[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel, 14.2.2008

SEK(2008) 193

KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT,

lisatud dokumendile :

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega (diklorometaan)

(nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ muutmine)

Mõju hindamise kokkuvõte {KOM(2008) 80 lõplik} {SEK(2008) 192}

Vastutav peadirektoraat: ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat

Muud kaasatud talitused: AGRI, ENV, SANCO, JRC, EMPL, ECFIN, TRADE, JLS, MARKT, RTD, SJ, TREN, SG

Tegevuskava või tööprogrammi viide: 2007/ENTR/016

Taust

Käesolev mõju hindamise aruande kokkuvõte[1] on lisatud otsuse ettepanekule, millega muudetakse direktiivi 76/769/EMÜ seoses diklorometaani (DCM) turustamise ja värvieemaldites kasutamise piirangutega.

Diklorometaan ei ole kantud määruse (EMÜ) nr 793/93 (olemasolevate ainete ohtlikkuse hindamise ja kontrolli kohta) kohasesse erinimekirja. Mitmetes uuringutes, mis käsitlevad ohte diklorometaani kasutamisel värvieemaldites,[2] järeldatakse siiski, et kogu ELis on vaja meetmeid ohtude vähendamiseks.

Mõju hindamises analüüsitakse ja hinnatakse mitmesuguseid meetmeid nende tõhususe, praktilisuse, majandusliku mõju ja kontrollitavuse seisukohast, et vähendada diklorometaanipõhistest värvieemalditest tulenevaid ohte nende tööstusliku, professionaalse või tavakasutuse korral.

Menetlusküsimused ja konsulteerimine huvitatud isikutega

Võimalikke piiranguid seoses diklorometaani kasutamisega värvieemaldites arutati direktiivi 76/769/EMÜ rakendamise töörühma mitmel koosolekul, kus osalesid komisjoni esindajad, liikmesriigid ja Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu. Konsulteeriti ka Euroopa Tarbijaliitude Ameti (BEUC), Euroopa kaevandus-, keemia- ja energiatööstuse töötajate föderatsiooni (EMCEF) ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooniga (ETUC).

Koosolekute ajal selgus, et liikmesriigid jagunesid kahte väga erinevate vaadetega leeri: ühelt poolt Ühendkuningriik, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Poola, kes toetasid arvamust, et töökohal on vaja teostada täiendavaid kontrolle, kuid ei näinud vajadust võtta vastu keelde seoses professionaalse või tavakasutusega. Nimetatud liikmesriigid olid veendumusel, et ulatuslikud piirangud oleksid täheldatud ohtude suhtes ebaproportsionaalsed ning et ohtude vähendamiseks piisab muudest meetmetest.

Teiselt poolt vaidlesid Saksamaa, Prantsusmaa, Rootsi ja Taani kõnealusele arutluskäigule vastu ning olid veendumusel, et diklorometaani narkootilised mõjud on eriti ohtlikud ning et vaadeldud õnnetus- ja surmajuhtumid tõestavad praegu kohaldatavate meetmete (nt auruaeglustid) ebapiisavust. Seega toetasid need liikmesriigid rangete meetmete vastuvõtmist seoses tööstusliku kasutusega ning täielikku professionaalse ja tavakasutuse keeldu.

Õigusliku kattumise või konfliktide vältimiseks uuriti ka teisi õigusakte, nagu üldise tooteohutuse direktiiv ja töötajate kaitset käsitlevad õigusaktid.

Probleemi määratlus ja poliitilise algatuse eesmärgid

Vastavalt direktiivi 67/584/EMÜ I lisale liigitatakse diklorometaan 3. kategooria kantserogeenseks aineks.

Diklorometaani võimalik oht seisneb eelkõige selle narkootilises mõjus ja sellele järgnevas kesknärvisüsteemi tegevuse olulises pidurdumises kõrgete kontsentratsioonide korral. Vaatamata sellele, et äge toksiline mõju kesknärvisüsteemile on mööduv, on mitmel juhul teatatud surmajuhtumitest[3]. Ajavahemikul 1989–2007 registreeriti ELis 18 surmaga lõppenud õnnetusjuhtumit (9 tööstuslikul kasutamisel; 8 professionaalsel kasutamisel; 1 tavakasutusel) ning 56 mitteletaalset õnnetusjuhtumit (6 tööstuslikul kasutamisel; 26 professionaalsel kasutamisel; 10 tööstuslikul ja professionaalsel kasutamisel; 14 tavakasutusel).

Peamised tegurid, mis on põhjustanud surmajuhtumite esinemist seoses diklorometaanipõhiste värvieemalditega, on järgmised:

- ebapiisav ventilatsioon;

- sobimatud isikukaitsevahendid;

- ebasobivad värvieemaldi mahutid;

- aine kasutamine olukorras, kus seda ei tohiks kasutada;

- kuumast tingitud õnnetusjuhtumid;

- (võimalik) alkoholi kuritarvitamine;

- pikaajaline kokkupuude diklorometaaniga;

- teadmata põhjused.

Nimetatud tegurite alusel analüüsiti mõju hinnangus erinevaid võimalikke kontrollimeetmeid, et vähendada õnnetusjuhtumite arvu ja surmaga lõppevate õnnetusjuhtumite ohtu.

Ettepaneku eesmärk on tuvastatud ohtude vähendamine või kõrvaldamine, et saavutada kõrgetasemeline tervisekaitse kõigi diklorometaanipõhiste värvieemaldite kasutajate jaoks (tööstusliku, professionaalse ja tavakasutuse korral) ning luua ühtsed eeskirjad kogu ELis, et vältida diklorometaanipõhiste värvieemaldite puhul ühendusesiseste kaubandustõkete tekkimist.

Komisjoni õigus tegutseda

Nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ eesmärk on kehtestada ühtsed eeskirjad, et saavutada inimeste tervise ja keskkonna kõrgetasemeline kaitse kogu ühenduses ning vältida liikmesriikide õigusaktide vahelist erinevust, mis võib ühenduses tekitada kaubandustõkkeid.

Pidades silmas liikmesriikide erinevaid seisukohti tegutsemise vajaduse kohta ning mõne liikmesriigi (Austria, Taani, Rootsi) võetud erinevaid meetmeid, ei saaks kõnealuste ohtude kontrollimist saavutada, kui tegutsemine jäetaks üksnes liikmesriikide hooleks. Ühenduse tasandi meede on kõige tõhusam ja asjakohasem viis tuvastatud ohtude kõrvaldamiseks või vähendamiseks, säilitades samal ajal siseturu nõuetekohase toimimise. Ettepaneku asjakohane õiguslik alus on asutamislepingu artikkel 95.

Eesmärkide saavutamise võimaluste võrdlus

Diklorometaanipõhiste värvieemaldite kohaldamisega seotud ohtude vähendamise võimalused töötati välja komisjoni korraldatud uuringutes esitatud teabe ja järelduste põhjal. Lisati liikmesriikidelt, tööstussektorilt ja teistelt sidusrühmadelt saadud täiendav teave. Järgmises tabelis on esitatud hindamise tulemuste kokkuvõte.

VÕIMALUS | Tulemuslikkus | Tõhusus |

Meetmeid ei võeta | Väga väike: see valik ei aita vältida (letaalseid ega mitteletaalseid) õnnetusjuhtumeid, mis jätkuvad kõigi kasutuskategooriate puhul. Liikmesriigid võivad jätkata riiklikul tasandil õigusaktide vastuvõtmist, kohaldades erinevaid piiravaid meetmeid, mis takistaks siseturu toimimist. | Väike: see ei nõua tootjatelt lisakulusid, kuid ohu vähendamise eesmärke ei saavutata ühegi kasutuskategooria puhul kolmest. |

Tööstusharu vabatahtlikud meetmed | Väga väike: keeruline jõuda kokkuleppele kogu ulatusliku tööstussektoriga, kuna sektorisisesed hoiakud on väga erinevad. Liikmesriikidel on keeruline kontrollida, kas tööstusharus võetakse vabatahtlikke meetmeid. Ei tagata kasutajate tervisekaitset. | Väga väike: tööstusharu märkimisväärsed halduskulud, mis on seotud mitmeid VKEsid hõlmava vabatahtliku kohustuse suhtes kokkuleppele jõudmise, selle kehtestamise, täitmise ja järelevalvega. |

Tehniline kontroll: ventilatsioon ja mahutid | Suur kuni keskmine tööstuslikul kasutamisel: ohte tööstuslikul kasutamisel vähendatakse, kuid töötajate kaitsmiseks on vaja täiendavaid isikukaitsevahendeid. Keskmine kuni väike professionaalsel kasutamisel: praktilised raskused väljaspool tööstusettevõtteid tegutsevate professionaalsete kasutajate puhul, mis on seotud diklorometaaniga kokkupuute tasemete kontrollimise ja piisava ventilatsiooni kasutamisega. Mahuteid käsitlevad meetmed on kohaldatavad üksnes teatava professionaalse kasutamise korral. Väga väike tavakasutuse korral: keeruline on tagada nõuetekohast ventilatsiooni, kui tavakasutajatel on vaja värvieemaldeid kasutada sisepindadel või halbades ilmastikutingimustes. Mahuteid käsitlevad meetmed ei ole kohaldatavad. | Suur kuni keskmine tööstuslikul kasutamisel: mehaanilise ventilatsiooni paigaldamine nõuaks olemasolevate seadmete muutmist, mis tekitab kulusid eelkõige VKEdele. Mahutite muutmine võib olla tõhus väikeste tooteartiklite puhul, kuid suuremate toodete puhul oleks see kõrgemate kapitaliinvesteeringute tõttu tunduvalt vähem tõhus. Keskmine kuni väike professionaalsel kasutamisel: vajalike seadmete kulud on suured ja sõltuvad konkreetsest professionaalsest rakendusest. Erijuhtudel võivad osutuda vajalikuks kallid lisaseadmed ja nende nõuetekohaseks rakendamiseks võib minna vaja ekspertteadmisi. Väga väike tavakasutuse korral: alati nõuetekohase ventilatsiooni tagamiseks vajalikud seadmed on ülemäära kallid. |

Käitlemismeetmed 1. Isikukaitsevahendid 2. Mahutite suuruse piirangud ja konstruktsiooninõuded 3. Toote koostisega seotud nõuded | Suur tööstuslikul kasutamisel: kaitse nahaga kokkupuute eest tagatakse sobivast materjalist kinnaste kasutamise abil. Kaitse sissehingamisest tulenevate ohtude vastu tagatakse sobivate maskide või respiraatorite kasutamise abil. Keskmine professionaalsel kasutamisel: keeruline hinnata sobiva kindamaterjali kasutamist (mis sõltub niisugustest parameetritest nagu kokkupuute tasemed, mehaanilise töö intensiivsus ja kestus) kõigis tööks vajalikes eritingimustes, eriti kui tegemist on füüsilisest isikust ettevõtjate või väljaspool tööstusettevõtteid teostatava tööga. On väga ebatõenäoline, et vajaduse korral kasutatakse alati respiraatoreid. Väike tavakasutuse korral: ei taga, et tavakasutajad kasutavad isikukaitsevahendeid õigesti või vahetavad need vajaduse korral välja. Tavakasutajate tervisekaitset ei tagata. | Keskmine tööstuslikul kasutamisel: lisakulud ettevõtetele, et tagada tõhusad isikukaitsevahendid, mis tuleks valida konkreetsete töötingimuste ning ventilatsiooni ja mahuteid käsitlevate olemasolevate tehniliste kontrollide põhjal. Keskmine kuni väike professionaalsel kasutamisel: lisakulud ettevõtetele, et valida välja ja osta asjakohased seadmed, tagades piisava kaitse sageli muutuvates töötingimustes. Väike tavakasutuse korral: vajalike isikukaitsevahenditega seotud kulud on ebaproportsionaalsed, eriti väikeste meisterdamistööde puhul. |

Väike tööstus-, professionaalse ja tavakasutuse korral: mahutite suuruse vähendamine ja kitsa kaelaga mahutite nõue on tõhusad meetmed, et vähendada kokkupuudet aine juhusliku väljavoolamise korral, kuid ei muuda toote kasutamise viisi ega vähenda sellega seonduvaid ohte. Kitsa kaelaga mahutid ei võimalda kasutajatel pintslit tootesse kasta ning selle tulemusena valatakse toode suurematesse mahutitesse, millega kaasneb kõrge diklorometaani aurudega kokkupuute oht. | Väike tööstus-, professionaalse ja tavakasutuse korral: sissekastmiseks kasutatavate mahutite rakendamisel, mis on mõeldud tööstuslikuks või professionaalseks kasutamiseks, läheb vaja suures koguses värvieemaldit. Lisakulud seoses mitme mahuti kasutamisel kuluva ajaga ja pakendijäätmete hulk vähendavad käesoleva võimaluse tulemuslikkust. |

Väike tööstusliku, professionaalse ja tavakasutuse korral: diklorometaanisisalduse vähendamine nõuaks teiste koostisosade suuremat kasutamist, millega võivad kaasneda muud ohud (nt tuleohtlikud koostisosad). Lõhnaaine lisamine võib julgustada kasutajaid kandma tavalisi maske, mis ei taga vajalikku kaitset diklorometaani eest. Auruaeglusteid on juba aastaid kasutatud ning need ei taga kasutamisel piisavat kaitset diklorometaaniga kokkupuute eest. | Väike tööstusliku, professionaalse ja tavakasutuse korral: diklorometaanisisalduse vähendamine võib mõjutada asjaomaste toodete tõhusust ning värvi eemaldamine ei ole sama tulemuslik. See nõuab pikemat töötlemisaega, millega kaasnevad suuremad kulutused. |

Kasutajate kohustuslik koolitus ja litsentsimine | Keskmine kuni väike tööstuslikul kasutamisel: töötajate kaitset käsitlevates õigusaktides nõutakse juba praegu, et tööandjad tagaksid diklorometaani kasutamist hõlmavate rakenduste korral kaasnevate ohtude juhtimiseks piisava kaitse. Liikmesriigid võivad olla tõrkuval seisukohal ja ei pruugi olla võimelised looma koolitus- ja litsentsimissüsteeme. Suur professionaalsel kasutamisel: koolitus ja litsentsimine tõstavad teadlikkust ohtude kohta ja tagavad vajalikud kaitsemeetmed, eriti VKEde ja füüsilisest isikust ettevõtjate jaoks, keda töötajate kaitset käsitlevad õigusaktid ei hõlma. See oleks eriti tõhus väljaspool tööstusettevõtteid teostatava töö puhul. Liikmesriigid võivad olla tõrkuval seisukohal ja ei pruugi olla võimelised looma koolitus- ja litsentsimissüsteeme. Ei ole kohaldatav tavakasutuse suhtes. | Keskmine tööstuslikul kasutamisel: lisakulud nendele äriühingutele, kes kavatsevad hankida või kasutada diklorometaanipõhiseid värvieemaldeid, seoses koolituskursuste korraldamise, teabe levitamise, kontrollide teostamise ja litsentside väljaandmisega nendele, kes kavatsevad hakata tegelema diklorometaanipõhiste värvieemalditega. Liikmesriikide suurem vastutus ja täiendav halduskoormus seoses kontrolli-, koolitus- ja litsentsimissüsteemidega. Keskmine professionaalsel kasutamisel: lisakulud nendele äriühingutele, kes kavatsevad hankida või kasutada diklorometaanipõhiseid värvieemaldeid, seoses koolituskursuste korraldamise, teabe levitamise, kontrollide teostamise ja litsentside väljaandmisega nendele, kes kavatsevad hakata tegelema diklorometaanipõhiste värvieemalditega. Liikmesriikide suurem vastutus ja täiendav halduskoormus seoses kontrolli-, koolitus- ja litsentsimissüsteemidega. Ei ole kohaldatav tavakasutuse suhtes. |

Täielik keeld | Väike tööstuslikul kasutamisel: diklorometaanipõhiste värvieemaldite täielik keelustamine kõrvaldab diklorometaaniga seotud ohu, kuid ohu järkjärguline vähenemine täieliku keelustamise kaudu on madal, kuna teised ohu vähendamise meetmed võivad ohu vähendamisel olla sama tõhusad. Keskmine professionaalsel kasutamisel: käesolev võimalus on väga tõhus professionaalsete kasutajate kaitsmisel, võttes arvesse registreeritud letaalsete õnnetusjuhtumite arvu. See võimalus on siiski vähem tõhus juhul, kui professionaalsed kasutajad on saanud asjakohast koolitust ja neil on piisavad isikukaitsevahendid. Suur tavakasutusel: et tavakasutajatel ei ole professionaalsete ja tööstuslike kasutajatega võrdset juurdepääsu samadele seadmetele (eriti seoses tehnilise kontrolli ja isikukaitsevahenditega) ja koolitusele ning mõnel juhul võivad kodused töötingimused olla palju halvemad professionaalsetest tingimustest, oleks käesolev meede parim, et tagada nende kaitset diklorometaaniga kokkupuute eest. Täielik keeld lihtsustaks meetme jõustamist pädevate asutuste poolt, kuna nad ei peaks jõustama muid tavakasutajaid käsitlevaid meetmeid. | Keskmine tööstuslikul või professionaalsel kasutamisel: märkimisväärne kahju diklorometaani tootjatele, kuid kasu alternatiivainete tootjatele. Suhteliselt neutraalne värvieemaldite tootjatele, kellest paljud juba toodavad alternatiivse koostisega tooteid. Keeld mõjutab kasutajaid eelkõige seoses: a) alternatiivtoodete suuremate kuludega; b) investeerimiskuludega, mis kaasnevad olemasolevate rajatiste kohandamisega alternatiivtoodetega, ning c) tootlikkuse vähenemisega, kuna alternatiivtoodete puhul on vaja pikemaajalist töötlust ja korduvat rakendamist. Märkimisväärsed kulud väikeste kasumimarginaalidega töötavatele VKEdele. Keskmine kuni suur tavakasutusel: mõõdukas kahju diklorometaani tootjatele, kuid kasu alternatiivtoodete tootjatele. Neutraalne värvieemaldite tootjatele, kuna värvieemaldeid tootvad ettevõtted sageli toodavad juba diklorometaanipõhiseid ja diklorometaanivabu värvieemaldeid. Seega on üldine mõju tõenäoliselt neutraalne. Üldine tavakasutajate kulude vähenemine, võttes arvesse värvieemaldite kulu ja diklorometaanipõhiste värvieemaldite kasutamisel vajalikke isikukaitsevahendeid. |

Järeldused

Kõige tasakaalustatum ja asjakohasem näib olevat järgmine võimaluste kombinatsioon:

- Diklorometaanipõhised värvieemaldid tööstuskasutuseks

Tööstusliku tegevuse puhul tuleks kohaldada järgmisi kohustuslikke nõudeid:

- asjakohaste kaitsekinnaste kasutamine;

- tõhusa kohtventilatsiooni või autonoomse õhuvarustusega hingamisteede kaitsevahendite kasutamine;

- värvieemaldite mahutite asjakohane tehniline kontroll.

Täielik keeld kõigi tööstuslike kasutusalade puhul oleks ebaproportsionaalne, pidades silmas suuri kulusid tööstusele ning puudulikku teavet alternatiivtoodete kohta. Teised võimalused, nagu mahutite suuruse piirangud ja toote koostisele esitatavad nõuded ei ole tõhusad diklorometaaniga kokkupuute vältimiseks ja ohtude vähendamiseks.

- Diklorometaanipõhised värvieemaldid professionaalseks kasutuseks

Professionaalne kasutus väljaspool tööstusettevõtteid tuleks üldiselt keelata, kuid liikmesriigid võivad lubada kõnealuseid värvieemaldeid oma territooriumil edasi kasutada koolitatud ja litsentsitud professionaalsetel kasutajatel. Liikmesriikide asjaomased ettevõtjad vastutaksid vajalike koolitus- ja litsentsimissüsteemide loomise eest ning süsteemide kontrollimine kuuluks liikmesriikide vastutusalasse.

Kõnealuse meetmega langeks täielik vastutus koolitus- ja litsentsimissüsteemi sisseseadmise ja kontrollimise ning sellega seotud halduskulude eest liikmesriikidele ja huvitatud äriühingutele.

Teised võimalused, nagu tehniline kontroll, mahutite suuruse piirangud ja toote koostisega seotud nõuded ei ole tõhusad diklorometaaniga kokkupuute vältimiseks ja ohtude vähendamiseks paljudel professionaalse kasutamisega seotud juhtudel.

- Diklorometaanipõhised värvieemaldid tavakasutuseks

Diklorometaani sisaldavate värvieemaldite turuletoomise keelustamine tavakasutuseks on ainus tõhus meede tavakasutajatega seotud ohtude kõrvaldamiseks, kuna oleks võimatu ulatuslikult kontrollida tavakasutajate tegevust ja käitumist meisterdamistööde ajal või tagada asjakohane koolitus ja vajalike kaitsevahendite kasutamine.

Üldisi kulusid ja kasu arvesse võttes on käesolev meede proportsionaalne.

Ükski meede ei mõjuta ELi eelarvet.

Kontrollimine ja hindamine

Liikmesriigid on juba pikka aega rakendanud mehhanisme ning määranud spetsiaalsed asutused, et teostada järelevalvet direktiivis 76/769/EMÜ sätestatud piirangute jälgimise üle. Samu struktuure saab kasutada määruse (EÜ) 1907/2006 raames. Lisaks juhib Euroopa Kemikaaliamet jõustamisalase teabe vahetamise foorumit ning koordineerib kõnealuse määruse jõustamise eest vastutavate liikmesriikide asutuste võrgustikku.

[1] Täielik ingliskeelne versioon on saadaval veebilehelhttp://ec.europa.eu/enterprise/chemicals/studies_en.htm

[2] TNO-STB study, November 1999; ETVAREAD expert group report, April 2004; RPA study, April 2007. Kõnealused uuringud on saadaval veebilehelhttp://ec.europa.eu/enterprise/chemicals/studies_en.htm

[3] 2005. aasta märtsis vastu võetud teaduskomitee arvamus.http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scher/scher_opinions_en.htm