6.Rootsi ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaste sekkumiskriteeriumide alusel, milles on seatud tingimuseks, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on liikmesriigi ettevõtja koondanud vähemalt 500 töötajat.

5.Taotlus on esitatud seetõttu, et ettevõtja Ericsson (Telefonaktiebolaget LM Ericsson) koondas 1 556 töötajat. Ettevõtja Ericsson tegutseb peamiselt majandussektorites, mis on liigitatud NACE Revision 2 osa 26 (arvutite, elektroonika- ja optikaseadmete tootmine) ja 62 (programmeerimine, konsultatsioonid jms tegevus) alla. Ettevõtja Ericssoni juures toimunud koondamised leidsid peamiselt aset NUTS 2. tasandi piirkondades Stockholmis (SE11) ja Kesk-Rootsi idaosas (Östra Mellansverige, SE12), aga ka Lõuna-Rootsis (Sydsverige, SE22) ja Lääne-Rootsis (Västsverige, SE23).

4.Rootsi ametiasutused esitasid taotluse EGF/2016/002 SE/Ericsson 31. märtsil 2016, s.t 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Euroopa Komisjon teatas samal kuupäeval, et on taotluse kätte saanud. Kahe nädala jooksul alates kuupäevast, mil komisjon oli saanud kätte taotluse tõlke, 2. mail 2016, taotles komisjon Rootsilt lisateavet. Lisateave esitati kuue nädala jooksul alates teabenõude esitamise kuupäevast. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12 nädala pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks hindama taotluse vastavust rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 5. septembril 2016.

3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas EGFi määruse kõikide kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud.

Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine

9.Vaatlusperioodil toimunud koondamisi arvutati järgmiselt:

–1 244 töötajat alates kuupäevast, mil tööandja teavitas vastavalt nõukogu direktiivi 98/59/EÜ artikli 3 lõikele 1 pädevat asutust kirjalikult kavandatavast kollektiivsest koondamisest. Rootsi kinnitas enne komisjoni hindamise lõpetamise kuupäeva, et need 1 244 töötajat on tõepoolest koondatud.

Rahastamise nõuetele vastavad toetusesaajad

10.Lisaks juba osutatud töötajatele kuuluvad rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate hulka 312 töötajat, kes koondati enne või pärast nelja kuu pikkust vaatlusperioodi. Kõik need töötajad koondati pärast kavandatud koondamiste üldist väljakuulutamist 11. septembril 2015. Võimalik on kindlaks teha selge põhjuslik seos vaatlusperioodil toimunud sündmusega, mis töökohtade kaotamise põhjustas. Rootsi ametiasutused väitsid, et kõnealused koondamised kuulusid ühte ja samasse koondamislainesse, kuid osa koondamisteateid esitati pärast vaatlusperioodi lõppu.

11.Rahastamise nõuetele vastavaid toetusesaajaid on seega kokku 1 556.

Seos koondamiste ja maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud suurte struktuurimuutuste vahel

12.Selleks et näidata seost koondamiste ja maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud suurte struktuurimuutuste vahel, selgitab Rootsi, et koondamised toimusid Ericssoni telekommunikatsiooniseadmete riistvara tootmise ärisuunal.

13.Viimastel aastatel on Ericsson koondanud oma põhilise riistvaratootmise ja arendustegevuse Aasiasse, kus ei asu mitte ainult kõige kiiremini kasvavad turud, vaid kus lisaks saab samaväärse kvaliteedi saavutada väiksemate kuludega.

14.Euroopa äritegevuse edasiandmist käsitlev Ernst & Young´i uuring näitas, et tootmis- ja arendustegevuse allhanked on eriti levinud IT- ja telekommunikatsioonisektori puhul. Äritegevuse edasiandmise sihtkohana domineerib Aasia.

15.Ericssoni avaldatud andmete kohaselt on ettevõtja järk-järgult Rootsis töötavate isikute hulka vähendanud (21 178-lt 2005. aastal 17 858-le 2014. aastal), kuid samal ajal maailmamastaabis tohutult kasvanud (56 055-lt 2005. aastal 118 055-le 2014. aastal). Praegu on kõige suurema töötajate arvuga riik India.

16.Rootsi ametiühing Unionen kinnitab, et Ericsson võtab Euroopas inimesi tööle küll, kuid üksnes täiesti teistsuguste oskustega. Riistvara tootmise ja arendamise oskustega töötajaid ettevõtja üldjuhul uuesti ei palka. Enamik äriühingu majanduskasvust tänapäeval tuleb tarkvaraarendusest. Kuigi tarkvaraarendust tehakse mõningal määral ka Euroopas, kasvab see sektor enamasti Aasias, kus Ericsson oma tegevust laiendab.

17.Praeguseks on NACE Rev 2 osa 26 alla kuuluvalt sektorilt saadud 14 EGFi taotlust, 11 neist põhinesid kaubandusega seotud globaliseerumise mõjul ja 3 üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärgedel.

Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused

18.Koondamisi põhjustanud sündmusteks on kas osaline või täielik traadita telekommunikatsiooni riistvara tootmisliinide sulgemine Ericssoni Rootsis paiknevates erinevates tootmisüksustes (Borås, Karlskrona, Kista/Stockholm, Kumla, Linköping ja Göteborg) ja kogu tehase sulgemine Katrineholmi linnas.

19.Ericsson, kes oli silmitsi pidurdunud majanduskasvu ning samal ajal Aasia tootjate tugevneva konkurentsiga, tõmbas koomale telekommunikatsiooni riistvara tootmist, see protsess sai alguse peaaegu kaks aastakümmet tagasi. Ettevõtja müüs kogu oma mobiiltelefonidega seonduva arendustegevuse ja vastavad tootmisliinid oma konkureerivale ettevõtjale Sonyle 2012. aasta veebruaris. Praegu koondab Ericsson oma allesjäänud riistvaratootmisliinid Aasias asuvatesse tehastesse.

20.2015. aasta esimesel kuuel kuul kuulutas Ericsson järjestikku välja 1 611 töökoha koondamise seitsmes Rootsis paiknevas tootmiskohas. Kuna osa töötajatest oli juba jõudnud pensioniikka, ei ole neid arvestatud selliste koondatud töötajate hulka, kelle töö enneaegselt lõppes. Seepärast teatas Rootsi 1 556 koondatud töötajast. Ericsson teatas Rootsi ametiasutustele kirjalikult kavandatavast kollektiivsest koondamisest 11. septembril 2015.

Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule ning riigi majandusele ja tööhõivele

21.Koondamiste eeldatav mõju kohalikule ja piirkondlikule tööturule on piirkonniti erinev. Esmapilgul võib tunduda mõju pea olematu, eriti väga tiheda asustusega piirkondades. Kuid üldiselt siiski on kõik piirkonnad silmitsi probleemiga, et suhteliselt suur hulk vanemaealisi ja suhteliselt samasuguse taustaga töötajaid kaotas samaaegselt töö. Enamikul neil töötajatel puuduvad kohalikul tööturul vajalikud oskused. Selline lahknevus oskuste ja tööturu nõudluse vahel on eriti nähtav Kista linnas, kus oli kõige rohkem koondamisi (762 töötajat). Kuigi Kista asub Stockholmi ümbritsevas lähipiirkonnas, mille majandus on väga dünaamiline, töötuse määr madal ja kus on palju vabu töökohti, oli rohkem kui 400 koondatud töötajat EGFile rahastamistaotluse esitamise ajal veel töötud. Nii suure hulga sarnase taustaga vanemaealiste töötajate oskuste ajakohastamine või ümberõpe ongi kohalike omavalitsuste jaoks suurim väljakutse. Teatavates piirkondades, nt Karlskronas on hiljuti saabunud sisserändajate suur hulk samuti kohalikku tööturgu survestamas.

22.Arbetsförmedlingen, Rootsi riiklik tööturuasutus, on analüüsinud tööturu olukorda mõjutatud piirkondades, ning arutanud vajadusi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja ametiühingutega. Tulemuseks oli, et Rootsi valitsus otsustas keskenduda võimaliku EGFi toetuse saamisele, seda eelkõige Kista, Katrineholmi ja Kumla tootmisüksuste puhul, sest just need seisavad silmitsi suurimate probleemidega. Siiski pakutakse individuaalset abi ka teiste tootmisüksuste koondatud töötajatele.