EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 7.12.2011 
SEK(2011) 1485 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile 
NÕUKOGU OTSUS, 
mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Liidu ning teiselt poolt Gröönimaa ja Taani 
Kuningriigi vahelisi suhteid  
 
Mõjuhinnang hõlmab otsuse (mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Liidu ning teiselt poolt 
Gröönimaa ja Taani Kuningriigi vahelisi suhteid) kohta hilj em vastu võetavat 
rakendusmäärust 
{KOM(2011) 846 lõplik} 
{SEK(2011) 1484 lõplik}  
 
ET 2   ET 1. PROBLEEMI MÄÄRATLUS  
Nõukogu otsuses 2006/526/EÜ  on määratud kindlaks poolte koostöö raamistik 
sektorites, mille hulka ei kuulu kalandus, ajavahemikuks 2007 −2013. Selles on 
sätestatud, et Gröönimaale antav abi peaks kesk enduma sellistele valdkondadele nagu a) 
haridus ja koolitus; b) maavarad; c) energeetik a; d) turism ja kultuur; e) teadusuuringud; 
f) toiduohutus. Praeguse finantsraamistikuga  kindlaksmääratud koostöö peamine sektor 
on haridus ja kutsekoolitus.  Poliitikadialoog  poolte vahel ei ole piiratud hariduse ja 
kutsekoolitusega, vaid hõlmab ka ül dist sotsiaalmajanduslikku olukorda. 
Gröönimaa on territoorium, mis on Euroopast suurem ja kus elab kokku 56 000 elanikku, 
kes jaotuvad 18 linna vahel, millest ühegi elanikkond ei ole suurem kui 16 000 elanikku. 
Tulenevalt Gröönimaa geostrateegilisest tähtsusest nii ELi partnerina kui ka Arktika 
nõukogu liikmena on jätkuvalt täh tis pikendada omavahelisi pikaajalisi 
partnerlus sidemeid.  
Gröönimaal on tekkinud konkreetsed majanduslikud ja sotsiaalsed struktuursed 
probleemid:  a) impordi kõrge tase; b) eksport sõ ltub suurel määral kalandussektorist; c) 
Gröönimaa valitsussektori eelarvepuudujääk, mi s ilma Taani ja ELi toetusteta ületaks 
aastas 30 % SKTst. Lisaks asjaolule, et ELi ja Gröönimaa vaheline partnerlus aegub  
2013. aasta lõpus, tuleneb praeguse part nerluse ümberkorraldamise vajadus 
probleemidest, millega seisavad silmitsi nii Gröönimaa kui ka EL. Nende hulka kuulub muu hulgas ülemaailmsete probleemide (näiteks kliimamuutuste suurenev mõju 
inimtegevusele ja keskkonnale, meretransport,  teadusuuringud ja uue ndustegevus) teke.  
Vajadus tegeleda uute mitme külgsete probleemide ja võimalustega nõuab, et Gröönimaa 
haldusasutuste oskused ja suutlikkus  paraneksid, et territooriumil oleks võimalik 
määrata kindlaks ja rakendada poliitikaid ning strateegiaid. Hetkel sõltub Gröönimaa 
suurel määral Taani poliitik akujundajatest ning muudest Põhj amaadest pärit lühiajalistest 
töötajatest. 
Lõpetuseks on vaja täiustada Gröönimaa IKTd (info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogiat), sh infosüsteeme, et tagada valdkonnapoliitikate ning 
makromajanduslike arengute kohta õigeaegse te ja täpsete andmete olemasolu. 
2. S
UBSIDIAARSUSE ANALÜÜS  
Globaliseerunud keskkonnas muutuvad ELi er i sisepoliitikavaldkonnad (kliimamuutused, 
keskkond, Arktika poliitika, energ eetika, ränne, toorained, uu endustegevus jne) üha enam 
ELi välistegevuse osaks ning kooskõlas Euroopa  2020. aasta strateegia  ja Euroopa Liidu 
toimimise lepinguga tuleb sise- ja välistegevust vast astikku tugevdada. 
Arktika territooriumina on Gröönimaa lisaks ka  riikide hulgas, mis on kliimamuutustest 
enim mõjutatud. Suutlikkusel kõnealuse probleemiga tegeleda on territooriumi 
majanduslikule heaolule märkimisväärne mõju. EL peaks aktiivselt jagama oma 
 
ET 3   ET kohalikke kogemusi Gröönimaa abistamiseks meet mete ja poliitikate väljatöötamisel, mis 
hõlmavad nii kliimamuutustega kohanemise kui ka nende leevendamise aspekte. 
3. ELI ALGATUSE EESMÄRGID  
Uue partnerluse kontekstis tuleks Gröönimaa ja  ELi vahelist dialoogi laiendada muudesse 
valdkondadesse. Ülemaailmsed küsimused,  nagu näiteks kliimamuutused ja keskkond, 
meretransport, teadusuuringud ja uuendustegevus, nõuavad ülemaailmset reageerimist , 
mille korral tuleks võtta arvesse Gröönimaa geostrateegilist asukohta ja kaaluda poolte 
koostööd ELi huvides. 
Gröönimaal tekkinud struktuurse d puudused nõuavad riiklikelt ametiasutustelt suuremat 
panust vajalike poliitikate koostamiseks ja ra kendamiseks. Kõnealused poliitikad peaksid 
viima struktuursete muudatuste ja mõõdetava mõjuni, mis võimaldab majandust 
mitmekesistada  ning minna pikemas perspektiivis üle jätkusuutlikule 
ühiskonnasüsteemile. EL peaks abistama  Gröönimaad asjakohaste poliitikate 
sõnastamisel , tagades eksperditeadmised ning siht otstarbelisema dialoogi, mis hõlmab 
poolte vahel kokku lepitud koostöövaldkondi (nä iteks haridus, loodusvarad, sh toorained, 
Arktika küsimused jne). 
4. POLIITIKAVALIKUD  
Valik 0: nullvariant – rahastamisvahend ELi ja Gröönimaa partnerluse jaoks puudub.  
Valik 1: ELi ja Gröönimaa partner luse hetkeolukorra säilitamine.  
ELi ja Gröönimaa vahel 2007. −2013. aastaks sõlmitud suhete eesmärk on kõikehõlmav 
partnerlus, millest tulenevalt rahuldataks e poolte vahel kokku lepitud vajadus ELi ja 
Gröönimaa vaheliste tulevaste suhete laiend amiseks ja tugevdamiseks, võttes arvesse 
kalanduse tähtsust ning struktuu rseid arenguprobleeme Gröönimaal. 
Valik 2: ELi ja Gröönimaa vahelise partnerlu se praeguse struktuuri säilitamine, kuid 
selle muutmine viisil, mis vastaks parem ini tõhustatud partnerluse põhimõtetele.  
Partnerluse ulatust laiendatakse  muu hulgas järgmiste teemade hõlmamiseks: Arktika 
küsimused, kliimamuutused, keskkond ja elurikkus. Dialoogi tuleks samuti laiendada, nii 
et see hõlmaks toiduga kindlustatuse küsimusi,  energia säilitamist ning teadusuuringute ja 
uuendustegevuse suutlikkuse vajadusi. Koostöö laiendamine uutesse valdkondadesse, 
nagu kliimamuutused, ohutu ja säästev ener gia (sh energeetika, teadusuuringud ja 
uuendustegevus) ning samuti tugevdatud koostöö loodusvarade valdkonnas, sh toorained, 
on ELi tööstusharude ja Gröönimaa majan duse säästva arengu jaoks üliolulised. 
Kõnealused valdkonnad on ELi jaoks kasvava tähtsusega ning mõlemad pooled peaksid 
pöörama neile täielikku tähelepanu. Rahastamis e ulatuse seisukohast tu leks arvesse võtta 
võimalust tagada tehnilised eksperditeadmi sed, mis edendaksid suutlikkuse parandamist 
ja võimaldaksid Gröönimaa haldusasutustel omandada oskusi, mida nad kõige enam 
vajavad. 
 
ET 4   ET Valik 3: uus dokument  
Seda valikut ja selle mõjusi d üksikasjalikult ei analüüsitud. 
5. MÕJUDE HINDAMINE  
a) Valik 0 – nullvariant  
Majanduslik, sotsiaal ne ja keskkonnamõju  
Praeguse partnerluse raames on Gröönimaa ha ridusprogrammi toetamise tühistamisel 
negatiivne mõju tehtud edusammudele. Ilma  Gröönimaa haridusprogrammile antava abita 
on parema hariduse mõju Gröönimaa säästvale arengule ebapiisav ning tekib negatiivne 
mõju muudele küsimustele, na gu näiteks kes kkonnateadlikkus. 
b) Valik 1: hetkeolukord või muutusi ei ole  
Majanduslik, sotsiaal ne ja keskkonnamõju  
Hariduse ja kutsekoolituse toetamise tõ enäoline jätkamine ajavahemikus 2014 −2020 
tagab eeldatavasti jätkuvad tulemused ning aitab kaasa Gröönimaa üldise majanduse arengule. 
Võttes arvesse Gröönimaa majanduse mitmekülgs emaks muutmise vajadusi, on haridusel 
positiivne mõju majandusele sellise tööjõu tagamise teel, kellel on kohased oskused 
peamiselt kalandusel põhinevalt majandusel t mitmekülgsemale majandusele ülemineku 
olemuslike probleemidega tegelemiseks. Eeldat akse, et rohkema ja parema hariduse 
tagamisel on Gröönimaa ühiskonnale keskpikas kuni pikaajalises perspektiivis positiivne mõju. Paremad teadmised ja teadlikkus sellis test küsimustest nagu tervishoid ja keskkond 
suurendab tõenäoliselt edaspidist pädevuste arendamist ja parema hariduse võimaldamist. 
c) Valik 2 – ELi ja Gröönimaa tõhustatud partnerlus
 
Majanduslik, sotsiaal ne ja keskkonnamõju  
ELi ja Gröönimaa vahelise partnerluse la iendamine muude huvipakkuvate valdkondade 
hõlmamiseks, nagu näiteks teadusuuringud kliimamuutuste valdkonnas, keskkond, elurikkus, Arktika küsimused, loodusvara d (sh toorained), edendab Gröönimaa 
valmisolekut kõnealustes valdkondades vajalike poliitikate koostamiseks ja 
rakendamiseks ning tagab positiivse mõju ma jandusele tänu paremate oskustega tööjõule 
ning majanduse suuremale mitmekülgsusele. 
 
ET 5   ET 6. VALIKUTE VÕRDLUS  
Allpool esitatud tabelis on võetud kokku erinevate vali kute eelised ja puudused. 
  Mõjud  
Majanduslik 
mõju 
Sotsiaalne  
mõju 
Keskkonnamõju  
Suurem 
kooskõla  
Tõhususe 
kasud  
0. - dokument puudub       
1. - praegust olukorda ei muudeta  0 0 0 0 0 
2. - läbivaadatud dokument  + + + + + Valikud  
3. - uus dokument või dokumendidAnalüü
s 
puudubAnalüü
s 
puudubAnalüü
s 
puudubAnalüü
s 
puudub   
Analüü
s 
puudub
 
Eespool esitatud analüüsi al usel on eelistatav valik 2. Tõhustatud partnerluse teel 
tunnustataks Gröönimaa geostrateegilist tä htsust Arktikas ning kliimamuutustest 
tulenevaid muutusi majanduses ja keskkonnas,  samuti väärtustatak s kohustust säilitada 
pikaaegsed suhted ELi ja kõn ealuse territooriumi vahel. 
7. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Olemasoleva partnerluse kontekstis on pool te vahel lepitud kokku näitajate kogum, mis 
võimaldab Gröönimaa majanduse ja ühiskonna üldise arengu järelmeetmeid. ELi ja 
Gröönimaa uue ja tõhustatud partnerluse jaoks  on mõjuhindamise aruande peatükis 7.1 
ette nähtud näitajate hinnanguline loet elu. Uute koostöövaldkondade paremaks 
arvessevõtmiseks võib olla vaja täiendavaid näitajaid. Seda küsimust arutatakse täpsemalt Gröönimaa ametiasutustega.