Eriaruanne Haitile pärast  
maavärinat antud ELi 
rehabilitatsiooniabiET 2014  nr 13
EUROOPA
KONTROLLIKODA
EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist (http://europa.eu).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2014
ISBN 978-92-872-0818-7
doi:10.2865/58362
© Euroopa Liit, 2014
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Printed in Luxembourg
ET 2014  nr 13
Eriaruanne Haitile pärast 
maavärinat antud ELi 
rehabilitatsiooniabi
(vastavalt ELTLi artikli 287 lõike 4 teisele lõigule)
02
 Sisukord
Punktid
 Mõisted ja lühendid
I–VII  Kommenteeritud kokkuvõte
1–11 Sissejuhatus
1–3 Haiti on ebakindel riik
4–5 2010. aasta maavärin teravdas olukorda drastiliselt
6–7 Tõsiselt kahjustada sai ka ELi delegatsioon
8–11 Hoolimata rahvusvahelisest abist oli rehabilitatsioon keeruline
12–17 Auditi ulatus ja lähenemisviis
18–63 Tähelepanekud
18–27 Komisjoni tegevus oli suunatud esmatähtsatele rehabilitatsioonivajadustele
19–21 Rehabilitatsiooniabi vajadused olid hästi välja selgitatud
22–24 ELi rehabilitatsioonitoetuse andmiseks koostati usaldusväärne strateegia
25–27 Ülesanded olid komisjoni ja teiste peamiste rahastajate vahel asjakohaselt jaotatud,  
kuid kooskõlastus nende elluviimisel oli keeruline
28–40 Hoolimata komisjoni pingutustest ei olnud häda-, rehabilitatsiooni-  
ja arenguabi omavahel piisavalt seotud
30–32 Komisjon kasutas erinevaid vahendeid paindlikult
33–35 Komisjonisisene kooskõlastamine ei olnud optimaalne
36–40 Häda-, rehabilitatsiooni- ja arenguabi sidusust oli rehabilitatsiooniabi üksikprogrammide  
kavandamisel hästi arvesse võetud, kuid tegelikkuses oli seda mõnikord raske tagada
03 Sisukord
41–63 Komisjon ei taganud piisavalt ELi rehabilitatsiooniabi mõjusat korraldamist
42–54 Enamiku programmide puhul esines viivitusi ja osa programmidest saavutas vaid piiratud tulemusi
55–58 Mõningaid olulisi riske ei käsitletud piisavalt põhjalikult
59–63 Järelevalve põhines asjakohasel raamistikul, kuid sellele ei eraldatud piisavalt ressursse
64–68 Järeldused ja soovitused
 I lisa.  Läbivaadatud programmide nimekiri
 II lisa.  Hindamismetoodika
 III lisa.  Programmide hindamine
 Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse vastused
04
 Mõisted  
ja lühendid
CAED ( Cadre de Coordination de l’Aide Externe au Développement d’Haïti ): välisabi kooskõlastusraamistik Haiti arengu 
toetuseks.
DCI ( Development Cooperation Instrument ): Arengukoostöö rahastamisvahend  
2007. aasta jaanuaris käivitunud arengukoostöö rahastamisvahendist antakse abi peamiselt järgmiste meetmete 
kaudu: i) geograafilised programmid partnerriikidega Ladina-Ameerikas, Aasias, Kesk-Aasias, Lähis-Idas ja Lõuna-
Aafrikas mitmesugustes valdkondades, nagu haridus, tervishoid, sotsiaalne ühtekuuluvus ja tööhõive, valitsemine, 
demokraatia, inimõigused, abi kriisijärgsetes olukordades ja nõrgestatud riikidele; ii) viis temaatilist programmi, mis 
käsitlevad investeerimist inimestesse, keskkonda ja loodusvarade säästvat majandamist, valitsusväliseid osalejaid ja 
kohalikke omavalitsusi, toiduga kindlustatuse parandamist ning koostööd rände- ja varjupaigaküsimustes. Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö 
rahastamisvahend (ELT L 378, 27.12. 2006, lk 41).
DIPECHO ( Disaster Preparedness ECHO ) 
Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat (ECHO) käivitas oma esimese suurõnnetusteks 
valmisoleku programmi, DIPECHO, 1996. aastal. See on suunatud haavatavatele elanikerühmadele, kes 
elavad maailma kõige katastroofialtimates piirkondades. DIPECHO programmid hõlmavad üldjuhul 
koolitus-, suutlikkuse suurendamise, teadlikkuse tõstmise, varajase hoiatamise ning kavandamis- 
ja prognooside koostamise meetmeid. Vahendid eraldatakse abiorganisatsioonide ja asjaomastes 
piirkondades töötavate valitsusväliste organisatsioonide kaudu.
DRR ( Disaster Risk Reduction ): katastroofiohu vähendamine  
Katastroofiohu vähendamine on süstemaatiline lähenemisviis katastroofiohu kindlakstegemiseks, hindamiseks ja 
vähendamiseks. Selle eesmärk on vähendada sotsiaal-majanduslikku haavatavust katastroofi korral ning käsitleda 
katastroofe põhjustavaid keskkonna- ja muid ohte.
EAF : Euroopa Arengufond  
EAFid on peamine vahend Euroopa Liidu arengukoostöö abi andmiseks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani 
piirkonna (AKV) riikidele ning ülemeremaadele ja -territooriumidele. Cotonous 23.  juunil  2000. aastal 20 
aastaks sõlmitud koostööleping (Cotonou leping) on kehtiv raamistik Euroopa Liidu suhetele AKV riikide ning 
ülemeremaade ja -territooriumidega. Selle peamine eesmärk on vaesuse vähendamine ja lõplik kaotamine.
ECHO : humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat  
Ülesanded on muu hulgas inimelude päästmine ja hoidmine, inimkannatuste vältimine ja leevendamine ning 
loodus- või inimtegevusest tingitud õnnetustes kannatada saanud inimeste puutumatuse ja inimväärikuse 
säilitamine. ECHO annab humanitaarabi, lühiajalist rehabilitatsiooniabi ning toetust suurõnnetuste ennetamiseks ja 
nendeks valmisolekuks.
05 Mõisted ja lühendid 
EEAS ( European External Action Service ): Euroopa välisteenistus  
Euroopa välisteenistus alustas tegevust 1. detsembril 2010. Euroopa välisteenistus valmistab ette komisjoni 
otsused riikide eraldiste kohta, riigi- ja piirkonnastrateegia dokumendid ning riikide ja piirkondade sihtprogrammid 
koostöös komisjoni vastavate osakondadega, mis on osa enamiku välistegevuse rahastamisvahendite 
programmitöö tsüklist.
EuropeAid : arengu ja koostöö peadirektoraat EuropeAid rakendab suurt osa komisjoni välistegevuse 
rahastamisvahenditest, mida finantseeritakse EAFidest ja üldeelarvest (sh arengukoostöö rahastamisvahend). 
EuropeAid rakendab peaaegu kõiki EAFi sekkumisi.
FPI ( Service for Foreign Policy Instruments ): välispoliitika vahendite talitus  
Välispoliitika vahendite talitus on 1. jaanuaril 2011 loodud komisjoni osakond, mis annab oma tegevusest 
aru otse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale. Talituse hallatavad kulud on peamiselt 
seotud meetmetega, mida viiakse ellu: a) ühise välis- ja julgeolekupoliitika; b) stabiliseerimisvahendi; c) 
valimisvaatlusmissioonide; d) tööstusriikide rahastamisvahendi raames.
G12 : 12 rahastaja rühm  
12 rahastaja rühma (G12) kuuluvad Brasiilia, Kanada, Prantsusmaa, Jaapan, Norra, Hispaania, USA, Ameerika 
Riikide Arengupank (IDB), Maailmapank, Rahvusvaheline Valuutafond (IMF), ÜRO ja Euroopa Komisjon. Rühma 
juhib humanitaarabi koordinaatorina MINUSTAHi asejuht. 2013. aastal võttis rühma juhtimise ajutiselt üle ELi 
delegatsioon.
GBS ( General Budget Support ): üldine eelarvetoetus  
Üldise eelarvetoetuse programmid koosnevad tavaliselt abipaketist, mis hõlmab vahendite ülekandmist, suutlikkuse 
suurendamise meetmeid, dialoogi partnerriikidega ja väljamaksetingimuste kehtestamist.
IAS ( Internal Audit Service ): siseauditi talitus  
Siseauditi talitus on üks komisjoni peadirektoraatidest. Talitust juhib komisjoni siseaudiitor ja talitus annab oma 
tööst aru auditi järelevalvekomiteele. Talituse ülesanne on tagada sõltumatu kindlus sisekontrollisüsteemide 
mõjususe kohta ning aidata komisjoni arvamuste, nõuannete ja soovituste abil.
IDB ( Inter-American Development Bank ): Ameerika Riikide Arengupank.
IfS ( Instrument for Stability ): stabiliseerimisvahend  
2007. aastal loodud stabiliseerimisvahend on kavandatud kiireks ja paindlikuks mehhanismiks, mille abil ära hoida 
konflikte, toetada konfliktijärgset poliitilist stabiliseerumist ja tagada kiire taastumine pärast loodusõnnetust. 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1717/2006, millega kehtestatakse 
stabiliseerimisvahend (ELT L 327, 24.11.2006, lk 1).
06 Mõisted ja lühendid 
IHRC ( Interim Haiti Recovery Commission ): Haiti taastamise ajutine komisjon.
IMF : Rahvusvaheline Valuutafond.
MINUSTAH ( United Nations Stabilisation Mission in Haiti ): ÜRO stabiliseerimismissioon Haitil.
OCHA ( Office for the Coordination of Humanitarian Affairs ): ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo.
ROM ( Results Oriented Monitoring ): tulemustele suunatud järelevalve  
EuropeAid võttis ROM süsteemi kasutusele 2000. aastal, et tugevdada arenguabi järelevalvet, hindamist ja 
läbipaistvust. See põhineb välisekspertide lühikestel, kindla suunitlusega, kohapeal tehtud hinnangutel. Süsteemis 
kasutatakse struktureeritud ja järjepidevat metoodikat, võttes aluseks viis kriteeriumi: asjakohasus, tõhusus, 
mõjusus, võimalik mõju ja tõenäoline jätkusuutlikkus.
SKP : sisemajanduse koguprodukt.
VVO : valitsusväline organisatsioon.
07
Kommenteeritud 
kokkuvõte
I
Haiti on üks maailma ebakindlamaid riike ja 12.  jaanua -
ril 2010. aastal riiki tabanud maavärin teravdas selle 
olukorda drastiliselt. Maavärin põhjustas suuri inim -
kaotusi ja ulatuslikku hävingut, tekitas tõsist kahju riigi 
majandusele ja halvendas oluliselt riigi juba niigi nõrka 
suutlikkust pakkuda elanikkonnale põhiteenuseid.
II
Kontrollikoda uuris, kas pärast maavärinat ELi poolt 
Haitile antud rehabilitatsiooniabi oli hästi kavandatud 
ja ellu viidud.
III
Kontrollikoja järelduse kohaselt oli pärast 2010. aasta 
maavärinat ELi poolt Haitile antud rehabilitatsiooni -
abi üldjoontes hästi kavandatud, kuid programme 
ei viidud piisavalt mõjusalt ellu. Sarnaselt teistele 
rahastajatele seisis komisjon rehabilitatsiooniabi and -
misel silmitsi tõsiste raskustega. Komisjoni ees seisis 
raske ülesanne korraldada abi andmist koostöös nõrga 
riigivõimuga (edendamaks isevastutust ja kaasa aita -
maks toimiva valitsusaparaadi tekkele) ning samal ajal 
püüda tagada abi kiire kohaletoimetamine. Komisjon 
oleks võinud aga paremini hallata mõningaid tegureid, 
mis olid tema kontrolli all.
IV
Komisjoni tegevus oli suunatud esmatähtsatele 
rehabilitatsioonivajadustele. Koos teiste olulisemate 
rahastajatega selgitas komisjon välja peamised reha -
bilitatsioonitoetuse vajadused Haitil pärast 2010. aasta 
maavärinat ja võttis kasutusele usaldusväärse koostöö -
strateegia, milles võeti arvesse riigi ees seisvaid uusi 
ülesandeid, jätkates samas toetuse andmist pikaajali -
seks sotsiaal-majanduslikuks arenguks. Ülesanded olid 
rahastajate vahel asjakohaselt jaotatud, kuid kooskõ -
lastus nende elluviimisel oli keeruline.V
Hoolimata komisjoni pingutustest ei olnud häda-, 
rehabilitatsiooni- ja arenguabi omavahel piisavalt 
seotud. Komisjon kasutas paindlikult mitut täiendavat 
vahendit ja töötas välja individuaalsed rehabilitatsioo -
niprogrammid, et tagada häda-, rehabilitatsiooni- ja 
arenguabi omavaheline sidusus. Humanitaarabi ja 
kodanikukaitse peadirektoraadil ning EuropeAidil 
puudus aga selge ühine riigistrateegia, mille abil 
optimeerida nende tegevuse omavahelist koosmõju 
ja tagada üksteise ülesannete sujuv ülevõtmine. Nõrk 
riigivõim ja valitsuse ebapiisav tahe reforme ellu viia 
olid mõjusa rehabilitatsiooni ja jätkusuutliku arengu 
tingimuste loomise tõsisteks takistusteks.
VI
Komisjon ei taganud piisavalt ELi rehabilitatsiooniabi 
mõjusat korraldamist. Kontrollikoja läbivaadatud 13 
programmist 10 saavutasid või tõenäoliselt saavuta -
vad oma kavandatud eesmärgid, ehkki pea kõik neist 
hilinemisega. Kolme programmi (sealhulgas 10. EAFi 
üldise eelarvetoetuse programmi) edusammud olid 
piiratud. Ehkki komisjon oli keerulistest oludest hästi 
informeeritud, ei juhtinud ta piisavalt mõningaid 
programmieesmärkide täitmisele ja saavutamisele 
avalduvaid olulisi riske. Programmide järelevalve põhi -
nes asjakohasel raamistikul, kuid komisjon ja Euroopa 
välisteenistus ei võtnud õigeaegseid meetmeid, et 
tugevdada ELi delegatsiooni ressursse, ning viimane 
ei saanud teha piisavalt kohapealseid kontrollkülas -
tusi. See oleks aga olnud äärmiselt vajalik, arvestades 
kiiresti muutuvat olukorda.
Kommenteeritud kokkuvõte 08
VII
Kontrollikoda soovitab komisjonil abimeetmete raken -
damiseks katastroofijärgses või ebakindlas olukorras:
 — parandada riskihindamist;
 — võtta vastu ühtne strateegia, et tagada häda-, 
rehabilitatsiooni- ja arenguabi omavaheline seotus 
ja sünergia;
 — eelarvetoetuse andmisel keskenduda peamistele 
riigi rahanduse juhtimise funktsioonidele ja refor -
midele ning juhul, kui see on asjakohane, kehtesta -
da lühiajalised meetmed, et kaitsta ELi vahendeid 
raiskamise, lekke ja ebatõhusa kasutamise eest;
 — välja töötada tegevuse järjepidevuse menetlused, 
mis hõlmaksid ka hädaabitöötajate ümberpaiguta -
mise korda.
09
 Sissejuhatus
Haiti on ebakindel riik
01 
18. sajandil oli Haiti üks juhtivatest 
suhkruroo tootjatest ja maailma rik -
kamaid piirkondi. Pärast iseseisvuse 
saavutamist 1804. aastal1 on riiki aga 
laastanud rahvustevahelised konflik -
tid, pikaajalised anarhiaperioodid ja 
poliitiline ebastabiilsus. 20. sajandi 
teise poole järjestikuseid diktatuure2 
iseloomustasid repressioonikuriteod 
ja riigi varade rüüstamine. Tänaseks 
on Haiti muutunud ebakindlaks riigiks 
(vt  1. selgitus ).
02 
Riigi ebastabiilse poliitilise ja julgeole -
kuolukorra tõttu saadeti sinna 2004. 
aasta lõpus ÜRO stabiliseerimismis -
sioon Haitil (MINUSTAH)3. Pärast 2008. 
aastal toimunud rahutusi seoses toidu -
ainete hinnaga puudus riigil stabiilne 
valitsus kuni 2012. aasta märtsini, kui 
peaministriks sai Laurent Lamothe. 
Julgeolekuolukord paranes, kuid 
kuritegevus avaldab arengule endiselt 
negatiivset mõju.03 
Haiti on endiselt üks maailma vaese -
maid riike4. Üle poole elanikkonnast5 
elab äärmises vaesuses, sissetulekuga 
alla 1,25 USA dollari päevas. Keskmine 
eeldatav eluiga on 62 aastat, mis on 
12 aastat vähem kui Ladina-Ameerika 
keskmine. Umbes pool elanikkon -
nast on kirjaoskamatu; 20% lastest 
kannatab alatoitumuse käes, 30%-il 
puudub juurdepääs puhtale veele6. 
Haitil on suurim HIV/AIDSi levimus 
Ladina-Ameerikas7.1 1791. aastal korraldas 
Prantsuse koloonia orjadest 
elanikkond ülestõusu, mis viis 
iseseisvumiseni 1804. aastal 
ja maailma esimese 
mustanahalise elanikkonnaga 
sõltumatu vabariigi loomiseni 
kaks aastat hiljem. 1844. aastal 
jagati saar kaheks riigiks: 
Haitiks ja Dominikaani 
Vabariigiks.
2 Alates 1949. aastast on Haitit 
valitsenud mitu diktaatorit: 
kindral Paul Magloire, François 
Duvalier (Papa Doc) ja tema 
poeg Jean-Claude (Baby Doc).
3 MINUSTAH tegutseb vähemalt 
2016. aastani, mil on kavas 
missiooni ümberkorraldamine 
ja tugevdamine.
4 Haiti kogurahvatulu ühe 
elaniku kohta (Atlase meetod, 
Maailmapank) oli 2012. aastal 
760 USA dollarit; Ladina-
Ameerika ja Kariibi mere 
piirkonna keskmine on 
8981 USA dollarit.
5 Haitil on ligi 10 miljonit 
elanikku.
6 Allikad : World DataBank – 
maailma arengunäitajad 
2011. ja 2012. aastal, ÜRO 
Arenguprogrammi (UNDP) 
inimarengu aruanne, CIA – The 
World Factbook.
7 HIV levimus 15–49aastaste 
elanike seas on 2,2% 
(„Ministère de la Santé Publique 
et de la Population, Déclaration 
d’Engagement sur le VIH/SIDA: 
Rapport de Situation 
Nationale” , märts 2012).
Ebakindla riigi määratlus
Komisjoni määratluse kohaselt tähendab ebakindlus nõrka või ebaõnnestunud struktuuri ning olukordi, kus 
ühiskondlik leping on katkenud riigi suutmatuse või tahtmatuse tõttu tegeleda oma põhiülesannetega, täita 
oma kohustusi ja tagada teenuste osutamine, vahendite haldamine, õigusriigi põhimõtte kohaldamine, võrd -
väärne juurdepääs võimule, elanike julgeolek ja turvalisus ning kodanike õiguste ja vabaduste kaitsmine ning 
edendamine.
Allikas : KOM(2007) 643 (lõplik): ELi meetmed ebakindlates olukordades – säästvat arengut, stabiilsust ja rahu edendavad meetmed keerulises 
keskkonnas.1. selgitus
10 Sissejuhatus
2010. aasta maavärin 
teravdas olukorda 
drastiliselt
04 
Haiti oli vaevu toibumas 2008. aasta 
tormidest, kui 2010. aasta 12. jaanua -
ril tabas pealinna ja selle ümbrust 
(vt  kaart ) maavärin tugevusega 7 palli 
Richteri skaalal. Maavärin põhjustas 
suuri inimkaotusi ja ulatuslikku hä -
vingut8. Surma sai ligikaudu 230 000 
inimest, mis on võrreldav 2004. aasta 
India ookeani tsunamis hukkunute 
arvuga, kuid Haiti puhul oli tegemist 
vaid ühte riiki tabanud katastroofiga9. 
Vigastada sai 300 000 inimest, neist 
pooled lapsed. Ligikaudu 1,3 miljonit 
Port-au-Prince’i elanikku jäi kodutuks 
ja üle 500 000 inimese lahkus katast -
roofipiirkonnast, et otsida peavarju 
mujal riigis10. Kehvad sanitaartingimu -
sed, mis halvenesid drastiliselt pärast 
maavärinat, aitasid kaasa kooleraepi -
deemia puhkemisele.
05 
Paljud riigiasutuste hooned, sealhulgas 
Rahvuspalee, haiglad, koolid ja muud 
avalikud asutused, hävisid ja suur osa 
nende töötajatest sai surma11. Haiti 
valitsuse võimekus teenuseid osutada 
sai seetõttu tugevasti kannatada. Kuna 
maavärin tabas riigi kõige aktiivsema 
majandustegevusega piirkonda, olid 
sellel rängad tagajärjed sisemajanduse 
koguprodukti (SKP) arengule12 ja mak -
sude kogumisele. Riigikassas nappis 
eelarvevahendeid, et riigiasutuste 
tegevus taastada ja riigiteenistujatele 
palka maksta.Tõsiselt kahjustada sai ka 
ELi delegatsioon
06 
Tõsiseid kahjusid kannatas maavärina 
tõttu ka ELi delegatsioon: üks töötaja -
test sai surma, delegatsiooni juht vajas 
haiglaravi ja suurem osa töötajatest sai 
trauma või kannatas muude psühho -
loogiliste probleemide käes. 48 tunni 
jooksul alates katastroofi algusest 
evakueeriti 30 töötajat Brüsselisse või 
Dominikaani Vabariiki. ELi delegatsioo -
ni hoone ei olnud enam kasutuskõlblik 
ja suhtlemine Brüsseliga oli peaaegu 
võimatu. Paljud toimikud hävisid või 
läksid kaotsi.
07 
Osa töötajatest pöördus mõne nädala 
pärast Haitile tagasi, kuid kuna juht -
konnas toimus palju muudatusi ja pikki 
perioode tuli töötada ilma delegat -
siooni juhita, oli delegatsiooni tege -
vusvõime pikaks ajaks tõsiselt häiritud.8 2010. aasta 12. jaanuari 
maavärin tabas Port-au-
Prince’i, Léogâne’i ja Jacmeli 
linnu, kahjustades sadamat, 
lennujaama ja põhimaanteid.
9 Asutustevahelise alalise 
komitee reaalajas hinnang 
Haiti olukorrale: kolm kuud 
pärast maavärinat, 31.8.2010.
10 Katastroofijärgsete vajaduste 
hindamine (märts 2010).
11 Valitsuse hinnangul hävis 
105 000 ning sai kahjustada 
208 000 hoonet. Samuti hävis 
60% haiglatest Port-au-
Prince’is ja selle ümbruses 
ning 5000 koolimaja. 
Maavärina tagajärjel sai 
kannatada üle 3 miljoni 
inimese. Maavärina tekitatud 
kahju hinnatakse kokku 
7,8 miljardile USA dollarile, 
mis on võrdne Haiti 2009. 
aasta SKP-ga.
12 Pärast suhteliselt stabiilset 
kasvu aastail 2005–2009 
vähenes SKP maavärina 
tagajärjel 5,4%.
11 Sissejuhatus
Allikas : Ameerika Ühendriikide rahvusvahelise arengu amet (USAID).
MAAVÄRINA TUGEVUS
Modiﬁtseeritud Mercalli skaala (MMI)*
TUGEVUS
MMI JÄRGIMAAVÄRINAST MÕJUTATUD
ELANIKE ARV
4
   5   6   7   8   9   10^5 887 000
 
7 261 000
 
1 049 000
 
571 000
 
314 000
 
2 246 000
 
332 000KERGE
MÕÕDUKASTUGEVVÄGA TUGEVVÕIMASÄGEÄÄRMUSLIK
* MMI-ga mõõdetakse maapinna võnkeid ja see erineb Richteri skaalast,
 millega mõõdetakse maavärina üldist võimsust
^ Kaardil näidatud ala puhul võis maavärina tugevuseks 
 olla 9 palli MMI järgi, kuid USGSi kohaselt oli tegemist
 tugevaima võimaliku maavärinaga.
Allikas: USGS/ PAGER Alert Version: 8KaartPiirkond, mida tabas 12.  jaanuari  2010. aasta maavärin
12 Sissejuhatus
Hoolimata rahvusvaheli -
sest abist oli rehabilitat -
sioon keeruline
08 
Kohe pärast katastroofi reageerisid 
sajad rahvusvahelised organisat -
sioonid, riigid ja üksikisikud kogu 
maailmast pakilistele humanitaarabi 
vajadustele13. ÜRO humanitaarasjade 
koordinatsioonibüroo (OCHA) kuulutas välja hädaabipalve, tänu millele koguti 
72 tunniga 575 miljonit USA dollarit. 
2012. aasta lõpuks olid avaliku sektori 
rahastajad andnud 2,23 miljardit USA 
dollarit humanitaarabiks ning  
192 miljonit USA dollarit kooleraepi -
deemia vastu võitlemiseks (vt joonis  
allpool). Lisaks annetasid erasektori 
rahastajad ÜRO organisatsioonidele ja 
valitsusvälistele organisatsioonidele 
(VVO) 3 miljardit USA dollarit14.13 Haitil kaua tegutsenud 
rahvusvahelised 
organisatsioonid (Punane Rist, 
suured VVOd) said kohe abi 
osutada ja 2010. aasta maiks 
oli humanitaarabi andnud üle 
1000 rahvusvahelise 
organisatsiooni.
14 Erisaadiku büroo Haitil – 
põhifaktid seisuga 
detsember 2012.Joonis2012. aasta detsembri seisuga Haiti toetuseks kogutud ja eraldatud vahendid
3,01 miljardit
USA dollarit
VÄLJA MAKSTUD
2010–20128,34 miljardit USA dollarit
kulukohustustega kaetud 
2010–2020
New Yorgi konverentsil
võetud kohustused
2010–2012:
5,37 miljardit USA dollarit 
2013–2020:
2,96 miljardit USA dollarit 10,77 miljardit USA dollarit planeeritud
2010–2020
TAASTUSABI2,57 miljardit USA dollarit planeeritud
2010–2012
HUMANITAARABI13,34 miljardit USA dollarit
planeeritud 2010–2020
AVALIKU SEKTORI ERALDATUD VAHENDID
Taastus- ja humanitaarabi (v.a võlakergendus kogusummas 1 miljard USA dollarit)
2,43 miljardit USA dollarit
planeeritud
2010–2012
MUUD VAHENDID2,37 miljardit USA dollarit
planeeritud 
2010–2012
MAAVÄRIN204 miljonit USA dollarit
planeeritud 
2010–2012 
KOOLERA3,06 miljardit USA dollarit
(hinnanguline)
2010–2012
ERASEKTORI ERALDATUD
VAHENDID 
(rahastajad: fondid,
ettevõtted ja üksikisikud) 
1,01 miljardit
USA dollarit 
VÄLJA MAKSTUD
2010–20122,23 miljardit
USA dollarit
VÄLJA MAKSTUDD
2010–2012191,9 miljonit
USA dollarit
VÄLJA MAKSTUD
2010–2012
Allikas : erisaadiku büroo Haitil, rahastajate aruandluse ja avalikult kättesaadavate andmete põhjal.
13 Sissejuhatus
09 
Selleks, et mobiliseerida rahvusvahelist 
abi riigi ülesehituseks ja edasiarenda -
miseks, korraldas ÜRO 31. märtsil 2010 
New Yorgis rahvusvahelise rahastajate 
konverentsi „Haiti uue tuleviku suu -
nas”. Rahastajad otsustasid toetada 
valitsuse kava „ Plan d’Action pour 
le Relèvement et le Développement 
National d’Haïti ”15 (PARDH) ning anda 
abi taastustöödeks keskmisel ja pikal 
perioodil nn parema taastamise põ -
himõttel16. Konverentsil kohustus 55 ra -
hastajat eraldama perioodil 2010–2012 
5,37 miljardit USA dollarit ning 2013. 
ja sellele järgnevatel aastatel veel 
2,96 miljardit USA dollarit. Lisaks tühis -
tas mitu riiki Haiti võlast 1 miljardi USA 
dollari suuruse kogusumma17.
10 
Euroopa Liit (EL) oli üks peamisi rahas -
tajaid, võttes kohustuse kogusummas 
1,23 miljardit eurot. See sisaldas komis -
joni (460 miljonit eurot)18, 18 liikmes -
riigi ja Euroopa Investeerimispanga 
panust riigi rehabilitatsiooniks ja 
arenguks19. Samuti andis komisjon 
humanitaarabi oma humanitaarabi ja 
kodanikukaitse peadirektoraadi (ECHO) 
kaudu. Ajavahemikul 2010–2013 eral -
das ECHO kokku 232 miljonit eurot20.11 
Hoolimata märkimisväärsest finants -
abist ja rahvusvahelistest toetusest on 
riik endiselt suurtes raskustes. Rusude 
koristamine võttis liiga kaua aega, mis 
oli üks ülesehituse tempot aeglusta -
nud teguritest21. 2013. aasta lõpus elas 
hinnanguliselt 210 000 inimest telk-
laagrites ja ühtegi hävinenud ministee -
riumihoonetest ei olnud veel täielikult 
taastatud. Taastamistöid takistasid 
struktuurilised probleemid, mis va -
litsesid riigis juba enne 2010. aastat. 
Vaevu tegutsevad riigiasutused on 
endiselt peamiseks takistuseks teenus -
te osutamisel sellistes sektorites nagu 
tervishoid, haridus ning veevarustus ja 
kanalisatsioon. Nõrgatasemeline riigi 
rahanduse juhtimine muudab ressurs -
side kasutamise optimeerimise ning 
pettuste ja korruptsiooni ärahoidmise 
keeruliseks. Maaregistri puudumine, 
mis põhjustab vaidlusi maaomandi 
üle, raskendab ülesehitamisprotsessi. 
Põllumajandussektori erakordne haa -
vatavus sagedaste loodusohtude tõttu, 
samuti investeeringute puudumine 
nõrgestab toidutootmist22.15 Tegevuskava Haiti riiklikuks 
taastamiseks ja arenguks. 
16 PARDH aluspõhimõte ei ole 
mitte lihtsalt taastada 
maavärinaeelne olukord, vaid 
kasutada ülesehitamiseks 
tekkinud võimalust, et 
kõrvaldada riigi haavatavuse 
peamised põhjused (nii 
minevikus kui ka olevikus).
17 Teiste seas Belgia, Saksamaa, 
Iirimaa, Prantsusmaa, Itaalia, 
Madalmaad, Soome ja Rootsi.
18 Summat, mis koosneb 
peamiselt EAFi fondidest, 
suurendati hiljem  
522 miljoni euroni.
19 Panuseid riikide/
institutsioonide kaupa vt 
http://www.lessonsfromhaiti.
org/download/International_
Assistance/5-ny-pledge-total.
pdf
20 Euroopa Komisjoni 
humanitaarabi ja 
kodanikukaitse Haitil – kaks 
aastat pärast maavärinat 
(2012); ECHO teabeleht Haiti, 
aprill 2013.
21 Vt näiteks „From Relief to 
Recovery: Supporting good 
governance in post-
earthquake Haiti”, Oxfam 2011. 
Üks peamisi tõstatatud 
probleeme oli rusude 
koristamise protsessi aeglus.
22 Mitme loodusõnnetuse tõttu, 
mis tabasid Haitit 
ajavahemikus 1996–2010, oli 
riik juba enne maavärinat 
pikaajalises kriisis: 57% 
elanikkonnast kannatas 
alatoitumuse käes.
14
 Auditi ulatus  
ja lähenemisviis
12 
Kontrollikoda uuris, kas ELi poolt Hai -
tile antud rehabilitatsioonitoetus oli 
hästi kavandatud ja ellu viidud. Audit 
keskendus kolmele põhiküsimusele:
a) Kas komisjoni tegevus oli 
suunatud esmatähtsatele 
rehabilitatsioonivajadustele?
b) Kas komisjon tagas häda-, rehabili -
tatsiooni- ja arenguabi sidususe?
c) Kas komisjon tagas ELi reha -
bilitatsioonitoetuse mõjusa 
korraldamise?
13 
Audit hõlmas Haitile aastail 2010–2013 
humanitaarabi ja kodanikukaitse 
peadirektoraadi, arengu ja koostöö 
peadirektoraadi (EuropeAid) ning välis -
poliitika vahendite talituse poolt antud 
abi.
14 
Audit viidi läbi 2013. aasta maist 
kuni novembrini, sisaldades järgmisi 
toiminguid:
a) 10. EAFi riigi koostööstrateegia ja 
muude keskse tähtsusega poliitika -
dokumentide läbivaatamine;
b) intervjuud komisjoni ja Euroo -
pa välisteenistuse ametnikega 
Brüsselis;c) külaskäik Haitile 2013. aasta 26. 
augustist 6. septembrini, mille 
jooksul küsitleti ELi delegatsioo -
ni töötajaid, Haiti ametivõimude 
esindajaid, peamisi rahvusvahelisi 
arenguabi partnereid, VVOsid ja 
kodanikuühiskonna organisatsioo -
ne; samuti külastati projekte.
15 
Vaadati läbi 13 ELi rahastatud prog -
rammi, mille eesmärk oli anda abi 
rehabilitatsiooniks ja katastroofiohu 
vähendamiseks (vt I lisa ). Rahaliselt 
esindab valim umbes kaht kolmandik -
ku kulukohustustest, mis komisjon oli 
neis kahes valdkonnas võtnud23. Seitse 
programmi, mida rahastas humanitaar -
abi ja kodanikukaitse peadirektoraat, 
puudutasid järgmisi valdkondi: maju -
tus (varjupaigad), veevarustus, kanali -
satsioon, suurõnnetusteks valmisolek 
ja toit Port-au-Prince’is, Petit-Goâve’is, 
Léogâne’is and Jacmelis. EuropeAidi 
rahastatud kolm programmi hõlmasid 
üldist eelarvetoetust, elamupiirkonda -
de taastamist ja toiduga kindlustatuse 
parandamist Artibonite’i piirkonnas. 
Kolme välispoliitika vahendite talituse 
rahastatud programmi eesmärk oli 
taastada Haiti riigivõimu valmisolek 
kriisiks.
16 
Ülevaatamisel keskenduti programmi -
de asjakohasuse, ülesehituse ja väljun -
dite hindamisele. Programme hinnati 
asjakohaste kriteeriumide alusel, mis 
tuginevad komisjoni tulemustele suu -
natud järelevalve metoodikale  
(vt II ja III lisa )24.23 Perioodil veebruar 2010 – 
detsember 2012 võttis 
komisjon rehabilitatsiooni ja 
katastroofiohu vähendamise 
valdkonnas kulukohustusi 
summas 202 miljonit eurot. 
Valimisse kuulunud 
programmide koguväärtus  
oli 141 miljonit eurot.  
Sellest summast oli 
31. detsembriks 2013 välja 
makstud 81,1 miljonit eurot  
(vt III lisa ). 
24 Tähelepanekutes viidatakse 
programmidele vastavalt 
nende numeratsioonile  
I ja III lisas .
15 Auditi ulatus ja lähenemisviis 
17 
Auditi ettevalmistamisel võtsid audii -
torid arvesse INTOSAI katastroofiabiga 
seotud aruandluse ja auditite töörüh -
ma poolt välja töötatud standardeid, 
juhiseid ja häid tavasid25. Eelkõige 
toetuti ISSAI-le 5510 – katastroofiohu 
vähendamise audit – ja ISSAI-le 5520 – 
katastroofiabi audit –, et koguda 
piisavalt teadmisi katastroofiohjamise 
tsükli kohta, välja selgitada katastroo -
fiabi haldamisega seotud riskid ja välja 
töötada auditikava.25 ISSAI-de seeria 5500, mis 
käsitleb katastroofiabi auditit, 
avaldati 2013. aasta oktoobris 
(vt www.issai.org).
16
 Tähelepanekud
Komisjoni tegevus oli 
suunatud esmatähtsatele 
rehabilitatsioonivajadus -
tele
18 
Kontrollikoda uuris, kas komisjon oli 
välja selgitanud peamised rehabilitat -
siooniabi vajadused, võtnud kasutu -
sele usaldusväärse koostööstrateegia 
ning taganud abimeetmete nõuete -
kohase koordineerimise ja ülesannete 
jaotuse teiste peamiste osalejatega.
Rehabilitatsiooniabi vajadu -
sed olid hästi välja selgitatud
19 
ELi poolt pärast maavärinat antud 
rehabilitatsiooniabi põhines asjako -
hasel vajaduste hindamisel, mille olid 
heaks kiitnud eksperdid, peamised 
rahastajad ja Haiti valitsus. Kohe pärast 
maavärinat tegid humanitaarabi ja 
kodanikukaitse peadirektoraadi eks -
perdid esialgse, mitut sektorit hõlmava 
hindamise. 2010. aasta jaanuari lõpus 
hindas komisjoni, Belgia, Prantsusmaa 
ja Hispaania ekspertidest koosnev 
meeskond vajadusi järgmistes vald -
kondades: taristu, riigi rahanduse juh -
timine, õigus- ja turvalisusküsimused 
ning sotsiaalteenused (eriti haridus).
20 
Komisjon aitas teha ka katastroofi -
järgsete vajaduste hindamist26, mille 
eesmärk oli luua arengu ja kasvu 
raamistik27. See oli aluseks tegevus -
kavale Haiti riiklikuks taastamiseks ja 
arenguks, mida Haiti valitsus esitles 
New Yorgis 31. märtsil 2010 peetud 
rahvusvahelisel konverentsil.21 
Peamised rehabilitatsioonivajadused 
puudutasid majutust ja linnapiirkonda -
de taastamist, veevarustust, kanalisat -
siooni ja hügieeni, tervishoidu, toiduga 
kindlustatust ja haridust. Toetust vajas 
ka valitsemine, riigi rahanduse juhti -
mine ja riigiaparatuuri tugevdamine, 
et välja töötada süsteemid ja põhimõt -
ted, mis tagaksid põhiteenuste asjako -
hase ja jätkusuutliku osutamise. Riigi 
nappide vahendite tõttu peeti esma -
seks eelarvetoetuse andmist, mille abil 
taaskäivitada ja taastada riigi põhi -
funktsioonid katastroofijärgses äärmi -
selt haavatavas olukorras. Valitsus ja 
majandusjuhtimist toetavad rahastajad 
koostasid ühiselt riigi rahanduse juhti -
mise puuduste hinnangu ja esmatäht -
sate meetmete tegevuskava28.
ELi rehabilitatsioonitoetuse 
andmiseks koostati usaldus -
väärne strateegia
22 
Komisjon vaatas 10. EAFi Haitiga teh -
tava koostöö strateegia üle, lähtudes 
eelmainitud hindamistest ja valitsuse 
taotlustest29. Ülevaadatud koostöö-
strateegia eesmärk oli jätkata pikaajali -
se sotsiaal-majandusliku arengu toeta -
mist vaesuse kaotamiseks, täites samal 
ajal maavärina tõttu tekkinud rehabi -
litatsioonivajadusi. Säilitati esialgsed 
sihtvaldkonnad (taristu, valitsemine 
ja eelarvetoetus), kuid finantstoetust 
suurendati oluliselt. Programmikohase 
abi summale (A-assigneeringud) lisati 
100 miljonit eurot, mis teeb kokku 
391 miljonit eurot, ning ettenägema -
tuteks vajadusteks mõeldud summat 
(B-assigneeringud) suurendati 13,6 mil -
jonilt eurolt 73,6 miljonile eurole. 
Programmikohase abi assigneeringud 
sektorite kaupa vaadati üle, nagu on 
näidatud tabelis .26 Katastroofijärgsete vajaduste 
hindamist rahastati 
katastroofiohu vähendamise 
ja taastamise ülemaailmsest 
rahastamisvahendist; rahalist 
toetust andsid komisjon, 
Austraalia, Luksemburg, Norra, 
Rootsi ja Šveits. Hindamises 
osales umbkaudu 250 riiklikku 
ja rahvusvahelist eksperti ning 
VVOde ja Haiti 
kodanikuühiskonna esindajat. 
Hindamine hõlmas kaheksat 
valdkonda: valitsemine, 
tootmine, sotsiaalsektorid, 
taristu, regionaalareng, 
keskkond ja katastroofiohu 
juhtimine. Samuti käsitleti 
horisontaalseid valdkondi, 
nagu soolised aspektid, 
noored ja haavatavad 
elanikerühmad.
27 Ekspertide hinnangul läks 
kolmeks aastaks tarvis 
11,5 miljardit USA dollarit:  
50% sotsiaalsektoritele;  
17% taristule; 15% 
keskkonnale ning riski- ja 
katastroofiohjamisele; ning 
ülejäänud osa 
tootmissektoritele, 
valitsemisele ja 
horisontaalsetele 
valdkondadele (soolised 
aspektid, noored, haavatavad 
elanikerühmad).
28 Koordineerimisrühma ( Cadre 
de Partenariat pour l’Appui 
Budgétaire , loodi 27.2.2009) 
raames leppisid 
eelarvetoetuse rahastajad 
2010. aasta mais kokku 
esmatähtsate meetmete 
tegevuskavas, et parandada 
finantskontrolli ja läbi viia 
reforme; samuti lepiti kokku 
näitajate ühtses maatriksis, 
mille abil neis valdkondades 
edasiminekut hinnata.
29 Valitsus soovis jätkata 10. EAFi 
esialgse koostööstrateegia 
üldist suunda, mis oli jätkuvalt 
oluline pikaajalise arengu 
toetamiseks. Olukorras, kus 
suurem osa rahastajatest 
keskendus maavärinas 
vahetult kannatada saanud 
piirkonnale, peeti oluliseks 
jätkata ka riigi ülejäänud osale 
toetuse andmist.
17 Tähelepanekud
23 
Taristu valdkonnas läks suurem osa 
ELi toetusest endiselt teedele, kuid 
kooskõlas tegevuskavaga Haiti riikli -
kuks taastamiseks ja arenguks lisan -
dus linnapiirkondade taastamine 
(sh majutus). Valitsemissektoris oli 
jätkuvalt kesksel kohal toetus det -
sentraliseerimisele ja riigi suutlikkuse 
suurendamisele, kuid prioriteetsete 
valdkondadena lisati ka maaregistri 
süsteemi arendamine ja katastroofiohu 
vähendamine. Üldise eelarvetoetu -
se suurendamise eesmärk oli aidata 
taastada avalikke teenuseid, käivitada 
ülesehitusprogramm ning toetada 
arengu- ja kasvustrateegiaid läbi ma -
jandusjuhtimise reformide. Märkimis -
väärsed vahendid (43,6 miljonit eurot) 
tehti kättesaadavaks ka ELi üldeelarve 
raames seoses toidu, põllumajanduse 
ning katastroofiohu vähendamisega30.24 
Kontrollikoja poolt läbi vaadatud prog -
rammid vastasid üldjoontes komisjoni 
vastuvõetud strateegiale. Program -
mide väljatöötamise käigus hinnati 
asjakohaselt erivajadusi komisjoni 
toetatavates valdkondades (vt III lisa , 
asjakohasus).30 Põllumajanduses tehti aastail 
2011–2012 kättesaadavaks 
suures mahus vahendeid: 
toiduga kindlustatuse 
temaatiliste programmide 
ja toiduainete 
rahastamisvahendi kaudu 
kokku 23,6 miljonit eurot ning 
aastatuhande arengueesmärgi 
algatuse kaudu 20 miljonit 
eurot (toiduga kindlustatuse 
parandamiseks). 
Suurõnnetusteks valmisolekut 
toetasid DIPECHO 
programmid, 
stabiliseerimisvahend ja ELi 
liikmesriigid.Tabel10. EAFi programmikohase abi maavärinajärgselt üle  
vaadatud assigneeringud sektorite kaupa
(miljonites eurodes)
Sektor Esialgsed eraldised Muudetud eraldised
Sihtvaldkonnad 259 349
Taristu 175 245
Juhtimine 36 27
Üldine eelarvetoetus 48 77
Muu 32 35
Varud 0 7
KOKKU 291 391
Allikad : CSP/NIP 2008–2013 ja ülevaadatud CSP/NIP 2011–2013.
18 Tähelepanekud
Ülesanded olid komisjoni ja 
teiste peamiste rahastajate 
vahel asjakohaselt jaotatud, 
kuid kooskõlastus nende 
elluviimisel oli keeruline
25 
Haiti valiti 10. EAFi raames tehtava 
ELi ühise kavandamise (vt 2. selgitus ) 
üheks pilootriigiks. Nagu eespool 
mainitud, vaatas komisjon koos Haitil 
aktiivselt tegutsevate ELi liikmesriikide 
(Saksamaa, Prantsusmaa ja Hispaa -
nia) ja teiste peamiste rahastajatega 
10. EAFi koostööstrateegia üle. See 
võimaldas tööülesannete tõhusat jao -
tamist. Kui Prantsusmaa ja Hispaania 
tegutsesid peamiselt riigi lõunaosas ja 
USA põhjaosas, siis ELi toetus oli pea -
miselt suunatud riigi keskosas asuvale 
Artibonite’i piirkonnale. Lisaks jagati 
Port-au-Prince ja teised maavärinas 
kannatada saanud linnad tsoonideks, 
kus rahastajad ja nende rakenduspart -
nerid abi andmist korraldasid.26 
Igapäevane koordineerimine komis -
joni ja teiste rahastajate vahel osutus 
programmide elluviimise käigus aga 
keeruliseks:
a) ÜRO humanitaarasjade koordinat -
sioonibüroo juhitud humanitaarabi 
koordineerimismehhanismi31 (mille 
töös ECHO aktiivselt osales) mõ -
jusus oli piiratud. Selle peamised 
põhjused olid mehhanismi keeru -
kus, väga suur arv humanitaarabi 
andjaid, kelle tegevusmeetodid 
olid erinevad, mõningate doonor -
riikide soovimatus koostööd teha, 
keeleprobleemid32 ning asjaolu, et 
kohtumised toimusid ÜRO sõja -
väebaasis33. Lisaks oli töörühmade 
poolne sektoritevaheline koordi -
neerimine nõrk, kuna nappis stra -
teegilise mõtlemisega ja läbirääki -
misoskustega koordinaatoreid34;31 Koordineerimismehhanism 
põhines sektoripõhistel 
töörühmadel, mida nimetati 
klastriteks. Klastrid on rahvus -
vaheliste osalejate, riiklike ja 
kohalike ametiasutuste ning 
kodanikuühiskonna vahe -
lised partnerlused. Klastrid 
loodi, kui sektoris oli olemas 
selge vajadus humanitaarabi 
järele, eri sektorites tegutses 
arvukalt abiandjaid ja riiklikud 
ametiasutused vajasid abi 
toetuse koordineerimisel. Kuni 
2012. aastani tegutses 11 funkt -
sionaalset klastrit. Pärast seda 
on seitse neist tegevuse lõpe -
tanud, osaliselt arenguabile 
ülemineku tõttu, kuid ka riigile 
antava humanitaarabi rahaliste 
vahendite järsu vähenemise 
tõttu.
32 Paljud koosolekud peeti ja 
dokumendid koostati inglise 
keeles. See piiras kohalike 
VVOde osalemist.
33 Mõned organisatsioonid ei 
sisenenud sõjaväehoonetesse 
ideoloogilistel põhjustel; teisi 
(peamiselt väiksemad, kohali -
kud VVOd) ei lubatud siseneda. 
Ruumid olid ülerahvastatud 
ja teatud küsimustes oli raske 
üksmeelt leida.
34 „Evaluation of OCHA Response 
to the Haiti Earthquake”, 2011, 
lk 10 ja 11 ( http://hhi.harvard.
edu/sites/default/files/In%20
Line%20Images/
programs%20-%20hum%20
effectiveness%20-%20
earthquake%20-%20
evaluation.pdf ).
ELi ühine kavandamine
ELi ühise kavandamise eesmärk on koordineerida riigis tegutsevate rahastajate tööd ühise toetusraamistiku 
alusel, kus iga osaleja spetsialiseerub oma tugevatele valdkondadele. Nii on võimalik vähendada abi andmise 
killustatust ja suurendada isevastutust, kooskõlastatust ja ühtlustatust, tõstes samas ELi tehtava töö väärtust ja 
võimaldades Euroopa rahastajatel end ühel häälel väljendada.
Allikas : Euroopa Komisjon, Joint Multi-annual Programming , lõpparuanne (2010).2. selgitus
19 Tähelepanekud
b) enne maavärinat toiminud arengu -
abi koordineerimismehhanismid 
on samuti keerulised ja hõlma -
vad paljusid sidusrühmi (valitsus, 
rahastajad, rahvusvahelised VVOd, 
ÜRO agentuurid jne), kellel on 
erinevad ülesanded35. Peamised 
rahvusvahelised rahastajad on 
koondunud 12 rahastaja rühma 
(G12). Sektori tasandil olid koordi -
neerimismehhanismid kasulikud 
tööülesannete jaotamise ja teabe -
vahetuse seisukohalt, kuid nende 
alusel ei toimunud kooskõlastatud 
tegevust ega töötatud välja sekto -
ripõhist poliitikat36;
c) riigivõimu institutsioonilise suut -
likkuse hävimise, valitsuse aeglase 
otsustusprotsessi, ebapiisava tea -
bevahetuse, kodanikuühiskonna 
piiratud kaasamise ja juhtimisos -
kuste vähesuse tõttu ei suutnud 
Haiti taastamise ajutine komisjon 
(vt 3. selgitus ) maavärinajärgset 
oluliselt suurenenud rahastaja -
tepoolset abi mõjusalt koordi -
neerida37. 2012. aasta novembris käivitasid valitsus, ÜRO ja G12 uue 
kooskõlastussüsteemi – Cadre de 
Coordination de l’Aide Externe au 
Développement d’Haïti38 –, et anda 
abi koordineerimise juhtimine üle 
Haiti ametivõimudele. Raamistik 
ei võimaldanud aga veel anda 
strateegilisi juhiseid ülesehituseks 
antud rahvusvahelise abi kohta39.
27 
Eelarvetoetuse suhtes leppisid ra -
hastajad 2010. aasta mais loodud 
koordineerimisrühma40 raames kokku 
prioriteetses tegevuskavas41 finants -
kontrolli parandamiseks ja reformide 
käivitamiseks, samuti arengu hindami -
se ühises maatriksis42. Ühishindamine 
võimaldas kohandada ka vastavate 
programmide tehnilise toe komponen -
te, et tagada nende vastastikune täien -
davus. Rakendamise käigus sellised 
positiivsed väljavaated koordineeritud 
järelevalveks ja poliitiliseks dialoogiks 
riigivõimudega aga järk-järgult hääbu -
sid (vt punkt 63).35 Asutustevaheline reaalajas 
hinnang Haiti olukorrale: kolm 
kuud pärast maavärinat (2010).
36 Erisaadiku büroo Haitil, „Has 
Aid Changed? Channelling 
assistance to Haiti before and 
after the earthquake”, juuni 
2011, lk 8 (http://reliefweb.int/
sites/reliefweb.int/files/
resources/has_aid_  
changed_en.pdf).
37 Vt näiteks „ L’aide française à 
Haïti après le séisme du 
12 janvier 2010 ”, Cour des 
comptes  (jaanuar 2013) ja 
„From Relief to Recovery: 
Supporting good governance 
in post-earthquake Haiti”, 
O x fam 2011.
38 Haiti arengu toetuseks antud 
välisabi kooskõlastusraamistik.
39 Raamistiku teemalisi 
koosolekuid toimus harva ja 
kontrollikoja külastuse ajal oli 
sektoripõhiste töörühmade 
ülesannete kavandamine alles 
pooleli.
40 Cadre de Partenariat pour 
l’Appui Budgétaire,  mis 
ametlikult asutati 
27. veebruaril 2009 ja mida 
juhtis rahandusminister.
41 Tugineb põhiliselt 
soovitustele, mis IMF esitas 
2009. aasta ülevaates 
Maailmapanga 2007. aasta 
riiklike kulutuste ja 
finantsaruandluse aruande 
kohta.
42 Puudutab peamiselt üldise 
eelarvetoetuse üldtingimusi, 
st rahuldavat edasiminekut 
i) tõhustatud makro-
majandusliku stabiilsuse 
raamistiku suunas; ii) seoses 
riigi rahanduse juhtimise 
reformiga; iii) taastamis- ja 
arengustrateegiate 
rakendamisel.
Haiti taastamise ajutine komisjon
Haiti taastamise ajutise komisjoni loomine kuulutati välja New Yorgis toimunud rahvusvahelisel rahastajate 
konverentsil „Haiti uue tuleviku suunas”. Komisjon loodi ametlikult 2010. aasta aprillis 18 kuu pikkuseks perioo -
diks. Komisjoni ülesanne oli kontrollida Haiti riikliku taastamise ja arengu tegevuskava elluviimist ning hallata 
valitsuse ja rahvusvahelise kogukonna poolt Haiti ülesehitusfondi eraldatud vahendeid. Komisjoni juhtisid 
ühiselt Haiti peaminister ja USA endine president Bill Clinton.3. selgitus
20 Tähelepanekud
Hoolimata komisjoni 
pingutustest ei olnud 
häda-, rehabilitatsiooni- 
ja arenguabi omavahel 
piisavalt seotud
28 
Kontrollikoda uuris, kas komisjon: i) ka -
sutas erinevaid vahendeid paindlikult; 
ii) koordineeris hästi humanitaarabi ja 
kodanikukaitse peadirektoraadi ning 
EuropeAidi tegevust; iii) võttis ELi 
rehabilitatsiooniprogrammide kavan -
damisel ja rakendamisel arvesse häda-, 
rehabilitatsiooni- ja arenguabi omava -
helist seost.
29 
ELi poolt Haitile pärast maavärinat an -
tud toetuse peamised eesmärgid olid 
hädaabi osutamine, kahjustatud taristu 
ja peamiste avalike teenuste taastami -
ne ning tingimuste loomine jätkusuut -
likuks arenguks. Häda-, rehabilitatsioo -
ni- ja arenguabi omavaheline seos oli 
seega ELi Haitiga pärast 2010. aasta 
katastroofi tehtavas koostöös stratee -
gilise tähtsusega (vt 4. selgitus ).Komisjon kasutas erinevaid 
vahendeid paindlikult
30 
EuropeAidi programmitöö ja prog -
rammide ettevalmistamine hõlmab 
dialoogi riigiasutustega ja kooskõlas -
tamist teiste rahastajatega. Arvestades 
komisjoni ja Euroopa välisteenistuse 
tehtava ettevalmistustöö suurt mah -
tu, ei ole selle protsessi eesmärk täita 
kiiresti muutuvaid vajadusi kriisiolu -
korras. Uuendatud, maavärinajärgse 
10. EAFi koostööstrateegia ametliku 
vastuvõtmiseni kulus kaks aastat43, 
kuid selle üldsuund pandi paika 
piisavalt kiiresti, mis võimaldas reha -
bilitatsiooniprogrammide käivitamisel 
viivitusi vähendada.43 Uuendatud riigistrateegia 
dokument allkirjastati  
2012. aasta märtsis.
Häda-, rehabilitatsiooni- ja arenguabi sidusus
Hädaabi andmise eesmärk on osutada kiiret lühiajalist humanitaarabi, et päästa ja säilitada inimeste elud 
looduskatastroofist või vägivaldsest konfliktist tingitud raskes olukorras. Rehabilitatsioonimeetmete otstarve 
on hädaabi järk-järgult asendada ning stabiliseerida majanduslik ja sotsiaalne olukord, aidates kannatanutel 
taastada taristud, parandada teenuseid ja tugevdada institutsioone, mis annab tugeva aluse üleminekuks 
arengukoostööle. Häda-, rehabilitatsiooni- ja arenguabi sidusus hõlmab meetmeid ja sekkumisi, mis on mõel -
dud lühiajalise ja pikaajalise abi vaheliste lünkade täitmiseks ja/või koosmõju tugevdamiseks.
Allikas : KOM(96) 153 (lõplik), 30. aprill 1996, häda-, rehabilitatsiooni- ja arenguabi sidusus; KOM(2001) 153 (lõplik), 23. aprill 2001, häda-, 
rehabilitatsiooni- ja arenguabi sidususe hinnang; COM(2012) 586 final, 30.  oktoober  2012, ELi lähenemisviis vastupanuvõimele: õppetunnid 
toidukriisidest.4. selgitus
21 Tähelepanekud
31 
EuropeAidi kõrval oli rehabilitatsiooni -
tegevusse kaasatud ka humanitaarabi 
ja kodanikukaitse peadirektoraat. Kui 
2010. aastal oli humanitaarabi ja koda -
nikukaitse peadirektoraadi antud hu -
manitaarabi suunatud hädavajadustele 
(sh rusude koristamine, telklinnakute 
rajamine, veega varustamine, kanali -
satsioon ja toidu jagamine riigisiseste -
le põgenikele), siis 2011. ja 2012. liiguti 
hädaabi andmisest järgmisse etappi. 
See hõlmas katastroofiohu vähenda -
mist44 ja ümberasustamist45, peamiselt 
ajutiste varjupaikade, käimlate ja kana -
lisatsioonisüsteemide ehitamise ning 
sularahas tasustatava töö programmi -
de korraldamise näol. Humanitaarabi 
ja kodanikukaitse peadirektoraat 
rakendas neid meetmeid kui lühiajalist 
rehabilitatsiooniabi, mida antakse kuni 
arengupartnerite pikaajaliste rehabili -
tatsiooniprojektide valmimiseni46.
32 
Komisjon kasutas ka paindlikumat, 
välispoliitika vahendite talituse hal -
latavat stabiliseerimisvahendit, mida 
rakendati pärast humanitaarabi ja ko -
danikukaitse peadirektoraadi suurõn -
netusteks valmisoleku programmi (DI -
PECHO). Selle eesmärk oli lihtsustada 
üleminekut rehabilitatsiooni- ja aren -
guabile ja aidata suurendada inimeste 
suutlikkust katastroofidega toime 
tulla, korraldades selleks laiaulatuslikke 
avalikkusele ja koolidele suunatud tea -
vituskampaaniaid, väiksema ulatusega 
leevendustegevust ja kodanikukaitse 
koolituskursusi vabatahtlikele47.Komisjonisisene kooskõlasta -
mine ei olnud optimaalne
33 
Komisjon moodustas kriisiplatvormi, 
mis hõlmas regulaarseid koordineeri -
miskoosolekuid EuropeAidi, humani -
taarabi ja kodanikukaitse peadirekto -
raadi, komisjoni peasekretariaadi ja ELi 
liikmesriikide vahel, et kooskõlastada 
ELi abi andmist esimestel maavärina -
järgsetel nädalatel. Humanitaarabi ja 
kodanikukaitse peadirektoraat ja ELi 
delegatsioon vahetasid ka regulaarselt 
teavet (näiteks laagritesse ja ajutistesse 
varjupaikadesse majutatud riigisiseste 
põgenike vajaduste kohta), samuti 
vahetasid nad välispoliitika vahendite 
talitusega teavet DIPECHO program -
mi kohta, et tagada tugev side teiste 
katastroofiohu vähendamise meet -
metega. Komisjoni osakondade vahel 
toimusid regulaarselt riigi töörühma 
kohtumised48. Sellised kooskõlastus -
mehhanismid lihtsustasid vajaduste 
hindamist ja prioriteetide seadmist.
34 
EuropeAidi naabruskonna ülesehitus- 
ja arenguprogrammi (9. programm) 
laiendati täiendavatele aladele Port-
au-Prince’is. Et tagada järjepidevus 
varasemate humanitaarabi ja kodani -
kukaitse peadirektoraadi projektidega, 
järgis EuropeAid põhimõtet „sama 
partner samas piirkonnas”, mis hõl -
mas humanitaarabi ja kodanikukaitse 
peadirektoraadi rakenduspartnerite 
palkamist, kes olid samas piirkonnas 
tegutsenud ka humanitaarabi andmise 
etapis. Nii saadi nende väärtuslikke 
teadmisi uues kontekstis rakendada49.44 Kokku 5,5 miljonit eurot: 
3 miljonit eurot Haiti 
2011. aasta humanitaarabi 
rakenduskava ja 2,5 miljonit 
eurot Kariibi mere piirkonna 
DIPECHO programmi alusel, 
mida rakendati sõltumatult 
maavärinaga seotud 
meetmetest.
45 2012. aastal keskendus 
humanitaarabi ja 
kodanikukaitse 
peadirektoraadi abi 
ümberasustamisele 
(20,25 miljonit eurot), koolera 
vastu võitlemisele 
(3 miljonit eurot), 
katastroofidele, nagu torm 
Isaac ja orkaan Sandy, 
reageerimisele  
(9 miljonit eurot) ja 
katastroofiohu vähendamisele 
(2 miljonit eurot).
46 See on kooskõlas kontrollikoja 
eriaruandes nr 6/2008, mis 
käsitleb Euroopa Komisjoni 
tsunami- ja orkaani Mitch 
järgset taastamisabi, antud 
soovitusega nr 1 
rehabilitatsiooniprogrammide 
kiire ülesehitamise kohta.
47 „DIPECHO Study: Lessons 
learned for an improved 
strategy and approach”, 
Inspire Consortium, 
märts 2013, lk 11 ja 19  
(http://ec.europa.eu/echo/
files/policies/dipecho/reports/
LL_improved_strategy_
approach_March2013.pdf).
48 Üks tulemustest oli otsus 
käivitada katastroofist 
mõjutatud piirkondade 
naabruses 
ülesehitusprogrammid.
49 Näiteks VVO Concern 
Worldwide viis ellu 
rahutagamise projekti, mida 
rahastati 
stabiliseerimisvahendist ja 
mille eesmärk oli vähendada 
relvastatud jõukude vahelisi 
kokkupõrkeid Grand Ravine’i 
slummis. Projektile järgnesid 
humanitaarabi sekkumised 
koostöös humanitaarabi ja 
kodanikukaitse 
peadirektoraadiga ning sama 
piirkonna rehabilitatsiooni- ja 
arendusmeetmed koostöös 
EuropeAidiga. 
22 Tähelepanekud
35 
Nagu aga komisjoni siseauditi talitus 
2011. aastal rõhutas, puudus huma -
nitaarabi ja kodanikukaitse peadirek -
toraadil ja EuropeAidil selge ühtne 
riigistrateegia häda-, rehabilitatsiooni- 
ja arenguabi sidususe kohta, mille abil 
optimeerida nende tegevuse koosmõ -
ju ja tagada üksteise ülesannete sujuv 
ülevõtmine. 2012. aasta veebruaris 
Haitile tehtud külastuse käigus leidis 
Euroopa Parlamendi eelarvekontrol -
likomisjoni delegatsioon, et humani -
taarabi ja kodanikukaitse peadirekto -
raadi ning ELi delegatsiooni vaheline 
kooskõlastamine on ebapiisav50. Kont -
rollikoja leitud puudused puudutasid 
peamiselt järgmisi aspekte:
a) humanitaarabi ja kodanikukaitse 
peadirektoraadi programmid on 
lühiajalised, EuropeAidi program -
mitöö ja programmide kavandami -
ne võtab aga aega. Ehkki mõlemad 
rakendasid paindlikku lähene -
misviisi (vt punktid 30–31), kulus 
pärast humanitaarabi ja kodaniku -
kaitse peadirektoraadi abi andmise 
lõpetamist mitu kuud, enne kui 
EuropeAidi naabruskonna ülesehi -
tamiseks ja arendamiseks mõeldud vahendid kättesaadavaks tehti. 
Välioperatsioonide sujuv üleminek 
oli võimalik ainult tänu rakendus -
partnerite omafinantseeringule ja 
motivatsioonile;
b) humanitaar- ja arenguabi part -
nerid, sealhulgas humanitaarabi 
ja kodanikukaitse peadirektoraat 
ning ELi delegatsioon, olid eriar -
vamusel küsimuses, milline oleks 
kõige asjakohasem lähenemisviis 
majutusvajaduste täitmiseks. Nii 
ELi delegatsiooni kui paljude teiste 
kontrollikoja küsitletud arenguabi 
partnerite hinnangul ei ole ajutiste 
varjupaikade rajamine püsiehitiste 
asemel kolm aastat pärast maa -
värinat kõige tõhusam lahendus, 
võttes arvesse ruumipuudust; 
samuti kaasneb sellega suur oht, et 
varjupaikade asukohad muutuvad 
slummideks;
c) humanitaarabi ja kodanikukaitse 
peadirektoraadi väljumisstra -
teegiat ja tegevuse üleandmist 
ELi delegatsioonile ei kinnitatud 
ametlikult ega dokumenteeritud. 
See ei võimaldanud nõuetekohase 
järelkontrolli tegemist.50 CONT Delegation visit,  
22-26 February 2012, Haiti, 
Feedback note ( http://www.
europarl.europa.eu/
meetdocs/2009_2014/
documents/cont/dv/
draftfeedbackreport_/
draftfeedbackreport_en.pdf) .1. fotoRuumipuudus on Haiti linnapiirkondade taastamise pea -
mine takistus
Allikas : Euroopa Kontrollikoda.
23 Tähelepanekud
Häda-, rehabilitatsiooni- ja 
arenguabi sidusust oli reha -
bilitatsiooniabi üksikprog -
rammide kavandamisel hästi 
arvesse võetud, kuid tege -
likkuses oli seda mõnikord 
raske tagada
36 
Kontrollikoja läbivaadatud program -
mid olid asjakohaselt kavandatud, et 
humanitaar- ja rehabilitatsiooniabi 
andmise etapid omavahel ühendada 
või luua tingimused jätkusuutlikuks 
arenguks. Tegevuse eesmärk oli taas -
käivitada peamised avalikud teenused 
ja luua tingimused jätkusuutlikuks 
arenguks. Nende eesmärkide saavu -
tamise väljavaated ei olnud aga kuigi 
lubavad 13-st kontrollikoja läbivaa -
datud programmist nelja puhul. Selle 
põhjuseks oli vajalike reformide, ame -
tivõimude isevastutuse ja korralikult 
toimiva riigivõimu puudumine  
(vt III lisa , kavandamine).37 
Peaaegu kõik humanitaarabi ja koda -
nikukaitse peadirektoraadi rehabilitat -
siooniprogrammid hõlbustasid sujuvat 
arenguabi andmisele üleminekut. 
Programmid moodustasid tihti osa 
vastava piirkonna suhtes rakendata -
vast ühtsest lähenemisviisist. Lisaks 
varjupaikade ehitamisele võis selline 
lähenemisviis hõlmata toimetuleku 
toetamist ning koolituse ja toe pakku -
mist kohalikele asutustele (vt  5. sel -
gitus ). Viivitused programmide 
rakendamisel (vt punkt 43) aeglustasid 
aga jätkusuutliku arengu tingimuste 
loomist asjaomastes piirkondades.
Ühtsed lahendused
Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi rahastatud programm HELP (2. programm), mida viidi ellu 
piiriäärsetes Petit-Goâve ’i ja Léogâne ’i linnades, nägi ette majade taastamist ja poolpüsivate varjupaikade ehi -
tamist. See oli osa ühtsest lähenemisviisist, mille eesmärk oli kogukonna taasülesehitamine. Muud piirkonnas 
rakendatud programmid hõlmasid kutsehariduskeskuse, kogukonna aedade ja turu rajamist, tänavate sillu -
tamist ja ühistranspordi parandamist. Seega võimaldas rehabilitatsiooniabi inimestel mitte ainult koju tagasi 
pöörduda, vaid ka elatist teenima hakata.5. selgitus
24 Tähelepanekud
38 
Linnaarenduse vallas nähti valitsuse ja 
institutsioonide toetusprogrammides 
(näiteks naabruskonna ülesehitus- ja 
taastusprogramm, vt 9. programm) 
ette katastroofiohu vähendamise 
kavad. Viimased sisaldasid antiseismi -
liste ehitusnormide ning heade tavade 
väljatöötamist ja levitamist. See oli 
asjakohane lähenemisviis, arvestades 
parema taastamise põhimõtet. Hoo -
limata teavituskampaaniatest järgiti 
neid norme maavärinaohtlikes piirkon -
dades eramajade ehitamisel aga harva, 
sest sellega kaasnesid suuremad ehi -
tuskulud ning puudus mõjus riigipool -
ne kontroll. Ülesehitusprogrammide 
elluviimist takistasid ka omandiõiguste 
küsimused, mis tulenesid maaregistri 
algelisest seisukorrast51. Maaregistri 
arendamise katseprojektid olid käimas 
kahes Port-au-Prince’i piirkonnas, kuid 
kogu riigi hõlmamine tõotas kujuneda 
aeganõudvaks protsessiks.
39 
Kontrollikoja läbivaadatud arengu -
koostöö rahastamisvahendi toidu -
programm (8. programm) järgnes 
humanitaarabile ja see pidi hõlbusta -
ma edasiliikumist jätkusuutliku arengu 
taastumise suunas, eelkõige tagades 
kvaliteetsete seemnete püsiva varu 
põllumajandustootmise tarvis. Koha -
pealne nõrk haldustegevus pakkus aga 
vähe võimalusi programmi tulemuste 
säilitamiseks ja loodetud arenguks.40 
Kohe pärast maavärinat aidati üldi -
se eelarvetoetuse programmiga (10. 
programm) valitsusel leevendada 
rahaliste vahendite nappuse prob -
leemi, mis oleks võinud põhjustada 
ulatuslikku ebastabiilsust. Valitsuse 
taastamis-, arengu- ja kasvustrateegia 
elluviimiseks ning majanduse juhti -
mise parandamiseks antud toetus oli 
olukorra parandamiseks olulise tähtsu -
sega. Valitsuse tegevuse aeglus selles 
valdkonnas takistas aga üldise eelarve -
toetuse programmi sujuvat elluviimist 
ja vähendas selle võimalikku panust 
institutsioonilises ja füüsilises ülesehi -
tustöös (vt punktid 53 ja 54).51 Maa omandiõiguste vaidlused 
olid oluliseks viivituste 
põhjuseks ka teiste rahastajate 
programmides. Vt näiteks 
„Haiti reconstruction – USAID 
infrastructure projects have 
had mixed results and face 
sustainability challenges”, 
US Government 
Accountability Office 
(juuni 2013).
25 Tähelepanekud
Komisjon ei taganud pii -
savalt ELi rehabilitatsioo -
niabi mõjusat 
korraldamist
41 
Kontrollikoda uuris, kas: i) kavandatud 
väljundid valmisid ettenähtud ajaks; 
ii) komisjon hindas katastroofijärgse 
olukorra peamisi riske ja võttis meet -
meid nende maandamiseks; iii) seire 
oli piisav.
Enamiku programmide puhul 
esines viivitusi ja osa prog -
rammidest saavutas vaid 
piiratud tulemusi
42 
Kontrollikoja läbivaadatud 13 prog -
rammist 11 ei viidud ellu esialgseks 
tähtajaks. Viivitused ulatusid ühest 
kuni 12 kuuni, mis on eriti muret 
tekitav programmide puhul, mis olid 
algselt kavandatud lühiajalisena. Kolm 
programmi saavutasid piiratud osa 
kavandatud tulemustest (vt III lisa , 
tulemused). Kaks neist olid rahaliselt 
mahukad programmid52.Humanitaarabi ja 
kodanikukaitse 
peadirektoraadi projektid
43 
Kontrollikoja läbivaadatud seitsme 
programmi kavandatud väljundid hõl -
masid rusude koristamist, 1500 ajutise 
varjupaiga ehitamist, 800 kahjustada 
saanud maja taastamist, kanalisatsioo -
ni ja veevarustussüsteemide ehitamist, 
kodanikukaitse varustuse jagamist 
ja sellealase koolituse korraldamist, 
geograafia teabekeskuse rajamist, mik -
rokrediidi andmist ja mitmesuguseid 
tulu tootvaid tegevusi. Üks programm 
(6. programm) viidi ellu kavandatud 
tähtajaks. Ülejäänute elluviimine 
hilines maavärinajärgse keerulise 
olukorra53, aga ka puuduste tõttu 
nende ülesehituses või rakendamises. 
Rakenduspartnerid ei võtnud piisavalt 
arvesse kohalikest oludest tingitud ta -
kistusi (näiteks aeganõudvaid riiklikke 
haldusmenetlusi) või tehnilisi problee -
me (näiteks ajutiste varjupaikade eba -
sobiv suurus, arvestades olemasoleva 
maa pindala).
44 
Peaaegu kõik programmid saavutasid 
oma kavandatud tulemused. Ühel 
juhul54 siiski ei täidetud programmi 
rakendusperioodi jooksul eesmärki 
võimaldada ca 2000 perekonna koju -
pöördumist, sest riiklike ehitustööde 
ministeerium ei esitanud majade seisu -
korra kohta usaldusväärset teavet55.52 Programme d’appui budgétaire 
général au Plan d’action pour 
la Reconstruction et le 
Développement d‘Haïti et  
à la Stratégie Nationale de 
Croissance et de Réduction de la 
Pauvreté  (10. programm), ELi 
osalus 47 miljonit eurot, ja 
Haiti hädaolukordadeks 
valmisoleku parandamine, ELi 
osalus 14,5 miljonit eurot 
(13. programm).
53 Programmide elluviimise 
järjest halvenevad tingimused 
koolerapuhangu, orkaanide 
või ebakindla 
julgeolekuolukorra tõttu.
54 Turvaliste ja püsivate 
varjupaikade ehitamine  
(1. programm).
55 Riiklike ehitustööde 
ministeerium pidi hindama, 
kas hooned:
– ei olnud maavärinas 
kahjustada saanud ja kas 
neisse võis kohe elama 
asuda;
– olid ohtlikud ehitised, 
millele juurdepääs tuleb 
piirata ja kuhu võib elama 
asuda alles pärast 
remonttööde tegemist;
– olid ohtlikud ehitised, 
millele juurdepääs on 
keelatud ja kuhu saab 
elama asuda alles pärast 
suuremahuliste 
remonttööde tegemist, või 
tuleb need lammutada.
26 Tähelepanekud
Stabiliseerimisvahend
45 
Stabiliseerimisvahendist rahastatud 
programmi eesmärk oli aidata taasta -
da Haiti valitsuse valmisolek kriisiks ja 
see koosnes kolmest osast: i) rusude 
koristamine ja sularahas tasustatava 
töö pakkumine haavatavatele elanike -
rühmadele; ii) mitme kõrgetasemelise 
poliitilise kohtumise korraldamine 
ülesehituse, abi andmise strateegiate, 
põhiseaduse reformi ja valitsuse toimi -
mise taastamise teemadel; iii) elanik -
konna vastupanuvõime suurendamine 
hädaolukorras kasutatava varustuse 
jagamise ja Port-au-Prince’i kriisikesku -
se rajamise abil.46 
Kaks esimest osa (11. ja 12. programm) 
viidi ellu kavakohaselt. Kolmanda 
programmiosa elluviimisel tekkinud 
viivitused tulenesid peamiselt logisti -
listest piirangutest, rakenduspartnerite 
riiki puudutavate vajalike kogemuste 
ja keeleoskuse nappusest ning prog -
rammi liiga ambitsioonikatest eesmär -
kidest. Pakutud koolitus ei olnud piisav 
ja ei vastanud täiel määral kohalikele 
tingimustele. Hädaabikomplektid olid 
ebakvaliteetsed ja neid ei paigutatud 
alati sobivatesse kohtadesse.2. ja 3. fotoProgrammi „Turvaliste ajutiste varjupaikade ja käimlate ehitamine” (Leogane) ja 
programmi „Turvaliste ja püsivate varjupaikade ehitamine” (Delmas, Port-au-Prince) 
raames ehitatud ajutised varjupaigad
Allikas : Euroopa Kontrollikoda.

27 Tähelepanekud
Naabruskonna ülesehitamine ja 
arendamine
47 
Ümberasustatud inimeste kojupöör -
dumise võimaldamine oli üks valitsuse 
prioriteete, et leevendada sotsiaalseid 
pingeid, mida põhjustasid elanike 
liikumised ja hukkunute suur arv. 
EAFist rahastatud programmiga Prog -
ramme d’appui à la reconstruction et 
à l’aménagement de quartiers pour faci -
liter le retour des populations sinistrée56 
toetati kuue tiheda asustusega linna -
osa57 ülesehitamist Port-au-Prince’is 
ja ühe tiheda asustusega linnaosa 
ülesehitamist Petit-Goâve’is. Lisaks 
linnaplaneerimise ja avalike taristute 
parandamisele anti toetust leibkonda -
dele, et nad saaksid oma kodu ise üles 
ehitada. Kogukondlikul tasandil eden -
dati mitmesuguseid tegevusi koolitus -
te ja mikrofinantseerimise kaudu, et 
soodustada majanduslikku iseseisvust.
48 
Osa programmist rakendati riigiasutus -
te kaudu58. Ehkki parema taastamise ja 
isevastutuse põhimõtete seisukohalt 
asjakohane, ei võimaldanud selline 
lähenemisviis füüsiliste tulemuste 
saavutamist tempos, mis oleks olnud 
täielikult kooskõlas häda-, rehabilitat -
siooni- ja arenguabi sidususe põhimõt -
tega. Kontrollikoja külastuse ajaks oli 
kokku lepitud rehabilitatsiooni üldises 
kontseptsioonis ning koostatud kõigi 
läbivaadatud projektide juurdepää -
suteede ja avalike taristute üldkavad, 
kuid ehitustööd ei olnud veel alanud.49 
Märkimisväärne edasiminek oli aga 
toimunud riigiasutuste linnaarenda -
mise suutlikkuse taastamises. Hästi 
edenesid ka VVOdest koostööpartne -
rite elluviidavad tegevused. Nende ko -
hapealsed kogemused, pidev kohaolek 
alates humanitaarmeetmete käivita -
misest ja pragmaatiline lähenemisviis 
võimaldasid ettevalmistustööde kiiret 
elluviimist59. Lisaks tuli nende suhtlu -
sele ametiasutustega kasuks olukorra 
paranemine, mis tulenes institut -
sioonide toetamise programmiosade 
rakendamisest.
Toiduainetega kindlustatus
50 
Kontrollikoja läbivaadatud arengu -
koostöö rahastamisvahendi program -
mi (8. programm) eesmärk oli paranda -
da kõige haavatavamate leibkondade 
ja põllumajandustootjate toiduga 
kindlustatust Artibonite’i piirkonnas, 
kasutades selleks järgmisi meetmeid: 
loodusvarade säästev majandamine, 
tulu tootvate tegevuste võimaldamine 
ja piirkondlike haldusasutuste suutlik -
kuse suurendamine.
51 
Kontrollikoja külastuse ajal oli prog -
ramm veel varajases rakendusjärgus, 
kuid seda oli juba nelja kuu võrra 
edasi lükatud, mille tingisid puudused 
programmi ülesehituses (haldus- ja or -
ganisatsioonilise keskkonna ebapiisav 
analüüs) ja rakenduspartneri ebapiisa -
vad erialateadmised60.56 Naabruskonna ülesehituse ja 
arendamise toetusprogramm 
kannatada saanud 
elanikkonna kojupöördumise 
lihtsustamiseks (9. programm).
57 Baillargeau, Martissan, Delmas 
9, Christ-Roi, Grand-Ravine, 
Carrefour.
58 Üht osa programmist rakendas 
Unité de Construction de 
Logements et de Bâtiments 
Publics , mis on tegutsenud 
alates 2012. aasta augustist ja 
kuulub peaministri büroo 
alluvusse.
59 Kohalike komiteede loomine, 
osalev nõustamine, sotsiaal- ja 
tehnilised uuringud, maa 
omandiõiguste alane 
uurimistöö.
60 Ühel VVO-l puudusid 
laenukava koostamiseks 
vajalikud 
finantskorraldusalased 
teadmised.
28 Tähelepanekud
Eelarvetoetus
52 
Koostöös teiste rahastajatega61 oli 
10. EAFist rahastatud üldise eelarve -
toetuse programmi62 eesmärk toetada 
valitsuse katastroofijärgse ülesehituse 
tegevuskava63 ning majanduskasvu ja 
vaesuse vähendamise strateegia ellu -
viimist64. Programm nägi ette 44 mil -
jonit eurot eelarvetoetuseks ja veel 
3 miljonit eurot täiendavateks meet -
meteks, nagu tehniline abi või toetus 
riikliku statistika koostamiseks.
53 
Programm võimaldas hädasti vajami -
nevaid rahalisi vahendeid, et aidata 
taastada riigi peamised funktsioonid 
maavärinajärgses olukorras. Esimene 
kindlasummaline makse 26 miljo -
ni euro väärtuses tehti 2011. aastal 
vastavalt planeeritud ajakavale, st 
kohe pärast rahastamiskokkuleppe 
sõlmimist. Peamiselt majandusjuhtimi -
se aeglaste edusammude tõttu maksti 
teine kindlasummaline osa väärtuses 
7 miljonit eurot ja vaid osa esimesest 
muutuvsummaga osamaksest65 välja 
2012. aasta detsembris ehk pärast 
eelarveaasta 2011–2012 lõppemist, 
mille jaoks maksed esialgselt kavan -
datud olid. Riigi rahanduse juhtimise 
reformi ebarahuldava edenemise tõttu 
ei teinud komisjon ja teised eelarve -
toetuse rahastajad 2013. aastal rohkem 
makseid.
54 
Riigi rahanduse juhtimises tehti mõ -
ningaid edusamme, nagu riigikassa 
ühtse pangakonto avamine ja 10 riikli -
ku audiitori ametikoha loomine. Siiski 
puudus veel kaks aastat pärast teise 
EAFist rahastatud üldise eelarvetoetu -
se programmi käivitamist asjakohane 
ja realistlik riigi rahanduse juhtimise 
reformikava, mis sisaldaks täpselt mää -
ratletud ja heakskiidetud esmatähtsaid 
meetmeid ja vahe-eesmärke.Mõningaid olulisi riske ei 
juhitud piisavalt
55 
Komisjon analüüsis maavärinajärgset 
olukorda mõjusalt ja selgitas välja 
peamised riskitegurid. Need puuduta -
sid poliitilist ebastabiilsust, turvalisust, 
maa omandiõigusi, vajamineva maa 
nappust ja linnapiirkondade keerukust, 
nõrka haldussuutlikkust, vähest osalust 
kogukondade tasandil, ebapiisavat 
kooskõlastamist ja looduslikke ohte.
56 
Komisjon ei juhtinud aga ELi prog -
rammide rakendamisele ja nende 
eesmärkide saavutamisele avalduvaid 
riske asjakohaselt. Komisjon ei hinna -
nud riskide tõenäosust ja võimalikku 
mõju ega planeerinud asjakohaseid 
meetmeid mõningate oluliste riskide 
ärahoidmiseks või maandamiseks. 
Näiteks:
a) pikad tollijärjekorrad Haiti sadama -
tes ja lennujaamas oli hästi teada 
probleem, mis takistas oluliselt 
humanitaarabi ja kodanikukaitse 
peadirektoraadi rahastatud ajutiste 
varjupaikade programmi (1. prog -
ramm) elluviimist;
b) arengukoostöö rahastamisvahendi 
toiduprogrammi (8. programm) 
ettevalmistamise käigus ilmnes 
põllumajandusministeeriumi vähe -
ne suutlikkus ja institutsioonilise 
struktuuri puudumine põlluma -
jandustootjate sordiseemnetega 
varustamiseks. Asjakohaseid 
meetmeid aga ei kavandatud ja 
programmi tulemuste säilitamise 
väljavaated olid kasinad;
c) liiga keerulise ja ambitsioonika 
ülesehituse tõttu ei saavutanud 
stabiliseerimisvahendi programm 
Haiti valitsuse kriisiks valmisoleku 
taastamise toetuseks (13. prog -
ramm) rahuldavalt oma kavan -
datud eesmärke (vt 6. selgitus ). 61 IMF, Maailmapank, IDB, 
Prantsusmaa ja Hispaania. 
Kanada ja USA abistavad 
majanduse juhtimise alal, kuid 
ei anna otsest eelarvetoetust.
62 Läbivaadatud eelarvetoetuse 
programm (10. programm) oli 
teine 10. EAFi Haitit puudutav 
programm. Esimese, 
2009. aastal allkirjastatud 
programmi maht oli esialgselt 
27 miljonit eurot ning seda 
suurendati B-assigneeringute 
ja VFLEXi vahendite abil 
61 miljoni euroni.
63 2010. aastal vastu võetud 
PARDH.
64 Document de Stratégie 
Nationale de Croissance et de 
Réduction de la Pauvreté  
(2008–2010); Plan Stratégique 
de Développement d’Haïti, 
Cadre de Croissance Triennal  
(2012–2015).
65 3 miljonist eurost maksti välja 
vaid 375 000 eurot, kuna riigi 
rahanduse juhtimise 
valdkonnas jäi üheksast 
kriteeriumist kaheksa 
täitmata.
29 Tähelepanekud
Rakenduspartneri kogemused Haiti 
riigi kohta oli oluline tegur, mida ei 
võetud piisavalt arvesse.57 
Olukorras, kus riigi põhifunktsioo -
nide toimimine oli märkimisväärselt 
nõrgenenud, kaasnes eelarvetoe -
tuse andmisega suur usaldusrisk66. 
Komisjon hindas usaldusriski taset 
asjakohaselt. Teiste rahastajate antud 
toetuse piiratud mahtu67 arvestades oli 
täiendav abipakett aga ebapiisav ning 
ei keskendunud põhifunktsioonidele, 
mis võimaldanuks olulisi ja esmatäht -
said edusamme, mille abil tagada riigi 
rahaliste vahendite kaitse (vt 7. sel -
gitus ). 2012. aasta veebruaris Haitile 
tehtud külastuse käigus leidis Euroopa 
Parlamendi eelarvekontrollikomisjoni 
delegatsioon, et riiklikud kontrolli- ja 
arvestussüsteemid on ebapiisavad.66 Üks riigi rahanduse nõrkade 
juhtimissüsteemide tõenäolisi 
tagajärgi on laialdane pettus 
ja korruptsioon. Transparency 
Internationali 2013. aasta 
korruptsiooni tajumise indeksi 
kohaselt oli Haiti 177 riigi 
hulgas 163. kohal. 
Laiaulatusliku pettuse ja 
korruptsiooni näiteks on 
juhtum, kus ajavahemikus 
2010. aasta novembrist kuni 
2011. aasta oktoobrini sõlmiti 
eeskirjade vastaselt 
41 lepingut koguväärtuses 
üle 500 miljoni USA dollari.
67 Kontrollikoja külastuse ajal ei 
andnud ükski teine rahastaja 
riigi rahanduse juhtimise 
valdkonnas märkimisväärset 
institutsioonilist toetust. 
2010. aastal aitasid IMFi 
eksperdid riigi rahalisi 
vahendeid kontrollida, kuid 
rahastajatelt ei järgnenud 
asjakohaseid järelmeetmeid.
Raskused stabiliseerimisvahendist rahastatud Haiti valitsuse kriisiks valmisoleku 
taastamise toetusprogrammi (13. programm) elluviimisel
Programmi eesmärk oli aidata taastada Haiti valitsuse valmisolek kriisiks. Seati eesmärk toimetada 300 kontei -
nerit hädaolukorras vajaliku varustusega 140 sihtpunkti üle kogu riigi, kuid plaan osutus liiga laiaulatuslikuks, 
et seda ettenähtud tähtajaks täita. Rakenduspartneril oli probleeme sobivate sihtpunktide kindlakstegemise 
ning materjali piisava kvaliteedi ja sellele juurdepääsu tagamisega. Läbimatud teed, sadama ja lennujaama 
piiratud läbilaskevõime, kütuse kättesaamatus ja tollijärjekorrad osutusid probleemiks, mida kohapealse koge -
museta partner oli alahinnanud.6. selgitus
30 Tähelepanekud
58 
Komisjon selgitas programmi etteval -
mistamisel välja poliitilised riskid68 ja 
tegi nende üle rakendusetapis järele -
valvet, kuid selgesõnalisi meetmeid 
nende maandamiseks ei kavandatud. 
Valitsuse ja üldise eelarvetoetuse 
rahastajate vahelise poliitilise ja tege -
vuspõhimõtete dialoogi arendamist 
ning tulemuste koondamist on sageli 
pärssinud poliitiline ebastabiilsus ja 
volatiilsus. Ebapiisav poliitiline tahe, 
seadusandliku protsessi aeglus ja 
piiratud haldussuutlikkus on olnud 
peamised takistused võtmetähtsusega 
reformide vastuvõtmisel ja mõjusal el -
luviimisel ning programmi kavakohasel 
rakendamisel (vt punktid 52–54).Järelevalve põhines asja -
kohasel raamistikul, kuid 
sellele ei eraldatud piisavalt 
ressursse
59 
Nagu punktides 6 ja 7 mainitud, sai ka 
ELi delegatsioon maavärinas tõsiselt 
kahjustada. Komisjon ja Euroopa 
välisteenistus ei võtnud õigeaegselt 
meetmeid, et saata kriitilises etapis 
kohale piisaval arvul vajalike oskuste 
ja kogemustega töötajaid. ELi delegat -
siooni töötajate arvu suurendati alles 
hiljuti69. Neid asjaolusid silmas pidades 
olid ELi delegatsiooni pingutused 
olukorrast ülevaate saamiseks märki -
misväärsed, kuid tal nappis ressursse 
kohapealsete külastuste tegemiseks70, 
mis oleks tulnud kasuks, arvestades 
kiiresti muutuvaid olusid.68 Näiteks valitsuse vahetus, 
ebapiisav poliitiline tahe 
reformide elluviimiseks, 
sotsiaalne ebastabiilsus.
69 2013. aasta lõpus loodi ELi 
delegatsiooni 11 täiendavat 
ametikohta.
70 ELi Port-au-Prince’is asuv 
delegatsioon on 
töökoormuselt kõigi ELi 
esinduste seas teisel kohal, 
nagu selgub EuropeAidi 
töökoormuse hinnangust.ELi vahendite kaitsemeetmed
Eriaruandes nr 11/2010, mis käsitleb üldise eelarvetoetuse komisjonipoolset haldamist AKV, Ladina-Ameerika 
ja Aasia riikides, soovitas kontrollikoda komisjonil oma riskijuhtimist tõhustada. See peaks sisaldama lühiajalisi 
meetmeid juhul, kui riigi rahanduse juhtimissüsteemid on erakordselt nõrgad, nagu Haiti puhul, mida kinnitab 
ka riiklike kulutuste ja finantsaruandluse 2011. aasta aruanne. Lühiajalised meetmed ELi vahendite paremaks 
kaitsmiseks raiskamise, lekke ja ebatõhusa kasutamise vastu võivad sisaldada näiteks riigiteenistujate palkade 
(praegu ca 50% eelarvest) auditeerimist, riigituluorganite (toll, maksuamet) tugevdamist, eritoetust raamatu -
pidamisfunktsioonidele ja institutsioonilist toetust mittetoimivale riigikontrolliasutusele ( Cour supérieure des 
comptes et du contentieux administratif ).7. selgitus
31 Tähelepanekud
60 
Humanitaarabi ja kodanikukaitse 
peadirektoraadi kasutatav järeleval -
vesüsteem põhines kohustuslikul 
standardsel aruandlusraamistikul, mis 
annab asjakohast teavet ja võimaldab 
andmeid kindlaksmääratud näitajate -
ga võrrelda. Viivituste või ootamatute 
probleemide ilmnemisel võttis huma -
nitaarabi ja kodanikukaitse peadirek -
toraat õigeaegselt parandusmeetmeid. 
Turvaliste ja püsivate varjupaikade 
ehitamise programmi puhul, mida ei 
rakendatud rahuldavalt (vt punkt 44), 
lõpetas humanitaarabi ja kodaniku -
kaitse peadirektoraat pärast prog -
rammi lõppemist rakenduspartneriga 
koostöö.
61 
Stabiliseerimisvahendi programmide 
üle tegi ELi delegatsioon järelevalvet 
programmiaruannete ja kohapealse -
te külastuste, samuti välisekspertide 
vahe- ja lõpphinnangute abil. Mitu 
vahehindamise käigus leitud puu -
dust kõrvaldati kiiresti: vahetati välja 
kohalik projektijuht, tõhustati järele -
valvet ja parandati partnerite vahelist 
kooskõlastamist.62 
EuropeAidi linnapiirkondade taas -
tamise programmi (9. programm) 
ülesehitus on suunatud tulemustele. 
Tulemusi võrreldi kindlaksmääratud 
näitajatega partnerite finants- ja 
kirjeldavaid aruannete, programmijuh -
tide projektikülastuste ja tulemustele 
suunatud järelevalve külastuste põhjal. 
Ehkki ELi delegatsioon tegi oma suure 
töökoormuse tõttu (vt punkt 59) vähe 
kohapealseid külastusi, ei kavandatud 
sõltumatut tehnilist järelevalvet, et 
kontrollida ehitustööde kvaliteeti, mis 
oli selle programmi puhul eriti oluline.
63 
Läbivaadatud üldise eelarvetoetuse 
programmi (10. programm) rakendami -
se käigus ei teinud rahastajate rühm, 
mida juhtis Maailmapank, järjepidevalt 
kavandatud ühist järelevalvet majan -
duse juhtimise edusammude üle71, 
mis pidi olema kooskõlastatud välja -
makseotsuste aluseks. Selline olukord 
halvendas ka väljavaateid valitsuse -
ga poliitilise ja tegevuspõhimõtete 
dialoogi pidamiseks. Sarnaselt teistele 
rahastajatele pidi ELi delegatsioon ise 
hinnanguid koostama. ELi delegatsioo -
nil ei olnud aga piisavalt erialateadmisi 
riigi rahanduse juhtimise valdkonnas ja 
delegatsiooni töötajate arvu suurenda -
mine toimus ilmselgelt liiga aeglaselt.71 Kindlaksmääratud näitajate 
alusel.
32
 Järeldused  
ja soovitused
64 
Kontrollikoja järelduse kohaselt oli 
pärast 2010. aasta maavärinat ELi 
poolt Haitile antud rehabilitatsiooni -
abi üldjoontes hästi kavandatud, kuid 
programme ei viidud piisavalt mõjusalt 
ellu. Sarnaselt teistele rahastajatele 
seisis komisjon rehabilitatsiooniabi 
andmisel silmitsi tõsiste raskustega. 
Komisjoni ees seisis raske ülesanne 
korraldada abi andmist koostöös nõrga 
riigivõimuga (edendamaks isevastutust 
ja kaasa aitamaks toimiva valitsusapa -
raadi tekkele) ning samal ajal püüda 
tagada abi kiire kohaletoimetamine. 
Komisjon oleks võinud aga paremini 
hallata mõningaid tegureid, mis olid 
tema kontrolli all.
65 
Komisjoni tegevus oli suunatud esma -
tähtsatele rehabilitatsioonivajadustele. 
Koos teiste olulisemate rahastajatega 
selgitas komisjon välja peamised reha -
bilitatsioonitoetuse vajadused Haitil 
pärast 2010. aasta maavärinat ja võttis 
kasutusele usaldusväärse koostöö -
strateegia, milles võeti arvesse riigi 
ees seisvaid uusi ülesandeid, jätkates 
samas toetuse andmist pikaajaliseks 
sotsiaal-majanduslikuks arenguks. 
Ülesanded olid rahastajate vahel 
asjakohaselt jaotatud, kuid kooskõ -
lastus nende elluviimisel oli keeruline 
(vt punktid 18–27).66 
Hoolimata komisjoni pingutustest 
ei olnud häda-, rehabilitatsiooni- ja 
arenguabi omavahel piisavalt seotud. 
Komisjon kasutas paindlikult mitut 
täiendavat vahendit ja töötas välja in -
dividuaalsed rehabilitatsiooniprogram -
mid, et tagada häda-, rehabilitatsiooni- 
ja arenguabi sidusus. Humanitaarabi ja 
kodanikukaitse peadirektoraadil ning 
EuropeAidil puudus aga selge ühtne 
riigistrateegia, mille abil optimeerida 
nende tegevuse omavahelist koosmõ -
ju ja tagada üksteise ülesannete sujuv 
ülevõtmine. Nõrk riigivõim ja valitsuse 
ebapiisav tahe reforme ellu viia olid 
mõjusa rehabilitatsiooni ja jätkusuutli -
ku arengu tingimuste loomise tõsisteks 
takistusteks (vt punktid 28–40).
67 
Komisjon ei taganud piisavalt ELi reha -
bilitatsiooniabi mõjusat korraldamist. 
Kontrollikoja läbivaadatud 13 prog -
rammist 10 saavutasid või tõenäoliselt 
saavutavad oma kavandatud eesmär -
gid, ehkki pea kõik neist hilinemisega. 
Kolme programmi (sealhulgas 10. EAFi 
üldise eelarvetoetuse programmi) tule -
mused olid piiratud. Ehkki komisjon oli 
keerulistest oludest hästi informeeri -
tud, ei juhtinud ta piisavalt mõningaid 
programmieesmärkide täitmisele ja 
saavutamisele avalduvaid olulisi riske. 
Programmide järelevalve põhines 
asjakohasel raamistikul, kuid komisjon 
ja Euroopa välisteenistus ei võtnud õi -
geaegseid meetmeid, et tugevdada ELi 
delegatsiooni ressursse, ning viimane 
ei saanud teha piisavalt kohapeal -
seid külastusi, mis oleksid olnud eriti 
kasulikud, arvestades kiiresti muutuvat 
olukorda (vt punktid 41–63).
33 Järeldused ja soovitused 
68 
Auditi põhjal esitab kontrollikoda 
komisjonile abimeetmete mõjusamaks 
rakendamiseks katastroofijärgses 
või ebakindlas olukorras järgmised 
soovitused:
1. soovitus  
Riskijuhtimine
Komisjon peaks programmide käivita -
misel ja juhul, kui see on asjakohane, 
ka nende rakendamise käigus hindama 
programmieesmärkide saavutamise 
peamiste riskide tõenäosust ja või -
malikku mõju ning võtma meetmeid 
riskide vältimiseks või maandamiseks.
2. soovitus  
Häda-, rehabilitatsiooni-  
ja arenguabi sidusus
EuropeAid ning humanitaarabi ja 
kodanikukaitse peadirektoraat peaksid 
vastu võtma ühise strateegia häda-, 
rehabilitatsiooni- ja arenguabi sidu -
suse kohta, et tagada nende tegevuse 
koosmõju ja üksteise ülesannete sujuv 
ülevõtmine. Strateegias tuleks kindlaks 
määrata:
— asjaomaste osakondade eesmärgid 
ja ülesanded;
—  kooskõlastatud riikide tegevuska -
vade ettevalmistamise kord;
—  väljumisstrateegiad ja ülesannete 
üleandmise kord.3. soovitus  
Eelarvetoetus
Eelarvetoetuse andmisel peaks komis -
jon koostöös teiste rahastajatega:
— andma asjakohast suutlikkuse 
suurendamise toetust ja kesken -
duma riigi rahanduse juhtimise 
põhifunktsioonidele, sealhulgas 
aruandluskohustusele ja korrupt -
sioonivastastele mehhanismidele;
— toetama asjakohase riigi rahanduse 
juhtimise reformikava õigeaegset 
ettevalmistamist;
— juhtudel, kus see on asjakohane, 
kindlaks määrama lühiajalised 
meetmed ELi vahendite kaitsmi -
seks raiskamise, lekke ja ebatõhusa 
kasutamise vastu.
4. soovitus  
ELi delegatsioonide 
toetamine hädaolukorras
Looduskatastroofide ja muude selliste 
olukordade puhuks, mis mõjutavad 
ELi delegatsiooni toimimist, peaksid 
komisjon ja Euroopa välisteenistus 
välja töötama tegevuse järjepidevuse 
menetlused, mis hõlmaksid ka häda-
abitöötajate ümberpaigutamise korda.
34 Järeldused ja soovitused 
III auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Karel PINXTEN, võttis käesoleva 
aruande vastu 17.  juuni  2014. aasta koosolekul Luxembourgis.
 Kontrollikoja nimel
 president
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

35
 Lisad
Läbivaadatud programmide nimekiri
Partner ja projekti pealkiri Kogukulud (ELi osalus) Rakendusperiood
Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat
1ÜRO projektiteenuste büroo  – Varjupaigad (rehabilitatsioon) – 
turvaliste ja püsivate varjupaikade ehitus4,2 miljonit eurot  
(EL: 4,1 miljonit eurot; osalus 96,5%)1. oktoober 2010 – 14. august 2011  
(2,5 kuud pikendust)
2HELP (Hilfe zur Selbsthilfe e.V.) –
Vesi ja kanalisatsioon (varjupaigad) – turvaliste ajutiste varjupai -
kade ja käimlate ehitus2,7 miljonit eurot  
(EL: 2,2 miljonit eurot; osalus 82,51%1. juuli 2012 – 31. detsember 2013  
(8 kuud pikendust)
3WHH (Deutsche Welthungerhilfe eV); German Agro Action) –
Suurõnnetusteks valmisolek – suurõnnetusteks valmisoleku ja 
teavitussüsteemide parandamine887 479 eurot;  
EL: 650 000 eurot; osalus 73,24%1. juuli 2011 – 31. oktoober 2012  
(1 kuu pikendust) – DIPECHO projekt
4COOPI (Cooperazione Internazionale Fondazione Italy) –
Suurõnnetusteks valmisolek (kooskõlastamine) – suutlikkuse suu -
rendamine katastroofiohu juhtimise ja riskijuhtimise valdkonnas648 235 eurot  
(EL: 550 000 eurot; osalus 84,85%)13. august 2012 – 31. detsember 2013 
(4,5 kuud pikendust)
5Concern Worldwide –
Varjupaigad (vesi ja kanalisatsioon) – tõhustatud ajutise varjupai -
ga ehitus (pikaajaline)5,8 miljonit eurot (EL: 5,2 miljonit 
eurot; 90% rahastamiskõlblikest 
kogukuludest)1. aprill 2010 – 30. juuni 2011  
(3 kuud pikendust)
6SI (Solidarités internationales; Prantsusmaa) –
Kooskõlastamine (varjupaigad) – sularahas tasustatava tööga 
seotud tegevus, kogukondlike komiteede moodustamine, suurõn -
netusteks valmisolek 2,9 miljonit eurot  
(EL: osalus 99%)1. oktoober 2010 – 31. august 2011
7SI (Solidarités internationales; Prantsusmaa) – FOOD – elamis -
tingimuste parandamine, tööturule ja ühiskondlikele teenustele 
juurdepääsu võimaldamine (näiteks tulu tootvad tegevused on 
püsivalt tagatud), toiduga kindlustatuse parandamine1 miljon eurot  
(EL: 100%)1. september 2011 – 31. detsember 2012  
(4 kuud pikendust)
EuropeAid
8FAO  (Organisation des Nations Unies pour l‘Alimentation et 
l'Agriculture); Améliorer la situation de sécurité alimentaire et 
nutritionnelle des ménages vulnérables dans le département de 
l'Artibonite1,5 miljonit eurot  
(EL: 80%)1.11.2012 – 31.10.2014 (24 kuud)
9Ordonnateur National d'Haïti, AFD, UN-Habitat, Croix-Rouge 
France, Solidarités International, Concern Worldwide, Care 
France, Deutsche Welthungerhilfe EV . Programme d'appui à la 
reconstruction et à l'aménagement de quartiers pour faciliter le 
retour des populations sinistrées; Programme d'’appui à la reconst -
ruction et à l'aménagement de quartiers pour faciliter le retour des 
populations sinistrées74,5 miljonit eurot  
(EL: 55,8 miljonit eurot;  
Prantsusmaa: 10,5 miljonit eurot; 
VVOd: 8 miljonit eurot;  
UN-Habitat: 200 000 eurot)7. detsember 2011 – 7. detsember 2016 
(60 kuud, sh üks pikendus)
10Ordonnateur National d'Haïti ning teised avalik- ja eraõigusli -
kud lepingupartnerid . Programme d'appui budgétaire général au 
Plan d’action pour la Reconstruction et le Développement d‘Haïti 
(PARDH) et à la Stratégie Nationale de Croissance et de Réduction 
de la Pauvreté (SNCRP) 47 miljonit eurot  
(EL: 100%)2. mai 2011 – 2. mai 2015 (48 kuud)I lisa
36 Lisad
Partner ja projekti pealkiri Kogukulud (ELi osalus) Rakendusperiood
Stabiliseerimisvahend
Haiti valitsuse kriisiks valmisoleku taastamise toetusprogramm; otsus 2010/022-598 – 20 miljonit eurot
11ÜRO arenguprogramm  – sularahas tasustatav töö kiireks taasta -
miseks ja stabiliseerimiseksMitme rahastajaga projekt kogu -
väärtuses 40,9 miljonit USA dollarit 
(EL: 5 miljonit eurot (16% projekti 
kogukuludest))13. jaanuar 2010 – 31. detsember 2012  
(stabiliseerimisvahendi osalus  
1. septembrist 2010  
31. augustini 2012)
12Club de Madrid  – Haiti valitsusinstitutsioonide tugevdamine ja 
Haiti valitsuse isevastutuse suurendamine taastusprotsessis500 000 eurot; EL: osalus 100% 1. juuli 2010 – 29. veebruar 2012
13International Management Group  (IMG), Belgrad ja Teadus-  
uuringute Ühiskeskus  (JRC) – Haiti hädaolukordadeks valmisole -
ku parandamine13,25 miljonit eurot IMG grupile 
(peakoordinaator) ja 1,25 miljonit 
eurot (Teadusuuringute Ühiskeskus); 
EL: osalus 100%14. oktoober 2010 – 31. mai 2012 
(IMG), 20. detsember 2010 –  
19. detsember 2012 (JRC)
Teise otsusega on ette nähtud täiendavad 7 miljonit eurot institutsioonilise suutlikkuse parandamiseks, vahendid olid plaanis eraldada alates 2013. aasta lõpust1.
1  Otsus C(2012) 7698 final; (CRIS otsus 2012/024530); rahastamiskokkulepet ei ole sõlmitud. Projekti, mis on endiselt kavandamisetapis, läbi ei 
vaadatud.I lisa
37 Lisad
Hindamismetoodika
Auditis hinnati programmide asjakohasust, ülesehitust ja tulemusi komisjoni tulemustele suunatud järelevalve 
metoodika alusel. Kasutatud kriteeriumid on loetletud alljärgnevalt:
Asjakohasus
AProjekt sisaldub selgelt riiklikus poliitikas ja Euroopa Komisjoni strateegias, on väljaselgitatud esmatähtsate vajaduste täitmiseks äärmiselt vajalik 
ning on suunatud haavatavatele elanikerühmadele.
BSobib kokku riigi poliitikaga ja Euroopa Komisjoni strateegiaga (olemata tingimata nähtav), on väljaselgitatud vajaduste täitmiseks vajalik ning on 
suunatud haavatavatele elanikerühmadele.
C On mõningaid probleeme seoses riikliku ja Euroopa Komisjoni poliitikaga järgimisega või projekti asjakohasusega, arvestades sihtrühma vajadusi.
D On vastuolus riikliku poliitika või Euroopa Komisjoni strateegiaga; vastavus vajadustele küsitav. Tuleb teha olulisi muudatusi.
Kavandamine
ASelge ja hästi struktureeritud loogiline raamistik; teostatavad ja ühtlustatud vertikaalsed eesmärgid; asjakohased objektiivselt tõestatavad 
SMART näitajad; riskid ja kohalikud piirangud selgelt välja toodud ja hallatud; projekti eesmärgid võimaldavad sujuvat üleminekut humanitaarabi 
etapist arenguabi etappi; projekt on suunatud jätkusuutliku arengu taastamisele; projekt hõlmab suutlikkuse suurendamist, tagamaks, et partner 
võtab pärast projekti lõppu täieliku vastutuse; paika on pandud väljumisstrateegia.
BSekkumisloogika on asjakohane, kuid võib vajada täiendusi seoses eesmärkide hierarhia, objektiivselt tõestatavate eesmärkide, riskide ja piiran -
gutega; häda-, rehabilitatsiooni- ja arenguabi sidusus on üldjuhul tagatud; vastutuse täieliku ülevõtmise kord on paika pandud; isevastutust on 
siiski soovitatav suurendada.
CProbleemid sekkumisloogikaga võivad mõjutada projekti tulemuslikkust ning edusammude seire ja hindamise suutlikkust; isevastutuse ja 
jätkusuutlikkuse tagamine vajab parandamist.
D Sekkumisloogika on puudulik ja projekti edukuse tagamiseks tuleb see põhjalikult üle vaadata.
Tulemused 
AKõik saavutatud või tõenäoliselt saavutatavad tulemused on kvaliteetsed, aidates kavakohaselt eesmärke saavutada; tegevus on õigeaegselt ellu 
viidud ja selle üle tehakse regulaarselt seiret.
BTulemused on saavutatud või tõenäoliselt saavutatakse kavakohaselt, kuid kvaliteet, katvus ja ajastus vajavad parandamist. Viivitused ei takista 
tulemuste saavutamist.
COsa tulemustest ei saavutatud ja/või ei saavutata õigeaegselt või on nende kvaliteet puudulik. Vajalikud on muudatused. Meetmete elluviimine 
hilineb ja need ei vasta alati sekkumisloogikale ja kavadele.
DTulemuste kvaliteet ja saavutamine on olnud ja saab tõenäoliselt olema äärmiselt puudulik. Vaja on teha suuri muudatusi, tagamaks vähemalt 
põhitulemuste saavutamine. Tõsised viivitused, tegevusel puudub seos sekkumisloogika ja kavadega.II lisa
38 Lisad
Programmide hindamine1
(miljonites eurodes)
Programmid ja partneridRahasta -
misvahendELi osalusMakstud seisu -
ga 31.12.2013Asjako -
hasusKavanda -
mineTulemused Rakendusperiood
1 UNOPS - ECHO/-CR/BUD/2010/02028
Varjupaigad (rehabilitatsioon) – Turvaliste 
ja püsivate varjupaikade ehitamine
ECHO4,1 3,6 B C C 10/2010–08/2011
2 HELP (Hilfe zur Selbsthilfe e.V.) –  
ECHO/HTI/BUD/2012/91008 
Vesi ja kanalisatsioon (varjupaigad) – 
turvaliste ajutiste varjupaikade ja  
käimlate ehitus2,2 1,8 A A A 07/2010–12/2013
3 WHH (Deutsche Welthungerhilfe eV); 
German Agro Action) –  
ECHO/DIP/BUD/2011/92002
Suurõnnetusteks valmisolek –  
suurõnnetusteks valmisoleku ja teavitus -
süsteemide parandamine0,7 0,6 A A B 07/2010–10/2012
4 COOPI (Cooperazione Internazionale Fon -
dazione Italy) – ECHO/HTI/BUD/2012/91016
Suurõnnetusteks valmisolek (kooskõlas -
tamine) – ECHO/HTI/BUD/2012/91016 – 
suutlikkuse suurendamine katastroofiohu 
juhtimise ja riskijuhtimise valdkonnas0,6 0,4 A A A 08/2012–1/2013
5 Concern Worldwide –  
ECHO/-CR/BUD/2010/02010
Varjupaigad (vesi ja kanalisatsioon) –  
tõhustatud T-varjupaiga (pikaajaline) ehitus5,2 5,2 A B B 04/2010–06/2011
6 SI (Solidarités internationales; France) –  
ECHO/-CR/BUD/2010/02045 
Kooskõlastamine (varjupaigad) – sularahas 
tasustatava tööga seotud tegevus, 
kogukondlike komiteede moodustamine, 
suurõnnetusteks valmisolek2,9 2,9 A A A 10/2010–08/2011
7 SI (Solidarités internationales; 
Prantsusmaa) – FOOD – elamistingimuste 
parandamine, tööturule ja ühiskondlikele 
teenustele juurdepääsu võimaldamine 
(näiteks tulu tootvad tegevused on 
püsivalt tagatud), toiduga kindlustatuse 
parandamine1,0 1,0 A B A 09/2011–12/2012
8 FAO (Organisation des Nations Unies  
pour l‘Alimentation et l’Agriculture)  
(FAO) – DCI-FOOD.2012/299-441; Améliorer 
la situation de sécurité alimentaire et 
nutritionnelle des ménages vulnérables 
dans le département de l’Artibonite
DCI-Food1,5 1,1 A Cliiga vara 
hinnata11/2012–10/2014
1 Metoodika kohta vt II lisa .III lisa
39 Lisad III lisa
(miljonites eurodes)
Programmid ja partneridRahasta -
misvahendELi osalusMakstud seisu -
ga 31.12.2013Asjako -
hasusKavanda -
mineTulemused Rakendusperiood
9 Programme d’appui à la reconstruction et à 
l’aménagement de quartiers pour faciliter 
le retour des populations sinistrées (CRIS 
Nr 2011/023-144); Ordonnateur National 
d’Haïti, AFD, UN-Habitat, Croix-Rouge 
France, Solidarités International, Concern 
Worldwide, Care France, Deutsche Welthun -
gerhilfe EV.
EAF55,8 11,0 A A B 12/2011–12/2016
10 Programme d’appui budgétaire générale 
pour la Reconstruction et le Développement 
d‘Haïti (PARDH) et à la Stratégie Nationale 
de Croissance et de Réduction de la 
Pauvreté (SNCRP) (CRIS Nr2010/022-435); 
Ordonnateur National d’Haïti, ning teised 
avalik- ja eraõiguslikud lepingupartnerid47, 0 34,9 A C C 05/2011–05/2015
11 ÜRO arenguprogramm – sularahas 
tasustatav töö kiireks taastamiseks ja 
stabiliseerimiseks
Stabiliseerimisvahend5,0 5,0 A A A 09/2010–08/2012
12 Club de Madrid – Haiti valitsusinstitutsioo -
nide tugevdamine ja Haiti valitsuse isevas -
tutuse suurendamine taastusprotsessis0,5 0,5 A A A 07/2010–02/2012
13 International Management Group (IMG), 
Belgrad ja Teadusuuringute Ühiskeskus 
(JRC) – Haiti hädaolukordadeks valmisoleku 
parandamine14,5 13,1 A C C10/2010–05/2012 
(IMG),
12/2010–12/2012 
(JRC)
KOKKU 141,0 81,1
40
VII Esimene taane
Komisjon võtab selle soovituse vastu:
i) alates uute eelarvetoetuse suuniste vastuvõtmisest 
2013. aasta jaanuaris on juba tehtud soovitus eelar -
vetoetuse programmide kohta;
ii) asjakohane riskijuhtimine on oluline kõikide prog -
rammide jaoks. Kehtestatud on üksikasjalikud me -
netlused, et tagada programmi kavandamises riski -
de tõenäosuse, potentsiaalse mõju ja maandamise 
meetmete hindamine. Rakendamise ajal arvesta -
takse riskijuhtimist juba olemasolevate menetluste 
raames.
VII Teine taane
Komisjon võtab selle soovituse vastu. Komisjon juba 
rakendab EARA strateegiat ja jätkab selle rakenda -
mist vastupanuvõime tegevuskava raames.
 — Komisjon võtab soovituse selle osa vastu, ühise 
strateegia eesmärgid on kindlaks määratud 
(kontekstipõhiselt) riikide kavade koostamise 
osana. Osakondade mandaadid on kindlaks 
määratud nende missiooni kirjeldustes.
 — Komisjon võtab soovituse selle osa vastu 
(vt EARA juhised ja õpikojad).
 — Komisjon võtab selle soovituse vastu riikide 
tegevuskava osana.
VII Kolmas taane
Komisjon võtab kontrollikoja soovituse vastu.
Komisjon rõhutab, et ebakindlas ja kriisi/kriisijärgses 
olukorras riikide jaoks tuleb edu saavutamiseks abi 
kohandada vastavalt olukorrale. Selleks on komis -
jon välja arendanud spetsiaalse sekkumisvahendi, 
mida tuntakse „riigi ülesehitamise lepinguna”, mis 
sisaldab sätteid selliste olukordade kohta.
Komisjon soovib esile tuua, et kontrollikoja soovi -
tus 3 on lisatud eelarvetoetuse suunistesse.Kommenteeritud kokkuvõte
III
Komisjon ja Euroopa välisteenistus soovivad rõhu -
tada, et enamik projektidest on oma eesmärgid 
täitnud, vaatamata rasketele oludele, milles neid 
rakendati.
Komisjon on suutnud leevendada mõne hilinemist 
põhjustanud välise teguri mõju.
V
Kuigi ametlik ühine riigistrateegia erakorralise abi, 
rehabilitatsiooni ja arengukoostöö ühendami -
seks (EARA) ei olnud Haitil nõutav, koordineerisid 
komisjoni talitused oma lähenemisviisi ja tagasid 
häda- ja arenguabi vahelise seose valdkonnapõhi -
selt. Aastate 2014–2020 rahastamistsükkel hõlmab 
EARA lähenemisviisi täielikku ja süstemaatilist 
integreerimist.
VI
Komisjon ja Euroopa välisteenistus rõhutavad, et 
enamik projekte on oma kavandatud tulemused 
saavutanud.
Riskide suhtes soovivad komisjon ja Euroopa välis -
teenistus meelde tuletada, et töötamisega ebakind -
las riigis kaasnevad paratamatult riskid. Kuigi need 
riskid olid tuvastatud ja võeti võimalikud riskimaan -
damismeetmed, otsustasid komisjon ja Euroopa 
välisteenistus mõnel juhul programme kaasnevatele 
riskidele vaatamata rakendada, et aidata kaasa ela -
nikkonna kasule.
Delegatsiooni võimekust tugevdati nii palju, kui eel -
arve- ja personalipiirangud ning kehtivad haldus -
menetlused võimaldasid.
Komisjon ja Euroopa välisteenistus on Haiti 
maavärina kogemusest ja teiste riikide kriisi -
sündmustest õppides kasutusele võtnud hulga 
kiirreageerimismeetmeid.Komisjoni ja Euroopa 
välisteenistuse vastused
Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse vastused 41
Lisaks on peakorteri tasandil koordineerimist tugev -
datud hulga tegevuste ja menetlustega:
 — vastupanuvõime tegevuskava;
 — ELi liikmesriikide ühine juhendkiri vastupanu -
võime tugevdamise ELi lähenemisviisi rakenda -
mise kohta, et ergutada ELi liikmesriikide tule -
muslikku koostööd, tuues kokku humanitaarabi, 
pikaajalise arengukoostöö ja jätkuva poliitilise 
osaluse nii ELi kui ka riikide tasandil;
 — üleminekut käsitlev talitustevaheline rühm;
 — EARA tegevussuunised;
 — formaalsed ja mitteformaalsed konsultatsioonid 
programmide teemal.
35 b)
Komisjoni arvates on talitustel erinevad mandaadid 
ja menetlused, kuid seisukohtades puuduvad erine -
vused. ECHO ei ole volitatud rakendama pikaajalisi 
arenguinvesteeringuid ega saa seega rahastada 
alalisi elamuid.
Tuleb märkida, et alates 2013. aastast lõpetas 
komisjon ajutiste varjupaikade rahastamise Port-au-
Prince’is, kus arendati välja tulemuslik koostoime 
ECHO partnerite omandatud kogemuse ja DEVCO 
rahastatava elupiirkondade ülesehitamise ja aren -
damise programmi vahel. ECHO rahastas mõnda 
ajutist varjupaika traditsiooniliste kreooli majade 
kujul Palmesi piirkonnas, maavärina epitsentris, kus 
oli saadaval vaidlustamata maad ja kus ei olnud 
riski, et aidatakse kaasa slummide mitmekordistu -
misele. Paljudel, kui mitte enamikul juhtudel tähen -
das ajutise varjupaiga saamine abisaajatele paremat 
olukorda võrreldes sellega, milles nad elasid enne 
maavärinat.VII Neljas taane
Komisjon ja Euroopa välisteenistus võtavad selle 
soovituse vastu, kuid tahaks tähelepanu juhtida 
sellele, et tegevuse järjepidevuse menetlused, mis 
on kehtestatud Euroopa välisteenistuse vastutusel, 
ja sätted hädaabitöötajate ümberpaigutamiseks 
on seni kehtestatud kõikide delegatsioonide jaoks. 
Lisaks soovib ta märkida, et kriisi- või katastroofiolu -
kordades riigis, kus viibivad kohal ELi töötajad, on 
esmane prioriteet ELi töötajate ohutus ja turvalisus.
Märkused
Komisjon on seisukohal, et häda-,  
taastamis- ja arenguabi olid raskeid 
asjaolusid arvestades piisavalt seotud.
35
Kuigi vormiliselt ei olnud ühist strateegiat kehtes -
tatud, peeti tegelikkuses partnerite vahel mitu koh -
tumist ning ECHO ja EuropeAid jagasid teavet. See 
tagas vastastikuse täiendavuse ja seose humanitaar- 
ja arenguabist rahastatud tegevuste vahel.
Alates Euroopa Parlamendi eelarvekontrolliko -
misjoni visiidist Haitile on komisjon teinud olulisi 
jõupingutusi, et aidata olukorda lahendada.
Kohapeal paiknevate ECHO ametnike ja ELi dele -
gatsiooni vaheline koordineerimine on tagatud 
korraliste koosolekutega, et üksteist teavitada prog -
rammide kavandamisest ja tehtud edusammudest 
ning üksteisega sel teemal konsulteerida. Mõlemad 
ametid koostavad praegu ühise humanitaar- ja 
arenguabiraamistiku eelnõud. Delegatsiooni juht 
esindab humanitaarpüüdlusi ELi nimel.
Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse vastused 42
43
Järskude kriiside korral valmilt katastroofiabi and -
misega kaasneb riskitase, mis võib kas põhjustada 
hilinemisi või nõuavad mõnel juhul riskimaandamis -
meetmeid, et tagada projektide positiivne tulemus.
Seda arvestades olid peamiselt välised tegurid 
keerukates humanitaaroludes need, mis raskenda -
sid üha enam koostööd, mille tõttu toimus sekku -
misvaldkonnas muutus. Vaatamata takistustele, 
suutsid partnerid meetmetes seatud eesmärgid 
täita. Projektide rakendamises toimunud muutusi 
arutati enne otsuste tegemist nõuetekohaselt ECHO 
ja partnerite vahel.
Seda tüüpi komplikatsioone on kohalike oma-  
valitsuste või riiklike ametiasutustega läbirääkimiste 
planeerimisel raske ette näha.
44
Rehabilitatsiooniprojekti rakendamist pärssisid kaks 
probleemi:
1) ühiskondlikud rahutused Bristou-Bobini piirkon -
nas, kus ECHO rahastatud projekti on rakendatud. 
Korduvad vägivallajuhtumid valimiste kontekstis 
või kogukonnaküsimused blokeerisid tegevuse 
julgeolekupõhjustel;
2) partner sai samuti projekti käigus teada, et riiklike 
ehitustööde ministeerium (MTPTC) jättis 30% Bris -
tou-Bobini hoonetest hindamata. Teha tuli oota -
matu hoonete hindamine, mis seadis kavandatud 
väljundite üleandmist veelgi rohkem ohtu.35 c)
ELi rahastatud humanitaarmeetmed on vajaduspõ -
hised. Spetsiaalset ECHO väljumisstrateegiat Haiti 
jaoks ei ole formaliseeritud. Tingimused humani -
taarabivahendi järkjärguliseks kaotamiseks on siiski 
süstemaatiliselt märgitud kõikides asjaomastes 
ECHO-poolse rahastamise otsustes.
37
Hilinemisi põhjustasid peamiselt välised tegurid, 
mille määrasid kiiresti muutuvad olud, mis olid väl -
jaspool ECHO partnerite kontrolli.
40
Eelarvetoetuse põhimõte näeb ette, et makse 
sooritatakse siis, kui tulemused on saavutatud. See 
nõuab, et tagatakse delikaatne tasakaal ettearvata -
vuse ja tingimuslikkuse vahel.
ELi ja teiste doonorriikide maksetest keeldumine 
2012. aasta suvel oli tingitud riigi auditiaruannetest, 
millest nähtusid puudused riigihankemenetlustes 
erakorralise seisukorra ajal 2011. aastal. Doonor-
kogukonna survel loodi spetsiaalne auditikomisjon 
hindama 41 lepingut, mis oli sõlmitud hädaolukorra 
seadusemenetluste teel. Pärast auditikomisjoni 
soovituste esitamist ja kui valitsus oli tühistanud 
kuus nendest lepingutest, jätkasid doonorriigid 
maksete tegemist. See näitab, milline võimendav 
mõju võib eelarvetoetustel olla majandusjuhtimise 
parandamises ja programmiga saavutatud muutus -
tele kaasaaitamises.
Komisjon ja Euroopa välisteenistus on seisu -
kohal, et ELi rehabilitatsioonitoetuse raken -
damine on olnud suurel määral tulemuslik.
42
Vaatamata rasketele asjaoludele, mis olid hiline -
miste peamine põhjus, saavutati enamiku program -
midega kavandatud tulemused.
Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse vastused 43
kõikehõlmava ja realistliku riigirahanduse juhti -
mise strateegia vastuvõtmist Haiti eelarvetoetuse 
programmis, mis võeti vastu 2013. aasta novembris, 
esimese makse tegemise eeltingimusena. See eel -
tingimus on nüüd täidetud selle strateegia hiljutise 
vastuvõtmise kaudu.
56
Komisjon on seisukohal, et selles juhiti ELi program -
mide rakendamist ohustavaid riske adekvaatselt. 
Töötamisega ebakindlas riigis kaasnevad paratama -
tult riskid.
56 a)
Tolliprobleemid on maavärinajärgses kaoses halve -
nenud. Kõik rakenduspartnerid viisid süstemaatili -
selt läbi riskianalüüsi ja võimalike hilinemiste puhul, 
muu hulgas tollijärjekordade tõttu, määrati kind -
laks neid põhjustanud tegurid ja registreeriti need 
ettepanekute loogilise kavandamise maatriksites. 
Mõistagi oli selliste hilinemiste kestust võimatu 
täpselt ette näha. Arvestades asjaolu, et elanik -
konna majutusvajaduste täitmiseks ei olnud muud 
võimalust kui importida varjupaiku, kaalus sellise 
toimingu kasu tollijärjekordadega seotud kindlaks -
tehtud riskid üles.
56 b)
Täienduseks teiste doonorriikide institutsioonilisele 
abile, mida osutatakse põllumajandusministeeriu -
mile seemnetootmistööstuse taaselustamiseks ja 
selle kvaliteedikontrollivõimete tugevdamiseks, 
toetati ELi programmiga kohalikke käsitööndusliku 
seemnetootmisega tegelevaid põllumajandustoot -
jate rühmi.46
Lisaks lõplikule hindamisaruandele otsustas komis -
jon käsitleda nimetatud probleeme, et väljaõpe on 
ebapiisav ega vasta täielikult vajadustele, materjal 
hädaabikomplektides on ebasobiva kvaliteediga, 
ning muid raskusi järelkontrolli vahereageerimis -
programmi käigus kolme aasta jooksul erineva 
rakenduspartneriga, kellel on rohkem kohalikku 
kogemust.
48
Komisjon püüab saavutada tasakaalu ühelt poolt 
abisaaja suutlikkuse ülesehitamiseks programmide 
täielikult abisaaja omandisse ja tema kaudu raken -
dada jätmise ning teiselt poolt kiiresti programmi -
väljundite üleandmise vahel. Komisjon püüdis seda 
tasakaalu saavutada, töötades eri partneritega.
51
Meetmed puuduste kõrvaldamiseks projekteerimi -
ses on juba rakendatud.
53
Komisjon nõustub sellega, et väljamaksete tegemi -
sel ei järgitud rangelt indikatiivset ajakava, kuid on 
samas arvamusel, et maksmist oli vaja kinni pidada, 
et täita rahastamiskokkuleppe tingimusi ja aval -
dada vajalikku mõjujõudu, et ergutada reformiga 
edasiminekut.
54
Eelarvetoetuse suunistega ei nõuta eelarvetoetuse 
saamiseks kõlblikkuse tingimusena, et oleks ole -
mas asjakohane riigirahanduse juhtimise stratee -
gia, kuid seda, et tehtaks tööd reformiga, mis võib 
väljenduda selles, et on olemas nn allsektoriaalsed 
riigirahanduse juhtimise strateegiad. Kuigi Haitil 
võttis valitsus alles hiljuti 2014. aasta mais vastu 
kõikehõlmava riigirahanduse juhtimise strateegia, 
on ta juba pikalt rakendanud reformistrateegiaid rii -
girahanduse juhtimise eri aspektides. Lisaks hõlmas 
komisjoni eelarvetoetuse edumeelne lähenemine 
Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse vastused 44
2013. aastal vastu võetud uue eelarvetoetuse prog -
rammi alusel (riigi ülesehitamise leping) suurendati 
tehnilise abi eelarvet 12 miljoni euroni, et katta 
valitsuse vajadust suutlikkuse parandamise järele.
Kast 7
2013. aasta novembris vastu võetud uus eelarvetoe -
tuse programm Haiti jaoks põhineb eritingimustel 
ebakindlate riikide jaoks. See operatsioon hõlmab 
muude meetmete hulgas riigiteenistujate palgalehe 
auditit, maksuosakondade tugevdamist ja eritoetust 
kõrgemale riigikontrolliasutusele ( Cour supérieure 
des comptes et du contentieux administratif ).
58
Komisjon ja Euroopa välisteenistus olid põhjalikult 
kaalunud poliitilisi riske Haitil, kuid otsustasid siiski 
sekkuda, sest võimalik kasu, sealhulgas võimalus 
avaldada poliitilist mõjuvõimu reformide toetuseks, 
kaalus riskid üles.
Järelikult võeti riskimaandamismeetmeid nii suures 
ulatuses kui võimalik, võttes arvesse Haiti institut -
sioonide piiratud võimet ja vajadust respekteerida 
Haiti suveräänsust. EL on muutnud oma poliitilist 
dialoogi Haitiga põhjalikumaks ja intensiivsemaks, 
nagu tunnistavad arvukad kõrgetasemelised 
kontaktid viimasel kahel aastal ning strukturee -
ritud ja regulaarse poliitilise dialoogi käivitamine 
2013. aasta detsembris. Rakendatakse spetsiaalseid 
toetusmeetmeid eesmärgiga aidata kaasa poliiti -
lisele stabiilsusele. Komisjon ja Euroopa välistee -
nistus sooviksid ühtlasi rõhutada, et Haitil saab 
demokraatia kindlustamist ja poliitilise konteksti 
stabiliseerimist saavutada ainult pikas perspektiivis 
ja seestpoolt algava protsessi abil, nagu näitavad 
„Haiti-vahelise dialoogi” hiljutised edusammud.56 c)
Selle projekti eesmärgid olid, nagu kavandatud, 
saada vahetu mõju tegevuses, seades üles 300 
konteinerit esmaabivarustusega ja andes kohalikul 
tasandil vabatahtlikele väljaõpet selle varustuse 
käsitsemiseks looduskatastroofide korral. Kui pro -
jektiga suudeti riiki tõepoolest paigutada 302 kon -
teinerit, pikendades rakendusperioodi üksnes kahe 
kuu võrra, ja anda põhiväljaõpet 3041 kohalikule 
vabatahtlikule, siis oli see ka kavandatud katsepro -
jektina, mida võiks esitada koostöövahendite alusel 
(Euroopa Arengufond) Haiti jaoks.
Rakenduspartneri valiku osas sooviks komisjon 
märkida, et ükski asjaomase pikaajalise kogemu -
sega partneritest ei olnud saadaval selle tegevuse 
läbiviimiseks Haitil.
Kast 6
Konteinerite asukoha on määranud Haiti ametiasu -
tused (DPC – tsiviilkaitsedirektsioon) ja asjaomaste 
linnade linnapead. DPC teatas ainult 10 juhust  
(302-st), kus oli vaja ümberpaigutamist.
Vabatahtlike ebapiisava väljaõppe probleemi 
käsitletakse järelkontrolli vahereageerimisprog -
rammis. Lisaks edendatakse selles ka vabatahtlike 
võrgustiku jätkusuutlikkust struktuuri integreeri -
mise kaudu piirkondlikesse ja kohalikesse ametiasu -
tustesse (kohalikud omavalitsused) ning vajaduse 
korral taastatakse hädaabikomplektide varustust.
57
Eelarvetoetuse programm koostati teiste toetuse 
andjatega koordineeritult maavärina tagajärjel. 
Prioriteediks oli anda valitsusele väga vajalikke 
riigikassavahendeid ja kaasnevad meetmed, et 
võtta arvesse kavandatud tehnilist abi teistelt 
doonorriikidelt.
Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse vastused 45
67
Komisjon ja Euroopa välisteenistus rõhutavad, et 
enamik projekte on oma kavandatud tulemused 
saavutanud.
Riskide suhtes soovivad komisjon ja Euroopa 
välisteenistus meelde tuletada, et töötamisega 
ebakindlas riigis kaasnevad paratamatult riskid. 
Kuigi need riskid olid tuvastatud ja võeti võimalikud 
riskimaandamismeetmed, otsustas komisjon mõnel 
juhul programme kaasnevatele riskidele vaatamata 
rakendada, et aidata kaasa elanikkonna kasule.
Delegatsiooni võimekust tugevdati nii palju, kui eel -
arve- ja personalipiirangud ning kehtivad haldus -
menetlused võimaldasid.
Komisjon ja Euroopa välisteenistus on Haiti 
maavärina kogemusest ja teiste riikide kriisi -
sündmustest õppides kasutusele võtnud hulga 
kiirreageerimismeetmeid.
1. soovitus
Komisjon võtab selle soovituse vastu.
i) Alates uute eelarvetoetuse suuniste vastuvõtmisest 
2013. aasta jaanuaris on juba tehtud soovitus eelar -
vetoetuse programmide kohta.
ii) Asjakohane riskijuhtimine on oluline kõikide prog -
rammide jaoks. Kehtestatud on üksikasjalikud me -
netlused, et tagada programmi kavandamises riski -
de tõenäosuse, potentsiaalse mõju ja maandamise 
meetmete hindamine. Rakendamise ajal arvesta -
takse riskijuhtimist juba olemasolevate menetluste 
raames.
2. soovitus
Komisjon võtab selle soovituse vastu. Komisjon juba 
rakendab EARA strateegiat ja jätkab selle rakenda -
mist vastupanuvõime tegevuskava raames.59
Komisjon ja Euroopa välisteenistus sooviksid 
rõhutada, et nad tugevdasid võimet nii palju, 
kui eelarve- ja personalipiirangud ning kehtivad 
haldusmenetlused lubasid. Delegatsioonil tuli, 
nagu kõikidel teistelgi riiklikel ja rahvusvahelistel 
partneritel, töötada väga rasketes tingimustes: 
delegatsiooni hoonet peeti ohtlikuks ja ajutine 
kontoriruum seati sisse ohutus delegatsiooni resi -
dentsis. Pärast maavärinat evakueeriti delegatsiooni 
personal Dominikaani Vabariiki, samas kui delegat -
sioonijuht jäi maha ainult põhiliste julgeoleku- ja 
haldustöötajatega.
Tagalatuge andsid delegatsioon Dominikaani Vaba -
riigis ja peakorterid.
63
2010. ja 2011. aasta vältel täiendati piiratud res -
sursse delegatsioonis suurema toetusega peakor -
teritest. Näiteks eelarvetoetuseks võtsid eksperdid 
peakorteritest regulaarselt ette missioone Haitile ja 
esindasid ELi doonorriikide koordineerimiskoosole -
kutel valitsusega.
Järeldused ja soovitused
64
Komisjon ja Euroopa välisteenistus väljendavad 
heameelt kontrollikoja järelduse positiivsete ele -
mentide üle. Enamik projekte on oma eesmärgid 
täitnud, vaatamata rasketele oludele, milles neid 
rakendati.
66
Kuigi riigi ametlik erakordse abi, rehabilitatsiooni ja 
arengu ühendamise (EARA) ühisstrateegia ei olnud 
Haitil nõutav, koordineerisid komisjoni talitused 
oma lähenemisviise ja tagasid häda- ja arenguabi 
vahelise seose valdkonnapõhiselt. Aastate 2014–
2020 rahastamistsükkel hõlmab EARA lähenemisviisi 
täielikku ja süstemaatilist integreerimist.
Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse vastused 46
2. soovitus – Esimene taane
Komisjon võtab soovituse selle osa vastu, ühise 
strateegia eesmärgid on kindlaks määratud (kon -
tekstipõhiselt) riikide kavade koostamise osana. 
Osakondade mandaadid on kindlaks määratud 
nende missiooni kirjeldustes.
2. soovitus – Teine taane
Komisjon võtab soovituse selle osa vastu (vt EARA 
juhised ja õpikojad).
2. soovitus – Kolmas taane
Komisjon võtab selle soovituse vastu riikide tege -
vuskava osana.
3. soovitus
Komisjon võtab kontrollikoja soovituse vastu.
Komisjon rõhutab, et ebakindlas ja kriisi/kriisijärgses 
olukorras riikide jaoks tuleb edu saavutamiseks abi 
kohandada vastavalt olukorrale. Selleks on komis -
jon välja arendanud spetsiaalse sekkumisvahendi, 
mida tuntakse „riigi ülesehitamise lepinguna”, mis 
sisaldab sätteid selliste olukordade kohta.
Komisjon soovib esile tuua, et kontrollikoja 3. soovi -
tus on lisatud eelarvetoetuse suunistesse.
4. soovitus
Komisjon ja Euroopa välisteenistus võtavad selle 
soovituse vastu, kuid tahaksid tähelepanu juhtida 
sellele, et tegevuse järjepidevuse menetlused, mis 
on kehtestatud Euroopa välisteenistuse vastutusel, 
ja sätted hädaabitöötajate ümberpaigutamiseks 
on seni kehtestatud kõikide delegatsioonide jaoks. 
Lisaks soovib ta märkida, et kriisi- või katastroofiolu -
kordades riigis, kus viibivad kohal ELi töötajad, on 
esmane prioriteet ELi töötajate ohutus ja turvalisus.
KUST  SAAB  ELi VÄLJAANDEID ?
Tasuta väljaanded :
•  üksikeksemplar id: 
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop .europa.eu);
•  rohkem eksemplar e ning plak atid ja kaardid: 
Euroopa Liidu esindust est (http://ec .europa.eu/r epresen t_et .htm),  
delega tsioonidest väljaspool ELi (http://eeas .europa.eu/delega tions/inde x_et .htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://eur opa.eu/eur opedir ect/inde x_et .htm) 
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne oper aatori, hotelli ja telefonik abiini puhul).
Tasulised väljaanded :
• EU Bookshopi kaudu (http://bookshop .europa.eu) .
Tasulised tellimused :
•  Euroopa Liidu Väljaannet e Talituse edasimüüja te kaudu  
(http://publica tions .europa.eu/others/agen ts/inde x_et .htm).
QJ-AB-14-013-ET-C  ISSN 1831-0818
2010. aasta 12. jaanuaril Haitit tabanud maavärin 
põhjustas suuri inimkaotusi ja ulatuslikku 
hävingut nii pealinnas kui selle ümbruses. 
Kõnealuses aruandes uurib kontrollikoda, 
kas ELi poolt riigile antud rehabilitatsiooniabi 
oli hästi kavandatud ja ellu viidud ning kas 
komisjon oli loonud vajaliku seose hädaabi 
ning rehabilitatsiooni- ja arenguabi andmise 
vahel. Kontrollikoja järelduse kohaselt oli 
rehabilitatsiooniabi üldjoontes hästi kavandatud 
ning vastas riigi peamistele vajadustele. 
Programme ei viidud aga piisavalt mõjusalt 
ellu ning häda-, rehabilitatsiooni- ja arenguabi 
ei olnud omavahel piisavalt seotud. See oli 
osaliselt tingitud keerulistest oludest ja riigi 
ametiasutuste nõrkusest, aga ka puudustest 
mõningate tegurite haldamisel, mis olid 
komisjoni kontrolli all.
EUROOPA
KONTROLLIKODA