ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.6.1

Sellest tulenevalt peab jätkuvalt, eriti pidades silmas võimalikke tulevasi taotlusi kirjete tegemiseks XI lisasse (sealhulgas Rumeenia ja Bulgaaria taotlused liitumise käigus) asjakohaselt kaaluma, kas ei ole tegemist horisontaalse küsimusega, mida tuleks loogiliselt käsitleda alg- või rakendusmääruses. Nii on see näiteks paljudes liikmesriikides riikliku hoolekande raames kehtivate kaitseklauslite puhul, mis toetavad isikuid, kes on poliitilistel või usulistel põhjustel või päritolust tulenevalt sotsiaalkindlustusõiguse valdkonnas halvemasse olukorda sattunud (10), samuti sõjaohvrite, endiste sõjavangide, kuriteoohvrite, terrorismiohvrite või endiste totalitaarrežiimide tõttu kannatanute erieeskirjade puhul. Sellised kaitseklauslid, mis pakuvad küll konkreetsetele isikurühmadele sotsiaalkindlustuskaitset (nt ravikindlustus, pensionihüvitised) või hüvitismakseid, ei sisaldu tavaliselt sotsiaalkindlustussüsteemis. Seetõttu oleks ka nendeks juhtudeks otstarbekas lisada kõikide liikmesriikide jaoks algmäärusesse vastav artikkel, et jätta määrusest tervikuna välja eeskirjad, milles sätestatakse sotsiaalkindlustussüsteemiga hõlmamata riikliku toetuse või hüvitise maksmine.
2.

Komitee on seisukohal, et kõikide tekstide kodifitseerimine ühte direktiivi on väga kasulik. Kodifitseerimisel on tagatud, et ei tehta ühtki olulist muudatust ning selle ainus eesmärk on muuta ühenduse õigusakt selgemaks ja läbipaistvamaks. Arvestades eelnimetatud kinnitust, toetab komitee täielikult kõnealust eesmärki ning tervitab ettepanekut.
4.

Kuigi kodifitseerimine on protsess, millega ei saa ega tohi muuta kodifitseeritavaid direktiive, leiab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, et komisjon peaks oma kohuste täitmisel tegema rohkem, kui ainult õigusakte lihtsustama. Komisjon peaks uurima mitmete direktiivide sisu, et lahendada küsimusi, mille suhtes on tekkinud ebaselgus või mis on praktikas teatud määral vananenud.
3.4

Euroopa Liidu Energy Star programm on üks toodete energiatõhusust puudutavatest paljudest märgistusprogrammidest, millest paljud hõlmavad samuti kontoriseadmeid. Need hõlmavad ühenduse ökomärgiseid, ökodisaini ning riiklikke märke, nagu Põhjamaade luigemärk (Nordic Swan), Rootsi TCO, Saksamaa sinine ingel (der Blaue Engel) ja teised. Ilmselt üritas komisjon kooskõlastada Energy Star programmi ühenduse teiste märgistussüsteemidega, kuid seni ei ole see andnud selgeid tulemusi. Seega kutsub komitee komisjoni üles neid tegevusi senisest tõhusamalt kooskõlastama, et võrrelda, kooskõlastada ja kasutada ühiseid tehnilisi kirjeldusi nii, et tarbijatel ja kasutajatel oleks selgem ülevaade pakutavate toodete energiatõhususest ja keskkonnastandarditest ning neid ei ajaks segadusse mitmed toodetele lisatud märgistused. Komitee kutsub liikmesriikide vastavaid ametiasutusi üles vajadusel tähelepanelikult tutvuma Energy Star programmi nõuetega.
1.3

Kõnealuse ettepaneku eesmärk on kodifitseerida nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiiv 89/104/EMÜ kaubamärke käsitlevate õigusaktide ühtlustamise kohta. Uus direktiiv asendab sellesse inkorporeeritud õigusaktid; kõnealuses ettepanekus on säilitatud kodifitseeritud õigusaktide sisu ja nende kokkupanemisel on tehtud ainult kodifitseerimiseks vajalikud vormilised muudatused.
3.7.1

Komitee arvates on seniste uuringute nõrkuseks ka see, et need ei käsitle otseselt muudetud säästva arengu strateegia põhieesmärki lahutada majanduskasv ja transpordinõudlus. Lisaks sellele ei käsitleta süvitsi kliimamuutusest põhjustatud väljakutsete mõju ega järgneva 50 aasta vältel vajalikku CO2 heitmete vähendamise määra. Arvestades liikuvuse kiiret kasvu viimasel 50 aastal ning kasvusoovi ilmset jätkumist (nii Euroopas kui veelgi enam arengumaades), on komiteel tõsiseid kahtlusi, kas transpordisektoris on võimalik vähendada kliimakatastroofi vältimiseks vajalikul määral süsinikdioksiidi heitkoguseid vaid energia tõhusama kasutamise edendamisega eri transpordiliikides ja nendevahelise tasakaalu optimeerimisega, nii soovitavad kui need eesmärgid ka ei oleks. Komitee leiab, et komisjon peab võimalikult kiiresti tellima uuringud selle kohta, milliseid meetmeid võib peatselt tarvis olla selleks, et pärssida järjest kasvavat nõudlust liikuvuse järele. Need meetmed peaksid sisaldama vastavaid hinnasignaale ning sobivaid linna- ja ruumilise planeerimise kontseptsioone, et soodustada kohapeal igat laadi kaupade ja teenustega varustamist, mis vastaks inimeste ootustele, sundimata neid oma vajaduste rahuldamiseks läbima järjest pikemaid vahemaid. Seoses sellega tuleks ka kaaluda, kuidas ärgitada neil teemadel laiapõhjalist avalikku arutelu ning kuidas saaksid vastutustundlikud kodanikud oma transpordi- ja reisimisalaste otsuste ning käitumisega kõige paremini kaasa aidata pikaajalisele säästvusele.
2.2

Nimetatud direktiivi kohaldamine on olnud piiratud, sest direktiiv ei ole siduv, direktiivis sätestatud mõõtmis- ja liigitusmeetodid on vananenud ning puiduturul osalejad on kokku leppinud teistes mõõtmis- ja liigitusmeetodites, mida nad kohaldavad. Hoolimata sellest näib, et toorpuidu siseturg ja ka kaubandus kolmandate riikidega on takistusteta edasi arenenud. Lisaks on jõustunud puidu mõõtmise ja liigitamise Euroopa standardid, mida saab puiduturu tehingute puhul vajaduse korral kasutada ning mida peetakse paremaks lahenduseks.
2.3

Mõne liikmesriigi diplomaatiliselt esinduselt abi taotlev kodanik peab tõestama, et tal on Euroopa Liidu liikmesriigi kodakondsus, esitades passi või isikuttõendava dokumendi. Dokumentide kaotamise või varastamise korral võidakse vajadusel kontrollida taotleja kodakondsust selle liikmesriigi ametiasustuste juures, mille kodakondsust ta väidab omavat. Liikmesriigid on kokku leppinud ELi kodanikele rahalise ettemakse tegemise tingimustes. Ettemakse eeltingimus on, et taotleja peab saama loa päritoluriigi välisministeeriumilt või diplomaatiliselt esinduselt. On ette nähtud, et kõnealune otsus vaadatakse läbi viie aasta pärast alates selle jõustumisest, mis toimus alles 2002. aasta mais.
10.2

Kuid nagu juba märgitud, näitavad kõik uurimused seda, et inimeste tööiga pikeneb tulevikus. Eakamaid töötajaid ohustavad haigused ja füüsilised hädad paratamatult enam kui nende nooremaid kolleege. Põhjus on lihtsalt nende vanus. Kuna eakate töötajate arv kasvab lakkamatult, tuleb juba nüüd luua tervishoiusüsteem, mille raames rakendataks kõikides Euroopa Liidu liikmesriikides tõhusaid ennetuspoliitikaid. Lisaks satuvad need töötajad, kes on pikka aega ebakindlates tingimustes töötanud, pensioniikka jõudes halba olukorda: nende eest tuleb hoolitseda mõnel muul kollektiivse solidaarsuse põhimõttega kooskõlas oleval viisil vastavalt antud liikmesriigis kehtestatud tervishoiu- ja sotsiaalhoolekandekorraldusele. Ebakindlatel töötingimustel on niisiis otsesed tagajärjed sotsiaalhoolekandekuludele.
3.

Nagu eelnimetatud arvamuses on öeldud, märgib komitee, et kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega ei või kodifitseeritavatesse õigusaktidesse teha sisulisi muudatusi. Ettepanekus esitatud muudatuste põhjalik uurimine näitab, et seda põhimõtet on järgitud. Märkida tuleks ka seda, et komisjon on arvestanud komitee eelnevas arvamuses esitatud palvega, et direktiivi ettepanekuga koos esitataks muudetud ettepaneku terviktekst, kuhu on selgelt märgitud kõik tehtud muudatused.
3.1

Komitee on alati olnud seisukohal, et komiteemenetlused — millesse on kaasatud üksnes komisjoni ja liikmesriikide valitsuste esindajad ja mille ülesanne on sõltuvalt moodustatud komitee laadist kas haldamine, nõustamine või õigusaktide rakendamisest ja järelevalvest tulenev reguleerimine — tuleb muuta läbipaistvamaks ja arusaadavamaks ELis elavatele inimestele ja eelkõige isikutele, keda kõnealused õigusaktid otseselt puudutavad.
2.6.6

Energiapoliitika valdkonnas on Euroopa Komisjon programmi Intelligent Energy raames välja pakkunud katsemeetme sotsiaalelamuvaldkonnas, mis võimaldab valida ja edendada energiatõhususeteemalisi näidisprojekte ja vahetada sektori osapoolte vahel kogemusi. Arvestades üleeuroopalisi ambitsioone luua ühine energiapoliitika ja paremini koordineerida selle valdkonna tegevust kõigis liikmesriikides, näib oluline, et tagatud oleks nimetatud vahendi jätkuvus ning et see areneks kaugemale katsemeetme etapist.
5.8

Komitee ei jaga komisjoni seisukohta „tavalise” kaubana käsitatavate tubakatoodete ja alkoholi maksustamise osas. Mõned liikmesriigid üritavad tubakatoodete ja alkoholi aktsiisimaksude vahendit kasutada suitsetamise ja alkoholi kuritarvitamisega seotud terviseprobleemide lahendamiseks, mis on loomulikult olulisem kui ühtse turu toimimine. Komisjon teeb ettepaneku need moonutused kõrvaldada, kuid arvestades sissetulekute taseme suurt erinevust ning erinevaid tulu- ja tervishoiupoliitika eesmärke ja meetmeid eri liikmesriikides, võtab moonutuste kõrvaldamine veel palju aega. Kuni maksumäärad pole sobival määral ühtlustatud, tuleks leida teisi lahendusi, tagamaks et liikmesriikidel säilib täies ulatuses võime järgida oma tervishoiu- ja maksupoliitika eesmärke. Samuti tuleb meeles pidada, et vaid väga väike osa tubakatoodete salakaubaveost toimub ELi riikidest ning seda kontrollivad rahvusvahelised grupeeringud. Komitee on küll teadlik tubaka ja alkoholi kuritarvitamisest tulenevatest kõrgetest sotsiaalsetest ja tervishoiukuludest ning loodab, et asjaomased organid võtavad sobivaid meetmeid nimetatud kõnealuse nähtuse ohjamiseks, samas on komitee arvamusel, et tubakatoodete ja alkoholi aktsiisimaks peab jääma liikmesriikide pädevusse.
9.4

Mõnikord nõutakse ka kohustuslikku päritoluriigi märkimist, kuna üldiselt eelistatakse kodumaiseid tooteid. Vaatamata majandustegelaste väitele, et see võib tekitada konkurentsi moonutamise ohu, on seni kehtinud oluline põhimõte, et liikmesriikide tasandil võib kehtestada ELi tasandil sätestatud miinimumnõuetest karmimad loomade heaolu alased eeskirjad. Juhul, kui subsidiaarsuse põhimõtte kohaldamisel lubatakse liikmesriikidel oma vastutusel välja töötada tootmistingimuste ja tarbijahuvidega arvestavaid märgistamissüsteeme, võiks selline lähenemisviis kiiresti endaga kaasa tuua kodumaiste toodete ühekülgse eelistamise. Samas on igasugune sisseriiklik märgistuskohustus põhimõtteliselt vastuolus siseturu ja ELi konkurentsieeskirjadega. Ühe või mitme valdkonna suhtes kohaldatavaid kõrgemaid kohustuslikke miinimumnõudeid kehtestavatel liikmesriikidel on teatavatel juhtudel siiski võimalus kaasata need miinimumnõuded kavandatud märgistamiskorda.
2.1

Valdav osa 25 liikmesriigist on nõukogu 1985. aasta soovitusi järginud ja kapitalimaksu kaotanud. Praegu kogutakse kapitalimaksu veel seitsmes riigis: Poolas ja Portugalis on nimetatud maksumäär maksimaalselt 0,5 %, Küprosel 0,6 % ning Kreekas, Hispaanias, Luksemburgis ja Austrias 1 %. Seesugune ebavõrdsus takistab Euroopa ettevõtete võrdset kohtlemist, mis on hästi toimiva siseturu eeldus. On küll tõsi, et maksustamise valdkonnas on jätkuvalt ka mõningaid muid erinevusi ja takistusi, kuid seepärast ei tuleks siiski loobuda nende maksude kaotamisest.
2.4

EMSK annab endale aru, et ainult kolme samba, milleks on autotööstus, infrastruktuurid ja liiklejate käitumine, üheaegse parandamise kaudu on võimalik saavutada otsustavat edu liiklusohutuse valdkonnas. Sellele vaatamata tervitab komitee loomulikult igasuguseid algatusi, mis viivad meid lähemale 2001. aasta auahnele eesmärgile, isegi kui need käsitlevad ainult ühte kõnealustest sammastest.
4.3.1

Siiski tuleb arvestada uute eeskirjade mõju imporditud toodetele ning tõsiasja, et Euroopa on oluline importija rahvusvahelises konkurentsis; samuti on ühenduse eeskirjad rangemad kui praegu kehtiv Codex Alimentarius. Seetõttu tuleks muuta Codex Alimentariust, et vältida Euroopa ettevõtete ebasoodsasse olukorda sattumist.
3.1.1

Rohelises raamatus luuakse heakskiitu vääriv uus ettekujutus merest Euroopa Liidus. „Veider on nimetada seda planeeti Maaks, kui ilmselgelt on tegu ookeaniga” — see rohelise raamatu pealkiri on tähendusrikas ja viitab dokumendis esitatavatele komisjoni kavatsustele. Tegemist on esimese korraga, mil öeldakse lahti Euroopa Liidu poliitikale omasest maismaast lähtuvast lähenemisest. Kõige olulisem on rohelise raamatu sümboolne sõnum: Euroopa on eelkõige merepiirkond. Euroopa Liidul on rikkalik merekultuur, mida ei tohiks tähelepanuta jätta. Juba iidsetest aegadest alates on just Euroopa olnud hälliks mitmetele mererahvastele: kreeklased, itaallased, hispaanlased, inglased, portugallased, Skandinaavia rahvad (viikingid), sakslased (Hansa Liit) ja hollandlased. Tänase seisuga kuuluvad Kreeka, Küpros ja Malta kümne kõige suurema laevaregistriga riigi hulka maailmas.
On oluline, et ettevõtjad, kes on kasutanud elavhõbedat, kannaksid kulud selle turvalise ladustamise eest. Komitee märgib, et kloorleeliste tööstuses elavhõbeda kasutamise lõpetamisest tulenevaid elavhõbeda ülejäägi ladustamise meetmeid tuleb rakendada kooskõlastatult asjaomaste tööstusettevõtetega ning et Eurochlor töötab paralleelselt direktiiviga välja vabatahtliku kokkuleppe, mis kohustab liikmeid kasutama ohutuid ladustamisrajatisi. Komitee tervitab seda vastutustundliku tööstusgrupeeringu algatust. Eeldusel, et need korraldused hõlmavad kõiki asjaomaseid ettevõtteid ning et ohutust on võimalik tagada läbipaistval viisil, mille üle on võimalik ka järelevalvet teostada, nõustub komitee, et see on parim viis tagada tõhus rakendamine. Komitee soovitab komisjonil uurida võimalust saavutada samalaadseid kokkuleppeid teiste suuremate metallilise elavhõbeda tööstuslike tootjatega nagu näiteks elektritööstus ning mitteraudmetallide kaevandamise ja sulatamise tööstus.
7.6.1

Euroopal on väga oluline kultuuripärand, mida EL peab kaitsma. Kõik Euroopa piirkonnad on kultuuriliselt väga mitmekesised, mis on eurooplaste ajaloo ja identiteedi aluseks.
Pakutud meetmetest on lõpule viimata vaid Euroopa uute intermodaalsete transpordiühikute sisseviimine. Mitmed majandustegelased on väljendanud tõsiseid kahtlusi kõnealuse ettepaneku osas, väites, et transpordiühikute uute mudelite vastuvõtmine peaks toimuma rahvusvahelisel ja mitte ainult Euroopa tasandil. Ka EMSK on avaldanud mõningaid vastuväiteid, millele tuleks leida sobivad vastused. Hiljuti alustas komisjon taas arutelu selle ettepaneku üle ja näib, et kohandusega, mille eesmärk on tagada, et uue konteinermudeli sisseviimine ei tingi vältimatult muutusi praegustes mudelites, on võimalik mõningaid väljendatud probleeme lahendada.
2.6

Kaubaveol on keskne tähtsus jätkusuutliku liikuvuse tagamisel. On tõsi, et kaubaveo kiire kasv aitab kaasa majandusarengule ja tööhõivele, kuid sama kindlalt ei saa väita, et just kaubavedu põhjustab liiklusummikuid, õnnetusi, müra, saastet, suuremat sõltuvust fossiilkütustest ja energiakadu.
6.2

Käesolevas arvamuses käsitletavast aruandest selgub, et riiklikud kohtud sekkuvad Euroopa konkurentsiõiguse rakendamisesse harva ning ilmselt ei suju konkurentsiküsimuste lahendamine ka lähitulevikus probleemitult. Selle peamine põhjus on, et pädevate esimese astme konkurentsiõigusealane kohtualluvus on riigiti erinev. Teine põhjus on see, et seni sai kohaldada vaid riiklikku konkurentsiõigust. Vaatamata sellele, et õigusaktide ühtlustamisel on olnud liikmesriikide õigussüsteemidele märkimisväärne mõju, on paljude liikmesriikide õigusnormid endiselt Euroopa Liidu õigusnormidest erinevad. Näib, et ka hagejatele endile on küsimuse riikliku kohtuni viimine vastumeelt (19).
4.2

Komitee tunnistab, et edusamme on tehtud 25-liikmelise ELi majanduskasvu ja konkreetsete tööhõivemeetmete (4) osas, aga on jätkuvalt mures selle üle, et ikka eksisteerib lõhe eri meetmete rakendamisel liikmesriikides ja liikmesriikide vahel. Komitee jääb arvamusele, et märkimisväärseid muutusi ei ole toimunud, kuna kõnealust valdkonda ei käsitleta piisavalt kiireloomulise ja prioriteetsena.
1.3

Komitee leiab, et liiklusohutuspoliitika kolmanda samba kavandatud meetmed ei tohiks piirduda üksnes üleeuroopalise transpordivõrgustikuga, vaid neid tuleks laiendada liikmesriikide kõikidele linnapiirkondadest väljaspool asuvatele teedele, kuna on just seal toimub rohkesti õnnetusi. Eesmärk on ohvrite arvu vähendada nii palju kui võimalik, ning tuleb nentida, et just üleeuroopalise transpordivõrgustiku välistel teedel (ohvrite arvu vähenemine 1 300 võrra 600 asemel) on kõige suurem potentsiaal elude päästmiseks. Komisjon võiks sellele aspektile palju rohkem tähelepanu pöörata. Komitee leiab, et EÜ asutamislepingu artikli 71 lõike 1 alapunkt c on selleks sobiv alus.
3.2.1

Viimastel aastakümnetel on linnades toimunud ulatuslik muutus, mis on kaasa toonud teravnenud konkurentsi ühiskondlikus reisijateveos. — Auto ei ole ammugi enam luksuskaup, vaid üldiselt kättesaadav ja järjest mugavamaks muutuv tarbeese; seejuures toob EMSK välja, et 40 % Euroopa Liidu majapidamistest ei ole autot või nad ei soovi seda omada. — Auto ja kõigi sellega seotud majandusharude ümber on tehtud väga mõjukat lobitööd. — Autoga liiklemine on äärmiselt mugav: see on peaaegu alati saadaval, autoga jõutakse otse, ilma ümber istumata sihtkohale, tänu järjest enam klimatiseeritud autodele ei mõjuta autoga reisijaid ilmastikuolud; seega pakub auto ühistranspordiga võrreldes mitmeid eeliseid ja mugavusi. — Liikluse kasv on kahtlemata seotud linnaosadevahelise rollide jaotusega: ühes linnaosas (või üldse linna ümbruses) elatakse, teises töötatakse, kolmandas tehakse sisseoste, neljandas käiakse vaba aega veetmas. Ostukeskuste ehitamine linna serva on selle parim näide. — Linnades tehti aastaid märkimisväärseid investeeringuid, et rahuldada autode kasvavaid nõudmisi: laiendati tänavaid, ehitati parkimismaju, loodi tehnilisi süsteeme, et pidevalt kasvava liiklusega üldse toime tulla. — Teiselt poolt kadusid paljudest suurlinnadest (nt Hamburg, Lääne-Berliin või Nantes) näiteks trammisüsteemid, paljud suurlinnad jätsid oma ühistranspordisüsteemid unarusse ja pöörasid vähem tähelepanu ka jalgratturite ja jalakäijate vajadustele. — Enamikus linnades olid investeeringud ühistransporti, aga ka jalgrataste ja jalakäijate infrastruktuuri liiga väikesed, et pakkuda atraktiivnet alternatiiv autole. — Paljudes kohtades ei ole linna ühis- ja piirkondlik transpordisüsteem omavahel piisavalt ühendatud ega kooskõlastatud, samuti puuduvad paljudes suurlinnades kesklinna mitteläbivad otseühendused äärelinnade vahel, mis tähendab, et eeslinnade- või linnaosadevaheline liiklus kulgeb alati läbi kesklinna ja ei ole autosõiduga võrreldes ajaliselt atraktiivne.
3.2

On ühiskondlik tõsiasi, et need loomad on Euroopas inimeste kaaslased ning neid ei kasvatata nende liha või naha pärast. Nimetatud loomi ei kasutata ka tööks, välja arvatud mõned koeratõud, kes teenistuskoertena, st puuetega inimeste saatjatena, pimedate juhtkoertena, otsingu- ja päästekoertena jne, inimesi abistavad ning kelle vastu on avalikkusel suur sümpaatia.
5.6

Vaatamata piiratud vahenditele on Euroopa Jalgratturite Föderatsioon suurendanud oma panust EuroVelo projekti, et leida probleemile lahendus ja viia see ellu. Sellega seoses tegeleb föderatsioon praegu EuroVelo 6. marsruudi selge märgistuse väljatöötamisega, mida saab kergesti rakendada kõikides riikides ja kohandada asjaomase riigi tingimustele, ning teeb jõupingutusi eesmärgiga, et ÜRO Euroopa Majanduskomisjon tunnustaks kõnealust märgistussüsteemi (19). On soovitav, et Euroopa Jalgratturite Föderatsiooni poolt EuroVelo 6. koostööpartnerite rühma raames väljatöötatud märgistussüsteem saaks ametliku tunnustuse ning et julgustataks süsteemi ellurakendamist.
2.3

Universaalne postiteenus tagab igale kodanikule, sõltumata tema geograafilisest, rahalisest või muust olukorrast, kvaliteetse, usaldusväärse ja mõistliku hinnaga postiteenuse kasutamise võimaluse, mis on Euroopa sotsiaalmudeli ja Lissaboni strateegia põhielemendiks. Kõrgetasemeline universaalteenus on vajalik nii kodanike kui ka majanduses osalejate jaoks, kes on postiteenuste põhikasutajateks ning kellele on tähtis, et iga kiri ja saadetis jõuaks adressaadini, sõltumata saadetisest või inimeste asukohast.
4.4.2.4

Teatisest nähtub, et komisjon eelistab selgelt esimest lähenemist, mis tugineb liikmesriikide kalalaevastiku vähendamisele, kuna seda on lihtsam kontrollida ning kuna kogemus on näidanud, et laevastiku võimsuse vähendamine tekitab vähem sotsiaalset vastuseisu ja probleeme kui teised lahendused.
4.7

Artiklis 22 sätestatakse, et liikmesriigid peavad kindlaks määrama eeskirjad karistuste osas. EMSK on seisukohal, et õiguskindluse perspektiivist on oluline, et karistused on proportsionaalsed tekitatud kahjustusega. EMSK arvates on võimatu aktsepteerida seda, et sama kahjustuse korral on võimalikud erinevad karistused.
1.1

Kodanike Euroopa seisukohalt on äärmiselt oluline, et ühenduse õigust lihtsustatakse ja selgitatakse nii, et see oleks kodanikule mõistetavam ja kättesaadavam; see annab kodanikule uusi võimalusi ning ta saab kasutada talle antud õigusi. Kõnealust eesmärki ei ole võimalik saavutada seni, kuni arvukad sätted, mida on korduvalt ja sageli oluliselt muudetud, asuvad erinevates õigusaktides, alates esialgsest õigusaktist lõpetades selle viimati muudetud versiooniga. Nii tuleb kehtivate sätete leidmiseks uurida ja võrrelda suurt hulka õigusakte. Sageli muudetud õigusaktide kodifitseerimine on seega oluline ühenduse õiguse selguse ja loetavuse saavutamiseks.
3.2

Üldiselt tuleb märkida, et kõnealune direktiivi ettepanek teise direktiivi tühistamiseks on üks esimesi tervest reast sedalaadi direktiividest. Seetõttu on otstarbekas kaaluda, kas järgmiste kuude ja aastate tööprogrammi, milles nähakse ette mitmete aegunud direktiivide tühistamine, on ikka kõige tõhusam ellu viia sel viisil, et iga üksiku aegunud direktiivi tühistamiseks antakse välja iga kord uus direktiiv. Tööprogrammi edasisel elluviimisel tuleks veelkord kaaluda, kas ei oleks võimalik ja ka tõhusam tühistada mitu direktiivi samaaegselt ühe ja sama uue direktiiviga. Kuna liikmesriikide seadustega võetakse sageli üle samaaegselt mitu direktiivi, saaks sel viisil vältida seda, et samu liikmesriikide seadusi tuleb lühikese aja jooksul mitu korda kohandada.
4.2

Pereelu vormid on muutnud ja mitmekesistunud. Abiellutakse vähem ja hilisemas eas. Väljaspool abielu sündinud laste arv on kasvanud, samuti on suurenenud adopteeritud laste, eriti väljastpoolt Euroopat lapsendatud laste arv. Kasvanud on ka lahutuste arv, samuti selliste perede arv, kus kasvavad eelmisest abielust sündinud lapsed. Suurenenud on üksikvanemate, peamiselt naiste arv ning sellised ühe vanemaga pered sattuvad sageli materiaalsetesse raskustesse. Puudega lapsi kasvatavad pered on erakordselt keerulises olukorras ning nõuavad võimuorganite erilist tähelepanu. Loodud on uusi perekondlikke võrgustikke, et luua toetavaid, solidaarsusel ja sõprusel põhinevaid sidemeid (nt perekondade lasterühmad). Leibkonda kuuluvate inimeste arv on üha vähenenud ning aina rohkem inimesi ja paare elab omaette ja lasteta. Eakate paaride, nende ühiskondliku rolli ja vajaliku tulevase toetuse küsimus kerkib üha teravamalt esile. Sisserände tulemusena on Euroopasse jõudnud uued perekonnakultuurid, mis muudavad perega seotud küsimuse veelgi keerulisemaks.
2.

Komitee on seisukohal, et kõikide tekstide kodifitseerimine ühte direktiivi on väga kasulik. On kinnitatud, et kõnealune kodifitseerimine ei sisalda olulisi muudatusi ning et selle ainus eesmärk on muuta ühenduse õigusaktid selgeks ja läbipaistvaks. Arvestades eelnimetatud kinnitust, toetab komitee täielikult kõnealust eesmärki ning tervitab ettepanekut.