SELETUSKIRI

1.Kavandatav reguleerimisese

Selles ettepanekus käsitletakse otsust, millega kehtestatakse liidu nimel maailma terviseassamblee 75. istungjärgul võetav seisukoht seoses rahvusvaheliste tervise-eeskirjade (2005) artikli 59 muutmisega seotud otsuse kavandatava vastuvõtmisega. Otsus, mille maailma terviseassamblee peab vastu võtma, hõlmab ka vastavaid tehnilisi muudatusi rahvusvaheliste tervise-eeskirjade (2005) artikli 55 lõikes 3, artiklites 61 ja 62 ning artikli 63 lõikes 1, mis on vajalikud kõnealuste artiklite vastavusse viimiseks artikli 59 kavandatud muudatustega.

2.Ettepaneku taust

2.1.Maailma Terviseorganisatsioon

ÜRO põhikirja artikli 57 kohaselt asutatud Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni spetsialiseeritud asutus. Maailma Terviseorganisatsiooni põhikiri jõustus 7. aprillil 1948 ning selles määratakse kindlaks organisatsiooni peamine eesmärk, milleks on „saavutada kõigi rahvaste võimalikult hea terviseseisund“.

Euroopa Liidul (edaspidi „liit“) on Maailma Terviseorganisatsioonis mitteametlik vaatleja staatus. See staatus on kindlaks määratud kirjavahetuses, mis avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas 4. jaanuaril 2001. Kirjavahetus hõlmas memorandumit Maailma Terviseorganisatsiooni ja Euroopa Ühenduste Komisjoni vahelise koostöö raamistiku ja korra kohta. Kõik ELi liikmesriigid on WHO liikmed.

2.2.Maailma terviseassamblee

Maailma terviseassamblee on WHO tähtsaim juhtorgan. See peetakse igal aastal Šveitsis Genfis. Maailma terviseassamblee 75. istungjärk toimub 22.–28. mail 2022.

WHO põhikirja artikli 59 kohaselt on igal WHO liikmel maailma terviseassamblees üks hääl. Otsused langetatakse kohalviibivate ja hääletavate WHO liikmete häälteenamusega, välja arvatud mõned WHO põhikirja artiklis 60 kirjeldatud olukorrad, mille puhul on vajalik kahekolmandikuline häälteenamus. Praktikas tehakse kõik võimalik, et jõuda kokkuleppele konsensuse alusel. Liidul ei ole hääleõigust.

WHO põhikirja artikli 21 kohaselt on maailma terviseassamblee volitatud vastu võtma eeskirju, mis käsitlevad muu hulgas sanitaar- ja karantiininõudeid ning muid menetlusi, mille eesmärk on ennetada haiguste rahvusvahelist levikut.

2.3.Rahvusvahelised tervise-eeskirjad (2005) ja nende kavandatav läbivaatamine võimalike muudatuste kaudu

Rahvusvahelised tervise-eeskirjad võeti vastu 1969. aastal maailma terviseassambleel, millele eelnesid 1951. aastal vastu võetud rahvusvahelised sanitaareeskirjad. 1969. aasta eeskirju, mis algselt hõlmasid kuut karantiinset haigust, muudeti 1973. aastal ja 1981. aastal peamiselt selleks, et vähendada hõlmatud haiguste arvu kuuelt kolmele (kollapalavik, katk ja koolera) ning tähistada rõugete ülemaailmset likvideerimist.

Pärast raskekujulise ägeda respiratoorse sündroomi tekkimist jõuti üksmeelele, et rahvusvahelised tervise-eeskirjad tuleb läbi vaadata. Rahvusvahelised tervise-eeskirjad (2005) võeti vastu maailma terviseassambleel 23. mail 2005. Mõlemad jõustusid 15. juunil 2007.

Viimastel aastatel on mitu sõltumatut läbivaatamiskomiteed pärast esimest ebola puhangut ja seejärel COVID-19 pandeemiat juhtinud tähelepanu vajadusele tugevdada rahvusvaheliste tervise-eeskirjade (2005) rakendamist, järgimist ja ajakohastamist.

Rahvusvaheliste tervise-eeskirjade (2005) artikli 55 kohaselt võib eeskirjade muutmise ettepanekuid teha iga osalisriik või WHO peadirektor ning need esitatakse arutamiseks maailma terviseassambleele. Peadirektor edastab muudatusettepaneku teksti kõikidele osalisriikidele vähemalt neli kuud enne maailma terviseassambleed, kus see esitatakse arutamiseks.

WHO peadirektor edastas 20. jaanuaril 2022 rahvusvaheliste tervise-eeskirjade (2005) osalisriikidele Ameerika Ühendriikide esitatud muudatusettepaneku vastavalt rahvusvaheliste tervise-eeskirjade (2005) artikli 55 lõikele 1. Ettepanek käsitleb rahvusvaheliste tervise-eeskirjade (2005) artiklite 5, 6, 9, 10, 11, 12, 13, 15, 18, 48, 49, 53 ja 59 muudatusi.

WHO juhatus kutsus 26. jaanuaril 2022 otsuse EB150(3) vastuvõtmisega WHO liikmeid ja vajaduse korral piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioone, nagu liit, võtma kõiki asjakohaseid meetmeid, et kaaluda rahvusvaheliste tervise-eeskirjade (2005) võimalikku muutmist.

3. märtsil 2022 andis Euroopa Liidu Nõukogu oma otsuse (EL) 2022/451 vastuvõtmisega loa alustada liidu nimel läbirääkimisi pandeemia ennetamist, selleks valmisolekut ja sellele reageerimist käsitleva rahvusvahelise lepingu üle ning rahvusvaheliste tervise-eeskirjade (2005) täiendavate muudatuste üle. Otsusega nimetatakse komisjon liidu nimel läbirääkijaks küsimustes, mis kuuluvad liidu pädevusse, ning sätestatakse läbirääkimiste pidamiseks läbirääkimisjuhised.