SELETUSKIRI

ETTEPANEKU TAUST

1. Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „EGF” või „fond”) rahaliste toetuste suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006[1] (EGFi määrus).

2. Belgia asutused esitasid taotluse EGF/2014/011 BE/Caterpillar, et saada fondist rahalist toetust seoses ettevõttes Caterpillar Belgium S.A. toimunud koondamistega Belgias.

3. Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas EGFi määruse kõikide kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud.

TAOTLUSE KOKKUVÕTE

EGFi taotlus || EGF/2014/011 BE/Caterpillar

Liikmesriik || Belgia

Asjaomane piirkond / asjaomased piirkonnad (NUTS 2. tasand) || Hainaut (B32)

Taotluse esitamise kuupäev || 22.7.2014

Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev || 4.8.2014

Lisateabe nõudmise kuupäev || 24.7.2014

Lisateabe esitamise tähtaeg || 16.9.2014

Hindamise lõpuleviimise tähtaeg || 9.12.2014

Sekkumiskriteerium || EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkt a

Põhiettevõte || Caterpillar Belgium S.A.

Majandustegevuse sektor(id) (NACE Rev. 2 osa)[2] || Osa 28 (Mujal liigitamata masinate ja seadmete tootmine)

Vaatlusperiood (neli kuud) || 1. jaanuar 2014 – 30. aprill 2014

Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arv vaatlusperioodil (a) || 663

Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arv enne või pärast vaatlusperioodi (b) || 367

Koondamisi kokku (a + b) || 1 030

Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate hinnanguline koguarv || 630

Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes) || 1 964 713

EGFi rakendamise eelarve[3] (eurodes) || 73 378

Kogueelarve (eurodes) || 2 038 090

EGFi toetus eurodes (60 %) || 1 222 854

TAOTLUSE HINDAMINE

Menetlus

4. Belgia ametiasutused esitasid taotluse EGF/2014/011 BE/Caterpillar 22. juulil 2014, 12 nädala jooksul alates allpool sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Komisjon saatis Belgia ametiasutustele esimesed küsimused 24. juulil 2014 ja teatas taotluse kättesaamisest kahe nädala jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast, 4. augustil 2014. Lisateave esitati liikmesriigi poolt kuue nädala jooksul alates taotluse kättesaamise teate esitamise kuupäevast. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12nädalane tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks viima lõpule hindamise taotluse vastavuse kohta rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 9. detsembril 2014.

Taotluse rahastamiskõlblikkus

Asjaomased ettevõtted ja toetusesaajad

5. Taotlus puudutab 1030 töötajat, kes koondati ettevõttes Caterpillar Belgium S.A., mis tegutseb NACE Rev. 2 kohaselt osasse 28 („Mujal liigitamata masinate ja seadmete tootmine”) liigitatud majandussektoris. Asjaomases ettevõttes toimunud koondamised leidsid aset NUTS[4] 2 tasandi Belgia piirkonnas Hainaut (BE32).

Sekkumiskriteeriumid

6. Belgia ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaste sekkumiskriteeriumide alusel, mille kohaselt peab vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul olema mõne liikmesriigi ettevõttes koondatud või tegevuse lõpetanud vähemalt 500 töötajat või füüsilisest isikust ettevõtjat.

7. Neljakuuline vaatlusperiood kestis 1. jaanuarist 2014 kuni 30. aprillini 2014.

8. Taotlusega on hõlmatud 663 töötajat, kes on vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul ettevõttes koondatud[5].

Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine

9. Kindlaksmääratud koondamiste arv on järgmine:

– 661 töötajat koondati, arvestades kuupäevast, mil ettevõtja esitas töötajale individuaalse teate koondamise või töölepingu lõpetamise kohta;

– 2 töötajat, arvestatuna töölepingu tegeliku lõpetamise või lõppemise kuupäevast.

Rahastamise nõuetele vastavad toetusesaajad

10. Lisaks juba osutatud töötajatele kuuluvad rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate hulka 367 töötajat, kes koondati pärast nelja kuu pikkust vaatlusperioodi. Kõik need töötajad koondati pärast kavandatavate koondamiste üldist väljakuulutamist 28. veebruaril 2013. Võimalik on kindlaks teha selge põhjuslik seos vaatlusperioodil toimunud sündmusega, mis töökohtade kaotamise põhjustas, kuna kõik koondamised seonduvad sama töötajate arvu vähendamise protsessiga.

11. Seetõttu on abikõlblike toetusesaajate koguarv 1030.

Seos koondamiste ja maailmakaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud suurte struktuurimuutuste vahel

12. Caterpillar on maailma turuliider kaevanduste rajamiseks ja käitamiseks vajalike masinate ja seadmete tootmisel. Et kirjeldada seost koondamiste ja maailmakaubanduses üleilmastumise tõttu toimunud suurte struktuurimuutuste vahel, teatab Belgia, et Caterpillarit on ulatuslikult mõjutanud vähenev nõudlus seda liiki toodete järele Euroopas, mistõttu tootmisvõimsus on märkimisväärses ulatuses üle viidud kolmandatesse riikidesse. Caterpillari Gosseliesi tehas spetsialiseerub autokoostele, detailide tootmisele, keeviskoostetele ja -struktuuridele. Tema tooted on suunatud eranditult Euroopa ehitus- ja kaevandussektorile. Seetõttu mõjutavad tehast nendele valdkondadele omased muudatused, samuti mõjutavad tehast kõikumised tootmissisendites. Seetõttu ilmnevad need muutused nii eelnevas kui ka järgnevas turusegmendis.

– Eelnev segment: Euroopa teras- ja metallitoodetele avaldavad teravat konkurentsi arenevate majandustega riigid ning 2009.–2013. aastal suleti ELis mitmeid tehaseid. Lisaks tõusid Euroopa terasehinnad järsult.

– Järgnev segment: Caterpillar Groupi peamised kliendid on ehitus- ja kaevandussektor. Gosseliesi tehase restruktureerimisotsust selgitab osaliselt nende sektorite Euroopa tasandi eripära, milleks on 2009. aasta kriisi jätkuv mõju ehitus- ja kaevandussektoris.

Nende suundumuste tõttu on Caterpillari Gosseliesi tehase turuosa langenud ja vähenenud tema konkurentsivõime võrreldes mujal maailmas asuvate konkurentidega.

13. Belgia ametiasutuste esitatud andmete kohaselt asuvad Caterpillari tootmisüksused nende turgude lähedal, mis selgitab Euroopa ja ülemaailmse turu arengute vahelist seost ning Gosseliesi tehase koondamisi. Alates 2007. aastast on Caterpillar Group rajanud tehaseid Aasia ja Ladina-Ameerika areneva majandusega riikides ning tema kasv on seotud peamiselt kõnealuste turgudega. Eelkõige Aasia osakaal Caterpillari müügis on 2007–2013 rohkem kui kahekordistunud. See on seotud Aasia majanduste, eelkõige Hiina ja India, üldise kasvu ning kõnealuste riikide ehitustööstuse kasvuga. Teisest küljest sõltub Caterpillari Gosseliesi tehase peamine turg (Euroopa Liit) avaliku ja erasektori investeeringutest Euroopa taristusse, mida on hiljuti vähendatud. See aitab selgitada, miks juba niigi vähenev uute tellimuste arv vähenes Belgia ametiasutuste sõnul 2011. aastal veel 40 %.

14. Praeguseks on sektorilt „Mujal liigitamata masinate ja seadmete tootmine” laekunud EGFile 12 taotlust, 6 neist põhinesid kaubandusega seotud üleilmastumise mõjul ja 6 üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärgedel.

Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused

15. Koondamise aluseks olevad sündmused on seotud Caterpillari 28. veebruari 2013. aasta otsusega tootmist vähendada, mille põhjuseks on Euroopa märkimisväärselt kõrgemad tootmiskulud. Võrreldes muude tehastega on Caterpillari Gosseliesi tehas Belgium vähem kasumlik ning Aasiast Euroopasse importimine on nüüdseks odavam kui Euroopas tootmine. Nii koostas Caterpillar äriplaani vähendada oma tegevust Gosseliesis, mistõttu kaob 1030 töökohta. Sellel otsusel on otsene negatiivne mõju mitmele järgneva segmendi tootjale, kelle jaoks Caterpillar on tähtsaim tarnija.

Töökohtade kaotamise eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele

16. Caterpillaris toimunud koondamiste tulemusel suureneb Charleroi piirkonna tööotsijate arv 2014. aasta aprilli andmete kohaselt 4 %. Kuid Gosseliesi tehase tegevuse piiramine põhjustab ka allhankijate juures koondamisi, mille ulatus ei ole veel teada, kuna tegevuse vähendamise täielik mõju kohalikule majandusele alles selgub. 2014. aasta aprillis oli Charleroi piirkonna aktiivse tööealise elanikkonna hulgaks 218 817 inimest, kellest 36 793 (17 %) olid töötud. Caterpillari Gosseliesi tehase tegevuse piiramine suurendab Charleroi piirkonna töötuse taset märkimisväärselt (terve protsendipunkti). Caterpillari tootmise piiramist Valloonias tuleks käsitleda tööjõuturu väga keerulise olukorra valguses piirkonnas, mis on tööstuslikust tootmisest traditsiooniliselt väga sõltuv. Vaadeldes Charleroi piirkonna töötlevat tööstust tervikuna, vähenes töötus ajavahemikul 2007.–2012. aastani 15,3 %. FOREM on suutnud Valloonias 2013. aastal pakkuda 16 % vähem töökohti kui 2012. aastal, mil tööpakkumiste arv oli nagunii juba väiksem.

17. Paljud töötud on madala kvalifikatsiooniga (59 %-l puudub keskharidus) ja 43 % on olnud tööta kauem kui kaks aastat. Charleroi tööhõivemäär (52,26 %) on ka üks Valloonia piirkonna (56,75 %) madalamaid.

18. Ehkki kollektiivse koondamise menetluse algatanud ettevõtjate arv oli Belgias kuni 2012. aastani suhteliselt stabiilne (2010–2012 alla 100), suurenes see 2013. aastal 140ni. Suurima hoobi on saanud metallurgia- ja metallitöötlemissektorid, milles koondatud moodustavad kolm neljandikku kõigist 2013. aastal koondatuist[6]. Eelkõige suurenes Charleroi piirkonna pankrottide, sulgemiste ja restruktureerimiste arv, alates 2012. aastast on kadunud kokku 1892 töökohta.

Sihtrühmas olevad toetusesaajad ja kavandatud meetmed

Sihtrühmas olevad toetusesaajad

19. Meetmetes osalevate sihtrühma kuuluvate töötajate eeldatav arv on 630. Kõnealused töötajad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt:

Kategooria || Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arv

Sugu: || mehed: || 607 || (96 %)

|| naised: || 23 || (4 %)

Kodakondsus: || Euroopa Liidu kodanikud: || 630 || (100 %)

|| ELi mittekuuluvate riikide kodanikud: || 0 || (0 %)

Vanuserühm: || 15–24aastased: || 42 || (7 %)

|| 25–29aastased: || 64 || (10 %)

|| 30–54aastased: || 411 || (65 %)

|| 55–64aastased: || 113 || (18 %)

|| üle 64aastased: || 0 || (0 %)

Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus

20. Koondatud töötajatele osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest.

Ümberpaigutamine

– Toetus / juhendamine / integratsioon. See meetmete pakett põhineb ümberpaigutamistalituse tavapärasel tegevusel. Neid teenuseid hakkab osutama FOREMi ametnikest koosnev töörühm (projektijuht, eri küsimustega tegelevad nõustajad) koostöös isikutega, kes asjaomaseid töötajaid varem esindasid ning on nüüd omamoodi tugiisiku (accompagnateurs sociaux) rollis, innustades töötajaid meetmetes osalema ning aidates neid haldusmenetlustes. Töötajatevahelise suhtluse edendamiseks osutatakse teenuseid kõikidele koondatud töötajatele koos selleks eraldi ette nähtud ruumides. Teenused hõlmavad kolme järgmist liiki tegevust: i) üldteave tööotsingumeetodite kohta (CV ja taotluskirja koostamine, veebipõhiste vahendite kasutamine jms), tööeeskirjade selgitamine (töökohavahetus, töötus, tööleping, pension), teadlikkuse suurendamine diskrimineerimise küsimustes, perspektiivikate kutsealade ja sektorite jms tutvustamine, jne; ii) individuaalsed vestlused FOREMi nõustajaga (ülevaade oskustest, karjäärikava, juhendamine koolituste valimisel jms); iii) tasuta avatud juurdepääs tööotsinguvahenditele (internetiühendusega IT-vahendid, telefon, eridokumendid jms). Selles meetmes osalevad kõik 630 sihtrühma kuuluvat töötajat kuni 24 kuu jooksul.

– Tööotsingute hõlbustamine. FOREM korraldab ka sihipäraseid ettevõtmisi tööotsingu edendamiseks ning ümberpaigutamisprotsessis ilmnenud probleemide lahendamiseks. See hõlmab kohtumisi koondatud töötajate ja võimalike tööandjate vahel (tööjõu vajaduste ja pakkumise väljaselgitamiseks), külaskäike ettevõtetesse, kohtumisi personalispetsialistidega tööintervjuudeks valmistumiseks ning kogemuste vahetamist teiste töötajatega, kes on pärast kollektiivset koondamist juba ümber õppinud või töökoha leidnud.

Koolitus ja ümberõpe

– Tervikkoolitus. Erinevaid kutseõppekursusi võiksid (kursuse liigist sõltuvalt) pakkuda kas FOREM, centres de competences või IFAPME. Esimese sammuna aitavad FOREMi töötajad igal osalisel kindlaks määrata tööalased eesmärgid ning annavad neile nõu, millist kolmest koolitusmoodulist valida. Töötajad, kes võiksid ümber õppida elukutseks, mis sarnaneb nende ametile Caterpillaris, võivad läbida kas konkreetse või spetsialiseeritud mooduli (40 tundi), et oma oskusi täiendada ja ajakohastada, või täiendkursuse, mis annab uue kvalifikatsiooni (320 tundi), mis lubaks neil kandideerida uuele töökohale tööstussektoris. Täiesti uude sektorisse või tegevusvaldkonda suundumise eesmärgiga ümberõppeks saaksid töötajad osaleda kutseõppekursusel (keskmiselt 960 tundi), et omandada asjaomase kutseala puhul nõutav pädevus. Iga koolitusmooduli lõpus hinnatakse osalise uusi oskusi ning registreeritakse need. Olenevalt koolituse liigist ja pädevusvaldkonnast saavad osalised kas ametliku sertifikaadi omandatud oskuste kohta (st pädevussertifikaat), osavõtusertifikaadi (pädevus või kutsealad, mille puhul ei ole ametlikku sertifitseerimisraamistikku) või kinnituse oskuste omandamise kohta (oskused ja pädevus, mis ei ole omandatud ametlikel koolituskursustel). Ametliku sertifikaadi väljastamine omandatud oskuste kohta otsustatakse hindamistestidega, mille läbimisel antakse osalisele koolitusel omandatud oskuste sertifikaat (Certificat des Compétences Acquises en Formation – CECAF). Kinnitus oskuste omandamise kohta otsustatakse hindamistestidega, mille läbimisel antakse osalistele oskusi tõendavad dokumendid (titres de compétences).

– Kogemuste edasiandmine. Kogenud töötajad saavad oma oskusi ja oskusteavet täiendada õpetajate või koolitajatena tehnilise hariduse valdkonnas. FOREM ja tehnilise hariduse eri kutsealade liidud töötavad välja koolituseelse erimooduli teadlikkuse suurendamiseks, et innustada teatavaid töötajaid kutseõpetajateks õppima. See moodul hõlmab konkreetse teabe ja tehnilise abi andmist, kohtumisi kutseõpetajatega ning külaskäike asjaomastesse asutustesse. Mooduli koolitus kestab kaheksa nädalat ning kava kohaselt peaks selles osalema umbes kümme töötajat.

Ettevõtluse edendamine

– Ettevõtte loomise toetus: Töötajatele, kes kaaluvad oma ettevõtte loomist, annab nõu ja tuge FOREMi ettevõtlusnõustaja. Toetus hõlmab peamiselt kahte tegevust: i) üldised teabetunnid, kus tutvustatakse ettevõtte loomise võimalusi, selgitatakse juriidilisi aspekte ning antakse teavet ettevõtte loomise toetavate meetmete kohta; ii) individuaalsed vestlused huvitatud töötajatega, mille käigus vaadatakse üle nende koostatud projektid ja viiakse nad kokku ettevõtlust toetavate asutuste ja teenuseosutajatega. Nõustaja teeb koostööd ümberpaigutamistalitusega, et aidata töötajaid äriprojekti koostamisel. Eeldatavasti tuleb teabetundidesse umbes 50 töötajat ning umbes viisteist neist osalevad vestlusel ja järgnevas tegevuses.

– Ühisprojektide toetamine: nõustatakse ja toetatakse töötajad, kes võiksid kaaluda ühiselt sotsiaalettevõtte loomist. Selleks valitakse ümberpaigutamistalituse nõustajatele lisaks konkursikutse alusel välja erinõustajad. Toetus hõlmab ettevõtte loomise ja juhtimise algteadmiste alast teavitamist ja teadlikkuse tõstmist, samuti muud ettevõtlusalast koolitust (nt äriplaani ja põhikirja koostamine, turundus jne). Võidakse anda toetust äriprojektidega alustamise kulude katteks. Töötajad peavad esitama taotluse, kus kirjeldatakse projekti (nt töötajate oskused ja kogemused, teostatavusuuring, finantsanalüüs, turupotentsiaal, majanduskasvu väljavaated, sotsiaalmajanduslik kasu jne). Ümberpaigutamistalituste tugikomiteed, kuhu kuuluvad tööandjate, ametiühingute ja FOREMi esindajad, hindavad taotlusi ja otsustavad, kas anda rahalist toetust või mitte. Iga projekti kaasatud töötaja võib saada toetust 5 000 eurot (kõigi osalevate töötajate toetus moodustab ühisvara). Toetust võib kasutada varustuse ostmiseks, turunduse-, reklaami-, nõustamis- ja koolitustegevuseks jne. Toetust haldab erinõustaja, kes annab FOREMile aru tehtud kulude kohta (esitab arved ja muud dokumendid). Eeldatavasti osaleb meetmes ligikaudu 80 töötajat ja välja antakse viis toetust.

21. Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid.

22. Belgia asutused on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtted peavad võtma riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt. Nad on kinnitanud, et rahaline toetus EGFist ei asenda ühtegi niisugust meedet.

Hinnanguline eelarve

23. Hinnanguline kogumaksumus on 2 038 090 eurot, mis hõlmab 1 964 713 euro ulatuses kulusid individuaalsete teenuste osutamiseks ning 73 378 euro ulatuses kulusid ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandlusmeetmeteks.

24. Kokku taotletakse EGFist rahalist toetust summas 1 222 854 eurot (60 % kogumaksumusest).

Meetmed || Osalejate hinnanguline arv || Hinnanguline kulu osaleja kohta (eurodes)* || Hinnanguline kogukulu (eurodes)*

Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed)

Ümberpaigutamine: (Orientation professionnelle) - toetus/juhendamine/integratsioon (Reconversion/Insertion) - tööotsingute hõlbustamine (Dynamisation de la recherche d’emploi) || 630 150 || 2 167 300 || 1 365 313 45 000

Koolitus ja ümberõpe: (Formations) - tervikkoolitus (Formations intégrées) - kogemuste edasiandmine (Transmission d'expérience) || 210 10 || 2 030 300 || 426 400 3 000

Ettevõtluse edendamine: (Aide à la creation d'emploi) - ettevõtte loomise toetus (Autocreation d'emploi individuelle) - ühisprojektide toetamine (Soutien à l'emergence de projets colletifs) || 50 80 || 900 1 000 || 45 000 80 000

Kokku (a): || – || 1 964 713

(100,0 %)

Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed)

|| Kokku (b): || – || 0

|| (0,0 %)

EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed

1. Ettevalmistav tegevus, juhtimine, kontroll ja aruandlus || – || 29 578

2. Teavitamine ja reklaam || – || 43 800

Kokku (c): || – || 73 378

(3,6 %)

Kogumaksumus (a + b + c) || – || 2 038 090

EGFi toetus (60 % kogumaksumusest) || – || 1 222 854

*Ümardatud näitajad

25. Belgia ametiasutused kinnitasid, et füüsilisest isikust ettevõtjate ja selliste isikute puhul, kes on alustanud tegevust ettevõtjana või kes on ettevõtte üle võtnud, ei ületa investeeringud 15 000 eurot toetusesaaja kohta.

Kulude rahastamiskõlblikkuse periood

26. Belgia ametiasutused hakkasid sihtrühmas olevatele toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 1. aprillil 2014. Seega võib punktis 20 osutatud meetmete kulutuste katteks saada EGFist toetust alates 1. aprillist 2014 kuni 22. juulini 2016.

27. Belgia ametiasutused hakkasid kandma halduskulusid EGFi rakendamisega seoses alates 1. jaanuarist 2014. Ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandlusmeetmete kulutuste katteks võib seega saada EGFist toetust alates 1. jaanuarist 2014 kuni 22. jaanuarini 2017.

Vastastikune täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega

28. Riikliku eelfinantseerimise või kaasfinantseerimise allikad on järgmised. Rakendatud meetmeid eelrahastab FOREM. Ümberpaigutamistalitusi, FOREMi koolitust ja selle partnereid kaasrahastab Valloonia piirkond.

29. Belgia ametiasutused on kinnitanud, et EGFist toetust saavad eespool kirjeldatud meetmed ei saa toetust liidu teistest rahastamisvahenditest. ESFi rahalist toetust anti projektile (EnTrain – En Transition-Reconversion-Accompagnement), mille eesmärk oli üldiselt arendada ümberpaigutamistalituste pedagoogilisi meetodeid. Selle projekti tulemused võivad osutuda kasulikuks kavandatud meetmete rakendamisel.

Menetlused, mida järgitakse sihtrühmas olevate toetusesaajate või nende esindajatega või sotsiaalpartneritega, kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimisel

30. Belgia ametiasutused on andnud teada, et kooskõlastatud individuaalne teenustepakett on koostatud sihtrühmas olevate toetusesaajate ja sotsiaalpartneritega konsulteerides.

31. Kõnealused meetmed määrati koostöös tööturu eri osapooltega kindlaks paljude arutelude ja mitme ettevalmistava kohtumise tulemusena ajavahemikus 2014. aasta veebruarist 2014. aasta juunini.

32. Ümberpaigutamistalitus (cellule de reconversion) loodi spetsiaalselt selleks, et täita kollektiivse koondamise menetlusega seonduvaid juriidilisi kohustusi. Ümberpaigutamistalitust juhib komitee, millesse kuuluvad Vallooni tööhõive- ja koolitusküsimustega tegelevate teenistuste, FOREMi, ametiühingute ja sektoripõhiste kutseõppeasutuste esindajad.

Juhtimis- ja kontrollisüsteemid

33. Taotlus sisaldab haldus- ja kontrollisüsteemi kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. Üldise järelevalve ja kooskõlastamise tagab juhtkomitee, kus on esindatud kõik EGFi meetmete rakendamises osalevad organisatsioonid. EGFi rahalist toetust haldavad ja kontrollivad samad asutused, kes haldavad ja kontrollivad ESFi vahendeid. Korraldusasutusena tegutseb üks Vallooni-Brüsseli föderatsiooni (varem „Belgia prantsuskeelne kogukond”) ESFi asutuse talitus ning makseasutusena üks ESFi asutuse teine eraldiseisev talitus. Sertifitseerimisasutuse ülesandeid täidab Vallooni-Brüsseli föderatsiooni peasekretariaat ning vahendusasutus on FOREM.

Asjaomase liikmesriigi kohustused

34. Belgia ametiasutused on esitanud kõik järgmiste tingimustega seotud nõutavad tagatised:

– kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid;

– riigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud;

– juhul kui töötajaid koondanud ettevõtted on pärast koondamisi tegevust jätkanud, on nad täitnud seoses koondamistega oma õigusjärgsed kohustused ning oma töötajaid vastavalt toetanud;

– kavandatud meetmed ei saa toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning välistatud on topeltrahastamine;

– kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid;

– EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele.

MÕJU EELARVELE

Eelarvet käsitlev ettepanek

35. Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)[7] artikli 12 kohaselt ei tohi EGF ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

36. Olles taotlust hinnanud EGF määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste valguses ning arvestades sihtrühmas olevate toetusesaajate arvu, kavandatavaid meetmeid ja hinnangulisi kulusid, teeb komisjon ettepaneku kasutada EGFi vahendeid summas 1 222 854 eurot, mis moodustab 60 % kavandatavate meetmete kogukuludest, et anda taotlusele rahalist toetust.

37. EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)[8] punktis 13.

Seotud õigusaktid

38. EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepaneku tegemisega samal ajal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 1 222 854 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale.

39. Koos EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepanekuga võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu otsuse EGFi kasutuselevõtmise ettepaneku kohta.

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 13 (taotlus EGF/2014/011 BE/Caterpillar)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006,[9] eriti selle artikli 15 lõiget 4,

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,[10] eriti selle punkti 13,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) on asutatud selleks, et osutada abi töötajatele, kes on koondatud, ja füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes on lõpetanud oma tegevuse maailma kaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärjel, määruses (EÜ) nr 546/2009[11] käsitletud ülemaailmse finants- ja majanduskriisi jätkumise tõttu või uue ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

(2) Määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artikli 12 kohaselt ei tohi EGF ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

(3) Belgia esitas 22. juulil 2014 taotluse EGFi vahendite kasutuselevõtmiseks seoses Belgias asuvas ettevõttes Caterpillar Belgium S.A. toimunud koondamistega[12] ja saatis lisateavet, nagu on ette nähtud määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikega 3. Taotlus vastab rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13.

(4) Seetõttu tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Belgia taotluse rahuldamiseks rahalist toetust summas 1 222 854 eurot,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2015. aasta üldeelarvest võetakse EGFi raames kasutusele 1 222 854 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president eesistuja

[1] ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

[2] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1893/2006, 20. detsember 2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

[3] Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 7 lõikega 4.

[4] Komisjoni määrus (EL) nr 1046/2012, 8. november 2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).

[5] EGF määruse artikli 3 punkti a tähenduses.

[6] Allikas: Belgia keskpanga 2013. aasta aruanne

[7] ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

[8] ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

[9] ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

[10] ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

[11] ELT L 167, 29.6.2009, lk 26.

[12] EGFi määruse artikli 3 punkti a tähenduses.