[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 13.8.2008

KOM(2008) 512 lõplik

2008/0166 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

millega kiidetakse heaks Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsiooni parandused, mis võimaldab kehtestada vaidluste lahendamise korra, laiendada konventsiooni reguleerimisala ja läbi vaadata konventsiooni eesmärgid

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

1. ETTEPANEKU TAUST

Ettepaneku eesmärgid

Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsiooni (edaspidi „konventsioon”) osalised võtsid 2004. aasta novembris toimunud 23. aastakoosolekul vastu paranduse, mis võimaldas Kirde-Atlandi Kalanduskomisjonil (NEAFC) vastu võtta soovitused konventsioonist tulenevate vaidluste lahendamise korra kehtestamiseks. Posti teel hääletades võtsid nad 11. augustil 2006 vastu konventsiooni paranduse, mille kohaselt laiendati konventsiooni reguleerimisala, nii et see hõlmaks ka sessiilseid liike, ning vaadati läbi konventsiooni eesmärgid.

Käesoleva ettepanekuga kavatsetakse eespool nimetatud konventsiooni muudatused rakendada ühenduse õigusesse.

Üldine taust

Konventsiooni sissejuhatavas osas on tsiteeritud teiste rahvusvaheliste kalanduse juhtimist käsitlevate foorumite arenguid, mis on mõjutanud kalandust Kirde-Atlandi kalanduskonventsiooniga reguleeritavas piirkonnas.

Suurema selguse saavutamiseks on lisatud uusi mõisteid.

Kalandus hõlmab ka sessiilsete liikide püüki või nendele osutatavat mõju, seepärast on need lisatud konventsiooni reguleerimisalasse.

Konventsioonis on sätestatud, et Kirde-Atlandi Kalanduskomisjon täidab oma ülesandeid, tegutsedes kalavarude kaitsmise ja optimaalse kasutamise huvides. Lisaks kõnealustele eesmärkidele on lisatud, et NEAFC täidab oma ülesandeid, pidades silmas, et pikaajaline juhtimine ja kalavarude majandamine peaksid tooma kestvat majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset kasu.

Konventsiooni kohaselt peab NEAFC oma ülesannete täitmisel võtma arvesse parimaid kasutada olevaid teaduslikke tõendusmaterjale. Samuti on lisatud, et oma eesmärkide täitmise nimel tegutsedes peavad konventsiooniosalised võtma arvesse ettevaatuspõhimõtet, ökosüsteemil põhinevat lähenemisviisi ja vajadust kaitsta merealade bioloogilist mitmekesisust.

Lisatud on võimalus algatada vaidluse lahendamise menetlus konventsiooni raames. See annab konventsiooniosalistele võimaluse algatada vaidluse lahendamise menetlus, mis võimaldab lahendada vaidlusi kiiremini ning kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguste konventsiooniga[1] ja 4. augusti 1995. aasta kokkuleppega Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguste konventsiooni nende sätete rakendamise kohta, mis käsitlevad piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist

Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid

Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsioonile (edaspidi „konventsioon”) kirjutati alla Londonis 18. novembril 1980 ning see jõustus 17. märtsil 1982. Ühendus ühines konventsiooniga 13. juulil 1981.[2]

Konventsiooniga loodi piirkondlik kalandusorganisatsioon, mille eesmärk on edendada Kirde-Atlandi kalavarude kaitset ja optimaalset kasutamist ulatuses, mis vastab rannikuäärse riigi laiendatud jurisdiktsioonile kalanduse vallas, ning vastavalt edendada rahvusvahelist koostööd ja konsultatsioone seoses kalavarudega.

Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega

Esitatud meetmed on kavandatud ühise kalanduspoliitika eesmärkide ühtlustamiseks ning need on kooskõlas ühenduse poliitikaga jätkusuutliku arengu valdkonnas.

2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE

Konsulteerimine huvitatud isikutega

Konsulteeritud on nii liikmesriikidega kui ka konventsiooni osapoolte õigusekspertidega.

Mõju hindamine

Ei kohaldata.

3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

Õiguslik alus

EÜ asutamislepingu artikkel 37 koos artikli 300 lõikega 2 ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga.

4. MÕJU EELARVELE

Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.

2008/0166 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

millega kiidetakse heaks Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsiooni parandused, mis võimaldab kehtestada vaidluste lahendamise korra, laiendada konventsiooni reguleerimisala ja läbi vaadata konventsiooni eesmärgid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37 koostoimes artikli 300 lõikega 2 ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[3]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[4]

ning arvestades järgmist:

(1) Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsioonile (edaspidi „konventsioon”) kirjutati alla Londonis 18. novembril 1980 ning see jõustus 17. märtsil 1982.

(2) Euroopa Ühendus ühines konventsiooniga 13. juulil 1981.[5]

(3) Vastavalt konventsiooni artikli 19 lõikele 2 peab konventsiooni muudatuse heakskiitmiseks kolm neljandikku konventsiooniosalistest selle heaks kiitma. Vastavalt konventsiooni artikli 19 lõikele 3 jõustub muudatus 120 päeva möödumisel päevast, mil hoiulevõtja on teatanud, et ta on saanud kirjaliku teate heakskiitmise kohta kolmelt neljandikult konventsiooniosalistest.

(4) Konventsiooniosalised võtsid Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni 23. aastakoosolekul 2004. aasta novembris vastu konventsiooni muudatuse, mis võimaldab Kirde-Atlandi Kalanduskomisjonil vastu võtta soovitusi konventsioonist tulenevate vaidluste lahendamise korra kehtestamiseks.

(5) Posti teel hääletades võtsid konventsiooniosalised 11. augustil 2006 vastu konventsiooni paranduse, mille kohaselt laiendatakse konventsiooni reguleerimisala, nii et see hõlmaks sessiilseid liike, ning laiendatakse konventsiooni eesmärke. Konventsiooni muudeti ka seepärast, et märkida teiste rahvusvaheliste kalanduse juhtimist käsitlevate foorumite arenguid, mis mõjutavad kalandust Kirde-Atlandi kalanduskonventsiooni piirkonnas, ning lisati teatavad uued mõisted.

(6) Kalandus hõlmab ka sessiilsete liikide püüki või nendele osutatavat mõju ning seetõttu on asjakohane lisada kõnealused liigid konventsiooni reguleerimisalasse.

(7) Konventsioonis on sätestatud, et Kirde-Atlandi Kalanduskomisjon täidab oma ülesandeid, tegutsedes kalavarude kaitsmise ja optimaalse kasutamise huvides. Lisaks kõnealustele ülesannetele on tähtis rõhutada pikaajalise juhtimise tähtsust ja et kalavarude majandamine peaks tooma kestvat majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset kasu. Seepärast on asjakohane lisada kõnealused punktid konventsiooni eesmärkide hulka.

(8) Konventsiooni kohaselt peab NEAFC oma ülesannete täitmisel võtma arvesse parimaid kasutada olevaid teaduslikke tõendusmaterjale. Nimetatud eesmärkide täitmisel on tähtis võtta arvesse ka ettevaatuspõhimõtet, ökosüsteemil põhinevat lähenemisviisi ja vajadust kaitsta merealade bioloogilist mitmekesisust. Seepärast on asjakohane, et NEAFC võtab eespool märgitud punkte oma ülesannete täitmisel samuti arvesse.

(9) Vaidluste lahendamise menetlus, mis kehtestati konventsiooni raames, võib anda võimaluse vaidluste kiireks lahendamiseks, mis on ühenduse huvides.

(10) Selline menetlus aitab samuti tugevdada ja ajakohastada piirkondlikke kalandusorganisatsioone, eelkõige NEAFCd, ning tagab sellega Kirde-Atlandi kalanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse.

(11) Konventsiooni kavandatavad muudatused aitaksid ühendusel täita EÜ asutamislepingus sätestatud eesmärke.

(12) Konventsiooni raames ühendusele eraldatavaid kalapüügivõimalusi silmas pidades vastab kavandatava muudatuse heakskiitmine ühenduse huvidele,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsiooni muudatused, mis on sätestatud käesoleva otsuse lisas, kiidetakse ühenduse nimel heaks.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik, kes on volitatud ühenduse nimel depositaarvalitsusele teatama ühenduse heakskiidust vastavalt Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsiooni artikli 19 lõikele 3.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA

Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsiooni parandatakse järgmiselt:

1. Preambulisse lisatakse uus teine lõik:

„ Tunnustades 10. detsembri 1982. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni asjaomaseid sätteid; 1955. aasta kokkulepet Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguste konventsiooni nende sätete rakendamise kohta, mis käsitlevad piirialade kalavarude ja siirdekalade varude kaitset ja majandamist; 1993. aasta kokkulepet edendada avamere kalalaevade vastavust rahvusvahelistele kaitse- ja majandamismeetmetele ning võttes arvesse 1995. aasta oktoobris ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni konverentsi 28. istungjärgul vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendit.”

2. Preambulis asendatakse kolmas lõik järgmisega:

„Soovides edendada Kirde-Atlandi piirkonna kalavarude pikaajalist kaitset ja optimaalset kasutamist ja seda tehes kaitsta mere ökosüsteemi, kus asjaomased varud paiknevad, ning vastavalt soodustada nende varudega seotud rahvusvahelist koostööd ja konsulteerimist.”

3. Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Käesolevas konventsioonis kasutatakse järgmisi mõisteid:

1. „konventsiooni ala” – tähendab piirkondi

2. Atlandi ookeani ja Põhja-Jäämere ning nendega ühenduses olevate merede nendes osades, mis asuvad põhja pool 36o põhjalaiust ning 42o läänepikkuse ja 51o idapikkuse vahel, välja arvatud:

3. Läänemeri ning Suur- ja Väike-Belt lõuna ja ida pool mõttelist joont Hasenøre neemest Gnibenini, Korshagest Spodsbiergini ja Gilbjergi neemest Kullenisse; ning

4. Vahemeri ning selle ääremered kuni paralleeli 36° põhjalaiust ja meridiaani 5° 36" läänepikkust lõikumispunktini;

5. Atlandi ookeani selles osas, mis on põhja pool 59o põhjalaiust ning 44o ja 42o läänepikkuse vahel.

6. „kalavarud” – kalade, molluskite, koorikloomade varud, sealhulgas sessiilsed liigid, kuid välja arvatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguste konventsiooni I lisas loetletud siirdekalade liigid ning anadroomsed liigid, mida käsitletakse muudes rahvusvahelistes lepingutes;

7. „mere elusressursid” – mere ökosüsteemi kogu elusosa;

8. „merealade bioloogiline mitmekesisus” – mere ökoloogiliste koosluste ja neisse kuuluvate elusorganismide mitmekesisus; see hõlmab liigisisest, liikidevahelist ja ökosüsteemide mitmekesisust.”

4. Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Käesoleva konventsiooni eesmärk on tagada konventsiooni ala kalavarude pikaajaline kaitse ja optimaalne kasutamine, tuues kestvat majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset kasu.”

5. Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

9. Komisjon täidab oma ülesandeid, et saavutada artiklis 2 sätestatud eesmärk.

10. Andes soovitusi kooskõlas käesoleva konventsiooni artiklitega 5 või 6, komisjon eelkõige:

11. tagab, et sellised soovitused põhinevad parimal kasutada oleval teaduslikul tõendusmaterjalil;

12. kohaldab ettevaatusprintsiipi;

13. võtab asjakohaselt arvesse kalapüügi mõju teistele liikidele ja mere ökosüsteemidele ning võtab vajaduse korral kaitse- ja majandamismeetmed, mis aitavad minimeerida kahjulikku mõju mere elusressurssidele ja mere ökosüsteemidele; ning

14. võtab asjakohaselt arvesse vajadust säilitada mere bioloogilist mitmekesisust.

15. Komisjon on foorumiks, kus pidada nõu ja vahetada teavet konventsiooni ala kalavarude olukorra ja majandamise strateegia kohta, sealhulgas uurida sellise strateegia üldmõjusid kalavarudele ja vajaduse korral muudele mere elusressurssidele ja mere ökosüsteemidele.”

6. Artiklites 5, 6, 8, 9, 12, 13, 15, 18 ja 20 asendatakse sõna „kalandusjurisdiktsioon” sõnaga „jurisdiktsioon”.

7. Artikli 18 punkti 2 järele lisatakse uus artikkel 18a:

„Artikkel 18a

Komisjon esitab soovitused käesoleva konventsiooni raames kerkinud vaidluste lahendamise menetluse kehtestamiseks.”

[1] EÜT L 179, 23.6.1998, lk 1.

[2] EÜT L 227, 12.8.1981, lk 21.

[3] ELT C […], […], lk […].

[4] ELT C […], […], lk […].

[5] EÜT L 227, 12.8.1981, lk 21.