Võttes arvesse paindlikkusinstrumendi täielikku kasutuselevõttu 2017. aasta eelarveprojektis (530 miljonit eurot), on ettenägemata kulude varu kasutamine 2017. aastal 1 164,4 miljoni euro ulatuses ainus olemasolev vahend, millega katta puudujääk rubriigi 3 2017. aasta kulude ülemmäära ja 2017. aastaks prognoositavate täiendavate ettenägemata vajaduste vahel.

Mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva määruse artikli 13 lõikes 1 on ettenägemata kulude varu määratletud kui viimane võimalus ettenägematule olukorrale reageerimiseks. Olles läbi vaadanud kõik rubriigisisesed ümberpaigutamisvõimalused, teeb komisjon 2017. aasta eelarveprojektis ettepaneku kasutada täielikult ära mittesihtotstarbeline varu rubriigi 3 kulukohustuste ülemmäära piires.

Selle tagajärjel on ainus võimalik väljapääs eelarveliste vajaduste rahuldamiseks kasutada ettenägemata kulude varu. Muude rubriikide varud võimaldavad selle kasutuselevõtu 2017. aastal täielikult kompenseerida.

Rände, pagulaste ja julgeolekuga seotud kulud rubriigis 3 moodustavad rohkem kui 70 % kogukuludest ülemmäära piires. Komisjon vaatas hoolikalt läbi kõik ümberpaigutamise võimalused ja teeb ettepaneku vähendada (võrreldes finantsplaneeringuga) assigneeringuid toidule ja söödale ning kodanikukaitse mehhanismile. Sellegipoolest on manööverdamisruum piiratud programmide väiksuse ja uute nõuete tõttu, nagu toidu- ja söödamäärusega 2017. aastaks ette nähtud uued taimetervise hädaabimeetmed. Sel põhjusel on võimalik katta vaid väike osa rände ja pagulastega seotud täiendavatest vajadustest assigneeringute ümberpaigutamisega rubriigi 3 sees.

Siiski eeldatakse, et eelarvelised vajadused rände-, pagulas- ja julgeolekukriisi mõjuga toimetulekuks on 2017. aastal vähemalt sama suured kui 2016. aastal. Poliitilise vastusena tegi komisjon ettepaneku võtta seoses julgeoleku, välispiiride haldamise, Euroopa ühise varjupaigasüsteemi reformi, integratsiooni ja tagasisaatmisega hulk struktuurilisi meetmeid.

Komisjon teeb ettepaneku võtta 2017. aastal kasutusele paindlikkusinstrument kogu selle ülemmäära (530 miljonit eurot) piires, et suurendada kulutusi üle rubriigi 3 ülemmäära.

Rubriigi 3 kulude ülemmäär 2017. aastal on 2 578 miljonit eurot jooksevhindades. Rubriigi 3 2016. aastaks heaks kiidetud kulukohustuste assigneeringud moodustavad 4 052 miljonit eurot, mis nõudis paindlikkusinstrumendi täies mahus (1 506 miljonit eurot) kasutuselevõtmist lisaks rubriigi 3 ülemmäärale vastavalt mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 11 lõikele 2.

Rände-, pagulas- ja julgeolekukriisi sisemõõdet rahastatakse rubriigist 3 Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning spetsialiseeritud asutuste, nagu Frontexi, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti, eu-Lisa ja Europoli kaudu. Nõukogu asutas 2016. aastal uue rahastamisvahendi, mille kaudu pakutakse erakorralist liidusisest toetust. 2017. aastal jätkatakse rahastamisvahendist erakorralise toetuse andmist humanitaareesmärkidel, et reageerida pagulaste ja rändajate sissevoolule liitu.

Komisjon on kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 14 analüüsinud võimalusi paigutada olemasoleva eelarve siseselt ümber märkimisväärseid summasid. Komisjon teeb kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 13 lõikega 3 ettepaneku kompenseerida rubriigi 3 kulude ülemmäära suurendamine järgmiselt: 650,0 miljonit eurot rubriigi 2 mittesihtotstarbelisest varust ja 514,4 miljonit eurot rubriigi 5 mittesihtotstarbelisest varust 2017. aastal.

Kooskõlas mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva määruse artikliga 13 ja olles uurinud kõiki täiendavate ja ettenägemata kulukohustuste vajaduste rahastamise võimalusi, teeb komisjon ettepaneku võtta 2017. aastaks ette nähtud ettenägemata kulude varu kasutusele summas 1 164,4 miljonit eurot, et täiendada Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve rubriigis 3 esitatud kuludega seotud kulukohustuste assigneeringuid summaga, mis lisandub 2 578 miljoni euro suurusele kulukohustuste ülemmäärale jooksevhindades.

Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruses (EL, Euratom) 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“), lubatakse ettenägematule olukorrale reageerimiseks viimase võimalusena kasutada ettenägemata kulude varu mahus kuni 0,03 % EL 28 kogurahvatulust. Mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva määruse artiklil 6 põhinevas komisjoni teatises „Finantsraamistiku tehniline kohandamine 2017. aastaks“ on 2017. aastaks ettenägemata kulude varu absoluutsummaks kehtestatud 4 496,8 miljonit eurot.

Ehkki rände-, pagulas- ja julgeolekukriis algas 2015. aastal, muutuvad selle mõju ja tagajärjed endiselt päevast päeva. Kolmandate riikide poliitilised otsused pagulaste lubamise kohta nende territooriumile ning nende piiride avamise ja sulgemise kohta muudavad väga raskeks ette näha pikaajalisi arenguid kõnealuses valdkonnas. Kriisi muutuv iseloom ja ennustamatus õigustab ettenägemata kulude varu kasutamist viimase võimaliku vahendina rände-, pagulas- ja julgeolekukriisi ettenägemata tagajärgede leevendamiseks rubriigi 3 kuluvajadustele.

3.ETTENÄGEMATA KULUDE VARU KOMPENSEERIMINE MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜLEMMÄÄRADE KAUDU

Mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva määruse artikli 13 lõikes 3 on sätestatud, et ettenägemata kulude varu kasutusele võtmisega kättesaadavaks tehtud summad tuleb täielikult kompenseerida jooksva eelarveaasta või tulevaste eelarveaastate finantsraamistiku varudega.

Sama määruse artikli 13 lõike 4 kohaselt ei võeta selliselt kompenseeritud summasid finantsraamistikus enam kasutusele, et ei ületataks finantsraamistikus jooksvaks eelarveaastaks või tulevasteks eelarveaastateks ette nähtud kulukohustuste ja maksete assigneeringute ülemmäärasid. Sellest tulenevalt tuleb ettenägemata kulude varu kasutuselevõtmisel 2017. aastal rubriigis 3 ja selle kompenseerimisel jälgida aastate 2017–2020 kulukohustuste ülemmäära.

Kuna 2017. aastal on rubriikide 2 ja 5 kulude ülemmäärade piires piisavad varud, teeb komisjon ettepaneku kompenseerida summad täielikult 2017. aastal, et mitte piirata aastate 2018–2020 kulukohustuste assigneeringute vajadusi. Rubriigist 2 kompenseeritav summa on 650,0 miljonit eurot, mis jätab 2017. aastal 639,3 miljoni euro suuruse varu. Ülejäänud summa (514,4 miljonit eurot) kompenseeritakse rubriigi 5 varust, mis jätab 2017. aasta varuks 81,9 miljonit eurot. 2017. aasta üldine kulukohustuste ülemmäär ja mitmeaastane finantsraamistik tervikuna jäävad muutumatuks.

4.TÄIENDAVAD TEGURID

Euroopa Parlamendile ja nõukogule tuletatakse meelde, et kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 13 lõike 1 viimase lausega tuleb käesolev otsus avaldada Euroopa Liidu Teatajas mitte hiljem kui Euroopa Liidu 2017. aasta eelarve,

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

ettenägemata kulude varu kasutusele võtmise kohta 2017. aastal

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, eriti selle punkti 14 teist lõiku,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu määruse nr 1311/2013 artikliga 13 on kehtestatud ettenägemata kulude varu suuruseks kuni 0,03 % liidu kogurahvatulust.

(2) Vastavalt nimetatud määruse artiklile 6 on komisjon arvutanud ettenägemata kulude varu absoluutsumma aastaks 2017.

(3) Olles vaadanud läbi kõik rahastamisvõimalused, et reageerida ettenägemata asjaoludele rubriigi 3 2017. aasta kulude ülemmäära piires ning teinud ettepaneku võtta rubriigis 3 kasutusele paindlikkusinstrument kogu 2017. aastaks ette nähtud summas 530 miljonit eurot, on rände-, pagulas- ja julgeolekukriisist tulenevate vajaduste rahuldamiseks vaja kasutusele võtta ettenägemata kulude varu, suurendades rubriigi 3 kulukohustuste assigneeringuid Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarves üle nimetatud rubriigi ülemmäära.

(4) Võttes arvesse praegust väga erilist olukorda, on täidetud määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artikli 13 lõikes 1 osutatud viimase võimaluse tingimus.

(5) Selleks et minimeerida ettenägemata kulude varu kasutuselevõtuaega, tuleks otsust kohaldada alates 1. jaanuarist 2017,