Võrgustiku sektori direktiivi kohaldatakse kolme liiki üksuste suhtes (avaliku sektori hankijad, riigi osalusega äriühingud ning eraettevõtjad, kellele on antud eri- või ainuõigused). Seega kohaldatakse direktiivi ka eri- või ainuõigustega eraettevõtjate suhtes. Paraku ei ole põhimõte kohaldada kommunaalteenuste sektoris tegutsevate eraettevõtjate suhtes hanke-eeskirju levinud kogu maailmas. Seetõttu ei ole alati võimalik pidada kolmandate riikidega läbirääkimisi kommunaalteenuste sektoris tegutsevate eraettevõtjate hangetele juurdepääsu võimaldamise üle ning Euroopa Liit on võtnud selles valdkonnas vaid piiratud rahvusvahelisi kohustusi (WTO riigihankelepingus või vabakaubanduslepingutes).

Täpsemalt antakse käesolevas aruandes ülevaade edusammudest, mis on tehtud liidu ettevõtjatele juurdepääsu avamisel kolmandate riikide hanketurgudele pärast uute liikmete ühinemist Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) riigihankelepinguga. Peale selle antakse aruandes teavet selle kohta, milliseid tulemusi on saavutatud kahepoolsetel või piirkondlikel kaubandusläbirääkimistel, kus on käsitletud liidu ettevõtjate juurdepääsu kolmandate riikide hanketurgudele kommunaalteenuste sektoris. Komisjon esitab põhjaliku ülevaate vabakaubanduslepingute rakendamise seisust oma iga-aastastes rakendamisaruannetes.

Montenegro annab riigihankelepingu osalistele juurdepääsu kõikide kommunaalteenuste hangetele sektorites, kus on taganud juurdepääsu ka Euroopa Liit (st joogivesi, elekter, lennujaamad, sadamad, linnatransport ja raudteed), ning kohaldab samu vastastikkusel põhinevaid piiranguid, mida kohaldab Euroopa Liit teiste riigihankelepingu osaliste suhtes. Piirmääraks on kehtestatud kaupade puhul 400 000 SDRi, teenuste puhul 400 000 SDRi ja ehitusteenuste puhul 5 000 000 SDRi.

Euroopa Liit on pärast eelmise aruande koostamist laienenud, tänu millele on suurenenud turuosa, kus EL kohaldab riigihankelepingut. 1. juulil 2013 ühines Euroopa Liiduga Horvaatia. Selle tulemusena hõlmavad Euroopa Liidu riigihankelepingu alusel võetud kohustused alates 1. juulist 2013 ka Horvaatiat. Riigihankekomitee võttis oma 27. juunil 2013 toimunud ametlikul koosolekul vastu ELi kavandatud muudatused ELi käsitlevatesse liidetesse.

Euroopa Liit on toetanud uute liikmete ühinemist WTO riigihankelepinguga ning jätkab seda, et veelgi avada hanketurge kolmandates riikides. Riigihankelepingus osalemine on viimastel aastatel pidevalt kasvanud. Sellega on veelgi suurenenud turu hõlmatus, sealhulgas kommunaalteenuste hangete puhul.

ELi turu avamine riigihankelepingu alusel on kõige ulatuslikum. Kui mõni riigihankelepingu osaline võimaldab piiratud turulepääsu, püüab Euroopa Liit tagada vastastikkuse põhimõtte järgimise, kehtestades oma turu hõlmatuse suhtes reservatsioonid, mis on samaväärsed asjaomase lepinguosalise turu hõlmatusega seotud piirangutega. Selliseid reservatsioone kohaldatakse näiteks USA, Kanada, Jaapani, Korea, Austraalia ja Uus-Meremaa suhtes. Enamik reservatsioone on seotud kommunaalteenuste sektoritega (st elekter, joogivesi, sadamad ja raudteed), millele juurdepääs on teiste lepinguosaliste puhul tagasihoidlikum kui ELis.

See reguleerimisala ei ole ühetaoline – kommunaalteenuste hangete avatus riigihankelepingu osaliste ettevõtjate konkurentsile on riigiti erinev ning reguleerimisala suhtes kehtivad erandid ja vastastikkusel põhinevad piirangud.

Läbivaadatud riigihankelepingus on sätestatud kohustus pidada edasisi läbirääkimisi. Nagu on ette nähtud läbivaadatud riigihankelepingu artikli XXII lõikega 7, peavad riigihankelepingu osalised pidama edasisi läbirääkimisi, et täiustada riigihankelepingut, nii et järk-järgult vähendatakse diskrimineerivaid meetmeid ja kaotatakse need ning et vastastikkuse põhjal saavutatakse kõigi lepinguosaliste hulgas lepingu võimalikult laiaulatuslik reguleerimisala.

Läbivaadatud riigihankeleping koosneb kahest osast: a) põhimõtteid ja menetlusi käsitlevaid eeskirju sisaldav juriidiline tekst, mida peavad kohaldama riigihankelepingu osaliste hankijad, ning b) iga lepinguosalise kohustuste loend (I liite lisad). Riigihankelepingu osaliste kohustuste loendid koosnevad seitsmest lisast, mis hõlmavad keskvalitsusasutusi, keskvalitsusest madalama tasandi valitsusasutusi, muid üksusi, kaupu, teenuseid, ehitusteenuseid ja üldmärkusi. Neis lisades on kindlaks määratud, mil määral on riigihankelepingu osalise eri hankijate kaupade ja teenuste (sh ehitusteenuste) hanked avatud osalemiseks teiste riigihankelepingu osaliste ettevõtjatele. Kui hankija on hõlmatud riigihankelepingu osalist käsitleva lisaga, peab ta kohaldama kaupade ja teenuste hankimisel läbivaadatud riigihankelepingus sätestatud eeskirju.

Praegu on riigihankelepingu osalised 21 WTO liiget, sealhulgas Euroopa Liit ja selle liikmesriigid, keda loetakse üheks lepinguosaliseks. Läbivaadatud riigihankeleping allkirjastati 30. märtsil 2012 ja see jõustus 6. aprillil 2014. Sellega on ette nähtud riigihankelepingu osaliste riigihanketurgude edasine avamine.

WTO riigihankeleping on seni ainus WTOs sõlmitud õiguslikult siduv leping riigihangete kohta. Tegemist on mõnepoolse lepinguga, mida haldab riigihankekomitee.

2.1.3.3.Uus-Meremaa

Uus-Meremaa esitas riigihankelepinguga ühinemise taotluse 2012. aasta septembris. 2014. aasta juulis esitas Uus-Meremaa lepingu omapoolse lõpliku sõnastuse. 2014. aasta oktoobris võttis riigihankekomitee vastu otsuse, mis käsitles Uus-Meremaa ühinemist läbivaadatud riigihankelepinguga. Läbivaadatud riigihankeleping jõustus Uus-Meremaa suhtes 2015. aasta augustis pärast ühinemiskirja hoiuleandmist.

Uus-Meremaa läbivaadatud riigihankelepingu kohased kohustused, mis on sätestatud muid üksusi käsitlevas lisas, hõlmavad nelja riigile kuuluvat ettevõtet, kes tegutsevad sellistes kommunaalteenuste sektorites nagu lennundus, meteoroloogiateenused, raudteed ja elekter (Airways Corporation of New Zealand Limited, Meteorological Service of New Zealand Limited, KiwiRail Holdings Limited ja Transpower New Zealand Limited). Piirmääraks on kehtestatud kaupade puhul 400 000 SDRi, teenuste puhul 400 000 SDRi ja ehitusteenuste puhul 5 000 000 SDRi.

2.1.3.4.Ukraina

Ukraina esitas riigihankelepinguga ühinemise taotluse 2012. aasta detsembris. 2015. aasta juunis esitas Ukraina lepingu omapoolse lõpliku sõnastuse. 2015. aasta novembris võttis riigihankekomitee vastu otsuse, mis käsitles Ukraina ühinemist läbivaadatud riigihankelepinguga. Läbivaadatud riigihankeleping jõustus Ukraina suhtes 18. mail 2016 pärast ühinemiskirja hoiuleandmist.

Ukraina võimaldab juurdepääsu arvukatele kommunaalteenuste sektoritele ning on esitanud soovitusliku loetelu neis sektorites tegutsevatest üksustest, järgides määratlusepõhist lähenemisviisi. Ukraina on välja jätnud sidusettevõtjate ja ühisettevõtete hanked. Piirmääraks on kehtestatud kaupade puhul 400 000 SDRi, teenuste puhul 400 000 SDRi ja ehitusteenuste puhul 5 000 000 SDRi.

2.1.3.5.Moldova Vabariik

Moldova Vabariik esitas riigihankelepinguga ühinemise taotluse 2002. aasta jaanuaris. 2015. aasta mais esitas Moldova Vabariik lepingu omapoolse lõpliku sõnastuse. 2015. aasta septembris võttis riigihankekomitee vastu otsuse Moldova ühinemise kohta. Läbivaadatud riigihankeleping jõustus Moldova Vabariigi suhtes 14. juulil 2016 pärast ühinemiskirja hoiuleandmist.

Moldova Vabariik pakub juurdepääsu hangetele, mida korraldavad riigi õiguse alusel avaliku sektori hankijaks liigituvad üksused, kes tegutsevad sellistes kommunaalteenuste sektorites nagu joogivesi, elekter ja/või soojusenergia (tootmine, transportimine ja jaotamine), sadama- või muud terminalirajatised, lennujaamarajatised, linnatransport ja raudteetransport. Lisatud on üksuste soovituslik loetelu. Reservatsioone ei ole esitatud. Piirmääraks on kehtestatud kaupade puhul 400 000 SDRi, teenuste puhul 400 000 SDRi ja ehitusteenuste puhul 5 000 000 SDRi. Kaupade ja teenuste suhtes kehtestatud piirmäärade puhul oli ette nähtud kaheaastane üleminekuperiood.

2.1.3.6.Austraalia

Austraalia esitas riigihankelepinguga ühinemise taotluse 2015. aasta juunis. 2016. aasta septembris ja 2017. aasta juunis esitas Austraalia lepingu omapoolse läbivaadatud sõnastuse ja 2018. aasta märtsis lõpliku sõnastuse. Läbirääkimised Austraalia ühinemise üle läbivaadatud riigihankelepinguga on lõpule viidud ning riigihankekomitee võttis 2018. aasta oktoobris vastu otsuse, mis käsitleb Austraalia ühinemist läbivaadatud riigihankelepinguga. Läbivaadatud riigihankeleping jõustus Austraalia suhtes 5. mail 2019 pärast ühinemiskirja hoiuleandmist.

Kommunaalteenused ning raudteed ja muud transpordiga seotud valdkonnad (nagu teedeehitus ja sadamad) kuuluvad Austraalia osariikide ja territooriumide vastutusalasse. Austraalia pealinna ala puhul loetletud üksuste korral ei hõlma läbivaadatud riigihankeleping kommunaalteenuste hankeid. Piirmääraks on kehtestatud kaupade puhul 355 000 SDRi, teenuste puhul 355 000 SDRi ja ehitusteenuste puhul 5 000 000 SDRi. Riigihankelepinguga ei ole hõlmatud valitsusele kuuluvad Austraalia äriühingud, mis on esmapilgul võrreldavad ELi riigi osalusega äriühingutega, mille hanked Euroopa Liit on avanud, kui nad tegutsevad sellistes kommunaalteenuste sektorites nagu vesi, elekter, sadamad ja lennujaamad, linnatransport ja raudteed (määratlusepõhine lähenemisviis).

2.1.3.7.Ühendkuningriik

Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi vahelises väljaastumislepingus sätestatud üleminekuperioodil (1. veebruar 2020 – 31. detsember 2020) osales Ühendkuningriik ELi liikmesriigina jätkuvalt läbivaadatud riigihankelepingus. Pärast üleminekuperioodi lõppu ühines Ühendkuningriik 1. jaanuaril 2021 läbivaadatud riigihankelepinguga iseseisva osalisena. Ühendkuningriigi edastatud riigihankelepingu lõplikus sõnastuses on esitatud kohustused, mis kehtivad läbivaadatud riigihankelepingu kohase ELi kohustuste loendi alusel Ühendkuningriigi suhtes ka praegu, sealhulgas kommunaalteenuste sektoris.

2.1.3.8.Pooleliolevad ühinemised

Praegu on ühinemisprotsess ametlikult käsil 11 WTO liikmel (Albaania Vabariik, Brasiilia Liitvabariik, Gruusia, Hiina Rahvavabariik, Jordaania Hašimiidi Kuningriik, Kasahstani Vabariik, Kõrgõzstani Vabariik, Omaani Sultaniriik, Põhja-Makedoonia Vabariik, Tadžikistani Vabariik ja Venemaa Föderatsioon). Paraku on Albaania, Gruusia, Jordaania ja Omaani ühinemisprotsessiga seotud tegevus praegu seiskunud. Veel neli WTO liiget on võtnud oma WTOga ühinemise protokollis kohustuse algatada ühinemine läbivaadatud riigihankelepinguga. Need on Afganistani Islamivabariik, Mongoolia, Saudi Araabia Kuningriik ja Seišelli Vabariik.

2.2.WTO teenuskaubanduse üldleping (GATS)

GATSi XIII artikli lõige 2 sisaldab läbivaatamisklauslit, kus on sätestatud: „Käesoleva lepingu põhjal peetakse kahe aasta jooksul alates WTO lepingu jõustumise kuupäevast teenuste riigihangete üle mitmepoolseid läbirääkimisi“.

Lähtudes sellest volitusest, milles on osutatud mis tahes hankija korraldatavatele teenuste riigihangetele (ega piirduta seega üksnes kommunaalteenuste osutajatega), on Euroopa Liit esitanud konkreetsed ettepanekud lisada teenuste riigihankeid käsitlev lisa mõnepoolsesse teenuskaubanduse lepingusse, mille üle peetakse praegu läbirääkimisi. Neid läbirääkimisi, millega nõukogu ja Euroopa Parlamenti on asjakohaselt kursis hoitud, ei ole paraku seni lõpule viidud ja praegu on need peatatud.

3.RIIGIHANKEID KÄSITLEVAT PEATÜKKI SISALDAVAD ELi LEPINGUD