ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 10.9.2010 
SEK(2010) 1012 lõplik 
  
KOMISJONI VASTUS ERIARUANDELE   
„RAAMATUPIDAMISARVESTUSE KONTROLLIMISE JA HEAKSKIITMISE 
MENETLUSE AUDIT”  
ET 2   ET KOMISJONI VASTUS ERIARUANDELE  
„RAAMATUPIDAMISARVESTUSE KONTROLLIMISE JA HEAKSKIITMISE 
MENETLUSE AUDIT”  
KOKKUVÕTE  
III. Komisjoni hinnangul on sertifitseerimisasutustelt nõutavad uued ülesanded üldise 
põllumajanduskulutuste haldamise ja kontrolli raames oluline ja  kasulik element, mis tagab 
piisava kindluse raamatupidamise aastaaruande  aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja 
korrektsuse osas. Nimetatud uued nõuded võeti esmakordselt kasutusele 2007. eelarveaastal 
ning kuigi neid on 2008. eelarveaastaks muudetud ja laiendatud, on need oma olemuselt siiski 
muutumatuks jäänud. Uusi nõudeid ar utati iga-aastase l konverentsil ka 
sertifitseerimisasutustega. 
Selle tulemusena on olukord 2009. eelarveaastal (pär ast perioodi, mille osas audit läbi viidi) 
oluliselt paranenud kõikides nimetatud uutes kind luse elementides (s.t maksete seaduslikkust 
ja korrektsust puudutavates punktides). 
IV. Raamatupidamisarvestuse nõuetele vast avuse kontrollimise eesmärk on jätta ELi 
vahenditest välja kulutused, mis on tehtud viis il, mis rikub ELi õigust. Siiski ei ole see 
mehhanism abisaajatele eeskirjadevastaselt  tehtud maksete tagasi nõudmiseks, mis on 
liikmesriikide ainuvastutus vastavalt jagatud halduse põhimõttele ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 9 lõike 1 punkti a alapunk ti iii ja finantsmääruse artikli 53b lõike 2 
punkti c eeskirjadele. Kui eeskir jadevastaselt tehtud maksed konkr eetsetele abis aajatele on 
raamatupidamisarvestuse nõuetele vastavuse kont rollimise menetluse tulemus või saab neid 
nõnda tuvastada, on liikmesriigid kohustatud rakendama nimetatud abisaajate suhtes 
sissenõudmismeetmeid. 
Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 31 lõige 2 sä testab, et finantsko rrektsioonide ulatus 
määratakse lähtuvalt rikkumise laadist ja raskusastm est ning ELile põhjustatud rahalise kahju 
suurusest. Kui võimalik, arvuta takse summa välja reaalselt tekitatud kahju alusel või 
ekstrapoleerimise teel. Kui nimetatud viiside ka sutamine ei ole võimalik, kasutatakse kindla 
määraga korrektsioone, mis võtavad vastav alt õigusaktide nõuetele arvesse riikliku 
kontrollisüsteemi puuduste tõsidust, et peegeldada  ELi ohustava finantsris ki ulatust. Sellega 
loob komisjoni süsteem selge kasutatavate meet odite hierarhia, mistõttu komisjon ei nõustu 
väitega, et käesoleval juhul on võimalik va lida, missugust finantskorrektsiooni tüüpi 
rakendada. Komisjoni hinnangul on korrektsioonide summa ja süsteemi puuduste tagajärjel 
tehtud eeskirjadevastaste maksete summa vahe l oluline seos. Raamatupidamisarvestuse 
nõuetele vastavuse kontrollimine hõlmab juht umeid, mille puhul leitud puudused piirduvad 
rakendatava kontrollisüsteemiga ning need ei ol e seostatavad abisaajate le tehtud konkreetsete 
eeskirjavastaste maksetega, kuid puuduste kont rollimiseks kasutatava te kindla määraga 
korrektsioonide tõttu on oht ELi ee larvele kaetud, nt juhul, kui li ikmesriik ei suuda saavutada 
vähimat kontrollide arvu. 
Kuna põllumajanduskulutusi teostatakse ja gatud halduse raames, on liikmesriikidel 
komisjonist parem positsioon, et hi nnata tegelikku finantskahju või  -riski ELi eelarvele ning 
seda tõendada. Vastavusauditi käsiraamat  tunnistab seda selg esõnaliselt ning kohustab 
komisjoni usaldusväärsuse kor ral vastavat teavet arve sse võtma. Seega nõuab ELi 
finantskahju täpsem arvutamine asjaomas e liikmesriigi aktiivset koostööd kõikidel 
raamatupidamisarvestuse nõuetele vastavuse kont rollimise menetluse ta sanditel, kuna vaid 
liikmesriigil on kogu vastava arvutuse tegemiseks  vajalik teave. Kahjuks aga ei kasuta 
ET 3   ET liikmesriigid komisjoni soovitusest hoolimata seda  võimalust kuigi sageli. Pärast 1996. aastal 
toimunud süsteemi reformi moodustavad kindla  määraga korrektsioonid pisut vähem kui 
70 % korrektsioonide koguväärtusest. Komisjoni hi nnangul on aga sobilikum vaadata juhtude 
arvu, mille puhul kasutati finantskorrektsiooni arvutamisel kindla määraga korrektsiooni. 
Sellisel juhul põhinevad vaid 45 % juhtudest  kindla määraga korrektsioonidel ning kui 
viimased kümme vastavusotsust on vastu võetud,  langeb nimetatud määr veelgi – 37 %ni. See 
näitab komisjoni pidevat püüdlust piirata kindla määraga korrektsioonide kasutamist nii palju 
kui võimalik. 
Kuna meetod, mida komisjon finantskorre ktsioonide arvutamisel kasutab, põhineb 
võimalikult täpsel hinnangul risk i kohta ELi eelarvele, ei ol e see oma määratluselt sanktsioon. 
Nende püüdluste osana sätestas komisjon hiljuti l iikmesriikidele tingimused, mille piires on ta 
valmis piirama mis tahes finantskorrektsioon i ulatust liikmesriigi leitud veamäärani, kui 
tehing on toimunud lõpliku abisaaja taseme l ning asjaomane toetuskava on kajastatud 
kontrollistatistikas. 
Finantskorrektsioonid on raamatupidamisarves tuse korrektsioonid, mitte sanktsioon 
liikmesriikide ametivõimude vastu. Kindla määraga korrektsioonide meetodit on toetanud ka Euroopa Kohus, kelle hinnangul vastab see õiguslikele eeskirjadel e, mis reguleerivad 
vastavuse kontrollimise menetlust. Täpsema lt on Euroopa Kohus kinnitanud, et komisjoni 
ülesanne ei ole teostada kontrolle, mis on vajalikud kantud kahjude summa täpseks 
väljaarvutamiseks, vaid pigem on liikmesriig i kohustus tõendada, et komisjoni hinnang oli 
ülemäärane.  
Kindla määraga korrektsioonide kasutamise kii tis heaks ka Euroopa Parlament 2007. aasta 
eelarve täitmist kinnitavas resolutsioonis (§ 83) juhtudel, kus liikmesriigid ei täida oma 
juriidilisi kohustusi.  
Kontrollikoja viidatud finant skorrektsioonide arvutamise a lternatiivsed meetodid eeldaks 
auditeerimisvahendite mahu olulist kasvu, mis ei  oleks vastavuses ühegi  tasuvusanalüüsiga.  
V. Raamatupidamisarvestuse finantsaspektidest  lähtuva kontrollimise ja heakskiitmise otsus 
võetakse vastu umbes kuus kuud pärast kõnealuse eelarveaasta lõppu. Selle otsusega kinnitab 
komisjon sellel aastal eelarvest makstavate kulut uste summa. Asjaolu, et nimetatud otsus ei 
takista järgnevate finantskorrektsioone määravate vastavusotsuste langetamist liikmesriikide suhtes, on selgesõnaliselt nimetatud määrus e (EÜ) nr 1290/2005 artiklis 30, millel on sama 
õiguslik seisund kui finantsmäärus el. See vastab oma olemuselt täielikult finantsmäärusele, 
mis sätestab mis tahes muu kulutuse puhul, et ko misjonil on õigus teostada järelkontrolle kuni 
viis aastat pärast otsust eelarve täitmise kohta aastal, mil teostati viimane makse. Muus osas 
loetakse eelarvelisi ku lusid ajutisteks, kuni jä relkontroll on teostatud või viie aasta pikkune 
periood on möödunud.  
Kulude summa, mis tõenäoliselt tulevaste vast avusotsustega rahastamisest välja jäetakse, 
tehakse tingimusliku varana teatavaks komisjoni raamatupidamissüsteemis ning 
raamatupidamise aastaaruande lisas. Koos r aamatupidamisarvestuse finantsaspektidest 
lähtuva kontrollimise ja heakskiitmise otsusega annab see avalikustamine Euroopa Parlamendile ja nõukogule teavet, mida need va javad otsuse langetamiseks eelarve täitmise 
kohta. 
Kontrollikoja tähelepanek seostub raamatupida misarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise 
süsteemide peamise põhimõttega, nagu on sätest atud sellele õiguslikuks aluseks olevates 
sätetes, mida komisjon on kohustatud järgima (a lates 1996. aastast). Sellele ei olnud vastu 
ükski õigusakti vastuvõtmises osalenud pool. Se llisel kujul saab nimetatud tähelepanekut 
kõige paremini kaaluda õigusakti võimaliku ümbervaatamise kontekstis. 
ET 4   ET VI. Komisjoni hinnangul toimib praegune süst eem hästi ning täidab oma üldisi eesmärke. 
Sellest hoolimata jätkab komisjon oma tegevuse parandamist ning esitab vajadusel Euroopa 
Parlamendile ja nõukogule sobivad edasised parandusettepanekud perioodiks pärast 
2013. eelarveaastat.  
SISSEJUHATUS  
2. Finantsmääruse rakenduseeskirjade artikli 42 lõikes 1 käsitletakse finantsmääruse 
artiklite 53b ja 53c rakendamist ning selle koha selt on raamatupidamisa rvestuse kontrollimise 
ja heakskiitmise eesmärk tagada, et liikmesriikid e kulutused jagatud halduse kontekstis […] ja 
ELi eelarvest rahastatud kul utused oleksid korrastatud ni ng vastaksid kehtivatele ELi 
regulatsioonidele. 
5. 1991. aastal komisjoni poolt ametisse määr atud Belle töörühm sai volitused uurida 
raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja h eakskiitmise menetlusse kuuluvaid tegevusi, et 
hinnata nii nende tõhusust kui ka tulusust ühtse põllumaja nduspoliitika ja finantsmääruse 
üldiste eesmärkide saavutamisel ning vajadusel teha ettepanek võtta seadusandlikud ja/või 
administratiivsed meetmed nende tegevuste elluviimiseks.  
b) Kõik vastavusotsuses käsitletavad  finantskorrektsiooni d on seotud konkreetse 
eelarveaastaga, mis on täpsustatud nimetatud otsuse lisas. 
1. SELGITUS 
b) Makseasutuste läbi viidavad kontrollid põhine vad juhtimis- ja kontrollisüsteemidel, millele 
kehtestatavad minimaalnõuded on välja töötanud komisjon. 
6. Reformitud süsteemi kohaselt võetakse raamat upidamisarvestuse finantsaspektidest lähtuv 
kontrollimise ja heakskiitmise otsus vastu vastav ale eelarveaastale jär gneva aasta 30. aprilliks. 
Seega on reformitud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlus makseasutuste raamatupidamisarvestuse kontro llimist ja heakskiitmist  märkimisväärselt 
kiirendanud.  
I OSA – RAAMATUPIDAMISARVESTUSE KONTROLLIMINE JA 
HEAKSKIITMINE 
21. Teiste audiitorite kasutamise kord juhtudel,  kus see on hinnatud vajalikuks, on sätestatud 
rahvusvahelistes auditeerimise standardites ja  komisjoni suunistes. Se rtifitseerimisasutused 
võivad tugineda siseauditiüksuste  tööle tingimusel, et nad on ni metatud töö vastavust piisavalt 
hoolikalt kontrollinud.  
2009. aasta novembris toimunud auditikülastus Taani sertifitseerimisasutusse, mille eesmärk 
oli hõlmata peamiselt 2009. eelarveaastat, ei paljastanud kummaski organis suuremaid puudujääke töödokumentide ega ka k ontrollnimekirjade osas.  
Seoses kontrollikoja joonealuse märkusega nr 9, m illes teatati, et Taanis oli siseauditiüksus 
kaasatud sertifitseerimisasut use valikuprotsessi ning makseas utus esitas sellele pärast 
siseauditiüksuse ettepanekut otse tellimuse, va jab märkimist, et sertifitseerimisasutuse leping 
oli 2009. ja 2010. eelarveaastaks uuendatud ni ng selle allkirjastas pädev asutus. 
22. Enamikel juhtudel seostuvad kontrollikoja leiud puudustega sertifitseerimisasutuste 
audititegevuse dokumenteerimises, mitt e niivõrd audititegevuses endas. 
Sertifitseerimisasutused peavad oma leide toetama piisavate audititõenditega. Komisjon võtab 
seda oma riskianalüüsi osana arvesse, kuigi s aab seda hinnata vaid otseselt külastustel 
auditeerimiseks välja valit ud sertifitseerimisasutustes se. Kuigi töödokumentide ja 
kontrollnimekirjade täpne skeem ja sisu peaks jääma sertifitseerimisasutuste otsustada, on 
ET 5   ET komisjon andnud (ja annab ka edaspidi) se lles võtmevaldkonnas puudujääkide leidmisel 
omapoolseid soovitusi. 
Lisaks komisjoni suunises nr 3 toodud üldistele nõuetele kulutus te substantiivse kontrollimise 
kohta, kohustab ühtne otsemaksete kava sertifit seerimisasutusi ka veenduma, et makseid on 
võimalik tuletada raamatupidamise aastaaruann ete aluseks olevate te hingute toetusõigustest. 
Samas puudub nõue substantiivse kontrollimise käigus toetusõigusi kui selliseid kinnitada.  
24. Suuniseid on 2009. eelarveaastaks muudetud, et veelgi selgitada, kuidas tuleks kontrollida 
võlgnike arvestuse ja komisjoni määruse (EÜ)  nr 885/2006 III/IIIA lisa õigsust ja täielikkust 
ning nimetatud tegevuste kohta aruandlust koos tada. Sertifitseerimisaruannete analüüs 
2009. eelarveaasta kohta näitas, et pärast kontrollikoja auditeerimist on nimetatud vallas toimunud paranemine.  
Lisaks sertifitseerimisasutuste tehtavale t ööle on komisjon viimase kolme aasta jooksul 
auditeerinud ka 14 makseasutust 11 liikmesriigis seoses järelmeetmetega eeskirjade eiramise 
suhtes ja aruandluse koostamisega vastavalt määruse (EÜ) nr 885/2006 III lisale. Üldjoontes 
on makseasutustes kasutatavad menetluskorrad piis avad, et kaitsta Euroopa Liidu finantshuve. 
Nimetatud auditeerimiste käigus leitud puu dusi käsitletakse raamatupidamisarvestuse 
nõuetele vastavuse kontrollimise kontekstis. 
26. Komisjon tegi hiljuti ette paneku rakendada süsteemi,
1 mille kohaselt saavad liikmesriigid 
alates 2010. aastast üldraamistikku tugevdada, s aades lõplike abisaajate tasandil piisava 
kindluse tehingute seaduslikkus e ja korrektsuse kohta. Sellel eesmärgil peaksid 
sertifitseerimisasutused laiendama oma tegevu st praegustest nõuetest kaugemale, koostades 
antud kulutuste üldkogumi kohta täies mahus uuesti esindusliku valimi tehingutest, mida 
kõnealune makseasutus on kohapeal kontro llinud. Ülesanne hõlmaks kogu toimiku 
käsitlemist, alates abitaotluse saamisest kuni lõpliku makse väljaarvutamise ja teostamiseni. 
28. Komisjon nõustub, et edasisi parandusi saab teha  ja peab tegema, ning tõstab nimetatud 
küsimuse regulaarselt aruteludes liikme sriikidega päevakorda. Samas puuduvad nõuded 
testimaks ja hindamaks iga põhi- ja lisakontroll i, mille makseasutused peaksid läbi viima. 
29. Komisjoni hinnangul ei nõua ar vamus sisekontrollimenetluste kohta spetsiaalset testimist 
ega kõikide põhi- ja lisakontrol lide usaldusväärsuse hindamist . Määrus (EÜ) nr 885/2006 ei 
nõua sertifitseerimisasutuselt otsustamist,  kas kõik võimalikud kontrollid on rakendatavad, 
vaid kontrollimist, kas makseasutus vastab ak rediteerimiskriteeriumitele (määruse (EÜ) 
nr 885/2006 I lisa).  
Küll aga nõutakse nende aspektid e hindamist sertifitseerimisasu tustelt uue süsteemi alusel, 
mida on kirjeldatud komisj oni vastuses punktile 26.  
30. Vajaduse korral on komisjon ametlikus suhtluses liikmesriigiga ära märkinud, et 
määratletakse ja kontrollitakse ka volitatud asutusi. Siiski puudub nõue iga volitatud asutust 
igal aastal külastada ja kontrollida.  
31. Muudatuse eesmärk on juba olemas olevate kohustuste selgitamine ning 
sertifitseerimisasutuste koostatava te aruandluste parendamine.  
32. Komisjoni hinnangul täpsustatakse muudetud suunistes piisavalt ko gu auditiülesande täit 
ulatust. Makseasutused peav ad kogu iga-aastastes küsimu stikes antud teabe vastava 
andmebaasi teabega vastavusse viima. Sertifitseer imisasutuste ülesanne on kontrollida, et seda 
                                                 
1 Dokument D/413722/2009. 
ET 6   ET on tehtud, ning teavitada võimalikest lahknevustest. Samuti peaksid need kontrollima 
kontrolljälje olemasol u ja vastavust. 
Andmebaasi täpsuse kontrollimiseks peavad sertifitseerimisasutused võtma valimi vähemalt 
20st paikvaatluse arua ndest iga statistikarühm a kohta ning kontrollima, kas nendes sisalduvad 
andmed on korrektselt andmebaasi sisestatud. 
Sertifitseerimisasutused on kohustatud ülalto odud üksikasju täpselt järgima. Hoolimata 
2009. eelarveaastal toimunud edasiminekust selles valdkonnas, võtab komisjon arutlusele 
küsimuse, kas suuniste osas on tarvis veel täiendavaid selgitusi jagada. 
33. a) Makseasutused on kohustatud nimetatud vasta vuse ellu viima. Sertifitseerimisasutuste 
ülesanne on kontrollida, kas seda teht i nõuetekohaselt. See tehti liikmesriikidele 
2008. eelarveaastat kokkuvõtvas aruandes
2 üksikasjalikult selgeks ning selle kohta on 
liikmesriikidele (makse- ja sertifitseerimisasutu stele) antud ka asjakohaseid soovitusi. Selle 
tulemusena on olukord 2009. eelarveaast al komisjoni hinnangul paranenud. 
Sertifitseerimisasutuste poolt 2009. eelarveaasta  kohta esitatud aruannete  kohaselt saavutati 
enamike makseasutuste puhul täielik vastavus. 
b) ja c) Ühisvastus punktidele b ja c: Komisjon tunnistab kontrollikoja tuvastatud puudujääke eelarveaastatel 2007 ja 2008 ning on 
asjaomaste liikmesriikidega suheldes need küs imused päevakorda tõstnud. Selle tulemusena 
on olukord komisjoni hinnangul 2009. eel arveaastaks oluliselt paranenud. 
Sertifitseerimisaruannete analüüs nä itas, et umbes 90 % juhtudest tegid 
sertifitseerimisasutused oma tööd komisjoni suun itlustes sätestatud tasemel, kui välja jätta 
üksikud erandid. 
34. Allpool esitatud põhjustel võt ab komisjon seisukoha, et tuvast atud puudused ei sea olulisi 
piiranguid sellele, kui suures  osas komisjon neid kindluse tagamisel kasutada saab. 
– Komisjoni seatud veamäärad, mis on kehtes tatud vastavalt liikmesriikide esitatud 
kontrollistatistikale, on mitmed aastad samal tasemel. 
– 2009. eelarveaastat käsitlevate sertifitseer imisaruannete analüüs näitas, et 
sertifitseerimisasutused on teinud selgeid edusamme. 
– Statistiline teave on saadud väga suur e hulga taotluste valimi kontrollimisel
3 ning isegi kui 
rakendada kindlusvaru, mis on 25 % tõus veamäär ades, oleks jääkveamäär ikkagi alla 2 %. 
– Kontrollikoja sätestatud veamäärad 2008. aasta  kontrollikoja kinnitavas avalduses (DAS) 
vastavad komisjoni kehtestatud jääkveamääradel e, mis arvutati välja liikmesriikide esitatud 
kontrollistatistika alusel.  
Seoses makseasutuste kasutatavate valimi ko ostamise metoodikatega  paikvaatluste jaoks 
taotluste valimisel nõutakse tavaliselt juhus likult saadud valimeid. Ku igi juhuslikult saadud 
valimid ei järgi statistilist metoodikat, na gu rahaühikute valimi moodustamine (MUS), on 
saadud valimid tavaliselt piisavalt suured, et anda piisav kindlus nende esinduslikkuse kohta. 
                                                 
2 AGR/2009/80073-00-03/EN, 3. aprill 2009 
3 SPS/SAPS: kontrolliti 600 315 tao tlust; loomad: kontrolliti 798 119 looma (ammlehmade eest makstav 
lisatasu ja veiseliha eritoetus); eksporditoetus ed: kontrolliti 13 023 deklaratsiooni; tehtud 275 491 
abisaajate kontrollimist pindalatoetuse nõuete järgmi se osas (vrdl „Põllumaja nduse ja maaelu arengu 
peadirektoraadi 2009. aasta tegevusaruanne”, joonealune märkus nr 33, lk 61). 
ET 7   ET 35. Komisjon tunnistab kontrollikoja tuvast atud puudusi eelarveaastate 2007 ja 2008 kohta 
ning on selle teabe juba ka avaldanud ni metatud aastate aastapõhises kokkulepitud 
intressimääras. Komisjon on nimetatud küsimuse asjaomaste liikmesriikidega suheldes arutlusele võtnud ning on seisukohal, et se lle tulemusena on olukord 2009. eelarveaastaks 
oluliselt paranenud. Ser tifitseerimisasutuste aruannete anal üüs näitab, et mõne erandiga 
tegutsesid asutused suunistes  ette nähtud tasemel enam  kui 90 % ühtse haldus- ja 
kontrollsüsteemi juhtudel (mõlemad fondid) , moodustades 92 % (Euroopa Põllumajanduse 
Tagatisfond) ja 87 % (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond) juhtudest, kus tehtud 
paikvaatluste tulemusel oli kvaliteet vähemalt piisav. Ühtsesse haldus- ja kontrollsüsteemi 
mitte kuuluvate valimite puhul vastas sertifitsee rimisasutuste töö mõne erandiga nõuetele 
80 % juhtudest ning moodustas sarnaselt te ise valimiga 90 % (Euroopa Põllumajanduse 
Tagatisfond) ja 87% (Maaelu Arengu Eur oopa Põllumajandusfond) kõikidest juhtudest. 
Komisjoni hinnangul viidi muudatused sisse piis avalt suure etteteatam isajaga (ingliskeelses 
versioonis avaldati suunised ju ba 2008. aasta juulis),  et sertifitseerimisasutused jõuaksid uued 
suunised kasutusele võtta. 
36. Komisjon nõustub, et edasisi parandusi saab te ha ja peab tegema, ning hoiab nimetatud 
küsimust liikmesriikidega peetavate arutelude päevakorras. 
37. Kuigi komisjon on nõus, et üldiselt anna b eelneva kontrolli uuesti teostamine 
paikvaatluste kvaliteedist parema ülevaate, on kontrollkeskkonda võimalik hinnata ka koos 
sertifitseerimisasutusega tehtavate kontrollid e käigus. Teatud juhtud el ei pruugi kontrolli 
taastegemine võimalik olla. Need probleemid on omased paljudele välisaudiitorite läbi viidud 
järelkontrollidele. 
Samuti vähendaksid saatjatega paikvaatlused talunikule osaks saavat administratiivset 
koormat. 
38. Vastuses punktile 34 toodud põhjustel leiab komi sjon, et kontrollikoja leiud ei sea olulisi 
piiranguid viisidele, kuidas kontrollistatistikat kindluse saamise eesmärgil kasutada. 
Viidatud uus kindluse suurendami se süsteem ei ole reaktsioon sertifitseerimisasutuste töö 
kehvale kvaliteedile, vaid pigem katse olem asoleva süsteemi pakutavat kindlust veelgi 
suurendada. 
41. Kinnitavat avaldust käsitleva suunisega nr 4 sätestatakse  üldine kinni tava avalduse 
koostamise metoodika. Selles sätestatakse vast avad õigusnormid ja edastatakse komisjoni 
soovitused tagamaks, et kinnitavad avaldused ko ostataks võrreldavate kriteeriumite alusel. 
43. Esmakordselt tutvustati muudetud suuniseid  kinnitava avalduse kohta liikmesriikidele 
2008. aasta juunis ning lõplikult jõustusid need 2008. aasta juulis. See jättis makseasutuste 
direktoritele piisavalt aega enda kinnita vate avalduste koostamiseks, mis kuulusid 
allkirjastamisele 2009. aasta jaanuaris. Va rasem läbivaatamine ei olnud võimalik, kuna 
eelnevalt tuli anda hinnang eelmise aasta toimingutele. 
Komisjoni hinnangul on suunise d piisavalt üksikasjalikud. Suuniseid muudeti veelgi, et 
analüüsida 2008. eelarveaasta kohta laekunud kinni tavaid avaldusi. 2009. aasta muudatuse 
erinevates lisades on käsitletud, kuidas teostada üksikasjalikku teavet eeldavat 
kontrollistatistika analüüsi, kui valimi veamäär on üle 2 %, kui võrdlus eelmise eelarveaasta 
tulemustega näitab märkimisväärset langust või kui valimi veamäär on ebausutavalt madal, 
ning kuidas tegutseda nõude korral avalikusta da alus, millel kinnitav avaldus põhineb. 
Komisjon jagas kontrollistatistika edastamise vorme, et tagada liikmesriikide poolt komisjonile edastatavate andmete ühtlus. 
ET 8   ET 44. Nõue, et iga kinnitava avalduse juures p eab olema loend kontrollitud dokumentidest ja 
makseasutuse direktori tehtud tööst enne aval duse allkirjastamist, oli 2008. eelarveaastal 
täidetud 75 korral 82st. Kontrollis tatistika analüüs esitati 32 ko rral ning võrdlus eelmise aasta 
olukorraga 24 korral. 
Komisjoni analüüsist ilmneb, et 2009. eelarveaastal olukord pa ranes: kõik 88 makseasutust 
esitas kontrollitud dokumentide loendi ja teht ud tööde kokkuvõtte ning 83 makseasutust esitas 
ka nõutava kontrollis tatistika analüüsi. 
45-46.  Kinnitavate avalduste aluseks olev kindluse mudel juhindub komisjoni  suunistest ning seda 
arutati 2007. aasta dets embris toimunud esimesel kohtumise l makseasutuste direktoritega. 
Nimetatud kohtumisel rõhutas komisjon ka, et „kinnitavatel alamavaldustel” põhinev 
nn kaskaadmudel on ebapiisav, ning soovitas isegi selle kasutamist vältida, eriti maksete 
teostamisel. 
47. 2008. eelarveaasta kohta esita ti kontrollistatistika analüüs 32 korral ning võrdlus eelmise 
aasta olukorraga 24 korral. Suunist nr 4 m uudeti 2009. eelarveaastaks, et nimetatud olukorda 
parandada. Selle tulemusel teostas sellel ee larveaastal nõutava kontrollistatistika analüüsi 
84 makseasutust 88st. 
48. Kontrollistatistika analüüs tuleb teostada to etuskava tasandil ning selle piirmäär on üle 
2 % (valimi tase), mille puhul tuleb kinnitava avalduse puhul kaaluda reservatsiooni lisamist. 
See reservatsioon on nõutav vaid  juhul, kui kumulatiivselt on täidetud järgnevad tegurid: 
- kvalitatiivsete aspektide kontrollimisel tuva statakse riiklikus kontrollisüsteemis olulisi 
puudusi suunise nr 4 punkti 4.2 (Kvali tatiivsed aspektid) tähenduses;  
- alusetult makstud summad ületavad hinnangu liselt 2 % vaadeldava eelarveaasta jooksul 
tehtud kogumaksete summast mis tahes suunise nr  4 punktis 4.3 (Kvantit atiivsed aspektid) 
viidatud valimis ja 
- puuduste mõju ei ole olnud võimalik parandusmeetmetega vähendada. 
Makseasutuse direktoril on õigus lisada reserv atsioon vaid juhul, kui kõik kolm nimetatud 
tingimust on täidetud. 
49. Vastuses 34. punktile toodud põhjust el ei sea komisjon kontrollistatistika usaldusväärsust 
kahtluse alla.  
51. Sertifitseerimise kontekstis tehtud töö loob suurel määral sobiva aluse ka arvamusele 
kinnitava avalduse kohta.  
Küll aga peab sertifit seerimisasutus lisaks kontrollima järgmist: ka s kinnitava avaldusega 
kaasnev toetav teave on asjakohane ning esitama arvamuse, 
• (kui kohaldatav) kas makseasutuse direktor i reservatsioon on korrektselt avaldatud; 
• (kui kohaldatav) missugused auditeeritavad  valimid peaks sertifitseerimisasutuse 
arvates saama reservatsi ooni, kuid ei saanud seda; 
• (kui kohaldatav) missugused auditeeritavad valimid said reservat siooni, mis ei olnud 
vajalik (nt otsuse aluseks olnud küsimu s(ed) ei olnud oluline/olulised); 
• kas sertifitseerimisasutuse arvates vastab kinnitav avaldus kõikides olulistes punktides 
määruse (EÜ) nr 885/2006 artiklile 3 (komisj oni suunis nr 4) eela rveaastal 16/10/xx kuni 
15/10/xx+1. 
Seega on komisjon seisukohal, et nime tatud arvamus annab lisandväärtuse. 
ET 9   ET 2009. eelarveaastal ei järginud Prantsusmaa sertif itseerimisasutus mudelit, mis on kehtestatud 
suunises nr 7.  
52. Alates 2009. eelarveaastast on sertifitseer imisasutustel parem positsioon selle teabe 
hindamiseks, kuna muudetud suunises nr 4 on es itatud ka makseasutuse täidetavad vormid. 
II OSA – RAAMATUPIDAMISARVES TUSE NÕUETELE VASTAVUSE 
KONTROLLIMINE 
54. Kontrollikoja 1. graafikus on aastate lõikes toodud, millal erinevaid 
raamatupidamisarvestuse nõuetele vastavuse kontro llimise otsuseid rakendati, selle asemel, et 
näidata summade väljajätmist iga eelarveaas ta kohta. Iga eelarveaasta kulutuste 
finantskorrektsioonid, seal hulgas hinnangud tulevaste ko rrektsioonide kohta on toodud 
komisjoni 1. graafikus. 
56. Tsentraliseeritud riskia nalüüs saab planeerimisv ahendi rolli. Aasta N-2 
põllumajanduskulutused eraldati 76 aud itivaldkonnale, millest iga valdkond allub 
samasugusele haldamis- ja kontrollisüsteemile. Kuna kulutused nendes auditivaldkondades maksti välja erinevate makseasutuste poolt, m ääras komisjon planeerimise eesmärgil kindlaks 
1807 auditivaldkonna/makseasutuse paari. Ne nde auditivaldkonna/makseasutuse paaride 
kohta võetakse arvesse järgnevaid  riskifaktoreid: rahaline täht sus (deklareeritud kulutuste 
summad), viimane auditiaasta (ajavahemik pära st kõnealuse meetme viimast auditeerimist), 
kõnealuse meetme olemuslik risk, kontrol lisüsteemi riskid (riskid, mis seonduvad 
kontrollisüsteemiga), makseasutuse risk (riskid, mis seonduvad makseasutusega) ning 
viimasena võetakse arvesse ka OLAFi riski (seotud OLAFi denonsseerimise ja eeskirjade eiramisega) ja Euroopa Kont rollikoja riski (kont rollikoja leidudega  seonduvad riskid). 
Auditivaldkonna/makseasutuse paari liitrisk ar vutatakse välja, korrutades rahalise tähtsuse 
„kaalutud riskiga”, mis on eespool nimetatud riskin äitajate kaalutud keskmine. Liitriski alusel 
luuakse kogu direktoraadi ulatuses auditival dkonna/makseasutuse paaride riskijärjestus. 
57-58.  
2009. eelarveaastaks kasvas komisjoni vastavus audititega kaetud kulutuste määr 61 %ni
4. 
Komisjoni hinnangul on see muljetavaldav ja p iisav kate ning seetõttu ei võta arvesse, et 
riskianalüüsi tulemusena kuulub vastavusauditeer imisele vaid piiratud ar v prioriteetseimateks 
hinnatud meetmeid ja makseasutusi. Otsetoet uste osas, mis moodustasid 2009. eelarveaastal 
72 % kogu põllumajanduskulutustest ning kuuluvad üht se haldus- ja kontrollsüsteemi alla, on 
viimase kolme aasta jooksul auditeerit ud kõiki liikmesriike peale Luksemburgi. 
59. 24 kuu reegel on ELi seadusandjate tahtlik vali k, mille eesmärk on tagada liikmesriikidele 
õiguskindluse andmine. Nimetatud reegli rake ndamisele on loomuomane, et teatud kulutuste 
kohta ei saa teostada finantsk orrektsioone, kuigi neil võib es ineda puudusi. Komisjon on 
korduvalt teinud ettepaneku seda ajalimiiti suurendada, kuid see lükati tagasi nii nõukogus kui ka Euroopa Parlamendis. 
60. Komisjoni hinnangul ei ole kõikide audi tivaldkondade katmine näiteks kolme aasta 
pikkuse perioodi vältel võimalik isegi oluliselt suuremate vahenditega ning on ühekordse 
audiitorkontrolli põhimõtte vastu
5. Inim- ja finantsressursside pühendamine piiratud kulutuste 
ja madala riskiga auditivaldkonna/makseasutuse paaride auditeerimisele oleks ebaefektiivne. 
Seega teostab komisjon vastavusauditite läbiviimist tsentraliseeritud riskianalüüsi alusel, mis 
                                                 
4 26,5 % moodustas põllumajandusturgudesse sekkumine , 70,9 % otsetoetused ja 43,6 % maaelu areng. 
5 See eeldaks nimetatud ajavahemikul umbes 1800 auditivaldkonna auditeerimist, et vältida olukorda, kus 
teatud osasid ei ole enam võimalik 24 kuu reegli tõttu parandada. 
ET 10   ET hõlmab kõiki olulisi riskitegureid ni ng vastab rahvusva heliselt tunnustatud 
auditeerimisstandarditele. 
3. SELGITUS 
Kontrollikoja viidatud juhul re ageeris komisjon saadud teabele õi geaegselt ning riskid said 
korralikult kaetud. Seetõttu ei arva komisjon, et  kontrollikoja viidatud 100 miljoni euro kohta 
oleks pidanud tegema finantskorrektsioone. 
24 kuu reegel on ELi seadusandjate tahtlik vali k, mille eesmärk on tagada liikmesriikidele 
õiguskindluse andmine. Nimetatud reegli rake ndamisele on loomuomane, et teatud kulutuste 
kohta ei saa teostada finantsk orrektsioone, kuigi neil võib es ineda puudusi. Komisjon on 
korduvalt teinud ettepaneku seda ajalimiiti suurendada, kuid see lükati tagasi nii nõukogus kui ka Euroopa Parlamendis. 
61. Otsetoetuste osas, mis moodus tasid 2009. eelarveaastal 72 % kogu 
põllumajanduskulutustest ning kuuluvad ühtse hald amis- ja kontrollsüsteemi alla, on viimase 
kolme aasta jooksul vahemikus 2007–2009 auditeeritud kõiki liikmesriike peale Luksemburgi, langedes seega ajavahemikku, kus 24 kuu reegli kasutamine on välistatud. 
Auditivaldkondade/makseasutuste paaride suur arv on erinevate põllumajanduse toetuskavade 
ohtrate kontrollisüsteemide ja liikmesriikide poolt ametisse  määratud makseasutuste rohkuse 
tulemus. Otsetoetused seevastu esindasid 2008. eelarveaasta riskianalüüsis vaid 12 auditivaldkonda.  
63. Komisjoni hinnangul on kindla  määraga korrektsioonide kasuta mine täielikus vastavuses 
raamatupidamisarvestuse nõuetele vastavuse kontrollimise ja hindamise eesmärgiga ning 
kõige tulemuslikum ja tõhusam viis selle ees märgi saavutamiseks, eriti juhul, kui leitud 
puudused on seotud vaid liikmesriigi haldamis - ja kontrollsüsteemig a. See võtab arvesse 
asjaolu, et on võimatu saada statistiliselt s obivat valimit igast umbes 150 vastavusülesandest, 
mida põllumajanduse ja maaelu arengu peadirek toraat igal aastal läbi viib. Komisjoni 
hinnangul nõuaks niisugune substantiivne kontrollimine iga juhtumi puhul umbes 
100 konkreetse toimiku auditeerimist, andes aa staseks mahuks enam kui 15 000 toimikut.  
Kindla määraga korrektsioonide kasutamist on toetanud ka Euroopa Kohus, kelle arvamuse 
kohaselt vastab see õiguslikele eeskirjadele , mis reguleerivad vastavuse kontrollimise 
protseduuri.  
64. Kõigi 32 vastavusotsuste puhul, mis ajav ahemikul 1996. aastast kuni 2009. aasta lõpuni 
vastu võeti, moodustasid finantskorrekt sioonide kogusummast pisut vähem kui 70 % 
summad, mis arvutati välja kindla määraga korrekt sioone kasutades. Siiski peab komisjon 
asjakohaseks vaadelda juhtude arvu, mitte niivõrd nendega seotud summasid, kuna kõik 
vastavusauditid on üldises aastases auditikava s võrdse tähtsusega. Siinkohal kasutati kindla 
määraga korrektsioone vaid 45 % juhtudest ning viimase kümne vastavusotsuse langetamisel 
väheneb nimetatud määr veelgi 37 %ni. Se e näitab komisjoni jä tkuvaid püüdeid igal 
võimalikul juhul rahalist kahju ELi eelarv ele välja arvutada võ i ekstrapoleerida. 
Nende püüdluste osana sätestas komisjon hiljuti l iikmesriikidele tingimused, mille piires on ta 
valmis piirama mis tahes finantskorrektsioon i ulatust liikmesriigi leitud veamäärani, kui 
tehing on toimunud lõpliku abisaaja taseme l ning asjaomane toetuskava on kajastatud 
kontrollistatistikas.  
65. Komisjon on seisukohal, et liikmesriikide haldamis- ja kontrollsüsteemide toimimisele 
keskendudes on süsteemipõhine auditeerimislähene mine kõige tulemuslikum ja tõhusam viis 
nimetatud eesmärgi saavutamiseks. Et seda tegevust täiendada kõikide põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi poolt iga-aast aselt paikvaatlusel teostatavate umbes 
ET 11   ET 150 vastavusauditi kontekstis tehtud konkreet sete maksete esindusliku tehingute valimi 
substantiivse kontrollimisega, oleks tarvis prae guste auditivahendite mahu olulist (enam kui 
kahekordset) kasvu, mis ei oleks kooskõlas üheg i tasuvusanalüüsiga. Kasv oleks veelgi 
suurem (viiekordne), kui komisjon peaks niis uguse substantiivse kontrollimise kõikides 
auditivaldkondades teostama näiteks kolme aasta pikkuse perioodi jooksul.  
Samuti ei võtaks see arvesse tõsiasja, et sõltumatud auditeerimisasutused kinnitavad 
makseasutuste raamatupidamisarvestuse ja selle sisekontrollisüsteemi toimimise ning tõendavad ja kinnitavad nende kontrollistatistik a, mis tagab raamatupidamise aastaaruannete 
aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korre ktsuse, mida praegu täiendavalt tugevdatakse. 
Samuti ei oleks taolist substantiivset kont rollimist võimalik piirata juhtudega, mille 
„tagajärjed on mõõdetavad ja olulised”, kuna nimetatud järeldusi ei ole võimalik auditi 
läbiviimisel teha ning substant iivse kontrollimise rakendamine  menetluse lõpupoole võib olla 
ebaoluline ja/või võimatu.  
66. Kindla määraga korrektsioonid peegeldavad liikmesriikide haldus- ja kontrollsüsteemide 
puudustest tuleneva finantsriski ulatust ELi eelarvele. Seetõttu on komisjon seisukohal, et 
kasutatavad kindla määraga korrektsioonid ja lõp likele abisaajatele tehtavad eeskirjavastaste 
maksete määrad on omavahel korrelatsi oonis. Suunistes töödokumendis VI/5330/97 on 
sätestatud selge, objektiivne ja stabiiln e süsteem kindla määraga korrektsioonide 
kasutamiseks, vältides nii subjektiiv sust kui ka ebavõrdset kohtlemist. 
Komisjoni vastavusauditi käsiraamatus on se lgesõnaliselt sätestatud, et kindla määraga 
korrektsioonide süsteemi kasutatakse leitud nõrku ste seostamiseks riskiga ELi eelarvele ning 
see risk on peamine element finantskorrektsi oonide taseme hindamisel. Seetõttu peavad 
audiitorid hindama nimetatud riski leevenda vate või suurendavate  tegurite olemasolu. 
Vastavusotsused annavad piisav alt näiteid selle koht a, et niisugust hindamist kasutatakse, 
ning põhjendatud juhtudel viib see finant skorrektsioonide mahu vähendamise või 
suurendamiseni. 
Kuna põllumajanduskulutusi teostatakse ja gatud halduse raames, on liikmesriikidel 
komisjonist parem positsioon, et hi nnata tegelikku finantskahju või  -riski ELi eelarvele ning 
seda tõendada. Vastavusauditi käsiraamat  tunnistab seda selg esõnaliselt ning kohustab 
komisjoni usaldusväärsuse kor ral vastavat teavet arve sse võtma. Seega nõuab ELi 
finantskahju täpsem arvutamine asjaomas e liikmesriigi aktiivset koostööd kõikidel 
raamatupidamisarvestuse nõuetele vastavuse kont rollimise menetluse ta sanditel, kuna vaid 
liikmesriigil on kogu vastava arvutuse tegemiseks  vajalik teave. Kahjuks aga ei kasuta 
liikmesriigid komisjoni soovitusest hoolimata se da võimalust kuigi sageli. Euroopa Kohus on 
kinnitanud, et komisjoni ülesanne ei ole teosta da kontrolle, mis on vajalikud kantud kahjude 
summa täpseks väljaarvutamiseks, vaid pigem on liikmesriigi kohustus tõ endada, et komisjoni 
hinnang oli ülemäärane. 
Selles kontekstis sätestas komisjon hiljuti liik mesriikidele tingimused, mille raames on ta 
valmis piirama mis tahes finantskorrektsioon i ulatust liikmesriigi leitud veamäärani, kui 
tehing toimub lõpliku abisaaja tasemel ning selle kontrollistatistikas kajastub asjaomane 
toetuskava. 
5. SELGITUS  
Käesoleval juhul oleks kontrollikoja soovita tud esindusliku toimikute valimi kontrollimisel 
tõenäoliselt Ühendkuningriiki te istest liikmesriikidest erinevalt koheldud. Liikmesriikide 
võrdseks kohtlemiseks tuleb niisugust substantiivset kontrollimist teostada süstemaatiliselt või vähemalt kõikidel juhtudel, kus võivad vajali kuks osutuda finantskorrektsioonid. Niisugune 
lähenemine nõuaks auditivahendite mahu olulist tõstmist ega oleks kooskõlas 
ET 12   ET tasuvusanalüüsiga. Seetõttu on komisjon ot sustanud ka Euroopa Kohtu toetuse saanud 
süsteemipõhise auditi kasuks, mis tugineb korre ktsioonide hierarhiale, millest kindla määraga 
korrektsioonid on vaid üks võimalikke variante. P eale selle võivad liikmesriigid ELi eelarvele 
tekitatud finantskahju ise täpsemalt välja arvuta da, kuigi nad alati seda võimalust ei kasuta. 
Sellest hoolimata töötas komisjon välja alternatiivse meetodi, et paremini tõelist jääkriski 
määrata, ning esitas selle liikmesriikidel e (vt viimase lõigu punkti 104 alapunkti e).  
Vt vastuseid punktidele 65 ja 66.  67. Oma 2007. aasta eelarve täitmist kinnitava s resolutsioonis nõudis Euroopa Parlament 
selgesõnaliselt, et kindla määr aga korrektsioone rakendataks liik mesriikidele, kes ei suuda 
oma kohustusi täita
6.  
Tänaseni moodustab kindla määraga korre ktsioonide alusel välja arvutatud 
finantskorrektsioonide osakaal (kogusumma alusel) pisut vähem kui  70 % korrektsioonide 
mahust.  
2009. aasta detsembris sätestas komisjon liikme sriikidele tingimused, mille raames on ta 
valmis piirama mis tahes finantskorrektsioon i ulatust liikmesriigi leitud veamäärani, kui 
tehing toimub lõpliku abisaaja tasemel ning selle kontrollistatistikas kajastub asjaomane 
toetuskava. 
68. 1996. aasta reformi käigus võeti kasutuse le iga-aastane raam atupidamisarvestuse 
kontrollimise ja heakskiitmise finantsotsuse sü steem, mille kohaselt peab aastaaruande heaks 
kiitmise otsus olema langetatud aasta n + 1 30. aprilliks, ning hakkas kehtima 
raamatupidamisarvestuse nõuetele vastavuse ko ntrollimise 24 kuu reegel. Sellega anti oluline 
panus eelarve täitmise menetlusse (ja nüüd ka  aastapõhisesse kokkulepitud intressimäära), 
võttes arvesse nende ajastust . Niisuguse aja jooksul raamat upidamisarvestuse nõuetele 
vastavuse kontrollimine kahjustaks raamatupida misarvestuse nõuetele vastavuse kontrollimise 
menetlust. 
69. Aeg, mis kulub raamatupidamisarvestuse n õuetele vastavuse kontrollimise protseduuri 
läbiviimiseks, sõltub paljudest teguritest, millest  mõni jääb väljapoole komisjoni vastutus- ja 
juhtimisala. Nimetatud tegurite hulka kuul uvad näiteks juhtumi keerukus, mis võib nõuda 
täiendavat tööd või isegi lisalähetusi, li ikmesriikide tähtaegadest kinnipidamine, nõuded 
tõlgetele ja lepitusorgani soovi tuste järelkontroll. Peale selle eesmärke sageli ületatakse, et 
austada täielikult liikmesriiki de kaitseõigust, mis on raam atupidamisarvestuse nõuetele 
vastavuse kontrollimise menetluse peamin e põhimõte ning mille täitmist nõutakse 
selgesõnaliselt finantsmääruse rakendusees kirjade artikli 42 lõike 2 punktis c. 
71. Liikmesriigid saavad kõikidest puudustest t eada varsti pärast külastust ning saavad 
viivitamatult rakendada meetmeid nende puuduste  kõrvaldamiseks. Auditi tulemused on teada 
ning neid arvestatakse kõnealuse aasta aas tapõhise kokkulepitud intressimäära arvutamisel. 
Finantskorrektsiooni suuruse määramiseks kuluv aeg on sekundaarne, kui puudused on juba 
tuvastatud ja kõrvaldatud.  
Raamatupidamisarvestuse nõuetele vastav use kontrollimise menetluse tähtaegade 
lühendamine avaldaks negatiivset mõju komisj oni võimele vajalikku auditeerimistegevust ellu 
viia, mis ei oleks ei ELi ega ka liikmesriikide huvides. Sellest hoolimata jätkab komisjon tööd, et vähendada raamatupidamisarvestuse nõuetele vastavuse kontrollimise menetlusele kuluvat aega. 
                                                
 
6 Vt Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu 2007. aasta üldeelarve 
täitmisele heakskiidu andmise kohta punkti 83, III jagu – Komisjon (P6_TA(2009)0289). 
ET 13   ET 72. Ükski menetluses osalev pool ei teinud lep itusmenetluse käigus ühtegi muudatust oma 
arvamustes komisjoni ettepaneku koht a vastu võtta nõukogu määrus ühise 
põllumajanduspoliitika rahastamise kohta, mi s võeti hiljem vastu kui määrus (EÜ) 
nr 1290/2005. 
2006. aastal võttis komisjon meetmed vähendama ks lepitusse minevate juhtude arvu, 
kahekordistades piirmäära, mille ületanud  juhtumid tunnistatakse vastuvõetavaks. 
Lepitusorganini jõudnud juhtude arv ei ole kasvanud võrdväärselt ELi suuruse kasvuga. 
Komisjoni peab lepitusmenetlust nõuetele vastavuse kontrollimise menetluse kasulikuks 
osaks. Seda näitab ka lepitusorgani mõju esit atud finantskorrektsiooni dele. 28 % juhtudest oli 
menetluse tulemus finantskorrektsiooni m äära vähendamine rohkem kui 10 % võrra, 13 % 
juhtudest vähendati seda vähem kui 10 %, sa mas kui 3,5% juhtudest otsustas komisjon oma 
korrektsiooni tagasi võtta. 
73. See, kas tähtajast suudetakse kinni pidada, sõltub paljudest teguritest , millest mõni jääb 
väljapoole komisjoni vastutus- ja juhtimisal a. Nimetatud tegurite hulka kuuluvad näiteks 
juhtumi keerukus, mis võib nõuda täiendavat t ööd või isegi lisalähetusi, liikmesriikide 
tähtaegadest kinnipidamine ja lepitusorgan i soovituste järelkontroll. Sageli eesmärke 
ületatakse, et austada täielikult liikmesriikide  kaitseõigust, mis on raamatupidamisarvestuse 
nõuetele vastavuse kontrollimise menetluse peamine põhimõte. 
2009. aasta lõpuks oli ainult 10 auditit teostatud aas tatel 2004 ja enne seda, mistõttu kulutuste 
finantskorrektsioonid pe rioodist enne 2003. aastat ei olnud su letud. Nende audititega seotud 
kulutuste finantskorrektsioonid perioodist  enne 2003. aastat on hinnanguliselt umbes 
15 miljonit eurot. See tähendab, et vastavuse k ontrollimise töö kulutuste kohta, mis leidsid 
aset enne 2003. aastat, on suures osas lõpule viidud. 
III OSA – RAAMATUPIDAMISARVE STUSE KONTROLLIMISE JA 
HEAKSKIITMISE MENETLUS TERVIKUNA 
76-77.  
Raamatupidamisarvestuse finantsaspektidest lähtuva kontrollimise ja heakskiitmise otsus 
võetakse vastu umbes kuus kuud pärast kõnealuse eelarveaasta lõppu. Selle otsusega kinnitab 
komisjon sellel aastal eelarvest makstavate kulut uste summa. Asjaolu, et nimetatud otsus ei 
takista järgnevate finantskorrektsioone määravate vastavusotsuste langetamist liikmesriikide suhtes, on selgesõnaliselt nimetatud määrus e (EÜ) nr 1290/2005 artiklis 30, millel on sama 
õiguslik seisund kui finantsmäärus el. See vastab oma olemuselt täielikult finantsmäärusele, 
mis sätestab mis tahes muu kulutuse puhul, et ko misjonil on õigus teostada järelkontrolle kuni 
viis aastat pärast otsust eelarve täitmise kohta aastal, mil teostati viimane makse. Muus osas 
loetakse eelarvelisi ku lusid ajutisteks, kuni jä relkontroll on teostatud või viie aasta pikkune 
periood on möödunud.  
Kulude summa, mis tõenäoliselt tulevaste vast avusotsustega rahastamisest välja jäetakse, 
tehakse tingimusliku varana teatavaks komisjoni raamatupidamissüsteemis ning 
raamatupidamise aastaaruande lisas. Koos r aamatupidamisarvestuse finantsaspektidest 
lähtuva kontrollimise ja heakskiitmise otsusega annab see avalikustamine Euroopa Parlamendile ja nõukogule teavet, mida need va javad otsuse langetamiseks eelarve täitmise 
kohta. 
Raamatupidamisarvestuse finantsaspektidest läht uva kontrollimise ja heakskiitmise otsuse roll 
sõnastati üksikasjalikult juba 1993. aasta mä rtsi memorandumis, millega komisjon võttis 
vastu suunised raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise süsteemi reformimiseks, mis muutus kohaldatavaks 1996. aastal (SEK (93) 306) ning mida ei seadnud 
kahtluse alla ükski järgnevate õi gusaktide vastuvõtmisel osalenud pool. 
ET 14   ET 78.  
a) Kõik vastavusotsuses sisalduvad fi nantskorrektsioonid on seotud konkreetse 
eelarveaastaga, mis on täpsustatud nimetatud otsuse lisas. 
b) Nagu juba märgitud vastuses punktile 73, on 2009. aasta lõpuks enne 2003. aastat tehtud 
kulutusi hõlmav vastavuse kontrollimis e töö suures osas lõpule viidud.  
Finantsotsused hõlmavad asjakohast teavet vastava aasta finantskorrektsioonide kohta. 
Vaadake ka vastuseid punktidele 76-77.  
79. See, mida kontrollikoda nimetab piira nguks, on pigem positiivsed omadused, mis on 
iseloomulikud süsteemile, mis on tõestanud oma väärtust ELi finantshuvide kaitsmisel.  
80. Raamatupidamisarvestuse nõuetele vastav use kontrollimise otsuses avaldatakse ELi 
rahastamisest välja jäetud summad eelarve aasta ja liikmesriikide kaupa. Summad 
liimesriikide kohta avaldatakse komisjoni 2009. aasta finantsotsuse 6. lisas. 
Komisjoni talituste töödokume ndi 36. lisas, mis kaasneb fi nantsaruandega Euroopa 
Põllumajanduse Tagatisfondi 2008. eelarveaasta koht a, on esitatud teave igal eelarveaastal 
tehtud kulutuste finantskorre ktsioonide kohta. Teave nende korrektsioonide jaotumise kohta 
liikmesriikide ja erinevate sektorite vahel on esitatud komisjoni teabelehes „Managing the agricultural budget wise ly” („Põllumajanduseelarve arukas haldamine”), mis on avaldatud 
järgmisel veebilehel: 
http://ec.europa.eu/agricu lture/publi/fact/index_en.htm
. 
81. Raamatupidamisarvestuse finantsaspektidest lä htuva kontrollimise ja heakskiitmise otsus 
võetakse vastu umbes kuus kuud pärast kõnealuse eelarveaasta lõppu. Selle otsusega kinnitab 
komisjon sellel aastal eelarvest makstavate kulut uste summa. Asjaolu, et nimetatud otsus ei 
takista järgnevate finantskorrektsioone määravate vastavusotsuste langetamist liikmesriikide suhtes, on selgesõnaliselt nimetatud määrus e (EÜ) nr 1290/2005 artiklis 30, millel on sama 
õiguslik seisund kui finantsmäärus el. See vastab oma olemuselt täielikult finantsmäärusele, 
mis sätestab mis tahes muu kulutuse puhul, et ko misjonil on õigus teostada järelkontrolle kuni 
viis aastat pärast otsust eelarve täitmise kohta aastal, mil teostati viimane makse. Muus osas 
loetakse eelarvelisi ku lusid ajutisteks, kuni jä relkontroll on teostatud või viie aasta pikkune 
periood on möödunud. Kulude summa, mis tõen äoliselt tulevaste vastavusotsustega 
rahastamisest välja jäetakse, tehakse tin gimusliku varana teatavaks komisjoni 
raamatupidamissüsteemis ning raamatupidamise aastaaruande lisas. Koos raamatupidamisarvestuse finantsaspektidest läht uva kontrollimise ja heakskiitmise otsusega 
annab see avalikustamine Euroopa Parlamend ile ja nõukogule teavet, mida need vajavad 
otsuse langetamiseks eelarve täitmise kohta.  
Finantsotsused hõlmavad juba kogu t eavet, mida finantsmääruses ja 
raamatupidamiseeskirjades nõutakse. V aadake ka vastuseid punktidele 76-77. 
82. Reformitud süsteemi kohaselt võetakse raamat upidamisarvestuse finantsaspektidest lähtuv 
kontrollimise ja heakskiitmise otsus vastu vastav ale eelarveaastale jär gneva aasta 30. aprilliks. 
Seega on reformitud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlus makseasutuste raamatupidamisarvestuse kontro llimist ja heakskiitmist  märkimisväärselt 
kiirendanud.  
83. Iga-aastase raamatupidamisarvestuse fi nantsaspektidest läht uva kontrollimise ja 
heakskiitmise otsuse rakendamisega nõustub ko misjon akrediteeritud makseasutuste esitatud 
aastaaruannete sisuga ning vastavad kulutused muutuvad seeläbi lõplikuks. Seda nõustumist 
ei seata järgnevate raamatupidamisarvestuse  nõuetele vastavuse kontrollimise protsesside 
ET 15   ET käigus võimalike finantskorrekt sioonide korral kahtluse alla. Kulude summa, mis tõenäoliselt 
tulevaste vastavusotsustega ELi  rahastamisest välja jäetakse , tehakse tingimusliku varana 
teatavaks komisjoni raamatupidamissüsteemis ning raamatupidamise aastaaruande lisas.  
Finantsotsused hõlmavad juba kogu t eavet, mida finantsmääruses ja 
raamatupidamiseeskirjades nõutakse. Eriti olu line on, et need hõlmavad tingimusliku varana 
hinnangut tulevaste finants korrektsioonide kohta.  
84. Finantsmäärus ja põllumajandust käsitlevad  valdkondlikud määrused annavad komisjonile 
õiguse teostada kõikide kulutuste  üle järelkontrolli  mitme aasta vältel pärast kulutuste 
tegemist. Raamatupidamisarvestus ei tohiks v iidata, justkui jääks selle õiguse tõttu kõik 
kõnealused kulutused vastuvõetuks. Kui potentsi aalsete tagasinõutavate summade suurus on 
kvalifitseeritav, on need toodud konsolidee ritud aastaaruande lisades 5.3 ja 5.4. 
Raamatupidamisarvestuse nõuetele vastavus e kontrollimise otsuses avaldatakse ELi 
rahastamisest välja jäetud summad eelarve aasta ja liikmesriikide kaupa. Summad 
liimesriikide kohta avaldatakse komisjoni 2009. aasta finantsotsuse 6. lisas. 
85. Tingimuslike varade komisjoni raamatupida misarvestusse kandmise eesmärk on avaldada 
(potentsiaalsed) nõuded, põhinedes auditite tulemustel , ning ei ole mõeldud raamatupidamise 
aastaaruannete aluseks olevate tehingute s eaduslikkuse ja korrektsuse kinnitamiseks. 
Tingimuslikus varas toodud summa vastab pari male hinnangule kulude kohta, mis tõenäoliselt 
tulevaste vastavusotsustega ELi rahastamises t välja jäetakse. See summa on toodud komisjoni 
finantsaruannete juurde kuuluva s lisas ning jagatud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi ja 
Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi vahel.  
88. Aastaaruanded hõlmavad kogu teavet, mida fina ntsmääruses ja raamatupidamiseeskirjades 
nõutakse. Kulude summa, mis tõenäoliselt tuleva ste vastavusotsustega ELi rahastamisest välja 
jäetakse, tehakse tingimusliku varana teatav aks komisjoni raamatupidamissüsteemis ning 
raamatupidamise aastaaruande lisas. Järgne vad vastavusotsused aruandeid ei muuda. 
Vastavusotsuste finantsmõju la ngeb eelarveaastale, mil otsus langetatakse, ning ei mõjuta 
seega eelnevate eelarveaasta te raamatupidamisaruandeid. 
89. Raamatupidamisarvestuse nõuetele vastavuse kontrollimise eesmärk on jätta ELi 
rahastamisest välja eeskirjadevas taselt tehtud kulutused, kaitstes  ELi eelarvet kulutuste eest, 
mida sellest maksta ei tohiks. Samas ei ole see mehhanism abisaajatele eeskirjadevastaselt 
tehtud maksete tagasinõudmiseks, mis on vastav alt jagatud halduse põhimõttele liikmesriikide 
ainuvastutus, nagu on viidatud nõukogu määruse (E Ü) nr 1290/2005 artikli 9 lõike 1 punkti a 
alapunktis iii ja finantsmäärus e artikli 53b lõike 2 punktis c. 
Komisjoni hinnangul on raamatupidamisarvestu se nõuetele vastavuse kontrollimine aastate 
jooksul osutunud liikmesriikidele  tugevaks haldus- ja kont rollsüsteemide parandamise 
motivatsiooniks ja seeläbi aidanud ennetada  või tuvastada ja ta gasi nõuda lõplikele 
abisaajatele eeskirjadevastase lt tehtud makseid, mis peegelduvad ka kahanevates veamäärades 
lõpliku abisaaja tasandil. 
90. a) Raamatupidamisarvestuse nõuetele vastavus e kontrollimine ei ole mehhanism abisaajatele 
eeskirjadevastaselt tehtud maksete tagasinõud miseks, mis on vastavalt jagatud halduse 
põhimõttele, nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 ar tikli 9 lõike 1 punkti a alapunktile iii ja 
finantsmääruse artikli 53b lõike 2 punktile c liikmesriikide ainuvastutus. Kui eeskirjadevastaselt tehtud maksed konkreetsetele  abisaajatele on raamatupidamisarvestuse 
nõuetele vastavuse kontrollimise menetluse tu lemus või saab neid nõnda tuvastada, on 
liikmesriigid kohustatud rakendama nimetatud abisaajate suhtes sissenõudmismeetmeid.  
ET 16   ET b) Isegi kui finantskorrektsioonid seonduvad va id puudustega liikmesriikide haldus- ja 
kontrollsüsteemides ja mitte eeskirjadevastase lt tehtud maksetega, on need korrektsioonid 
oluline vahend liikmesriikide ha ldus- ja kontrollsüsteemide parandamiseks ja seeläbi lõplikele 
abisaajatele tehtavate eeskirjavastaste makset e ennetamiseks või tuvastamiseks ja tagasi 
nõudmiseks. Seeläbi annab raamatupidamisarvest use nõuetele vastavuse kontrollimine panuse 
lõplike abisaajate tasandil teostatavate tehingute seaduslikkusesse ja korrektsusesse. Lisaks sellele rakendatakse põllumajanduse valdkonna õigusaktide kohaselt eeskirjadevastaselt 
makseid saanud abisaajate suhtes tõhusaid, hoi atavaid ja proportsionaalseid sanktsioone. 
91. Komisjon kinnitas juba 1993. aasta märtsi me morandumis, millega kiitis heaks suunised 
raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise süsteemi reformimiseks, mis muutusid kohaldatavaks 1996. aastal (SEK(93) 306), et finantskorre ktsioonide näol ei ole tegu 
liikmesriikide vastu suunatud sanktsioonidega. Praegune raamatupidamisarvestuse nõuetele 
vastavuse kontrollimise mehhanism, milles kasutatakse kindla määraga korrektsioone, on saanud heakskiidu ka Euroopa Kohtult, mis viit ab, et tegu ei ole sanktsioone kaasa toova 
mehhanismiga, kuna sanktsioonide rakendamine  liikmesriikide vastu on Euroopa Kohtu 
eesõigus.  
JÄRELDUSED JA SOOVITUSED
 
93. Komisjon tervitab kontrollikoja otsust, et  raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja 
heakskiitmise protseduur annab komisjonile ra amatupidamisarvestuse usaldusväärsuse osas 
piisava kindluse ja teabe, et võtta vastu oma iga-aastane raamatupidamisarvestuse finantsaspektidest lähtuva kontrollimise ja heakskiitmise otsus. 
94. Komisjon tunnistab kontrol likoja tuvastatud puudujääke eelar veaastatel 2007 ja  2008 ning 
on asjaomaste liikmesriikidega suheldes n eed küsimused ka päevakorda võtnud. Selle 
tulemusel on 2009. eelarveaastal olukord kõikide s nimetatud kindluse uutes elementides 
paranenud. 
Komisjoni hinnangul ei nõua arva mus sisekontrolli protseduuride kohta spetsiaalset testimist 
ega kõikide põhi- ja lisakontrollide usaldusv äärsuse hindamist (vastavuse aspektid). 
Sertifitseerimisasutuse ülesanne on vaid kontro llida, et makseasutuse halduslik korraldus ja 
sisekontrollisüsteem vastab kriteeriumitele , mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 885/2006 
I lisas.  
Punktile 34 antud vastuses toodud põhjustel on komisjon seisukohal, et kontrollistatistika on 
piisavalt usaldusväärne, et seda  kindluse tagamisel kasutada. 
Eespool punktis 51 esitatud põhjustel on komisj on seisukohal, et sertifitseerimisasutuste 
arvamus kinnitava avalduse kohta annab lisandväärtust.  
95. Komisjon on arvamusel, et olulised puudused ei mõjuta raamatupidamisarvestuse nõuetele 
vastavuse kontrollimise protseduuri rakendam ist. Kontrollikoja kriitika seondub peamiselt 
menetluse kui sellise ülesehituse, mitte selle rakendamisega, mis, nagu komisjon on märkinud oma vastustes punktidele 76-77, 78b ja 81 ning Euroopa Kohus  on kinnitanud, on täielikult 
kooskõlas praeguste eeskirjadega ning on viim ase 15 aasta jooksul näidanud oma väärtust 
eeskirjadele mittevastavate kulutuste välja jätmisel ELi rahastamisest. 
96. 2009. eelarveaastaks kasvas komisjoni vastav usaudititega kaetud kulutuste määr 61 %ni
7. 
Komisjoni hinnangul on see piisav kate ning on seetõttu arvamusel, et riskianalüüsi 
tulemusena saadakse vastavusauditeerimisek s piisav arv prioriteetseimateks hinnatud 
meetmeid ja makseasutusi. 
                                                 
7 26,5 % moodustas põllumajandusturgudesse sekkumine , 70,9 % otsetoetused ja 43,6 % maaelu areng. 
ET 17   ET Komisjoni hinnangul ei ole kõikide auditivaldkondade ka tmine näiteks kolme aasta pikkuse 
perioodi vältel võimalik isegi oluliselt suuremate vahenditega ning on ühekordse 
audiitorkontrolli põhimõtte vastu. Inim- ja fina ntsressursside pühendamine piiratud kulutuste 
ja madala riskiga auditivaldkonna/maks easutuse paaride auditeerimisele oleks 
ebaproportsionaalne. Seega teostab komisjon vast avusauditite läbiviimist tsentraliseeritud 
riskianalüüsi alusel, mis hõlmab kõiki olulis i riskitegureid ning va stab rahvusvaheliselt 
tunnustatud auditeerimisstandarditele. 
Otsetoetuste osas, mis moodustasid 2009. eel arveaastal 72 % kogu põllumajanduskulutustest 
ning kuuluvad ühtse haldus- ja kontrollsüst eemi alla, on viimase kolme aasta jooksul 
auditeeritud kõiki liikme sriike peale Luksemburgi. 
24 kuu reegel on ELi seadusandjate tahtlik vali k, mille eesmärk on tagada liikmesriikidele 
õiguskindluse andmine. Nimetatud reegli rake ndamisele on loomuomane, et teatud kulutuste 
kohta ei saa teostada finantsk orrektsioone, kuigi neil võib es ineda puudusi. Komisjon on 
korduvalt teinud ettepaneku seda ajalimiiti suurendada, kuid see lükati tagasi nii nõukogus kui ka Euroopa Parlamendis. 
97. Komisjon on seisukohal, et liikmesriikide haldus- ja kontrollsüsteemide toimimisele 
keskendudes on süsteemipõhine auditeerimislähene mine kõige tulusam ja tõhusam viis kindla 
finantshalduse saavutamiseks. Et seda tegevu st täiendada kõikide põ llumajanduse ja maaelu 
arengu peadirektoraadi p oolt iga-aastaselt paikvaatlusel te ostatavate umbes 150 vastavusauditi 
kontekstis tehtud konkreetsete maksete es indusliku tehingute valimi substantiivse 
kontrollimisega, oleks tarvis praeguste auditivahendite mahu olulist (enam kui kahekordset) kasvu, mis ei oleks kooskõlas ühegi tasuvus analüüsiga. Kasv oleks veelgi suurem 
(viiekordne), kui komisjon peaks niisuguse substantiivse kontrollimise kõikides auditivaldkondades teostama näiteks kolme aasta pikkuse perioodi jooksul.  
Samuti ei oleks taolist substantiivset kontrollimis t võimalik piirata juhtudega, mille tagajärjed 
on mõõdetavad ja olulised, kuna nimetatud järel dusi ei ole võimalik auditi läbiviimisel teha 
ning substantiivse kontrollimise rakendamine mene tluse lõpupoole võib olla ebaoluline ja/või 
võimatu. (Vt vastust punktile 65).  
Kindla määraga korrektsioonid peegeldavad l iikmesriikide haldus- ja kontrollsüsteemide 
puudustest tuleneva finantsriski ulatust ELi eelarvele. Seetõttu on komisjon seisukohal, et 
kasutatavad kindla määraga korrektsioonid ja lõp likele abisaajatele tehtavad eeskirjavastaste 
maksete määrad on omavahel korrelatsioonis.  Raamatupidamisarvestuse nõuetele vastavuse 
kontrollimine hõlmab juhtumeid, mille puhul  leitud puudused piirduvad rakendatava 
kontrollisüsteemiga ning need ei ole se ostatavad abisaajatele tehtud konkreetsete 
eeskirjavastaste maksetega, kuid puuduste kont rollimiseks kasutatava te kindla määraga 
korrektsioonide tõttu on oht ELi ee larvele kaetud, nt juhul, kui li ikmesriik ei suuda saavutada 
vähimat kontrollide arvu. 
98. 1996. aasta raamatupidamisarvestuse kontrollim ise ja heakskiitmise protseduuri reformi 
peamine eesmärk oli kehtestada tõhus ja tulus tegutsemisviis saavutamaks ühtse 
põllumajanduspoliitika ja finant smääruse üldisi eesmärke.  
Vastavuse kontrollimise töö kulutuste osas, mi s leidsid aset enne 2003. aastat, oli 2009. aasta 
lõpuks suures osas lõpule viidud. 
99. Kõik vastavusotsuses sisalduvad fi nantskorrektsioonid on seotud konkreetse 
eelarveaastaga, mis on täpsustatud nimetatud otsuse lisas. 
100. Raamatupidamisarvestuse finantsaspektidest lähtuva kontrollimise ja heakskiitmise otsus 
võetakse vastu umbes kuus kuud pärast kõnealuse eelarveaasta lõppu. Selle otsusega kinnitab 
komisjon sellel aastal eelarvest makstavate kulut uste summa. Asjaolu, et nimetatud otsus ei 
ET 18   ET takista järgnevate finantskorrektsioone määravate vastavusotsuste langetamist liikmesriikide 
suhtes, on selgesõnaliselt nimetatud määrus e (EÜ) nr 1290/2005 artiklis 30, millel on sama 
õiguslik seisund kui finantsmäärus el. See vastab oma olemuselt täielikult finantsmäärusele, 
mis sätestab mis tahes muu kulutuse puhul, et ko misjonil on õigus teostada järelkontrolle kuni 
viis aastat pärast otsust eelarve täitmise kohta aastal, mil teostati viimane makse. Muus osas 
loetakse eelarvelisi ku lusid ajutisteks, kuni jä relkontroll on teostatud või viie aasta pikkune 
periood on möödunud.  
Kulude summa, mis tõenäoliselt tulevaste vast avusotsustega rahastamisest välja jäetakse, 
tehakse tingimusliku varana teatavaks komisjoni raamatupidamissüsteemis ning 
raamatupidamise aastaaruande lisas. Koos r aamatupidamisarvestuse finantsaspektidest 
lähtuva kontrollimise ja heakskiitmise otsusega annab see avalikustamine Euroopa Parlamendile ja nõukogule teavet, mida need va javad otsuse langetamiseks eelarve täitmise 
kohta. Vt vastuseid punktidele 76-77. 
101. Iga-aastase raamatupidamisarvestuse fi nantsaspektidest lähtuva kontrollimise ja 
heakskiitmise otsuse rakendamisega nõustub ko misjon akrediteeritud makseasutuste esitatud 
aastaaruannete sisuga ning vastavad kulutused muutuvad seeläbi lõplikuks. Seda nõustumist 
ei seata järgnevate raamatupidamisarvestuse  nõuetele vastavuse kontrollimise protsesside 
käigus võimalike finantskorrekt sioonide korral kahtluse alla. Kulude summa, mis tõenäoliselt 
tulevaste vastavusotsustega ELi  rahastamisest välja jäetakse , tehakse tingimusliku varana 
teatavaks komisjoni raamatupidamissüsteemis  ning raamatupidamise aastaaruande lisas. 
102. Finantskorrektsioonid ei ole sanktsioonide rakendamine, vaid ELi eeskirjadele 
mittevastavate kulude rahastamisest väljajätmine. Need finantskorrektsioonid ei ole „kaubeldavad”, vaid komisjon on need kindlaks määranud vastavalt töödokumendis 
VI/5330/97 sätestatud põhimõtetele  ja teabele, mis on saadud va stavusotsuse langetamisele 
eelneva haldusmenetluse käigus. Liikmesriigi osalus selles menetluse s lähtub põhimõttest 
audi et alteram partem , mis võimaldab liikmesriigil jagada  oma arvamust ja tutvustada oma 
vaatenurka, ning komisjon on ja peab olema valmis liikmesriigi argumente ära kuulama ning 
neid arvesse võtma. Euroopa Kohtus kinnitust leidnud finantskorrektsi oonide arv tõestab, et 
summad on üldjuhul selged ja vastuvaieldamatud. 
103. Nõuetele vastavuse kontrollimine ei kuj uta endast mehhanismi abisaajatele 
eeskirjadevastaselt tehtud maksete tagasinõudmiseks, mis on liikmesriikide ainuvastutus vastavalt jagatud halduse põhimõttele ni ng nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 9 
lõike 1 punkti a alapunkti iii ja finantsmäärus e artikli 53b lõike 2 punk ti c eeskirjadele. Kui 
aga eeskirjadevastaselt tehtud maksed on r aamatupidamisarvestuse nõuetele vastavuse 
kontrollimise menetluse tulemus või saab neid nõnda tuvastada, on liikmesriigid kohustatud rakendama abisaajate suht es sissenõudmismeetmeid. 
104. Komisjoni hinnangul toimib praegune süsteem  hästi ning täidab oma üldisi eesmärke. 
Sellest hoolimata jätkab komisjon oma tegevuse parandamist ning esitab vajadusel Euroopa 
Parlamendile ja nõukogule sobivad edasised parandusettepanekud perioodiks pärast 
2013. eelarveaastat. 
a) Komisjon on seisukohal, et üldjoontes on olemasolevates regulatsioonides eeskirjad ja 
erinevate poolte vastutus piis avalt selgelt kindlaks määratud, võ ttes samas arvesse ka vajadust 
säilitada tarvilik paindlikkus. Komisjon kaalub s iiski, kas määratleda sertifitseerimisasutuste 
roll pärast 2013. eelarveaastat rakenduvate s eeskirjades pisut üksikasjalikumalt. 
b) Olemasolevad eeskirjad juba sätestavad ajalimiidi iga-aastase raamatupidamisarvestuse 
finantsaspektidest lähtuva kontrollimise ja heakskiitmise otsuse vastuvõtmiseks. Raamatupidamisarvestuse nõuetele vasta vuse kontrollimise menetlustele ajapiirangu 
ET 19   ET seadmine läheks vastuollu eesmärgiga ka itsta ELi finantshuve, kuna see välistaks 
finantskorrektsiooni pärast täht aja möödumist. Seetõttu ei kava tse komisjon teha ettepanekut 
niisuguste täiendavate ajalimiitide kasutuselevõtuks. 
c) Raamatupidamisarvestuse finantsaspektidest lähtuva kontrollimise ja heakskiitmise otsus 
võetakse vastu umbes kuus kuud pärast kõnealuse eelarveaasta lõppu. Selle otsusega kinnitab 
komisjon sellel aastal eelarvest makstavate kulut uste summa. Asjaolu, et nimetatud otsus ei 
takista järgnevate finantskorrektsioone määravate vastavusotsuste langetamist liikmesriikide suhtes, on selgesõnaliselt nimetatud määrus e (EÜ) nr 1290/2005 artiklis 30, millel on sama 
õiguslik seisund kui finantsmäärus el. See vastab oma olemuselt täielikult finantsmäärusele, 
mis sätestab mis tahes muu kulutuse puhul, et ko misjonil on õigus teostada järelkontrolle kuni 
viis aastat pärast otsust eelarve täitmise kohta aastal, mil teostati viimane makse. Muus osas 
loetakse eelarvelisi ku lusid ajutisteks, kuni jä relkontroll on teostatud või viie aasta pikkune 
periood on möödunud.  
Kulude summa, mis tõenäoliselt tulevaste vast avusotsustega rahastamisest välja jäetakse, 
tehakse tingimusliku varana teatavaks komisjoni raamatupidamissüsteemis ning 
raamatupidamise aastaaruande lisas. Koos r aamatupidamisarvestuse finantsaspektidest 
lähtuva kontrollimise ja heakskiitmise otsusega annab see avalikustamine Euroopa Parlamendile ja nõukogule teavet, mida need va javad otsuse langetamiseks eelarve täitmise 
kohta. 
Raamatupidamisarvestuse finantsaspektidest läht uva kontrollimise ja heakskiitmise otsuse roll 
sõnastati üksikasjalikult juba 1993. aasta mä rtsi memorandumis, millega komisjon võttis 
vastu suunised raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise süsteemi reformimiseks, mis muutus kohaldatavaks 1996. aastal (SEK (93) 306) ning mida ei seadnud 
kahtluse alla ükski järgnevate õi gusaktide vastuvõtmisel osalenud pool.  
Vt ka vastuseid punktile 97. d) Hinnanguline kulude summa, mis tõenäo liselt tulevaste vastavusotsustega ELi 
rahastamisest välja jäetakse, tehakse tin gimusliku varana teatavaks komisjoni 
raamatupidamissüsteemis ning komisjoni raamatupi damisaruande lisas. Ei oleks sobiv anda 
hinnangut liikmesriigi või summad e eelarvevaldkonna järgi, mis on hetkel vaid parim hinnang 
ning võib lõpliku otsuse vastuvõtmisel muutuda, ega lisada taolist üksikasjalikku teavet 
lõplikesse aruannetesse.  
Raamatupidamisarvestuse nõuetele vastavus e kontrollimise otsuses tuvastatakse ELi 
rahastamisest välja jäetud summad eelarve aasta ja liikmesriikide kaupa. Summad 
liimesriikide kohta avaldatakse komisjoni 2009. aasta finantsotsuse 6. lisas. 
e) Reformitud süsteemi kohaselt võetakse raamat upidamisarvestuse finantsaspektidest lähtuv 
kontrollimise ja heakskiitmise otsus vastu vastav ale eelarveaastale jär gneva aasta 30. aprilliks. 
Seega on reformitud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlus makseasutuste raamatupidamisarvestuse kontro llimist ja heakskiitmist  märkimisväärselt 
kiirendanud.  
Aeg, mis kulub raamatupidamisarvestuse nõ uetele vastavuse kontrollimise protseduuri 
läbiviimiseks, sõltub paljudest teguritest, millest  mõni jääb väljapoole komisjoni vastutus- ja 
juhtimisala. Nimetatud tegurite hulka kuul uvad näiteks juhtumi keerukus, mis võib nõuda 
täiendavat tööd või isegi lisalähetusi, liik mesriikide tähtaegadest kinnipidamine ja 
lepitusorgani soovituste järelkont roll. Peale selle eesmärke sa geli ületatakse, et austada 
täielikult liikmesriikid e kaitseõigust, mis on raamatupida misarvestuse nõuetele vastavuse 
kontrollimise menetluse peamine põhimõte ning mille täitmist nõutakse selgesõnaliselt finantsmääruse rakenduseeskirjad e artikli 42 lõike 2 punktis c. 
ET 20   ET Kindla määraga korrektsioonide kasutamine on tä ielikult kooskõlas raamatupidamisarvestuse 
nõuetele vastavuse kontrollimise eesmärgiga ning kõige tõhusam ja tulusam viis nimetatud eesmärgi saavutamiseks. See võtab arvesse asjaol u, et on võimatu saada statistiliselt sobivat 
valimit igast umbes 150 vastavusülesandest, mida põllumajanduse ja maaelu arengu 
peadirektoraat igal aastal läbi viib. Samuti ei oleks taolist substantiivset kontrollimist 
võimalik piirata juhtudega, mille „tagajärjed on mõõdetavad ja olulised”, kuna nimetatud 
järeldusi ei ole võimalik auditi läbiviimisel teha ning substantiivse kontrollimise rakendamine 
menetluse lõpupoole võib olla ebaoluline ja/või võimatu.  
Kuna põllumajanduskulutusi teostatakse ja gatud halduse raames, on liikmesriikidel 
komisjonist parem positsioon, et hinnata reaals et finantskahju ELi eelarvele ning seda 
tõendada. Vastavusauditi käsiraamat tunnistab  seda selgesõnaliselt ning kohustab komisjoni 
usaldusväärsuse korral vastavat teavet arvesse  võtma. Seega nõuab ELi finantskahju täpsem 
arvutamine asjaomase liikmesriigi aktiivset koostööd kõikidel raamatupidamisarvestuse nõuetele vastavuse kontrollimise menetluse tasand itel, kuna vaid liikmesriigil on kogu vastava 
arvutuse tegemiseks vajalik teav e. Kahjuks aga ei kasuta liik mesriigid komisjoni soovitusest 
hoolimata seda võimalust kuigi sageli.  
Lisaks on kindla määraga korrektsioonide meetodi heaks kiitnud ka Euroopa Kohus, kelle 
hinnangul vastab see õiguslikele eeskirjadele , mis reguleerivad vastavuse kontrollimise 
menetlust. Täpsemalt on Euroopa Kohus kinnitanud, et komisjoni ülesanne ei ole teostada 
kontrolle, mis on vajalikud kantud kahjude summa täpseks väljaarvutamiseks, vaid pigem on 
liikmesriigi kohustus tõendada, et komisjoni hinnang oli ülemäärane.  
Komisjon tegi hiljuti ettepaneku rakendada sü steemi, mille kohaselt saavad liikmesriigid 
alates 2010. aastast üldraamistikku tugevdada, s aades lõplike abisaajate tasandil piisava 
kindluse tehingute seaduslikkus e ja korrektsuse kohta. Sellel eesmärgil peaksid 
sertifitseerimisasutused laiendama oma tegevu st praegustest nõuetest kaugemale, koostades 
antud kulutuste üldkogumi kohta täies mahus uuesti esindusliku valimi tehingutest, mida 
kõnealune makseasutus on kohapeal kontro llinud. Ülesanne hõlmaks kogu toimiku 
käsitlemist, alates abitaotluse saamisest kuni lõpliku makse väljaarvutamise ja teostamiseni. 
f) Liikmesriikidele raamatupidamisarvestuse nõ uetele vastavuse kontrollimise otsuste kaudu 
kehtestatavad finantskorrektsi oonid ei ole sanktsioonide rakenda mine, vaid ELi eeskirjadele 
mittevastavate kulude rahastamisest välja jätmine. Seda on kinnitanud ka Euroopa Kohtu pädevus. 
g) Komisjon jätkab järelevalve teostamist se rtifitseerimisasutuste  töö üle konkreetsete 
auditikülastuste vormis. 
ET 21   ET 0100200300400500600700800Miljonites eurodes
1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007
Eelarveaasta1. graafik – välja jäetud summad eelarveaastate lõikes 
(koos tulevaste korrektsioonide prognoosidega)
Ajaloolise keskmise baasil antud hinnang
Ettevalmistavad korrektsioonid
Otsused 30–32
Otsused 1–29