EUROOPA KOMISJON Strasbourg, 5.10.2021 COM(2021) 615 final KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE ELi strateegia antisemitismi vastu võitlemiseks ja juudi eluviisi edendamiseks (2021–2030)































Sest antisemitism murendab meie keskseid väärtusi, milleks on humaansus, usuvabadus ja võrdsus. Antisemitism mürgitab ühiskonda. Me kõik peame sellega võitlema. Seda ära hoidma. Ja selle välja juurima. ― Euroopa Komisjoni president Ursula von der Leyen Brüssel, 3. veebruar 2021 Juudiviha ei piirdu kunagi ainult juutide vaenamisega. Kui arvame, et antisemitism ohustab ainult juute, oleme eksiteel. Ohus on kogu Euroopa ja vabadused, mille saavutamine on võtnud aastasadu. ― Rabi Jonathan Sacks Euroopa Parlament, 27. september 2016 EESMÄRK SAAVUTADA ANTISEMITISMIVABA EUROOPA LIIT Euroopa juudid ja juudi kogukonnad on rohkem kui kahe aastatuhande jooksul aidanud kaasa Euroopa ühiskonna, poliitika, majanduse, teaduse ja kultuuri arengule ning moodustavad lahutamatu osa Euroopa identiteedist. Gustav Mahlerist Sigmund Freudi, Hannah Arendti ja Simone Veilini on juudid rikastanud Euroopa kultuuri-, vaimu- ja usupärandit. Samal ajal on Euroopas sajandeid esinenud antisemitismi, mis on väljendunud juutide väljasaatmises, tagakiusamises ja pogrommides. Selle kulminatsioon oli holokaust – Euroopa ajaloo kustutamatu häbiplekk, mis hävitas mitmes Euroopa osas juudi eluviisi ja pärandi. Euroopa Liidu ajaloolised juured peituvad Teises maailmasõjas ja eurooplased tegutsevad sihikindlalt selle nimel, et sellised koledused ei korduks. Paraku ei lõppenud antisemitism holokaustiga. Mitu inimpõlve pärast holokausti on antisemitism nii Euroopas kui ka mujal muret tekitavalt tõusuteel. Euroopa Liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine. Liit seisab ühemõtteliselt vastu mis tahes vormis vihkamisele ja igasugusele diskrimineerimisele, põhinegu see rassilisel või etnilisel päritolul, usutunnistusel või veendumustel, sool, seksuaalsel sättumusel, vanusel või puudel. Antisemitism on vastuolus Euroopa põhiväärtustega. See kujutab endast ohtu mitte ainult juudi kogukondadele ja juudi eluviisile, vaid ka avatud ja mitmekesisele ühiskonnale, demokraatiale ja euroopalikule eluviisile. Euroopa Liit on kindlalt otsustanud sellele lõpu teha. Iga teine eurooplane peab antisemitismi probleemiks. Kümnest juudist üheksa leiavad, et antisemitism on nende riigis suurenenud. 85 % juutidest peab antisemitismi tõsiseks probleemiks. Antisemitismi esineb tänapäeval nii ajaloolisel kui ka uuel kujul, alates internetis levivast vaenukõnest ning juudi rahva ning nende vara ja institutsioonide vastu suunatud vihakuritegudest ja rünnakutest ning lõpetades sünagoogide, surnuaedade ja mälestusmärkide rüvetamisega. Antisemitismi esineb juutide igapäevaelus tööl, eravestlustes, avalikes kohtades, meedias, spordis ja kultuuris ning usukommete täitmisel poetatud märkuste ja juhuslike tegude kujul. See väljendub rassilises, etnilises või usulises diskrimineerimises ning juutide ja juudiks peetavate inimeste stereotüpiseerimises ja vihkamises. Antisemitism võib kaasa tuua vägivaldseid ja surmaga lõppevaid rünnakuid, nagu 2012. aastal Toulouse’is Ozar Hatorah’ koolis, 2014. aastal Brüsselis juudi muuseumis, 2015. aastal Pariisis Hyper Cacheri poes ja 2019. aastal Halle'i sünagoogis. Lisaks on COVID-19 pandeemia näidanud, kuidas vanad antisemiitlikud eelarvamused võivad uuesti esile kerkida ning õhutada uusi vandenõuteooriaid ja vihkamist nii internetis kui ka mujal. Juudid on pandeemia ajal olnud üks kõige rünnatumaid kogukondi; neid on põhjendamatult süüdistatud viiruse loomises ja vaktsiinide väljatöötamises kasumi teenimise eesmärgil. Samuti on pandeemia ajal võetud meetmeid võrreldud juudi rahva genotsiidi põhjustanud tegevusega, millega pisendatakse holokausti ohvrite ja üleelanute kannatusi ja tunnistatakse need mitteoluliseks. Kuigi vaenukõne ja vägivald on kergesti tuvastatavad, laseb ühiskonna laialdane teadmatus ja ükskõiksus antisemitismil edasi kesta ja isegi kasvada, kui sellele probleemile piisavat tähelepanu ei pöörata. Meil kõigil on kohustus nii noori kui ka vanu pidevalt teavitada ja harida. Seda enam, et holokaustiga kokku puutunud põlvkond on peaaegu kadunud, mistõttu on järjest raskem vahetut kogemust ja olulisi õppetunde järgmistele põlvkondadele edasi anda. Juudi eluviis ELis 21. sajandil

Enne Teist maailmasõda elas Euroopas hinnanguliselt 9,5 miljonit juuti. Natsid ja nende käsilased tapsid holokausti käigus kuus miljonit juuti. Tänapäeval on juudi elanikkond ELis hinnanguliselt 1,5 miljonit inimest. Viimastel aastakümnetel on juudi kultuurielu paljudes Euroopa riikides taas elavnenud. Juudi identiteet on tugevamaks muutunud ja moodustab Euroopa ühiskonna lahutamatu osa. Kuid antisemiitlike rünnakute kasvava arvu tõttu on suurenenud ka juudi kogukondade hirm, mistõttu on tulnud võtta juutidega seotud paikade kaitsmiseks täiendavaid turvameetmeid. Viimastel aastatel on juudi elanikkond ELis vähenenud ning selle peamiseks põhjuseks on väljaränne EList. See on seotud mitme teguriga, milleks on eelkõige mure turvalisuse pärast, tunne, et riigi valitsusel puudub otsusekindlus antisemitismiga tegeleda, ning juudi kommete ja traditsioonidega seotud avalike arutelude politiseerumine. Antisemitismi vastu võitlemise tõhustamine Viimase 20 aasta jooksul on antisemitismi käsitletud Euroopa Liidu rassismivastase võitluse osana. Võttes arvesse antisemitismi märkimisväärset kasvu, on selle vastu suunatud jõupingutusi viimastel aastatel tõhustatud ning võitlus antisemitismi vastu on seatud ELi poliitilises tegevuskavas esiplaanile. 2015. aastal nimetas Euroopa Komisjon esimest korda ametisse antisemitismivastase võitluse ja juudi eluviisi edendamise koordinaatori. 2017. aasta juunis võttis Euroopa Parlament vastu resolutsiooni antisemitismi vastu võitlemise kohta ja 2018. aasta detsembris võttis nõukogu vastu avalduse antisemitismi vastu võitlemise kohta. Avalduse rakendamise toetamiseks moodustas komisjon antisemitismi vastu võitlemise ajutise töörühma, mis koondab liikmesriikide ja juudi kogukondade esindajaid. 2019. aasta detsembrist saadik kuulub antisemitismivastane võitlus Euroopa eluviisi edendamise eest vastutava komisjoni asepresidendi pädevusalasse, mis annab märku sellest, et seda tuleb käsitada valdkondadeülese prioriteedina. 2020. aasta detsembris võttis nõukogu vastu täiendava avalduse, milles keskenduti antisemitismivastase võitluse integreerimisele kõikidesse poliitikavaldkondadesse. Seda on tugevdatud mitme strateegiaga, mis toetavad võrdõiguslikkuse liidu paketti intersektsionaalsuse kaudu. Antisemitismi ilmingute püsimine ja kasv nõuab ELi tasandil tõhusamat reageerimist. Käesoleva strateegiaga, mis on esimene omataoline, tõhustab komisjon sihikindlalt võitlust antisemitismi vastu ning aitab luua võrdsusel ja austusel põhineva kaasava ühiskonna, et tagada juutidele Euroopas positiivne tulevikuväljavaade. Strateegia aluseks on ulatuslikud konsultatsioonid asjaomaste sidusrühmadega. Komisjon kutsub ELi institutsioone, liikmesriike, rahvusvahelisi organisatsioone ning kõiki kodanikuühiskonna osalejaid ja kodanikke üles kujundama tulevikku, kus ei ELis ega mujal ei leiduks antisemitismi. Komisjon peab korrapärast dialoogi Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentidega, et ergutada neid võtma antisemitismi vastu võitlemiseks ja juudi eluviisi toetamiseks uusi meetmeid. Võttes täielikult arvesse liikmesriikide pädevusi, nähakse käesoleva strateegiaga ette komisjoni poliitikaraamistik aastateks 2021–2030 ning toetatakse ja ergutatakse liikmesriikide ja kõigi sidusrühmade vahelist koostööd. Oluline on märkida, et strateegias ei käsitleda üksnes antisemitismi ilmingutele reageerimist, vaid selle eesmärk on tõhustada meetmeid, millega antisemitismi kõigis selle vormides aktiivselt ennetada ja selle vastu võidelda ning tagada juudi eluviisi elujõud kaasavas ja mitmekesises ELis. Strateegia toetub kolmele sambale: 1 – mis tahes vormis antisemitismi ennetamine ja selle vastu võitlemine 2 – juudi eluviisi kaitsmine ja edendamine ELis 3 – haridus, teadusuuringud ja holokausti mälestamine Samuti on selle strateegia eesmärgiks võtta ELile ülemaailmses antisemitismivastases võitluses kindel juhtroll, milleks tuleks sisemeetmeid täiendada kõigis kolmes sambas rahvusvaheliste jõupingutustega. Mis tahes vormis vihkamine õõnestab inimese väärtust ja on vastuolus kõige sellega, mille eest EL seisab. Strateegia on osa komisjoni jõupingutustest võidelda mis tahes vormis vihkamise, diskrimineerimise ja rassismi vastu. See täiendab ELi rassismivastase võitluse tegevuskava (2020–2025), kuna rassism võib esineda ka koos muud laadi diskrimineerimise ja vihkamisega, sealhulgas usutunnistuse või veendumuste alusel. Vaja on intersektsionaalset lähenemisviisi , et sillutada teed ühiskonnale, kus ei esine antisemitismi, toetada juudi eluviisi kogu selle mitmekesisuses ning parandada juutide elu ja nende tulevikuväljavaateid Euroopas. Teatavatel juhtudel võetakse strateegias arvesse ka juutide ja teiste etniliste või usuvähemuste diskrimineerimiskogemuste ühisosa. I.MIS TAHES VORMIS ANTISEMITISMI ENNETAMINE JA SELLE VASTU VÕITLEMINE Pidagem meeles, et rõhuja julmusest rohkem teeb ohvrile haiget kõrvalseisjate vaikimine. ― Elie Wiesel Tänapäeval esineb antisemitismi paremäärmuslike, vasakäärmuslike ja islamiäärmuslike ideedega radikaalsetes rühmitustes, seda võidakse põhjendada antisionismiga, kuid see võib esineda ka ühiskonna keskmes. Antisemiitlik kõne või käitumine võib olla avalik või varjatud, teadlik või alateadlik. Antisemitism võib olla ebaseaduslik tegevus, mis on ELi ja asjaomase riigi õiguse alusel karistatav. Antisemitismi ilmingute hulka kuulub ka Iisraeliga seotud antisemitism, mis on kõige levinum antisemitismi vorm, millega Euroopas elavad juudid tänapäeval internetis kokku puutuvad. Pika ajalooga antisemiitlikud vandenõuteooriad ja desinformatsioon ei pruugi küll iseenesest ebaseaduslikud olla, teevad aga palju kahju. Need põlistavad eelarvamusi ja stereotüüpe ning võivad põhjustada diskrimineerimist, marginaliseerimist, radikaliseerumist ja vihakuritegusid. Komisjon on alates 2017. aastast kasutanud oma antisemitismivastases tegevuses praktilise suunise ja alusena holokausti mälestamise rahvusvahelise ühenduse õiguslikult mittesiduvat antisemitismi määratlust (IHRA määratlus). IHRA määratlus on õigustel põhineva ja ohvrikeskse lähenemisviisi edendamise lähtealus. 2021. aasta jaanuaris avaldas komisjon koostöös IHRAga antisemitismi määratluse praktilise kasutamise käsiraamatu Handbook for the practical use of the IHRA working definition of antisemitism, milles on antud ülevaade Euroopa headest tavadest, mida rahvusvahelised organisatsioonid, riigiasutused, kodanikuühiskond ja juudi kogukonnad määratluse kasutamisel rakendavad.

1.1.Antisemitismi vastu võitlemine kõigis poliitikavaldkondades ja ELi vahendite kasutuselevõtmine Antisemitismi vastu võitlemine on keeruline ülesanne. Selle mitmetahulised väljendusvormid ning levimine kogu sotsiaalse ja poliitilise spektri ulatuses nõuavad terviklikku reageerimist, mille puhul tuleks võtta aluseks tugev õigusraamistik, tagada selle nõuetekohane järgimine, võtta arvesse julgeolekuaspekte ning täiendada seda haridus- ja kaasamismeetmetega. Seepärast võtab komisjon poliitika, õigusaktide ja rahastamisprogrammide väljatöötamisel antisemitismi vastu võitlemist senisest süstemaatilisemalt arvesse ning kutsub teisi ELi institutsioone üles tegema koostööd selleks vajalike vahendite ja tavade tugevdamiseks. Lisaks on liikmesriigid juba võtnud kohustuse mis tahes vormis antisemitismi ennetada ja võidelda selle vastu rassismi, ksenofoobiat, radikaliseerumist ja vägivaldset äärmuslust käsitlevate uute riiklike strateegiate ja olemasolevate riiklike strateegiate ja/või tegevuskavade raames võetavate uute meetmete kaudu. Mõju saavutamiseks peavad need strateegiad sisaldama sihtmeetmeid ja neid tuleb toetada asjakohaste rahaliste vahenditega. IHRA määratluse vastuvõtmine ja erisaadikute või -koordinaatorite määramine kõikides liikmesriikides on samuti vajalikud sammud riiklikul tasandil tõhusate meetmete võtmiseks. Selleks et strateegiat saadaks edu, on ülimalt oluline kaasata rohkem kodanikuühiskonna organisatsioone ja juudi kogukondi. Komisjoni eesmärk on tõhustada nendega tehtavat aktiivset koostööd ja anda rahalist toetust kõigi strateegiaga hõlmatud valdkondade algatustele. Sihtmeetmete võtmiseks kasutatakse mitmesuguseid ELi rahastamisprogramme, eelkõige kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programmi, mille eelarve on 1,55 miljardit eurot ja mis on kõigi aegade suurim ELi rahastamisprogramm, millega edendatakse põhiõigusi. Lisaks toetatakse asjaomaseid meetmeid selliste ELi programmide kaudu nagu õigusprogramm, programm „Euroopa horisont“, programm „Loov Euroopa“, programm „Erasmus+“, Sisejulgeolekufond, ühtekuuluvuspoliitika fondid, naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahend ning ühinemiseelse abi rahastamisvahend. Lisaks saab komisjon tehnilise toetuse vahendi kaudu rahastada liikmesriikide struktuurireforme, sealhulgas mitut riiki hõlmavaid reforme, et tõhustada koostööd ning tugineda diskrimineerimise ja antisemitismi vastu võitlemise parimatele tavadele. Kõik liikmesriigid peavad ELi vahendite rakendamiseks meetmete võtmisel täielikult järgima mittediskrimineerimise põhimõtet. Eelkõige tuleb kogu programmide ettevalmistamise, rakendamise, järelevalve, aruandluse ja hindamise ajal järgida Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, millega keelatakse igasugune diskrimineerimine, sealhulgas rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste alusel. Kui ELi diskrimineerimisvastaseid norme on rikutud, sealhulgas diskrimineeritud juute nende usutunnistuse või etnilise päritolu tõttu, võib rahastamise peatada. Komisjon ja liikmesriigid jälgivad, et neid norme järgitakse kõigi ELi poolt rahastatavate programmide puhul. Selle strateegia rakendamise toetamiseks ja liikmesriikide jõupingutuste koordineerimisele kaasaaitamiseks loob komisjon antisemitismi vastu võitlemise ajutise töörühma, mis hakkab tegutsema liikmesriikide, juudi kogukondade ja teiste sidusrühmade esindajaid koondava alalise struktuurina. Ka Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet toetab ELi ja liikmesriike käesoleva strateegia ning antisemitismi vastu võitlemise riiklike strateegiate või tegevuskavade rakendamise jälgimisel tõendusmaterjali, abi ja oskusteabega. Põhimeetmed Komisjon: ·korraldab igal aastal antisemitismi vastu võitlemise teemal kodanikuühiskonna foorumi, kus osalevad komisjoni, juudi kogukondade, kodanikuühiskonna ja muude sidusrühmade esindajad, et luua sidemeid ning maksimeerida ühismeetmete ja ELi rahastamise mõju; ·toetab tehnilise toetuse vahendi kaudu liikmesriikide jõupingutusi antisemitismi ja diskrimineerimise vastu võitlemise riiklike strateegiate väljatöötamisel ja rakendamisel ning annab neile 2023. aastaks hinnangu. Liikmesriike innustatakse: ·töötama 2022. aasta lõpuks välja antisemitismi vastu võitlemise riiklikud strateegiad või lisama sellesuunalised meetmed olemasolevatesse riiklikesse rassismivastastesse tegevuskavadesse ning tagama nende rakendamiseks piisava rahastamise; ·võtma vastu IHRA antisemitismi määratlust ja seda kasutama ning ergutama ka kohalikke ametiasutusi, piirkondi, linnu ning muid institutsioone ja organisatsioone seda tegema; ·nimetama antisemitismi vastu võitlemiseks ja juudi eluviisi toetamiseks ametisse erisaadikud/-koordinaatorid. 1.2.Antisemiitliku vaenukõne ja vihakuritegude vastu võitlemine Juudid on antisemiitlike eelarvamuste tõttu toime pandud kuritegude peamine sihtmärk. Kuid antisemitismi verbaalsete ja füüsiliste väljendusvormide sihtmärgiks võivad sattuda ka inimesed, kes ei ole juudi päritolu. 71 % juutidest, kes mõnikord kannavad või eksponeerivad esemeid, mis võivad neid juudina identifitseerida, hoiduvad sellest vähemalt aeg-ajalt. 44 % noortest Euroopa juutidest on kokku puutunud antisemiitliku ahistamisega. ELi raamotsuses rassismi ja ksenofoobia vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse vahenditega on nähtud ette tugev õigusraamistik, et võidelda antisemiitlike vihakuritegude ja vaenukõne vastu, mille hulka kuuluvad muu hulgas holokausti avalik õigustamine, eitamine või mitteoluliseks tunnistamine viisil, mis võib tõenäoliselt õhutada vägivalda või vihkamist. Otsuse täielik ja nõuetekohane ülevõtmine on komisjoni prioriteet. Õiguskaitseasutustel ja kohtutel on vaenukõnet ja vihakuritegusid käsitlevate õigusaktide (sealhulgas raamotsuse) tõhusal rakendamisel ning ohvrite õiguste kaitsmisel oluline roll. Õigusraamistiku täiendavaks tugevdamiseks teeb komisjon 2021. aastal algatuse laiendada ELi kuritegude loetelu, et see hõlmaks ka vihakuritegusid ja vaenukõnet. Komisjon toetab liikmesriike rassismi, ksenofoobia ja muus vormis sallimatusega võitlemise ELi kõrgetasemelise töörühma kaudu ja teeb koostööd Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ameti, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti, Euroopa õigusalase koolituse võrgustiku ning liikmesriikide ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega, et edendada õiguskaitse- ja kohtusüsteemi vallas koolitust ja suutlikkust, suurendada vihakuritegude registreerimist ja sellealaste andmete kogumist, julgustada ohvreid vihakuritegudest teatama ning tugevdada õiguskaitseasutuste ja juudi kogukondade koostööd. Ohvrite õigusi käsitleva ELi strateegia (2020–2025) eesmärk on tagada, et kuriteoohvrid, sealhulgas antisemiitlike vihakuritegude ohvrid, saavad täielikult kasutada oma õigusi ja on kaitstud teisese ohvristamise eest. Antisemiitlike juhtumite ohvrite toetamise struktuurid Euroopas on sageli ebapiisavad. Liikmesriike ergutatakse looma integreeritud ja sihipäraseid spetsialiseeritud tugiteenuseid kõige haavatavamatele ohvritele, sealhulgas antisemiitlike vihakuritegude ohvritele. Samuti peaksid liikmesriigid tagama mittediskrimineerimist käsitleva erikoolituse politseiametnikele ja teistele, kes puutuvad kokku antisemiitlike vihakuritegude ohvritega. Komisjon jälgib jätkuvalt seda, kuidas rakendatakse kuriteoohvrite õiguste direktiivi, millega tagatakse, et kõigil kuriteoohvritel on õigused, sealhulgas juurdepääs spetsialiseeritud tugiteenustele ja kaitsemeetmetele, mis vastavad nende individuaalsetele vajadustele ja haavatavusele. Komisjon toetab Euroopa õigusalase koolituse strateegia (2021–2024) raames õigusvaldkonna spetsialistide koolitamist, tagamaks, et ELi õigusakte kohaldatakse nõuetekohaselt ja et spetsialistidel oleksid asjakohased oskused. Komisjon toetab ka antisemitismi käsitlevate koolituste ja materjalide väljatöötamist ning teeb need Euroopa e-õiguskeskkonna portaali Euroopa koolitusplatvormi kaudu kättesaadavaks. Lapse õigusi käsitleva ELi strateegiaga soovib komisjon integreerida laste õigused ELi poliitikavaldkondadesse, et paremini kaitsta lapsi, kes on sattunud diskrimineerimise, sealhulgas usutunnistuse või veendumuste tõttu diskrimineerimise ohvriks. Usaldusväärsed ja võrreldavad andmed antisemitismi ilmingute kohta on väga olulised, et hinnata antisemitismi levikut Euroopas ja selle vastu tõhusalt võidelda. Teatatud intsidentide registreerimine on sageli ebajärjekindel, sest liikmesriigid kasutavad erinevaid meetodeid, mistõttu ei saa andmeid võrrelda. Rassismi ja ksenofoobia vastu võitlemise kõrgetasemelise töörühma raames aitab põhiõiguste amet liikmesriikidel täiustada ja ühtlustada vihakuritegusid, sealhulgas antisemitismi käsitlevate andmete registreerimise ja kogumise metoodikat. Intsidentidest teatamata jätmine on probleem: 79 % küsitletud juutidest ei olnud kõige rängemast antisemiitlikust intsidendist teatanud ühelegi organisatsioonile. Sellega seoses peaksid liikmesriigid lihtsustama antisemiitlike vihakuritegude ja vaenukõne ohvrite jaoks intsidentidest teatamist ja andma neile võimaluse teha seda mitmesuguste kanalite kaudu, et intsidentidest teatamist ja nende registreerimist suurendada. Põhimeetmed

Komisjon: ·toetab kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programmi kaudu organisatsioone ja projekte, mille eesmärk on võidelda antisemiitliku vaenukõne ja vihakuritegude vastu ja registreerida nende ilminguid; ·aitab liikmesriikidel tagada (muu hulgas ELi-poolse rahastamise kaudu), et integreeritud ja sihipärased tugiteenused oleksid antisemiitlike vihakuritegude ohvritele kättesaadavad; ·tõhustab (muu hulgas Euroopa õigusalase koolituse võrgustiku ja Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ameti kaudu) toetust õigus- ja õiguskaitsetöötajatele mõeldud, antisemitismi vastu võitlemist käsitlevatele koolitusprogrammidele ja suutlikkuse suurendamise meetmetele. Liikmesriike innustatakse: ·viima kiiresti lõpule rassismi- ja ksenofoobiavastast võitlust käsitleva raamotsuse ülevõtmine ja rakendamine ning esitama antisemiitliku vaenukõne ja vihakuritegude eest ELi ja riiklike õigusaktide alusel süüdistusi; ·kooskõlastama antisemitismi vastu võitlemise alast koolitustegevust Euroopa õigusalase koolituse võrgustiku ja Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ametiga ning tegema selles vallas koostööd kodanikuühiskonna organisatsioonidega. 1.3.Võitlus antisemitismi vastu internetis Antisemitism on internetis laialt levinud ning võib viia radikaliseerumise ja füüsiliste rünnakuteni. Rassismi- ja ksenofoobiavastast võitlust käsitleva raamotsuse kohaselt on antisemiitlik kõne (nii internetis kui ka väljaspool seda), mis õhutab vägivalda ja vihkamist, kriminaliseeritud. Antisemiitlikud stereotüübid, vandenõuteooriad ja desinformatsioon ei pruugi küll iseenesest ebaseaduslikud olla, teevad aga palju kahju. Alates COVID-19 pandeemia puhkemisest on antisemitism internetis järsult kasvanud. Selle probleemi tulemuslikuks lahendamiseks on vaja rohkem teavet selle kohta, kuidas antisemiitlik sisu internetis liigub, ning sellise sisu jagajate tausta ja motiivide kohta. Samuti on vaja leida uusi ja uuenduslikke meetodeid diskrimineerimise ja antisemiitliku kübervihkamise vastu võitlemiseks. Natsiteemalised sümbolid, mälestusesemed ja kirjandus ning nende tänapäevased variatsioonid on internetis kergesti kättesaadavad. Selliste toodete kuvamist ja müüki võib käsitada raamotsuse rakendamiseks vastu võetud siseriiklike õigusaktide kohaselt vaenukõnena, kui see õhutab avalikult vihkamist ja vägivalda. Kuid isegi kui see nii ei ole, võib sellise materjali kättesaadavus kinnistada natsiideoloogiat ja ergutada antisemiitlikku subkultuuri. Toetudes internetis leviva vaenukõne vastase võitluse tegevusjuhendile, tuleb tugevdada dialoogi valdkondlike ja IT-ettevõtjatega, et tagada nende koostöö sellise materjali kuvamise ja/või müügi ärahoidmiseks. Audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et videote jagamise platvormi teenuseosutajad võtavad asjakohaseid meetmeid, et kaitsta üldsust vägivalda või vihkamist õhutavate äriliste teadaannete ja audiovisuaalse sisu, sealhulgas antisemiitliku sisu eest. Digiteenuste õigusakti ettepanekus nähakse veebiplatvormide jaoks ette selged ja ühtlustatud hoolsuskohustused, sealhulgas ebaseaduslikust sisust ja toodetest teavitamise ja nende suhtes meetmete võtmise protseduurid, mis võimaldavad kasutajatel vaenukõnest lihtsal ja tõhusal viisil teatada. Väga suurte veebiplatvormide puhul keskendutakse ettepanekus sellele, et kõrvaldada lüngad, mis võimaldavad ebaseaduslikku ja kahjulikku käitumist internetis, eelkõige haavatavate rühmade suhtes. Internetis leviva vaenukõne vastase võitluse tegevusjuhend on komisjoni ja IT-ettevõtjate vaheline vabatahtlik koostööprojekt, mille eesmärk on tõkestada ebaseadusliku, sealhulgas antisemiitliku vaenukõne levikut. Selleks et ELi liikmesriikidel oleks hõlpsam võtta viha õhutavat ja terroristlikku veebisisu levitavate rühmade ja üksikisikute suhtes integreeritud meetmeid, koordineerib Europol üleeuroopalisi meetmeid, mis on suunatud internetis leviva rassistliku ja ksenofoobse vaenukõne ning terroristliku ja vägivaldse äärmusliku sisu, sealhulgas antisemiitliku sisu vastu. Väärinfovastase tegevuskava ja Euroopa demokraatia tegevuskava raames pööravad komisjon ja Euroopa välisteenistus jätkuvalt erilist tähelepanu desinformatsioonikampaaniate, vaenukõne ning vägivalla ja äärmusliku retoorika kasutamise õhutamise analüüsimisele ja neile reageerimisele, sealhulgas Euroopa välisteenistuse idanaabruse strateegilise kommunikatsiooni töörühma kaudu. Pealse selle tõhustatakse väärinfot käsitlevat tegevusjuhendit, mis samuti aitab paremini võidelda internetis leviva antisemitismi vastu. Kodanikuühiskonna organisatsioonid teevad nende tegevusjuhendite kohaldamisel tihedat koostööd komisjoni ja veebiplatvormidega. Uued tehnoloogiad pakuvad uusi võimalusi inimeste elu parandamiseks, kuid võivad ka süvendada diskrimineerimist ja võimendada kahjulikku veebisisu, sealhulgas antisemiitlikku sisu. Tehisintellekti käsitleva õigusakti eesmärk on takistada kõrge riskitasemega tehisintellektisüsteemidel levitada diskrimineerivat ja eelarvamuslikku, sealhulgas antisemiitlikku vaenu õhutavat sisu. Tehisintellekti algoritme saab kasutada ka positiivsete sõnumite ja vastupropaganda tugevdamiseks. Selleks tuleks koondada eksperte, kes tegeleksid internetis levivate vandenõuteooriate, antisemitismi ja holokausti eitamise või moonutamise küsimustega. Põhimeetmed Komisjon: ·tugevdab võitlust internetis leviva antisemitismi vastu ja loob kooskõlas asjaomase tegevusjuhendiga usaldusväärsete teavitajate ja juudi organisatsioonide üleeuroopalise võrgustiku; toetab Euroopa digitaalmeedia vaatluskeskust ja selle riiklikke keskusi, et suurendada nende faktikontrollijate suutlikkust tuvastada desinformatsiooni, ning teeb koostööd sõltumatute organisatsioonidega, et töötada välja vastunarratiive, sealhulgas kolmandate riikide keeltes; ·korraldab häkatoni, mis aitab ekspertidel vahetada teavet, et töötada välja uusi uuenduslikke viise veebi- ja digikeskkonnas antisemitismiga võitlemiseks; ·teeb koostööd valdkondlike ja IT-ettevõtjatega, et hoida ära natsiteemaliste sümbolite, mälestusesemete ja kirjanduse ebaseaduslik kuvamine ja müük internetis; ·teeb põhjaliku andmeanalüüsi, et paremini mõista antisemitismi levikut internetis ning seda, kuidas see liigub ja laieneb; ·käsitleb antisemiitlikku vaenukõnet ajakohastatud strateegias „Parem internet lastele“, mis järgmisel aastal vastu võetakse. Liikmesriike innustatakse: ·toetama kodanikuühiskonna organisatsioone (sealhulgas rahaliselt) internetis leviva antisemiitliku vaenukõne, desinformatsiooni ja vandenõuteooriate vastu võitlemisel asjaomastes keeltes; ·tugevdama riiklike õiguskaitse- ja kohtuasutuste suutlikkust esitada süüdistusi internetis leviva vaenukõne eest. 1.4.Antisemiitliku diskrimineerimise vastane võitlus Juutidel on oht kokku puutuda diskrimineerimisega, eriti kui neid on võimalik identifitseerida juudina, st kui nad kannavad kipat või Taaveti tähega kaelaehet või kui nad räägivad avalikult oma juudi identiteedist. Neid võidakse diskrimineerida tööl või töökohale kandideerides ja muudes valdkondades, nagu haridus, tervishoid või eluase. ELi õigusaktidega on keelatud diskrimineerimine rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste alusel, sealhulgas antisemitism. Rassilise võrdõiguslikkuse direktiiv pakub juutidele kaitset teatavates eluvaldkondades rassilise või etnilise päritolu alusel toimuva diskrimineerimise, sealhulgas ahistamise vastu ja võrdse tööalase kohtlemise direktiiv pakub neile kaitset tööhõive valdkonnas usutunnistuse või veendumuste alusel toimuva diskrimineerimise vastu. Riiklikud võrdõiguslikkust edendavad asutused analüüsivad, jälgivad ja toetavad võrdset kohtlemist. 2022. aastaks esitab komisjon uue õigusakti ettepaneku, et tugevdada nende asutuste rolli. Mitmekesisuse hartad ergutavad organisatsioone töötama välja ja rakendama töökohal mitmekesisuse ja kaasamise poliitikat. Loodud on mitmekesisuse hartade ELi platvorm, mis võimaldab olemasolevatel hartadel vahetada ja jagada kogemusi ja häid tavasid. Samuti peaksid need süstemaatiliselt tegelema spetsiifiliste probleemidega, mis on seotud töökohal antisemitismi tuvastamise ja selle vastu võitlemisega. Juutide võrdõiguslikkust käsitlevaid andmeid on suhteliselt vähe, kuna rassilisel või etnilisel päritolul ning usutunnistusel või veendumustel põhinevate andmete kogumine on tundlik teema ning Euroopa juudid moodustavad üsna väikese rühma, mistõttu saadakse suurematest uuringutest vähem koondandmeid. Mittediskrimineerimist, võrdõiguslikkust ja mitmekesisust käsitlev ELi kõrgetasemeline töörühm toetab spetsiaalse alarühma kaudu liikmesriike andmete kogumisel, et aidata analüüsida võrdõiguslikkuse olukorda, austades seejuures täielikult põhiõigusi. Lisaks võtab komisjon mitmesuguseid meetmeid, et käsitleda koos meedia, kodanikuühiskonna ja rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimeste esindajatega rassilisi ja etnilisi stereotüüpe, ning võtab meetmeid, et tagada võrdõiguslikkust käsitlevate andmete kogumisel järjekindlus, eelkõige seoses andmete jaotamisega rassilise või etnilise päritolu alusel. Põhimeetmed Komisjon: ·teeb 2022. aastaks ettepaneku riiklike võrdõiguslikkust edendavate asutuste jaoks siduvate standardite kohta ning teeb koostööd Equineti ja võrdõiguslikkust edendavate asutustega, et suurendada nende teadmisi antisemitismi kohta; ·aitab liikmesriikidel tehnilise toe rahastamisvahendi raames kavandada ja rakendada reforme, millega võidelda koolides igasuguse diskrimineerimise ja antisemitismi vastu. Tihedama koostöö ja parimate tavade vahetuse hõlbustamiseks tuginetakse sealjuures mitut riiki hõlmavatele tegevustele; ·lisab ELis esinevat antisemitismi ja siin elavaid juute käsitlevad andmed rassilisel või etnilisel päritolul ning usutunnistusel või veendumustel põhinevate võrdõiguslikkust käsitlevate andmete kogumisse ja kasutab neid koos teiste selliste andmetega. Liikmesriike innustatakse: ·tagama, et riiklikel võrdõiguslikkust edendavatel asutustel on piisavad vahendid, et antisemiitliku diskrimineerimise juhtumeid nõuetekohaselt käsitleda ja nendest teatada; ·tegelema antisemiitliku diskrimineerimise probleemiga kõigis valdkondades, sealhulgas haridus ja koolitus, tööhõive, tervishoid ja eluase, kasutades selleks sihtmeetmeid, nagu koolitus ja teadlikkuse suurendamine. 1.5.Euroopa Komisjon näitab eeskuju Komisjon edendab ka edaspidi oma personalistrateegia raames kaasavat ja mitmekesist töökeskkonda, kus ei esine antisemitismi. Selleks rakendab ta mitmekesisuse ja võrdõiguslikkuse poliitikat, millega välditakse ahistamist, diskrimineerimist ja mis tahes vormis rassismi. Eelkõige parandab komisjon oma töötajate teadlikkust antisemitismist ja selle vastu võitlemisest ning juudi eluviisi ja kultuuri mõistmist, pöörates laiemalt tähelepanu vähemusrühmade eripära austamisele, mis on Euroopa olulisi põhiväärtusi. Ka koolitustel käsitletakse alateadlikke eelarvamusi, sealhulgas usutunnistuse või veendumustega seotud eelarvamusi. Komisjon jätkab holokausti tähistamist asutusesiseste personaliürituste ja teadlikkuse suurendamise algatustega ning korraldab Brüsselis igal aastal hanuka algust tähistava ürituse, et tõsta esile töötajate mitmekesisust. Komisjon kutsub ka teisi ELi institutsioone üles võtma meetmeid, et edendada töökohtadel mitmekesisust ja kaasamist. Põhimeetmed Komisjon: ·järgib ka edaspidi institutsioonis esinevate antisemitismi juhtumite suhtes nulltolerantsi, kasutades lähtealusena IHRA määratlust; ·koolitab teatavaid töötajaid, näiteks personalitöötajaid, et nad tunneksid IHRA määratluse alusel ära antisemitismi, ning korraldab vajaduse korral õppereise, näiteks Iisraeli; ·soodustab paindlikku töökorraldust, et töötajad saaksid usupühasid tähistada; ·kutsub Euroopa koole üles tagama, et kõik õpilased oleksid teadlikud juudi eluviisist Euroopas, holokaustist ja antisemitismist, ning tähistama igal aastal rahvusvahelist holokausti mälestuspäeva ja tegema külaskäike mälestuspaikadesse.

II.JUUDI ELUVIISI KAITSMINE JA EDENDAMINE ELis „Olen elanud piisavalt kaua, et olla näinud asju, mille kohta uskusin, et need on lõplikult minevikku jäänud, kuid mis tegelikult olid vaid viivuks suigatanud.“ Liliana Segre (holokausti üleelanu) Selleks et juudid saaksid täiel määral osaleda Euroopa elus, peavad nad end tundma ohutult ja turvaliselt. Kuid turvalisus on juudi kogukonna peamine mure. 38 % juutidest on kaalunud emigreerumist, sest nad ei tunne end Euroopas juutidena turvaliselt. Kolmandik (34 %) juute väldib vähemalt aeg-ajalt juudi ürituste või mälupaikade külastamist, sest ei tunneks ennast seal või teel sinna turvaliselt. Mitmed üle kogu Euroopa toimunud hukkunutega terrorirünnakud on näidanud, et juutidega seotud paigad ei ole alati piisavalt kaitstud. Kuigi kõigi kodanike kaitsmise eest vastutavad riiklikud ametiasutused, on enamik juudi kogukondi ja kodanikuühiskonna organisatsioone pidanud investeerima oma julgeolekumeetmetesse märkimisväärseid rahalisi vahendeid. 2.1.Võitlus juutide vastu suunatud vägivaldse äärmusluse ja terrorismi vastu 2020.– 2025. aasta julgeolekuliidu strateegia eesmärk on tagada kooskõlas ELi väärtuste ja põhimõtetega julgeolek kõigile ELi kodanikele. 2020. aasta terrorismivastase võitluse tegevuskavaga tõhustatakse võitlust terrorismi ja vägivaldse äärmusluse vastu ning suurendatakse ELi vastupanuvõimet terrorismiohtudele. 2017. aasta avaliku ruumi kaitse toetamise tegevuskava raames, milles käsitleti muu hulgas pühakodade kaitset, töötas komisjon välja mitmesuguseid juhendmaterjale, töövahendeid ja koolituskavasid, et toetada liikmesriikide ja usukogukondade tööd selles valdkonnas. Nõukogu 2021. aasta juuni järeldustes avaliku ruumi kaitse kohta rõhutati, et pühakojad vajavad spetsiifilisi kaitsemeetmeid. Avaliku sektori asutuste ning usujuhtide ja -kongregatsioonide, sealhulgas juudi kogukonna liidrite ja kongregatsioonide vahelist koostööd tuleb veelgi tugevdada, et parandada kogukondade ohuteadlikkust ning edendada usaldust suurendavate meetmete kaudu nende kaasatust ja vastupanuvõimet. See aitab edendada häid tavasid ja koolitust pühakodade kaitse valdkonnas, kuna viimased on sattunud viimasel ajal üha enam terrorirünnakute sihtmärgiks. Komisjonil on kavas korraldada ka kõrgetasemeline konverents juudi kogukondade kaitse teemal ELis. Samuti toetab komisjon avaliku ruumi kaitse algatuste raames jätkuvalt liikmesriikide ja juudi kogukondade püüdlusi tugevdada pühakodade kaitset. Järgmine projektikonkurss kuulutatakse välja 2022. aastal ja sellega suureneb valdkonnale eraldatud kogusumma 24 miljoni euroni. Et paremini mõista ja ennetada julgeolekuohte ning korraldada elanikkonna kaitset nende eest ja vastulööki neile, on komisjonil kavas uurida koos Euroopa Liidu luure- ja situatsioonikeskusega võimalust hakata korraldama ELis juudi rahvast, kogukondi ja pühakodasid ähvardavate ohtude korrapärast hindamist. Vägivaldse äärmusluse vastu võitlemisel on oluline süvendada demokraatiat ja vähendada ühiskonna vastuvõtlikkust äärmuslike ideoloogiate suhtes. Antisemitismi esineb mitmesugustes äärmuslikes ideoloogiates, alates džihadismist kuni vägivaldse paremäärmusluseni. Radikaliseerumine, terroristide värbamine ja terrorirünnakute ettevalmistamine toimub sageli internetis. Määruses, milles käsitletakse võitlemist terroristliku veebisisu levitamise vastu, on see probleem käsile võetud ja nõutud veebiplatvormidelt sellise sisu aktiivset tuvastamist ja eemaldamist hiljemalt 1 tunni jooksul. Põhimeetmed Komisjon: ·pakub ELi rahalist toetust projektidele, mis keskenduvad avaliku ruumi ja pühakodade kaitsele, ning selgitab koostöös liikmesriikidega välja praegu rakendatavad turva- ja kaitsemeetmed; ·jätkab peamiselt programmi „Euroopa horisont“ kaudu teadus- ja innovatsioonitegevuse rahastamist, et mõista tänapäevaseid radikaliseerumissuundumusi ning töötada välja vahendeid ja mudeleid nende tõhusaks ennetamiseks ja neile reageerimiseks; ·suurendab operatiivtuge liikmesriikidele ja juudi kogukondadele, pakkudes turvameetmete alast koolitust. Selle osana on ette nähtud ELi julgeolekunõustajate külaskäigud liikmesriikidesse, et luua pühakodade kaitse vallas koolitajate võrgustik; ·teeb radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku kaudu kindlaks, kui suurt tähelepanu vajavad vägivaldse äärmusluse ennetamisel ja selle vastu võitlemisel konkreetselt antisemitism ja selle järelmid; ·teeb tihedat koostööd Europoliga, sealhulgas selle internetisisust teavitamise üksusega, et võidelda internetis leviva antisemiitliku terrorismi ja vägivaldse äärmusluse vastu, astudes vastu terroristliku veebisisu levitamisega tegelevatele rühmitustele ja üksikisikutele, ning tagada terroristliku veebisisu määruse kiire rakendamine; ·toetab terrorirünnakute ohvrite mälestamist, sealhulgas digitaalse ohvrimüüri rajamise kaudu. Liikmesriike innustatakse: ·võtma vajalikke meetmeid juutidega seotud paikade turvalisuse tagamiseks ning pakkuma piisavat rahalist või muud toetust, sealhulgas ELi politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi riiklike iga-aastaste programmide kaudu; ·lõimima pühakodade kaitset käsitlevad ELi töövahendid ja juhendid oma riiklikesse antisemitismi vastu võitlemise strateegiatesse ning rakendama neid; ·kasutama ära abivahendeid, mis Europol on terrorismivastase tegevuse ning sellega seotud uurimiste raames nii internetis kui ka väljaspool seda loonud, eriti selliste uurimiste puhul, mis käsitlevad rassismi, ksenofoobiat ja antisemitismi. 2.2.Juudi eluviisi ning usu- ja veendumusvabaduse edendamine Juudi eluviis on osa ELi mitmekesisusest. Juudid võivad olla ilmalikud, liberaalsed, reformistlikud, agnostilised, ortodokssed või ultraortodokssed, võides kuuluda aškenazi või sefaradi rühma. Nende juured võivad olla endises Nõukogude Liidus, Lähis-Idas, Kesk-Aasias, Aafrikas või mujal. Paljud juudid kuuluvad segaperekondadesse, mis suurendab veelgi nende päritolu ja veendumuste mitmekesisust. Vaatamata juutide pikaajalisele kohalolekule Euroopas ei ole inimestel ikkagi piisavalt teadmisi juudi eluviisi ja judaismi kohta. Vaid 3 % eurooplastest arvab, et nad on juudi ajaloost, kommetest ja tavadest väga hästi informeeritud, samas kui 68 % ütleb, et nad ei ole informeeritud. Eelarvamuste kummutamiseks ja juudi eluviisi tunnustamiseks Euroopa ühiskonna osana tuleb suurendada üldsuse teadlikkust ja teadmisi juudi ajaloost ja kultuurist. Juudi rahvas väljendab oma juutlust ainuomaste kultuuriliste, traditsiooniliste ja religioossete tavade kaudu, millega hoitakse oma ajalugu ja õpetust alles tulevaste põlvede jaoks. Üks selliseid tavasid on juudi kevadpüha Tu bišvat (puude uus aasta), mis on pühendatud looduse kaitsmisele ja mille pidustuste käigus istutatakse puid. Teine näide on loomade koššer tapmine šehita. Euroopa Liidu Kohus tunnistas oma 2020. aasta detsembri otsuses riitusliku tapmise kohta, et liikmesriigid võivad vastavalt riigisisesele olukorrale võtta vastu eri norme tingimusel, et järgitakse harta artikli 10 lõiget 1, leides õiglase tasakaalu loomade heaolu ning inimeste vabaduse vahel oma usku kuulutada.

Juudi eluviis saab õitseda ainult kaasavas ühiskonnas, mis põhineb tugevatele ja usalduslikele suhetele teiste kogukondade ja uustulnukatega, mis väljendub eelkõige kohalikul tasandil. Kultuuril võib olla oluline roll kaasava ühiskonna arendamisel. Olgu jutt muusikast, kinematograafiast või lavakunstist – kultuurisektor on võimas jõud, mis edendab kaasatust ja võitleb diskrimineerimise kõigi vormide vastu. Komisjon toetab juudi kultuuri ja kunsti, näiteks pakkudes programmi „Loov Euroopa“ ja teiste programmide kaudu rahalist toetust, et võidelda juudi rahva kohta käivate ja muude stereotüüpide vastu Euroopa ühiskonnas. Kaasamise edendamisel on ka spordil ja meedial oluline osa. Näiteks mõnede riikide jalgpalliliidud- ja klubid on juba võtnud luubi alla antisemiitliku käitumise ja vahejuhtumid. Komisjon teeb tihedat koostööd kodanikuühiskonna algatuste ja teiste osalejatega, et tugevdada UEFAga sõlmitavas tulevases koostöölepingus (2022–2024) võitlust antisemitismi ja rassismi vastu jalgpallis ning võtta üldiselt koos laiema ringi partnerorganisatsioonidega käsile antisemitismi probleem spordis, käivitades muu hulgas asjaomaseid sotsiaalmeediakampaaniaid. Stereotüüpe esineb ka meedias. Austades ajakirjandusvabadust, toetab komisjon ajakirjanike koolitamist, et õpetada neid ära tundma antisemitismi kõiki vorme ja märkama antisemiitlikke eelarvamusi meediakajastustes. Põhimeetmed Komisjon: ·parandab teadlikkuse suurendamise kampaania abil üldsuse teadmisi ja arusaamu juudi eluviisist, tehes tihedat koostööd juudi kogukondadega, sealhulgas kultuuride- ja usunditevahelise dialoogi ja tegevuste kaudu; ·otsib võimalusi siduda omavahel juudi tava istutada Tu bišvati püha ajal puid, teiste seas koolilaste osalusel, ja ELi kohustus istutada aastaks 2030 kolm miljardit puud, mis sai võetud ELi elurikkuse strateegia 2030 alusel, et suurendada mõlema ettevõtmise nähtavust ja osalejate teadlikkust teineteisest; ·hõlbustab riigiasutuste ning juudi ja moslemi kogukondade vahel usutraditsioonidel põhineva tapmisega seotud tavade levitamist, tuginedes OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo, Euroopa Nõukogu ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide kogemustele; ·võtab meetmeid antisemitismi vastu võitlemiseks ja juudi eluviisi edendamiseks piirkondlikul ja kohalikul tasandil, selgitades muu hulgas välja parimad tavad ja koostades nende kohta piirkondlikul ja kohalikul tasandil tegutsevate organisatsioonide jaoks juhendi ja koolitusmaterjalid; ·toetab Euroopa integratsioonivõrgustiku kaudu rändajatele ELi väärtuste kohta teabe andmise heade tavade vahetamist, sealhulgas antisemitismi vastu võitlemisel, nähes rändajaid ELi väärtuste saadikutena. Liikmesriike innustatakse: ·tagama poliitiliste ja õiguslike meetmete abil, et usurühmitused ja -kogukonnad, sealhulgas juudid, saaksid elada oma elu vastavalt oma usulistele ja kultuurilistele traditsioonidele; ·suurendama üldsuse teadlikkust juudi eluviisist ja traditsioonidest, sealhulgas juudi rahva jaoks oluliste päevade avaliku tähistamise ning projektide rahastamise ja kampaaniate korraldamise kaudu. 2.3.Juudi pärandi säilitamine Juudi kultuuripärand on Euroopa kultuuri lahutamatu osa. Juudi kogukondade hävitamine holokaustis muutis Euroopa nägu ning jättis paljud juudi hooned, surnuaiad ja muud pärandpaigad tühjaks ja kasutamata. Maha jäetud pärand on praegu sageli halvas seisukorras või lagunemisohus. Euroopa kultuuripärandi tegevusraamistik sisaldab erimeedet, mis käsitleb Euroopas asuvaid juudi surnuaedu. Euroopa kultuuripärandit, sealhulgas juudi pärandit, toetavad mitmed ELi poliitikameetmed, programmid ja rahastusvahendid, eelkõige programm „Loov Euroopa“, programm „Euroopa horisont“, programm „Erasmus+“, kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programm ja ühtekuuluvuspoliitika fondid. Euroopa Nõukogu raamkonventsioonis, mis käsitleb kultuuripärandi väärtust ühiskonnas (Faro konventsioon), rõhutatakse pärandi olulisust seoses inimõiguste ja demokraatiaga ning edendatakse laiemat arusaamist pärandist ja selle suhetest kogukondade ja ühiskonnaga. Terezíni deklaratsioonis holokausti aja varade ja seonduvate küsimuste kohta, millele kõik liikmesriigid 2009. aastal alla kirjutasid, on välja toodud mitmeid meetmeid, millega taastada natside tagakiusamise ohvrite ja nende järglaste omandiõigused. Algatuse „DiscoverEU“ raames julgustatakse noori reisijaid külastama kultuuripärandi paiku, et suurendada nende teadlikkust Euroopa kultuuripärandist. Põhimeetmed Komisjon: ·kutsub linnu üles käsitlema Euroopa kultuuripealinna tiitli taotlemisel oma vähemuste ajalugu, sealhulgas juudi kogukonna ajalugu; ·kasutab Euroopa Nõukogu ja komisjoni ühisalgatusena loodud Euroopa kultuuripärandi päevi selleks, et juhtida tähelepanu juudi pärandile kogu Euroopas; ·jätkab juudi kultuuri digitaalse taastamise projekti, millega töötada välja põhjalik andmebaas juutide omanduses olnud kultuurivarade kohta, mille natsid röövisid, kogudes häid tavasid ja pannes ette teadlikkuse suurendamise meetmeid; ·alustab Euroopa juudi surnuaedade kaitsmise projekti ettevalmistusi, tuginedes kahe varasema Euroopa Parlamendi katseprojekti tulemustele ja tugevdades sidemeid juudi matmispaikade säilitamisest huvitatud rühmade vahel; ·edendab algatuse „DiscoverEU“ raames Euroopas reisivate noorte külastusi juudi pärandpaikadesse. Liikmesriike innustatakse: ·julgustama ja edendama Euroopa kultuuripärandi päevade korraldamist, tõstes esile juudi pärandit oma riigi kontekstis, sealhulgas muuseumides, riigi rahastatud festivalidel ja kaunites kunstides; ·toetama juudi pärandi säilitamist ja kaitsmist Faro konventsiooni alusel; ·kasutama juudi pärandi kaitsmisel ELi rahastamisvõimalusi, sealhulgas ühtekuuluvuspoliitika fonde; ·rakendama 2009. aasta Terezíni deklaratsiooni. III.HARIDUS, TEADUSUURINGUD JA AJALOOLINE MÄLU „Kui imeline on see, et maailma parandama asumiseks ei pea ootama ühtainumastki hetke.“ – Anne Frank Euroopa tuleviku kujundamiseks peavad inimesed mõistma selle minevikku. Teadmised juutide traditsioonilisest eluviisist ja Euroopas sajandeid vohanud antisemitismist, samuti holokausti mõjust juudi rahvale ja Euroopa tsivilisatsioonile on olulised selleks, et mõista antisemitismi tänapäeval ja vältida säherduste julmuste kordumist. Sellega seoses on väga oluline käsitleda hariduses juudi eluviisi, antisemitismi ja holokausti ning uurida seda teemat teaduslikult, keskendudes holokausti kõrval ka juutide rollile Euroopa ühiskondade kujunemisel. Euroopa haridusruumi ja uut Euroopa teadusruumi käsitlevates teatistes on tähtsal kohal kaasamise, võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise küsimus. Komisjon on teinud ka ettepaneku, et tulevase teadusuuringute ja innovatsiooni pakti kontekstis peaksid liikmesriigid tõstma teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas ühise väärtusena esile võrdseid võimalusi. Digiõppe tegevuskavas (2021–2027) keskendutakse sellele, kui oluline on võidelda desinformatsiooni vastu ning edendada hariduse ja koolituse raames digikirjaoskust, töötades välja suunised õpetajatele ja haridustöötajatele, et edendada kriitilist mõtlemist, sallivust ja võimestavat internetikasutust. Lisaks on UNESCO ja OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo korduvalt kutsunud üles edendama haridusprogramme osalisriikides, kelle seas on ka ELi liikmesriigid, et suurendada noorte teadlikkust vastastikuse austuse ja mõistmise väärtusest. UNESCO ja OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo pürgimused soodustavad antisemitismialase hariduse süsteemsust, tagades et õppekavade väljatöötamisel ja rakendamisel vaadeldakse ka antisemitismi tänapäevaseid vorme. 3.1.Antisemitismi ja juudi eluviisi alane haridus ja teadus Iga laps peaks Euroopa ajaloo lahutamatu osana õppima tundma juudi eluviisi ja antisemitismi. Haridus võib aidata muuta noorsugu vähem vastuvõtlikuks antisemiitlikele ideedele ja ideoloogiatele ning kõigile muudele sallimatuse ja diskrimineerimise vormidele. Vastastikusele mõistmisele võib kaasa aidata ka võimalus teha koostööd juudi kogukondade ja nende liikmetega, aga ka teiste vähemuste ja usurühmadega. Euroopa noorteaasta 2022 annab selles perspektiivis uusi võimalusi. Koolid ja ülikoolilinnakud peavad olema kõigile ohutud paigad. Õpetajaid tuleks valmistada ette käsitlema antisemitismi, holokausti, juudi eluviisi ja ajalugu ka mitmekultuurilistes õpperühmades. Komisjon on toetanud antisemitismi, juudi eluviisi ja holokausti käsitlevaid teadusuuringuid programmi „Horisont 2020“ ja programmi „Kodanike Euroopa“ kaudu ning jätkab seda tegevust programmi „Euroopa horisont“ ja kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programmi raames. Siiski on antisemitismi ja juudi õpingute õppetoolid ELis omavahel vaid nõrgalt seotud. Puudub keskne teaduskeskus. Holokausti uuringute kõrval tuleks Euroopas rohkem uurida antisemitismi ja juudi eluviisi kõiki aspekte.

Antisemitismi ilmingutega kokkupuutumise ja antisemitismi tajumise uuringutes on EL haaranud juhtohjad. Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti uuringut juutide kokkupuudete kohta antisemitismi ilmingutega korratakse 2023. aastal ja seejärel korrapäraste ajavahemike järel. Eurobaromeetri uuring antisemitismi tajumise kohta üldsuse seas viiakse teist korda läbi 2024. aastal ja seejärel korratakse seda iga viie aasta tagant. Tõenditel põhineva poliitikakujundamise hõlbustamiseks on vaja rohkem uurida antisemiitlikke eelarvamusi elanikkonna hulgas. Põhimeetmed Komisjon: ·hoogustab koostöös liikmesriikide ja teadusringkondadega Euroopa kaasaegse antisemitismi ning juudi eluviisi ja kultuuri uuringute keskuse loomist, edendades valdkonnaüleseid teadusuuringuid kogu Euroopas ja rahastades programmi „Euroopa horisont“ kaudu teadusuuringuid rassismi ja ksenofoobia mitmesuguste struktuursete vormide kohta, võttes arvesse riikide eripära ja intersektsionaalsust; ·toetab õppeasutustes Euroopa noorte saadikute võrgustiku loomist, et edendada holokausti mälestamist koolides, ülikoolides, kutseõppe- ja haridusasutustes; ·rahastab kogu ELi hõlmavat uuringut antisemiitlike eelarvamuste kohta kõikide liikmesriikide elanikkonna ja eelkõige noorte seas; ·toetab liikmesriikide jõupingutusi edendada ühiseid väärtusi ja kaasavat haridust ning rakendada nõukogu soovitust ühiste väärtuste, kaasava hariduse ja õpetamise Euroopa mõõtme edendamise kohta, luues uue hariduse ja koolituse valdkonna võrdõiguslikkuse ja väärtuste töörühma, mis käsitleb muu hulgas ka juudi eluviisi ja traditsioone; ·toetab programmi „Erasmus+“ ja Euroopa solidaarsuskorpuse kaudu tegevusi Euroopa väärtuste edendamiseks ning diskrimineerimise ja sallimatuse kõigi vormide, sealhulgas antisemitismi vastu võitlemiseks, edendades kodanikuõpetust ja noorte osalemist demokraatlikus elus; ·toetab koostöös UNESCO ja OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste bürooga haridustöötajate koolitusi, tuginedes vastavalt poliitikakujundajate ja õpetajakoolitusasutuste jaoks välja töötatud juhisele „Antisemitismi käsitlemine hariduse kaudu“; ·aitab liikmesriikidel tehnilise toetuse vahendi kaudu kavandada ja rakendada koolides reforme laiemalt diskrimineerimise ja kitsamalt antisemitismi vastu võitlemiseks. Liikmesriike innustatakse: ·edendama hariduse ja teadusuuringute abil elanikkonna teadmisi juudi eluviisist, antisemitismist ja holokaustist ning hoogustama võimalusi mööda kohaliku tasandi suhtlust kogukondade vahel; ·teatama antisemiitliku diskrimineerimise juhtumitest koolides ja pidama selliste juhtumite üle arvet ning toetama koolijuhte ja õpetajaid selle küsimusega tegelemisel. 3.2.Holokaustialane haridus, teadus ning ajalooline mälu Holokaust on Euroopa ajaloo määrava tähtsusega sündmusi, mille käigus tapeti kuus miljonit juudi last, naist ja meest. Ehkki natsirežiimi peamiseks sihtmärgiks olid juudid, kiusati taga ka teisi rühmi, sealhulgas romasid, puuetega inimesi, slaavlasi, Jehoova tunnistajaid, LGBTIQ-inimesi ja poliitilisi teisitimõtlejaid. Holokausti ohvrite mälestamise käigus on nende lugusid aastakümnete jooksul edasi kantud. Tänaseks on aga kõik holokausti üle elanud inimesed jäänud vanaks või surnud. Neid, kes olid Teise maailmasõja ajal täiskasvanueas ja kellel oli holokaustist kõige selgem mälestus, ei ole enam meie hulgas. Tänaste ja tulevaste eurooplaste ülesanne on hoida neid lugusid alles ja au sees ning jutustada täpselt edasi, samuti on vaja leiutada uusi mälestamisvorme. Tänapäeval ei ole üks eurooplane kahekümnest holokaustist midagi kuulnud ning alla poolte eurooplastest arvab, et sellest räägitakse koolis piisavalt. Holokaustialase teadlikkuse suurendamisel on haridusel ja teadusuuringutel oluline roll. Demokraatia peamisi väärtusi on vaba, avatud ja sõltumatu teadus. Holokausti uurimine kõigis selle aspektides aitab muu hulgas mõista, kuidas sai see Euroopas võimalikuks saada. Euroopa holokaustiuuringute infrastruktuur (EHRI), mis on oma 25 miljoni euroga (2010–2024) maailma suurim ELi rahastatud holokaustiteemaline teadusalgatus, teeb holokaustiga seotud hajutatud allikad kättesaadavaks teadusringkondadele kogu Euroopas ja kaugemalgi. EHRI keskendub oma uuringutes edaspidi holokaustini viinud antisemitismi ilmingutele. Samuti tuleb välja töötada uusi viise teadlikkuse suurendamiseks, pöörates eelkõige tähelepanu kohalikule tasandile, kus holokaustiga seotud paigad, alates sünagoogidest kuni juudi kultuurimälestisteni ning peidupaikadest mahalaskmiskohtadeni, ei ole sageli nähtaval. Muu hulgas võiks luua kooliõpilasi, spetsialiste ja laiemat üldsust ühendava võrgustiku, mis selgitaks juutide püsivat osa Euroopa kujunemisel sajandite jooksul ning tõukaks tagant kohaliku tasandi algatusi kultuuri- ja mälestuspaikade külastamiseks ja taastamiseks. Komisjon edendab ühtlasi (veebis ja vahetu kokkupuutega) avalikku arutelu holokausti tähtsuse üle ELi mitmekesisusele ning toetab osaluspõhise Euroopa holokausti mälestusmärgi loomist Brüsselisse ja selle sidumist kunstiteostega teistes ELi pealinnades. Põhimeetmed Komisjon: ·toetab koostöös kohalike kogukondadega muu hulgas rahaliselt võrgustiku loomist sellistest paikadest, kus holokaust päriselt aset leidis; ·teeb kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programmi ajaloolise mälu tegevussuuna alusel kättesaadavaks projektirahastuse, et jäädvustada holokausti mälestust holokausti üleelanute arhiivide ja mälestuste digitaliseerimise kaudu; ·jätkab koostöös komisjoni esindustega liikmesriikides ja ELi delegatsioonidega osalemist holokausti mälestuspäevadel ja -üritustel ning nende toetamist nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil. Liikmesriike innustatakse: ·mälestama holokausti avalikult ja tihedas koostöös juudi kogukonnaga, sealhulgas riikide parlamentide osalusel; ·tagama holokausti universaalsuse kajastumine hariduses ja hindama vastava õppe tõhusust, muu hulgas mitmerahvuselises ja mitmekesises õpperühmas; ·hakkama EHRI infrastruktuuri rakendamise aktiivseks partneriks, sealhulgas rahaliste toetuste kaudu. 3.3.Holokausti eitamine, moonutamine ja mitteoluliseks tunnistamine Kahjuks on holokausti eitamise, moonutamise ja mitteoluliseks tunnistamise ilmingud sagenenud. 53 % eurooplastest peab holokausti eitamist oma riigis probleemiks. 62 % juutidest on vähemalt mõni kord näinud või kuulnud pealt, kuidas mitte juudi rahvusest inimene viitab sellele, et holokaust on väljamõeldis või liialdus. Holokausti eitamist, moonutamist ja mitteoluliseks tunnistamist kasutatakse sageli viha õhutamiseks juudi rahva vastu ning katsetes Euroopa ja juudi ajalugu ümber kirjutada. Selle söövitavat mõju kollektiivsele ajaloolisele mälule ning demokraatlike ühiskondade säilenõtkusele ja ühtekuuluvusele ei tohiks alahinnata, mistõttu on sellele vaja vastu astuda. Vaenukõne, mis on seotud holokausti õigustamise, eitamise või mitteoluliseks tunnistamisega, on rassismi ja ksenofoobia vastu võitlemist käsitleva raamotsusega keelatud. Teadlikkuse suurendamisel teeb komisjon koostööd IHRAga, osaledes selle alalises rahvusvahelises partnerluses ning võttes holokausti eitamise ja moonutamise vastu võitlemisel aluseks IHRA vastava määratluse. Üks selliseid näiteid on teadlikkuse suurendamise kampaania #ProtectTheFacts, milles keskendutakse võitlusele holokausti moonutamise vastu. Partnerluses IHRA ja UNESCOga arendab komisjon teisigi algatusi, mis põhinevad IHRA holokausti moonutamise tuvastamise ja tõkestamise soovitusel. Põhimeetmed Komisjon: ·edendab IHRA holokausti eitamise ja moonutamise määratluse kasutamist hariduses ja teadlikkuse suurendamise eesmärgil; ·töötab välja käsiraamatu holokausti eitamise, moonutamise ja mitteoluliseks tunnistamise vastu võitlemise parimate tavade kohta; ·toetab ja tugevdab koos UNESCO, IHRA ning teiste rahvusvaheliste partnerite ja kodanikuühiskonna rühmadega sotsiaalmeedia kampaaniaid, mille abil suurendada teadlikkust holokausti eitamisest ja moonutamisest ning võidelda aktiivselt selle vastu. Liikmesriike innustatakse: ·aktiivselt osalema holokausti eitamise, moonutamise ja mitteoluliseks tunnistamise vastastes teadlikkuse suurendamise kampaaniates. IV.EL ÜLEMAAILMSE ANTISEMITISMIVASTASE VÕITLUSE ESIRINNAS „Maailm, mille oleme loonud, on meie mõtlemise tulemus. Seda ei saa muuta ilma mõtteviisi muutmata.“

― Albert Einstein Juudi rahva arv maailmas on hinnanguliselt 15,2 miljonit. Sellest 45 % ehk 6,9 miljonit elavad Iisraelis. Ameerika Ühendriigid on oma ligikaudu 6 miljoni juudi rahvusest elanikuga koduks suuruselt teisele juudi kogukonnale. Lisaks 1,5 miljonile juudile ELis elavad ülejäänud juudi kogukonnad hajutatult laiali kõigil asustatud kontinentidel üle kogu maailma. Antisemiitlikud eelarvamused on kogu maailmas laialt levinud. Laimuvastase liiga juutide suhtes levinud hoiakuid ja arvamusi käsitleva uuringu kohaselt on 74 %-l Lähis-Ida/Põhja-Aafrika piirkonna inimestest antisemiitlikke hoiakuid, ehkki võib täheldada ka positiivseid märke, nagu hiljutine suhete normaliseerumine Iisraeli ja mitme piirkonna riigi vahel, . Lääne-Euroopas on see näitaja 24 % ja Ida-Euroopas 34 %, Põhja- ja Lõuna-Ameerikas 19 %, Aasias 22 % ja Sahara-taguses Aafrikas 23 %. Juudi kogukondade olukord ja suurus on riigiti väga erinev. Juutide elu ja tervis on ohustatud ning nad kogevad antisemiitlikke rünnakuid ja vahejuhtumeid kogu maailmas. Antisemiitlikke eelarvamusi leidub ka riikides, kus juudi kogukondi ei ole. Sellega seoses kinnitab Euroopa Komisjon taas oma kindlat ja ühest pühendumust ülemaailmsele antisemitismivastasele võitlusele. Igasugune antisemitism ja vihkamisele või vägivallale õhutamine on vastuvõetamatu ning vastuolus Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide väärtuste ja eesmärkidega. Sellele tuleb kindlalt vastu astuda nii Euroopa kui ka liikmesriikide tasandil. Euroopa Komisjoni jaoks ei ole need põhimõtted läbiräägitavad. Eelöeldut silmas pidades on oluline integreerida antisemitismi kõigi vormide ennetamine ja tõkestamine kõikidesse poliitikavaldkondadesse. 4.1.ELi välistegevuse instrumendid antisemitismivastase võitluse teenistuses EL rajaneb kindlal pühendumusel edendada ja kaitsta inimõigusi, demokraatiat ja õigusriiklust kogu maailmas. See arusaam on aluseks ELi laienemis- ja naabruspoliitikale ning poliitilisele tegevusele kolmandate riikide suhtes, samuti suunab see ELi tööd rahvusvahelistes organisatsioonides. Kõik riigid peaksid kaitsma kõigi, sealhulgas juutide õigust uskuda, mitte uskuda ja muuta oma usku ja veendumusi ning väljendada usku ja veendumusi ning olla vaba diskrimineerimisest, tagakiusamisest ja vägivallast usutunnistuse ja veendumuste ja rassilise ja etnilise päritolu alusel. ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskavas aastateks 2020–2024 määratakse kindlaks ambitsioonitase ning ELi ja selle liikmesriikide selle valdkonna prioriteedid suhetes kolmandate riikidega. 2013. aasta suunistes usu- ja veendumusvabaduse kohta väljaspool ELi ning 2019. aasta inimõigustealastes suunistes mittediskrimineerimise kohta välistegevuses on sätestatud instrumendid, mida EL saab välistegevuses kasutada, et tegeleda usu- ja veendumusvabaduse rikkumistega ning võidelda diskrimineerimise, sealhulgas juutide diskrimineerimise vastu. EL kasutab kõiki olemasolevaid instrumente, et kutsuda poliitilises ja inimõigustealases dialoogis ning laiemas koostöös partnerriike üles aktiivselt võitlema antisemitismi vastu, võttes aluseks IHRA antisemitismi määratluse. Seda toetatakse temaatiliste ja geograafiliste programmide ning ELi naabrus- ja laienemispoliitika kaudu, sealhulgas stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis. EL teeb diskrimineerimise ja antisemitismi vastu võitlemisel ühismeetmete raames aktiivselt koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega, eelkõige ÜRO, Euroopa Nõukogu ja OSCEga, ja piirkondlike organisatsioonidega. EL tõhustab haridussektori meetmeid ja edendab haridusalases koostöös partnerriikidega jätkuvalt õppematerjalide täielikku vastavust UNESCO rahu, sallivuse, kooseksisteerimise ja vägivallast hoidumise standarditele. Õppematerjalid, mis on nende standarditega vastuolus, võivad kahjustada rahu ja kooseksisteerimist ning ei tohiks leida kohta õpikutes ega klassiruumis. ELi inimõiguste eriesindaja ning usu- ja veendumusvabaduse edendamisega väljaspool ELi tegelev erisaadik jätkavad oma töös süstemaatiliselt antisemitismi käsitlemist. Lisaks on ELil kavas tugevdada erisaadikute ja koordinaatorite ülemaailmset koostööd antisemitismi vastu võitlemisel. Iisrael on Euroopa Liidu oluline partner, sealhulgas ülemaailmses võitluses antisemitismi vastu. EL püüab veelgi tugevdada rassismi, ksenofoobia ja antisemitismi vastast võitlust käsitlevat ELi-Iisraeli kõrgetasemelist seminari, mida korraldatakse ühiselt igal aastal, ja eriti selle operatiivseid järelmeetmeid. Antisemitismi vastu võitlemise meetmeid saab toetada instrumendi „Globaalne Euroopa“ temaatilise programmi kaudu, mis käsitleb diskrimineerimisvastaseid inimõiguste- ja demokraatiaalgatusi. EL näeb delegatsioonide ja peakorteri töötajatele korraldatava inimõigustealase koolituse raames ette usu- ja veendumusvabadust ning kitsamalt antisemitismi vastast võitlust käsitlevaid erisessioone. Põhimeetmed Komisjon ja kõrge esindaja: ·edendavad poliitilise ja inimõigustealases dialoogi käigus ja laiemalt ELi-väliste partnerriikidega tehtava koostöö raames võitlust usulise ja etnilise diskrimineerimise ja eriti antisemitismi vastu; ·tagavad asjaomaste osalejate, teiste seas väljastpoolt ELi pärit õpetajate jaoks põhiõigustealase koolituse ja kultuuridevahelise dialoogi algatamise; ·tagavad selle, et ELi välisfonde ei oleks olemasolevate meetmete alusel võimalik eraldada tegevustele, mis õhutavad viha ja vägivalda, sh juutide vastu; ·tõhustavad tegevust haridussektoris, et edendada õppematerjalide täielikku vastavust UNESCO rahu, sallivuse, kooseksisteerimise ja vägivallast hoidumise standarditele, kui see on asjakohane; ·tugevdavad ELi delegatsioonide ja peakorterite võrgustiku kaudu koostööd juudi kodanikuühiskonna ja usuorganisatsioonidega, et võtta käsile antisemiitlikud teod ning usu- ja veendumusvabaduse piirangud; ·võtavad kaalumisele uusi ELi rahastatavaid projekte ELi naabruses ja kaugemal, et ennetada ja tõkestada antisemitismi ning edendada juudi eluviisi; ·innustavad ELi delegatsioone lisama oma korrapärasesse poliitilisse aruandlusesse ELi mittekuuluvate riikide kohta antisemiitlikke vahejuhtumeid; ·süvendavad koostööd ELi-Iisraeli seminari raames, et veelgi tugevdada ELi-Iisraeli ühist võitlust antisemitismi vastu. Liikmesriike innustatakse: ·tegema ELi tasandil tihedat koostööd, et võidelda rahvusvahelistes organisatsioonides ühiselt antisemitismi vastu; ·lisama antisemitismivastase võitluse oma kõikidesse inimõigustealastesse strateegiatesse ja tegevusvaldkondadesse, võttes aluseks IHRA antisemitismi määratluse; ·toetavad projekte ja organisatsioone, mis võitlevad antisemitismi vastu ja edendavad juudi eluviisi kogu maailmas. 4.2.Juudi kultuuripärandi kaitsmine ja holokausti mälestamine Juudi kultuuripärand on nähtaval paljudes kohtades Lähis-Idas, Aasias ja mujal maailmas, mis annab tunnistust juudi kogukondade ajaloolisest kohalolust nendes piirkondades. Suur osa sellest pärandist on hüljatud, kuna juudi kogukondi seal enam ei ela. Juudi kultuuripärand ei erine selles mõttes muust kultuuripärandist, et see aitab edendada kultuurilist mitmekesisust ning väärib sihtotstarbelist kaitset kogu maailmas. EL ja selle liikmesriigid peavad abistama kohaliku, piirkondliku ja rahvusvahelise tasandi partnereid kultuuripärandi kaitsmisel, korraldades koolitusi, oskuste arendamist ja teadmussiiret ning tihendades nendega koostööd. EL toetab kultuuride- ja usunditevahelist dialoogi, tugevdades ühise ajaloo ja mäluga seotud tegevuste kaudu kultuuripärandi kaitset, et luua alus kogukondade rahumeelseks koostööks mitmekultuurilises maailmas. EL jätkab rahvusvahelisel tasandil holokausti mälestamise edendamist ning annab avalikult teada holokausti eitamisest, moonutamisest ja mitteoluliseks tunnistamisest kolmandates riikides, sealhulgas rahvusvahelistel foorumitel. Põhimeetmed Komisjon ja kõrge esindaja: ·edendavad ja toetavad kooskõlas oma rahvusvaheliste kultuurisuhete ja kultuuripärandi poliitikaga kogu materiaalse ja vaimse pärandi kaitsmist, taastamist ja taaselustamist, sealhulgas juudi pärandi puhul; ·lisavad kultuuripärandiga seotud poliitikameetmetesse kultuuride- ja usunditevahelise dialoogi; ·otsivad võimalusi juudi pärandi säilitamise küsimuse lülitamiseks naabruspoliitika ja laiema välispoliitika programmidesse; ·jätkavad holokausti ohvrite mälestamiseks kõrgetasemeliste ürituste (mälestustseremooniad, holokausti mälestamise päev) korraldamist ja nendel osalemist. Liikmesriike innustatakse: ·panustama koos ELiga ÜRO raames kultuuripärandi ja kitsalt juudi pärandi kaitsmisesse kogu maailmas, kooskõlas nõukogu järeldustega konfliktide ja kriiside puhul kultuuripärandi suhtes kohaldatava ELi lähenemisviisi kohta; ·tähistama kolmandates riikides ja rahvusvahelistes organisatsioonides asuvate saatkondade vahendusel ja koostöös ELi delegatsioonidega rahvusvahelist holokausti mälestuspäeva.