Eriaruanne Kas veinisektorile 
eraldatavat ELi 
investeerimis- ja 
müügiedendustoetust 
hallatakse hästi ning kas 
selle mõju ELi veinide 
konkurentsivõimele on 
näha?ET 2014  nr 09
EUROOPA
KONTROLLIKODA

EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel +352  4398-1
E-post : eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2014
ISBN 978-92-872-0306-9
doi:10.2865/68774
© Euroopa Liit, 2014
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Printed in Luxembourg
ET 2014  nr 09
Eriaruanne Kas veinisektorile 
eraldatavat ELi 
investeerimis- ja 
müügiedendustoetust 
hallatakse hästi ning kas 
selle mõju ELi veinide 
konkurentsivõimele on 
näha?
(vastavalt ELTLi artikli 287 lõike 4 teisele lõigule )
02
 Sisukord
Punktid
 Lühendid
 Sõnastik
I–IX  Kokkuvõte
1–11  Sissejuhatus
1–11  ELi veinisektor
12–15  Auditi ulatus ja lähenemisviis
16–80  Tähelepanekud
16–34  I osa. Kas veinituru ühise korralduse investeerimismeede on asjakohase ülesehitusega ja kas selle 
rakendamisel võetakse nõuetekohaselt arvesse säästlikkuse põhimõtet?
18–21  Veinituru ühise korralduse ja maaelu arengu poliitika investeerimismeetmete dubleerimine ei ole 
põhjendatud …
22–25  … ning seetõttu hilines mõningates liikmesriikides veinituru ühise korralduse investeeringute tegemine või 
seati neile piirangud 
26–29  Liikmesriigid ei taga seda, et toetataks üksnes majanduslikult elujõulisi projekte …
30–34  … ning nad ei hinda järjepidevalt projektikulude põhjendatust
35–64  II osa. Kas müügiedendusmeede on asjakohase ülesehitusega ja kas seda rakendatakse tõhusalt?
37–42  Müügiedendustoetust antakse ka suurtele ettevõtetele, millel on juba tugev maine ja pikaajaline 
eksporditraditsioon …
43–47  … ning mis ei vaja riiklikku toetust (tühimõju)
48–51  Rahastamiskõlblike kulude ebaselge määratlemine kuni 2013. aastani
03 Sisukord
52–54  Liikmesriigid ei kontrolli alati eeskirjadevastast topeltrahastamist
55–64  Ebapiisav auditijälg õõnestab liikmesriikide kontrollimise mõjusust müügiedendusmeetmete toimumise ja 
rahastamiskõlblikkuse tagamisel
65–80  III osa. Kas meetmete mõju on piisavalt näha?
65–70  Meetmete üle tehtav järelevalve ja nende hindamine keskendub väljunditele ja rahalisele rakendamisele, 
kuid saavutatud tulemuste kohta teavet napib
71–73  Ühise turukorralduse mõju ei saa eraldada maaelu arengu investeeringute mõjust 
74-75  Liikmesriikide veinieksport kolmandatesse riikidesse on suurenenud, …
76–80  … kuid pole võimalik kindlaks teha, mil määral võib seda otseselt müügiedendusmeetme teeneks lugeda
81–90  Järeldused ja soovitused
 I lisa. EU-27 riikide tarnebilanss, peamised kirjed
 II lisa.  Nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 Xb lisa.
 Komisjoni vastus
04
 Lühendid
EAFRD : Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond
EAGF : Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond
EL: Euroopa Liit
ERF Euroopa Regionaalarengu Fond
EU-27 : 27-liikmeline Euroopa Liit
ha: hektar
hl: hektoliiter
KGT : kaitstud geograafiline tähis
KPN : kaitstud päritolunimetus
USD : Ameerika Ühendriikide dollar
05
 Sõnastik
Alkohoolseks joogiks destilleerimise meede : kuni 31. juulini 2012 võis tootjatele anda toetust hektaritoetusena 
veini eest, mis destilleeriti kangeks alkohoolseks joogiks.
Eksporditoetus : ühise põllumajanduspoliitika raames on EL kehtestanud teatud põllumajandustoodetele 
miinimumhinna. Miinimumhind on paljudel juhtudel kõrgem kui samade toodete maailmaturu hind. Kui 
põllumajandustooted eksporditakse kolmandatesse riikidesse (st EList välja), tuleb kaotada vahe ELi ja maailmaturu 
hinnataseme vahel. Selleks makstakse eksportijatele eksporditoetust. Eksporditoetuse suurus sõltub ajast, 
tootmissektorist ja tootest.
Erakorraline destilleerimine : kuni 2012. aasta 31. juulini võisid liikmesriigid otsustada põhjendatud juhtudel 
anda erakorraliste olukordade puhul toetust veiniülejääkide vabatahtlikuks või kohustuslikuks destilleerimiseks, et 
vähendada ülejääki või see kõrvaldada ja samal ajal tagada tarnete jätkuvus ühest saagikoristusest teiseni.
Investeerimisfondide meede : investeerimisfondide loomiseks antava toetusega abistatakse tootjaid, kes 
soovivad end turu kõikumise vastu kindlustada. Ühenduse abi võib investeerimisfondide loomiseks anda 
investeerimisfondide halduskulude katmiseks ajutise ja väheneva toetuse kujul. Seda meedet ei valinud ükski 
Investeerimismeede : investeerimismeetme raames antakse toetust nii materiaalseteks kui ka mittemateriaalseteks 
investeeringuteks töötlemisrajatistesse, veinitehaste infrastruktuuri ja veini turustamisse, mis parandavad ettevõtte 
üldist tulemuslikkust ja on seotud ühe või mitme järgmise elemendiga: a) toodete tootmine ja turustamine, millele 
on viidatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 XIb lisas; b) sama määruse XIb lisas viidatud toodetega seotud uute 
toodete, protsesside ja tehnoloogiate arendamine. liikmesriik.
Kontsentreeritud viinamarjavirre : karamellimata viinamarjavirre, mis on saadud viinamarjavirde osalise 
veetustamise teel, mis toimub mis tahes lubatud meetodil, välja arvatud otsese kuumuse abil.
Kõrvalsaaduste destilleerimise meede : toetus, mida antakse veini tootmisel vabatahtliku või kohustusliku 
kõrvalsaaduste destilleerimise eest (viinamarjade pressimisjäägid ja veinisete), mis toimub kooskõlas nõukogu 
määruse (EÜ) nr 1234/2007 XVb lisa punktis D kehtestatud tingimustega.
Maaelu arengu programm : liikmesriigi või piirkonna koostatud ja komisjoni heakskiidetud dokument maaelu 
arengu poliitika rakendamise kavandamiseks. 
Muud veinid : veinid, mille suhtes ei saa rakendada müügiedendusmeetmeid, näiteks lauaveinid, millele ei ole 
märgitud viinamarjasorti.
Mõjusus : seatud eesmärkide ja kavandatud tulemuste saavutamine.
Müügiedendusmeede : toetus ühenduse veinide alasteks teavitus- või müügiedendusmeetmeteks. 
Müügiedendusmeede kehtib veinide kohta, millel on kaitstud päritolunimetus või geograafiline tähis või millele 
on märgitud viinamarjasort. Nimetatud meede võib hõlmata üksnes järgmist: avalikke suhteid, müügiedendus- või 
reklaamimeetmeid, b) osalemist rahvusvahelise tähtsusega sündmustel, messidel ja näitustel, c) teabekampaaniaid, 
d) uurimusi uute turgude kohta, mis on vajalikud turuväljundite laiendamiseks ja e) uurimusi müügiedendus- 
ja teavitusmeetmete tulemuste hindamiseks. Ühenduse osalus müügiedendusmeetmetes ei ületa 50% 
rahastamiskõlblikest kuludest (määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikkel 103p). 
Programmitöö periood : riiklikud toetusprogrammid koostatakse viieaastaseks perioodiks. Esimene programmitöö 
periood on 2009–2013 ja teine 2014–2018.
Riiklik toetusprogramm/riiklikud assigneeringud : Veini tootvad liikmesriigid kasutavad ELi veinituru ühise 
korralduse vahendeid riiklike toetusprogrammide raames veinisektorit toetavate erimeetmete rahastamiseks 
(määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikkel 103i). Liikmesriigid esitavad komisjonile viieaastased toetusprogrammid, mis 
sisaldavad veinisektorit reguleerivatele eeskirjadele vastavaid meetmeid (määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikkel 103k). 
Rohelise korje meede : ebaküpsete viinamarjakobarate täielik hävitamine või eemaldamine, millega asjaomase 
06 Sõnastik
maatüki saak langeb nullini. Rohelise korje toetust võib anda hüvitisena kindlasummalise toetuse vormis hektari 
kohta ja selle suuruse määrab asjaomane liikmesriik.
Saagikindlustuse meede : meetme eesmärk on kaitsta tootjate sissetulekut loodusõnnetuste, ilmastikutingimuste, 
haiguste või kahjurite leviku mõjude eest.
Sordivein : geograafilise tähiseta vein, millele on teatud tingimustel lubatud märkida viinamarjasort. Sellise veini 
suhtes võib rakendada müügiedendusmeetmeid.
Säästlikkus : teatud väljundite või tulemuste taseme saavutamine madalaimate kuludega. 
Tõhusus : parim võimalik suhe kasutatud vahendite ning toodetud väljundite või tulemuste vahel. 
Tühimõju : olukord, kus subsideeritud projekt oleks ka ilma toetuseta täielikult või osaliselt ellu viidud.
Usaldusväärne finantsjuhtimine : vastavalt Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse 
(EÜT L 248, 16.9.2002) artiklile 27 hõlmab usaldusväärse finantsjuhtimise mõiste säästlikkuse, tõhususe ja mõjususe 
põhimõtteid. 
Veiniaasta : Veinitoodete tootmisaasta (kirjeldatud määruse (EÜ) nr 1234/2007 I lisa XII osas). Algab 1. augustil ja 
lõpeb järgmise aasta  31. juulil.
Viinamarjaistanduste ümberkorraldus- ja muutmismeede : Viinamarjaistanduste ümberkorraldus- ja 
muutmistoetus võib hõlmata ainult ühte või mitut järgmist tegevust: a) sordivahetus, sealhulgas ümberpookimise 
teel; b) viinamarjaistanduste ümberpaigutamine; c) viinamarjaistanduste haldamise parandamine. 
Viinamarjaistanduste tavapärast uuendamist, kui viinapuud on ealiselt vananenud, ei loeta ümberkorraldamiseks 
või muutmiseks. Viinamarjaistanduste ümberkorraldus- ja muutmistoetuse vormid võivad olla üksnes järgmised: 
meetme rakendamisest tingitud sissetulekute kaotamise puhul tootjatele antav hüvitis; b) toetus ümberkorraldus- ja 
muutmiskulude katmiseks.
Väljajuurimistasu : toetuse andmine viinamarjakasvatajatele kõikide viinapuude lõplikuks kõrvaldamiseks maatükil 
või põllumajandusettevõttes.
07 Sõnastik
Ühtne otsemaksete kava : Ühtne otsemaksete kava on toetuskava, mis asendas suurema osa varasemaid 
otsetoetusi ja mille kohaselt seotakse toetused lahti igasugusest tootmiskohustusest. Selle asemel makstakse 
otsetoetus täiel määral välja tingimusel, et põllumajandustootjad hoiavad kogu oma maa heades põllumajandus- 
ja keskkonnatingimustes ja täidavad kohustuslikke majandamisnõudeid (nn nõuetele vastavus). Liikmesriigid 
võivad anda viinamarjakasvatajatele toetust toetusõiguste kujul määruse (EÜ) nr 1782/2003 III jaotise 3. peatüki 
tähenduses, kooskõlas sama määruse VII lisa punktiga O.
08
 Kokkuvõte
I
Euroopa Liit (EL) on maailma suurim veinitootja. 
2008. aastal reformis nõukogu veinituru ühist kor -
raldust põhieesmärgiga parandada ELi veinitootjate 
konkurentsivõimet ning tasakaalustada nõudluse ja 
pakkumise vahekorda olukorras, kus pikka aega on 
valitsenud pakkumise struktuurne ülejääk võrreldes 
nõudlusega. Reformi peamised finantsinstrumendid 
hõlmasid ajutist väljajuurimiskava ja riiklike toetus -
programmide loomist. Nende raames valivad liikmes -
riigid 11 olemasolevast meetmest enda olukorrale 
kõige sobivamad.
II
Varasemas auditis1 käsitles kontrollikoda viinapuude 
väljajuurimist, mille peamine eesmärk oli pakkumise 
ja nõudluse tasakaalustamine. Praeguses aruandes 
käsitletava auditiga kontrollis kontrollikoda, kas veini -
sektorile eraldatavat investeerimis- ja müügiedendus -
toetust hallatakse hästi ning kas selle mõju ELi veinide 
konkurentsivõimele on näha. Kontrollikoda jõudis 
järeldusele, et auditis käsitletud algusaastatel veini -
sektorile eraldatud investeerimis- ja müügiedendus -
toetuse haldamist mõjutasid negatiivselt käesolevas 
aruandes kirjeldatud ülesehitus- ja rakenduspuudused 
ning mõju ELi veinide konkurentsivõimele ei olnud 
alati näha.
III
Vajadus spetsiifiliselt veinisektorile suunatud täien -
dava investeerimismeetme järele ei ole põhjendatud, 
kuna meede oli maaelu arengu poliitika raames juba 
olemas. Selline lisameede muudab olukorra keeru -
lisemaks, põhjustab halduslikke takistusi ja mõnes 
liikmesriigis viivitusi meetme rakendamisel või rahas -
tamiskõlblike investeeringute liiga piiratud ulatust. 
Auditi ajal tuli suur osa liikmesriikide poolt investeeri -
mismeetmele tehtud esialgseid eraldisi riiklike toetus -
programmide teistele meetmetele ümber jaotada.
1 Eriaruanne nr 7/2012: Veinituru ühise korralduse reformi senised 
edusammud ( http://eca.europa.eu ).IV
Lisaks ei arvestatud investeerimismeetme rakenda -
misel nõuetekohaselt säästlikkuse põhimõtet. Enamik 
auditeeritud liikmesriike ei taganud seda, et toetust 
saaksid ainult elujõulised projektid, ning valitseb 
ülekulude oht, kuna projektikulude põhjendatust ei 
hinnatud süstemaatiliselt.
V
Müügiedendusmeetmeid kasutatakse tihti turgude 
kindlustamiseks, mitte uute turgude leidmiseks või 
vanade tagasivõitmiseks. Hoolimata kavandatud ees -
märgist eelistada VKEsid rahastati ka suuri ettevõtteid.
VI
Liikmesriigid ei rakendanud müügiedendusmeedet 
piisavalt valikuliselt. Eelkõige leidis kontrollikoda 
selgeid juhtumeid, kus toetusesaajad oleksid kandnud 
müügiedendustegevuse kulud ka ilma ELi toetuseta. 
Lisaks ei olnud müügiedendustegevuse kulud, üld-  
kulud ja rakendusasutuste kulud piisavalt põhjen -
datud: tõendavad dokumendid olid puudulikud või 
vigased. See õõnestab liikmesriikide dokumendikont -
rollide mõjusust müügiedendusmeetmete toimumise 
ja rahastamiskõlblikkuse tagamisel.
VII
Liikmesriikide poolt programmitöö perioodiks 
2014–2018 müügiedendusmeetmele planeeritud eel-  
arvevahendite summa on üle kahe korra suurem kui 
eelmisel programmitöö perioodil kasutatud summa2. 
See tuleneb osaliselt riiklike toetusprogrammide 
kogueelarve suurenemisest ligi ühe miljardi euro võrra. 
Arvestades liikmesriikide raskusi perioodi 2009–2013 
esialgselt müügiedendustegevuseks ettenähtud 
eelarve ärakasutamisel, on olemas risk, et perioodi 
2014–2018 eelarve on üle paisutatud, mis ohustab usal -
dusväärse finantsjuhtimise põhimõtete rakendamist.
2 Programmitöö perioodil 2009–2013 kulutati müügiedendusmeetme 
raames 522 miljonit eurot. Programmitöö perioodil 2014–2018 
eraldavad liikmesriigid müügiedendusmeetmele 1156  miljonit  eurot 
(EU-27 riigid). See tähendab 121% suurust kasvu võrreldes eelmise 
perioodiga. 
Kokkuvõte 09
VIII
Komisjon ja auditeeritud liikmesriigid ei esita veel 
piisavat asjakohast teavet, mis näitaks otseselt meet -
metele omistatavaid tulemusi. Investeerimismeetme 
puhul on keeruline eristada veinituru ühise korralduse 
investeeringute mõju maaelu arengu investeeringu -
test. Müügiedendusmeetme puhul hõlmavad kasuta -
tud tulemusnäitajad paljusid muutujaid, mis asuvad 
väljaspool müügiedendustegevuse mõjuvälja. Sellest 
tulenevalt ei ole meetmete tulemusi veel näha.
IX
Nimetatud tähelepanekute põhjal esitab kontrollikoda 
järgmised soovitused:
seoses investeerimismeetmega:
a) tuleks komisjonil toetuskava otstarbekamaks 
muutmiseks vahendite kasutamist jälgida, vaja -
dust meetme järele analüüsida ning hinnata, kas 
veinisektor vajab võrreldes teiste põllumajandus -
sektoritega täiendavat investeeringuteks ette-  
nähtud abi.
b) Liikmesriigid peaksid maandama majandusele 
avalduvat riski, hinnates süstemaatiliselt projekti -
kulude põhjendatust ja taotlejate majanduslikku 
elujõulisust. Hindamise tulemus tuleks asjako -
haselt dokumenteerida. Komisjon peaks tagama 
kontrolli mõjusa rakendamise liikmesriikide poolt.
Seoses müügiedendusmeetmega:
a) reguleeriva määrusega tuleks keelata toetusesaa -
jatel igal programmitöö perioodil müügiedendus -
programmi esitamine, mis on mõeldud samadele 
sihtriikidele. Samuti peaks komisjon piirama meet -
me ulatust, mis puudutab tootemargi reklaamimi -
se toetuskõlblikkust, ja rohkem toetama VKEdele 
juurdepääsu andmist müügiedendusmeetmele.b) Tühimõju riski vähendamiseks peaks komisjon 
tagama, et liikmesriigid nõuavad valikumenetluse 
käigus toetusesaajatelt selle tõendamist, et neil on 
ELi toetuse järele selge vajadus, ning et tavapära -
seid tegevuskulusid ei rahastataks ELi eelarvest.
c) Komisjon peaks tagama, et lisakulud, nagu raken-  
dusasutuste kulud ja üldkulud, oleksid nõuete -
kohaselt tõendatud ja et neile oleks kehtesta -
tud ülempiir, mis võrduks teatud protsendiga 
kogukuludest.
d) Liikmesriigid peaksid tagama piisava auditijälje, 
mis näitaks müügiedenduseks antud abi seost 
konkreetse ja nõuetekohaselt dokumenteeritud 
tegevusega.
e) Komisjon peaks nõudma liikmesriikidelt müügi-  
edendusprojektide tulemuste täpsemat hindamist. 
Eelkõige tuleks müügiedendustegevuse tulemusi 
hinnata toetusesaajate, mitte kogu ELi veinisek -
tori tasandil. Liikmesriigid peaksid toetusesaajate 
poolt müügiedendustegevuse lõpus koostatud 
aruandeid paremini kasutama tegevuse tulemuste 
hindamiseks ja kokkuvõtmiseks.
f) Komisjon peaks pärast piisava aja möödumist 
analüüsima, kuidas perioodiks 2014–2018 riiklikele 
toetusprogrammidele eraldatud eelarve vastab ELi 
veinisektori vajadustele ja liikmesriikide suutlikku-  
sele toetus ära kasutada. Selle analüüsi põhjal 
peaks komisjon vajaduse korral eelarvet kohan -
dama, tagamaks, et see stimuleerib liikmesriike 
kasutama meetmete rakendamisel tõhusamat 
lähenemisviisi.
10
 Sissejuhatus
ELi veinisektor
01 
Euroopa Liit on maailma suurim 
veinitootja. ELi viinamarjaistanduste 
kogupindala on ca 3 miljonit hekta -
rit ning seal toodetakse keskmiselt 
ligikaudu 158 miljonit hektoliitrit 
veini aastas. ELis tarbitakse keskmiselt 
127 miljonit hektoliitrit veini aastas3. 
Veiniaastal  2011–2012 eksporditi 
kolmandatesse riikidesse ligikaudu 
23 miljonit hektoliitrit veini ja impordi -
ti 14 miljonit hektoliitrit veini, turu -
väärtusega vastavalt 8,6  miljardit  eurot 
ja 2,4  miljardit  eurot4 (vt I lisas  toodud 
veinitarnebilanssi).
02 
Kui komisjon alustas 2005. aastal   
ettevalmistusi ühise turukorralduse 
reformimiseks, oli veinitoodangu 
struktuurne ülejääk hinnanguliselt 
18,5 miljonit hektoliitrit.
03 
Oma teatises nõukogule ja Euroopa 
Parlamendile5 märkis komisjon, et 
ühise turukorralduse reformi peami -
ne põhjus oli pakkumise ja nõudmise 
kasvav tasakaalutus. 2007. aastal  aval -
das komisjon mõjuhinnangu6, milles 
analüüsiti ELi veinisektori olukorda. 
Mõjuhinnangus kinnitati jätkusuut -
matut turu tasakaalutust ja ELi veinide 
konkurentsivõime vähenemist võrrel -
des teiste veinidega.04 
2008. aastal reformiti veinituru ühist 
korraldust nõukogu määrusega (EÜ) 
nr 479/2008.7 Mõjuhinnangu kohaselt 
olid veinituru ühise korralduse reformi 
kaks peamist eesmärki:
 –edendada Euroopa veinide 
konkurentsivõimet,
 –tagada pakkumise ja nõudmise 
parem tasakaal.
05 
Alates 1. augustist 2008 on turusekku -
mismeetmeid, nagu destilleerimine, 
eksporditoetus ja ladustamismeet -
med, järk -järgult vähendatud, ja 
31. juulil 2012 lõpetati need täielikult8. 
Turusekkumismeetmete kulud vä -
henesid 364  miljonilt  eurolt veini -
turu ühise korralduse reformimisele 
eelnenud aastal  (2007–2008) nullini 
2012.–2013. aastal.3 Eurostat, veinitarnebilanss, 
viimase viie 
veiniaasta  keskmine 
(2007–2008  kuni  2011–2012).
4 Andmeallikad: Eurostat, 
Comext andmebaas, väljavõte 
24. juuli 2013. aasta seisuga.
5 KOM(2006) 319 (lõplik), 
22. juuni 2006.
6 SEK(2007) 893 (lõplik), 
4. juuli 2007.
7 Nõukogu 29. aprilli 
2008. aasta määruse (EÜ) 
nr 479/2008, mis käsitleb 
veinituru ühist korraldust ja 
millega muudetakse määrusi 
(EÜ) nr 1493/1999,  
(EÜ) nr 1782/2003,  
(EÜ) nr 1290/2005 ja  
(EÜ) nr 3/2008 ning 
tunnistatakse kehtetuks 
määrused (EMÜ) nr 2392/86 ja 
(EÜ) nr 1493/1999 (ELT L 148, 
6.6.2008, lk 1). Augustis 2009 
tunnistati määrus kehtetuks 
ja veinituru ühine korraldus 
integreeriti ühtsesse ühisesse 
turukorraldusse, mis kehtestati 
nõukogu 22. oktoobri 
2007. aasta  määrusega 
(EÜ) nr 1234/2007, 
millega kehtestatakse 
põllumajandusturgude 
ühine korraldus ning 
mis käsitleb teatavate 
põllumajandustoodete 
erisätteid (ELT L 299, 
16.11.2007, lk 1).
8 Säilitati üksnes kõrvalsaaduste 
destilleerimise meede, kuna 
selle eesmärk on tagada 
kvaliteetveini tootmine 
ja keskkonnasõbralik 
veinitootmine.
11 Sissejuhatus
06 
Reformitud ühise veinituru korralduse 
peamised rahastamisvahendid prog -
rammitöö perioodiks 2009–2013 on 
järgmised:
a) vabatahtlik viinapuude väljajuuri -
mine, mille eesmärk oli kohandada 
veinisektor turutingimustele, lõpe -
tades väiksema konkurentsi-  
võimega viinamarjaistanduste 
tegevuse. Meede viidi lõpule 
veiniaastal  2010-2011. Selle raa -
mes on viinapuud välja juuritud 
161 166 hektari suurusel alal. 
EL eraldas meetmele ligikaudu 
1025  miljonit  eurot.
b) Riiklikud toetusprogrammid ehk 
riiklikud assigneeringud: liikmes-  
riikide käsutusse antakse spetsiaal -
sed eelarvevahendid, et koostada 
viieaastane toetusprogramm, mis 
koosneb 11 olemasoleva meet -
me hulgast valitud meetmetest9. 
Toetusprogrammid esitatakse 
komisjonile heakskiidu saamiseks. 
18 liikmesriigile on nende riiklikeks 
toetusprogrammideks ette nähtud 
iga-aastased eelarvevahendid. 
Esimese viieaastase programmitöö 
perioodi üldeelarve on 5,3  miljar -
dit eurot. Liikmesriikide vastavad 
aastaeelarved on toodud II lisas .
c) Rahaülekanded10 olemasoleva -
tele maaelu arengukavadele, et 
suurendada maaelu arengu toetust 
veinitootmispiirkondades.07 
Ühtse otsemaksete kava11 kõrval olid 
liikmesriikide poolt programmitöö pe -
rioodi 2009–2013 riiklikes toetusprog -
rammides kehtestatud rahaliselt kõige 
olulisemad meetmed viinamarja-  
istanduste ümberkorraldamine ja 
sordivahetus (43% riiklike toetusprog -
rammide eelarvest, st üle kahe miljardi 
euro viie aasta  jooksul), müügiedendus 
ja investeerimine (need kaks meedet 
vastavad mõlemad 10%-le riiklike toe -
tusprogrammide eelarvest, moodusta -
des vastavalt 522 ja 518 miljonit eurot) 
(vt 1. joonis ). Nende kolme meetme 
eesmärk on suurendada veinisektori 
konkurentsivõimet ja kajastada uue 
veinituru ühise korralduse põhimõtet 
minna turusekkumismeetmetelt üle 
turule orienteeritud meetmetele.9 Meetmed on: 
viinamarjaistanduste 
ümberkorraldamine ja 
muutmine, roheline korje, 
investeerimisfondid, 
saagikindlustus, 
ühtne otsemaksete 
kava, müügiedendus, 
investeerimine, kõrvalsaaduste 
destilleerimine, samuti 
kolm ajutist meedet, mis 
lõpetati 31. juulil 2012 
(kangeks alkohoolseks 
joogiks destilleerimine, 
erakorraline destilleerimine, 
kontsentreeritud 
viinamarjavirde kasutamine).
10 Määruse (EÜ) nr 1234/2007 
artikli 190 punkti a lõikes 2 
sätestatud summad, mis 
põhinevad nõukogu 
17. mai 1999. aasta määrusel 
(EÜ) veinituru ühise 
korralduse kohta (EÜT L 179, 
14.7.1999, lk 1) seoses 
sekkumismeetmetega 
põllumajandusturgude 
reguleerimiseks vastavalt 
nõukogu 21. juuni 
2005. aasta määruse (EÜ) 
nr 1290/2005, mis käsitleb 
ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamist (ELT L 209, 
11.8.2005, lk 1), artikli 3 lõike 1 
punktile b.
11 Ühtne otsemaksete kava on 
üks riikliku toetusprogrammi 
raamesse kuuluvatest 
meetmetest, kuid seda ei 
peeta otseselt veinisektori 
konkurentsivõimet 
suurendavaks. Ajavahemikuks 
2009–2013 eraldati meetmele 
510 miljonit  eurot.
12 Sissejuhatus
08 
Investeerimismeede seisneb toetuse 
andmises nii materiaalseteks kui ka 
mittemateriaalseteks investeeringu -
teks töötlemisrajatistesse, veinitehaste 
infrastruktuuri ja veini turustamisse. 
Toetuse eesmärk on parandada ette -
võtte majanduse üldist tulemuslik -
kust12. Liikmesriigid peavad määratle -
ma, millised investeerimistehingud on 
rahastamiskõlblikud. Toetuse ülem -
määr on 40%13 rahastamiskõlblikest 
investeerimiskuludest, mis kontrolli -
koja valimisse kuulunud projektides 
võisid ulatuda alates 6000  eurost uue 
korkimismasina soetamiseks kuni 
10,3 miljoni euroni uue ühistu ehitami -
seks ja sisseseadmiseks, millega liideti 
mitu ühistut.12 Määruse (EÜ) nr 1234/2007 
artikkel 103u.
13 Muud toetusmäärad: 50% 
piirkondades, mis on liigitatud 
lähenemispiirkondadeks 
vastavalt nõukogu 
11. juuli 2006. aasta määrusele 
(EÜ) nr 1083/2006, millega 
nähakse ette üldsätted 
Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi 
ja Ühtekuuluvusfondi kohta 
ning tunnistatakse kehtetuks 
määrus (EÜ) nr 1260/1999 
(ELT L 210, 31.7.2006, lk 25), 75% 
äärepoolsemates piirkondades, 
vastavalt nõukogu 30. jaanuari 
2006. aasta määrusele 
(EÜ) nr 247/2006, millega 
sätestatakse põllumajanduse 
erimeetmed liidu 
äärepoolsemate piirkondade 
jaoks (ELT L 42, 14.2.2006, 
lk 1) või 65% Egeuse mere 
väikesaartel vastavalt 
nõukogu 18. septembri 
2006. aasta määrusele 
(EÜ) nr 1405/2006, millega 
sätestatakse erimeetmed 
Egeuse mere väikesaarte 
põllumajanduse toetamiseks 
ja muudetakse määrust (EÜ) 
nr 1782/2003 (ELT L 265, 
26.9.2006, lk 1).1. joonisRiikliku toetusprogrammi kõige tähtsamate meetmete osakaal (programmitöö 
periood 2009–2013)
Ümberkorraldamine 43%
Müügiedendus 10%Muud* 14%
Ühtne otsemaksete kava 10% 
Investeeringud 10%Lõpetatud meetmed** 13%
* Kõrvalsaaduste destilleerimine, saagikindlustus, roheline korje, plaanid vastavalt määrusele nr 1493/1999.
** Pärast veiniaastat 2012-2013 lõpetatud meetmed: alkohoolseks joogiks destilleerimine ja erakorraline destilleerimine, kontsentreeritud 
viinamarjavirde toetus.
Allikas:  komisjon  – liikmesriikide edastatud finantsandmete tabel, oktoober 2013.
13 Sissejuhatus
09 
Müügiedendusmeetmega toetatakse 
„teavitus- või müügiedendusmeet -
meid, mis on suunatud ühenduse 
veinidele kolmandates riikides, et 
suurendada nende konkurentsivõimet 
kõnealustes riikides”14. Meede hõlmab 
järgmist:
 –avalikke suhteid, müügiedendus-  
või reklaamimeetmeid, eelkõige 
neid, mis rõhutavad ühenduse  
toodete eeliseid, eriti seoses 
kvaliteedi, toiduohutuse või 
keskkonnasõbralikkusega;
 –osalemist rahvusvahelise tähtsuse -
ga üritustel, messidel või näitustel;
 –teavituskampaaniaid, mis tutvusta -
vad eelkõige päritolunimetusi, geo -
graafilisi tähiseid ja mahetootmist 
hõlmavaid ühenduse süsteeme;
 –uurimusi uute turgude kohta, 
mis on vajalikud turuväljundite 
laiendamiseks;
 –uurimusi teavitus- ja müügie -
dendusmeetmete tulemuste 
hindamiseks15.10 
Müügiedendusmeetmete maksimaal -
ne toetusmäär on 50% rahastamis -
kõlblikest kulutustest, mis kontrolli -
koja valimisse kuulunud projektides 
ulatuvad alates 30 000  eurost avalike 
suhete meetmete rahastamiseks kuni 
32,6  miljoni  euroni, millega rahastati 
kogu eelmises punktis kirjeldatud 
müügiedendusmeetmete kogumit.
11 
Riikliku toetusprogrammi raamesse 
kuuluvaid investeerimis- ja müügi-  
edendusmeetmeid haldab komisjon 
koostöös liikmesriikidega. See tähen -
dab, et komisjon kannab meetmete 
haldamise eest üldvastutust, ehkki 
meetmete rakendamine on usaldatud 
liikmesriikidele. Seega on investeeri -
mis- ja müügiedendusmeetmete ning 
vastavate kontrollisüsteemide raken -
damine suurel määral liikmesriikide 
ülesanne16. Meetmete lõplikud toetu -
sesaajad peavad täitma ELi ja riiklike/
piirkondlike õigusaktide tingimusi.14 Vastavalt nõukogu 
17. detsembri 
2007. aasta määrusele 
(EÜ) nr 3/2008 
põllumajandussaaduste 
ja toodete teavitamis- ja 
müügiedendusmeetmete 
kohta siseturul ja 
kolmandates riikides 
(ELT L 3, 5.1.2008, lk 1) võib 
komisjon anda otsetoetust 
teavituskampaaniateks, mis 
tutvustavad Euroopa Liidu 
veinide liigitussüsteemi. 
Sellised üldise iseloomuga 
teavituskampaaniad 
erinevad spetsiifilistest 
toetusmeetmetest, mida 
käsitletakse käesolevas 
aruandes. 21. novembril 2013 
esitas komisjon ettepaneku 
määrus (EÜ) nr 3/2008 
tühistada ja asendada. 
Ettepaneku kohaselt peaks 
toetus olema kättesaadav 
seoses teavitus- ja 
müügiedendusmeetmetega, 
mis seovad veini teiste 
põllumajandustoodetega, 
tingimusel, et toetust ei anta 
juba mõne teise ELi meetme 
raames.
15 Määruse (EÜ) nr 1234/2007 
artikkel 103p.
16 Komisjoni 
27. juuni 2008. aasta määruse 
(EÜ) nr 555/2008, milles 
sätestatakse veinituru 
ühist korraldust käsitleva 
nõukogu määruse (EÜ) 
nr 479/2008 üksikasjalikud 
rakenduseeskirjad 
veinisektoris seoses 
toetusprogrammide, 
kolmandate riikidega 
kauplemise, tootmisvõimsuse 
ja kontrollidega (ELT L 170, 
30.6.2008, lk 1) (millega 
rakendatakse veinituru 
ühist korraldust käsitlevat 
nõukogu põhimäärust), 
artiklis 76 on sätestatud: 
„Ilma et see piiraks käesoleva 
määruse konkreetsete 
sätete või muude ühenduse 
õigusaktide kohaldamist, 
näevad liikmesriigid ette 
vajalikud kontrollid ja muud 
abinõud määral, mis tagab 
määruse (EÜ) nr 479/2008 
ja käesoleva määruse 
nõuetekohase kohaldamise. 
Need peavad olema 
tõhusad, proportsionaalsed 
ja hoiatavad, et tagada 
ühenduste finantshuvide 
piisav kaitse.”
14
 Auditi ulatus ja 
lähenemisviis
12 
Eelmine kontrollikoja eriaruanne veini-  
turu ühise korralduse kohta avaldati 
2012. aastal17. Aruanne käsitles veini-  
turu ühise korralduse reformi kaht 
rahaliselt kõige olulisemat toetus-  
kava  – viinapuude väljajuurimist ning 
viinamarjaistanduste ümberkorralda -
mist ja sordivahetust – ning eelkõige 
nende panust ELi veinituru pakkumise 
ja nõudluse tasakaalustamisel, mis on 
reformi üks kahest põhieesmärgist (vt 
punkt 4). Veinituru ühise korralduse 
reformi auditi täiendamiseks võttis 
kontrollikoda vaatluse alla liikmesrii -
kide poolt nende riiklikesse toetus -
programmidesse valitud peamised 
konkurentsivõimealased meetmed: in -
vesteerimis- ja müügiedendusmeetme. 
Auditi eesmärk oli vastata järgmisele 
küsimusele: „kas veinisektorile eralda -
tavat ELi investeerimis- ja müügieden -
dustoetust hallatakse hästi ning kas 
selle mõju ELi veinide konkurentsivõi -
mele on näha?”
13 
Auditiga hinnati, kas investeerimis- ja 
müügiedendusmeetmed olid asja -
kohaselt üles ehitatud. Kontrollikoda 
uuris ka kättesaadavat järelevalve- 
ja hindamisteavet, et hinnata, kas 
komisjon ja liikmesriigid saavutasid 
kavandatud tulemused tõhusalt. Mis 
puudutab investeerimismeedet, siis 
kontrollikoda on juba auditeerinud 
sarnaste investeerimismeetmete tõhu -
sust maaelu arengu poliitika raames18. 
Seetõttu keskendus kontrollikoda 
meetme säästlikkusega seotud aspek -
tidele, nagu majanduslik elujõulisus ja 
toetust saanud investeeringute kulude 
põhjendatus. Auditi ulatust kajastavad 
järgmised alaküsimused:a) kas veinituru ühise korralduse 
investeerimismeede on asjakohase 
ülesehitusega ja kas selle raken -
damisel võetakse nõuetekohaselt 
arvesse säästlikkuse põhimõtet?
b) Kas müügiedendusmeede on asja -
kohase ülesehitusega ja kas seda 
rakendatakse tõhusalt?
c) Kas meetmete mõju on piisavalt 
näha?
14 
Audit keskendus veiniaastail 
2008-2009  kuni  2010-2011 rahastatud 
projektidele, st vaadeldi reformi ellu -
viimise kolme esimest aastat. Kontrol -
likoda külastas komisjoni asjaomaseid 
talitusi ning järgmisi liikmesriike ja piir -
kondi: Austria, Prantsusmaa (Akvitaa -
nia ja Languedoc -Roussilloni piirkond), 
Itaalia (Lazio ja Veneto piirkond), 
Portugal ja Hispaania (Kataloonia 
piirkond). Viie külastatud liikmesriigi 
osa esimese programmitöö perioodi 
(2009–2013) müügiedendusmeetmete 
kuludes on 95% ja investeerimismeet -
mete kuludes 82%.17 Eriaruanne nr 7/2012.  
(http://eca.europa.eu ).
18 Eriaruanded nr 8/2012, 1/2013 
ja 6/2013  
(http://eca.europa.eu ).
15 Auditi ulatus ja lähenemisviis
15 
Kohapeal külastati kokku 37 toe -
tusesaajat: 23 seoses müügieden -
dusprojektidega, 11 seoses inves -
teerimisprojektidega ning 3 seoses 
müügiedendus- ja investeerimis-  
projektidega. Lisaks valiti 73 projekti 
dokumentide kontrollimiseks. Kokku 
analüüsiti 113 projekti (79 müügi-  
edendus- ja 34 investeerimisprojekti)19. 
Valim moodustati vastavalt projektide 
olulisusele ja toetusesaaja liigile, et 
valida välja projektid, mis oleksid ise -
loomulikud asjaomastes liikmesriikides 
rahastatud projektidele.19 Müügiedendusprojekte 
kuulus valimisse rohkem 
kui investeerimisprojekte, 
sest kahes vaadeldud 
liikmesriigis rakendati 
investeerimismeedet 
hilinemisega ja üks liikmesriik 
otsustas seda meedet mitte 
rakendada.
16
 Tähelepanekud
I osa. Kas veinituru ühise 
korralduse investeerimis -
meede on asjakohase 
ülesehitusega ja kas selle 
rakendamisel võetakse 
nõuetekohaselt arvesse 
säästlikkuse põhimõtet?
16 
Hea ülesehitus on usaldusväärse fi -
nantsjuhtimise jaoks määrava tähtsu -
sega. Investeerimismeetmega antakse 
riiklikku toetust sellist tüüpi ettevõte -
tele, mis vastavad ELi toetuse saamise 
kriteeriumidele ka maaelu arengu 
poliitika raames. Et meede oleks hästi 
üles ehitatud, peaks see veinituru 
ühise korralduse raames vastama täp -
selt kindlakstehtud vajadusele, mida 
olemasolevad meetmed ei rahulda. 
Samuti ei tohiks see põhjustada raken -
dusasutustele liigset halduskoormust.
17 
Et võtta investeerimismeetmete elluvii -
misel nõuetekohaselt arvesse säästlik -
kuse põhimõtet, peaksid liikmesriigid 
kehtestama halduskontrollimehhanis -
mid ja -protseduurid, tagamaks, et:
a) toetust saavad majanduslikult 
elujõulised projektid: selleks, et 
vältida riiklike vahendite kuluta -
mist projektidele, mis enneaegselt 
ebaõnnestuvad, peaksid liikmesrii -
gid vastavate elujõulisuse kontrol -
lidega analüüsima taotleja finants -
olukorra usaldusväärsust ning oma 
analüüsi dokumenteerima.
b) toetusesaajate deklareeritud 
projektikulud on põhjendatud. 
Hindamine peaks toimuma sobiva 
hindamissüsteemi alusel, näiteks 
võrdluskulude, erinevate pakku -
muste võrdluse või hindamiskomi -
tee abil.Veinituru ühise korralduse ja 
maaelu arengu poliitika  
investeerimismeetmete  
dubleerimine ei ole  
põhjendatud ...
18 
Ehkki veinituru ühise korralduse 
investeerimismeedet kohaldatakse 
spetsiaalselt veinisektori suhtes (mitte 
üldmeetmena kõigi põllumajandus -
sektorite suhtes), on selle ulatus 
põhiolemuselt sama, mis maaelu 
arengu investeerimisabi meetmel 
nr 121 („Põllumajandusettevõtete 
moderniseerimine”) ja nr 123 („Põllu -
majandustoodetele ja metsasaadus -
tele lisandväärtuse andmine”). Lisaks, 
nagu nähtub 1. selgitusest , on veini -
turu ühise korralduse meetme ees -
märk sama mis kahel maaelu arengu 
investeerimismeetmel.
19 
Veinituru uue ühise korralduse raames 
tehakse veinitootmispiirkondadele 
kättesaadavaks rohkem maaelu arengu 
vahendeid, sest sellega suurendatakse 
maaelu arengukavade eelarveassig -
neeringuid neis piirkondades. Määruse 
(EÜ) nr 1234/2007 Xc lisa kohaselt suu -
rendatakse eelarvet alates 2011. aastast 
121,4  miljoni  euro21 võrra aastas.20 2009. aastal oli ülekande 
suurus 40,5 miljonit eurot ja 
2010. aastal 80,9 miljonit eurot.
17 Tähelepanekud
20 
Perioodil 2009–2013 lisasid investee -
rimismeetme oma riiklikku toetus -
programmi üheksa liikmesriiki (Tšehhi 
Vabariik, Saksamaa, Hispaania, Prant -
susmaa, Itaalia, Küpros, Ungari, Austria 
ja Slovakkia). Üheksa liikmesriiki (Bul -
gaaria, Kreeka, Leedu, Luksemburg, 
Malta, Portugal, Rumeenia, Sloveenia 
ja Ühendkuningriik) seda ei teinud22. 
Portugal otsustas investeerimismeedet 
oma riiklikku toetusprogrammi mitte 
lisada põhjendusel, et maaelu arengu -
kava raames saadi juba piisaval määral 
toetust. Tõepoolest, maaelu arengu 
programmitöö perioodil 2007–2013 
eraldati 13,5% kahe maaelu arengu 
investeerimismeetme kogueelarvest 
Portugali veinisektorile.21 
Kontrollikoja hinnangul ei ole selge, 
miks vajas veinisektor täiendavat in -
vesteerimistoetust, kuivõrd selline toe -
tus oli maaelu arengu poliitika raames 
kõigile põllumajandussektoritele juba 
kättesaadav ja veinitootmispiirkonda -
dele mõeldud maaelu arengu toetuse 
eelarveassigneeringuid suurendati (vt 
punkt 19). Täiendava toetuse eraldami -
se otsus ei toetunud ühelegi uuringule 
ega analüüsile.22 Leedu eraldas kõik 
riiklikud assigneeringud 
müügiedenduseks. 
Luksemburg (alates 
aastaist 2009-2010), 
Malta ja Ühendkuningriik 
eraldasid kõik oma riiklikud 
assigneeringud ühtsele 
otsemaksete kavale.Veinituru ühise korralduse ja maaelu arengu investeerimismeetmetel on üks ja 
sama eesmärk
a) Investeerimismeede veinituru ühise korralduse raames (määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 103u lõige 1): „Toe -
tust võib anda nii materiaalseteks kui ka mittemateriaalseteks investeeringuteks töötlemisrajatistesse, veinite -
haste infrastruktuuri ja veini turustamisse, mis parandavad ettevõtte majanduse üldist tulemuslikkust  […]“.
b) Meede nr 121 maaelu arengu poliitika raames (määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 26 lõige 120): „Artikli 20 punk -
ti b alapunktis i sätestatud toetust antakse materiaalsetesse ja/või immateriaalsetesse varadesse tehtavateks 
investeeringuteks, mis: a) parandavad põllumajandusettevõtte üldist tulemuslikkust  […]“.
c) Meede nr 123 maaelu arengu poliitika alusel (määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 28 lõige 1): „Artikli 20 
punkti b alapunktis iii sätestatud toetust antakse materiaalsetesse ja/või immateriaalsetesse varadesse tehta -
vateks investeeringuteks, mis: a)  parandavad ettevõtte üldist tulemuslikkust  […]“.
21 Nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005, 20. september 2005, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu 
toetuste kohta (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1).1. selgitus
18 Tähelepanekud
... ning seetõttu hilines 
mõningates liikmesriikides 
veinituru ühise korralduse 
investeeringute tegemine või 
seati neile piirangud
22 
Et veinituru ühise korralduse ja maaelu 
arengu investeerimismeetmed kehtisid 
alates veiniaastast 2008-2009 paral -
leelselt, tuli topeltrahastamise riski 
vähendada. Seetõttu pidid liikmes-  
riigid ühise turukorralduse meetme -
te raames rahastama muid tegevusi 
kui maaelu arengukavade raames23. 
Vajadus tõmmata eraldusjoon väga 
sarnaste meetmete vahele (eriti maa -
elu arengu meetme nr 123 ja veinituru 
ühise korralduse investeerimismeetme 
vahele) ja tagada nende lahushoidmi -
ne suurendas halduskoormust liikmes -
riikide jaoks, kes pidid muutma oma 
olemasolevaid maaelu arengukavasid 
enne ühise turukorralduse investeeri -
mismeetme rakendamist.
23 
Vajadus tõmmata ülalmainitud eral -
dusjoon on põhjustanud Itaalias ja 
Hispaanias olulisi viivitusi veinituru 
ühise korralduse investeerimismeet -
me elluviimisel24. Neis liikmesriikides 
hallatakse maaelu arengukavasid 
piirkondlikul tasemel ja seetõttu pidi 
„eraldusjoone” tõmbama iga piirkond. 
Veinituru ühise korralduse meetme 
rakendamine hilines kolm aastat. Itaa -
lias kasutati ära ainult 44% esialgselt 
kavandatud vahenditest.24 
Lisaks piiras Hispaanias eri meetmete 
alusel toetuskõlblike tegevuste vahe -
line eraldusjoon liigselt ühise turu -
korralduse meetme ulatust. Maaelu 
arengu investeerimismeetmete sisu ei 
muutunud, kuid veinituru ühise korral -
duse alusel olid rahastamiskõlblikud 
ainult sellised investeeringud, mille 
olid teinud Hispaania toetusesaajad, 
kes asusid ELis, kuid väljaspool Hispaa -
nia riigi territooriumi. Seetõttu kasutas 
Hispaania ära ainult 295 000 eurot, mis 
läks ainsale esitatud projektile, ehkki 
algne prognoos oli 148 miljonit eurot, 
mis oli mõeldud kasutamiseks kogu 
perioodil 2009–2013.
25 
Austrias ja Prantsusmaal tõmmati eral -
dusjoon riiklikul tasemel ning investee -
rimismeedet rakendati ilma viivitusteta 
juba veiniaastal  2008–2009.
Liikmesriigid ei taga seda, et 
toetataks üksnes majandusli -
kult elujõulisi projekte ...
26 
Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 103u 
lõikes 2 on sätestatud, et: „toetust ei 
anta raskustes olevatele ettevõtete -
le”25. Sellise ettevõtte, keda toetuse-  
taotluse esitamise ajal ei peetud 
raskustes olevaks, nõrk finantsolukord 
võib aga ohustada ettevõtte poolt 
esitatud projekti elujõulisust. Kehtivate 
õigusaktidega ei nõuta liikmesriikidelt 
enne toetuse andmist majandusliku 
elujõulisuse kontrollimist.23 Määruse (EÜ) nr 555/2008 
artikli 20 lõige 2: „Määruse (EÜ) 
nr 479/2008 artikli 15 alusel 
ei anta kõnealuse määruse 
II jaotise kohase riikliku 
toetusprogrammi raames 
toetust teatava liikmesriigi 
või piirkonna sellise tegevuse 
eest, mida toetatakse 
kõnealuse liikmesriigi või 
piirkonna maaelu arengu 
programmi alusel vastavalt 
määrusele (EÜ) nr 1698/2005”.
24 COM(2012) 737 (final), 
10. detsember 2012, 
punkt 4.3: „Maaelu arengu 
programmides sarnaste 
tegevuste piiritlemisega 
seotud raskused on 
põhjustanud Itaalias ja 
Hispaanias viivitusi kõnealuse 
meetme rakendamisel”.
25 Ühenduse suunised 
raskustes olevate 
äriühingute päästmiseks ja 
ümberkorraldamiseks antava 
riigiabi kohta: „äriühingut 
peetakse raskustes olevaks 
siis, kui see ei suuda 
kas oma või omanikelt/
osanikelt/aktsionäridelt või 
krediidiandjatelt saadud 
vahenditega peatada 
kahjumit, mis ametivõimude 
sekkumiseta viiks lühema või 
keskmise ajavahemiku jooksul 
peaaegu kindlasti äriühingu 
tegevuse lõpetamiseni”.
19 Tähelepanekud
27 
Komisjon ei ole andnud liikmesriikidele 
juhiseid investeerimismeetmega seo -
tud projektivalikumenetluste kohta. 
Auditiga leiti, et neljast külastatud 
liikmesriigist, kus investeerimismeedet 
rakendatakse, tehti ainult ühes Itaalia 
piirkonnas (Veneto) usaldusväärset 
elujõulisuse kontrolli, mis hõlmas ka 
toetusesaajate finantsolukorra kont -
rollimist (vt 2. selgitus ). Lazio piirkond 
Itaalias rakendas vähem detailset hin -
damissüsteemi, mis põhines taotleja 
investeeringule eelnenud aasta  aasta-  
aruande võrdlemisel investeeringu 
eeldatava mõjuga sellele järgnenud 
aasta  aastaaruandele.28 
Austrias ja Prantsusmaal põhines 
valikumenetlus taotluste laekumise 
järjekorral. Ehkki raskustes olevad 
ettevõtted ei olnud toetuskõlblikud, ei 
tagatud valikumenetluste puudumisel, 
et kõigi toetuskõlblike projektide hul -
gast oleks välja valitud just elujõulised 
(vt 2. selgitus ).
Elujõulisuse kontrollimine: näiteid headest ja halbadest tavadest
Veneto piirkonnas Itaalias olid kehtestatud valikukriteeriumid, mis hõlmasid ka IT -vahendit investeeringu 
prognoositava tulemuslikkuse hindamiseks toetusesaaja esitatud majandusandmete põhjal. Toetust said üks -
nes majanduslikult jätkusuutlikud projektid, st automaatselt jäeti kõrvale projektid, mis ei olnud elujõulised.
Austrias leidis kontrollikoda ühe 2009. aastal  toetust saanud uue villimisliini investeerimisprojekti, mis kuulub 
praegu likvideerimisel olevale ühistule. Puudus valikukriteerium, mille alusel kindlaks teha, et selle ühistu 
projekt ei olnud jätkusuutlik, arvestades ühistu finantsolukorda. Ühistu oli loetud toetuskõlblikuks, ehkki selle 
aasta  majandustulemus oli negatiivne, investeeringule eelnevalt vähendati selle kapitali ja alates vähemalt 
2006. aastast on selle liikmete arv pidevalt vähenenud.2. selgitus
29 
Hispaanias hinnatakse valikumenetlu -
se käigus projekti elujõulisust ja toetu -
sesaaja finantsolukorda. Projektidele 
ei ole aga kehtestatud minimaalset 
punktiarvu, et valituks osutuda.
20 Tähelepanekud
... ning nad ei hinda järje -
pidevalt projektikulude 
põhjendatust
30 
Liikmesriigid peavad projektitaotlusi 
kontrollima, tagamaks, et ELi vahendi -
test hüvitatavad kulud on põhjenda -
tud, sealhulgas hinnates taotlusi võrd -
luskulude ja erinevate pakkumuste 
alusel, et meetme eesmärk saavutataks 
mõistlike kuludega26, st tõhusal viisil. 
Auditiga hinnati, kas liikmesriigid on 
kehtestanud ametliku süsteemi kulude 
põhjendatuse hindamiseks.
31 
Auditiga leiti, et neljast külastatud 
liikmesriigist, kes investeerimismeedet 
rakendavad, ainult kaks olid sellise 
süsteemi kehtestanud. Itaalia (Veneto 
ja Lazio) ja Hispaania hindavad kulude 
põhjendatust ametlikus korras, enne 
kui taotlus kiidetakse heaks. Eelkõige 
peavad taotlejad oma investeerimis -
tegevuse kohta esitama kolm pakku -
must, tehes valiku nendesama kolme 
pakkumuse seast. Valiku asjakohasust 
võib hinnata välishindaja.
32 
Itaalia (Veneto ja Lazio) ametiasu -
tustepoolse kulude põhjendatuse 
hindamise usaldusväärsust vähendas 
aga asjaolu, et puust vaatide ostmist 
veini laagerdamiseks peeti rahastamis -
kõlblikuks investeerimiskuluks, ehkki 
üldjuhul tuleb need iga kolme aasta ta -
gant välja vahetada. Prantsusmaal ja 
Austrias ei peetud selliseid investeerin -
guid rahastamiskõlblikuks.33 
Ehkki hiljutistes suunistes27 peab ko -
misjon vaatide ostmist potentsiaalselt 
rahastamiskõlblikuks investeeringuks, 
näeb määrus investeeringu kestuseks 
ette vähemalt viis aastat28. Et vaate ka -
sutatakse tavaliselt ainult kolm aastat, 
ei vasta nende soetamine ELi nõudele. 
Lisaks tekitab sellise investeeringu 
piiratud eluiga märkimisväärse riski, 
et vaadid ostetakse olemasolevate 
väljavahetamiseks, mitte veini laager -
damise mahu suurendamiseks.
34 
Prantsusmaal ja Austrias ei toimunud 
kulude põhjendatuse hindamist amet -
likus korras. Hindamine tugines taotlu -
se läbivaadanud isiku pädevusele. See -
tõttu ei leidnud kontrollikoda tõendeid 
selle kohta, et mainitud liikmesriigid 
hindaksid järjepidevalt projektikulude 
põhjendatust. Lisaks puudus kohustus 
esitada võimalike teenusepakkujate 
erinevaid pakkumusi.26 Komisjoni 
27. jaanuari 2011. aasta  määruse 
(EL) nr 65/2011, 
millega kehtestatakse 
nõukogu määruse (EÜ) 
nr 1698/2005 rakendamise 
üksikasjalikud eeskirjad 
seoses kontrollimenetluse 
rakendamisega ning nõuetele 
vastavusega maaelu arengu 
toetusmeetmete osas 
(ELT L 25, 28.1.2011, lk 8), 
mida kohaldatakse määruse 
nr 555/2008 artikli 77 lõike 5 
alusel ühise turukorralduse 
investeeringute suhtes, 
artikli 24 lõikes 2 sätestatakse, 
et: „[Toetusetaotluste 
halduskontrolli puhul 
kontrollitakse eelkõige 
järgmist:] esitatud kulutuste 
põhjendatus, mida 
hinnatakse nõuetekohase 
hindamissüsteemi alusel, 
näiteks võrdluskulude, 
erinevate pakkumiste võrdluse 
või hindamiskomitee kaudu”.
27 Juhised riiklike 
toetusprogrammide 
elluviimiseks veinisektoris 
vastavalt määrustele 
(EÜ) nr 1234/2007 
ja (EÜ) nr 555/2008, 
25. veebruar 2013.
28 Vastavalt määruse (EÜ) 
nr 1698/2005 artiklile 72, 
millele viidatakse määruse 
(EÜ) nr 1234/2007 artiklis 103u.
21 Tähelepanekud
II osa. Kas müügiedendus -
meede on asjakohase 
ülesehitusega ja kas seda 
rakendatakse tõhusalt?
35 
Müügiedendusmeede „on suunatud 
kaitstud päritolunimetuse või kaits -
tud geograafilise tähisega veinidele 
või veinidele, millele on märgitud 
viinamarjasort”29. Muud veinid ei 
ole müügiedendusmeetme alusel 
toetuskõlblikud.
36 
Et müügiedendusmeede oleks asja-  
kohase ülesehitusega ja tõhusalt ra -
kendatud, peaks see:
 –olema suunatud toetusesaajate -
le, kes vajavad riiklikku toetust 
meetme eesmärkide täitmiseks, 
milleks on ELi kvaliteetveini maine 
tugevdamine ning vanade turgude 
tagasivõitmine ja uute leidmine30;
 –eelistama mikro-, väikeseid ja 
keskmise suurusega ettevõtjaid 
(VKEd)31;
 –ellu viidama viisil, mis tagab piisava 
auditijälje, et tõendada müügi -
edendustegevuse toimumist ja 
toetuskõlblikkust.Müügiedendustoetust 
antakse ka suurtele ette-  
võtetele, millel on juba tugev 
maine ja pikaajaline ekspor -
ditraditsioon ...
37 
Ehkki seadusandja on väljendanud 
eelistust VKEde suhtes, anti kõigis kü -
lastatud liikmesriikides, välja arvatud 
Austria, müügiedendustoetust suur -
tele veinitootmisettevõtetele, kellel 
on pikaajaline eksporditraditsioon32. 
Mõned neist tegutsevad juba kolman -
dates riikides, kas koostöös kohalike 
partneritega või omaenda turustajate 
ja ärivõrgustike kaudu. Selliste ette-  
võtete vajadus ELi toetuse järele ei ole 
ilmne (vt 3. selgitus ). Lisaks ajendab 
see, kui ELi toetus on kättesaadav kir -
jeldatud otstarbeks, mainitud ettevõt -
teid selle võrra vähendama oma-  
enda osalust müügiedendusmeetmete 
rahastamises.
38 
Kontrollikoda leiab, et selles kontekstis 
ei aita veinituru ühise korralduse  
müügiedendusmeetme raames saadud 
toetus tõhusalt kaasa ELi veini mai -
ne tugevdamisele ega uute turgude 
leidmisele ja vanade turgude tagasi -
võitmisele. Neil turgudel juba head 
positsiooni omavate suurte ettevõtete 
puhul seisneb toetuse mõju pigem 
olemasoleva turuosa kaitsmises või 
tugevdamises. Et kohaloleku tu -
gevdamine teatud turul on pidev 
tegevus eesmärgiga turule jääda ja 
seal nähtav olla, muutub ELi toetuse 
andmine seda tüüpi tegevusele pigem 
ettevõtte tegevuskulude osaliseks 
subsideerimiseks.29 Määruse (EÜ) nr 1234/2007 
artikli 103p lõige 2.
30 Määruse (EÜ) nr 479/2008 
põhjendus 5.
31 Määruse (EÜ) nr 555/2008 
artikkel 4: „Eelistatakse 
mikro-, väikeseid ja keskmise 
suurusega ettevõtjaid […]”.
32 Hispaanias, Prantsusmaal, 
Itaalias ja Portugalis 
oli osal auditeeritud 
toetusesaajatel juba enne 
ühise turukorralduse 
vahendite saamist viidud 
kolmandate riikide 
turgudele tütarettevõtted, 
et oma kaupa turustada. 
Kaks suurt Hispaania 
toetusesaajat rakendasid 
müügiedendusmeetmeid 
riikides, kus nad olid 
tegutsenud juba üle 60 aasta.
22 Tähelepanekud
39 
Seda kinnitab tõsiasi, et kõnealused 
suured toetusesaajad taotlevad aastast 
aastasse müügiedendustoetust tege -
vuse eest samade kolmandate riikide 
turgudel, nagu USA, mis on kõige 
sagedasem sihtturg33. Kirjeldatud müü -
giedendusmeetmete eesmärgiks ei saa 
seega pidada uute turgude leidmist 
või vanade turgude tagasivõitmist.40 
Kui määrus nr 555/2008 jõustus, ei 
toetatud asjaomase abisaaja müügi -
edendustegevust asjaomases kol -
mandas riigis kauem kui kolm aastat. 
Pärast seda on määrust aga kaks korda 
muudetud ja mõlemal korral on piken -
datud perioodi, mille jooksul võivad 
samad toetusesaajad toetust saada. 
Esimene muudatus andis võimaluse 
müügiedendusprogrammi üks kord 
kuni kaheks aastaks pikendada34. 
Teise muudatusega võimaldati eel -
mise programmitöö perioodi jooksul 
toetust saanud toetusesaajatel samas 
kolmandas riigis kuni viieks aastaks 
taas toetust saada35. Seega võivad 
toetusesaajad ühel sihtturul kogu 
programmitöö perioodi 2009–2013 väl -
tel müügiedendustegevuseks toetust 
saada ning järgnevatel programmitöö 
perioodidel (2014–2018 ja edaspidi) 
müügiedendustegevust pikendada.33 KOM(2011) 774 (lõplik), 
18. november 2011, lk 11.
34 Komisjoni 1. septembri 
2010. aasta määruse (EÜ) 
nr 772/2010, millega 
muudetakse määrust 
(EÜ) nr 555/2008, milles 
sätestatakse veinituru 
ühist korraldust käsitleva 
nõukogu määruse (EÜ) 
nr 479/2008 üksikasjalikud 
rakenduseeskirjad 
veinisektoris seoses 
toetusprogrammide, 
kolmandate riikidega 
kauplemise, tootmisvõimsuse 
ja kontrollidega (ELT L 232, 
2.9.2010, lk 1), artikli 1 lõige 1.
35 Komisjoni 8. märtsi 
2013. aasta rakendusmääruse 
(EL) nr 202/2013, millega 
muudetakse määrust 
(EÜ) nr 555/2008 
seoses veinisektori 
toetusprogrammide esitamise 
ja kolmandate riikidega 
kauplemisega (ELT L 67, 
9.3.2013, lk 10), artikli 1 
lõike 2 punkt d: „asjaomase 
abisaaja müügiedendus- ja 
teavitamiskampaaniat 
asjaomases kolmandas 
riigis ei toetata igal 
programmiperioodil kauem 
kui kolm aastat; seda toetust 
võib vajaduse korral siiski 
üks kord kuni kaheks aastaks 
pikendada.”Näiteid hästituntud ja suurtele veinitootjatele antud müügiedendustoetusest
Toetus šampanja müügiedenduseks
Aastail 2009–2014 on ELi vahenditest 2,4  miljonit  eurot eraldatud šampanjatootjate müügiedendusmeetmete 
toetamiseks. Šampanja („Champagne”) kaitstud päritolunimetuse (KPN) maine on tuntud juba pikka aega.
Kuus Hispaania (Kataloonia) toetusesaajat said 88% perioodi 2009–2011 toetuse kogusummast
Hispaanias (Kataloonias) eelistatakse ilmselgelt selliste toetusesaajate toetamist, kellel on rahvusvahelistel 
turgudel juba tugev positsioon ja pikaajaline ekspordikogemus. Seetõttu anti lõviosa perioodi 2009–2011 
müügiedendustoetusest väiksele arvule suurtele ettevõtetele. Perioodi jooksul eraldati 79 taotlejale toetust 
kokku 15,2 miljonit eurot. 88% sellest summast ehk 13,4 miljonit eurot anti kuuele taotlejale, mis kujutasid  
endast ettevõtteid või ettevõtete rühmi, mis annavad tööd rohkem kui 750 inimesele ja mille aastakäive üle -
tab 200 miljonit eurot (sellised ettevõtted ei ole toetuskõlblikud investeerimismeetme raames).3. selgitus
23 Tähelepanekud
41 
Kontrollikoda leiab, et mainitud kaks 
muudatust andsid stiimuli müügieden -
dustegevuse kaudu turupositsiooni 
tugevdada, mis ei ole ELi õigusaktides 
määratletud eesmärk (vt punkt 38).
42 
Lisaks ei ole välistatud selliste reklaa -
mimeetmete rahastamine, millega 
toetatakse mõnd tuntud kaubamärki. 
Kontrollikoda leidis arvukalt juhtu -
meid, kus ELi vahenditega lihtsalt 
asendati varem ettevõtte poolt reklaa -
mimeetmete rahastamisele eraldatud 
vahendid. Kontrollikoja hinnangul ei 
vasta tuntud kaubamärgi reklaamimise 
toetamine, mis seisneb varem ettevõt -
te poolt reklaamimeetmete rahastami -
sele eraldatud vahendite asendamises 
ELi vahenditega, meetme algeesmärgi -
le toetada pigem veiniturgu kui tuntud 
marke (vt ka punkt 44).
... ning mis ei vaja riiklikku 
toetust (tühimõju)
43 
Programmitöö perioodil 2009–2013 
olid müügiedendusprojektide rahasta -
miseks määratud summad suuremad 
kui nõudlus toetuse järele. Olukorras,  
kus müügiedendusmeetmele on eral -
datud piisavalt vahendeid, kalduvad 
liikmesriigid toetama kõiki toetus-  
kõlblikke projekte, selle asemel et 
kehtestada ranged valikukriteeriumid, 
tagamaks, et toetuskõlblike projektide 
hulgast saavad riiklikku toetust ainult 
parimad.Auditiga leiti, et ükski auditeeritud 
liikmesriik ei kontrollinud, kas toetuse-  
taotlejad vajasid riiklikku toetust. 
Toetuse andmine toetusesaajatele, kes 
oleksid müügiedendusmeetmetesse 
investeerinud ka ilma selleta (nn tühi -
mõju), vähendab ELi vahendite tõhu -
sust, kuna müügiedendusmeetmete 
eesmärkide täitmiseks ei lähe vaja 
riiklikke vahendeid.
44 
Kontrollikoda leidis viiest auditeeri -
tud liikmesriigist neljas selgeid märke 
tühimõjust. Tabelis  on näitena toodud 
Prantsusmaa, Austria ja Portugali toe -
tusesaajate müügiedendustegevuse 
eelarve aastail 2007 ja 2008 (enne vei -
nituru ühise korralduse rakendamist) 
ning aastail 2009–2011 (pärast veini -
turu ühise korralduse müügiedendus -
meetme kasutuselevõtmist). Auditiga 
leiti, et neil juhtudel on ELi vahendite -
ga asendatud suur osa varem ettevõtte 
enda poolt kantud müügiedendusku -
ludest. Kui 2008. aastal olid Portugali 
toetusesaaja kulud 1,2  miljonit  eurot, 
siis 2009. aastal vähenesid tema enda 
eelarvekulud 0,3  miljonile  eurole ning 
veel 0,3 miljonit eurot eraldas EL. Sar -
nast suundumust täheldati ka Austria 
ja Prantsusmaa toetusesaajate puhul. 
See näitab, et ELi vahendid asendasid 
suure osa varem ettevõtte eraldatud 
ressurssidest, selle asemel et suuren -
dada müügiedendusmeetmete üldist 
rahastamist. Komisjoni audititalitused 
on seda oma auditiaruannetes juba 
täheldanud.
24 Tähelepanekud
45 
Lisaks leidis kontrollikoda mitu juhtu -
mit, kus ELi toetusega kaeti sisekulud, 
mis olid tekkinud juba enne müügi -
edendusmeetme kasutuselevõtmist. 
Näiteks Hispaanias rahastati selliste 
töötajate palgakulusid36, kes tööta -
sid toetusesaaja juures kolmandates 
riikides tehtava turustuse alal ning olid 
täpselt samu tööülesandeid täitnud 
juba alates 2002. aastast. Lisaks loeti 
kuluartikli „Pikaajalised töölähetu -
sed”37 all rahastamiskõlblikuks sise -
kulud, mis oleks tulnud kanda toe -
tusesaajal, nagu bürooruumide rent, 
ravikindlustus ja kaks lisapalka.46 
Kui ELi toetusega asendatakse osa 
jooksvatest müügiedenduskuludest 
või kaetakse kulud, mis toetusesaaja 
oleks nagunii kandnud, kujutab kulude 
hüvitamine ELi eelarvest endast kont -
rollikoja hinnangul selget tühimõju 
ning seega ELi vahendite ebatõhusat 
kasutamist.36 Toetusesaaja deklareeris 
veiniaastal  2008-2009 
palgakulusid summas 
90 761 eurot.
37 Veiniaastal 2008-2009 summas 
55 515 eurot.TabelELi vahenditest kaeti osaliselt toetusesaajate juba varem tekkinud 
müügiedenduskulud
Toetusesaaja 
päritoluSihtriikMüügiedenduse eelarve 
eurodes2007 2008 2009 2010 2011
Portugal USAToetusesaaja 
müügiedenduskulud910 200 1 164 900 323 866 304 305 304 200
ELi vahendite osa 
heakskiidetud taotluses0 0 323 866 304 305 304 200
Kokku 910 200 1 164 900 647 732 608 610 608 400
Prantsusmaa USAToetusesaaja 
müügiedenduskulud1 045 000 1 186 000 725 000 743 500 797 500
ELi vahendite osa 
heakskiidetud taotluses0 0 725 000 743 500 797 500
Kokku 1 045 000 1 186 000 1 450 000 1 487 000 1 595 000
AustriaUSA 
ŠveitsToetusesaaja 
müügiedenduskulud26 983 54 278 58 442 46 143 25 993
Väljamakstud ELi vahendid 0 0 0 8 215 25 064
Kokku 26 983 54 278 58 442 54 358 51 057
25 Tähelepanekud
47 
Nagu eelnevalt selgitatud, oli liikmes -
riikide poolt müügiedendusmeet -
meteks eraldatud summa suurem kui 
tegelik nõudlus ning liikmesriikidel 
puudus stiimul mõjusate valiku-  
menetluste rakendamiseks. Hoolimata 
raskustest perioodi 2009–2013 vähen -
datud eraldise ärakasutamisel38 on 
järgmiseks programmitöö perioodiks 
(2014–2018) kavandatud müügieden -
dusmeetmete eraldist suurendatud 
(summaks on määratud 1161  miljo -
nit eurot39), ehkki puudub analüüs, mis 
näitaks suurenenud vajadust. Võttes 
arvesse kõiki varasemates punktides 
kirjeldatud puudusi, on kontrolli-  
koda seisukohal, et meetme vahendite 
ülemäärase suurendamisega suureneb 
oluliselt vahendite ebatõhusa kasuta -
mise risk.
Rahastamiskõlblike kulude 
ebaselge määratlemine kuni 
2013. aastani
48 
Rahastamiskõlblikke kulusid ei 
ole määratletud ei määruses (EÜ) 
nr 1234/2007 ega määruses (EÜ) 
nr 555/2008. Õigusliku määratluse 
puudumine on meetme rakendamisel 
tekitanud ebakindlust ja siseriiklike 
õigusnormide ebastabiilsust. Vaja on 
läinud kohanemisetappi, mille jooksul 
on siseriiklikes õigusnormides tehtud 
mitu muudatust ja esitatud selgitusi40. 
See on põhjustanud liikmesriikide 
vahel lahknevusi. Mõnes liikmes-  
riigis on eri kontrolliasutused mõistet 
„rahastamiskõlblikud kulud” erinevalt 
tõlgendanud.49 
Määrust (EÜ) nr 555/2008 muudeti 
hiljuti41, et mõiste „rahastamiskõlblikud 
kulud” mõningaid aspekte selgitada. 
Muudatuse kohaselt on personali -
kulud rahastamiskõlblikud. Määruse 
(EÜ) nr 1290/2005, mis käsitleb ühise 
põllumajanduspoliitika rahastamist, 
artiklis 13 on aga sätestatud, et „fond 
ei kata liikmesriikide ja EAGFi toetuse 
saajate haldus- ja personalikulusid“. 
Meedet reguleeriva määruse (EÜ) 
nr 555/2008 sätted on seega ilmselgelt 
vastuolus asjassepuutuva määrusega 
(EÜ) nr 1290/2005.
50 
Personalikulusid ei tohiks rahastada, 
kuna see soodustab tühimõju (vt 
punkt 45).
51 
Komisjoni hiljuti avaldatud suunistes42, 
mis ei ole õiguslikult siduvad43, selgi -
tatakse mõningaid rahastamiskõlblike 
kuludega seotud küsimusi.38 2008. aasta juunis oli 
liikmesriikide riiklikes 
toetusprogrammides 
müügiedenduseks ettenähtud 
esimese eraldise suurus 
ligi 830 miljonit eurot. 
2013. aasta oktoobris 
vähendati eraldist 37% ehk 
522 miljonile eurole. Kõik 
müügiedendusmeedet 
rakendada otsustanud 
liikmesriigid, välja arvatud 
Rumeenia, vähendasid 
oma 2008. aasta prognoosi 
ja vahendid tuli teistele 
meetmetele ümber suunata.
39 Vastavalt 2013. aasta augustis 
komisjonile edastatud 
liikmesriikide riiklikele 
toetusprogrammidele (EU-28).
40 Näiteks Prantsusmaal on 
müügiedendusmeetme 
rakendamise kohta avaldatud 
vähemalt kaheksa õigusteksti.
41 Komisjoni rakendusmäärus 
(EL) nr 752/2013, 31. juuli 2013, 
millega muudetakse määrust 
(EÜ) nr 555/2008 seoses 
riiklike toetusprogrammide 
ja kolmandate riikidega 
kauplemisega veinisektoris 
(ELT L 210, 6.8.2013, lk 17).
42 Veinisektori riiklike 
toetusprogrammide 
rakendamise suunised 
vastavalt määrustele 
(EÜ) nr 1234/2007 ja (EÜ) 
nr 555/2008 – Veinimüügi 
edendamine kolmandate 
riikide turgudel  – 26. aprill 
2013.
43 Suuniste esilehel toodud 
vastutuse välistamise säte: 
„Käesolev juhend on mõeldud 
liikmesriikide abistamiseks. 
See täidab üksnes teavitavat 
eesmärki ja selle sisu ei 
ole mõeldud asendama 
asjassepuutuva õigusliku 
allikaga konsulteerimist või 
vajaduse korral õiguseksperdi 
nõuannet […]”.
26 Tähelepanekud
Liikmesriigid ei kontrolli 
alati eeskirjadevastast 
topeltrahastamist
52 
Liikmesriigid peavad tagama kontrolli 
tegemise selle üle, et ei toimuks meet -
mete eeskirjadevastast topelt-  
rahastamist veinituru ühise korralduse 
eeskirjade ja muude ELi või siseriiklike 
kavade alusel.
53 
Portugalis sai kuuest külastatud toe -
tusesaajast neli ELi toetust veinituru 
ühise korralduse raames, samuti Eu -
roopa Regionaalarengu Fondist (ERF). 
Kontrollikoda ei leidnud topeltrahasta -
mise juhtumeid, kuid kuna puuduvad 
tõendid selle kohta, et Portugali korral -
dusasutused teeksid ristkontrolli ERFi 
kuludega, püsib samade kulude kahest 
ELi allikast topeltrahastamise oht.54 
Mõnes liikmesriigis on olemas erinevad 
riiklikud või piirkondlikud võimalused 
kolmandates riikides toimuva veini -
müügi edendamise rahastamiseks, mis 
ei taga ELi veinisektori müügiedendu -
se toetusmehhanismide läbipaistvust. 
Prantsusmaal ei juhita topeltrahas -
tamise riski piisavalt, ehkki siseriiklik 
õigusraamistik välistab muude toetus -
te ja veinituru ühise korralduse toetuse 
üheaegse maksmise. Kontrollikoda 
leidis topeltrahastamise juhtumeid 
(vt 4. selgitus ).
Näide topeltrahastamisest ELi ja riigi vahenditest Prantsusmaal
Üks toetusesaaja sai samaks müügiedendustegevuseks 2000  eurot ELi veinituru ühise korralduse meetmest ja 
4250 eurot riiklikust toetuskavast. Ehkki tegemist ei ole suurte summadega, näitab see juhtum ometi, et Prant -
suse ametiasutused ei kontrolli nõuetekohaselt eeskirjadevastase topeltrahastamise riski.4. selgitus
27 Tähelepanekud
Ebapiisav auditijälg õõnes -
tab liikmesriikide kontrolli -
mise mõjusust müügieden -
dusmeetmete toimumise 
ja rahastamiskõlblikkuse 
tagamisel
55 
Kontrollid peaksid olema tõhusad, pro -
portsionaalsed ja hoiatavad, et tagada 
ühenduste finantshuvide piisav kaitse. 
Erinevalt investeerimismeetmest ei näe 
ELi õigusraamistik müügiedendustege -
vuse puhul sõnaselgelt ette kohapeal -
set kontrolli, vaid rõhutab, et kontroll 
peab olema tõhus ja hoiatav44.
56 
Viiest külastatud liikmesriigist teeb 
ainult Itaalia kolmandates riikides 
müügiedendusmeetmete elluviimise 
ajal kohapealset kontrolli. Ülejäänud 
liikmesriigid kolmandates riikides 
tehtavat müügiedendustegevust ei 
kontrolli. Hispaania teeb üksnes enda 
territooriumil kohapealset kontrolli 
seoses müügiedendusmeetmega „Tea -
bekülastused (ajakirjanikud, importi -
jad, turukoordinaatorid jne) piirkonda, 
kus vein on toodetud”.57 
Suurt osa müügiedendusmeetmetest 
(nt veinidegustatsioonid)  – iseloomus -
tab nende lühiajalisus ja kaduvus, st 
nad ei jäta endast füüsilist jälge, mida 
oleks võimalik tagantjärele kontrolli -
da. Kohapealse kontrolli puudumisel 
on äärmiselt oluline tagada põhjalik 
auditijälg, mis võimaldab kontrollida 
konkreetset müügiedendustegevust 
vastavate arvete alusel.
58 
Hispaanias, Prantsusmaal, Itaalias ja 
Austrias leiti auditiga, et kontrollitud 
arved ei olnud tihti piisavalt detailsed, 
mis puudutas läbiviidud müügi-  
edendustegevuse iseloomu. Tavaliselt 
viitasid sellised arved müügiedenduse 
üldlepingule või läbiviidud tegevusele, 
esitamata mingeid üksikasju müügi-  
edendustegevusega seotud kuluartik -
lite kohta.
59 
Itaalias esitasid mõned müügieden -
dusteenuste pakkujad järjepidevalt 
kirjeldatud üldarveid, lisamata mingeid 
tõendavaid dokumente, mis võimal -
daks seostada deklareeritud kulud 
konkreetse müügiedendustegevusega 
(vt 5. selgitus ).44 Määruse (EÜ) nr 555/2008 
artikkel 76: „... näevad 
liikmesriigid ette vajalikud 
kontrollid ja muud abinõud 
määral, mis tagab määruse 
(EÜ) nr 479/2008 ja käesoleva 
määruse nõuetekohase 
kohaldamise. Need 
peavad olema tõhusad, 
proportsionaalsed ja 
hoiatavad, et tagada 
ühenduste finantshuvide 
piisav kaitse.”
Üldarve hüvitamine ELi vahenditest ilma mingite tõendavate dokumentideta
Itaalias esitati hüvitamiseks arve, mis sisaldas järgmist teavet: „Itaalia veini müügiedendusprogramm: veeb -
ruar–aprill 2011, 482 743,47 USD”. ELi vahenditest hüvitati 50% arve summast. Summa kohta ei esitatud 
mingeid täiendavaid üksikasju ega tõendavaid dokumente, nagu müügiedendustegevuse elluviimise jooksul 
kantud kuluarvete koopiad.5. selgitus
28 Tähelepanekud
60 
Prantsusmaal võisid müügiedendus -
meetme toetuse saajad programmitöö 
perioodi 2009–2013 eest väljamakse -
taotlusi esitada audiitorühingu poolt 
tõendatud kokkuvõtliku arvete tabeli 
põhjal (arvete lisamist taotluse juur -
de ei nõutud). Arvete kokkuvõtlikud 
tabelid ei tõenda kulude rahastamis -
kõlblikkust ja neis sisalduv teave ei ole 
piisavalt üksikasjalik, mis võimaldaks 
taotlust nõuetekohaselt kontrollida. 
Olukorda arvestades ei saa kõnealustel 
kokkuvõtlikel tabelitel põhinev haldus -
kontroll olla mõjus. See suurendab olu -
liselt riski, et veinituru ühise korralduse 
raames rahastatakse rahastamiskõlb -
matuid kulusid.61 
Prantsusmaale tehtud auditikülastu -
se vältel leidis kontrollikoda sellistes 
tabelites hulga arveid rahastamis -
kõlbmatute kulude kohta, mis veini -
turu ühise korralduse alusel hüvitati 
(vt 6. selgitus ).
Veinimüügi edendamise meetmed  – VIP -piletid Prantsuse lahtistele tennisemeistri -
võistlustele  – 50% hüvitati ELi vahenditest
Ühe toetusesaaja kokkuvõtlikus arvete tabelis toodud 3405  euro suurune summa oli liigitatud kategooria alla 
„Teabekülastused (ajakirjanikud, importijad, turukoordinaatorid jne) piirkonda, kus vein on toodetud”. Tabeli 
alusel lugesid Prantsusmaa ametiasutused summa rahastamiskõlblikuks. 50% summast ehk 1703  eurot rahas -
tati ELi vahenditest.
Deklareeritud summa vastas tegelikkuses arvele kolme VIP -pileti eest Prantsuse lahtistele tennisemeistrivõist -
lustele, mida ei saa pidada veinimüügi edendamise meetmeks.6. selgitus
62 
Toetusesaajate kulude ebapiisavat 
tõendamist illustreerib hästi nn „ra -
kendusasutuste” näide. Toetusesaajad 
võivad oma müügiedendustegevu -
se korraldamise ja koordineerimise 
ülesanded anda mõnele rakendusasu -
tusele. Meetme rakendamisel toetuse -
saajale abi osutavate rakendusasutuste kulud on rahastamiskõlblikud Itaalias, 
Portugalis ja Rumeenias. Neis liikmes -
riikides hüvitatakse rakendusasutuste 
kulud tihti kindla määra alusel (teatud 
protsent müügiedendusmeetmete 
üldkuludest), ilma osutatud teenuse 
piisava tõendamiseta.
29 Tähelepanekud
Rakendusasutuse tasude ja üldkulude ühe aasta kogusumma 268 110 eurot
Itaalias maksti ühe toetusesaaja rakendusasutusele 208 530  eurot, ilma et osutatud teenust oleks üksikasjali -
kult kirjeldatud. Summa vastab 7%-le ühe müügiedendusprojekti müügiedendusmeetmete kuludest (3  miljo -
nit eurot, veiniaasta  2009-2010). Kõnealusel juhul oli müügiedendusmeetmed ellu viinud toetusesaaja. Lisaks 
hüvitati toetusesaaja üldkulusid summas 59 580  eurot (2% müügiedendusmeetmest). Kui müügiedendus -
meetmed viib ellu üksnes toetusesaaja, kujutab rakendusasutuse tasustamine kontrollikoja hinnangul endast 
põhjendamatuid ja liigseid kulusid.63 
Rumeenias on rakendusasutuse 
kasutamine kohustuslik. Asutustele 
makstakse tasu kindla määra alusel, 
mis on 13% projekti üldkuludest, ilma 
et osutatud teenust tuleks mingil viisil 
tõendada. Aastail 2009–2012 kasutas 
Rumeenia müügiedendusmeetmeteks 
1,5 miljonit eurot ELi vahendeid, mil -
lest ca 200 000 eurot maksti raken -
dusasutustele. Ka Portugalis ja Itaalias 
võivad rakendusasutused saada hüvi -
tist kuni 13% müügiedendusmeetmete 
kuludest.64 
Üldkulud nimetuse all „kooskõlas -
tus-, haldus- ja juhtimiskulud” on 
rahastamiskõlblikud kõigis külastatud 
liikmesriikides, välja arvatud Austria. 
2013. aastal  määras komisjon45 rahas -
tamiskõlblikuks üldkulud, mis ei ületa 
4% projektide rakendamisega seotud 
tegelikest kuludest. Mõningad üldku -
lud (nt kooskõlastamine ja juhtimine) 
kattuvad vähemalt osaliselt kuludega, 
mida rakendusasutused kannavad 
müügiedendusmeetmete ettevalmis -
tamisel ja elluviimisel.45 Määrus (EL) nr 752/2013, 
millega lisatakse komisjoni 
määrusse (EÜ) nr 555/2008 
artikli 52a lõige 2.7 . selgitus
30 Tähelepanekud
III osa. Kas meetmete 
mõju on piisavalt näha?
Meetmete üle tehtav järele-  
valve ja nende hindamine 
keskendub väljunditele ja 
rahalisele rakendamisele, 
kuid saavutatud tulemuste 
kohta teavet napib
65 
Riikliku toetusmeetme asjakohane 
haldamine nõuab esmajärjekorras 
meetme eesmärkide täpsustamist ja 
arvulist väljendamist46. Vajalike sisen -
dite, väljundite ja tulemuste regulaar -
ne ülevaatamine on samuti keskse 
tähtsusega, et saada ajakohast teavet 
selle kohta, kas meedet rakendatakse 
kavakohaselt. Samuti tuleks toetust 
korrapäraselt hinnata ning selleks 
tuleks muude allikate hulgas kasutada 
järelevalveks esitatud teavet. Ainult as -
jakohase ja usaldusväärse järelevalve- 
ja hindamisteabe abil on komisjonil ja 
liikmesriikidel võimalik näidata, mida 
nad on avaliku sektori vahenditega 
saavutanud.
66 
Kontrollikoda hindas, kas viie audi -
teeritud liikmesriigi riiklikud toetus -
programmid sisaldasid asjakohaseid 
eesmärke ning peamisi sisendi-, väljun -
di- ja tulemusnäitajaid, et võimaldada 
järelevalve tegemist nende saavutami -
se üle ja selle hindamist.67 
Programmitöö perioodiks 2009–2013 
ei olnud ükski külastatud liikmesriik 
kehtestanud oma riikliku toetusprog -
rammi investeerimismeetme suhtes 
arvuliselt väljendatavaid eesmärke. 
Müügiedendusmeetme puhul olid kü -
lastatud liikmesriikidest ainult Austria, 
Hispaania ja Portugal seadnud mõned 
arvuliselt väljendatavad eesmärgid 
seoses kolmandatesse riikidesse 
toimuva veiniekspordi mahu suurene -
misega47. Eelnevalt kindlaksmääratud 
ühiste, arvuliselt väljendatud eesmärki -
de puudumisel on riigi ametiasutustel 
keeruline müügiedendus- ja inves -
teerimismeetmete mõju adekvaatselt 
hinnata. Lisaks takistab see meetme 
mõju hindamist kogu ELi tasemel.
68 
Investeerimis- ja müügiedendus -
meetmete näitajate suhtes sisaldavad 
liikmesriikide poolt komisjonile edasta -
tavad aastaaruanded48 üksikasju ainult 
sisendite, väljundite ja eelarve täitmise 
kohta. Aruanded näitavad, et nende 
aspektide (rahastatud toetuse-  
saajate arv, kasutatud vahendid, 
tehtud investeeringu või müügieden -
dusmeetme liik) järelevalveandmed 
on üldjuhul täielikud, kuid saavutatud 
tulemuste kohta on teavet ebapiisa -
valt. Samamoodi ei kasutata komisjoni 
avaldatavas teabes49, mis käsitleb ELi 
tasandit, mingeid tulemusnäitajaid 
veinituru ühise korralduse meetmete 
mõju mõõtmiseks. Ainsad müügieden -
dust puudutavad näitajad komisjoni 
juhtimiskavas on seotud sisendite 
või väljunditega, nagu „Veinisektori 
müügiedenduse osa riiklike toetus -
programmide alusel” või „Riiklike 
toetusprogrammide rakendamise tase 
ja tõhus kasutamine veinisektoris”50.46 Määruse (EÜ) 
nr 1234/2007 artikkel 103l: 
„Toetusprogrammid 
koosnevad järgmistest 
osadest: a) kavandatud 
meetmete üksikasjalik 
kirjeldus ja nende arvudes 
väljendatud eesmärgid […]  
f) järelevalveks ja hindamiseks 
kasutatavad kriteeriumid ja 
arvulised näitajad.”
47 Programmitöö perioodi 
lõpuks 25%-line kasv Austrias 
ning kasv 767 000 hektoliitri 
ja 537,7 miljoni euro 
võrra Hispaanias, ning 
2012. aastal ekspordimaht 
kolmandatesse riikidesse 
1 miljon hektoliitrit (väärtuses 
250 miljonit  eurot) Portugalis.
48 Määruse (EÜ) nr 1234/2007 
artikkel 188a: „Liikmesriigid 
esitavad komisjonile iga 
aasta 1. märtsiks ja esimest 
korda 1. märtsiks 2010 aruande 
(...) toetusprogrammidega 
ette nähtud meetmete 
rakendamise kohta (...)”.
49 COM(2012) 737 (final) ja 
KOM(2011) 774 (lõplik).
50 Põllumajanduse ja maaelu 
arengu peadirektoraadi 
2013. aasta juhtimiskava.
31 Tähelepanekud
69 
Külastatud liikmesriigid nõuavad 
toetusesaajatelt tegevusaruannet 
toetusesaajate tasandil, kui toetust 
saanud müügiedendustegevus on 
ellu viidud. Aruandeid, mille kvaliteet 
kõigub märkimisväärselt, ei kasutata 
aga tegelikkuses müügiedenduspro -
jektide tulemuste ja mõju hindamiseks 
(nt andmete analüüsimiseks ja koonda -
miseks). Kokkuvõttes ülevaatlik teave 
meetme tulemuste ja mõju kohta puu -
dub. Auditiga leiti, et ainult mõnes riigi 
tasemel koostatud hindamisaruandes51 
või uuringus esitasid liikmesriigid  
mõningaid viiteid investeerimis- ja 
müügiedendustoetusega saavutatud 
tulemustele.
70 
Täpsemalt öeldes hindasid Prantsus -
maa ja Austria investeeringute tule -
musi vastavalt veinimüügi trendile 
mahu ja väärtuse alusel. Itaalia kasutas 
näitajana nende ettevõtete arvu, kes 
tõid turule uusi tooteid või kasutasid 
uusi tootmisprotsesse või -meetodeid. 
Olenemata nende tulemusnäitajate 
asjakohasusest ja usaldusväärsusest 
leidis kontrollikoda, et investeerimis -
toetuse dubleerimine veinituru ühise 
korralduse ja maaelu arengu raames 
(vt punkt 18 ja 1. selgitus ) muudab 
võimatuks omistada saadud tulemu -
sed üheselt veinituru ühise korralduse 
toetusele (vt järgmine osa). Müügi-  
edendustoetuse tulemusi mõõdetakse 
sihtriikideks olevatesse kolmandatesse 
riikidesse toimuva veiniekspordi alusel. 
Kontrollikoja hinnangul on selline 
näitaja liiga üldine, ei piirdu meetme 
toetusesaajatega ja sisaldab mitu muu -
tujat, mis mõjutavad kogu veinisek -
torit ning asuvad üldjuhul väljaspool 
müügiedendusmeetmete mõjuvälja (vt 
punktid 74–80).Ühise turukorralduse mõju ei 
saa eraldada maaelu arengu 
investeeringute mõjust
71 
Nagu juba 1. selgituses  mainitud, on 
veinituru ühise korralduse meetme 
eesmärk sama mis kahel maaelu aren -
gu investeerimismeetmel. Lisaks on 
kahe veinisektoris rakendatava maaelu 
arengu investeerimismeetme üldmaht 
mõnes liikmesriigis võrreldav veinituru 
ühise korralduse investeerimismeetme 
mahuga52.
72 
Kahe eri toetuskava investeerimis -
meetmete üheaegne eksisteerimine 
muudab veinituru ühise korralduse 
investeeringute tulemuste hindamise 
eriti keeruliseks. 55% auditivalimisse 
kuulunud toetusesaajatest on saanud 
investeerimistoetust nii veinituru 
ühise korralduse kui ka maaelu arengu 
raames. Isegi kui teha oletus, et mõle -
mad investeeringud on kaasa aidanud 
tulemuslikkuse üldisele suurenemisele, 
on võimatu kindlaks teha kummagi in -
vesteerimismeetme osa (vt 8. selgitus ).
73 
Seetõttu on keeruline eristada veini -
turu ühise korralduse mõju ja hinnata 
meetme mõjusust.51 Määruse (EÜ) nr 555/2008 
V lisa.
52 Näiteks Austrias kasutati 
aastail 2009–2012 maaelu 
arengu investeeringuteks 
veinisektoris 
20,6  miljonit  eurot ja veinituru 
ühise korralduse raames 
21 miljonit eurot.
32 Tähelepanekud
Prantsuse toetusesaaja, kes sai veiniaastatel 2009-2010 ja 2010-2011 investeerimis -
toetust nii maaelu arengu kui ka veinituru ühise korralduse raames
Toetuse liik InvesteeringRahastamiskõlblikud 
kulud eurodesELi osalus eurodes
Veinituru ühine korraldusVeinitöötlemisseadmed 
(mahutid)694 279 277 711
Maaelu arengu meede nr 123 Villimisliin ja säilitusseadmed 1 863 483 372 69753 
53 Piirkondliku toetuse suurus oli samuti 372 697 eurot.
Need investeeringud on üksteist täiendavad.  
Aastail 2008–2011 paranes ettevõtte üldine tulemuslikkus – suurenes nii käive kui puhastulu. Kummagi inves -
teeringu osa selles pole võimalik välja selgitada.8. selgitus
Liikmesriikide veinieksport 
kolmandatesse riikidesse on 
suurenenud, ...
74 
Alates 2009. aastast on ELi veinieksport 
kolmandatesse riikidesse oluliselt suu -
renenud, jõudes tippu 2012. aastal, mil 
ekspordi maht oli 23 miljonit hekto-  
liitrit ja väärtus 8,9  miljardit  eurot (vt 
joonised 2a ja 2b ).75 
Jooniselt 2a  nähtub, et 
aastail 2005–2008 suurenes EU-27 
riikide veinieksport 28% ning aastail 
2009–2012  – müügiedendusmeetme 
rakendamise ajal – veel 64%. Kasv toi -
mus samaaegselt müügiedendusmeet -
mete kasutuselevõtuga. Jooniselt 2b  
on näha ka seda, et kolmandatesse 
riikidesse toimuva veiniekspordi trend 
võimaldab ELi veinide turuosa suu -
rendada. ELi-sisese veinimüügi sama -
laadne positiivne arengusuund on 
ebatõenäoline, kuna siseturg on juba 
küllastunud (veini importivate riikide 
puhul on olemas väike potentsiaal).
33 Tähelepanekud
... kuid pole võimalik kind -
laks teha, mil määral võib 
seda otseselt müügiedendus -
meetme teeneks lugeda
76 
Täheldatud kasvu ei saa üheselt müü -
giedendusmeetme teeneks pidada. 
EU-27 riikide veiniekspordile avaldavad 
otsest mõju mitu välistegurit, nagu tar -
bijate ostujõu suurenemine kolmanda -
tes riikides, muudatused rahvusvahe-  
listes kaubandustingimustes ja veini- 
tootmine kolmandates riikides. Seega, 
nagu mitmes komisjoni aruandes juba 
mainitud54, ei ole võimalik kindlaks 
teha, milline on põhjuslik seos meetme 
ja eksporditulemuste vahel nii liikmes -
riikide kui ka ELi tasandil.77 
Veiniekspordi praegune kasv tuleneb 
peamiselt väikesest arvust riikidest, 
nagu Hiina55, kus veinitarbimine on 
viimasel ajal oluliselt suurenenud. 
Joonistelt 3a ja 3b  on näha, et aastail 
2007–2012 suurenes veinitarbimine 
Hiinas 3,9 miljoni hektoliitri võrra ning 
EU-27 riikide veinieksport Hiinasse 
2,2 miljoni hektoliitri võrra. See lubab 
oletada, et Hiinasse toimuva EU-27 
riikide ekspordi suurenemist mõjutasid 
tugevalt välistegurid, nagu majandus -
kasv ja tarbijate ostujõu suurenemine 
selles riigis. Veinitarbimine on suurene -
nud ka ilma müügiedendusmeetmeta.Joonis 2a ja  Joonis 2bEU-27 riikide veinieksport kolmandatesse 
riikidesse ja USAsse (miljardites eurodes)EU-27 riikide veinieksport kolmandatesse 
riikidesse ja USAsse (miljardites eurodes)
0246810
2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012miljardites eurodes  
Kolmandad riigid
USA02004006008001000
2007 2008 2009 2010 2011 2012Miljonites eurodes
Šveits
Kanada
JaapanVenemaa
Hiina
Allikas:  Eurostat, Comext andmebaas, väljavõte seisuga 26. juuli 2013.
54 SEK(2011) 1371 (lõplik).  
Lõpparuanne „Evaluation 
des mesures appliquées 
au secteur vinicole dans 
le cadre de la Politique 
Agricole Commune” (Ühise 
põllumajanduspoliitika 
raames veinisektoris 
rakendatud meetmete 
hindamine), oktoober 
2012 ( http://ec.europa.eu/
agriculture ).
55 EU-27 riikide eksport Hiinasse 
suurenes aastail 2009–2012 
rahalises väärtuses 280%.
34 Tähelepanekud
78 
Lisaks, hoolimata ekspordi kasvust 
absoluutnäitajates, on EU-27 riikide 
eksporditud veinide turuosa müügi-  
edendusmeetmete sihtriikideks ole -
vates kolmandates riikides vähenenud (vt joonis 4 ). EU-27 riikide veinide osa 
importveinide turul suurenes üksnes 
Šveitsis ja Jaapanis. Selline turuosa 
kaotamine vajab komisjoni poolt 
analüüsimist.Joonis 3a ja Joonis 3b Joonis 4Veinitarbimine Hiinas 
EU-27 riikide osa (%) peamiste kaubanduspartnerite impordis1 Prognoos.
Allikas:  Veinitarbimine: Rahvusvaheline Viinamarja- ja Veiniorganisatsioon (OIV): maailma viinamarjakasvatuse statistiline aruanne. EU-27 riikide 
veinieksport: Eurostati andmebaas Comext, väljavõte seisuga 17. september 2013.
Allikas:  ÜRO, Comtrade andmebaas, väljavõte seisuga 20. september 2013.EU-27 riikide veinieksport Hiinasse 
13 00014 00015 00016 00017 00018 000
2007 2008 2009 2010 2011 201211 000 hl
020406080100
USA Hiina Jaapan Mehhiko Kanada Venemaa Šveits
2007 201205001 0001 5002 0002 5003 000
2007 2008 2009 2010 2011 20121 000 hl
35 Tähelepanekud
79 
Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 103p 
lõike 2 kohaselt ei ole mitte kõik veinid 
meetme alusel toetuskõlblikud. Toe -
tuskõlblikud ei ole näiteks lauaveinid, 
millele ei ole märgitud viinamarjasorti 
(vt punkt 35). Kui müügiedendus -
meede on mõjus, peaks EU-27 riikide 
toetuskõlblike veinide eksport kolman -
datesse riikidesse näitama paremaid 
tulemusi kui teiste veinide eksport.80 
Väärtuse mõttes ei ole toetuskõlbli -
ke veinide müüginäitajad aga teiste 
veinide omadest selgelt paremad. 
2012. aastal kasvas toetuskõlblike vei -
nide eksport 14,8% ja ekspordiväärtus 
jõudis 8059 miljoni euroni (15,4 mil -
jonit hektoliitrit), toetuskõlbmatute 
veinide (muud veinid) eksport kasvas 
aga 14,5%56 ning ekspordiväärtus oli 
806 miljonit eurot (7,1 miljonit hekto -
liitrit) (vt joonis 5 ). See, et nii müügi-  
edendusmeetme alusel toetuskõlblike 
kui ka toetuskõlbmatute veinide eks -
pordi areng on väga sarnane, näitab, 
et ekspordi arengusuunda mõjutavad 
tugevalt muud tegurid.Joonis 5Kolmandatesse riikidesse toimuva ELi 
veiniekspordi väärtuse kasv (2010=100)
Allikas:  Eurostat, Comext andmebaas, väljavõte seisuga 25. juuli 2013.100105110115120125130135
2010 2011 2012
Toetuskõlblikud veinid (KPN, KGT, sordiveinid) 
Muud veinid56 EU-27 riikidest kolmandatesse 
riikidesse toimuva ekspordi 
väärtuse keskmine kasv 
aastas, 2010–2012, Comext 
andmebaas.
36
 Järeldused  
ja soovitused
81 
Veinituru ühise korralduse raames 
võivad liikmesriigid kasutada ELi eel-  
arvet, et finantseerida investeerimis- ja 
müügiedendusprojekte, mille eesmärk 
on ELi veinitootjate konkurentsivõime 
suurendamine.
82 
Auditiga otsiti vastust järgmisele küsi -
musele: „kas veinisektorile eraldatavat 
ELi investeerimis- ja müügi-  
edendusealast toetust hallatakse hästi 
ning kas selle mõju ELi veinide konku -
rentsivõimele on näha?” Kontrollikoda 
jõudis järeldusele, et auditis käsitletud 
algusaastatel veinisektorile eraldatud 
investeerimis- ja müügiedendustoe -
tuse haldamist mõjutasid negatiiv -
selt käesolevas aruandes kirjeldatud 
ülesehitus- ja rakenduspuudused ning 
mõju ELi veinide konkurentsivõimele ei 
olnud alati näha.
83 
Auditiga leiti, et investeerimismeetme  
ülesehitus ei ole asjakohane, sest va -
jadust spetsiaalselt veinisektorile suu -
natud täiendava investeerimismeetme 
järele ei ole tõestatud, kuna meede oli 
maaelu arengu poliitika raames juba 
olemas. Oletus, et veinisektor vajab 
täiendavat toetust, ei tuginenud ühe -
legi uuringule ega analüüsile.84 
Täiendav investeerimismeede muudab 
olukorra keerulisemaks ning põhjus -
tab halduslikke takistusi, kuna kahe 
investeerimistoetuse liigi vahele tuli 
tõmmata kunstlik eraldusjoon. Mõnes 
liikmesriigis põhjustas see viivitusi 
meetme rakendamisel või rahastamis -
kõlblike investeeringute liiga piiratud 
ulatust (punktid 18–25).
1. soovitus
Toetuskava otstarbekamaks muut -
miseks tuleks komisjonil vahendite 
kasutamist jälgida, vajadust investee -
rimismeetme järele analüüsida ning 
hinnata, kas veinisektor vajab võrrel -
des teiste põllumajandussektoritega 
täiendavat investeerimistoetust.
85 
Veinituru ühise korralduse investee -
rimismeetme rakendamisel ei võetud 
nõuetekohaselt arvesse säästlikkuse  
põhimõtet. Enamik auditeeritud liik -
mesriike ei taganud seda, et toetust 
saaksid ainult elujõulised projektid 
(punktid 26–29). Valitseb ülekulude 
oht, kuna projektikulude põhjendatust 
ei hinnatud süstemaatiliselt enne toe -
tuse andmist (punktid 30–34).
37 Järeldused ja soovitused 
2. soovitus
Liikmesriigid peaksid maandama 
majandusele avalduvat riski, hinna -
tes süstemaatiliselt projektikulude 
põhjendatust. Hindamise tulemus 
tuleks asjakohaselt dokumenteerida. 
Võimaluse korral tuleks välja töötada 
levinumate kuluartiklite võrdlusalused, 
et lihtsustada projektiettepanekutes 
esitatud kulude hindamist.
Liikmesriigid peaksid elujõulisuse 
kontrolliga hindama taotleja finants -
olukorra usaldusväärsust ning oma 
analüüsi dokumenteerima.
Komisjon peaks tagama selle, et liik -
mesriikidel oleksid mõjusad süsteemid 
kulutuste põhjendatuse ja projektide 
majandusliku elujõulisuse väljavaadete 
kontrollimiseks.
86 
Auditiga leiti, et müügiedendusmeede 
ei ole asjakohase ülesehitusega ja seda 
ei rakendata tõhusalt. Müügiedendus -
meetmeid kasutatakse tihti turgude 
kindlustamiseks, mitte uute turgude 
leidmiseks või vanade tagasivõitmi -
seks. Veinitootja jaoks, kes soovib oma 
turuosa säilitada, on turu kindlustami -
ne pidev tegevus. See paneb küsima, 
kas kirjeldatud müügiedendusmeet -
mete mõju saab olla püsiv ka sõltu -
mata ELi toetuse jätkumisest. Lisaks ei 
vasta tuntud kaubamärgi reklaamimise 
toetamine meetme algeesmärgile toe -
tada pigem veiniturgu, mitte tuntud 
marke (punktid 37–42).3. soovitus
a) Reguleeriva määrusega tuleks 
keelata toetusesaajatel igal prog -
rammitöö perioodil müügieden -
dusprogrammi esitamine, mis on 
mõeldud samadele sihtriikidele.
b) Samuti peaks komisjon piirama 
meetme ulatust, mis puudutab 
tootemargi reklaamimise toetus -
kõlblikkust, et vältida olukorda, 
kus ELi vahenditest hüvitatakse 
toetusesaaja tegevuskulud, ja roh -
kem toetama VKEdele juurdepääsu 
andmist müügiedendusmeetmele.
87 
Müügiedendustegevuseks ettenähtud 
eelarve oli suurem kui nõudlus, mistõt -
tu ei kasutanud liikmesriigid meetme 
rakendamisel piisavalt valikulist lähe -
nemisviisi. Liikmesriigid ei kontrollinud 
järjepidevalt, kas taotlejatel oli riikliku 
toetuse järele tõendatud vajadus. 
Hoolimata väljendatud eesmärgist 
eelistada VKEsid rahastati ka suuri 
ettevõtteid. Seetõttu leiti auditiga sel -
geid tühimõju juhtumeid, kus müügi -
edendustoetusega kaeti igapäevased 
tegevuskulud, mis toetusesaaja oleks 
kandnud tavapärase tegevuse käigus 
ka ilma ELi toetuseta (punktid 43–51).
38 Järeldused ja soovitused 
4. soovitus
Tühimõju riski vähendamiseks peaks 
komisjon tagama, et liikmesriigid 
nõuavad valikumenetluse käigus 
toetusesaajatelt selle tõendamist, et 
neil on ELi toetuse järele selge vajadus, 
ning et tavapäraseid tegevuskulusid ei 
rahastataks ELi eelarvest.
88 
Müügiedendusmeetmete kulud, üld-  
kulud ja rakendusasutuste kulud ei ol -
nud piisavalt põhjendatud: tõendavad 
dokumendid olid puudulikud või viga -
sed. Kohapealse kontrolli puudumisel 
vähendab tõendavate dokumentide 
puudulikkus liikmesriikide dokumendi-  
kontrollide mõjusust müügiedendus-  
tegevuse toimumise ja rahastamiskõlb -
likkuse tagamisel. Lisaks ei maandanud 
liikmesriigid piisavalt riski, et üht ja 
sama müügiedendusmeedet topelt -
rahastatakse eeskirjade vastaselt 
(punktid 52–64).
5. soovitus
a) Komisjon peaks tagama, et lisaku -
lud, nagu rakendusasutuste kulud 
ja üldkulud, oleksid nõuete-  
kohaselt põhjendatud ning et 
neile oleks kehtestatud ülempiir, 
mis võrduks teatud protsendiga 
kogukuludest.
b) Liikmesriigid peaksid tagama 
piisava auditijälje, mis näitaks 
müügiedenduseks antud toetuse 
seost konkreetse ja nõuetekoha -
selt dokumenteeritud tegevusega. 
Samuti peaksid nad korrapäraselt 
kontrollima, kas üht ja sama müü -
giedendusmeedet ei topeltrahas -
tata eeskirjade vastaselt muudest 
ELi ja riiklikest rahastamisallikatest.89 
Ühtlasi leiti, et meetmete tulemusi ELi 
veinide konkurentsivõime edendami -
sel ei ole näha. Järelevalve- ja hinda -
misteave meetmete sisendite, väljun -
dite ja rahalise rakendamise üle on 
asjakohane, kuid komisjon ja liikmes -
riigid ei esita piisavat asjassepuutuvat 
teavet, et näidata otseselt meetmetele 
omistatavaid tulemusi. Investeerimis-  
meetme puhul muudab veinituru 
ühise korralduse toetuse kombineeri -
mine maaelu arengu investeeringute -
ga võimatuks eristada veinituru ühise 
korralduse mõju. Müügiedendusmeet -
me puhul hõlmavad kasutatud tule -
musnäitajad paljusid muutujaid, mis 
asuvad väljaspool müügiedendustege -
vuse mõjuvälja (punktid 65–80).
6. soovitus
Komisjon peaks nõudma liikmesriiki -
delt müügiedendusprojektide tule -
muste täpsemat hindamist. Esmajoo -
nes tuleks müügiedendustegevuse 
tulemusi hinnata toetusesaajate, mitte 
kogu ELi veinisektori tasandil. Liikmes -
riigid peaksid toetusesaajate poolt 
müügiedendustegevuse lõpus koosta -
tud aruandeid paremini ära kasutama, 
et tegevuse tulemusi hinnata ja need 
kokku võtta.
39 Järeldused ja soovitused 
90 
Liikmesriikide poolt programmitöö 
perioodiks 2014–2018 müügiedendus -
meetmele planeeritud eelarvevahen -
dite summa on üle kahe korra suurem 
kui eelmisel programmitöö perioodil 
kasutatud summa57. Arvestades liik -
mesriikide raskusi müügiedendustege -
vuse praeguse eelarve ärakasutamisel, 
on olemas risk, et perioodi 2014–2018 
eelarve on üle paisutatud, mis ohustab 
usaldusväärse finantsjuhtimise põhi -
mõtete rakendamist (punktid 43 ja 47).7 . soovitus
Pärast piisava aja möödumist peaks 
komisjon analüüsima, kas perioodiks 
2014–2018 riiklikele toetusprogram -
midele eraldatud suurem eelarve 
vastab ELi veinisektori vajadustele ja 
liikmesriikide suutlikkusele toetus ära 
kasutada. Selle analüüsi põhjal peaks 
komisjon vajaduse korral eelarvet ko -
handama, tagamaks, et see stimuleerib 
liikmesriike kasutama meetmete raken -
damisel tõhusamat lähenemisviisi.57 Programmitöö perioodil 
2009–2013 kulutati 
müügiedendusmeetme 
raames 522  miljonit  eurot. 
Programmitöö 
perioodil 2014–2018 
eraldavad liikmesriigid 
müügiedendusmeetmele 
1156 miljonit eurot (EU-27 
riigid). See tähendab 121% 
suurust kasvu võrreldes 
eelmise perioodiga. 
I auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Rasa BUDBERGYTĖ, võttis käesoleva 
aruande vastu 9. aprilli 2014. aasta  koosolekul Luxembourgis.
Kontrollikoja nimel
president
Vítor  Manuel  da SILVA  CALDEIRA

40
 Lisad I lisaEU-27 riikide tarnebilanss, peamised kirjed
Tuhandetes hektoliitrites
2005-2006 2006-2007 2007-2008 2008-2009 2009-2010 2010-2011 2011-2012
Kasutatav toodang 171 015 174 483 159 416 160 154 160 208 153 121 156 845
Varude lõppseis 173 359 167 578 168 314 170 776 167 441 162 444 159 304
Inimtarbimine kokku 138 255 134 541 130 354 127 086 127 417 121 290 127 886
Destilleerimine kokku130 663 30 452 15 890 19 606 19 982 16 339 17 413
Veinieksport kolmandatesse riikidesse 15 547 19 633 17 763 15 829 18 802 21 968 23 352
Veiniimport kolmandatest riikidest 13 279 13 993 13 672 13 985 15 039 14 961 14 895
1 Erakorraline destilleerimine, kangeks alkohoolseks joogiks destilleerimine, kõrvalsaaduste destilleerimine ja brändiks (konjakiks) 
destilleerimine. 
Allikas:  Eurostat, veini tarnebilanss, väljavõte seisuga 25. september 2013.
41 Lisad
Nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 Xb lisa.
Xb lisa 
Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 103n lõikes 1 viidatud
toetusprogrammide eelarve
 1000  eurot
Eelarveaasta 2009 2010 2011 2012 2013 alates 2014
BG 15 608 21 234 22 022 27 077 26 742 26 762
CZ 2 979 4 076 4 217 5 217 5 151 5 155
DE 22 891 30 963 32 190 39 341 38 867 38 895
EL 14 286 19 167 19 840 24 237 23 945 23 963
ES 213 820 284 219 279 038 358 000 352 774 353 081
FR 171 909 226 814 224 055 284 299 280 311 280 545
IT1238 223 298 263 294 135 341 174 336 736 336 997
CY 2 749 3 704 3 801 4 689 4 643 4 646
LT 30 37 45 45 45 45
LU 344 467 485 595 587 588
HU 16 816 23 014 23 809 29 455 29 081 29 103
MT 232 318 329 407 401 402
AT 8 038 10 888 11 313 13 846 13 678 13 688
PT 37 802 51 627 53 457 65 989 65 160 65 208
RO 42 100 42 100 42 100 42 100 42 100 42 100
SI 3 522 3 770 3 937 5 119 5 041 5 045
SK 2 938 4 022 4 160 5 147 5 082 5 085
UK 0 61 67 124 120 120
1  Määruse (EÜ) nr 1782/2003 VIII lisas kindlaksmääratud Itaalia riiklikke ülemmäärasid, mis vastavad aastatele 2008, 2009 ja 2010, on 
20 miljoni euro võrra vähendatud. Need summad on lisatud Itaalia 2009., 2010. ja 2011. aasta eelarveeraldistele, nagu on näidatud käes -
olevas tabelis.II lisa
42
1) Strateegiline motiiv: veinisektori toetusprogram -
mide eesmärk on sektori konkurentsivõime suu -
rendamine, samal ajal kui maaelu arengu program -
mide eesmärk on maapiirkondade jätkusuutliku 
arengu tagamine. Veinisektori toetamise priori -
teedid ei pruugi kattuda maaelu arengu poliitikas 
sätestatutega. Veinisektori toetusprogramm ta -
gab sektorile vahendite vahetu eraldamise liidu 
investeerimiseelarvetest.
2) Rahaline motiiv: veinisektori toetusprogrammide 
raames ei nõuta liikmesriikidelt riikliku või piirkond -
liku rahalise panuse andmist.
On üldteada, et tooteedendus on keskne viis müügi 
hoogustamiseks ja uute turgude leidmiseks, isegi 
kui selle mõju on raske mõõta.
Komisjon tunnistab, et toetusprogrammide raken -
damisel tekkisid mõningad kasvuraskused, nagu 
rõhutas kontrollikoda esimest kolme programmi -
aastat (2009–2013) hõlmavas auditis. Seetõttu tegigi 
komisjon mitu muudatust rakendusmäärusesse 
ning suuniste koostamisel, et aidata põhjendada ja 
selgitada menetlusi, mis hõlmavad programmidest 
rahastatavate meetmete valikut, rahastamiskõlb -
likkust, järelmeetmeid ja kontrollimist. Komisjon 
on loomulikult valmis tegema saadud tagasiside 
valguses tekstides vajalikke muudatusi.Kokkuvõte
Ühine vastus punktidele I–VIII
Komisjon rõhutab, et nõukogu 2008. aastal vastu 
võetud veinituru ühise korralduse reform on juba 
täitnud ühe oma peaeesmärkidest, s.t turu tasa -
kaalu taastamise. Samuti on selge, et on tehtud 
märkimisväärseid edusamme teise eesmärgi täit -
mise suunas, milleks on veinisektori konkurentsi-  
võime edendamine. Euroopa eelarvest rahastatav 
suuremahuline destilleerimine on turgu kahjus -
tamata lõpetatud ning kolmandatesse riikidesse 
mineva ekspordi väärtus ja maht on eelkõige tänu 
reformimeetmetele kasvanud.
Lisaks kinnitasid nõukogu ja parlament alles äsja 
veinisektori reformi kasulikkust, säilitades määruses 
(EÜ) nr 1308/20131 (millega kehtestatakse uus ühine 
turukorraldus aastateks 2014–2020) reformi põhi -
mõtted, näidates sellega oma valmisolekut anda 
meetmetele aega mõju suurendamiseks, laiendades 
samal ajal abiprogrammide allmeetmete valikut 
(uus innovatsioonimeede, siseriiklikule turule 
suunatud tegevuse edendamisega alustamine, 
ümberkujundamise laiendamine taasistutamisele 
taimetervisega seotud põhjustel).
Veinisektori toetusprogrammide investeeringud 
täiendavad maaelu arengu programmide investee -
ringuid. Kõnealuse kahe programmi paralleelne käi -
gushoidmine on seadusandja läbimõeldud samm.
1 ELT L 347, 20.12.2013.Komisjoni  
vastus
Komisjoni vastus 43
Seoses punktiga VII, mis puudutab vahendite eral -
damist müügiedendusele, ei jaga komisjon kontrol -
likoja arvamust, et on olemas risk, et liikmesriigid on 
müügiedenduse eelarve üle paisutanud. Nõukogu 
määruse finantslisas ei ole konkreetselt müügieden -
duseks määratud eelarvet. Liikmesriigid esitavad 
oma abiprogrammi esialgsete jaotustega, mida nad 
võivad sõltuvalt väljendatud vajadustest kaks korda 
aastas muuta. Siinkohal tuleks meelde tuletada 
nõukogu 2008. aastal  vastu võetud veinisektori 
reformi eesmärke: 1) turu tasakaalu taastamine 
(ühekordne väljajuurimine 2009–2011) ja 2) konku -
rentsivõime parandamine (struktuursete meetmete 
abil). Esimene etapp on lõpule viidud ja väljajuu -
rimise summa ekvivalent kanti üle abiprogrammi -
desse, nagu reformi raames kavandatud, et suuren -
dada nendele meetmetele eraldatavat summat, mis 
on nii-öelda struktuursemad kui müügiedendus ja 
investeerimine seda esmaselt on. Liikmesriikides 
meetmetele eraldatavate summade suurendamine 
oli seega ette nähtud. Ühise turukorralduse reformi 
vastuvõtmise ajal 2013. aasta  detsembris ei soovi -
nud nõukogu ja parlament veinisektori reformi ajal 
vastu võetud lähenemisviisi muuta (kaasa arvatud 
eelarveeraldiste osas). Nad tugevdasid müügi-  
edendusmeedet, avades selle siseturul meetmete 
võtmiseks, mis keskenduvad vastutustundlikku 
veinitarbimist käsitlevale teabele ja liidu kaitstud 
päritolunimetuse ja kaitstud geograafilise tähise 
süsteemidele.
Seoses punktiga VIII, mis puudutab meetmete tule -
musi, tuleks lisada, et alati on raske eristada konk -
reetse poliitika mõju muude välistegurite mõjust. 
Hoolika hindamismetoodikaga on siiski võimalik eri -
nevate vahendite/meetmete mõju mõõta (näiteks 
statistilist teavet kasutades). Komisjon korraldab 
kooskõlas finantsmäärusega korrapäraselt poliitika 
üldmõju hindamisi (iga 6 aasta  järel).Seoses punktiga III, mis puudutab mõlema kava 
raames tehtavate investeeringute piiritlemist, tahab 
komisjon rõhutada, et eraldusjoon on nüüd väga 
selge ja hoiab ära kahekordse rahastamise ja ras -
kesti käsitsetava halduskoormuse riski. Programmi 
alguses täheldatud hilinemist meetmete rakenda -
misel saab selgitada ka teiste põhjustega, näiteks 
kriisi tõttu tekkinud raskustega pangagarantiide 
saamisel.
Seoses punktiga IV, mis puudutab investeerimis -
meetme säästlikkuse põhimõtet, rõhutab komisjon, 
et oma auditite käigus ta kontrollib, kas liikmesriigid 
on hinnanud meetme kulude põhjendatust. Koos -
kõlas määruse (EÜ) nr 1290/2005 sätetega kontrol -
litakse auditite käigus, kas liikmesriigid on vastu 
võtnud kõik nõutavad seadusandlikud ja haldus -
normid ning muud haldus- ja järelevalvemeetmed, 
mis on vajalikud liidu finantshuvide nõuetekohase 
kaitse tagamiseks. Sellega seoses on auditite 
eesmärk samuti kontrollida, kas liikmesriigid on 
järginud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõt -
teid, mis sisaldavad muu hulgas hinnangut kulude 
põhjendatusele.
Seoses punktiga V, mis puudutab turgude kindlus -
tamist, on komisjon seisukohal, et üks veini kolman -
dates riikides edendamise meetme eesmärke on 
veini turuväljundite arvu suurendamine. Seda on 
võimalik saavutada meetmete võtmise kaudu nii 
väljakujunenud turgudel kui ka uutel turgudel või 
turgudel, kus endine positsioon on kaotatud. Pärast 
uutel turgudel positsiooni saavutamist on vaja seda 
kindlustada. Liidu õigusaktides seda ei välistata;2 
kuigi eelistatakse VKEsid, võivad abist kasu saada 
ka suured ettevõtted, kuna see on eelistuse, mitte 
rahastamiskõlblikkuse küsimus.
2 Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 103p lõikes 1 on sätestatud, 
et „toetus hõlmab teavitus- või müügiedendusmeetmeid, 
mis on suunatud ühenduse veinidele kolmandates riikides, et 
suurendada nende konkurentsivõimet kõnealustes riikides”.
Komisjoni vastus 44
Investeerimismeetme auditite käigus kontrollib 
komisjon, kas liikmesriigid on hinnanud meetme 
kulude põhjendatust. Kooskõlas määruse (EÜ) 
nr 1290/2005 sätetega kontrollitakse auditite 
käigus, kas liikmesriigid on vastu võtnud kõik 
nõutavad seadusandlikud ja haldusnormid ja 
muud haldus- ja järelevalvemeetmed, mis on 
vajalikud liidu finants-  
huvide nõuetekohase kaitse tagamiseks. Sellega 
seoses on auditite eesmärk samuti kontrollida, 
kas liikmesriigid on järginud usaldusväärse 
finantsjuhtimise põhimõtteid, mis sisaldavad 
muu hulgas hinnangut kulude põhjendatusele.
Investeerimisprojektide valikut puudutava üld -
küsimusega, eriti kui on tegemist kulude põhjen -
datuse ja projektide elujõulisuse (eel)kontrolliga, 
tegeldakse ühise turukorralduse juhtkomitee 
koosolekutel.
Seoses müügiedendusmeetmega
a)  Komisjon on seisukohal, et sõltuvalt asjaoludest 
võivad toetusesaajad saada juurdepääsu 
meetmele teisel programmitöö perioodil, 
näiteks turupositsiooni kindlustamiseks 
samas kolmandas riigis. Meetme eesmärk 
on küll kaitstud päritolunimetuse ja kaitstud 
geograafilise tähisega veinide ja sordiveinide 
konkurentsivõime parandamine ning see tuleb 
täita, kuid eeskirjad ei välista konkreetsete 
tootemarkide kindlaksmääramist. Toetusesaajate 
jaoks, kes maksavad 50% projekti kuludest, 
võib võimalus juhtida tähelepanu oma 
tootemargile, et see oleks sihtturgudel äratuntav, 
ja selle tulemusena müüki suurendada, olla 
olulise tähtsusega. Määruse (EÜ) nr 555/2008 
muudatused ja suuniste vastuvõtmine 2013. 
aastal võimaldavad anda selgema eelise VKEdele.
b)  Nõukogu määrus lubab anda toetust, kui võetud 
meetmed on kehtivate eeskirjadega kooskõlas. 
Määruses ja punktis a nimetatud suunistes 
määratletud valikumenetlus tagab muu hulgas 
hinnangu andmise sellele, milline on meetmete 
oodatav mõju nõudluse kasvule.
Komisjon arutab liikmesriikidega suuniste 
kohandamist, et tagada tühimõju riski vältimise 
eesmärgil ELi rahastatavate müügiedenduspro -
jektide ja käimasolevate meetmete vastastikune 
täiendavus.IX
Seoses investeerimismeetmega
a)  Nõukogu ja parlament kinnitasid alles äsja 
2013. aasta  detsembris veinisektori reformi 
kasulikkust, säilitades määruses (EÜ) nr 1308/2013 
(millega kehtestatakse uus ühine turukorraldus 
aastateks 2014–2020) reformi juhtpõhimõtted. 
Sellega näitasid nad oma valmisolekut anda 
veinisektori reformi vahenditele aega täieliku 
mõju avaldamiseks, laiendades samal ajal 
abiprogrammide allmeetmete valikut (uus 
innovatsioonimeede, siseriiklikule turule 
suunatud tegevuse edendamisega alustamine, 
ümberkujundamise laiendamine taasistutamisele 
taimetervisega seotud põhjustel).
Vahendite kasutamisega seoses teostab komis -
jon igal kuul järelevalvet toetusesaajate saadud 
summade üle.
Komisjon tagab vastavalt horisontaalmääruse nr 
1306/2013 artiklile 110, et seoses ÜPP ühiseesmär -
kidega mõõdetakse ja hinnatakse kõikide ÜPP 
vahendite koondmõju. See sisaldab ÜPP vahen -
dite sidususe hindamist 2018. aastaks (esimesed 
tulemused). Selle taustal uurib komisjon 2018. 
aastal, kuidas lisada hinnang sellele, milline on 
lisandväärtus, kui investeeringutoetust antakse 
nii veinituru ühise korralduse kui ka maaelu 
arengu raames. Tuleb märkida, et teavet poliitika 
mõju kohta on võimalik saada alles pärast piisa -
valt pika ajaperioodi möödumist.
b)  Komisjon on seisukohal, et see osa soovitusest on 
suunatud liikmesriikidele.
Ühenduse õigusaktides on liikmesriikidele keh -
testatud raamistik projektide hilisema järjepi -
devuse tagamiseks (määruse (EÜ) nr 1234/2007 
artikli 103u lõige 5). 
Komisjoni vastus 45
Kolmas kulude ja tulude analüüs tuleb liikmesrii -
kidel esitada 1. jaanuariks 2017.
Komisjon soovib rõhutada, et teave meetmete 
rakendamise kohta (järelevalveteave) tuleks 
eristada teabest kõnealuste meetmete tulemuste 
ja mõju kohta (hindamisteave). Hindamisandmeid 
on võimalik saada alles pärast teatava ajavahe -
miku möödumist.
f)  Vastavalt horisontaalmääruse nr 1306/2013 
artiklile 110 tagab komisjon, et seoses ÜPP 
ühiseesmärkidega mõõdetakse ja hinnatakse 
kõikide ÜPP vahendite koondmõju. See sisaldab 
ÜPP vahendite tõhususe hindamist 2018. aastaks 
(esimesed tulemused). Selle taustal uurib 
komisjon 2018. aastal, kuidas lisada hinnang 
veinisektori toetuskavale eraldatud eelarve 
kasutamisele ja selle mõjule. Tuleb märkida, 
et teavet poliitika mõju kohta on võimalik 
saada alles pärast piisavalt pika ajavahemiku 
möödumist.
Sissejuhatus
11
Finantsmääruses on sätestatud, et liikmesriigid ja 
komisjon täidavad oma vastavat kontrolli- ja audi -
teerimiskohustust ning võtavad endale sellest tule -
neva vastutuse. Rakendusülesannete puhul, näiteks 
müügiedendus- ja investeerimismeetmete rakenda -
misel, võtavad liikmesriigid kõik liidu finantshuvide 
kaitsmiseks vajalikud meetmed.c)  Komisjon on seisukohal, et seda soovitust on 
seoses programmitöö perioodiga 2014–2018 
arvesse võetud.
Kõnealuse küsimusega on tegeldud nõukogu 
määruse (EÜ) nr 1308/2013 artikli 53 punktis b, 
komisjoni 31. juuli 2013. aasta  rakendusmääruses 
(EL) nr 752/2013, millega lisatakse komisjoni mää -
rusele (EÜ) nr 555/2008 artikkel 5a, ja suunistes.
d) See soovitus on suunatud liikmesriikidele.
e)  Komisjon on seisukohal, et seda soovitust on seo -
ses programmitöö perioodiga 2014–2018 arvesse 
võetud.
Komisjon on esitanud uueks programmitöö 
perioodiks oma suunistes näited näitajate kohta, 
mida liikmesriikidel on võimalik sõltuvalt võetud 
meetmest toetusesaajatele müügiedendusmeet -
mete tulemuste hindamiseks soovitada.
Ajavahemiku 2014–2018 programmide projektide 
analüüsimisel nõudis komisjon liikmesriikidelt 
iga meetme kohta asjakohaste näitajate esita -
mist. Toetusprogrammid sisaldavad nüüd punkti, 
milles esitatakse selgem teave järelevalveks 
ja hindamiseks kasutatavate kriteeriumide ja 
arvuliselt väljendatavate näitajate kohta. Liik -
mesriike kutsuti näitama seost iga meetme jaoks 
püstitatavate eesmärkide ja näitajate vahel, mida 
kasutatakse kõnealuste eesmärkide saavutami -
seni viivate edusammude mõõtmiseks.
1. märtsil 2014 peavad liikmesriigid esitama toe -
tusprogrammide teise kulude ja tulude analüüsi3. 
See peab sisaldama asjakohast teavet esimese 
programmitöö perioodi 2009–2013 programmide 
analüüsimiseks.
3 Esimene kulude ja tulude analüüs tehti kättesaadavaks 
1. märtsil 2011 ja piirdus seetõttu programmide rakendamise 
esimese kahe aastaga.
Komisjoni vastus 46
19
Raha kanti tõepoolest üle maaelu arengukavadele 
ja eraldati veinikasvatuspiirkondade programmi -
dele. Neid summasid ei eraldatud siiski konkreetselt 
veinisektorile.
20
Rumeenia võttis kasutusele uue programmitöö 
perioodi 2014–2018 investeerimismeetme.
21
Võttes arvesse sektori konkurentsivõime prob -
leeme, mida näitas uue aastatuhande alguses aset 
leidnud suuremahuline destilleerimine, ja võttes 
arvesse turumeetmete järkjärgulist kaotamist, 
käsitas komisjon investeeringuteks toetuse andmise 
võimalust sektori positiivse arenguna.
Vt vastused punktidele 18 ja 19.
22
Olulistes liikmesriikides ei esinenud rakendamisel 
hilinemisi ega piiranguid. Kahe toetuskava kattu -
mise riske arvesse võttes pidas komisjon eraldus -
joone tõmbamist väga oluliseks, et tagada usaldus -
väärne eelarvejuhtimine ja leevendada kontrollikoja 
arvukatel juhtudel väljendatud kartusi.
Juhtkomitee esitas ja kohaldas programmidele kolm 
piiritlemisviisi: 1) piiritlemine tegevuse alusel: selline 
piiritlemine võttis konkreetse kuju määruse (EÜ) 
nr 555/2008 artikli 20 lõigete 2 ja 3 muutmisega, 
2) piiritlemine finantskohustuste kuupäeva alusel 
ja 3) meetme või asjaomase programmi meetme 
mõningate toimingute väljajätmine.Tähelepanekud
18
2013. aasta detsembris kinnitasid nõukogu ja par -
lament veinisektori reformi kasulikkust, säilitades 
määruses (EÜ) nr 1308/2013,4 millega kehtestatakse 
uus ühine turukorraldus, reformi põhimõtted, 
näidates sellega oma valmisolekut anda veinisektori 
reformimeetmetele aega mõju suurendamiseks, mis 
tähendas investeerimise jätkamist kahe toetuskava 
alusel.
Veinisektori toetusprogrammide investeeringud 
täiendavad maaelu arengu programmide investee -
ringuid. Kõnealuse kahe programmi käigushoid -
mine on seadusandja läbimõeldud valik:
1) strateegiline motiiv: veinisektori toetusprogram -
mide eesmärk on sektori konkurentsivõime suu -
rendamine, samal ajal kui maaelu arengu program -
mide eesmärk on maapiirkondade jätkusuutliku 
arengu tagamine. Veinisektori toetamise priori -
teedid ei pruugi kattuda maaelu arengu poliitikas 
sätestatutega. Veinisektori toetusprogramm ta -
gab sektorile vahendite vahetu eraldamise liidu 
investeerimiseelarvetest;
2) rahaline motiiv: veinisektori toetusprogrammide 
raames ei nõuta liikmesriikidelt riikliku ega piir-  
kondliku rahalise panuse andmist.
1. selgitus.
Vt vastus punktile 18.
4 ELT L 347, 20.12.2013.
Komisjoni vastus 47
Ühine vastus punktidele 26 ja 27
Nõukogu ja parlament on sarnaselt komisjonile keh -
testanud eeskirjad toimingute kestvuse järelkont -
rolli kohta. Määruse (EÜ) nr 1234/2003 artikli 103u 
lõikes 5 on sätestatud, et riiklike abiprogrammide 
investeeringuteks ettenähtud abi (vein)5 suhtes 
kohaldatakse mutatis mutandis määruse (EÜ) nr 
1698/2005 (maaelu areng) artiklit 72. Sarnased 
sätted on kehtestatud määruse (EÜ) nr 1308/2013 
artikli 50 lõikega 5, milles osutatakse määruse (EÜ) 
nr 1303/2013 artiklile 71, millega asendatakse mää -
ruse (EÜ) nr 1698/2005 artikkel 72.
Investeerimisprojektide valikut puudutava üldküsi -
musega, eriti kui on tegemist kulude põhjendatuse 
ja projektide elujõulisuse (eel)kontrolliga, tegel -
dakse ühise turukorralduse juhtkomitee koosole -
kute raamistikus.
28
Taotluste laekumise järjekorra põhimõtte kohalda -
mine ei tähenda tingimata järelevalve ja kontrolli 
puudumist projekti elujõulisuse üle. Austria ja 
Prantsusmaa valikumenetlused ei ole takistanud 
lõplikult heakskiidetud projektide kontrollimist ja 
elujõuliseks kuulutamist.
Kui määruses (EÜ) nr 555/2008 ei ole selle kohta 
konkreetset sätet, kohaldatakse usaldusväärse 
finantsjuhtimise eeskirju (vt määruse (EÜ) 
nr 1290/2005 artikkel 9).
Vt vastused punktidele 26 ja 27.
5 Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 72 on sätestatud, et kõik 
rahastatavad projektid peavad olema kestvad, st liikmesriik 
peab tagama, et investeering ei tee viie aasta jooksul alates 
korraldusasutuse otsusest vahendite eraldamise kohta läbi olulist 
muutust, kaasa arvatud tegevuse lakkamine.Eraldusjoone kehtestamine, mida rakendusmää -
ruses ei olnud algselt ette nähtud, tähendas, et 
programme oli vaja mõlema toetuskava alusel 
kohandada. Pärast selgete eraldusjoonte tõmba -
mist tekkisid liikmesriikide haldusorganitel piiratud 
ulatuses täiendavad halduskulud.
23
Piirkondadeks jagatud liikmesriikides, näiteks His -
paanias ja Itaalias, on eraldusjoone kehtestamine 
raskem.
Viinamarjakasvatusega tegeldakse kõikides Itaalia 
piirkondades ja see on majanduslikult, keskkonna -
alaselt ja sotsiaalselt tähtis sektor. Igal piirkonnal 
on oma eripära ja mõningate piirkondade jaoks 
on olnud eraldusjoone kehtestamine raske. Asja -
omastes piirkondades on see joon nüüd siiski 
üksikasjalikult paika pandud. Kõnealust meedet 
peetakse konkurentsivõime parandamisel üheks 
kõige tähtsamaks, eriti alates sekkumismeetmete 
kadumisest. Kõnealuse meetme kulud peaksid ula -
tuma 2013. aastal 55 miljoni euroni (17% kõnealuse 
meetme 2013. aasta  eelarvest).
Programmitöö perioodi esimestel aastatel tähelda -
tud hilinemisi võivad selgitada ka muud põhjused: 
finantskriisi tõttu tekkinud raskused pangagarantii 
saamisel või hilinemine kõnealuse meetme õigus -
raamistiku rakendamisel riiklikul või piirkondlikul 
tasandil.
Vt vastused punktile 22.
24
Vt vastused punktidele 22 ja 23.
Komisjoni vastus 48
33
Vt vastused punktidele 26 ja 32.
34
Vt vastused punktidele 30–31.
37
Komisjon on arvamusel, et nõukogu määrus võimal -
dab anda toetust seda laadi toetusesaajatele, kui 
võetud meetmed vastavad määruse tingimustele.
Tuleks samuti rõhutada, et meede on võimaldanud 
aidata väga mitmesuguseid ettevõtteid, kaasa arva -
tud tootmisharudevahelisi ühendusi ja viinamarja-  
kasvatajate ühistuid, kuhu on koondunud palju 
viinamarjakasvatajaid ja veinitootjaid.
Määruse (EÜ) nr 555/2008 muudatused ja suuniste 
vastuvõtmine 2013. aastal  võimaldavad parandada 
kulude rahastamiskõlblikkust, projektide valiku 
ja rakendamise kvaliteeti, järelmeetmeid, võetud 
meetmete järelevalvet ja hindamist. Valikumenet -
lus näeb näiteks ette hinnangu andmise sellele, 
milline on meetmete tõenäoline mõju (määruse 
(EÜ) nr 555/2008 artikli 5 lõike 2 punkt c) nõudluse 
kasvule asjaomaste toodete järele.29
Vt vastused punktidele 26–28.
2. selgitus
Vt vastused punktidele 26–28.
Ühine vastus punktidele 30–31
Liikmesriigid kasutavad sageli standardseid  
hinnakirju, mis vastavad teatud tegevuse (näiteks 
ehitustööde) turuhinnale. Kuna toetusesaaja annab 
projekti rahalise panuse, on tal ka huvi saada mada -
lamad hinnad.
Investeerimismeetme auditite käigus kontrollib 
komisjon, kas liikmesriigid on hinnanud asjaomaste 
kulude põhjendatust. Kooskõlas määruse (EÜ) 
nr 1290/2005 sätetega kontrollitakse auditite käigus, 
kas liikmesriigid on vastu võtnud kõik nõutavad 
seadusandlikud ja haldusnormid ja muud (haldus- ja 
järelevalve)meetmed, mis on vajalikud liidu finants-  
huvide tõhusa kaitse tagamiseks. Sellega seoses 
on auditite eesmärk samuti kontrollida, kas liikmes -
riigid on järginud usaldusväärse finantsjuhtimise 
põhimõtteid, mis hõlmavad muu hulgas asjaomaste 
kulude põhjendatuse hinnangut.
32
Suunistes on puust vaatide ostmine märgitud rahas -
tamiskõlbliku tegevusena.
Komisjon soovib rõhutada, et paljudel juhtudel 
kasutatakse tammevaate kauem kui kolm aastat ja 
mõnikord kuni kümme aastat.
Lihtsalt vaatide asendamine ei ole rahastamiskõlblik 
(määruse (EÜ) nr 555/2008 artikkel 17). Oluline on 
teha vahet vaatide rahastamiskõlblikkusel ja vaatide 
asendamise rahastamiskõlblikkusel. Vaat on rahas -
tamiskõlblik (kui seda kasutatakse kauem kui viis 
aastat); vaadi asendamine ei ole.
Komisjoni vastus 49
38
Komisjon ei jaga kontrollikoja seisukohta.
Kolmandates riikides on müügiedendusmeetme 
üks eesmärkidest veinide turuosa suurendamine 
mitte üksnes kindlustatud turgudel, vaid ka uutel 
turgudel või turgudel, kus positsioon on kaotatud. 
Uute turgude leidmisel tuleks need kindlustada, 
osaliselt turuosa suurendamise kaudu. Liidu eeskir -
jad ei takista seda6. Kuigi eelistatakse VKEsid, võivad 
toetusest kasu saada ka suured ettevõtted. Suured 
ettevõtted on esirinnas7 kõikide Euroopa veinide 
edendamisel kolmandates riikides, kuid väiksematel 
ettevõtetel on keerukam müügiedenduse algatus -
tega välja tulla. Itaalias rakendavad suured ettevõt -
ted näiteks meetmeid ajutiste ühisettevõtete kaudu 
mitmekordistavat mõju tekitades.
Määruse (EÜ) nr 555/2008 artikli 5 punkti c muuda -
tused ja suuniste vastuvõtmine 2013. aastal  peaks 
võimaldama parandada valiku kvaliteeti ning anda 
eelkõige selgema eelise VKEdele, uutele toetuse -
saajatele ja uue kolmanda riigi sihtriigiks valinud 
toetusesaajatele8.
Vt ka vastus punktile 37.
6 Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 103p lõikes 1 on sätestatud, 
et toetust antakse teavitus- või müügiedendusmeetmetele, 
mis on suunatud ühenduse veinidele kolmandates riikides, et 
suurendada nende konkurentsivõimet kõnealustes riikides.
7 Kui kõne all on suurte ettevõtete omafinantseerimise 
suutlikkus, tuleks meeles pidada, et müügiedenduse 
jõupingutused ei ole traditsioonilised jõupingutused, mille 
eesmärk on investeerida tootesse, mis täidab hoolikalt 
mõõdetud vajaduse. Müügiedenduskampaaniate kõrvalmõju 
toob kasu ka investeeringu teinud ettevõttest erinevatele 
ettevõtetele (samasse tootevalikusse kuuluvaid ja sama 
geograafilise päritoluga tooteid valmistavatele ettevõtetele). 
Suurimate ettevõtete rahalised jõupingutused oma toodete 
müügiedenduseks toovad seega kasu sektori kõikidele 
ettevõtjatele.
8 Suunistes soovitatakse uurida projekte valikusõela alusel, andes 
iga valikukriteeriumi eest punkte, ning valida projekte iga projekti 
kasu hindamise alusel. Liikmesriik peaks seetõttu valima projektid, 
mis pakuvad parimat kvaliteedi ja hinna suhet, ning eelistama 
VKEsid, uusi toetusesaajaid ja toetusesaajaid, kes on leidmas uut 
turgu.3. selgitus
Vt ka vastus punktile 37.
Toetus šampanja müügiedenduseks
Komisjon on seisukohal, et isegi kui šampanjal on 
ELis ja mitmes kolmandas riigis hea maine, on tal 
ka palju konkurente, mis ei ole küll veel jõudnud 
samasse staatusesse, kuid mis suurendavad oma 
turuosa eelkõige teatavatel strateegilise tähtsusega 
turgudel. Majanduskriisi mõju võib vahel viia selleni, 
et šampanja asemel tarbitakse teist liiki vahuveini 
või sarnaseid tooteid. Kui teatud tooted tuleks 
nende piisavalt hea maine tõttu välja jätta, siis 
tuleks nimetatud mainet teiste toodetega võrreldes 
objektiivselt mõõta ja esitada põhjendus muude 
samalaadsete toodete edendamise rahastamiseks  – 
olukord, mis tekitaks õiglase kohtlemise tähenduses 
probleeme.
Kuus Hispaania (Kataloonia) toetusesaajat 
said 88% perioodi 2009–2011 toetuse 
kogusummast
Sellist olukorda täheldati Kataloonias, kus tähele -
panu all on suur ettevõte, mis sai 8,1 miljonit eurot 
toetust (selles autonoomses piirkonnas antud 
15,2 miljonist eurost). Määruse (EÜ) nr 555/2008 VIII 
lisas toodud küsimustiku alusel Hispaania ametiasu -
tustelt saadud ja komisjoni osakondade analüüsitud 
teabe kontrollimine näitab, et Hispaanias anti kokku 
61 miljoni  euro suurune toetus samal perioodil 350-
le ettevõttele, kaasa arvatud „Consejo Regulador 
DOC a Rioja” ja „Fundación Castilla la Mancha Tierra 
de viñedos”, mis esindavad suurt hulka ettevõtteid.
Komisjoni vastus 50
Seoses määruse teise muudatusega on komisjon 
arvamusel, et üks ja sama ettevõte võib saada juur -
depääsu meetmele teisel programmitöö perioodil 
eelkõige turupositsiooni kindlustamiseks, kui see on 
kooskõlas määruse tingimustega, eriti juhul, kui on 
tegemist rahastamiskõlbliku tegevuse ja valikuga. 
Igal juhul on siin meie tähelepanu all uus projekt ja 
mitte esialgse projekti pikendamine. Selle suhtes 
tuleb kohaldada ajutist valikumenetlust.
Vt ka vastused punktidele 38 ja 43–46.
41
Vt vastused punktidele 38–40.
42
Meetme eesmärk on küll kaitstud päritolunimetuse 
ja kaitstud geograafilise tähisega veinide ja sordi -
veinide konkurentsivõime parandamine ja see tuleb 
täita, kuid eeskirjad ei välista konkreetsete toote -
markide kindlaksmääramist. Toetusesaajate jaoks, 
kes maksavad 50% projekti kuludest, võib võimalus 
juhtida tähelepanu oma tootemargile, et see oleks 
sihtturgudel äratuntav, ja selle tulemusena müüki 
suurendada, olla olulise tähtsusega.
Vt ka vastus punktile 37.
43
Vt vastused punktile 37 ja joonealune märkus 46.
44
Vt vastused punktidele 37 ja 43.
Komisjon arutab liikmesriikidega suuniste kohan -
damist, et tagada tühimõju riski vältimise eesmärgil 
ELi rahastatavate müügiedendusprojektide ja käi -
masolevate meetmete vastastikune täiendavus.39
Teave, mille liikmesriigid on vastavalt määruse (EÜ) 
nr 555/2008 V ja VIII lisale esitanud, näitab, et toetu -
sesaajad valivad üldjuhul sihtriigiks rohkem kui ühe 
turu.
Komisjoni aruanne müügiedendusmeetme rakenda -
mise kohta näitab, et ainult 37% rahastatud projek -
tidest on suunatud ühele turule, enamik projekte 
on suunatud kahele kuni seitsmele erinevale turule. 
Täheldati ka tegevuse märkimisväärset kontsent -
reerumist, kus 75% tegevusest hõlmab seitset riiki 
(Ameerika Ühendriigid, Hiina/Hongkong, Jaapan, 
Mehhiko, Kanada, Venemaa ja Šveits).
Kõige sagedamini valiti sihtturuks Ühendriigid, 22% 
tegevusest.
USA turul on konkurents väga selgelt väljendunud. 
Seetõttu on seal kohalolek ettevõtete jaoks väga 
oluline, osaliselt eesmärgiga kindlustada uued turu -
osad ja säilitada olemasolevad. Ettevõtete jaoks on 
oluline oma tuntust suurendada, et tagada tulevikus 
stabiilsed kaubavood.
Vt ka vastus punktile 38.
40
Otsus võimaluse kohta pikendada toetust maksi -
maalselt kahe aasta võrra võeti vastu 2010. aas -
tal pärast liikmesriikides ja kolmandates riikides 
täheldatud hilinemisi, mille põhjuseks olid haldus -
formaalsused. Pikendamine oli võimalik alles pärast 
hinnangu andmist juba võetud meetmetele.
Komisjoni vastus 51
48
Täiendavate parameetrite kehtestamiseks 
kõnealuste meetmete jaoks võttis komisjon 
2013. aastal  vastu suunised, et aidata liikmesriikidel 
kavandada oma programmitööd ajavahemikuks 
2014–2018 programmitöö esimestel aastatel oman -
datud kogemuste alusel (vt kontrollikoja joonealune 
märkus 4).
Vt ka vastused punktidele 37, 49 ja 51.
49
Kõnealust küsimust on juba arvesse võetud nõu -
kogu määruse (EÜ) nr 1308/2013 artikli 53 punktis b, 
komisjoni 31. juuli 2013. aasta  rakendusmääruses 
(EL) nr 752/2013, millega lisatakse komisjoni määru -
sele (EÜ) nr 555/2008 artikkel 5a, ning suunistes9.
Enne kõnealuste sätete vastuvõtmist oli haldus-  
ja personalikulude rahastamiskõlblikkus olnud  
2007. aastal  põllumajanduse peadirektoraadi sise -
mise tõlgendamise teema10.
50
Personali- ja üldkulud peavad olema rahastamis -
kõlblikud, kui nad on rangelt tegevusega seotud; 
ent neile tuleb seada raamistik, mida on tegelikult 
ka tehtud.
Vt ka vastus punktile 49.
9 Määruse (EÜ) nr 1308/2013 artikli 53 punktis b on sätestatud 
õiguslik alus, mis annab komisjonile volitused võtta vastu 
delegeeritud õigusakte eeskirjade kehtestamiseks haldus- ja 
personalikulude kohta, mida võib toetuskavadesse lisada. 
Määruse (EÜ) nr 555/2008 artiklis 5a on sätestatud haldus- ja 
üldkulude parameetrid, mis peavad olema rangelt seotud 
asjaomase tegevuse ettevalmistamise, rakendamise või 
järelmeetmega. 2013. aastal  vastuvõetud suunistes määratletakse 
asjaomased kulud täpsemalt.
10 Adonise märgukiri 005778, 1. märts 2007; selles juhiti tähelepanu 
sellele, et määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 13 üldeesmärk on 
takistada EAGFil võtta ÜPP rakendamisel arvesse personali- ja 
halduskulusid; märgukirjas juhiti tähelepanu ka sellele, et sama 
artikli eesmärk ei olnud takistada EAGFil rahastada konkreetsete 
teenuste osutamisega seotud personalikulusid . Komisjoni 
arvamuse kohaselt järelikult vastuolu ei ole.45
Vt vastused punktidele 37–46.
Personali- ja üldkulude rahastamiskõlblikkuse küsi -
musega tegeldakse punktis 49.
46
Tuleb märkida, et on raske välja jätta olukordi, kus 
toetusesaajad on alustanud kõnealust tegevust ilma 
ELi toetuseta. Meetme eesmärk on konkurentsi -
võime suurendamine. Kõikidel tootjatel peab olema 
samasugune võimalus meetme kohaldamiseks.
Vt ka vastused punktidele 43, 44 ja 45.
Komisjon arutab liikmesriikidega suuniste kohan -
damist, et tagada tühimõju riski vältimise eesmärgil 
ELi rahastatavate müügiedendusprojektide ja käi -
masolevate meetmete vastastikune täiendavus.
47
Müügiedendusmeetmele ei ole konkreetseid 
vahendeid eraldatud.
Komisjon juhib tähelepanu sellele, et liikmesriikide 
kohustus on esitada oma vajaduste alusel igale 
meetmele eraldatavate summade jaotus ning teha 
seda meetmele nõukogu ja Euroopa Parlamendi 
määruse kaudu tagatud iga -aastase eelarve raames. 
Meetmete jaotusel põhinev meede on soovitusliku 
iseloomuga ja liikmesriigid võivad igale meetmele 
eraldatavaid summasid kaks korda aastas uuesti 
kohandada. Seetõttu on liikmesriigid need, kes 
on otsustanud, kas seada meede prioriteediks või 
mitte.
Vt ka vastus punktile 43.
Komisjoni vastus 52
Kolmandates riikides kontrollide puudumise mõju 
leevendamiseks soovitatakse komisjoni suu -
nistes esitada kontrollimise eesmärgil arved ja 
dokumendid11.
Komisjon on teadlik vajadusest parandada kõne -
aluse meetmega seoses kontrollide kvaliteeti, eel -
kõige suuniste võimalike muudatuste kaudu.
56
Vt vastus punktile 55.
57
Kaduva iseloomuga tegevuse, nt veinidegustat -
sioonide kontrollimise küsimusega tegeldakse 
suunistes, milles nõutakse nüüd arvete ja kaasne -
vate dokumentide esitamist. Need võivad koosneda 
näiteks fotodest, artiklite koopiatest, osavõtjate 
nimekirjadest, kaubandusmessidel osalemist tõen -
davatest tõenditest jne.
Vt ka vastus punktile 55.
11 Suuniste punkt 8:  
 Riigi pädevale asutusele saadetud maksetaotlustele tuleks lisada 
originaalarvete koopiad ja toetusesaaja täiendavad dokumendid, 
mis tuleks liigitada eelarverea alusel.  
 Kõik need dokumendid tuleks loetleda kokkuvõtvas tabelis koos 
eurodes väljendatud summadega ja kui on tegemist euroalasse 
mittekuuluvate liikmesriikidega, siis ka nende omavääringus. 
Vajaduse korral võib nõuda tõlkeid.  
 Kõik täiendavad dokumendid peaksid andma järgmist teavet: 
teenuse osutaja, osutatud teenus koos üksikasjaliku selgitusega, 
kuidas on see seotud kõnealuse meetmega, kuupäev, summa 
(käibemaksuta) ja registreerimisnumber. Nendele tuleks lisada 
maksetõend. Täiendavad dokumendid võivad olla näiteks messil 
osalemist kinnitav tõend, fotod, artiklite koopiad, osavõtjate 
nimekirjad jne. Kui on olemas alltöövõtjad, peaksid nende arved 
sisaldama selget märget, millise osaga tegevusest on iga kulu 
seotud. Kui on üks arve, tuleks see jaotada tegevuse ja kulu alusel; 
vastasel korral peaks olema eraldi arve iga tegevuse kohta.  
 Ettevõttes läbiviidava auditi korral peaks riigi pädeval asutusel ja 
komisjoni inspektoritel olema võimalik inspekteerida kõnealustele 
eeskirjadele vastavalt liigitatud originaaldokumente.51
Suunised on liikmesriikidele kasulik vahend müügi-  
edendusmeetme rakendamisel. Rahastamiskõlb -
like kulude selge määratluse olemasolu oli väga 
oluline. Seetõttu on see suunistesse lisatud. Tuleb 
märkida, et liikmesriigid on selle dokumendi selgelt 
heaks kiitnud, toetades programmitöö perioodi 
2014–2018 tutvustamist. Suunistel on ka see eelis, et 
neid on võimalik väljendatud vajadustega kohan -
dada, tagades liikmesriikidele ja tootjatele meetme 
rakendamisel suurema kindluse.
53
Komisjon omistas sellele küsimusele 2014–2018 
programmide analüüsimisel erilise tähtsuse.
Komisjon võtab kontrollikoja tähelepanekud 
arvesse müügiedendus- ja investeerimismeetmete 
eesseisvate auditite käigus.
4. selgitus
Komisjon teeb selles küsimuses järelkontrolli raama -
tupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise 
menetluse raames.
55
Komisjon tunnistab kolmandates riikides koha -
pealse kontrolli käigus ilmnenud probleemi, kuigi 
liidu õigusaktid ei nõua sellist kontrolli.
Kohapealsete kontrollide küsimus tõstatati liikmes -
riikidega uue programmitöö perioodi üle peetud 
läbirääkimiste käigus. Rumeenia, Itaalia, Hispaania 
ja Slovakkia programmides olid ette nähtud kontrol -
lid kolmandates riikides. Teised liikmesriigid väi -
davad, et seda liiki kontrollid kolmandates riikides 
oleksid liiga koormavad ja mitte kulutõhusad.
Komisjoni vastus 53
64
Suunistes on sätestatud, et kulusid võib käsitleda 
rahastamiskõlblikena, kui neid ei ole juba kajastatud 
teise kululiigi all13.
Vt ka vastus punktile 62 ja 63.
7. selgitus
Vt vastused punktidele 55, 62, 63 ja 64.
65
Usaldusväärsete järelevalveandmete olemasolu on 
oluline. On siiski ka teisi teabeallikaid, näiteks statis -
tika ja uuringud. Tuleb leida tasakaal poliitika vaja -
dusteks nõutava teabehulga ning andmete kogumi -
sest tulenevate halduskulude ja tasude vahel.
Komisjon soovib rõhutada, et teave meetmete 
rakendamise kohta (järelmeetme teave) tuleks 
eristada teabest poliitika tulemuste ja mõju kohta 
(hindamisteave). Viimast on võimalik saada alles 
pärast piisava ajavahemiku möödumist.
67
Kui liikmesriikide haldusorganid koostasid 2008. 
aastal programmide projektid, olid nad õppimis -
protsessi alguses. Mitmel liikmesriigil on olnud 
raskusi hiljuti kasutusele võetud meetmete nõuete-  
kohaste eesmärkide kavandamisel. Seetõttu on 
arvuliselt väljendatavad eesmärgid esimesel prog -
rammitöö perioodil sageli puudunud.
13 Suuniste punkt 6:  
 Rahastamiskõlblikud kulud hõlmavad ainult toetusesaaja 
teostatud tegevuse kulusid, mida ta on kandnud pärast lepingu 
jõustumiskuupäeva ja enne selle lõppemist.  
Rahastamiskõlblikud kulud on rahastamiskõlblikud ainult niivõrd, 
kuivõrd:  
–  neid on võimalik kontrollida;  
– need ei sisalda juba teise kululiigi alla kantud kulusid;  
– neid ei rahastata teisest projektist .58
Vt vastused punktidele 55 ja 57.
59
Vt vastused punktidele 55 ja 57.
5. selgitus
Vt vastused punktidele 55 ja 57.
60. Vt vastused punktidele 55 ja 57.
6. selgitus
Komisjon teeb selles küsimuses järelkontrolli raama -
tupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise 
menetluse raames.
Ühine vastus punktidele 62 ja 63
Määruse (EÜ) nr 555/2008 artiklis 5a on kirjeldatud 
toetusesaaja tegevuse ettevalmistamisel ja raken -
damisel tekkivaid personali- ja üldkulusid (viimased 
on piiratud 4%ga). Vastupidiselt määruses (EÜ) 
nr 3/200812 määratletud toetuskaval põhinevale 
praegusele tavale, mis on seotud horisontaalse 
müügiedendusega, ei nõuta rakendusasutuse 
kasutamist. Kui rakendusasutust tegelikkuses kasu -
tatakse, siis tuleb asjaomase teenuse kohta esitada 
tõendavad arved ja dokumendid, nagu on suunistes 
kirjeldatud (vt kontrollikoja joonealune märkus 56).
Rumeenias ei ole rakendusasutuse kasutamine 
enam kohustuslik. Uued sätted võeti kasutusele 
2014–2018 abiprogrammis. Siseriiklikes õigusaktides 
on nüüd selgelt sätestatud, et toetusesaaja võib 
projekti täies ulatuses ise rakendada, tingimusel, et 
on täidetud teatavad tingimused.
Vt ka vastused punktidele 55 ja 64.
12 ELT L 68, 5.1.2008.
Komisjoni vastus 54
69
Komisjon on esitanud uueks programmitöö perioo -
diks oma suunistes näited näitajate kohta, mida liik -
mesriikidel on võimalik toetusesaajatele soovitada, 
nii et müügiedendusmeetme tulemusi saaks võetud 
meetmete alusel mõõta.
Komisjon korraldab kooskõlas finantsmäärusega 
korrapäraselt poliitika üldmõju hindamisi (iga 6 
aasta  järel).
Vt ka vastus punktile 67.
70
Komisjon jagab kontrollikoja seisukohta, et alati on 
raske eraldada poliitika mõju selle poliitika suhtes 
välistest teguritest. Hindamismetoodika hoolikas 
arendamine võimaldab meil eri vahendite/meet -
mete mõju ligikaudselt hinnata (näiteks statistikat 
kasutades). Tuleb siiski meelde tuletada, et veini -
sektori reformi tuleks vaadelda üksteist täiendavate 
meetmete kogumina.
Vt ka vastused punktidele 69, 72 ja 75–80.
71
Vt vastus punktile 18.
72
Hoolikalt kavandatud hindamine võib muuta võima -
likuks ligikaudse hinnangu andmise eri tasanditel 
võetud meetmete mõjule. Järelevalve- ja hindamis -
süsteemi eesmärk on teostada järelevalvet meet -
mete rakendamise üle poliitika ja/või programmi 
tasandil ning mitte iga toetusesaaja tasandil.
Nagu on märgitud punktis 18, on maaelu arengul 
piirkondlik mõõde, samal ajal kui veinituru ühisel 
korraldusel on sektoraalne mõõde.Ajavahemiku 2014–2018 programmide projektide 
analüüsimisel nõudis komisjon liikmesriikidelt iga 
meetme kohta asjakohaste näitajate esitamist. Toe -
tusprogrammid sisaldavad nüüd selgemas vormis 
punkti järelmeetmeks ja hindamiseks kasutatavate 
kriteeriumide ja arvuliselt väljendatavate näitajate 
kohta. Selles punktis kutsutakse liikmesriike näi -
tama seost iga meetme jaoks püstitatud eesmär -
kide ja näitajate vahel, millega mõõdetakse, millises 
ulatuses need eesmärgid saavutatakse.
1. märtsil 2014 peavad liikmesriigid esitama toetus -
programmide teise kulude ja tulude analüüsi,14 mis 
peaks sisaldama elemente, mis on olulised esimese 
programmitöö perioodi 2009–2013 programmide 
analüüsimiseks.
Kolmanda kulude ja tulude analüüsi on liikmesriigid 
kohustatud esitama 1. märtsiks 2017.
Vt ka vastus punktile 65.
68
Aastaaruannete eesmärk on esitada teavet abi -
programmide rakendamise kohta. See tähendab, et 
nendes tuleb keskenduda rohkem teabele ja rahali -
sele rakendamisele ja vähem tulemustele ja mõjule; 
hindamist on võimalik läbi viia alles pärast piisava 
ajavahemiku möödumist.
Vt ka vastused punktidele 65 ja 67.
14 Esimene kulude ja tulude analüüs esitati 1. märtsil 2011 ja piirdus 
seetõttu programmi rakendamise esimese kahe aastaga.
Komisjoni vastus 55
77
Hiina turg on väga spetsiifiline. Tarbimine elaniku  
kohta on alla 1 liitri (Euroopas on tarbimine elaniku  
kohta ligikaudu 30 liitrit). Kuigi veini tarbimine 
suureneb, konkureerivad Euroopa veinid Aust -
raalia, Tšiili ja Lõuna -Aafrika veinidega, millel on 
seoses imporditariifidega võimalik kasu saada 
sooduskohtlemisest.
Vt ka vastused punktidele 39 ja 75.
78
Ilma müügiedendusmeetmeta oleks turuosa kaotus 
olnud tõenäoliselt suurem.
Komisjon on väljavaateid analüüsinud ja juhtinud 
tähelepanu turuosa kaotuse ohule mõningates kol -
mandates riikides. Oht võib lähtuda ELi ettevõtete 
väiksusest, sektori killustatusest või sordiveinidele 
kehtestatud piirangutest eri liikmesriikides.
Euroopa veinid peavad oma turuosa säilitamiseks 
võitlema. Müügiedendus on väga tähtis vahend.
Tuleb juhtida tähelepanu sellele, et komisjon alga -
tas äsja uuringu Euroopa veinide konkurentsivõime 
kohta kolmandates riikides ja ELis: uuringus vaadel -
dakse eelkõige ELi veinide konkurentsivõime kesk -
seid tegureid seoses kolmandate riikide veinidega 
ning takistusi konkurentsivõime parandamisel.
Ühine vastus punktidele 79 ja 80
Isegi kui müügiedendusmeetmeid võetakse teatud 
liiki veinide huvides, saavad kõik teised veinid nen -
dest kaudselt kasu, sest neil on positiivne mõju teist 
liiki veinide mainele ja tarbimisele.73
Vt vastus punktile 72.
75
Komisjon kinnitab Euroopa veinikaubanduse 
andmeid, mis näitavad, et müügiedendusmeetme 
jätkamine kolmandates riikides on kasulik.
Joonised 2a ja 2b näitavad selgelt ekspordi suu -
renemist väärtuse alusel, kuigi seda suundumust 
mõjutavad tugevalt viinamarjade ja veini kõrgemad 
hinnad.
Hiina turul tuleb ELi veinidel konkureerida kohalike 
veinidega (83% Hiina tarbimisest) ning Tšiili (tolli -
maksust vabastatud), Austraalia ja Lõuna -Aafrika 
veinidega.
Tiheda konkurentsi tõttu on liidu veinide müügi-  
edendus turuosa säilitamiseks väga oluline.
76
Raske on eristada müügiedendusmeetme mõju sek -
tori konkurentsivõimele. Isegi kui valiku- ja hinda -
mismenetlused on optimeeritud, säilib alati teatav 
määramatuse aste.
See ei ole piisav põhjus meetme kasulikkuse küsi -
märgi alla seadmiseks; meede on täielikult põhjen -
datud ja vältimatu, pidades silmas kaubanduse libe -
raliseerimist ja tihedamat konkurentsi, mis lähtub 
meie põhikonkurentidest, näiteks USAst, kellel on 
riiklik müügiedenduspolitiika (selle eelarve võimal -
dab rahastada ekspordi toetusmeetmeid.
Hindamist peaks olema võimalik täiustada, kasuta -
des toetusesaaja tasemega võrreldes asjakohaseid 
näitajaid (vt vastus punktile 69) ja meetme rohkem 
süvitsi minevat analüüsi liikmesriikides.
Vt vastused punktidele 69 ja 70.
Komisjoni vastus 56
83
Komisjon on seisukohal, et konkreetsed investeeri -
mismeetmed veinituru ühise korralduse raames on 
konkurentsivõime suurendamiseks olulised.
2013. aasta detsembris kinnitasid nõukogu ja 
parlament veinisektori 2008. aasta  reformi kasu -
likkust, säilitades selle põhimõtted määruses (EÜ) 
nr 1308/2013,17 millega kehtestatakse uus ühine 
turukorraldus. Sel viisil näitasid nad oma valmis -
olekut anda veinisektori reformi vahenditele aega 
täieliku mõju avaldamiseks, kaasa arvatud investee -
ringute säilitamine kahe toetuskava alusel.
Vt komisjoni vastus 1. soovitusele.
84
Kahe toetuskava kattumise riske arvesse võttes 
pidas komisjon (esialgu mitte kavas olnud) eraldus-  
joone tõmbamist hea eelarvejuhtimise huvides 
väga oluliseks. Programmide piiritlemine on nüüd 
selge ja peaks võimaldama vältida topeltrahasta -
mise ohtu.
Programmitöö perioodi esimestel aastatel tähelda -
tud hilinemisi meetme rakendamisel saab selgitada 
ka teiste teguritega, näiteks majanduskriisi tõttu 
tekkinud raskustega pangagarantiide saamisel.
17 ELT L 347, 20.12.2013.Järeldused ja soovitused
82
Audit hõlmas programmitöö perioodi 2009–2013 
esimest kolme aastat, mis tähistab kõnealuste meet -
mete kasutuselevõttu. Pärast sissetöötamisperioodi 
suutsid liikmesriigid programmi meetmeid paremini 
rakendada, eelkõige eelarve täitmise tähenduses.
Komisjon on kehtestanud vahendid programmide 
meetmete rakendamise, järelevalve ja kontrolli 
parandamiseks (seitse muudatust määrusele (EÜ) 
nr 555/2008,15 suunised ümberkujundamise, inves -
teerimise ja müügiedenduse kohta kolmandates 
riikides16).
Konkurentsivõimega seoses on loomulikult raske 
eristada kõnealuse kahe meetme mõju veinisektori 
konkurentsivõimele, mis on 2008. aasta  veinireformi 
teine eesmärk, kuna esimene eesmärk (turu tasa -
kaalu taastamine) on juba täidetud. Sektori reformi 
tuleks vaadelda üksteist täiendavate meetmete 
kogumina. Tuleks rõhutada ekspordi väärtuse ja 
mahu pidevat suurenemist üha konkurentsi-  
tihedamaks muutuvas ülemaailmses kontekstis, 
hoolimata majanduskriisile järgnenud langusest 
aastatel 2008 ja 2009.
15 Määrus (EÜ) nr 42/2009 (ELT L 16, 21.1.2009), määrus (EÜ) 
nr 702/2009 (ELT L 202, 4.8.2009), määrus (EÜ) nr 772/2010 (ELT 
L 232, 2.9.2010), määrus (EÜ) nr 568/2012 (ELT L 169, 29.6.2012), 
nr 568/2012 (ELT L 169, 29.6.2012), määrus (EÜ) nr 202/2013 (ELT 
L 67, 9.3.2013) ja määrus (EÜ) nr 752/2013 (ELT L 2010, 6.8.2013).
16 Suunised riiklike toetuskavade rakendamiseks veinisektoris 
vastavalt 25. veebruari 2013. aasta ja 26. aprilli 2013. aasta 
määrustele (EÜ) nr 1234/2007 ja nr 555/2008.
Komisjoni vastus 57
Liidu eeskirjades on liikmesriikidele kehtestatud 
raamistik projekti hilisema kestvuse uurimiseks 
(määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 103u lõige 5).
Komisjon kontrollib investeerimismeetme auditite 
ajal, et liikmesriigid hindaksid kulude põhjendatust. 
Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1290/2005 kontrolli -
takse auditite käigus, kas liikmesriigid on vastu võt -
nud kõik nõutavad seadusandlikud ja haldusnormid 
ning muud (haldus- ja järelevalve)meetmed, mis on 
vajalikud liidu finantshuvide tõhusa kaitse tagami -
seks. Seoses sellega kontrollitakse auditite käigus 
samuti seda, kas liikmesriigid järgivad usaldus -
väärse finantsjuhtimise põhimõtteid, mis sisaldavad 
muu hulgas hinnangut kulude põhjendatusele.
Investeerimisprojektide valikut puudutava üld -
küsimusega, eriti kui on tegemist kulude põhjen -
datuse ja projektide elujõulisuse (eel)kontrolliga, 
tegeldakse ühise turukorralduse juhtkomitee 
koosolekutel.
86
ELi veinipoliitika edukus eesmärkide saavutamisel, 
kaasa arvatud ekspordi suurenemine 50% võrra, on 
hea näitaja, mis tõestab, et müügiedendusmeetmel 
on olnud väga positiivne mõju.
Kolmandates riikides on müügiedendusmeetme üks 
eesmärkidest muu hulgas veinide turuosa suuren -
damine, mida saab teha meetmete kaudu kindlus -
tatud turgudel, aga ka meetmetega uutel turgudel 
või turgudel, kus positsioon on kaotatud. Uute 
turgude leidmisel tuleb need kindlustada. Liidu 
eeskirjad ei takista seda18. Kuigi eelistatakse VKEsid, 
võivad toetust saada ka suured ettevõtted, kuna see 
on eelistuse küsimus, mitte rahastamiskõlblikkuse 
kriteerium.
18 Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 103p lõikes 1 on sätestatud, 
et „käesoleva artikli kohane toetus hõlmab teavitus- või 
müügiedendusmeetmeid, mis on suunatud ühenduse veinidele 
kolmandates riikides, et suurendada nende konkurentsivõimet 
kõnealustes riikides”.1. soovitus
Nõukogu ja parlament kinnitasid alles äsja 
2013. aasta  detsembris veinisektori reformi kasu -
likkust, säilitades selle juhtpõhimõtted määruses 
(EÜ) nr 1308/2013, millega kehtestatakse uus ühine 
turukorraldus perioodiks 2014–2020. Sellega näita -
sid nad oma valmisolekut anda veinisektori reformi 
vahenditele aega täieliku mõju avaldamiseks, laien -
dades samal ajal abiprogrammide allmeetmete vali -
kut (uus innovatsioonimeede, siseriiklikule turule 
suunatud tegevuse edendamisega alustamine, 
ümberkujundamise laiendamine taasistutamisele 
taimetervisega seotud põhjustel).
Vahendite kasutamisega seoses teostab komisjon 
igal kuul järelevalvet toetusesaajate saadud sum -
made üle. Komisjon tagab vastavalt horisontaalse 
määruse nr 1306/2013 artiklile 110, et seoses ÜPP 
ühiseesmärkidega mõõdetakse ja hinnatakse kõi -
kide ÜPP vahendite koondmõju. See sisaldab ÜPP 
vahendite ühtsuse hindamist 2018. aastaks (esime -
sed tulemused). Selle taustal uurib komisjon, kuidas 
lisada hinnang sellele, milline on lisandväärtus, kui 
investeeringutoetust antakse nii veinituru ühise 
korralduse kui ka maaelu arengu raames. Tuleb 
märkida, et teavet poliitika mõju kohta on võima -
lik saada alles pärast piisavalt pika ajavahemiku 
möödumist.
85
Vt komisjoni vastus 2. soovitusele.
2. soovitus
Komisjon on seisukohal, et see osa soovitusest on 
suunatud liikmesriikidele.
Subsidiaarsuse põhimõtte ja põhimõtte alusel, mis 
näeb ette eelarve täitmise koostöös liikmesriiki -
dega, on projektide valik liikmesriikide asi ja komis -
jon ei saa eelnevalt hinnata kulude põhjendatust.
Komisjoni vastus 58
Komisjon arutab liikmesriikidega suuniste kohan -
damist, et tagada tühimõju riski vältimise eesmärgil 
ELi rahastatavate müügiedendusprojektide ja käi -
masolevate meetmete vastastikune täiendavus.
87
Komisjon on määruse (EÜ) nr 555/2008 muutmise ja 
suuniste vastuvõtmisega 2013. aastal  pööranud eri -
list tähelepanu projektide valiku kvaliteedi paranda -
misele uuel programmitöö perioodil 2014–2018.
Valikumenetlus tagab muu hulgas hinnangu 
andmise sellele, milline on tegevuse oodatav mõju 
nõudluse kasvule.
Kui liikmesriikidega peeti uue programmitöö 
perioodi üle läbirääkimisi, tõstatati meetme koha -
pealsete kontrollide küsimus. Mõned liikmesriigid 
nõuavad selliseid kontrolle. Teised väidavad, et 
sellised kontrollid oleksid kulutõhususe seisukohast 
liiga koormavad ja ebaproportsionaalsed.
Selleks et korvata kontrollide puudumist kolman -
dates riikides, tegi komisjon suunistes ettepaneku 
koostada loetelud arvetest ja dokumentidest, mis 
tuleb kontrollide eesmärgil esitada.
Vt ka vastus punktidele 43–51 ja 4. soovitusele.Määruse (EÜ) nr 555/2008 muudatused ja suuniste 
vastuvõtmine 2013. aastal  parandavad valiku kvali -
teeti, andes eelkõige selgemalt ja tõhusamalt eelise 
VKEdele, uutele toetusesaajatele ja uue kolmanda 
riigi sihtriigiks valinud toetusesaajatele.
Eeskirjad ei välista tootemarkide rõhutamist: 
meetme eesmärk on kaitstud päritolunimetuse ja 
kaitstud geograafilise tähisega veinide ja sordivei -
nide konkurentsivõime parandamine. Toetusesaa -
jate jaoks, kes kannavad 50% tegevuse kuludest, 
võib tootemarkide rõhutamise võimalus olla oluline, 
nii et neid oleks võimalik sihtturgudel ära tunda ja 
sellest tulenevalt müüki suurendada.
3. soovitus a)
Komisjon on seisukohal, et sõltuvalt asjaoludest 
võivad toetusesaajad saada juurdepääsu meetmele 
teisel programmitöö perioodil, näiteks turuposit -
siooni kindlustamiseks samas kolmandas riigis.
Määruse (EÜ) nr 555/2008 muudatused ja suuniste 
vastuvõtmine 2013. aastal  parandavad valiku kvali -
teeti, andes eelkõige selgemalt ja tõhusamalt eelise 
VKEdele, uutele toetusesaajatele ja uue kolmanda 
riigi sihtriigiks valinud toetusesaajatele.
3. soovitus b)
Meetme eesmärk on küll kaitstud päritolunime -
tuse ja kaitstud geograafilise tähisega veinide ja 
sordiveinide konkurentsivõime parandamine ja see 
tuleb täita, kuid eeskirjad ei välista konkreetsete 
tootemarkide kindlaksmääramist. Toetusesaajate 
jaoks, kes kannavad 50% tegevuste kuludest, võib 
tootemarkide rõhutamise võimalus olla oluline, 
nii et neid oleks võimalik sihtturgudel ära tunda 
ja sellest tulenevalt müüki suurendada. Määruse 
(EÜ) nr 555/2008 muudatused ja suuniste vastuvõt -
mine 2013. aastal võimaldavad anda selgema eelise 
VKEdele.
Komisjoni vastus 59
5. soovitus a)
Komisjon on seisukohal, et seda soovitust on seo -
ses programmitöö perioodiga 2014–2018 arvesse 
võetud.
Toetusesaajal tekkivate haldus- ja personalikulude 
küsimust on juba arvesse võetud nõukogu mää -
ruse (EÜ) nr 1308/2013 artikli 53 punktis b, komis -
joni 31. juuli 2013. aasta rakendusmääruses (EL) nr 
752/2013, millega lisatakse komisjoni määrusele 
(EÜ) nr 555/2008 artikkel 5a, ja suunistes.
Rakendusasutustega seoses võib kulusid suuniste 
alusel käsitleda rahastamiskõlblikena, kui neid ei ole 
juba eraldatud teisele kululiigile.
5. soovitus b)
Soovituse see osa on suunatud liikmesriikidele.
Piisava auditijälje olemasolu kontrollitakse vaikimisi 
raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heaks -
kiitmise menetluse auditi raames. Kui regulatiivsed 
sätted nõuavad konkreetseid kontrolle ja on ilmne -
nud, et auditijäljel on vajakajäämisi, nõuab komisjon 
korrigeerivaid meetmeid ja võib kohaldada finants -
korrektsiooni. Selleks et korvata kontrollide puudu -
mist kolmandates riikides, tegi komisjon suunistes 
ettepaneku koostada loetelud arvetest ja dokumen -
tidest, mis tuleb kontrollimise eesmärgil esitada.4. soovitus
Nõukogu määrus lubab anda toetust, kui võetud 
meetmed on määruses sätestatud tingimustega 
kooskõlas. Määruse (EÜ) nr 555/2008 artiklis 5 ja 
suunistes määratletud valikumenetlus tagab muu 
hulgas hinnangu andmise sellele, milline on meet -
mete oodatav mõju nõudluse kasvule.
Komisjon arutab liikmesriikidega suuniste kohan -
damist, et tagada tühimõju riski vältimise eesmärgil 
ELi rahastatavate müügiedendusprojektide ja käi -
masolevate meetmete vastastikune täiendavus.
88
Komisjon tunnistab meetme kohapealse kontrolliga 
seotud probleemi kolmandates riikides, kuigi liidu 
õigusaktid ei nõua seda.
Kui liikmesriikidega peeti uue programmitöö 
perioodi üle läbirääkimisi, tõstatati meetme koha -
pealsete kontrollide küsimus. Rumeenia, Itaalia, 
Hispaania ja Slovakkia nõuavad kontrolle kolmanda -
tes riikides. Teised liikmesriigid väidavad, et sellised 
kontrollid oleksid kulutõhususe seisukohast liiga 
koormavad ja ebaproportsionaalsed.
Selleks et korvata kontrollide puudumist kolman -
dates riikides, tegi komisjon suunistes ettepaneku 
koostada loetelud arvetest ja dokumentidest, mis 
tuleb kontrollide eesmärgil esitada.
Komisjon on väga huvitatud meetme kontrollide 
kvaliteedi parandamisest, eelkõige suuniste ja ees -
kirjade võimaliku kohandamise kaudu.
Komisjoni vastus 60
6. soovitus
Komisjon on seisukohal, et seda soovitust on seo -
ses programmitöö perioodiga 2014–2018 arvesse 
võetud.
Komisjon on esitanud suunistes uueks programmi -
töö perioodiks näited näitajate kohta, mida liikmes -
riigid võiksid toetusesaajatele soovitada, et hinnata 
sõltuvalt läbiviidud tegevusest müügiedendus -
meetme tulemusi.
Vt ka punkt 89.
90
Komisjon ei nõustu kontrollikoja arvamusega, et  
on olemas risk, et liikmesriigid on müügiedendus-  
tegevuse eelarve üle paisutanud. Nõukogu määruse 
finantslisas ei ole konkreetselt müügiedendustege-  
vuseks määratud eelarvet. Liikmesriigid esitavad 
oma abiprogrammi esialgsete jaotustega, mida nad 
võivad sõltuvalt väljendatud vajadustest kaks korda 
aastas muuta.
Siinkohal tuleks meelde tuletada nõukogu 2008. 
aastal  vastu võetud veinisektori reformi eesmärke: 
1) turu tasakaalu taastamine (ühekordne väljajuuri -
mine 2009–2011) ja 2) konkurentsivõime paranda -
mine (struktuursete meetmete abil). Esimene etapp 
on lõpule viidud ja väljajuurimise summa ekvivalent 
kanti üle abiprogrammidesse, nagu reformi raames 
kavandatud, et suurendada nendele meetmetele 
eraldatavat summat, mis on „struktuursemad” kui 
müügiedendus ja investeerimine seda esmaselt on. 
Liikmesriikides meetmetele eraldatavate summade 
suurendamine oli seega ette nähtud.89
Ajavahemiku 2014–2018 programmide projektide 
analüüsimisel nõudis komisjon liikmesriikidelt iga 
meetme kohta asjakohaste näitajate esitamist. Toe -
tusprogrammid sisaldavad nüüd selgemalt osa, mis 
on seotud arvuliselt väljendatavate kriteeriumide 
ning järelevalveks ja hindamiseks kasutatavate 
näitajatega. Liikmesriikidel on palutud näidata seost 
iga meetme jaoks püstitatud eesmärkide ja näita -
jate vahel, millega soovitakse mõõta eesmärkide 
saavutamise ulatust.
1. märtsil 2014 peavad liikmesriigid esitama toetus -
programmide kulude ja tulude analüüsi,19 mis peaks 
sisaldama kasulikku teavet programmide analüü -
simiseks esimesel programmitöö perioodil 2009–
2013. Kolmanda kulude ja tulude analüüsi peavad 
liikmesriigid esitama 1. märtsiks 2017.
Komisjon soovib rõhutada, et teave meetmete 
rakendamise kohta (järelevalveteave) tuleb eristada 
teabest meetmete tulemuste ja mõju kohta (hin -
damisteave). Neid andmeid on võimalik saada alles 
pärast teatava aja möödumist.
Järgmise kulude ja tulude hinnangu on liikmesriigid 
kohustatud esitama enne 1. märtsi 2017.
19 Esimene kulude ja tulude analüüs esitati 1. märtsil 2011 ja piirdus 
seetõttu programmide rakendamise esimese kahe aastaga.
Komisjoni vastus 61
Ühise turukorralduse reformi vastuvõtmise ajal 
2013. aasta detsembris ei soovinud nõukogu ja 
parlament veinisektori reformi ajal vastu võetud 
juhtpõhimõtteid muuta, kaasa arvatud eelarveeral -
diste tasandil. Nad tugevdasid müügiedendusmee -
det, avades siseriikliku turu meetmete võtmiseks, 
mis keskenduvad vastutustundlikku veinitarbimist 
käsitlevale teabele ja liidu kaitstud päritolunimetuse 
ja kaitstud geograafilise tähise süsteemidele.
7. soovitus
Komisjon tagab vastavalt horisontaalse määruse 
nr 1306/2013 artiklile 110, et seoses ÜPP ühisees -
märkidega mõõdetakse ja hinnatakse kõikide ÜPP 
vahendite koondmõju. See sisaldab ÜPP vahendite 
tõhususe hindamist 2018. aastaks (esimesed tule -
mused). Sellel taustal uurib komisjon 2018. aastal, 
kuidas lisada hinnang veinisektori toetuskavale 
eraldatud eelarve kasutamisele ja selle mõjule. 
Tuleb märkida, et teavet poliitika mõju kohta on või -
malik saada alles pärast piisavalt pika ajavahemiku 
möödumist.

KUST SAAB EL i VÄLJAANDEID?
Tasuta väljaanded:
•  üksikeksemplarid:  
EU Bookshopi kaudu ( http://bookshop.europa.eu );
•  rohkem eksemplare ning plakatid ja kaardid:  
Euroopa Liidu esindustest ( http://ec.europa.eu/represent_et.htm ),  
delegatsioonidest väljaspool ELi ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_et.htm ),  
kasutades Europe Direct’i teenistust ( http://europa.eu/europedirect/index_et.htm ) 
 või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne operaatori, hotelli ja telefonikabiini puhul).
Tasulised väljaanded:
• EU Bookshopi kaudu ( http://bookshop.europa.eu ).
Tasulised tellimused:
•  Euroopa Liidu Väljaannete Talituse edasimüüjate kaudu  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_et.htm ).
QJ-AB-14-005- ET-C ISSN 1831-0818
EL pakub vahendeid veinitootmisse tehtavate 
investeeringute toetuseks ja ELi veinide müügi 
edendamiseks kolmandates riikides. 
Vaadeldavas aruandes uurib kontrollikoda, kas 
veinisektorile eraldatavat toetust hallatakse 
hästi ning kas see on suurendanud ELi veinide 
konkurentsivõimet. Kontrollikoda leidis auditi 
käigus, et vajadus veinisektorile suunatud 
täiendava investeerimismeetme järele (lisaks 
juba olemasolevale toetusele maaelu arengu 
poliitika raames) ei ole tõendatud. 
Müügiedendustoetust kasutati tihti turgude 
kindlustamiseks, mitte uute turgude leidmiseks. 
Lisaks leidis kontrollikoda näiteid 
müügiedendusmeetmetest, mida oleks 
rakendatud ka ilma riikliku toetuseta. Toetuse 
mõju ELi veinide konkurentsivõimele ei ole alati 
nähtav. Kontrollikoda esitab komisjonile ja 
liikmesriikidele soovitusi, kuidas aruandes 
mainitud puudusi parandada.
EUROOPA
KONTROLLIKODA