SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

COVID-19 pandeemia on laiaulatuslik ja tõsine rahvatervise kriis. See kahjustab oluliselt kodanikke, ühiskondi ja majandust kogu maailmas. Nii tervishoiukriisi ulatus kui ka selle ohjamiseks võetud poliitikameetmed on enneolematud. Seetõttu on erakordselt raske hinnata ka selle sotsiaal-majanduslikku mõju. Juba praegu on kindel, et kriis põhjustab liikmesriikide finants- ja majandussüsteemidele enneolematuid ja kiiret reageerimist nõudvaid probleeme. Komisjoni kevadiste majandusprognooside kohaselt väheneb ELi SKP sel aastal ligikaudu 7,5 %, mis on palju järsem langus kui 2009. aasta ülemaailmse finantskriisi ajal, ning SKP taastub 2021. aastal ainult 6 %, samal ajal kui ELi töötuse määr jõuab 2020. aastal tõenäoliselt 9 %ni ning suureneda võib ka vaesus ja ebavõrdsus.

Kriisile reageerimiseks on liikmesriigid võtnud erandlikke kaalutlusõigusel põhinevaid majandus- ja finantsmeetmeid. Koos nn automaatsete stabilisaatorite, st töötuskindlustus- ja sotsiaalkindlustussüsteemide raames ette nähtud maksete mõju ning samaaegse maksutulude vähenemisega mõjutavad need meetmed märkimisväärselt riikide rahandust ning valitsemissektori eelarvepuudujääk suureneb käesoleval aastal 2019. aasta 0,6 %-lt SKPst 8,5 %-le SKPst nii euroalal kui ka ELis.

Šokk ELi majandusele on sümmeetriline selles mõttes, et pandeemia on kahjustanud kõiki liikmesriike, kuid selle mõju on liikmesriigiti väga erinev ning ka liikmesriikide suutlikkus majandus- ja eelarvešokiga toime tulla ning sellele reageerida erineb sõltuvalt liikmesriigi konkreetsest majandusstruktuurist ja lähtetingimustest. Seetõttu võib kriis suurendada liikmesriikidevahelisi erinevusi ning see ohustab kollektiivset majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust.

Liit on tegutsenud kiiresti, et reageerida kooskõlastatult ja jõuliselt kriisi sotsiaalsetele ja majanduslikele tagajärgedele praeguse, 2020. aastal lõppeva mitmeaastase finantsraamistiku piires. See täiendab liikmesriikide kaalutlusõigusel põhinevaid majandus- ja finantsmeetmeid.

Kriis võib põhjustada püsivat kahju liidu majanduskeskkonnale, kui liidu tasandil ei võeta asjakohaseid lühi- ja keskpika perioodi poliitikameetmeid.

Terviklik Euroopa majanduse taastamise kava nõuab suuri Euroopa tasandi avaliku ja erasektori investeeringuid, et liit saaks kindlalt liikuda jätkusuutliku ja vastupanuvõimelise taastumise suunas ning luua kvaliteetseid töökohti, likvideerida COVID-19 pandeemia tekitatud vahetut kahju ning toetada samal ajal liidu keskkonnahoiu ja digiprioriteete. Kavandatava õigusakti rahastamiseks teeb komisjon ettepaneku muuta [omavahendite otsust] selliselt, et lubada liidul laenata ajutiselt ja erandkorras 750 miljardit eurot (2018. aasta hindades), mille abil suurendada omavahendite ülemmäära, et võtta arvesse liikmesriikidele antavate laenudega seotud kohustusi ja tingimuslikke kohustusi. Kavandatava õigusaktiga määratakse kindlaks rahaliste vahendite eraldamine erinevatele liidu programmidele kooskõlas Euroopa Liidu taastekavas sätestatud strateegiaga.

500 miljardit eurot (2018. aasta hindades) kasutatakse tagastamatuteks toetusteks, finantsinstrumentide kaudu antavateks tagasimakstavateks toetusteks ning eelarveliste tagatiste ja nendega seotud kulude katteks.

250 miljardit eurot (2018. aasta hindades) kasutatakse liikmesriikidele laenude andmiseks. Liit kannab kõnealuste laenude tagatisena tingimuslikke kohustusi kuni nende tagasimaksmiseni.

Artiklis 3 määratakse kindlaks maksimaalne summa, mida saab taasterahastust rahastada. Artiklis 3 on täpselt sätestatud ka vahendite kasutamine, toetust saavad programmid ning toetuse laad (toetused, laenud ja tagatised). Käesoleva määruse artiklites 2 ja 4 piiratakse rangelt ka vahendite kasutamise ulatust ja aega. See välistab Euroopa Liidu taasterahastu kasutamise mis tahes muul eesmärgil kui kriisi otseste majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgedega tegelemiseks.

•Kooskõla liidu muude tegevuspõhimõtetega

Euroopa Liidu taasterahastust rahastatakse Euroopa Liidu taastekavas kirjeldatud meetmeid ja tegevust. Emiteerimise teel saadud vahendeid kasutatakse järgmises mitmeaastases finantsraamistikus liidu programmide jaoks järgmistes valdkondades:

·tagastamatu abi ja laenude vormis toetused liikmesriikide taaste- ja vastupidavuskavade rakendamiseks taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi raames;

·uued investeeringutoetused olemasolevate ja kavandatavate eelarvetagatiste (EFSI/InvestEU) raames, muu hulgas selleks, et 1) toetada kriisist mõjutatud, kuid elujõuliste ettevõtete kriisist väljumist ning eelkõige kiirendada samaaegset rohe- ja digipööret; 2) pakkuda sihipärast toetust siseturu tarneahelatega seotud Euroopa strateegilist huvi pakkuvatele projektidele, et arendada ELi strateegilist sõltumatust võtmesektorites ja -suutlikkuses;

·suurem toetus kriisist kahjustatud piirkondadele ja sektoritele ühtekuuluvuspoliitika tõhustatud meetmete kaudu;

·COVID-19 pandeemiale reageerimiseks vajalike teadusuuringute ja innovatsiooni toetamine;

·kriisivalmiduse suurendamine ja liidu tervishoiusüsteemide strateegilise vastupidavuse parandamine;