EUROOPA KOMISJON Brüssel,15.12.2020 COM(2020) 842 final 2020/0374(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS konkurentsile avatud ja õiglaste turgude kohta digisektoris (digiturgude õigusakt) (EMPs kohaldatav tekst) {SEC(2020) 437 final} - {SWD(2020) 363 final} - {SWD(2020) 364 final}



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Digiteenused on pakkunud kasutajatele olulisi uuenduslikke kasulikke lahendusi ning aidanud kaasa siseturu toimimisele, avades uusi ärivõimalusi ja hõlbustades piiriülest kaubandust. Tänapäeval puudutavad need digiteenused suurt hulka igapäevategevusi, hõlmates muu hulgas internetipõhiseid vahendusteenuseid, nagu internetipõhised kauplemiskohad, internetipõhised suhtlusvõrguteenused, internetipõhised otsingumootorid, operatsioonisüsteemid või tarkvararakenduste poed. Need suurendavad tarbijate valikuvõimalusi, parandavad tööstuse tõhusust ja konkurentsivõimet ning võivad suurendada kodanike osalust ühiskonnaelus. Euroopa digimajanduses tegutseb üle 10 000 digiplatvormi, millest enamik on VKEd, kuid suurim osa loodud koguväärtusest läheb väikese arvu suurte digiplatvormide arvele. Esile on kerkinud suured platvormid, mis lõikavad kasu sektorile iseloomulikest omadustest, näiteks tugev võrgumõju, mis on sageli lõimitud nende platvormi ökosüsteemidesse, ning need platvormid kujutavad endast tänapäeva digimajanduse peamisi struktuuriosi, vahendades enamikku lõpp- ja ärikasutajate vahelisi tehinguid. Paljud neist ettevõtjatest jälgivad põhjalikult lõppkasutajate käitumist ja teevad nende profiilianalüüsi. Mõni suur platvorm toimib üha enam justkui värav või väravavalvur äri- ja lõppkasutajate vahel. Neil on kindel ja püsiv positsioon, mis tuleneb sageli sellest, et nad on loonud oma põhiplatvormiteenuste ümber konglomeraatökosüsteemi, mis tugevdab kujunenud sisenemistõkkeid. Sellisena mõjutavad ja kontrollivad need nn väravavalvurid oluliselt juurdepääsu digiturgudele ning neil on seal kindel positsioon, mille tulemusena sõltuvad paljud ärikasutajad neist märkimisväärselt, põhjustades teatavatel juhtudel ärikasutajate ebaõiglast kohtlemist. Samuti avaldab see negatiivset mõju asjaomaste põhiplatvormiteenuste konkurentsitingimustele. Pelgalt liikmesriikide seadusandlike algatustega ei saa neid negatiivseid mõjusid täielikult vältida. Kui ELi tasandil meetmeid ei võeta, võivad need viia siseturu killustumiseni. Ebaausad äritavad ja puudulikud konkurentsitingimused põhjustavad digisektori ebatõhusust, mille tulemuseks on kõrgemad hinnad, kehvem kvaliteet, piiratum võimalusevalik ja innovatsiooni pidurdumine, mis toob Euroopa tarbijatele kahju. Nende probleemide lahendamine on äärmiselt oluline, võttes arvesse digimajanduse suurust (2019. aastal oli see hinnanguliselt 4,5–15,5 % ülemaailmsest SKPst ja valitseb kasvutrend), digiplatvormide tähtsat rolli digiturgudel ning sellega seonduvaid sotsiaalseid ja majanduslikke mõjusid. Kuigi mõnda neist digisektorile ja põhiplatvormiteenustele omastest nähtustest võib teataval määral täheldada ka teiste sektorite ja turgude puhul, piirdub ettepaneku kohaldamisala digisektoriga, kuna selle probleemid on siseturu kontekstis kõige pakilisemad. Vähene konkurents ja ebaausad äritavad on digisektori teatavate digiteenuste puhul valdavamad ja silmatorkavamad kui teiste puhul. Need probleemid esinevad eelkõige laialt levinud ja laialdaselt kasutatavate digiteenuste ja -taristute puhul, mis on enamasti otsene vahenduslüli äri- ja lõppkasutajate vahel. ELi konkurentsieeskirjade jõustamise kogemus, ekspertide arvukad aruanded ja uuringud ning avaliku konsultatsiooni tulemused näitavad, et mitmeid digiteenuseid iseloomustab järgmine: i) väga kontsentreeritud mitmepoolsed platvormiteenused, mille puhul tavaliselt kehtestab/kehtestavad kaubandustingimused märkimisväärse autonoomiaga vaid üks digiplatvorm või vaid üksikud digiplatvormid; ii) mõni suur digiplatvorm toimib ärikasutajatele justkui väravana klientideni jõudmiseks (ja vastupidi); iii) nende suurte digiplatvormide nn väravavalvurivõimu kuritarvitatakse sageli, koheldes ebaõiglaselt majanduslikult sõltuvaid ärikasutajaid ja kliente. Ettepaneku kohaldamisala piiratakse seega veelgi, hõlmates sellega põhiplatvormiteenused, mille puhul tuvastatud probleemid on kõige valdavamad ja silmatorkavamad ning kus on piiratud arv suuri digiplatvorme, mis toimivad justkui väravavalvurid (sisule juurdepääsu kontrollijad) äri- ja lõppkasutajate vahel ning millega kaasneb või võib kaasneda asjaomaste teenuste ja turgude ning nendega seotud turgude nõrk konkurents. Need põhiplatvormiteenused hõlmavad järgmist: i) internetipõhised vahendusteenused (sh kauplemiskohad, rakendusepoed ja internetipõhised vahendusteenused muudes sektorites, nagu liikuvus, transport ja energia); ii) internetipõhised otsingumootorid; iii) sotsiaalvõrguteenused; iv) videojagamisplatvormide teenused; v) numbrivaba isikutevahelise elektroonilise side teenused; vi) operatsioonisüsteemid; vii) pilveteenused ja viii) reklaamiteenused, sealhulgas reklaamivõrgu- ja -börsiteenused ning muud reklaamivahenduse teenused, kui need on seotud ühe või mitme eespool nimetatud põhiplatvormiteenusega. Asjaolu, et digiteenus kvalifitseerub põhiplatvormiteenuseks, ei tähenda automaatselt ebaausate äritavade ja konkurentsi probleeme, kuna neid ei esine kõigi põhiplatvormiteenuse osutajate puhul. Need probleemid paistavad olevat eriti teravad eelkõige siis, kui põhiplatvormiteenust käitab sisule juurdepääsu kontrollija. Põhiplatvormiteenuse osutajaid võib käsitada sisule juurdepääsu kontrollijatena järgmistel juhtudel: i) tal on oluline mõju siseturule, ii) ta käitab üht või mitut olulist kliendiväravat ning iii) tal on või eeldatavasti on tema tegevusalal kindel ja püsiv positsioon. Sellise sisule juurdepääsu kontrollija staatuse saab määrata kas selgelt piiritletud ja asjakohaste kvantitatiivsete näitajate alusel, mis võivad toimida kui ümberlükatavad eeldused kindlate teenuseosutajate sisule juurdepääsu kontrollija staatuse määramisel, või turu-uuringul põhineva juhtumipõhise kvalitatiivse hindamise alusel. Sisule juurdepääsu kontrollijatega seotud tuvastatud probleeme ei käsitleta (või ei käsitleta tõhusalt) praegu kehtivates ELi õigusaktides ega liikmesriikide siseriiklikes õigusaktides. Kuigi mitmes liikmesriigis on tehtud või kaalutakse teha seadusandlikke algatusi, ei ole need probleemide lahendamiseks piisavad. Selliste algatuste kohaldamisala piirdub riigi territooriumiga, kuid sisule juurdepääsu kontrollijad tegutsevad tavaliselt piiriüleselt, sageli ka üleilmsel tasandil, ja rakendavad oma ärimudeleid tihtipeale kogu maailmas. Kui ELi tasandil meetmeid ei võeta, võivad olemasolevad ja menetluses olevad riiklikud õigusaktid suurendada platvormiruumi regulatiivset killustatust. Käesoleva ettepaneku eesmärk on seega võimaldada platvormidel oma potentsiaali täiel määral kasutada, lahendades ELi tasandil ebaausate äritavade ja nõrga konkurentsi probleemi, et nii lõpp- kui ka ärikasutajad saaksid kasu kõigist platvormimajanduse ja laiemalt kogu digimajanduse eelistest, mida pakub avatud konkurentsi ja õiglaste tingimustega turukeskkond. Vajadust käsitleda neid digimajanduse probleeme rõhutati komisjoni teatises „Euroopa digituleviku kujundamine“, milles leiti, et „ühtse turu loogikast tulenevalt võib vaja olla täiendavaid norme, et tagada turgude avatus konkurentsile, õiglus ja innovatsioon ning turule sisenemise võimalused, samuti avalikud huvid, mis lähevad kaugemale konkurentsiga seotud või majanduslikest kaalutlustest“. Selles kinnitati ka, et „komisjon uurib (...) täiendavalt eelneva reguleerimise võimalusi, millega tagatakse, et turud, kus tegutsevad märkimisväärse võrgumõjuga suured platvormid (väravavalvurid), oleksid ka edaspidi innovaatorite, ettevõtete ja uute turuletulijate jaoks õiglased ja konkurentsile avatud“. •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega Käesolev ettepanek tugineb kehtivale P2B-määrusele (mis käsitleb õigluse ja läbipaistvuse edendamist internetipõhiste vahendusteenuste ärikasutajate jaoks) ega lähe sellega vastuollu. Käesolevas ettepanekus kasutatavad mõisted on kooskõlas kõnealuse määruse mõistetega, eelkõige internetipõhiste vahendusteenuste ja internetipõhiste otsingumootorite määratlusega. Lisaks P2B-määruses kehtestatud läbipaistvuse ja õigluse lähtetaseme eeskirjadele, mida kohaldatakse kõigi digiplatvormide suhtes (olenemata nende suurusest või positsioonist), kehtestatakse käesoleva ettepaneku kohaselt selgelt määratletud kohustused väga piiratud arvule piiriüleste põhiplatvormiteenuste pakkujatele, kes toimivad ärikasutajate jaoks kui olulised väravad, mis võimaldavad jõuda lõppkasutajateni. Ühtlasi võib komisjon nende kohustuste jõustamisel saada kasu läbipaistvusest, mille internetipõhiste vahendusteenuste ja otsingumootorite pakkujad peavad P2B-määruse kohaselt tagama seoses tavadega, mis võivad olla kohustuste kogumi alusel ebaseaduslikud, kui nendega on seotud sisule juurdepääsu kontrollijad. Ettepanek on täielikult kooskõlas digiteenuste õigusakti ettepanekuga. Digiteenuste õigusakt on horisontaalne algatus, mis keskendub sellistele teemadele nagu digivahendajate vastutus kolmandate isikute sisu eest, kasutajate turvalisus internetis ja eri hoolsuskohustuste kehtestamine infoühiskonna teenuste eri pakkujatele olenevalt nende teenustega kaasnevate ühiskondlike riskide iseloomust. Digiturgude õigusakt käsitleb seevastu majanduslikku tasakaalustamatust, sisule juurdepääsu kontrollijate ebaausaid äritavasid ja nende negatiivseid tagajärgi, näiteks nõrka konkurentsi platvormiturgudel. •Kooskõla liidu muude tegevuspõhimõtetega Ettepanek on kooskõlas komisjoni digistrateegiaga, kuna see aitab tagada õiglase ja konkurentsivõimelise digimajanduse, mis on üks kolmest teatises „Euroopa digituleviku kujundamine“ välja toodud poliitikasuuna tugisambast ja põhieesmärkidest. See näeb ette sidusa, tõhusa ja proportsionaalse raamistiku, et lahendada digimajanduse probleeme, mida praegu ei saa kas üldse või tõhusalt lahendada.

Ettepaneku kohaselt täiendatakse kehtivaid ELi (ja liikmesriikide) konkurentsieeskirju. Selles käsitletakse sisule juurdepääsu kontrollijate ebaausaid äritavasid, mis jäävad kehtivast ELi konkurentsieeskirjade kohaldamisalast välja või millega seotud probleeme ei saa nende eeskirjadega sama tõhusalt lahendada, võttes arvesse, et konkurentsiõiguse jõustamine puudutab vaid kindlaid turge, võimaldab sekkuda alles pärast piirava või kuritarvitusliku tegevuse toimumist ning näeb ette rikkumise kindlakstegemise menetlused, mis on aeganõudvad. Käesoleva ettepaneku kohaselt minimeeritakse ebaausate tavade kahjulikku struktuurilist mõju ennetavalt, piiramata ELi ja riiklike konkurentsieeskirjade alusel tagantjärele sekkumise võimalust. Ettepanek on kooskõlas muude ELi õigusaktidega, sealhulgas ELi põhiõiguste hartaga, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga, isikuandmete kaitse üldmäärusega ja ELi tarbijakaitset käsitleva õigustikuga. Ettepanekuga täiendatakse andmekaitseseadusi. Tarbija põhjaliku profiilianalüüsiga seotud läbipaistvuskohustused aitavad kaasa isikuandmete kaitse üldmääruse jõustamisele ning kohustuslik andmete kombineerimise keelamise võimaluse tagamine põhiplatvormiteenuste puhul suurendab isikuandmete kaitse üldmääruse kohast kaitsetaset. Ettepanekus selgitatakse, et sisule juurdepääsu kontrollijate ülesanne on tagada, et käesolevas määruses sätestatud kohustused täidetakse täielikus kooskõlas muude ELi õigusaktidega, nagu isikuandmete kaitse, eraelu puutumatuse kaitse või tarbijakaitse alased õigusaktid. Ettepanek on kooskõlas ka kindlate sektorite sihipärase ja kohandatud eelreguleerimise põhimõtetega, sealhulgas elektroonilise side teenuste või lühikeseks müügi suhtes kohaldatavate eeskirjadega, ning tehtud algatustega, mille eesmärk on võidelda kahjulike kaubandustavadega internetist väljaspool. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus Liikmesriigid kohaldavad või plaanivad kohaldada eri siseriiklikke eeskirju, lahendamaks probleeme seoses sellega, et ärikasutajad sõltuvad oluliselt sisule juurdepääsu kontrollijate tagatavatest põhiplatvormiteenustest, mistõttu kohtlevad kõnealused kontrollijad ärikasutajaid ebaõiglaselt. Selline olukord tekitab regulatiivset killustatust, kuna sisule juurdepääsu kontrollijatega tekkivate sõltuvussuhete ebaõiglust ja konkurentsiküsimust käsitlevad (eriti sekkumise eeltingimusi ja selle ulatust puudutavad) eeskirjad lahknevad, ning suurendab nõuetele vastavuse tagamise kulusid siseturul tegutsevate ettevõtjate jaoks. Kui ELi tasandil meetmeid ei võeta, süvenevad probleemid veelgi, kuna mitmes liikmesriigis võetakse vastu uusi algatusi, samas kui teistes liikmesriikides ei tegeleta sisule juurdepääsu kontrollijate põhiplatvormiteenustega seotud ebaõigluse ega vähese konkurentsi probleemiga üldse. Võttes arvesse, et sisule juurdepääsu kontrollijate pakutavad põhiplatvormiteenused on oma olemuselt piiriülesed, kahjustab regulatiivne killustatus märkimisväärselt digiteenuste ühtse turu toimimist ja digiturgude toimimist laiemalt. Seega on ühtlustamine ELi tasandil vajalik ja käesoleva algatuse asjakohane õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114. •Subsidiaarsus Liikmesriigid üksi ei suuda ettepaneku eesmärke saavutada, sest probleemid on piiriülesed ega piirdu üksikute liikmesriikide või liikmesriikide rühmadega. Digisektor kui selline ja eriti sisule juurdepääsu kontrollijate osutatavad või pakutavad põhiplatvormiteenused on oma olemuselt piiriülesed, mida tõendab piiriülese kaubanduse maht ja tuleviku kasvupotentsiaal, mida näitab digiplatvormide vahendatud piiriülese kaubanduse struktuur ja maht. Peaaegu 24 % kogu Euroopa e-kaubandusest on piiriülene. Digituru ettevõtjad tegutsevad tavaliselt mitmes liikmesriigis, kui mitte kogu ELis, ja see kehtib tänapäeval eriti selliste teenuste kohta nagu internetipõhine reklaam, internetipõhised suhtlusvõrgud, internetipõhised kauplemiskohad, pilvandmetöötlusteenused, internetipõhised otsinguteenused, videojagamisplatvormid, numbrivaba isikutevahelise side teenused või operatsioonisüsteemid. Seega on tuvastatud probleemid liidule olulised, kuna need esinevad piiriüleselt ja mõjutavad mitut liikmesriiki, mitte ei piirdu kindla liikmesriigi territooriumiga. Iseäranis kehtib see sisule juurdepääsu kontrollijate osutatavate või pakutavate põhiplatvormiteenuste kohta. Ka need liikmesriigid, kes ei ole veel vastu võtnud õigusakte, mis käsitlevad sisule juurdepääsu kontrollijate osutatavate või pakutavate põhiplatvormiteenuste ebaõiglust ja vähest konkurentsi, kaaluvad üha tõsisemalt vastavate riiklike meetmete kehtestamist. Lisaks sellele, et ELi liikmesriikide õigusaktid ei ole piisavalt tõhusad, võivad need suurendada killustatust ja nõuete täitmisega seotud kulusid suurte turuosaliste ja ärikasutajate jaoks, kes neist sõltuvad. Samal ajal mõjutab selline olukord negatiivselt ka idufirmasid ja väikeettevõtjaid, kuna takistab nende kasvu ja piiriülesest laienemist, mis võimaldaks jõuda uutele turgudele, pakkuda paremaid ja mitmekesisemaid tooteid konkurentsivõimelisemate hindadega ning kasvada piisavalt suureks, et pakkuda konkurentsi digisektori väljakujunenud ettevõtjatele. Kui sisule juurdepääsu kontrollijate käitatavate põhiplatvormiteenuste ebaõiglaste tavade küsimust käsitletaks liidu tasandil, parandataks siseturu toimimist selgete käitumiseeskirjadega, mis tagavad kõigile sidusrühmadele õigusliku selguse, ning kogu ELi hõlmava sekkumisraamistikuga, mis võimaldab lahendada kahjulike tavade probleeme õigel ajal ja tõhusalt. Üks sisule juurdepääsu kontrollija määramise tingimusi on see, et põhiplatvormiteenuste osutajal on märkimisväärne mõju siseturule. •Proportsionaalsus Ettepaneku eesmärk on aidata kaasa digiteenuste ühtse turu nõuetekohasele toimimisele, tagades, et kõigil liidu turgudel, kus tegutsevad sisule juurdepääsu kontrollijad, valitseks õiglane ja avatud konkurents. See peaks soodustama innovatsiooni, digitoodete ja -teenuste head kvaliteeti, õiglasi ja konkurentsivõimelisi hindu ning digisektori kasutajate valikuvabadust. Selles kontekstis keskendutakse ettepanekus üksnes nendele digiteenustele, mida äri- ja lõppkasutajad kõige rohkem kasutavad („põhiplatvormiteenused“) ning mille puhul praegustel tingimustel on sisule juurdepääsu kontrollijate ebaõiglaste tavade ja vähese konkurentsi probleem siseturu seisukohast kõige ilmsem ja pakilisem. Kohaldamisalasse jäävad põhiplatvormiteenused, mille puhul on kindlad tõendid järgmise kohta: i) suur turukontsentratsioon, mis tähendab, et tavaliselt kehtestab üks suur internetiplatvorm või mõni üksik suur internetiplatvorm kaubandustingimused märkimisväärse autonoomiaga, sõltumata nende (potentsiaalsetest) konkurentidest, klientidest või tarbijatest; ii) sõltuvus mõnest suurest internetiplatvormist, mis toimivad kui väravad, mille kaudu jõuab ärikasutaja oma klientideni ja saab nendega suhelda (kontrollivad juurdepääsu); iii) põhiplatvormiteenuse osutajad kuritarvitavad sageli oma võimu, koheldes majanduslikult sõltuvaid ärikasutajaid ja kliente ebaõiglaselt. Seega kohaldatakse ettepanekut ainult nende teenuseosutajate suhtes, kes vastavad eelnimetatud selgelt määratletud kriteeriumidele, mille alusel sisule juurdepääsu kontrollijaid kindlaks määratakse. Kvantitatiivsete künniste kasutamist (ümberlükatava eelduse alusena) täiendab ettepanekus täpsustatud kvalitatiivsete kriteeriumide kasutamine. See võimaldab komisjonil määrata sisule juurdepääsu kontrollijateks põhiplatvormiteenuste osutajad, kellega seotud turu õigluse ja konkurentsi kahjustamise riskid on samaväärsed või sarnased, ning tagab seejuures, et kohustusi kohaldatakse ainult asjaomaste põhiplatvormiteenuste osutajate suhtes. Ettepanekuga ettenähtava kohustuste kogumi kohaldamisala on piiratud tavadega, i) mis on iseäranis ebaõiglased või kahjulikud, ii) mida saab selgelt ja ühemõtteliselt määratleda, et tagada sisule juurdepääsu kontrollijate ja teiste huvitatud isikute jaoks vajalik õiguskindlus, ning iii) millega seoses on piisavalt kogemusi. Ettepanekuga nähakse ette võimalus kohaldada teatavaid kohustusi kohandatud moel, lähtuvalt komisjoni ja asjaomaste sisule juurdepääsu kontrollijate vahelisest dialoogist. Lisaks võimaldab see paindlikult hõlmata kohaldamisalasse täiendavaid tavasid, mis on põhjaliku turu-uuringu tulemuste järgi sarnaselt ebaõiglased või ohustavad samaväärselt õiglust või avatud konkurentsi. Sellise mehhanismiga välditakse ülereguleerimist ja ühtlasi ennetatakse puudulikku sekkumist seoses samade sisule juurdepääsu kontrollijate sarnaste tavadega, arvestades, et tavad võivad ajaga muutuda. Kavandatud meetmed on proportsionaalsed, kuna nende eesmärkide saavutamiseks pannakse koormus sihipäraselt üksnes asjakohastele digisektori ettevõtjatele. Ettepaneku järgi on vajalik, et uurimise all olevad ettevõtjad teeksid koostööd, kuid sellega kaasnevad halduskulud oleksid proportsionaalsed ega tekitaks tõenäoliselt märkimisväärseid lisakulusid, kui võtta arvesse juba olemasolevaid regulatiivseid struktuure, mis põhinevad muudel ELi õigusaktidel (nt ELi ühinemismäärus; tarbijakaitsealase koostöö määrus). Mis puutub turu juurdepääsu kontrollijate nõuete täitmisega seotud kuludesse, siis need oleksid mõistlikud, kuna need asendaksid oluliselt need suured kulud, mida suured põhiplatvormiteenuste osutajad kannaksid eri liikmesriikides järk-järgult kehtestatavate (või tõenäoliselt kehtestatavate) eri regulatiivsete meetmetega seotud nõuete järgimise korral. Kõnealused kulud tulenevad vajadusest tagada mõned täiendavad vastavuskontrolli spetsialistid, kes kontrolliksid, kas ettevõtja eeskirjad vastavad uutele eeskirjadele, ning mõned töötajad, kes suhtleksid komisjoniga ja vastaksid teabetaotlustele. •Vahendi valik Tuvastatud probleeme saab tõhusalt lahendada üksnes õigusaktiga. Lisaks eelistatakse määrust, kuna see on otseselt liikmesriikidele kohaldatav, kehtestab eraõiguslikele isikutele samal tasemel õigused ja kohustused ning võimaldab eeskirju ühtselt ja tõhusalt kohaldada oma olemuselt piiriülese internetipõhise kaubanduse vahendamise suhtes digiplatvormimajanduses. See on kõige sobivam vahend, et lahendada tuvastatud õigluse ja konkurentsiga seotud probleeme ning vältida ühtse turu killustumist sisule juurdepääsu kontrollijate osutatavate või pakutavate põhiplatvormiteenuste valdkonnas. 3.SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

•Konsulteerimine sidusrühmadega Komisjon on konsulteerinud laialdaselt mitmesugustes digiplatvormidega seotud küsimustes, arutades muu hulgas sisule juurdepääsu kontrollijate rollis olevate väga suurte digiplatvormide majanduslikku mõju. Esiteks korraldas komisjon ajavahemikus 2. juunist kuni 8. septembrini 2020 kaks eraldi avalikku konsultatsiooni seoses kahe eraldiseisva esialgse mõjuhinnanguga järgmise kohta: i) digiteenuste õigusakti käsitlev pakett: eelreguleerimisvahend olulise võrgumõjuga väga suurte digiplatvormide jaoks, kes tegutsevad Euroopa Liidu siseturul sisule juurdepääsu kontrollijatena; ja ii) uus konkurentsivahend. Teiseks konsulteeris komisjon sidusrühmadega käesoleva ettepaneku algatust toetava veebiplatvormimajanduse vaatlusrühma vahearuannete teemal. Kolmandaks ammutati Teadusuuringute Ühiskeskuse korraldatud seminaride, konverentside ja teadusuuringute kaudu teavet, mis aitas probleemi määratleda ning määrata kindlaks esialgsed poliitikavariandid. Lisaks kasutatud konsulteerimisvahenditele korraldasid komisjoni talitused avalike konsultatsioonide raames ja esialgsete mõjuhinnangute tagasisideperioodil sidusrühmadega ka kahepoolseid kohtumisi. Poliitikavariantide väljatöötamisele aitas kaasa ka liikmesriikidega peetud struktureeritud dialoog, mis toimus eelkõige e-kaubanduse eksperdirühma ning kahe- ja mitmepoolse teabevahetuse ja konverentside kaudu. Üldiselt avaldasid avalikes konsultatsioonides osalejad tugevat toetust sekkumisele, mille eesmärk on võidelda sisule juurdepääsu kontrollijate ebaõiglaste kaubandustavade vastu. Täpsemalt nõustus enamik avalikel konsultatsioonidel kaasarääkinutest ja liikmesriikide konkurentsiasutustele saadetud eraldi küsimustikule vastanutest sellega, et turul võib täheldada struktuurilisi probleeme, mida ei saa kehtivate konkurentsieeskirjade alusel lahendada; samamoodi arvas enamik, et komisjonil peaks olema võimalik sekkuda turgudel, kus tegutsevad sisule juurdepääsu kontrollijad. Seda seisukohta väljendasid suurem osa ettevõtjaid ja nende ühendusi, kõik kodanikuühiskonna organisatsioonid (sealhulgas valitsusvälised organisatsioonid ja ametiühingud) ning kõik avaliku sektori asutused. Ka tarbijaorganisatsioonid, nagu Euroopa Tarbijaliitude Amet, on selgelt juhtinud tähelepanu digiplatvormide ja -turgudega seotud kindlatele probleemidele. Viidatud vastajad leidsid, et neid probleeme lahendav sekkumine looks õigetel alustel innovatsioonistiimulid ning aitaks suurendada tarbijate valikuvõimalusi, sillutades teed uutele platvormidele ning uuenduslikele ja eraelu puutumatust toetavatele teenustele. Digiplatvormide arvamused jagunesid selles küsimuses kaheks. Enamik suuri digiplatvorme ja neid esindavaid ühendusi seadis kahtluse alla vajaduse sisule juurdepääsu kontrollijate tegevust reguleeriva uue vahendi järele. Paljud väikese ja keskmise suurusega platvormide esindajad, eelkõige need, kes on suurte veebiplatvormide ärikasutajad, avaldasid aga sisule juurdepääsu kontrollijate tegevust reguleerivale uuele vahendile toetust. Kahtlust väljendanud osalised viitasid asjaolule, et sisule juurdepääsu kontrollija mõiste on liiga lai ja et seda tuleks määratleda hoopis juhtumipõhiselt; samuti osutati asjaolule, et komisjon võib juba sekkuda, kui sisule juurdepääsu kontrollija tegevus on vastuolus ELi toimimise lepingu artikliga 102. Komisjon leidis siiski, et ELi toimimise lepingu artiklist 102 ei piisa, et kõik sisule juurdepääsu kontrollijatega seotud probleemid lahendada, kuna kõnealused kontrollijad ei pruugi tingimata olla turgu valitsevad ettevõtjad ning ELi toimimise lepingu artikkel 102 ei pruugi nende tegevust hõlmata, kui mõju konkurentsile asjaomastel turgudel ei saa selgelt tõendada. Lisaks ei võimalda ELi toimimise lepingu artikkel 102 sekkuda alati piisavalt kiiresti, et lahendada need tavadega seotud pakilised probleemid õigel ajal ja seega tõhusaimal moel. Enamik vastajaid leidis ka seda, et platvormide eeskirjad peaksid hõlmama keeldusid ja kohustusi, mis on suunatud sisule juurdepääsu kontrollijatest platvormidele. Samuti arvasid nad, et parandusmeetmed võiksid oma olemuselt olla pigem menetluslikumad kui et kirjeldada teatavat tegutsemist. Enamik sidusrühmi arvas, et kavandatud probleemsete tegutsemistavade loetelu ehk nn must nimekiri peaks olema suunatud sisule juurdepääsu kontrollijate selgelt ebaõiglastele ja kahjulikele tavadele. Sisule juurdepääsu kontrollija positsiooni kindlaksmääramise asjus läksid seisukohad lahku. Mõni platvorm leidis, et eri teenuste kaasamine ühe platvormiettevõtte pakkumisse räägib vähe platvormi tugevusest ja et sama kehtib varade ühest teenusevaldkonnast teise suunamise kohta. Tehti järgmised ettepanekud: sisule juurdepääsu kontrollijate kindlaksmääramisel tuleks tugineda ärimudelile; vastavad hinnangud tuleks korrapäraselt läbi vaadata; selline määramine peaks kehtima määratletud tegevuste kohta ja mõnda eeskirja tuleks kohaldada sektoripõhiselt. Üldiselt juhtisid kõigi kategooriate sidusrühmad tähelepanu vajadusele tagada kõrgel tasemel ühtlus ja õiguskindlus ning see, et sisule juurdepääsu kontrollijate kindlaksmääramiseks kasutatavad kriteeriumid oleksid läbipaistvad, objektiivsed ja kergesti mõõdetavad. Enamik kasutajaid viitas vajadusele kombineerida kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid kriteeriumeid omavahel. Riiklikud asutused väljendasid sisule juurdepääsu kontrollijatele suunatud uuele reguleerimisvahendile toetust ja kinnitasid vajadust ELi tasandi lähenemisviisi järele, et vältida regulatiivset killustatust. Samas rõhutasid nad, kui oluline on kaasata liikmesriikide valitsuste vastutavad esindajad ka eelnevasse õigusloomeprojekti. Sisule juurdepääsu kontrollijatele suunatud uut reguleerimisvahendit toetasid tugevalt ka kodanikuühiskonna ja meediakirjastajate esindajad. Mõlemad väljendasid vajadust tagada turu piisav läbipaistvus, samuti teatavatasemeline meedia mitmekesisus ning tarbijate sõltumatus ja valikuvabadus. • Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Käesolev algatus tugineb mõju hindamise uuringule ja mitmele välisele tugiuuringule. Lisaks korraldasid komisjon ja välised töövõtjad ajavahemikul 2018–2020 mitmeid avalikke konsultatsioone ning uuringuid ja ettekandeid. Veebiplatvormipõhise majanduse vaatlusrühm, kes tugines selle 15 akadeemilisest eksperdist koosnevale eksperdirühmale ning ulatuslikule tugiuuringule, esitas mitmeid aruandeid ja analüütilisi dokumente, mis aitasid probleeme määratleda. Teadusuuringute Ühiskeskuse asutusesisesed uuringud ja poliitika kujundamise tugi tagasid käesoleva algatuse aluseks oleva mõjuhinnangu täiendava teabe. Lisaks konsulteeriti liikmesriikidega internetipõhiste konsultatsioonide käigus ja saadud teavet võeti arvesse käesoleva algatuse eesmärgil korraldatud e-kaubanduse eksperdirühma kohtumisel. Samuti korraldas komisjon hulga konverentse, seminare ja kohtumisi akadeemiliste ekspertidega, kelle seisukohad on aidanud kaasa probleemi määratlemisele ning tõendite kogumise strateegiale. Õigusvahendit aitasid kujundada ka mitmed liikmesriikide seisukohavõtud sisule juurdepääsu kontrollivate platvormide kohta ning arvukad aruanded ja uuringud väljaspool ELi asuvatelt riikidelt. •Mõjuhinnang Ettepaneku aluseks olevat mõjuhinnangut analüüsis komisjoni õiguskontrollikomitee, kes esitas 10. detsembril 2020 selle kohta positiivse arvamuse. Komitee arvamus, soovitused ja selgitus selle kohta, kuidas neid soovitusi arvesse on võetud, on esitatud käesolevale ettepanekule lisatud komisjoni talituste töödokumendi 1. lisas. III lisas esitatakse ülevaade sellest, keda ja kuidas ettepanek mõjutaks. Komisjon uuris eri poliitikavariante, mis võimaldaks saavutada käesoleva algatuse üldeesmärgi – tagada siseturu nõuetekohane toimimine, edendades tõhusat konkurentsi digiturgudel, eelkõige avatud ja õiglast konkurentsi digiplatvormide turukeskkonnas. Et lahendada sisule juurdepääsu kontrollijate ebaõiglasest tegevusest tulenevaid probleeme, kaaluti kolme peamist poliitikavarianti: poliitikavariant 1 – eelnevalt kindlaks määratud kontrollijate nimekiri ja isejõustuvad kohustused; poliitikavariant 2 – kohustuste määramise ja ajakohastamise poolpaindlik raamistik, mis hõlmab osa kohustuste puhul regulatiivset dialoogi; poliitikavariant 3 – paindlik raamistik, mis põhineb üksnes kvalitatiivsetel kohaldamisala künnistel. Kõik need variandid jätsid üksikasjalikumad kavandamisvalikud poliitiliseks kaalumiseks lahtiseks, näiteks rakendatavate kvantitatiivsete kohaldamisala künniste täpse taseme ja kombinatsiooni ning parandusmeetmete täpse kohaldamisala juhuks, kui määratud sisule juurdepääsu kontrollija ei täida süstemaatiliselt oma kohustusi.

Kõik kavandatud poliitikavariandid nägid ette ELi tasandil kohaldamise, järelevalve ja jõustamise komisjoni kui pädeva reguleeriva asutuse kontrolli all. Võttes arvesse sihtrühma kuuluvate ettevõtjate üleeuroopalist ulatust, ei näi detsentraliseeritud jõustamismudel olevat mõeldav alternatiiv. Selle vastu räägib ka õigusliku killustatuse risk, mida püütakse käesoleva algatusega vähendada. Samuti ei oleks see proportsionaalne, kui võtta arvesse kavandatud raamistiku kohaldamisalasse jäävate sisule juurdepääsu kontrollijate väikest hulka. Eesmärgiga lõimida eksperditeadmus platvormimajandusse, nähakse algatusega siiski ette, et komisjon konsulteerib enne teatavate otsuste tegemist (nt nõuetele mittevastavus; trahvid) liikmesriikide esindajatest koosneva komiteega – digiturgude nõuandekomiteega. Eelistatud poliitikavariant (2. variant) hõlmab järgmist: a) põhiplatvormiteenuste suletud loetelu; b) kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete kriteeriumide kombinatsioon, mille alusel määratakse põhiplatvormiteenuste osutaja sisule juurdepääsu kontrollijaks; c) otseselt kohaldatavad kohustused, sealhulgas teatavad sellised kohustused, mille tõhusat rakendamist võib hõlbustada regulatiivse dialoogiga; ja d) komisjoni võimalus ajakohastada vahendit seoses sisule juurdepääsu kontrollijate kohustustega turu-uuringu tulemuste alusel delegeeritud õigusaktidega, juhul kui tuvastatakse uued tavad, mis on võrdväärselt ebaõiglased ja tõenäoliselt kahjustavad konkurentsi, ning muudatusettepanekutega muudel juhtudel. Turu-uuringute tulemused võivad ka osutada vajadusele muuta põhiplatvormiteenuste loetelu. Leiti, et selle võimalusega on võimalik kõige tõhusamalt saavutada kõnealuse algatuse eesmärke. Sellega nähakse ette õigeaegne sekkumine kõigi tuvastatud probleemsete tavade puhul ja samas võimaldatakse mõnel juhul pidada regulatiivset dialoogi määratud sisule juurdepääsu kontrollija kohaldatavate meetmete üle. Lisaks võimaldab see võidelda uute ebaõiglaste tavade vastu ja seeläbi tegeleda turutõrgetega dünaamiliselt muutuvas digikeskkonnas. Seejuures nähakse ettepanekuga ette proportsionaalne kohustuste alamhulk selliste sisule juurdepääsu kontrollijate suhtes, kes tõenäoliselt saavutaksid lähitulevikus oma tegevuses kindla ja püsiva positsiooni, kuid kellel sel ajal veel sellist positsiooni pole. Selline kohustuste alamhulk on avatud turu kaitsmise ja edendamise seisukohast eriti asjakohane. Eelistatud poliitikavariant suurendab konkurentsi põhiplatvormiteenuste turul ja ka digisektoris laiemalt ning see aitab ettevõtjatel ületada tõkkeid, mis tulenevad turutõrgetest või sisule juurdepääsu kontrollijate ebaõiglastest äritavadest. See aitab turule tulla uutel alternatiivsetel platvormidel, mis võiksid pakkuda kvaliteetseid uuenduslikke tooteid ja teenuseid taskukohase hinnaga. Kui tagada õiglasemad ja võrdsemad tingimused kõigile digisektori osalejatele, saaksid nad platvormimajanduse kasvupotentsiaali paremini ära kasutada. Eelduste järgi suurendab saadav kasu väiksemate ettevõtjate innovatsioonipotentsiaali ja parandab teenuste kvaliteeti, kasvatades nii tarbijate heaolu. Eelistatud poliitikavariandiga saavutatava põhiplatvormiteenuste turu suurema konkurentsiga võib kaasneda hinnanguliselt 13 miljardi euro suurune tarbijaülejääk, mis tähendab lähtestsenaariumiga võrreldes ligikaudu 6 % suurust kasvu. Peamised kulud on kulud, mida sisule juurdepääsu kontrollijad kannavad uutest eeskirjadest tulenevate nõuete täitmise tõttu. Ettevõtjad, mis ei ole sisule juurdepääsu kontrollivad platvormid, võivad kanda teatavaid halduskulusid seoses teabenõuetega. Nimetatud halduskulud ei ole aga tõenäoliselt oluliselt suuremad nõuete täitmisega seotud kuludest, mida ettevõtjad muidu kannaksid seoses ELi konkurentsiõiguse või eri riiklike erieeskirjade alusel esitatavate teabenõuetega. Poliitikavariantide mõju sidusrühmade eri kategooriate (sisule juurdepääsu kontrollijad, konkurendid, ärikasutajad, tarbijad, reguleerivad asutused) kaupa on üksikasjalikult selgitatud käesolevat algatust toetava mõjuhinnangu 3. lisas. Lisas hinnatakse ka iga kohustuse mõju mõjutatud sidusrühmade kategooriate kaupa. Hinnangud on võimaluste piires nii kvantitatiivsed kui ka kvalitatiivsed. Mis puudutab algatuse mõju VKEdele, siis kuna nad suure tõenäosusega ei kvalifitseeru sisule juurdepääsu kontrollijaks ja kohustuste kogum neid seega ei hõlma, ei pane see algatus neile täiendavat koormust. Selle asemel võimaldaksid uued võrdseid võimalusi tagavad eeskirjad VKEdel (sh ärikasutajatel ja teistel põhiplatvormiteenuste osutajatel) kogu siseturu ulatuses kasvada tänu turule sisenemist ja laienemist takistavate oluliste tegurite kõrvaldamisele. Eelduste kohaselt suurendaksid kavandatud meetmed ka ärikasutajate jaoks platvormidevahelist konkurentsi. See peaks kaasa tooma konkurentsivõimelisema hinnaga kvaliteetsemad teenused ja suurema tootlikkuse. Ärikasutajad saaksid ka suurema kindlustunde internetimüügi suhtes, sest nad oleksid kaitstud ebaõiglaste tavade eest. Ulatuslikumad jõustamisvahendid võimaldavad ettevõtjatel oma võimekust rakendada ja kasvada. Selle tulemuseks on majanduskasv, mis omakorda tähendab riigiasutustele suuremaid maksutulusid. Komisjoni koormus selle algatuse rakendamisel on majandusele tuleneva kasuga võrreldes väike (peamiselt olemasolevate töökohtade ümberpaigutamine). Riikide ametiasutustel tuleks kanda mõningaid väikseid halduskulusid. Õiglasem ja tihedam konkurents digisektoris tooks kaasa suurema tootlikkuse, mis omakorda aitaks saavutada jõudsama majanduskasvu. Põhiplatvormiteenuste ja digiturgude suurema konkurentsi edendamine on väga oluline ka kaubandus- ja investeeringuvoogude kasvatamiseks. •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine Käesolevas ettepanekus sätestatakse meetmed, mida kohaldatakse suurte platvormipõhiteenuste osutajate suhtes, kes vastavad sisule juurdepääsu kontrollijate määramise tingimustele. Teised põhiplatvormiteenuste ja kõrvalteenuste osutajad ning äri- ja lõppkasutajad saavad kasu direktiivis sätestatud selgelt määratletud ja piiritletud kohustustest. Ettepaneku kindel eesmärk on ka hõlbustada põhiplatvormiteenuste ja laiemalt platvormimajanduse jätkusuutlikku kasvu ning see on täielikult tehnoloogianeutraalne. •Põhiõigused Ettepanek on kooskõlas ELi põhiõiguste harta, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ning isikuandmete kaitse üldmäärusega. Ebaõiglaste äritavade loetelu dünaamilisel ajakohastamisel tagatakse täielikult põhiõigused õiglasele menetlusele ja heale haldusele, mis on sätestatud ELi institutsioonide jaoks siduvas Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis. Uue raamistiku kohases tegevuses kohaldataks komisjoni uurimisvolituste suhtes täiel määral õiglase menetluse õigusi, nagu õigus olla ära kuulatud, õigus põhjendatud otsusele ja õigus kohtulikule läbivaatamisele, sealhulgas võimalus vaidlustada jõustamis- ja karistusmeetmeid. Need õigused kehtivad haldusmenetluste kohta. Lisaks panustab õiglane ja usaldusväärne õiguskeskkond, mida käesoleva ettepanekuga taotletakse, põhiplatvormiteenuste osutajate ja nende ärikasutajate vastavate ettevõtlusvabaduste vahelise asjakohase tasakaalu tagamisse (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 16). 4.MÕJU EELARVELE Et käesoleva algatuse eesmärgid optimaalselt saavutada, on vaja rahastada mitmeid tegevusi nii komisjoni tasandil, mille puhul kavandatakse 80 töötaja (taandatuna täistööajale) ümberpaigutamist, kui ka liikmesriikide tasandil seoses aktiivse osalemisega digiturgude nõuandekomitees, mis moodustatakse liikmesriikide esindajatest. Ettepaneku rakendamiseks vajatakse perioodil 2021–2027 rahalisi vahendeid kokku 81,090 miljonit eurot, millest 50,640 miljonit eurot läheb halduskuludeks ning millest 30,450 miljonit eurot kaetakse täielikult 2021.–2027. aasta mitmeaastases finantsraamistikus ühtse turu programmi ja digitaalse Euroopa programmi rahastamispaketiga ette nähtud eraldistest. Rahastamisega toetatakse muu hulgas tegevusi, nagu põhiplatvormi teenuste osutajate määramine, turu-uuringute läbiviimine ja muud uurimistegevused ning jõustamis- ja järelevalvetegevused. Rahaliste vahenditega toetatakse ka määruse kindlate elementide korrapärast läbivaatamist ja määruse hindamist, kohaldatud meetmete tulemuslikkuse ja tõhususe pidevat hindamist ning selliste kulude katmist, mis on seotud keskse teabesüsteemi hooldamise, arendamise, majutamise, käitamise ja toetamisega. Üksikasjalik ülevaade kaasnevatest kuludest on esitatud käesoleva algatusega seotud finantsselgituses. 5.MUU TEAVE

•Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord Arvestades platvormimajanduse dünaamilist olemust, on ettepaneku oluline osa algatuse järelevalve ja hindamine. Sellega täidetakse ka sidusrühmade, sealhulgas liikmesriikide sõnaselge nõudmine tagada spetsiaalne järelevalvefunktsioon, ning kajastatakse algses mõjuhinnangus kaalutud eraldiseisvale järelevalvepoliitikale omistatud tähtsust. Seega jagatakse järelevalvetegevus kaheks: i) pidev järelevalve, mille raames antakse iga kahe aasta tagant aru turu viimastest arengusuundadest, kaasates tegevusse võimaluse korral ELi veebiplatvormimajanduse vaatlusrühma; ning ii) tegevuseesmärkide seadmine ja nende saavutamise mõõtmine kindlate näitajate alusel. Korrapärane ja pidev järelevalve hõlmab järgmisi põhiaspekte: i) kohaldamisalaga seonduv järelevalve (nt sisule juurdepääsu kontrollijate määramise kriteeriumid, nende kontrollijate määramise aluste muutmine, kvalitatiivne hindamine määramisprotsessis); ii) ebaausate äritavadega seonduv järelevalve (nõuetele vastavus, jõustamisviisid, muutused) ning iii) turu-uuringu algatamise käivitajana käsitatav järelevalve, mille eesmärk on uurida uusi põhiplatvormiteenuseid ja uusi tavasid digisektoris. Järelevalves võetakse nõuetekohaselt arvesse ka veebiplatvormimajanduse eksperdirühma kontseptuaalset tööd, mida ta teeb mõõtmist ja majandusnäitajaid käsitleva töösuuna raames. Ettepaneku tulemuslikkust ja tõhusust jälgitakse lisaks eelnevalt kindlaksmääratud näitajate alusel, selgitamaks, kas oleks vaja täiendavaid, sealhulgas jõustamiseeskirju, et tagada kogu ELis õiglaste tavade ja konkurentsile avatud digiturud. Seega hinnatakse hindamiste käigus sekkumise mõju ja vajaduse korral kohaldatakse läbivaatamisklauslit, mis võimaldab komisjonil võtta asjakohaseid meetmeid, sealhulgas esitada seadusandlikke ettepanekuid. Seejuures esitavad liikmesriigid kogu nende valduses oleva asjakohase teabe, mida komisjon võib hindamise eesmärgil vajada. •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus I peatükk hõlmab üldsätteid, mis käsitlevad määruse reguleerimiseset, eesmärki ja kohaldamisala, sealhulgas selle ühtlustavat toimet seoses teatavate siseriiklike õigusaktidega (artikkel 1), ning ettepanekus kasutatavate mõistete määratlusi ja ettepaneku eesmärke (artikkel 2). II peatükk hõlmab sätteid, milles käsitletakse sisule juurdepääsu kontrollijate määramist. Täpsemalt kehtestatakse selles tingimused, mille alusel peaks põhiplatvormiteenuste osutajaid määrama sisule juurdepääsu kontrollijaks ja mis põhinevad kas kvantitatiivsetel kriteeriumidel (eeldus, mille suhtes tõestatakse vastupidist) või turu-uuringu käigus läbiviidaval juhtumipõhisel hindamisel (artikkel 3). Lisaks kehtestatakse selles tingimused, mille alusel võib sisule juurdepääsu kontrollijaks määramise otsuse uuesti läbi vaadata, ning kohustus kõnealune määramisotsus korrapäraselt läbi vaadata (artikkel 4). III peatükis määratletakse sisule juurdepääsu kontrollijate tegevus, mis piirab vaba konkurentsi või on ebaõiglane. Täpsemalt sätestatakse selles isejõustuvad kohustused (artikkel 5) ja kohustused, millega seoses on vaja täpsustada (artikkel 6), mida sisule juurdepääsu kontrollijad peaksid täitma iga oma põhiplatvormiteenuse puhul, mis on loetletud asjaomases määramisotsuses. Lisaks kehtestatakse selles raamistik võimaliku dialoogi pidamiseks määratud sisule juurdepääsu kontrollija ja komisjoni vahel seoses meetmetega, mida kõnealune kontrollija kohaldab või kavatseb kohaldada artiklis 6 sätestatud kohustuste täitmiseks (artikkel 7). Samuti sätestatakse selles tingimused, mille alusel võib üksiku põhiplatvormiteenusega seotud kohustuste kohaldamise erandlikel asjaoludel peatada (artikkel 8) ja mille alusel saab teha erandi avaliku huviga seotud põhjustel (artikkel 9). Kõnealuse peatüki lisasätetega kehtestatakse kohustuste kogumi ajakohastamise mehhanism (artikkel 10); selgitatakse, et määruses sätestatud kohustusi kohaldatakse olenemata sellest, kas määratud sisule juurdepääsu kontrollija asjakohane tegevus on lepingulist, kaubanduslikku, tehnilist või muud laadi (artikkel 11); kehtestatakse kohustus teatada igast kavandatavast koondumisest ELi ühinemismääruse tähenduses (artikkel 12); kehtestatakse määratud sisule juurdepääsu kontrollija kohustus esitada sõltumatu auditi tegemiseks tarbijate profiilianalüüsi meetodid, mida ta oma põhiplatvormiteenuste puhul kasutab (artikkel 13). IV peatükis sätestatakse turu-uuringute läbiviimise eeskirjad, eelkõige turu-uuringu algatamise menetlusnõuded (artikkel 14) ja eeskirjad eri liiki turu-uuringute jaoks, mida võidakse teha järgmistel eesmärkidel: i) sisule juurdepääsu kontrollija määramine (artikkel 15), ii) süstemaatilise mittevastavuse uurimine (artikkel 16) ning iii) uute põhiplatvormiteenuste ja uute äritavade uurimine (artikkel 17). V peatükk sisaldab käesoleva määruse kohaldamise ja jõustamise sätteid. Selles nähakse ette menetluse algatamise nõuded (artikkel 18). Seejärel kehtestatakse eeskirjad seoses eri vahenditega, mida saab kasutada määrusekohastes turu-uuringutes või menetlustes. Nendega nähakse ette komisjoni õigus nõuda teavet (artikkel 19), teha intervjuusid ja võtta ütlusi (artikkel 20), korraldada kohapealseid kontrolle (artikkel 21), võtta ajutisi meetmeid (artikkel 22), muuta vabatahtlikud meetmed sisule juurdepääsu kontrollijatele siduvaks (artikkel 23) ning jälgida, kas viimased täidavad määruse sätteid (artikkel 24). Nõuete täitmata jätmise korral võib komisjon teha mittevastavuse otsuseid (artikkel 25), määrata sisule juurdepääsu kontrollijatele määruse rikkumiste ja uurimise käigus ebaõige, ebatäieliku või eksitava teabe esitamise eest trahve (artikkel 26) ja perioodilisi karistusmakseid (artikkel 27). Määrusega sätestatakse ka karistuste määramise ja nende täitmisele pööramise aegumistähtaeg (artiklid 28 ja 29). Mitmed kõnealuse peatüki sätted näevad ette komisjoni menetlusega seotud tagatised, eelkõige õiguse olla ära kuulatud ja tutvuda toimikuga (artikkel 30) ning ametisaladuse kaitse (artikkel 31). Samuti nähakse selles ette konsulteerimine käesoleva määruse alusel loodud digiturgude nõuandekomiteega enne sisule juurdepääsu kontrollijatele adresseeritud määratletud üksikotsuste vastuvõtmist (artikkel 32). Veel sätestatakse määrusega võimalus kolmel või enamal liikmesriigil taotleda komisjonilt artikli 15 kohase turu-uuringu algatamist (artikkel 33). VI peatükk hõlmab täiendavaid üldsätteid, millega nähakse ette kohustus avaldada määruse alusel vastu võetud määratletud üksikotsused (artikkel 34), selgitatakse, et Euroopa Liidu Kohtul on täielik pädevus trahvide ja karistusmaksete kohaldamisel (artikkel 35), ning võimalus võtta vastu rakendusakte (artikkel 36) ja delegeeritud õigusakte (artikkel 37). Kõnealuse peatüki viimaste sätetega nähakse ette määruse läbivaatamine (artikkel 38) ning määratakse määruse jõustumise ja kohaldamise kuupäev (artikkel 39). 2020/0374 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS konkurentsile avatud ja õiglaste turgude kohta digisektoris (digiturgude õigusakt)

(EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, võttes arvesse Euroopa andmekaitseinspektori arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1)Digiteenustel üldiselt ja eelkõige digiplatvormidel on majanduses üha olulisem roll, eriti siseturul. Need pakuvad liidus uusi ärivõimalusi ja hõlbustavad piiriülest kaubandust. (2)Põhiplatvormiteenustel on samas ka hulk omadusi, mida teenuseosutajad saavad ära kasutada. Põhiplatvormiteenuste üks omadustest on ülisuur mastaabisääst, mis tuleneb sageli peaaegu nullilähedastest piirkuludest äri- või lõppkasutajate lisandumisel. Platvormi põhiteenuste muud omadused on väga tugev võrguefekt, suutlikkus ühendada paljusid ärikasutajaid paljude lõppkasutajatega tänu teenuste mitmepoolsusele, nii äri- kui ka lõppkasutajate märkimisväärne sõltuvus, seotuse efekt, lõppkasutajate vähene mitme võrgu kasutamine samal eesmärgil, vertikaalne integratsioon ja andmepõhised eelised. Kõik need omadused ühes nende teenuste osutajate ebaausa käitumisega võivad oluliselt pärssida põhiplatvormiteenuste turu konkurentsi ning vähendada õiglust teenuseosutajate ning nende äri- ja lõppkasutajate vahelistes kaubanduslikes suhetes, mille tulemusena võivad äri- ja lõppkasutajate valikuvõimalused kiiresti ja ulatuslikult väheneda ning kõnealused teenuseosutajad võivad saada nn väravavalvuri (sisule juurdepääsu kontrollija) positsiooni. (3)Esile on tõusnud väike hulk suuri põhiplatvormiteenuste osutajaid, kellel on märkimisväärne majanduslik võim. Tavaliselt on neil suutlikkus ühendada oma teenuste kaudu paljusid ärikasutajaid paljude lõppkasutajatega, võimaldades neil omakorda ära kasutada ühes tegevusvaldkonnas saadud eeliseid, näiteks juurdepääsu suurtele andmehulkadele, uutes valdkondades. Mõni neist teenusepakkujatest kontrollib digimajanduses terveid platvormide ökosüsteeme ning turu teistel või uutel ettevõtjatel on nendega struktuuriliselt äärmiselt raske konkureerida, olenemata sellest, kui uuenduslikud ja tõhusad need ettevõtjad võivad olla. Konkurentsi vähendavad eelkõige väga olulised sisenemis- või väljumistõkked, sealhulgas suured investeerimiskulud, mida väljumise korral tagasi ei saa või ei ole lihtne tagasi saada, ja digimajanduse mõne olulise sisendi, näiteks andmete puudumine (või piiratud juurdepääs neile). Selle tulemusena suureneb tõenäosus, et alusturud ei toimi hästi või lakkavad varsti hästi toimimast. (4)Sisule juurdepääsu kontrollijate selliste omaduste kogum tähendab paljudel juhtudel tõenäoliselt läbirääkimispositsioonide suurt ebavõrdsust ning seega ebaõiglasi äritavasid nii äri- kui ka lõppkasutajate jaoks, kes sisule juurdepääsu kontrollijate osutatavaid põhiplatvormiteenuseid kasutavad. See mõjub halvasti hindadele, kvaliteedile, valikuvõimalustele ja innovatsioonile. (5)Seega ei taga turuprotsessid põhiplatvormiteenuste puhul sageli õiglaseid majandustulemusi. Sisule juurdepääsu kontrollijate tegevuse suhtes kohaldatakse küll endiselt ELi toimimise lepingu artikleid 101 ja 102, kuid nende sätete kohaldamisalasse kuuluvad vaid teatavad turuvõimu (nt turgu valitsev seisund kindlatel turgudel) ja konkurentsivastase käitumise juhud, neid jõustatakse tagantjärele ning nende jõustamine nõuab sageli väga keerukate asjaolude põhjalikku juhtumipõhist uurimist. Lisaks ei käsitleta kehtivas liidu õiguses üldse või tõhusalt neid siseturu hea toimimisega seotud probleeme, mida oma tegevusega tekitavad sisule juurdepääsu kontrollijad, kes konkurentsiõiguse käsituses ei pruugi turgu valitseda. (6)Sisule juurdepääsu kontrollijatel on märkimisväärne mõju siseturule, kuna nad pakuvad paljudele ärikasutajatele võimalusi jõuda lõppkasutajateni kõikjal liidus ja eri turgudel. Ebaõiglaste äritavade kahjulik mõju siseturule ja eriti põhiplatvormiteenuste turu nõrk konkurents, millega kaasneb negatiivne ühiskondlik ja majanduslik mõju, on sundinud riiklikke seadusandjaid ja valdkondlikke reguleerivaid asutusi meetmeid võtma. Vastu on võetud või välja on pakutud mitmed riiklikud regulatiivsed lahendused, mille eesmärk on käsitleda ebaõiglaste äritavade ja vähese konkurentsi probleemi seoses digiteenustega või vähemalt mõnega neist. See on tekitanud regulatiivsete lahenduste lahknemise ja seega siseturu killustumise ohu, millega kaasneb siseriiklike regulatiivsete nõuete erinevuse tõttu oht, et nõuete täitmisega seotud kulud suurenevad. (7)Seepärast tuleks sisule juurdepääsu kontrollijate osutatavate põhiplatvormiteenuste äri- ja lõppkasutajatele tagada kogu liidus asjakohased regulatiivsed meetmed, mis kaitseksid neid kõnealuste kontrollijate ebaõiglase käitumise eest, et hõlbustada piiriülest äritegevust liidus ja edendada seeläbi siseturu nõuetekohast toimimist ning lahendada tekkinud või tõenäoliselt tekkiv killustatuse probleem käesoleva määrusega hõlmatud kindlates valdkondades. Kuigi sisule juurdepääsu kontrollijad tavatsevad kasutada üleilmseid või vähemalt üleeuroopalisi ärimudeleid ja algoritmilisi struktuure, võivad nad kehtestada ja mõnel juhul on kehtestanud eri liikmesriikides erinevad äritingimused ja -tavad, tekitades sellega erinevusi kõnealuste kontrollijate pakutavate põhiplatvormiteenuste kasutajate konkurentsitingimustes ning kahjustades seeläbi integratsiooni siseturul. (8)Erinevate siseriiklike õigusaktide ühtlustamisega tuleks kõrvaldada siseturul tõkked, mis piiravad teenuste, sealhulgas jaemüügiteenuste osutamise ja kasutamise vabadust. Seega tuleks liidu tasandil kehtestada sihipärane kogum ühtlustatud kohustuslikke norme, et tagada siseturu digiturgudel, kus tegutsevad sisule juurdepääsu kontrollijad, avatud ja õiglane konkurents. (9)Siseturu killustatust saab tõhusalt vältida üksnes juhul, kui liikmesriikidel ei võimaldata kehtestada siseriiklikke norme, mida kohaldatakse spetsiaalselt käesoleva määrusega hõlmatud ettevõtjate ja teenuste liikide suhtes. Kuna käesoleva määruse sätted on mõeldud täiendama konkurentsiõigusega kohaldatavaid sätteid, tuleks täpsustada, et käesolev määrus ei piira ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102, asjaomaste siseriiklike konkurentsieeskirjade ega muude selliste ühepoolset tegevust käsitlevate siseriiklike konkurentsieeskirjade kohaldamist, mis tuginevad turupositsiooni ja -käitumise, sealhulgas selle tõenäolise mõju ja keelatud tegevuse täpse ulatuse individuaalhindamisele, ning millega nähakse ettevõtjatele ette võimalus esitada kõnealuse käitumise kohta tõhususe ja objektiivse põhjenduse argumendid. Viimati nimetatud eeskirjade kohaldamine ei tohiks siiski mõjutada käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi, mis kehtivad sisule juurdepääsu kontrollijate kohta, ega piirata nende ühetaolist ja tõhusat kohaldamist siseturul. (10)ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 ning vastavate konkurentsivastast mitme- ja ühepoolset tegevust ning ühinemiste kontrolli käsitlevate siseriiklike konkurentsieeskirjade eesmärk on kaitsta turge konkurentsi moonutamise eest. Käesoleva määruse eesmärk täiendab konkurentsiõiguses määratletud eesmärki kaitsta moonutamata konkurentsi mis tahes turul, kuid erineb sellest, kuna selle mõte on tagada, et turgudel, kus tegutsevad sisule juurdepääsu kontrollijad, valitseks ja jääks valitsema avatud ja õiglane konkurents, sõltumata käesoleva määrusega hõlmatud sisule juurdepääsu kontrollija tegevuse tegelikust, tõenäolisest või eeldatavast mõjust konkurentsile asjaomasel turul. Seega on käesoleva määruse mõte kaitsta kõnealuste eeskirjadega võrreldes erinevat õiguslikku huvi ja see ei tohiks piirata nende kohaldamist.

(11)Käesolev määrus peaks ühtlasi nende kohaldamist piiramata täiendama eeskirju, mis tulenevad muudest liidu õigusaktidest, millega reguleeritakse käesoleva määrusega hõlmatud teenuste osutamise teatavaid aspekte, eelkõige sellistest õigusaktidest nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/1150, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) xx/xx /EL [digiteenuste õigusakt], Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/679, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2019/790, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/2366, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2010/13 ning siseriiklikud eeskirjad, mille eesmärk on jõustada või rakendada vastavat liidu õigust. (12)Vähest konkurentsi ja ebaõiglaseid äritavasid esineb digisektoris teatavate digiteenuste puhul sagedamini ja ilmsemalt kui teiste puhul. Neid esineb eelkõige väga levinud ja laialdaselt kasutatavate digiteenuste puhul, mis enamasti toimivad otsese vahendajana äri- ja lõppkasutajate vahel ning mille puhul avalduvad kõige valdavamalt sellised omadused nagu väga suur mastaabisääst, tugev võrgumõju, suutlikkus ühendada paljusid ärikasutajaid paljude lõppkasutajatega tänu teenuste mitmepoolsusele, seotuse efekt, lõppkasutajate vähene mitme võrgu kasutamine või vertikaalne integratsioon. Sageli osutab kõnealust digiteenust vaid üks või mõni väga suur teenuseosutaja. Sellistest põhiplatvormiteenuste osutajatest on kõige sagedamini saanud äri- ja lõppkasutajate jaoks sisule juurdepääsu kontrollijad, kellel on ulatuslik mõju ja võimalus kergelt kehtestada kaubandustingimusi ühepoolselt ning äri- ja lõppkasutajate jaoks kahjulikul moel. Seega on oluline keskenduda üksnes nendele digiteenustele, mida äri- ja lõppkasutajad kõige rohkem kasutavad ning mille puhul praegustel turutingimustel on sisule juurdepääsu kontrollijate ebaõiglaste tavade ja vähese konkurentsi probleem siseturu seisukohast kõige ilmsem ja pakilisem. (13)Täpsemalt on kõigi selliste teenustega nagu internetipõhised vahendusteenused, internetipõhised otsingumootorid, operatsioonisüsteemid, sotsiaalvõrguteenused, videojagamisplatvormid, numbrivaba isikutevahelise side teenus, pilvandmetöötlusteenused ja internetireklaami teenused võimalik mõjutada nii paljusid lõpp- kui ka ärikasutajaid ning seega kaasneb nendega ebaõiglaste äritavade oht. Seepärast tuleks need teenused hõlmata põhiplatvormiteenuste määratlusse ja käesoleva määruse kohaldamisalasse. Internetipõhiseid vahendusteenuseid võidakse aktiivselt pakkuda ka finantsteenuste valdkonnas ning neid võidakse kasutada selliste teenuste osutamiseks või vahendamiseks, mille mitteammendav loetelu on esitatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/1535 II lisas. Teatavatel asjaoludel peaks lõppkasutajate mõiste hõlmama kasutajaid, kes on tavamõistes küll ärikasutajad, kuid kes konkreetses olukorras ei kasuta põhiplatvormiteenuseid selleks, et pakkuda kaupu või teenuseid teistele lõppkasutajatele: näiteks ettevõtjad, kes tuginevad omadel eesmärkidel pilvandmetöötlusteenustele. (14)Sisule juurdepääsu kontrollijad võivad koos oma põhiplatvormiteenustega osutada mitmeid kõrvalteenuseid, näiteks identimis- või makseteenuseid ja makseteenuseid toetavaid tehnilisi teenuseid. Kuna sisule juurdepääsu kontrollijad pakuvad oma teenuseportfelli sageli osana integreeritud ökosüsteemist, millele kõnealuseid kõrvalteenuseid pakkuvatel kolmandatel isikutel juurdepääs või vähemalt võrdsetel alustel juurdepääs puudub, ning kuna nad võivad siduda põhiplatvormiteenuse kasutamise võimaluse ühe või mitme kõrvalteenuse kasutamisega, on kõnealustel sisule juurdepääsu kontrollijatel tõenäoliselt veelgi suurem suutlikkus ja stiimul kasutada oma põhiplatvormiteenustega seotud mõjuvõimu ka nende kõrvalteenuste suhtes, mille tulemuseks on selliste teenuste turu vähene konkurents ja piiratud valik. (15)Asjaolu, et digiteenus kvalifitseerub tulenevalt selle laialdasest ja üldisest kasutusest ning selle olulisusest äri- ja lõppkasutajate ühendamisel põhiplatvormiteenuseks, ei anna iseenesest piisavat põhjust eeldada vähest konkurentsi ja ebaõiglasi äritavasid. Selliseid probleeme võib eeldada siis, kui põhiplatvormiteenus kujutab endast olulist väravat ja kui seda käitab teenuseosutaja, kellel on märkimisväärne mõju siseturule ning turul kindel ja püsiv positsioon, või teenuseosutaja, kes eeldatavasti saavutab sellise positsiooni lähitulevikus. Seega tuleks käesolevas määruses sätestatud sihipäraseid ühtlustatud eeskirju kohaldada üksnes nende kolme objektiivse kriteeriumi alusel kindlaksmääratud ettevõtjate suhtes ning neid tuleks kohaldada üksnes selliste põhiplatvormiteenuste suhtes, mis eraldiseisvana kujutavad endast ärikasutajate jaoks olulist väravat lõppkasutajateni jõudmiseks. (16)Et tagada käesoleva määruse tõhus kohaldamine selliste põhiplatvormiteenuste osutajate suhtes, kes kõige tõenäolisemalt vastavad kõnealustele objektiivsetele kriteeriumidele, ja seal, kus konkurentsi nõrgestavad ebaõiglased äritavad on kõige valdavamad ja mõjukamad, peaks komisjonil olema võimalik määrata sisule juurdepääsu kontrollija staatus sellistele põhiplatvormiteenuste osutajatele, kes vastavad teatavatele kvantitatiivsetele künnistele. Selliste ettevõtjate puhul tuleks igal juhul rakendada kiiret määramisprotsessi, mis peaks algama käesoleva määruse jõustumisel. (17)Oluline märk sellest, et põhiplatvormiteenuse osutajal on märkimisväärne mõju siseturule, on suur käive liidus ja põhiplatvormiteenuse osutamine vähemalt kolmes liikmesriigis. Sama kehtib ka siis, kui põhiplatvormiteenuse osutajal on vähemalt kolmes liikmesriigis väga oluline turukapitalisatsioon või samaväärne õiglane turuväärtus. Seega tuleks eeldada põhiplatvormiteenuse osutaja märkimisväärset mõju siseturule siis, kui ta osutab põhiplatvormiteenust vähemalt kolmes liikmesriigis ja kui tema kontserni EMPs realiseeritud käive vastab teatavale kõrgele künnisele või ületab seda või kui kontserni turukapitalisatsioon vastab teatavale suurele absoluutväärtusele või ületab seda. Selliste põhiplatvormiteenuste osutajate puhul, kes kuuluvad börsil noteerimata ettevõtjatele, tuleks vaadata, kas ekvivalentne õiglane turuväärtus ületab teatavat suurt absoluutväärtust. Komisjon peaks kasutama oma volitust võtta vastu delegeeritud õigusakte, et töötada välja objektiivne metoodika kõnealuse väärtuse arvutamiseks. Kontserni suur käive EMPs ja selle künniseni küündiv põhiplatvormiteenuste kasutajate arv näitab suhteliselt suurt suutlikkust nende kasutajabaasi monetiseerida. Suur turukapitalisatsioon sama künniseni küündiva põhiplatvormiteenuste kasutajate arvu suhtes näitab suhteliselt suurt potentsiaali kastajabaasi lähitulevikus monetiseerida. Selline monetiseerimispotentsiaal kajastab põhimõtteliselt omakorda asjaomaste ettevõtjate sisule juurdepääsu kontrollija positsiooni. Mõlemad näitajad kajastavad lisaks nende finantssuutlikkust, sealhulgas võimet kasutada ära juurdepääsu finantsturgudele, et oma positsiooni tugevdada. Selle näide on olukord, kui sellist soodsamat juurdepääsu kasutatakse teiste ettevõtjate omandamiseks, mis võib omakorda mõjuda negatiivselt innovatsioonile. Turukapitalisatsioon võib osutada ka asjaomaste teenusepakkujate tõenäolisele olulisele positsioonile ja mõjule siseturul tulevikus, olgugi et praegu võib nende käive olla suhteliselt väike. Turukapitalisatsiooni piirväärtus võib põhineda tasemel, mis vastab liidu suurimate börsil noteeritud ettevõtjate turukapitalisatsiooni keskmisele väärtusele asjakohasel ajavahemikul. (18)Põhiplatvormiteenuste osutaja püsivat künnise tasemel või sellest suuremat turukapitalisatsiooni kolme või enama aasta jooksul tuleks käsitada kui asjaolu, mis kinnitab eeldust, et põhiplatvormiteenuste osutajal on märkimisväärne mõju siseturule. (19)Turukapitalisatsiooniga seoses võib olla vajalik arvestada mitut tegurit, mida tuleks põhjalikult hinnata, et teha kindlaks, kas põhiplatvormiteenuste osutajat tuleks käsitada kui siseturule olulist mõju avaldavat teenuseosutajat. Seda näiteks siis, kui põhiplatvormiteenuste osutaja turukapitalisatsioon oli eelnevatel majandusaastatel oluliselt väiksem kui aktsiaturu keskmine, kui tema turukapitalisatsiooni volatiilsus vaadeldaval perioodil ei olnud proportsioonis aktsiaturu üldise volatiilsusega või kui tema turukapitalisatsiooni trajektoor ei vastanud turutrendile, näiteks polnud kooskõlas kiire ja ühesuunalise kasvuga. (20)Kui väga suur hulk ärikasutajaid sõltub põhiplatvormiteenusest, et jõuda iga kuu väga suure arvu aktiivsete lõppkasutajateni, on kõnealuse teenuse osutajal võimalik mõjutada suure osa ärikasutajate tegevust oma huvides, mis viitab põhimõtteliselt sellele, et kõnealuse teenuse osutaja toimib olulise väravana (sisule juurdepääsu kontrollijana). Seega tuleks nende arvude jaoks määratleda asjakohased tasemed, mis tähistavad platvormi lõppkasutajate puhul olulist protsenti kogu liidu elanikest ja platvormi ärikasutajate puhul olulist protsenti kogu liidu ettevõtjate arvust, et määrata kindlaks vastavad künnised. (21)Teenuseosutaja kindlat ja püsivat positsiooni tema tegevusalal või sellise positsiooni tulevikus saavutamise suurt tõenäosust näitab eelkõige see, kui põhiplatvormiteenuse osutaja positsiooni kõigutamise võimalused on väga piiratud. Nii on see tõenäoliselt siis, kui teenuseosutaja on vähemalt kolmes liikmesriigis osutanud põhiplatvormiteenust väga suurele arvule äri- ja lõppkasutajatele vähemalt kolme aasta jooksul. (22)Selliseid künniseid võib mõjutada turu ja tehnoloogia areng. Seepärast tuleks komisjonile anda volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte, et täpsustada kvantitatiivsetele künnistele vastavuse kindlaksmääramise metoodikat ning vajaduse korral kohandada seda korrapäraselt, lähtudes turu ja tehnoloogia arengust. See on eriti oluline seoses turukapitalisatsiooni künnisega, mida tuleks sobivate ajavahemike järel indekseerida. (23)Põhiplatvormiteenuse osutajatele, kes vastavad kvantitatiivsetele künnistele, kuid esitavad piisavalt põhjendatud argumendid, tõendamaks, et olukorras, milles nad tegutsevad, ei täida nad objektiivseid kriteeriume, mille põhjal neid võiks pidada sisule juurdepääsu kontrollijaks, ei tuleks määrata kõnealust staatust otse, vaid asjaolusid tuleks täiendavalt uurida. Kohustus esitada tõendeid selleks, et kvantitatiivsete künniste täitmisest tulenevat eeldust kindla teenuseosutaja suhtes ei kohaldataks, peaks lasuma kõnealusel teenuseosutajal. Komisjon peaks oma hinnangus võtma arvesse üksnes neid elemente, mis on otseselt seotud sisule juurdepääsu kontrollija staatuse määramise kriteeriumidega, nimelt seda, kas teenus on oluline kliendivärav, mida käitab teenuseosutaja, kellel on siseturul märkimisväärne mõju ning kindel ja püsiv positsioon või kes tõenäoliselt saavutab sellise positsiooni lähitulevikus. Igasugused majanduslikel alustel tuginevad põhjendused, mille eesmärk on näidata põhiplatvormiteenuse osutaja teatavat liiki käitumisest tulenevat tõhusust, tuleks jätta tähelepanuta, sest need ei ole sisule juurdepääsu kontrollija staatuse määramisel asjakohased. Kui teenuseosutaja takistab uurimist märkimisväärselt, jättes komisjoni võetavatest uurimismeetmest tulenevad kohustused täitmata, peaks komisjonil olema võimalik teha otsus kvantitatiivsete künniste alusel. (24)Sisule juurdepääsu kontrollija staatuse määramisel tuleks hindamine ette näha ka selliste põhiplatvormiteenuste osutajate puhul, kes ei vasta kõigile kvantitatiivsetele künnistele, võttes arvesse üldisi objektiivseid kriteeriume: neil on märkimisväärne mõju siseturule, nad toimivad ärikasutajate jaoks olulise väravana, mis võimaldab jõuda lõppkasutajateni, ning neil on püsiv ja kindel positsioon nende tegevusalal või nad saavutavad sellise positsiooni tõenäoliselt lähitulevikus. (25)Sellist hindamist saab teha üksnes turu-uuringu alusel, võttes arvesse kvantitatiivseid künniseid. Oma hinnangus peaks komisjon pidama silmas eesmärke säilitada ja soodustada innovatsiooni taset, digitoodete ja -teenuste kvaliteeti, õiglaseid ja konkurentsivõimelisi hindu ning kvaliteeti ja valikut äri- ja lõppkasutajate jaoks. Arvesse võib võtta põhiplatvormiteenuste osutajatele omaseid tunnuseid, nagu väga suur mastaabisääst, tugev võrgumõju, suutlikkus ühendada paljusid ärikasutajaid paljude lõppkasutajatega tänu teenuste mitmepoolsusele, seotuse efekt, lõppkasutajate vähene mitme võrgu kasutamine või vertikaalne integratsioon. Lisaks võib põhiplatvormiteenuse väga suur turukapitalisatsioon, väga suur omakapitali väärtuse ja kasumi suhe või väga suur käive lõppkasutajate pealt osutada sellele, et turg soosib teenuseosutajat või et selliste teenuseosutajate potentsiaal suureneb. Lisaks turukapitalisatsioonile on kõrge kasvumäär või aeglustuv kasv koos kasumlikkuse kasvuga näited dünaamiliste parameetrite kohta, mis on eriti olulised selliste põhiplatvormiteenuste osutajate tuvastamiseks, kes tõenäoliselt saavutavad kindla turupositsiooni. Kui teenuseosutaja takistab märkimisväärselt uurimist, jättes komisjoni võetavatest uurimismeetmetest tulenevad kohustused täitmata, peaks komisjonil olema võimalik teha otsus saadaolevate faktide põhjal negatiivseid järeldusi tehes. (26)Kohaldada tuleks eraldi normide kogumit selliste põhiplatvormiteenuste osutajate suhtes, kes eelduste järgi saavutavad kindla ja püsiva turupositsiooni lähitulevikus. Turu teenuseosutaja kasuks kaldumise võimalust soodustavad samad põhiplatvormiteenuste eripärad: kui teenuseosutaja on saanud seoses oma mastaabi või vahendusjõuga konkurentide või potentsiaalsete konkurentide ees teatava eelise, võib tema positsioon muutuda kõigutamatuks ning olukord võib kujuneda selliseks, et tõenäoliselt saavutab ta lähitulevikus püsiva ja kindla turupositsiooni. Ettevõtjad võivad püüda turgu enda kasuks kallutada ning saada sisule juurdepääsu kontrollija rolli, rakendades mõningaid käesoleva määrusega reguleeritud ebaõiglasi tingimusi ja tavasid. Sellises olukorras näib asjakohane sekkuda enne, kui turg kaldub pöördumatult kreeni. (27)Selline varajane sekkumine peaks aga piirduma üksnes selliste kohustuste kehtestamisega, mis on hädavajalikud ja asjakohased, tagamaks, et kõnealused teenused on endiselt konkurentsile avatud ning võimaldavad vältida ebaõiglaste tingimuste ja tavade tõendatud riski. Kohustused, mis takistavad asjaomastel põhiplatvormiteenuste osutajatel saavutada oma tegevuses kindlat ja püsivat positsiooni, näiteks need, mis takistavad ebaõiglast võimendust, ning need, mis hõlbustavad teenuseosutaja vahetamist ja mitme võrgu kasutamist, on otsesemalt suunatud eesmärgile. Lisaks peaks komisjon proportsionaalsuse tagamiseks kohaldama vastavast kohustuste kogumist üksnes neid, mis on käesoleva määruse eesmärki silmas pidades hädavajalikud ja proportsionaalsed, ning korrapäraselt läbi vaatama, kas kõnealuseid kohustusi tuleks säilitada, tühistada või kohandada. (28)See peaks võimaldama komisjonil õigel ajal ja tõhusalt sekkuda, tagades samas täielikult kaalutud meetmete proportsionaalsuse. Samuti peaks see veenma tegelikke või potentsiaalseid turuosalisi asjaomaste teenuste õiglases ja konkurentsile avatud pakkumises. (29)Ettevõtjad, kellele on määratud sisule juurdepääsu kontrollija staatus, peaksid täitma käesolevas määruses sätestatud kohustusi seoses iga põhiplatvormiteenusega, mis on loetletud asjaomases määramisotsuses. Kohustuslikke eeskirju tuleks kohaldada, võttes asjakohasel juhul arvesse sisule juurdepääsu kontrollija konglomeraadipositsiooni. Samuti tuleks meetmed, mis on sätestatud regulatiivse dialoogi põhjal tehtava komisjoni otsusega ja mida kohaldatakse sisule juurdepääsu kontrollijate suhtes, kavandada tõhusal viisil, võttes arvesse põhiplatvormiteenuste omadusi ja võimalikku kõrvalehoidmise riski ja järgides proportsionaalsuse põhimõtet ning austades asjaomaste ettevõtjate ja kolmandate isikute põhiõigusi. (30)Kuna põhiplatvormiteenused muutuvad väga kiirelt ja on tehnoloogiliselt keerukad, tuleks korrapäraselt läbi vaadata sisule juurdepääsu kontrollijate staatus, samuti nende teenuseosutajate staatus, kes tõenäoliselt saavutavad oma tegevuses püsiva ja kindla positsiooni lähitulevikus. Et tagada kõigile turuosalistele, sealhulgas sisule juurdepääsu kontrollijatele, kohaldatavate õiguslike kohustustega seoses nõutav kindlus, tuleb kehtestada selliste korrapäraste läbivaatamiste tähtaeg. Samuti on oluline korraldada selliseid läbivaatamisi korrapäraselt ja vähemalt iga kahe aasta tagant.

(31)Et tagada sisule juurdepääsu kontrollija staatuse läbivaatamise tõhusus ning võimalus kohandada sisule juurdepääsu kontrollijate pakutavate põhiplatvormiteenuste loetelu, peaksid kõnealused kontrollijad teavitama komisjoni kõigist kavandatud ja lõpuleviidud teiste põhiplatvormiteenuste osutajate või muude digisektoris pakutavate teenuste osutajate omandamisest. Selline teave ei teeniks mitte üksnes eespool nimetatud üksikuid sisule juurdepääsu kontrollijaid puudutavaid läbivaatamisprotsesse, vaid annaks ka olulist teavet, mida on vaja konkurentsiga seotud üldisemate suundumuste jälgimiseks digisektoris ja mis võib seega olla kasulik sisend ka käesoleva määrusega ette nähtud turu-uuringute kontekstis. (32)Et tagada sisule juurdepääsu kontrollijate osutatavate põhiplatvormiteenuste puhul õiglus ja konkurents, tuleb selgelt ja ühemõtteliselt sätestada nende teenuste suhtes kogum ühtlustatud kohustusi. Selliseid eeskirju on vaja selleks, et vähendada sisule juurdepääsu kontrollijate ebaõiglastest äritavadest tuleneva kahjuliku mõju ohtu – see oleks kõnealuste teenuste ärikeskkonna, kasutajate ja kokkuvõttes kogu ühiskonna huvides. Arvestades digiturgude kiiret arengut ja dünaamilisust ning sisule juurdepääsu kontrollijate märkimisväärset majanduslikku mõju, on oluline, et neid kohustusi kohaldataks tõhusalt ja nende täitmisest ei hoitaks kõrvale. Selleks tuleks kõnealuseid kohustusi kohaldada sisule juurdepääsu kontrollija igasuguse tegevuse suhtes, olenemata selle vormist ja sellest, kas see on lepingulist, kaubanduslikku, tehnilist või muud laadi, kui see tegevus vastab seda liiki tegevusele, mille suhtes kohaldatakse mõnd käesoleva määrusega ettenähtud kohustust. (33)Käesolevas määruses sätestatud kohustused piirduvad sellega, mis on vajalik ja põhjendatud, et lahendada sisule juurdepääsu kontrollijate ebaõiglaste tavade probleem ning tagada avatud konkurents seoses sisule juurdepääsu kontrollijate osutatavate põhiplatvormiteenustega. Seega peaksid kohustused vastama nendele tavadele, mida peetakse ebaausaks, arvestades digisektori omadusi ja saadud kogemusi, näiteks nendele, millel on ELi konkurentsieeskirjade jõustamisel saadud kogemuste kohaselt eriti kahjulik otsene mõju äri- ja lõppkasutajatele. Lisaks on vaja ette näha võimalus pidada sisule juurdepääsu kontrollijatega regulatiivset dialoogi, kohandamaks kohustusi, mis tõenäoliselt nõuavad spetsiaalseid rakendusmeetmeid, et tagada nende kohustuste tõhusus ja proportsionaalsus. Kohustusi tuleks ajakohastada alles pärast seda, kui teatavate äsja tuvastatud tavade laadi ja mõju on põhjalikult uuritud ning kui selle uurimise tulemusel jõutakse järeldusele, et need tavad on sama ebaõiglased või konkurentsi piiravad nagu käesolevas määruses sätestatud ebaõiglased tavad, kuid jäävad praeguste kohustuste kogumi kohaldamisalast välja. (34)Nende kohustuste kehtestamise ja kohandamise eri mehhanismide kogum peaks tagama, et neid kohustusi kohaldades ei väljuta tuvastatud ebaõiglaste tavade piiridest, tagades ühtlasi, et põhjendatud vajaduse korral saab käsitleda uusi või muutunud tavasid. (35)Käesolevas määruses sätestatud kohustused on vajalikud avaliku korraga seotud tuvastatud probleemide lahendamiseks, kuna puuduvad alternatiivsed ja vähem piiravad meetmed, millega oleks võimalik tõhusalt saavutada sama tulemus, võttes arvesse vajadust kaitsta avalikku korda, tagada eraelu puutumatus ning võidelda petturlike kaubandustavade vastu. (36)Sisule juurdepääsu kontrollijad, kes kombineerivad lõppkasutajate kohta käivaid eri allikate andmeid või korraldavad kasutajate eri teenustesse sisselogimist, saavad potentsiaalseid andmetega seotud eeliseid, mis tugevdavad turule sisenemise tõkkeid. Tagamaks, et sisule juurdepääsu kontrollijad ei kahjustaks ebaõiglaselt põhiplatvormiteenuste avatust konkurentsile, peaksid nad võimaldama oma lõppkasutajatel sellistes äritavades osalemise üle vabalt otsustada, pakkudes vähem isikustatud alternatiivi. See võimalus peaks hõlmama kõiki võimalikke isikuandmete allikaid, sealhulgas sisule juurdepääsu kontrollija enda teenuseid ja kolmandate isikute veebisaite, ning see võimalus tuleks ennetavalt esitada lõppkasutajale selgel ja arusaadaval viisil. (37)Oma positsiooni tõttu saavad sisule juurdepääsu kontrollijad teatavatel juhtudel piirata internetipõhiste vahendusteenuste ärikasutajate võimalusi pakkuda nende kaupu või teenuseid lõppkasutajatele soodsamatel tingimustel (sealhulgas soodsama hinnaga) muude internetipõhiste vahendusteenuste kaudu. Sellistel piirangutel on sisule juurdepääsu kontrollijate ärikasutajatele oluline heidutav mõju alternatiivsete internetipõhiste vahendusteenuste kasutamise suhtes ja sellega vähendatakse platvormidevahelist konkurentsi, mis omakorda piirab lõppkasutajate jaoks alternatiivsete internetipõhiste vahenduskanalite valikut. Tagamaks, et sisule juurdepääsu kontrollijate osutatavate internetipõhiste vahendusteenuste ärikasutajad saaksid vabalt valida alternatiivseid internetipõhiseid vahendusteenuseid ja diferentseerida tingimusi, mille alusel nad oma tooteid või teenuseid lõppkasutajatele pakuvad, ei tohiks lubada sisule juurdepääsu kontrollijatel takistada ärikasutajatel pakkuda erinevaid tingimusi, sealhulgas erinevat hinda. Seda keeldu tuleks kohaldada kõigi samaväärse mõjuga meetmete suhtes, nagu vahendustasude suurendamine või ärikasutajate pakkumiste valikust kõrvaldamine. (38)Et ennetada ärikasutajate sõltuvuse suurenemist sisule juurdepääsu kontrollijate põhiplatvormiteenustest, peaks kõnealuste sisule juurdepääsu kontrollijate ärikasutajatel olema vabadus reklaamida ja valida turustuskanalit, mida nad peavad kõige asjakohasemaks, et suhelda lõppkasutajatega, kelle ärikasutajad on saanud sisule juurdepääsu kontrollijate osutatud põhiplatvormiteenuse kaudu. Seejuures peaks ka lõppkasutajatel olema vabadus valida selliste ärikasutajate pakkumisi ja sõlmida nendega lepinguid kas sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuse kaudu (kui asjakohane) või ärikasutaja otsese turustuskanali kaudu või muu kaudse turustuskanali kaudu, mida ärikasutaja võib kasutada. See peaks kehtima pakkumiste reklaamimise ning äri- ja lõppkasutajate vaheliste lepingute sõlmimise kohta. Lisaks ei tohiks kahjustada ega piirata lõppkasutajate võimalust vabalt hankida sisu, tellimusi, funktsioone või muid tooteid, mis asuvad sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenustest väljaspool. Eelkõige tuleks ära hoida see, et sisule juurdepääsu kontrollijad piiravad lõppkasutajate juurdepääsu sellistele teenustele ja nende kasutamist kõnealuse sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuse tarkvararakenduse kaudu. Näiteks ei tohiks tellijatel, kes ostavad internetisisu väljaspool allalaaditud tarkvararakendust või tarkvararakenduste poest, takistada juurdepääsu kõnealusele internetisisule sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuses töötava tarkvararakenduse kaudu pelgalt seetõttu, et see osteti väljaspool seda tarkvararakendust või tarkvararakenduste poest. (39)Õiglase kaubanduskeskkonna ja digisektori avatud konkurentsi huvides on oluline kaitsta ärikasutajate õigust tõstatada sisule juurdepääsu kontrollijate ebaausa käitumisega seotud küsimusi, suunates need asjaomastele haldus- või muudele asutustele. Näiteks võivad ärikasutajad soovida esitada kaebusi eri liiki ebaõiglaste tavade kohta, nagu diskrimineerivad juurdepääsutingimused, ärikasutajakontode põhjendamatu sulgemine või ebaselgetel põhjustel toodete loetelust väljaarvamine. Seetõttu tuleks keelata igasugune tegevus, mis võib osutatud probleemide tõstatamist või kehtivate õiguskaitsevahendite kasutamist mingil viisil takistada, näiteks lepingute konfidentsiaalsusklauslite või muude kirjalike tingimuste abil. Sellega ei tohiks piirata ärikasutajate ja sisule juurdepääsu kontrollijate õigust sätestada oma lepingutes kasutamistingimused, mis võivad näha ette seaduslikud kaebuste menetlemise mehhanismid, sealhulgas alternatiivsed vaidluste lahendamise mehhanismid või kindlate kohtute jurisdiktsiooni alla kuulumise kooskõlas vastava liidu ja siseriikliku õigusega. Seega ei tohiks sellega piirata ka sisule juurdepääsu kontrollijate rolli ebaseadusliku internetisisu vastu võitlemisel. (40)Identimisteenused on ärikasutajate äritegevuseks väga olulised, kuna need võivad võimaldada neil optimeerida teenuseid määruses (EL) 2016/679 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/58/EÜ lubatud ulatuses ning ühtlasi suurendada usaldust internetipõhiste tehingute vastu kooskõlas liidu või liikmesriigi õigusega. Sisule juurdepääsu kontrollijad ei tohiks seega oma põhiplatvormiteenuse osutaja positsiooni ära kasutades nõuda nendest sõltuvatelt ärikasutajatelt, et nad muudaksid sisule juurdepääsu kontrollija pakutavad identimisteenused osaks lõppkasutajatele pakutavatest toodetest või teenustest, kui kõnealustele ärikasutajatele on kättesaadavad ka muud identimisteenused. (41)Sisule juurdepääsu kontrollijad ei tohiks piirata lõppkasutajate vaba valikut, takistades tehniliselt eri tarkvararakenduste ja -teenuste vaheldumisi kasutamist või nende tellijaks hakkamist. Seega peaksid sisule juurdepääsu kontrollijad tagama kasutajatele vaba valiku, olenemata sellest, kas nad toodavad riistvara, mille abil sellistele tarkvararakendustele või -teenustele juurde pääsetakse, ning nad ei tohiks tekitada kunstlikke tehnilisi tõkkeid, et muuta teenuseosutaja vahetamine võimatuks või ebatõhusaks. Üksnes teatava toote või teenuse lõppkasutajatele pakkumine, sealhulgas eelpaigaldamise teel, ning lõppkasutajale parema pakkumuse tegemine, näiteks parema hinna või kvaliteedi pakkumine, ei tähenda iseenesest teenuseosutaja vahetamise tõkestamist. (42)Tingimused, mille alusel sisule juurdepääsu kontrollijad pakuvad ärikasutajatele (sealhulgas nii reklaamijatele kui ka avaldajatele) internetireklaamiteenuseid, on sageli läbipaistmatud. See läbipaistmatus on osaliselt seotud platvormide tavadega, kuid tingitud ka tänapäevase programmeeritava reklaami suurest keerukusest. Sektorit peetakse uute eraelu puutumatust käsitlevate õigusaktide vastuvõtmise järel läbipaistmatumaks ning eeldatavasti muutub see veelgi läbipaistmatumaks pärast kavandatud kolmandate isikute küpsiste kõrvaldamist. See tähendab sageli seda, et reklaamijatel ja avaldajatel pole piisavalt teavet nende ostetud reklaamiteenuste tingimuste kohta, ning vähendab nende suutlikkust minna üle teiste internetireklaamiteenuse osutajate teenustele. Lisaks on internetireklaami kulud tõenäoliselt suuremad, kui need oleksid õiglasemas, läbipaistvamas ja suurema konkurentsiga platvormikeskkonnas. Suuremad kulud kajastuvad tõenäoliselt hindades, mida lõppkasutajad maksavad paljude igapäevatoodete ja -teenuste eest, mille müük sõltub internetireklaamist. Läbipaistvuskohustustega tuleks seega nõuda, et sisule juurdepääsu kontrollijad esitaksid reklaamijatele ja avaldajatele, kellele nad internetireklaamiteenuseid osutavad, taotluse korral ja võimaluste piires teavet, mis võimaldab mõlemal poolel mõista hinda, mis on makstud asjaomase reklaami väärtusahela raames osutatavate eri reklaamiteenuste eest. (43)Sisule juurdepääsu kontrollijal võib teatavatel asjaoludel olla põhiplatvormiteenuste osutajana topeltroll, mille puhul ta osutab oma ärikasutajatele põhiplatvormiteenust ja konkureerib samal ajal nendesamade ärikasutajatega, pakkudes samadele lõppkasutajatele samu või sarnaseid teenuseid või tooteid. Sellises olukorras võib sisule juurdepääsu kontrollija lõigata oma topeltrollist kasu, kasutades andmeid, mis ta on saanud seoses ärikasutajate põhiplatvormil tehtud tehingutega, oma selliste teenuste huvides, mis pakuvad ärikasutajate teenustega sarnaseid teenuseid. Nii on see näiteks juhul, kui sisule juurdepääsu kontrollija pakub ärikasutajatele internetipõhist kauplemiskohta või rakendustepoe lahendust ning ühtlasi pakub teenuseid internetipõhise jaemüüjana või rakendustarkvara pakkujana, konkureerides nende ärikasutajatega. Vältimaks olukorda, kus sisule juurdepääsu kontrollijad saavad ebaõiglaselt kasu oma topeltrollist, tuleks tagada, et nad hoiduvad kasutamast koond- või koondamata andmeid (mis võivad hõlmata anonüümseks muudetud andmeid ja isikuandmeid), mis ei ole avalikult kättesaadavad, et pakkuda oma ärikasutajate pakutavatega sarnaseid teenuseid. Seda kohustust tuleks kohaldada sisule juurdepääsu kontrollija kui terviku suhtes, sealhulgas nende äriüksuste suhtes, mis konkureerivad põhiplatvormiteenuse ärikasutajatega. (44)Ärikasutajad võivad osta reklaamiteenuseid ka põhiplatvormiteenuste osutajalt, et pakkuda lõppkasutajatele kaupu ja teenuseid. Sellisel juhul võib juhtuda, et andmeid ei genereerita põhiplatvormiteenuses, vaid ärikasutaja esitab need põhiplatvormiteenuse keskkonda või need luuakse, tuginedes tema tegevusele asjaomases põhiplatvormiteenuses. Teatavatel juhtudel võib sellel reklaami pakkuval põhiplatvormiteenuse osutajal olla topeltroll, mille puhul ta on korraga nii vahendaja kui ka reklaamiteenuse osutaja rollis. Seega tuleks kohustust, millega keelatakse topeltrolliga sisule juurdepääsu kontrollijal kasutada ärikasutajate andmeid, kohaldada ka selliste andmete suhtes, mida põhiplatvormiteenuse osutaja on ettevõtjatelt saanud eesmärgiga osutada selle põhiplatvormiteenusega seotud reklaamiteenust. (45)Pilvandmetöötlusteenuste puhul peaks see kohustus laienema andmetele, mida pakuvad või loovad sisule juurdepääsu kontrollija ärikasutajad seoses kõnealuse kontrollija pilvandmetöötlusteenuse kasutamisega või tema tarkvararakenduste poe kaudu, mis võimaldab pilvandmetöötlusteenuste lõppkasutajatele juurdepääsu tarkvararakendustele. See kohustus ei tohiks piirata sisule juurdepääsu kontrollijate õigust kasutada koondandmeid andmeanalüüsiteenuse kui kõrvalteenuse osutamiseks, tingimusel et järgitakse määrust 2016/679 ja direktiivi 2002/58/EÜ ning käesolevas määruses sätestatud asjakohaseid kõrvalteenuseid käsitlevaid sätteid. (46)Sisule juurdepääsu kontrollija võib kasutada eri vahendeid oma põhiplatvormiteenusega seotud teenuste või toodete soosimiseks, kahjustades sellega samu või sarnaseid teenuseid, mida lõppkasutajad võiksid saada kolmandate isikute kaudu. Seda esineb näiteks siis, kui sisule juurdepääsu kontrollija eelpaigaldab ise teatud tarkvararakendusi või -teenuseid. Lõppkasutajate valikuvõimaluste tagamiseks ei tohiks sisule juurdepääsu kontrollijad oma tarkvaralahenduste soosimise eesmärgil takistada lõppkasutajatel eemaldada eelpaigaldatud tarkvararakendusi oma põhiplatvormiteenustest. (47)Sisule juurdepääsu kontrollijate kehtestatud tarkvararakenduste levitamisega seotud eeskirjad võivad teatavatel asjaoludel piirata lõppkasutajate võimalusi paigaldada ja tõhusalt kasutada kolmanda isiku tarkvararakendusi või tarkvararakenduste poode kõnealuse kontrollija operatsioonisüsteemides või riistvaral ning piirata lõppkasutajate juurdepääsu nendele tarkvararakendustele või tarkvararakenduste poodidele väljaspool kõnealuse kontrollija põhiplatvormiteenuseid. Sellised piirangud võivad vähendada tarkvararakenduste arendajate võimalusi kasutada alternatiivseid turustuskanaleid ja lõppkasutajate võimalusi valida eri turustuskanalite eri tarkvararakenduste vahel ning need tuleks keelata kui ebaõiglased tavad, mis pärsivad põhiplatvormiteenuste konkurentsi. Tagamaks, et kolmanda isiku tarkvararakendused või tarkvararakenduste poed ei ohusta sisule juurdepääsu kontrollija pakutava riistvara või operatsioonisüsteemi terviklust, võib kõnealune kontrollija rakendada tervikluse kaitseks proportsionaalseid tehnilisi või lepingulisi meetmeid, kui kõnealune kontrollija tõendab, et sellised meetmed on vajalikud ja põhjendatud ning riistvara või operatsioonisüsteemi tervikluse kaitsmiseks ei ole vähem piiravaid vahendeid. (48)Sisule juurdepääsu kontrollijad on sageli vertikaalselt integreeritud ja pakuvad lõppkasutajatele teatavaid tooteid või teenuseid oma põhiplatvormiteenuste kaudu või nende kontrolli all oleva ärikasutaja kaudu, mis toob sageli kaasa huvide konflikti. See võib hõlmata olukorda, kus sisule juurdepääsu kontrollija pakub internetipõhise otsingumootori kaudu oma internetipõhiseid vahendusteenuseid. Pakkudes neid tooteid või teenuseid põhiplatvormiteenuse baasil, saavad sisule juurdepääsu kontrollijad tagada oma pakkumisele parema järjestuspositsiooni sama põhiplatvormiteenust kasutavate kolmandate isikute tootepakkumistega võrreldes. Näiteks võib seda esineda toodete või teenuste, sealhulgas muude põhiplatvormiteenuste puhul, mis järjestatakse internetipõhiste otsingumootorite kaudu esitatud tulemustes või mis osaliselt või täielikult lõimitakse internetipõhiste otsingumootorite tulemustesse, teatavat teemat puudutavate tulemuste rühmade puhul, mis kuvatakse koos internetipõhise otsingumootori tulemustega, mida teatavad lõppkasutajad kasutavad internetipõhisest otsingumootorist eraldiseisva või täiendava teenusena. Näiteks võib tuua ka tarkvararakendused, mida levitatakse tarkvararakenduste poodide kaudu, või tooted või teenused, mida tõstetakse esile ja esitletakse sotsiaalvõrgustiku uudisvoos, või tooted või teenused, mis järjestatakse otsingutulemustes või kuvatakse internetipõhises kauplemiskohas. Sellistes olukordades on sisule juurdepääsu kontrollijal korraga kaks rolli, kuna ta on nii kolmandast isikust teenuseosutajate vahendaja kui ka sisule juurdepääsu kontrollija toodete või teenuste otsene pakkuja. Seega võivad kõnealused sisule juurdepääsu kontrollijad otseselt kahjustada nendel põhiplatvormiteenustel pakutavate toodete või teenuste konkurentsivõimet, kahjustades seeläbi ärikasutajaid, kes ei ole sisule juurdepääsu kontrollija kontrolli all. (49)Sellistes olukordades ei tohiks sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuses järjestamisel rakendada õiguslike, kaubanduslike või tehniliste vahendite abil eri- või eeliskohtlemist nende toodete või teenuste kasuks, mida ta ise pakub või mida tema kontrollitavad ärikasutajad pakuvad. Vastava kohustuse tõhususe huvides tuleks samuti tagada, et kõnealuse järjestuse suhtes kohaldatavad tingimused on üldiselt õiglased. Selles kontekstis peaks järjestamise mõiste hõlmama kõiki suhtelise tähtsuse vorme, sealhulgas tulemuste kuvamine, hinnangud, lingid või häälotsingutulemused. Tagamaks, et see kohustus on tõhus ja et sellest ei saa kõrvale hoida, tuleks seda kohaldada ka igasuguste selliste meetmete suhtes, millel võib olla samaväärne toime nagu järjestamisega seotud eri- või sooduskohtlemisel. Selle kohustuse kohaldamist ja jõustamist peaksid hõlbustama ka määruse (EL) 2019/1150 artikli 5 kohaselt vastu võetud suunised. (50)Sisule juurdepääsu kontrollijad ei tohiks piirata ega takistada lõppkasutajate vaba valikut, takistades tehniliselt eri tarkvararakenduste ja teenuste vaheldumisi kasutamist või nende tellimist. See võimaldaks suuremal hulgal teenuseosutajatel oma teenuseid pakkuda, tagades seeläbi lõppkasutajale rohkem valikuvõimalusi. Seega peaksid sisule juurdepääsu kontrollijad tagama kasutajatele vaba valiku, olenemata sellest, kas nad toodavad riistvara, mille abil sellistele tarkvararakendustele või -teenustele juurde pääsetakse, ning nad ei tohiks tekitada kunstlikke tehnilisi tõkkeid, et muuta teenuseosutaja vahetamine võimatuks või ebatõhusaks. Üksnes teatava toote või teenuse tarbijale pakkumist (sealhulgas eelpaigaldamise teel) ning lõppkasutajale parema pakkumuse tegemist, näiteks hinnaalanduse või parema kvaliteedi pakkumisega, ei tohiks iseenesest käsitada kui teenuseosutaja vahetamise tõkestamist.

(51)Sisule juurdepääsu kontrollijad võivad takistada lõppkasutajate juurdepääsu internetisisule ja -teenustele, sealhulgas tarkvararakendustele. Seega tuleks kehtestada eeskirjad, millega tagatakse, et sisule juurdepääsu kontrollijad ei saa oma käitumisega piirata lõppkasutajate õigust pääseda avatud internetti. Sisule juurdepääsu kontrollijad võivad ka tehniliselt piirata lõppkasutajate võimalusi kasutada tõhusalt vaheldumisi eri internetiühenduse teenuse pakkujaid, eelkõige selle kaudu, et neil on kontroll operatsioonisüsteemide või riistvara üle. See suurendab internetiühenduse teenustega seotud tingimuste ebavõrdsust ja kahjustab kokkuvõttes lõppkasutajaid. Seepärast tuleks tagada, et sisule juurdepääsu kontrollijad ei piiraks põhjendamatult lõppkasutajaid internetiühenduse teenuse pakkuja valimisel. (52)Sisule juurdepääsu kontrollijatel võib olla kahetine roll ka seoses sellega, et nad on korraga nii operatsioonisüsteemide kui ka seadmete, sealhulgas nende seadmete tehniliste funktsioonide arendajad. Näiteks võib sisule juurdepääsu kontrollija, kes on seadme tootja, piirata juurdepääsu mõnele selle seadme funktsioonile, näiteks lähiväljaside tehnoloogiale ja selle tehnoloogia kasutamiseks vajalikule tarkvarale, mida võib vaja olla selleks, et tõhusalt osutada sisule juurdepääsu kontrollija pakutavat kõrvalteenust või potentsiaalset kolmanda isiku pakutavat sama kõrvalteenust. Selline juurdepääs võib olla vajalik ka asjaomaste kõrvalteenustega seotud tarkvararakenduste jaoks, et tõhusalt pakkuda sarnaseid funktsioone, nagu pakuvad sisule juurdepääsu kontrollijad. Kui sellist kahetist rolli kasutatakse viisil, mis takistab teistel kõrvalteenuste või tarkvararakenduste pakkujatel võrdsetel tingimustel juurdepääsu samale operatsioonisüsteemile, riist- või tarkvarale, mis on kättesaadav või mida kasutatakse sisule juurdepääsu kontrollijate kõrvalteenuste osutamise korral, võib see oluliselt kahjustada selliste kõrvalteenuste osutajate innovatsioonitegevust ja vähendada selliste kõrvalteenuste lõppkasutajate valikuvõimalusi. Seega peaksid sisule juurdepääsu kontrollijad olema kohustatud tagama võrdsetel tingimustel juurdepääsu samadele operatsioonisüsteemi, riist- või tarkvaraelementidele ning võrdel tasemel koostalitlusvõime, mis on tagatud või mida kasutatakse sisule juurdepääsu kontrollija kõrvalteenuste osutamise korral. (53)Tingimused, mille alusel sisule juurdepääsu kontrollijad pakuvad ärikasutajatele (sealhulgas nii reklaamijatele kui ka avaldajatele) internetireklaamiteenuseid, on sageli läbipaistmatud. Seetõttu ei ole reklaamijatel ega avaldajatel sageli piisavalt teavet reklaami mõju kohta. Et suurendada käesoleva määruse alusel määratletud internetireklaamiteenuste, sealhulgas sama teenuseosutaja muude põhiplatvormiteenustega täielikult integreeritud reklaamiteenuste osutamisel õiglust, läbipaistvust ja konkurentsi, peaksid sisule juurdepääsu kontrollijad tagama reklaamijatele ja avaldajatele nende taotluse korral tasuta juurdepääsu kõnealuse kontrollija tulemuste mõõtmise vahenditele ning teabele, mida võivad vajada reklaami avaldavate ettevõtjate nimel tegutsevad reklaamijad või reklaamiagentuurid või avaldajad, et nad saaksid ise sõltumatult kontrollida asjaomaste internetireklaamiteenuste osutamisega seonduvat. (54)Sisule juurdepääsu kontrollijad lõikavad kasu sellest, et neil on juurdepääs tohutule hulgale andmetele, mida nad koguvad põhiplatvormiteenuste ja muude digiteenuste osutamise käigus. Tagamaks, et sisule juurdepääsu kontrollijad ei kahjustaks põhiplatvormiteenuste avatust konkurentsile ega pärsiks dünaamilise digisektori innovatsioonipotentsiaali, piirates ärikasutajate suutlikkust oma andmeid tõhusalt portida, tuleks äri- ja lõppkasutajatele tagada tõhusalt ja viivitamata juurdepääs struktureeritud, üldkasutatavas ja masinloetavas vormingus andmetele, mida nad on esitanud või loonud seoses sisule juurdepääsu kontrollija asjakohaste põhiplatvormiteenuste kasutamisega. See peaks kehtima ka mis tahes muude eri koondamistaseme andmete kohta, mis võivad olla vajalikud, et sellist portimist tõhusalt võimaldada. Samuti tuleks tagada, et äri- ja lõppkasutajad saavad neid andmeid reaalajas tõhusalt portida, näiteks kvaliteetsete rakendusliideste kaudu. Teenusepakkujate vahetamise või mitme võrgu kasutamise hõlbustamine peaks omakorda suurendama äri- ja lõppkasutajate valikuvõimalusi ning motiveerima sisule juurdepääsu kontrollijaid ja ärikasutajaid uuendusi tegema. (55)Ärikasutajad, kes kasutavad suurte sisule juurdepääsu kontrollijate pakutavaid põhiplatvormiteenuseid, ning selliste ärikasutajate lõppkasutajad esitavad ja loovad suurel hulgal andmeid, sealhulgas teenusekasutamisest tuletatud andmeid. Et tagada ärikasutajatele juurdepääs sel viisil loodud asjakohastele andmetele, peaks sisule juurdepääsu kontrollijad võimaldama kõnealuste kasutajate taotluse korral sellistele andmetele vaba ja tasuta juurdepääsu. Selline juurdepääs tuleks tagada ka ärikasutajate lepingulistele kolmandast isikust töövõtjatele, kes tegutsevad ärikasutajate huvides nende andmete volitatud töötlejana. Andmeid, mida esitavad või loovad samad ärikasutajad ja nende ärikasutajate samad lõppkasutajad sama sisule juurdepääsu kontrollija muude teenuste kasutamisel, võib saada juhul, kui need on asjaomase taotlusega lahutamatult seotud. Selleks ei tohiks sisule juurdepääsu kontrollija rakendada lepingulisi ega muid piiranguid, et takistada ärikasutajate juurdepääsu asjakohastele andmetele, ning peaks võimaldama ärikasutajatel hankida oma lõppkasutajatelt andmete kasutamiseks ja otsimiseks nõusoleku, kui selline nõusolek on nõutav määruse (EL) 2016/679 ja direktiivi 2002/58/EÜ alusel. Sisule juurdepääsu kontrollijad peaksid ka võimaldama nendele andmetele reaalajas juurdepääsu, kasutades selleks asjakohaseid tehnilisi meetmeid, näiteks luues kvaliteetse rakendusliidese. (56)Internetipõhiste otsingumootorite väärtus nende vastavate äri- ja lõppkasutajate jaoks suureneb, kui nende kasutajate koguarv kasvab. Internetipõhise otsingumootori teenuse osutajad koguvad ja säilitavad koondandmete kogusid, mis sisaldavad teavet selle kohta, mida kasutajad otsisid ning kuidas nad neile esitatud tulemustele reageerisid. Internetipõhise otsingumootori teenuse osutajad koguvad kõnealuseid andmeid nende internetipõhise otsingumootori teenuse kaudu tehtud otsingute käigus ja asjakohasel juhul nende järgmise etapi äripartnerite platvormide kaudu tehtud otsingute käigus. Sisule juurdepääsu kontrollijate juurdepääs sellisele järjestamiste, päringute, klõpsamiste ja vaatamiste andmetele võimaldab oluliselt takistada turule sisenemist ja laienemist ning selle tulemusena kannatab konkurents internetipõhise otsingumootori teenuste turul. Seega tuleks sisule juurdepääsu kontrollijatele panna kohustus tagada ka teistele selliste teenuste osutajatele õiglastel, mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel juurdepääs järjestuste, päringute, klõpsamiste ja vaatamiste andmetele, mis on seotud internetipõhist otsingumootorit kasutavate tarbijate tehtavate tasuta ja tasuliste otsingutega, et need kolmandast isikust teenuseosutajad saaksid oma teenuseid optimeerida ja asjaomase põhiplatvormiteenuse osutajale konkurentsi pakkuda. Selline juurdepääs tuleks tagada ka otsingumootoriteenuse osutaja lepingulistele kolmandast isikust töövõtjatele, kes tegutsevad kõnealuse otsingumootoriteenuse osutaja huvides nende andmete volitatud töötlejana. Oma otsinguandmetele juurdepääsu võimaldamisel peaks kontrollija tagama asjakohaste vahenditega lõppkasutajate isikuandmete kaitse, ilma et see oluliselt halvendaks andmete kvaliteeti või kasulikkust. (57)Ärikasutajatele, kes otsivad võimalusi lõppkasutajateni jõuda, on väga olulised ka sellised sisule juurdepääsu kontrollijad, kes pakuvad juurdepääsu tarkvararakenduste poele. Pidades silmas kõnealuste sisule juurdepääsu kontrollijate ja nende tarkvararakenduste poodide ärikasutajate ebavõrdset läbirääkimispositsiooni, ei tohiks lubada neil sisule juurdepääsu kontrollijatel kehtestada üldtingimusi, sealhulgas hinnatingimusi, mis oleksid ebaõiglased või millega kaasneks põhjendamatu eristamine. Hindu või muid juurdepääsuga seotud üldtingimusi tuleks pidada ebaõiglaseks, kui nende tulemusena ei ole ärikasutajate suhtes kehtestatud õigused ja kohustused tasakaalus või kui need annavad sisule juurdepääsu kontrollijale eelise, mis on ebaproportsionaalne teenusega, mida kõnealune sisule juurdepääsu kontrollija ärikasutajatele osutab, või mis panevad ärikasutaja ebasoodsasse olukorda seoses sisule juurdepääsu kontrollija teenustega sarnaste teenuste pakkumisega. Üldiste juurdepääsutingimuste õigluse üle otsustamisel võib lähtuda järgmistest võrdlusalustest: samade või sarnaste teenuste hinnad või tingimused, mille on kehtestanud teised tarkvararakenduste poe pakkujad; hinnad või tingimused, mille on kehtestanud tarkvararakenduste poe pakkuja muude seotud või sarnaste teenuste või eri liiki lõppkasutajate jaoks; tarkvararakenduste poe pakkuja kehtestatud samade teenuste hinnad muudes geograafilistes piirkondades; tarkvararakenduste poe pakkuja kehtestatud selliste teenuste hinnad, mis on samad, mida sisule juurdepääsu kontrollija ise pakub. Selle kohustusega ei tohiks kehtestada juurdepääsuõigust ning see ei tohiks piirata tarkvararakenduste poe pakkujate võimalust võtta nõuetekohane vastutus ebaseadusliku ja soovimatu sisu vastu võitlemisel, nagu näeb ette [digiteenuste õigusakt]. (58)Et tagada käesolevas määruses sätestatud kohustuste tõhusus ja ühtlasi see, et need piirduksid üksnes sellega, mis on vajalik avatud konkurentsi tagamiseks ja sisule juurdepääsu kontrollijate ebaõiglase käitumisega võitlemiseks, on oluline need kohustused selgelt määratleda ja piiritleda, nii et sisule juurdepääsu kontrollija saaks neid viivitamata täita, järgides seejuures täielikult määruse (EL) 2016/679 ja direktiivi 2002/58/EÜ sätteid ning tarbijakaitse, küberturvalisuse ja tooteohutuse eeskirju. Sisule juurdepääsu kontrollijad peaksid lõimima käesoleva määruse täitmise oma protsessidesse. Seepärast peaksid vajalikud meetmed olema võimalikult suures ulatuses integreeritud (sisse projekteeritud) sisule juurdepääsu kontrollijate kasutatavasse tehnoloogilisse lahendusse. Teatavatel juhtudel võib siiski olla asjakohane, et komisjon täpsustab pärast asjaomase sisule juurdepääsu kontrollijaga peetud dialoogi teatavaid meetmeid, mida asjaomane sisule juurdepääsu kontrollija peaks võtma, et täita tõhusalt kohustusi, mida võidakse täiendavalt täpsustada. Selline regulatiivse dialoogi võimalus peaks hõlbustama sisule juurdepääsu kontrollijate jaoks määruse sätete täitmist ja kiirendama määruse nõuetekohast kohaldamist. (59)Proportsionaalsuse tagamiseks tuleks sisule juurdepääsu kontrollijatele anda võimalus taotleda konkreetse kohustuse kohaldamise peatamist niivõrd, kuivõrd see on vajalik, ja erandlikel asjaoludel, mis ei sõltu sisule juurdepääsu kontrollijatest, näiteks ettenägematu väline šokk, mis on ajutiselt oluliselt vähendanud lõppkasutajate nõudlust asjaomase põhiplatvormiteenuse järele, eeldusel et sisule juurdepääsu kontrollija tõendab, et konkreetse kohustuste täitmine võib ohustada tema liidus toimuva tegevuse majanduslikku elujõulisust. (60)Erandlikel asjaoludel ja piiratud põhjustel, mis on seotud avaliku kõlbluse, rahvatervise või avaliku julgeolekuga, peaks komisjonil olema võimalik otsustada, et asjaomast kohustust teatava põhiplatvormiteenuse suhtes ei kohaldata. Sääraste avalike huvide mõjutamine võib viidata sellele, et teatava kohustuse jõustamise kulu ühiskonnale tervikuna oleks teatavatel erandjuhtudel liiga suur ja seega eba