ET Euroopa Liidu Teataja C 132/55

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „„Noorte liikuvus”. Algatus noorte potentsiaali vallandamiseks eesmärgiga saavutada Euroopa Liidus arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv””

KOM(2010) 477 lõplik

2011/C 132/10

Raportöör: Pavel TRANTINA

Kaasraportöör: Juan MENDOZA CASTRO

15. septembril 2010. aastal otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „„Noorte liikuvus”. Algatus noorte potentsiaali vallandamiseks eesmärgiga saavutada Euroopa Liidus arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv””

KOM(2010) 477 lõplik.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon võttis arvamuse vastu 24. veebruaril 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 470. istungjärgul 15.–16. märtsil 2011 (15. märtsi istungil) ühehäälselt vastu järgmise arvamuse.

1. Soovituste kokkuvõte

1.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on teadlik vajadusest keskenduda noortele, keda praegune majanduskriis tõsiselt mõjutab. Komitee tunnustab algatuse „Noorte liikuvus” kasulikkust Euroopa 2020. aasta strateegia meetmete lahutamatu osana ja tervitab teatises esitatud üldisi ettepanekuid. Komitee on valmis panustama nende elluviimisse, ühendades jõud sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega, tõstes algatuse profiili ning aidates määratleda lünki selles algatuses, mis on Euroopa Liidu noorsoostrateegia osa.

1.2 Komitee rõhutab, et algatuses „Noorte liikuvus” väljapakutud eesmärke tuleks jälgida ning rakendamise edenemist mõõta selgete näitajate abil, et liikmesriigid saaksid oma jõupingutusi tõhustada, kui eesmärke ei suudeta õigeks ajaks saavutada.

1.3 Ajal, mil majanduskriis on sundinud eelarve prioriteete läbi vaatama, rõhutab komitee riiklikul ja ELi tasandil noorte harimiseks, koolitamiseks ja tööhõiveks määratud vahendite tulemusliku kasutamise jätkamise ja võimalusel suurendamise olulisust. Majanduse elavdamise poliitika peab julgustama stabiilsete töökohtade loomist ja ennetama õpingute katkestamist.

1.4 Komitee toetab kvaliteediraamistiku loomist praktikakohtadele ning tervitab meetmeid, mis on suunatud õiguslike ja halduslike takistuste kõrvaldamisele noorte vabalt liikumiselt hariduse omandamise, ametipraktika ja tööpraktika eesmärgil.

1.5 Komitee tervitab komisjoni kavatsust parandada mitteametliku hariduse tunnustamist ja suurendada väljaspool ametlikku haridussüsteemi omandatud oskuste nähtavust (näiteks Euroopa oskuste passi abil). Arutelul tunnustamise viiside üle tuleks keskenduda ka pakutava hariduse ja väljaõppe kvaliteedile ning selle järelevalvele ja kontrollile. Komitee tuletab samas meelde, et mitteametlikku haridust tõhustavatest meetmetest peaksid kasu saama kõik, mitte ainult vähem võimalusi omavad noored.

1.6 Komitee tervitab riiklikul tasandil selliste vahendite väljatöötamist, mis aitavad noortel liikuda koolist tööturule (näiteks noortegarantii). Komitee on samas arvamusel, et mõningaid teisi algatusi tuleks enne nende rakendamist täiendavalt uurida. See puudutab kõrghariduse tulemuslikkuse võrdlemist, noorte liikuvuse kaardi väljatöötamist, algatuse „Sinu esimene EURESi töökoht” loomist ja Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress” tuleviku käsitlemist.

1.7 Komitee toetab komisjoni jõupingutusi määratleda kõige tulemuslikumad viisid noorte tööhõive toetamiseks. Sinna hulka kuuluvad koolitusprogrammid, turvalisusega seotud meetmed ja aktiveerimisega seotud hüvitised, värbamistoetused ja sobilikud palga- ja sotsiaalkaitsekorraldused ning karjäärinõustamine. Komitee rõhutab, et neid samme tuleb astuda, kasutades ja tõhustades sotsiaaldialoogi ja kodanikuühiskonnaga peetavat dialoogi.

1.8 Algatusega tõstetakse tõesti esile haridust ja tööhõivet, kuid selles ei panda piisavalt rõhku sotsiaalkapitali ja noorte osaluse arendamisele Euroopa kodanikuühiskonnas. Lisaks sellele peaks noortele suunatud strateegiate üks prioriteet olema ka kaasav majanduskasv ning nende elluviimiseks vajalikud vahendid, nagu näiteks olemasoleva programmi „Aktiivsed noored” jätkamine ja tõhustamine.

1.9 Komitee avaldab kahetsust, et algatusest jäeti välja tegevused, mis tugevdavad ja arendavad noorte sotsiaalset ja ühiskondlikku mõõdet Euroopas. Pealkiri „Noorte liikuvus” peaks kajastuma teatises. See ei ole mitte ainult „noortest” või „noortele suunatud”, vaid pigem „koos noortega”, rõhutades noorte aktiivset osalust pakutud meetmete rakendamisel. Komitee palub komisjonil kaasata algatusse vajalikud meetmed.

1.10 Komitee teeb ettepaneku, et algatuse eriveebilehel olev uus teabepakett lisatakse olemasolevatesse teabeallikatesse, nagu PLOTEUS, YOUTH ja muud portaalid. Uue teabe lisamine olemasolevatele veebilehtedele võiks olla edukam ja aidata noori sellele lihtsamini ligi pääseda.

1.11 Praktikakohad peaksid olema ligitõmbavamad ja need peaksid kajastama kõigi asjaomaste osapoolte huve. Liikmesriigid peaksid erinevate stiimulite abil julgustama tööandjaid looma noortele rohkem praktikavõimalusi ning seejärel rohkem ja paremaid töökohti.

1.12 Komitee tervitab Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) kasutamisele omistatud tähtsust. Pidades liikmesriikidega läbirääkimisi uue finantsperspektiivi eelarvesätete üle, peaks komisjon eelkõige keskenduma sellele, kas ESFi algatustele ja eriti noortega seotud algatustele on piisavalt rahalisi vahendeid.

1.13 Komitee uurib põhjalikult Euroopa õppelaenude süsteemi võimalikku panust võrreldes juba olemasolevate võimaluste ja vahenditega.

2. Komisjoni algatuse kokkuvõte

2.1 Euroopa 2020. aasta strateegia püstitab pretensioonikad eesmärgid saavutada arukas, kaasav ja jätkusuutlik majanduskasv. Noortel on selle saavutamisel võtmeroll. Kvaliteetne haridus ja koolitus kõikidele, edukas ja jätkusuutlik liitumine tööturuga, inimväärne ja piisavalt tasustatud töö ning noorte suurema liikuvuse võimalused on peamised elemendid „kõigi noorte potentsiaali vallandamisel” (1) ja seega Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisel. Selle tulemusel muudab algatuses „Noorte liikuvus” esitatud meetmete kogum selle üheks strateegia juhtalgatuseks.

2.2 Algatuse „Noorte liikuvus” eesmärk on tugevdada üleeuroopalise hariduse ja koolituse koostöö strateegilise raamistiku (ET 2020) eesmärke ja prioriteete ja rakendada meetmeid, et saavutada järgmised eesmärgid:

— parandada noorte väljavaateid tööturule edukaks sisenemiseks ja seal püsimiseks;

— võimaldada rohkematele noortele juurdepääs kõrgharidusele;

— kohandada haridus ja kutseharidus selliselt, et need vastaksid paremini noorte vajadustele;

— tagada, et 2020. aastaks saaks iga Euroopa kodanik soovi korral õppida või saada väljaõpet välismaal;

— vähendada noorte töötust, suurendades noortele ligipääsetavate töökohtade ja üliõpilastele mõeldud praktikakohtade arvu ettevõtetes ning sellise töökogemuse mahtu, mis edendab üliõpilaste ettevõtlikkust;

— pakkuda rohkem ja paremat teavet ELi vahendite kohta, mis toetavad liikuvust, eelkõige kursusi, väljaõpet või praktikat välismaal jne.

2.3 Iga prioriteetse valdkonna kohta on koostatud mitmed uued põhimeetmed. Need koosnevad ettepanekutest, mille eesmärk on aidata eriti kaasa kõnealuste prioriteetide saavutamisele.

3. Komitee üldised märkused komisjoni teatise kohta

3.1 Juhtalgatus „Noorte liikuvus” on kooskõlas Euroopa Liidu 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiaga. Selles rõhutatakse uut terviklikku käsitust, milles nähakse noorte haridus- ja tööhõivepoliitikat tihedalt seotuna teiste juhtalgatuste ning viie ELi peamise eesmärgiga. Komitee toonitab vajadust ELi ja riikliku tasandi poliitikasuundumuste sidususe ning valitsusväliste sidusrühmade võtmerolli järele.

3.2 Komitee sooviks rõhutada, et algatust tuleks vaadelda suurima majanduskriisi kontekstis, mille sarnast ei ole Euroopas kogetud aastaid. Seda ei tohi tähelepanuta jätta, kuivõrd algatus on loodud „noorte potentsiaali vallandamiseks eesmärgiga saavutada Euroopa Liidus arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv”. Asjakohane on küsida, kuidas mõjutab kriis praegusel hetkel tööga kindlustatust, sotsiaalseid õigusi ning kõiki üliõpilaste ja tööjõu liikuvuse kavasid ja projekte. Komitee peab tähtsaks rõhutada seoseid kavandatud majandusele orienteeritud meetmete ja mõju vahel, mida need võivad avaldada olemasolevatele, noorte jaoks väga väärtuslikele Euroopa kavadele ja programmidele. Mis tahes kärpeid tuleks vältida. Olemasolevaid vahendeid tuleks hoopis paremini suunata ja võimalusel märkimisväärselt suurendada.

3.3 Komitee tunnustab algatuse „Noorte liikuvus” väärtust Euroopa 2020. aasta strateegia meetmete lahutamatu osana ja tervitab teatises esitatud üldisi ettepanekuid. Algatusega tuleks ennekõike tulemuslikumalt ühendada erinevad olemasolevad ja tulevased meetmed ja projektid, et parandada ülalmainitud eesmärkide saavutamise võimalusi. Komitee avaldab kahetsust, et algatusest jäeti välja tegevused, mis tugevdavad ja arendavad noorte sotsiaalset ja ühiskondlikku mõõdet Euroopas. Pealkiri „Noorte liikuvus” peaks kajastuma teatises. See ei ole mitte ainult „noortest” või „noortele suunatud”, vaid pigem „koos noortega”, rõhutades noorte aktiivset osalust pakutud meetmete rakendamisel. Komitee palub komisjonil kaasata algatusse vajalikud meetmed.

3.4 Kuna algatus hõlmab kaht peamist valdkonda – haridust ja tööhõivet –, hindab komitee asjaolu, et sellega tõstetakse esile liikuvust, ligitõmbavust ja kvaliteeti, ühendades algatuse seega strateegilisse raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal (ET 2020) ja eelkõige selle strateegilistesse eesmärkidesse 1 ja 2. Selles algatuses on oluline panna erilist rõhku õppimisega seotud liikuvuse suurendamisele, kõrghariduse ajakohastamisele, vabahariduse ja mitteametliku hariduse tõhustamisele ja tunnustamisele ning tõhusate, pikaajaliste investeeringute tagamisele hariduses ja kutsehariduses.

3.5 Komitee tervitab ka asjaolu, et algatuses tõstetakse esile seoseid eesmärkide ja Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku kestva rakendamise, avatumate haridussüsteemide, parema nõustamise ning haridusasutuste ja tööandjate (2) partnerluse vahel. Komitee soovitab käesoleva algatuse rakendamisel keskenduda peamiselt haridussüsteemide avamisele ja kohandamisele ühiskonna ja tööturu vajadustele, tõhusalt sidudes algatuse „Noorte liikuvus” õppimisega seotud liikuvuse olemasolevate vahenditega, nagu Europass ja Euroopa ainepunktisüsteem (ECTS), ning tõhustades koostööd nii haridusasutuste ja tööandjate kui ka ametiühingute, üliõpilaste ja muude sidusrühmade vahel.

3.6 Algatuses tõstetakse tõepoolest esile haridust ja tööhõivet, kuid selles ei panda piisavalt rõhku sotsiaalkapitali arendamisele ja noorte osaluse edendamisele Euroopa kodanikuühiskonnas. Selles osas ei vasta algatus „Noorte liikuvus” piisavalt eesmärkidele, mis seati ELi uues, 2009. aastal vastu võetud noorsoostrateegias „Investeerimine ja mobiliseerimine”, ega eesmärkidele Lissaboni lepingus (artikli 165 lõige 2), millega tugevdatakse kodakondsuse mõõdet ja vajadust julgustada noori osalema demokraatlikus elus, ja noortele suunatud tegevustele. Algatusse tuleb lisada ärimaailmaga otseselt seotud võtmeoskused (nagu innovatsioon ja ettevõtlikkus), kodanikuõpetus, solidaarsus ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamine, st noorte täielik kaasamine sotsiaalmeetmete kavva, samuti tuleb välja töötada ja algatusse lisada vajalikud toetusmeetmed.

3.7 Lisaks sellele peaks noortele suunatud strateegiate üks prioriteet olema ka kaasav majanduskasv ning nende elluviimiseks vajalikud vahendid, nagu näiteks olemasoleva programmi „Aktiivsed noored” jätkamine ja tõhustamine.

3.8 Algatusse tuleks selgemalt lisada mõned diskrimineerimisvastased aspektid. Komitee teeb ettepaneku kaasata algatusse meetmed, mis puudutavad noorte meeste ja naiste palgaerinevuste probleemi. Käsitleda tuleks kohalike ja rändetaustaga inimeste erinevusi ja viimatinimetatute raskusi võrdsete tingimuste ja kvalifikatsiooni saavutamisel. Nõuetekohast tähelepanu peaks saama ka ebasoodsas olukorras noorte kaasamine tööturule.

3.9 Algatuses väljapakutud eesmärke tuleks jälgida ning rakendamise edenemist mõõta selgete näitajate abil, et liikmesriigid saaksid oma jõupingutusi tõhustada, kui eesmärke ei suudeta õigeks ajaks saavutada.

3.10 Arvamuse järgnevas osas uurib komitee teatises määratletud prioriteetseid valdkondi ning esitab märkused ja täiendava teabe iga uue väljapakutud põhimeetme kohta.

4. Modernsete haridus- ja koolitussüsteemide arendamine põhipädevuste ja vilumuste omandamiseks

4.1 Teha nõukogu soovituse eelnõu ettepanek varase kooli poolelijätmise vähendamise kohta (2010)

4.1.1 Koolist väljalangemise määra vähendamine on eriti tähtis küsimus eelkõige mõne liikmeriigi jaoks. See on samuti üks Euroopa 2020. aasta strateegia võtme-eesmärk ja tuleneb otseselt üleeuroopalise hariduse ja koolituse koostöö strateegilises raamistikus (ET 2020) määratletud võrdluskriteeriumitest. Ajal, mil majanduskriis on põhjustanud eelarvekärpeid, rõhutab komitee nende riiklikul tasandil määratud vahendite säilitamise ja võimalusel suurendamise tähtsust, mis on kavandatud kooli poolelijätmise ennetamiseks.

4.2 Käivitada kirjaoskuse kõrgetasemeline eksperdirühm (2010)

4.2.1 Komitee toetab meetmeid, mis on osutunud tõhusaks koolilaste ja üliõpilaste võimete parandamisel ning kirjaoskamatuse kaotamisel ELis. Lisaks rõhutab komitee nende programmide tähtsust, mis edendavad sotsiaalselt ebasoodsas olukorras perekondadest pärit ja rändetaustaga noorte osalust. Tähtis on, et kõrgetasemeline eksperdirühm pakuks dialoogi- ja konsultatsioonivõimalusi sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega.

4.3 Tõsta kutsehariduse- ja koolituse ligitõmbavust, pakkumist ja kvaliteeti

4.3.1 Tuginedes konsultatsioonidele Cedefopiga, rõhutab komitee vajadust vaadata läbi Euroopa haridus-, koolitus- ja õppimisstrateegiad, sh kutseharidus ja -koolitus. Vajalik on:

— sihipärasem haridus ja koolitus;

— ulatuslikumate teadmiste, oskuste ja pädevuste edendamine ja väärtustamine;

— teadmiste ja oskuste ebakõla vähendamine;

— uute õpikeskkondade toetamine;

— haridus- ja koolitusstruktuuride ja -asutuste avamine;

— isiklike vajaduste arvestamine.

4.3.2 Seetõttu tervitab komitee Brügge kommünikeed, mille eesmärk on tõhustada Euroopa koostööd kutsehariduse ja -koolituse alal ja milles määratletakse 11 pikaajalist strateegilist eesmärki järgmiseks kümnendiks (2011–2020). Komitee toetab kutsehariduse kvaliteedi parandamist ELi tasandil. Kutseharidus ja -koolitus peaks olema üks esimestest uutest sihtvaldkondadest, mis saab kasu suuremast liikuvusest.

4.4 Teha ettepanek ametipraktika kvaliteediraamistiku loomiseks

4.4.1 Komitee tervitab meetmeid, millega kõrvaldatakse õiguslikud ja halduslikud takistused noorte vabalt liikumiselt ametipraktika eesmärgil. Struktureeritud dialoogi käigus noortega määratleti veel üks võtmeprobleem: ametipraktika kvaliteedi erinevus liikmesriikides. Euroopa raamistik peaks seega algatama riikliku arutelu noortele pakutava ametipraktika, tööpraktika ja töölepingute kvaliteedi teemal. Ametipraktika peaks olema osa hariduskavast ja sisaldama tugevat hariduslikku elementi, mis võimaldab noortel seejärel leida stabiilseid, kvaliteetseid, piisavalt tasustatud ja mittediskrimineeritavaid töökohti.

4.4.2 Ametipraktika kvaliteediraamistiku nõue peaks olema kohaldatav kõikidele reaalse töökeskkonna õppevormidele, hoolimata sellest, kas need kuuluvad ametlikesse haridusprogrammidesse või viiakse ellu vabatahtlikkuse alusel väljaspool mis tahes ametlikku õpetamisraamistikku. Ametipraktika ei tohiks iseenesest olla töökoha asenduseks, vaid peaks pakkuma praktikantidele oskusi, mis on vajalikud sujuvaks siirdumiseks tööellu. Noored praktikandid peaksid saama rahalist kompensatsiooni iga reaalse tööülesande täitmise eest ja neile peaks laienema ka sotsiaalkindlustus. Selleks, et ametipraktika oleks tõhus ja tööturu seisukohalt asjakohane, on oluline kaasata sotsiaalpartnerid selle kavandamisse, organiseerimisse, elluviimisse ja rahastamisse.

4.4.3 Praktikakohad peaksid olema ligitõmbavamad ja need peaksid kajastama kõigi asjaomaste osapoolte huve. Liikmesriigid peaksid erinevate stiimulite abil julgustama tööandjaid looma noortele rohkem praktikavõimalusi ning seejärel rohkem ja paremaid töökohti, võttes arvesse sotsiaalpartnerite vastuvõetud raamkokkulepet kaasavate tööturgude kohta.

4.5 Teha nõukogu soovituse ettepanek mitteametliku ja vabahariduse edendamiseks ja valideerimiseks (2011)

4.5.1 Komitee jaoks on see küsimus olnud pikka aega väga oluline ja seepärast toetab ta täiendavaid asjaomaseid meetmeid. Komitee tervitab eelkõige tugevat rõhuasetust mitteametlike õpitulemuste tunnustamisele. Arutelul tunnustamise viiside üle tuleks keskenduda ka mitteformaalse õppimise kvaliteedile, kontrollile ning järelevalvele selle üle. Mitteametlikku haridust tõhustavatest meetmetest peaksid kasu saama kõik, mitte ainult ebasoodsas olukorras noored.(nagu teatises märgitud). Mitteametlik haridus, mida pakuvad peamiselt valitsusvälised organisatsioonid vabatahtlike tegevuste kaudu, on oluline võimalus, mille abil saavad noored omandada tänapäeva maailmas vajalikke oskusi, eelkõige loovuse, meeskonnatöö, probleemide lahendamise oskuste, keeleoskuse, mitmekultuurilise teadlikkuse, empaatiavõime ning algatusvõime ja vastutustunde osas.

4.5.2 Mitteametliku hariduse tunnustamise osas on tööandjatel võtmeroll selle vastuvõetavuse suurendamisel ning ka kutse- ja kõrgharidusasutuste roll on seejuures otsustava tähtsusega.

4.5.3 Mitteametliku ja vabahariduse tunnustamise vallas on juba mitmeid häid tavasid riiklikul tasandil, näiteks „Profilpass” Saksamaal ja „Keys for life” Tšehhi Vabariigis. Neid tuleks nõukogu soovituse ettepaneku koostamisel arvesse võtta. Komisjon peaks andma oma panuse heade tavade levitamisele ja analüüsile ning võtma arvesse Euroopa Liidu eri paigus valitsevaid suuri arengu-, traditsioonide ja olude erinevusi.

5. Kõrghariduse ligitõmbavuse edendamine teadmistepõhise majanduse jaoks

5.1 Toetada kõrghariduse reformimist ja ajakohastamist teatise esitamise kaudu (2011), milles sätestatakse kõrghariduse uus tugevdatud tegevuskava

5.1.1 Kõrgharidusreform peaks mängima olulisemat rolli ELi 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisel. Nende kohaselt peaks Euroopa Liidust saama juhtiv teadmiste-, innovatsiooni- ja arenguühiskond. Kolmanda taseme haridussüsteemide ajakohastamine, Euroopa kõrgharidusruumi loomine ja Bologna protsessi eesmärkide elluviimine, suurem kodanikuühiskonna ja erasektori kaasamine kõrghariduse kvaliteedi tagamise süsteemide läbivaatamine ja tugevdamine ning sotsiaalse mõõtme tähtsuse tunnustamine hariduses peaksid aitama noortel ülikoolilõpetajatel edukalt tööturule pääseda ja kõrvaldama endiselt hariduses võrdset osalemist takistavad tõkked seoses sotsiaalse ebavõrdsuse, soo, rahvusega jne.

5.2 Võrrelda kõrghariduse ja haridustulemuste tulemuslikkust

5.2.1 Üks eesmärk on määratleda võrdluskriteeriumid, et hinnata kõrghariduse tulemusi ja saavutusi. Komitee rõhutab aga, et oluline on kriteeriumid läbimõeldult välja valida tihedas koostöös haridusekspertide, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja erasektoriga, sest see on väga tundlik valdkond. Komitee jagab muret seoses muudes valdkondades kasutatavate hindamis- või klassifitseerimismeetodite võimaliku ekstrapoleerimisega ja kahtleb, kas uue mitmemõõtmelise ülikoolide pingereastamissüsteemi või -skaala loomine kuulub ELi pädevusse.

5.3 Teha ettepanek võtta vastu mitmeaastane strateegilise innovatsiooni kava (2011)

5.3.1 Strateegilise innovatsiooni kava (2011) osas juhib komitee komisjoni tähelepanu mitmetele viimaste aastate selleteemalistele arvamustele ja soovitustele (3).

6. Riikidevahelise õppe ja noorte tööhõivealase liikuvuse tugeva arengu toetamine

6.1 Luua põhjalik algatuse „Noorte liikuvus” veebisait, mis annaks teavet õppimis- ja liikuvusvõimalustest ELis (2010)

6.1.1 Komitee teeb ettepaneku, et uus teabepakett lisatakse olemasolevatesse teabeallikatesse, nagu PLOTEUS, YOUTH ja muud portaalid, kuna uue teabe lisamine olemasolevatele veebilehtedele võiks olla edukam ja aidata noori sellele lihtsamini ligi pääseda. Samuti tuleks luua vabade praktikakohtade ja vabatahtliku töö pakkumiste ühtne andmebaas ning lisada see kõnealustele veebilehtedele.

6.2 Teha nõukogu soovituse ettepanek õppega seotud liikuvuse edendamise kohta noorte seas (2010)

6.2.1 Komitee toetab õppega seotud liikuvuse suurendamisele suunatud erimeetmete tõhustamist ning rohelises raamatus „Õppega seotud liikuvuse edendamine noorte seas” esitatud ettepanekute üle toimunud avalike arutelude järelduste rakendamist. Komitee osales selles aktiivselt 2009. aastal ja esitas mitmeid väärtuslikke soovitusi (4). Pakkuda tuleks toetusmeetmeid enne ja pärast liikuvust ning selle ajal.

6.3 Luua noorte liikuvuse kaart

6.3.1 Algatusest ei selgu, kas eesmärk on luua uus kaart või anda uut hoogu olemasolevale Euro <26 kaardile. Võimaliku uue kaardi lisaväärtus tuleb selgelt määratleda ja seda tuleb võrrelda olemasolevate kaartidega.

6.4 Anda välja suunised liikuvate õppurite õigusi käsitlevate Euroopa Kohtu otsuste kohta (2010)

6.4.1 Komitee leiab, et see on positiivne meede ja juhib tähelepanu sellele, et otsused tuleks avaldada paindlikus, kergesti ligipääsetavas ja arusaadavas vormis. Need peaks olema kasutajasõbralikud ka keskkooliõpilaste jaoks.

6.5 Tehakse ettepanek võtta kasutusele Euroopa oskuste pass (2011)

6.5.1 Komitee toetab Euroopa oskuste passi loomist. Komitee leiab, et olemasolevad passid (Europass ja noortepass) tuleks ühendada ühtseks vahendiks, mis hõlmaks ühel vormil traditsioonilist CVd, ametlikku haridust (Europass) ja mitteametlikku või vabaharidust. Noori ei veena jätkuvalt asjaolu, et vahendeid on palju, need on pidevalt läbivaatamisel ega osutu seetõttu lõpuks kuigi tõhusaks. Euroopa oskuste passi edukus sõltub muu hulgas sellest, kuidas tööandjad sellesse suhtuvad ja kuidas kasutavad seda noored, kelle jaoks peavad vajalikud nõuande- ja toetusmeetmed jääma kättesaadavaks.

6.6 Rakendada algatust „Sinu esimene EURESi töökoht”

6.6.1 Komitee tervitab igat liiki toetusi, mis parandavad noorte tööhõive väljavaateid. Komitee usub, et EURESi ja muude portaalide tugevdamine ja nende teenuste kvaliteedi parandamine võivad siin abiks olla.

6.7 Luua 2010. aastal „Euroopa vabade töökohtade seire”

6.7.1 Komitee tervitab Euroopa vabade töökohtade seire korrapärast avaldamist, kuna see annab väärtusliku ja ajakohastatud ülevaate Euroopa tööturu arengutest.

6.8 Jälgida töötajate vaba liikumist käsitlevate ELi õigusaktide rakendamist

6.8.1 Komitee on põhimõtteliselt nõus, et töötajate vaba liikumist käsitlevate ELi õigusaktide kohaldamine toob noortele kasu ja seda tuleks tähelepanelikumalt jälgida (kõnealune meede kehtib juba mõnda aega). Samas ei sedasta komisjon selgelt, kuidas korraldatakse õigusaktide rakendamise jälgimine ja liikuvatele noortele algatuste kohaldamine.

7. Noorte tööhõive raamistik

7.1 Teha kindlaks noorte tööhõive kõige tõhusamad toetusmeetmed

7.1.1 Noorte tööhõive, mis oli muret tekitavas seisus juba enne kriisi, on muutunud üheks Euroopa tööturu kõige problemaatilisemaks aspektiks. Nagu algatuses tõdetakse: „Noorte töötus on lubamatult kõrge, ligi 21 %. Selleks, et saavutada 75 %-line tööhõive 20–64aastaste hulgas, peab põhjalikult muutma noorte üleminekut tööturule” (5). Ei tohi alahinnata selliste meetmete tähtsust, mis aitavad tagada noortele algusest peale kvaliteetsed, alalised ja piisavalt tasustatud töökohad. Komitee tervitab väljapakutud algatusi ja kutsub komisjoni üles nõudma liikmesriikidelt kindlat pühendumist luua – koos sotsiaalpartnerite ja muude sidusrühmadega – noortele töökohti. Komitee toetab samuti tekstis esitatud väidet, et „palgakorraldus ja kulud palgata tööjõule võivad stimuleerida uusi inimesi tööle võtma, kuid need ei tohiks tekitad ebakindlust. Ka kollektiivläbirääkimistel võib olla positiivne osa kokkulepitud erinevates tööalustustasudes.” Samas tuleb kinni pidada põhimõttest maksta sama või samaväärse töö eest sama töötasu.

7.1.2 Noorte probleemide lahendamine tänastel tööturgudel on Euroopa konkurentsivõime parandamise võtmeelement. Õnnestumine sõltub lõppkokkuvõttes sellest, kas me suudame tagada, et tänaste nooremate põlvkondade andeid ei raisata, vaid kasutatakse senisest paremini.

7.1.3 Komitee toetab jõupingutusi teha kindlaks noorte tööhõive kõige tõhusamad toetusmeetmed, nt koolitusprogrammid, turvalisuse meetmed ja aktiveerimisega seotud hüvitised, värbamistoetused ning sobilikud palga- ja sotsiaalkaitsekorraldused. Komisjon paneb samuti õigustatult rõhku karjäärinõustamisele. Kui noored peavad tegema otsuse oma tulevase karjääri kohta, peaksid nad saama vajalikku teavet erinevate, neile avatud haridusvõimaluste kohta, selge ülevaate vajalikest oskustest ja pädevustest ning teavet tööturu võimalike arengute kohta, et vastavalt oma tulevikku planeerida. See kehtib eriti juhul, kui noor valmistub esimeseks töökohaks või otsib seda.

7.2 Seada sisse süstemaatilise mittetöötavate või haridust ega kutset mitteomandavate noorte olukorra seire

7.2.1 Veel üks praeguse kriisi tagajärg on kasvav arv noori, kes ei tööta ega omanda haridust või kutset. Praeguseni on samas olnud keeruline saada üldist ülevaadet sellest, kui tõsine see nähtus ELi tasandil on ja milline on selle mõju noorte vaimsele tervisele ja heaolule. Komitee tervitab seetõttu ettepanekut seada selles valdkonnas sisse süstemaatiline seire.

7.3 Luua programmi PROGRESS toel Euroopa riiklike tööhõiveteenuste jaoks uus vastastikuse õppimise programm (2010)

7.3.1 Komitee toetab kõnealust meedet ja soovitab suunata selle eelkõige olemasolevate tegevuste, rahastamise ja kogemuste vahetamise ühtlustamisele. Tõhusad ja toimivad riiklikud tööhõiveteenused on otsustava tähtsusega. Teatud liikmesriikides vastutavad nende teenuste eest siiski eraagentuurid: mõne tegevus on ebapiisavalt reguleeritud ja seda ei jälgita piisavalt. Stabiilse ja kvaliteetse töö pakkumine ning sotsiaalsete õiguste tagamine on elulise tähtsusega. Nii selles kui ka teistes valdkondades on väga oluline sotsiaalpartnerite panus.

7.4 Tugevdada noorte tööhõivet käsitlevat kahepoolset ja piirkondlikku dialoogi ELi strateegiliste partneritega

7.4.1 Komitee toetab kahe- ja mitmepoolse koostöö tõhustamist organisatsioonidega, nagu OECD ja Vahemere Liit, igapartnerluse ja Lääne-Balkani riikidega, samuti Euroopa Liidu suhetes Ladina-Ameerika ning Kariibi mere piirkonna riikide ja maailma muude piirkondadega, kellega oleks võimalik teha koostööd. See puudutab eelkõige rändetaustaga noortega seotud küsimusi.

7.5 Julgustada toetuste suuremat kasutuselevõttu võimalike noorte ettevõtjate jaoks programmi PROGRESS uue Euroopa mikrokrediidirahastu kaudu

7.5.1 Komitee tervitab mikrokrediidirahastut kui ettevõtlikkuse edendamise ja uute töökohtade loomise uut viisi mikroettevõtetes (6). Komitee leiab, et kui vahendi toimivus leiab tõestust, tuleks kaaluda selle pikendamist osana ELi uuest, 2013. aasta järgsest finantsperspektiivist, kuigi esialgu ei olnud see kavas.

7.5.2 Praegu toimuv struktureeritud dialoog noortega näitab, et noored, kes otsustavad asutada oma ettevõtte, vajavad eritoetust kahes valdkonnas, mida peab arvesse võtma: i) vajalik stardikapital; ja ii) juhendamine, mentorlus ja abi praktilistes küsimustes.

7.6 Tagama, et nelja kuu jooksul pärast koolist lahkumist oleksid kõik noored leidnud töö, jätkaksid haridusteed või osaleksid aktiveerimismeetmetes; ning seda tuleks pakkuda „noortegarantiina”

7.6.1 Komitee tervitab ideed töötada riiklikul tasandil välja vahend, mis võiks aidata noortel ületada takistusi, mis on seotud üleminekuga koolist tööturule. Mõne liikmesriigi positiivseid kogemusi tuleks näidetena jagada. Pikas perspektiivis võiks väljapakutud „noortegarantii” anda võtmepanuse Euroopa sotsiaalmudeli edendamisse ja Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisse.

7.7 Pakkuda head tasakaalu vastastikustel kohustustel põhinevate toetuste saamise õiguste ja suunatud aktiveerimismeetmete vahel

7.7.1 Komitee toetab vastastikuste kohustuste meedet, sh aktiveerimismeetmeid sotsiaalsest tõrjutusest ohustatud noorte jaoks, sotsiaalkaitsesüsteemi ajakohastamist jne. Komitee toetab ka hoolekandesüsteemide aktiveerimis- ja motiveerimisfunktsioonide tugevdamist, et ennetada noorte liiga pikaaegset sõltuvust sotsiaaltoetustest.

7.8 Killustatud tööturu olukorras tuleks sisse viia tähtajatu ühtne tööleping, ning piisavalt pikk katseaeg ja järk-järguline õiguste suurenemine kaitsele

7.8.1 Tähtajatu ühtse töölepingu käsitus võib olla üks meede, mis aitaks vähendada ebavõrdsust tööturuga liitujate ja sellelt tõrjutute vahel. Komitee on teadlik liikmesriikidevahelistest märkimisväärsetest erinevustest noorte sisenemisel tööturule. Mõned jäigemad süsteemid takistavad noori üldse tööd leidmast; teistes pakutakse noortele rohkem lühiajalisi töölepinguid, mis on liiga paindlikud ega loo täielikku juurdepääsu sotsiaalhüvitistele. Komitee rõhutab, et võetavate meetmete eesmärk peab olema tagada noortele stabiilsete töölepingute pakkumine, milles välistatakse igasugune diskrimineerimine vanuse ja sooga seotud või muudel põhjustel.

8. ELi rahastamisprogrammide täielike võimaluste ärakasutamine

8.1 Esitleda paremini ESFi noortele pakutavat abi ja kasutada täielikult ära selle võimalusi

8.1.1 Komitee tervitab teatises Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) kasutamisele omistatud tähtsust. Pidades liikmesriikidega läbirääkimisi uue finantsperspektiivi eelarve jaotuse üle, peaks komisjon eelkõige keskenduma sellele, kas ESFi algatustele ja eriti noortega seotud algatustele on piisavalt rahalisi vahendeid. Uurida tuleks noortemõõtme tugevdamist muudes programmides.

8.2 Tagada, et ESF toetab noori lähitulevikus ja et seda kasutatakse kiiresti Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamiseks

8.2.1 Komitee leiab, et tuleks teha jõupingutusi, et ESFi praegusi võimalusi täielikult ära kasutada, kuid ka muud fondid peaksid võtma ülalmainitud eesmärgid horisontaalseteks prioriteetideks.

8.3 Vaadata läbi kõik ELi programmid, millega edendatakse õppe- ja haridusega seotud liikuvust antud valdkonnas

8.3.1 Komitee toetab ettepanekut korraldada avalikke arutelusid, et jälgida liikuvuse mõju õppimisele. Komitee jälgib asjaomaseid tegevusi, pidades silmas uut finantsperspektiivi.

8.3.2 Komisjoni teatises ei viidata Euroopa õppeprogrammide rollile kodanikuaktiivsuse toetamisel ja noorte kaasamisel. On selge, et kvaliteetne haridus ja kindel tööturg toetavad Euroopa majanduskasvu, kuid lisaks sellele on vajalikud noorte ühiskondlikku osalust edendavad vahendid, et noored võtaksid asjaomase poliitika omaks ja tunneksid vastutust selle eest. Selles osas võivad jõulisemat rolli täita noorsootöötajad ja noorteorganisatsioonid. Kodanike vabatahtliku töö võimalusi tuleks laiendada.

8.3.3 Komitee leiab, et kriisivastased meetmed ei tohiks viia selleni, et mitteametliku hariduse toetamine heidetakse kõrvale, sest mitteametliku hariduse tähtsus kasvab ja see on juba otsustav tegur noorte tuleviku ja arengu seisukohalt.

8.4 Uurida ELi tasandi tudengilaenusüsteemi teostatavust, mille eesmärk on suurendada üliõpilaste piiriülest liikuvust

8.4.1 Komitee uurib põhjalikult selle meetme võimalikku panust võrreldes juba olemasolevate võimaluste ja vahenditega. Liikuvusprogrammide hindamisaruanded osutavad, et liikuvuse suurendamise peamine takistus on õpingute rahastamine. Siiski tuleb liikuvuse eesmärgi (2020. aastaks 20 %) tõhusaks toetamiseks esmajoones tagada, et stipendiumid oleksid kättesaadavad ja (summad) piisavad. Nende laenude andmise menetlus tuleb koostada hoolikalt ja noori tuleb sellest teavitada, kuna oluline on võimalikult vältida nende sattumist laenulõksu.

Brüssel, 15. märts 2011 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Staffan NILSSON

(1) KOM(2010) 477 lõplik.

(2) Käsitust tuleks mõista selle kõige laiemas mõttes, st igaüks, kes on värvanud tööle kellegi teise ja seda mis tahes sektoris – era-, avalikus või valitsusvälises sektoris.

(3) Euroopa Majandus- ja Sotisaalkomitee arvamused teemal „Ühenduse innovatsioonipoliitika läbivaatamine muutuva maailma taustal”, ELT C 354, 28.12.2010, lk 80 ja „Investeeringud teadmistesse ja uuendustegevusse (Lissaboni strateegia)”, ELT C 256, 27.10.2007, lk 17.

(4) Euroopa Majandus- ja Sotisaalkomitee arvamus teemal „Roheline raamat – õppega seotud liikuvuse edendamine noorte seas”ELT C 255, 22.9.2010, lk 81.

(5) Eurostati 2011. aasta jaanuari aruande kohaselt oli 27-liikmelise Euroopa Liidu üldine töötuse määr 9,6 %. Noorte töötus (hõlmab alla 25aastaseid) oli 21 %. Kõrgeima noorte töötuse määraga riigid olid Hispaania (43,6 %), Slovakkia (36,6 %) ja Leedu (35,2 %).

(6) Euroopa Majandus- ja Sotisaalkomitee arvamus teemal „Investeeringud teadmistesse ja uuendustegevusse (Lissaboni strateegia)”,ELT C 256, 27.10.2007, lk 17–26.