ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Ehkki euroala keskmine SKP lõhe ( 3 ) peaks 2018. aastal muutuma kergelt positiivseks (0,3 % võimalikust SKPst), on liikmesriikide vahel märkimisväärsed erinevused, mis viitab sellele, et majanduse elavnemine ei ole kõikjal ühesugune. Riigi positiivse SKP lõhe suurus näitab, kui suures ulatuses võib selle eelarvepoliitika kurssi karmistada, ilma et eelarvepoliitika oleks protsükliline. Mitmel liikmesriigil (ja eriti paaril suurel, millel on märkimisväärne mõju euroala üldisele tulemuslikkusele), millel on kõrge valitsemissektori võla suhe SKPsse, on tühine või negatiivne SKP lõhe. Kuigi liikmesriigid peaksid tegema kõik endast oleneva, et tagada oma riigi rahanduse kõrge kvaliteet, võib nende innustamine looma pärssiva eelarvepoliitika abil eelarvepuhvreid tõenäoliselt hoida majanduskasvu neis riikides madalana, ilma et see aitaks vähendada nende valitsemissektori võlga osakaaluna SKPst.
3.3.

Komitee on seisukohal, et NAFO meetmete iga-aastaseks ajakohastamiseks saaks luua tõhusama mehhanismi, võttes vastu lihtsa määruse, milles selgitatakse asjakohaste eeskirjade korrapärase ajakohastamise vajadust vähemalt kavandatud 30 piirkonnas ning mis sisaldab artiklit selle kohta, et Euroopa Liit võtab kohustuse kohaldada NAFO vastuvõetud meetmeid igal aastal oma laevastikule.
5.2.1.

Ainult piiratud hulk artiklis 6 esitatud objektiivseid kriteeriume, mis tulenevad soovitusest (EL) 2017/432 ja vastavad punktides f, h ja k toodud kriteeriumidele muudetud tekstis, aitavad täpselt määratleda mõiste „põgenemise oht“. Ka punkti j võib pidada sobivaks kriteeriumiks kooskõlas artikli 7 sätetega koostöökohustuse kohta. a) Enamikul juhtudel võib menetluse algatamise ajal dokumentide puudulikkust taotluse korral parandada, kuid kui see nõue ei ole täidetud, võib see viia punktini f. b) See paneb tõendamiskohustuse sisserändajale, kes peab tõendama oma tegelikku elukohta, kaotades ühe olulise õigusliku kaitsemeetme. Majutusega seonduvad peamised raskused – eriti need, mida paljud kohalikud omavalitsused põhjustavad eelkõige välismaalastele ja eeskätt ebaseadusliku staatusega inimestele – muudavad selle punkti ebaproportsionaalselt mõjukaks. c) Kui soovime vältida võimalust, et KÕIKI ebaseaduslikke sisserändajad süüdistataks põgenemise ohus, mis tähendab, et kaitsemeetmetega seotud menetlused on täielikult kõrvale lükatud, ei saa seda liiki näitajat kasutades määratleda põgenemise ohtu. Igaüks, kellelt on ära võetud õigus tööd teha, jääb endastmõistetavalt ilma ka majanduslikest ressurssidest ning seetõttu kannatab enamik ebaseaduslikke sisserändajaid rahaliste vahendite puuduse all. d) Arvestades liikmesriikide rakendatavat suletud piiride poliitikat, sisenevad paljud ebaseaduslikud (ja isegi paljud seaduslikud) sisserändajad liikmesriikide territooriumile ebaseaduslikult. e) Kui ebaseaduslik sisserändaja liigub liikmesriikide vahel, on see automaatselt lubamatu, kuid see ei ole ilmtingimata põhjus, miks oletada, et esineb põgenemise oht. g) Isiku kohta on mõnes teises liikmesriigis väljastatud tagasisaatmisotsus. Kui direktiiv ise näeb ette selle otsuse otsese täitmise teise riigi poolt, siis pole selle võimaluse kehtestamine mõistlik. i) Ei järgita nõuet minna teise liikmesriiki, kus nad seaduslikult elavad. Sellistel juhtudel on väljasaatmismenetluse algatamine ilma vabatahtliku lahkumiseta päritoluriiki täiesti ebaproportsionaalne. Sellistel juhtudel on vaja teatavat kohustuslikku meedet, et tuua nad tagasi teise liikmesriiki, kuid mitte kolida päritoluriiki, veelgi vähem kiirmenetluse abil.
3.6.

Seletuskirjas osutatud 6,6 miljardi euro ulatuses vahendeid, mille liikmesriigid 2017. aastal ELile tagasi maksid, ei saa selle mahtu arvestades olla üksnes eelmaksete, vaid programmide mittetäitmise või nõuetele mittevastava rakendamise või kulude tõendamise halva kavandamise tulemus. Teisalt ei ole õige seletuskirjas esitatud väide, et eelmaksete määra vähendamist kompenseerib see, et alates 2019. aastast kohaldatakse määra ka tulemusreservi suhtes. Nimetatud reserv moodustab üksnes 6 % programmi summast ning välja pakutud uute eelmaksete määr moodustaks üksnes kolmandiku kavandatust. Lisaks on see tulemusreserv juba iga liikmesriigi eelarvetesse sisse arvestatud ning ainus, mis võib juhtuda, on see, et nad kaotavad selle 6 % kas täielikult või osaliselt, juhul kui nad ei täida rahuldavalt rakendamiskriteeriume.
2.1.3.

Kuna BASAs osutatakse tihti ELi liikmesriikidele, säilitaks Ühendkuningriik praeguse olukorra ainult juhul, kui USA nõustub kohtlema üleminekuperioodil Ühendkuningriiki ELi liikmesriigina ja sõlmima Ühendkuningriigiga eraldi BASA. Kuigi õiguslikult on selline leping veel arutlusel, oleks selle sõlmimiseks vaja ELi nõusolekut, kui leping jõustuks üleminekuperioodil – Euroopa Kohus sätestas otsuses ELi ja Singapuri vabakaubanduslepingu, et eristada tuleb reisijate- ja kaubaveo transporti käsitlevaid lepinguid ning teenuselepinguid näiteks hoolduse ja remondi kohta Viimase kohta sõlmitud lepingud kuuluvad kaubanduspoliitika alla ja on seega ELi ainupädevuses. See tähendab, et ELi ja USA kahepoolse lennundusohutuslepingu asendamine Ühendkuningriigi ja USA kahepoolse lennundusohutuslepinguga nõuaks ELi nõusolekut. See oleks tõenäoline, sest väljaastumislepingu eesmärk on hõlbustada nõuetekohast üleminekut.
2.3.

Asjaomase ettepaneku vajalikkus tuleneb asjaolust, et energiatarbimise arvnäitajaid, mis on esitatud muudetud direktiivis energiatõhususe kohta ja määruses energialiidu juhtimise kohta, põhinevad 28st riigist koosneval liidul ning seetõttu tuleb neid muuta, et kajastada uue liidu 27 liikmesriigi näitajaid.
Parandus Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuses teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2015/757, et võtta asjakohaselt arvesse laevade kütusekulu käsitlevat üleilmset andmekogumissüsteemi“

( Euroopa Liidu Teataja C 240, 16. juuli 2019 )

(2019/C 282/10)

Leheküljel 43, lõikes 3.1

Asendatakse

„See näib olevat vastuolus ettepaneku uue muudetud sättega artikli 9 lõike 1 punktis f (uus), milles sätestatakse, et mis tahes kaubakoguse seire (reiside kaupa) on vabatahtlik, sest kaubakogust käsitlev kavandatud muudatus on ainult vabatahtlik seireobjekt ja seetõttu ei ole seda ühtlustatud ÜRO IMO üleilmse andmekogumissüsteemiga.“
3.19.3.

Samas on väga tähtis ka ühtse turu saavutmine. Mittediskrimineerimise eeskirjad ja aluslepinguga tagatud neli vabadust peaksid juba kindlustama ühtse turu tingimuste täitmise. Riigiabi valdkonnas toimuv areng ja rikkumisjuhtumite arv on näidanud ka seda, et komisjonil on vahendeid selliste moonutuste kõrvaldamiseks. Vaja oleks põhjalikku analüüsi hindamaks, mil määral on praegused maksumeetmed olnud ebapiisavad.
4.4.

Komitee esitab energialiidu juhtimise määrusega võimaldatud vahendeid meelde tuletades ettepaneku, et tuleks sisse seada alaline kodanike dialoog, mis peaks olema kõikide kliimamuutusi käsitlevate suuremate poliitiliste otsuste ja kõikide ELi õigusaktide ettevalmistamisel kohustuslik element. Selle dialoogi olulised osad peaksid olema läbipaistvus ja aruandekohustus, st dialoogi raames esitatud teave peaks olema avalikkusele kättesaadav ja esitada tuleks selged andmed, kuidas dialoogi käigus väljendatud muresid on arvesse võetud. Sellise dialoogi edu võti on, et seda peetakse kodanikele lähedaseks. Seetõttu ei piisa internetipõhisest dialoogist, mis võib olla kasulik, aga mida peavad täiendama reaalsed kohtumised ja muud vahetud kontaktid üldsusega. Seepärast on tarvis, et dialoog oleks märgatav ja et piisavad finants- ja personaliressursid oleksid kättesaadavad ning et dialoogi juhiksid kindlad inimesed, näiteks asjaomane Euroopa Komisjoni asepresident, volinik või muu olulisel ametikohal olev isik.
1.1.

Liidu uus elanikkonnakaitse mehhanism kiideti heaks 13. märtsil 2019 Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega, millega muudetakse otsust nr 1313/2013/EL. Liidu elanikkonnakaitse mehhanism loob raamistiku koostööks ja abi andmiseks suurõnnetuste korral ELi sees ja väljaspool. Alates 2001. aastast on elanikkonnakaitse mehhanismi kasutatud rohkem kui 300 korral. Elanikkonnakaitse mehhanismiga on ühinenud kõik ELi liikmesriigid, kaks Euroopa Majanduspiirkonna riiki (Island ja Norra), samuti Montenegro, Serbia, Põhja-Makedoonia ja Türgi ning ÜRO (Sendai katastroofiohu vähendamise raamistik 2015–2030) ja asjaomased rahvusvahelised organisatsioonid. Õigusaktiga nähakse ette täiendava ühisressursi rescEU loomine, et osutada abi olukordades, kus üldistest olemasolevatest vahenditest ei piisa. rescEU hõlmab eelkõige metsatulekahjude õhust kustutamise vahendeid, samuti vahendeid, et reageerida erakorralistele meditsiinilistele olukordadele ning keemilistele, bioloogilistele, radioloogilistele ja tuumaintsidentidele. Üheks valmisoleku ja ennetamise strateegiliseks teguriks on ka elanikkonnakaitse teadmusvõrk koolituseks ja teadmiste jagamiseks.
1.4.

Tuleks edendada poliitikat ja struktuurireforme, et hõlbustada kvaliteetsete töökohtade loomist, vastutustundliku ettevõtluse edendamist, VKEde ja sotsiaalsete ettevõtete arendamist ning põhimõttelt „kõigepealt mõtle väikestele“ (Think Small First) edasi põhimõtte „kõigepealt tegutse väikeste nimel“ (Act small first) juurde liikumist.
4.14.

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi määruses ei kehtestata fondi antavate tagatiste geograafilise jaotuse kriteeriume. Määruses on sätestatud, et neid reguleerib nõudlus. Samas kehtestas Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi juhtkomitee taristu- ja innovatsiooni raamistikus geograafilise mitmekesisuse ja geograafilise kontsentratsiooni soovitusliku piirmäära. Määruses ei sätestata piirmäärasid väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate raamistikule. Komitee on kindlal veendumusel, et Euroopa investeerimiskava ja tulevane InvestEU programm peavad olema majandusliku ja sotsiaalse lähenemise saavutamise, mitte liikmesriikidevaheliste erinevuste suurendamise vahend. Kuigi Euroopa Komisjoni esitatud teave näitab, et geograafilise kontsentratsiooni suundumus on 2018. aastal osaliselt korrigeeritud, on küsimus piisavalt oluline selleks, et võtta vastu olukorra lõpetamiseks vajalikud poliitilised suunised ja regulatiivsed muudatused. Komitee pooldab olukorra parandamise ühe võimalusena riiklike tugipankade loomist seal, kus need puuduvad, et teha koostööd Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi ja Euroopa Investeerimispangaga, ning julgustab kõiki liikmesriike seda tegema.
4.7.

Hästi toimiv ja integreeritud kapitaliturg on toimiva rahaliidu jaoks väga oluline, nii et Euroopa kapitaliturgudel esinevate nõrkade kohtade kõrvaldamine peaks olema prioriteet, seda eriti Brexiti kokkuleppeta stsenaariumi puhul. Tuleks siiski silmas pidada, et kapitaliturgude liidu projekt hõlmab väga erinevaid lähenemisviise, millest mõned ei ole tingimata andnud esialgu kavandatud soovitud tulemust. Näideteks on siinkohal üleeuroopalised personaalsed pensionid ning väärtpaberistamise turgu käsitlev algatus, kuigi pensionide puhul tunnistab komitee riiklike pensionite rolli inimeste jaoks, kes erapensioni ei saa endale lubada. Kapitaliturgude liidu edu on seni tõepoolest olnud pigem kõikuv. Siiski aitavad need algatused aeglaselt, kuid kindlalt kaasa euro rahvusvahelise rolli tugevdamisele.
2.3.

Oma kavandatud muudatusi käsitlevas hinnangus peaks komisjon võtma arvesse asjaolu, et üleilmne laevandussektor on täielikult pühendunud CO 2 -heite vähendamisele 2030. aastaks vähemalt 40 % võrra, jätkates jõupingutusi, et vähendada heiteid 2050. aastaks 70 % võrra võrreldes 2008. aastaga ning vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2050. aastaks vähemalt 50 % võrra võrreldes 2008. aastaga, kooskõlas Pariisi kokkuleppe eesmärkidega. ÜRO IMO võttis 2018. aasta aprillis vastu esialgse strateegia, mille läbivaatamine on kavas 2023. aastal, milles sätestatakse raamistik konkreetsete lühiajaliste CO 2 vähendamise meetmete ning võimalike keskpikkade ja pikaajaliste meetmete väljatöötamiseks ja vastuvõtmiseks, mille eesmärk on saavutada heitkoguste nõuetekohane vähendamine kokkulepitud aja ja rakendamise ajakavade vältel, mis on kooskõlas ÜRO IMO kokkulepitud CO 2 -heite vähendamise tegevuskavaga kuni aastani 2050.
2.5.

Kogu kaupade piiriülese tarnimisega seotud käibemaksukahju liikmesriikides on hinnatud ligikaudu 5 miljardile eurole aastas ja hiljuti on seda hinnangut ajakohastatud, nii et jõutud on veelgi märkimisväärsema summani, mis on 7–10 miljardit eurot. Ametiasutuste poolne tugev reaktsioon on seepärast vajalik ning peaks hõlmama vajaduse korral ja kui see on proportsionaalne, koostööd erasektori sidusrühmadega.
3.12.

Viimasega seoses nõuab komitee, et pädevad riigiasutused jälgiksid hoolikalt ja kinnitaksid, kas ettepanekus sätestatud andmete ja teabe kasutamist piiravaid eeskirju ja isikuandmete kaitse üldmääruse sätteid täidetakse täielikult ja konkreetselt. Liikmesriikidelt tagasiside kogumisel, mis peaks lõppema 2024. aasta lõpuks, kutsub komitee komisjoni üles hoolikalt kontrollima – paralleelselt isikuandmete eest vastutavate riiklike ametiasutuste ja Euroopa Andmekaitseinspektoriga –, kas isikuandmete kaitse üldmääruse sätteid on täielikult jälgitud, ja andma sellest aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule oma kavandatud aruandes uue halduskoostöövahendi toimimise kohta (määruse (EL) nr 904/2010 artikkel 59). Kui tuvastatakse häired või õiguserikkumised, tuleb need kohe kõrvaldada ja parandada.
Selleaastast töökava on kujundanud institutsioonidevaheline dialoog. Komitee on arvamusel, et dialoogi jätkamine ka tulevikus aitab Euroopa standardimissüsteemi tugevdada. Juba oma varasemates standardimist käsitlevates arvamustes väljendas komitee valmisolekut luua ajutine foorum, mis hõlmaks paljusid sidusrühmi ( 4 )
On suur pettumus, et on jäetud kasutamata võimalus esitada tõeliselt sügav nägemus, kuidas võiksid tulevikus areneda ELi suhted ja ühenduvus Aasiaga. Ei ole uuritud, mida võiksid Aasia riigid omakorda tahta ELilt: kas investeeringuid? Turge? Abi suutlikkuse suurendamisel? Dokumendis käsitletakse pigem juba olemasolevate nn põhielementide nimekirja, selle asemel, et seada mis tahes ambitsioone selle kohta, mida EL sooviks tulevikus positiivselt üles ehitada. Tundub, et on vähe uudset mõtlemist, eriti just väljaspool raame mõtlemist.

Võib-olla ei olnudki see ühisteatise eesmärk, kuid arvame, et hulgast olulistest võimalustest on mööda vaadatud. Neid on juba üksikasjalikult kirjeldatud eespool.
4.10.

Komitee viitab rahastamisvahendite kasvavale kasutamisele ühtekuuluvuspoliitika rakendamise vahendina. Komitee toetab seda, kuid palub komisjonil tagada, et selliste vahendite väljatöötamisel katsetatakse põhjalikult sobivust, tagamaks, et 1) need vahendid sobivad kõikide liikmesriikide jaoks ning et 2) need vahendid on sobivad VKEde ja valitsusväliste organisatsioonide jaoks. Kui tuvastatakse puuduliku sobivuse juhtumid, tuleb kehtestada alternatiivsed/kompenseerivad meetmed, tagamaks, et ükski liikmesriik ega üksus ei satu ebasoodsasse olukorda.
2.2.

Kõnealuse määruse eesmärk on kaotada mis tahes piirangud, sealhulgas turulepääsu puudutavad piirangud, mis on seotud kaubaveoteenuste osutaja kodakondsusega või asjaoluga, et osutaja on asutatud liikmesriigis, mis ei ole teenuste osutamise kohaks olev liikmesriik. Sellised veod toimuvad üldjuhul liikmesriigis väljaantud ühenduse litsentsi alusel ja koos juhitunnistusega juhul, kui veokijuht on kolmanda riigi kodanik.
2.3.

Programmi PEACE jätkamine on väga oluline, et aidata vältida piirkonna konflikti tagasilibisemist, seistes silmitsi lõhestunud lojaalsuse probleemidega, mis võivad pärast Brexitit võimenduda, nagu on näidanud läbirääkimiste käigus ilmnenud pinged. Programmi PEACE jätkamine on praegu olulisem kui mis tahes ajal alates 1998. aastast. Pühendumine Brexiti läbirääkimistele, et kinni pidada suure reede ehk Belfasti kokkuleppest ja tagada, et puudub „range piirikontroll“, on tervitatav ning PEACE võib olla otsustava tähtsusega igasuguse ülemineku toetamisel. Iirimaa piiriküsimus jääb Brexiti kõige problemaatilisemaks aspektiks ka pärast käimasolevaid läbirääkimisi, mistõttu piiriülesed programmid PEACE ja Interreg ning jätkuv dialoog Ühendkuningriigi ja Iirimaa vahel on mõlemad olulised ja kriitilise tähtsusega.
4.6.1.

Muret on väljendatud samaväärsuse klausli pärast, mis võimaldab komisjonil nõuda liikmesriigilt teenuseid pakkuvate Ühendkuningriigi lennuettevõtjate õiguste tühistamist või piiramist. Seda klauslit on tõepoolest võimalik mitmeti tõlgendada ja pole sugugi kindel, et kõik liikmesriigid tõlgendavad seda ühtemoodi. Selle peamine eelis on see, et sellega välditakse automaatseid karistusmeetmeid lennuettevõtjate vastu ja seega vähendab see turule sekkumise kohustust. Arvestades määruse ajutist iseloomu, on asjakohasem kasutada pragmaatilisemat lähenemisviisi, et vältida vastasel juhul vältimatut vastumeetmete võtmist.
4.14.

Vetikatest saadud biomass on üha olulisem tooraine, mida saab sinises biomajanduses mitmel äriotstarbel kasutada. Vetikad on bioressursipõhiste protsesside ja toodete seisukohast tõhus, kestlik ja suures osas veel kasutamata ressurss. Vetikad sisaldavad palju toitaineid ja neil on kõrge energiasisaldus. Makro- ja mikrovetikate tootmise suurendamine pälvib Euroopas laialdast tähelepanu kui ressurss, mida saab kasutada väga mitmeotstarbelise toorainena. Kasvab huvi vetikate kogumise, kasvatamise ja töötlemise vastu mitmesuguste väärtuslike toodete tarbeks (sealhulgas toit, loomasööt, toidulisandid ja bioressursipõhised tooted).
2.5.

Komisjoni aruandes selgitatakse, et asjaomased kavad kätkevad endas julgeoleku, rahapesu, maksudest kõrvalehoidumise ja ELi õigusnormidest möödahiilimisega seotud riske. Aruande kohaselt süvendab neid riske veelgi tõik, et mõnede kavade puhul ei selgitata nende toimimist läbipaistvalt ja lisaks jääb vajaka liikmesriikidevahelisest koostööst. Komisjon on võtnud endale ülesande jälgida ka edaspidi investoritele kodakondsuse ja elamisloa andmise kavade vastavust ELi õigusele ja võtta vajaduse korral meetmeid. Selle protsessi tõhustamiseks ja selleks, et selgitada välja spetsiifilised meetmed kavadest tulenevate probleemide lahendamiseks, on komisjon moodustanud eksperdirühma, kes on sellel aastal kohtunud juba kaks korda, et käsitleda investoritele kodakondsuse andmise kavadest tulenevaid riske ja leida meetmeid nende maandamiseks.
7.2.

Üleminek nõuab investeeringuid tõhusatesse, kaasavatesse ja integreeritud sotsiaalkaitsesüsteemidesse, sealhulgas kvaliteetsetesse ja kättesaadavatesse teenustesse, nagu tervishoid ja pikaajaline hooldus ning samaaegset sotsiaalse dialoogi pidamist. Kuigi uuringute kohaselt avaldavad haridus- ja tervishoiuinvesteeringud sotsiaalsele liikuvusele pikaajalist positiivset mõju, on liikmesriigid viimase kümne aasta jooksul kippunud mõlemas valdkonnas investeeringuid vähendama. Seda tendentsi, kui see nii on, tuleb muuta. Vähese CO 2 -heitega majandusele ülemineku eest tasumine tuleb korraldada proportsionaalselt – maksavad need, kellel on suurim maksevõime (näiteks saastaja maksab põhimõtte alusel), ja seda tuleks toetada avaliku sektori vahenditega. Meie praeguse jätkusuutmatu mudeli parandamiseks ellu viidavad, kuid probleemi süvendavad lahendused ei ole elujõulised ja tuleks võimalike meetmetena kõrvale jätta. Tegelikult ongi need Euroopa tänavatel juba tagasi lükatud, näiteks nn laste kliimastreigiga.
2.7.

Lisaks sellele on kõnealuse kokkuleppe artiklis 20 sätestatud, et bussiettevõtjad, kes on asutatud Šveitsis, ei tohi vedada reisijaid naaberriikides asuva kahe punkti vahel ning vastupidi ELis asutatud ettevõtjad ei tohi vedada reisijaid Šveitsi poolel asuva kahe punkti vahel, kuid nad võivad jätkata oma õiguste kasutamist, mis tulenevad ELi liikmesriikide ja Šveitsi vahel sõlmitud kahepoolsete lepingutest ning mis kehtisid kokkuleppe sõlmimise ajal, tingimusel et ELi vedajate vahel ei esine diskrimineerimist ega moonutata konkurentsi.
2.1.

Teatises käsitletakse energia maksustamist ja Euratomi asutamislepingu reformi, mis mõlemad on tihedalt seotud suveräänsusega. See on vastuoluline küsimus ja taotlused suveräänsuse loovutamiseks sellises tundlikus valdkonnas, nagu praegune maksustamine, nõuavad mõistlikku lähenemist. Nagu komisjon oma dokumendis rõhutas pealkirja „Energiamaksu reform peaks kajastama sotsiaalse võrdsuse kaalutlusi“ all (punkt 2.3), võib igasugune suurema „saastava“ energia maksustamine otseselt kahjustada ühiskonna nõrgemat osa. Seega võivad paljud Euroopa kodanikud seda meedet pidada lisakoormaks, mistõttu komitee tunnustab komisjoni selle tundliku teema nimetamise eest. Komitee juhib tähelepanu suurele hulgale arvamustele, milles ta on teinud komisjonile ettepanekuid selle probleemi lahendamise kohta. Vajadus kliima- ja energiastrateegia tõhusama juhtimise järele ning suurem sidusus ELi õigusaktides toob endaga kaasa vajaduse arutleda senisest oluliselt intensiivsemalt kõigil ühiskonna tasanditel selle üle, kuidas võetakse vastu otsused energia maksustamise kohta, võttes arvesse Euroopa Liidu ettevõtete, töötajate ja muude sidusrühmade, sh tarbijate muresid. Õige vahend selleks on pidada organiseeritud kodanikuühiskonnaga ELi, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil tõhusat energiadialoogi.
6.2.1.

Komitee arvates peaks tootja varustama sõidukid selliselt, et komponendid, mis võivad mõjutada heitmeid, oleksid konstrueeritud, valmistatud ja kokku monteeritud selliselt, et sõiduk on normaalse kasutamise korral kooskõlas käesoleva määrusega. Komitee rõhutab siiski, et see teave peaks olema kättesaadav mitte üksnes tarbijatele müügi hetkel, vaid kontrolli eesmärgil ka haldusasutustele.
3.3.3.

Tuleb siiski märkida, et innovatsioonipõhimõtte kirjeldus on väga ebamäärane: — innovatsioonipõhimõttel ei ole õiguslikku alust erinevalt ettevaatusprintsiibist (ELi toimimise lepingu artikkel 191), millega seda mõnikord kõrvutatakse; — see on eriti ebamäärane: millise innovatsiooniga on tegemist, kas teadusliku, tehnilise, organisatsioonilise, sotsiaalsega? Empiirilisest vaatenurgast näitavad akadeemilised uuringud, et reguleerimine ei kahjusta innovatsiooni. Vastupidi, tundub, et reguleerimine on innovatsioonile pigem kasulik ja et see mõju on seda suurem, mida lähemal on sektor tehnoloogilisele piirile (11). Euroopa Kohus kinnitas oma otsuses kohtuasjas T-521/14 (Rootsi vs. komisjon) teaduslike kriteeriumide ülimuslikkust Euroopa seadusandjale innovatsiooni ja muude nõudmiste huvides kehtestatud kohustuste subjektiivse hindamise suhtes.
2.5.

Komitee leiab, et kuigi lepinguta Brexit on ühekordne sündmus, võib selle kahjulik mõju tähendada suurt katastroofi. Ehkki väljaastumise tagajärgi on raske täpselt hinnata, mõjutab see märkimisväärselt majandust, tööturgu ja riigi rahandust, eriti lühikeses perspektiivis. Lisaks võib oletada, et lepinguta väljaastumine võib avaldada mõnele majandusharule, valdkonnale ja liikmesriigile suuremat mõju kui teisele. Komitee leiab, et sellise mõju leevendamiseks oleks õigustatud rakendada solidaarsus- ja subsidiaarsuspõhimõtet.
4.18.

Piloodikoolitus on pikk ja kulukas protsess, mis koosneb kolmest etapist (põhikoolitus, tüübipädevus teatud tüüpi õhusõidukiga lendamiseks ja liinikoolitus lennukogemuse saamiseks). Uuringu „Ricardo“ andmete kohaselt pidi 2,2–6 % küsitletud pilootidest lennukogemuse omandamiseks peale maksma ( pay-to-fly ). Läbipaistvaid ja prognoositavaid töötingimusi Euroopa Liidus käsitlevas direktiivis (COM(2017) 797 – 2017/0355 (COD)) on sätestatud: „Liikmesriigid tagavad, et kui liidu või liikmesriigi õiguse või kollektiivlepingute kohaselt peab tööandja töötajat koolitama selle töö tegemiseks, milleks ta tööle võeti, on selline koolitus töötajale tasuta, seda loetakse tööajaks ning võimaluse korral toimub see tööajal“. Komitee loodab, et selle nõuetekohast kohaldamist kontrollitaks korrapäraselt, vältides samal ajal uute bürokraatlike takistuste tekitamist.