[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 20.9.2010

KOM(2010) 500 lõplik

2008/0098 (COD)

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõike 6 alusel, mis käsitleb nõukogu seisukohta ehitustoodete turustamise ühtlustamise tingimusi käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse vastuvõtmise kohta

2008/0098 (COD)

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõike 6 alusel, mis käsitleb nõukogu seisukohta ehitustoodete turustamise ühtlustamise tingimusi käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse vastuvõtmise kohta

1. TAUST

Ettepaneku edastamine Euroopa Parlamendile ja nõukogule [dokument KOM(2008)311 (lõplik) – A6-0068/2009 –2008/0098(COD)]: | 23. mai 2008 |

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus: | 25. veebruar 2009 |

Euroopa Parlamendi arvamus, esimene lugemine: | 24. aprill 2009 |

Muudetud ettepaneku edastamine: | 20. oktoober 2009 |

Nõukogu seisukoha vastuvõtmine | [13. september 2010]. |

2. KOMISJONI ETTEPANEKU EESMÄRK

Nõukogu direktiivi 89/106/EMÜ (edaspidi „ehitustoodete direktiiv”) lihtsustamine on üks komisjoni algatus, mis kuulub parema õigusloome lihtsustamisstrateegia osana komisjoni lihtsustamisprogrammi. Ehitustoodete direktiivi eesmärk on tagada ehitustoodete vaba ringlemine ja kasutamine siseturul. Kuna ehitustooted on ehitistesse paigaldatavad vahetooted , on ohutusküsimused nende puhu olulised vaid niivõrd, kuivõrd need aitavad kaasa ehitustööde ohutusele. Nii saavutab ehitustoodete direktiiv oma eesmärgi toote toimivust ühtlustatud viisil täpselt ja usaldusväärselt määratledes, mitte toote ohutusnõudeid ühtlustades, nagu seda tehakse uue lähenemisviisi direktiivides.

Komisjoni ettepaneku eesmärk on asendada ehitustoodete direktiiv määrusega, et paremini määratleda kõnealuse ühenduse õigusakti eesmärke ja muuta nende rakendamine lihtsamaks ja tõhusamaks. Parema õigusloome algatuse osana selgitatakse ettepanekus üldisi põhimõtteid ja CE-vastavusmärgise kasutamist; viiakse sisse lihtsustatud menetlused, et vähendada ettevõtjate, eelkõige VKEde kulusid; suurendatakse kogu süsteemi usaldusväärsust , kehtestades uued ja rangemad eeskirjad ehitustoodete toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimisega seotud asutuste määramiseks.

3. MÄRKUSED NÕUKOGU SEISUKOHA KOHTA

3.1. Üldised märkused

Komisjonil on hea meel, et esimene lugemine nõukogus on lõpetatud ja seisukoht on nüüdseks vastu võetud. Ehitussektori jaoks on oluline, et komisjoni ettepaneku põhieesmärgid, nagu lihtsustamine, selgitamine ja suurem usaldusväärsus, mille puhul peetakse kinni parema õigusloome põhimõttest, on nõukogu üldjoontes üle võtnud (vt komisjoni avaldust punktis 5).

Eelkõige hindab komisjon nõukogu toetust ettepaneku lihtsustamismeetmete osas, sest lihtsustamine on selles sektoris tegutsevate Euroopa VKEde jaoks väga oluline. Artiklites 36–38 kirjeldatud lihtsustatud menetlused, eelkõige artikkel 37, mida kohaldatakse ehitustooteid valmistavate mikroettevõtjate suhtes, on Euroopa tööstuse konkurentsivõime jaoks eriti tähtsad. Ka EOTA struktuuri ning ETAde väljastamise korra laiaulatuslikud muudatused aitavad muuta süsteemi lihtsamaks, läbipaistvamaks ja usaldusväärsemaks.

Nõukogu toetas ka üldpõhimõtete ja sisu selgitamist: seda peegeldab toimivusdeklaratsiooni ja sellega seotud CE-vastavusmärgise keskne roll, kusjuures CE-märgise tähendus on muudetud antud kontekstis ühemõtteliseks. Sama kehtib ka harmoneeritud standardite kohta, mille rolli on tugevdatud, muutes nad ainsaks vahendiks, mille alusel hinnata nendega hõlmatud ehitustoodete põhiomaduste toimivust. Nii tootjad kui ka liikmesriikide ametiasutused peavad nüüd kasutama ühist erialakeelt toodete toimivuse hindamisel ja deklareerimisel või nende suhtes eeskirjade kehtestamisel. Kolmandaks on nii teatatud asutuste kui ka turujärelevalve jaoks süsteemi usaldusväärsust oluliselt suurendatud seeläbi, et süsteem on seotud kaupade siseturgu käsitleva paketi sisuga.

3.2. Märkused Euroopa Parlamendi vastuvõetud muudatuste kohta

Nõukogu oli vaid osaliselt nõus komisjoni arvamusega Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel vastu võetud muudatuste kohta. Sama kehtib ka nende parlamendi muudatuste kohta, mis on nõukogu seisukohta vaid osaliselt üle võetud.

Nõukogu kiitis põhijoontes heaks toimivusdeklaratsiooni käsitlevad Euroopa Parlamendi muudatused, millega deklaratsioon muudetaks kohustuslikuks nende ehitustoodete puhul, mille suhtes kehtib harmoneeritud standard või millele on antud Euroopa tehniline hinnang. Nõukogu seisukohaga lisatud artikli 3 lõikes 3 on Euroopa Parlamendi muudatusi veelgi edasi arendatud, delegeerides komisjonile õiguse määrata kindlaks harmoneeritud standarditega hõlmatud ehitustoodete need põhiomadused, mille puhul tootjad peavad toimivust alati deklareerima.

Nõukogu lükkas tagasi parlamendi muudatusettepaneku kaasata ohtlikud ained toimivusdeklaratsiooni kohustuslikku sisusse, käsitledes seda küsimust vaid uues põhjenduses 24. See seisukoht on kooskõlas komisjoni arvamusega, mis oli esitatud ka muudetud ettepanekus.

Samuti lükkas nõukogu tagasi parlamendi muudatusettepaneku, mida komisjon ümbersõnastatud kujul toetas ja milles soovitati lisada artikli 10 lõikesse 4 klausel, millega tagataks ehitusvaldkonna toodete kontaktpunktide sõltumatus ametitest, kes osalevad CE-vastavusmärgistuse saamise menetluses. Põhjendust, et määrus 764/2008/EÜ ei sisalda sellist sätet, ei saa pidada vastuvõetavaks, kuna kõnealuses määruses käsitletakse vaid neid tooteid, mis ei kuulu harmoneeritud valdkonda ja mis seega ei kanna ka CE-vastavusmärgist.

3.3. Nõukogu esitatud uued sätted ja komisjoni seisukoht

Nõukogu täiendas artikleid 3–6. Ta lisas artikli 3 lõikega 3 sätte, millega antakse komisjonile õigus kindlaks määrata põhiomadused, mida tuleb alati deklareerida, nägi artiklis 5 ette mitmed erandid kohustusliku toimivusdeklaratsiooni kohaldamise üldpõhimõttest ning täpsustas artiklis 6 selle deklaratsiooni sisule esitatud miinimumnõudeid, tagades, et ühte põhiomaduse toimivust tuleb tasemesse või klassi jaotatuna alati deklareerida.

Komisjon tunneb muret, et nõukogu vastuvõetud sõnastuses võiksid artiklid 3–6 põhjustada ettevõtjatele asjatut haldus- ja katsetamisega seotud koormust ega oleks seega kooskõlas parema õigusloome põhimõtetega.

Lisaks sellele märgib komisjon, et hoolimata püüdlustest ühtlustada nõukogu lõplikku seisukohta, on teatav ebaühtlus siiski jäänud, millel võib olla ka poliitiline mõju. Selleks et vältida võimalikke probleeme määruse rakendamisel, tuleks kõiki neid sätteid seadusandlusprotsessi lõppetappides kohandada. Ilmekaks näiteks võib tuua lihtsustatud menetlused, mille puhul ei vasta ei põhjendus 34 ega ka tehnilise eridokumentatsiooni määratlus artikli 2 lõikes 15 artiklite 36–38 sisule.

Nõukogu on täiendanud ka teabe-eeskirju seoses CE-vastavusmärgisega esitatava teabega, lisades artikli 9 lõikesse 2 mitmeid uusi elemente. See muudatus on vastupidine Euroopa Parlamendis tehtud vastava muudatusega. Samuti oleks kasulik kontrollida, kuidas sellised nõuded lähevad kokku toimivusdeklaratsiooni sisu digitaalse esitamise võimalusega, mis on praegu delegeeritud komisjonile ja sätestatud artikli 7 lõikes 3, sest vastavalt uuele artikli 9 lõikele 2 tuleks see deklaratsioon nüüd koos tootega vähemalt osaliselt esitada.

Lisaks on nõukogu oma seisukohas lõpule viinud kohandamise siseturgu käsitlevale paketile teatatud asutustega seoses (VII peatükk) ning teinud vajalikud muudatused, et asendada selles kontekstis esialgsed komiteemenetlust käsitlevad sätted uute eeskirjadega (uued artiklid 60–64, millega rakendatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 290 ja 291). Nõukogu vastuvõetud seisukoht sisaldab veel uut struktuuri Euroopa hindamisdokumentide väljatöötamist ja vastuvõtmist (artiklid 19–24 ja II lisa) ning tehnilise hindamise asutuse toimimist käsitlevate sätete jaoks ning samuti uusi sätteid kõnealuse organisatsiooni rahastamise kohta Euroopa Liidu poolt (artiklid 31–35).

Komisjon kiidab tehtud muudatuste põhimõtted heaks.

4. JÄRELDUS

Kuigi komisjon on arvamusel, et nõukogu seisukoht ei vasta komisjoni esialgse/muudetud ettepaneku mõnedele põhieesmärkidele, leiab komisjon, et ainus võimalus menetlust jätkata, on vastuväidetest loobuda.

Nõukogu tegi otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.

Kokkuvõttes toetab komisjon kompromissi huvides nõukogu vastuvõetud ettepanekut, kui võetakse arvesse järgmises punktis esitatud avaldusi.

5. KOMISJONI AVALDUSED

Komisjon tegi kaks avaldust (lisatud), mis on seotud parema õigusloome põhimõtete austamise ja turujärelevalvega.

LISA

Komisjoni avaldus nõukogule parema õigusloome kohta

Komisjon toetab kompromissi huvides nõukogu poliitilist kokkulepet komisjoni ettepaneku kohta, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust, milles sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused.

Siiski tuletab komisjon meelde, et kõnealune ettepanek on osa lihtsustamisstrateegiast[1] ning tunneb muret, et nõukogus kokkulepitud lõplik tekst, eelkõige artiklid 3–7, võivad põhjustada ettevõtjatele asjatut haldus- ja katsetamisega seotud koormust, nagu nähtub esialgsele ettepanekule[2] lisatud mõjuhinnangust. Seega ei oleks ettepanek kooskõlas 2007. aasta märtsis peetud Euroopa Ülemkogu kevadisel kohtumisel kinnitatud parema õigusloome põhimõtte ning üldisema eesmärgiga vähendada ELi õigusaktide rakendamisega seotud halduskoormust.

Komisjonil on kavas jälgida just seda määruse aspekti ning esitada tehtud järeldused viis aastat pärast määruse jõustumist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavas aruandes.

Komisjoni avaldus nõukogule turujärelevalve kohta

Komisjon on arvamusel, et võttes arvesse põhjendust 37 ning artikli 6 lõiget 3 ja artikli 8 lõiget 3, võivad liikmesriikide ametiasutused võtta vajadusel meetmeid oma liikmesriigi turule viidud või seal kättesaadavaks tehtud toote suhtes, kui toote toimivusdeklaratsioonis ei esitata andmeid toote toimivuse nende põhiomaduste kohta, mille suhtes on toote või selle deklareeritud kasutusotstarbe või -otstarvete suhtes kehtestatud nõuded, või kui deklareeritud toimivus ei vasta liikmesriigis või selle territooriumi osas kehtestatud vastavatele nõuetele.

Meetmed peavad olema proportsionaalsed ohu suurusega ega tohi siseturgu killustada.

[1] Euroopa Komisjon (2005) KOM (2005) 535 lõplik: Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele – Ühenduse Lissaboni kava rakendamine: Õiguskeskkonna lihtsustamise strateegia, Brüssel.

[2] KOM (2008) 311, SEC (2008) 1900 ja SEC (2009) 1901, 23. mai 2008.