ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.

Teha riskihindamine, mis hõlmab nii keskkonnariske kui ka inimeste ja loomade tervisele kaasnevaid riske , võttes arvesse kindlakstehtud võimalike ohtude laadi, kindlakstehtud keskkondi, populatsioone ja üksikisikuid, millel või kellel on risk nende ohtudega kokku puutuda, ning ohtude võimaliku mõju suurust, samuti kõiki asjakohaseid liidu ja riigisiseseid õigusakte, suunisdokumente ja miinimumnõudeid, mis on seotud toidu ja sööda ning töötajate ohutusega ja keskkonnaeesmärkidega . Riskihindamisel võidakse kasutada kvalitatiivseid uuringuid. Kui riskide iseloomustamisel esineb teaduslikku ebakindlust, järgitakse ettevaatuspõhimõtet. [ME 123] Riskihindamine koosneb järgmistest osadest: a) hinnatakse keskkonnariske, tehes sealhulgas kõike järgmist: i. kinnitatakse ohtude laadi, sh kui see on asjakohane, siis prognoositavat taset, mille korral mõju ei esine; ii. hinnatakse võimalikku kokkupuute ulatust; iii. iseloomustatakse riski; b) hinnatakse inimeste tervisele kaasnevaid riske, tehes sealhulgas kõike järgmist: i. kinnitatakse koostöös terviseametitega kinnitatakse ohtude laadi, sh doosi-reaktsiooni annuse-reaktsiooni seost, kui see on asjakohane; [ME 124] ii. hinnatakse võimalikku doosi suurust või kokkupuute ulatust; iii. iseloomustatakse riski. Riskihindamisel võetakse arvesse järgitakse vähemalt järgmisi nõudeid ja kohustusi: [ME 125] a) nõue vähendada ja hoida ära nitraatidest põhjustatud veereostust kooskõlas direktiiviga 91/676/EMÜ; b) kohustus täita joogiveekaitsealade puhul direktiivi 98/83/EÜ nõudeid; c) nõue täita direktiivis 2000/60/EÜ sätestatud keskkonnaeesmärke; d) nõue hoida ära põhjavee reostust kooskõlas direktiiviga 2006/118/EÜ; e) nõue järgida prioriteetsete ainete ja teatavate muude saasteainete keskkonnakvaliteedi standardeid, mis on kehtestatud direktiiviga 2008/105/EÜ; f) nõue järgida riikliku tähtsusega (st valgalale eriomaste) saasteaineid hõlmavaid keskkonnakvaliteedi standardeid, mis on kehtestatud direktiiviga 2000/60/EÜ; g) nõue täita suplusvee kvaliteedi standardeid, mis on kehtestatud direktiiviga 2006/7/EÜ; h) direktiivis 86/278/EMÜ sätestatud nõuded keskkonna, eelkõige mulla kaitsmise kohta reoveesetete kasutamisel põllumajanduses; i) määrusega (EÜ) nr 852/2004 kehtestatud nõuded toiduainete hügieeni kohta ning juhised, mis on esitatud komisjoni suunistes värskete puu- ja köögiviljade esmatootmises esinevate mikrobioloogiliste ohtude maandamiseks hea hügieeni abil; j) määrusega (EÜ) nr 183/2005 kehtestatud söödahügieeni nõuded; k) nõue täita asjakohaseid mikrobioloogilisi kriteeriume, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 2073/2005; l) nõuded, mis on seotud määruses (EÜ) nr 1881/2006 sätestatud teatavate saasteainete piirnormidega toiduainetes; m) nõuded, mis on seotud taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormidega, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 396/2005; n) määruste (EÜ) nr 1069/2009 ning (EL) nr 142/2011 nõuded loomatervise kohta.
8)

Artikkel 20 asendatakse järgmisega: „Artikkel 20 Delegeeritud volituste rakendamine 1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. 2. Artikli 6 lõikes 3a, artikli 17a lõikes 3a ja artikli 19 lõikes 2 osutatud volitus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks viieks aastaks alates … [käesoleva määruse jõustumise kuupäev]. Komisjon esitab volituste delegeerimise kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist. [ME 33] 3. Euroopa Parlament või nõukogu võib artikli 6 lõikes 3a, artikli 17a lõikes 3a ja artikli 19 lõikes 2 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. [ME 34] 4. Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon iga liikmesriigi määratud ekspertidega kooskõlas põhimõtetega, mis on sätestatud 13. aprillil 2016. aastal välja antud institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes. 5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 6. Artikli 6 lõike 3a, artikli 17a lõike 3a ja artikli 19 lõike 2 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kolme kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tegemist teatavakstegemist esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.“[ME 35]
2. Lõikes 1 osutatud summat võib kasutada ka ettevalmistus-, seire-, kontrolli-, auditeerimis-, hindamis- jm toiminguteks , mida tehakse rahastamisvahendi haldamiseks ja selle eesmärkide saavutamise hindamiseks. Samuti võib sellest katta kulusid, mis on seotud uuringute, ekspertide nõupidamiste, info- ja kommunikatsioonimeetmetega, niivõrd kui see on seotud rahastamisvahendi eesmärkidega , aga ka kulusid, mis on seotud infotehnoloogiavõrgustikega, mis keskenduvad infotöötlusele ja -vahetusele, sealhulgas infotehnoloogiavahenditega ja muu tehnilise ja haldusabiga, mida on vaja seoses rahastamisvahendi juhtimisega.

2. Lõikes 1 osutatud summat võib kasutada ka seaduslikeks ja kontrollitud kuludeks ettevalmistus-, seire-, kontrolli-, auditeerimis-, hindamis- jm toimingutele , mida tehakse rahastamisvahendi haldamiseks ja selle tulemuslikkuse ja eesmärkide saavutamise hindamiseks. Samuti võib sellest katta ka seaduslikke ja kontrollitud kulusid, mis on seotud uuringute, ekspertide nõupidamiste, info- ja kommunikatsioonimeetmetega, andmete vahetusega asjaomaste liikmesriikide vahel niivõrd kui see on seotud rahastamisvahendi üldeesmärki toetavate erieesmärkidega , aga ka kulusid, mis on seotud infotehnoloogiavõrgustikega, mis keskenduvad infotöötlusele ja -vahetusele, sealhulgas infotehnoloogiavahenditega ja muu tehnilise ja haldusabiga, mida on vaja seoses rahastamisvahendi juhtimisega.
(46)

Selleks et täiendada käesoleva määruse vähemolulisi sätteid investeerimissuunistega, mille komisjon peaks tihedas koostöös rakenduspartneritega pärast konsultatsioonide läbiviimist välja töötama ning millele rahastamis- ja investeerimistoimingud peavad vastama, hõlbustada tulemusnäitajate kiiret ja paindlikku kohandamist ning kohandada eraldiste määra, tuleks anda komisjonile õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte seoses eri poliitikaharude alla kuuluvate rahastamis- ja investeerimistoimingute jaoks investeerimissuuniste koostamisega, käesoleva määruse III lisa läbivaatamisega, et vaadata läbi või täiendada näitajaid, ja eraldiste määra kohandamisega. Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt peaksid need investeerimissuunised sisaldama asjakohaseid sätteid, et vältida põhjendamatut halduskoormust. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprill 2016 institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.
3. Kui ühe või mitme suure taristuprojekti valimine on seirekomisjoni või asjakohasel juhul juhtkomitee koosoleku päevakorras, edastab korraldusasutus kontseptsioonimärkmed iga sellise projekti kohta komisjonile hiljemalt kaks kuud enne kõnealuse koosoleku toimumise kuupäeva. Kontseptsioonimärkmete pikkus on maksimaalselt kolm lehekülge ja seal on märgitud projekti nimi, asukoht, eelarve, juhtiv partner ja partnerid ning peamised eesmärgid ja tulemused. Kui üht või mitut suurt taristuprojekti käsitlevaid kontseptsioonimärkmeid komisjonile kõnealuseks tähtajaks ei esitata, võib komisjon nõuda, et seirekomisjoni või juhtkomitee esimees jätaks asjaomased projektid koosoleku päevakorrast välja.

3. Kui ühe või mitme suure taristuprojekti valimine on seirekomisjoni või asjakohasel juhul juhtkomitee koosoleku päevakorras, edastab korraldusasutus kontseptsioonimärkmed iga sellise projekti kohta komisjonile hiljemalt kaks kuud enne kõnealuse koosoleku toimumise kuupäeva. Kontseptsioonimärkmete pikkus on maksimaalselt viis lehekülge ja seal on märgitud projekti nimi, asukoht, eelarve, juhtiv partner ja partnerid ning peamised eesmärgid ja tulemused ning need hõlmavad ka usaldusväärset äriplaani, milles näidatakse, et projekti või projektide jätkamine on tagatud isegi siis, kui Interregi vahendeid ei eraldata . Kui üht või mitut suurt taristuprojekti käsitlevaid kontseptsioonimärkmeid komisjonile kõnealuseks tähtajaks ei esitata, võib komisjon nõuda, et seirekomisjoni või juhtkomitee esimees jätaks asjaomased projektid koosoleku päevakorrast välja.
(20)

Käesoleva direktiivi rakendamisel liikmesriikide poolt teostatava isikuandmete töötlemise suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/679 (25). ELi tagasipöördumistunnistuse süsteem eeldab isikuandmete töötlemist, mis on vajalik taotleja identiteedi kontrollimiseks, ELi tagasipöördumistunnistuse kleebise trükkimiseks ja asjaomase andmesubjekti reisi lihtsustamiseks. Töödeldavate isikuandmete suhtes kohaldatavaid kaitsemeetmeid, nagu kogutud isikuandmete maksimaalne säilitamisaeg, tuleb veel täpsustada. Võimalike kuritarvituste vältimiseks on vajalik kehtestada maksimaalne säilitamisaeg. See ajavahemik peaks olema proportsionaalne ega tohiks ületada 90 päeva pärast välja antud ELi tagasipöördumistunnistuse kehtivusaja lõppu. Taotlejate isikuandmete anonüümimine või kustutamine ei tohiks mõjutada liikmesriikide võimet jälgida käesoleva direktiivi kohaldamist.
(3b)

Tšernobõlis 1986. aastal ja Fukushima Daiichi tuumaelektrijaamas 2011. aastal toimunud tuumaõnnetus on selgelt näidanud, et tuumaõnnetustel on kodanike ja keskkonna jaoks laastavad üleilmsed tagajärjed. See rõhutab rangeimate tuumaohutusnõuete ja tuumaohutusalaste kaitsemeetmete vajalikkust ja vajadust neid nõudeid ja kaitsemeetmeid kogu maailmas jätkuvalt täiustada ning kaasata ühendus samade eesmärkide toetamisse kolmandates riikides. Nimetatud nõuded ja kaitsemeetmed peaksid kajastama parimaid tavasid, eelkõige juhtimise ja reguleerivate asutuste sõltumatuse küsimustes.
(28)

Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikes 4 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei tohiks liidu meetme sisu ega vorm minna aluslepingute eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. Vastavalt käesolevale määrusele piirülestel aladel õiguslike takistuste kõrvaldamiseks loodava erimehhanismi kasutamine on vabatahtlik ega takista mingil moel sellega võrreldavate alternatiivsete vahendite kasutamist . Kui liikmesriik otsustab jätkata konkreetsel piiril konkreetse ühisprojekti raames ühe või mitme naaberliikmesriigiga õiguslike takistuste kõrvaldamist konkreetsel piiriülesel alal tõhusate mehhanismidega, mille ta on sisse seadnud riigi tasandil või ametlikult või mitteametlikult koos ühe või mitme naaberliikmesriigiga, ei ole vaja vastavalt käesolevale määrusele loodavat mehhanismi valida. Vastavalt käesolevale määrusele loodavat mehhanismi ei ole vaja valida ka juhul, kui liikmesriik otsustab konkreetsel piiril konkreetse ühisprojekti raames ühe või mitme naaberliikmesriigiga ühineda olemasoleva tõhusa mehhanismiga, mille on ametlikult või mitteametlikult sisse seadnud üks või mitu naaberliikmesriiki, tingimusel et selle mehhanismiga on võimalik ühineda. Kui liikmesriik otsustab koos ühe või mitme naaberliikmesriigiga seada ametlikult või mitteametlikult sisse uue tõhusa mehhanismi, et kõrvaldada õiguslikud takistused, mis segavad ühisprojekti rakendamist piiriülestes piirkondades, ei ole vaja vastavalt käesolevale määrusele loodavat mehhanismi valida. Käesolev määrus ei lähe seega kaugemale sellest, mis on vajalik määruse eesmärkide saavutamiseks neil piiriülestel aladel, mille jaoks liikmesriigid ei ole sisse seadnud tõhusaid õiguslike takistuste kõrvaldamise mehhanisme, [ME 13]
(26)

Selleks et tagada, et käesolev määrus on täielikult toimiv ja selle kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga, tuleks komisjonile kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 anda volitus võtta Komisjon peaks võtma vastu õigusakte seoses rakendusaktid kliiniliste hindamiste puhul esitatavate dokumentide, aruannete ja koondaruannete sisu, teadusliku ühiskonsultatsiooni taotluste ja aruannete sisu ühishindamiste , teaduslike ühiskonsultatsioonide ning sidusrühmade valimise eeskirjadega menetluseeskirjade kohta . On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et need konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes (13) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada võrdne osalemine delegeeritud õigusaktide koostamises, peaksid Euroopa Parlament ja nõukogu saama kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidele peaks süstemaatiliselt andma juurdepääsuõiguse komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus tegeldakse delegeeritud õigusaktide koostamisega. [ME 49]
(6)

30. septembril 2015 võttis komisjon vastu teatise, mis sisaldas kapitaliturgude liidu loomise tegevuskava. Kapitaliturgude liidu tegevuskavas on märgitud, et võlanõudeid on keeruline piiriülese tagatisena kasutada, sest võlanõuete loovutamise kehtivust kolmandate isikute suhtes käsitletakse eri liikmesriikide õiguses erinevalt, ning on jõutud järeldusele, et selline õiguslik ebakindlus takistab selliste majanduslikult oluliste finantstehingute tegemist, nagu näiteks väärtpaberistamine. Kapitaliturgude liidu tegevuskavas on teatavaks tehtud, et komisjon teeb ettepaneku ühtsete normide kohta, et tagada õiguskindlus selles, millist siseriiklikku õigust tuleks kohaldada nõuete loovutamise kehtivusele kolmandate isikute suhtes.
(8)

AFISe platvorm hõlmab mitmeid infosüsteeme, sealhulgas ka tolliinfosüsteemi (TIS). TIS on automatiseeritud infosüsteem, mille eesmärk on abistada liikmesriike tolli- või põllumajandusalaseid õigusakte rikkuva tegevuse ärahoidmisel, uurimisel ja selle eest vastutusele võtmisel, suurendades kiirema teabelevi abil liikmesriikide tolliametite koostöö- ja kontrollimenetluste tõhusust. TIS toetab ühtses infrastruktuuris nii haldus- kui ka politseikoostööd. TISi kasutamist halduskoostöö eesmärgil reguleeritakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 33 ja 325 alusel vastu võetud määrusega (EÜ) nr 515/97. TISi kasutamist politseikoostöö eesmärgil reguleeritakse Euroopa Liidu lepingu artikli 30 lõike 1 punkti a ja artikli 34 lõike 2 punkti c alusel vastu võetud otsusega 2009/917/JSK. Tehniliselt ei saa TISi kasutamist politseikoostööks halduskoostööst lahutada, sest mõlemat tehakse ühtse infotehnoloogia süsteemi abil. Võttes arvesse, et TIS ise on vaid üks AFISe raames kasutatavatest infosüsteemidest ning et politseikoostöö juhtumite arv TISis on väiksem kui halduskoostööjuhtumite arv, on AFISe politseikoostööalane kasutamine pigem täienduseks halduskoostööalasele kasutamisele.
2. Kui komisjon teeb kindlaks, et õigused, mille Ühendkuningriik on liidu veoste autoveo-ettevõtjatele andnud, ei ole kas de jure või de facto samaväärsed käesoleva määruse kohaselt Ühendkuningriigi veoste autoveo-ettevõtjatele antud õigustega või et need õigused ei ole kõikidele liidu veoste autoveo-ettevõtjatele võrdselt kättesaadavad, võib ta samaväärsuse taastamiseks vastu võtta delegeeritud õigusakte, millega:

2. Kui komisjon teeb kindlaks, et õigused, mille Ühendkuningriik on liidu veoste autoveo-ettevõtjatele andnud, ei ole kas de jure või de facto samaväärsed käesoleva määruse kohaselt Ühendkuningriigi veoste autoveo-ettevõtjatele antud õigustega või et need õigused ei ole kõikidele liidu veoste autoveo-ettevõtjatele võrdselt kättesaadavad, võib ta samaväärsuse taastamiseks vastu võtta delegeeritud õigusakte, millega:
Kulusid võib fondist rahastada juhul, kui need on tekkinud tegevuste elluviimisel toetusesaajal või avaliku ja erasektori partnerlustegevuse puhul erasektori partneril ajavahemikus alates programmi komisjonile esitamise kuupäevast või 1. jaanuarist 2021 – olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem – kuni 31. detsembrini 2029 .

Kulusid võib fondidest rahastada juhul, kui need on tekkinud tegevuste elluviimisel toetusesaajal või avaliku ja erasektori partnerlustegevuse puhul erasektori partneril ajavahemikus alates programmi komisjonile esitamise kuupäevast või 1. jaanuarist 2021 – olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem – kuni 31. detsembrini 2030 .
(1)

Kui nõukogu võttis 1967. aastal nõukogu direktiividega 67/227/EMÜ (1) ja 67/228/EMÜ (2) vastu ühise käibemaksusüsteemi, võeti kohustus kehtestada liikmesriikidevahelise kaubanduse maksustamiseks lõplik käibemaksusüsteem, mis toimiks sarnaselt sellega, nagu see toimiks ühes liikmesriigis. Kui liikmesriikidevahelised maksupiirid 1992. aasta lõpus kaotati, ei olnud poliitilised ja tehnilised tingimused sellise süsteemi kasutuselevõtuks veel küpsed ja seetõttu kehtestati käibemaksu üleminekukord. Praegu kehtivas nõukogu direktiivis 2006/112/EÜ (3) on sätestatud, et need üleminekueeskirjad tuleb asendada lõpliku korraga, mis põhineb kaubatarne või teenuse päritoluriigis maksustamise põhimõttel. Nimetatud üleminekueeskirjad on nüüdseks aga kehtinud juba aastakümneid ning tulemuseks on keerukas käibemaksu üleminekukord, mis võib põhjustada liidusiseseid piiriüleseid käibemaksupettusi. Neil üleminekueeskirjadel on arvukalt puudusi, mistõttu ei ole käibemaksusüsteem tõhus ega ole ka tõelise ühtse turu nõuetega kooskõlas. Käibemaksu üleminekukorra haavatavus sai ilmseks juba mõni aasta pärast selle kehtestamist. Sellest alates on võetud mitmeid seadusandlikke meetmeid (halduskoostöö parandamine, lühemad tähtajad koondaruannetele, sektoripõhine pöördmaksustamine) ja muid kui seadusandlikke meetmeid. Hiljutisest käibemaksu alalaekumise uurimisest on aga selgunud, et laekumata käibemaksu summad on ikka veel tohutult suured. See on esimene seadusandlik ettepanek alates kehtivate käibemaksueeskirjade kehtestamisest 1992. aastal, mille eesmärk on võidelda piiriülese pettuse algpõhjustega. Komisjoni 28. oktoobri 2015. aasta teatises „Ühtse turu täiustamine: rohkem võimalusi inimestele ja ettevõtetele“ nimetatakse kehtiva käibemaksusüsteemi keerukust üheks suurimaks takistuseks ühtse turu väljakujundamisel. Samal ajal on suurenenud tegelikult kogutud käibemaksutulu ja kogumisele kuuluva eeldatava teoreetilise summa vahena määratletud käibemaksu alalaekumine, mis ulatus 28 ELi liikmesriigis 2015. aastal 151,5 miljardi euroni. See näitab, et käibemaksusüsteemi tuleb kiiresti ja põhjalikult reformida ja seada sisse lõplik käibemaksusüsteem, mis hõlbustaks ja lihtsustaks liidusisest piiriülest kaubandust ja takistaks pettuste toimepanemist.
—

jagama Euroopa Parlamendiga standardvorme, mille Euroopa Komisjon koostab, et lihtsustada liikmesriikidel määruse artikli 5 kohase iga-aastase aruandluskohustuse täitmist, pärast seda, kui need on lõplikult valmis, ning
(10) Et tagada, et miinimumsummad on kooskõlas muutuva majandusliku olukorraga (ja vältida nende vähenemist aja jooksul), tuleks komisjonile anda volitused võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte, et ajakohastada liikluskindlustuse kolmanda isiku vastutuse suhtes kindlustuskaitse miinimumsummat, et kajastada majandusliku olukorra muutumist ning et määrata kindlaks artikli 10a alusel hüvitise maksmiseks loodud või selleks volitatud organite menetlustoimingud ja menetluskohustused seoses tagasimaksmisega. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

(10) Komisjonile tuleks anda volitused võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte, millega kehtestatakse varasemate kahjunõuete tõendite sisu ja vorm. Et tagada, et mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustuse miinimumsummad püsivad kooskõlas muutuva majandusliku olukorraga (ja vältida nende vähenemist aja jooksul), tuleks komisjonile anda volitused võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte, et ajakohastada neid miinimumsummasid ning määrata kindlaks direktiivi 2009/103/EÜ artikli 10a alusel hüvitise maksmiseks loodud või selleks volitatud organite menetlustoimingud ja menetluskohustused seoses tagasimaksmisega. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes (1a) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.
SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Komisjoni avaldus

Komisjoni ettepanek, mis käsitleb sotsiaalkindlustuse koordineerimise valdkonnas pärast Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumist võetavaid erandolukorra meetmeid, põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 48, kuna see puudutab sotsiaalkindlustuse koordineerimise valdkonda. Käesoleva määruse laiendamine kolmandate riikide kodanikele samas õigusaktis ei ole võimalik õiguslike aluste kokkusobimatuse tõttu, sest selline laiendamine peaks põhinema ELi toimimise lepingu artikli 79 lõike 2 punktil b.

Komisjon on seisukohal, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrusega (EL) nr 1231/2010 hõlmatud kolmandate riikide kodanike suhtes tuleks jätkuvalt kohaldada sotsiaalkindlustuse koordineerimise peamisi põhimõtteid, mida on kavas kodifitseerida määruses, millega kehtestatakse erandolukorra meetmed sotsiaalkindlustuse koordineerimise valdkonnas, mis põhineb määrusel (EL) nr 1231/2010 ning määrustel (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009, mis jäävad kehtima.

Komisjon kaalub siiski hilisemas etapis, kui see peaks vajalikuks osutuma, käesolevas ettepanekus esitatud põhimõtete laiendamist liikmesriikides seaduslikult elavatele kolmandate riikide kodanikele, kes Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1231/2010 kohaselt kuuluvad või on kuulunud sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitlevate ELi õigusnormide kohaldamisalasse, et kinnitada nende õigusi ajavahemikus, kui Ühendkuningriik oli liikmesriik.