Komisjon esitab koostöös Euroopa välisteenistusega nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Komisjon loodab, et ta saab seisukoha EMP ühiskomitees esitada esimesel võimalusel.

EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 artikli 1 lõikega 3 on ette nähtud, et nõukogu määrab komisjoni ettepanekul kindlaks seisukoha, mis tuleb liidu nimel EMP ühiskomitee otsuste suhtes võtta.

EMP ühiskomitee otsuse eelnõu (mis on lisatud nõukogu otsuse ettepanekule) eesmärk on muuta EMP lepingu XI lisa (Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond) ja protokolli nr 37 (mis sisaldab artikliga 101 ette nähtud loetelu), et inkorporeerida EMP lepingusse isikuandmete kaitse üldmäärus (määrus (EL) 2016/679).

Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

•Vahendi valik

Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 on valitud vahend EMP ühiskomitee otsus. EMP ühiskomitee tagab EMP lepingu tulemusliku rakendamise ja toimimise. Selleks võtab ta EMP lepingus sätestatud juhtudel vastu otsuseid.

3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

Ei kohaldata

4.MÕJU EELARVELE

Määruse (EL) 2016/679 EMP lepingusse inkorporeerimine ei tohiks eelarvet mõjutada.

5.MUU TEAVE

•Peamiste kavandatud kohanduste põhjendused

Osalemise klausel (kohandused a ja k)

Isikuandmete kaitse üldmääruse EMP lepingusse inkorporeerimise tulemusena osalevad EMP EFTA riikide järelevalveasutused suurimal võimalikul määral nn ühtse kontaktpunkti süsteemis ja järjepidevuse mehhanismis ning neil on Euroopa Andmekaitsenõukogus (edaspidi „andmekaitsenõukogu“) samad õigused ja kohustused kui ELi liikmesriikide järelevalveasutustel, välja arvatud õigus hääletada ja õigus kandideerida nõukogu eesistuja ja eesistuja asetäitja valimistel. EFTA riikide järelevalveasutuste positsioon märgitakse eraldi.

Kohandusega a tagatakse lisaks, et andmekaitsenõukogu kodukorras võetakse täiel määral arvesse EMP EFTA riikide järelevalveasutuste ja EFTA järelevalveameti osalemist, v.a õigust hääletada ja kandideerida nõukogu eesistuja ja eesistuja asetäitja valimistel.

Kuna isikuandmete kaitse üldmäärusega antakse riiklikele järelevalveasutustele pädevus riiklikul tasandil tegutsemiseks ning eeldatakse rahvusvahelist koordineerimist ja ühtlustamist, on sidusa järelevalvekoostöö ja EMP ühtsuse seisukohast vajalik, et EMP EFTA riikide järelevalveasutused osaleksid võrdsetel alustel ühtse kontaktpunkti süsteemis ja järjepidevuse mehhanismis.

Selleks et EFTA järelevalveametil oleks lihtsam tagada EMP eeskirjade järjepidevat täitmist EMP EFTA riikides ja et ta saaks täita oma EMP lepingu artikli 108 kohaseid ülesandeid, sätestatakse kohandusega k, et EFTA järelevalveametil on õigus osaleda andmekaitsenõukogu istungitel ilma hääleõiguseta ning et EFTA järelevalveamet nimetab oma esindaja andmekaitsenõukogusse. Nagu eespool märgitud, sätestatakse kohandusega a, et EFTA järelevalveameti osalemist võetakse andmekaitsenõukogu kodukorras täiel määral arvesse.

Teave läbirääkimiste kohta kolmandate riikidega (kohandus f)

Kohandusega nähakse ette, et EMP EFTA riike teavitatakse konsultatsioonidest kolmandate riikidega, eesmärgiga võtta vastu kaitse piisavuse otsus vastavalt artikli 93 lõikes 3 osutatud menetlusele. Kooskõlas EMP lepingu artikliga 100 osalevad EFTA riigid täielikult artikli 93 kohaselt moodustatud komitee töös, kuid neil puudub õigus hääleõigus.

Lisaks sellele täpsustatakse selle kohandusega, et kui kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon kohustub võtma konkreetseid kohustusi seoses liikmesriikidest pärit isikuandmete töötlemisega, võtab EL arvesse EMP EFTA riikide olukorda ja arutab kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega võimalikke mehhanisme, mida EMP EFTA riigid võivad seejärel kohaldada.

Artikli 45 lõige 1 – Andmete edastamine kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele (kohandus e)

EMP EFTA riigid saavad isikuandmeid kolmandatele riikidele või rahvusvahelisele organisatsioonile edastada komisjoni poolt vastu võetud rakendusakti (kaitse piisavuse otsuse) alusel, mis on EMP lepingusse inkorporeeritud EMP lepingus sätestatud tavamenetluse kohaselt. Kohanduse e eesmärk on võimaldada andmete edastamist ka juhul, kui EMP EFTA riik kohaldab kaitse piisavuse otsust enne, kui EMP ühiskomitee on teinud otsuse kaitse piisavuse otsuse EMP lepingusse inkorporeerimise kohta. Lisaks nähakse kohandusega e ette, et iga EMP EFTA riik otsustab enne kaitse piisavuse otsuse jõustumist, kas ta kohaldab seda kaitse piisavuse otsust samal ajal ELi liikmeriikidega või mitte, ning teavitab sellest komisjoni ja EFTA järelevalveametit. Kui EFTA riik ei teavita komisjoni ega EFTA järelevalveametit, kohaldab ta meetmeid samal ajal ELi liikmesriikidega.

Kui EFTA järelevalveametis ei jõuta kaheteistkümne kuu jooksul alates kaitse piisavuse otsuse jõustumisest kokkuleppele selle EMP lepingusse inkorporeerimise osas, võivad EMP EFTA riigid kuni kaitse piisavuse otsuse EMP lepingusse inkorporeerimiseni lõpetada nende meetmete kohaldamise, ning teatavad sellest viivitamata komisjonile ja EFTA järelevalveametile. See kohandus ei välista EMP lepingu artikli 102 kasutamist kohanduses kirjeldatud viisil.