Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetusetootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2021/C 183/05)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„PUISSEGUIN SAINT-EMILION“

PDO-FR-A0992-AM03

Teate esitamise kuupäev: 9.3.2021

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Geograafiline piirkond

Geograafilise piirkonna määratluse sõnastust muudeti, nii et selles ei osutata enam katastriüksustele. Lisaks sellele viidatakse ametlikule geograafilisele koodile.

See muudatus ei mõjuta geograafilise piirkonna ulatust, tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega.

Muudatuse tõttu tuleb muuta koonddokumendi punkti 1.6.

2. Vahetus läheduses asuv piirkond

Vahetus läheduses asuva piirkonna puhul on parandatud tuvastatud viga. Vahetus läheduses asuva piirkonna hulka on pärast Puisseguini kommuuni ühinemist Monbadoni kommuuniga unustatud lisada viimatinimetatud kommuunile vastav territoorium. Lisaks sellele on viidatud ametlikule geograafilisele koodile.

Muudatuse tõttu tuleb muuta koonddokumendi punkti 1.9.

3. Veini liikumine tunnustatud ladustajate vahel

1. peatüki punkti IX alapunkti 5 alapunkt b, milles käsitletakse veinide ringlusse laskmist volitatud laopidajate vahel, on välja jäetud.

Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

4. Viited kontrolliasutusele

Kontrolliasutuse viite sõnastus on läbi vaadatud, et ühtlustada see teiste nimetuste tootespetsifikaatide sõnastusega. Tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega. Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

KOONDDOKUMENT

1. Nimetus(ed)

Puisseguin Saint-Emilion

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Need peamiselt viinamarjasordist ‛Merlot N’ valmistatud punased veinid on tugevamaitselised ja täidlased, neil on väljapeetud värvus ning tugevad punaste puuviljade maitse- ja lõhnanüansid ning vananedes kujuneb neil välja terviklik lõhna- ja maitsebukett.

Sageli kasutatav puitvaatides laagerdamine võib lisada rösti- ja vanillinüansse, mis rikastavad veini lõhna- ja maitsebuketti ning annavad sellele struktuursust.

Veinidel on järgmised omadused:

— minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides 11 %;

— veinide alkoholisisaldus pärast rikastamist 13,5 mahuprotsenti;

— õunhappe sisaldus kuni 0,3 g/l.

— fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus kuni 3 g/l. Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus milliekvivalentides liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 13,26 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 140

5. Veinivalmistustavad

5.1. Veinivalmistuse eritavad

Rikastamine

Veinivalmistuse eritavad

— Subtraktiivsed rikastamistehnoloogiad on lubatud tingimusel, et rikastamisaste ei ületa 15 %.

— Pärast rikastamist ei tohi veinide alkoholisisaldus ületada 13,5 mahuprotsenti.

Viinapuude kasvatamine

Viljelustavad

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 5 500 tüve hektari kohta.

Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 2 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe ei või olla alla 0,5 meetri.

Lõikamine on kohustuslik. See toimub hiljemalt lehtede moodustumise etapil (Lorentzi skaalal 9).

Viinapuude lõikamisel kasutatakse järgmisi tehnikaid, mis aitavad kaasa taimede paigutamisele vaid ühekordsele toele ja nende õhustamisele, piirates samas moodustuvate viljakobarate arvu:

— ühe- või kaheõlaline Guyot’ lõikus;

— noorenduslõikamine (lühivõrsed (cots)) Royat’ nöörpuu vormis või lehvikukujuliselt;

— pikk lõikus (pikad võrsed (astes)).

Igale tüvele jääb kuni 12 punga.

Pikkade võrsete (astes) ülekattumine ei ole lubatud.

Kastmine

Viinapuid võib kasvuperioodil kasta üksnes kestva kuivuse ajal ning juhul, kui on häiritud viinapuu füsioloogiline areng ja viinamarjade asjakohane valmimine.

5.2. Maksimaalne saagikus

Punane vein

65 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade koristamine, veini valmistamine, tootmine ja laagerdamine toimub Gironde’i departemangu Puisseguini kommuuni territooriumil (26. veebruari 2020. aasta ametliku geograafilise koodi alusel) kommuuni selles osas, mis oli määratletud enne selle kommuuni ühinemist Monbadoni kommuuniga 1. jaanuaril 1989 (prefekti 10. novembri 1988. aasta määrus).

7. Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Cot N – Malbec

Merlot N

8. Seos(t)e kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetuse „Puisseguin Saint-Emilion“ geograafiline piirkond hõlmab Puisseguini kommuuni osa, mis vastab selle kommuuni territooriumile enne Monbadoni kommuuniga ühinemist 1989. aastal. See ala asub Gironde’i departemangu kirdeosas Libourne’i piirkonnas, paiknedes 48 kilomeetri kaugusel Bordeaux’st kirde suunas ja 10 kilomeetri kaugusel Saint-Emilionist kirde suunas.

Kahe suure jõe – Isle’i ja Dordogne’i – ühinemiskohal asuvate alade, kus kasvatatakse viinamarju kontrollitud päritolunimetusega veini valmistamiseks, pinnas koosneb valdavalt lubjakivi- ja savi-lubjakivimuldadest.

Kliima on nagu kogu Atlandi ookeani äärses Gironde’i departemangus mõõdukalt ookeaniline, viinamarjakasvatusele tuleb kasuks temperatuurierinevuste väike ulatus. Geograafilise piirkonna paiknemine Gironde’i departemangu kirdeosas lisab sellele kliimale kontinentaalse kliima mõjutusi, mis avalduvad kõrgemates temperatuurides suvel ja sügisel ning mõjuvad soodsalt viinamarjade küpsemisele. Sageli ettearvamatu ookeaniline kliima, millele lisanduvad mõnel aastal sügisesed vihmased madalrõhkkonnad, või vastupidi, kuum ja väga päikesepaisteline hilissügis, jätavad igale aastakäigule oma jälje.

Viinamarjasordi ‛Merlot N’ jaoks on tegemist äärmiselt soodsa piirkonnaga. Eeskätt soodustavad selle sordi optimaalset valmimist savisisaldusega jahedad ja niisked mullad.

Teisi viinamarjasorte kasvatatakse eelkõige veidi soojematel liiva- ja kruusamuldadel või liiva- ja savimuldadel ning päikesele hästi avatud savi-lubjakivimuldadel.

Kontinentaalse kliima mõjutustega ookeaniline kliima (soojad suved, pikad ja soojad sügised, mahedad ja üldiselt kuivad talved) soodustab viinamarjade aeglast küpsemist.

Määratletud kasvatusalad on maatükid, mis kas mullalõimisest või topograafilisest asukohast (künka tipul või küljel) tingitult lasevad hästi vett läbi. Määratletud kasvatusalade hulka ei kuulu maatükid, mis on valdavalt hüdromorfsete muldadega, või maatükid, mida iseloomustavad väikese paksusega vett kinnipidavad savimullad või mudajad savimullad. Samuti ei kuulu määratletud kasvatusalade hulka maatükid, mis asuvad orgude põhjades, kus mullad on hüdromorfsete omadustega ning kus võib kevadel esineda miinuskraade.

Täpselt määratletud maatükkidel tulevad kohalike viinamarjasortide omadused kõige paremini esile, need sordid on valitud aastasadade jooksul, kuna taluvad hästi säilitamist ja vananemist, mis on seotud vajadusega transportida neid tooteid pikkade vahemaade taha.

Piisava saagi tagamiseks ja selleks, et viinapuid viljadega mitte üle koormata, on suure tootmispotentsiaaliga muldadel suurendatud istutustihedust, et viinamarjad küpseksid hästi ja nende suhkrusisaldus oleks optimaalne. Toestamise üldine kasutamine koos range lõikamisega ja pikkade võrsete ülekattumise keelamisega võimaldavad tagada saagi ühtlase jaotumise ning piisava lehestikupinna, mis pakub viljade optimaalseks küpsemiseks küllaldast fotosünteesi.

Koristatud viinamarjad peavad olema terved, saak tuleb sorteerida, et eemaldada ebapiisavalt küpsenud, kahjustatud või haiged viljad.

Vein peab käärituma kuni koristamisele järgneva aasta kevadeni, see on vajalik veini stabiliseerumiseks ja küpsemiseks ning toob veini omadused enne tarbijale suunamist paremini esile.

Veinid päritolunimetusega „Puisseguin Saint-Emilion“ on punased veinid, mis on valmistatud peamiselt viinamarjasordist ‛Merlot N’, need on tugevamaitselised ja täidlased veinid, millel on väljapeetud värvus ning tugevad punaste puuviljade maitsenüansid ning vananedes kujuneb neil välja terviklik lõhna- ja maitsebukett.

Eri viinamarjasortide segudele lisab viinamarjasort ‛Cabernet franc N’ värskust ja struktuursust, suurendab veini vananemispotentsiaali ning selle lõhna ja maitse terviklikkust.

Sageli kasutatav puitvaatides laagerdamine võib lisada rösti- ja vanillinüansse, mis rikastavad veini lõhna- ja maitsebuketti ning annavad sellele struktuursust.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Suurem geograafiline üksus

Õigusraamistik

Liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgisel võib olla nimetatud laiem geograafiline piirkond „Vin de Bordeaux“ või „Grand Vin de Bordeaux“. Laiema geograafilise piirkonna märgistuse tähemärkide kõrgus või laius ei või olla suuremad kui kaks kolmandikku kontrollitud päritolunimetuse tähemärkide omad.

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik

Liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik

Määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mis on määratletud viinamarjade pressimise, veini valmistamise ja valmimise erandina, koosneb järgmistest Gironde’i departemangu kommuunidest vastavalt ametlikule geograafilisele koodile 26. veebruari 2020. aasta seisuga: Abzac, Les Artigues-de-Lussac, Castillon-la-Bataille, Lalande-de-Pomerol, Lussac, Montagne, Néac, Petit-Palais-et-Cornemps, Pomerol, Saint-Cibard, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Emilion, Saint-Etienne-de-Lisse, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Hippolyte, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Tayac, Vignonet, Puisseguini kommuuni territoorium, mis vastab endise Monbadoni kommuuni territooriumile enne selle kommuuniga ühinemist 1. jaanuaril 1989, ning Libourne’i kommuuni territooriumi osa, mida piirab lõunast Capelle’i oja, ja selle pikendus kuni kohaliku teeni nr 28, seejärel see tee kuni Dordogne’ni ja Bordeaux-Bergeraci raudtee äärt mööda.

Link tootespetsifikaadile

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-1d2d5602-00ca-4647-86d6-77e59174e42c

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.