[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 21.9.2005

KOM(2005) 439 lõplik

2005/0184 (CNS)

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS,

milles käsitletakse Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) raames Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmete kaudu rakendatavat eriprogrammi

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI (EÜ ASUTAMISLEPING)

1. ETTEPANEKUTE TAUST

Ettepanekud viie eriprogrammi kohta on järg komisjoni 6. aprillil 2005. aastal vastu võetud ettepanekule 7. raamprogrammi (2007–2013)[1] kohta. Struktuur esitati nelja eriprogrammina – „Koostöö”, „Ideed”, „Inimesed” ja „Võimekus” – vastavalt Euroopa teaduspoliitika neljale põhieesmärgile; veel üks eriprogramm on Teadusuuringute Ühiskeskuse otseste meetmete jaoks. Komisjon esitab ettepanekud „Osalemise ja levitamise eeskirjade” kohta, mida kohaldatakse 7. raamprogrammi suhtes.

Poliitiline kontekst ja eesmärgid on sätestatud teatises „Majanduskasvu soodustava Euroopa teadusruumi loomine”[2]. Nende eesmärkide täitmiseks ja eriprogrammide täies ulatuses rakendamiseks on vaja eelarvet kahekordistada vastavalt komisjoni ettepanekule.

Teadusuuringud, tehnoloogia, haridus ja uuendustegevus on oluline võimalus luua töökohti pikaajaliselt ja säästval viisil. Need on olulised ka majanduskasvu, konkurentsivõime, tervise, elukvaliteedi ja keskkonna seisukohalt. Teadusuuringute raamprogramm koos ühenduse programmidega hariduse ja uuendustegevuse valdkonnas on seetõttu suunatud edasiminekule teadmistel põhineva majanduse ja ühiskonna suunas. 7. raamprogrammi eriprogrammid koos vajalike siseriiklike ja erasektori jõupingutustega on kavandatud peamiste nõrkade kohtade kõrvaldamiseks Euroopa teadusuuringute tasemes, kvaliteedis ja mõjus. Teadmiste levitamine ja edasiandmine on Euroopa teadusuuringute oluline lisandväärtus ning võetakse meetmeid, et suurendada tulemuste kasutamist tööstuses, poliitiliste otsuste tegemisel ja ühiskonnas.

Euroopal tuleb teadusuuringutesse rohkem investeerida ning vajalik on uus rõhuasetus, kui Euroopa Liit tahab liikuda eesmärgi suunas investeerida aastaks 2010 teadusuuringutesse 3% oma sisemajanduse kogutoodangust. 7. raamprogramm toetab seda nii otsese rahastamise kaudu kui ka teadusuuringutesse tehtavate täiendavate riiklike ja erainvesteeringute abil.

Euroopa vajab oma teadusuuringute mahu suurendamiseks ja taseme tõstmiseks rohkem teadlasi. Muude meetmete kõrval, nagu Euroopa teadlaste harta ja siseriiklikud poliitilised meetmed, on 7. raamprogramm kavandatud selleks, et ergutada rohkem inimesi alustama ja jätkama teadlaskarjääri ning veel kord meelitada juhtivaid andekaid teadlasi Euroopasse.

Rahaline toetus Euroopa tasandil pakub võimalusi tõsta teadusuuringute taset ja tõhusust, mida pole võimalik saavutada siseriiklikul tasandil. 7. raamprogrammi eriprogrammid kujutavad endast Euroopa teadusruumi edasist konsolideerimist, teadusuuringute uutes valdkondades uute vahendite abil kriitilise massi ja struktuuride saavutamist ning ideede, teadmiste ja teadlaste vaba liikumise edasist toetamist.

Eriprogrammide rakendamise jooksul kasutatakse teadusuuringute taseme tõstmiseks Euroopa tasandil võetavate meetmete potentsiaali maksimaalselt, eriti kogu ELi hõlmavate konkursside kaudu, mida toetab ettepanekute range ja sõltumatu hindamine. See kätkeb endas olemasoleva pädevuse kindlaksmääramist ja toetamist kõikjal Euroopa Liidus, aga ka võimaluste loomist tulevasteks tipptasemel uuringuteks.

Eriprogrammide mõju suurendatakse vastastikuse täiendavuse abil teiste ühenduse poliitikavaldkondade ja programmidega, eriti struktuurifondide, haridusprogrammide ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmiga.

2. EELNEV KONSULTEERIMINE

Eriprogrammide ettepanekute koostamisel on arvesse võetud ELi institutsioonide, eriti Euroopa Parlamendi ja Euroopa Ülemkogu, aga ka teiste sidusrühmade, kaasa arvatud teadlaste ja teadusuuringute kasutajate seisukohti. See hõlmab jätkuvaid arutelusid ja teavet seoses ettepanekutega 7. raamprogrammi otsuste kohta, ulatuslikke arutelusid ja teavet, mis on kogutud ettepaneku ettevalmistamise ajal, ning edasist tööd tulevaste teadusuuringute prioriteetide kindlaksmääramisel, näiteks Euroopa tehnoloogiaplatvormide tööd.

Eriprogrammi ettepanek tugineb 7. raamprogrammi ettepaneku[3] jaoks ette võetud põhjalikule mõjude hinnangule, mis näitas iga kavandatud eriprogrammi tugevat ja konkreetset lisandväärtust. Lisaks sellele võetakse ettepanekute puhul arvesse raamprogrammi viie aasta hinnangu tulemusi[4].

3. ÕIGUSLIKUD ASPEKTID

Ettepanek eriprogrammide kohta põhineb asutamislepingu XVIII jaotise artiklitel 163–173 ning eriti artikli 166 lõikel 3, mis käsitleb raamprogrammi rakendamist eriprogrammide kaudu.

4. EELARVE TÄITMINE

Igale otsust käsitlevale ettepanekule lisatud finantsselgituses esitatakse mõju eelarvele ning inim- ja haldusressursid.

Komisjon kavatseb luua rakendusasutuse, kellele usaldatakse teatavad eriprogrammide „Koostöö”, „Inimesed” ja „Võimekus” rakendamiseks vajalikud ülesanded. Seda lähenemisviisi kasutatakse ka eriprogrammi „Ideed” rakendamise puhul (vt punkti 7.2).

5. ÜHTNE JA PAINDLIK RAKENDAMINE

5.1. Uute vajaduste ja võimalustega kohanemine

On oluline, et eriprogrammide rakendamine oleks piisavalt paindlik, et jääda teaduslike ja tehnoloogiliste arengute esirinda ning vastata tekkivatele teadusalastele, tööstuslikele, poliitilistele ja ühiskondlikele vajadustele. Sellised meetmed, mis lubavad teadlastel endil kindlaks määrata teemasid, on siinkohal eriti olulised. Teiste meetmete puhul saavutatakse see peamiselt tööprogrammide kaudu, mida ajakohastatakse igal aastal. Seda tehakse koos liikmesriikide esindajatest koosnevate komiteede abiga, mille puhul on ette nähtud, et komiteede tähelepanu on suunatud tööprogrammidele. Parandusi võidakse teha kiiremini juhul, kui uued prioriteedid vajavad kohest reageerimist, eriti ettenägematutest poliitilistest vajadustest tulenevate prioriteetide puhul.

Kõnealuse mitmeaastase programmitöö puhul saadakse teavet suurest hulgast allikatest tagamaks, et toetatavad tegevused säilitavad otsese seotuse tööstuse ja ELi poliitikavaldkondade tekkivate vajadustega. Küsitakse nõuandeid väljaspoolt, sealhulgas iga „Koostöö” eriprogrammis sisalduva teema jaoks, kusjuures esindatud on eri valdkonnad ning akadeemilised ja tööstuslikud vaated on tasakaalus.

Programmi „Ideed” jaoks kasutatakse täiesti uut lähenemisviisi, mille puhul iga-aastase tööprogrammi ettevalmistamine usaldatakse sõltumatule teadusnõukogule Euroopa teadusnõukogu asutamise raames (vt punkt 7.2 ).

Täiendavat välist tagasisidet, eriti „Koostöö” programmi jaoks, hõlbustavad eri valdkondades loodud Euroopa tehnoloogiaplatvormid , mis peaksid mängima olulist ja dünaamilist rolli tööstusliku asjakohasuse tagamisel. Platvormide määratletud strateegilistes teadusuuringute programmides kindlaksmääratud teadusuuringute prioriteedid on eriprogrammi ettepanekutes hästi kajastatud ning annavad mitmeaastasesse programmitöösse olulise panuse.

Teised foorumid ja rühmad võivad komisjonile anda ajakohaseid nõuandeid uute prioriteetide kohta kindlates valdkondades, nagu teadusuuringute infrastruktuure käsitlev Euroopa strateegiafoorum (ESFRI) ning platvormid, mis on loodud, et võtta arvesse sotsiaal- või keskkonnapoliitikat käsitlevaid strateegilisi teadusuuringute programme.

Raamprogrammi pakutav oluline uus võimalus on uuenduslik rahastamismehhanism, riskijagamisrahastu , mille eesmärk on erasektori investeeringute soodustamine teadusuuringutes ja tehnoloogiaarenduses, parandades seeläbi juurdepääsu Euroopa Investeerimispanga (EIP) laenudele suurte Euroopa meetmete jaoks, mille puhul tuleb kombineerida mitmeid rahastamisallikaid, sealhulgas laene. Need suured Euroopa meetmed on raamprogrammi poolt „Koostöö” programmi raames otseselt rahastatavad ühised tehnoloogiaalgatused ja suured ühisprojektid ning uued teadustöö infrastruktuuri projektid „Võimekuse” programmi raames. Kaaluda võib ka teisi suuri Euroopa koostööprojekte, nagu Eureka projektid, vastavalt kõlblikkuskriteeriumidele. Eriprogrammidest EIP-le kavandatud panus parandab märkimisväärselt juurdepääsu laenurahale ning seeläbi on sellel märkimisväärne võimendav mõju erainvesteeringutele teadusuuringutes ja tehnoloogiaarenduses.

5.2. Valdkondadevahelised küsimused

Komisjon tagab ühtsuse 7. raamprogrammi rakendamisel, võttes täielikult arvesse Euroopa teadusnõukogule „Ideede” programmis tagatud autonoomsust ja sõltumatust.

Teiste eriprogrammide tööprogrammid vaadatakse läbi koordineeritult, et võimaldada täielikult arvesse võtta valdkondadevahelisi küsimusi. Liikmesriikide esindajate komiteedel on samuti oluline ülesanne abistada komisjoni rakendamise efektiivsel ühtlustamisel ja koordineerimisel nende eriprogrammide vahel ja piires. See eeldab tugevat koordineeritust liikmesriikides ning eri komiteede koosseisude esindajate vahel.

Kui toetatavad meetmed on väga olulised eriprogrammide „Koostöö”, „Inimesed” ja „Võimekus” eri osade jaoks, kasutatakse 6. raamprogrammis saadud kogemustele tuginedes ühiseid projektikonkursse. See on eriti oluline uuringuteemade puhul, mis käsitlevad mitmeid „Koostöö” programmi teemasid, ning sellised projektikonkursid identifitseeritakse tööprogrammis selgelt.

Järgmised eriprogrammides „Koostöö”, „Inimesed” ja „Võimekus” käsitletavad küsimused on erilise tähtsusega ning nende puhul nähakse ette erikord koordineeritud lähenemiseks:

- Rahvusvaheline koostöö: kõik nimetatud eriprogrammid on avatud rahvusvahelisele koostööle ning hõlmavad sellekohaseid erimeetmeid. Kogu raamprogrammi ulatuses kasutatakse strateegilist lähenemisviisi, et edendada Euroopa teadusuuringute taset ja konkurentsivõimet ning tegelda spetsiifiliste ülemaailmsete või piirkondlike küsimustega, kui on tegemist vastastikuse huvi ja kasuga. Tagatakse ühtne lähenemisviis eriprogrammide ulatuses kooskõlas käesoleva strateegiaga ning programmil „Võimekus” on selles osas oluline roll.

- Teadustöö infrastruktuurid: peamine toetus teadustöö infrastruktuuridele rakendatakse programmis „Võimekus” ning nimetatud programm tagab koordineeritud lähenemisviisi koos asjakohaste teadustöö meetmetega teistes programmides, eriti programmis „Koostöö”.

- Valdkondadevaheline teadustöö: kehtestatakse kord efektiivseks koordineerimiseks komisjoni talituste piires, eriti selleks, et tagada meetmete vastavus arenguvajadustele ELi poliitikavaldkondades. Sel eesmärgil võib mitmeaastase kavandamise puhul kasutada asjakohaste poliitikavaldkondadega seotud komisjoni talituste kasutajarühmade abi ning selles kontekstis luuakse sisemine struktuur, mille eesmärk on tagada mereteaduse ja –tehnoloogia kooskõlastamine asjakohastes teemavaldkondades.

- Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKE) osalus: VKEde osalus optimeeritakse eriprogrammide ulatuses. Lisaks VKEdele suunatud tugevdatud erimeetmetele programmis „Võimekus” on VKEde teadusuuringute huvid hõlmatud kogu programmis „Koostöö” ning VKEdele erilist huvi pakkuvad teemad identifitseeritakse lisaks tööprogrammides ning pakkumiskutsetes; programmi „Inimesed” tegevuses pannakse erilist rõhku VKEde kaasamisele ning VKEd võivad samuti osaleda programmis „Ideed”. Kavandatud lihtsustamismeetmed ja suurendatud paindlikkus sobiva rahastamisskeemi valikul aitavad kaasa eriti VKEde osalusele.

- Levitamine ja teadmiste edasiandmine: teadusuuringute tulemuste kasutuselevõtmise edendamise vajadus on kõikide eriprogrammide puhul oluline ning erilist rõhku pannakse teadmiste edasiandmisele riikide vahel, eri valdkondade vahel ning akadeemilistelt ringkondadelt tööstusele, sealhulgas teadlaste liikuvuse kaudu. Siinkohal on oluline potentsiaalsete kasutajate kaasamine prioriteetide kindlaksmääramisel (eriti Euroopa tehnoloogiaplatvormide kaudu). Täiendavad meetmed konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmi alusel soodusavad samuti teadusuuringute tulemuste kasutamist, kõrvaldades uuendustegevuse teel seisvaid takistusi ning parandades uuendusalast võimekust.

- Teadus ühiskonnas: see meede programmis „Võimekus” mängib rolli ka tagamaks, et ühiskondlikke aspekte arvestatakse kõikides eriprogrammides nõuetekohaselt ning et süvendatakse teadlaste ja laiema avalikkuse omavahelist suhtlemist.

6. LIHTSUSTAMINE JA JUHTIMISMEETODID

7. raamprogrammi rakendamisel saavutatakse märkimisväärne lihtsustamine, järgides komisjoni 6. aprilli 2005. aasta töödokumendis esitatud ideesid ning selle dokumendi põhjal tekkinud laiaulatuslikku arutelu liikmesriikide ja sidusrühmadega. Mitmed kavandatud meetmed on esitatud osalemise ja levitamise eeskirjades, et eelkõige vähendada märkimisväärselt bürokraatiat ning lihtsustada rahastamisskeeme ja aruandlusnõudeid.

Eriprogrammide piires hõlmavad parendusettepanekud järgmist:

- Rakendamise suurem efektiivsus ja järjepidevus haldusülesannete hajutamise kaudu rakendusasutusele.

- Rahastamisskeemide ratsionaliseerimine, misläbi iga eriprogrammi rakendamisel kasutatakse vahendeid, mis on programmi eesmärkide saavutamiseks vajalikud.

- Hindamiskriteeriumide selgem esitamine: sisalduvad tööprogrammides vastavalt igas eriprogrammis sätestatud põhimõtetele.

- Selgelt esitatud tööprogrammid, et potentsiaalsetel osalejatel oleks piisavalt teavet olemasolevate võimaluste kohta, mis vastavad nende kindlatele vajadustele ja huvidele. Näiteks tuuakse tööprogrammides ja pakkumiskutsetes vajadusel esile teemad, mis pakuvad erilist huvi VKEdele või kus on kasulik koostöö kolmandate riikidega.

- Lihtsustamine muudes aspektides, nagu projektide heakskiitmise ratsionaliseerimine, uued rahastamis- ja toetusskeemid ning andmebaaside ja teabevahendite edasine kasutamine, et pakkuda paremat teabevahetust.

7. ERIPROGRAMMIDE SISU

7.1. Koostöö

Eriprogramm „Koostöö” on kavandatud teaduse ja tehnoloogia võtmevaldkondades juhtpositsiooni saavutamiseks koostöö toetamisega ülikoolide, tööstuse, uuringukeskuste ja ametiasutuste vahel nii Euroopa Liidus kui ka ülejäänud maailmas. Varasemad raamprogrammid näitavad selliste meetmete mõju teadustöö restruktureerimisel Euroopas ning ressursside ühendamisel ja võimendamisel. 7. raamprogramm jaotab need mõjud laiemalt ning üheksa kavandatud teemat vastavad teadmiste ja tehnoloogia edusammudele peamistes valdkondades, kus teadusuuringute taset tuleks toetada ja tugevdada, et lahendada Euroopa sotsiaalseid, majanduslikke, tervishoiu-, keskkonna- ja tööstusalaseid väljakutseid.

Programm sisaldab tugevaid elemente, mis seovad seda eelmiste raamprogrammidega, ning toetub seda tüüpi Euroopa toetuse tõestatud lisandväärtusele. Käesolevas eriprogrammis on lisaks olulised uuendused, mis nõuavad rakendamisel erilist arvestamist:

- Ambitsioonikale üleeuroopalisele avaliku ja erasektori partnerlusvajadusele reageerimine, et kiirendada peamiste tehnoloogiate arengut ühiste tehnoloogiaalgatuste käivitamise kaudu[5]. Esimene algatuste kogum on identifitseeritud selgete eesmärkide ja tulemustega järgmistes valdkondades: uuenduslikud ravimid, nanoelektroonika, manussüsteemid, vesiniku- ja kütuseelemendid, lennundus ja õhutransport ning üleilmne keskkonna- ja turvaseire. Neid käsitletakse eraldi ettepanekutes (nt vastavalt asutamislepingu artiklile 171). 7. raamprogrammi käigus võib teha kindlaks muid ühiseid tehnoloogiaalgatusi, näiteks saastevaba energia tootmise ja taastuva energia valdkonnas.

- Tõhusam lähenemine koordineerivatele siseriiklikele teadusuuringute programmidele. Edukat kava ERA-NET jätkatakse ja rakendatakse teemade ulatuses. Olemasolevad ERA-NET-võrgustikud 6. raamprogrammist võivad esitada järgnevaid ettepanekuid nende koostöö süvendamiseks või konsortsiumide laiendamiseks uutele osalejatele, samuti toetatakse uusi ERA-NET-võrgustikke uute teemadega tegelemiseks. Kava on avatud ka avalik-õiguslikele asutustele, kes kavandavad teadusuuringute programmi, mis ei ole veel käigus. Lisaks sellele viiakse sisse kava ERA-NET PLUS, et pakkuda ajendit riikidevaheliste teadusuuringute projektide ühiskonkurssidele, mida korraldatakse mitmete riikide vahel.

- Tuginedes kogemustele, mis on saadud Euroopa ja arengumaade kliiniliste uuringute partnerluse (EDCTP) algatuse käigus vastavalt artiklile 169, on tihedas koostöös liikmesriikidega kindlaks määratud veel neli artikli 169 algatust . Ettepanekud selliste algatuste kohta, mis käsitlevad intelligentset elukeskkonda, Läänemere teadusuuringuid ja metroloogiat, on loetletud programmis „Koostöö” ning artikli 169 algatus siseriiklike VKEdega seotud programme hõlmavate teadusuuringute koondamiseks on kirjas programmis „Võimekus”. 7. raamprogrammi käigus võib teha kindlaks muid algatusi.

- Sihipärasem lähenemine rahvusvahelisele koostööle iga teema raames ning teemade vahel nähakse ette koostöö erimeetmetega, mis identifitseeritakse tööprogrammides vastavalt ettenähtud strateegilisele lähenemisviisile rahvusvahelise koostöö puhul ning poliitiliste dialoogide ja võrgustike kaudu partnerriikide eri piirkondadega.

- Iga teema raames toetatakse komponenti, lubamaks paindlikku reageerimist uutele vajadustele ja ettenägematutele poliitilistele vajadustele, ning rakendamine tugineb 6. raamprogrammis esitletud poliitika teadusliku toetamise ning uue ja kujunemisjärgus teaduse ja tehnoloogia kavade kogemustele, aga ka uue ja kujunemisjärgus tehnoloogia kavale info- ja sidetehnoloogia valdkonnas.

7.2. Ideed

Euroopa saavutused väljapaistva teadustöö valdkonnas või uute kiiresti kasvavate teadusvaldkondade omandamisel ei ole head. Programm „Ideed” pakub üleeuroopalise mehhanismi selliste tõeliselt loominguliste teadlaste, inseneride ja õpetlaste toetamiseks, kelle uudishimu ja teadmistejanu tooks kõige tõenäolisemalt kaasa ettearvamatuid suurepäraseid avastusi, mis võivad muuta inimeste arusaamu ning luua uusi võimalusi tehnoloogia arenguks ning püsivate sotsiaalsete ja keskkonnaalaste probleemide lahendamiseks. Alusuuringute kvaliteedi tõstmine üleeuroopaliste konkursside kaudu toob märkimisväärset sotsiaalset ja majanduslikku kasu[6].

Programmis „Ideed” võetakse kasutusele mõiste „eesliiniuuringud”, mis kajastab uut arusaama alusuuringutest. Olles uute teadmiste loomise eesrinnas, on „eesliiniuuringud” olemuselt riskantne ettevõtmine, mis hõlmab teaduses, tehnoloogias ja tehnikas põhjapanevate edasiminekute poolt pürgimist, arvestamata valdkonna- ega riigipiire.

Programm järgib „uurijapõhist” lähenemisviisi, lubades teadlastel teha ettepanekuid omaenda teemade kohta. Toetust antakse üksikutele meeskondadele ning jäetakse osalejatele vabadus moodustada meeskond mis tahes teadlaste rühmast, kes on sobivad projektide läbiviimiseks, ühest või mitmest institutsioonist, ühest või mitmest riigist. Igal juhul peaks meeskondade moodustamine sõltuma teadusalasest pädevusest, mitte haldusnõuetest. Programmiga tagatakse eristumine siseriiklikest alusuuringute rahastamise meetmetest oma strateegiliste eesmärkide ja Euroopa mõõtme poolest.

Euroopa teadusnõukogu (ERC) loomine „Ideede” programmi rakendamiseks viitab uuele ajajärgule. Kehtestatakse kaks Euroopa teadusnõukogu struktuurilist võtmekomponenti, sõltumatu teadusnõukogu ning konkreetne rakendamise struktuur, mis tegutsevad vastavalt usalduse, usaldusväärsuse ja efektiivsuse põhimõtetele; see peaks looma piisavad rahalised vahendid ja töötama kõrge efektiivsusega ning pakkuma kõrget autonoomsuse ja terviklikkuse taset, järgides samal ajal vastutustundlikkuse nõudeid.

Teadusnõukogu koosneb Euroopa teadusringkondade kõrgeima tasandi esindajatest, kes tegutsevad isiklikult, sõltumata poliitilistest või muudest huvidest. Selle liikmed nimetab ametisse komisjon pärast nende valimist sõltumatu menetluse käigus.

Teadusnõukogu mandaat hõlmab järgmist:

1. Teadusalane strateegia: Üldise teadusstrateegia kehtestamine programmi jaoks, võttes arvesse teadusalaseid võimalusi ja Euroopa teadusalaseid vajadusi. Tööprogrammi ja selle vajalike muudatuste pidev koostamine vastavalt teadusstrateegiale, sealhulgas konkursikutsed ja kriteeriumid, mille alusel ettepanekuid rahastatakse, ning vajadusel kindlate teemade või sihtrühmade määratlemine (näiteks noored/tekkivad meeskonnad).

2. Järelevalve ja kvaliteedikontroll: Vastavalt vajadusele teadusalasest vaatepunktist lähtudes seisukohtade kehtestamine järgmistes küsimustes: projektikonkursside läbiviimine ja juhtimine, hindamiskriteeriumid, eksperdihinnangu andmine, sealhulgas ekspertide valimine ja eksperdihinnangu ja ettepanekute hindamise meetodid, mille alusel määratakse kindlaks rahastatav ettepanek, aga ka mis tahes muud küsimused, mis mõjutavad eriprogrammi saavutusi ja mõju ning teostatavate teadusuuringute kvaliteeti. Toimingute kvaliteedi järelevalve ning programmi rakendamise ja saavutuste hindamine ning soovitused paranduslikeks või tulevasteks meetmeteks.

3. Teabevahetus ja levitamine: Teabevahetus teadusringkondadega ja peamiste sidusrühmadega programmi tegevuste ja saavutuste ning Euroopa teadusnõukogu nõupidamiste teemal. Regulaarsed aruanded komisjonile oma tegevuse kohta.

Spetsiaalne rakendusstruktuur vastutab programmi rakendamise eest, nagu on sätestatud aasta tööprogrammis. Struktuur rakendab eelkõige hindamisprotseduure, eksperdihinnangut ja valikumenetlust vastavalt teadusnõukogu kehtestatud põhimõtetele ning kindlustab toetuste rahalise ja teadusliku haldamise. Selles osas kavatseb komisjon esmajärjekorras asutada rakendusasutuse, kellele delegeerida täidesaatvad ülesanded. Rakendusstruktuur säilitab jätkuva tiheda koostöö teadusnõukoguga kõikides programmi rakendamise aspektides. Tulevikus ja sõltuvalt Euroopa teadusnõukogu struktuuride ja mehhanismide efektiivsuse sõltumatust hindamisest võidakse kehtestada alternatiivne struktuur, näiteks asutamislepingu artikli 171 sätete alusel.

Euroopa Komisjon tagab Euroopa teadusnõukogu täieliku sõltumatuse ja usaldusväärsuse. See tähendab, et komisjoni ülesanne seoses programmi rakendamisega on tagada, et pannakse paika Euroopa teadusnõukogu rakendusstruktuur ning et Euroopa teadusnõukogu rakendab programmi vastavalt sätestatud eesmärkidele, järgides teadusalaseid orientatsioone ning teadustööalase pädevuse nõudeid, nagu need on kindlaks määranud teadusnõukogu, tegutsedes sõltumatult.

Komisjon vastutab „Ideede“ programmi tööprogrammi ametliku vastuvõtmise eest. Komisjon teeb seda kooskõlas eespool sätestatud lähenemisviisiga. Reeglina võtab komisjon tööprogrammi vastu vastavalt teadusnõukogu poolt esitatud ettepanekule. Kui komisjon ei saa tööprogrammi ettepaneku kohaselt vastu võtta, näiteks seetõttu, et tööprogramm ei vasta programmi eesmärkidele või ei ole vastavuses ühenduse õigusaktidega, peab komisjon oma põhjendused avaldama. See menetlus on kavandatud tagamaks, et Euroopa teadusnõukogu tegevust vastavalt sõltumatuse ja usaldusväärsuse põhimõtetele arvestatakse täielikult ja läbipaistvalt.

7.3. Inimesed

Eriprogramm “Inimesed” moodustab osa laiast ja integreeritud strateegiast, mille eesmärk on tugevdada kvalitatiivselt ja kvantitatiivselt Euroopa uurimis- ja arendustegevuse inimressursse. Programmiga stimuleeritakse inimesi alustama ja jätkama teadlaskarjääri, julgustatakse teadlasi jääma Euroopasse ning meelitatakse parimaid teadlasi Euroopasse. Euroopa meetmetel on unikaalne lisandväärtus ühtlustatud vahendite kaudu, tugevam struktureeriv mõju ja suurem tõhusus kui liikmesriikide kahepoolsetel kokkulepetel.

Tegevus tugineb Marie Curie nimeliste meetmete pikaajalisele ja edukale kogemusele, vastates teadlaste koolituse, liikuvuse ja karjääri kujundamise vajadustele. Järjepidevus on siinkohal oluline, samas pööratakse suuremat tähelepanu järgmistele aspektidele:

- Tugevam struktureeriv mõju , näiteks piirkondlike, siseriiklike ja rahvusvaheliste programmide kaasrahastamise kehtestamise kaudu meetme „Elukestev õpe ja karjääri kujundamine” puhul. Kaasrahastamise meetod ei asenda meetodit, mille puhul taotletakse ja antakse Euroopa tasandil individuaalseid doktorikraadijärgseid teadusstipendiume, nagu on praegu 6. raamprogrammis ainus võimalus. Siiski on individuaalsed teadusstipendiumid Euroopas jõudnud küpsusstaadiumi. Samal ajal jäävad siseriiklikud pakkumised selles valdkonnas killustatuks nii eesmärkide, hindamismeetodite kui töötingimuste poolest ning need on tihti endiselt piiratud rahvusvahelist või Euroopa mõõtme osas. Seetõttu tehakse ettepanek kaasrahastada avatud projektikonkursside põhjal teatud hulka nimetatud programmidest, mis vastavad raamprogrammi eesmärkidele. Hindamine ja valik toimuvad saavutuste põhjal, ilma piiranguteta valitud stipendiaatide päritolu suhtes ning kohaldades vastuvõetavaid töölevõtu- ja töötingimusi (näiteks palk, sotsiaalkindlustus, juhendamine, professionaalne areng).

- Tööstuse osalemine: samal ajal kui säilitatakse Marie Curie nimeliste meetmete alt-üles suunatud olemus, osutatakse suuremat tähelepanu koolitusele ja karjääri kujundamisele erinevates sektorites ja nende jaoks, eriti erasektoris. Selleks pannakse rõhku täiendavate oskuste ja pädevuste arendamisele, mis on üliolulised teadusuuringutest paremaks arusaamiseks ettevõttes ning teadusuuringute kvaliteedi jaoks. Seda tõhustatakse valdkondadevaheliste kogemuste stimuleerimisega tööstuse aktiivse osalemise kaudu kõikides meetmetes ning konkreetse kava kehtestamisega teadmiste vahetamiseks partnerlustes avaliku ja erasektori vahel, hõlmates eelkõige VKEsid.

- Tugevdatakse rahvusvahelist mõõdet . Lisaks väljapoole suunatud stipendiumidele koos naasmise kohustusega, mille eesmärgiks on ELi teadlaste elukestvasse õppesse ja karjääri kujundamisse panustamine, laiendatakse rahvusvahelist koostööd veelgi kolmandate riikide teadlaste kaudu. Lisaks antakse uued mõõtmed koostööle ELi naabritega ja riikidega, kellega EL on sõlminud teadus- ja tehnoloogiakokkuleppe. Lisaks toetatakse Euroopa teadlaste „teadusdiasporaasid” välismaal ning välismaa teadlasi Euroopas.

7.4. Võimekus

Eriprogrammiga „Võimekus” suurendatakse teadusuuringute ja uuendustegevuse võimekust kogu Euroopas. Programm on kombinatsioon varasemate raamprogrammide meetmete jätkamisest ja tugevdamisest ning lisaks sellele olulistest uuendustest.

Olulise uue elemendina nähakse ette strateegiline lähenemisviis uue teadusuuringute infrastruktuuri ülesehitamise toetamisele, mis täiendab jätkuvat toetust olemasoleva teadusuuringute infrastruktuuri optimaalsele kasutamisele. Uue infrastruktuuri ehitamise toetust rakendatakse kaheastmelise lähenemisviisi kaudu: ettevalmistav faas ja ülesehitamise faas. Tuginedes teadusuuringute infrastruktuure käsitleva Euroopa strateegiafoorumi (ESFRI) tööle seoses Euroopa teekaardi loomisega uue teadusuuringute infrastruktuuri jaoks, määrab komisjon kindlaks prioriteetsed projektid, millele on 7. raamprogrammi raames võimalik anda EÜ toetust. Nende projektide puhul tegutseb komisjon hõlbustajana, hõlbustades eelkõige rahastamismehhanisme ülesehitamise faasi jaoks, sealhulgas juurdepääsu EIP laenudele riskijagamisrahastu kaudu. 1 lisas on esitatud ESFRI „võimaluste loetelu“, mis hõlmab konkreetseid näiteid uutest suuremõõtmelistest teadusuuringute infrastruktuuridest, mida Euroopa teadusringkonnad järgmise kümne aasta jooksul vajavad.

Kaks kava VKEde ning VKEde ühenduste huvides läbiviidavate teadusuuringute toetuseks viiakse ellu suurendatud eelarvega, et tulla vastu VKEde kasvavale vajadusele teadusuuringuid tellida.

Teadmiste piirkondade meetmed tuginevad edukale katsemeetmele. Eesmärk on võimaldada piirkondade riikidevahelistel võrgustikel kasutada täies ulatuses ära nende teadustöö tugevaid külgi, võimaldada neil omandada teadusuuringutest tulenevaid uusi teadmisi ning soodustada teadusklastrite tekkimist, mis seovad ülikoole, uurimiskeskusi, ettevõtjaid ja piirkondlikke ametiasutusi.

Oluline uus element on kogu teadusuuringute potentsiaali vallandamise meede ELi ühtluspiirkondades. Teadmistel põhineva majanduse ja ühiskonna elluviimine tugineb Euroopa teadusuuringute taseme tõstmisele, aga ka kõikjal ELis leiduva seni kasutamata kõrge teadustöö potentsiaali ärakasutamisele. Meetmed lubavad teadlaste palkamist teistest ELi riikidest, teadus- ja juhtivtöötajate lähetusi, hindamisvõimaluste organiseerimist ning uurimisseadmete hankimist ja arendamist. Sellised meetmed aitavad täiendada vajadusi ja võimalusi ühtluspiirkondades tekkivate ja olemasolevate pädevuskeskuste võimekuse tõstmiseks, mida on võimalik katta struktuurifondidest.

„Teadus ühiskonnas“ märgib eelmises raamprogramis tehtud töö olulist laienemist. Selle tulemuseks on kasu teadusele, parem ELi poliitika ning paremini kaasatud ja teavitatud üldsus.

7. raamprogrammi oluline eesmärk on ehitada üles tugev ja ühtne rahvusvaheline teadus- ja tehnoloogiapoliitika ning meetmed „Võimekuse“ programmis toetavad nimetatud lähenemisviisi, eriti aidates identifitseerida koostöö prioriteete.

Poliitikavaldkondade ühtse arendamisega pannakse suuremat rõhku siseriikliku ja piirkondliku teaduspoliitika koordineerimisele kindla toetuskava kaudu, mis on suunatud liikmesriikide ja piirkondade riikidevahelistele poliitilise koostöö algatustele. Sellega tugevdatakse avatud koordineerimismeetodi rakendamist teaduspoliitika suhtes ning edendatakse kooskõlastatud või ühiseid algatusi riikide ja piirkondade rühmade vahel tugeva rahvusvahelise mõõtmega valdkondades.

7.5. Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevus

Teadusuuringute Ühiskeskus tugevdab veelgi oma kliendikeskset hoiakut ja oma tugevat võrgustikku teadusringkondadega, pakkudes samal ajal jätkuvalt teaduslikku ja tehnilist tuge ELi poliitiliste otsuste tegemisel. Ühiskeskus arendab oma tegevust kasvu, jätkusuutliku arengu ja turvalisuse kontekstis.

Teadusuuringute Ühiskeskuse meetmed vastavad ka Lissaboni tegevuskava parema õigusliku reguleerimise üleskutsele. Uutele väljakutsetele, mis on seotud kriisidele, hädaolukordadele ja tungivatele poliitilistele kohustustele reageerimise kasvava vajadusega, vastatakse võimekuse ja vahendite ülesehitamisega valitud valdkondades, et pakkuda ELi kontekstis nõuetekohast tuge. Integreeritud lähenemisviis poliitikavaldkondadele teadusliku ja tehnilise toe pakkumisele on ka käesoleva eriprogrammi oluline element.

8. MAJANDUSKASVU SOODUSTAVA EUROOPA TEADUSRUUMI LOOMINE

Vajaliku kiire edasimineku saavutamine teadmistel põhineva majanduse ja ühiskonna suunas eeldab uut eesmärki ja tõhusust Euroopa teadustegevuses. Kõikidel osalejatel kogu Euroopa Liidus – riikide valitsused, teadusasutused, tööstus – on selles püüdluses oma roll.

7. raamprogrammi rakendamise eriprogrammid on kavandatud Euroopa tasandi teadusuuringute mõju maksimeerimiseks olemasoleva eelarve piires. Olulised elemendid on keskendumine neljale eesmärgile vastavates eriprogrammides, koos nende eesmärkide täitmiseks kavandatud rakendusmeetmete ja -vahenditega, tugev järjepidevuse element koos oluliste uute lähenemisviisidega, ühtne keskendumine olemasoleva pädevuse toetamisele ning tulevase teadustöö pädevuseks vajaliku võimekuse loomisele, tõhus ratsionaalne ja lihtsustatud juhtimine kasutajasõbralikkuse ja kulutasuvuse tagamiseks ning sisseehitatud paindlikkus, et raamprogramm saaks vastata uutele vajadustele ja võimalustele.

1. lisa

ESFRI „VÕIMALUSTE LOETELU“[7]

- Antiprootonite ja ioonide uurimisasutus (Facility for Antiproton and Ion Research, FAIR)

- Ebastabiilsete isotoopide intensiivsete teiseste kiirte ruum (SPIRAL II)

- Euroopa süvamere neutriino-teleskoop (KMS3NeT)

- Äärmiselt suur teleskoop (Extremely Large Telescope, ELT) optiliseks astronoomiaks

- Üleeuroopaline nanostruktuuride teadusuuringute infrastruktuur (Pan-European Research Infrastructure for Nano-Structures, PRINS)

- Euroopa lõhestumisallikas (Europan Spallation Source, ESS) – neutroniallikas

- Euroopa XEFL – kõvad röntgenikiired

- IRUVX FELi võrgustik – infrapunakiirtest pehmete röntgenikiiteni

- ESRFi ajakohastamine – sünkrotron

- Kõrgetasemeline arvutid Euroopa jaoks (High Performance Computer for Europe, HPCEUR)

- Laev ranniku-uuringuteks – eelkõige Läänemeri

- Uurimislaev-jäälõhkuja Aurora Borealis

- Euroopa multidistsiplinaarne merepõhja vaatlusjaam (European Multidisciplinary Seafloor Observatory, EMSO)

- Euroopa infrastruktuur bioloogilise mitmekesisuse teadusuuringuteks ja kaitseks

- Kõrgetasemeline infrastruktuur aju ja kogu keha ülesvõttetehnikaks

- Euroopa bioinformaatika infrastruktuur

- Euroopa kõrgetasemeliste kliiniliste uuringute keskuste võrgustik

- Euroopa biopankade ja genoomiressursside võrgustik

- Kõrge turvalisusega laborid uute haiguste ja rahvatervise ohtude uurimiseks

- Infrastruktuur kogu imetajate genoomi funktsionaalseks analüüsiks

- Biomeditsiiniliste teadusuuringute katseruumide mudel

- Euroopa humanitaar- ja sotsiaalteaduste teadusuuringute vaatlusjaam (European Research Observatory for the Humanities and Social Sciences, EROHS)

- Euroopa ühiskonnauuring (European Social Survey, ESS)

„Üleilmsed projektid“

- ITER

- Rahvusvaheline kosmosejaam (International Space Station, ISS)

- Rahvusvaheline lineaarpõrkuja (International Linear Collider, ILC)

- Ruutkilomeeter-rida (Square Kilometer Array, SKA) – raadioteleskoop

- Rahvusvaheline termotuumasünteesimaterjalide kiiritusasutus (International Fusion Materials Irradiation Facility, IFMIF)

2005/0184 (CNS)

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS,

milles käsitletakse Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) raames Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmete kaudu rakendatavat eriprogrammi

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 166,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[8],

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[9],

võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust[10],

võttes arvesse regioonide komitee arvamust[11]

ning arvestades järgmist:

(1) Asutamislepingu artikli 166 lõikega 3 nähakse ette Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (edaspidi „raamprogramm“) käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr .../EÜ rakendamine eriprogrammide kaudu, milles määratletakse programmi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad, määratakse kindlaks programmi kestus ja nähakse ette vajalikuks peetavad vahendid.

(2) Teadusuuringute Ühiskeskus peaks rakendama uurimis- ja koolitustegevust, mida teostatakse Euratomi raamprogrammi rakendamisele suunatud Teadusuuringute Ühiskeskuse eriprogrammi otsemeetmete abil.

(3) Oma ülesande[12] täitmisel peaks Teadusuuringute Ühiskeskus pakkuma kliendikeskset teaduslikku ja tehnilist tuge ELi poliitika otsustamisprotsessile, tagades toetuse olemasoleva poliitika rakendamisele ja järelevalvele ning vastates uutele poliitikast tulenevatele nõudmistele. Oma ülesande täitmisel teostab Teadusuuringute Ühiskeskus kvaliteetseid teadusuuringuid.

(4) Kõnealuse eriprogrammi abil tuleks rakendada Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmeid. Rakendades kõnealust eriprogrammi vastavalt selle ülesandele, peaks Teadusuuringute Ühiskeskus pöörama erilist tähelepanu Euroopa Liidule murettekitavatele võtmeküsimustele: heaolu teadmistepõhises ühiskonnas, solidaarsus ja ressursside vastutustundlik juhtimine, julgeolek ja vabadus ning Euroopa kui maailmapartner.

(5) Kõnealust eriprogrammi peaks rakendama paindlikul, tõhusal ja läbipaistval viisil, võttes arvesse nii Teadusuuringute Ühiskeskuse kasutajate kui ka ühenduse poliitika asjakohaseid nõudmisi ning lähtudes eesmärgist kaitsta ühenduse finantshuve. Programmi raames teostatavad teadusuuringud tuleks vajaduse korral vajaduse korral kohandada kõnealuste vajadustega, teaduse ja tehnoloogia arenguga ning nende eesmärk peaks olema teadusalase kompetentsuse saavutamine.

(6) ELi raamprogrammi rakendamiseks vastu võetud ettevõtjate, uurimiskeskuste ning ülikoolide osalemise ja teadusuuringute tulemuste levitamise eeskirju (edaspidi „osalemise ja levitamise eeskirjad“) tuleks seoses otsemeetmetega kohaldada ka kõnealuse eriprogrammi alusel teostatava uurimis- ja arendustegevuse suhtes.

(7) Lisaks Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga või assotsiatsioonilepinguga ettenähtud koostööle võib käesoleva programmi rakendamisel osutuda vajalikuks rahvusvaheline koostöö kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, eelkõige vastavalt asutamislepingu artiklile 170.

(8) Laienemise ja integratsiooni toetuseks edendab Teadusuuringute Ühiskeskus uute liikmesriikide organisatsioonide ja teadlaste kaasamist oma tegevusse, eelkõige ELi acquis' teadusliku ja tehnoloogilise osa rakendamisse, ning ka tihedamat koostööd kandidaatriikide vastavate organisatsioonide ja teadlastega. Ka suhetes naaberriikidega nähakse ette järkjärgulist avanemist, eelkõige Euroopa naabruspoliitikat hõlmavates prioriteetsetes valdkondades.

(9) Kõnealuse programmi raames teostatavate teadusuuringute käigus tuleks järgida olulisi eetikapõhimõtteid, sealhulgas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtteid.

(10) Teadusuuringute Ühiskeskus peaks jätkama täiendavate vahendite loomist konkureerivate tegevusalade abil; sealhulgas osalemine raamprogrammi kaudsete meetmete võtmises, kolmanda osapoole töö ja vähemal määral intellektuaalomandi kasutamine.

(11) Vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse finantsmääruse ja selle edasiste muudatuste üksikasjalikud rakenduseeskirjad, peaksid raamprogrammi usaldusväärne finantsjuhtimine ja rakendamine ning selle lihtsustatud kättesaadavus olema kõikidele asjaosalistele tagatud võimalikult tõhusal ja kasutajasõbralikul viisil.

(12) Samuti tuleks võtta asjakohased meetmed pettuste ja eeskirjade eiramise ennetamiseks ning astuda vajalikke samme kadumaläinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmiseks vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust; komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse finantsmääruse ja selle edasiste muudatuste üksikasjalikud rakenduseeskirjad; nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta[13]; nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest[14]; ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta[15].

(13) Komisjon peaks õigel ajal korraldama käesoleva programmiga hõlmatud valdkondade tegevuse sõltumatu hindamise.

(14) Kõnealuse eriprogrammi teadusliku ja tehnoloogilise sisu suhtes on konsulteeritud Teadusuuringute Ühiskeskuse juhatajate nõukoguga.

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmete kaudu rakendatav teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse eriprogramm (edaspidi „eriprogramm“) võetakse vastu ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013.

Artikkel 2

Eriprogrammiga kehtestatakse tuumaenergia valdkonna väliseid Teadusuuringute Ühiskeskuse meetmeid käsitlev tegevus, millega nähakse ette kliendikeskne teaduslik ja tehniline tugi ELi poliitika otsustamisprotsessile, tagades toetuse olemasolevate strateegiate rakendamisele ja järelevalvele ning vastates uutele poliitikast tulenevatele nõudmistele.

Kõnealuse tegevuse eesmärgid ja põhisuunad on sätestatud lisas.

Artikkel 3

Raamprogrammi II lisa kohaselt on kõnealuse eriprogrammi rakendamiseks vajaliku summa suurus 1 817 miljonit eurot.

Artikkel 4

1. Kõigis eriprogrammi alusel toimuvates teadusuuringutes järgitakse eetika aluspõhimõtteid.

2. Kõnealuse programmi raames ei rahastata järgmisi teadusuuringute valdkondi:

- inimeste kloonimisele suunatud teadusuuringud, mille eesmärk on paljundamine,

- inimese genotüübi muutmisele suunatud teadusuuringud, mis võivad kõnealused muudatused päritavaks muuta[16],

- teadusuuringud, mis on suunatud inimese embrüote loomisele üksnes teadustöö eesmärgil või tüvirakkude saamiseks, sealhulgas keharakkude tuuma siirdamise abil.

3. Kõnealuse programmi raames ei rahastata järgmisi teadusuuringuid:

- teadusuuringud, mis on kõikides liikmesriikides keelatud,

- teadusuuringud, mis viiakse läbi liikmesriigis, kus sellised teadusuuringud on keelatud.

Artikkel 5

1. Eriprogramm rakendatakse raamprogrammi III lisas kehtestatud otsemeetmete abil.

2. Eriprogrammi suhtes kohaldatakse otsemeetmetega seotud osalemise ja levitamise eeskirju.

Artikkel 6

1. Komisjon koostab eriprogrammi rakendamise mitmeaastase tööprogrammi, sätestades üksikasjalikumalt lisas ettenähtud eesmärgid, teadus- ja tehnoloogiaprioriteedid ning rakendamise ajakava.

2. Tööprogrammis võetakse arvesse liikmesriikide, assotsieerunud riikide ning Euroopa ja rahvusvaheliste organisatsioonide vastavaid teadusuuringuid. Tööprogrammi ajakohastatakse vastavalt vajadusele.

Artikkel 7

Raamprogrammi artikli 7 kohaselt korraldab komisjon eriprogrammiga hõlmatud valdkondade tegevuse sõltumatu hindamise.

Artikkel 8

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[…]

Lisa – EÜ programm

1. EESMÄRK

Pakkuda kliendikeskset teadus- ja tehnotuge ELi poliitiliste otsuste tegemise protsessis, tagades toetuse olemasolevate poliitikate rakendamisele ja järelevalvele ning vastates poliitika uutele nõudmistele.

2. LÄHENEMISVIIS

Teadusuuringute Ühiskeskus suurendab kasvu, säästva arengu ja julgeolekuga seoses oma kliendikeskset hoiakut ja tihedat sidet teadlaskonnaga:

- reageerides paindlikult ELi poliitiliste otsuste tegijate arenevatele vajadustele ja nõuetele;

- keskendudes teemadele, mis on ühiskonnale tähtsad, vajavad teadusuuringuid ja on ka ühenduse seisukohast olulised;

- arendades partnerlust liikmesriikide uurimiskeskuste, ülikoolide, tööstusharude, ametiasutuste ja reguleerivate asutustega ning kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega;

- laiendades oma pädevust ja võimalusi;

- Teadusuuringute Ühiskeskus on oma vahendid koondanud, et vastata ELi poliitikaga seotud teemade keerukusest ja mitmetahulisusest tulenevatele teaduslik-tehnilistele väljakutsetele. Selleks on ta oma tegevuse suunanud peamistele poliitikavaldkondadele ning loonud sünergia muude liikmesriikides teadust ja tehnoloogiat toetavate jõududega. Ta kavatseb seda suunda edasi arendada, tehes muuhulgas koostööd ka ELi asutuste, teiste ELi institutsioonide ja liikmesriikide ametiasutustega.

Käesolevat eriprogrammi iseloomustab poliitikale teadus- ja tehnotoe pakkumise ühtne lähenemisviis. Tehnoloogilise muutuse, teaduse arengu, innovatsiooni ja konkurentsivõime ning reguleeriva tegevuse ja poliitika eri käsitlusviiside (nt majandushoovad, vabatahtlikud struktuurid ja paindlikud mehhanismid) vahelise seose mõistmise vajadus on mitmes valdkonnas tõepoolest väga tungiv. Neid eesmärke toetab tugev uuringubaas. Raamprogrammi kaudsetes meetmetes osalemise eesmärk on suurendada vastastikust täiendavust 3. punktis kirjeldatud institutsioonilise tööprogrammiga.

Seda lähenemist iseloomustab peamiselt teadmiste levitamine mitmesugustele selle protsessiga seotud sidusrühmadele. Tegeletakse ka õigusaktide rakendamise ja järelevalve toetamise ning parimate tavade levitamisega ELi 25 liikmesriigis, kandidaat- ja naaberriikides.

Toetades komisjoni tõenditel põhineva poliitika algatusi, vastab Teadusuuringute Ühiskeskus poliitika eel- ja järelhindamisi teostades uues Lissaboni strateegias esitatud parema seadusandluse üleskutsele. Lisaks toovad poliitika rakendamise ja järelevalvega seoses esitatud nõuded kaasa eesmärgipäraste toetavate tegevuste loomise, kuna need põhinevad teadusuuringutel.

Uutele väljakutsetele, mis on tekkinud seoses suurema vajadusega reageerida kriisisituatsioonidele, eriolukordadele ja pakilistele poliitilistele vajadustele, vastatakse pädevuse ja võimaluste loomisega valitud valdkondades, et pakkuda ELi raames asjakohast toetust.

ELi välissuhted ja julgeolekupoliitika esitavad 7. raamprogrammi rakendamise ajal Teadusuuringute Ühiskeskusele uusi nõudeid. Neid töövaldkondi toetavad kiirelt reageerivad asutusesisesed ja turvalised info-/analüüsisüsteemid. Samamoodi laiendatakse käesoleva programmi puhul Teadusuuringute Ühiskeskuse töö üleilmset ja rahvusvahelist ulatust.

Teatav osa Teadusuuringute Ühiskeskuse vahenditest on ette nähtud uurimistööks, et luua uusi teadmisi ja pädevusi. Vahendid antakse uurimistöödele algkapitalina, mis võib hiljem anda praktilisi tulemusi ja mis edu korral annab keskmises ja pikemas perspektiivis oma panuse Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevusse.

Teadusuuringute Ühiskeskus tegeleb sellega, et asjakohased üleeuroopalise teadustöö tulemused leiaksid parema kasutuse, kui see on vastava poliitika toetamiseks vajalik. Seda tehes suurendab ta teadmisteühiskonnast tulenevat kasu.

3. TEGEVUSED

3.1. Esimene poliitikavaldkond: jõukus teadmistepõhises ühiskonnas

3.1.1. Ülesanne 1.1. Konkurentsivõime ja innovatsioon

Rahvusvaheliselt tunnustatud võrdlusmaterjali väljatöötamise ja levitamise ning Euroopa ühise mõõtesüsteemi edendamisega püütakse suurendada ELi konkurentsivõimet ning siseturu ja kaubanduse läbipaistvust. Mõõtmistulemuste võrreldavust aitab suurendada selliste kvaliteeti tagavate vahendite nagu võrdlusmaterjalide, -mõõtmiste, tunnustatud meetodite ja andmete väljatöötamine mitmesugustes poliitikavaldkondades, näiteks:

- kemikaalide ja toodete, sealhulgas kosmeetikatoodete ohutus, luues keemilise koguriski hindamiseks teabekeskuse ja tagades kemikaale käsitlevate õigusaktide väljatöötamisel teadus- ja tehnotoe, sealhulgas toetuse (koolituse) Euroopa Kemikaalide Ameti (ECA) ettevalmistamiseks;

- alternatiivsed katsemeetodid (mis ei ole loomkatsed) ja intelligentsete katsete strateegiad;

- toidu ohutus, kvaliteet ja usaldusväärsus; sööda ohutus; biotehnoloogia;

- energia (puhtamad ja taastuvad energiaallikad ning -kandjad);

- kodanike ohutus ja kaitse;

- keskkond ja tervishoid.

Seda tööd võrdlusmaterjalidega tehakse tihedas koostöös liikmesriikide asutuste, rahvusvaheliste standardiorganisatsioonide (ISO, CEN, Codex Alimentarius, AOAC), reguleerivate asutuste ja tööstusharudega. Teadusuuringute Ühiskeskus säilitab oma rolli ühenduse tugilaborina geneetiliselt muundatud toidu ja sööda, toiduainetega kokkupuutuvate materjalide ning söödalisandite valdkonnas ja hakkab ühenduse tugilaborina tegutsema muudes asjaomastes tema pädevusse kuuluvates valdkondades.

Teadusuuringute Ühiskeskus arendab edasi ökonomeetrilise modelleerimise ja tundlikkuse analüüsimise täiustatud meetodeid mitmes poliitikavaldkonnas ja makromajanduslikul modelleerimisel, teostab rahandus- ja äritsükli lühiajalist analüüsi ning töötab välja ja hindab koondnäitajaid.

Teadusuuringute Ühiskeskus jätkab rahaliste ökonomeetriliste ja statistiliste vahendite rakendamist finantsteenuste valdkonnas (näiteks seoses kliiringu ja arveldamise ning pangandusdirektiividega). Ta on jätkuvalt tegev mitmesuguste algatuste juures, toetades konkreetseid näitajaid välja töötades ja analüüse tehes eel- ja järelhindamisi (sealhulgas mõjuanalüüsi).

Teadusuuringute Ühiskeskus suurendab oma toetust ELi rahvusvahelise kaubanduse poliitika väljaarendamisele, keskendudes eriti mõjule, mida kaubanduspoliitika avaldab säästvale arengule ja konkurentsivõimele.

Lissaboni kasvu- ja töökohtade kava toetatakse otsese kvantitatiivse sotsiaalmajandusliku analüüsiga – ka parema seadusandluse põhimõttega seoses – mitmetes poliitikavaldkondades, nagu makromajanduslik stabiilsus ja kasv, finantsteenused, Lissaboni strateegias sisalduvad konkurentsivõime, elukestva õppe ja inimkapitali aspektid, põllumajandus, kliimamuutus, säästvad energia- ja transpordisüsteemid. Teadusuuringute Ühiskeskus aitab paremini mõista hariduse pakkumise ja teadmisteühiskonna vajaduste vahelist suhet, hariduse võrdset kättesaadavust mõjutavaid tegureid ning haridusressursside tõhusa kasutamise saavutamise viise.

Konkurentsivõime ja keskkonnaeesmärkide keskmes on ökoloogiliselt tõhusad tehnoloogiad, mida selgitab välja ning hindab Euroopa saaste integreeritud vältimise ja kontrolli büroo (European Integrated Pollution Prevention and Control Bureau), samuti aitab sellele kaasa panustamine keskkonnatehnoloogia tegevuskava rakendamisse ja järelevalvesse. Nimetatud tehnoloogiate arendamise tingimusi uuritakse, et teha kindlaks takistused nende levitamisel, hinnata tegevuse eesmärke ja kasutust ning analüüsida meetmeid nende omaksvõtu parandamiseks.

Konkurentsivõimet toetataks ka selliste tegevuste kaudu nagu:

- selliste Euroopa standardite nagu Eurocodes, euronormid, IEC ning ISO normide ja Euroopa võrdlusmaterjali väljatöötamise ja korrastamise toetamine;

- keskkonna ja ohutuse seiresüsteemide standardite ning INSPIRE (Euroopa ruumiandmete infrastruktuur) ja GMESi (üleilmne keskkonna- ja turvaseire) andmetele ühtlustatud juurdepääsu väljatöötamine;

- lisaks akrediteerimis-/sertifitseerimisprotsessile laboritevahelise võrdluse kaudu Euroopa mõõtmisvõrgustiku tugevdamine.

3.1.2. Ülesanne 1.2. Euroopa teadusruum

Teadusuuringute Ühiskeskus annab teadlaste koostöövõrkude loomise, teadlaste koolitamise ja liikumise, teadusuuringute infrastruktuurile juurdepääsu ning ühiste teadusuuringute kaudu oma otsese panuse Euroopa teadusruumi. Ta osaleb vajadusel Euroopa tehnoloogiaplatvormides, tehnoloogiaalastes ühisalgatustes ja artikli 169 kohastes tegevustes. Erilist tähelepanu pööratakse partnerite kaasamisele uutest liikmesriikidest ja kandidaatriikidest.

Teadusuuringute Ühiskeskus toetab poliitika tõenditepõhist ja teaduslikku kujundamist nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil.

Seda strateegilist toetust poliitika teaduslikule kujundamisele täiendatakse üksikutes teemavaldkondades eelistatud teadusuuringute tehnoloogia hindamisega.

Euroopa tasandil edendatakse ka teaduslik-tehniliste prognoosimismeetodite konsolideerimist, arendamist ja levitamist.

3.1.3. Ülesanne 1.3. Energia ja transport

Teadusuuringute Ühiskeskuse energiaalane tegevus keskendub sujuvamale üleminekule vähem süsinikku sisaldavatele ning taastuvatele energiaallikatele ja -kandjatele (sealhulgas vesinikule), energiasüsteemide tõhususe suurendamisele ning energiavarude suuremale ohutusele ja julgeolekule. Energia valdkonnas on Teadusuuringute Ühiskeskuse eesmärgid:

- tagada säästva energia võrdlussüsteem, mis annab ELi poliitika vajadusi arvestades teaduslik-tehnilisi eriteadmisi tehnoloogilise innovatsiooni ja evolutsiooni kohta (kõik energiaallikad);

- tegutseda teabekeskusena valitud tehnoloogiate (nt puhtamad kivistised, biomass, fotogalvaaniline element, kütuseelement ja vesinik) tulemuslikkuse kontrollimisel ja sertifitseerimisel enne normide kehtestamist;

- anda Euroopale teavet energiavarude jätkuvuse kohta.

Teadusuuringute Ühiskeskus annab oma panuse säästva transpordi arengusse Euroopas, keskendudes järgmistele teemadele:

- keskkond, kus kontrollitakse heiteid ja sellega kaasnevaid mõjusid ökosüsteemidele; eri poliitikakavades sisalduv väljavaade vähendada heiteid uute tehnoloogiate kasutamisega;

- tehnomajanduslik mõõde, mille puhul uuritakse täiustatud kütuseid ja mootoreid, alternatiivseid sõidukeid ja innovatsiooni mõju konkurentsivõimele ning majanduskasvule, samuti hinnatakse transpordipoliitika valikuid;

- sotsiaalne mõõde, sealhulgas sellised tegevused nagu ruumiline planeerimine, mõju tervisele ja teadlikkuse suurendamine. Jõupingutused on suunatud ka õhu-, maismaa- ja meretranspordi ohutuse ning julgeoleku suurendamisele.

Energia ja transport on peamised õhukvaliteeti mõjutava saaste eest vastutavad sektorid. Teadusuuringute Ühiskeskus toetab ELi õhusaastestrateegiat (CAFE Puhas õhk Euroopale), pöörates saaste vähendamise strateegiate väljatöötamise toetamisel erilist tähelepanu eri allikatest pärit heidete iseloomustamisele ja jaotusele.

3.1.4. Ülesanne 1.4. Infoühiskond

Teadusuuringute Ühiskeskus toetab infoühiskonna tehnoloogiapõhimõtete ja -vahendite formuleerimist, andes teadmisteühiskonnaga seotud tulevikku vaatavaid analüüse ja strateegiaid välja töötades oma panuse Euroopa konkurentsivõimelise teadmisteühiskonna loomisesse. Tähelepanu keskmes on kasv, solidaarsus, hõlvamine ja säästvus. Teadusuuringute Ühiskeskus annab oma panuse ka nende ELi põhimõtete rakendamisse, mis on infoühiskonna tehnoloogiate arenguga tihedalt seotud või mis saavad nendest suurt kasu. See sisaldab äritegevuse, tervishoiu, inimeste julgeoleku, õppe, valitsuse ja keskkonna veebipõhiseid rakendusi, samuti uuenduste potentsiaali kindlaksmääramist Euroopa üldiste kasvu-, integratsiooni- ja elukvaliteedi strateegiate elluviimisel.

Teadusuuringute Ühiskeskus teeb tööd vastastikuseks lähenemiseks infoühiskonna tehnoloogiate valdkonnas, eesmärgiga hinnata ühiskonnale avalduda võivat mõju konkurentsivõime, eraelu puutumatuse, omandiõiguse ja sotsiaalse integratsiooni vallas. Lähenemist püütakse saavutada tervishoiu (biosensorid, nanotehnoloogia ja kognitiivsed teadused), julgeoleku (sensorid, avalik julgeolek ja inimeste usaldusväärsus) ning keskkonna (seiretehnoloogiad ja säästev keskkonnajuhtimine) valdkonnas.

3.1.5. Ülesanne 1.5. Bioteadused ja biotehnoloogia

Bioteadused ja biotehnoloogia on seotud paljude poliitikavaldkondadega, mille puhul nad saavad oluliselt kaasa aidata Lissaboni eesmärkide saavutamisele. Seda potentsiaali tunnustatakse laialdaselt tervishoiu-, põllumajandus-, toiduainete, keskkonna- ja muudes sektorites, kus toimub rakenduste kiire väljatöötamine. Võrdlusmaterjali ja tunnustatud meetodite väljatöötamine nõuab juurdepääsu suurele hulgale uutele biotehnoloogilistele vahenditele ja nende kontrollimist. Teadusuuringute Ühiskeskus suurendab õigusloome ja regulatsioonidega seoses oma pädevust selles valdkonnas.

Edasist õigusloomet toetades korraldab Teadusuuringute Ühiskeskus uuringuid eelkõige biotehnoloogia ja bioteaduste valitud rakenduste sotsiaalmajandusliku mõju kohta. Teadusuuringute Ühiskeskus aitab ühendatud jõupingutustega nano-biotehnoloogia, füüsika, bioloogia ja keemia valdkonnas rakendatud avastamismeetoditega seoses kaasa keskkonna ja tervishoiu seire, (öko-)toksikoloogia uuringute, toidu kontrolli ja ohutuse uute strateegiate ja tehnoloogiate väljatöötamisele.

Tegevus töötatakse välja muuhulgas järgmistes valdkondades.

4. Biotehnoloogia ja tervishoiuga seotud aspektid:

5. geenitestide kvaliteedi tagamise vahendite väljatöötamine;

6. genoomipõhiste diagnostiliste rakenduste ja ravimite väljatöötamisega seotud uuringud (nt farmakogenoomika);

7. uute meetodite väljatöötamine ja valideerimine biotehnoloogiliste farmaatsiatoodete loomkatsete täiustamiseks, vähendamiseks ja asendamiseks, kemikaalide mürgisuse prognoosimiseks in vitro rakukultuuride, kõrge tootlikkusega meetodite ning toksikogenoomika kaudu;

8. lisaks nn -oomika kontseptsioonidele uudsete bioinformaatika meetodite tuvastamine ja hindamine, liites individuaalsest vastuvõtlikkusest ja elustiilist tingitud füsioloogilised reaktsioonid;

9. metoodilise raamistiku väljatöötamine, et inimeste terviseriskide hindamisel riski modifikaatoreid õigesti arvestada;

10. nanotehnoloogiate keskkonna- ja tervisemõjude hindamine.

11. Biotehnoloogia põllumajanduses, toiduaine- ja söödatööstuses:

12. Tulevikku vaatavad uuringud biotehnoloogia uute rakenduste kohta toiduainete tootmisel (nt funktsionaalne toit, kloonitud põllumajandusloomad ja geneetiliselt muundatud põllukultuuride viljelus ravimite valmistamise eesmärgil);

13. geneetiliselt muundatud organismide avastamine, identifitseerimine ja kvantifikatsioon (sealhulgas kõrge tootlikkusega sõelumismeetodite valideerimine ja järgmise põlvkonna geneetiliselt muundatud organismide kvaliteedi tagamise vahendid);

14. geneetiliselt muundatud ja muundamata põllukultuuride kooseksisteerimise uuringud; geneetiliselt muundatud põllukultuuride ökonoomika uuringud.

3.2. Teine poliitikavaldkond: solidaarsus ja ressursside vastutustundlik majandamine

3.2.1. Ülesanne 2.1. Maaelu areng, põllumajandus ja kalandus

Teadusuuringute Ühiskeskus toetab Euroopa maaelu arengu, põllumajanduse ja kalanduse poliitikat, hõlmates säästvuse kõik kolm mõõdet.

- Tootmine: ühise põllumajanduspoliitika (ühtsed toetuskavad, nõuetele vastavus ja põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemid) rakendamise, kontrolli ja järelevalve, sealhulgas põllumaade ja alaliste põllukultuuride registrite ühtsete haldus- ja kontrollisüsteemide toetamine ning turu ja investeeringute toetamiseks maa/linna katastrite loomine (kasutades positsioneerimise/navigeerimise meetodeid). Kasvu imiteerimise mudelitel, testala (või kontrollala) meetoditel, kaugseirel ja agrofenoloogilisel võrgustikul põhinev põllukultuuride toodangu prognoosimine. ELi talunike kindlustamise süsteemi rakendamise toetamine. ELi uue põllumajandusstatistika süsteemi (sealhulgas LUCAS) metoodika toetamine.

- Keskkond: heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste hindamine ning põllumajanduse keskkonnameetmete poolt mulla ja vee seisundile, bioloogilisele mitmekesisusele ning Euroopa maastikele avaldatud mõju ja mõjususe uurimine. Näitajate ja ruumiliste mudelite väljatöötamise kaudu põllumajandus-, maaelu arengu ja regionaalpoliitika vaheliste seoste ning nende poolt Euroopa maakasutuse muutumisele avaldatud mõju analüüsimine. Maaelu arengu programmide rakendamise piirkondlike strateegiate väljatöötamise toetamine. Kliimamuutuse põllumajandusele avalduva mõju hindamine kohandamismeetmeid silmas pidades. Energeetiliste põllukultuuridega ja põllumajandusjäätmetest energia tootmisega oma panuse andmine kasvuhoonegaasi heidete vähendamisse.

- Tootja/tarbija: poliitika strateegiline analüüs järgmistes valdkondades: ühise põllumajanduspoliitika reformi mõju põllumajandustootmise säästvusele; põllumajanduse valmidus reageerida tarbijate nõudmistele: toidu iseloomustamine ja kontroll, turustusahela kvaliteedi tagamise ja sertifitseerimise süsteemide mõju ning keskkonna- ja loomade heaolu standardite järgimise valmidus; Euroopa peamiste põllumajandustoorainete prognoosimine ja poliitika mõju analüüs, pidades silmas selliseid näitajaid nagu tootmine, maailmaturg, hinnad, sissetulek ja tarbija heaolu; kaubanduspoliitikas ja maailma tooraineturgudel toimuvate muutuste mõju; põllumajanduspoliitika osa maaelu arengus koostoimes muude poliitikatega. Erilist tähelepanu pööratakse ühise põllumajanduspoliitika reformi mõjule uutes liikmesriikides ja kandidaatriikides.

Ühise kalanduspoliitika eesmärke püütakse saavutada teaduslike andmete kvaliteedi ja ajakohasuse parandamise ning juhtimisotsuste majandusliku ja sotsiaalse mõju hindamise korra väljatöötamisega. Õigusrikkumiste tuvastamiseks kasutatakse uusi tehnoloogiaid, sealhulgas DNA analüüsil põhinevat kala päritolu tuvastamist. Tähelepanu pööratakse sidusrühmade osalust soodustavatele meetoditele. Kooskõlas ELi areneva merepoliitikaga laiendatakse kalanduse jaoks väljatöötatud teenuseid – nagu laevade kaugseire ja elektrooniline aruandlus – kaubalaevade identifitseerimisele. Hinnatakse kasvava vesiviljelussektori mõju.

3.2.2. Ülesanne 2.2. Loodusvarad

Teadusuuringute Ühiskeskus töötab muutuste seire ja loodusvaradele avalduvate mõjude ning surve analüüsi kohta välja terviklikku lähenemisviisi, et välja arendada säästva arengu kompleksne kontseptsioon. Sellekohane teadustöö on lisaks ülesandele 2.1 tihedalt seotud ELi seitsme temaatilise keskkonnastrateegiaga. Tähelepanu pööratakse keskkonnateabe jagamisele ja panustamisele GMES-teenuste väljatöötamisse. Rakendused vastavad INSPIRE põhimõtetele.

Täpsemalt keskendub tegevus järgmisele.

- Veeressursside majandamine vee raamdirektiivi ja merepoliitika raames, keskendudes Euroopa maismaa- ja rannikuvete ökoloogilisele kvaliteedile, saastetsüklitele, keemiliste ja bioloogiliste saasteainete ühtlustatud mõõtmisele, dünaamilisele modelleerimisele ning üleeuroopalistele infosüsteemidele.

- Mulla raamdirektiivis kindlaksmääratud mullakaitse algatused, keskendudes mulda käsitleva infovoo kiirendamisele Euroopas, mulla riskitegurite kirjeldamise ühiste kriteeriumide ja meetodite defineerimisele ning mulla järelevalve käsitlusele.

- Elutsükli analüüs ressursside jälgimiseks alates kaevandamisest, kasutusest ja ringlussevõtust kuni materjalide lõppladustamiseni. Loodusvarade ja looduslike materjalide säästev tootmine ning tarbimine ja toodete keskkonnamõju ning säästvus eri tehnoloogia- ja poliitikakavade korral.

- Metsandus; ühenduse metsade järelevalveks luuakse süsteem, mis sisaldab teavet metsatulekahjude, metsa ökoloogilise seisundi ja metsaressursside kohta. Tegevus hõlmab metsa bioloogilise mitmekesisuse näitajaid, tulekahjujärgsete mõjude analüüsimise vahendeid, metsatulekahjude, muldade ja kliimamuutuse koostoime analüüsi ning metsaressursside kohta liikmesriikides olemasoleva teabe koondamist.

- INSPIRE edasiarendamiseks pideva tehnilise abi andmine: oma panuse andmine ELi keskkonnateabe ühissüsteemi (tihedas koostöös Euroopa Keskkonnaagentuuri ja ESTATiga).

- Struktuuri- ja ühtekuuluvusprogrammide mõju analüüs ning piirkondliku ja linna tasandi näitajate kaudu ELi regionaalpoliitika määratlemise ja hindamise toetamine.

3.2.3. Ülesanne 2.3. Keskkond ja tervishoid

Keskkonna ja tervishoiu vaheline seos on ELi tasandil uus tähelepanu keskmes olev teema. Teadusuuringute Ühiskeskus annab sellesse arenevasse poliitikavaldkonda oma panuse:

- töötades välja ja valideerides meetodid kiiritusradade seireks ning kiirituse ja muu saastega kokkupuute hindamiseks: välisõhk (õhu kvaliteet), siseõhk (tooted, suits), joogivesi ja toit (sealhulgas nendega kokkupuutuvad materjalid, saasteained toiduahelas). Oma panust inimeste ja saasteainete kokkupuute tervikliku kontseptsiooni väljatöötamisse nähakse just kemikaalide valdkonnas;

- hinnates katsete, bioseire, toksikogenoomiliste analüüside, arvutusmeetodite ja analüütiliste vahendite abil mõjusid tervisele.

- Kahest esimesena nimetatud allikast saadud teadmiste kasutamine oma panuse andmiseks keskkonna ja tervishoiu integreeritud süsteemi edasisse väljatöötamisse kooskõlas ELi tegevuskava raames väljatöötatava, keskkonna- ja tervishoiuteavet käsitleva poliitikaraamistikuga.

3.2.4. Ülesanne 2.4. Kliimamuutus

Kyoto protokolli keskne eesmärk on kasvuhoonegaasi heite vähendamine. Seetõttu on Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevuskava üldises raamistikus olulisel kohal kasvuhoonegaasi heite vähendamise võimaluste (tõrjeabinõude) hindamine. Püütakse hinnata, kontrollida ja analüüsida kasvuhoonegaasi heidet käsitleva teabe kvaliteeti, eriti sellistes keerukates sektorites nagu põllumajandus ja metsandus. Samasugust tööd tehakse ka heitkogustega kauplemise kontrolli teemal.

Kliimamuutusega kohanemine on muutunud hädavajalikuks ning Teadusuuringute Ühiskeskus jätkab nende andmete kogumist ja hindamist, mis käsitlevad kliima mõju mitmele Euroopa majanduse haavatavale sektorile. Siia kuuluvad põllumajandus, metsandus, veeressursid ja loodusriskid. Kliimamuutusega seotud ohtude hindamisel keskendutakse ELis toimunud üleujutustele, põudadele, metsatulekahjudele, tormidele, õhu kvaliteedi halvenemisele ning rannikuvete ja merega seotud protsessidele.

Vaja on piisavalt teadmisi kliimamuutuse märkide ja mõjude kohta kogu maailmas. Üleilmseid seiremeetodeid arendatakse edasi, et hinnata atmosfääris, ookeanides ja maa biosfääris toimuvaid ning kliima muutumist põhjustavaid või sellest tingitud muutusi. See töö on osa Euroopa panusest üleilmsetesse vaatlussüsteemidesse, mis on ametlikult heaks kiidetud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsioonis (panus üleilmsesse kliimavaatlussüsteemi). Samasugust tööd tehakse heitkogustega kauplemise kontrollimise osas, mis on seotud Kyoto protokolli paindlike mehhanismide (ühisrakendus ja puhta arengu mehhanism) ja tulevase, pärast 2012. aastat kehtiva korraga. Teadusuuringute Ühiskeskus on tegev TREES-programmi (troopilise ökosüsteemikeskkonna jälgimine satelliitide abil) kolmandas etapis, et ajakohastada varasemad hinnangud maailma metsaga kaetuse kohta.

Teadusuuringute Ühiskeskus teeb kompromissikavade ja tasuvusanalüüside loomiseks koostööd teiste modelleerimiskeskustega kogu Euroopas. 7. raamprogrammi seisukohalt on eriti oluline analüüsida valikuid Kyoto protokolli järgseks ajaks, millega seoses alustatakse arutelu kliimapoliitika integreerimise üle teiste valdkondlike poliitikatega.

3.3. Kolmas poliitikavaldkond: julgeolek ja vabadus

3.3.1. Ülesanne 3.1. Sisejulgeolek

Teadusuuringute Ühiskeskus toetab ELi poliitikat õiguse, vabaduse ja julgeoleku ning tolli valdkonnas. Keskendutakse infotehnoloogia ja süsteemianalüüsi pädevuse rakendamisele kuritegude ja pettuse ning salakaubaveo vastase võitluse, kriitilise infrastruktuuri kaitse, terrorismivastaste meetmete ning migratsiooni ja piirivalve korraldamise puhul. Tehnilist abi antakse ka piirivalve ühiseks korraldamiseks (nt koostalitusvõime parandamiseks).

Tegevusega toetatakse:

- võimet avastada ja kontrollida ELi eelarvet mõjutavaid pettusi ning vahendite ümbersuunamist suurte andmekogumite suhtes rakendatud automaatse operatiivteabe kogumise ning uute analüüsimise meetodite kaudu;

- ELi võtmesektorite kriitiliste infrastruktuuride (nt infosüsteemid, rahandussüsteemid, tööstuslik sisseseade, üldkasutatavad hooned, transpordisüsteemid ja -infrastruktuur, sidevõrgud, rahandusvõrgud, navigatsioonisüsteemid, elektri ja gaasi/nafta infrastruktuurid, toidujaotussüsteemid jne) ohtude ja haavatavuse hindamist;

- infrastruktuuri vastase tahtliku tegevuse (tööstusseadmete sabotaaž, hävitamine, kokkupõrked, bioloogilised ja keemilised ained, toidusüsteemide ründamine) ärahoidmist, nendeks valmisolekut ja riskijuhtimist;

- piiride julgeolekut ja korraldust biomeetriliste sensorite standardite ja katsetamise, salakaubaveo avastamise süsteemide ning migratsioonivoogude järelevalve kaudu;

- teabe kogumist kaupade õhu-, mere-, maismaatranspordi kohta, kasutades mitmesuguseid liikumise jälgimise meetodeid;

- ELi kriisihoiatusstruktuuri (ARGUS) ja kriisidele reageerimise mehhanisme.

3.3.2. Ülesanne 3.2. Katastroofid ja nendele reageerimine

Teadusuuringute Ühiskeskus tegeleb looduslike ja tehnoloogiliste katastroofide ning õnnetusjuhtumitega, et paremini mõista ja käsitleda kitsaskohti, ohte, varajast hoiatamist, häiresüsteeme, seiret ja kahjude hindamist ning ennetus- ja tõrjeabinõusid. Oma panus antakse eelkõige ELi reageerimisvõime ja kriisiohje parendamisse kiirreageerimise, seire ja kahjude hindamise kontekstis (nt seoses kodanikukaitse mehhanismide ja solidaarsusfondi sekkumisega).

Suurõnnetuste büroo (Major Accidents Hazards Bureau) annab õnnetuste ja vahejuhtumite jälgimise ning saadud õppetundide analüüsimise kaudu oma panuse ohutuse juhtimisse, eriti Seveso II rajatiste kaudu.

Looduskatastroofide puhul keskendub Teadusuuringute Ühiskeskus varajase hoiatuse andmisele ja häiresüsteemide väljatöötamisele, tuginedes Euroopa selliste olukordade mudelitele nagu üleujutused, põud, naftareostus, maavärinad, metsatulekahjud ja tormid, samuti maakera vaatlemise tehnoloogiatele ja mõõtmisvõrgustikele. Vahemere / Musta mere basseini ja Atlandi ookeani äärealade puhul uuritakse mitmesuguseid riskitegureid. Jätkatakse looduskatastroofide kohta aruannete koostamist ja saadud õppetundidest järelduste tegemist. Selles valdkonnas tehakse tööd, et toetada ka kriiside ja eriolukordadega seotud GMES-teenuste edasiarendamist.

3.3.3. Ülesanne 3.3. Toidu ja sööda ohutus ja kvaliteet

Tegevus on kooskõlas nn toidulaualt tallu (Fork to Farm) käsitlusega. Teadusuuringute Ühiskeskus valideerib meetodid ja ühtlustab menetluse paljude toidu- ja söödaliikide puhul. Ta suurendab samuti oma suutlikkust lahendada toidu- ja söödakriise, kasutades oma toidu- ja söödaanalüüsidest saadud eriteadmisi ning hakates vajadusel tegelema uute valdkondadega. Tähelepanu pööratakse tihedale koostööle Euroopa Toiduohutusametiga.

Tegevuse konkreetsed valdkonnad on:

- molekulaarbioloogia ja ühendtehnikate valideerimine toidu ja sööda kontrollimiseks, nt allergeenide ning funktsionaalse ja mahepõllumajandusliku toidu puhul;

- toidu ja tervishoiuga seotud valdkonnad, mille puhul on oodata peatset õigusloomet (nt mikrobioloogia, funktsionaalne ja mahepõllumajanduslik toit, allergeenid, tervishoiunõuded märgistamisel);

- sööda ohutusega seotud valdkonnad olemasolevate õigusaktide puhul (nt söödalisandite lubamine);

- toidu ja sööda mikrobioloogia, mikroorganismide, eriti toidus ja vees olevate nakkusetekitajate biomolekulaarsete avastamismeetodite valideerimine;

- keelatud ainete, saasteainete, söödalisandite ja loomsete valkude avastamise, märgistamist käsitlevate direktiivide nõuete järgimise ja päritolunimetuste määramise meetodite valideerimine (nt isotoopmeetodid);

- elektrooniline jälgitavus sööda-/toiduahela puhul.

3.4. Neljas poliitikavaldkond: Euroopa kui ülemaailmne partner

Teadusuuringute Ühiskeskus toetab ELi otsuste kujundamist välissuhete raamistikus (arengukoostöö, kaubandus ja kriisidele reageerimise vahendid, sealhulgas stabiilsuse ja humanitaarabi vahendid).

3.4.1. Ülesanne 4.1. Üleilmne julgeolek

Teadusuuringute Ühiskeskus suurendab sekkumise eri tasemete (valmisolekust kiirreageerimise ja välioperatsioonideni) jaoks uudseid tehnoloogiaid (sealhulgas kosmose, georuumilise analüüsi, veebiinfo kogumise, reaalaja infosüsteemide tehnoloogiad) kasutades oma toetust ühenduse ülesehitus- ja humanitaarabi programmidele, et lahendada selliseid probleeme nagu unustatud kriisikollete kindlaksmääramine, varajane hoiatus võimalike kriiside puhul, humanitaarabi vajaduste hindamine ja abirahad, terviklik reageerimine kriisidele ja kriisijärgne kahjude hindamine. Rahvusvahelist humanitaarabi toetatakse ka üleilmse katastroofide häire- ja reageerimissüsteemi (Global Disaster Alert and Response System) ülesannete laiendamise kaudu, et koostöös ÜRO ametkondadega (eelkõige ÜRO humanitaarabi koordineerimise keskusega) hõlmata mitmesuguseid humanitaarkatastroofe.

Teadusuuringute Ühiskeskus loob kriisiohje ja julgeoleku toetamiseks üleilmse georuumilise andmebaasi ja annab oma panuse teenuste (kiirkaardistamine), süsteemide koostalitusvõime ja süsteemide, eriti nõukogu SitCeni ja ELi satelliidikeskuse vahelise andmevahetuse toetamise standardite puhul. See tegevus toimub GMES-i tulevaste katseteenuste väljatöötamist arvestades.

Teadusuuringute Ühiskeskus toetab stabiilsuse saavutamise vahendeid, tegeledes rahvusvaheliste väljakutsete (tuumarelva leviku tõkestamine, salakaubanduse ja terrorismi vastane võitlus) ning üleilmse stabiilsuse ja julgeoleku pikemaajaliste teemadega. Teadusuuringute Ühiskeskus käsitleb massihävitusrelvade ning kahese kasutusega kaupade ja tehnoloogiate levikut, sealhulgas ekspordikontrolli, piirikontrolli, turustusahela turvalisust ja riikide profiili loomist. Süsteemide hulka, mida tuleks sel eesmärgil edasi arendada, kuuluvad ekspordikontrolli klassifitseerimise süsteemid, intelligentsed süsteemid, andmete ladustamine ja mitmekeelsed veebist operatiivteabe kogumise vahendid. On ette näha Teadusuuringute Ühiskeskuse asjaomaste tegevuste laialdast lõimumist Euratomi eriprogrammi raames.

Lähenemisviisi keskmes on kaugseire analüüsimeetodid ja mitmest allikast (sealhulgas maa vaatlusest ja avatud allikast) pärit andmete liitmise ning analüüsi süsteemid; neid kasutatakse, et toetada ühise välis- ja julgeolekupoliitika ühismeetmete rakendamist, Kimberley protsessi, ebaseadusliku kauplemise (sh puidu ja kahese kasutusega kaupadega) järelevalvesüsteeme, ELi rahuprogrammi ja konfliktide ärahoidmise programme üldiselt. Need tegevused toetavad GMES-algatuse üleilmset ulatust.

3.4.2. Ülesanne 4.2. Arengukoostöö

Säästva arengu ja keskkonna vaatluskeskus luuakse algul Aafrikas, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikides. Vaatluskeskuse tuumaks olev infokogumis- ja sidesüsteem teenib kolme eesmärki – keskkonnadiagnostika ja riikide profiili loomine, tegevuskavade väljatöötamine ning eri poliitikate koostoimimine. Arengutendentside analüüse toetavad pikaajalised tähelepanekud ressursside ja keskkonnanäitajate osas (nt maakate, metsaga kaetus, tulekahjude, bioloogilise mitmekesisuse, rannikualade, kliima haavatavuse jne kohta). Arendustegevus toimub tihedas koostööd GMES-algatuse ja Aafrika keskkonna ja säästva arengu järelevalve programmiga (Africa Monitoring for Environment and Sustainable Development programme).

Vaatluskeskuse poolset üleilmset põllukultuuride järelevalvet arendatakse seoses toiduainetega kindlustatusega ning ühenduse algatusega vaesuse kaotamise ja säästva arengu alal. Teadusuuringud keskenduvad toiduvarude ja -vajaduste hindamise uutele meetoditele, toiduainetega varustatuse infosüsteemidele ja haavatavuse hindamisele.

Tarnitud lõpptoodang on kliendikeskne, s.t see on konkreetsel juhul kavandatud selliselt, et see vastaks vajadustele ja oleks arengumaade poolt juhitav.

Tugevdatakse koostööd olulisemate organisatsioonidega (FAO, EUMETSAT, maailma toiduabi programm, ESA GMES-GMFS).

Eetilised aspektid

Selle konkreetse programmi ja sellest tulenevate teadusuuringute elluviimisel tuleb austada eetika põhiprintsiipe. Siia kuuluvad muu hulgas ELi põhiõiguste hartas kajastatud põhimõtted, sealhulgas: inimväärikuse, inimelu ning isikuandmete kaitse ja eraelu puutumatus, samuti loomade ja keskkonna kaitse vastavalt ühenduse õigusele ning asjaomaste rahvusvaheliste konventsioonide ja tegevusjuhendite viimastele redaktsioonidele, nt Helsinki deklaratsioon, Oviedos 4. aprillil 1997 sõlmitud Euroopa Nõukogu inimõiguste ja biomeditsiini konventsioon ja selle lisaprotokollid, ÜRO lapse õiguste konventsioon, UNESCOs vastu võetud inimgenoomi ja inimõiguste ülddeklaratsioon, ÜRO bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsioon (BTWC), taimegeneetiliste ressursside toidu ja põllumajanduse tarbeks kasutamise rahvusvaheline leping ja Maailma Tervishoiuorganisatsiooni (WHO) vastavad resolutsioonid.

Arvesse võetakse ka biotehnoloogia eetiliste mõjude Euroopa nõunikerühma (1991–1997) arvamusi ning teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühma arvamusi (alates 1998. aastast).

Vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele ja Euroopas olemasolevate lähenemisviiside mitmekesisusele peavad teadusprojektides osalejad järgima selle riigi kehtivaid õigusakte, regulatsioone ja eetikareegleid, kus teadusuuringuid teostatakse. Igal juhul kehtivad siseriiklikud normid ja ühendus ei rahasta mõnes liikmesriigis või kolmandas riigis keelatud teadusuuringu läbiviimist selles liikmesriigis või kolmandas riigis.

Teadusprojektide korraldajad peavad vajadusel taotlema asjaomaste siseriiklike või kohalike eetikakomiteede nõusolekut enne uurimis- ja arendustegevuse alustamist. Komisjon vaatab süstemaatiliselt läbi eetilises mõttes tundlikke teemasid käsitlevad ettepanekud või need ettepanekud, mille puhul eetilistele aspektidele ei ole piisavalt tähelepanu pööratud. Teatavatel juhtudel võib selline läbivaatamine toimuda projekti rakendamise käigus.

Asutamislepingule lisatud protokollis loomade kaitse ja heaolu kohta nõutakse, et ühendus pööraks täit tähelepanu loomade heaolu nõuetele ühenduse teadusuuringutealase poliitika kavandamisel ja rakendamisel. Nõukogu direktiiviga 86/609/EMÜ (katseteks ja muudel teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitsega seotud liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) on nõutud, et kõik katsed on kavandatud nii, et vältida katseloomadele stressi, tarbetute piinade ja kannatuste tekitamist; kasutada võimalikult vähe loomi; kasutada neurofüsioloogiliselt kõige madalama tundlikkusega loomi; ning põhjustada võimalikult vähe valu, kannatusi, stressi või püsivaid kahjustusi. Loomade geneetilise koodi muutmist ja loomade kloonimist võib kaaluda üksnes juhul, kui eesmärgid on eetiliselt põhjendatud ning tingimused tagavad loomade heaolu ja bioloogilise mitmekesisuse põhimõtete austamise.

Selle programmi rakendamise jooksul kontrollib komisjon võimaliku arengu arvessevõtmiseks korrapäraselt teaduslikke edusamme ning siseriiklikke ja rahvusvahelisi norme.

FINAN TSSELGITUS

1. ETTEPANEKU NIMETUS: TEADUSUURINGUTE, TEHNOLOOGIAARENDUSE JA TUTVUSTAMISTEGEVUSE ERIPROGRAMM, MIS VIIAKSE ELLU EUROOPA ÜHENDUSE TEADUSUURINGUTE, TEHNOLOOGIAARENDUSE JA TUTVUSTAMISTEGEVUSE SEITSMENDA RAAMPROGRAMMI (2007–2013) ALUSEL TEADUSUURINGUTE ÜHISKESKUSE OTSESTE MEETMETE VÕTMISEGA.

2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE / TEGEVUSPÕHISE EELARVESTAMISE RAAMISTIK

Asjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed:

Otsesed uuringud

3. EELARVEREAD

3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sh järgmised rubriigid:

10 02 Otse finantseeritavate teadusuuringute tegevusassigneeringud

(seitsmenda raamprogrammi eelarve lõplik liigendus esitatakse õigeaegselt).

3.2. Meetme kestus ja finantsmõju:

2007-2013 eeldusel, et kinnitatakse uus finantsperspektiivide raamistik

3.3. Eelarve tunnusjooned ( vajadusel lisada ridu ):

Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamakse | Taotlejariikide osamaksed | Finantsperspektiivi rubriik |

10 01 05 | Mittekohust. | Liigendamata | JAH | JAH | JAH | Nr [1a] |

10 02 | Mittekohust. | Liigendatud:[17] | JAH | JAH | JAH | Nr [1a] |

4. ÜLEVAADE VAHENDITEST

4.1. Rahalised vahendid

4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest [18]

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 d | 11,633 | 11,866 | 12,103 | 12,345 | 12,592 | 12,844 | 13,101 | 86,483 |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6 e | 0,807 | 0,824 | 0,840 | 0,857 | 0,874 | 0,891 | 0,909 | 6,002 |

Sekkumise soovituslikud finantskulud kokku

Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | 5674,377 | 7183,791 | 8677,340 | 10 316,316 | 11 981,867 | 13 605,871 | 15 378,756 | 72 818,319 |

Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | 2701,204 | 4800,186 | 6845,974 | 8748,741 | 10 356,602 | 11 983,321 | 27 382,292 | 72 818,319 |

Kaasfinantseerimise andmed

Kui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (täpsustada) poolset kaasfinantseerimist, tuleks allpool esitatud tabelisse märkida kaasfinantseerimise hinnanguline osakaal (kui kaasfinantseerijateks on erinevad asutused, võib lisada täiendavaid ridu):

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Kaasfinantseeriv asutus | n aasta | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 või hilisem | Kokku |

f |

Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasfinantseerimine) KOKKU | a+c+d+e+f |

4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga

( Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule (komisjoni 2004. aasta veebruari teatis 2007.–2013. aasta finantsperspektiivide kohta, KOM (2004) 101).

( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine.

( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[24] sätete (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamise) kohaldamine.

4.1.3. Finantsmõju tuludele

( Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele

( Ettepanekul on tuludele järgmine finantsmõju:

Teatavad assotsieerunud riigid võivad osaleda raamprogrammide finantseerimises.

Miljonites eurodes (üks koht pärast koma).

Enne meedet [aasta n-1] | Olukord pärast meetme rakendamist |

Personali arv kokku[25] | 1944 | 1944 | 1944 | 1944 | 1944 | 1944 | 1944 |

Kõnealune arv ei hõlma tähtajalisi töötajaid, vaid Teadusuuringute Ühiskeskuse töötajate tabeli volitatud ametnikke.

5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID

5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus

Pakkuda kliendikeskset teadus- ja tehnilist tuge Euroopa Liidu poliitiliste otsuste tegemisel, toetades senise poliitika rakendamist ja seiret ning reageerides uutele poliitilistele vajadustele.

5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ja võimalik koostoime

Teadusuuringute Ühiskeskus on keskendanud jõupingutused, et lahendada Euroopa Liidu poliitikaküsimuste keerukusest ja mitmetahulisusest tulenevaid teadus- ja tehnoloogiaprobleeme.

5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja seotud näitajad tegevuspõhise juhtimise raames

Töö keskendub järgmistele lisas nimetatud teemadele.

1. 1. teema: Jõukus teadmusintensiivses ühiskonnas

2. 2. teema: Solidaarsus ja ressursside vastutustundlik majandamine

3. 3. teema: Julgeolek ja vabadus

4. 4. teema: Euroopa globaalse partnerina

5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)

Märkida allpool meetme rakendamiseks valitud meetod(id).

( Tsentraliseeritud haldamine

( otse, haldajaks on komisjon

ٱ kaudselt, volitades:

ٱ täitevasutusi

ٱ ühenduste loodud asutusi, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185

ٱ siseriiklikke avalik-õiguslikke asutusi või avalikke teenuseid osutavaid asutusi

ٱ Haldamine detsentraliseeritult või koostöös

ٱ liikmesriikidega

ٱ kolmandate riikidega

ٱ Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustada)

Asjakohased märkused:

6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE

6.1. Üldised märkused

Teadusuuringute Ühiskeskus toetab kord aastas ja mitme aasta järel (st teadusuuringute raamprogrammi) toimuvat kavandamist, teostamist, seiret ja hindamist kindlaksmääratud tulemuslikkuse põhinäitajate ja hindamistegevuste kogumi abil.

Umbes sada meedet sisaldava tööprogrammi kaudu pakub Teadusuuringute Ühiskeskus kasutajatele (peamiselt komisjonist) teaduse ja tehnoloogia alast tuge. Metoodikaid, näitajaid ja kriteeriume kohaldatakse kõikide meetmete suhtes ja Teadusuuringute Ühiskeskuse sisestel eelarveridadel. Selle tulemusel hõlmab hindamine tavaliselt enamikku või kõiki Teadusuuringute Ühiskeskuse tööprogrammi eelarveridasid.

6.2. Järelevalvesüsteem

Pärast komisjoni otsust[26] Teadusuuringute Ühiskeskuse reorganiseerimise kohta ja kooskõlas eriprogrammidest (tuumaenergiaga seotud osad ja osad, mis ei ole seotud tuumaenergiaga) tulenevate kohustustega korraldab Teadusuuringute Ühiskeskuse nõukogu kord aastas Teadusuuringute Ühiskeskuse tööprogrammi rakendamise seire ja esitab oma tähelepanekud Teadusuuringute Ühiskeskuse aastaaruande kohta. Tagatakse asjakohane seos kaudsete meetmete iga-aastase seirega.

6.3. Hindamine

Teadusuuringute Ühiskeskus hindab oma meetmete tulemusi ja mõju kord aastas, kasutades vastastikuse hindamise menetluses kasutatavat järelhindamise metoodikat. Hindamise tulemusi kasutatakse otseselt järgmise aasta tööprogrammi kavandamisel. Sellisel meetmete perioodilisel hindamisel kasutatavad näitajad ja kriteeriumid on otseselt seotud meetmete tulemuste ja Teadusuuringute Ühiskeskuse tulemuslikkuse põhinäitajatega.

Siiani on Teadusuuringute Ühiskeskus kasutajate rahulolu uuringuid läbi viinud kaks korda aastas. Uue raamprogrammi järgi on kavas üle minna kasutajatelt pideva tagasiside kogumise süsteemile, mis seotakse meetmete iga-aastase läbivaatamisega.

Kolm ja pool aastat pärast seitsmeaastase teadusuuringute raamprogrammi algust toimub kooskõlas komisjoni hindamisnõuete ja heade tavadega vahehindamine. Hindamise viivad läbi kõrgetasemelised väliseksperdid ja see põhineb tegevuse iga-aastase läbivaatamise käigus kogutud struktureeritud teabel ning muudel allikatel, näiteks kasutajate rahulolu uuringutel.

Seitsmeaastase raamprogrammi lõppedes toimub järelhindamine.

6.3.1. Eelhindamine

Kuigi Teadusuuringute Ühiskeskuse tööprogrammi ajakohastatakse kord aastas, on teadusuuringute protsess pikemaajaline. Seega kujutab kord aastas toimuv meetmete läbivaatamine endast ka suures osas eelhindamist.

Vahe- või järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest sarnastest kogemustest saadud õppetunnid)

Minevikus läbiviidud hindamised on näidanud, et Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevus on ainulaadne, seepärast tuleb komisjoni põhiliste hindamise sise-eeskirjade (st tulemuste hindamine, efektiivsus, tõhusus, kõrvalmõjud, jätkusuutlikkus jne) rakendamisel arvesse võtta Teadusuuringute Ühiskeskuse eripärasid. Need eripärad on:

15. Teadusuuringute Ühiskeskus kasutab tööprogrammi rakendamisel umbes sadat meedet, mis omakorda toetavad komisjoni poliitikat.

16. Puuduvad standardsed tasuvusmudelid, mida saaks kohaldada Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevuse läbiviimisel ja hindamisel.

17. Teadusuuringute Ühiskeskuse töö mõjutab Euroopa poliitiliste otsuste tegijaid, mitte Euroopa ühiskonda üldiselt.

Samuti ei piisa Teadusuuringute Ühiskeskusele tulemuste hindamisest teadusorganisatsioonina, mis juba iseenesest on keerukas. Ühendades teadusorganisatsiooni ja komisjoni teenistuse jooni on Teadusuuringute Ühiskeskusel väga raske mõõta oma tegevuse mõju esiteks poliitiliste otsuste tegijatele ja seejärel nende kavandatud poliitikale.

Viimase raamprogrammi käigus õpitule tuginedes kavandab Teadusuuringute Ühiskeskus oma tegevust üha enam nii, et seda saaks mõttekalt hinnata. Lisaks on Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevuse üldiste tulemuste hindamiseks vaja omavahel seostada kõikide üksikute meetmete hindamise tulemused. Seega on Teadusuuringute Ühiskeskuse hindamisi nüüd täiendatud toetustegevuste kogumiga, mis annavad struktureeritud teavet, et toetada:

- kord aastas toimuvat kavandamist, teostamist ja hindamist ja nendega seotud otsuste tegemist ja

- mitme aasta järel toimuvaid vahe- ja järelhindamisi.

- Selle tulemusel on Teadusuuringute Ühiskeskus välja töötanud ja kasutusele võtnud perioodilise meetmete hindamise ( periodic action review − PAR), mille käigus analüüsitakse üksikute 2003. ja 2004. aasta võetud meetmete tulemusi. PAR-il on mitu eesmärki:

- hinnata Teadusuuringute Ühiskeskuse meetmeid vastavalt kindlaksmääratud metoodikale;

- toetada järgmise aasta tööprogrammi kavandamist;

- koostada terviklik andmebaas, mis toetab erinevate aruandluskohustuste täitmist;

- koostada poolkvantitatiivne andmebaas, mida saab kasutada tulevikus toimuvates Teadusuuringute Ühiskeskuse hindamistes;

- võimaldada ettevõtte tasandi näitajate kogumist erinevatelt madalamatelt tasanditelt, sealhulgas meetme tasandilt.

Perioodiline tegevuse hindamine toimub kord aastas ja seda arendatakse edasi praeguse eriprogrammi raames.

6.3.2. Tulevase hindamise tingimused ja sagedus

Perioodiline tegevuse hindamine ja raamprogrammi rakendamise seire toimub kord aastas. Kasutajate rahulolu uuring viiakse praegu läbi kaks korda aastas. Tulevikus on kavandatud kasutusele võtta järjepidevam protsess. Vahehindamine toimub kolm ja pool aastat pärast seitsmenda raamprogrammi algust. Järelhindamine toimub seitsmenda raamprogrammi lõppedes.

7. PETTUSEVASTASED MEETMED

Samuti tuleks võtta asjakohased meetmed pettuste ja eeskirjade eiramise ennetamiseks ning astuda vajalikke samme kadumaläinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmiseks vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust; komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse finantsmääruse ja selle edasiste muudatuste üksikasjalikud rakenduseeskirjad; nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta[27]; nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest[28]; ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta[29].

8. TÄPSEMAD ANDMED VAHENDITE KOHTA

8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulude järgi

Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma

Artikli XX 01 04/05 kohaselt rahastatud muud koosseisulised töötajad[32] | 1944 | 1944 | 1944 | 1944 | 1944 | 1944 | 1944 |

KOKKU[33] | 1944 | 1944 | 1944 | 1944 | 1944 | 1944 | 1944 |

Käesolevas tutvustuses kajastub olukord, mille puhul personal koosneb peamiselt Teadusuuringute Ühiskeskuse töötajatest ja neid, välja arvatud otseselt uurimisprojektiga tegelevad töötajad, juhitakse ühtse rühmana nii tuumaenergiaga seotud kui ka mitteseotud meetmete puhul. Haldus-, tehnilised ja abiteenistuste töötajad võivad töötada samal ajal ja samas kohas mõlema programmi jaoks.

Tuumaenergiaga mitteseotud töötajate osakaal kõikide töötajate hulgas võib olla raamprogrammi läbiviimise ajal erinev, kuid vastama tellimuses nimetatud 70% suurusele osakaalule.

Töötajate arv 1944 hõlmab koosseisulisi töötajaid.

8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus

Ülesanded tulenevad tuumaenergiaga mitteseotud otseste uuringute eriprogrammist.

8.2.3. Personali allikad (kohustuslik)

(Rohkem kui ühe allika nimetamisel märkida ametikohtade arv iga allika puhul

( Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud

( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt n aastaks ette nähtud

( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus

( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades haldustalituses ümber paigutada (sisesed ümberpaigutused)

( Ametikohad, mis on n aastal nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud

8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 05 - Halduskorralduskulud) [34]

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

8.2.6 Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud[35] miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |

2007. aasta | 2008. aasta | 2009. aasta | 2010. aasta | 2011. aasta | 2012. ja 2013. aasta | KOKKU |

XX 01 02 11 01 – Lähetused | 0,320 | 0,326 | 0,333 | 0,339 | 0,346 | 0,713 | 2,376 |

XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | 0,010 | 0,010 | 0,011 | 0,011 | 0,011 | 0,023 | 0,076 |

XX 01 02 11 03 – Komiteed[36] | 0,478 | 0,487 | 0,497 | 0,507 | 0,517 | 1,065 | 3,550 |

XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |

XX 01 02 11 05 - Infosüsteemid |

2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) |

3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustada koos viitega eelarvereale) |

(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud, kokku) | 0,807 | 0,824 | 0,840 | 0,857 | 0,874 | 1,801 | 6,002 |

- Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud

Kõnealused näitajad on arvestatud teadusuuringute peadirektoraadi 2006. aasta taotluste põhjal, suurendatuna 2% aastase prognoositud inflatsiooni võrra. (Fiche 1 REV)

Personali- ja haldusvajadused kaetakse haldavatele peadirektoraatidele jaotatud vahenditest iga-aastase jaotusprotseduuri raames. Ametikohtade jaotamisel tuleks arvesse võtta nende hilisemat ümberjaotamist osakondade vahel vastavalt uutele finantsperspektiividele.

[1] KOM(2005) 119.

[2] KOM(2005) 118.

[3] SEK(2005) 430.

[4] KOM(2005) 387.

[5] Nagu on sätestatud komisjoni personali töödokumendis „Report on European Technology Platforms and Joint Technology Initiatives: Fostering Public-Private R&D Partnerships to Boost Europe’s Industrial Competitiveness“ - SEK(2005) 800, 10.6.2005.

[6] Frontier Research: the European Challenge. Kõrgetasemelise ekspertide rühma aruanne, Euroopa Komisjon, mai 2005.

[7] Towards New Research Infrastructures for Europe: the ESFRI “List of Opportunities”, märts 2005, http://www.cordis.lu/esfri/.

[8] ELT C, , lk .

[9] ELT C, , lk .

[10] ELT C, , lk .

[11] ELT C, , lk .

[12] Teadusuuringute Ühiskeskuse ülesanne on pakkuda kliendikeskset teaduslikku ja tehnilist tuge ELi poliitika loomise, arendamise, rakendamise ja järelevalve käigus. Euroopa Komisjoni talitusena tegutseb Teadusuuringute Ühiskeskus Euroopa Liidu teaduse ja tehnoloogia teabekeskusena. Olles lähedal poliitiliste otsuste tegemise protsessile, teenib Teadusuuringute Ühiskeskus liikmesriikide ühishuve ega sõltu era- ega siseriiklikest huvidest.

[13] EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

[14] EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

[15] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

[16] Sugunäärmevähi raviga seotud teadusuuringuid võib rahastada.

[17] Liigendamata assigneeringud.

[18] Need näitajad osutavad kogu EÜ raamprogrammiga seotud kuludele - vt KOM(2005) 119.

[19] Kulud, mis ei kuulu asjaomase xx jaotise xx 01 peatüki alla.

[20] Maksete assigneeringud on seotud 2013. ja sellele järgnevate aastatega.

[21] Kulud, mis kuuluvad xx jaotise xx 01 05 artikli alla.

[22] Maksete assigneeringud on seotud 2013. ja sellele järgnevate aastatega.

[23] Kulud, mis kuuluvad xx 01 peatüki alla, v.a artikkel xx 01 05.

[24] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.

[25] Tabelis esitatud arvud osutavad ainult Teadusuuringute Ühiskeskus peadirektoraadi vastutusalasse kuuluvaid otsemeetmeid käsitlevate ametikohtade loetelu alusel rahastatavale personalile. Seepärast ei hõlma kõnealused arvud tegevuseelarvest tulenevas ametikohtade loetelus esitatud ametikohti ega kaudsete meetmete ametikohtade loetelus esitatud ametikohti - vt dokumendid KOM(2005) 440, 441, 442, 443 ja 444.

[26] EÜT L 107, 30.4.1996, lk 12 - 96/282/Euratom.

[27] EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

[28] EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

[29] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

[30] Mille kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.

[31] Mille kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.

[32] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.

[33] Tabelis esitatud arvud osutavad ainult Teadusuuringute Ühiskeskus peadirektoraadi vastutusalasse kuuluvaid otsemeetmeid käsitlevate ametikohtade loetelu alusel rahastatavale personalile. Seepärast ei hõlma kõnealused arvud tegevuseelarvest tulenevas ametikohtade loetelus esitatud ametikohti ega kaudsete meetmete ametikohtade loetelus esitatud ametikohti - vt dokumendid KOM(2005) 440, 441, 442, 443 ja 444.

[34] Need näitajad osutavad kogu EÜ raamprogrammiga seotud kuludele - vt KOM(2005) 119.

[35] Need näitajad osutavad kogu EÜ raamprogrammiga seotud kuludele - vt KOM(2005) 119.

[36] EURAB komitee.