ET Euroopa Liidu Teataja C 218/130

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse infosüsteemide vastu suunatud ründeid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2005/222/JSK”

KOM(2010) 517 lõplik – 2010/0273 (COD)

2011/C 218/27

Pearaportöör: Peter MORGAN

20. jaanuaril 2011 otsustas nõukogu vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 114 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse infosüsteemide vastu suunatud ründeid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2005/222/JSK”

KOM(2010) 517 lõplik – 2010/0273 (COD).

Komitee juhatus tegi 15. septembril 2011 käesoleva arvamuse ettevalmistamise ülesandeks transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioonile.

Arvestades töö kiireloomulisust, määras komitee vastavalt kodukorra artiklile 57 täiskogu 471. istungjärgul 4.-5. mail 2011 (4. mai istungil) pearaportööriks Peter Morgani ja võttis vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 173, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 7.

1. Järeldused ja soovitused

1.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab Euroopa Komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, milles käsitletakse infosüsteemide vastu suunatud ründeid. Komitee jagab komisjoni tõsist muret küberkuritegevuse ulatuse pärast Euroopas ning sellest tuleneva tegeliku ja võimaliku kasvava ohu pärast majandusele ja kodanike heaolule.

1.2 Komitee jagab samuti komisjoni pettumust selles, et vaid 17 liikmesriiki 27st on tänaseks ratifitseeritud Euroopa Nõukogu küberkuritegevuse konventsiooni (1). Komitee kutsub ülejäänud liikmesriike (2) – Austriat, Belgiat, Tšehhi Vabariiki, Kreekat, Iirimaad, Luksemburgi, Maltat, Poolat, Rootsit ja Ühendkuningriiki – võimalikult kiiresti ratifitseerima küberkuritegevuse konventsiooni.

1.3 Komitee peab samuti nagu komisjongi direktiivi hädavajalikuks, et ajakohastada infosüsteemide vastu suunatud rünnete valdkonna kuritegude määratlust ning suurendada Euroopa Liidu kriminaalõigusalast kooskõlastamist ja koostööd selle kriitilise probleemi tõhusal käsitlemisel.

1.4 Kuivõrd konkreetselt infosüsteemide vastu suunatud rünnete käsitlemiseks on kiiresti vaja seadusandlikke meetmeid, nõustub komitee komisjoni otsusega kasutada poliitikavõimalusena direktiivi, mida toetavad muud kui õiguslikud meetmed, mis on suunatud küberkuritegevuse selle konkreetse aspekti reguleerimisele.

1.5 Ent nagu komitee on ühes oma varasemas arvamuses (3) sedastanud, soovib ta, et komisjon jätkaks paralleelselt tööd selle nimel, et koostada ulatuslik Euroopa Liidu õigusraamistik küberkuritegevuse vastu võitlemise valdkonnas. Komitee on seisukohal, et ulatuslik raamistik on oluline digitaalse tegevuskava ja Euroopa 2020. aasta strateegia edu seisukohalt (4). Raamistikus tuleks käsitleda küberkuritegevuse ennetuse, avastamise ja selleteemalise koolituse küsimustega lisaks õiguskaitse ja sanktsioneerimise teemadele.

1.6 Komitee sooviks aegsasti tutvuda komisjoni ettepanekutega ulatusliku tegevusraamistiku kohta Interneti üldise turvalisuse tagamiseks. 10 aasta pärast kasutab enamik elanikkonnast Internetti, suurem osa majandus- ja ühiskondlikust tegevusest on veebipõhine ning on mõeldamatu, et me ikka veel sõltuksime praegusest suvalisest ja struktureerimata lähenemisest Interneti kasutamisele, eelkõige seetõttu, et selle tegevuse majanduslikku väärtust ei ole võimalik kalkuleerida. See tekitab mitmeid küsimusi, ka seoses muude väljakutsetega, nagu isikuandmete kaitse, eraelu kaitse ja küberkuritegevus. Lennuohutust kontrollib keskne asutus, kes sätestab standardid lennukitele, lennujaamadele ja lennuettevõtete teenustele. On aeg luua analoogiline asutus, kes kehtestaks standardid terminaliseadmete (personaalarvutid, tahvelarvutid, nutitelefonid) täieliku turvalisuse, võrguturvalisuse, veebilehtede turvalisuse ja andmeturbe kohta. Interneti füüsiline konfigureerimine on küberkuritegevuse vastase kaitse põhielement. ELil on vaja reguleerijat, kes valitseks Interneti üle.

1.7 Direktiivis keskendutakse kuriteo määratlusele ja ettenähtud sanktsioonide hoiatavale mõjule. Komitee peab vajalikuks paralleelselt keskendumist ennetusele paremate turvameetmete kaudu. Seadmete tootjad peaksid järgima standardeid täiesti turvaliste toodete tarnimiseks. On vastuvõetamatu, et seadmete turvalisus ja seega ka võrgu turvalisus sõltub omaniku tujust. Tuleks kaaluda üleeuroopalise elektroonilise identifitseerimise kava juurutamist, kuid see tuleb hoolikalt läbi mõelda, vältimaks eraelu puutumatuse rikkumist. Täielikult tuleks ära kasutada Interneti-protokolli kuuenda versiooni turvavõimalusi ning inimestele isikliku küberjulgeoleku, sealhulgas andmekaitse õpetamine peaks olema oluline osa igasugusest digitaalse kirjaoskuse õppekavast. Komisjon peaks võtma arvesse komitee eelnevaid arvamusi, milles neid küsimusi on käsitletud (5).

1.8 Komitee avaldab rahulolu seoses sellega, et pakutud direktiiv hõlmab asjakohaselt infosüsteemide vastu suunatud ründeid robotivõrkude (botnet) (6) kaudu, sh teenust tõkestavaid rünnakuid (Denial-of-Service, DoS) (7). Komitee leiab samuti, et direktiiv aitab ametiasutustel teostada kriminaaljälitust küberkuritegude suhtes, millega üritatakse ära kasutada võrkude rahvusvahelist ühendatavust või millega üritatakse arenenud küberkuritegevuse vahendeid kasutades anonüümseks jääda.

1.9 Samuti on komitee rahul direktiivis hõlmatud süütegude nimistuga ja eelkõige teabe ebaseadusliku pealtkuulamise lisamisega sellesse ning süüteo toimepanemisel kasutatud vahendite selge esitusega.

1.10 Arvestades siiski digitaalmajanduse usaldusväärsuse ja turvalisuse tähtsust ning küberkuritegevuse põhjustatud tohutuid iga-aastaseid kulutusi, (8) teeb komitee ettepaneku, et direktiivis peaks karistuste rangus kajastama kuriteo raskusastet ning need peaksid toimima kurjategijatele reaalse hirmutusvahendina. Pakutud direktiivis on minimaalseks karistuseks ettenähtud kahe- või viieaastane vangistus (5 aastat raskendavate asjaolude korral). Komitee pakub välja erinevaid sanktsioone vastavalt kuriteo raskusastmele.

1.11 Komitee teeb ettepaneku, et nüüd tuleks kasutada võimalust edastada oluline sõnum kurjategijatele ning kindlustunnet otsivatele kodanikele, kehtestades rangemad karistused. Näiteks Ühendkuningriigis (9) ulatuvad karistused infosüsteemidele suunatud laiaulatuslike rünnakute eest 10 aastani. Eesti suurendas oma karistusi selliselt, et laiaulatuslike rünnakute kasutamine terroristlikul eesmärgil on karistatav kuni 25-aastase vangistusega (10).

1.12 Komitee tervitab komisjoni ettepanekut toetada direktiivi muude kui õiguslike meetmetega, et edendada koordineeritumat tegevust Euroopa Liidu tasandil ning tõhustada jõustamist. Komitee toetab kindlalt koolitusprogramme ja heade tavade soovitusi, mille eesmärk on suurendada õiguskaitseorganite seitse päeva nädalas ööpäev läbi töötavate kontaktpunktide tõhusust. Komitee rõhutab samuti vajadust laiendada koordineerimist, et hõlmata tihedat koostööd kõikide EFTA riikide ja NATOga.

1.13 Komitee toetab kindlalt koolitusprogramme ja heade tavade soovitusi, mille eesmärk on suurendada õiguskaitseorganite seitse päeva nädalas ööpäev läbi töötavate kontaktpunktide tõhusust.

1.14 Lisaks ettepanekus nimetatud muudele kui õiguslikele meetmetele kutsub komitee komisjoni üles kaaluma teadus- ja arendustegevuse vahendite suunamist varajase avastamise ja reageerimise süsteemide arendamisele, et reageerida infosüsteemide vastu suunatud rünnetele. Uusimatel pilvandmetöötluse (11) ja võrkandmetöötluse (12) tehnoloogiatel on potentsiaal pakkuda Euroopale suuremat kaitset paljude ohtude eest.

1.15 Komitee teeb ettepaneku, et lisaks õiguskaitsele toetaks Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA) suunatud oskuste arendusprogrammi, et tugevdada Euroopa IKT-alast turvatööstust (13).

1.16 Tugevdamaks Euroopa kaitset küberrünnakute vastu, rõhutab komitee Euroopa avaliku ja erasektori partnerluse (EP3R) loomise olulisust ning selle integreerimist Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA) ja Euroopa valitsuste CERTide rühma (European Governmental CERTs Group – EGC) tööga.

1.17 Euroopas tuleb edendada tugevat infoturbetööstust, et jõuda pädevuses samale tasemele USA hästi finantseeritud tööstusega (14). Investeeringuid küberjulgeolekuga seotud teadus- ja arendustegevusse ning väljaõppesse tuleks märkimisväärselt suurendada.

1.18 Komitee võtab teadmiseks Ühendkuningriigile, Iirimaale ja Taanile asutamislepingu protokollidega antud erandid pakutud direktiivi jõustamisel. Eranditest hoolimata kutsub komitee liikmesriike üles tegema võimalikult suures ulatuses koostööd direktiivi sätete rakendamisel, et takistada kurjategijaid Euroopa Liidu poliitilises süsteemis esinevaid lünki ära kasutamast.

2. Sissejuhatus

2.1 Euroopa sõltub heaolu loomisel ja elukvaliteedi tagamisel praegu suurel määral infosüsteemidest. Oluline on see, et üha suureneva sõltuvusega käiks kaasas arenenumate turvameetmete ja tugevate õigusaktide väljatöötamine, et kaitsta infosüsteeme rünnakute eest.

2.2 Internet on digitaalse ühiskonna alusplatvorm. Infosüsteemide turvalisusega seotud ohtude käsitlemine on äärmiselt oluline digitaalse ühiskonna ja digitaalse majanduse arengu seisukohalt. Internet toetab suuremat osa Euroopa elutähtsatest infoinfrastruktuuridest, mis loovad põhjapaneva teabe- ja kommunikatsiooniplatvormi vajalike kaupade ja teenuste pakkumiseks. Suureks probleemiks on muutunud infosüsteemide – valitsussüsteemide, finantssüsteemide, sotsiaalteenuste ja elutähtsate infrastruktuurisüsteemide, nagu energia- ja veevarustuse, transpordi-, tervishoiu- ja hädaabiteenuste – vastu suunatud ründed.

2.3 Interneti ülesehitus põhineb miljonite arvutite ühendusel, mille töötlemise, teabevahetuse ja kontrollifunktsioonid on hajutatud üle kogu maailma. Selline hajutatud ülesehitus on keskse tähtsusega Interneti stabiilsuse ja vastupidavuse tagamiseks: see võimaldab probleemi korral kiiresti liiklusvood taastada. Samas tähendab see ka seda, et iga põhiteadmisi omav halbade kavatsustega inimene saab algatada laiaulatusliku küberrünnaku võrgu äärmistest sõlmedest, kasutades näiteks robotivõrke.

2.4 Infotehnoloogia areng on süvendanud nimetatud probleeme, sest on teinud vahendite (kurivara (15) ja robotivõrk) tootmise ja levitamise senisest lihtsamaks, pakkudes samal ajal teo toimepanijatele anonüümsust ja hajutades vastutuse mitme jurisdiktsiooni vahel. Arvestades süüdistuse esitamise keerukust, saab organiseeritud kuritegevuse raames teenida vähese riskiga märkimisväärset kasumit.

2.5 Maailma Majandusfoorumile esitatud 2009. aasta uurimuse (16) kohaselt on ülemaailmne küberkuritegevusega seotud kulu 1 triljon dollarit ning see summa kasvab kiiresti. Ühendkuningriigi hiljutises valitsuse aruandes (17) märgitakse ainuüksi Ühendkuningriigi iga-aastaseks kuluks 27 miljardit naela. Küberkuritegevuse tekitatud suured kulud õigustavad tõsiseid meetmeid, õigusaktide täpset jõustamist ning suuri karistusi õigusrikkujatele.

2.6 Direktiivi ettepanekule lisatud komisjoni talituste üksikasjalikus töödokumendis (18) sedastatakse, et organiseeritud kuritegevus ja vaenulikud valitsused kasutavad ära infosüsteemidele suunatud rünnete hävitavat potentsiaali kogu Euroopa Liidus. Sellistest robotivõrkudest lähtuvad ründed võivad olla väga ohtlikud rünnatavale riigile tervikuna ning terroristid või muud osapooled võivad seda kasutada kui vahendit riigile poliitilise surve avaldamiseks.

2.7 Probleemi tõi esile Eestile 2007. aasta aprillis ja mais tehtud rünnak. Laiaulatuslik rünnak halvas päevadeks olulised osad elutähtsast infoinfrastruktuurist valitsuses ja erasektoris. Ründe kulud olid hinnanguliselt 19–28 miljonit eurot, millele lisandusid märkimisväärsed poliitilised kulud. Sarnaseid hävitavaid rünnakuid algatati ka Leedu ja Gruusia vastu.

2.8 Ülemaailmseid sidevõrkusid iseloomustab piiriülese vastastikuse seotuse kõrge tase. Oluline on, et kõik 27 liikmesriiki tegutseksid ühiselt ja ühtselt, et võidelda küberkuritegevuse ja konkreetsemalt infosüsteemide vastu suunatud rünnetega. Kõnealune rahvusvaheline vastastikune sõltuvus kohustab ELi välja töötama integreeritud poliitikat infosüsteemide kaitseks rünnete eest ja nende asjaomaste küberkurjategijate karistamiseks.

2.9 2007. aasta arvamuses turvalise infoühiskonna strateegia kohta (19) tõdes komitee, et sooviks näha ulatuslikku Euroopa Liidu õigusraamistikku võitluseks küberkuritegevuse vastu. Ulatuslik raamistik hõlmaks mitte ainult infosüsteemide vastu suunatud ründeid, vaid selle raames käsitletaks ka selliseid küsimusi nagu finantsalane küberkuritegevus, Internetis olevad ebaseadusliku sisuga materjalid, elektrooniliste tõendite kogumine, säilitamine ja edastamine ning senisest üksikasjalikumad jurisdiktsiooni käsitlevad sätted.

2.10 Komitee tunnistab, et ulatusliku raamistiku koostamine on väga keeruline ülesanne, mille teevad veelgi keerulisemaks poliitilise konsensuse puudumine (20) ning probleemid liikmesriikidevaheliste märkimisväärsete erinevustega elektrooniliste tõendite kohtutes lubatavuse osas. Ent selline ulatuslik raamistik suurendaks küberkuritegevusega seotud erinevate probleemide käsitlemisele suunatud õiguslike ja muude kui õiguslike instrumentide kasu maksimumini. Samuti puudutaks see kriminaalõiguslikku raamistikku ning parandaks samas õiguskaitsealast koostööd Euroopa Liidus. Komitee kutsub komisjoni üles jätkama tööd küberkuritegevust puudutava ulatusliku õigusraamistiku koostamise nimel.

2.11 Võitlus küberkuritegevuse vastu eeldab spetsiaalseid oskusi. Komitee arvamuses ENISAt käsitleva määruse ettepaneku kohta (21) rõhutati õiguskaitsega tegelevate inimeste väljaõppe olulisust. Komiteel on hea meel, et komisjon teeb edusamme küberkuritegevusega seotud koolitusplatvormi loomisel, hõlmates õiguskaitseasutused ja erasektori vastavalt teatises KOM(2007) 267 lõplik (22) esitatule.

2.12 ELi küberturbest on huvitatud kõik kodanikud, kelle elu võib sõltuda elutähtsatest teenustest. Neil kodanikel lasub ka vastutus kaitsta parimal viisil oma Internetiühendust rünnakute eest. Veelgi suurem vastutus lasub neil info- ja kommunikatsioonitehnoloogia teenuste ja tehnoloogiate pakkujatel, kes pakuvad infosüsteeme.

2.13 On oluline, et kõik sidusrühmad oleksid küberturbest asjakohaselt informeeritud. Samuti on oluline, et Euroopas oleks küberturbega seonduvates küsimustes palju kvalifitseeritud eksperte.

2.14 Euroopas tuleb edendada tugevat infoturbetööstust, et jõuda pädevuses samale tasemele USA hästi finantseeritud tööstusega (23). Investeeringuid küberjulgeolekuga seotud teadus- ja arendustegevusse ning väljaõppesse tuleks märkimisväärselt suurendada.

3. Direktiivi eelnõu põhisisu

3.1 Ettepanekuga asendatakse nõukogu 24. veebruari 2005. aasta raamotsus 2005/222/JSK infosüsteemide vastu suunatud rünnete kohta (24). Nimetatud raamotsuse eesmärk, nagu see on esitatud põhjendustes, on arendada koostööd kohtuasutuste ja muude pädevate asutuste, sealhulgas liikmesriikide politsei- ja muude spetsialiseeritud õiguskaitseasutuste vahel liikmesriikide kriminaalõiguse ühtlustamise kaudu infosüsteemide vastu suunatud rünnete valdkonnas. Tegemist on ELi õigusaktiga, milles käsitletakse selliseid süütegusid nagu ebaseaduslik sisenemine infosüsteemidesse, ebaseaduslik süsteemi häirimine ja ebaseaduslik andmetesse sekkumine, ning mis sisaldab erisätteid juriidiliste isikute vastutuse, jurisdiktsiooni ja teabevahetuse kohta. Liikmesriigid pidid raamotsuse järgimiseks vajalikud meetmed võtma hiljemalt 16. märtsiks 2007.

3.2 14. juulil 2008 avaldas komisjon aruande raamotsuse rakendamise kohta (25). Järeldustes märgiti, et hiljutised „ründed, mis on tabanud eri liikmesriike pärast raamotsuse vastuvõtmist, eriti infosüsteemide vastu suunatud suuremahulised üheaegsed ründed ja nn botnettide [Termin on muutunud. Uus termin on robotivõrk] kuritegeliku kasutamise suurenemine, osutavad mitmele uuele ohule”. Raamotsuse vastuvõtmisel ei pööratud sellistele rünnetele tähelepanu.

3.3 Käesolevas ettepanekus võetakse arvesse uusi küberkuritegude toimepanemise meetodeid, eriti robotivõrgu kasutamist (26). Süüteo täideviijat on väga keeruline leida, kuna robotivõrku ühendatud arvutid, mis teostavad rünnet, võivad asuda mujal kui teo toimepanija.

3.4 Robotivõrgu abil teostatavad ründed on sageli suuremahulised. Suuremahuliseks ründeks peetakse rünnet, mille teostamiseks kasutatakse teatavaid vahendeid ja mis mõjutab kas arvestatavat hulka infosüsteeme (arvuteid) või põhjustab märkimisväärse kahju (näiteks süsteemiteenuste pakkumise katkemine, finantskulu või isikuandmete kadumine). Suuremahulise ründega põhjustatud kahju mõjutab olulisel määral sihtmärgi toimimist ja/või selle töökeskkonda. Sellises kontekstis mõistetakse „suure robotivõrgu” all robotivõrku, mis suudab põhjustada raske kahju. Robotivõrkude suurust on keeruline hinnata, kuid suurimad teadaolevad robotivõrgud koosnesid 24 tunni jooksul hinnanguliselt 40 000 – 100 000 ühendusest (st nakatatud arvutist) (27).

3.5 Raamotsusel on süütegude (küberründed) ulatuse ja arvu muutumist arvestades mitmeid puudusi. Raamotsusega ühtlustatakse ainult üksikuid süütegusid käsitlevaid õigusakte, kuid selles ei käsitleta täiel määral suuremahulise ründega kaasnevat võimalikku ohtu ühiskonnale. Samuti ei ole selles piisaval määral kajastatud kuritegude raskusastet ega nende suhtes kehtestatavaid sanktsioone.

3.6 Käesoleva direktiivi eesmärk on ühtlustada liikmesriikide kriminaalõigust infosüsteemide vastu suunatud rünnete valdkonnas ning arendada koostööd kohtuasutuste ja muude pädevate asutuste, sealhulgas liikmesriikide politsei- ja muude spetsialiseeritud õiguskaitseasutuste vahel.

3.7 Infosüsteemide vastu suunatud, eelkõige organiseeritud kuritegevuse ohust tulenevate rünnete oht aina suureneb ning seega mure infosüsteemide kui liikmesriikide ja ELi elutähtsa infrastruktuuri osa vastu suunatud võimalike terrori- või poliitiliselt ajendatud rünnakute pärast kasvab. See on ohuks nii infoühiskonna turvalisemaks muutmisele kui ka vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevale alale ning nõuab seega Euroopa Liidu tasandi meedet.

3.8 On tõendeid, et üha ohtlikumaid ja korduvaid suuremahulisi ründeid suunatakse järjest enam infosüsteemide vastu, mis on riikidele või avaliku või erasektori toimimise seisukohalt äärmiselt olulised. Lisaks sellele arendatakse välja üha keerukamaid vahendeid, mida kurjategijad saavad kasutada eri liiki küberrünneteks.

3.9 Ühised eeskirjad selles valdkonnas, eelkõige seoses infosüsteemide ja arvutiandmetega, on olulised tagamaks liikmesriikides järjekindel lähenemisviis käesoleva direktiivi kohaldamisel.

3.10 Tuleb tagada ühine lähenemisviis kuriteokoosseisu suhtes, kriminaliseerides selleks kõikjal ELis infosüsteemi ebaseadusliku sisenemise, süsteemi ebaseadusliku häirimise, andmetesse ebaseadusliku sekkumise ja teabe ebaseadusliku pealtkuulamise.

3.11 Liikmesriigid peaksid infosüsteemide vastu suunatud rünnete eest ette nägema karistused. Sätestatavad karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

3.12 Direktiivis, millega tunnistatakse kehtetuks raamotsus 2005/222/JSK, säilitatakse praegused sätted ning sellesse lisatakse järgmised uued osad. (a) Direktiiviga keelatakse toota, müüa, kasutamiseks hankida, importida, levitada ja muul viisil kättesaadavaks teha süütegude toimepanemiseks kasutatavaid seadmeid ja vahendeid. (b) Direktiivi lisatakse järgmised raskendavad asjaolud: — suuremahulised ründed: uus raskendav asjaolu hõlmab robotivõrku ja samalaadseid vahendeid, muutes nende kasutamise kehtivas raamotsuses loetletud kuritegude toimepanemisel raskendavaks asjaoluks; — kui kõnealune rünne on toime pandud süüteo täideviija tegelikku identiteeti varjates ja tegeliku identiteedi omanikku kahjustades. (c) Direktiiviga kriminaliseeritakse teabe ebaseaduslik pealtkuulamine. (d) Direktiiviga nähakse ette meetmed, et aidata kaasa Euroopa kriminaalõigusalasele koostööle, tugevdades selleks seitse päeva nädalas ööpäev läbi töötavate kontaktpunktide struktuuri (28). (e) Direktiiviga rahuldatakse vajadus küberkuritegusid käsitlevate statistiliste andmete järele, sealhulgas kehtivas raamotsuses nimetatud süüteod ja uus lisatud süütegu – teabe ebaseaduslik pealtkuulamine. (f) Direktiivi artiklites 3, 4 ja 5 nimetatud kuritegude (ebaseaduslik sisenemine infosüsteemi, süsteemi ebaseaduslik häirimine ja andmetesse ebaseaduslik sekkumine) määratlused sisaldavad sätet, mille kohaselt võib direktiivi ülevõtmisel liikmesriigi õigusse kriminaliseerida vaid kõnealuste kuritegude „olulised juhtumid”.

Brüssel, 4. mai 2011 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Staffan NILSSON

(1) Euroopa Nõukogu küberkuritegevuse konventsioon, Budapest, 23.11.2001 (ETS nr 185).

(2) Vt http://conventions.coe.int/Treaty/Commun/ChercheSig.asp?NT=185&CM=&DF=&CL=ENG

(3) EMSK arvamus teemal „Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele – Turvalise infoühiskonna strateegia – dialoog, partnerlus ja aktiivne osalemine”, ELT C 97, 28.4.2007, lk 21.

(4) KOM(2010) 245 lõplik, KOM(2010) 2020 lõplik.

(5) EMSK arvamus teemal „Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele – Turvalise infoühiskonna strateegia – dialoog, partnerlus ja aktiivne osalemine”, ELT C 97, 28.4.2007, lk 21. EMSK arvamus teemal „Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: „Interneti edendamine: tegevuskava Interneti protokolli kuuenda versiooni (IPv6) kasutuselevõtuks Euroopas””, ELT C 175, 28.7.2009, lk 92. EMSK arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele elutähtsa sideinfrastruktuuri kaitse kohta „Euroopa kaitsmine laiaulatuslike küberrünnakute ja häirete eest: valmisoleku, turvalisuse ja vastupidavuse suurendamine””, ELT C 255, 22.9.2010, lk 98. EMSK arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa digitaalne tegevuskava””, ELT C 54, 19.2.2011, lk 58. EMSK arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA) kohta”, Euroopa Liidu Teatajas veel avaldamata. EMSK arvamus teemal „Digitaalpädevuse, -oskuste ja -kaasatuse parandamine”, Euroopa Liidu Teatajas veel avaldamata.

(6) Mõiste „robotivõrk” viitab arvutite võrgule, mis on nakatatud kurivaraga (arvutiviirus). Selline nakatatud arvutite (zombid) võrk võidakse käivitada konkreetse ülesande täitmiseks, näiteks infosüsteemide vastu suunatud rünneteks (küberründed). Zombisid võib kontrollida teine arvuti, kuigi sageli ei ole nakatatud arvuti kasutaja sellest teadlik. Süüteo täideviijat on keeruline leida, kuna robotivõrku ühendatud arvutid, mis teostavad rünnet, võivad asuda mujal kui teo toimepanija.

(7) Teenust tõkestav rünnak – see on teguviis, millega muudetakse mõni arvutiteenus (näiteks veebileht või internetiteenus) selle kasutajatele kättesaamatuks. Server või veebileht, millega üritatakse ühendust saada, näitab selle kasutajatele, et ta „ei ole kättesaadav”. Sellise rünnaku tulemusel võib näiteks online-maksesüsteem muutuda mittetöötavaks, põhjustades selle kasutajatele majanduslikku kahju.

(8) Maailma Majandusfoorumile esitatud 2009. aasta uurimuse kohaselt on ülemaailmne küberkuritegevusega seotud kulu 1 triljon dollarit ning see summa kasvab kiiresti. Vt punktid 2.5 ja 2.7 allpool.

(9) http://www.legislation.gov.uk/ukpga/2006/48/contents

(10) SEK(2010) 1122 „Komisjoni töödokument. Ja mõjuhinnang, lisatud dokumendile „Ettepanek: direktiiv, milles käsitletakse infosüsteemide vastu suunatud ründeid”

(11) Pilvandmetöötluse all mõeldakse andmetöötlusressursside pakkumist nõudmisel või automaatselt interneti kaudu. Pilvteenused edastatakse kasutajatele lihtsal viisil, mis on kergesti mõistetav, ilma et kasutaja peaks teadma, kuidas teenuseid teostatakse. Uusimaid lõppkasutaja viirusetõrje ja interneti turvalisuse tarkvaraprogramme on võimalik pakkuda pilvplatvormi kaudu igale ühendatud kasutajale Euroopas, mis vähendab vajadust, et kasutajad end ise kaitseksid.

(12) Võrkandmetöötluse korral on tegemist hajutatud andmetöötluse vormiga, mille puhul „supervirtuaalarvuti” koosneb paljudest võrku ühendatud arvutitest, mis töötavad koos, et täita väga suuri ülesandeid. Võrkandmetöötluse tehnoloogiad võivad olla platvormiks küberründe analüüsile reaalajas ja selle tõrje süsteemidele.

(13) EMSK arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA) kohta”, Euroopa Liidu Teatajas veel avaldamata, ELT C 107, 6.4.2011, lk 58.

(14) Valge Maja ametlikest andmetest selgub, et USA valitsus kulutas 2010. aastal 407 miljonit dollarit küberkaitsega seotud uurimis- ja arendustegevusele ning sellekohasele väljaõppele ning kavatseb 2012. eelarveaastal kulutada samaks otstarbeks 548 miljonit. http://www.whitehouse.gov/sites/default/files/microsites/ostp/FY12-slides.pdf.

(15) Kurivara on tarkvara, mis on välja töötatud selleks, et salaja arvutisüsteemile ligi pääseda ilma omaniku teavituse ja nõusolekuta.

(16) „Unsecured Economies: Protecting Vital Information”, Purdue ülikooli infokindlust ja -julgeolekut käsitleva haridus- ja teaduskeskuse (Centre for Education and Research in Information Assurance and Security) teadlaste McAfee-le koostatud uurimus (2009), http://www.cerias.purdue.edu/assets/pdf/mfe_unsec_econ_pr_rpt_fnl_online_012109.pdf.

(17) http://www.cabinetoffice.gov.uk/resource-library/cost-of-cyber-crime

(18) SEK(2010) 1122.

(19) EMSK arvamus teemal „Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele – Turvalise infoühiskonna strateegia – dialoog, partnerlus ja aktiivne osalemine”, ELT C 97, 28.4.2007, lk 21 (TEN/254).

(20) SEK(2010) 1122, teatise KOM(2010) 517 lõplik mõjuanalüüs.

(21) EMSK arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA) kohta”, ELT C 107, 6.4.2011, lk 58.

(22) KOM(2007) 267 lõplik „Küberkuritegevuse vastase võitluse üldise poliitika kujundamine”.

(23) Valge Maja ametlikest andmetest selgub, et USA valitsus kulutas 2010. aastal 407 miljonit dollarit küberkaitsega seotud uurimis- ja arendustegevusele ning sellekohasele väljaõppele ning kavatseb 2012. eelarveaastal kulutada samaks otstarbeks 548 miljonit. http://www.whitehouse.gov/sites/default/files/microsites/ostp/FY12-slides.pdf.

(24) ELT L 69, 16.3.2005, lk 68. Komisjoni aruanne nõukogule.

(25) Esitatud nõukogu 24. veebruari 2005. aasta raamotsuse (infosüsteemide vastu suunatud rünnete kohta) artikli 12 alusel (KOM(2008) 448 lõplik).

(26) Vt allmärkus 6 eespool.

(27) Ühenduste arv 24 tunni jooksul on sageli kasutatav mõõtühik, mille abil väljendatakse robotivõrgu suurust.

(28) Loodud küberkuritegevuse konventsiooni ja raamotsusega 2005/222/JSK infosüsteemide vastu suunatud rünnete kohta.