(2)26. veebruaril 2016 avaldati 2016. aasta aruanne Eesti kohta. Selles hinnati Eesti edusamme nõukogu poolt 14. juulil 2015 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi. 8. märtsil 2016 esitas komisjon põhjaliku analüüsi tulemused. Komisjon järeldab oma analüüsi põhjal, et Eestis ei esine makromajanduslikku tasakaalustamatust.

(1)26. novembril 2015 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2016) algust. 17.–18. märtsil 2016 kiitis Euroopa Ülemkogu iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid heaks. 26. novembril 2015 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Eestit ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal päeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta. 18.–19. veebruaril 2016 kiitis Euroopa Ülemkogu soovituse heaks ja 8. märtsil 2016 võttis nõukogu selle vastu. Kuna Eesti rahaühik on euro ning majandus- ja rahaliidu riigid on üksteisega tihedalt seotud, peaks Eesti tagama kõnealuste soovituste täieliku ja õigeaegse täitmise.

(4)Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi käsitleti Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Nagu on nähtud ette määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste täitmist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Komisjon esitas täiendavad üksikasjad kõnealuse sätte kasutamise kohta suunistes selle kohta, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega.

(5)Eesti suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. Valitsuse 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt esineb 2016.–2018. aastal valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk ligikaudu 0,5 % SKPst, mis seejärel muutub tasakaaluks. Struktuurses arvestuses täidab Eesti kogu programmiperioodil jätkuvalt keskpika perioodi eelarve-eesmärki, milleks on struktuurne tasakaal. Stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse olema 2017. aastal ligikaudu 10 % ja vähenema 2020. aastal 9,5 %ni. Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2016. aastal usutav, kuid 2017. aastal optimistlik. Komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi põhjal peaks struktuurne eelarvepositsioon liikuma 2015. aasta ülejäägist (0,6 % SKPst) 2016. aastal tasakaalu ja 2017. aastal väikesesse puudujääki (0,2 % SKPst), mida võib pidada keskpika perioodi eelarve-eesmärgi lähedaseks. Edasiste kõrvalekallete hindamisel lähtutaks nõudest hoida struktuurne eelarvepositsioon keskpika perioodi eelarve-eesmärgi tasemel. Nõukogu on stabiilsusprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi arvesse võttes seisukohal, et Eesti täidab eeldatavasti stabiilsuse ja kasvu pakti sätted.

(6)Eesti on astunud tööjõus osalemise määra suurendamiseks olulisi samme, viies muu hulgas ellu töövõimereformi. See reform, mis jõustus 2016. aasta jaanuaris ja mida hakatakse täielikult rakendama alates 2017. aasta jaanuarist, suurendab üldist tööjõu pakkumist. Tööturult kaua eemal olnud inimeste taasintegreerimine saab olema keeruline. Uued aktiivseid tööturumeetmed on kehtestamisel, et aidata inimestel, keda töövõimereformiga toetatakse, siseneda tööturule ja sinna jääda; lisaks on muudetud rahalise toetuse skeemi.

(7)Eesti on võtnud meetmeid töötamise stiimulite parandamiseks, vähendades tööjõu maksukoormust kõigi sissetulekurühmade, sealhulgas madalapalgaliste puhul. See on võib-olla aidanud kaasa sellele, et Eesti madala kvalifikatsiooniga töötajate tööpuuduse määr on väiksem ja tööhõive määr suurem kui ELi keskmine. Juba vastu võetud meetmete kohaselt peaks alates 2017. aastast hakkama kehtima täiendav maksutagastus madalapalgaliste jaoks. Sellega kaasnevad aga kõrged maksupiirmäärad, mis võivad põhjustada madala palga lõksu ja soodustada ümbrikupalkade maksmist. Nende meetmete mõju saab teada alles pärast hindamist.

(8)2020. aasta elukestva õppe strateegia ja 2015.–2018. aasta kutsehariduse ja -koolituse programmi rakendamine aitas suurendada kutsehariduses ja -koolituses osalemist ning nende vastavust tööturu vajadustele. Selliste kutsehariduses ja -koolituses osalevate õpilaste osakaal, kes saavad õpipoisiõpet, eeldatavasti suureneb, kuid oma õpingud pooleli jätvate õpilaste määr kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas tekitab jätkuvalt muret.

(9)Endiselt on mõnevõrra puudu koolieelsete lasteasutuste kohti kuni kolmeaastastele lastele, kuid olukord on paranemas ja lisakohti luuakse igal aastal.

(10)Eestis on suurim sooline palgalõhe ELis: 2014. aastal 28,3 %. Sellega kaasneb risk, et naiste potentsiaali ei kasuta täielikult ära. Sooline palgalõhe on tingitud muu hulgas tööalasest ja valdkondlikust soolisest segregatsioonist tööturul, erasektori palkade vähesest läbipaistvusest ja naiste pikematest karjääripausidest, mis tulenevad hoolduskohustustest. Valitsus on andnud teada mitmest soolise palgalõhe vähendamise meetmest. Kavandatud meetmetega, mis tuleb veel vastu võtta ja rakendada, parandatakse muu hulgas andmete kogumist, antakse tööinspektsioonidele ülesanne jälgida, kuidas tööandjad kohaldavad võrdse tasustamise põhimõtet, edendatakse palkade läbipaistvust, antakse isadele stiimuleid osa vanemapuhkuse kasutamiseks ja suurendatakse lastehoiuvõimaluste kättesaadavust. Heaolu arengukava aastateks 2016–2023 hõlmab soolise võrdõiguslikkuse eesmärke ja meetmeid tööturul soolise segregatsiooni ja stereotüüpide vastu võitlemiseks. Kavandatakse meetmeid perede hoolduskoormuse vähendamiseks ja hooldajate tööturule toomiseks, mis peaks mõjutama positiivselt naiste tööjõus osalemise määra.

(11)Eestis ei ole igas vallas tagatud avalike teenuste kättesaadavus ja probleemiks on jätkuvalt kohalikul tasandil kvaliteetsete teenuste pakkumine transpordi, hariduse, eakate pikaajalise hoolduse ja muude sotsiaalteenuste valdkonnas. 2016. aasta märtsis esitas valitsus parlamendile haldusreformi seaduse eelnõu, mis sillutab teed kohaliku omavalitsuse reformile. Reformiga on nähtud ette nii vabatahtlikud kui ka valitsuse algatatud ühinemised eesmärgiga pakkuda kättesaadavaid ja kvaliteetseid teenuseid ning tagada tõhusam ja pädevam juhtimine. Muudetud sotsiaalhoolekandeseaduses on sätestatud miinimumnõuded üheksa sotsiaalteenuse jaoks, kuid selle rakendamine on ohus, sest teenuste pakkumine omavalitsuste poolt on kehv. Kavandatud kohaliku omavalitsuse reformi ei ole veel vastu võetud.

(12)Investeeringute ja SKP suhtarv on Eestis üks suuremaid nii era- kui ka avalikus sektoris. Investeerimiskeskkonna edasiseks parandamiseks on riigil siiski vaja lahendada mõned probleemid. Eestis on võetud meetmeid, et viia ellu teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni strateegia „Teadmistepõhine Eesti“ ja ettevõtluse kasvustrateegia, mis üheskoos moodustavad aruka spetsialiseerumise raamistiku. Nende strateegiate ebapiisav koostoime võib kahjustada erainvesteeringuid teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni, pidades eelkõige silmas, et ettevõtjate investeeringud teadustegevusse ja tehnoloogiasse kahanesid 2014. aastal 0,6 %ni SKPst ja Eesti tõenäoliselt ei saavuta 2020. aastaks oma teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni valdkonna eesmärki 3 % SKPst. Teadusasutustega koostööd tegevate ettevõtete arv on väike, mistõttu patenditaotlusi on vähe. Tundub, et tööstustoodete ekspordi üldises struktuuris on viimastel aastatel toimunud nihe väiksema väärtusega toodete suunas. Kõrgtehnoloogiasektorites võib suuremat investeerimist takistada tööjõu ja oskuste nappus.

(13)Komisjon on Euroopa poolaasta raames analüüsinud põhjalikult Eesti majanduspoliitikat ja avaldanud selle tulemused 2016. aasta riigipõhises aruandes. Ta on hinnanud ka stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Eestile esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse on võetud nende asjakohasust Eesti eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast ning vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panus ja tugevdada nii ELi üldist majandusjuhtimist. Euroopa poolaasta raames koostatud soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–2.

(14)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu stabiilsusprogrammiga tutvunud ja on arvamusel, et Eesti täidab eeldatavasti stabiilsuse ja kasvu pakti,

SOOVITAB Eestil võtta 2016.–2017. aastal järgmisi meetmeid:

1. Tagada kvaliteetsete avalike teenuste, eelkõige sotsiaalteenuste osutamine ja kättesaadavus kohalikul tasandil, võttes muu hulgas vastu ja viies ellu kavandatud kohaliku omavalitsuse reformi. Võtta vastu ja rakendada meetmed soolise palgalõhe vähendamiseks, sealhulgas heaolu arengukavas ettenähtud meetmed.

2. Edendada erainvesteeringuid teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni, tugevdades muu hulgas teadusasutuste ja ettevõtete koostööd.

Brüssel,