Praegu on Kreeka piirile Albaania ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigiga lähetatud 28 ametnikku (koos 2 Smartdeck-tüüpi kaamera ja 1 patrullautoga). Kinnitatud tegevuskava näeb aga ette üle 63 ametniku kasutamise, mis tähendab, et jätkuvalt on puudu ligikaudu 35 ametnikku.

Amet on ühisoperatsiooni Poseidon raames rakendanud 891 ametnikku, sealhulgas tagasivõtutoimingute toetamiseks, ning Kreeka politsei on ameti kaasrahastusel rakendanud 280 julgeolekuametnikku. See number hõlmab eksperte, kes abistavad esmase vastuvõtu süsteemi rakendamisel, ning kasutatava varustusega seotud meeskonnaliikmeid ja koordineerijaid. Lähetatud on ka 2 avamerepatrull-laeva, 3 rannapatrull-laeva, 10 rannapatrullkaatrit, 1 püsitiivaline õhusõiduk, 2 helikopterit,16 patrullautot, 4 bussi ja 3 soojuskaameraga sõidukit.

Amet jätkab kohapeal liikmesriikidele piirihaldusealase operatiivtoe pakkumist, lähetades ELi välispiiri eri lõikudesse üle 1 600 piirivalvuri ja muu töötaja. Eelmistes aruannetes tuvastatud puudujääke ei ole veel kõrvaldatud. Vastuvõtvad liikmesriigid korvavad puudujääke osaliselt varustuse ja täiendavate piirivalvurite töölevõtmisega, mida kaasrahastab amet. Selleks et tõhusalt ja jätkusuutlikult parandada liikmesriikide üldist suutlikkust kaitsta tõhusalt oma ELi välispiiri lõike, on vaja, et ka liikmesriigid ise sellesse panustaksid.

Amet on läbi viinud ühisoperatsioone peamistel rändeteedel Vahemere keskosas, Vahemere idaosas ja Lääne-Balkanil. Amet on käivitanud ka uue ühisoperatsiooni, et tegeleda ebaseaduslike rändevoogudega Vahemere lääneosa rändeteel.

Amet on läbi viinud haavatavuse alushindamise peaaegu kõigi Schengeni riikide kohta ning vaadelnud nende suutlikkust tulla toime probleemidega oma ELi välispiiri lõikudel. Sellest tulenevalt on amet mitmes Schengeni riigis kindlaks teinud nõrgad kohad ning andnud soovitusi olukorra parandamiseks. Nagu Euroopa piiri- ja rannikuvalve määruses (edaspidi „määrus“) ette nähtud teeb amet simulatsiooniõppusi ja jätkab esilekerkivate ohtude hindamist, et aidata Schengeni riikidel kindlaks teha oma nõrgad kohad seoses võimalike tulevaste või juba esilekerkinud probleemidega välispiiridel.

Euroopa Liidu välispiiride tõhus kaitse on sisepiirikontrollideta Schengeni ala normaalse toimimise ja Euroopa rände tegevuskava eesmärkide täitmise eeltingimus. Ühine panustamine ja investeerimine sellesse, et Euroopa piiri- ja rannikuvalve saaks võimalikult kiiresti täielikult toimivaks, väljendab reaalselt liikmesriikide valmidust jagada vastutust ja kinnitada solidaarsust ühiste huvidega. Seda silmas pidades on komisjon korrapäraselt aru andnud Euroopa piiri- ja rannikuvalve töölehakkamise kohta.

Oma viimases aruandes märkis komisjon, kui oluline on töötada välja põhjalik strateegia, et arendada välja ameti enda suutlikkus. Aruandes on märgitud, et alates 2017. aastast on ameti käsutuses 10 miljonit eurot aastas (ajavahemikus 2017–2020 kokku 40 miljonit eurot), et soetada varustust, peamiselt väikese ja keskmise suurusega vahendeid. 13.-14. juunil 2017 esitab amet haldusnõukogule kõnealuse põhjaliku strateegia eelnõu, milles võetakse arvesse varustuse soetamise erinevaid võimalusi (nt ostmine, rentimine, liisimine ja pikaajaline kasutamine) ning varustuse kasutamist.

Praegu on liikmesriikidesse lähetatud 127 ametnikku, kelle ülesanne on abistada Lääne-Balkani piirkonnas piiride haldamisel. Kõige olulisem tegevus toimub ühisoperatsioonide „Paindlikud tegevused“ raames Horvaatia-Serbia ja Ungari-Serbia maismaapiiril ning kõnealustel maismaapiiridel asuvates koordineerimiskeskustes. Ametnikke toetavad 9 koeraga meeskonda, 4 soojuskaameraga sõidukit, 31 patrullautot, 1 südamelöögidetektor, 10 CO₂-detektorit ja 12 Smartdeck-tüüpi kaamerat.

3. mail 2017 algatati ühisoperatsioon Indalo 2017, et toetada Lääne-Balkani piirkonna välisel merepiiril koordineeritud operatiivtegevust eesmärgiga kontrollida ELi suunduvaid ebaseadusliku rände vooge ja võidelda piiriülese kuritegevusega. Praegu on sinna saadetud 65 ametnikku (sh kasutatava varustusega seotud meeskonnaliikmed, koordineerijad ja küsitlusmeeskonnad), keda toetavad 1 õhusõiduk ja 1 avamere patrull-laev.

Ø25. mai – 21. juuni 2017: 1 ametnik (operatiivvajadus: 22 ametnikku) Rumeenia-Serbia piiril;

Ø21. juuni – 19. juuli 2017: puudjääke pole;

Ø19. juuli – 16. august 2017: 1 ametnik (operatiivvajadus: 22 ametnikku) Rumeenia-Serbia piiril, 1 südamelöögidetektor (100 % operatiivvajadusest) Horvaatia-Serbia piiril;

Ø16. august – 13. september 2017: 1 südamelöögidetektor (100 % operatiivvajadusest) Horvaatia-Serbia piiril.

3.PRIORITEETSETE VALDKONDADE RAKENDAMISES TEHTUD EDUSAMMUD

3.1. Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti kiirreageerimissuutlikkuse tugevdamine, sealhulgas ressursside kohustusliku reservi loomine

Kiirreageerimisreserv

Kuigi liikmesriigid on kinnitanud rohkem kui 1 500 piirivalve- ja muu ametniku kättesaadavust kiirreageerimisreservi jaoks, mõjutab määruse kohast kiirreageerimisreservi täielikku valmisolekut kaks küsimust.

1) Piirivalveametnike nimetamine

Piirivalveametnike nimetamise nõue on selgelt esitatud määruse artikli 20 lõikes 4. Ametile peavad teada olema ametnike nimed, et tagada reservi kvaliteet. Nad peavad kontrollima, kas nimetatud piirivalveametnikud vastavad kindlaks määratud profiilidele, ning tagama, et nad on saanud enne operatiivtegevuses osalemist asjakohase koolituse. Pärast viimast aruannet on veel neli Schengeni riiki esitanud ekspertide nimed, tagades nii, et ekspertide arv vastab Euroopa piiri- ja rannikuvalvet käsitleva määruse I lisas ette nähtud liikmesriikide panuse suurusele või isegi ületab seda. See kehtib siiski vaid kümne Schengeni riigi koha (Belgia, Eesti, Luksemburg, Madalmaad, Prantsusmaa, Rumeenia, Soome, Šveits, Tšehhi Vabariik ja osaliselt Saksamaa).

Pärast praktilise lahenduse leidmiseks peetud erinevaid arutelusid on amet 13.-14. juunil 2017 peetaval haldusnõukogu koosolekul valmis esitama kontseptsioonikirjelduse erinevate võimaluste kohta ekspertide nimetamiseks kiirreageerimisreservi. Lisaks kutsub komisjon liikmesriike veel kord üles nimetama kõik nõutud eksperdid, mis võimaldab ametil kindlaks teha nende nõuetele vastavuse ja pakkuda vajadusel koolitust.

2) Profiilide ühtlustamine

Pärast viimast aruannet on ametil olnud kahepoolsed kohtumised liikmesriikidega tagamaks, et liikmesriikide poolt lubatud ekspertide arv profiilide kaupa oleks kooskõlas haldusnõukogu asjaomastes rakendusotsustes esitatud ametnike arvuga. Amet ei ole veel liikmesriikidelt lõplikke vastuseid saanud. Kuigi 137 piirivalveametniku ja mitme muu profiiliga ametnike puhul oli pakkumisi liiga palju, siis samal ajal on puudu 167 registreerimise / sõrmejälgede võtmise eksperti ja 38 taustakontrollieksperti. Näiteks Prantsusmaa ei ole veel esitanud lõplikku teavet 25 ametniku kohta.

Profiilide puuduliku ühtlustamise tõttu on just eriti oluline, et nimetataks kõik eksperdid, mis võimaldaks ametil kontrollida nende vastavust nõutud profiilile ja tagada, et haldusnõukogus iga profiili kohta kokku lepitud üldine ametnike arv oleks täidetud.

Kiirreageerimise seadmete reserv

Nagu eelmistes aruannetes juba märgitud, taotles amet liikmesriikidelt uuesti täiendavate kohustuste võtmist 25.–26. aprillil 2017 peetud ühiskasutusvahendite võrgustiku kohtumisel. 2017. aasta mai lõpuks ei ole aga täiendavaid rannapatrullkaatreid, avamerepatrull-laevu ega soojuskaameraga sõidukeid eraldatud ning puudujääk nende osas on jätkuvalt märkimisväärne.

Reservi panustavad jätkuvalt vaid 14 liikmesriiki (Austria, Bulgaaria, Horvaatia, Itaalia, Läti, Madalmaad, Poola, Portugal, Rumeenia, Saksamaa, Sloveenia, Soome, Tšehhi Vabariik ja Ungari).

Järgmised sammud

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet peaks