ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 12.07.2004 
KOM(2004) 473 lõplik 
2004/0146 (COD)   
Ettepanek 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIVIKS  
Ühenduse Lennujuhilitsentsist 
(komisjoni esitatud) 
 
ET 2   ET SELETUSKIRI  
1. S ISSEJUHATUS  
Euroopa õhuruum on maailma üks ülekoormatumaid lennuliikluspiirkondi. Ühtse Euroopa 
taeva kõrgetasemeline töörühm nimetas peamise takistusena antud tööstuse arengule asjaolu, 
et lennuliikluse korraldamise süsteem on k illustunud erinevate riikide erinevateks 
eeskirjadeks, menetlusteks, turgudeks ja t õhususe tasemeteks. Ühtse Euroopa taeva pakett 
tegeleb nende killustatuse erinevate vormidega mitmete algatuste kaudu: 
aeronavigatsiooniteenuse pakkujat e sertifitseerimine, funktsionaalsete õhuruumiblokkide 
moodustamine, õhuruumi liigituse ühtlustamine, seadmete koostalitlusvõime jne. Ühenduse lennujuhi litsents aitab kaasa ühenduse eeskirjade kehtestamise  kaudu, mis tõstavad pädevuse 
taset ja muudavad pädevused Euroopa tasandil võrreldavamaks. See on eriti oluline, kuna 
lennuliikluse korraldamine on töömahukas tööstusharu, mille turu suuruseks on ligikaudu 6 miljardit eurot. Umbes 60% aeronavigatsioonikuludest on seotud personaliga.  
2001. aastal töötas Euroopas (15 liikmesriigis) lennuliikluse korraldamises ligikaudu 33 000 
inimest, neist 35% ehk umbes 13 500 inimes t lennujuhina. Lennujuhi amet on ohutusahelas 
võtmetähtsusega. Käesolev direktiiv hõlmaks kõi ki neid lennujuhte ni ng sõjaväe lennujuhte, 
kes on seotud üldise lennuliikluse juhtimisega. 
2. Ü
HTSE EUROOPA TAEVA PAKETI OSA  
Nende nelja määruse vastuvõtmine, mis moodus tavad ühtse Euroopa taeva paketi, toob 
lennuliikluse korraldamises kaasa põhjalikud  muutused. Käesolev täiendav ettepanek 
ühenduse lennujuhi litsentsi kohta on  mitmel põhjusel oluline. 
Litsents aitab saavutada tasakaalu  ühtse Euroopa taeva paketi erinevate osade vahel tagades 
selle, et peale institutsiooniliste, majandusli ke ja tehniliste aspektide tegeletakse ka 
sotsiaalsete aspektidega. 
Litsents on osa paketis sisalduvast laiaulatuslikumast ohutuspoliitikast : litsents peaks 
võimaldama korrigeerida ja tugevdada lennuliik luse korraldamise ohutusalaseid aspekte ning 
kehtestada kõrged nõuded koolitussüsteemile.  
Ühtse Euroopa taeva õigusaktid toovad kaasa piiriüleste  funktsionaalsete õhuruumiblokkide 
moodustamise. Aeronavigatsiooniteenuse pak kujate konsolideerumine muudab vajalikuks 
tööjõu paindlikuma kasutamise. Litsents muuda b lihtsamaks riigiülese  töö korraldamise.  
Käesolev ettepanek tunnustab koolitust  konkreetse teenusena ja aitab kaasa eri liiki koolituste 
kvaliteedi tõstmisele. Sertifitseerimisprotse ss looks koolitusteenustele võrdse mänguruumi. 
3. E TTEVALMISTUSTÖÖD  
Käesoleva seadusandliku algatuse etteva lmistamiseks korraldas komisjon uurimuse 
litsentseerimise olukorra kohta erin evates liikmesriikides. Uurimusest selgus, et vaatamata 
paljudele ICAO ja Eurocontro li poolt väljaantud rahvusvaheli stele regulatsioonidele on 
litsentseerimine ELi liikmesriikides väga k illustatud. Uurimuses esitatud soovituste järgi 
peaksid ühenduse õigusaktid hõ lmama järgmisi valdkondi: 
 
ET 3   ET – Litsentsi saamise ja säilimise tingimustega seoses peaksid olema ette nähtud 
vanusepiirangud, pädevuste ja lennujuhtim isüksuste kinnituslehtede kehtivusaeg. 
– Kandidaatide koolituse ja pädevusstandarditega seoses tuleks kirjeldada lennujuhtide 
pädevuskontrolli, koolitusprotsessi ja eksami nõudeid, sealhulgas keeleoskuse nõudeid ja 
hindamist. 
– Koolitusasutuste ja -üksuste tunnustamisega seoses tuleks akrediteerida kõik asutused ja 
täpsustada instruktorit e kvalifikatsiooninõudeid. 
– Kirjeldada tuleks asjaolusid ja apel leerimisprotsessi, mis on seotud eksamit 
mittesooritanud kandidaatide ja atesteerim ist mittesooritanud lennujuhtide õigustega. 
– Reguleerivate asutuste ja teenusepakkujate sõ ltumatusega seoses peaks nende eristamine 
olema ilmne ja selgesti määratletud. 
– Koolitusasutuste tunnustamiseks soovitatakse tungivalt Euroopa standardit, sealhulgas 
läbipaistvat ja järjepidev at enesehindamissüsteemi. 
– Ühenduse lennujuhi litsentsi keht estamist küll tervitatakse, kuid direktiivis peaks siiski 
hoolikalt vahet tegema sellel, mida tuleks reguleerida ELi tasand il ja mis peaks jääma 
liikmesriikide pädevusse. 
– Ohutute ja tõhusate lennujuhtimisteenuste osutamisel on asjakohane sotsiaaldialoog 
võtmetähtsusega, ning ettepandud direktiiv peaks sisaldama viidet kolmandate riikide litsentside tunnustamise kohta. 
– Ühenduse litsentsi või pädevustunnistuse va stastikune tunnustamine on efektiivne vaid 
sellisel juhul, kui litsents an takse ühesuguste teadmiste eest. 
4. D
IREKTIIVI ETTEVALMISTAMINE  
Lennujuhtide litsentseerimine on pikaajaline tr aditsioon. ICAO litsentseerimise alased 
regulatsioonid hõlmavad nõudeid vanuse, teadmi ste, pädevuste, kogemuse, keeleoskuse ja 
terviseseisundi kohta. Eurocontrol on va stu võtnud Eurocontroli ohutusnõude nr 5 
lennuliikluse korraldamis e teenindava personali kohta ning rea aktsepteeritavaid menetlusi 
ESARR5 nõuete täitmiseks. Le nnujuhte puudutavate nõuete ra kendamise tähtaeg oli 10. 
november 2003. Need nõuded on suunatud määratud ametiasutustele ja lennuliiklusteenuste 
osutajatele ning üksikisikutele. Komisjoni  ettepanekuga võetakse nimetatud ESARRi 
asjakohased nõuded üle ühenduse õigusesse. 
ESARR5-t täiendab hulk Eurocontroli poolt sell e rakendamise hõlbustamiseks väljatöötatud 
materjali, muuhulgas Euroopa käsiraamat pers onali litsentseerimise kohta, mis selgitab 
pädevuste ja kinnituslehtede struktuuri, ni ng ühine põhisisu, millega kehtestatakse üle-
Euroopaline ühtne alus lennuj uhtide litsentsidele ja terv isenõuetele. Antud materjali 
väärtuslikkust tunnustatakse kogu Euroopas ning see materjal, mi s tegelikult s illutab teed 
ühenduse litsentsi kehtestamisele, on aluseks käesoleva ettepaneku põhielementidele. Võttes 
arvesse ühilduvust ühenduse õigus aktide ja ESARR5 vahel on Eurocontroli dokumentidel 
jätkuvalt võimalik täita oma rolli ühenduse õigus aktide efektiivse rakendamise tagamisel. 
 
ET 4   ET Ettevalmistavast uurimusest se lgus, et riiklikud tavad on tuge vad vaatamata olemasolevatele 
rahvusvahelistele regulatsioonid ele. Selle tulemuseks on erinev kvaliteeditase ning 
pädevused, mida on keeruline võrrelda. Selline killustatus pole ühenduse kontekstis enam vastuvõetav, kuna Euroopa ülekoormatud õhur uumis võib see kaasa tuua suurema ohu 
turvalisusele. Lennujuhtide lits entside ühtlustamine suurendab ohutust, kuna teenusepakkujate 
pädevustasemed ühtlustatakse, mis aitab ka asa nendevahelise ühilduvuse tõhusamaks ja 
ohutumaks muutumisele. See v iib lennujuhtide tööturu tõhusa ma korralduseni, hõlbustades 
funktsionaalsete õhuruumiblokkide moodusta mist. Litsents muudab liikumisvabaduse 
efektiivsemaks, kaotades praegu kehtiva liikmesriikide õiguse otsustada oma äranägemise järgi, mida mõned riigid kasutavad seos es litsentside vastastikuse tunnustamisega. 
5. D
IREKTIIVI PÕHIMÕTTED  
Võttes arvesse asjaolu, et enamikus liikmesriikides juba kehtivad õigusaktid põhinevad ICAO 
põhimõtetel ja et praegu toimub ühtse Euroop a taeva õigusaktide ja ESARR5 rakendamine, 
on ülioluline tagada täielik koos kõla käesoleva direktiiviga. 
5.1. Sidusus ühtse Euroopa taeva paketiga 
Sarnaselt aeronavigatsiooniteen ustele hakatakse sertifitseer ima ka koolitust. Kuna luuakse 
konkreetne koolitusturg, pööratakse erilist tähe lepanu kohastele kaitsem eetmetele vältimaks 
„koolitusdumpingut“. Kaks peamist vahendit  sellise dumpingu vältimiseks on pädevuste 
loetelu, mis kirjeldab koolitusprotsessi tulemu ste taset ning sertifitseerimisnõuded, mis on 
vajalikud Euroopa koolitajaks saamiseks. Vaid sertifitseeritud koolitajatel võimaldatakse 
esitada riiklikule järelevalveasutusele kinni tamiseks kursuseid ja koolitusprogramme. 
5.2. Sidusus olemasolevate määrustega 
Ühtse Euroopa taeva õigusaktidega ja eelkõige teenuse osutamise määruse artikliga 4 nähakse 
ette ESARRide ülevõtmine ühenduse õigusse. Käesoleva direktiiviga  võetakse üle kõik 
kohustuslikud nõuded, mis on seotud lennujuhtideg a, ning toetatakse meetmeid, mida 
liikmesriigid ESARR5 rakendamisel on juba võtnud. Kuna käesolev direktiiv sisaldab 
hulgaliselt muid ohutuse seis ukohast olulise tähtsusega el emente, näiteks koolitajate 
sertifitseerimist ja kogu litsen tseerimisahela auditeerimise kohu stust, ei piisa direktiivi 
rakendamiseks vaid ESARR5 rakendamisest . Samas võivad liikmesriigid direktiivi 
rakendamise vahenditeks valida Eurocontro li dokumendid, kuna puudub vastuolu käesoleva 
direktiivi ja ESARR5 vahel. 
5.3. Võrdlus muude ühenduse litsentsidega 
Käesolev direktiiv läheb kaugemale kui olem asolev direktiiv pilootide litsentside kohta 
tsiviillennunduses (91/670/EMÜ). See on di rektiiv riiklike dipl omite vastastikuse 
tunnustamise kohta. Käesolevat direktiivi saab paremini võrrelda merendus- ja raudteesektorite litsentside direktiividega (ettepanek K(2004)142), mille puhul eeskirjad 
pädevuste kohta kehtestatakse Euroopa, mitte liikmesriikide tasandil. Meremeeste litsents 
(01/25/EÜ) võtab kasutusele Ra hvusvahelise Mereorganisats iooni meremeeste väljaõppe, 
diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste konve ntsiooni. Erinevus käesolevast direktiivist 
seisneb selles, et meremeeste litsentsi eesmärgiks on parandada ka ühenduse meremeeste tööhõivet, muutes koolitusstanda rdid kohustuslikuks ühenduse sadamates peatuvate laevade 
 
ET 5   ET personali kõigile liikmetele. On selge, et käes oleva direktiivi mõju ulatub samuti väljaspoole 
ühenduse piire.  
6. D IREKTIIVI STRUKTUUR JA SISU  
Direktiivi eesmärk on kehtestada eeskirjad litsentseerimisahela kõikide osade kohta.  
Artikkel 1  
Käesolev artikkel täpsustab dire ktiivi kohta tehtud ettepaneku eesmärke ja reguleerimisala.  
Artikkel 2  
Käesolev artikkel määratleb dire ktiivis kasutatavad terminid.  
Artikkel 3  
Käesolev artikkel kohaldab ühtse Euroopa ta eva õigusaktides ettenähtud institutsioonilise 
raamistiku koolitusele. Koolitust käsi tletakse samasuguse teenusena nagu 
aeronavigatsiooniteenuseid, m uuhulgas nähakse ette võimalu s korraldada kontrolle ja 
ülevaatusi. 
Artikkel 4  
Käesolev artikkel sätestab litsentseerimiskav a üldpõhimõtted: lennujuhtimise tööturu loomise 
ja litsentsi põhitunnused; litsents hõlmab n ii litsentsi valdaja pädevusi kui riikliku 
järelevalveasutuse antud luba.  
Artiklid 5 ja 6  
Käesolevad artikid täpsustavad litsent si saamise ja säilimise tingimusi.  
Artikkel 7  
Käesolev artikkel kirjeldab pädevuste ühtlustamis t, kehtestades pädevuste  ja kinnituslehtede 
struktuuri, millega määratakse kindlaks t eenuse liik, mida lennujuht on pädev osutama.  
Artikkel 8  
Käesolev artikkel jõustab keelenõudeid kä sitleva ICAO I lisa viimased muudatused.  
Artikkel 9  
Käesolev artikkel viitab Eurocontroli poolt väljatöötatud ja hiljuti vastu võetud 
tervisenõuetele.  
Artiklid 10 ja 11  
Käesolevad artiklid määravad kindlaks ser tifitseeritud koolitajaks saamise tingimused. 
Tagatud on täielik kooskõla muude aeronavi gatsiooniteenuste sertifitseerimisega. 
 
ET 6   ET Artikkel 12  
Käesolev artikkel annab täiendava garant ii pädevuse kõrgele tasemele, muuhulgas 
auditeerimisnõude ja eksamineerijate tunnustamise süsteemi kaudu.  
Artikkel 13  
Käesolev artikkel määrab kindl aks vastastikuse tunnustamise pr intsiibid kinnitades Euroopa 
Kohtu pretsedendiõigusega  kehtestatud põhimõtteid. 
Artiklid 14–18  
Käesolevad artiklid sisaldavad standardsättei d, mis on seotud komiteemenetlusega, trahvidega 
ja direktiivi inkorporeerimisega siseriiklikku seadusandlusse.  
I lisa  
Käesolev lisa kirjeldab pädevuste omandamiseks ja säilimiseks vajaliku koolituse sisu. II lisa
 
Käesolev lisa täpsustab IC AO-lt ülevõetud keelenõudeid.  
III lisa  
Käesolev lisa sisaldab koolitajaks saamise ser tifitseerimiskriteeriumide loetelu ja määrab 
kindlaks tingimused, mida riiklik järeleva lveasutus sertifikaadile lisada võib. 
7. K ONSULTEERIMISETAPP  
Uuringus esitatud soovituste alusel valmistati ette töödokument, toetud es ICAO, Eurocontroli 
ja liikmesriikide kogemustele. Kohtumistel ametiühingute, tööandjat e organisatsioonide, 
Eurocontroli ja siseriiklike ametiasutust ega toimus töödokumendi põhjalik arutelu. 
Dokumendis on täielikult arvesse võetud kõiki konsulteerimisetapil tehtud märkusi. 
8. D IREKTIIVI MAJANDUSLIK JA FINANTSMÕJU  
Direktiivi mõju varieerub vastavalt erinev ates liikmesriikides juba kehtivatele 
koolitusstandarditele. 
Riiklike haldusorganite kulud: 
Litsentsi väljaandmisega iseenesest ei ka asne mingeid lisakulusid, kuna kõikidel 
liikmesriikidel on litsentside süsteem juba olemas. Olenevalt seire ja auditeerimise 
hetketasemest võib osutuda vajalikuks haldusorganite tugevdamine, et direktiivis sätestatud ülesannetega, nt kinnituse andmisega,  mõistliku aja jooksul toime tulla.  
Direktiiv sätestab selgesõnaliselt võimaluse tel lida teenuseid väljastpoolt, nt auditeerimise 
võib delegeerida tunnustatud organisatsioonidele.  
 
ET 7   ET Järelevalvekulud võib jätta  sertifitseerimist ja tunnustamist taotlevate teenusepakkujate kanda 
või lisada maksustamiskorra kulubaasi. 
Aeronavigatsiooniteenuse pakkujate kulud: 
Ka siin sõltuvad kulud koolitussüsteemi olemasol evast kvaliteeditasemest. Käesolev direktiiv 
tõstab koolitussüsteemi kvaliteed i tasemele, mis on vajalik Eu roopa tihedast ja keerukast 
liiklussüsteemist tulenevate ohutusnõuete täit miseks. Kuna ettevalmistavast uurimusest 
selgus, et olukord liikmesriikides on väga er inev, pole ühtne tulude-k ulude analüüs võimalik. 
Lisaks sellele on raske eristada käesoleva dire ktiivi kulusid nendest ku ludest, mis tulenevad 
muudest ühenduse õigusaktidest võ i ICAO ja Eurocontro li nõuetest. Esitada saab vaid mõned 
kvalitatiivsed näitajad. 
Kõrgete standardite kehtestamine algkoolitusele ning garantiid neutraalse te ja objektiivsete 
eksamineerijate kohta lennujuhtimisüksuse koolitu se ajal peaks tõstma lennujuhtimisüksuse 
koolituse edukuse määra. Tuleb meeles pidada , et lennujuhi koolituse üldkulud, sealhulgas 
palk, on hinnanguliselt 150 000–400 000 eurot. Seega on ebaõnnestumised koolituse lõppfaasis üsna kulukad. 
Kulud lisatööjõule lennujuhtimisüksuse või jä tkukoolituse kõrgemate standardite tõttu on 
piiratud tänu subsidiaarsus põhimõtte rakendamisele, mille kohaselt on riiklikud 
järelevalveasutused kõige pädevamad otsustama koolitusprogrammide ja pädevuskavade heakskiitmisel lennujuhtimisüksuste  funktsionaalsete vajaduste üle. 
Litsentseerimisahela eri elementide jälgimise kulud võivad mõnevõrra kasvada, osaliselt tänu 
kohustusele säilitada andmeid auditeerimisek s. Jällegi peaks käesolevast direktiivist 
tulenevate lisakulude hindamisel arvestama kuludega, mis tulenevad muudest nõuetest, nt 
nõuetest kvaliteedi- ja ohut usjuhtimissüsteemidele.  
Ühtlustatud pädevused suurendavad ohutust ja muudavad töökorralduse, sealhulgas 
funktsionaalsete õhuruumiblokkide moodustamise tõhusamaks. 
Järeldused: 
Kokkuvõttes peaks kulude võimaliku suuren emise lühiajalises plaanis korvama 
pikemaajalises plaanis toimuv kulude kokkuhoid tööjõu ratsionaalsema kasutamise kaudu. 
Samavõrd oluline on see, et direktiiv  suurendab lennureisijate ohutust. 
9. F
INANTSMÕJU  
Käesolev ettepanek ei si salda finantsaruannet. 
Käesolevas ettepanekus sätestatud otsustam isprotsessides rakendatakse olemasolevat 
komiteed (raammääruse (2004/549/EÜ) artiklig a 5 moodustatud ühtse taeva komiteed).  
10. J ÄRELDUSED  
Seega teeb komisjon Euroopa Parlamendile  ja nõukogule ettepaneku võtta vastu lisatud 
ettepanek direktiivi kohta.  
 
ET 8   ET 2004/0146 (COD) 
Ettepanek 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIVIKS  
Ühenduse Lennujuhilitsentsist 
(EEA relevantsusega tekst) 
EUROOPA PARLAMENT JA EU ROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
Arvestades Euroopa Ühenduse as utamislepingut ja eriti selle artikli 80 lõiget 2, seega, 
Arvestades Komisjoni ettepanekut,1 
Arvestades Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,2 
Arvestades Regioonide  Komitee arvamust,3 
Käitudes vastavalt asutamislepingu artiklis 251 määratud toimingule,4 
Ning arvestades järgmist: (1) Ühtse Euroopa õhuruumi seadusandl use elluviimine nõuab üksikasjalikuma 
seadusandluse rajamist, konkreetsemalt lennujuhtide litsenseerimist puudutavates 
lepingutes, eesmärgiga are ndada nende kättesaadavust ja edendada litsentside 
vastastikust tunnustamist vast avalt Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määruse (EC) nr 
550/2004 10. märtsist 2004 artiklile 5, mi s puudutab õhunavigatsiooniteenistuste 
tingimusi ühtses Euroopa õhuruumis (teenistuse tingimuste määrus) 5. 
(2) Sellise Ühenduse litsentsi tutvustamine on vahend, et mõista lennujuhtide eriomast 
rolli lennuliikluse kontrolli tu rvalises ettevalmistuses. Ühenduse pädevusstandardite 
rajamine vähendab ka killustumist antud valdkonnas, muutes töökorralduse kasvava regionaalse koostöö raamistikus lennuliikluse teenuste pakkujate vahel tõhusamaks. 
Käesolev direktiiv on seetõttu ühtse Eur oopa õhuruumi seadusandluse oluline osa. 
(3) Direktiiv on sobivaim vahend, et määr ata pädevusstandardid, mis jätavad ühiselt 
tunnustatud standardite e lluviimise viisid liikme sriikide otsustada.  
(4) Käesolev direktiiv rajatakse olemasol evatele rahvusvahelistele standarditele. 
Rahvusvaheline tsiviillennunduse organisats ioon (ICAO) on vastu võtnud lennujuhi 
                                                
 
1 EÜT 
2 EÜT 
3 EÜT 
4 EÜT 
5 EÜT  96, 31.03.2004, lk 10 
 
ET 9   ET litsenseerimistingimused, sealhulgas keelenõuded. Euroopa Lennuliikluse Ohutuse 
Organisatsioon (Eurocontrol), mis asut ati Rahvusvahelise konventsiooni ajal 13. 
detsembril 1960 ja mis on seotud koostööga lennuliikluse julgeoleku organisatsioonile, on vastu võtnud Euroopa Lennuliikluse O hutuse Organisatsiooni julgeoleku 
regulatiivsed nõuded. Vastavalt määruse (EC) nr 550/2004 artiklile 4 paigutab 
kõnealune direktiiv ümber Euroopa Lennuliiklu se Ohutuse Organisatsiooni julgeoleku 
regulatiivses nõudes nr 5 määratud nõuded, mis puutuvad lennujuhtidesse.  
(5) Ühenduse lennuliikluse eriline iseloom nõuab Ühenduse pädevusstandardite tõhusat 
kasutamist üldise lennuliiklusega seotud lennuliiklusteenuste pakkujate värvatud lennujuhtidelt. 
(6) Juhul, kui liikmesriigid astuvad samme,  et tagada kooskõla Ühenduse nõudmistega, 
peavad järelevalvet ja nõus tumise kinnitamist teostavad asutused olema piisavalt 
iseseisvad väljaõppe pakkujatest. Need asut used peavad samuti olema suutelised oma 
ülesandeid tõhusalt täitma.  
(7) Lennuliiklusteenuste eest hoolitsemine nõuab kõrgelt kvalifitseeritud personali, kelle 
pädevust on võimalik tõestada mitmel viisil. Lennujuhile on kohased vahendid ühenduse litsents, mida vaadeldakse kui  teatud laadi dipl omit ja mis kuulub 
konkreetsele lennujuhile. Litsen tsi klassifikatsioon näitab  ära lennuliikluse teenuse 
laadi, mida konkreetne lennujuht on pädev pa kkuma. Samal ajal peegeldavad litsentsis 
sisalduvad toetusavaldused n ii lennujuhi eriomaseid oskuseid ja järelevalveasutuste 
ametlikku kinnitust teenuste pakkumise kohta konkreetses sektor is või sektorite 
grupis. Seetõttu peavad asutused litsentsi väljastamisel või toet usavalduste kehtivust 
pikendades olema valmis hindama lennujuhtid e oskusi; asutused peavad olema valmis 
ka pädevuse kahtluse korral litsentsi ajut iseks kõrvaldamiseks selle toetusavalduste 
eemaldamise teel. Katsega õiglase kultuuri edendamiseks ei peaks kõnealune direktiiv 
moodustama automaatse ühenduslüli juhtumi ja litsentsi ajutise kõrvaldamise vahel. 
Litsentsi kõrvaldamist tuleks kaalutleda  kui viimast abinõud äärmuslikel juhtudel, 
millel ei ole seost kahtlusaluse pädevuisega. 
(8) Eesmärgiga rajada liikmesriikide usaldust üksteise litsenseerimissüsteemide suhtes on 
Ühenduse litsentsi omandamist ja säili tamist puudutavad reeglid kohustuslikud. 
Seetõttu on tähtis kooskõlastada lennujuhi erialale sissesaamistingimused. Selline 
teguviis peaks viima litsentside tunnustamiseni kogu Ühenduse piires kasvatades seeläbi liikumisvabadust ja arenda des lennujuhtide kättesaadavust.  
(9) Eesmärgiga muuta oskused võrreld avaks kogu Ühenduse piires tuleb need 
struktureerida selgel ja üldiselt akts epteeritaval viisil. Selline teguviis aitab 
garanteerida mitte ainult julgeoleku ühe le nnuliikluse teenuse pakkuja kontrollialases 
õhuruumis, vaid eriti just er inevate teenusepakkujate vahelises kasutajaalas.  
(10) Esialgse koolituse eesmärke kirj eldatakse Euroopa Lennuliikluse Ohutuse 
Organisatsiooni liikmete palvel koostat ud juhtmaterjalides ja neid eesmärke 
vaadeldakse kui asjakohaseid standarde. Üksuskoolituse jaoks on vajalik üldiselt aktsepteeritud standardite puuduse korvami ne hulgaliste meetmetega, sealhulgas 
eksamineerijate heakskiiduga, mis peaks ga ranteerima kõrged pädevusstandardid. See 
kõik on sedavõrd tähtsam, sest üksuse väljaõpe  on väga kallis ja ju lgeolekukriitiline.  
 
ET 10   ET (11) Paljude juhtumite ja õn netuste puhul on märkimisväärne roll suhtlusel. Seetõttu on 
Rahvusvaheline tsiviillennunduse organi satsioon vastu võtnud keelenõuded. 
Kõnealune direktiiv on nende rahvusvahe liselt aktsepteer itud standardite 
maksmapanemiseks.  
(12) Euroopa Lennuliikluse O hutuse Organisatsiooni liik mesriikide palv el on välja 
arendatud meditsiinilised nõuded ja neid vaad eldakse kui nõustumise aktsepteeritavaid 
vahendeid.  
(13) Koolitustingimuste sertifitseerimist tuleks  vaadelda kui ühte ju lgeolekukriitilisematest 
sammastest koolituskvaliteedi toetamiseks.  Koolitus tuleb vaad elda lennuliikluse 
teenustele sarnase teenusena ja ka ser tifitseerimisprotsessiobjektina. Kõnealune 
direktiiv peaks tegema võimalikuks kool ituse sertifitseerimise koolitustüübi, 
koolitusteenuste paketi või koolitus- ja lennu liiklusteenuste paketi järgi, kaotamata 
sihikult koolituse erilist iseloomu. Koolitusa sutusi tuleb samuti vastavalt kohelda, 
valmistades neid ette militaarlitsentside andmiseks, eesmärgiga hõlmata ka militaarsed lennujuhid niipalju kui võimalik  
(14) Kõnealune direktiiv kinnitab Euroopa K ohtu pikaajalist õigussüsteemi vastastikuse 
diplomite tunnustamise ja tööliste vaba liikumise valdkonnas. Proportsionaalsuse 
põhimõte, samaväärse hinnangu vajadus, komp sensatsioonimeetmete kehtestamise 
põhjendatud õigustamine ja asjakohaste apellatsioonitoimingut e säte moodustavad 
põhiprintsiibid, mida on vajalik rakendada lennuliikluse juhtimissektoris nähtavamal moel. 
(15) Lennujuhi elukutse on tehniliste uuenduste  objekt, mis nõuavad oskuste regulaarset 
värskendamist. Direktiiv peaks lubama selliseid kohandusi tehnilisele arengule ja 
teaduslikule progressile kom itoloogia kasutamise kaudu.  
(16) Käesolev direktiiv võib  avaldada mõju lennujuhtide igapäevasele töökorraldusele. 
Suhtluspartnereid tuleb teavitada ja kohasel moel konsulteerida kõigist 
tähelepanuväärset sotsia alset mõju avaldavatest meetme test. Seetõttu on konsulteeritud 
Komisjoni otsuse 1998/500/EC 20. maist 1998  järgi määratud sektoraalse dialoogi 
komiteed sektoraalse dial oogi komiteede asutamises, mis edendavad dialoogi 
suhtluspartnerite vahel Euroopa tasemel 
6.  
(17) Liikmeriigid peaksid määrama riiklike tin gimuste rikkumistele ra kendatavate trahvide 
reeglid, mis võetakse vastu vastavalt käesolev ale direktiivile ja võtma kasutusele kõik 
meetmed, et tagada reeglite rakendamine. K õnealused trahvid peavad olema tõhusad, 
proportionaalsed ja mahalaitvad.  
(18) Käesoleva direktiivi teostamiseks va jalikud meetmed tuleb vastu võtta vastavalt 
Nõukogu otsusele 1999/468/EC 28. juunist 19 99, mis määrab Komisjonis arutatud 
kasutustoimingud täideviivatele jõududele7,  
                                                 
6 EÜT 225, 12.8.1998, lk 27 
7 EÜT 184, 17.7.1999, lk 23 
 
ET 11   ET ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: 
Artikkel 1 
Eesmärk ja tegevusulatus 
1. Käesoleva direktiivi eesmärk on tõhustada Ühenduse lennuliikluse kontrollsüsteemi 
julgeolekustandardeid ja arendada selle  tegevust Ühenduse le nnujuhi litsentsi 
väljastamise kaudu. 
Litsents kehtestab lennujuhi  elukutse taotlemiseks ja  omandamiseks vajalikud 
tingimused. 
2. Käesolev direktiiv kehtib lennujuhi õpilase  litsentsi taotlejate le ja lennuliikluse 
informaatoritele, kelle on värvanud eelkõi ge üldises lennulii kluses teenuseid 
pakkuvate õhunavigatsiooni  teenuste pakkujad.  
Artikkel 2 
Mõisted 
Käesolevas direktiivis kehtivad järgmised mõisted: 
1. “lennujuht”-isik, kes omab õigust pakkuda  lennuliikluse kontrolli teenuseid kas 
koolitusinstruktori järelevalve all või iseseisvalt; 
2. “lennuliikluse kont roll teenus” – teenus, mida pakutakse lennukite kokkupõrke 
ärahoidmise eesmärgil ja lennuki ning taki stuste vahelisel manööverdamisalal ja 
lennuliikluse korrapärase voolu kiire ndamise ja säilitamise eesmärgil; 
3. "õhunavigatsiooni teenuse pakkujad" – iga füüsiline isik või juriidiline isik, mis 
pakub õhunavigatsiooniteenuseid üldisele lennuliiklusele; 
4. “litsents” – ükskõik millise nimega tuntud sertifikaat, mis on väljastatud ja 
tunnustatud vastavalt käesoleval e direktiivile ja annab sell e seadusjärgsele omanikule 
õiguse pakkuda lennuliikluse kontrolli teen useid vastavalt selles sisalduvatele 
privileegidele; 
5. “tase” – litsentsis sisalduv või sellega seostuv volitus, mis moodustab seega litsentsi 
osa ja sätestab kõnealuse sse litsentsi puutuvad erit ingimused, privileegid või 
piirangud; litsentsitasemed on vähemalt üks järgnevatest: 
a) lennuvälja visuaalne kontroll; b) lennuvälja kontrollvahend; c) juurdepääs metoodilisele kontrollile; d) juurdepääs järelevalvekontrollile; e) metoodilise kontrolli piirkond; f) järelevalvekont rolli piirkond; 
 
ET 12   ET 6. “toetusavaldus” – litsentsis kirja pandud volitus, konkreetsemalt: 
a) taseme toetusavaldus, mis näitab ära taset puudutavad eritingimused, 
privileegid ja piirangud, 
b) üksuse toetusavaldus, mis näitab är a Rahvusvahelise tsiviillennunduse 
organisatsiooni asukoha indikaatori ning se ktorid ja/või ametipositsioonid, milles 
litsentsiomanik on pädev töötama, 
c) keele toetusavaldus, mis näitab ära omaniku keeleoskuse , ja d) juhendi toetusavaldus, mis nä itab ära pädevuse töökohakoolituse 
juhendamiseks; 
toetusavaldus võib olla seostatud taseme või litsentsiga ja seega moodustada taseme 
või litsentsi osa; 
7. “Rahvusvahelise tsiviillennunduse organi satsiooni asukohanäita ja” – neljatäheline 
koodigrupp, mis on moodustatud vastav alt Rahvusvahelise tsiviillennunduse 
organisatsiooni käsiki rjalises dokumendis 7910 ettekirjutatud reeglitele ja mis on 
määratud kindla lennundusjaama asukohaks; 
8. “sektor” – osa kontrollpiirkonnast ja/või  osa lennuteaberegioonist/ülemregioonist; 
9. “koolitus” – tervik teoreetil istest kursustest, praktilist est harjutustest (sealhulgas 
simulatsioon) ja mis viiakse läbi tö ökohakoolitusel nõutud eesmärgiga omandada 
turvaliste ja kõrgekvaliteetsete lennuliiklu se kontrolli teenuste esitamise oskused, 
koolitus koosneb: 
a) esialgne koolitus, mis tagab baaskoo lituse ja tasemekoolituse ja mille läbinu 
omandab õpilase litsentsi; 
b) üksuskooolitus, mis sisaldab ülemin ekukoolitust, töökohaeelset koolitust ja 
töökohakoolitust ja mille läbinu omandab lennujuhilitsentsi; 
c) jätkukoolitus, mis hoiab litsentsi toetusavaldusi kehtivana; 
d) töökohakoolituse juhendajate koolitus, mille läbinu omandab töökohakoolituse 
juhendaja toetuavalduse; 
e) eksamineerijate ja/või hindajate koolitus; 
10. “koolituspakkuja” – iga or ganisatsioon, mille riiklik  järelvalveasutus on 
sertifitseerinud ühe või rohkemat tüüpi koolituse pakkujaks vastavalt käesolevas 
artiklis määratule ja mis on sellel eesmär gil saanud õiguse viia läbi koolituskursusi, 
üksuse koolituskavasid või üksuse pädevuskavasid nende tunnustamise saavutamiseks; 
11. “Baas- ja tasemeõppe koolituste  moodulprogrammi ja lennujuhtide 
koolituseesmärkide moodulprogrammi eesmä rkides määratud pädevusnõuded” – 
eesmärgid, mille lennujuhiõpilased peavad saavutama baas- ja tasemekoolituseks vastavalt Euroopa Lennuliikluse Ohutus e Organisatsiooni “Baas- ja tasemeõppe 
 
ET 13   ET koolituste moodulprogrammi ja lennujuhtide koolitusprogrammi” koolitusel (I faas: 
redigeeritud), HRS/TSP- 002-GUI-01, teine trükk 20.07.2001 ki rjutatule; ja Euroopa 
Lennuliikluse Ohutuse Organisatsiooni  “Baas- ja tasemeõppe koolituste 
moodulprogrammi ja lennujuhtide koolit usprogrammi” koolitusel (II faas), 
HUM.ET1.ST05.1000-GUI-02, esimen e trükk 20.07.2000 kirjutatule; 
12. “Nõuded Euroopa lennujuhtide 3 klassi meditsiinisertifikaad ile”on kogutud Euroopa 
Lennuliikluse Ohutuse Organisatsiooni dokumenti “Nõuded Euroopa lennujuhtide 3 klassi meditsiinisertifikaadile HUM.ET1.ST08.10000-STD-02, esimene trükk 31. 
jaanuarist 2003; 
13. “Üksuse pädevusskava” on tunnustatud ka va, mis näitab ära üksuse kasutatava 
meetodi litsentsiomanike pädevuse säilitamisel.  
Artikkel 3 
Riiklikud järelevalveasutused 
1. Liikmesriik nimetab või rajab asutuse või as utused oma riiklike järelevalveasutustena 
eesmärgiga võtta enda peale sellistele as utustele käesoleva di rektiiviga määratud 
ülesanded.  
2. Riiklikud järelevalveasutused on koolitusepakkujatest eraldi olevad iseseisvad 
asutused. Selline iseseisvus saavutatak se vähemalt funktsiona alsel tasandil läbi 
adekvaatse eraldamise riiklike järeleva lveasutuste ja kõnealuste teenuspakkujate 
vahel.  
Liikmesriigid tagavad riiklike järelevalveasut uste erapooletu ja läbipaistva tegevuse.  
3. Liikmesriigid annavad Komisjonile teada oma riiklike järelevalveasutuste nimed ja 
aadressid ja teavitavad Komisjoni ka edas pidistest muudatustest ja lõike 2 järgimise 
tagamiseks kasutusele võetud meetmetest.  
Artikkel 4 
Litsenseerimispõhimõtted 
1. Liikmesriigid tagavad, et lennuliikluse kont rollteenuseid osutavad ainult asjakohaselt 
litsenseeritud lennujuhid.  
2. Litsentsid antakse kõigile isikutele,  kes on pädevad tegutsema lennujuhina või 
lennujuhi õpilasena.  
3. Litsentsi andmine on objekt järgneva kaasamiseks: 
(a) üks või rohkem tasemeid le nnujuhi õpilase litsentsile ja, 
(b) üks või rohkem tasemeid ja toetusavaldusi lennujuhilitsentsile. 
4. Litsentsitaotlejad peavad esitama tões tusmaterjali, et nad on pädevad tegutsema 
lennujuhtide või lennujuhtide õpilasena. Kõn ealune pädevust näitav tõestusmaterjal 
on seotud teadmiste, kogemuste, võimete ja keeleoskusega. 
 
ET 14   ET 5. Litsents jääb selle isiku omanduseks, kellel e litsents on antud ja kes on sellele alla 
kirjutanud.  
Litsentsi võib peatada, kui  lennujuhi pädevus on kahtlu se all või suure hooletuse 
puhul. Litsentsi kehtivuse võib lõpetada ainult selle kuritarvitamise korral.  
6. Lennujuhi õpilase litsents volitab oman ikku pakkuma lennuliikluse kontrollteenuseid 
töökohakoolituse juhendaja järelevalve all.  Sellel eesmärgil sisaldab lennujuhi 
õpilase litsents taset, mis täpsustab le nnuliikluse kontrolli teenuse tüübi, mida 
litsentsiomanik on koolitatud pakkuma. 
7. Litsents kehtib ainult koos käibiva meditsiinisertifikaadiga.  
Artikkel 5 
Tingimused litsentsi omandamiseks 
1. Vähemalt üht taset sisaldav lennujuhi õpila se litsents antakse taotlejatele, kes: 
(a) on vähemalt keskhariduse või se llega võrdsustata va haridusega ; 
(b) on edukalt lõpetanud tunnustatud asja kohase algkoolituskursuse taseme või 
taseme toetusavalduse saamiseks, sealhulg as praktilise ja simulatsioonikoolituse 
vastavalt käesoleva direktiivi I lisa A osas määratule; 
(c) omab meditsiinilist sertifikaati; ja (d) on tõestanud adekvaatset keeleoskuse taset vastavalt II li sas määratud nõutele. 
2. Lennujuhtide litsentsid, mis sisaldavad tase meid, mille koolitus edukalt lõpetati ja 
vajalikud toetusavaldused an takse taotlejatele, kes: 
(a) on vähemalt 21-aastased; siiski võivad liikmesriigid teostada toimingu sellest 
nõudest kõrvalekaldumisest, konkreetsema lt juhul, kui taotleja on tõestanud 
koolituskursuse ajal oma komptetentsi julgeolekutegevuste tagamiseks ; 
(b) omab õpilase litsentsi ja on läbinud tunnustatud üksuse koolituskursuse ja 
edukalt sooritanud eksamid või hindamised vast avalt I lisa B osas määratud nõuetele; 
(c) omab kehtivat medits iinilist sertifikaati; ja 
(d) on tõestanud adekvaatset keeleoskuse taset vastavalt II li sas määratud nõutele. 
3. Litsentsi toetusavaldus töökohakoolituse juhendajaks saamiseks antakse 
lennujuhilitsentsi omanikele, kes: 
(a) on harjutanud vahetult eelnevatel perioodidel, mille kestuse fikseerib riiklik 
järelevalveasutus, taseme ja toetusavaldus e privileege, mida nad üksuses juhendada 
võivad; 
(b) on edukalt läbinud tunnustatud tö ökohakoolituse juhendaja kursuse, mille 
kestel hinnati nõutud teadmisi  ja pedagoogilisi võimeid asjakohaste eksamitega.  
 
ET 15   ET Artikkel 6 
Tasemete säilitamise ja toetusaval duste kehtivana hoidmise tingimused  
1. Liikmesriigid tagavad toetuavalduse keh tivuse pikendamise järgneva 12 kuu jooksul 
juhul, kui õhunavigatsiooni teenuse pakkuja tõestab, et: 
(a) taotleja on praktiseerinud litsentsi privileege minimaalse tundide arvu vastavalt 
üksuse pädevuskavas näidatule viimase 12 kuu jooksul; 
(b) taotleja pädevust toetusavalduse priv ileege praktiseerida on hinnatud I lisa C 
osas määratud standardeid järgides; ja 
(c) taotleja omab kehtivat meditsiinilist sertifikaati. 
2. Välja arvatud lõike 1 suhtes kehtib töökohakoolituse juhendajate toetusavaldus 
pikendatavaks perioodiks 36 kuuks. 
3. Taseme omanik, kes ei ole pakkunud selle tasemega seostatud ükskõik millisele 
toetusavaldusele vastavaid lennuliikluse kontrollteenuseid ükskõik millisel perioodil viie aasta jooksul, kaotab õiguse kõnealuse taseme priv ileegide kasutamiseks ilma 
rahuldava hinnangu ja koolitusnõueteta, mis tagavad litsentsiomaniku pädevuse 
alustada sellele tasemele vastavat üksuse koolitust. 
4. Välja arvatud lõike 3 suhtes, lakkab üksuse toetuavaldus kehtimast, kui 
litsentsiomanik ei ole pakkunud vastavalt toetusavaldusele minimaalset hulka tunde lennuliikluse kontrollteenust ühenduse pädevuskavas sätestatud perioodi jooksul.  
5. Minimaalse hulga töötundi de arvu (arvestamata juhendus ülesandeid), mida nõutakse 
toestuavalduse säilitamiseks, võib t öökohakoolituse juhendajatele vähendada 
proportsionaaselt ajaga, mille nad veed avad, juhendades praktikante töökohtadel, 
millele taotletakse pikendust. 
Artikkel 7 
Lennujuhitasemed ja toestuavaldused 
1. Litsentsid sisaldavad ühte  või rohkemat taset vastava lt lõikudes 2-7 kirjeldatule, 
eesmärgiga näidata teenusetüübid, mida litsentsiomanik pakkuda võib. Lisaks käesolevas artiklis näidatud taseme toetus avaldustele teeb taseme seadusjõuliseks 
toetusavaldus, mis näitab keeleos kust, Euroopa Lennuliikluse Ohutuse 
Organisatsiooni asukohanäitajat ja üksust, t öökohta, sektorit või  sektorite gruppi.  
2. Lennuvälja visuaalse kontrolli tase (ADV)  näitab litsentsioma niku pädevust pakkuda 
lennuliikluse kontrollteenus t lennuväljal, kus ei ole avalikku lennuvahendi 
juurdepääsu või ei soorita ta väljasõidutoiminguid.  
3. Lennuvälja kontrollvahendi tase (ADI) nä itab litsentsiomaniku pädevust pakkuda 
lennuliikluse kontrollteenust le nnuväljal, kus on avalik le nnuvahendi juurdepääs või 
sooritatakse väljasõidutoimingud. Selle tase mega kaasneb vähemalt üks järgnevatest 
taseme toetusavaldustest:  
 
ET 16   ET (a) Tornikontrolli toetuava ldus (TWR) näitab litsents iomaniku pädevust pakkuda 
kontrollteenuseid juhul, kui  lennuväljakontrolli pakut akse ühest tegevuslikust 
positsioonist lähtuvalt; 
(b) Maapinnaliikumise kontrolli toetusav aldus (GMC) näitab litsentsiomaniku 
pädevust pakkuda maapinnaliikumise kontrolli; 
(c) Maapinnaliikumise seire toetusavaldus (GMS), mis antakse lisaks 
maapinnaliikumise kontrolli toetusavaldusel e või tornikontrolli toetusavaldusele, 
näitab litsentsiomaniku pädevust pakkuda maapinnaliikumise kontrolli lennuvälja 
pinnaliikumissüsteemide abil; 
(d) Õhukontrolli toetusavaldus (AIR) nä itab litsentsiomaniku pädevust pakkuda 
õhukontrolli; 
(e) Lennuvälja radarikontroll i toetusavaldus, mis antakse lisaks õhukontrolli 
toestuavaldusele või tornikontrolli toetusavaldusele, näitab litsentsiomaniku pädevust 
pakkuda lennuväljakontrolli seireradarivarustuse abil. 
4. Juurdepääsu kontrolli toimnguline tase (APP) näitab litsentsiomaniku pädevust 
pakkuda lennuliikluse kontrollteenust lennuk i saabumisel, väljumisel või transiidil 
seirevarustuse abita.  
5. Juurdepääsu kontrolli seire tase (APS) näitab litsentsiomaniku pädevust pakkuda 
lennuliikluse kontrollteenust le nnuki saabumisel, väljumisel või transiidil, kasutades 
seirevarustust ja selle tasemega kaasenb vähemalt üks järgnevatest taseme toetusavaldustest: 
(a) Radari toetuavaldus (RAD) näitab  litsentsiomaniku pädevust pakkuda lennuki 
lähenemise kontrollteenust esmajärgulist ja/või teisejärgulist radarvarustust 
kasutades; 
(b) Täpse lähenemise radari toetusaval dus (PAR), mis antakse lisaks radari 
toetusavaldusele, näitab litsentsiomaniku pädevust pakkuda maapealselt 
kontrollitavat täpseid lähe nemisi lennuki lõplikul lä henemisel maandumisrajale 
täpset radarivarustust kasutades; 
(c) Seireradarilähenemise toetusavaldu s (SRA), mis antakse lisaks radari 
toetusavaldusele, näitab omaniku päde vust pakkuda maapealselt kontrollitavaid 
mittetäpseid lähenemisi lennuki lõplikul lähenemisel maandumisrajale täpset radarivarustust kasutades; 
(d) Automaatse sõltuvusseire toetusav aldus (ADS) näitab omaniku pädevust 
pakkuda lähenemiskontrolliteenust auto maatset sõltuvusseiret kasutades; 
(e) Terminali kontrolli toetusavaldus (TCL), mis antakse lisaks radari 
toetusavaldusele või automaatse sõltuvu sseire toetusavaldusele, näitab omaniku 
pädevust pakkuda lennuliikluse kontrollte enust lennuki liikumisel üksiasjalikult 
täpsustatud terminalipiirkonnas ja/või lähedalasuvates sektorites ükskõik mis 
seirevarustust kasutades. 
 
ET 17   ET 6. Piirkonnakontrolli metoodiline tase (ACP) näitab omaniku pädevust pakkuda 
lennuliikluse kontrolltee nust lennukile seirevarustust kasutamata. 
7. Piirkonnakontrolli seire tase (ACS) nä itab omaniku pädevust pakkuda lennuliikluse 
kontrollteenust lennukile seir evarustust kasutades ja selle tasemega kaasneb 
vähemalt üks järgnevatest taseme toestuavaldustest: 
(a) Radari toestuavaldus (RAD) nä itab omaniku pädevust pakkuda piirkonna 
kontrollteenuseid seireradarivarustust kasutades; 
(b) Automaatse sõltuvusseire toetusav aldus (ADS) näitab omaniku pädevust 
pakkuda piirkonna kontrollteenuseid autom aatset sõltuvusseiret kasutades; 
(c) Terminali kontrolli toetusavaldus (TCL), mis antakse lisaks radari 
toetusavaldusele või automaatse sõltuvu sseire toetusavaldusele, näitab omaniku 
pädevust pakkuda lennuliikluse kontrolltee nusei lennuki liikumisel üksikasjalikult 
täpsustatud piirkonnas ja/või lähedalasuvate s sektorites ükskõik millist seirevarustust 
kasutades; 
(d) Ookeanikontrolli (OCL) toetusav aldus näitab omaniku pädevust pakkuda 
lennuliikluse kontrollteenusei d lennuki liikumisel ook eani kontrollipiirkonnas. 
8. Välja arvatud lõike 1 suhtes, võivad liikmesriigid aren dada riiklikke toetusavaldusi, 
kui seda nõuab nende vastutusalas oleva õhuruumi lennuliikluse vastav iseloom.  
9. Töökohakoolituse juhendaja litsentsi toetuavaldus näitab litsentsiomaniku pädevust 
viia läbi koolitust ja jä relevalvet tegevuslikel töökohtadel kehtiva tasemega 
hõlmatavates valdkondades.  
10. Käesoleva artikli täiendused  tehnilise või teadusliku arengu vaatepunktist võetakse 
vastu vastavalt artikli 14 lõ ikes 2 osutatud toimingule. 
Artikkel 8 
Keelenõuded 
1. Liikmesriigid peavad tagama, et lennujuhid on võimelised suhtlema ja aru saama 
rahuldaval tasemel inglise keelest. Lennuj uhtide keeleoskus peab hõlmama II lisas 
määratud tasemeskaala. Kõnealune keel eoskus küündib vähemalt kõnealuses lisas 
üksikasjalikult esitatud keelenõuete 4 tasemele. 
2. Käesoleva artikli ja II li sa täiendused tehnilise või teadusliku arengu vaatepunktist 
võetakse vastu vastavalt artikli 14 lõikes 2 osutatud toimingule. 
3. Taotleja keeleoskusnõudeid hinnatakse form aalselt regulaarsete ajavahemike järel, 
välja arvatud taotleja te puhul, kes tõestavad keeleoskuse 6 taseme. 
 Kõnealune ajavahemik ei ole taotlejate puhul, kes tõestavad keeleoskuse 4 taseme, 
pikem kui 3 aastat ja taotlejate puhul, kes tõestavad keeleoskuse 5 taseme, pikem kui 
6 aastat.  
 
ET 18   ET 4. Liikmesriigid võivad kehtestada kohali kud keelenõuded, juhul, kui seda peetakse 
julgeolekueesmärkidel tarvilikuks. Siiski  ei ole nõutud keeleoskustase kõrgem kui 
Rahvusvahelise tsiviillennunduse organisatsiooni keeleoskus testi 4 tase. Keeleoskust 
tõestatakse sertifikaadiga, mille on vä lja andnud koolituspakkuja või samaväärse 
sertifikaadiga, mille on vä lja andnud keeleõppeinstituut. 
5. Keeleoskuse tõendusmaterjal lisataks e litsentsile eriomase keeleoskuse 
toetusavalduse abil.  
Artikkel 9 
Meditsiinilised nõuded 
1. Meditsiinilised ser tifikaadid väljastatakse vastava lt Euroopa lennujuhtide 3 klassi 
meditsiinilisele sertifitseerimisele. 
Riikliku järelevalveasutuse tunnusta tud meditsiinilised hindajad koostavad 
kõnealuste nõuete alusel ettekanded. 
Taotlejate hindamine viiakse läbi tao tleja iga ja töökoha konkreetset iseloomu 
arvestades vastavalt proportsionaalsuse printsiibile. 
2. Liikmesriigid tagavad tõhusad ap ellatsioonitoimingud, et garanteerida 
eksamineeritavate õiglane kohtlemine ja  õhunavigatsiooni teenuste pakkujate 
vastavate meetmete kasutusele võtmine juhul, kui meditsiinil ise sertifikaadi 
omanikud ei saa kehtivat meditsiinilist raportit.  
3. Liikmesriigid tagavad vastavate toimi ngute läbiviimise vähenenud meditsiinilise 
sobivuse juhtudel ja toimingute läbiviimis e, mis võimaldavad litsentsiomanikel 
teavitada tööandjaid medits iinilise sobivuse vähenemise teadlikkusest või ükskõik 
millise psühhoaktiivse aine või ravimite mõju all olekust, mis võivad muuta nad 
võimetuks sooritada litsentsiprivileege turvaliselt ja ko rralikult, nii et 
õhunavigatsiooni teenuse pakkujad saavad jä rgida lennujuhte psühhoa ktiivsete ainete 
kuritarvitamise suhtesja nõustada  ravimeid võtvaid lennujuhte.  
4. Artikli 2 punkti (12) täiendused tehnilise või  teadusliku arengu vaatenurgast võetakse 
vastu vastavalt artikli 14 lõ ikes 2 osutatud toimingule.  
Artikkel 10 
Koolituspakkujate sertifitseerimine 
1. Lennujuhtide koolituse pakkumine Ühenduse p iires on riikliku järelevalveasutuste 
sertifitseerimisobjekt.  
2. Sertifitseerimisnõuded on seotud tehnilise ja tegevusliku pädevusega ja sobivusega 
koolituskursuste organiseerimiseks pedagoogi liselt tõhusal moel vastavalt III lisa 
punktis (1) määratule.  
3. Sertifitseerimistaotlused esitatakse selle liikmesriigi riiklikele järelevalveasutustele, 
kus on taotleja põhimõtteline tegevuskoht ja, juhul kui see olemas on, tema 
registreeritud kontor. 
 
ET 19   ET Riiklikud järelevalveasutused väljastavad  sertifikaadid, kus nad kinnitavad oma 
nõusolekut III lisa punktis (1) määratud nõuetega. 
Sertifikaate võib vastavalt artikli 2 punktis  (9) määratule väljastada iga koolitustüübi 
jaoks või teiste õhunavigatsiooniteenuste ga ühendatuna, kusjuur es koolitustüüp ja 
õhunavigatsiooniteenuse tüüp sertifit seeritakse teenuste paketina. 
4. Sertifikaadid täpsustavad koolituspakkujate õigused ja kohustused. 
Sertifikaat võib olla ainult III lisa punktides (2) ja (3) määratud tingimuste objekt. 
Need tingimused on objektiivselt õigustat ud, võrdselt kohtlevad, proportsionaalsed ja 
läbipaistvad. 
5. Riiklikud järelevalveasutuse d järgivad sertifikaatidele lisatud nõuete ja tingimuste 
järgimist. Juhul kui riiklik asutus leiab,  et sertifikaadi oman ik ei vasta enam 
kõnealustele nõuetele või tingimustele, võ ib asutus kasutusel võtta asjakohased 
meetmed, mis võivad sisaldada sertifikaadi tühistamist. 
6. Liikmesriik tunnustab ükskõik millist te ise liikmesriigi välja statud sertifikaati. 
Artikkel 11 
Koolitusepakkujate majandusjuhtimine 
1. Mis tahes omandivormis või õiguslikus vormis koolitusepakkujad koostavad, 
esitavad revisjonile ja ava likustavad oma rahandusaruande. 
Aruanded peavad vastama Ühenduse va stu võetud Rahvusvahelisele aruannete 
standarditele. Juhul, kui kool itusepakkuja õigusliku staatu se tõttu ei ole täielik 
vastavus Rahvusvahelise aruannete standa rditele võimalik, pürib koolitusepakkuja 
maksimaalse standarditele vastava võimalikkuse määra suunas. 
2. Igal juhul avaldavad koolitusepakkujad iga-aas tase aruande ja sooritavad regulaarselt 
iseseisva rahandusliku revisjoni.  
3. Erinevaid koolitustüüpe pakkudes identifitseerivad teenusepakkujad sisemises 
raamatupidamises koolitusteenuste asjakohase d kulud ja tulud ja, kus kohane, peavad 
ühendatud arvepidamist teiste, koolitustee nustega mittes seotud teenuste jaoks, nagu 
seda nõutaks neilt juhult, kui kõnealused teenused pakutaks eraldi ettevõtmisena. 
4. Liikmesriigid määravad pädevad võim ud, mis omavad õigust juurdepääsule 
koolitusepakkujate raamatupidamisele. 
5. Liikmesriigid võivad rakendada Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määruse (EC) nr 
1606/2002 artikli 9 8 üleminekutingimusi käesol eva määruse tegevusulatuses 
olevatele koolitusepakkujatele.  
6. Militaarlitsentsi omandamiseni viiva koolit use pakkujad vabastatak se lõigetes 1,2 ja 
3 määratud tingimustest. 
                                                 
8 EÜT 243, 1.9.2002, lk 1 
 
ET 20   ET Artikkel 12 
Pädevusstandarditele vastavuse garantii 
1. Eesmärgiga tagada lennujuhtidele ase ndamatud pädevustasemed nende töö kõrgel 
julgeolekustandardil sooritamiseks kindlustavad liikmesriigid riiklike järelevalveasutuste järelevalve ja  järgimise lennujuhtide koolitusel. 
Kõnealune vastutus sisaldab: (a) litsentside väljastamist, hoidmist, peatamist ja lõpetamist; (b) koolitusepakkujate sertifitseerimist; (c) koolituskursuste, üksuse koolituskavade ja üksuse pädevuskavade 
tunnustamist; 
(d) eksamineerijate pädevuse tunnustamist; (e) koolitussüsteemi järgimist ja auditeerimist; ja (f) asjakohaste apellatsiooni- ja t eavitamismehhanismide asutamist.  
2. Riiklik järelevalveasutus koostab andm ebaasi, kus hoitakse teavete kõikide 
litsentsiomanike oskuste ning pädevustaseme kohta ja nende toetusavalduste kehtivuskuupäevi. Selle ulatuses peav ad õhunavigatsiooni  teenuse pakkujate 
tegevusüksused arvestust iga üksuses töötav a litsentsiomaniku sektorites, sektorite 
grupis või tööpositsioon idel tõhusalt töötatud töötundide  arvu kohta ja esitavad need 
andmed nõudmisel riiklikule järelevalveasutusele.  
3. Riiklik järelevalveasutus tunnustab litsen tsiomanikud, kes omavad õigust tegutseda 
pädevate eksamineerijate või pädevate hindajatena üksuses ja jätkukoolitusel. Tunnustus kehtib pikendatavaks perioodiks kolmeks aastaks.  
4. Riiklik järelevalveasutus auditeerib  kõiki litsenseerimissüsteemi elemente 
regulaarselt käesolevas direktiivide määratud standardite tõhusa vastavuse 
garanteerimise eesmärgil.  
Lisaks regulaarsele auditeerimisele võib riiklik järelevalveasutus sealsamas ette võtta 
reide käesoleva direktiivi tõhusa rakenda mise kontrollimiseks ja selles olevate 
standardite vastavus e kontrollimiseks. 
Riiklik järelevalveasutus saadab Komisj onile iga-aastase ettekande käesoleva 
direktiivi rakendamisest, mis sisaldab ka auditeerimiste tulemusi. 
5. Riiklik järelevalveasutus võib otsustada käesoleva artikli 4 lõikes mainitud 
auditeerimisfunktsioonide ja –kontrollide täismahus või osalises mahus volitamise määruse (EC) nr 550/2004 artiklis 3 osut atud tunnustatud organisatsioonidele. 
 
ET 21   ET Artikkel 13 
Lennujuhilitsentside vastastikune tunnustamine 
1. Iga liikmesriik tunnustab vastavalt käesolev a direktiivi sätetele teises liikmesriigis 
väljastatud litsentsi ja sellega seostuvaid tasemeid ning toetusavaldusi. 
2. Taotletava toestuavalduse väljastamise  eesmärgil nõuab riiklik  järelevalveasutus 
taotlejatelt toetusavaldusega seotud konkreetse te tingimuste täitmist, üksuse, sektori 
või ametipositsiooni täpsustamist. Taotleja hetkel olemasolevate toetusavalduste ja 
vajalike taotletavate to etusavalduste vahel samav äärsust hinnates arvestab 
õhunavigatsiooni teenuse pakkuja üksuse koolit uskava koostades taotleja omandatud 
oskusi ja kogemusi. 
3. Juhul, kui taotleja omab kolmanda r iigi toetatud litsentsi või liikmesriigi 
militaarlitsentsi, võib järelevalveasu tus nõuda taotlejalt konkreetse taseme ja 
toetusavalduse omandamiseks vajalikke  tingimusi. Litsentsi samaväärsuse 
hindamisel arvestatakse va stavalt omandatud oskusi kooskõlas rahvusvaheliste 
standarditega. 
4. Riiklik järelevalveasutus tunnustab ja anna b põhjendatud otsuse taotlejale soovitatud 
koolitust sisaldava üksuse koolituskavale m itte hiljem kui neli nädalat pärast 
tõendusmaterjali esitamist, väkja arva tud iga võimaliku tehtava apellatsiooni 
tulemusest tuleneva viivituse suhtes. Oma otsustes tagab riiklik järelevalveasutus võrdse kohtlemise ja proprotsionaalsuse põhimõtete austamise. 
Artikkel 14 
Komitee 
1. Komiteed assisteerib määruse EC/549 /2004 algatatud Ühise õhuruumi komitee. 
2. Käesolevale lõikele viitamisel kehtivad  otsuse 1999/468/EC artiklid 5 ja 7, 
arvestades artikli 8 sätet. 
Otsuse 1999/468/EC artikli 5 lõik es 6 määratud periood on üks kuu.  
3. Komitee võtab vastu oma toimingureeglid.  
Artikkel 15 
Trahvid 
Liikmesriigid määravad vastavalt käesoleval e direktiivile vastu võ etud riiklike sätete 
rikkumistele määratavate trahvide reeglid ja  võtavad kasutusele kõik vajalikud meetmed 
kõnealuste tingimuste rakendamiseks. Trahvid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja 
mahalaitvad. Liikmesriigid teatavad Komisjonile  kõnealustest tingimustest hiljemalt artiklis 
16 täpsustatud kuupäevaks ja teavitavad Komisj oni viivitamata igast kõnealuseid tingimusi 
mõjutavast järgnevast täiendusest.   
 
ET 22   ET Artikkel 16 
Transpositsioon 
1. Liikmesriigid kehtestavad käesoleva dire ktiiviga nõustumiseks vajalikud seadused, 
määrused ja administratiivsed tingimused hiljemalt9. Liikmesriigid edastavad 
Komisjonile otsekohe kõnealuste tingimust e teksti ja korrelats ioonitabeli kõnealuste 
tingimuste ja käesoleva direktiivi vahel. 
Kui liikmesriigid võtavad kõnealused tingi mused vastu, peavad need sisaldama 
viidet käesolevale direktiivile või sellin e viide peab kaasnema ametliku avaliku 
avaldamise korral. Liikmesriigid määravad sellise viite esitamise korra. 
2. Liikmesriigid edastavad Komisjonile k äesoleva direktiivi hõlmatavas valdkonnas 
vastu võetud riikliku seaduse põhisätete teksti. 
Artikkel 17 
Jõustumine 
Käesolev direktiiv jõustub kahekümnenda l kuupäeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu 
Teatajas . 
Artikkel 8 kehtib [kaks aastat pärast lõikes 1 sätestatud kuupäeva]. 
Artikkel 18 
(Adressaadid) 
Käesolev direktiiv on suunatud liikmesriikidele. 
Brüssel,  
Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel 
President President   
                                                
 
9 Jõustumiskuupäevale järgnevad 24 kuud 
 
ET 23   ET I LISA  
Koolitusnõuded  
A OSA  
LENNUJUHTIDE ESIALGSE KOOLITUSE NÕUDED 
Esialgne koolitus tagab lennujuhi vastavuse vähemalt baas- ja tasemeõppekoolituste 
moodulprogrammi ja lennujuhtide koolitusprogr ammi eesmärkide juhendis määratud 
pädevusnõuetele, nii et lennujuhid  on võimelised käsitlema lennulii klust turvalisel, kiirel ja 
tõhusal moel. Teadise täiendused tehnilise ja teadusliku arengu vaatepunktist vastavalt artikli 2 punktis (11) määratule võetakse vastu kooskõlas  artikli 14 lõikes 2 osutatud toiminguga.  
Esialgne koolitus hõlmab järgmiseid aineid: lennundusseadus, lennuliikluse juhtimine, 
sealhulgas tsisviilisikute ja  sõjaväe koostöötoimingud, meteor oloogia, navigatsioon, lennuk ja 
lendamispõhimõtted, sealhulgas üksteistmõiste v suhtlus lennujuhi ja  lennukijuhi vahel, 
inimtegurid, varustus ja süsteemid, professiona alne keskkond, eriolukor rad ja hädaolukorrad, 
kulunud süsteemid, keeleteadmised, sealhul gas raadiotelefoni fraseoloogia. 
Aineid õpetatakse viisil, mis valmistab taotlejad ette erinevate lennuliikluse teenuste 
pakkumiseksja esiletõstetud julgeolekuaspektideks. Esialgne koolitus koosneb teoreetilistest ja praktilistest kursustest, sealhulgas simulats ioon, ja selle kestus määratakse tunnustatud 
esialgse koolituse kavades. Omandatud oskused tagavad, et kandidaati vaadeldakse kui 
pädevat isikut käsitlema keerulisi ja tihedaid liiklusolukordi ja kergendavad 
üleminekuperioodi üksuskoolitusele. Kandidaadi pädevust esialgset koolituse järel hinnatakse vastavate eksamitega. 
B OSA
 
LENNUJUHTIDE ÜKSUS KOOLITUSE NÕUDED  
Üksuse koolituskavad täpsustavad toimingud ja ajastuse, mida nõutakse lennuliikluse 
kontrollilitsentsi taotlejalt tema lubamise ks üksuse toimingute taotlemiseks kohalikus 
piirkonnas töökohajuhendaja järe levalve all. Tunnustatud kava sisaldab kõikide pädevuse 
hindamissüsteemi elementide tunnus eid (sealhulgas töölepingud, edu hindamine ja uurimine) 
koos teavitamistoimingutega riiklik ule järelevalveasutusele.  
Üksuskoolituse kestus määratakse üksuse koo lituskavas. Nõutud oskus i hindavad asjakohaste 
eksmate või jätkuva hindamise süsteemiga t unnustatud oskuseksamineerijad või hindajad, kes 
on oma arvamuses neutraalsed ja objektiivsed. Selleks otstarbeks seab riiklik järelevalveasutus sisse ap ellatsioonimehhanismid kand idaatide õiglase kohtlemise 
tagamiseks.  
 
ET 24   ET C OSA  
LENNUJUHTIDE JÄTKUKOOLITUSE NÕUDED 
Lennujuhtide litsentside tasemed ja üksuse toetusavaldused ho itakse kehtivana tunnustatud 
jätkukoolituse läbi, mis koosneb lennujuhtide ametisoleku säilitamise koolitusest, täienduskursustest, hädaolukorrakoolitusest ja kus kohane, keelekoolitusest.  
Jätkukoolitus koosneb teoreetilistest  ja praktilistest kursustest koos simu latsiooniga. Sellel 
eesmärgil koostab koolituse pakkuja üksuse pädevuskavad, mis täpsustavad asjakohase 
jätkukoolituse ja oskuste tõetamiseks vajali kke toiminguid, inimressursse ja ajastust. 
Kõnealuseid kavasid uuendata kse ja tunnustatakse vähemalt iga kolme aasta tagant. 
Jätkukoolituse kestus otsustatakse vastavalt üks uses töötavate lennujuht ide funktsionaalsetele 
vajadustele, konkrteetsemalt toimngute või varu stuse muutmise või kavandatud muutmise 
vaatepunktist või üleüldise julg eolekujuhtimise nõuete vaatep unktist. Iga lennujuhi pädevust 
hinnatakse asjakohaselt vähemalt iga kolme aas ta tagant. Õhunavigatsiooniteenuse pakkuja 
kindlustab mehhanismide teostamise, mis gara nteerivad nende litsentsiomanike õiglase 
kohtlemise, kelle toetuavalduse keht ivust ei ole võimalik pikendada. 
 
ET 25   ET II LISA  
KEELEOSKUSENÕUDED 
Artiklis 8 määratud keeleoskusenõuded kehtiv ad nii fraseologismide kui puhta keele 
kasutamisel. Keeleliste nõuete täitmiseks hinna takse litsentsitaotlejat või litsentsiomanikku ja 
ta peab tõestama oma keeleoskuse vastavust vähemalt käesolevas lisas kirjeldatud keeleoskustaseme skaala töötasemel (4 tase). 
Asjatundlikud kõnelejad: a) suhtlevad tõhusalt ainult h ääle abil (telefon/raad iotelefon) ja näost näkku olukordades; 
b) suhtlevad täpselt ja selgelt üldist el, konkreetsetel ja tööga seotud teemadel; 
c) kasutavad üldises või tööga seotud kontekst is teadete vahetamiseks ja arusaamatuste 
lahendamiseks ning kontrollimiseks (näiteks teabe kontrollimiseks,  kinnitamiseks ja 
selgitamiseks) asjakohaseid suhtlusstrateegiaid; 
d) käsitlevad edukalt ja suhtelise kergusega keerulises olukorras või  rutiinse tööolukorra 
konteksti raames ettetulevate s ündmuste ootamatus käigus esit atavaid keelelisi väljakutseid 
või suhtlusülesannet, millega kõnelejad on muudmoodi tuutavad; ja 
e) kasutavad lennunduskogukonnas arusaadav at dialekti või aktsenti. 
 
ET 26  
 ET Keeleoskustaseme skaala: eksperttase , edasijõudnute tase ja töötase. 
TASE HÄÄLDUS 
EELDAB 
LENNUNDUSKOGUKONNAS ARUSAADAVAT DIALEKTI VÕI 
AKTSENTI
. STRUKTUUR  
ÜLESANDEKOHASED 
KEELEFUNKTSIOONID MÄÄRAVAD VASTAVAD 
GRAMMATILISED 
STRUKTUURID JALAUSEMUSTRID
. SÕNAVARA  LADUSUS  ARUSAAMINE  K OOSTOIMED  
 
EKSPERTTASE  
6 Hääldus, rõhk, rütm ja 
intonatsioon võivad olla 
mõjutatud emakeelest või 
piirkondlikust variatsioonist, 
aga peaaegu mitte kunagi ei 
takista see arusaamise kergust. Nii põhilisi kui ka
keerukamaid grammatilisi
struktuure ja lausemustreid 
kontrollitakse jätkuvalt hästi. Sõnavara ulatus ja täpsus on 
piisavad tõhusaks suhtluseks 
laiaulatuslikel nii hästi tuntu d 
kui tundmatutel teemadel. Sõnavara on idiomaatiline, 
nüansirikas ja registritundlik. Võimeline rääkima loomuliku 
pingutusteta ladususega. Vahelduv 
kõnevool stilistilise mõjuga, 
näiteks mõtte rõhutamine. Kasutab spontaanselt asjakohaseid 
edasiandmistähiseid ja 
üleminekuid.  Arusaamine on peaaegu kõigis 
kontekstides jätkuvalt täpne ja sisaldab 
keeleliste ja kultuuriliste peensuste 
mõistmist.  On võimeline vastatsikuses 
suhtluses kergesti koos toimima 
peaaegu igasugustes olukordades. 
Tundlik verbaalsetele ja mitteverbaalsetele märguannetele 
ja vastab nendele asjakohaselt.   
 
EDASIJÕUDNUD  
5 Hääldus, rõhk, rütm ja 
intonatsioon võivad olla mõjutatud emakeelest või 
piirkondlikust variatsioonist, 
aga peaaegu mitte kunagi ei takista see arusaamise kergust. Nii põhilisi kui ka
keerukamaid grammatilisistruktuure ja lausemustreid
kontrollitakse jätkuvalt hästi.
Püütakse moodustada keerulisi struktuure, aga mõnikord
tähenduse mõistmist
takistavate vigadega.  Sõnavara ulatus ja täpsus on 
piisavad tõhusaks suhtluseks 
üldistel, konkreetsetel ja tööga 
seotud teemadel. Parafraseerib 
jätkuvalt ja edukalt. Sõnavara 
on mõnikord idiomaatiline. Võimeline rääkima pikalt ja laialt 
suhtelise kergusega hästi tuntu d 
teemadel, aga võib mitte 
varieerida kõnevoolu stilistilise 
vahendina. Võib osata kasutada asjakohaseid edasiandmistähiseid 
ja üleminekuid.  Arusaamine on täpne üldistel, 
konkreetsetel ja tööga seotud teemadel 
ja peaaegu täpne, kui kõneleja seisab 
vastamisi keelelise või situatsioonilise 
keerukuse või ootamatu sündmuste käiguga. On võimeline mõistma 
kõnevariantide (dialekt ja/või aktsent) 
või registrite valikut.  Vastused on kohesed, täpsed ja 
informatiivsed. Valdab tõhusalt kõneleja/kuulaja suhet.  
TÖÖ TASE  
4 TASE  Hääldus, rõhk, rütm ja 
intonatsioon on mõjutatud 
emakeelest või 
piirkondlikust 
variatsioonist, kuid ainult 
mõnikord takistab see 
arusaamise kergust .. Põhilisi grammatilisi
struktuure ja lausemustreid
kasutatakse loominguliselt ja
kontrollitakse tavaliselt hästi.
Peamiselt ebaharilikes või
ootamatutes tingimustes võib
ilmneda vigu, mis aga harva
segavad tähenduse mõistmist. Sõnavara ulatus ja täpsus on 
tavaliselt piisavad tõhusaks 
suhtluseks üldistel, 
konkreetsetel ja tööga seotud 
teemadel Sõnavara 
puudumisel ebaharilikes või 
ootamatutes tingimustes 
oskab edukalt parafraseerida. Kasutab asjakohase tempoga 
keele elastsust. Võib esineda 
juhuslikku ladususe kadu 
üleminekul harjutatud või 
vormelitest koosnevalt kõnelt 
spontaansele vastatikusele 
suhtlusele, aga see ei takista 
tõhusat suhtlust. Võib osata 
piiratul hulgal kasutada 
edasiandmistähiseid või 
üleminekuid. Täit esõnad ei ole 
häirivad.  Arusaamine on enamasti täpne 
üldistel, konkreetsetel ja tööga 
seotud teemadel, kus kasutatud 
aktsent või varieerumine on 
piisavalt arusaadav sisemisele 
kasutajate kogukonnale. Kui 
kõneleja seisab vastamisi keelelise 
või situatsioonilise keerukuse või 
ootamatu sündmuste käiguga, võib 
arusaamine olla aeglasem ja nõuda 
selgitamisstrateegiaid.  Vastused on tavaliselt kohesed, 
täpsed ja informatiivsed Algatab 
ja säilitab muutusi isegi 
ootamatus sündmuste käigus. 
Tegeleb adekvaatselt ilmsete 
arusaamatustega neid 
kontrollides, kinnitades või 
selgitades.  
 
ET 27  
 ET Keeleoskustaseme skaala: töötaseme eelne tase, algtase ja algtaseme-eelne tase. 
TASE  HÄÄLDUS  
EELDAB 
LENNUNDUSKOGUKONNAS 
ARUSAADAVAT DIALEKTI VÕI 
AKTSENTI . STRUKTUUR  
ÜLESANDEKOHASED 
KEELEFUNKTSIOONID 
MÄÄRAVAD ASJAKOHASED
GRAMMATILISED STRUKTUURID JA 
LAUSEMUSTRID
. SÕNAVARA  LADUSUS  A RUSAAMINE  KOOSTOIMED  
 
TÖÖTASEME 
EELNE TASE  
3 Hääldus, rõhk, rütm ja 
intonatsioon on mõjutatud 
emakeelest või piirkondlikus t 
variatsioonist ja see segab tihti 
arusaamise kergust.  Põhilisi etteennustatavate 
olukordadega grammatilisi 
struktuure ja lausemustreid ei kontrollita alati hästi. Vead 
takistavad sageli tähenduse 
mõistmist.  Sõnavara ulatus ja täpsus on 
tihti piisavad suhtlemiseks 
üldistel, konkreetsel või töög
a 
seotud teemadel, aga sõnavara 
hulk on piiratud ja sõnavali k 
tihti sobimatu. Tihti on võimetu sõnavara puudumisel 
parafraseerima. Kasutab keele elastsust, kui d 
rõhutamine ja pausipidamine on 
tihti sobimatud. Kõhkluse d 
keelekasutuseaegluses võivad 
takistada tõhusat suhtlemist. 
Täitesõnad on mõnikord häirivad.Arusaamine on üldistel, konkreetsetel 
ja tööga seotud teemadel enamasti 
täpne , kui kasutatud aktsent või 
varieerumine on piisavalt arusaadav
kasutajate sisemises kogukonnas. Võib 
esineda mõistmisprobleeme keelelise või situatsioonilise keerukuse 
olukorras või sündmuste ootamatu 
käigu tingimustes .. Vastused on mõnikord kohesed, 
täpsed ja informatiivsed. Võib 
algatada ja säilitada muutusi suhtelise kergusega tuntud 
teemadel või etteennustatavates 
olukordades. Sündmuste ootamatu käiguga tegeledes üldiselt 
ebaadekvaatne. 
 
ALGTASE  
2 Hääldus, rõhk, rütm ja 
intonatsioon on tugeval t 
mõjutatud emakeelest või 
piirkondlikust variatsioonist, 
mis tavaliselt takistab arusaamise kergust. Näitab ainult piiratud kontrolli 
mõningate lihtsate meeldejäetud grammatiliste 
struktuuride ja lausemustrite 
üle.  Piiratud sõnavara hulk, mis 
koosneb ainult isoleeritu
d 
sõnadest ja meeldejäetud 
fraasidest.  Suudab kasutada väga lühikesi, 
isoleeritud, meeldejäetud lausungeid sagedase 
pausipidamise ja täitesõnade 
häiriva kasutamisega väljendite otsimisel ja vähemtuntud 
sõnadega väljendamisel.  – Arusaamine on piiratud 
iseoleeritud ja meeldejäetud fraasidega, 
mida hääldatakse 
hoolikalt ja aeglaselt.  Vastamisaeg on pikk ja vastused 
on tihti sobimatud. Koostöö on 
piiratud lihtsate rutiinsete teadete 
vahetusteni.  
ALGTASEMEEELN
E TASE  
1 Täidab algtaseme eelse 
taseme osa.  Täidab algtaseme eelse taseme 
osa. Täidab algtaseme eelse taseme 
osa Täidab algtaseme eelse taseme 
osa. Täidab algtaseme eelse taseme osa. Täidab algtaseme eelse taseme 
osa. 
Märkus.— Töötase (4 tase) on raadiotelefoni suhtluse ks nõutav miinimumtase. Tasemed 1-3 kirj eldavad vastavalt keeleoskuse algtaseme eels et taset, algtaset ja töötaseme 
seelseid tasemeid, mis kõik kirjeldavad keeleoskusetaset enne  Rahvusvahelise tsiviillennunduse organisatsiooni keeleoskusenõude id. Tasemed 5 ja 6 kirjeldavad edasijõudnute 
taset ja eksperttaset, miinimustandardnõudest kaugemale arenenud  keeleoskusetasemeid. Tervikuna on skaala kui mõõtemärk koolitu se ja testimise teenistuses, samuti 
kandidaatide hindamisel Rahvusvahelise tsiviillennundus e organisatsiooni töötaseme (4 tase) omandamisel. 
 
ET 28   ET III LISA  
KOOLITUSEPAKKUJATELE MÄÄRATUD  SERTIFIKAATIDELE LISATAVAD 
NÕUDED JA TINGIMUSED  
(1) Artiklites 10 ja 11 osutatud nõuded seostuvad konkreetsemalt: 
(a) kursuste sisu, korralduse ja kestusega, (b) eksamite korralduse viisiga, (c) juhendajate ja õpetava pers onali kvaliteedi ja kogemustega, 
(d) koolitusepakkuja abivahendite, varustuse ja majutusega, (e) kvaliteetse juhtimise süsteemi ja toimingutega, (f) teenuste kvaliteediga, (g) rahandusliku tugevusega, (h) vastutuse ja kindlustuse katmisega, ja (i) struktuuride omanduse ja korraldusliku küljega 
(2) Sertifikaadid täpsustavad: 
(a) sertifikaati väljastava riikliku järelevalveasutuse; (b) taotleja (nimi ja aadress); c) sertifitseeritud teenuste tüübi; 
(d) avalduse taotleja vastavus e punktis (1) määratud nõutele; 
(e) sertifikaadi väljastamiskuup äeva ja kehtivusperioodi. 
(3) Sertifikaadile lisatud lisatingi mused võivad olla kohaselt seotud: 
(a) teatavate teenuste tegevuslike eripäradega; (b) teenuste pakkumiseks ettenähtud ajaga; (c) iga muu õhunavigatsiooniteenustele mitteomaste seadusandlike tingimustega, 
nagu sertifikaadi peatamise või lõpetamisega seotud tingimused.