ET Euroopa Liidu Teataja C 218/87

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Vastuseks eksperdirühma aruandele teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi vahehindamise kohta ning eksperdirühma aruandele riskijagamisrahastu vahehindamise kohta””

KOM(2011) 52 lõplik

2011/C 218/16

Pearaportöör: Gerd WOLF

9. veebruaril 2011 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Vastuseks eksperdirühma aruandele teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi vahehindamise kohta ning eksperdirühma aruandele riskijagamisrahastu vahehindamise kohta””

KOM(2011) 52 lõplik.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 14. märtsil 2011.

Arvestades töö kiireloomulisust (kodukorra artikkel 20 ja artikli 57 lõige 1), määras Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 471. istungjärgul 4.–5. mail 2011 (4. mai istungil) pearaportööriks Gerd Wolfi ja võttis vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 118, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 3.

1. Järeldused ja soovitused

1.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee väljendab heameelt eksperdirühma aruande üle ning toetab täielikult selles esitatud soovitusi. Samuti toetab komitee kõnealuses teatises selle aruande kohta esitatud komisjoni arvamust, mille kohta ta väljendab oma konkreetseid seisukohti.

1.2 Viidates ka eksperdirühma arvamusele, soovitab komitee eelkõige järgmist:

— teadusuuringutele ja innovatsioonile eraldatavate vahendite osa kogueelarvest tuleks suurendada sel määral, et see kajastaks selgelt antud valdkonna tähtsust ja osakaalu Euroopa 2020. aasta strateegias;

— toetus tuleks suunata neile ülesannetele, mille edu sõltub riikidevahelisest koostööst;

— teaduskoostööd tuleks jätkata ja tugevdada;

— toetust tuleks anda ka olulistele infrastruktuuridele;

— rohkem tähelepanu tuleks pöörata võtmetehnoloogiatele, ilma milleta ei suuda me toime tulla ülemaailmse konkurentsiga ega lahendada olulisi ühiskondlikke küsimusi;

— siiani alaesindatud liikmesriikide osalust tuleks suurendada tugevama seose loomise kaudu struktuurifondide ja raamprogrammi vahel;

— vähemalt 20 % raamprogrammi kogueelarvest tuleks eraldada teadusuuringutele ja tehnoloogiaarendusele, mida juhib Euroopa Teadusnõukogu;

— haldusmenetlusi tuleks radikaalselt lihtsustada ning kaaluda tuleks uute vahendite kehtestamise katkestamist.

1.3 Komitee kutsub liikmesriike üles täitma kindlasti oma 3 % kohustuse ja selgelt ületama selle sihtmäära, kui see majanduslikult võimalik on.

1.4 Mis puudutab eksperdirühma aruandes kolme kategooria kohta kasutatud terminoloogiat, seab komitee kahtluse alla mõiste „teadus teaduse jaoks”. Selle asemel soovitab komitee kasutada mõistet „teadus teadmiste jaoks”.

1.5 Komitee väljendab heameelt komisjoni arvamuse üle riskijagamisrahastut käsitleva eksperdirühma aruande kohta. Komitee toetab eksperdirühma aruande hinnangut ning peab riskijagamisrahastut väga kasulikuks ja innovatsiooni soodustavaks rahastamisvahendiks.

2. Komisjoni teatis

2.1 Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega koostas välisekspertide rühm seitsmenda raamprogrammi vahehinnangu (1). Aruanne sisaldas kümme väga selget ja väärtuslikku soovitust. Komisjon on nüüd avaldanud aruande ja selle soovituste kohta teatise, milles vastab vahehinnangus esitatud soovitustele.

Käesolevas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuses käsitletakse teatist ning seega ka eksperdirühma aruannet ja soovitusi.

2.2 Komisjon keskendub teatises eelkõige alljärgnevatele eksperdirühma aruande soovitustele.

1) Edendada teadusbaasi lõimimise kaudu Euroopa teadusruumi ja innovatiivse liidu eesmärkide täitmist.

2) Arendada ja rakendada kvaliteetseid teadusinfrastruktuure.

3) Rahastamine tuleks säilitada vähemalt samal tasemel.

4) Tarvis on selgesõnalist innovatsioonistrateegiat.

5) Lihtsustamise vallas on tarvis olulist edasiminekut.

6) Seitsmenda raamprogrammi ja tulevaste programmide eri rahastamismeetmetega tuleks saavutada uus tasakaal alt üles ja ülalt alla lähenemisviiside vahel teadustegevusele.

7) Tuleks kaaluda uute vahendite kehtestamise katkestamist.

8) Allesjäänud aastatel tuleks võtta täiendavaid meetmeid, et suurendada naiste osalust seitsmendas raamprogrammis.

9) Sillutada teed alaesindatud liikmesriikide osaluse suurendamiseks tugevama seose loomise kaudu struktuurifondide ja raamprogrammi vahel.

10) Seitsmenda raamprogrammi avamine rahvusvahelisele koostööle.

2.3 Üldiselt kiidab komisjon eksperdirühma aruande soovitused heaks ning lubab neid järgmises raamprogrammis asjakohaselt arvesse võtta. Ent komisjon lisab mõned vähemolulised rõhuasetuse muutused, selgitused või tõlgendused.

3. Üldised märkused

3.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võtab teadmiseks, et eksperdirühma aruanne ja teatise vormis esitatud komisjoni vastus moodustavad aluse rohelisele raamatule, (2) milles komisjon esitab teadusuuringute ja innovatsiooni tulevase rahastamise põhimõtted. Seetõttu on need kaks dokumenti olulisemad kui tavapärane vahehindamine.

3.2 Komiteel on väga hea meel, et enamik eelnimetatud (punkt 2.2) eksperdirühma soovitusi langevad suurel määral kokku komitee varasemates arvamustes esitatud väidete ja soovitustega.

3.3 Alljärgnevalt on esitatud komitee seisukohad eksperdirühma aruande mõningate soovituste kohta, mida komisjon on kommenteerinud.

3.3.1 Edendada teadusbaasi lõimimise kaudu Euroopa teadusruumi ja innovatiivse liidu eesmärkide täitmist.

Komitee toetab täielikult eksperdirühma aruande soovitust, mille kohaselt tuleks ELi toetus suunata valdkondadele, kus kriitiline mass on hädavajalik ja kus edu sõltub riikidevahelisest koostööst. Komitee arvates puudutab see eelkõige edukat teaduskoostööd, mille otsustavat ja lõimivat võtmerolli tuleks säilitada ja edasi arendada.

3.3.2 Arendada ja rakendada kvaliteetseid teadusinfrastruktuure.

Nagu komitee on varasemates arvamustes väljendanud, nõustub ta selle punktiga täielikult. Kuna enamiku oluliste infrastruktuuride rahastamis- ja kasutusvajadus ületab üldiselt üksiku liikmesriigi suutlikkuse seda täita, vastavad teadusinfrastruktuurid punktis 3.3.1 esitatud tingimustele ning peaksid saama komisjonilt kindlat toetust ülesehitamise ja kasutusetappides.

3.3.3 Rahastamine tuleks säilitada vähemalt samal tasemel.

Eksperdirühma aruandes öeldakse, et protsendimäära ELi kogueelarvest, mis saab olema seitsmendal raamprogrammil selle lõppedes, tuleks pidada minimaalseks rahastamismääraks. Komitee arvates tuleks seda seisukohta siiski pooldada, ent komisjon võtab teatises selle suhtes selgelt kaitsepositsiooni. Komitee on väga mures selle suundumuse pärast, mis on vastuolus kõigi eelnevate poliitiliste seisukohavõttude ja Euroopa 2020. aasta strateegia saavutamiseks seatud eesmärkidega. Seega kutsub komitee komisjoni ja kõiki selles valdkonnas vastutavaid poliitilisi osalejaid andma teadusuuringutele ja innovatsioonile vajaliku positsiooni ja osakaalu ELi eelarve ja Euroopa 2020. aasta strateegia raames.

3.3.4 Tarvis on selgesõnalist innovatsioonistrateegiat.

Komitee nõustub selle punktiga täielikult ning viitab oma arvamustele INT/545 (3) ja INT/571. Innovatsioon toob kaasa progressi, majanduskasvu, heaolu, sotsiaalse kindlustatuse, rahvusvahelise konkurentsivõime ja töökohad. Innovatsioon vajab ja toetab usaldusväärsuse ja enesekindluse kliimat ühiskonnas, mis võib globaalset konkurentsiolukorda arvestades viia edasiste edusammude ja konstruktiivse dünaamikani. Innovatsiooni jõudsaks edenemiseks on vaja Euroopa lähenemisviisi ja Euroopa siseturgu, kus on oluline roll Euroopa teadusruumil koos tugeva teadus- ja arendustegevuse raamprogrammiga.

3.3.5 Lihtsustamise vallas on tarvis olulist edasiminekut.

Komitee nõustub selle punktiga täielikult ning viitab oma selleteemalisele arvamusele (4) (kuigi ingliskeelne metafoor quantum leap on vastava füüsikalise mõiste väärtõlgendus). Üha suurem arv erinevaid allprogramme ja nende vahendeid, mis järgivad sageli väga erinevad reegleid ja menetlusi, on muutunud ELi teadusuuringute rahastamise keskseks probleemiks. Kõnealuse olukorra muudavad veelgi keerulisemaks eri liikmesriikide ja sealsete toetuseandjate osaliselt väga erinevad eeskirjad. Seetõttu on vaja radikaalset lihtsustamist, sealhulgas liikmesriikide tavapäraste aruandlustavade aktsepteerimist.

3.3.6 Seitsmenda raamprogrammi ja tulevaste programmide eri rahastamismeetmetega tuleks saavutada uus tasakaal alt üles ja ülalt alla lähenemisviiside vahel teadustegevusele.

Tegemist on õige seisukohaga, kui selle all mõeldakse seda, et alt üles lähenemisviisile antakse suurem osakaal. Ülalt alla lähenemisviis põhineb juhtivate sidusrühmade strateegilisel seisukohal, mis toetub praegusele teadmiste seisule, ent alt üles lähenemisviis kasutab otse uuritavate või arendatavate objektide kallal töötavate teadlaste ja inseneride loomingulist potentsiaali. Isegi selliste ühiskonnas oluliste valdkondade puhul nagu tervishoid, kliima ja energeetika, samuti võtmetehnoloogiate puhul tuleks rohkem tähelepanu pöörata rohujuure tasandil sündinud ideedele ja lahendustele, millega tuleb välja laiem teadusringkond, mitte vaid ülalt alla suunatud eeskirjadele. Innovatsioonipoliitika tuleks suunata organisatsioonilistele ja töötajatest lähtuvatele uuendustele töökohal (5).

3.3.7 Tuleks kaaluda uute vahendite kehtestamise katkestamist.

Tegemist on õige seisukohaga, nagu komitee on rõhutanud juba mitmes arvamuses, milles käsitletakse vahendite liiga suure ja aina kasvava hulga probleemi (see on otseselt seotud ka punktiga 3.3.5). Kui eksperdirühma aruande selgeid väiteid (6) ei peeta piisavaks, tuleks analüüsida toetusvahendeid koostöös ulatusliku kasutajateringiga, et kindlaks teha, millised vahendid on edukaks osutunud, et siis välja jätta või vähendada vähem kasulikke vahendeid.

3.3.8 Allesjäänud aastatel tuleks võtta täiendavaid meetmeid, et suurendada naiste osalust seitsmendas raamprogrammis.

Tegemist on õige seisukohaga: esiteks on selleks vaja innustada naisi õppima reaalaineid ja tehnilisi erialasid. Samuti puudutab see teema üldist naiste osakaalu küsimust ametikohtadel. Mis puudutab karjääri teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse vallas, siis on üheks konkreetseks küsimuseks piisavad võimalused topeltkarjääriks, (7) mis on eriti tähtis teadlastelt nõutava liikuvuse seisukohast.

3.3.9 Sillutada teed alaesindatud liikmesriikide osaluse suurendamiseks tugevama seose loomise kaudu struktuurifondide ja raamprogrammi vahel.

Tegemist on õige seisukohaga: seda punkti käsitletakse ka komitee arvamuses rohelise raamatu kohta. Komitee toetab komisjoni rohelises raamatus (8) esitatud seisukohta: „Pikas perspektiivis on võimalik maailmatasemel edukas olla üksnes siis, kui kõigile ELi teadlastele antakse võimalus jõuda tipptasemele ja võistelda parimate kohtade pärast. See eeldab, et liikmesriigid kehtestavad ambitsioonikad kavad avaliku teadusbaasi moderniseerimiseks ja avaliku sektoripoolse rahastamise pidevaks tagamiseks. ELi rahalised vahendid, ka ühtekuuluvuspoliitika fondidest eraldatavad vahendid, peaksid vajaliku tipptaseme saavutamisele kaasa aitama.”

3.3.10 Seitsmenda raamprogrammi avamine rahvusvahelisele koostööle.

Tegemist on õige seisukohaga: komitee on juba väljendanud toetust selle olulisele sammule (9). Rahvusvaheline koostöö avaldab positiivset mõju teaduslik-tehnilistele edusammudele, aga samuti rahvastevahelisele üksteisemõistmisele. Tuleb tunnistada, et selles valdkonnas on juba palju saavutatud. Ent rahvusvahelise koostöö edukus sõltub ka Euroopa teadusruumi atraktiivsusest ning Euroopa ülikoolide ja teadusasutuste tulemuslikkusest.

3.4 Komitee väljendab heameelt komisjoni arvamuse üle riskijagamisrahastut käsitleva eksperdirühma aruande kohta. Komitee toetab eksperdirühma aruande hinnangut ning peab riskijagamisrahastut väga kasulikuks ja innovatsiooni soodustavaks rahastamisvahendiks. Ta viitab ka oma üleskutsetele (nt innovaatilist liitu käsitleva arvamuse punktis 4.8 (10)) pakkuda riskikapitali eelkõige ettevõtete loomiseks.

4. Konkreetsed märkused

4.1 Käesoleva arvamuse selles osas soovib komitee käsitleda aspekte, mida tema arvates komisjon oma teatises piisavalt ei käsitle, või kommenteerimist vajavaid aspekte eksperdirühma aruandest.

4.2 Võtmetehnoloogiad

Komisjon on juba avaldanud teatise ja komitee esitanud arvamuse (11) selle kohta, kui tähtis on ülemaailmse konkurentsivõime seisukohalt juhtpositsioon võtmetehnoloogiate arenduses. Võtmetehnoloogiate arendamine ja kättesaadavus on esmatähtis eeltingimus, et Euroopa suudaks toime tulla ülemaailmse konkurentsiga ja leida lahendused suurtele ühiskondlikele probleemidele. Ent käesolevas arvamuses analüüsitav teatis ei osuta sellele äärmiselt olulisele teemale piisavalt tähelepanu. Seetõttu rõhutab komitee, et kaheksanda raamprogrammi koostamisel tuleks seda küsimust rohkem arvesse võtta ja esile tuua.

4.3 Euroopa Teadusnõukogu

Eksperdirühma aruande soovitustes ning neid käsitlevas teatises ei pöörata piisavalt tähelepanu juba nähtavatele edusammudele, mida on tehtud Euroopa Teadusnõukogu hinnatava ja juhitava eriprogrammi „Ideed” raames, ega ka Euroopa Teadusnõukogus tehtava töö heale kvaliteedile. Komitee kordab seetõttu soovitust eraldada sellele programmile kaheksanda raamprogrammi kogueelarvest 20 %.

4.4 Terminoloogia

Et kõnealuste suurte väljakutsetega tegeleda, soovitatakse eksperdirühma aruandes järgida järgmist programmistruktuuri:

— teadus teaduse pärast – prioriteedid seavad teadlased;

— teadus konkurentsivõime jaoks – prioriteedid seab tööstus;

— teadus ühiskonna jaoks – prioriteedid seavad kodanikuühiskonnas osalejad.

Komitee arvates on need pealkirjad väga põhjalikud ja hästi valitud, aga ta on mures, et need ei pruugi piisavalt kajastada alt üles ja ülevalt alla lähenemisviiside ega alus- ja rakendusuuringute keerulist suhet. Komitee viitab seejuures oma arvamusele INT/571 ning soovib vaid rõhutada, et tegelikult ei ole olemas teadust teaduse jaoks, vaid ainult teadus teadmiste jaoks. Need eksperdirühma aruandes nimetatud kolm kategooriat puudutavad rohkem küsimust, kas ja mil määral peetakse teadustulemustena oodatavaid uusi teadmisi juba automaatselt asjakohaseks, et neid saaks kasutada vastavate probleemide lahendamiseks.

4.4.1 Komitee viitab ka oma arvamuses INT/545 esitatud märkustele järk-järgult kasvavate ja revolutsiooniliste uuenduste kohta: neist nähtub, et revolutsioonilised ja läbimurdvad uuendused ei ole siiani lähtunud – või on harva lähtunud – juba olemasolevatest tööstusharudest, vaid tänu neile uuendustele luuakse täiesti uued tööstusharud ja sektorid.

4.4.2 Seetõttu soovitab komitee, et selles terminoloogias tuleks hoolimata selle sisukusest muudatusi teha, et vältida arusaamatusi, mis võivad viia valede otsuste ja ressursside väära jaotuseni.

Brüssel, 4. mai 2011 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Staffan NILSSON

(1) http://ec.europa.eu/research/evaluations.

(2) KOM(2011) 48 lõplik.

(3) ELT C 132, 3.5.2011, lk 39 („Innovaatiline liit”).

(4) ELT C 48, 15.2.2011, lk 129.

(5) ELT C 132, 3.5.2011, lk 22 (innovaatilised töökohad), punkt 2.6.

(6) Vt eksperdirühma aruanne, punkt 4.3 ja edasi.

(7) CESE 305/2004, eriti punkt 5.5.5.2, ELT C 110/3, 30.4.2004.

(8) KOM(2011) 48 lõplik.

(9) ELT C 306, 16.12.2009, lk 13.

(10) ELT C 132, 3.5.2011, lk 39 („Innovaatiline liit”).

(11) ELT C 48, 15.2.2011, lk 112.