Käesoleva aruandega täidetakse see nõue seoses 2020. ja 2021. aastaga, võttes kokku fondi esimese kahe projektikonkursi tulemused, mis tehti kättesaadavaks alles 2021. aasta lõpus: esimene suurprojektide (määratletud kui projektid, mille kogukapitalikulu on üle 7,5 miljoni euro) konkurss ja esimene väikeprojektide (määratletud kui projektid, mille kogukapitalikulu on alla 7,5 miljoni euro) konkurss. Esimene suurprojektide konkurss algatati 3. juulil 2020 ja tulemused kuulutati välja 16. novembril 2021, samal ajal kui esimene väikeprojektide konkurss algatati 1. detsembril 2020 ja tulemused kuulutati välja 27. juulil 2021.

Üldine vastutus innovatsioonifondi eest lasub kliimameetmete peadirektoraadil, kelle ülesandeks on muu hulgas määrata kindlaks projektikonkursside maht ja poliitikaprioriteedid ning nende olulised elemendid ja võtta vastu otsuseid toetuse andmise kohta. Euroopa Kliima, Taristu ja Keskkonna Rakendusameti (CINEA) ülesandeks on projektikonkursside korraldamine, hindamine, toetuslepingute koostamine ja sõlmimine ning projektide elluviimise igapäevane jälgimine. Euroopa Investeerimispank pakub projektiarendusabi. Liikmesriikidega konsulteeritakse rahastamisotsuste ja väljavalitavate projektide loetelu küsimuses, kusjuures nende roll on oluline, et jõuda oma territooriumil potentsiaalsete taotlejateni ning toetada neid projektide rahastamise taotlemisel (nt toetuskavade kaudu) ja rakendamisel (nt lubade andmise hõlbustamisega).

Selle eesmärk on luua ettevõtetele õiged rahalised stiimulid, et nad investeeriksid juba praegu puhtasse tehnoloogiasse, ning anda neile võimalus saada ülemaailmseteks puhta tehnoloogia eestvedajaiks.

Innovatsioonifond on üks maailma suurimaid rahastamisprogramme selliste uuenduslike vähese CO2 heitega tehnoloogiate kaubanduslikuks tutvustamiseks, mille eesmärk on tuua turule tööstuslikud lahendused Euroopa CO2 heite vähendamiseks ja kliimaneutraalsusele ülemineku toetamiseks. Mitmesuguste ELi tasandil kättesaadavate rahastamisvahendite hulgas on innovatsioonifondil ainulaadne roll tänu oma suurusele ja keskendumisele uuenduslike puhaste tehnoloogiate kasutuselevõtu viimastele etappidele.

Taotluste arv näitab, et tööstusharu on huvitatud selliste puhta tehnoloogia lahenduste väljatöötamisest, mis aitavad saavutada ELis kliimaneutraalsuse, ning et fond saab valida paljude erinevate toetust vajavate keskkonnahoidlike projektide hulgast ja võimendada erakapitali. Võrreldes suurprojektide rahastamise taotlustega, saadi esimese väikeprojektide konkursi raames vähem taotlusi energiamahukatest tööstusharudest ning süsinikdioksiidi kogumise, utiliseerimise ja säilitamise sektorist, kuid rohkem taotlusi taastuvate energiaallikate ja energia salvestamise sektorist.

Enampakkumismääruse artikli 24 lõikes 3 on sätestatud, et komisjon vaatab läbi nende lubatud heitkoguse ühikute koguse, mis on jäänud enampakkumisel müümiseks pärast iga projektikonkurssi tehtud otsust innovatsioonifondist toetuse andmise kohta, ning muud innovatsioonifondi toimingutega seotud aspektid. Komisjon vaatab selle koguse läbi iga kahe aasta järel ning esimest korda hiljemalt 30. juunil 2022. Käesoleva aruandega täidetakse ka see eesmärk.

Kuigi teine suurprojektide konkurss algatati 26. oktoobril 2021 ja teine väikeprojektide konkurss 31. märtsil 2022, on need konkursid veel pooleli, mistõttu nende tulemused esitatakse teises innovatsioonifondi aruandes.

Mõlemale projektikonkursile esitatud taotluste väga suur arv ja eelarve märkimisväärne ületamine ennustasid tihedat konkurentsi rahastamise pärast, mistõttu toetust said vaid mõned projektid, samal ajal kui paljud kõik künnised ületanud projektid jäid toetuseta, eriti suurprojektide konkursi puhul. See näitab, et ettevõtjad tunnevad fondi vastu tõsist huvi, mistõttu komisjon suurendas teise suurprojektide konkursi mahtu 50 % võrra ning lihtsustab esimeses voorus osalenud projektide puhul uue taotluse esitamist, muutes delegeeritud määrust, et võimaldada üheetapilist taotlemist.

Hindamiskriteeriumitele vastavuse hindamisel ilmnesid olulised erinevused kahe projektikonkursi mediaanpunktisumma jaotuses. Esimeses suurprojektide konkursis ületas rohkem taotlusi kõiki künniseid, nii et konkurents rahastamiseks oli tihedam (41 taotlust ületasid künnised ja seitse taotlust said toetuse), samal ajal kui esimeses väikeprojektide konkursis ületasid künnised vaid 38 taotlust ja toetust anti 32 taotlusele. Väikeprojektide konkursi raames rahuldatud taotlused said siiski suhteliselt rohkem punkte kui suurprojektide konkursi raames rahuldatud taotlused.

Paljude energiasalvestuse kategooria taotluste eesmärk on leida lahendusi päevasiseseks elektrienergia salvestamiseks, samal ajal kui teised taotlused hõlmavad muid salvestusviise, nagu akud, suruõhk- või vedelõhksalvestus, soojus- ja vesiniksalvestus ning hüdroelektrijaamad. Mõned taotlused hõlmavad nõudlusega seotud meetmeid, rakendades arukaid elektrivõrke või virtuaalsete elektrijaamade lahendusi, samal ajal kui teised on seotud akude tootmisrajatistega.

Energiamahukate tööstusharude kategoorias oli kolm peamist tehnoloogilist suunda: i) vesinik, ii) süsinikdioksiidi kogumine, utiliseerimine ja/või säilitamine ja iii) biopõhised lahendused. Mitu projekti hõlmas rohkem kui ühte neist peamistest suundadest ja neid kombineeriti ka muude tehniliste lahendustega. Muud levinud suunad on ringlussevõtt (nt vanametall, plast), pürolüüs, gaasistamine ja elektrifitseerimine. Märkimisväärne arv (7 %) energiamahukate tööstusharude kategoorias esitatud taotlustest puudutab vesiniku integreeritud jaotamist ja kasutamist eri transpordiliikide puhul (nt raskeveokid, bussid, kütuseelemendiga ja vesinikkütusega sõidukid, laevad). Umbes viiendik kõigist taotlustest on seotud mitmesuguste biomassi lähteainetega, peamiselt jäätmete ja jääkidega.

Projektide peamised elluviimiskohad on Belgia, Itaalia, Rootsi (2), Prantsusmaa, Hispaania ja Soome, kuid CO2 transportimise ja säilitamise kaudu on Madalmaad ja Norra asendamatud partnerid.

Kuna innovatsioonifondi eesmärk on toetada kiiresti rakendatavaid puhta tehnoloogia lahendusi, tuleb projektide finantsasjad sulgeda hiljemalt nelja aasta jooksul pärast toetuslepingu sõlmimist, st hiljemalt aastatel 2025–2026 esimese kahe projektikonkursi puhul. Nagu on näha alljärgnevalt jooniselt, eeldatakse 37 toetust saanud projektist 20 (54 %) puhul, et nende finantsasjad sulgetakse ühe aasta jooksul, 13 (35 %) projekti puhul kahe aasta jooksul ja 4 (11 %) projekti puhul kolme aasta jooksul. Väikeprojektide puhul kavatsetakse finantsasjad sulgeda suhteliselt kiiremini, mis on vastavuses nende väiksemate kulude ja tavaliselt lihtsama finantsstruktuuriga.

·esimeste omataoliste tehnoloogiate rakendamine olemasolevates tööstusprotsessides: näiteks kvaliteetse nafta taastootmine kasutatud naftast, mis aitab vältida vajadust toota uut fossiilsetel energiaallikatel põhinevat naftat (projekt SKFOAAS), või murranguline tehnoloogia biometaani taaskasutamise tõhustamiseks ja selle kvaliteedi parandamiseks, et muuta see võrgukõlblikuks, kasutades olemasolevat prügilagaasi (projekt W4W);

Lisaks kavatsetakse kõiki innovatsioonifondi esimese projektikonkursi raames toetust saanud projekte alustada 2026. aastaks, mis näitab, et need on juba väga rakendusvalmis. Enamikku projekte (37-st 29) kavatsetakse alustada 2025. aasta esimeseks kvartaliks. See tagaks heite vähendamise juba enne kümnendi lõppu.

2.4.4. Projektiarendusabi algusjärgus projektidele

Innovatsioonifondil on spetsiaalne vahend: projektiarendusabi, mille eesmärk on parandada projektide valmidust Euroopa Investeerimispanga (EIP) pakutava kvaliteetse tehnilise ja rahalise nõustamise kaudu, mis on kohandatud vastavalt projektide vajadustele. Projektiarendusabi eesmärk on tuua eeskätt kasu väikeprojektidele ja väiksema sissetulekuga liikmesriikide projektidele, et aidata saavutada innovatsioonifondi toetuse geograafiliselt tasakaalustatud jaotamine. Projektiarendusabi pakutakse nii suur- kui ka väikeprojektidele ning see võib aidata suurendada nende võimalusi finantsasjade sulgemiseks ja tegevuse alustamiseks. Euroopa Investeerimispangaga sõlmiti 2021. aasta aprillis projektiarendusabi andmist käsitlev toetusleping, mida juba rakendatakse.

Iga projektikonkursi raames pakutakse projektiarendusabi kuni 20 tagasilükatud taotlusele: esimese suurprojektide konkursi raames pakuti 15 projektile projektiarendusabi 4,4 miljonit euro ulatuses ning esimese väikeprojektide konkursi raames anti 10 projektile projektiarendusabi 1,7 miljoni euro ulatuses.

Projektiarendusabi saanud projektid hõlmavad samuti väga paljusid tehnoloogilisi suundi: alates rohelise vesiniku ja sünteetiliste lennukikütuste kasutamisest energiamahukates tööstusharudes kuni energia salvestamiseni. Eeldatakse, et need projektid esitatakse tulevikus uuesti innovatsioonifondi projektikonkurssidele, mis aitab kaasa suurepäraste rahastatavate projektide pidevale ettevalmistamisele. Geograafilise asukohaga seoses aitab projektiarendusabi kaasa sellele, et innovatsioonifondist toetatavad projektid on ka liikmesriikide vahel hästi jaotunud.

Tulevaste projektikonkursside eesmärk on kasutada veelgi enam projektiarendusabi võimalusi, et toetada projekte alaesindatud riikides ja väiksemate taotlejate puhul.

2.4.5. Geograafiline ja valdkondlik tasakaal

Innovatsioonifondi eesmärk on saavutada geograafiline ja valdkondlik tasakaal fondi tegevusaja jooksul kuni 2030. aastani. Nagu allpool näidatud, laekus kahele lõpetatud projektikonkursile taotlusi peaaegu kõigist liikmesriikidest, projekte arendatakse paljudes liikmesriikides, kuigi Ida-Euroopa on vähem esindatud. On palju valdkondadevahelisi ja piiriüleseid projekte, millel on märkimisväärne potentsiaal vähendada süsinikdioksiidi heidet tervetes piirkondades ja sektorites, ka väljaspool riigi- ja sektoritevahelisi piire.

Fondi rakendamisel püüab komisjon veelgi laiendada geograafilist tasakaalu kolme konkreetse suuna kaudu. Esiteks sobivad regulaarsed alla 7,5 miljoni euro suuruse maksumusega väikeprojektide konkursid paremini väiksemate liikmesriikide ettevõtjatele, kes soovivad investeerida puhtasse tehnoloogiasse väiksemas mahus. Teiseks võib Euroopa Investeerimispanga poolt suur- ja väikeprojektidele pakutav projektiarendusabi aidata ettevõtjatel koostada paremaid taotlusi ja suurendada nende võimalusi saada toetust innovatsioonifondist. Kolmandaks on komisjon kõikides ELi liikmesriikides, Islandil ja Norras loonud innovatsioonifondi riiklike kontaktpunktide võrgustiku, mis saab anda potentsiaalsetele taotlejatele teavet fondi ja selle koostoime kohta riiklike rahastamisvahendite ja muude ELi programmidega, mis on igas liikmesriigis kättesaadavad.

Esimese kahe projektikonkursi raames on toetatud peaaegu kõigi sektorite projekte. Punktis 2.4.2 kirjeldatud toetust taotlenud ja toetust saanud projektide tehnoloogilised suunad iseloomustavad projektide mitmekesisust ja näitavad, et innovatsioonifondist saab toetada kõiki sektoreid, mis on abikõlblikud praegu ja võivad seda olla tulevikus. Näiteks on innovatsioonifondist juba toetatud projekte, mis on seotud vee- ja maanteetranspordiga, ning kuni 2030. aastani võib fond toetada kogu ELi majanduse rohepööret, rahastades puhta tehnoloogia lahendusi, mis hõlmavad energiatootmist, energiamahukaid tööstusharusid, transporti, hooneid ja põllumajandust. Järgmisel joonisel on esitatud innovatsioonifondi senine mõju sektorite kaupa.

2.4.6. Projektide vajadustele kohandatud rahaline toetus

Innovatsioonifondi toetus on kujundatud vastavalt turu vajadustele ja toetatavate projektide riskiprofiilidele. See aitab kaasata täiendavaid riiklikke ja eravahendeid.

Innovatsioonifondi esimese kahe projektikonkursi esialgne eelarve (1 100 000 000 eurot) on täielikult eraldatud ja kasutatud on ka rahastamisotsusega võimaldatud 20 % suurust eelarvepaindlikkust, et tegeleda eelarve ületamise probleemiga.

Eeldatavaid kogukapitalikulusid, mille taotlejad on oma taotlustes välja arvutanud ja esitanud, kasutatakse fondi toetuste abil kaasatavate eeldatavate investeeringute kogumahu asendusväärtusena.