EUROOPA KOMISJON Brüssel,8.5.2015 COM(2015) 199 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Kolmas eduaruanne viisanõude kaotamise tegevuskava rakendamise kohta Gruusias {SWD(2015) 103 final}



1. SISSEJUHATUS Euroopa Liit alustas Gruusiaga viisanõude kaotamise dialoogi juunis 2012. Veebruaris 2013 esitas Euroopa Komisjon Gruusia valitsusele viisanõude kaotamise tegevuskava (VLAP). Selles sätestati kriteeriumid, mida Gruusia peab täitma veel enne, kui biomeetrilisi passe omavad Gruusia kodanikud võivad viisavabalt siseneda Schengeni alale, et seal lühiajaliselt viibida. Novembris 2013 võttis komisjon vastu esimese eduaruande viisanõude kaotamise tegevuskava rakendamise kohta Gruusias ning andis mitmeid soovitusi viisanõude kaotamise tegevuskava esimese etapi (õigusraamistik ja kavandamine) rakendamise lõpuleviimiseks. Oktoobris 2014 võttis komisjon vastu teise eduaruande, milles järeldati, et Gruusia on täitnud viisanõude kaotamise tegevuskava esimese etapi kriteeriumid ja on valmis läbima hindamist, mille käigus uuritakse teise etapi eesmärkide saavutamist. Oma 17. novembri 2014. aasta järeldustes nõustus nõukogu komisjoni hinnanguga. Gruusia esitas ajakohastatud eduaruande detsembris 2014. Komisjoni eestvedamisel toimusid ajavahemikul detsember 2014 – märts 2015 kõigi nelja teemarühma hindamismissioonid, millel osalesid ELi liikmesriikide eksperdid, keda abistasid komisjon, Euroopa välisteenistus ja Gruusias asuva ELi delegatsiooni töötajad. Tegemist on esimese eduaruandega viisanõude kaotamise tegevuskava teise etapi rakendamise kohta Gruusias. Selles tutvustatakse tehtud edusamme, kirjeldatakse teise etapi kriteeriumide täitmist ning soovitatakse meetmeid, mida Gruusia peab võtma ülejäänud teise etapi kriteeriumide tõhusaks ja jätkusuutlikuks rakendamiseks. Aruandele on lisatud komisjoni talituste töödokument, mis käsitleb siin kirjeldatud arengut üksikasjalikumalt. Kooskõlas viisanõude kaotamise tegevuskava metoodikaga esitab komisjon faktilise analüüsi ja statistika komisjoni talituste töödokumendi lisas, võttes arvesse viisanõude kaotamise eeldatavat mõju rändele ja julgeolekule. Kättesaadavatest andmetest ja teabest selguvad rände ja julgeoleku valdkondade tulevased peamised suundumused, millest on näha, et EL on atraktiivne sihtkoht Gruusiast pärit rändajatele, ning et tähelepanu tuleb pöörata võimalikele julgeolekualastele probleemidele. 2. VIISANÕUDE KAOTAMISE TEGEVUSKAVA NELJA TEEMARÜHMA MEETMETE HINDAMINE 2.1. Teemarühm 1. Dokumentide turvalisus, sealhulgas biomeetria Avaliku teenuse arendamise amet täidab rahvastikuregistri ülesandeid, annab välja isikut tõendavaid dokumente ja viib läbi kodakondsusega seotud menetlusi. Tegemist on hästi juhitud ametiasutusega, millel on nõuetekohane ja teadlik juhtkond selgelt kindlaksmääratud ülesannete ja kohustustega. Töötajate värbamisprotsess on usaldusväärne; sama kehtib ka töötajatele vajaliku koolituse, sealhulgas täiendõppe tagamise kohta, et nad saaksid täita oma ülesandeid tõhusalt ja tulemuslikult.

Viisade taotlemise ja väljastamise süsteem Gruusias on tõhus ja turvaline ning tagatud on taotluste vastuvõtmise, viisaotsuste tegemise ja dokumentide väljastamise lahusus. Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni nõuetele vastavate biomeetriliste passide kasutuselevõtt kodus ja välismaal on olnud edukas. Dokumendi salastatuse sihttase on saavutatud. 2.2. Teemarühm 2. Integreeritud piirihaldus, rände haldamine ja varjupaigaküsimused 2.2.1. Integreeritud piirihaldus Viimase kümne aasta edusammud üldise õigusraamistiku väljatöötamisel ja õigusaktide tõhus rakendamine on taganud selle, et Gruusia integreeritud piirihaldus on vastavuses Euroopa standarditega. Gruusia ametiasutused näitavad selgelt oma pühendumust riigi piirijulgeoleku edasiseks arendamiseks. Integreeritud piirihalduse strateegiat on ajakohastatud ja kõigi asjaomaste osapoolte vahel valitseb ühine arusaam, kuidas piirihaldust tõhustada. Tegevuskava raames viiakse strateegia ellu konkreetsete meetmete, ülesannete ja tähtaegade kaudu. Piirieeskirjade eiramiste arv on väike ja piiriüleseid liikluseeskirjade rikkumisi on võrreldes liikluse mahuga vähe. Piirikontroll maa-, mere- ja õhupiiride ületuspunktides on korraldatud ühtlustatult. Koostöö patrullpolitsei ja maksuteenistusega on eeskujulik. Piiripunktide rajatised piiriülese liiklusvoo kontrollimiseks on ajakohased ja praktilised. Integreeritud piirihalduse sihttase on saavutatud. 2.2.2. Rände juhtimine Välismaalaste ja kodakondsuseta isikute õiguslikku seisundit käsitlev seadus toimib hästi ning kõik vajalikud eeskirjad on vastu võetud. Gruusia rändestrateegia ja tegevuskava aastateks 2013–2015 on rände haldamise peamised meetmed. Meetmete rakendamine püsib ajagraafikus. Riiklik rändeküsimuste komisjon on valitsuse nõuandev organ, mis koordineerib tõhusalt asjaomaste ministeeriumide, riiklike asutuste, valitsusväliste organisatsioonide ja rahvusvaheliste organisatsioonide tegevust ja ülesandeid rände küsimustes. Gruusia ametiasutuste suutlikkus ja inimressursside juhtimine on üldjoontes piisav ja tõhus. Töötajate nõuetekohane väljaõpe toimub kõigis asjakohastes valdkondades ja ministeeriumides. Tagasivõtmismenetlused ja tagasivõtmise elektrooniline juhtumihaldussüsteem on paigas ja toimivad hästi. Välismaalaste ja kodakondsuseta isikute õiguslikku seisundit käsitleva seaduse nende osade rakendamine, mis käsitlevad kinnipidamist ja tagasisaatmist, lükati edasi 1. juulini 2015. Ametiasutused pakuvad kõiki vajalikke mehhanisme ja vahendeid. Tuleks teha põhjalik analüüs, et välja selgitada lüngad ja õiguslikud küsimused, millega on vaja tegeleda.

Rände juhtimise sihttase on peaaegu saavutatud. Gruusia ametiasutustel soovitatakse: Laiendada siseministeeriumis välja töötatud riskianalüüsi mõistet, et see hõlmaks kõiki asjakohaseid rändepoliitika valdkondi, sealhulgas varjupaigapoliitikat, seadusliku rände poliitikat ning integratsiooni ja taasintegreerimisega seotud küsimusi. Viia taasintegreerimise alane tegevus ühtse juhtimisstruktuuri alla, et tagada selle strateegiline juhtimine koos selgete poliitiliste suundadega. Ametiasutused peaksid jätkuvalt tagama liikuvusteabe keskuste jätkusuutliku rahastamise ja inimressursid ning suurendama nende suutlikkust, lähtudes riskianalüüsi tulemustest. Tuleks luua analüütiline aruandlussüsteem, et hinnata Gruusiasse (vabatahtlikult, väljasaatmise või tagasivõtmise tõttu) tagasipöörduvate Gruusia kodanike koguarvu. Korraldama teavituskampaaniaid piirkondlikul, kohalikul ja kõikidel muudel tasanditel, et anda teavet Gruusia kodanike õiguste ja kohustuste kohta tulevase viisavaba režiimi alusel. 2.2.3. Varjupaigapoliitika Gruusia on võtnud vastu varjupaika käsitleva põhjaliku õigusraamistiku suhteliselt lühikese aja jooksul. Pagulasi ja humanitaarkaitset käsitleva seadusega nähakse ette vajalik institutsiooniline raamistik, õigusmenetlused ja -põhimõtted ning see on üldjoontes kooskõlas rahvusvaheliste ja Euroopa standarditega. Seaduse rakendamine on üldjuhul rahuldav. Pagulasseisundi kindlaksmääramise menetluse kvaliteet on üldiselt piisav. Kasutusele võeti ajutine isikutunnistus, mis antakse kõigile varjupaigataotlejatele alates 15. novembrist 2014. Päritoluriigi (COI) üksus on loodud ja toimib hästi. Märkimisväärset edu on saavutatud teiste riikide kodanike integreerimisel, näiteks koheldes neid tervishoiu ja tööhõive valdkonnas Gruusia kodanikega võrdsetel alustel. Varjupaiga sihttase on osaliselt saavutatud ja väljavaated edasisteks edusammudeks on head. Gruusia ametiasutustel soovitatakse: Jätkata tööd, et töötada välja menetlused viisade andmiseks humaansetel kaalutlustel. Luua süsteem varjupaigataotluste kohta otsuste tegemise kvaliteedi jälgimiseks, kasutades selleks selgeid kvaliteedinäitajaid. Töötada välja kuhjunud juhtumite käsitlemise strateegia ja erandolukorra planeerimise süsteem, et toime tulla põgenike ootamatu sissevooluga. Tuleb teha kättesaadavaks piisavad inimressursid ja rahalised vahendid. Tagada nii seadustega kui ka praktikas, et okupeeritud aladelt saabunud riigisiseste põgenike, majutamise ja pagulaste ministeerium on suuteline tegema motiveeritud otsuseid sõltumatult ja rangelt vaid isikuga seotud asjaolusid arvesse võttes. Anda tagasilükatud taotlejatele või nende seaduslikele esindajatele juurdepääs siseministeeriumi teabele, mille alusel negatiivne otsus tehti, et seda saaks õiglase kohtumõistmise kaudu vaidlustada.

Töötada välja standardne riiklik koolitusprogramm nii uutele kui ka kogenud töötajatele. Luua päritoluriigi andmebaas ja teha aruanded kättesaadavaks kõigile juhtumiga tegelevatele isikutele. Koolitada juhtumiga tegelevaid isikuid päritoluriigi peamiste põhimõtete valdkonnas. Teha selget vahet päritoluriigi ja poliitikadokumentide vahel. Luua töökord päritoluriigi üksustega teistes riikides. Võtta meetmeid selle hindamiseks, kuidas saaks edasikaebuse menetlemise aega lühendada ja kehtestada kaebuse esitamiseks mõistlikum tähtaeg, sest praegune 10päevane tähtaeg on liiga lühike. Kehtestada edasikaebamise jaoks riiklikult rahastatud süsteem, et anda tasuta õigusabi, mis on kergesti kättesaadav, sõltumatu ja kvaliteetne. Jätkata tööd selle tagamiseks, et Gruusia kodanikuks saada soovivatel pagulastel oleks ka praktikas võimalik kodakondsust naturalisatsiooni korras saada. Töötada lisaks saavutatud edusammudele välja kohalik integratsioonistrateegia koos selge ja üksikasjaliku tegevuskavaga. Tagada piisavad riiklikud vahendid ja tõhus kooskõlastusmehhanism. 2.3. Teemarühm 3. Avalik kord ja julgeolek 2.3.1. Organiseeritud kuritegevuse, terrorismi ja korruptsiooni tõkestamine ning nende vastu võitlemine 2.3.1.1. Organiseeritud kuritegevuse tõkestamine ja selle vastu võitlemine Õigusaktide muudatused, organisatsioonilised reformid, õiguskaitseasutuste suutlikkuse tugevdamiseks võetud meetmed ning asutustevaheline koostöö ja kooskõlastamine on võimaldanud tõhusalt võidelda organiseeritud kuritegevuse vastu. Organiseeritud kuritegevust ja rahapesu käsitlevad uued õigusaktid, mis hõlmavad ka kuritegelikul teel saadud tulu arestimist, on võimaldanud tegeleda kõige silmapaistvamate organiseeritud kuritegevuse rühmitustega. Organiseeritud kuritegevust käsitlev avalikkuse teavitamise programm on pööranud avaliku arvamuse organiseeritud kuritegevuse vastu. Koostöö õiguskaitse- ja kohtuasutuste vahel on hea ja toimib hästi. Seda tehakse muu hulgas organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse asutustevahelise koordineerimisnõukogu kaudu, mis on tõhus foorum teabe ja ülesannete jagamiseks. Nõukogu tagab ka selle, et riiklikku strateegiat ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise tegevuskava rakendatakse nõuetekohaselt. Teabe kogumise ja kuritegevusega seonduva teabe analüüsimise suutlikkus Gruusias võimaldab põhjalikult ohtusid hinnata. Organiseeritud kuritegevuse tõkestamise sihttase on saavutatud. 2.3.1.2. Inimkaubandus

Gruusia on teinud märkimisväärseid edusamme inimkaubanduse vastase võitluse valdkonnas. Õigusaktid on täielikud ning peamiste osaliste koondamiseks ja rahaliste vahendite eraldamiseks vajalikud infrastruktuurid on olemas. Samuti on võetud kohustus pakkuda töötajatele jätkukoolitust ja viia läbi ulatuslik programm üldsuse teadlikkuse suurendamiseks kogu riigis. Siiski esineb olulisi puudusi seoses kaitsetute ohvrite, eelkõige lastega seonduvate probleemide lahendamisel. Põhikirjajärgsete volitustega tööinspektsioonisüsteemi puudumine ei võimalda piisavalt tegeleda sunniviisilise töö eesmärgil toimuva inimkaubandusega. Muret tekitab seni vähelevinud juhtumite pidevalt suurenev arv, aga ka suutmatus kohaldada õigusakte, mis hõlmavad inimkaubanduse ohvritele pakutavate teenuste kasutajaid. Inimkaubanduse tõkestamise sihttase on osaliselt saavutatud ja väljavaated edasisteks edusammudeks on head. Gruusia ametiasutustel soovitatakse: Vaadata läbi inimkaubanduse ohvritele teenuste osutamine, eelkõige olemasolevate varjupaikade korraldus ja toimimine, et tagada nende isikute vajaduste nõuetekohane täitmine, kellega on kaasas lapsed. Vaadata läbi psühholoogilise, meditsiinilise ja õigusalase abi osutamine, et kõigil teadaolevatel ja võimalikel ohvritel oleks abile parem juurdepääs. Vaadata läbi tööinspektsiooni staatus, töövaldkond ja volitused, et tagada selle suutlikkus selgitada välja tööalase ekspluateerimise ja sunniviisilise tööga seonduvad probleemid ja nendele reageerida. Astuda samme ennetavate ja jälitusteabel põhinevate uurimismenetluste laialdasemaks kasutamiseks ekspluateerimise kõigi vormide puhul. Töötada välja töökindel lähenemisviis, et võidelda inimkaubanduse ohvriks langenud naiste kaubanduslikul eesmärgil seksuaalse ärakasutamise ja tööjõuna ekspluateerimise vastu, tagades neile võimaluse anda tunnistusi ja pöörates tähelepanu nõudlusele selliste teenuste järele. Vaadata läbi andmete kogumine ja analüüs kõigis nimetatud valdkonnas tegutsevates organisatsioonides kogu riigis ning andmete kogumist ja analüüsi parandada, et saada täpsemaid andmeid ekspluateerimise kohta arvude, soo, vanuse, rahvuse ja ekspluateerimise liigi lõikes. Vaadata läbi eri vihjeliinid, et suurendada juhtumitest teatamist avalikkuse ja ohvrite poolt. Suurendada koostööd ja partnerlust peamiste Europoli poolt kindlaks määratud sihtkohtade ja allikatega, näiteks Türgi, Aserbaidžaani, Kõrgõzstani, Usbekistani ja Armeeniaga. 2.3.1.3. Korruptsiooni ennetamine ja selle vastu võitlemine Korruptsiooni vastu võitlemiseks on vastu võetud või on menetlemisel märkimisväärne hulk meetmeid, mille eesmärk on tugevdada institutsioonilist ja õigusraamistikku. Valitsus võttis vastu avaliku teenistuse reformimise kava novembris 2014. Veebruaris 2015 võttis Gruusia vastu riikliku korruptsioonivastase strateegia ja tegevuskava aastateks 2015–2016. Jaanuaris 2015 loodi peaprokuröri büroo juurde spetsialiseerunud korruptsioonivastase võitluse üksus. Üksuse ülesanne on uurida kõrgetasemelisi korruptsioonijuhtumeid ja esitada nende kohta süüdistus. Peaprokuröri ametisse nimetamine ja ametist vabastamine peab toimuma avatud, tulemusi arvestaval, objektiivsel ja läbipaistval viisil, ilma et seda poliitiliselt mõjutataks. Jätkata tuleb praeguste tõhustatud kaitsemeetmete kohaldamist kokkuleppemenetluse raames sõlmitud selliste kokkulepete võimaliku kuritarvitamise suhtes, mille on sõlminud vahistatud isikud, pidades eelkõige silmas 2012. aasta eelseid kuritarvitusi. Tähelepanelikult tuleb jälgida selliste praegu töötavate kohtunike uuesti ametisse nimetamist, kelle 10aastane ametiaeg on lõppemas, sest sellel võib olla õigusemõistmisele laiem mõju. Selline uuesti ametisse nimetamine toimub, välja arvatud juhul, kui on olemas faktilised põhjused, mis õigustavad praktiseeriva kohtuniku ametist tagandamist. Korruptsioonivastane kriteerium on osaliselt täidetud ja väljavaated edasisteks edusammudeks on head. Gruusia ametiasutustel soovitatakse:

Jätkata avaliku teenistuse reformi, võttes kooskõlas rahvusvaheliste tavadega vastu avaliku teenistuse seaduse, milles nähakse ette professionaalse ja apoliitilise avaliku teenistuse raamid ja standardid. Näha seaduses ette täiendavad kaitsemeetmed, mis hõlmavad avaliku teenistuse ameti juhi ametist vabastamist. Seada sisse vara deklaratsioonide süstemaatiline kontroll, mida toetaks karistuste süsteem, et vältida alusetut rikastumist, huvide konflikte ja vastuolusid. Uued õigusaktid, millega reguleeritakse vara deklaratsioonide kontrollimist, peaksid sisaldama põhjalikku kontrollimenetlust, mis võimaldab välja selgitada alusetu rikastumise, huvide konfliktid ja vastuolud. Tuleks lisada asjakohaseid hoiatava mõjuga karistusi. Kontrollimiste läbivaatamiseks tuleb asutada amet või määrata selleks juba mõni olemasolev asutus. Tagada, et eeskirjades, millega nähakse ette riigihankelepingute puhul hankemenetlusest loobumise kriteeriumid, oleks selgelt kindlaks määratud täpsed asjaolud, mille puhul seda võib teha, ning menetlused, mida tuleb järgida. Sellistest menetlustest tuleb avalikult teatada ja vastuväited ära kuulata. Hankemenetlusest loobumise otsuse puhul on vajalik riigihangete ameti sõltumatu heakskiit. Tugevdada veelgi rikkumisest teatajate praktilist kaitset, kehtestades eeskirjad ja menetlused, mis tagavad ohutu teatamise ja suurendavad avalike teenistujate teadlikkust rikkumisest teatamise kohta. Jätkata tööd Euroopa Nõukogu riikide korruptsioonivastase ühenduse kõigi soovituste rakendamiseks. 2.3.1.4. Rahapesu ja terrorismi rahastamine Gruusia on viimase aasta jooksul teinud märkimisväärseid edusamme. Õiguslik raamistik on nüüd suures osas kooskõlas ELi ja rahvusvaheliste standarditega ning institutsiooniline raamistik, asutustevaheline koostöö ja haldussuutlikkus on enamasti paigas. Rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu võitlemise strateegia ja tegevuskava rakendamist tuleks jätkata nagu kavandatud. Praktilised kogemused terrorismi rahastamise valdkonnas on piiratud, kuid Gruusia ametiasutused on vajaduse korral valmis neid probleeme käsitlema. Kokkuleppemenetluse süsteemi laialdane kasutamine sisaldab ohtu, et kurjategijad võivad leida võimalusi ebaseadusliku vara konfiskeerimise vältimiseks. Rahapesuga seonduv sihttase on peaaegu saavutatud. Gruusia ametiasutustel soovitatakse: Tugevdada sularaha piiriülest liikumist käsitlevat õiguslikku raamistikku ja parandada selle elluviimist. Kasutada kuritegeliku vara konfiskeerimiseks paremini ära olemasolevat õigusraamistikku. Täita finantsjärelevalve talituses vabad töökohad. Tagada, et Gruusia Keskpanga metoodika ja kaugkontrolli üksus alustab tegevust täiskoosseisus, ja ühtlasi tagada, et riikliku kindlustusjärelevalve juurde luuakse eraldi kaugjärelevalve üksus. Tegeleda senisest rohkem teavitustegevuse ja teadlikkuse suurendamisega üksustes, kes üldse ei koosta aruandeid või koostavad neid vähe. 2.3.1.5. Uimastid

Märkimisväärset edu on saavutatud riikliku uimastitevastase strateegia ja tegevuskava elluviimisel, mille võttis vastu asutustevaheline uimastite kuritarvitamisega võitlemise koordineerimisnõukogu. Eelkõige on tehtud edusamme uimastite nõudluse pärssimisel, nende tekitatud kahju vähendamisel ning ravi ja rehabilitatsiooni kättesaadavuse parandamisel. Erinevate projektide ja programmide kaudu on suurendatud noorte teadlikkust uimastite kahjulikkusest ja nendega kaasnevatest ohtudest. Uimastite pakkumise vähendamiseks on tehtud märkimisväärseid jõupingutusi õiguskaitsemeetmete ja ametite vahelise koostöö parandamise kaudu. Märkimisväärset edu on saavutatud peamiselt õiguskaitseasutuste töökorra, menetluste ja andmebaaside loomise ning vajalike seadmete ja koolituse pakkumise vormis. Edusammudest hoolimata tugineb riiklik uimastipoliitika siiski pigem vaid karistustele kui sõltuvusest vabanemise meetmetele. Uimastitega seotud sihttase on osaliselt saavutatud ja väljavaated edasisteks edusammudeks on head. Gruusia ametiasutustel soovitatakse: Tugevdada riikliku uimastipoliitika osana uimastite pakkumise vähendamist, viies sealhulgas ellu seadusandlikud muudatused, et teha õiguslikus raamistikus vahet uimastite omamisel isikliku kasutamise ja teistele müümise eesmärgil. Kaaluda kohtuliku kontrolli sisseviimist politsei teostatavate etteteatamata narkojoobe kontrollide suhtes. 2.3.2. Õigusalane koostöö kriminaalasjades Õigusliku ja institutsioonilise raamistiku rakendamine Gruusias on piisavalt hea, et Gruusiat saab käsitleda stabiilse ja usaldusväärse partnerina kriminaalasjades tehtava rahvusvahelise õigusalase koostöö kontekstis. Selle raamistiku siseriiklikke ja rahvusvahelisi õiguslikke vahendeid on ajakohastatud ja neid kohaldatakse viisil, mis võimaldab raskete kuritegude valdkonnas teha rahvusvahelist koostööd. Ettevalmistused operatiivkoostööd käsitleva kokkuleppe sõlmimiseks Eurojustiga on jõudnud lõppstaadiumisse. Kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö sihttase on saavutatud. 2.3.3. Õiguskaitsealane koostöö Õiguskaitseorganid teevad koostööd kuritegevuse vastu võitlemisel, täites seda ülesannet kaasaval ja multidistsiplinaarsel viisil (nõukogu, komiteede ja asutustevahelise kooskõlastamise kaudu). Uurijate ja prokuröride vaheline suhtlus on hea ning asutustevaheline piisav koostöö on tagatud. Gruusia ametiasutuste käsutuses on vajalikud seadmed, mis toetavad uurimistegevust ja süüdistuste esitamist. Siseministeeriumi kohtuekspertiisi osakonna ja riikliku kohtuekspertiisi suutlikkus on heal tasemel. Kahepoolne rahvusvaheline koostöö ELiga süveneb, sest liikmesriikidega sõlmitakse koostöölepingud. Õiguskaitseasutuste koostöö sihttase on peaaegu saavutatud. Gruusia ametiasutustel soovitatakse:

Alustada kõiki ohtusid hõlmavate korrapäraste hindamisaruannete koostamist, hõlmates kõiki tulevasi suundumusi ja tekkivaid ohtusid, võttes aluseks jälitusteabel põhineva politseitöö ja pideva hindamise. Viia läbi rahvusvahelise koostöö ulatust operatiivtasandil käsitlev teadlikkuse suurendamise programm politseis ja peaprokuratuuris, sealhulgas eri piirkondades. 2.3.4. Andmekaitse Isikuandmete kaitset käsitlevate õigusaktide rakendamine nii avalikus kui ka erasektoris on Gruusias rahuldav ning andmekaitse sõltumatu järelevalveasutus toimib tõhusalt. Riik on eraldanud vajalikud inim- ja finantsressursid, viinud läbi koolitusprogramme ja suurendanud andmekaitsealast teadlikkust. Ettevalmistused operatiivkoostööd käsitleva kokkuleppe sõlmimiseks Eurojustiga on jõudnud lõppstaadiumisse. Isikuandmete kaitse sihttase on saavutatud. 2.4. Teemarühm 4. Välissuhted ja põhiõigused Gruusia on teinud selles valdkonnas lühikese aja jooksul märkimisväärseid edusamme. Vajalik õigusraamistik kodakondsuse, liikumisvabaduse (ränne) ja mittediskrimineerimise kohta võeti vastu 2014. aastal. 2.4.1. Gruusias liikumise vabadus Uus õiguslik raamistik, millega muudeti märkimisväärselt välismaalaste ja kodakondsuseta isikute staatust, võeti vastu 2014. aastal. Õigusaktide muudatused annavad Gruusias elavatele välisriikide kodanikele võimaluse seal seaduslikult viibida. Gruusias liikumise vabadus on Gruusia kodanikele, riigis seaduslikult viibivatele välismaalastele ja kodakondsuseta isikutele tagatud ning põhjendamatuid piiranguid ega diskrimineeriva iseloomuga meetmeid ei ole. Liikumisvabaduse sihttase on saavutatud.

2.4.2. Reisi- ja isikut tõendavate dokumentide väljastamise tingimused ja menetluseeskirjad Täielik ja tõhus juurdepääs reisidokumentidele ja isikut tõendavatele dokumentidele on tagatud kõigile Gruusia kodanikele, sealhulgas naistele, lastele, puudega inimestele, riigisisestele põgenikele, vähemuste hulka kuuluvatele inimestele ja teistele haavatavatele rühmadele. Reisi- ja isikut tõendavate dokumentide väljastamise sihttase on saavutatud. 2.4.3. Kodanike õigused, sealhulgas vähemuste kaitse Diskrimineerimisvastaste õigusaktide ja poliitika tõhus rakendamine kujuneb järk-järgult kohtupraktika ja pretsedentide alusel, vaatamata sellele, et praegu on pooleli teatavad diskrimineerimisega seotud kohtuasjad. See areng on seotud diskrimineerimisvastase seaduse jõustumisega, millega luuakse õiguslik raamistik võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise tagamiseks, ning selle rakendamise meetmetega, mille puhul on tähtis roll inimõiguste kaitsja bürool. Seoses diskrimineerimisvastase seaduse teatavate sätetega tuleb olla valvas, et tagada piisav ja tõhus kaitse diskrimineerimise eest praktikas ja mis tahes erandite kohaldamine kooskõlas vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega ning rahvusvaheliste ja Euroopa standarditega. Mis puutub riikliku inimõiguste strateegia ja tegevuskava rakendamisse, on peaministri büroo inimõiguste sekretariaat töötajatega täielikult komplekteeritud ja 2014. aastaks kavandatud tegevus on ellu viidud. Viimastel aastatel on saavutatud märkimisväärset edu ka rahvusvähemuste kaitsmisel ja nende integratsiooni edendamisel. Gruusia on alustanud ettevalmistusi Euroopa piirkondlike või vähemuskeelte hartale allakirjutamiseks ning oma õigusaktide ühtlustamiseks vastavalt harta sätetele. Lisaks valmistatakse ette riigikeele seaduse vastuvõtmist. Kodanike õiguste sihttase on peaaegu saavutatud. Gruusia ametiasutustel soovitatakse: Suurendada jõupingutusi ja jätkata neid, et suurendada riigi esindajate ja ühiskonna teadlikkust võrdõiguslikkuse, sallivuse ja mitmekesisuse küsimustes. Tõhustada jõupingutusi, et suurendada vähemuskogukondade teadlikkust kodanike õigustest, riiklikest teenustest ja olemasolevatest toetustest. Võtta vastu uus strateegia ja tegevuskava, et edendada sallivust ja integratsiooni, võttes täielikult arvesse eelmise tegevuskava rakendamisel omandatud kogemusi, nähes ette piisavad rahalised vahendid selle tõhusaks rakendamiseks ning luues tõhusa järelevalvesüsteemi koos vastavate sihttasemete ja näitajatega. Jätkata õigusvaldkonna spetsialistide koolitamist tihedas koostöös kodanikuühiskonna, rahvusvaheliste organisatsioonide ja rahastajatega, võttes nõuetekohaselt arvesse riikliku kaitsja esitatud seadusandlikke ettepanekuid.