ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
8.

on seisukohal, et parlamendi eelarvet käsitlev juhatuse ja eelarvekomisjoni ühine töörühm võib – lähtudes tema 2012. aastal alustatud tööst – olla selles reformiprotsessis kasulik, tuvastades kokkuhoiuvõimalusi ja mõeldes selle üle, kuidas tõhusust suurendada ning esitades oma ideid eelarvekomisjonile; märgib, et töörühm on juba suuresti saavutanud talle 2011. aasta lõpus seatud eesmärgid, eelkõige seoses reisikulude vähendamisega; lähtudes töörühma esialgsetest järeldustest, mis põhinevad muu hulgas võrdlusuuringutel, mille käigus võrreldi Euroopa Parlamendi eelarvet USA Kongressi eelarve ja liikmesriikide valimi eelarvetega, ergutab töörühma tegevust jätkama ning koostama vastav tegevuskava, mis esitatakse nii eelarvekomisjonile kui ka juhatusele parlamendi 2014. aasta eelarvemenetluses arvessevõtmiseks; tuletab meelde oma 23. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni (6), milles väljendas ootust, et need uuringud pakuvad „pikaajalist kokkuhoidu Euroopa Parlamendi eelarves ja ideid tõhususe parandamiseks 2013. ja sellele järgnevatel aastatel”; märgib, et Euroopa Parlamendi üldised kulud on elaniku kohta madalamad kui võrreldavatel liikmesriikide parlamentidel ja USA Kongressil; märgib lisaks, et on vaja tugevdada Euroopa Parlamendi kontrollifunktsiooni ja pakkuda talle toetust paremini suunatud uuringutega, et parlament saaks täita oma demokraatliku esindamise rolli;
14.

tuletab meelde, et fondist antavat toetust tuleks kasutada eelkõige tööotsinguteks ja koolitusteks, mitte otsesteks rahalisteks hüvitisteks; märgib, et kui need hüvitised on osa paketist, siis peaksid need olema täiendavat laadi ega tohiks mitte mingil juhul asendada liikmesriigi õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt liikmesriigi või ettevõtete poolt maksmisele kuuluvaid hüvitisi; märgib sellega seoses, et uues fondi määruses aastateks 2014–2020 piiratakse rahaliste hüvitiste sisaldust paketis 35 %ga meetmete maksumusest ning et seetõttu toetuste ebaproportsionaalne osakaal ei kordu uue määruse kohaldamisel;
6.

väljendab heameelt asjaolu üle, et selleks, et töötajad saaksid kiiret abi, otsustasid Saksamaa ametiasutused alustada individuaalsete teenuste osutamist mõjutatud töötajatele 1. jaanuaril 2013. aastal, varakult enne lõpliku otsuse saamist esildatud kooskõlastatud paketi jaoks fondist toetuse saamise kohta; märgib, et koondatud töötajad on enne fondi meetmetes osalemist saanud toetust ka ESFist; väljendab heameelt asjaolu üle, et Saksamaa ametiasutused on kinnitanud, et liidu fondidest topeltrahastamise vältimiseks on võetud vajalikud ettevaatusabinõud;
14.

märgib, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; rõhutab, et Soome ametiasutused on kinnitanud, et toetuskõlblikele meetmetele ei anta toetust liidu muudest rahastamisvahenditest; tuletab meelde, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist komisjoni aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivatele eeskirjadele ja hoida ära liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamine;
3.

kordab, et selle instrumendi kasutuselevõtmisega, nagu on ette nähtud nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artiklis 11, toonitatakse veel kord, et liidu eelarve peab olema järjest paindlikum;
C.

arvestades, et komisjon on seisukohal, et kõige asjakohasem viis nende liikmesriikide abistamiseks on Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) vahendite suurendamine;
A.

arvestades, et pärast kõigi võimaluste uurimist jaotada kulukohustuste assigneeringud ümber rubriigi 1b piires on selge, et kasutusele on vaja võtta paindlikkusinstrument;
3.

on seisukohal, et nagu komisjon on korduvalt öelnud, võimaldab paranduseelarve projekti nr 8/2013 täies mahus vastuvõtmine liidul täita 2013. aasta lõpuks kõik oma juriidilised kohustused; on aga mures selle pärast, et kuigi makseid suurendatakse kokku 11,2 miljardi euro võrra (paranduseelarve projekt nr 2/2013 ja paranduseelarve projekt nr 8/2013), on – nagu komisjon 26. septembril 2013. aastal toimunud viimatisel maksete teemalisel institutsioonidevahelisel kohtumisel märkis – ikkagi oodata, et järgmisse aastasse tuleb siiski üle kanda umbes 20 miljardi euro eest 2007.–2013. aasta ühtekuuluvusprogrammidega seotud maksetaotlusi; rõhutab, et olukord on kriitiline ka muude programmide puhul, mis ei kuulu rubriiki 1b;
märgib, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; rõhutab, et Hispaania ametiasutused on kinnitanud, et toetuskõlblikele meetmetele ei anta toetust liidu muudest rahastamisvahenditest; tuletab meelde, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist komisjoni aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivate eeskirjadega ja hoida ära liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamine;
4.

mõistab, et see tekitab liikmesriikide eelarvetele märkimisväärse koormuse, kuid rõhutab, et see tulupoole tehniline korrigeerimine ei tohiks toimuda selle arvelt, et põhjendatud maksevajadused, mille komisjon tegi kindlaks juba paranduseelarve projektides 8 ja 9/2013, jäävad täielikult katmata; tuletab nõukogule meelde tema seisukohta, mis põhines varasemate aastate kunstlikul alaeelarvestamisel, ja rõhutab sellega seoses, et 2007.–2013. aasta eelarvete summa on 60 miljardi euro võrra väiksem kui 2007.–2013. aastaks kokku lepitud finantsraamistiku maksete üldine ülemmäär, ning et 2007.–2013. aasta eest on liikmesriikidele tegelikult tagasi kantud 12 miljardi euro suurune koguülejääk, sest nende kogurahvatulupõhiste osamaksete summat on selle summa võrra vähendatud;
86.

on seetõttu väga mures selle pärast, et rubriigi 5 ja halduskulude vaheülemmäära piiresse jääv maksete varu on peaaegu olematu ja kulukohustuste varu on ebapiisav; tuletab meelde, et määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 203 kohaselt on halduskulud liigendamata assigneeringud ja seetõttu on määrav kahest ülemmäärast madalaim; kordab, et väljamaksmata palkade korrigeerimise katmiseks võib olla vaja täiendavaid maksete assigneeringuid, ja hoiatab selle eest, et ühtlasi võib kulukohustuste puhul tekkida probleem varuga;
15.

märgib, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; rõhutab, et Itaalia ametiasutused on kinnitanud, et toetuskõlblikele meetmetele ei anta toetust liidu muudest rahastamisvahenditest; tuletab meelde, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist ka komisjoni aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivatele eeskirjadele ja hoida ära liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamine;
14.

märgib, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; rõhutab, et Itaalia ametiasutused on kinnitanud, et toetuskõlblikele meetmetele ei anta toetust liidu muudest rahastamisvahenditest; tuletab meelde, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist komisjoni aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivatele eeskirjadele ja hoida ära liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamine;
2.

tuletab meelde, et selle paranduseelarve projekti vastuvõtmisega väheneb liikmesriikide kogurahvatulu põhine osamakse liidu eelarvesse, mis kompenseerib seega osaliselt nende osamakseid paranduseelarve nr 2/2013 rahastamiseks; toonitab seetõttu, et nende kahe dokumendi suhtes kohaldatakse ühist vastuvõtmise ajakava, kuna nad on poliitiliselt tihedalt seotud;
2.

mõistab, et komisjon tegi algselt ettepaneku suurendada makseid kokku 11,2 miljardi euro võrra, et mitte ohustada mitmeaastase finantsraamistiku kohast 2013. aasta maksete ülemmäära ja hoida sellega ära praegu kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku muutmine; väljendab sellegipoolest kartust, et see ei pruugi olla piisav kõigi kuni 2013. aasta lõpuni esitatavate maksenõuete katmiseks; tuletab eelkõige meelde, et liikmesriigid esitavad enamiku rubriigi 1b alla kuluvaid arveid tavaliselt iga eelarveaasta lõpupoole, et hoiduda võimalikest kulukohustustest vabastamistest n+2 ja n+3 eeskirjade kohaldamisest tulenevalt;
E.

arvestades, et täiendavad kohtuametnikud võiksid leevendada Euroopa Lidu Kohtu halduskoormust, mis on põhjustatud sellest, et nõukogu ei ole kuni tänaseni jõudnud kokkuleppele süsteemis, kuidas luua täiendavaid kohtuniku ametikohti Üldkohtus (vaatamata sellele, et sellise reformi vajadust pole kahtluse alla seatud), ning arvestades, et sellised ametikohad sisalduvad ka juba komisjoni esitatud 2014. aasta eelarveprojektis;
2.

rõhutab, et selle loodusõnnetuse tagajärjel kannatanud riikidele tuleb Euroopa Liidu Solidaarsusfondist rahalist abi anda kiiresti; peab kahetsusväärseks, et ka see kord otsustas nõukogu mitte kasutada enne paranduseelarve kohta seisukoha võtmist aluslepingu protokolli nr 1 artiklis 4 ette nähtud võimalust liikmesriikide parlamentide teavitamiseks mõeldud 8-nädalast ajavahemikku kiireloomulisuse tõttu lühendada;
B.

arvestades, et kontrollikoda märkis, et ta sai piisava kindluse selle kohta, et agentuuri 2012. aasta raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud seaduslikud ja korrektsed;
17.

tunnustab komiteed iga-aastase tegevusaruande püsiva kvaliteedi ja selle eest, et komitee esitas põhjaliku iga-aastase mõjuaruande, mis on komitee töö hindamiseks oluline vahend; märgib rahuloluga, et iga-aastases tegevusaruandes on esitatud ülevaatlik tabel kõikide komitee käsutuses olnud inimressursside kohta;
4.

märgib murega, et 2012. aastasse kanti üle 3 200 000 euro suuruses summas kulukohustustega seotud assigneeringuid (65,13 % kõigist majandusliku sõltumatuse ajavahemiku kulukohustustega seotud assigneeringutest); tuletab ametile meelde, et ülekandmiste nii suur osakaal on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega; palub ametil seetõttu oma tulemuslikkust selles osas parandada; võtab siiski teadmiseks, et ülekandmised tulenevad peamiselt aasta lõpu seisuga veel laekumata või maksmata arvetest ning ekspertidega seotud kulude hüvitamisest; võtab samuti teadmiseks, et ligi 800 000 eurot puudutavad ameti ruumes 2012. aastal tehtud remonditöid, mille eest tehakse maksed peale arvete lõplikku heakskiitmist;
188.

toetab soovitusi ja häid tavasid vigade vähendamiseks liigpüüdlikkuse probleemi lahendamise kaudu, nagu on soovitatud Euroopa Parlamendi uuringus „Gold-Plating in the EAFRD: To what extent do national rules unnecessarily add to complexity and, as a result, increase the risk of errors?” („EAFRDga seotud liigpüüdlikkus. Mil määral suurendavad riigisisesed eeskirjad tarbetult keerukust ja selle tagajärjel ka vigade riski?”); märgib, et liigpüüdlikkusel on vorme, mille puhul kasu on suurem kui kulud ja mille puhul reguleerimine on õigustatud (nn hea liigpüüdlikkus), kuid paljudel muudel juhtudel on liigpüüdlikkus ebaproportsionaalne ja kulud on saadavast kasust suuremad (nn halb liigpüüdlikkus); nõuab, et viimaste suhtes võetaks midagi ette;
2.

märgib murega, et kontrollikoja aruande kohaselt oli keskusel 2012. aasta lõpus rahalisi vahendeid ja lühiajalisi deposiite summas 35 miljonit eurot; märgib, et keskus ei saa aasta keskel hindu kohandada, et tulusid ja kulusid tasakaalustada, küll aga on keskus teinud mõnel korral oma klientidele tagasimakseid, mille eesmärk on olnud tulemi vähendamine; kutsub keskust üles pakkuma koos komisjoniga välja meetmeid olukorra parandamiseks;
8.

võtab teadmiseks fondi esitatud teabe selle kohta, et alates 2011. aastast on fondis kasutusel juhatuse liikmete võimalike huvide konfliktide jälgimise ja neist aruandmise süsteem ning fondi veebisaidil on avaldatud asjaomased vormid; märgib peale selle, et fondi juhatus arutas huvide konfliktide tuvastamise ja haldamise põhjalikku strateegiat oma 25. oktoobri 2013. aasta koosolekul ja selle alusel toimub praegu strateegia lõplik sõnastamine, et avaldada see 2014. aasta esimeses kvartalis; palub fondil esitada vastuvõetud dokument eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile;
12.

märgib, et amet on vaadanud läbi oma poliitika võimalike huvide konfliktidega tegelemiseks; märgib, et sellekohaste üksikasjade avaldamine kuulub personalieeskirjade ja teenistustingimuste kohaselt ameti ametnike ja muude teenistujate kohustuste hulka, milline teave on selgelt esitatud ameti veebilehel; märgib samuti, et lisaks kohustuste deklaratsioonile, mis allkirjastatakse teaduskomitee liikmeks saades, on vaja alla kirjutada ka iga-aastasele huvide deklaratsioonile;
28.

nõustub kontrollikoja järeldusega, et ühised tehnoloogiaalgatused on loodud selleks, et toetada pikaajalisi tööstusinvesteeringuid kindlates teadusuuringute valdkondades; märgib siiski, et keskmiselt on kulunud ühisele tehnoloogiaalgatusele finantsilise iseseisvuse andmiseks kaks aastat ja komisjon jääb tavaliselt vastutavaks ühe kolmandiku ühiste tehnoloogiaalgatuste eeldatava tegutsemisaja eest;
13.

märgib, et Euroopa Kohtus on tõlketeenistuses töötavate inimeste arvu osakaal kõigi liidu institutsioonide hulgas suurim, sest 47,3 % töötajatest töötavad tõlkijate või tõlkidena; mõistab, et Euroopa Kohus on kohustatud kohtuasju menetlema kõigis liidu 24 ametlikus keeles ja tõlkima kõik oma otsused ametlikesse keeltesse; on aga seisukohal, et Euroopa Kohtu tõlketeenistust on võimalik ratsionaliseerida;
16.

on veendunud, et eelkõige tuleks ülimalt hoolikalt käsitleda finantshuve ning et ekspertidel tuleks paluda esitada teave selle kohta, kas nende huvid tasustati või mitte; on veendunud, et huvide tasustamise korral tuleks täpsustada ka summa; on arvamusel, et amet ei tohiks leppida praeguse tavaga, mille kohaselt näitavad eksperdid oma huve anonüümsena, kasutades näiteks väljendit „eraettevõte”;
10.

võtab teadmiseks ameti esitatud teabe selle kohta, et 2012. aastal viis komisjoni siseauditi talitus läbi põhjaliku riskianalüüsi, et määrata kindlaks auditiprioriteedid järgmiseks kolmeks aastaks; märgib, et siseauditi talitus esitas 2012. aasta 3. detsembril 2013.–2015. aasta lõpliku strateegilise auditikava, milles on kindlaks määratud teemad, mida siseauditi talitus nimetatud perioodil ametis peab auditeerima; märgib, et siseauditi talitus kontrollis ka ameti esitatud dokumente ja selle käigus selgus, et 31. detsembri 2012. aasta seisuga ei olnud pooleli ühegi kriitilise tähtsusega soovituse elluviimine; märgib aga murelikult, et nelja väga olulist soovitust ei jõutud rakendada tähtpäevaks, mille amet oli kindlaks määranud esialgsetes tegevuskavades; märgib, et kaks neist soovitustest on nüüdseks ellu viidud;
1.

märgib murelikult, et amet kandis järgmisse eelarveaastasse üle 1 200 000 euro oma ruumide ümberehitamiseks seoses küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse asutamisega; märgib, et kuigi amet leppis ümberehitustes asukohariigiga kokku juulis 2012, kirjutati vajalike tööde lepingule alla alles 2013. aasta aprillis; märgib lisaks, et amet kandis järgmisse eelarveaastasse üle 100 000 euro seoses uue personalihaldussüsteemi kasutuselevõtmisega; väljendab muret selle pärast, et kumbki ülekandmine ei vastanud aasta lõpu seisuga võetud juriidilistele kohustustele ning seega ei olnud need eeskirjadega kooskõlas; palub ametil astuda samme selleks, et sarnaseid olukordi edaspidi ära hoida, ning esitada selle kohta aruande 2012. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise järelmeetmete raames;
17.

on seisukohal, et videokonverentside pidamine on äärmiselt kasulik, kuna aitab saavutada kokkuhoidu ja suurendada samal ajal tõhusust, võimaldades eri paigus asuvatel liikmetel osaleda ühel konverentsil; palub, et parlamenti teavitataks Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee olemasolevate vahendite kasutamisel tehtavatest edusammudest;
14.

võtab teadmiseks ameti esitatud teabe selle kohta, et komisjoni siseauditi talitus korraldas 2012. aastal auditi, et hinnata ja kinnitada ameti talitluspidevuse juhtimisega seotud sisekontrollisüsteemide nõuetekohasust ja kohaldamise tulemuslikkust, ja et selle tulemusel anti kolm olulist soovitust ning et amet koostas üksikasjaliku tegevuskava, mille siseauditi talitus heaks kiitis; märgib, et siseauditi talitus võttis ka oma varasemate auditite suhtes järelmeetmeid, mille põhjal selgus, et 20 soovitusest on 17 nõuetekohaselt rakendatud;
2.

võtab teadmiseks kolledži esitatud teabe selle kohta, et — kõrge ülekandmiste määr oli tingitud peamiselt asjaolust, et 2011. aasta viimastel kuudel toetuslepingute alusel korraldatud koolitustega seotud kulud kuulusid hüvitamisele alles 2012. aasta alguses ning et tühistamised on selgitatavad peamiselt sellega, et toetuse saajad liikmesriikides korraldasid kursuseid väiksema eelarvega kui esialgu kavandatud; — eelarve täitmise jälgimine ja konkreetsete kulukohustuste kasutamise jälgimine on paranenud ning täiendavalt pööratakse tähelepanu ülekantud kulukohustustele; — finantsjuhtimise parandamiseks ja selleks, et vältida selliste olukordade kordumist, nagu koolituste ja seminaridega seotud valedelt eelarveridadelt tehtud maksed, rakendas kolledž eelarvestruktuuri ratsionaliseerimisprotsessi, vähendades koolitustega seotud kulukohustuste loomiseks kasutatavate eelarveridade hulka; — on välja arendatud uus menetlus eelarveliste ümberpaigutuste jaoks, mis eeldatavasti heaks kiidetakse, ning et täiustatud eelarvestruktuur koos eelarve täitmise suurendatud järelevalvega ning täiustused eelarvemenetlustes peaksid hakkama ümberpaigutusi vähendama;
3.

peab tervitatavaks asjaolu, et 2013. aasta septembriks oli asutus lõpule viinud kaks parandusmeedet, mida kontrollikoda oli soovitanud oma 2011. aasta kommentaarides; tuletab meelde, et see protsess tuleb täielikult lõpule viia; märgib, et parandusmeetmete võtmine on pooleli ja neid on igal juhul vaja;
11.

võtab teadmiseks, et kontrollikoda testis valimit, mis koosnes viiest põhitegevusega seotud hankemenetlusest; märgib, et toetuste puhul saadi keskmiselt ainult üks pakkumine menetluse kohta, kuid see kajastab menetluste ülimalt spetsiifilist olemust ja liidu tuumasünteesienergia programmi tulemust Euroopa tuumasünteesialase teadusruumi loomisel, mida iseloomustab jõupingutuste minimaalne kattuvus ja tihe koostöö samas valdkonnas tegutsevate meeskondade vahel; täheldab, et viimane avaldub selles, et valdavalt kõikide F4E toetustaotluste esitamise kutsete alusel esitatud taotluste taga on üleeuroopalised konsortsiumid; nõuab tungivalt, et ühisettevõte töötaks välja konkreetsete meetmete ja tähtaegadega tegevuskava konkurentsi maksimeerimiseks ning järgiks parima hinna ja kvaliteedi suhte põhimõtet projektikonkursi ettevalmistamise, avaldamise, hindamise ja lepingute sõlmise ja haldamise etappides;
55.

nõuab, et EAFidest antavate rahaliste vahenditega toetataks Kongo DV kesksete õigusasutuste pikaajalist restruktureerimist, et tagada õigusriigi rajamise jätkusuutlikkus selles riigis; märgib sellega seoses, et kahele programmile – REJUSCO ja PAG – anti 9. EAFist vastavalt 7,9 miljonit eurot ja 9 miljonit eurot toetust; peab kahetsusväärseks asjaolu, et nende programmidega ei saavutatud eeldatavaid tulemusi, ja võtab teadmiseks selle, et komisjoni rahalist toetust REJUSCO-le on sellest tulenevalt vähendatud ja rahalise toetuse andmine programmile PAG on lõpetatud; palub komisjonil hinnata nende kahe programmi ettevalmistamisel ja rakendamisel ilmnenud konkreetseid puuduseid, et töötada õigussüsteemi reformimiseks välja jätkusuutlikumad programmid, mille eesmärgid on 11. EAFi raames paremini kohandatud;
5.

peab kahetsusväärseks, et amet kandis järgmisse eelarveaastasse üle II jaotise (ameti hoone ja sellega seotud kulud) kulukohustustega seotud assigneeringutest 1 700 000 eurot, mis moodustas 81 % kogu jaotise 2 kulukohustustega seotud assigneeringutest; märgib, et need ülekantud assigneeringud on seotud peamiselt energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse rakendamisega, mis on praegu pooleli; juhib ameti tähelepanu kontrollikoja tähelepanekule selle kohta, et kuna määruse rakendamine on seotud ameti põhitegevusega, siis oleks tulnud seda tegelikult rahastada III jaotisest;
1.

tuletab meelde, et Euroopa Parlament oli peamisi tegutsejaid asutuse (nagu ka Euroopa Pangandusjärelevalve ja Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) loomisel, mis on üks kolmest Euroopa majandus- ja finantsjärelevalveasutusest, mis on endiselt alles ülesehitamise etapis; on seetõttu seisukohal, et Euroopa tasandil koordineerimine vajab veel parandamist;
7.

märgib, et 2012. aasta detsembri lõpu seisuga oli ühisettevõttel raha ja raha ekvivalente summas 12,3 miljonit eurot; märgib, et see on vastuolus eelarve tasakaalu põhimõttega; tuletab meelde, et ühisettevõttel on vaja võtta konkreetseid meetmeid eelarve tasakaalu saavutamiseks, ning nõuab, et ühisettevõte võtaks koos komisjoniga kõik vajalikud meetmed selleks, et vähendada pangakontol hoitava raha summat tasemeni, mis jääb komisjoniga sõlmitud finantslepingutes lubatud piiridesse;
annab nõukogule teada, et komisjon märkis oma kirjas ka seda, et ta ei teosta järelevalvet teiste institutsioonide eelarvete täitmise üle ning teisele institutsioonile esitatud küsimustele vastamisega rikutaks selle teise institutsiooni vabadust kasutada oma osa eelarvest; tuletab nõukogule meelde, et Euroopa Ülemkogu 18. ja 19. oktoobri 2012. aasta järeldustes on öeldud, et demokraatlikku legitiimsust ja vastutust käsitlevaid küsimusi tuleks täiendavalt analüüsida; tuletab meelde, et parlament annab teiste institutsioonide eelarvete täitmisele heakskiidu pärast seda, kui on läbi vaadanud esitatud dokumendid ning küsimuste vastused; peab kahetsusväärseks, et parlamendil on nõukogult vastuste saamisega pidevalt probleeme;
4.

rõhutab, et Euroopa Andmekaitseinspektori eelarve on puhtalt halduslik; märgib, et institutsiooni heaks töötavate isikute kulude (jaotis 1) täitmise määr on 93,18 % ning hoonete, mööbli ja seadmetega seotud kulude ning mitmesuguste tegevuskulude (jaotis 2) täitmise määr on 100 %; kiidab Euroopa Andmekaitseinspektorit 2012. aasta tulemuste eest;
9.

täheldab, et iga-aastase tegevusaruande ja kontrollikoja auditileidude kohaselt tegi agentuur eelarves 39 ümberpaigutust summas 11 500 000 eurot ning see puudutas 70 eelarverida 79st; märgib, et suurelt jaolt tuleneb see asjaolust, et 2012. aasta eelarve teine muudatus, milles tegeleti 2012. aasta sügisperioodi suurenenud vajadustega, kiideti heaks alles 2012. aasta oktoobris; on seetõttu seisukohal, et ümberpaigutused olid vajalikud ja põhjendatud;
7.

märgib, et kontrollikoja iga-aastase auditi käigus tuvastati, et III jaotisega seotud ülekandmiste määr on kõrge (8 300 000 eurot); võtab teadmiseks, et see ei tulenenud keskuse iga-aastase töökava rakendamisega seotud viivitustest, vaid pigem peegeldab see tegevuse mitmeaastast iseloomu; märgib, et keskus võttis vastu eelarve planeerimise mooduli, mis on otseselt seotud keskuse iga-aastase tööprogrammiga, kusjuures maksed kavandati ja teostati lähtuvalt praktilistest vajadustest;
21.

on seisukohal, et ELi eriesindajate ülesanded on väga ebaselged; peab äärmiselt kahetsusväärseks asjaolu, et teave neile oma mandaadi täitmiseks eraldatavate eelarveliste vahendite kasutamise kohta on jätkuvalt segane, ning tunneb muret, et seda antakse üksnes küsimise peale; väljendab muret seoses asjaoluga, et 2012. aastal suurendati ELi eriesindajate eelarvet 27 miljoni euroni võrreldes 15 miljoni euroga 2011. aastal, eriti arvestades, et kõrge esindaja kavatses 2010. aastal ELi eriesindajad üldse kaotada; märgib, et see kujutab endast 80 % kasvu ning et ELi eriesindajate reisieelarve tõsteti 2012. aastal võrreldes 2011. aastaga lausa kolmekordseks; palub Euroopa välisteenistusel anda adekvaatset teavet ELi eriesindajate kohustuste ja nende eelarveliste vahendite kasutamise kohta;