ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 7.10.2004 
KOM(2004) 634 lõplik 
2004/0231 (COD) .
 
Ettepanek 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS 
mis käsitleb Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri loomist ning millega 
muudetakse nõukogu direktiive 91/689/EMÜ ja 96/61/EÜ 
(komisjoni esitatud) 
 
ET 2   ET SELETUSKIRI  
1. E TTEPANEKU EESMÄRK  
Üldeesmärgiks on ühtse, tervikliku,  üle-euroopalise saasteainete he ite- ja ülekanderegistri abil 
soodustada avalikkuse juurdepääsu keskkonnateabel e, aidates seeläbi lõpuks ka kaasa saaste 
ennetamisele ja vähendamisele, varustades andmetega poliitikategijaid ning edendades avalikkuse osalemist keskkonnaalaste otsuste langetamises. 
Euroopa Ühendus ja selle liikmesriigid (v.a Ma lta ja Slovakkia) pida sid läbirääkimisi ning 
võtsid lõpuks vastu ja allkirja stasid ÜRO-EMK saasteainete he ite- ja ülekanderegistrite 
protokolli viienda mi nistrite konverentsi “Environment for Europe ” raames Kiievis, 21.-23. 
mail 2003. 
Praegu puudub veel ühtne, terviklik, avalikkusele kättesaadav üle-euroopaline saasteainete 
heite- ja ülekanderegister, mis oleks täieliku lt kooskõlas ÜRO-EMK s aasteainete heite- ja 
ülekanderegistrite protokollis sätestatud kriteeriumitega. 
ÜRO-EMK saasteainete heite- ja ülekanderegist rite protokolli ratifitseerimiseks tuleb juba 
olemasolev kitsamalt piiritletud Euroopa saaste ainete heitkoguste register, mille aluseks on 
komisjoni 17. juuli 2000. aasta otsus 2000/479/EÜ,
1 asendada vastavalt nõukogu 24. 
septembri 1996. aasta direktiivi 96/61/EÜ (saaste kompleksse vältimise ja kontrolli kohta)2 
artikli 15 lõikele 3 tervikliku Euroopa heite-  ja ülekanderegistriga. Euroopa heite- ja 
ülekanderegister asendab täielikult olemasolev a Euroopa saasteainete  heitkoguste registri. 
2. ÜRO-EMK  SAASTEAINETE HEITE - JA ÜLEKANDEREGISTRITE PROTOKOLL  
ÜRO-EMK saasteainete heite- ja ülekanderegistrite protokoll allkirjastati 
konventsiooniosaliste erakorralis el kohtumisel 21. mail 2003. Koht umine leidis aset viienda 
ministrite konverentsi “Environment fo r Europe” raames Kiievis, 21.-23. mail 2003. 
Nimetatud protokoll on esimene õigusliku lt siduv, üle EL piiride ulatuv mitmepoolne 
kokkulepe saasteainete heite- ja ülekanderegistrite kohta. Selle  eesmärgiks on "hõlbustada 
üldsuse juurdepääsu infole, luue s selleks kooskõlas käesoleva protokolli  sätetega ühtsed, 
integreeritud, üleriiklikud saasteainete heit e- ja ülekanderegistrid..." Kuigi protokoll 
reguleerib saastealast teavet ja mitte otseselt saastet, oodataks e sellelt märkimisväärset mõju 
saastetasemete alanemisele. 
Ühtsete saasteainete nimistute või registrite  loomine struktureeritud, elektroonilises ja 
avalikkusele kättesaadavas andmebaasis, mis on kogutud standardar uandluse abil, on 
keskkonnateabe kättesaadavuse, üldsuse keskko nnaküsimuste otsustamisse kaasamise ning 
keskkonnaasjades kohtumenetluste algatamise konve ntsiooni (Århusi k onventsioon) osaliste 
üks kohustusi (vt artikli 5 lõige 9).  
                                                 
1 EÜT L 192, 28.7.2000, lk 36. 
2 EÜT L 257, 10.10.1996, lk 26. 
 
ET 3   ET Kõik riigid, sh riigid, mis pole Århusi konve ntsiooni ratifitseerinud, ja riigid, mis pole 
Euroopa Majanduskomisjoni liikmed, samuti p iirkondliku koostöö organisatsioonid saavad 
protokollile alla kirjutada ja se lle ratifitseerida ning seetõttu on tegemist avatud protokolliga.  
3. KEHTIVAD ÜHENDUSE ÕIGUSAKTID  
17. juulil 2000. aastal võttis komisjon vastu otsuse  Euroopa saasteainete  heitkoguste registri 
rakendamise kohta vastavalt saaste komple ksset vältimist ja kontrolli käsitleva nõukogu 
direktiivi 96/61/EÜ artikli 15 lõikele 3. Register  alustas tööd avamisüritusega 23. veebruaril 
20043.  
Euroopa saasteainete heitkoguste register rake ndabki juba mitmeid protokolli põhielemente: 
ühtlustatud aruandlusreegleid, üldsuse juurdepä äsu elektrooniliste vahendite kaudu, allikate 
(tööstusobjektid) ja saasteainete laia hõlmatust. Tänu märkimisväärselt heale kooskõlastustööle liikmesriikide ja komisjoni vahel läbirääkimiste ajal on protokolli 
põhisätted täielikult vastavuses  Euroopa saasteainete heit koguste registri puhul esitatud 
lähenemisega. Euroopa saasteainete heitkoguste registri arendamine Euroopa saasteainete 
heite- ja ülekanderegistriks ei kujuta endast  seega mitte mingisugust põhimõttelist muutust. 
Euroopa saasteainete heitkoguste registrisse siiani investeerit ud pingutused ega ressursid ei 
lähe kaduma. 
Protokollijärgsed kohustused ületavad üle Euroopa saasteainete heitkogus te registri ulatust 
peamiselt hõlmatud objektide, aruandlusega hõlmatud ainete, hõlmatud maismaaheidete, tegevuskohaväliste jäätmeülekannete, hajureostusa llikate ja aruandluse pe rioodilisuse poolest. 
Protokolli õigeaegse ratifitseerimise kindlusta miseks esitab komisjon samal ajal ettepaneku 
nõukogu otsuse kohta , mis käsitleb ÜRO-EMK saas teainete heite- ja ülekanderegistrite 
protokolli sõlmimist Euroopa Ühenduse ni mel KOM (2004) xxx (lõplik)). See ühenduse 
õigusakt on kavandatud ühtlasi tagama täie likku vastavust Århusi ko nventsiooni artikli 5 
lõikele 9. 
Väärib märkimist, et ühendus kirjutas alla Århusi konventsioonile ning komisjon võttis hiljuti 
vastu ettepaneku selle heak skiitmiseks (KOM (2003)625 (lõplik), 24.10.2003). Rida teisi 
õigusakte on juba vastu võetud või on vähema lt tehtud ettepanek nende vastuvõtmiseks, et 
tagada konventsiooni säte te järgimine ühenduse poolt.
4 
4. E TTEPANEKU ÜKSIKASJAD  
4.1. Õiguslik alus 
Euroopa Ühendus on kooskõlas asutamislepin gu ning eriti selle artikli 175 lõikega 1 koos 
artikliga 300 pädev sõlmima rahvusvahelisi lepinguid ja rakendama sellest tulenevaid 
                                                 
3 ELT C 55, 3.3.2004, lk 6. 
4  Direktiiv 2003/4/EÜ keskkonnateab ele avaliku juurdepääsu kohta, ELT L 41, 14.2.2003, lk  26; direktiiv 
2003/35/EÜ, milles sätestatakse üldsuse kaas amine teatavate keskkonnaga seotud kavade ja 
programmide koostamisse, ELT L 15 6, 25.6.2003, lk 17, direk tiivi ettepanek õigusemõistmise 
kättesaadavuse kohta keskkonnasjades, KOM(2003)624 (lõplik); ettepanek määruse kohta, mis käsitleb Århusi konventsiooni sätete kohaldamist EÜ  institutsioonide ja asutuste suhtes, 
KOM(2003) 622 (lõplik). 
 
ET 4   ET kohustusi, mis aitavad kaasa EÜ asutamislepi ngu artikli 174 lõikes 1 loetletud eesmärkide 
saavutamisele. 
Nimetatud artikliga kehtestatakse asutamislepingus ühenduse keskkonnapoliitika eesmärgid 
järgmiselt: keskkonna kvaliteedi säilitamine, ka itsmine ja parendamine , inimtervise kaitse, 
loodusressursside kaalutletud ja  ratsionaalne kasutamine, rahvusvahelisel tasandil meetmete 
edendamine piirkondlike või üleilmsete keskkonnaprobleemidega tegelemiseks. 
Üldsuse juurdepääsu parandamine teabele saast eainete heite- ja ül ekanderegistri abil on 
esmavajalik vahend, et kindlustada üldsuse te adlikkus keskkonnaküsimustes ja kaasa aidata 
keskkonnaalaste õigusaktide paremale rakenda misele. Samuti on saasteainete heite- ja 
ülekanderegister võimas teabetööri ist poliitikategijaile e ndile. Seetõttu aitab register tõhustada 
eespool mainitud eesmärke silmas pida des kehtestatud keskkonnapoliitikat. 
Lisaks on ühenduse pädevus ühenduseülese Eur oopa saasteainete heitkoguste registri 
loomisega selles valdkonnas juba rakendamist leidnud. 
ÜRO-EMK saasteainete heite- ja ülekanderegistrite protokolli rakendamise poliitiliseks 
vahendiks valiti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus. 
ÜRO-EMK saasteainete heite- ja  ülekanderegistrite protokol li mõjude ülevaatlikus uuringus 
(Study on the outline of impacts of UN-E CE PRTR Protocol on EU legislation ), mille viis läbi 
Milieu Ltd,5 uuriti mitmesuguseid poliitilisi vahendeid. 
Üks poliitiline vahend oleks ke htiva Euroopa saasteainete he itekoguste registri otsuse 
täiendamine. See nõuaks aga ka rahvusvaheli se taimekaitsekonventsi ooni läbivaatamist nüüd 
ja võimalik, et tulevikus, kui viiakse läbi ulatuslikumaid ÜRO-EMK s aasteainete heite- ja 
ülekanderegistrite protokolli või selle lisade läbivaatamisi. 
Teine poliitiline vahend oleks direktiiv. Selle võimaluse peamine puudujääk on, et ta pole 
vastavuses vajadusega varustada Euroopa s aasteainete heite- ja ülekanderegistri 
keskandmebaasi võrreldavate ja seetõttu ühtlu statud andmetega. Andm ete võrreldavus on 
prioriteet, sest ÜRO-EMK saasteainete heite- ja ülekanderegistrite protokollis sätestatakse 
mõningad tehnoloogilised võimalused ja lähenemi sed, mille tulemusena range ühtlustamise 
puudumisel võiksid tekkida täiesti lahkuminev ad siseriiklikud süsteemid ja muutuks 
võimatuks oluliste andmete kogumine Euroopa tasandil. Kui direktiiv iga ei piiritleta 
liikmesriikide otsustusõigust, võib selle tagajärjeks olla andmete kokkusobimatus ja võrreldamatus. Pealegi võiksid liikmesriikide ül evõtmisviivitused nurjata saasteainete heite- 
ja ülekanderegistrite protokolli kiire sõlmimise ja rakendamise. 
Kolmas võimalus, võtta EÜ asutamislepingu arti kli 175 lõike 1 alusel va stu iseseisev õigusakt 
määruse vormis , tundub seetõttu parim valik. 
4.2. Subsidiaarsus ja proportsionaalsus 
ÜRO-EMK saasteainete heite- ja ülekanderegistrite prot okolli kaheksa läbirääkimisvooruga, 
millest igaüks kestis nädala, kaasnesid intensiivsed ELi kooskõlastuskohtumised peaaegu kõigi liikmesriikide ja ühi nevate riikide osavõtul. Lõ pptulemusena vastu võetud ja 
                                                
 
5 Uurimisleping nr. B4-3040/2003/356360/MAR/G2. 
 
ET 5   ET allkirjastatud ÜRO-EMK protokol li võiks üldjoontes vaadelda liikmesriikide ja ühinevate 
riikide “laialdaselt arutatud ja kokkulep itud seisukohana” läbirääkimiste ajal. 
Käesolev ettepanek määruse kohta, mis kä sitleb Euroopa saas teainete heite- ja 
ülekanderegistri loomist, järgib suuresti ÜRO-EMK protokolli sättei d. Vähesed lahknevused 
on õigustatud vajadusega tagada kooskõla teiste õigusaktidega ühenduse tasandil. 
Kuna Euroopa Ühendus allkirjastas protokolli  ja võttis eesmärgiks se e ratifitseerida, on 
asjakohase õigusakt loomine ühenduse tasandil s obivaim viis tagada protokollijärgsete 
kohustuste täitmine . 
Liikmesriigid on kohustatud protokolliosaliseks saades rakendama siseriiklikud saasteainete 
heite- ja ülekanderegistrid. Subsidiaarsuspõhimõ tet austades jäetakse komisjoni ettepanekus 
selliste siseriiklike saasteainete heite- ja ülekanderegistrite kavandamine täielikult liikmesriikide hooleks. Eeldatavasti on protokolli täitmise ja praktilise rakendatavuse kaalutlused liikmesriikidele tugevateks stiimulite ks oma siseriikliku saasteainete heite- ja 
ülekanderegistri täieliku vastavus e tagamisel Euroopa saasteainete heite- ja ülek anderegistrile. 
4.3. Kooskõla muu ühenduse poliitikaga 
Käesolev ettepanek, mis käsitleb Euroopa saasteai nete heite- ja ülekande registri loomist, on 
kooskõlas ELi keskkonnaalase poliitikaloome ka vaga kuni aastani 2012, mis on visandatud 
komisjoni teatises kuuenda kes kkonnaalase tegevusprogrammi kohta
6. Programmi peatükis 
nimetusega “Kodanike volituste laiendamine ja käitumistavade muutmine” ("Empowering 
Citizens and Changing Behaviour") rõhutatak se, et "hästi informeeritud kodanikud, kes 
aktiivselt osalevad keskkonnaalaste otsuste tegemises, on võimas uus jõud 
keskkonnatulemuste saavutamisel”. Programmis t oonitatakse siiski, et mõju saavutamiseks 
“vajavad nad kvaliteetset, kasutamiskõlblikku ja arusaadavat teavet” ning et “nad vajavad 
asjakohast ligipääsu otsuselangetajate le, et väljendada oma vaateid". 
Edasi öeldakse teatises, et ettevõtete ja as utuste keskkonnaaruandluse andmed tuleb teha 
kättesaadavaks kohalikul tasandil, et inimestel oleks hõlpsasti võimalik saada teavet tehaste 
või muude nende piirkonnas olevat e rajatiste heitkoguste kohta.  
Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegi ster teenib veel üht kuuenda keskkonnaprogrammi 
prioriteetset tegevussuunda: teabesüsteemide läbivaatamist ja regulaarset jälgimist sihiga süsteemi ühtlustada ja tõhustada , et tagada kõrgekva liteediliste, võrreld avate ja asjakohaste 
keskkonnaandmete ja -teabe ladus edastamine. 
Käesolev ettepanek on samuti kooskõlas kehtivat e ELi õigusaktidega, mis käsitlevad üldsuse 
juurdepääsu keskkonnateabele, üldsuse osal emist keskkonnaasjade otsustamises ning 
keskonnasjades kohtu poole pöördumist. Artiklites 11 ja 13, mis käsitlevad konfidentsiaalsust 
ja kohtu poole pöördumist, viidatakse ot seselt asjakohastele EL õigusaktidele. 
Lisaks sellele on käesolev ettepanek kooskõl as ELi õigusaktidega õhu, vee ja jäätmete 
valdkonnas. Võimaluse korral ja kooskõlas ÜRO-EMK protokolli kavatsetava täieliku 
rakendamisega on kasutatud olemasolevate EL õigus aktide määratlusi ja  sätteid. On siiski 
mõned erandid, eelkõige I li sas tsemendi- ja keraamikatööstuse tegevusele selliste 
võimsuskünniste kindlaksmääramine, mis erin evad nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (saaste 
                                                
 
6 KOM(2001) 31 (lõplik), 24.1.2001. 
 
ET 6   ET kompleksse vältimise ja kontrolli kohta, “IPPC direktiiv”), I lisas sätestatust ning on vajalikud 
protokolli sätetega vastavuse saavutamiseks. Käes olevat ettepanekut tule ks vaadelda iseseisva 
õigusinstrumendina ning see ei asenda tulevast IPPC direktiivi muutmist, sh I lisa tegevuste määratluste läbivaatamist. Komisjon teavitab osalejaid IPPC direktiivi muutmisest tulenevatest võimalikest muudatustest Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistris. 
Aruandlusnõuete ühtlustamiseks ja lihtsustamisek s tühistatakse Euroopa saasteainete heite- ja 
ülekanderegistriga 12. detsembri 1991. aasta di rektiivi 91/689/EMÜ( ohtlike jäätmete kohta)
7 
artikli 8 lõige 3 ja lisatakse täiendavaid sä tteid ÜRO-EMK protokolli st tulenevate nõuete 
ühtlustamiseks kehtivate EL õigusaktidega. 
Järgmise kahe punkti osas erineb ette panek ÜRO-EMK saasteainete heite- ja 
ülekanderegistrite protokollist: 
• Et saavutada kooskõla kehtivate ELi õigusaktidega, eelkõige vee 
raamdirektiiviga8 ning selle IX ja X lisaga („Pr ioriteetsed ained“)vee valdkonnas , 
lisatakse ÜRO-EMK saasteainete heite- ja ülekanderegistrite protokolli kolm ainet; veel viie ÜRO-EMK nimekirjas ol eva aine puhul palutakse täiendavalt aru 
anda heidetest vette. Selleks, et k ohandada protokolli kavandatava püsivate 
orgaaniliste saasteainete alase aruandluse ga vastavalt komisjoni ettepanekule, mis 
käsitleb määrust püsivate or gaaniliste saasteainete kohta,
9 lisatakse veel üks 
täiendav aine. 
• ÜRO-EMK protokolli aruandlusperioode on käesolevas ettepanekus lühendatud, 
arvestades seda, et üldsus soovib õigeaegset teavet ning et esimeseks 
aruandlusaastaks on aasta 2007; vastavalt käesolevale ettepanekule avaldatakse 
need andmed esimese Euroopa saasteaine te heite- ja ülekanderegistri kujul 
Internetis 2009. aasta oktoobris. 
Samuti väärib märkimist, et 36 täiendava ai ne hulgast, mille kohta Euroopa saasteainete 
heitkoguste registriga võrreldes täiendavalt tule b aru anda, on paljud ained pestitsiidid, mille 
turustamine ja kasutamine ELis on lõpetatud. 
Liikmesriikide aruandlust heidete ja ülekannete  kohta seoses Euroopa sa asteainete heite- ja 
ülekanderegistriga võib ühtla si lugeda muude aruandluskohus tuste täitmiseks, mis on ette 
nähtud teistes keskkonnaalastes ühenduse õigusaktides, ja vältid a seeläbi topeltaruandlust . 
Seda võiks täpsustada küsimustikes, mis koos tatakse kooskõlas komiteemenetlusega direktiivi 
91/692/EMÜ alusel.10 
4.4. Ettepaneku sisu 
Käesoleva peatüki põhjaliku kä sitluse leiate veebilehelt www.eper.cec.eu.int  (“Explanatory 
Memorandum of future European PRTR”). 
                                                 
7 EÜT L 377, 31.12.1991, lk 20. 
8 Direktiiv 2000/60/EÜ, 23.10. 2000, millega luuakse raamistik ühenduse meetmetele veepoliitika 
valdkonnas; EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1. 
9  KOM(2003) 333 (lõplik), 12.6.2003. 
10 EÜT L 377, 31.12.1991, lk 48. 
 
ET 7   ET 5. M ÕJUDE HINDAMINE  
Saasteainete heite- ja üleka nderegistri rakendamise majandus likke mõjusid uuris 2002. aastal 
intensiivselt EMK majandusanalüüsi divisjon oma töös pealkirjaga Analysis of the Costs and 
Benefits of PRTRs  (“Saasteainete heite- ja ülekandere gistrite kulude ja tulude analüüs”)11. 
Kõigil ÜRO-EMK protokolli läbirääkimistel osal ejatel oli võimalus uuringu jaoks andmeid ja 
kommentaare esitada. Lõpusks kiitsid kõi k osalised avaldatava uuringu heaks . 
Kuigi uurimuse tulemused on huvitavad, pole võimalik  neid Euroopa saaste ainete heite- ja 
ülekanderegistri rakendamisel piisavalt kasutada, kuna: 
• Liikmesriikidel on juba ÜRO-EMK protokolli  järgi kohustus luua oma siseriiklik 
saasteainete heite- ja ülekanderegister; 
• Euroopa saasteainete heite- ja ülekande registri põhielemendid (andmekogumissüsteemid, 
elektroonilised vahendid) on juba paika pandud Euroopa saasteainete heitkoguste registri 
puhul. 
Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegister seisneb põhimõtte liselt üksnes liikmesriikide 
poolt juba nende siseriikliku saasteainete heit e- ja ülekanderegistri tarbeks kogutud andmete 
edastamises komisjonile/EMP-le. Euroopa saasteai nete heite- ja ülekan deregistri täiendavad 
kohustused võrreldes ÜRO-EMK prot okolliga on mõõdukad, kuna andmevoog 
liikmesriikidest EMP-sse/komisjonile on juba hästi organiseeritud olemasolevate Euroopa 
saasteainete heitkoguste registri toiminguteg a. Kulusid hinnatakse madalateks ning need 
jäävad peamiselt komisjoni kanda, kuna kom isjoni kohustuseks on andmed Internetis 
avaldada ning koostada suunis- ja läbivaat usdokumente. EMP vajab väikest iga-aastast 
eelarvet Euroopa saasteainete he ite- ja ülekanderegistri riis t- ja tarkvara haldamiseks. 
Liikmesriikide poolel võib tekkida vajadus täiendavateks, kuid piir atud kuludeks seoses 
siseriikliku aruande koostamisega vastavalt määrus e artiklile 16. 
Kuivõrd käesoleva ettepanekuga tühistatakse 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 
91/689/EMÜ (ohtlike jäätmete kohta) artikli 8 lõike 3 kohane aruandlus , on nüüd võimalik 
säästa kulutused, mis varem tuli eraldada selleks aruandluseks. 
Ühiskondlike tagajärgede seisukohalt võib käesol evat ettepanekut lugeda positiivseks, kuna 
Euroopa saasteainete heite- ja ülekandere gister võimaldab keskkonnateabe paremat 
kättesaadavust üldsusele ja parandab üldsus e osalemist otsuste tegemises. Euroopa 
saasteainete heite- ja ülekande registriga rakendatakse Århusi konve ntsiooni artikli 5 lõiget 9. 
Üldsuse juurdepääs Euroopa saas teainete heite- ja ülekandere gistrile ja üldsuse osalus 
otsustamises parandavad üldsuse teadlikkust tööstussaaste keskkonnatagajärgedest . Selle 
tulemuseks on kindlasti üldsuse surve saaste vähendamise meetmete kehtestamiseks. Euroopa 
saasteainete heite- ja ülekanderegistri terviklik ja ühtne andmebaas pakub poliitikategijatele, teadlastele, tööstusringkondadele  ja teistele organisatsioon idele usaldusväärseid andmeid 
nende tulevaste otsuste aluseks.  
Objektipõhise aruandluse ühtlustamine ja lihtsus tamine ergutab ja soodustab ühtse ja tõhusa 
järelevalve ja aruandluse edasis t arengut. Samas asukohas paiknevate  sarnaste rajatiste tugeva 
                                                
 
11 Dokument nr CEP/WG.5/AC.2/2002/4, 11.02.2002, kättesaadav aadressil www.unece.org  
 
ET 8   ET integratsiooni korral (nt ja gatakse ühist reoveepuhastit) on võimalik uurida täiendavaid 
võimalusi aruandluse kooskõlastamiseks  ja ärikulutuste optimeerimiseks. 
6. K ONSULTATSIOONID HUVIGRUPPIDEGA ) 
Et kindlustada ulatuslikke konsultatsioone käes oleva ettepaneku võimaliku reguleerimisala ja 
sisu küsimustes, käivitas komis joni keskkonna peadirektoraat  uuringu, korra ldas mitmeid 
kohtumisi ja töötas välja k äesoleva ettepaneku kavandi. 
ÜRO-EMK saasteainete heite- ja ülekanderegistrite protokolli mõjude ülevaatlik uuring 
(Study on the outline of impacts of UN-E CE PRTR Protocol on EU legislation ), mille viis läbi 
Milieu Limited, lõi aluse diskussi oonideks liikmesriikide ja ühine vate riikidega IPPC artiklile 
19 pühendatud kohtumisel 25. novembril 2003 ni ng lisaks huvigruppidega Euroopa 
saasteainete heite- ja ülek anderegistri arendamise ad hoc  töörühma esimesel kohtumisel 26. 
novembril 2003. 
Nende arutelude tulemusi võeti arvesse e ttepaneku kavandi väljatöötamisel, mis oli 
diskussioonide aluseks IPPC artiklile 19 pühe ndatud kohtumisel liikmesriikide ja ühinevate 
riikide osavõtul 5. aprillil 2004, ni ng lisaks huvigruppide osavõtul  Euroopa saasteainete heite- 
ja ülekanderegistri arendamise ad hoc  töörühma teisel kohtumisel 6. aprillil 2004. 
Konsulteeritavate (liikmesriikid e, ühinevate riikide, tööstusringkondade, valitsusväliste 
organisatsioonide ja ra hvusvaheliste organisa tsioonide) seisukohad on üksikasjalikult esitatud 
veebiaadressil Error! Hyperlink reference not valid. , Explanatory Memorandum of future 
European PRTR  (“Kavandatava Euroopa saasteainete heit e- ja ülekanderegist ri seletuskiri”). 
 
ET 9   ET 2004/0231 (COD) 
Ettepanek 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS 
mis käsitleb Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri loomist ning millega 
muudetakse nõukogu direktiive 91/689/EMÜ ja 96/61/EÜ 
 
(EMPs kohaldatav tekst) 
EUROOPA PARLAMENT JA EU ROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamisle pingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1,  
võttes arvesse komisjoni ettepanekut,12 
võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,13  
võttes arvesse regioonide komitee arvamust,14  
toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras15  
ning arvestades, et:  
(1) Kuuendas ühenduse keskkonnaprogrammis, mi s võeti vastu Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu otsusega nr 1600/2002/EÜ,16 nõutakse toetust kodanik ele kättesaadava teabe 
pakkumisele keskkonnasuundumuste kohta seostatult sotsiaal- majanduslike ja tervisesuundumustega, samuti üldise keskkonnaalase teadlikkuse tõstmist. 
(2) ÜRO-EMK keskkonnateabe kättesaadavuse, üldsuse keskkonnaküsimuste 
otsustamisse kaasamisse ning keskonna sjades kohtumenetluste algatamise 
konventsioonis (Århusi konventsioon), mille Euroopa Ühendus allkirjastas 25. juunil 
1998, tunnustatakse, et kasvav üldsuse juurde pääs keskkonnateabel e ja sellise teabe 
levitamine aitavad kaasa suuremale keskkonnaalasele teadlikkusele, vabale 
arvamusvahetusele, üldsuse tõhusamale osal emisele otsuste tegemises ja lõpuks ka 
keskkonna parenemisele. 
(3) Saasteainete heite- ja ülekandere gistrid on tasuv vahend keskkonnamõjude 
parandamiseks, üldsusele juurdepääsu võimaldamiseks teabele, mis käsitleb 
saasteainete heiteid ni ng saasteainete ja jäätmete ül ekandeid väljapoole tegevuskohta, 
ning suundumuste jälgimiseks, saaste vähe ndamise edusammude demonstreerimiseks, 
teatavatele rahvusvahelistele lepete täitmise jälgimiseks,  ühenduse ja siseriikliku 
                                                
 
12 EÜT C […], […], lk […]. 
13 EÜT C […], […], lk […]. 
14 EÜT C […], […], lk […]. 
15 Euroopa Parlamendi EÜT C […], […], lk […] arvamus ja nõukogu EÜT C […], […], lk […] otsus. 
16 EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1. 
 
ET 10   ET keskkonnapoliitika ja programmide abil s aavutatud edusammude hindamiseks ja 
prioriteetide seadmiseks. 
(4) Täielik ja ühtne saasteainete heite- ja  ülekanderegister pa kub tööstusringkondadele, 
teadlastele, kindlustuskompaniidele, koh alikele asutustele, valitsusvälistele 
organisatsioonidele ja teistele otsustajatel e usaldusväärset andmebaasi võrdlusteks ja 
tulevaste keskkonnaalaste otsuste tegemiseks.  
(5) 21. mail 2003. aastal allkirjastas Euroopa Üh endus ÜRO/EMK saasteainete heite- ja 
ülekanderegistrite protokolli. Kui ühendus  nimetatud protokolli sõlmib, peavad 
ühenduse õigusaktide sätted olema sellega vastavuses. 
(6) Euroopa saasteainete heitkoguste re gister kehtestati komisjoni otsusega 
2000/479/EÜ.17 Saasteainete heite- ja ülekandere gister rajaneb samadel põhimõtetel, 
mis saasteainete heitekoguste register , ku id on täielikum, sisaldades andmeid suurema 
arvu saasteainete, suurema arvu meetmete ning lisaks maismaaheidete, hajureostusallikate ja tegevuskohaväliste jäätmeülekannete kohta. 
(7) Euroopa saasteainete heite-  ja ülekanderegistri eesmär ke on võimalik saavutada ainult 
usaldusväärsete ja võrreldav ate andmete olemasolul. Seet õttu tuleb andmete kogumise 
ja edastamise süsteemi piisavalt ühtlustada, et tagada andmete kvaliteet ja võrreldavus. 
Kooskõlas saasteainete heite- ja üleka nderegistrite protokolliga tuleks Euroopa 
saasteainete heite- ja ülekanderegister ka vandada selliselt, üldsusel oleks sellele 
maksimaalselt hõlbus juurdepääs Interneti teel. Heited ja ülekanded peaksid olema 
summeeritud ja summeerimata kujul esitatuda ndmetes hõlpsasti identifitseeritavad, et 
mõistliku ajaga võiks saada maksimaalselt teavet. 
(8) Selleks, et jätkuvalt edendada kodani kele keskkonnasuundumuste kohta kättesaadava 
teabe pakkumist ja tõsta üldi st keskkonnaalast teadlikkust, peaks Euroopa saasteainete 
heite- ja ülekanderegister sisaldama linke teistele sarnastele andmebaasidele 
liikmesriikides, mitteliikmesriikides ja rahvusvahelistes organisatsioonides. 
(9) Kooskõlas saasteainete heite- ja üleka nderegistrite protokolliga peaks ka Euroopa 
saasteainete heite- ja ülek anderegister sisaldama teav et jäätmete kõrvaldamise 
eritoimingute kohta, mida aruandluses ka jastatakse heidetena maismaale.  
(10) Selleks, et saavutada Euroopa saasteainete  heite- ja ülekanderegistri eesmärk pakkuda 
üldsusele usaldusväärset teavet ja võimal dada langetada teadmuspõhiseid otsuseid, 
tuleb ette näha mõistlikud, kuid ranged andm ete kogumise ja aruandluse tähtajad; see 
on eriti oluline liikmesriikide aruandluse puhul komisjonile. 
(11) Aruandlus heidete kohta tööstusrajatistest, kui gi mitte alati veel järjekindel, täielik või 
võrreldav, on paljudes liikmesriikides süsteemselt rakendatav toiming. Selle toiminguga võrreldes tuleks täiustada aruandlus t heidete kohta hajureostusallikatest, et 
võimaldada otsustajatel neid heiteid pa remini konteksti asetada ja valida kõige 
tõhusam lahendus saaste vähendamiseks; seetõ ttu tuleks kooskõlas s aasteainete heite- 
ja ülekanderegistrite protokolliga teha esimesi samme taoliste täiustuste tagamiseks.  
                                                
 
17 EÜT L 192, 28.7.2000, lk 36. 
 
ET 11   ET (12) Liikmesriikide aruandlusandmed peaksi d olema kõrgekvaliteedilised, eelkõige mis 
puudutab nende õigeaegsust, terviklikkust, lõpl ikkust, võrreldavust, järjekindlust ja 
läbipaistvust. Ääretult oluline on koordine erida nii käitajate kui  ka liikmesriikide 
tulevasi pingutusi aruandlusandmete kvali teedi parandamiseks. Seetõttu algatab 
komisjon koos liikmesriikidega töö kvaliteeditagamise alal. 
(13) Kooskõlas Århusi konventsiooniga tule ks üldsusele võimald ada ligipääs Euroopa 
saasteainete heite- ja ül ekanderegistris sisalduvale  teabele ilma nõudeta huvi 
põhjendada, eelkõige tagades, et registrile on võimalik Interneti kaudu elektrooniliselt 
otse ligi pääseda.  
(14) Juurdepääsu Euroopa saaste ainete heite- ja ülekanderegi stris sisalduvale teabele ei 
tohiks piirata ja erandeid sellest reeglist  tuleks lubada ainul t siis, kui need on 
kehtivates ühenduse õigusaktides selgelt sõnastatud. 
(15) Kooskõlas Århusi konventsiooniga tule ks tagada üldsuse osalemine Euroopa 
saasteainete heite- ja ülek anderegistri edasiarendamises,  luues varaseid ja tõhusaid 
võimalusi otsustamisprotsessi tarbeks komme ntaaride, teabe, analüüsi või asjakohaste 
arvamuste esitamiseks. Avalduse esitaja il peaks olema võimalik nõuetega seoses 
taotleda riikliku asutuse tegude või te gematajätmiste läbivaatamist kohtu-või 
haldusasutuse poolt. 
(16) Saasteainete heite- ja ülekanderegistri  kasuteguri ja mõju suurendamiseks peaksid 
komisjon ja liikmesriigid tegema koostööd  Euroopa saasteainete heite- ja 
ülekanderegistri rakendamist toetavate s uuniste väljatöötamisel, üldsuse teadlikkuse 
tõstmisel ning asjakohase ja õig eaegse tehnilise abi pakkumisel. 
(17) Tehnika ja teaduse arenguga kaasaskäimis eks peaks Euroopa saasteainete heite- ja 
ülekanderegister olema avatud edasistele  arengutele, eelkõige mis puudutab teavet 
heidete kohta hajare ostusallikatest. 
(18) Käesoleva määruse rakendamiseks vaja likud meetmed tuleks va stu võtta vastavalt 
nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, milles sätestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise kord.
18 
(19) Kuna rakendatava meetme eesmärke, nimelt keskkonnateabe ülds usele kättesaadavuse 
parandamist tervikliku, ühtse üleühendus elise elektroonilise andmebaasi loomise 
kaudu pole liikmesriikidel piisavalt võimalik saavutada ja kõikide liikmesriikide andmete võrreldavus eeldab kõrget ühtlust atuseastet, on need eesmärgid paremini 
saavutatavad ühenduse tasandil ning ühendus võib seega kehtestada asutamislepingu 
artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõ tte kohaseid meetmeid. Kõnealuses artiklis 
sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt  ei lähe käesolev määrus nimetatud 
eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. 
(20) Aruandlusnõuete lihtsustamiseks ja ühtlustamiseks tuleks muuta nõukogu 12. 
detsembri 1991. aasta direktiivi ohtlike jäätmete kohta
19 ning nõukogu 24. septembri 
1996. aasta direktiivi 96/61/EÜ saaste kompleksse vältimise ja kontrolli kohta.20 
                                                 
18 EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. 
 
ET 12   ET ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: 
Artikkel 1 
Käsitlusala 
Käesoleva määrusega kehtestatakse terviklik sa asteainete heite- ja ülekanderegister ühenduse 
tasandil (Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegister) ül dsusele kättesaadava 
elektroonilise andmebaasi vormis ning sätest atakse selle toimimiseeskirjad, ÜRO-EMK 
saasteainete heite- ja üleka nderegistrite protokolli (edasp idi „protokoll“) rakendamiseks. 
Artikkel 2 
Mõisted 
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: 
(1) üldsus – üks või mitu füüsilist või  juriidilist isikut ja vastavalt siseriiklikele 
õigusaktidele või tavale nende isi kute ühendused, organisatsioonid või 
grupid; 
(2) pädev asutus  – siseriiklik asutus või asutus ed või mis tahes muu pädev organ 
või organid, mille protokolliosaline on määranud Euroopa saasteainete heite- 
ja ülekanderegistrite sise riikliku osa juhtimiseks; 
(3) käitis – paikne tehniline üksus, kus tegeldak se ühe või mitme I lisas loetletud 
tegevusega ja muu tegevusega, mis on tehniliselt otseselt seotud kõnealuses 
tegevuskohas teostatava tegevusega, mis võib mõjutada heitkoguseid ja 
saastust; 
(4) objekt – üks või mitu käitist samal maa-alal või külgnevatel maa-aladel, mida 
omavad või käitavad ühed füüsilised või juriidilised isikud;  
(5) tegevuskoht  – rajatise geograafiline asukoht , sh mis tahes külgnevad maa-
alad, mis on eraldatud maant ee, raudtee või veeteega;  
(6) käitaja – füüsiline või juriidiline isik, ke s käitab käitist või  kontrollib selle 
tööd või kellele on si seriiklike õigusak tide kohaselt antud määrav 
otsustusõigus käitise tehnilise toimimise suhtes;  
(7) aruandlusaasta – kalendriaasta, mille kohta tuleb koguda andmed 
saasteainete heidete ja liikumis e kohta väljapoole objekti piire; 
(8) aine – mis tahes keemiline element ja sell e ühendid, v.a radioaktiivsed ained; 
                                                                                                                                                         
19 EÜT L 377, 31.12.1991 , lk 20; direktiivi on muudetud nõukogu direktiiviga 94/31/EÜ 
(EÜT L 168, 2.7.1994, lk 28). 
20 EÜT L 257, 10.10.1996, lk 26. 
 
ET 13   ET (9) saasteaine  – aine või ainete grupp, mis oma omaduste tõttu ja keskkonda 
viimisel võib olla kahjulik kes kkonnale või inimeste tervisele; 
(10) heide  – saasteainete keskkonda viimine mi s tahes inimtegevuse tagajärjel, kas 
tahtlikult või juhuslikult, plaanipäraselt või planeerim atult, sealhulgas nende 
leke, eraldumine, mahavalamine, pinna sesse pumpamine, kõrvaldamine või 
kaadamine, või ka kanalisatsioonisü steemi kaudu, ilma heitvett lõplikult 
puhastamata; 
(11) ülekanne väljapoole tegevuskohta – kõrvaldamiseks või taaskasutamiseks 
mõeldud saasteainete või jäätmete või käitlemiseks ette  nähtud reovees 
sisalduvate saasteaine te liikumine väljapoole tegevuskoha piire; 
(12) kanaliseeritud  heited – saasteainete heited  keskkonda mis tahes torustiku 
kaudu, olenemata selle läbilõike kujust; 
(13) hajureostusallikas  – sellised paljud väiksemad või hajutatud allikad, kust 
võivad toimuda saasteaineheited ma ismaale, õhku või vette ja mille 
kombineeritud mõju nendele ke skkonnaelementidele võib olla 
märkimisväärne ning mille puhul ei ole praktiline koguda aruandeid iga allika 
kohta eraldi;  
(14) jäätmed  – mis tahes aine või objekt dire ktiivi 75/442/EMÜ artikli 1punkti a 
määratluses21; 
(15) ohtlikud  jäätmed  – mis tahes aine või objekt di rektiivi 91/689/ EMÜ artikli 1 
lõike 4 määratluses;  
(16) reovesi – linna-, olme- ja tööstusreovesi 21. mai 1991. aasta direktiivi 
91/271/EMÜ , (mis käsitleb linnareovee töötlemist)22artikli 2 tähenduses ja 
mis tahes muu kasutatud vesi, mis si saldab aineid või objekte, mis on 
reguleeritud ühenduse õigusaktidega; 
(17) kõrvaldamine – igasugune direktiivi 75/442/EM Ü II lisa A osas sätestatud 
tegevus;  
(18) taaskasutamine – igasugune direktiivi 75/442/EMÜ II lisa B osas sätestatud 
tegevus.  
Artikkel 3 
Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri sisu 
Euroopa saasteainete heite-  ja ülekanderegister si saldab järgmist teavet: 
(a) artikli 5 lõike 1 punktis a osutatud saaste ainete heited, millest I lisas loetletud 
tegevustega hõlmatud objektide kä itajad peavad aru andma;  
                                                 
21 EÜT L 194, 25.7.1975, lk 39.  
22 EÜT L 135, 30.5.1991, lk 40. 
 
ET 14   ET (b) artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud ülekannete kohta väljapoole tegevuskohta ja 
artikli 5 lõike 1 punktis c osutatud saas teainete kohta reovees, millest I lisas 
loetletud tegevustega hõlmatud objek tide käitajad peavad aru andma; 
(c) võimaluse korral hajureostusallik atest pärinevate heidete kohta. 
Artikkel 4  
Põhimõtted ja ülesehitus 
1. Komisjon avaldab Euroopa saasteainete heit e- ja ülekanderegistri, esitades andmed 
nii kokkuvõtlikult kui eraldi, et heiteid ja ülekandeid oleks võimalik otsida ja 
määratleda järgmiste tegurite alusel: 
(a) objekt ja selle geograafiline asukoht; (b) tegevus; (c) ilmingud liikmesriig i või ühenduse tasandil; 
(d) saasteaine või jäätmed, vastavalt vajadusele; (e) iga keskkonnaelement, kuhu saasteaine heitmine toimub; (f) jäätmete ülekanded väljapoole tege vuskohta ja nende si htkoht, vastavalt 
vajadusele; 
(g) reovee ülekanded väljapoole tegevuskohta; (h) hajureostusallikad. 
2. Euroopa saasteainete he ite- ja ülekanderegister  kavandatakse üldsusele 
maksimaalselt lihtsa juurdepääsuga, et teav e oleks normaaltingimustel Interneti ja 
muude elektrooniliste vahendite abil pideva lt ja otsekohe kättesaadav. Kavandamisel 
võetakse arvesse selle laienemise võimalust tulevikus ning tagatakse, et üldsusele on 
kättesaadavad eelmiste aruandeaastate a ndmed, soovitavalt vähemalt kümne viimase 
aruandeaasta kohta. 
3. Euroopa saasteainete heite - ja ülekanderegister sisaldab linke järgmistele 
veebielementidele: 
(a) objektide veebileheküljed, kui selli sed veebileheküljed on olemas ja 
objektid neid pakuvad;  
(b) liikmesriikide siseriiklikud saasteainete heite- ja ülekanderegistrid; 
(c) muud asjakohased olemasolevad üldsusele kättesaadavad 
andmebaasid, mis on seotud saasteainete  heite- ja ülekanderegistrite 
valdkonnaga, sealhulgas teiste pr otokolliosaliste siseriiklikud 
saasteainete heite- ja ülekanderegist rid ja, kui see on otstarbekas, siis 
teiste riikide saasteainete heite- ja ülekanderegistrid. 
 
ET 15   ET Artikkel 5  
Käitajate aruandlus 
1. Iga sellise objekti käitaja , kes arendab üht või mitut I lisas nimetatud tegevust, 
ületades I lisas täpsustat ud rakendatavat võimsuse/to otlikkuse künnist, annab aru 
oma liikmesriigi pädevale asutusele kogustest kalendriaasta kohta, näidates ühtlasi, kas teave põhineb mõõtmistel, arvutustel või hinnangutel, järgmistes küsimustes: 
(a) heited õhku, vette ja maismaale mis tahe s II lisas täpsustat ud saasteaine puhul, 
kui II lisas täpsustatud rake ndatav künnisväärtus on ületatud ; 
(b) ohtlike jäätmete ülekanded väljapoole  tegevuskohta, üle 2 tonni aastas, või 
muude jäätmete puhul üle 2000 tonni aas tas, mis tahes taaskasutus- või 
kõrvaldamistegevuse puhul, märgistade s jäätmed kas tähega ”R” või “D” 
vastavalt sellele, kas jäätmed on suunatud taaskasutamiseks või 
kõrvaldamiseks, ning ohtlike jäätmete piiriülese liikumise korral märkides lisaks jäätmete taaskasutaja või kõrvaldaja nime ja aadressi ning tegeliku taaskasutamise või kõrvaldamise koha, kuhu jäätmed üle kanti; 
(c) II lisas täpsustatud mis tahes saast eaine ülekanded väljapoole tegevuskohta 
reovette, mis suunatakse reoveepuhastusseadmesse, kui ülekande puhul on ületatud II lisa 1b tulbas täpsustatud künnisväärtus;  
Juhul kui on näidatud, et andmete aluseks on mõõtmine või arvutus , tuleb ära näidata 
ka analüüsimeetod ja/või arvutusmeetod. 
Käitise territooriumil paiknevatest hajure ostusallikatest pärinevatest heidetest 
antakse aru koos käitise ka naliseeritud heidetega. 
2. Lõikes 1 viidatud teave peab sisaldama t eavet heidete ja ülekannete kohta kõigi 
tahtmatute, juhuslike, rutiinsete ja mitterutiinsete te gevuste kokkuvõttes. 
3. Iga objekti käitaja kogub asjakohase sa gedusega andmeid, mis on vajalikud objekti 
heidete ja väljapoole tege vuskohta ülekannete kindla kstegemiseks vastavalt 
aruandlusnõuetele lõike 1 kohaselt.  
4. Aruannet ette valmistades kasutab asjaoman e käitaja parimat olemasolevat infot, mis 
võib sisaldada seireandmeid, heitefaktore id, massitasakaalu võrrandeid, kaudset 
seiret või muid arvutusi, insenerhinnangui d ja teisi meetodeid kooskõlas artikli 9 
lõikega 1 ning rahvusvahel iselt heakskiidetud metoodikatega, kui need on 
kättesaadavad. 
5. Iga asjaomase objekti käitaja hoiab kümne aasta jooksul alates asjaomase 
aruandeaasta lõpust liikmesriigi päde vatele asutustele kättesaadavana 
dokumentatsiooni andmetega, millest lähtudes koostati aruanded,. Selles 
dokumentatsioonis tuleb ühtlasi  kirjeldada andmete kogumisel kasutatud metoodikat. 
 
ET 16   ET Artikkel 6 
Heited maismaale 
1. Objekti territooriumil tekkinud jäätmeid, mille suhtes objekti territooriumil 
rakendatakse selliseid direktiivi 75/ 442/EMÜ II lisa A osas täpsustatud 
kõrvaldamistoiminguid nagu pinnastöötlu s või süvainjektsioon maapõue, , 
kajastatakse aruandluses objekti  käitaja heidetena maismaale. 
2. Väljapoole tegevuskohta ülekantud jäätmei d, mille suhtes käitise territooriumil 
rakendatakse selliseid direktiivi 75/ 442/EMÜ II lisa A osas täpsustatud 
kõrvaldamistoiminguid nagu pinnastöötlu s või süvainjektsioon maapõue, , 
kajastatakse aruandluses selle jäätme ülekande lähteobjekti käitaja heidetena 
maismaale. 
Artikkel 7 
Liikmesriikide aruandlus 
1. Liikmesriigid, määravad käitajate jaoks  kuupäeva kõigi artikli 5 lõigetes 1 ja 2 
viidatud andmete ning artikl i 5 lõigetes 3, 4 ja 5 viid atud teabe esitamiseks oma 
pädevale asutusele, võttes ar vesse käesoleva arti kli lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõudeid.  
2. Liikmesriigid edastavad kõik artikli 5 lõig etes 1 ja 2 viidatud andmed komisjonile 
elektroonilisel teel, vastavalt III lisas esit atud vormile ning järgmisele ajakavale: 
(a) esimese aruandlusaasta puhul 15 kuu jooksul pärast aruandeaasta lõppu; 
(b) kõigi järgnevate aruandlusaastate puhul 12 kuu jooksul pä rast aruandlusaasta 
lõppu. 
Esimene aruandlusaasta on aasta 2007. 
3 Komisjon, keda abistab Euroopa Kes kkonnaagentuur, sisestab liikmesriikide 
aruannetes sisalduva teabe Euroopa saast eainete heite- ja ülekanderegistrisse 
vastavalt järgmisele ajakavale: 
(a) esimese aruandlusaasta puhul 21 kuu j ooksul pärast aruandeaasta lõppu;  
(b) kõigi järgnevate aruandlusaastate puhul 16 kuu jooksul pä rast aruandlusaasta 
lõppu. 
Artikkel 8 
Heited hajureostusallikatest 
1. Komisjon kehtestab tähtajad, vormi ja üksikasjad, mis on vajalikud, et edastada 
liikmesriikides olemasolevat teavet hajareos tusallikate heidete kohta vastavalt artikli 
19 lõikes 2 viidatud korrale. 
 
ET 17   ET 2. Lõikes 1 nimetatud teave organiseeritakse sell iselt, et võimaldada kasutajail otsida ja 
identifitseerida heiteid hajureostusallikatest piisava ruumilise jaotuse alusel ning sisaldab teavet andmete tuletamise metoodika kohta. 
3. Kui komisjon otsustab, et andmed heid ete kohta hajureostu sallikatest puuduvad, 
võtab komisjon meetmeid aruandluse alga tamiseks asjakohast e saasteainete kohta 
ühest või enamast hajureostusallikast vastavalt oma prioriteetidele.  
Artikkel 9  
Kvaliteedi tagamine 
1. Iga objekti käitaja, kellele kohaldatakse artiklis 5 sä testatud aruandluse nõudeid, 
tagab tema poolt edastatava teabe kvaliteedi. 
2. Pädevad asutused kontrollivad objektide kä itajate esitatud andmeid, eelkõige nende 
õigeaegsust, terviklikkust, lõplikkust, võrreld avust, järjepidevust ja läbipaistvust. 
3. Komisjon koordineerib kvalit eedi tagamise ja hindamise alast tööd, ko nsulteerides 
artikli 19 lõikes 1 viidatud komiteega. 
4. Komisjon võib võtta vastu suuniseid heidete seireks ja aruandlusek s kooskõlas artikli 
19 lõikes 2 viidatud korraga. 
Artikkel 10 
Teabe kättesaadavus 
1. Komisjon, keda abistab Euroopa Keskkonn aagentuur, teeb Euroopa saasteainete 
heite- ja ülekanderegistri avalikult kättesaadavaks internetis vastavalt artikli 7 lõikes 3 sätestatud ajakavale. 
2. Kohtades, kus Euroopa saaste ainete heite- ja ülekandere gistris sisalduv teave pole 
üldsusele hõlpsasti kättesaadav otsesel elektroonilisel teel, hõlbustavad asjaomane liikmesriik ja komisjon elektroonilist juurde pääsu Euroopa saasteainete heite- ja 
ülekanderegistrile avalikult juurdepääsetavates kohtades.  
Artikkel 11  
Konfidentsiaalsus 
Kui liikmesriik peab teavet konfidentsiaalseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
direktiivi 2003/4/EÜ artiklile 4,
23 näitab liikmesriik oma ar uandes vastavalt käesoleva 
määruse artikli 7 lõikele 2 iga aruandlusaasta kohta eraldi iga konfiden tsiaalsust taotleva 
objekti puhul, millist tüüpi teave on avaldamata jäetud ja mis põhjusel. 
                                                 
23 EÜT L 41, 14.2.2003, lk 26. 
 
ET 18   ET Artikkel 12 
Üldsuse osalemine 
1. Komisjon pakub üldsusele aegsasti ja tõhusaid võimalusi osaleda Euroopa 
saasteainete heite- ja  ülekanderegistri edasiarendamis es, sh suutlikkuse tõstmises ja 
käesoleva määruse muudatu ste ettevalmistamises. 
 Üldsusel peab olema võimalus esitada asjakohaseid märkusi, teavet, analüüse või 
arvamusi mõistliku aja jooksul. 
2. Komisjon võtab sellist osal ust asjakohaselt arvesse ja teavitab üldsust osalemise 
tulemustest. 
Artikkel 13  
Õiguskaitse kättesaadavus 
Õiguskaitse kättesaadavus seoses avaliku juur depääsuga keskkonnateabele tagatakse vastavalt 
direktiivi nr 2003/4/EÜ artiklile 6 ning ühendus e institutsioonide puhul vastavalt Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/200124 artiklitele 6, 7 ja 8 koostoimes Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr …/…25 artikliga 3. 
Artikkel 14  
Suutlikkuse tõstmine 
Komisjon töötab välja Euroopa saasteainete heit e- ja ülekanderegistri rakendamist toetavad 
suunised üheksa kuu jooksul pära st käesoleva määruse jõustumi st, konsulteerides  artikli 19 
lõikes 1 nimetatud komiteega. 
Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri rakendamist toet avates suunistes käsitletakse 
eelkõige järgmisi üksikasju: 
(a) aruandluskord  (b) esitatavad andmed;  (c) kvaliteedi tagamine;  
(d) konfidentsiaalsete andmete puhul: avaldamata jäetud andmete tüüp ja 
avaldamata jätmise põhjused;  
(e) viited rahvusvaheliselt tunnus tatud heidete määratlemise ja 
analüüsimeetoditele, vali mivõtu metoodikatele;  
(f) viited emaettevõtetele;  
                                                
 
24 EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43. 
25 EÜT C […], […], lk […]. (Komisjoni ettepanek KOM(2003) 622 lõplik, 24.10.2003). 
 
ET 19   ET (g) tegevusalade koodid vastavalt käes oleva määruse I lisale ja nõukogu 
direktiivile 96/61/EÜ. 
Artikkel 15  
Teadlikkuse tõstmine 
Komisjon ja liikmesriigid soodustavad igati üldsus e teadlikkust Euroopa s aasteainete heite- ja 
ülekanderegistrist ning tagavad abi Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistrile 
juurdepääsul ning selles sisalduva te abe mõistmisel ja kasutamisel.  
Artikkel 16 
Liikmesriikidelt täiendavalt nõutav teave 
1. Aruandes, mis põhineb kolme viimase arua ndlusaasta andmetel ja esitatakse iga 
kolme aasta järel koos vastavalt artiklile  7 esitatavate andmetega, teavitavad 
liikmesriigid komisjoni praktilisest kogemusest ja võetud meetmetest järgneva suhtes: 
(a) nõudmised vastavalt artiklile 5; 
(b) kvaliteedi tagamine vast avalt artiklile 9;  
(c) juurdepääs teabele vastavalt artikli 10 lõikele 2; 
(d) teadlikkuse tõstmise meetmed vastavalt artiklile 15; 
(e) andmete konfidentsiaalsus vastavalt artiklile 11; 
(f) määratud trahvid vastavalt artiklil e 20 ja nende kohaldamisest saadud 
kogemused. 
2. Komisjon töötab välja lõikes  1 viidatud aruande vormi ja üksikasjad, ko nsulteerides 
artikli 19 lõikes 1 nimetatud komiteega. 
Artikkel 17 
Komisjoni läbivaatused ja muudatusettepanekud 
Komisjon vaatab liikmesriikide esitatud teabe läbi vastavalt artiklitele 7 ja 16 ning avaldab iga 
kolme aasta tagant aruande eelnenud kolme ar uandeaasta kättesaadava teabe põhjal kuus kuud 
pärast nimetatud teabe avaldamist internetis
. 
Liikmesriigid esitavad ettepaneku id protokolli lisade muutmiseks  artikli 19 lõikes 1 nimetatud 
komiteele. Ühenduse seisukoht sel liste paranduste suhtes võetaks e vastu artikli 19 lõikes 2 
viidatud korras. 
 
ET 20   ET Artikkel 18 
Lisade muutmine 
Muudatused, mis on vajalikud käesoleva määruse lisade kohandamiseks va stavalt teaduse ja 
tehnika edusammudele ning vastavalt protokolli lisadesse tehtud muudatustele, võetakse vastu 
artikli 19 lõikes 2 viidatud korras. 
Artikkel 19  
Komitee  
1. Komisjoni abistab komitee (edaspidi „komitee“). 
2. Viite puhul käesolevale lõikele kohaldatak se otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, 
võttes arvesse sama otsuse artiklit 8. Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 
ettenähtud perioodiks määratakse kolm kuud. 
Artikkel 20 
Trahvid 
Liikmesriigid sätestavad käesoleva määruse sätete rikkumistele kohaldatavate trahvide 
eeskirjad ning võtavad kõik va jalikud meetmed nende rakendami se tagamiseks. Sätestatud 
trahvid peavad olema tõhusad, proportsionaal sed ja hoiatavad. Liikmesriigid teavitavad 
komisjoni neist sätetest hiljemalt aasta pärast käesoleva määruse jõustumist ning teatavad viivitamata kõigist järgneva test sätete muudatustest. 
Artikkel 21 
Direktiivide 91/689/EMÜ ja 96/61/EÜ muudatused 
1. Direktiivi 91/689/EMÜ artikli 8 lõige 3 kustutatakse. 
2. Direktiivi 96/61/EÜ artikli 15 lõige 3 kustutatakse. 
 
ET 21   ET Artikkel 22 
Jõustumine 
Käesolev määrus jõustub kahekümnenda l päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu 
Teatajas. 
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja va hetult kohaldatav kõiki des liikmesriikides. 
Brüssel, […] 
Euroopa Parlamendi nimel nõukogu nimel 
eesistuja eesistuja 
 
ET 22   ET I LISA  
TEGEVUSED 
No. Tegevus Võimsuse/tootlikkuse 
künnis 
1. Energiasektor  
(a) Mineraalõli ja gaasi rafineerimistehased 
 
 *(1) 
(b) Utmiskäitised * 
(c) Soojuselektrijaamad ja  muud põletuskäitised 
 soojustootlikkusega 50 
megavatti (MW) 
(d) Koksiahjud * 
 
(e) Kivisöe trummelveskid tootmisvõimsusega 1 
tonn tunnis 
 
(f) Käitised söekeemiatoodete ja tahke 
suitsuvaba kütuse tootmiseks  
 * 
2. Metallide tootmine ja töötlemine  
(a) Käitised metallimaakide (sealhulgas 
sulfiidsed maagid) särdamiseks või paagutamiseks  * 
(b) Käitised malmi või terase tootmiseks 
(esmane või teisene sulatamine), kaasa arvatud pidevvalu Tootmisvõimsusega 2,5 
tonni tunnis 
 
c) Käitised mustmetallide töötlemiseks: 
(i) kuumvaltsimisseadmed  (ii) sepistamine sepikodades   Tootmisvõimsusega 20 
tonni toorterast tunnis  Löögienergiaga 50 kJ 
vasara kohta, kus kasutatav soojusvõimsus 
 
ET 23   ET (iii) kaitsvate pinnakatete pealekandmine  on üle 20 MW 
Toorterase kuluga 2 tonni 
tunnis 
 
(d)  Mustmetalli valukojad  
 Tootmisvõimsusega 20 
tonni ööpäevas 
(e) Käitised:  
(i) värviliste toormetallide tootmiseks 
maagist, kontsentraatidest või teisesest toormest metallurgiliselt, keemiliselt või elektrolüütiliselt * 
 (ii) värviliste metallide sulatamiseks ja 
legeerimiseks, sh taaskasutatavad tooted (rafineerimine, valu jne.) Sulatamisvõimsusega 4 
tonni pliid ja kaadmiumi või 20 tonni muid metalle ööpäevas 
(f) Käitised metallide ja plastide 
elektrolüütiliseks või keemiliseks pinnatöötluseks Töötlemisvannide 
kogumahuga 30 m
3
 
 
3. Mineraalitööstus  
(a) Allmaakaevandamine ja sellega seotud 
toimingud  
 * 
(b) Pealmaakaevandamine  Kaevandatava ala pindala 
on 25 ha 
Käitised: (c) 
(i) tsemendiklinkri tootmiseks pöördahjudes  
(ii) lubja tootmiseks pöördahjudes  
(iii) tsemendiklinkri või lubja tootmiseks 
teistes ahjudes  Tootmisvõimsusega 500 
tonni ööpäevas 
Tootmisvõimsusega 
rohkem kui 50 tonni ööpäevas 
Tootmisvõimsusega 50 
tonni ööpäevas 
 
ET 24   ET (d) Käitised asbesti ja asbestipõhiste toodete 
valmistamiseks  * 
(e) Käitised klaasi (kaasa arvatud klaaskiu) 
tootmiseks 
 Sulatusvõimsusega 20 
tonni ööpäevas 
 
(f) Käitised mineraalainete sulatamiseks, 
sealhulgas mineraalkiu tootmiseks 
 Sulatusvõimsusega 20 
tonni ööpäevas 
 
(g) Käitised põletatud keraamiliste toodete 
valmistamiseks, eelkõige katusekivide, telliste, tulekindlate telliste; kahhelkivide, keraamika või portselani tootmiseks Tootmisvõimsusega 75 
tonni ööpäevas, või ahjude mahutavusega 4 m
3
 ja mahtuvustihedusega 
300 kg/m3
 põletusahju 
kohta. 
4. Keemiatööstus  
(a) Keemiatehased orgaaniliste põhikemikaalide 
tööstuslikuks tootmiseks, näiteks:  
(i) lihtsüsivesinikud (lineaarsed või 
tsüklilised, küllastatud või küllastamata, alifaatsed või aromaatsed) 
(ii) orgaanilised hapnikühendid, näiteks 
alkoholid, aldehüüdid, ketoonid, karboksüülhapped, estrid, atsetaadid, eetrid, 
peroksiidid, epoksüvaigud 
(iii) väävelorgaanilised ühendid (iv) lämmastikorgaanilised ühendid, nagu 
amiinid, amiidid, lämmastikku sisaldavad ühendid, nitroühendid või nitraadid, nitriilid, tsüanaadid, isotsüanaadid 
(v) fosfororgaanilised ühendid  (vi) halogeenitud süsivesinikud (vii) metallorgaanilised ühendid (viii) põhilised plastid (polümeerid, 
sünteetilised kiud ja ts elluloosil põhinevad 
kiud) 
(ix) sünteetilised kummid  
 
ET 25   ET (x) värvained ja pigmendid 
(xi) pindaktiivsed ained  
(b) Keemiatehased anorgaaniliste 
põhikemikaalide tööstuslikuks tootmiseks, näiteks: 
(i) gaasid, näiteks ammoniaak, kloor või 
vesinikkloriid, fluor või vesinikfluoriid, 
süsinikoksiidid, väävliühendid, lämmastikoksiidid, vesinik, vääveldioksiid, karbonüülkloriid 
(ii) happed, näiteks kroomhape, 
vesinikfluoriidhape, fosforhape, lämmastikhape, soolhape, väävelhape, ooleum, väävlishape 
(iii) alused, näiteks ammoniaakhüdraat, 
kaaliumhüdroksiid, naatriumhüdroksiid 
(iv) soolad, näiteks ammooniumkloriid, 
kaaliumkloraat, kaaliumkarbonaat, naatriumkarbonaat, perboraadid, hõbenitraat 
(v) mittemetallid, metallioksiidid või muud 
anorgaanilised ühendid, näiteks kaltsiumkarbiid, räni, ränikarbiid * 
(c) Keemiatehased fosfor-, lämmastik- või 
kaaliumväetiste (liht- ja liitväetised) tööstuslikuks tootmiseks 
 
 * 
 
(d) Keemiatehased põhiliste 
taimekaitsevahendite ja biotsiidide tööstuslikuks tootmiseks 
 * 
(e) Käitised, mis kasutavad keemilist või 
bioloogilist protsessi põhiliste farmaatsiatoodete tootmiseks tööstuslikes kogustes * 
(f) Käitised lõhkeainete ja  pürotehniliste toodete 
toomiseks tööstuslikes kogustes * 
 
ET 26   ET 5. Jäätme- ja reoveekäitlus  
(a) Rajatised ohtlike jäätmete ladestamiseks 
hävitamiseks või taaskasutamiseks Jõudlusega 10 tonni 
ööpäevas 
 
(b) Rajatised tavajäätmete põletamiseks 
direktiivi 2000/76/EÜ alusel  Võimsusega 3 tonni 
tunnis 
(c) Rajatised tavajäätmete ladestamiseks  Võimsusega 50 tonni 
ööpäevas 
(d) Prügilad (v.a püsijäätmete ladestamine ja 
prügilad mis on lõpliku lt suletud hiljemalt 
16.7.2001 või mille pädeva ametiasutuse nõudmisel vastavalt nõukogu direktiivi 1999/31/EÜ
26 artiklile 13 teostatud 
järelhooldusfaas on möödunud) Jõudlusega 10 tonni 
ööpäevas või üldmahuga 25 000 tonni 
(e) Rajatised loomakorjuste ja loomsete jäätmete 
kõrvaldamiseks või taaskasutamiseks Jõudlusega 10 tonni 
päevas 
(f) Olmereoveepuhastid  
 Võimsusega 100 000 
inimekvivalenti 
(g) Iseseisvalt käitatavad tööstusreoveepuhastid, 
mis teenindavad üht või mitut käesolevas lisas nimetatud tegevust Võimsusega 10 000 m
3 
ööpäevas 
 
6. Paberi ja puidu tootmine ja töötlemine  
(a) Tööstusettevõtted tselluloosi tootmiseks 
puidust või sarnastest kiudmaterjalidest  * 
(b) Tööstusettevõtted paberi, papi ja teiste 
esmaste puidutoodete tootmiseks (nagu puitlaast- ja kiudplaat ning vineer) Tootmisvõimsusega 20 
tonni ööpäevas 
 
(c) Tööstusettevõtted puidu ja puidutoodete 
töötlemiseks kemikaalidega Tootmisvõimsusega 50 
m3
 ööpäevas 
 
                                                 
26 EÜT L 182, 16.7.1999, lk 1. 
 
ET 27   ET 7. Intensiivne loomakasva tus ja vesiviljelus  
(a) Kodulindude ja sigade intensiivkasvatus  
 (i) 40 000 linnukohta 
(ii) 2000 tarbeseakohta 
(kaaluga üle 30 kg) 
(iii) 750 emisekohta 
 
(b) Intensiivne vesiviljelus 
 Tootmisvõimsusega 1000 
tonni kalu või 
koorikloomi aastas 
8. Loomsest ja taimsest toormest tooted 
toiduaine- ja joogitööstuses  
(a) Tapamajad  
 Tootmisvõimsusega50 
tonni rümpasid ööpäevas 
(b) 
Toiduainete, piimatoodete ja jookide 
töötlemine ja ümbertöötamine  
(i) loomsest toormest (v.a piim)  (ii) taimsest toormest 
 Tootlikkusega 75 tonni 
valmistoodangut ööpäevas 
Tootlikkusega 300 tonni 
ööpäevas (kvartali 
keskmine tootlikkus) 
(c) Piima töötlemine ja ümbertööta mine Piima võetakse vastu 200 
tonni päevas (aasta keskmine) 
9. Muu tegevus  
(a) Ettevõtted kiu või tekstiili eeltöötlemiseks 
või värvimiseks (pesemine, pleegitamine, merseriseerimine) Töötlemisvõimsusega 10 
tonni ööpäevas 
 
(b) Toornahkade ja nahkade parkimise ettevõtted Töötlemisvõimsusega 12 
tonni lõpptoodet ööpäevas 
(c) Käitised ainete, esemete või toodete pinna 
töötlemiseks, kasutades orgaanilisi lahusteid, eriti viimistlemiseks, trükkimiseks, katmiseks, rasvatustamiseks, veekindlaks muutmiseks, kruntimiseks, värvimiseks, puhastamiseks või impregneerimiseks Lahustite kuluga 150 kg 
tunnis või 200 tonni aastas 
 
 
ET 28   ET (d) Käitised grafiidi (tempersöe) või 
elektrografiidi tootmiseks põletamise või grafiidistamise teel  * 
(e) Rajatised laevaehituseks, laevade 
värvimiseks või nendelt värvi eemaldamiseksTootmisvõimsusega 100 
m pikkuste laevade jaoks 
 (1)Asteriskiga (*) tähistatakse olukorda, kus võimsuse/tootli kkuse künniseid ei rakendata 
(kõik objektid peavad esitama aruanded). 
 
ET 29   ET II LISA  
SAASTEAINED 
   Heidete künniskogused 
(1. tulp) 
Nr. CAS 
number Saasteaine Õhku (tulp 
1a) Vette (tulp 
1b)  Maismaale 
(tulp 1c) 
   kg/aastas kg/aastas kg/aastas 
1 74-82-8 Metaan (CH 4) 100 000 -(1) - 
2 630-08-0 Süsinikmonooksiid (CO) 500 000 - - 
3 124-38-9 Süsinikdioksiid (CO 2) 100 miljonit - - 
4  Fluorosüsivesinikud (HFCd) 100 - - 
5 10024-97-2 Dilämmastik(mono)oksiid 
(N 2O) 10 000 - - 
6 7664-41-7 Ammoniaak (NH 3) 10 000 - - 
7  Muud lenduvad orgaanilised 
ühendid lisaks metaanile (NMVOC) 
 100 000 - - 
8  Lämmastikoksiidid 
(NO x/NO 2) 100 000 - - 
9  Perfluorosüsivesinikud 
(PFCd) 100 - - 
10 2551-62-4 Väävelheksafluoriid (SF 6) 50 - - 
11  Vääveloksiidid (SO x/SO 2) 150 000 - - 
12  Üldlämmastik - 50 000 50 000 
13  Üldfosfor - 5 000 5 000 
14  Fluoroklorosüsivesinikud 
(HCFCd) 1 - - 
15  Fluoroklorosüsinikud 
(CFCd) 1 - - 
 
ET 30   ET    Heidete künniskogused 
(1. tulp) 
16  Haloonid 1 - - 
17 7440-38-2 Arseen ja selle ühendi d 
(arseenina) 20 5 5 
18 7440-43-9 Kaadmium ja selle ühendid 
(kaadmiumina) 10 5 5 
19 7440-47-3 Kroom ja selle ühendid 
(kroomina) 100 50 50 
20 7440-50-8 Vask ja selle ühendi d 
(vasena) 100 50 50 
21 7439-97-6 Elavhõbe ja selle ühendi d 
(elavhõbedana) 10 1 1 
22 7440-02-0 Nikkel ja selle ühendi d 
(niklina) 50 20 20 
23 7439-92-1 Plii ja selle ühendid (pliina) 200 20 20 
24 7440-66-6 Tsink ja selle ühendi d 
(tsingina) 200 100 100 
25 15972-60-8 Alakloor  - 1 1 
26 309-00-2 Aldriin 1 1 1 
27 1912-24-9 Atratsiin - 1 1 
28 57-74-9 Klordaan 1 1 1 
29 143-50-0 Kloordekoon 1 1 1 
30 470-90-6 Kloorfenvinfoss - 1 1 
31 85535-84-8 Kloroalkaanid, C 10-C13 - 1 1 
32 2921-88-2 Kloorpürifoss - 1 1 
33 50-29-3 DDT 1 1 1 
34 107-06-2 1,2-dikloroetaan (EDC) 1 000 10 10 
35 75-09-2 Diklorometaan (DCM) 1 000 10 10 
 
ET 31   ET    Heidete künniskogused 
(1. tulp) 
36 60-57-1 Dieldriin 1 1 1 
37 330-54-1 Diuroon - 1 1 
38 115-29-7 Endosulfaan - 1 1 
39 72-20-8 Endriin 1 1 1 
40  Halogeenitud orgaanilised 
ühendid (AOX-ina) - 1 000 1 000 
41 76-44-8 Heptakloor 1 1 1 
42 118-74-1 Heksaklorobenseen (HCB) 10 1 1 
43 87-68-3 Heksaklorobutadieen 
(HCBD) - 1 1 
44 608-73-1 1,2,3,4,5,6-
heksaklorotsükloheksaan 
(HCH) 10 1 1 
45 58-89-9 Lindaan 1 1 1 
46 2385-85-5 Mirex  1 1 1 
47  PCDD+PCDF (dioksiinid+ 
furaanid) (Teq) 0 0 0 
48 608-93-5 Pentaklorobenseen 1 1 1 
49 87-86-5 Pentaklorofenool (PCP) 10 1 1 
50 1336-36-3 Polüklooritud bifenüülid 
(PCBd) 0,1 0,1 0,1 
51 122-34-9 Simasiin - 1 1 
52 127-18-4 Tetrakloroetüleen (PER) 2 000 10 - 
53 56-23-5 Tetraklorometaan (TCM) 100 1 - 
54 12002-48-1 Triklorobenseenid (TCBd) 10 1 - 
55 71-55-6 1,1,1-trikloroetaan 100 - - 
 
ET 32   ET    Heidete künniskogused 
(1. tulp) 
56 79-34-5 1,1,2,2-tetrakloroetaan 50 - - 
57 79-01-6 Trikloroetüleen 2 000 10 - 
58 67-66-3 Triklorometaan 500 10 - 
59 8001-35-2 Toksafeen 1 1 1 
60 75-01-4 Vinüülkloriid 1 000 10 10 
61 120-12-7 Antratseen 50 1 1 
62 71-43-2 Benseen 1 000 200 
(BTEX-ina)
(2) 200 
(BTEX-
ina)(2) 
63  Broomitud difenüüleetrid 
(PBDE) - 1 1 
64  Nonüülfenool etoksülaadid  
(NP/NPEd) ja nendega 
seotud ained - 1 1 
65 100-41-4 Etüülbenseen - 200 
(BTEX-
ina)(2) 200 
(BTEX-
ina)(2) 
66 75-21-8 Etüleenoksiid 1 000 10 10 
67 34123-59-6 Isoproturoon - 1 1 
68 91-20-3 Naftaleen 100 10 10 
69  Tinaorgaanilised ühendid 
(Sn üld) - 50 50 
70 117-81-7 Di-(2-etüül heksüül) ftalaat 
(DEHP) 10 1 1 
71 108-95-2 Fenoolid (C üld) - 20 20 
72  Polütsüklilised aromaatsed 
süsivesinikud (PAH) b/ 50 5 5 
 
ET 33   ET    Heidete künniskogused 
(1. tulp) 
73 108-88-3 Tolueen - 200 
(BTEX-
ina)(2) 200 
(BTEX-
ina)(2) 
74  Tributüültina ja ühendid - 1 1 
75  Trifenüültina ja ühendid - 1 1 
76  Orgaaniline üldsüsini k 
(TOC) 
(kas C üld või COD/3) - 50 000 - 
77 1582-09-8 Trifluraliin - 1 1 
78 1330-20-7 Ksüleenid - 200 
(BTEX-
ina)(2) 200 
(BTEX-
ina)(2) 
79  Kloriidid (Cl üld) - 2 miljonit 2 miljonit 
80  Kloor ja anorgaanilise d 
ühendid (HCl-ina) 10 000 - - 
81 1332-21-4 Asbest 1 1 1 
82  Tsüaniidid (CN üld) - 50 50 
83  Fluoriidid (F üld) - 2 000 2 000 
84  Fluor ja anorgaanilised 
ühendid (HF-ina) 5 000 - - 
85 74-90-8 Vesiniktsüaniid (HCN) 200 - - 
86  Tahked osakesed (PM 10) 50 000 - - 
87 1806-26-4 Oktüülfenoolid - 1 - 
88 206-44-0 Fluoranteen - 2 - 
89 465-73-6 Isodriin - 1 - 
90 36355-1-8 Heksabromobifenüül 0,1 0,1 0,1 
Joonealused märkused : 
(1) Sidekriips (-) näitab, et kõnealuse parameeter i ja elemendi kohta ei ole vaja aruannet 
esitada.  
 
ET 34   ET (2) Üksikute saasteainete kohta antakse aru siis , kui ületatakse BTEX-i künnis (benseeni, 
tolueeni, etüülbenseeni ja ksüleeni summaarne parameeter) 
(3) Polütsükliliste aromaatsete süsivesinike (P AH) heiteid õhku tuleb mõõta benso(a)püreeni 
(50-32-8), benso(b)fluoranteeni (205-99-2), benso(k)fluorant eeni (207-08-9), indeno (1,2,3-
cd)püreenina (193-39-5) (võet ud Piiriülese õhusaas te kaugülekande ko nventsiooni püsivate 
orgaaniliste saasteaine te protokollist). Aruandluseks heidet e puhul vette ja maismaale ning 
ülekannete puhul väljapoole objek ti tuleb neile neljale üksikainele lisada järgmised ained: 
benso-(g,h,i)perüleen (191-24-2)  ja fluoranteen (206-44-0). 
 
ET 35   ET III LISA  
HEITE- JA ÜLEKAND EANDMETE ARUANDEVORM  
Käitise andmed  
Emaettevõtte nimetus 
Käitise (käitaja) nimetus Käitise ID Aadress Linn/asula 
Postiindeks 
Riik Asukoha koordinaadid Jõe valgala piirkond
(1) 
NACE-kood (4 -kohaline) Majanduslik põhitegevus Tootmismaht (valikuline) Rajatiste arv (valikuline) Käitustundide arv aastas (valikuline) Töötajate arv (valikuline) Tekstiväli või objekti või emaettevõtte esitatud tekstiteabe või veebisaidi aadressi esitamiseks (valikuline)  
Kõik objekti tegevused I lisa alusel (võimalusel vastavalt I 
lisas esitatud koodisüst eemile ja IPPC koodile)  
Tegevus 1 (I lisa põhitegevus) 
Tegevus 2  Tegevus N  
Andmed objekti heidete koht a õhku iga künnisväärtust 
ületava saasteaine puhul (vastavalt II lisale) Heited õhku 
Saasteaine 1 
Saasteaine 2 Saasteaine N M: mõõdetud; kasutatud analüüsimeetod 
C: arvutatud; kasutatud arvutusmeetod E: hinnanguline kg/aastas 
Andmed objekti heidete koht a vette iga künnisväärtust 
ületava saasteaine puhul (vastavalt II lisale) Heited vette 
Saasteaine 1 
Saasteaine 2 Saasteaine N M: mõõdetud; kasutatud analüüsimeetod 
C: arvutatud; kasutatud arvutusmeetod E: hinnanguline kg/aastas 
 
Andmed objekti heidete kohta maismaale iga künnisväärtust 
ületava saasteaine puhul (vastavalt II lisale) Heited maismaale 
Saasteaine 1 
Saasteaine 2 Saasteaine N M: mõõdetud; kasutatud analüüsimeetod 
C: arvutatud; kasutatud arvutusmeetod E: hinnanguline kg/aastas 
Iga reoveetöötlusele suuna tava, künnisväärtust ületava 
saasteaine ülekanded väljapoole objekti (vastavalt II lisale)  
Saasteaine 1 
Saasteaine 2 Saasteaine N M: mõõdetud; kasutatud analüüsimeetod 
C: arvutatud; kasutatud arvutusmeetod E: hinnanguline kg/aastas 
 
ET 36   ET Künnisväärtust ületavate ohtlike jäätme te ülekanded väljapoole tegevuskohta 
(vastavalt artiklile 5) 
Riigisiseselt:  
Taaskasutamiseks (R) Kõrvaldamiseks (D)   
tonni/aastas  
tonni/aastas  
Teistesse riikidesse:  
Taaskasutamiseks (R) Jäätmekäitlusettevõtte nimi 
Jäätmekäitlusettevõtte aadress 
Ülekannet vastu võtva tegeliku jäätmekäitluskoha aadress  tonni/aastas  
Teistesse riikidesse:  
Kõrvaldamiseks (D)  
Kõrvaldaja nimetus 
Kõrvaldaja aadress Ülekannet vastu võtva tegeliku kõrvaldamiskoha aadress tonni/aastas  
Künnisväärtust ületavate tavajäätmete ülekanded väljapoole tegevuskohta 
(vastavalt artiklile 5) 
Taaskasutamiseks (R)  tonni/aastas  
Kõrvaldamiseks (D) tonni/aastas 
Üldsuse küsimustele vastav pädev 
asutus: 
Nimi 
Aadress Linn/asula Telefon Faks E-post  
(1) Vastavalt 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestati ühenduse 
veepoliitika meetmete raamistik27, artikli 3 lõikele 1.  
                                                 
27 EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1.