Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse liidu haridus-, koolitus-, noorsoo- ja spordiprogramm „ERASMUS KÕIGI JAOKS” /* KOM/2011/0788 lõplik - 2011/0371 (COD) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST 2010. aasta juunis kiitis Euroopa Ülemkogu heaks Euroopa 2020. aasta strateegia, reformikava, mille eesmärk on aidata koordineeritud ja tervikliku aruka, kaasava ja jätkusuutliku strateegia kaudu Euroopal kriisist taastuda ja väljuda sellest senisest tugevamana. Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia ning liikmesriikide majandus- ja tööhõivepoliitika koondsuuniste[1] keskmes on haridus ja koolitus. Väidetavalt ei saavutata ühtegi Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärki ega põhieesmärki ilma suure investeeringuta inimkapitali. Euroopa 2020. aasta strateegia viis juhtalgatust sõltuvad hariduse ja koolituse moderniseerimisest: „Noored liikumises”, programm „Uute töökohtade jaoks uued oskused”, samuti digitaalne tegevuskava, juhtalgatus „Innovaatiline liit” ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise tegevusprogramm. Komisjon osutab oma teatises „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve”[2], et peaks olema võimalik suurendada liidu toetust haridusele ja koolitusele, et suurendada kodanike oskusi ning aidata toime tulla noorsoo töötuse kõrge määraga paljudes liikmesriikides. Komisjon rõhutab ka seda, et oma välispoliitikas keskendub ta liiduväärtuste edendamisele ja kaitsmisele välismaal, ülemineku- ja demokraatlike protsesside toetamise edendamisele ning meie sisepoliitika välismõõtme arendamisele. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED Konsultatsioonid 2010. aasta algusest kuni 2011. aasta keskpaigani peeti ulatuslikke konsultatsioone avalikkuse ja sidusrühmadega haridus-, koolitus-, noorsoo- ning spordivaldkondades. Hariduse, koolituse ja noorsoo puhul võis märgata eri konsulteeritud sidusrühmade vaadete sarnasust ning ühised tunnusjooned võib kokku võtta järgmiselt: · väga hea hinnang elukestva õppe programmi, programmi „Aktiivsed noored” ja programmi Erasmus Mundus tulemustele; · haridussektori vahel olemise tõttu on vajadus töötada välja integreeritum lähenemisviis teiste noorteprogrammide ja eri olemasolevate liidu kõrghardusprogrammide vahel, olgu need siis Euroopa (Erasmus), ülemaailmsed (Erasmus Mundus), piirkondlikud (Tempus, Alfa, Edulink) või kahepoolsed (nt USA ja Kanadaga) programmid; · tugevdada sidemeid poliitilisi arengusuundi ja programme toetatava tegevuse vahel; · kvaliteedile keskendumise jätkamise tähtsus, eelkõige kõrghariduse valdkonnas liidus ja mujal; · liidu rahastamisvahendite säilimise tähtsus noorte formaalse ja mitteformaalse õppe toetamiseks ning vajadus parandada õpitulemuste tunnustamist; · vajadus lihtsustada haldamist ning täiustada meetmeid ja prioriteete; · vajadus suurendada programmi nähtavust. Spordivaldkonnas saab sidusrühmade välja toodud põhipunktid kokku võtta järgmiselt: – spordi ja füüsilise tegevuse võimaluste ebapiisavus kõigil haridustasanditel; – vabatahtliku tegevuse ebapiisav tunnustamine spordis; – doping kui peamine spordivõistluste aususe ohustaja; – tähelepanu vajakajäämine spordi ühiskondlikule väärtusele võrreldes selle kaubanduslike tahkudega; – kommertssurve, mis seab ohtu ausal mängul põhineva spordi algidee. Mõjuhinnangute tulemused Neljas mõjuhinnangus uuriti kolme käimasoleva haridus-, koolitus- ja noorsooprogrammi (nimelt elukestva õppe programm, „Aktiivsed noored” ja Erasmus Mundus) toimimist ning spordivaldkonnas eelarveasutuse hääletatud ettevalmistavaid meetmeid. Meetmete sarnasust, õiguslikku alust ja liidu pädevust nendes valdkondades arvestades kaaluti kõigis neljas hinnangus sarnaseid võimalusi: olemasolevate meetmete või programmide lõpetamist; nende jätkamist praegusel kujul; nende poliitilise fookuse tugevdamist; elukestva õppe programmi, programmi „Aktiivsed noored” ja Erasmus Mundus programmi liitmist üheks täiendatud programmiks. Kõigis neljas mõjuhinnangus tehti kindlaks eelistatuim valikuvõimalus, milleks on nende liitmine üheks programmiks, mis on kooskõlas komisjoni 29. juuni 2011. aasta teatisega mitmeaastase finantsraamistiku kohta. See võimalus oleks kõige sidusam ja kulutasuvam järgmistel põhjustel: – see vastab vajadusele suurendada liidu investeeringuid haridusse ja koolitusse praegusel raskel finants- ja majanduskriisi ajal, kuna kasvav majandus sõltub kõrgelt kvalifitseeritud töötajate olemasolust ning töötute oskuste ja pädevuste kasutuselevõtust; – selles keskendutakse selliste meetmete arendamisele, mis käimasolevates programmides on tuvastatud kui kõige suuremat Euroopa lisaväärtust lisavatena ja kõige tugevamat mitmekordistavat mõju omavatena, millel on reaalne mõju Euroopa haridus- ja koolitussüsteemidele ning seega märkimisväärselt suuremale investeeringute tasuvusele; – pingutuste koondamine uude täiustatud programmi suurendab olemasolevate programmide ja eri haridussektorite koostoimet, mis kinnistab elukestva õppe lähenemisviisi hariduses, suurendab kooskõla ja parandab juurdepääsu potentsiaalsetele toetusesaajatele tänu täiustatud transversaalsetele meetmetele; – lisaks haridusasutuste endi koostööle keskendutakse rohkem hariduse ja inimkapitali ülitähtsale rollile innovatsioonis, edendades haridusasutuste ja ettevõtjate partnerlust, seades sihiks tipptasemel õpetamise ja õppimise, tööalase konkurentsivõime ning ettevõtluse; – viimaseks − sellega kaasneb teostus- ja juhtimisprotsesside ratsionaliseerimine ning lihtsustamine, mis võimaldab märkimisväärselt vähendada rakenduskulusid võrreldes jooksvate programmide (nt elukestev õpe, „Aktiivsed noored” ja kõrghariduse koostööprogrammid kolmandate riikidega) rakenduskulude summaga. Lihtsustamine Programmi üks prioriteetidest mitmeaastase finantsraamistiku (MFR) kontekstis on rõhutada täiustamist, lihtsustamist ja tulemustel põhinevat rahaliste vahendite eraldamist. Kõnealust lähenemisviisi kohaldatakse programmis „Eramus kõigi jaoks” finantsmääruse eeskirjadest lähtudes. Programmiga vähendatakse toetatavate tegevuste arvu. Tõhususe suurendamiseks kasutatakse rohkem kindlaksmääratud summasid; liikuvusmeetmeteks kasutatakse laialdaselt selliseid edukaid näiteid nagu Erasmuse üliõpilaste ühekordsed toetused. Riiklikud ametid ei halda enam üksikisiku liikuvust, mis vähendab halduskoormust. Riiklikud ametid muutuvad õppimisega seotud liikuvuse peamiseks sisenemispunktiks, mis on avatud noortele, kes osalevad õppuri, praktikandi või vabatahtlikuna. Kasutajasõbralikkus suureneb rahvusvahelisel tasandil ka osalevate kõrgkoolide jaoks tänu ühitamatute koostöökavade integreerimisele. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG „Erasmus kõigi jaoks” − ühtne programm haridus-, koolitus-, noorsoo- ja spordivaldkonnas on põhjendatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 165 ja 166 sätestatud eesmärkide ning subsidiaarsuspõhimõttega. Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 165 kutsutakse üles Euroopa Liidu meetmetele, et aidata kaasa „kvaliteetse hariduse arendamisele, soodustades koostööd liikmesriikide vahel ning vajaduse korral toetades ja täiendades nende tegevust, samal ajal täiel määral respekteerides liikmesriikide vastutust õpetuse sisu ja haridussüsteemide korralduse eest ning nende kultuurilist ja keelelist mitmekesisust”. Artiklis 166 sedastatakse, et „Liit rakendab kutseõppepoliitikat, mis toetab ja täiendab liikmesriikide meetmeid, samal ajal täiel määral respekteerides liikmesriikide vastutust kutseõppe sisu ja korralduse eest”. Mõlemad artiklid sedastavad, et liit ja liikmesriigid edendavad kutseõppe valdkonnas koostööd kolmandate riikide ja pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega vastavalt haridus- ja spordivaldkonnas (artikli 165 lõige 3) ning kutsehariduse valdkonnas (artikli 166 lõige 3). Nagu rõhutatud elukestva õppe programmi, programmi „Aktiivsed noored” ja programmi Erasmus Mundus vahehindamistes, tuleneb programmide lisaväärtus Euroopa jaoks tegevuse ja toodete uuenduslikkusest ja piiriülesusest ning partnerlusest, mida see aitab kogu Euroopas arendada. Liikmesriikide haridus- ja koolitussüsteemide ning ka noorsoo- ja spordivaldkondade vahel koostöö soodustamine aitab teha kindlaks ja rakendada poliitikat ja tavasid, mis toimivad ning innustavad üksteiselt õppima. Rakendusmeetmete, eelkõige rahaliste vahendite eraldamisega seotud meetmete vastuvõtmisel näeb määrus ette uurimismenetluse kohaldamist kooskõlas määruse (EL) nr 182/2011 artiklis 5 sätestatuga. Välja valitud toetust saavad projektid saadetakse Euroopa Parlamendile ja komisjonile teadmiseks võtmiseks. Määruses võetakse ühtlasi kasutusele volituste delegeerimine Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 alusel. Selle uue õigusvahendi kasutamine piirdub tulemuskriteeriumide ja riiklike ametite hallatavate tegevuste sätete muutmisega. Varasematest programmidest saadud kogemused näitavad, et artikli 13 lõike 7 ja artikli 22 lõike 2 puhul, milles käsitletakse vastavalt tulemuslikkuse kriteeriume ja riikliku ameti hallatavaid meetmeid, võib programmi käigus tekkida vajadus need läbi vaadata. Asjaomaste valdkondade peamised sidusrühmad on kritiseerinud elukestva õppe programmi, programmi „Aktiivsed noored” ja programmi Erasmus Mundus jäikust ning vahendite puudumist programmi kohandamiseks meie ühiskonna muutuvate vajadustega. Asjatundjate süstemaatilise konsulteerimise kaudu võetakse nagu kord ja kohus arvesse liikmesriikide arvamust. Konsultatsiooni laiendatakse Euroopa Parlamendi nimetatud asjatundjatele, et tagada laiapõhjaline esindatus. Ka komisjon konsulteerib vajaduse korral asjaomaste valdkondade sidusrühmadega. 4. MÕJU EELARVELE Komisjoni ettepanekus mitmeaastase finantsraamistiku kohta perioodiks 2014−2020 nähakse ette eraldada 17 299 000 000 eurot (praegustes hindades) ühtseks haridus-, koolitus-, noorsoo- ja spordiprogrammiks ja lisasumma rubriigi 4 vahenditest, mis teeb kokku 1 812 100 000 eurot (praegustes hindades). Minimaalsed eraldised sektori kohta Tagamaks et sidusrühmade ja toetusesaajate põhikategooriatele eraldatud vahendite tase ei väheneks allapoole taset, mis on tagatud elukestva õppe programmi, programmi „Aktiivsed noored” ja Erasmus Mundus programmi 2007−2013 taset, ei ole programmi tulemuseks peamistele haridussektoritele eraldiste tegemine väiksemas ulatuses kui: kõrgharidus: 25 %; kutseharidus ja -koolitus ning täiskasvanharidus, millest 17 % eraldatakse täiskasvanuharidusele; kooliharidus: 7 % noored: 7 %. 5. KOKKUVÕTE MÄÄRUSEST Määruses sätestatakse uus ühtne programm haridus-, koolitus-, noorsoo- ja spordivaldkonnas nimetusega „Erasmus kõigi jaoks”. Erasmuse sektorprogrammi laialdasele tunnustamisele toetudes on programmi eesmärk toetada haridussektoreid (nimelt kõrgharidus, kutseharidus ja -koolitus ning täiskasvanuharidus, koolide haridus ja noorsugu) elukestva õppe perspektiivist lähtudes. Programmis „Erasmus kõigi jaoks” keskendutakse kolmele põhimeetmele, nimelt üliõpilaste, noorte, õpetajate ja personali piiriülene ja rahvusvaheline õppimisega seotud liikuvus; haridusasutuste koostöö innovatsiooni ja heade tavade nimel, samuti koostöö noorsoovaldkonnas aktiivsete asutustega ning poliitiliste tegevuskavade toetamine, samuti toetus suutlikkuse tõstmisele kolmandates riikides, sealhulgas laienemisprotsessis osalevates riikides, Vastavalt teatisele Euroopa 2020. aasta eelarve kohta integreeritakse kõik praegused rahvusvahelised programmid (Erasmus Mundus, Tempus, Edulink ja Alfa) ja koostööprogrammid tööstusriikidega uude programmi „Erasmus kõigi jaoks”. Sel eesmärgil suurendatakse progammi eelarvet eraldistega mitmest muust väliskoostöö vahendist. Et tagada stabiilsus ja prognoositavus, tehakse rahalised vahendid kättesaadavaks kahes jaos mitut aastat (vastavalt 4 ja 3 aastat) hõlmava eraldisena. Need eraldised peaksid kajastama ELi välistegevuse prioriteete, sealhulgas asjakohaseid arengueesmärke. Ettenägematute asjaolude või suurte poliitiliste muutuste korral saaks neid kohandada, et nad vastaksid poliitilistes prioriteetides toimunud olulisematele muutustele. Tipptasemel õpetamine ja teadustegevus Euroopa uuringutes hõlmatakse konkreetse artikliga „Jean Monnet”. Spordile on pühendatud üks peatükk, milles keskendutakse võitlusele dopingu, vägivalla ja rassismi vastu ning innustatakse piiriülesele tegevusele, et edendada spordiorganisatsioonide head juhtimisttava. Kasutusele võetakse uus rahastamisvahend − laenutagamisrahastu −, et võimaldada üliõpilastel läbida magistriõpe mõnes muus Euroopa riigis. Selliste õpingute rahastamine on praegu keeruline, sest riiklikke toetusi ja laene ei saa enamasti kasutada välisriigis või ei ole need magistriõppe puhul kättesaadavad ning erapankade laenud on liiga kallid. Nende probleemide lahendamiseks on ELil kavas anda finantsasutustele (pangad või õppelaenuagentuurid) osaline tagatis, mis võimaldaks pakkuda üliõpilastele laene magistriõpinguteks mõnes muus osalevas riigis soodsamatel tingimustel. Rääkides haldusest: programmi hallatakse kooskõlas kaudse halduse põhimõttega. Vastutus jaguneb liikmesriikide ja komisjoni vahel. Riiklikud ametid vastutavad suurema osa rahaliste vahendite eest, millest enamik eraldatakse liikuvuse ja koostööga seotud meetmetele. Komisjon delegeerib rakendusametile suuremate koostööprojektide haldamise, poliitika toetamise, Euridice’i võrgustiku ning Jean Monnet’ meetmed ja spordivaldkonna. Komisjon võib seega perioodil 2014−2020 kulutasuvuse analüüsi alusel kasutada programmi „Erasmus kõigi jaoks” elluviimiseks olemasolevat rakendusametit, nagu on sätestatud nõukogu 19. detsembri 2002 määruses (EÜ) nr 58/2003[3], millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded. 2011/0371 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse liidu haridus-, koolitus-, noorsoo- ja spordiprogramm „ERASMUS KÕIGI JAOKS” (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 165 lõiget 4 ja artikli 166 lõiget 4, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee[4] arvamust; võttes arvesse Regioonide Komitee[5] arvamust, toimides kooskõlas seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) 29. juuni 2011. aasta komisjoni teatises „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve”[6] tehakse ettepanek luua ühtne haridus-, koolitus-, noorsoo- ja spordiprogramm, kaasates sellesse rahvusvahelise koostöö kõrghariduse valdkonnas ja koondades ühte Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsusega nr 1720/2006/EÜ[7] kehtestatud elukestva õppe programmi, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsusega nr 1719/2006/EÜ[8] kehtestatud programmi „Aktiivsed noored”, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta otsusega nr 1298/2008/EÜ[9] kehtestatud tegevuskava Erasmus Mundus, 18. detsembri 2006. aasta määrusega nr 1905/2006/EÜ[10] kehtestatud programmi ALFA III ning programmid TEMPUS ja EDULINK, et tagada suurem tõhusus, tugevam strateegiline fookus ja koostoime, mida on võimalik ära kasutada ühtse programmi eri osade juures. Lisaks tehakse ettepanek lisada ühtsele programmile ka spordivaldkonda käsitlev osa. (2) Olemasolevate programmide, nagu elukestva õppe programm, „Aktiivsed noored” ja Erasmus Mundus, vahehindamisaruanded ning avalik arutelu liidu edasiste meetmete kohta haridus-, koolitus- ja noorsoovaldkonnas ning kõrghariduses paljastasid tugeva ja mõnel määral kasvava vajaduse jätkata nendes valdkondades üleeuroopalist koostööd ja liikuvust. Hindamisaruannetes rõhutati vajadust siduda tihedamalt liidu haridus-, koolitus- ja noorsooprogramme ning poliitilisi lahendusi; väljendati soovi, et liidu meetmed tuleks üles ehitada nii, et need vastaksid paremini elukestva õppe paradigmale; ning kutsuti üles lihtsamale, kasutajasõbralikumale ja paindlikumale strateegiale selliste meetmete rakendamisel ja rahvusvahelise hariduse koostööprogrammide killustatuse lõpetamisele. (3) Erasmuse nime laialdane tuntus liikmesriikides ja programmis osalevate kolmandate riikide üldsuse seas kui sünonüüm ELi õppimisega seotud liikuvusest nõuab, et programmi kaasatud põhilised haridussektorid seda nime laialdasemat kasutaksid. (4) Üldsusega konsulteerimine liidu strateegiliste valikute kohta uue liidu pädevuse rakendamiseks spordivaldkonnas ja spordi ettevalmistavate meetmete hindamisaruande tulemused andsid kasulikku teavet liidu prioriteetsete meetmete kohta ning näitasid kujukalt lisaväärtust, mida liit saab nende meetmete toetamisel luua, mis on suunatud kogemuste ja teadmiste loomisele, jagamisele ning levitamisele eri sporti käsitlevate küsimuste puhul Euroopa tasandil. (5) Euroopa aruka, jätkusuutiku ja kaasava majanduskasvu strateegias (Euroopa 2020) määratakse kindlaks liidu kasvustrateegia saabuvaks aastakümneks, et toetada arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu, milleks püstitati viis kaugeleulatuvat eesmärki, mis tuleb saavutada 2020. aastaks, eelkõige haridusvaldkonnas, et vähendada kooli poolelijätmise määra allapoole 10 % ja jõuda selleni, et 30–34-aastastest omandaks kõrghariduse vähemalt 40 %[11]. See hõlmab ka juhtalgatusi, eelkõige programme „Noored liikumises”[12] ja „Uute töökohtade jaoks uued oskused”[13]. (6) 12. mail 2009. aastal kutsus Euroopa Liidu Nõukogu üles looma strateegilise raamistiku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal (ET 2020), püstitades neli strateegilist eesmärki, et lahendada probleemid, mis takistavad teadmispõhise Euroopa loomist ja elukestva õppe realiseerimist kõikide jaoks. (7) Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 8 ja 10 ning põhiõiguste harta artiklite 21 ja 23 kohaselt edendatakse programmiga naiste ja meeste võrdsust, et võidelda soo, rassi, etnilise päritolu, usu või tõekspidamiste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerimise vastu. (8) Programmil peaks olema lai rahvusvaheline ulatus eelkõige kõrghariduse valdkonnas, mitte ainult selleks, et edendada Euroopa kõrghariduse kvaliteeti kooskõlas ET2020 üldeesmärkidega või suurendada Liidu atraktiivsust õpingute sihtkohana, vaid ka selleks, et parandada rahvaste üksteisemõistmist ja panustada kolmandate riikide kõrghariduse järjepidevasse arengusse. (9) Uuendatud koostööraamistik noorsoo valdkonnas (2010−2018)[14] peaks suhtuma kõigisse noortesse kui ühiskonna ressurssi ja toetama nende õigust osaleda neid puudutavate meetmete väljatöötamises otsustajate, noorte ja noorteorganisatsioonide vahelise pideva struktureeritud dialoogi kaudu. (10) Et toetada liikuvust, võrdseid võimalusi ja tipptaseme saavutamist, peaks liit looma Euroopa laenutagamisrahastu, et võimaldada üliõpilastel, olenemata nende sotsiaalsest päritolust, läbida magistriõpe mõnes muus osalevas riigis. Kõnealune rahastu oleks avatud finantsasutustele, kes nõustuvad pakkuma üliõpilastele soodsatel tingimustel laenu magistriõpinguteks mõnes muus osalevas riigis. (11) Liikmesriigid peaksid võtma kõik asjakohased meetmed, et kõrvaldada juriidilised ja administratiivsed takistused programmi nõuetekohasele toimimisele. See tähendab ka, et osalejatele tuleks viisad anda ilma viivituseta, et tagada, et ühelgi osalejal ei jääks osaliselt või täielikult õppes, koolituses või vahetuses osalemata ja et vältida liikuvusega seotud meetmete ja projektide tühistamist. Kooskõlas nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/114/EÜ[15] (kolmandate riikide kodanike riiki lubamise kohta õpingute, õpilasvahetuse, tasustamata praktika või vabatahtliku teenistuse eesmärgil) artikliga 14 innustatakse liikmesriike kehtestama riiki lubamise kiirkorra. (12) Teatises „Kasvu ja töökohtade toetamine – Euroopa kõrgharidussüsteemi moderniseerimise programm” tuuakse ära raamistik, milles Euroopa Liit, liikmesriigid ja kõrgkoolid saavad teha koostööd, et tõsta lõpetajate arvu, tõhustada hariduse kvaliteeti ning suurendada maksimumini kõrghariduse ja teadusuuringute panust sellesse, et meie majandus ja ühiskond väljuksid kriisist tugevamana. (13) Euroopa 29 riigi haridusministrite 19. juunil 1999 allakirjutatud Bologna deklaratsioonis kehtestati valitsustevaheline protsess eesmärgiga luua Euroopa kõrghariduse piirkond, mis vajab liidu tasandil toetust. (14) Uuendatud Kopenhaageni protsessis (2011−2020) määratleti kaugeleulatuv ja globaalne visioon Euroopa kutsehariduse ja koolitusega seotud poliitika kohta ja taotleti liidu haridusprogrammide toetust kokkulepitud prioriteetidele, sealhulgas rahvusvahelisele liikuvusele ja liikmesriikide elluviidavatele reformidele. (15) Vaja on suurendada Euroopa koolide vahelise koostöö intensiivsust ja mahtu, samuti koolide personali ja õppurite liikuvust, et viia ellu 21. sajandi koole käsitlevas Euroopa koostöökavas[16] sedastatud prioriteedid, nimelt parandada liidus koolihariduse kvaliteeti pädevuste arendamise valdkonnas ning suurendada võrdsust ja kaasatust koolisüsteemides ja -asutustes ning samuti tugevdada õpetajakutset ja koolide juhtimist.[17] Selles valguses tuleb pidada eriti tähtsaks strateegilisi sihte kooli poolelijätmise vähendamiseks, parandada põhioskuste taset, väikelaste haridust ja hoidu[18], samuti sihte, mis kinnistavad kooliõpetajate ja -juhtide erialast pädevust[19], ning parandada ka sisserändaja taustaga ja sotsiaal-majanduslikult halvas olukorras laste haridusvõimalusi[20]. (16) Nõukogu […] resolutsioonis[21] sisalduva uuendatud täiskasvanuhariduse Euroopa tegevuskava eesmärk on võimaldada kõikidel täiskasvanutel täiendada ja tõhustada oma oskusi ja pädevusi kogu eluea jooksul, pöörates erilist tähelepanu paljude väheste oskustega eurooplastele, mis on Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärk. (17) Programmi eesmärkide saavutamiseks on väga oluline Euroopa Noortefoorumi, akadeemilise tunnustamise riiklike keskuste (NARIC), Eurydice’i, Euroguidance’i ja Eurodeski võrgustike, samuti eTwinningu riiklike toetusteenistuste, Europassi riiklike keskuste ja naaberriikides asuvate riiklike teabeametite tegevus, eelkõige komisjonile korrapärase ja ajakohastatud teabe andmise teel oma tegevuse eri valdkondade kohta ja programmi tulemuste levitamise teel liidus ja osalevates kolmandates riikides. (18) Tugevdada tuleb koostööd programmi ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahel haridus-, koolitus-, noorsoo- ja spordivaldkonnas, eriti Euroopa Nõukoguga. (19) Programm peaks kaasa aitama Euroopa lõimumist käsitlevate uuringute taseme tõstmisele kogu maailmas, selle raames tuleks eelkõige toetada asutusi, millel on euroopalik juhtimisstruktuur, mis käsitlevad mõnda liidu jaoks olulist valdkonda, on mittetulundusühingud ja mille antud akadeemilisi kraade tunnustatakse. (20) Komisjoni 18. jaanuari 2011. aasta teatises „Euroopa mõõtme arendamine spordis”[22] tuuakse ära komisjoni ideed liidu meetmetest spordivaldkonnas pärast Lissaboni lepingu jõustumist ning pakutakse välja ka mitu konkreetset meedet komisjoni ja liikmesriikide jaoks kolmes ulatuslikus valdkonnas: spordi koht ühiskonnas, spordi majanduslik tahk ja spordiga seotud organiseerimistegevus. (21) Kvalifikatsiooni ja pädevuse parem läbipaistvus ja liidu meetmete laiendatud vastuvõtmine aitab soodustada mobiilsust kogu Euroopas elukestva õppe eesmärkidel, aidates seeläbi kaasa kvaliteetse hariduse ja koolituse arendamisele ning soodustades kutse-eesmärkidel nii riikide- kui ka sektoritevahelist liikuvust. Noortele üliõpilastele (sealhulgas kutseõppe ja -koolituse õpilastele) juurdepääsu loomine muudes riikides kasutatavatele meetoditele, tavadele ja tehnoloogiale aitab parandada nende tööalast konkurentsivõimet maailmamajanduses; see võib ka aidata muuta rahvusvahelise profiiliga töökohti atraktiivsemaks. (22) Selleks soovitatakse laiendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta otsuse nr 2241/2004/EÜ[23] kohase kvalifikatsiooni ja pädevuse läbipaistvuse ühtse raamistiku (Europass), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovituse[24] kohase Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku (EQF), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta soovituse[25] kohase Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteemi (ECVET) ning Euroopa kõrghariduse ainepunktide ülekande süsteemi (ECTS) kasutamist. (23) Et tagada tõhusam suhtlus üldsusega ja suurem koostoime komisjoni algatusel rakendatud kommunikatsioonimeetmete vahel, annavad käesoleva määrusega eraldatud vahendid oma panuse Euroopa Liidu poliitiliste prioriteetide korporatiivseks suhtlemiseks tingimusel, et need on seotud käesoleva määruse üldeesmärkidega. (24) Oluline on kindlustada, et kõik programmi raames elluviidavad meetmed annaksid Euroopa jaoks lisaväärtust, ning tagada liikmesriikide meetmete vastastikkune täiendatavus kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 167 lõikega 4, iseäranis kultuuri, teadusuuringute, tööstus- ja ühtekuuluvuspoliitika, laienemise ning välissuhete valdkonnas. (25) Tõhus suutlikkuse haldamine, sealhulgas hindamine ja seire, nõuab konkreetsete suutlikkusnäitajate väljatöötamist, mida saab eri aegadel mõõta, mis on realistlikud ja peegeldavad meetme loogikat ning on asjakohased, arvestades eesmärkide ja meetmete hierarhiat. (26) Käesoleva määrusega kehtestatakse kogu programmi ajaks eelarveasutuse jaoks iga-aastase eelarvemenetluse jooksul finantspakett, mis kujutab endast põhiviidet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise XX/YY/201Z institutsioonidevahelise lepingu (koostöö kohta eelarveasjades ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punkti 17 tähenduses, (27) On vaja kehtestada tulemuslikkuse kriteeriumid, mille alusel toimuks eelarveliste vahendite eraldamine liikmesriikide vahel riiklike ametite hallatavate meetmete jaoks. (28) Liiduga liitumise kandidaatriigid ja Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riigid, mis kuuluvad Euroopa Majanduspiirkonda, võivad osaleda liidu programmides raamlepingute, assotsiatsiooni nõukogu otsuste või muude sarnaste lepingute alusel. (29) Šveitsi Konföderatsioon võib osaleda liidu programmides kooskõlas liidu ja antud riigi vahel sõlmitud kokkuleppega. (30) Euroopa Komisjon ning Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja seadsid oma ühisteatises uue vastuse kohta muutuvale naabrusele[26] muu hulgas eesmärgi kaasata naaberriike senisest rohkem liidu liikuvuse ja suutlikkuse tõstmise meetmetesse kõrghariduses ning tulevaste haridusprogrammide käivitamise naaberriikides. (31) Euroopa Liidu finantshuvisid peab kaitsma proportsionaalsete meetmetega kogu kulutsükli jooksul, sealhulgas eeskirjade eiramiste ärahoidmise, avastamise ja uurimisega, kaotatud vahendite, ekslikult tasutud või valesti kasutatud summade tagasinõudmise ja vajaduse korral trahvidega. Kuigi liidu välisabi vajab suuremat rahastamist, piirab liidu majandus- ja eelarveolukord selliseks abiks olemasolevaid ressursse. Komisjon peaks seega olemasolevaid ressursse kasutama kõige tõhusamal viisi, eelkõige kasutama võimendustoimega finantsinstrumente. (32) Komisjon rõhutas oma 29. juuni 2011. aasta teatises „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” kohustust lihtsustada liidu rahastamist. Ühtse haridus-, koolitus-, noorsoo- ja spordiprogrammi loomine võimaldab oluliselt lihtsustada ja ratsionaliseerida programmi haldamist ja suurendada koostoimet. Rakendamist tuleks veelgi lihtsustada ühekordselt makstava summa, ühikuhinna või ühtse määraga rahastamise kaudu ning toetusesaajatele ja liikmesriikidele esitatavate formaalsete nõuete vähendamisega. (33) Et tagada kiire reageerimine muutunud vajadustele programmi kogu kestuse jooksul, tuleks kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 delegeerida komisjonile õigus võtta vastu õigusakte, mis käsitlevad programmi haldamist riiklike ametite poolt ja programmi kasutatavaid näitajaid. Eriti tähtis on asjaolu, et komisjon korraldab ettevalmistavas etapis asjaomaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud aktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide samaaegse, õigeaegse ja kohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. (34) Selleks et tagada ühtsed tingimused määruse rakendamiseks, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused. (35) Tööprogrammiga seotud rakendusvolitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide tehtava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes[27]. (36) Tuleb tagada programmi nõuetekohane lõpetamine, iseäranis mitmeaastaste kokkulepete jätkamine selle haldamisel ning tehnilise ja haldustoe rahastamisel. Alates 1. jaanuarist 2014. aastal tuleks tagada tehnilise ja haldustoega varasemate programmide lõpetamata meetmete haldamine 2013. aasta lõpuni. ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I PEATÜKK Üldsätted Artikkel 1 Programmi kohaldamisala 1. Käesoleva määrusega kehtestatakse haridus-, koolitus-, noorsoo- ja spordivaldkonnas liidu tegevuskava nimetuse all „Erasmus kõigi jaoks” (edaspidi: programm). 2. Programmi viiakse ellu perioodil 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020. 3. Programmiga hõlmatakse kõikide tasandite haridust elukestva õppe valguses, eriti kõrgharidus, kutseharidus ja -koolitus ning täiskasvanuharidus, kooliharidus ja noored. 4. Sellel on rahvusvaheline mõõde, mis on kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 21, ja sellega toetatakse ka spordivaldkonna meetmeid. Artikkel 2 Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: 1. elukestev õpe – igasugune üldharidus, kutseharidus ja -koolitus, mitteformaalne haridus ja informaalne õpitegevus kogu eluaja jooksul, mille tulemusel paranevad teadmised, oskused ja pädevused isiklikus, kodaniku, ühiskondliku ja/või töösuhetega seotud väljavaadetes. See hõlmab nõustamis- ja juhendamisteenuste osutamist; 2. mitteformaalne keskkond – õppeolukord, mida sageli kavandatakse ja organiseeritakse, kuid mis ei ole formaalse haridus- ja koolitussüsteemi osa; 3. õppimisega seotud liikuvus – füüsiline elamaasumine muusse kui elukohariiki eesmärgiga õppida, omandada töökogemust, teha teaduslikku uurimistööd, osaleda koolitusel või saada muud õpet, sealhulgas praktika ja mitteformaalne õpe, või õpetada või osaleda piiriüleses erialase arendamisega seotud tegevuses. See võib hõlmata ettevalmistavat koolitust sihtriigi keeles. Õppimisega seotud liikuvus hõlmab ka noortevahetust ja piiriülest erialase arendamisega seotud tegevust, kaasates noorsootöötajaid; 4. innovatsioonile ja headele tavadele suunatud koostöö – piiriülesed koostööprojektid, millesse on kaasatud organisatsioonid, mis on aktiivsed haridus-, koolitus- ja/või noorsoovaldkonnas ja mis võivad hõlmata teisi organisatsioone. Selliste projektide raames teevad projekti partnerid ühiselt tööd, sealhulgas töö virtuaalse ja tegeliku liikuvusega, keskenduvad kvaliteedi tõstmisele ja edendavad innovatsiooni asjaomastes organisatsioonides; 5. toetus poliitikavaldkonna reformile – meede, mille eesmärk on toetada ning soodustada haridus- ja koolitussüsteemide moderniseerimist liikmesriikidevahelise koostöö abil poliitikavaldkonnas, eriti avatud koordineerimismeetodi abil; 6. virtuaalne liikuvus – info- ja kommunikatsioonitehnoloogia abil toetatud meetmed, mida korraldatakse institutsioonilisel tasandil ja millega omandatakse või soodustatakse rahvusvahelisi koostöökogemusi õpetamis- ja/või õppimisvaldkonnas; 7. personal – isikud, kes on kaasatud kas kutsealaselt või vabatahtlikult haridusse, koolitusse või noorte mitteametlikku õppesse. See võib hõlmata õpetajaid, koolitajaid, koolijuhte, noorsootöötajaid ja mittehariduslikke töötajaid; 8. noorsootöötaja – mitteametlikus õppes osalev spetsialist või vabatahtlik; 9. noored – inimesed vanuses 13–30 aastat; 10. kõrgkool – (a) riigisisestele õigusaktidele või tavadele vastav kõrgharidusasutus, mis annab tunnustatud kraadi või muu tunnustatud kolmanda taseme kvalifikatsiooni olenemata sellest, millist nime selliste asutuste puhul liikmesriikides võidakse kasutada; (b) riigisisestele õigusaktidele või tavadele vastav asutus, mis pakub kolmanda taseme kutseharidust või -koolitust; 11. kool – asutus, mis annab üld- (lasteaed, algkool, põhikool), kutse- või tehnilist haridust; 12. akadeemiline asutus – õpetamisele ja uurimistööle pühendunud haridusasutus; 13. kutsekoolitus – mis tahes kutsekoolituse algõpe, sealhulgas tehniline ja tööalane koolitus ning väljaõpe, mis aitab saada kutsekvalifikatsiooni, mida tunnustavad pädevad asutused selles liikmesriigis, kus kvalifikatsioon saadi, samuti kutsekoolituse jätkuõpe või töötamise jooksul isiku poolt saadav koolitus; 14. täiskasvanuharidus – mis tahes kujul formaalne, mitteformaalne või informaalne täiskasvanute õpe, mis ei ole kutseõpe; 15. ühiskraadid – vähemalt kahe kõrgkooli pakutav terviklik õppeprogramm, mille tulemusena osalevad asutused väljastavad ühiselt ühe diplomitunnistuse, mida ametlikult tunnustatakse osalevate õppeasutuste asukohariigis; 16. kahekordne/mitmekordne kraad – vähemalt kahe (kahekordne) või rohkema (mitmekordne) kõrgkooli pakutav õppeprogramm, kus üliõpilane saab lõpetamisel kummastki osalevast õppeasutusest eraldi diplomitunnistuse; 17. noortetegevus – kooliväline tegevus (näiteks õpilasvahetus, vabatahtlik töö), mida viivad ellu noored kas üksikult või üheskoos ja mida iseloomustab mitteametlik õppesüsteem; 18. partnerlus – eri liikmesriikide asustuste või organisatsioonide rühma vaheline kokkuleppe eesmärgiga viia ellu üleeuroopalisi ühismeetmeid haridus-, koolitus- ja noorsoovaldkonnas või luua asjaomases valdkonnas oma formaalne või mitteformaalne võrgustik. Spordivaldkonnas tähendab lepingut ühe või mitme kolmanda poolega, näiteks elukutseliste spordiorganisatsioonidega või sponsoritega eri liikmesriikides eesmärgiga leida lisaks toetusallikaid, et saavutada programmi soovitud eesmärgid; 19. ettevõte − kõik majandustegevusega tegelevad üksused era- või avalikus sektoris sõltumata suurusest, õiguslikust seisundist ja majandussektorist, milles nad tegutsevad, kaasa arvatud sotsiaalmajandus; 20. oskused – suutlikkus rakendada ülesannete täitmisel ja probleemide lahendamisel teadmisi ning kasutada oskusteavet; 21. pädevus – tõestatud suutlikkus kasutada teadmisi, oskusi ja suhtumist vastutustundlikult ning iseseisvalt õppimises, sotsiaalses ja kutseraamistikus; 22. võtmepädevus – tavapäraste ja uute teadmiste, oskuste ning suhtumise kogum, mida inimene vajab selleks, et end teostada ja arendada, osaleda aktiivselt kodanikkonnas, olla sotsiaalselt kaasatud ja osaleda töösuhtes; 23. tulemused– mis tahes andmed ja teave vormist ja laadist sõltumata, kas neid on või ei ole võimalik kaitsta, mis luuakse tegevuse käigus, samuti mis tahes seotud õigused, sealhulgas intellektuaalomandi õigused; 24. tulemuste levitamine – programmi ja selle eelkäijate tulemuste avalik avaldamine mis tahes asjakohaste meetoditega, mis on loodud tagama, et tulemusi tunnustatakse asjakohaselt, neid demonstreeritakse ja rakendatakse suures ulatuses; 25. avatud koordineerimismeetod – valitsustevaheline meetod, millega luuakse koostööraamistiku liikmesriikide vahel, kelle riigisisest poliitikat saab seeläbi suunata teatud ühiseesmärkide suunas. Selle programmi tähenduses kohaldatakse avatud koordineerimismeetodit haridus-, koolitus- ja noorsoovaldkonnas; 26. ELi läbipaistvuse töövahendid – töövahendid, mille abil pooled saavad paremini mõista, hinnata ning vajaduse korral tunnustada õppetulemusi ja kvalifikatsiooni kogu liidus; 27. naaberriigid – Euroopa Parlamendi ja nõukogu X.YY.2012 määruse XX/2012, millega kehtestatakse Euroopa naabrusinstrument,[28] lisas loetletud riigid ja territooriumid: Alžeeria, Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Egiptus, Gruusia, Iisrael, Jordaania, Liibanon, Liibüa, Moldaavia, Maroko, Palestiina Okupeeritud Territoorium, Süüria, Tuneesia ja Ukraina. Lisaks sellele loetakse naaberriigiks noorsoovaldkonnas toetatud meetmete osas ka Venemaad; 28. topeltkarjäär – kõrgetasemelise treenimise ühendamine üldhariduse või tööga. Artikkel 3 Euroopa lisaväärtus 1. Programmiga toetatakse ainult selliseid meetmeid ja tegevusi, mis loovad potentsiaalset Euroopa lisaväärtust ja aitavad saavutada artiklis 4 osutatud üldeesmärki. 2. Programmi meetmete ja tegevuste abil loodav Euroopa lisaväärtus tagatakse eelkõige järgmise kaudu: (a) meetmete ja tegevuste piiriülene laad, eelkõige piiriülene liikuvus ja koostöö eesmärgiga saavutada pikaajaline mõju; (b) nende vastastikkune täiendavus ja koostoime teiste riiklike, rahvusvaheliste ja liidu programmide ja poliitikaga võimaldab mastaabisäästu ja kriitilise massi olemasolu; (c) nende panus liidu kvalifikatsiooni tunnustamise vahendite tõhusasse kasutamisse ja läbipaistvusse. Artikkel 4 Programmi üldeesmärk 1. Programmi eesmärk on aidata kaasa Euroopa 2020. aasta strateegia ning haridus- ja koolitusstrateegia 2020. aasta raamistiku (ET2020) eesmärkide ja nendes dokumentides kehtestatud võrdlusnäitajate saavutamisele, Euroopa noorte koostööprogrammi (2010–2018) uuendatud eesmärkide saavutamisele, kolmandate riikide jätkusuutlikule arengule kõrghariduse valdkonnas ja Euroopa spordimõõtme arendamisele. 2. Eelkõige on eesmärk aidata kaasa järgmiste Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisele: (a) kooli poolejätjate määra vähendamine; (b) kolmanda haridustaseme lõpetanud 30–34-aastaste õppurite arvu suurendamine. II PEATÜKK Haridus, koolitus ja noored Artikkel 5 Erieesmärgid Lisaks üldeesmärkidele täidab programm haridus-, koolitus- ja noorsoovaldkonnas järgmisi erieesmärke: (a) arendada noorte võtmepädevusi ja oskusi, et saavutada parem vastavus tööturu ja ühiskonna vajadustele, ning soodustada noorte osalemist Euroopa demokraatias, muu hulgas pakkudes noortele, õppijatele, personalile ja noorsootöötajatele suuremaid võimalusi õppimisega seotud liikuvuseks ning parandades haridus-/noorte- ning tööturu vahelist koostööd; – seotud näitajad: – osalejate osakaal, kes on parandanud võtmepädevusi ja/või oskusi, mis on vajalikud nende tööalase konkurentsivõime jaoks; – noorte osalejate osakaasl, kes kinnitavad, et on paremini ette valmistatud osalemiseks ühiskondlikus ja poliitilises tegevuses; (b) soodustada kvaliteedi tõstmist, tipptasemel innovatsiooni ja rahvusvahelistumist nii haridusasutustes kui ka noortetasandil, tõhustades muu hulgas rahvusvahelist koostööd haridus- ja koolitusteenuse osutajate ning noorteorganisatsioonide ja teiste poolte vahel; – seotud näitaja: nende programmis osalenud organisatsioonide osakaal, kes on välja töötanud / vastu võtnud uuenduslikke meetmeid; (c) soodustada Euroopa elukestva õppe piirkonna kujunemist, õhutada riigisisese poliitika reformimist, toetada haridus- ja koolitussüsteemide, sealhulgas mitteametlik õpe, moderniseerimist ning üleeuroopalist koostööd noorsoovaldkonnas, muu hulgas parema poliitilise koostöö, parema tunnustamis- ja läbipaistvuse töövahendite kasutamisega ning heade tavade levitamisega; – seotud näitaja: avatud koordineerimismeetodi tulemusi oma riikliku poliitika kujundamisel kasutanud liikmesriikide arv; (d) tõhustada haridus-, koolitus- ja noorte rahvusvahelist tegevust, eelkõige kõrghariduse valdkonnas, suurendades liidu kõrgkoolide atraktiivsust ja toetades liidu välistegevust, sh arengueesmärke, liikuvuse edendamise ning ELi ja kolmandate riikide kõrgkoolide koostöö abil ning tõstes sihtotstarbelist suutlikkust kolmandates riikides; – seotud näitaja: liikuvus- ja koostöötegevuses osalevate kolmandate riikide kõrgkoolide arv; (e) tõhustada keelte õpetamist ja õpet ning edendada keelelist mitmekesisust; – seotud näitaja: osalejate osakaal, kes on parandanud oma keeleoskust; (f) toetada kõikjal maailmas Euroopa integratsiooni käsitlevate teemade õpetamisel ja uurimisel tipptaseme saavutamist artiklis 10 osutatud Jean Monnet' meetmete kaudu; – seotud näitaja: Jean Monnet’ meetmete kaudu koolituses osalevate õppurite arv. Artikkel 6 Programmi meetmed 1. Haridus-, koolitus- ja noorsoovaldkonnas täidetakse programmi eesmärke järgmise kolme liiki meetme kaudu: (a) inimeste õppimisega seotud liikuvus, (b) innovatsioonile ja headele tavadele suunatud koostöö, (c) poliitikavaldkonna reformi toetamine. 2. Konkreetseid Jean Monnet’ meetmeid on kirjeldatud artiklis 10. Artikkel 7 Inimeste õppimisega seotud liikuvus 1. Inimeste õppimisega seotud meetmega toetatakse: a) kõrghariduse ja kutsekoolituse üliõpilaste ning mitteametlikku tegevusse kaasatud noorte piiriülest liikuvust programmis osalevate riikide vahel, mida mainitakse artiklis 18. See liikuvus võib toimuda õppena partnerasutuses, töökogemuse omandamisel välismaal või noortetegevuses osalemisena, eelkõige vabatahtliku osalemise teel. Liikuvust magistrikraadi omandamiseks toetatakse üliõpilaslaenu rahastu abil, millele viidatakse artikli 14 lõikes 3; b) Personali liikuvust programmis osalevate riikide vahel, mis on loetletud artiklis 18. See liikuvus võib toimuda õpetamise vormis või välismaal kutsealastest arengumeetmetest osavõtu vormis. 2. See meede toetab ka üliõpilaste, noorte ja personali piiriülest liikuvust kolmandatesse riikidesse ja riikidest selles osas, mis käsitleb kõrgharidust, sealhulgas liikuvust tipptasemel kraadide või projektikonkursside või kahe- või mitmekordsete kraadide alusel ning noortesektoris, samuti mitteformaalset õpet. Artikkel 8 Innovatsioonile ja headele tavadele suunatud koostöö 1. Innovatsioonile ja headele tavadele suunatud koostöö meetmega toetatakse: (a) teadmusühendusi kõrgkoolide vahel, loomingulisust, innovatsiooni ning ettevõtlust edendavate ettevõtete vahel, pakkudes asjakohaseid õppimisvõimalusi, sealhulgas töötades välja uued õppekavade kvalifikatsioonid; (b) piiriülene partnerlus ettevõtete ja haridusasutuste vahel järgmises vormis: – teadmusühendused kõrgkoolide ja loomingulisust, innovatsiooni ja ettevõtlust edendavate ettevõtete vahel asjakohaste õppimisvõimaluste pakkumise teel, sealhulgas uute õppekavade kvalifikatsioonide väljatöötamine; – sektoripõhised teadmusühendused haridus- ja koolituspakkujate ning tööalast konkurentsivõimet edendavate ettevõtete vahel, luues uusi sektoripõhiseid õppekavasid, töötades välja uuenduslikke kutseõpetamise ja koolituse viise ning rakendades liidu laialt tunnustatud vahendeid praktikas; (c) IT-tugisüsteemid, sealhulgas e-Twinning, mis hõlmavad haridusvaldkonda ja võimaldavad noorte juhendamist ning mis soodustavad virtuaalset liikuvust, parimate tavade vahetamist ja juurdepääsu avamist naaberriikidest pärit osalejatele. 2. Lisaks sellele toetab meede ka ELi ja kolmandate riikide kõrgkoolide partnerluse kaudu toimuvat arengut, suutlikkuse tõstmist, piirkondlikku lõimumist, teadmiste vahetust ja protsesside moderniseerimist, sealhulgas noorsoovaldkonnas, muu hulgas noorte juhendamine ja ühised haridusprojektid, millega edendatakse piirkondlikku koostööd, eriti naaberriikidega. Artikkel 9 Poliitikavaldkonna reformi toetamine 1. Poliitikavaldkonna reformi toetamine hõlmab liidu tasandil algatatud tegevusi, mis on seotud järgmisega: a) liidu poliitilise programmi elluviimine haridus-, koolitus- ja noorsoovaldkonnas (avatud koordineerimismeetod), Bologna ja Kopenhaageni protsessid ning noortega toimuv dialoog; b) liidu läbipaistvuse töövahendite rakendamine, eriti Europass, Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku (EQF) kõrghariduse ainepunktide ülekande süsteem (ECTS), kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteem (ECVET), toetus üleeuroopalistele võrkudele; c) poliitiline dialoog asjaomaste Euroopa poolte vahel haridus-, koolitus- ja noorsoovaldkonnas; d) Euroopa noortefoorum, akadeemilise tunnustamise riiklikud keskused (NARIC), Eurydice’i, Euroguidance’i ja Eurodeski võrgustikud, samuti eTwinningi riiklikud toetuskeskused, Europassi riiklikud keskused ja riiklikud teabeasutused naaberriikides ja liituvates riikides, kandidaatriikides ning programmis täies ulatuses mitteosalevates potentsiaalsetes kandidaatriikides. 2. Meetmega toetatakse ühtlasi poliitilist dialoogi kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega. Artikkel 10 Jean Monnet’ meetmed Jean Monnet’ meetmete eesmärgid on: (a) Euroopa lõimumisõpetuse ja uurimistöö edendamine kogu maailmas akadeemikutest spetsialistide, õppijate ja kodanike hulgas, muu hulgas Jean Monnet’ õppetoolide loomise kaudu ning teiste akadeemiliste meetmete abil ja kõrgkoolide teiste teadmuspõhiste meetmete toetamine; (b) Euroopa lõimumise valdkonnas aktiivselt tegutsevate akadeemiliste asutuste või ühenduste toetamine ja Jean Monnet’ tipptaseme tunnistuse toetamine; (c) järgmiste Euroopa huvides tegutsevate akadeemiliste asutuste toetamine: i) Euroopa Ülikooli instituut Firenzes; ii) Euroopa Kolledž (Brugge ja Natolini ülikoolilinnakud); (d) akadeemilise maailma ja poliitika kujundajate vahelise, liidu poliitika põhieesmärke käsitleva poliitilise arutelu ning kogemuste vahetamise soodustamine. III PEATÜKK Sport Artikkel 11 Erieesmärgid Kooskõlas üldeesmärgiga proovitakse programmiga saavutada järgmised erieesmärgid spordivaldkonnas: (a) lahendada piiriülesed sporti ähvardavad ohud, nagu doping, tulemustes kokkuleppimine, vägivald, rassism ja sallimatus; – seotud näitaja: osalejate osakaal, kes kasutavad piiriüleste projektide tulemusi sporti ähvardavate ohtude vastu võitlemiseks; (b) toetada head juhtimistava spordis ja sportlaste topeltkarjääri; – seotud näitaja: osalejate osakaal, kes on kasutanud piiriüleste projektide tulemusi, et parandada head juhtimistava ja topeltkarjääri võimalusi; (c) edendada sotsiaalset kaasatust, võrdseid võimalusi ja tervist tugevdavaid tegevusi spordis suurema osalemise kaudu; – seotud näitaja; osalejate osakaal, kes kasutavad piiriüleste projektide tulemusi sotsiaalse kaasatuse, võrdsete võimaluste ja osalusmäärade suurendamiseks. Artikkel 12 Meetmed 1. Spordivaldkonnas täidetakse koostööeesmärke järgmiste piiriüleste meetmete kaudu: (a) piiriüleste koostööprojektide toetamine; (b) mitut Euroopa riiki hõlmavate mitteäriliste Euroopa spordisündmuste toetamine; (c) poliitika kujundamise tõenditel põhineva tugevdamise toetamine; (d) spordiorganisatsioonide suutlikkuse tõstmise toetamine; (e) dialoog asjaomaste Euroopa sidusrühmadega. 2. Toetatavad tegevused suurendavad vajaduse korral lisarahastamise mõjujõudu läbi kolmandate pooltega (nt eraettevõtted) sõlmitavate partnerluslepingute. IV PEATÜKK Finantssätted Artikkel 13 Eelarve 1. Rahastamispakett selle programmi rakendamiseks alates 1. jaanuarist 2014 on 17 299 000 000 eurot. Programmi meetmete rahastamiseks eraldatakse järgmised summad: a) 16 741 738 000 eurot haridus-, koolitus- ja noorsoovaldkonnale, millele on osutatud artikli 6 lõikes 1; b) 318 435 000 eurot Jean Monnet’ meetmetele, nagu on osutatud artiklis 10; c) 238 827 000 eurot spordiga seotud meetmetele, nagu on osutatud III peatükis. 2. Rahvusvahelise mõõtme edendamiseks kõrghariduse valdkonnas eraldatakse lisaks lõikes 1 osutatud summale veel 1 812 100 000 eurot[29] mitmest muust väliskoostöö vahendist (arengukoostöö rahastamisvahend, Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument, ühinemiseelse abi rahastamisvahend, Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument ja Euroopa Arengufond), et toetada õppimisega seotud liikuvuse meetmeid riikidesse või riikidest, mida ei ole nimetatud artikli 18 lõikes 1, ning koostööd ja poliitilist dialoogi nende riikide ametivõimude/institutsioonide/asutustega. Käesoleva määruse sätteid kohaldatakse kõnealuste rahastute kasutamise suhtes. Rahalised vahendid tehakse kättesaadavaks kahe eraldisena, mis hõlmavad mitut aastat, esimene eraldis hõlmab vastavalt nelja esimest aastat ja teine ülejäänud kolme aastat. Kõnealune rahastamine kajastub kõnealuste väliskoostöö vahendite mitmeaastastes sihtprogrammides vastavalt asjaomaste riikide konkreetsetele vajadustele ja prioriteetidele. Ettenägematute asjaolude või suurte poliitiliste muutuste korral saab eraldisi kohandada vastavalt ELi välispoliitika prioriteetidele. Koostööd programmis mitteosalevate riikidega võib vastavalt vajadusele rahastada partnerriikide lisaeraldiste kaudu, mis eraldatakse kooskõlas nende riikide vahel kokkulepitud menetlusega. 3. Kooskõlas artikli 6 lõikes 1 osutatud kolme meetmeliigi oodatava lisaväärtusega ja kriitilise massi, koondumise, tõhususe ning tulemuslikkuse põhimõtetega eraldatakse artikli 13 lõike 1 punktis a näidatud summa orienteeruvalt järgmiselt: − [65 %] sellest summast eraldatakse inimeste õppimisega seotud liikuvusele; − [26 %] sellest summast eraldatakse innovatsioonikoostööle ja headele tavadele; − [4 %] sellest summast eraldatakse poliitilise reformi toetamisele; − [3 %] sellest summast katab tegevustoetused riiklikele ametitele; − [2 %] sellest summast katab halduskulud. 4. Programmi rahaliste vahendite arvel võidaks katta ka ettevalmistamise, järelevalve, kontrolli, auditi ja hindamise kulud, mis on nõutavad programmi juhtimiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks; eelkõige uuringud, asjatundjate kohtumised, info- ja kommunikatsioonimeetmed, muu hulgas korporatiivne kommunikatsioon, Euroopa Liidu poliitilised prioriteedid, kui need on seotud selle määruse üldeesmärkidega, IT-kulud fookusega infotöötlemisel ja -vahetusel koos kõigi muude tehniliste ja haldusabikuludega, mis komisjonile programmi juhtimisel tekivad. 5. Rahaliste eraldistega võidakse katta ka tehnilised ja halduskulud, mis on vajalikud, et tagada üleminek programmi ja meetmete vahel, mis võeti vastu otsusega nr 1720/2006/EÜ (millega luuakse tegevusprogramm elukestva õppe alal), otsusega nr 1719/2006/EÜ (millega kehtestatakse programm „Aktiivsed noored”) ja otsusega nr 1298/2008/EÜ (millega kehtestatakse tegevusprogramm Erasmus Mundus). Vajaduse korral võib assigneeringud lisada eelarvesse perioodini pärast 2020. aastat sarnaste kulude katmiseks, et oleks võimalik juhtida meetmeid, mis ei ole 31. detsembriks 2020 lõpetatud. 6. Riikliku ameti hallatava artikli 6 lõike 1 punktis a osutatud inimeste õppimisega seotud liikuvuse rahalised vahendid eraldatakse liikmesriigi elanikkonna ja elustandardi, liikmesriikide pealinnade vahelise kauguse ja tulemuslikkuse põhjal. Tulemuslikkuse parameetri osakaal on 25 % kogusummast kooskõlas lõigetes 7 ja 8 osutatud kriteeriumidega. 7. Tulemuslikkusel põhinevat vahendite eraldamist rakendatakse tõhusa ja mõjuka vahendite kasutamise edendamiseks. Tulemuslikkuse mõõtmise kriteeriumide aluseks on kõige värskemad olemasolevad andmed. Need kriteeriumid on: (a) igal aastal realiseeritud väljundi tase; (b) igal aastal realiseeritud väljamaksete tase. Need kriteeriumid võidakse programmi kestuse ajal läbi vaadata kooskõlas menetlusega, millele on viidatud delegeeritud akte käsitlevas artiklis 28. 8. Vahendite eraldamise aluseks 2014. aastaks on kõige värskemad olemasolevad andmed väljundite ja elukestva õppe eelarve, programmi „Aktiivsed noored” ja Erasmus Munduse programmi eelarvete kasutus enne 1. jaanuari 2014 9. Programmiga võidakse anda toetust konkreetsete uuenduslike rahastamisvõimaluste kaudu, muu hulgas nende kaudu, mis on toodud artikli 14 lõikes 3. Artikkel 14 Konkreetsed rahastamisviisid 1. Komisjon rakendab liidu rahalist toetust kooskõlas määrusega XX/2012 [finantsmäärus]. 2. Komisjon võib projektide rahastamiseks käivitada projektikonkursse kolmandate riikide ja nende organisatsioonide ja asutustega. Projekte võib hinnata ja valida ühiste hindamis- ja valikumenetluste kaudu, milles lepivad kokku asjaomased rahastamisasutused kooskõlas määruses XX/2012 (finantsmäärus)[30] sätestatud põhimõtetega. 3. Komisjon rahastab laenutagatisi üliõpilastele, kes on artikli 18 lõikes 1 määratletud osaleva riigi residendid, omandavad täisajaga õppevormis magistrikraadi mõnes muus osalevas riigis, kusjuures laenutagatisi antakse fondivalitsejate kaudu, kellel on rakendamisvolitused usalduslepingute alusel, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad ja nõuded finantsvahendi rakendamise kohta ning poolte kohustused. Finantsinstrument vastab finantsmääruse finantsinstrumente käsitlevatele sätetele ja rakenduseeskirju asendavale delegeeritud aktile. Kooskõlas määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 18 lõikega 2 tuleks tagatiste abil tekkinud tulud ja tagasimaksed määrata finantsinstrumendile. Selle finantsistrumedi, sealhulgas turuvajaduste ja kasutuselevõtu suhtes kohaldatakse artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrolli ja hindamist. 4. Riiklikel asutustel, samuti haridus-, koolitus- ja spordivaldkonna koolidel, kõrgkoolidel ja organisatsioonidel, mis on viimase kahe aasta jooksul saanud üle 50 % oma tuludest avalikest allikatest, loetakse olevat vajalik finants-, kutse- ja haldussuutlikus programmi raames võetavate meetmete elluviimiseks. Nad ei pea selle tõendamiseks lisadokumente esitama. 5. Üksikisikutele õppimisega seotud liikuvuseks antud toetused on vabastatud kõigist maksudest ja sotsiaalmaksust. Sama erandit kohaldatakse vahendusasutustele, mis annavad finantstoetust asjaomastele isikutele. 6. Finantsmääruse artikli [127 lõikes 1] viidatud summa ei kehti finantstoetuse suhtes, mida antakse inimestele õppimisega seotud liikuvuseks. V PEATÜKK Tulemuslikkus ja levitamine Artikkel 15 Tulemuslikkuse kontroll ja hindamine 1. Komisjon kontrollib koostöös liikmesriikidega korrapäraselt programmi toimivust ja tulemusi eesmärkide suhtes, eelkõige järgneva puhul: (a) artiklis 3 osutatud Euroopa lisaväärtus; (b) peamiste haridussektoritega seotud rahaliste vahendite jaotamine eesmärgiga tagada programmi lõpuks rahaliste vahendite eraldamine ulatuses, mis tagab märkimisväärse süsteemse mõju. 2. Lisaks pidevale järelevalvele koostab komisjon hiljemalt 2017. aasta lõpuks hindamisaruande, et hinnata eesmärkide saavutamise tõhusust, programmi mõjusust ja selle Euroopa lisaväärtust, võttes arvesse otsust programmi uuendamise, muutmise või katkestamise kohta. Hindamisaruandes käsitletakse lihtsustamise ulatust, selle sisest ja välist ühtsust, kõikide eesmärkide jätkuvat asjakohasust ja ka meetmete panust liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu prioriteetidesse. Ühtlasi võetakse arvesse hindamise tulemusi eelnevate programmide (elukestev õpe, „Aktiivsed noored”, Erasmus Mundus ja teised rahvusvahelised kõrgharidusprogrammid) pikaajalise mõju kohta. 3. Ilma et see piiraks VII peatükis sätestatud nõuete kehtivust ja artiklis 22 viidatud riiklike ametite kohustusi, esitavad liikmesriigid komisjonile vastavalt 31. märtsiks 2017 ja 30. juuniks 2019 aruanded programmi täitmise ja mõju kohta. Artikkel 16 Teavitamine ja levitamine 1. Komisjon tagab koostöös liikmesriikidega programmi toetatud meetmetega seotud teabe, avalikustamismaterjalide ning järelmeetmete levitamise, samuti eelneva elukestva õppe programmi ning programmide Erasmus Mundus ja „Aktiivsed noored” tulemuste levitamise. 2. Artiklites 6, 10 ja 12 viidatud meetmetega toetatud projektide toetusesaajad tagavad teabevahetuse saavutatud tulemuste ning mõju kohta ja nende levitamise. 3. Artiklis 22 viidatud riiklikud ametid kujundavad nende poolt programmi raames hallatavate meetmetega toetatavate tegevuste tulemuste tõhusa levitamise ja kasutamise järjekindla poliitika ning osutavad komisjonile abi programmi ja selle tulemuste kohta teabe levitamise ülesande täitmisel. 4. Programmiga hõlmatud peamistes haridussektorites tegutsevad avaliku sektori ja erasektori asutused kasutavad kaubamärki „Erasmus” teabevahetuseks ja programmiga seotud teabe levitamiseks; kaubamärk seostub peamiste haridussektoritega järgmiselt: – „Erasmus Higher Education” seostub igat liiki kõrgharidusega Euroopas ja kogu maailmas; – „Erasmus Training” seostub kutsehariduse ja -koolituse ning täiskasvanuharidusega; – „Erasmus Schools” seostub kooliharidusega; – „Erasmus Youth Participation” seostub mitteformaalse noorteharidusega. 5. Teabevahetustegevus aitab ühtlasi kaasa liidu poliitilistest prioriteetidest organisatsioonidele teavitamisele tingimusel, et need on seotud selle määruse üldeesmärkidega. VI PEATÜKK Juurdepääs programmile Artikkel 17 Juurdepääs 1. Programmis võivad osaleda kõik avaliku sektori ja erasektori asutused, mis tegutsevad haridus-, koolitus-, noorsoo- ja rohujuure spordi valdkonnas. 2. Programmi rakendamisel teevad komisjon ja liikmesriigid suuri jõupingutusi, et võimaldada programmis osaleda inimestel, kellel on eriti palju probleeme hariduslike, sotsiaalsete, sooliste, füüsiliste, psühholoogiliste, geograafiliste, majanduslike ja kultuuriliste põhjuste tõttu. Artikkel 18 Riikide osalus 1. Programmis võivad osaleda järgmised riigid (edaspidi: osalevad riigid): (a) liikmesriigid; (b) liituvad riigid, kandidaatriigid ja liitumiseelsest strateegiast kasusaavad potentsiaalsed kandidaadid kooskõlas nende riikide liidu programmides osalemiseks vastavates raamlepingus, assotsiatsiooninõukogu lepingutes või sarnastes lepingutes sätestatud üldpõhimõtete ja -printsiipidega; (c) Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osaliseks olevad Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riigid kooskõlas nimetatud lepingu sätetega; (d) Šveitsi Konföderatsioon tingimusel, et nimetatud riigiga sõlmitakse kahepoolne leping, milles nähakse ette selle riigi osalus; 2. Lõikes 1 loetletud osalevad riigid peavad täitma kõiki kohustusi ja ülesandeid, mis on määruses liikmesriikide suhtes kehtestatud. 3. Programmiga toetatakse koostööd kolmandatest riikidest pärit partneritega, eelkõige naaberriikidest pärit partnerite osalemist artiklites 6 ja 10 viidatud meetmetes. VII PEATÜKK Haldus- ja auditisüsteem Artikkel 19 Vastastikkune täiendavus Komisjon tagab koostöös liikmesriikidega üldise järjepidevuse ja vastastikkuse täiendavuse järgmisega: (a) asjakohane liidu poliitika, eelkõige kultuuri- ja meedia-, tööhõive-, tervise-, teadusuuringute ning innovatsiooni-, ettevõtlus-, õigusemõistmise, tarbija-, arengu- ja ühtekuuluvuspoliitika; (b) muud asjakohased liidu rahastamisallikad haridus-, koolitus- ja noortepoliitika valdkonnas, eelkõige Euroopa Sotsiaalfond ning muud tööhõivet ja sotsiaalset kaasatust käsitlevad rahastamisvahendid, Euroopa Regionaalarengu Fond, teadusuuringute ja innovatsiooni programmid, samuti õigusemõistmise, tervise ja kodakondsusega seotud rahastamisvahendid, väliskoostööprogrammid ning ühinemiseelsed vahendid. Artikkel 20 Rakendusorganid Programmi rakendavad järgmised organid: (a) liidu tasandil komisjon; (b) riigisisesel tasandil riiklikud ametid, mida rakendatakse osalevates riikides, millele on viidatud artikli 18 lõikes 1. Artikkel 21 Riigi ametiasutus 1. Ühe kuu jooksul käesoleva määruse jõustumisest peavad liikmesriigid teatama komisjonile oma alalise esindaja kaudu esitatava ametliku teatega isik(ud), kes on juriidiliselt volitatud nende nimel tegutsema riigi ametiasutusena selle määruse tähenduses. Riigi ametiasutuse asendamisel programmi kestuse ajal teatab liikmesriik sellest kohe komisjonile sama protseduuri alusel. 2. Liikmesriigid võtavad kõik asjakohased meetmed, et kõrvaldada juriidilised ja administratiivsed takistused programmi nõuetekohaseks toimimiseks, sealhulgas viisade väljastamiseks. 3. Kolme kuu jooksul selle määruse jõustumisest nimetab riigi ametiasutus ühe koordineeriva asutuse, mida edaspidi nimetatakse riiklikuks ametiks. Riigi ametiasutus esitab komisjonile asjakohase eelneva vastavushindamise selle kohta, et riiklik amet vastab määruse nr XX/2012 artikli 55 lõike 1 punkti b alapunkti vi ja artikli 57 lõigetele 1, 2 ja 3 ning delegeeritud määruse nr XX/2012 artiklile X, samuti liidu riiklikele ametitele kohalduvate sisekontrollistandardite nõuetele ja projektitoetuste programmi haldamise eeskirjadele. 4. Riigi ametiasutus nimetab sõltumatu auditeerimisasutuse, millele on viidatud artiklis 24. 5. Riigi ametiasutus jälgib ja kontrollib programmi haldamist riiklikul tasandil. Riigi ametiasutus teavitab komisjoni ja konsulteerib sellega õigel ajal enne otsuse langetamist, mis võib mõjutada programmi haldamist eelkõige riikliku asutuse poolt. 6. Riigi ametiasutus lähtub eelneval vastavushindamisel enda korraldatud kontrollidest ja audititest ja/või artiklis 24 osutatud sõltumatu auditeerimisasutuse korraldatud kontrollidest ja audititest. 7. Kui programmile määratud riiklik amet on sama, mis eelkäijast elukestva õppe programmile või programmile „Aktiivsed noored”, võivad eelneva vastamishindamise kontrollid ja auditid piirduda nõuetega, mis on uued ja programmispetsiifilised. 8. Kui komisjon lükkab eelneva vastavushindamise hindamisele tuginedes programmile nimetatud riikliku ameti tagasi, peab riigi ametiasutus tagama, et võetakse vajalikud parandusmeetmed riiklikuks ametiks määratud ameti suhtes, et see vastaks komisjoni kehtestatud komisjoni miinimumnõuetele, või määrama riiklikuks ametiks teise ameti. 9. Riigi ametiasutus kaasrahastab oma riikliku ameti tegevust piisavalt, et tagada programmi haldus kooskõlas kohaldatavate liidu eeskirjadega. 10. Lähtudes riikliku ameti iga-aastasest Euroopa Liidu vahendite haldaja kinnitusest, sõltumatu audiitori arvamusest selle kohta ja komisjoni analüüsist riikliku ameti vastavuse ja tulemuste kohta, teavitab riigi ametiasutus igal aastal 30. oktoobriks komisjoni oma programmiga seotud kontrolli- ja järelevalvetegevusest. 11. Riigi ametiasutus vastutab komisjoni riiklikule ametile programmi alusel toetuste andmiseks üle kantud liidu vahendite nõuetekohase haldamise eest. 12. Eeskirjade eiramise, hooletuse või pettuse korral, milles on süüdi riiklik amet või mille on põhjustanud riiklike ametite suured puudujäägid või tegevusetus, kui see annab komisjonile nõudeõiguse riiklike ametite vastu, vastutab riigi ametiasutus komisjoni ees tagasisaamata vahendite eest. 13. Lõikes 12 viidatud sündmuste ja juhtumite korral võib riigi ametiasutus riikliku ameti kas omal algatusel või komisjoni palvel tagasi kutsuda. Kui riigi ametiasutus tahab riikliku ameti muudel õigustatud põhjustel tagasi kutsuda, teatab ta komisjonile tagasikutsumisest vähemalt kuus kuud enne riikliku ameti volituste lõpetamise kavandatud kuupäeva. Sel juhul lepivad riigi ametiasutus ja komisjon ametlikult kokku konkreetsetes ning ajastatud üleminekumeetmetes. 14. Tagasikutsumise korral kontrollib riigi ametiasutus vajaduse korral tagasi kutsutud riiklikule ametile usaldatud liidu rahalisi vahendeid ning tagab rahaliste vahendite ja programmi haldamiseks vajalike dokumentide ning haldusvahendite takistamatu üleandmise uuele riiklikule ametile. Riigi ametiasutus annab tagasikutsutud riiklikule ametile vajaliku finantstoetuse, et jätkata lepinguliste kohustuste täitmist programmi toetusesaajate ja komisjoni ees, kuni need kohustused lähevad üle uuele riiklikule ametile. Artikkel 22 Riiklik amet 1. Riiklik amet: (a) on juriidiline isik või osa üksusest, mis on juriidiline isik, ning seda reguleerivad asjaomase liikmesriigi õigusaktid. Ministeeriumi ei või määrata riiklikuks ametiks; (b) omab oma ülesannete rahuldavaks täitmiseks piisavat haldussuutlikkust, personali ja infrastruktuuri, tagades programmi tõhusa ja mõjusa haldamise ning liidu vahendite usaldusväärse finantsjuhtimise; (c) omab operatiiv- ja õigusvahendeid liidu tasandil kehtestatud haldus-, lepinguliste ja finantsjuhtimise eeskirjade kohaldamiseks; (d) pakub piisavaid finantstagatisi, mille eelistatavalt annab riiklik amet, mis vastab liidu rahaliste vahendite sellele tasemele, mille haldamise ülesanne talle antakse; (e) määratakse programmi kestuse ajaks. 2. Riiklik amet vastutab teatavate programmi meetmete eest riiklikul tasandil kooskõlas määruse nr XXX/2012 (tulevane finantsmäärus) artikli 55 lõike 1 punkti b alapunktiga vi ning oma delegeeritud määruse nr XXX/2012 (tulevased rakendamiseeskirjad) artikliga X. Need meetmed on järgmised: (a) kõik programmi meetmed põhimeetme „Inimeste õppimisega seotud liikuvus” raames, kusjuures erand on ühiste või kahe-/mitmekordsete kraadide baasil organiseeritud liikuvus ja liidu laenutagatise süsteem; (b) programmi meede „Strateegiline partnerlus” põhimeetme „Innovatsioonile ja headele tavadele suunatud koostöö” raames; (c) rohujuuremeetmete haldamine põhimeetme „Poliitikavaldkonna reformi toetamine” raames. 3. Riiklik amet peab vastutama lõikes 2 viidatud asjaomaste programmimeetmete projektitsükli kõigi etappide haldamise eest, välja arvatud võimaliku erandina samas lõikes viidatud strateegilise partnerluse valimise ja lepingu sõlmimise otsustamise. 4. Riiklik amet väljastab projektitoetusi toetusesaajatele kas toetuslepingute või toetuse andmise otsuse vormis kooskõlas komisjoni asjaomase programmi meetme määratlusega. 5. Riiklik amet raporteerib komisjonile ja oma riigi ametiasutusele igal aastal kooskõlas finantsmääruse nr XX/2012 artikli 57 lõike 5 sätetega. Riiklik amet vastutab pärast riikliku ameti Euroopa Liidu vahendite haldaja kinnituse komisjonipoolset analüüsi ja sõltumatu audiitori esitatud arvamust selle kohta komisjoni tähelepanekute elluviimise eest. 6. Riiklik amet ei või talle usaldatud programmi ühtegi osa ega eelarve täitmist delegeerida kolmandatele isikutele ilma riigi ametiasutuse ja komisjoni eelneva kirjaliku loata. Riiklik amet jääb ainuvastutavaks kolmandatele isikutele delegeeritud ülesannete eest. 7 Riikliku ameti asendamise korral jääb tagasi kutsutud riiklik amet juriidiliselt vastutavaks oma lepinguliste kohustuste täitmise eest programmi toetusesaajate ja komisjoni ees, kuni kohustuste üleminekuni uuele riiklikule ametile. 8. Riiklik amet vastutab programmi alguses kehtivate eelkäijate elukestva õppe programmi ja programmi „Aktiivsed noored” (2007−2013) finantslepingute haldamise ja lõpetamise eest. Artikkel 23 Euroopa Komisjon 1. Kaks kuud pärast riiklikult ametilt artikli 21 lõikes 3 viidatud eelneva vastavushindamise saamisest, komisjon aktsepteerib, aktsepteerib tingimuslikult või lükkab riikliku ameti määramise tagasi. Komisjon ei sõlmi riikliku ametiga lepingulisi suhteid kuni eelneva vastavushindamise aktsepteerimiseni. Tingimusliku aktsepteerimise korral võib komisjon oma lepingulistes suhetes riikliku ametiga kohaldada proportsionaalseid ettevaatusabinõusid. 2. Komisjon vormistab eelkäijate elukestva õppe programmi ja programmi „Aktiivsed noored” (2007−2013) finantslepingutega seotud juriidilised kohustused ning avab sellegipoolest pärast nõusoleku saamist programmi alguses programmi jaoks määratud riikliku ameti eelneva vastavushindamise. 3. Komisjoni ja riikliku ameti lepingulist suhet reguleeriv dokument peab: (a) sätestama riiklike ametite sisekontrollistandardid ja riiklike ametite hallatavate liidu rahaliste vahendite haldamise eeskirjad projektitoetuste kohta; (b) sisaldama riikliku ameti tööprogrammi, mis hõlmab riikliku ameti, millele antakse ELi toetust, haldusülesandeid; (c) täpsustama riikliku ameti aruandluskohustusi. 4. Komisjon teeb igal aastal riiklikule ametile kättesaadavaks järgmised programmi vahendid: (a) projektitoetuste vahendid liikmesriigis programmi meetmetele, mille haldamine on riiklikule ametile usaldatud; (b) finantspanus riikliku ameti programmiga seotud haldusülesannete toetuseks. See antakse kindlasummalise makse vormis riikliku ameti tegevuskulude jaoks. See määratakse kindlaks riiklikule ametile projektitoetusteks usaldatud liidu vahendite summa alusel. 5. Komisjon kehtestab riikliku ameti tööprogrammi nõuded. Komisjon ei tee programmi vahendeid riiklikule ametile kättesaadavaks enne, kui komisjon on asjaomase riikliku ameti tööprogrammi ametlikult heaks kiitnud. 6. Artikli 21 lõikes 3 viidatud riiklike ametite vastavusnõuete põhjal vaatab komisjon läbi riikliku haldus- ja kontrollisüsteemi, eelkõige riigi ametiasutuse eelneva vastavushindamise, iga-aastase Euroopa Liidu vahendite haldaja kinnituse ja sõltumatu auditeerimisasutuse selle kohta esitatud arvamuse hindamise teel, võttes nagu kord ja kohus arvesse iga-aastast riigi ametiasutuse teavet programmi kontrollimise ja järelevalve kohta. 7. Iga-aastase Euroopa Liidu vahendite haldaja kinnituse ja sõltumatu auditeerimisasutuse selle kohta esitatud arvamuse hindamise järel esitab komisjon oma arvamuse ja tähelepanekud riiklikule ametile ja riigi ametiasutusele. 8. Kui komisjon ei saa aktsepteerida riikliku ameti kui Euroopa Liidu vahendite haldaja kinnitust või sõltumatu audiitori esitatud arvamust selle kohta või kui riiklik amet täidab komisjoni tähelepanekuid ebarahuldavalt, võib komisjon kohaldada ettevaatus- ja korrigeerivaid meetmeid, mis on vajalikud, et kaitsta liidu finantshuvisid kooskõlas finantsmääruse nr XX/2012 artikli 57 lõikega 4. 9. Komisjon korraldab korrapäraselt kohtumisi riiklike ametite võrgustikega, et tagada programmi ühtne rakendamine kõigis osalevates riikides. 10. Komisjon võib paluda riigi ametiasutusel määrata asutused või organisatsioonid või selliste asutuste ja organisatsioonide liigid, mida peetakse sobivaks osalema konkreetsetes programmi meetmetes nende territooriumil. Artikkel 24 Auditeerimisasutus 1. Sõltumatu audiitor esitab järeldusotsuse finantsmääruse nr XX/2012 artikli 57 lõikes 5 punktides d ja e viidatud iga-aastase Euroopa Liidu vahendite haldaja kinnituse kohta. 2. Sõltumatu auditeerimisorganisatsioon: (a) omab vajalikku kutsepädevust avaliku sektori auditite korraldamiseks; (b) tagab, et auditis arvestatakse rahvusvaheliselt aktsepteeritud auditistandardeid; (c) ei oma huvide konflikti juriidilise üksusega, mille osa riiklik amet on. Eelkõige peab auditeerimisasutus olema osalejatest sõltumatu juriidilise üksuse suhtes, mille osa riiklik amet on ega tohi teha muid kontrolle või auditeid juriidilise üksuse üle või juriidilise üksuse heaks. 3. Sõltumatu auditeerimisasutus annab komisjonile ja selle esindajatele ning kontrollikojale täieliku juurdepääsu kõigile dokumentidele ja aruannetele, et toetada iga-aastase Euroopa Liidu vahendite haldaja kinnituse kohta esitatud järeldusotsust. VIII PEATÜKK Kontrollisüsteem Artikkel 25 Kontrollisüsteemi põhimõtted 1. Komisjon võtab asjakohaseid meetmeid, et tagada, et meetmete rakendamisel käesoleva määruse alusel on Euroopa Liidu finantshuvid kaitstud ennetavate meetmete kohaldamisega pettuse, korruptsiooni ja muude ebaseaduslike tegevuste vastu tõhusate kontrollide abil ja eeskirjade eiramise avastamisel valesti makstud summade tagasinõudmise teel ja vajaduse korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate sanktsioonide teel. 2. Komisjon vastutab riiklike ametite hallatavate programmimeetmete järelevalve eest. Komisjon kehtestab minimaalsed nõuded riikliku ameti ja sõltumatu auditeerimisasutuse kontrollide kohta. 3. Riiklik amet vastutab programmi alusel toetuse saajate esmase kontrolli eest, millele on viidatud artikli 22 lõikes 2. Kontrollid annavad piisavat kindlustunnet selle kohta, et toetusi kasutatakse sihipäraselt ja kooskõlas kohaldatavate liidu eeskirjadega. 4. Riiklikele ametitele ülekantavate programmi vahendite puhul tagab komisjon oma kontrollide nõuetekohase kooskõlastamise riigi ametiasutuste ja riiklike ametitega, lähtudes ühekordse audiitorkontrolli põhimõttest ja järgides riskipõhist analüüsi. Seda sätet ei kohaldata OLAFi uuringutele. Artikkel 26 Euroopa Liidu finantshuvide kaitsmine 1. Komisjonil või selle esindajatel ja kontrollikojal on volitused auditeerida kõiki liidu vahendeid saanud toetusesaajaid, töövõtjaid, alltöövõtjaid ja teisi kolmandaid isikuid dokumentide alusel ja kohapeal. Nad võivad samuti auditeerida ja kontrollida riiklikke ameteid. 2. Euroopa Pettusevastane Amet (OLAF) võib teostada vahetult või kaudselt rahastamisega seotud ettevõtjate kohapealseid kontrolle ja uurimisi kooskõlas määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatud menetlusega, et teha kindlaks, kas esineb pettust, korruptsiooni või muid ebaseaduslikke tegevusi, mis mõjutavad Euroopa Liidu finantshuvisid toetuslepingu või -otsuse või liidu rahastamist käsitleva lepingu vastu. 3. Ilma et see kahjustaks lõigete 1 ja 2 kehtivust, volitatakse kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud lepingutes ning toetuslepingutes ja -otsustes ning selle määruse rakendamise tulemusel sõlmitud lepingutes selge sõnaga komisjoni, kontrollikoda ja OLAFit selliseid auditeid, kohapealseid kontrolle ja uurimisi tegema. IX PEATÜKK Volituste delegeerimine ja rakendussätted Artikkel 27 Volituste delegeerimine komisjonile Komisjon on volitatud võtma vastu kooskõlas artikliga 28 delegeeritud akte seoses artikli 13 lõike 7 ja artikli 22 lõikega 2, mis käsitlevad vastavalt tulemuslikkuse kriteeriumeid ja riiklike ametite hallatavaid meetmeid. Artikkel 28 Delegeeritud volituste rakendamine 1. Komisjoni volitatakse võtma vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. 2. Artiklis 27 osutatud delegeeritud volitused antakse komisjonile seitsmeks aastaks alates selle määruse jõustumise kuupäevast ja programmi kogu kestuse ajaks. 3. Euroopa Parlament või nõukogu võivad artiklis 27 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. 4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 5. Delegeeritud õigusakt, mis on vastu võetud kooskõlas artikliga 27, jõustub ainult juhul, kui ei Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast kõnealusest õigusaktist teatamist Euroopa Parlamendile või nõukogule või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne nimetatud ajavahemiku lõppemist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Seda ajavahemikku võib Euroopa Parlamendi või nõukogu algatuse korral kaks kuud pikendada. Artikkel 29 Programmi rakendamine Programmi rakendamiseks võtab komisjon rakendusaktidega vastu iga-aastased tööprogrammid kooskõlas artikli 30 lõikes 2 viidatud uurimismenetlusega. Programmides sätestatakse soovitud eesmärgid, eeldatavad tulemused, rakendamise meetod ja nende kogusumma. Nendes kirjeldatakse ka rahastatavaid meetmeid, igale meetmele eraldatavat orienteeruvat summat ning vahendite jagunemist liikmesriikide vahel seoses riiklike ametite kaudu hallatavate meetmetega ning orienteeruvat rakendamisgraafikut. Nendes sisalduvad toetuste prioriteedid, põhilised hindamiskriteeriumid ja rahastamise maksimaalne määr. Artikkel 30 Komiteemenetlus 1. Komisjoni abistab komitee. Komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. 2. Käesolevale lõikele viitamise korral kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. X PEATÜKK Lõppsätted Artikkel 31 Tühistamine – üleminekusätted 1. Alates 1. jaanuarist 2014 tühistatakse otsus nr 1720/2006/EÜ, millega luuakse tegevusprogramm elukestva õppe alal, otsus nr 1719/2006/EÜ, millega kehtestatakse programm „Aktiivsed noored” ja otsus nr 1298/2008/EÜ, millega kehtestatakse programm Erasmus Mundus. 2. Enne 31. detsembrit 2013 või 31. detsembril 2013 otsuse nr 1720/2006/EÜ, otsuse nr 1719/2006/EÜ ja otsuse nr 1298/2008/EÜ alusel algatatud meetmeid hallatakse vajaduse korral kooskõlas selle määrusega. 3. Liikmesriigid tagavad riigisisesel tasandil sujuva ülemineku eelnevate programmide käigus elukestva õppe, noorte ja rahvusvahelise kõrgharidusega seotud koostöö valdkonnas teostatud meetmete ja programmi käigus rakendatavate meetmete vahel. Artikkel 32 Jõustumine Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. See hakkab kehtima alates 1. jaanuarist 2014. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides otsekohalduv. Brüssel Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja LISA ETTEPANEKUTELE LISATAV FINANTSSELGITUS [lisatakse kõikidele seadusandjale esitatavatele ettepanekutele ja algatustele finantsmääruse artikkel 28 ja rakenduseeskirjade artikkel 22] 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile 1.3. Ettepaneku/algatuse liik 1.4. Eesmärgid 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3. Hinnanguline mõju tuludele ETTEPANEKULE LISATAV FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus Ettepanek võtta vastu EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse meede „Erasmus kõigi jaoks” ning liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile[31] Jaotis 15: haridus ja kultuur 1.3. Ettepaneku/algatuse liik x Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[32] ¨ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist ¨ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4. Eesmärgid 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Euroopa 2020. aasta strateegia Prioriteet Arukas ja kaasav majanduskasv, ühtne haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm Eesmärgid Haridus/oskused Juhtalgatused „Uute töökohtade jaoks uued oskused”, „Noored liikumises” 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemi järgi ERIEESMÄRK nr 1 Parandada põhipädevuste ja oskuste taset, eelkõige seoses nende olulisusega tööturu ja ühiskonna jaoks, samuti noorte osalemine Euroopa demokraatlikus elus, eriti noorte, õppurite, personali ja noorsootöötajate õppimisega seotud suurema liikuvuse kaudu ja suurema koostöö abil noorte hariduse ja tööturu vahel. ERIEESMÄRK nr 2 Soodustada kvaliteedi parandamist, tipptasemel innovatsiooni ja rahvusvahelistumist haridusasutuste tasandil, samuti noorsootööd, eriti suurema piiriülese koostöö kaudu hariduse ja koolituse pakkujate ning noorteorganisatsioonide ja muude sidusrühmade vahel. ERIEESMÄRK nr 3 Edendada Euroopa elukestva õppe ala tekkimist, käivitada riigisisesel tasandil poliitikavaldkonna reformid, toetada haridus- ja koolitussüsteemide moderniseerimist, sealhulgas mitteformaalne õpe, ja toetada üleeuroopalist koostööd noorsoovaldkonnas, eriti suurema poliitilise koostöö, tunnustamis- ja läbipaistvusvahendite parema kasutamise ning heade tavade levitamise teel. ERIEESMÄRK nr 4 Tõhustada haridus-, koolitus- ja noorte rahvusvahelist tegevust, eelkõige kõrghariduse valdkonnas, suurendades liidu kõrgkoolide atraktiivsust ja toetades liidu arengueesmärke liikuvuse edendamise ja koostööga ELi ja kolmandate riikide kõrgkoolide koostööd ning tõstes sihtotstarbelist suutlikkust kolmandates riikides. ERIEESMÄRK nr 5 Parandada keelte õpetamist ja õppimist ning edendada lingvistilist mitmekesisust. ERIEESMÄRK nr 6 Edendada tipptaset õpetamises ja uurimistegevuses seoses Euroopa lõimumisega, kasutades kogu maailmas Jean Monnet’ meetmeid. ERIEESMÄRK nr 7 Lahendada piiriülesed sporti ähvardavad ohud, nagu doping, tulemustes kokkuleppimine, vägivald, rassism ja sallimatus. ERIEESMÄRK nr 8 Toetada head juhtimist spordis ja sportlaste topeltkarjääri. ERIEESMÄRK nr 9 Edendada sotsiaalset kaasatust, võrdseid võimalusi ja tervist tugevdavaid tegevusi spordis suurema osalemise kaudu. Seotud tegevuspõhine juhtimine ja eelarvestamine Ettepanek uue tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise kohta 15.02. Haridus, koolitus, noored ja sport 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju toetusesaajatele/sihtrühmale. „Erasmus kõigi jaoks” aitab riikidevahelise formaalse ja mitteformaalse õppimisega seotud liikuvuse ning liidusisese ja rahvusvahelise koostöö edendamise kaudu kõigil liikmesriikidel süsteemselt mõjutada oma haridus-, koolitus- ja noortesüsteeme. Oodatav kasu ei piirdu asjaomaste üksikisikutega; noortel aidatakse omandada uusi kogemusi ja suurendatakse nende tööalast konkurentsivõimet; haridusasutused muutuvad tõhusamaks, avatumaks ja rahvusvahelisemaks ning pakutakse kvaliteedivahendeid, analüüse ja uurimusi. Mitteformaalse hariduse ja noorsootöö valdkonnas on suurimat mõju oodata inimeste haridus- ja kutsearengus, sealhulgas noorte ühiskonnas osalemine ja spordi edendamine. Programmiga kujundatakse ka selliseid poliitilisi algatusi nagu Euroopa Vabatahtlik Teenistus, mis tõhustab koostööd noorte vabatahtliku tegevuse valdkonnas. Ettepanek suurendab kandidaatriikide ja kolmandate riikide võimalusi moodustada partnerlust eesmärgiga teha tihedamat koostööd, eelkõige liikuvusega seotud tegevustes. Tõhusama koostööga toetatakse suutlikkuse tõstmist ja kõrghariduse moderniseerimist partnerriikides ning suurendatakse Euroopa atraktiivsust. 1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist. Näitajad || Andmeallikad || Eesmärk · Kolmanda tasandi hariduse omandamine · Kooli poolejätjad || Euroopa 2020. aasta strateegia ET 2020 aruanded Eurostat || 2020. aastaks peaks vähemalt 40 % 30−34-aastastest olema omandanud kõrghariduse. 2020. aastaks on ainult teise taseme alumise astme haridusega 18−24-aastaseid noori, kes ei omanda haridust ega osale koolitustel, mitte rohkem kui 10 %. Osalejate osakaal, kes on parandanud oma põhipädevusi ja/või oskusi, mis on seotud nende tööalase konkurentsivõimega || Eurostat Toetusesaaja lõpparuanne Uuringud/Eurobaromeeter || 2020. aastaks väidab 95 % inimestest, et on tänu programmi projektis osalemisele omandanud uusi põhipädevusi või olemasolevaid parandanud. Noorte osakaal, kes väidavad, et on paremini ette valmistatud ühiskondlikus ja poliitilises elus osalemiseks || Toetusesaaja lõpparuanne Uuringud/Eurobaromeeter || 2020. aastaks väidab 70 % noortest, et on programmi projektis osalemise tõttu paremini ette valmistatud ühiskondlikus ja poliitilises elus osalemiseks. Nende programmis osalenud organisatsioonide osakaal, kes on välja töötanud / vastu võtnud uuenduslikke meetodeid || Uuringud/Eurobaromeeter || Iga-aastane suurenemine Liikmesriikide arv, kes kasutavad avatud koordineerimismeetodi tulemusi on riikliku poliitika koordineerimisel || ET 2020 || Kõik liikmesriigid võtavad 2020. aastaks süstemaatiliselt arvesse hariduse ja koolituse avatud koordineerimismeetodi asjakohast teavet/tulemusi Liikuvuse ja koostöömeetmetes osalevate kolmandate riikide kõrgkoolide arv || Lõpparuanne IT-jälgimisvahend Uuringud/Eurobaromeeter || Iga-aastane kasv Keeleoskusi parandanud osalejate osakaal || || 2020. aastaks õpetatakse vähemalt 80 %-le teise taseme alumise astme õpilastele kahte või enamat võõrkeelt Jean Monnet’ ülemaailmsete projektide arvu kasvu osakaal || Lõpparuanne IT-jälgimisvahend Uuringud/Eurobaromeeter || Iga-aastane kasv – Nende osalejate osakaal, kes kasutavad piiriüleste projektide tulemusi sporti ähvardavate ohtude vastu võitlemiseks – Nende osalejate osakaal, kes kasutavad piiriüleste projektide tulemusi hea juhtimise ja topeltkarjääride parandamiseks – Nende osalejate osakaal, kes kasutavad piiriüleste projektide tulemusi sotsiaalse kaasatuse, võrdsete võimaluste ja osalemismäärade suurendamiseks || Lõpparuanne IT-jälgimisvahend Uuringud/Eurobaromeeter || Iga-aastane kasv 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused - Pakkuda üliõpilastele, noortele, õpetajatele, koolitajatele ja noorsootöötajatele rohkem võimalusi õppimisega seotud liikuvuseks. - Elavdada riikide koostööd haridus-, koolitus- ja noorteorganisatsioonide vahel, et edendada uuenduslikke õpetamismeetodeid ning vahetada häid tavasid. - Suurendada hariduse rahvusvahelist mõõdet tõhusama koostööga maailma teatavates piirkondades, eelkõige liidu naaberriikides. - Toetada poliitilisi reforme liikmesriikides. - Toetada spordimeetmeid, keskendudes võitlusele dopingu, vägivalla ja rassismi vastu ning edendades riikidevahelisi meetmeid. 1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisaväärtus Dokumendis „liidu eelarve läbivaatamine” on toonitatud, et liidu eelarvet tuleks kasutada selleks „et rahastada ELi avalikke hüvesid ning meetmeid, mida liikmesriigid ja piirkonnad ei saa ise rahastada või mille puhul liidu eelarvest rahastamine saab kindlustada paremad tulemused”. Käimasolevate haridus-, koolitus- ja noorsoovaldkondade programmide (peamiselt elukestva õppe programm ja programm „Aktiivsed noored”) vahehindamised on näidanud, et programmi peamine lisaväärtus Euroopa jaoks tuleneb võetavate meetmete riikidevahelisest ja uuenduslikust iseloomust ning toodetest ja partnerlustest, mida see luua aitab. Liikmesriikide haridus- ja koolitussüsteemide ning ka noorsoo- ja spordivaldkondade vahel eduka koostöö soodustamine aitab teha kindlaks ja rakendada poliitikat ja tavasid, mis toimivad ning innustavad üksteiselt õppima. Seadusandlikus ettepanekus järgitakse subsidiaarsuse põhimõtet, kuna selles valdkonnas stimuleeriva meetme vastuvõtmisega seotud ülesanded on sätestatud aluslepingus (Euroopa Liidu lepingu artiklid 165 ja 166). Poliitika elluviimisel respekteeritakse täiel määral liikmesriikide vastutust õpetuse sisu ja haridussüsteemide korralduse eest ning nende kultuurilist ja keelelist mitmekesisust ning järgitakse kaudse tsentraliseeritud juhtimise põhimõtet. Liidu meetmes keskendutakse õppijate ja õpetajate liikuvusele, teabevahetuse ning parimate tavade kujundamisele, tööstuslike muutustega kohandumisele kutsekoolituse ja ümberõppe kaudu ning õppele juurdepääsu hõlbustamise kaudu. 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Käimasolev elukestva õppe programm sündis haridus- ja kultuurivaldkonnas kolme varasema programmi[33] üheks programmiks liitmise tagajärjel. Elukestva õppe programmi vahehinnangus nenditi, et liitmine õnnestus peamiselt üldhalduse osas tänu oluliselt lihtsamale haldamisele ja sihtrühmadele teabe levitamise osas. Nüüd loodetakse elukestva õppe programmi liitmisest programmiga „Aktiivsed noored” ja eri rahvusvaheliste koostööprogrammidega veelgi suuremat lihtsustumist. Juba praegu on nende programmide haldusstruktuurid sarnased (riiklikud ametid, rakendusamet) ning need hõlmavad väga sarnaseid meetmeid (peamiselt liikuvuse ja koostööga seotud projektid). Mis puudutab poliitilist sisu, nähtub hinnangutest, et käimasolevatel ühenduse liidusisestel ja rahvusvahelistel riikidevaheliste formaalse ning mitteformaalse õppimisega seotud liikuvust ja koostööd edendavatel programmidel on juba praegu märkimisväärne süsteemne mõju, mis ulatub kaugemale kasust, mida need on toonud asjaomastele isikutele. Hinnangutest nähtub järjekindlalt, et jooksvale elukestva õppe programmile (EÕP) iseloomulik komplitseeritus selle killustatuse tõttu kuueks alamprogrammiks, rohkem kui 50 eesmärgiks ja rohkem kui 60 meetmeks teeb selle liiga keeruliseks; sellega kaasneb kattuvuse risk, ühtse elukestva õppe käsitusviisi kujunemise takerdumine ning väheneb tõhusus ja kulutõhusus. Mõnel jooksvatest meetmetest jääb vajaka kriitilisest massist, mis on vajalik pikaajaliseks mõjuks. Lisaks tuleb maksimaalselt ära kasutada elukestva õppe programmi alamprogrammide ja programmi „Aktiivsed noored” − mõlemad keskenduvad liikuvusele, koostööle ja inimkapitalile − üldeesmärkide ja tulemuste saavutamise mehhanismide sarnasusi, eelkõige programmi haldamise ja rakendamise osas. EÕPi vahehindamine viitab sellele, et ühtne programm võib suurendada toetusesaajatele pakutavate eri rahastamisvõimaluste ühtsust ning tõhustada elukestva õppe käsitusviisi, sidudes omavahel kõik formaalset ja mitteformaalset õpet käsitlevad programmid haridus- ja koolitusvaldkonna kõigis etappides. See avardab struktureeritud partnerluse haaret nii eri haridussektorite vahel kui ka seoses tööelu ja muude asjaosalistega. Kui sarnastel meetmetel on sarnased rakenduseeskirjad ja –menetlused, on juhtimistasandil võimalik saavutada olulist mastaabisäästu, mis lihtsustab korda nii toetusesaajate kui ka liidu ja liikmesriikide tasandi juhtorganite jaoks. Programm pakub ka paindlikkust ja stiimuleid, mis võimaldab meetmetele, toetusesaajatele ja riikidele eelarveeraldiste tegemisel paremini kajastada tulemuslikkust ja potentsiaalset mõju. Sama kehtib rahvusvahelise koostöö kohta kõrghariduse valdkonnas, mida samuti iseloomustab liidu meetmete killustatus, mille tõttu on õppijatel ja asutustel keeruline kasutada erinevaid võimalusi ning liidul olla rahvusvaheliselt nähtav. Sarnastel programmidel on erinevad eesmärgid, ulatus, tegutsemisviisid ja ajakava ning nende koostöö ei pruugi olla lihtne; ettearvamatus ja teatavate meetmete iga-aastane nn stopp-start-rahastamistsükkel muudab pikaajalise koostöö kõrgkoolide jaoks raskeks. 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega „Erasmus kõigi jaoks” ei ole ainus liidu haridus- ja noorteprogramm. Struktuurifondid ja tulevane teadusuuringute ja innovatsiooni programm Horisont 2020 on samuti kindlalt seotud liidu 2020. aasta strateegia ning selle põhieesmärkidega, eelkõige kõrghariduse ja kooli poolejätmisega. Meetmete koostoime tagatakse investeeringuliikide ja toetatavate sihtrühmade selge eristamisega: hariduse infrastruktuuri toetab ERDF, tööturul osalevate inimeste koolitust ja täiskasvanud õppijate liikuvust toetab ESF, teadlaste liikuvust Horizon 2020. Lisaks toetatakse programmiga „Erasmus kõigi jaoks” ainult riikidevahelisi projekte ning struktuurifondid keskenduvad riigisisesele ja piirkondlikule mõõtmele. Kaugeleulatuv eesmärk on võimaldada riikidel programmi „Erasmus kõigi jaoks” kaudu katsetada riikidevahelisest koostööst tulenevaid vahendeid ja meetodeid ning neid siis struktuurifondide toel oma territooriumil rakendada. Vastastikkune täiendavus programmiga Horizon 2020, mis on suunatud ülikoolide tippsaavutustele ja teadustegevusele, on kõrghariduse, sealhulgas selle rahvusvahelise mõõtme jaoks oluline. 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju x Piiratud kestusega ettepanek/algatus – x Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 1.1.2014−31.12.2020 – x Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2014−2025 ¨ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus – rakendamise käivitumisperiood AAAA−AAAA, – millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid[34] x Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt x Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: – x rakendusametitele – ¨ ühenduste asutatud asutustele[35] – x riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele – ¨ isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses ¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega ¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega x Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustatud allpool) Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”. Märkused Mis puutub artikli 14 lõikes 3 viidatud Erasmuse magistrikraadi liikuvuse algatusse, siis näeb komisjon ette rahvusvaheliste organisatsioonidega ühise haldamise süsteemi rakendamist. Sõltuvalt lepingutingimuste detailsetest läbirääkimistest on tõenäoline, et tagatise rakendamise fondivalitsejaks valitakse Euroopa Investeerimispanga Grupp. 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Täpsustage tingimused ja sagedus Järelevalve ja aruandluse eeskirjade kehtestamisel lähtutakse tõhususest ja kulutõhususest ning toetutakse käimasolevatest programmidest saadud kogemustele. Eesmärgi saavutamiseks rakendatakse toetuste haldamise protsessis mitut lihtsustust, mille põhieesmärk on vähendada programmis osalejate halduslikku töökoormust ja seotud kulusid, vähendada juhtorganite järelevalve- ja kontrollikulusid, parandada kogutud andmete kvaliteeti ning alandada veamäära. Lihtsustamiseks rakendatakse järgmisi meetmeid: - programmi struktuuri ja meetmete ratsionaliseerimine: Eri halduseeskirjadega erinevate meetmete arvu järsk vähendamine; back office-tegevused tuleb kõigi meetmete osas ühtlustada ja sujuvamaks muuta; - ühekordsete summade kasutamist ja ühtse määraga toetuste / ühiku maksumuse määral põhinevate toetuste kasutamist ühtlustatakse maksimaalselt. Üksikisikutele antavad õppimisega seotud liikuvuse toetused on eranditult ühekordse summa kujul. Aruandluses ja järelevalves keskendutakse seega toetatava meetme realiseerimisele ning saavutatud tulemustele, mitte niivõrd kulude abikõlblikkusele, millega vähendatakse nii programmis osalejate kui ka juhtorganite töökoormust ja eksimuste võimalust. - Koostööprojektide ja poliitiliste reformide toetamisel keskendutakse rohkem väljunditele, mis võimaldab ühekordseid toetussummasid suurendada. Kui toetuse aluseks on reaalsed kulud, siis jagatakse toetust põhimõtteliselt otsekuludele. - Programmi toetusesaajad esitavad vajaliku haldusteabe oma toetustaotluses ja aruannetes. Aruandlusnõuded on proportsionaalsed toetuse suuruse, toetatava meetme kestuse ja keerukusega. Õiguslikus aluses kehtestatakse näitajad, mis on järelevalveks ja aruandluseks vajalike andmete kogumise ja kasutamise stabiilseks aluseks. - Väiksemat meetmete arvu toetatakse toetusesaajatele mõeldud elektrooniliste taotlus- ja aruandlusvormidega. See võimaldab nii riigisisesel kui ka liidu tasandil koguda ning kasutada andmeid järelevalveks ja aruandluseks. 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.2.1. Tuvastatud ohud Käimasolevate programmide rakendamisel tuvastatud ohud on peamiselt järgmist laadi: - eeskirjade keerukusest tulenevad vead: käimasolevatest programmidest nähtub, et veamäärad ja finantskorrektsioonid on sagedasemad keeruliste halduseeskirjadega meetmete puhul, eelkõige juhul, kui toetuse aluseks on reaalsed kulud; - kontrolliahela usaldusväärsus ja kontrolljälje säilitamine: käimasolevaid programme haldavad väga paljudel juhtumitel vahendajad, riiklikud ametid, auditeerimisasutused ja liikmesriigid; - haldusressursside ebatõhus kasutamine: käimasolevate programmide raames riiklike ametite hallatavate meetmete kontrollikulusid käsitlevast uuringust nähtub, et paljudes riikides teostavad riiklikud ametid komisjoni nõutuga võrreldes oluliselt rohkem ja rangemaid kontrolle. Lisaks paneb suur arv, eelkõige üksikisikutele antud väga väikesed liikuvustoetusi suure koorma nii osalejatele kui ka riiklikele ametitele. Lisaks on suhteliselt väikeses mahus ELi rahalisi vahendeid haldavate riiklike ametite halduskulud märksa suuremad kui suuremaid summasid haldavatel ametitel; - konkreetsed sihtrühmad: eelkõige noortesektoris, kuid mõningal määral ka täiskasvanuhariduse vallas ei pruugi osalejatel olla vajaminevat finantskindlust ega keerulisi juhtimisstruktuure, nt noorterühmitused, kes tulevad kokku üksnes noortevahetuse projekti haldamiseks. Formaalse struktuuri puudumine võib mõjutada nende finants- ja toimevõimet liidu vahendite haldamisel; - meetmete ulatuslikkuse tõttu on võimalik rahastamise kattumine: käimasolevaid programmimeetmeid haldab riiklikest ametitest, rakendusametist ja komisjonist koosnev võrgustik. Kõik nad kasutavad erinevaid IT-haldussüsteeme. Samal ajal on programmimeetmete praegune määratlus üpris avar, mis põhimõtteliselt teeb rahastamise kattumise võimalikuks. 2.2.2. Ettenähtud kontrollimeetod(id) Uue programmi kontrollisüsteem luuakse viisil, mis tagab kontrollide tõhususe ja kulutasuvuse. 1. Keerukatest eeskirjadest tulenevate vigade vähendamine Nagu eespool punktis 2.1 sedastatud, on rahastamiseeskirjade keerukusest tulenevate vigade vähendamiseks peamiseks lihtsustuseks toetuste puhul ühekordsete summade, ühtsete määrade ja ühikukulude astmestike laialdane kasutamine. See on kooskõlas kontrollikulude uuringuga, milles analüüsiti riiklike ametite hallatava nelja EÕP meetme kontrollikulusid: - Erasmuse liikuvusprogramm: korduvatele toetusesaajatele antavad ühekordsetel summadel ja ühtsetel määradel põhinevad suured toetused üksikutele ülikoolidele; nende toetuste osakaal programmi eelarvest on 50 %. - Leonardo liikuvuse ja innovatsiooniprojektide ülekandmise programm: vastavalt ühtsetel määradel ja reaalsetel kuludel põhinevad vastavalt keskmised ning suured toetused mitmepoolsele partnerlusele. - Partnerlus: ühekordsetel summadel põhinevad väiketoetused koolidele, kutseharidus- ja täiskasvanuharidusorganisatsioonidele. - Individuaalne liikuvus: väga väikesed toetused üksikutele õpetajatele koolides ja täiskasvanuhariduses. Uuringus esitatakse elukestva õppe programmi kohta järgmised tulemused: Meetmeliik || Rutiinne kontroll || Dokumendipõhine kontroll || Järelkontroll Erasmuse liikuvusprogramm || 0,16 % || 0,32 % || 0,17 % Leonardo projektid || 2,55 % || 1,67 % || 1,77 % Partnerlus || 0,25 % || 0,36 % || Ei kohaldata Individuaalne liikuvus || 0,66 % || 0,93 % || Ei kohaldata EÕP keskmine || 0,81 % || 1,05 % || 0,40 % Lõpparuannete rutiinse järelkontrolli (kontrolliti 100 % toetuslepingutest) tulemusel tehtud finantskorrektsioonid moodustavad keskmiselt 0,81 %, kuid see määr varieerub 0,16 %-st Erasmuse liikuvusprogrammi puhul 2,55 %-ni Leonardo projektide puhul. Sarnane on olukord dokumendipõhiste kontrollide puhul, mille aluseks on toetuslepingute valimi (kontrollitakse 10−25 % lepingutest) alusdokumendid, kus keskmine määr on 1,05 %, mis ulatub 0,32 %-st Erasmuse liikuvusprogrammi puhul 1,67 %-ni Leonardo projektide puhul. Mustrit kinnitavad kohapealsed järelkontrollid. Nagu eespool osutatust nähtub, on veamäär umbes 0,50 %. Madalat veamäära kinnitavad ka komisjoni ja riiklike ametite vahel sõlmitud lepingute sõltumatud finantsauditid (2010. aastal 0,07 %). Programmi „Aktiivsed noored” puhul on veamäära raskem tuvastada. Lähtudes komisjoni ja riiklike ametite 2010. aastal sõlmitud lepingute finantsaudititest, oli veamäär 1,71 %, kuid seda mõjutavad suuresti süstemaatilised vead ühe suurriigi komisjoni ja riiklike ametite vaheliste lepingute puhul perioodil 2005−2007. Kahe programmi kombineeritud keskmine veamäär oli 0,3 %. Arvestades, et uue programmi alusel eraldatakse umbes 80 % eelarvest õppimisega seotud liikuvuse meetmetele ning et nende meetmete puhul on toetused ühekordsete summade ja ühikukulude astmestiku kujul, siis võib eeldada, et üldiselt on programmi niigi madalat veamäära võimalik hoida või isegi alandada. Lisaks loodetakse, et üksikute liikuvuse toetuslepingute ümberkujundamine organisatsioonide hallatavateks lepinguteks viib veamäära samale tasemele kui Erasmuse liikuvuse programmi puhul. Programmide „Innovatsioonile ja headele tavadele suunatud koostöö” ja „Toetus poliitikavaldkonna reformile” meetmete puhul kehtestab komisjon ühekordsetel summadel, ühikukulude astmestikul ja ühtsetel määradel põhinevad toetused võimaluse korral alati vastavuses oodatavate tulemuste ja eesmärkidega, eelkõige strateegiliste partnerluste puhul (vrd eespool tabelis partnerluste rahastamismehhanismiga võrreldava mehhanismiga). Väikese osa meetmete jaoks, mille puhul võivad toetused (osaliselt) põhineda reaalsetel kuludel, lihtsustatakse toetuste haldamist eelkõige abikõlblike kulude uuesti määratlemise ning teatavate otsekulude puhul liidu toetuse piiramise teel, mis on vastavuses hariduse ja kultuuri peadirektoraadi soovitustega siseauditi veamäära kohta otsehalduses. Nähakse ette toetuste järgmised rahastamismudelid ja lihtsustamismeetmed: - reaalsete otsekulude lihtsustatud hüvitamine; - personali otsekulude selge määratlemine, et tagada toetusesaajatele õiguskindlus ja vähendada vigasid; - õiguskindlus ajakulu registreerimises, milleks esitatakse osalemise eeskirjades selge ja lihtne miinimumtingimuste kogum; - ajakulu registreerimise kohustuse kaotamine