Soovitus:

NÕUKOGU SOOVITUS,

milles käsitletakse Madalmaade 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Madamaade stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[1] eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust[2],

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone[3],

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

(1)(1) Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks Euroopa Komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

(2)(2) Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta;[4] mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

(3)(3) Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse Madalmaade 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Madalmaade ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta.

(4)(4) Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,[5] milles ei nimetatud Madalmaid ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

(5)(5) Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

(6)(6) Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja riiklikusse reformikavasse.

(7)(7) Madalmaad esitasid 27. aprillil 2012 oma stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

(8)(8) Tuginedes nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele 2012. aasta stabiilsusprogrammile antud hinnangule, on nõukogu arvamusel, et programmi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on optimistlik. Stabiilsusprogrammis prognoositakse 2013. aasta majanduskasvuks 1¼ %, võtmata arvesse täiendavate konsolideerimismeetmete negatiivset mõju majanduskasvule, kusjuures komisjoni prognoosi kohaselt on sama stsenaariumi alusel, mis lähtub poliitika mittemuutmisest, majanduskasv madalam (0,7 %). Programmis sõnastatud eesmärk on järgida nõukogu soovitusi ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise kohta ning püüda eelarvepositsiooni veelgi parandada keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas, seades eesmärgiks eelarve struktuurse konsolideerimise mahus vähemalt 0,5 % aastas. Programmis on eesmärgiks seatud valitsemissektori eelarve puudujääk 3 % SKPst 2013. aastal ning selles kinnitatakse veel kord varasemat struktuurse eelarvepuudujäägi keskpika perioodi eelarve-eesmärki 0,5 % SKPst, mis asjakohaselt kajastab stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. Eelarve keskmine aastane konsolideerimine 0,75 % SKPst ajavahemikul 2010–2013, võttes aluseks (ümber arvutatud) struktuurse eelarvepositsiooni,[6] on kooskõlas nõukogu soovitatud eelarve struktuurse konsolideerimisega ¾ % SKPst. Kuna programmis ei esitata eelarve-eesmärke hilisemaks perioodiks kui 2013. aasta, ei saa hinnata eelarve kohandamise jätkusuutlikkust 2013. aastal ja edusamme kekspika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamisel hilisematel aastatel, sealhulgas stabiilsuse ja kasvu pakti kohase kulutuste võrdlusaluse järgimist. Eelarveprognoosid on programmiperioodil avatud rakendamisega seotud riskidele. Need riskid ei piirdu üksnes äsja teavitatud konsolideerimismeetmetega, vaid hõlmavad ka mõnda lahkuva valitsuse poolt varem kokku lepitud meedet. Lisaks ei ole valitsuse poolt 2012. aasta aprillis esitatud täiendavad meetmed ja nende mõju eelarvele piisavalt täpsustatud ja kvantifitseeritud. Eelarve kohandamine on seni põhinenud peamiselt kulude kärpimisel, mis mõjutab ka majanduskasvu soodustavaid kulusid. 2012. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2012. aastal veelgi suhteliselt märkimisväärselt suurenema (70,2 %ni SKPst) ning 2013. aastal veel veidi suurenema (70,7 %ni SKPst), võttes arvesse täiendavate konsolideerimismeetmete mõju. Seega püsib valitsemissektori võla suhe prognooside kohaselt üle kontrollväärtuse 60 %. Programmis ei täpsustata võlaeesmärke aastate 2014 ja 2015 puhul ning seepärast ei saa esitada hinnangut stabiilsuse ja kasvu pakti kohase võla vähendamise võrdlusaluse järgmise kohta pärast 2013. aastat.

(9)(9) Sotsiaalpartnerid ja Madalmaade valitsus jõudsid 2011. aasta septembris ulatuslikule kokkuleppele seoses pensionireformiga ning valitsus esitas kavad tõsta seadusjärgset pensioniiga 2019. aastal 66. eluaastani ning 2024. aastal 67. eluaastani. Pärast seda seotakse seadusjärgne pensioniiga oodatava elueaga. Tööturumeetmetega toetataks tegeliku pensionea vastavat tõstmist. Vastavalt valitsuse kokkuleppele on pensionireformi eesmärk on tagada asjakohane ja jätkusuutlik põlvkondade sisene ja vaheline kulude ja riskide jaotamine teises sambas. Pikaajalise hoolduse kohta on Madalmaade valitsus esitanud reformi projekti. Vaja on täiendavaid konkreetseid meetmeid, et aidata Madalmaades vähendada vananeva ühiskonnaga kaasnevat finantskoormust.

(10)(10) Fiskaalseid tegureid, mis motiveerivad leibkonna teist sissetulekusaajat mitte töötama, on vähendatud, kuid veel mitte piisavalt. Ülejäänud selliste tegurite kõrvaldamine aitaks tööjõupakkumist veelgi suurendada ja muuta inimkapitali jaotuse tõhusamaks. Parandada tuleks haavatavate rühmade integratsiooni tööturule.

(11)(11) Ettevõtluspoliitika valdkonnas on heaks kiidetud prioriteetsete sektorite tegevuskavad ning valitsuse ja tööstusharu esindajate vahel on sõlmitud sektoripõhised nn innovatsioonilepingud. Toetust erasektori teadusuuringutele suurendatakse maksutavast tulust tehtavate mahaarvamiste kava RDA+ (teadus- ja arendustegevuse mahaarvamised) kehtestamise abil, mis on osa stiimulitest, millega veelgi edendada innovatsiooni, erasektori teadus- ja arendustegevust ning tugevdada sidemeid teadusasutuste ja ettevõtete vahel. Prioriteetsetele sektoritele keskendumine ei tohiks siiski toimuda alusuuringute arvelt ega välja jätta uuenduslikke ettevõtteid, kes ei kuulu ühte prioriteetsetest sektoritest.

(12)(12) Viimase nelja aastakümne jooksul on Madalmaade eluasemeturul kuhjunud struktuursed moonutused. Kinnisvaraturul on märkimisväärsed pakkumise piirangud ja eluaseme omanike maksusoodustused (eelkõige hüpoteeklaenude intresside maksustatavast tulust mahaarvamise võimalus, mis soosib kõrgema sissetulekuga kodumajapidamisi) toonud kaasa kapitali ebaefektiivse jaotuse. Üüriturul, kus on väga suur sotsiaalkorterite segment, on sotsiaalpoliitika ning üüri taseme ja üüri suurendamise piirmääradega kaasnenud üüripindade väga ebaelastne pakkumine. Eluaseme omanike soodsa maksustamislahenduse muutmine aitaks vähendada struktuurseid moonutusi Madalmaade eluasemeturul.

(13)(13) Madalmaad on võtnud laiendatud euroala pakti raames mitmeid kohustusi. Need kohustused ja 2011. aastal võetud kohustuste rakendamine on seotud tööhõive edendamise, konkurentsivõime suurendamise, finantsstabiilsuse tugevdamise ning riigi rahanduse jätkusuutlikkuse parandamisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste rakendamist. Kõnealuse hindamise tulemusi on soovitustes arvesse võetud.

(14)(14) Euroopa poolaasta raames on komisjon teostanud Madalmaade majanduspoliitika ulatusliku analüüsi. Ta on hinnanud stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava. Komisjon on arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust jätkusuutliku eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jaoks Madalmaades, vaid ka seda, kas need on kooskõlas ELi eeskirjade ja suunistega, arvestades vajadust tugevdada kogu Euroopa Liidu majanduse juhtimist, andes ELi tasandi panuse tulevastesse riikide tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool 1.−5. soovituses.

(15)(15) Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud Madalmaade stabiilsusprogrammi ja nõukogu arvamus[7] selle kohta on väljendatud eeskätt 1. soovituses.

SOOVITAB Madalmaadel võtta ajavahemikus 2012–2013 järgmisi meetmeid:

1.1. Tagada edusammud ülemäärase eelarvepuudujäägi õigeaegse ja püsiva kõrvaldamise suunas. Selleks täielikult rakendada 2012. aasta eelarvestrateegiat, nagu on kavandatud. Täpsustada meetmed, mida on vaja võtta 2013. aasta eelarve rakendamise tagamiseks, et kindlustada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohastes nõukogu soovitustes sätestatud eelarve struktuurne kohandamine. Pärast seda tagada eelarve piisav struktuurne kohandamine, et teha piisavaid edusamme keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamise suunas, sealhulgas järgida kulutuste võrdlusalust, ning tagada piisavad edusammud võla vähendamise võrdlusaluse järgimiseks, samal ajal kaitstes kulutusi valdkondades, mis on majanduskasvu jaoks otseselt olulised, nagu näiteks teadusuuringud ja innovatsioon, haridus ja koolitus. Pärast uue valitsuse moodustamist, esitada sel eesmärgil 2012. aasta stabiilsusprogrammi ajakohastatud versioon koos põhjendatud eesmärkide ja näitajatega pärast 2013. aastat algava perioodi kohta.

2.2. Võtta meetmeid seadusjärgse pensioniea tõstmiseks, sealhulgas sidudes selle oodatava elueaga, ning toetades neid meetmeid tööturumeetmetega, samal ajal parandades riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. Kohandada teist pensionisammast, et see kajastaks seadusjärgse pensioniea tõusu, tagades samal ajal kulude ja riskide asjakohase jaotuse põlvkondade sees ja vahel. Rakendada pikaajalise hoolduse kavandatud reform ja täiendada seda lisameetmetega, pidades silmas rahvastiku vananemist.

3.3. Suurendada tööturul osalemist, eelkõige vanemate inimeste, naiste, puudega inimeste ja sisserändajate puhul, sealhulgas vähendades veelgi maksustamisega seotud tegureid, mis motiveerivad leibkonna teist sissetulekusaajat mitte töötama, ning edendades tööturustaatuste vahelist liikumist ja vähendades jäikust.

4.4. Soodustada innovatsiooni, erasektori investeeringuid teadus- ja arendustegevusse ning tugevdada sidemeid teadusasutuste ja ettevõtete vahel, samuti soodustada tööstuslikku uuenemist, pakkudes ettevõtluspoliitika raames sobilikke stiimuleid, tagades samal ajal lisaks prioriteetsete sektorite kitsale määratlusele ligipääsu ka muudele sektoritele ja säilitades alusuuringud.

5. Võtta meetmeid eluasemeturu järkjärguliseks reformimiseks, tehes selleks muu hulgas järgmist: i) muutes eluaseme omanike soodsat maksustamislahendust, sealhulgas järk-järgult kaotades hüpoteeklaenu intresside maksustatavast tulust mahaarvamise võimaluse ja/või muutes seda arvestusliku üüri süsteemi kaudu; ii) nähes üüriturul ette turupõhisema hinnakujundamise mehhanismi ning iii) viies sotsiaaleluasemete puhul üüri vastavusse leibkonna sissetulekuga.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

[2] COM(2012) 322 final.

[3] P7_TA(2012)0048 ja P7_TA(2012)0047.

[4] Nõukogu 26. aprilli 2012. aasta otsus 2012/238/EL.

[5] COM(2012) 68 final.

[6] Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund pärast ühekordsete ja ajutiste meetmete arvessevõtmist, arvutatuna komisjoni talituste poolt ümber programmis esitatud teabe alusel ja ühiselt kokkulepitud metoodikat kasutades.

[7] Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.