ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 27.10.2004 
KOM(2004)714 lõplik 
  
Ettepanek 
NÕUKOGU OTSUS 
ühenduse seisukoha kohta Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise 
põllumajandustoodetega ka uplemist käsitleva kokkule ppe alusel moodustatud 
veterinaaria ühiskomitee otsuse nr 2/2004 osas, milles käsitletakse kokkuleppe 11. lisa 1., 
2., 3., 4., 5., 6., ja 11. liite muutmist 
 (komisjoni esitatud) 
 
ET 2   ET SELETUSKIRI  
Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahe line põllumajandustoodetega kauplemise 
kokkulepe (edaspidi „kokkulep e“) jõustus 1. juunil 2002.  
Põllumajanduskokkuleppe 11. lisa artikli 19 lõikega 1 moodustatakse osapoolte esindajatest 
koosnev veterinaaria ühiskomitee. See vastutab  kõigi küsimuste uurimise eest, mis on seotud 
nimetatud lisaga ja selle rakendamisega ning tä idab selles sätestatud ül esandeid. Veterinaaria 
ühiskomitee on pädev võtma vastu otsuse id 11. lisas sätestatud juhtudel. 
Põllumajanduskokkuleppe 11. lisa artikli 19 lõikega 3 lubatakse veterinaaria ühiskomiteel 
muuta selle lisa liiteid , eelkõige seoses nende kohandami se ja ajakohastamisega. On 
otsustatud võtta arvesse 26. juul il 2004 kehtivaid õigusakte. 
Ühendus peab otsustama, millise seisukoha ta  võtab veterinaaria ühiskomitees seoses 
muudatuste vastuvõtmisega, mida on tarvis  11. lisa 1., 2., 3., 4 ., 5., 6. ja 11. liite 
ajakohastamiseks. Otsuse 2002/309/EÜ, Euratom ar tikli 5 lõike 2 esimese lõigu alusel peab 
ühenduse seisukoha vastu võtma nõukogu komisjoni ettepaneku alusel.  
* * * 
Muudatuse eelnõuga ajakohastat akse põllumajanduskokkuleppe 11. lisa 1., 2., 3., 4., 5., 6. ja 
11. liidet.  
Veterinaaria ühiskomitee ot sus nr 2/2004 avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas . 
 
ET 3   ET Ettepanek 
NÕUKOGU OTSUS 
ühenduse seisukoha kohta Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise 
põllumajandustoodetega ka uplemist käsitleva kokkule ppe alusel moodustatud 
veterinaaria ühiskomitee otsuse nr 2/2004 osas, milles käsitletakse kokkuleppe 11. lisa 1., 
2., 3., 4., 5., 6., ja 11. liite muutmist 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37 ja artikli 152 lõike 4 
punkti b koostoimes artikli 300 lõike 2 teise lõiguga, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu ja komisjoni 4. aprilli 2002. aasta  otsuse (teadus- ja tehnikakoostöö 
kokkuleppe suhtes) 2002/309/EÜ, EURATOM (Šveitsi Konföderatsiooniga seitsme 
kokkuleppe sõlmimise kohta) artikli 5 lõik e 2 esimese lõigu alusel võtab ühenduse 
seisukoha veterinaaria ühiskomitees va stu nõukogu komisjoni ettepaneku alusel. 
(2) Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline 21. juuni 1999. aasta 
põllumajandustoodetega kauplemise kokkul epe (edaspidi „kokkulepe“) jõustus 
1. juunil 2002. 
(3) Põllumajanduskokkuleppe 11. lisa artikli 19 lõikega 1 moodustatakse veterinaaria 
ühiskomitee, mis vastutab kõigi küsimust e uurimise eest, mis on seotud nimetatud 
lisaga ja selle rakendamisega ning täidab selles sätestatud ülesandeid. Selle lisa 
artikli 19 lõikega 3 lubatakse veterinaaria  ühiskomiteel muuta selle lisa liiteid, 
eelkõige seoses nende kohandamise ja ajakohastamisega. 
(4) Ühendus peab vastu võtma seisukoha, mille ta võtab veterinaaria ühiskomitees seoses 
nende vajalike muudatustega, 
 
ET 4   ET ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: 
Artikkel 1 
Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise 
kokkuleppe 11. lisa artikli 19 lõike 1 alusel m oodustatud veterinaaria ühiskomitees võetav 
ühenduse seisukoht seoses nimetatu d lisa 1., 2., 3., 4., 5., 6. ja 11. liite muutmisega põhineb 
käesolevale otsusele lisat ud ühiskomitee otsuse eelnõul. 
Artikkel 2 
Veterinaaria ühiskomitee otsus nr 2/2004 kokkuleppe 11. lisa 1.,  2., 3., 4., 5., 6. ja 11. liite 
muudatuste kohta avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas  kohe pärast sell e vastuvõtmist.  
Brüssel, […] 
 Nõukogu nimel 
 eesistuja 
 
ET 5   ET LISA  
Ettepanek: 
EUROOPA ÜHENDUSE JA ŠVEITSI KONFÖDERATSIOONI VAHELISE 
PÕLLUMAJANDUSTOODETEGA KAUPLEMISE KOKKULEPPE ALUSEL 
MOODUSTATUD VETE RINAARIA ÜHISKOMITEE OTSUS nr 2/2004, 
… … 2004, 
millega muudetakse kokkuleppe 11. lisa 1., 2., 3., 4., 5., 6. ja 11. liidet 
(2004/.../EÜ) 
KOMITEE, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist 
põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepet (edaspidi „põllumajanduskokkulepe“), eriti 
selle 11. lisa arti kli 19 lõiget 3,  
ning arvestades järgmist: (1) Kokkulepe Šveitsiga jõustus 1. juunil 2002. (2) Põllumajanduskokkuleppe 11. lisa 1., 2., 3., 4., 5., 6. ja 11. liidet muudeti esimest 
korda Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkul eppe 11. lisa alusel moodustatud 
veterinaaria ühiskomitee 25. novembri 2003. aasta otsusega 2/2003, mis käsitleb kokkuleppe 11. lisa 1., 2., 3., 4., 5., 6. ja 11. liite muutmist.
1 Üldiselt võetakse selles 
otsuses arvesse 31. detsembril 2002 ke htivaid õigusakte. Veiste spongioosse 
entsefalopaatia erijuhul võetakse arve sse 11. juulil 2003 kehtivaid õigusakte.  
(3) Põllumajanduskokkuleppe 11. lisa 5. liidet muudeti teist korda Euroopa Ühenduse ja 
Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllu majandustoodetega kauplemise kokkuleppe 
alusel moodustatud veterinaaria ühis komitee 28. aprilli 2004. aasta otsusega nr 
1/2004, mis käsitleb kokkuleppe  11. lisa 5. liite muutmist.2 
                                                 
1 ELT L 23, 28.1.2004, lk 27. 
2 ELT L 160, 30.4.2004, lk 116. 
 
ET 6   ET (4) Kokkuleppe 11. lisa 1., 2., 3., 4., 5., 6. ja 11. liidet tuleks muuta, et võtta arvesse 
ühenduse ja Šveitsi õigusaktide muudatusi, mis kehtisid 26. juulil 2004, 
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: 
Artikkel 1 
Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni  vahelise põllumajandustoodetega kauplemise 
kokkuleppe 11. lisa 1., 2., 3., 4., 5., 6. ja 11. liide asendatakse käesoleva otsuse lisaga. 
Artikkel 2 
Ühine eesistuja või muud osapoolte nimel vo litatud isikud kirjutavad  alla käesolevale 
otsusele, mis on koostatud kahes eksemplaris. 
Artikkel 3 
Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas . 
Otsus jõustub viimase allkirja andmise päeval. 
 Bern, Brüssel,  
Veterinaaria ühiskomitee nimel 
 Ðveitsi Konföderatsiooni Ühenduse  
 delegatsiooni juht delegatsiooni juht 
_____________ 
 
ET 7   ET LISA  
“1. liide  
TÕRJEMEETMED/HAIGUSTEST TEATAMINE 
I. SUU- JA SÕRATAUD 
A. ÕIGUSAKTID 
Ühendus Šveits 
1. Nõukogu direktiiv 2003/85/EÜ, 
29. september 2003, ühenduse meetmete kohta suu- ja sõrataudi tõrjeks, millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 85/511/EMÜ ja otsused 84/531/EMÜ ja 91/665/EMÜ ning muudetakse direktiivi 92/46/EMÜ (ELT L 306, 22.11.2003, lk 1) 1. 1. juuli 1966. aasta seadus 
episootiliste haigus te kohta (LFE), 
viimati muudetud 20.6.2003 (RS 916.40), eelkõige selle artiklid 1, 1a ja 9a (ülinakka vate episootiliste 
haiguste tõrjemeetmed, tõrje eesmärgid) ning 57 (tehnilised rakendussätted, rahvusvaheline koostöö) 
 2. 27. juuni 1995. aasta määrus 
episootiliste haigus te kohta (OFE), 
viimati muudetud 23.6.2004, (RS 916.401), eelkõige selle artiklid 2 (ülinakkavad episootilised haigused), 49 (loomadel haigusi tekitavate mikroorganismide käsitlemine), 73 ning 74 (puhastamine ning desinfitseerimine), 77–98 (ülinakkavaid episootilisi haigusi käsitlevad üldsätted) ja 99–103 (suu- ja sõrataudivastased erimeetmed) 
3. 14. juuni 1999. aasta määrus 
Département fédéral de l'économie organisatsiooni kohta, viimati muudetud 5. detsembril 2003 (RS 172.216.1), eelkõige selle artikkel 8 (referentlaboratoorium, suu- ja sõrataudi registreerimine, tõrje ja vaktsiin) 
 
 
ET 8   ET B. RAKENDAMISE ERIEESKIRJAD JA MENETLUSED 
1. Põhimõtteliselt teatavad komisjon ja Office Vétérinaire Fédéral teineteisele mis tahes 
kavatsusest viia läbi era korraline vaktsineerimine. Äärmise vajaduse korral võib 
teatamine hõlmata tehtud otsust ning selle rakendamise eeskirju ja menetlusi. Igal 
juhul tuleb võimalikult kiiresti asja  arutada veterinaaria ühiskomitees. 
2. Episootiliste haiguste määruse artikli 97 alusel on Šveits k oostanud erakorralisest 
olukorrast hoiatamise kava. Office Vétéri naire Fédéral on välja andnud tehnilise 
rakenduseeskirja nr 95/65, milles on sätestatud selle kava menetlus. 
3. Suu- ja sõrataudi viiruse kindlaksmääramis el kasutatav ühine referentlaboratoorium 
on Institute for Animal Health, Pirbright Laboratory, Ühendkuningriik. Šveits 
kannab ise oma kulud, mis on seotud selle labori toimingutega. Labori funktsioonid 
ja ülesanded on sätestatud direktiivi 2003/85/EÜ XVI lisas. 
 
ET 9   ET II. SIGADE KLASSIKALINE KATK 
A. ÕIGUSAKTID 
Ühendus Šveits 
Nõukogu direktiiv 2001/89/EÜ, 
23. oktoober 2001, ühenduse meetmete kohta sigade klassikalise katku tõrjeks (EÜT L 316, 1.12.2001, lk 5), viimati muudetud Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimusi ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavaid muudatusi 
käsitleva aktiga, II lisa: ühinemisakti artiklis 20 osutatud nimekiri – 6. Põllumajandus – B. Veterinaar- ja fütosanitaarõigusaktid – I. Veterinaarõigusaktid (ELT L 236, 23.9.2003, lk 381) 1. 1. juuli 1966. aasta seadus 
episootiliste haigus te kohta (LFE), 
viimati muudetud 20.6.2003 (RS 916.40), eelkõige selle artiklid 1, 1a ja 9a (ülinakka vate episootiliste 
haiguste tõrjemeetmed, tõrje eesmärgid) ning 57 (tehnilised rakendussätted, rahvusvaheline koostöö) 
2. 27. juuni 1995. aasta määrus 
episootiliste haigus te kohta (OFE), 
viimati muudetud 23. juunil 2004, (RS 916.401), eelkõige selle artiklid 2 (ülinakkavad episootilised haigused), 40–47 (jäätmete kõrvaldamine ja kasutamine), 49 (loomadel haigusi tekitavate mikroorganismide käsitlemine), 73 ning 74 (puhastamine ning desinfitseerimine), 77–98 (ülinakkavaid episootilisi haigusi käsitlevad üldsätted), ja 116–121 (sigade katku tuvastamine tapmisel, erimeetmed sigade katku vastu võitlemiseks) 
 3. 14. juuni 1999. aasta määrus 
Département fédéral de l'économie organisatsiooni kohta, viimati muudetud 5. detsembril 2003 (RS 172.216.1), eelkõige selle artikkel 8 (referentlaboratoorium) 
4. 23. juuni 2004. aasta määrus 
loomsete kõrvalsaaduste kõrvaldamise kohta (OESPA), (RS 916.441.22) 
 
 
ET 10   ET B. RAKENDAMISE ERIEESKIRJAD JA MENETLUSED 
1. Komisjon ja Office Vétérinaire Fédéral teatavad teineteisele mis tahes kavatsusest 
viia läbi erakorraline vaktsineerimine.  Asja arutatakse võimalikult kiiresti 
veterinaaria ühiskomitees. 
2. Vajaduse korral sätestab Office Vétérinair e Fédéral episootiliste haiguste määruse 
artikli 117 lõike 5 alusel tehnili sed rakenduseeskirjad ohustatud ja 
järelevalvetsoonidest pärit liha mä rgistamise ja töötlemise kohta. 
3. Episootiliste haiguste määruse artikli 121 alusel kohustub Šveits rakendama 
metssigadel sigade klassikalise katku likvideerimiskava kooskõlas direktiivi 2001/89/EÜ artiklitega 15 ja 16.  Asja arutatakse võimali kult kiiresti veterinaaria 
ühiskomitees. 
4. Episootiliste haiguste määruse artikli 97 alusel on Šveitsi k oostanud erakorralisest 
olukorrast hoiatamise kava. Office Vétéri naire Fédéral on välja andnud tehnilise 
rakenduseeskirja nr 95/65, milles on sätestatud selle kava menetlus. 
5. Veterinaaria ühiskomitee va stutusel tehakse kohapealset kontrolli kooskõ las eelkõige 
direktiivi 2001/89/EÜ artikliga 21 ja epis ootiliste haiguste seaduse artikliga 57. 
6. Vajaduse korral sätestab Office Vétérinair e Fédéral episootiliste haiguste määruse 
artikli 89 lõike 2 alusel tehnilised rakendus eeskirjad sigade se roloogilis e kontrolli 
kohta ohustatud ja järelevalvetsoonides koos kõlas otsuse 2002/106/EÜ IV peatükiga 
(EÜT L 39, 9.2.2002, lk 71). 
7. Sigade klassikalise katku ühine referentlaboratoorium on Institut für Virologie der 
Tierärztlichen Hochschule Hannover, 15 Bünteweg 17, D-30559, Hannover, Saksamaa. Šveits kannab ise oma kulud, mis on seotud selle labori toimingutega. 
Labori funktsioonid ja ülesanded on säte statud direktiivi 2001/89/EÜ IV lisas. 
 
ET 11   ET III. HOBUSTE AAFRIKA KATK 
A. ÕIGUSAKTID 
Ühendus Šveits 
Nõukogu direktiiv 92/35/EMÜ, 
29. aprill 1992, milles sätestatakse hobuste aafrika katku kontro llieeskirjad ja 
tõrjemeetmed (EÜT L 157, 10.6.1992, lk 19), viimati muudetud Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimusi ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavaid muudatusi käsitleva aktiga, II lisa: ühinemisakti artiklis 20 osutatud nimekiri – 6. Põllumajandus – B. Veterinaar- ja fütosanitaarõigusaktid – I. Veterinaarõigusaktid (ELT L 236, 23.9.2003, lk 381) 1. 1. juuli 1966. aasta seadus 
episootiliste haigus te kohta (LFE), 
viimati muudetud 20. juunil 2003 (RS 916.40), eelkõige selle artiklid 1, 1a ja 9a (ülinakka vate episootiliste 
haiguste tõrjemeetmed, tõrje eesmärgid) ning 57 (tehnilised rakendussätted, rahvusvaheline koostöö) 
2. 27. juuni 1995. aasta määrus 
episootiliste haigus te kohta (OFE), 
viimati muudetud 23. juunil 2004, (RS 916.401), eelkõige selle artiklid 2 (ülinakkavad episootilised haigused), 49 (loomadel haigusi tekitavate mikroorganismide käsitlemine), 73 ning 74 (puhastamine ning desinfitseerimine), 77–98 (ülinakkavaid episootilisi haigusi käsitlevad üldsätted), ja 112–115 (hobuste aafrika katku tõrje erimeetmed) 
3. 14. juuni 1999. aasta määrus 
Département fédéral de l'économie organisatsiooni kohta, viimati muudetud 5. detsembril 2003 
(RS 172.216.1), eelkõige selle 
artikkel 8 (referentlaboratoorium) 
 
B. RAKENDAMISE ERIEESKIRJAD JA MENETLUSED 
1. Kui Šveitsis tekib eriti raskekujuline ep isootiline haigus, tuleb olukorra arutamiseks 
kokku veterinaaria ühiskomitee. Šveits i pädevad asutused kohustuvad võtma 
meetmeid, mis osutuvad vajalikuks  selle arutelu tulemusel. 
 
ET 12   ET 2. Hobuste aafrika katku ühine referentla boratoorium on Laboratorio de Sanidad y 
Producción Animal, Ministerio de Agricu ltura, Pesca y Alim entación, 28110 Algete, 
Madrid, Hispaania. Šveits kannab ise oma kulud, mis on seotud selle labori 
toimingutega. Labori funktsioonid ja üles anded on sätestatud direktiivi 92/35/EMÜ 
III lisas. 
3. Veterinaaria ühiskomitee vastutusel te hakse kohapealset kontr olli kooskõlas eelkõige 
direktiivi 92/35/EMÜ artikliga 16 ja epis ootiliste haiguste seaduse artikliga 57. 
4. Episootiliste haiguste m ääruse artikli 97 alusel on Šveits koostanud tegevuskava. 
Office Vétérinaire Fédéral on välja andnud tehnilise rakenduseeskirja nr 95/65, 
milles on sätestatud selle kava menetlus. 
 
ET 13   ET IV. KLASSIKALINE LINDUDE KATK 
A. ÕIGUSAKTID 
Ühendus Šveits 
Nõukogu direktiiv 92/40/EMÜ, 19. mai 1992, 
millega kehtestatakse klassikalise lindude katku tõrjemeetmed (EÜT L 167, 22.6.1992, lk 1), viimati muudetud Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimusi ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavaid muudatusi käsitleva aktiga, II lisa: ühinemisakti artiklis 20 osutatud nimekiri – 6. Põllumajandus – B. Veterinaar- ja fütosanitaarõigusaktid – I. Veterinaarõigusaktid (ELT L 236, 23.9.2003, lk 381) 1. 1. juuli 1966. aasta seadus 
episootiliste haigus te kohta (LFE), 
viimati muudetud 20. juunil 2003 (RS 916.40), eelkõige selle artiklid 1, 1a ja 9a (ülinakkavate episootiliste haiguste tõrjemeetmed, tõrje eesmärgid) ning 57 (tehnilised rakendussätted, rahvusvaheline koostöö) 
2. 27. juuni 1995. aasta määrus 
episootiliste haigus te kohta (OFE), 
viimati muudetud 23. juunil 2004, (RS 916.401), eelkõige selle artiklid 2 (ülinakkavad episootilised haigused), 49 (loomadel haigusi tekitavate mikroorganismide käsitlemine), 73 ning 74 (puhastamine ning desinfitseerimine), 77–98 (ülinakkavaid episootilisi haigusi käsitlevad üldsätted), ja 122–125 (klassikalist lindude  katku käsitlevad 
erimeetmed) 
3. 14. juuni 1999. aasta määrus 
Département fédéral de l'économie organisatsiooni kohta, viimati muudetud 5. detsembril 2003 
(RS 172.216.1), eelkõige selle 
artikkel 8 (referentlaboratoorium) 
 
B. RAKENDAMISE ERIEESKIRJAD JA MENETLUSED 
1. Klassikalise lindude katku ühine refere ntlaboratoorium on Central Veterinary 
Laboratory, New Ha w, Weybridge, Surrey KT15 3N B, Ühendkuningriik. Šveits 
kannab ise oma kulud, mis on seotud selle labori toimingutega. Labori funktsioonid 
ja ülesanded on sätestatud direktiivi 92/40/EMÜ V lisas. 
 
ET 14   ET 2. Episootiliste haiguste m ääruse artikli 97 alusel on Šv eits koostanud hädaolukorra 
lahendamise plaani. Office Vétérinair e Fédéral on välja  andnud tehnilise 
rakenduseeskirja nr 95/65, milles on sätestatud selle kava menetlus. 
3. Veterinaaria ühiskomitee va stutusel tehakse kohapealset kontrolli kooskõ las eelkõige 
direktiivi 92/40/EMÜ artikliga 18 ja epis ootiliste haiguste seaduse artikliga 57. 
 
ET 15   ET V. NEWCASTLE'I HAIGUS 
A. ÕIGUSAKTID 
Ühendus Šveits 
Nõukogu direktiiv 92/66/ EMÜ, 14. juuli 1992, 
millega kehtestatakse ühenduse meetmed Newcastle’i haiguse tõrjeks (EÜT L 260, 5.9.1992, lk 1), viimati muudetud Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimusi ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavaid muudatusi käsitleva aktiga, II lisa: ühinemi sakti artiklis 20 osutatud 
nimekiri – 6. Põllumajandus – B. Veterinaar- ja fütosanitaarõigusaktid – I. Veterinaarõigusaktid 
(ELT L 236, 23.9.2003, lk 381) 1. 1. juuli 1966. aasta seadus 
episootiliste haiguste kohta (LFE), viimati muudetud 20. juunil 2003 (RS 916.40), eelkõige selle artiklid 1, 
1a ja 9a (ülinakkavate episootiliste haiguste tõrjemeetmed, tõrje eesmärgid) ning 57 (tehnilised rakendussätted, rahvusvaheline koostöö) 
2. 27. juuni 1995. aasta määrus 
episootiliste hai guste kohta (OFE), 
viimati muudetud 23. juunil 2004, (RS 916.401), eelkõige selle artiklid 2 (ülinakkavad episootilised haigused), 40–47 (jäätmete kõrvaldamine ja kasutamine), 49 (loomadel haigusi tekitavate mikroorganismide käsitlemine), 73 ning 74 (puhastamine ning desinfitseerimine), 77–98 (ülinakkavaid episootilisi haigusi käsitlevad üldsätted), ja 122–125 (Newcastle’i haigust käsitlevad erimeetmed) 
 3. 14. juuni 1999. aasta määrus 
Département fédéral de l'économie organisatsiooni kohta, viimati 
muudetud 5. detsembril 2003 (RS 172.216.1), eelkõige selle artikkel 8 (referentlaboratoorium) 
4. Office Vétérinaire Fédéral’i juhend 
(tehniline direktiiv), 20. juuni 1989, tuvide paramüksoviroosi tõrjemeetmete kohta (Office Vétérinaire Fédérali bülletään nr 90(13) lk 113 (vaktsineerimine jne))  
5. 23. juuni 2004. aasta määrus loomsete 
kõrvalsaaduste kõrvaldamise kohta 
(OESPA), (RS 916.441.22) 
 
 
ET 16   ET B. RAKENDAMISE ERIEESKIRJAD JA MENETLUSED 
1. Newcastle'i haiguse ühine referentlaborat oorium on Central Ve terinary Laboratory, 
New Haw, Weybridge, Surrey KT15 3NB, Ühendkuningriik. Šveits kannab ise oma 
kulud, mis on seotud selle labori toiminguteg a. Labori funktsioonid ja ülesanded on 
sätestatud direktiivi 92/66/EMÜ V lisas. 
2. Episootiliste haiguste m ääruse artikli 97 alusel on Šv eits koostanud hädaolukorra 
lahendamise plaani. Office Vétérina ire Fédéral on välja  andnud tehnilise 
rakenduseeskirja nr 95/65, milles on sätestatud selle kava menetlus. 
3. Direktiivi 92/66/EMÜ artiklites 17 ja 19 sätestatud teabe esitamise eest vastutab 
veterinaaria ühiskomitee. 
4. Veterinaaria ühiskomitee va stutusel tehakse kohapealset kontrolli kooskõ las eelkõige 
direktiivi 92/66/EMÜ artikliga 22 ja epis ootiliste haiguste seaduse artikliga 57. 
 
ET 17   ET VI. KALAHAIGUSED 
A. ÕIGUSAKTID 
Ühendus Šveits 
Nõukogu direktiiv 93/53/EMÜ, 24. juuni 1993, 
millega kehtestatakse minimaalsed ühenduse meetmed teatavate kalahaiguste tõrjeks (EÜT L 175, 19.7.1993, lk 23), viimati muudetud Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia  Vabariigi ja Slovaki 
Vabariigi ühinemistingimusi ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavaid muudatusi käsitleva aktiga, II lisa: ühinemisa kti artiklis 20 osutatud 
nimekiri – 6. Põllumajandus – B. Veterinaar- ja fütosanitaarõigusaktid – I. Veterinaarõigusaktid (ELT L 236, 23.9.2003, lk 381) 1. 1. juuli 1966. aasta seadus 
episootiliste hai guste kohta (LFE), 
viimati muudetud 20. juunil 2003 (RS 916.40), eelkõige selle artiklid 1, 1a ja 10 (episootiliste haiguste tõrjemeetmed) ning 57 (tehnilised rakendussätted, rahvusvaheline koostöö) 
2. 27. juuni 1995. aasta määrus 
episootiliste haiguste kohta (OFE), viimati muudetud 23. juunil 2004, (RS 916.401), eelkõige selle artiklid 3 ja 4 (osutatud episoo tilised haigused), 
61 (kalapüügiõiguste haldajate ja kalastusjärelevalve eest vastutavate asutuste kohustused), 62–76 (haiguse üldtõrjemeetmed), 275–290 (kalahaigustega seotud erimeetmed, diagnostikalabor) 
 
B. RAKENDAMISE ERIEESKIRJAD JA MENETLUSED 
1. Praegu ei ole lõhekasvatus Šveitsis lubatud ning seda liiki seal ei ole. Vastavalt 
episootiliste haiguste määruse (OFE ) 28. märtsi 2001. aasta I muudatusele 
(RO 2001.1337) liigitatakse nüüd Šveitsis lõhede infektsioosne aneemia likvideeritud haiguste alla. Veterinaar ia ühiskomitees vaadatakse olukord üle ühe aasta 
möödumisel käesoleva lisa jõustumisest. 
2. Söödavaid austreid praegu Šveitsis ei kasvatata. Bonamioosi või marteilioosi 
juhtumite ilmnemisel kohustub Office Vé térinaire Fédéral võtma vajalikke 
erakorralisi meetmeid kooskõlas ühenduse eeskirjadega episoo tiliste haiguste 
seaduse artikli 57 alusel. 
 
ET 18   ET 3. Direktiivi 93/53/EMÜ artiklis 7 osutatud juhtudel esitatakse teave veterinaaria 
ühiskomiteele. 
4. Kalahaiguste ühine referentlabor atoorium on Statens Veterinaere 
Serumlaboratorium, Landbrugsministeriet, Hangövej 2, 8200 Århus, Taani. Šveits kannab ise oma kulud, mis on seotud selle labori toimingutega. Labori funktsioonid 
ja ülesanded on sätestatud direktiivi 93/53/EMÜ C lisas. 
5. Episootiliste haiguste m ääruse artikli 97 alusel on Šveits koostanud tegevuskava. 
Office Vétérinaire Fédéral on välja andnud tehnilise rakenduseeskirja nr 95/65, 
milles on sätestatud selle kava menetlus. 
6. Veterinaaria ühiskomitee va stutusel tehakse kohapealset kontrolli kooskõ las eelkõige 
direktiivi 93/53/EMÜ artikliga 16 ja epis ootiliste haiguste seaduse artikliga 57. 
 
ET 19   ET VII. VEISTE SPONGIOOSNE ENTSEFALOPAATIA 
A. ÕIGUSAKTID 
Ühendus Šveits 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) 
nr 999/2001, 22. mai 2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, tõrje ja likvideerimise eeskirjad (EÜT L 147, 31.5.2001. lk 1), viimati muudetud komisjoni 29. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 876/2004, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 VIII lisa seoses aretuslammaste ja -kitsede kaubandusega (ELT L 162, 30.4.2004, lk 52). 1. 27. mai 1981. aasta loomakaitse 
määrus (OPAn), viimati muudetud 27. juunil 2001 (RS 455.1), eelkõige selle artikkel 64f (tuimestuskord) 
2. 20. aprilli 1988. aasta määrus loomade 
ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 916.443.11), eelkõige selle artiklid 3 (Office Vétérinaire Fédéral), 25–58 (import) ja 64–77 (eksport) 
 3. 13. juuni 1990. aasta määrus (1/90), 
millega keelatakse ajutiselt mäletsejaliste ja nende saaduste import Ühendkuningriigist (RS 916.443.39)  
4. 9. oktoobri 1992. aasta 
toiduaineseadus (LDA1), viimati muudetud 21. märtsil 2003 (RS 817.0), eelkõige selle artiklid 24 (inspekteerimine ja proovi võtmine) ja 40 (toiduainete inspekteerimine) 
5. 1. märtsi 1995. aasta lihahügieeni 
määrus (OHyV), viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 817.190), eelkõige selle artiklid 31–33 (loomade tapaeelne kontrollimine), 48 (lihainspektorite ül esanded) ja 49–54 
(lihakontrollijate ülesanded) 
 
ET 20   ET  6. 1. märtsi 1995. aasta toiduainemäärus 
(ODA1), viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 817.02), eelkõige selle artikkel 122 (rümba osad, mida ei tohi kasutada) 
7. 27. juuni 1995. aasta määrus 
episootiliste hai guste kohta (OFE), 
viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 916.401), eelkõige selle artiklid 6 (mõisted ja lühendid), 36 (patent), 61 (aruandluskohustus), 130 (Šveitsi karja järelevalve), 175–185 (transmissiivne spongioosne entsefalopaatia), 297 (siserakendamine), 301 (kantoni veterinaararsti ülesanded), 303 (veterinaarametnike väljaõpe ja täiendkoolitus) ja 312 (diagnostikalaborid)  
 8. 10. juuni 1999. aasta määrus 
söödakataloogi kohta (OLAlA), viimati muudetud 15. detsembril 2003 (RS 916.307.1), eelkõige selle artikkel 28 (söödavedu tulundusloomadele), 1. lisa 9. osa (maismaaloomade saadused), 10. osa (kalad, muud mereimetajad ja nende saadused ning kõrvalsaadused) ja 4. lisa (keelatud ainete loetelu). 
 
B. RAKENDAMISE ERIEESKIRJAD JA MENETLUSED 
1. Veiste spongioosne entsefalopaatia (BSE ) ühine referentlaboratoorium on Central 
Veterinary Laboratory, Ne w Haw, Weybridge, Surrey KT15 3NB, Ühendkuningriik. 
Šveits kannab ise oma kulud, mis on seot ud selle labori to imingutega. Labori 
funktsioonid ja ülesanded on sätestatud määruse (EÜ) nr  999/2001 X lisa B peatükis. 
 
ET 21   ET 2. Episootiliste haiguste m ääruse artikli 57 alusel on Šv eits koostanud hädaolukorra 
lahendamise plaani BSE tõrjemeetmete rakendamiseks. 
3. Määruse (EÜ) nr 999/2001 artikli 12 alusel  kehtestatakse iga TSE taudikahtlusega 
looma jaoks kas ametlik liikumispiirang ühenduse liikmesriikides kuni pädeva 
asutuse poolt läbi viidava kliinilise ja epidemioloogilise kontrolli tulemuste saamiseni või loom hukatakse ametliku jä relevalve all laboratoorse kontrolli 
läbiviimiseks. 
 Episootiliste haiguste m ääruse artikli 177 alusel on Šv eits keelanud nende loomade 
tapmise, kellel kahtlustatakse nakatumist  BSEga. Taudikahtlased loomad tuleb tappa 
nii, et veri ei pritsiks la iali, ning need tuleb põletada ja nende ajud analüüsida BSE 
Šveits referentlaboratooriumis. 
 Episootiliste haiguste määruse artikli 10 alusel on Šveits kehtestanud veiste alalise 
identifitseerimissüsteemi, mis võimaldab kindlaks teha nende ema ja päritolukarja, ning võimaldab kindlaks teha, et loomad ei kuulu BSE kahtlusega või BSE kinnitusega emasloomade järglaskonda. 
 Episootiliste haiguste määr use artiklite 178 ja 179 alusel  tapetakse Šveitsis BSEga 
nakatunud loomad ja nende järglaskond. Alates 1. juulist 1999 on Šveitsis 
rakendatud ka tapmist kohordi kaupa ( 14. detsembrist 1996 kuni 30. juunini 1999 
tapeti karja kaupa).  
4. Määruse (EÜ) nr 999/2001 artikli 7 alusel keelavad liikmesriigid töödeldud loomse 
valgu söötmise põllumajandusloomadele, ke da peetakse, nuumatakse või aretatakse 
toidu tootmiseks. Ühenduse liikmesriikides  on täielikult keelatud loomsete valkude 
söötmine mäletsejalistele. 
 Episootiliste haiguste määruse arti kli 183 alusel on Šveits kehtestanud 
põllumajandusloomadele loomsete valkude sööt mise täieliku keelu, mis jõustus 1. 
jaanuaril 2001. 
5. Määruse (EÜ) nr 999/2001 artikli 6 alus el ja kooskõlas selle määruse III lisa A 
peatükiga peavad ühenduse liikmesriig id seadma sisse iga-aastase BSE 
seireprogrammi. Kava hõlmab BSE kiirtesti tegemist iga veise puhul, kes on üle 24 
kuu vana ja kes läheb hädatapmisele, ke s on põllumajandusettevõttes surnud või kes 
surmaeelse kontrollimise käigus on tunnistatud haigeteks, ja iga looma puhul, kes on 
üle 30 kuu vana ning tapetud inimtoiduks. 
 
ET 22   ET  Šveitsis kasutatavad BSE kiirtestid on lo etletud määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisa C 
peatükis. 
 Episootiliste haiguste määrus e artikli 175a alusel tuleb Švei tsis teha BSE kiirtesti iga 
veise puhul, kes on üle 30 kuu vana ja kes läheb hädatapmisele, kes on 
põllumajandusettevõttes surnud või kes surmaeelse kontrollimise käigus on tunnistatud haigeks, ja iga looma puhul , kes on üle 30 kuu vana ning tapetud 
inimtoiduks. Lisaks sellele peavad ettevõtjad rakendama üle 20 kuu vanuste 
inimtoiduks tapetud veiste vabatahtliku seireprogrammi. 
6. Määruse (EÜ) nr 999/2001 arti klis 6 ja III lisa B peatüki s ning IV (3.II) lisas nõutava 
teabe esitamise eest vastutab veterinaaria ühiskomitee. 
7. Veterinaaria ühiskomitee va stutusel tehakse kohapealset kontrolli kooskõ las eelkõige 
määruse (EÜ) nr 999/2001 artikliga 21 ja ep isootiliste haiguste seaduse artikliga 57. 
C. LISATEAVE 
1. Alates 1. jaanuarist 2003 on Šveitsis kehtestatud 20. novembri 2002. aasta määruse 
(maksete eraldamise kohta loomsete jääkide kõrvaldamiskulude katmiseks 2003. aastal) (RS 916.406) alusel rahaline ergutus  nendele põllumajandusettevõtetele, kus 
veised sünnivad, ja tapamajadele, kus nad tape takse, eeldusel et täidetakse kehtivates 
õigusaktides sätestatud loomade liikum ise alase teabe esitamise korda.  
2. Määruse (EÜ) nr 999/2001 ar tikli 8 alusel ja kooskõlas selle määruse XI lisa 1. 
punktiga peavad ühenduse liikmesriigid ee maldama ja hävitama määratletud 
riskiteguriga materjalid. Määratud riskiteguri ga materjalide loetel u hõlmab eelkõige 
üle 12-kuuste veiste selgroogu. 
 Episootiliste haiguste määruse artiklite 181 ja 182 ning toidua inemääruse artikli 122 
alusel on Šveitsis kehtestatud poliitika kõrvaldada määratletud riskiteguriga 
materjalid loomade ja inimeste toiduahe last. Määratud riskiteguriga materjalide 
loetelu hõlmab eelkõige üle 30-kuuste veiste selgroogu. 
3. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses  (EÜ) nr 1774/2002 sätestatakse muuks 
otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud l oomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad. 
 Loomsete kõrvalsaaduste kõrvaldamise määruse artikli 13 alusel tuleb Šveitsis 
põletada 1. kategooria loomse d kõrvalsaadused, sealhulgas määratletud riskiteguriga 
materjalid ja põllumajandusettevõttes surnud loomad.  
 
ET 23   ET VIII. MUUD HAIGUSED 
A. ÕIGUSAKTID 
Ühendus Šveits 
Nõukogu direktiiv 92/119/EMÜ, 
17. detsember 1992, millega seatakse sisse üldised ühenduse meetmed teatavate loomahaiguste tõrjeks ja konkreetsed meetmed 
seoses sigade vesikulaarhaigusega (EÜT L 62, 15.3.1993, lk 69), viimati muudetud Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimusi ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavaid muudatusi käsitleva aktiga, II lisa: ühinemisa kti artiklis 20 osutatud 
nimekiri – 6. Põllumajandus – B. Veterinaar- ja fütosanitaarõigusaktid – I. Veterinaarõigusaktid (ELT L 236, 23.9.2003, lk 381) 1. 1. juuli 1966. aasta seadus 
episootiliste hai guste kohta (LFE), 
viimati muudetud 20. juunil 2003 (RS 916.40), eelkõige selle artiklid 1, 1a ja 9a (ülinakkavate episootiliste haiguste tõrjemeetmed, tõrje eesmärgid) ning 57 (tehnilised rakendussätted, rahvusvaheline koostöö) 
2. 27. juuni 1995. aasta määrus 
episootiliste haiguste kohta (OFE), viimati muudetud 23. juunil 2004, (RS 916.401), eelkõige selle artiklid 2 (ülinakkavad episootilised haigused), 49 (loomadel haigusi tekitavate mikroorganismide käsitlemine), 73 ning 74 (puhastamine ning desinfitseerimine), 77–98 (ülinakkavaid episootilisi haigusi käsitlevad üldsätted), ja 103–105 (sigade vesikulaarhaigust käsitlevad erimeetmed) 
3. 14. juuni 1999. aasta määrus 
Département fédéral de l'économie organisatsiooni kohta, viimati muudetud 5. detsembril 2003 (RS 172.216.1), eelkõige selle 
artikkel 8 (referentlaboratoorium) 
 
B. RAKENDAMISE ERIEESKIRJAD JA MENETLUSED 
1. Direktiivi 92/119/EMÜ artikl is 6 osutatud juhtudel esit atakse teave veterinaaria 
ühiskomiteele. 
2. Sigade vesikulaarhaiguse ühine referentla boratoorium on AFR Institute for Animal 
Health, Pirbright Laboratory, Ash Ro ad, Pirbright, Woking, Surrey, GU24 0NF, 
Ühendkuningriik. Šveits kannab ise oma kulud, mis on seotud selle labori 
toimingutega. Labori funktsioonid ja üles anded on sätestatud direktiivi 92/119/EMÜ 
III lisas. 
 
ET 24   ET 3. Episootiliste haiguste m ääruse artikli 97 alusel on Šv eits koostanud hädaolukorra 
lahendamise plaani. Office Vétérinair e Fédéral on välja  andnud tehnilise 
rakenduseeskirja nr 95/65, milles on sätestatud selle kava menetlus. 
4. Veterinaaria ühiskomitee va stutusel tehakse kohapealset kontrolli kooskõ las eelkõige 
direktiivi 92/119/EMÜ artikliga 22 ja episoot iliste haiguste seaduse artikliga 57. 
 
ET 25   ET IX. HAIGUSTEST TEATAMINE 
A. ÕIGUSAKTID 
Ühendus Šveits 
Nõukogu direktiiv 82/894/EMÜ, 
21. detsember 1982, ühendusesisese loomahaigustest teatamise kohta (EÜT L 378, 31.12.1982, lk 58), viimati muudetud komisjoni 1. märtsi 2004. aasta otsusega 
2004/216/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 82/894/EMÜ ühendusesiseselt loomahaigustest teavita mise kohta, lisades 
teatamiskohustuslike haigus te loetellu teatavad 
hobuslaste haigused ja teatavad mesilaste haigused (ELT L 67, 5.3.2004, lk 27). 1. 1. juuli 1966. aasta seadus 
episootiliste hai guste kohta (LFE), 
viimati muudetud 20. juunil 2003 (RS 916.40), eelkõige se lle artiklid 11 
(haigustest teatamine ja nende deklareerimine) ning 57 (tehnilised rakendussätted, rahvusvaheline koostöö) 
2. 27. juuni 1995. aasta episootiliste 
haiguste määrus (OFE), viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 916.401), eelkõige selle artiklid 2–5 (osutatud haigused), 59–65 ja 291 (aruandluskohustus, teatamine) ning 292–299 (järelevalve, rakendamine, haldusabi) 
 
B. RAKENDAMISE ERIEESKIRJAD JA MENETLUSED 
Komisjon integreerib Šveitsi koos töös Office Vétérinaire Fédéra l’iga direktiivis 82/894/EMÜ 
sätestatud loomahaigusest teatamise süsteemi. 
 
ET 26   ET 2. liide 
LOOMADE TERVISHOID: KAUB ANDUS JA TURULEVIIMINE 
I. VEISED JA SEAD 
A. ÕIGUSAKTID 
Ühendus Šveits 
Nõukogu direktiiv 64/432/EMÜ, 
26. juuni 1964, ühendusesisest veiste ja sigadega kauplemist mõjutavate loomatervishoiu probleemide kohta (EÜT L 121, 29.7.1964, lk 1977/64), viimati muudetud nõukogu 17. detsembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 21/2004, millega kehtestatakse lammaste ja kitsede identifitseerimise ja registreerimise süsteem ja muudetakse määrust (EÜ) nr 1782/2003 ning direktiive 92/102/EMÜ ja 64/432/EMÜ (ELT L 5, 9.1.2004, lk 8). 1. 27. juuni 1995. aasta episootiliste 
haiguste määrus (OFE), viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 916.401), eelkõige selle artiklid 27–31 (turud, näitused), 34–37 (kaubandus), 73 ja 74 (puhastamine ja deinfitseerimine), 116–121 (sigade aafrika katk), 135–141 (Aujeszky 
haigus), 150–157 (veiste brutselloos), 158–165 (tuberkuloos), 166–169 (veiste ensootiline leukoos), 170–174 (veiste infektsioosne rinotrahheiit/nakkav pustuloosne vulvovaginiit), 175–195 (spongioosne entsefalopaatia), 186–189 (veiste genitaalinakkused ), 207–211 (sigade 
brutselloos), 297 (turgude heakskiitmine, kogunemiskeskused ja desinfitseerimispunktid) 
2. 20. aprilli 1988. aasta määrus loomade 
ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 916.443.11)  
 
B. RAKENDAMISE ERIEESKIRJAD JA MENETLUSED 
1. Episootiliste haiguste määruse artikli 297 esimese lõigu alusel kiidab Office 
Vétérinaire Fédéral heaks direktiivi 64/432/EMÜ artiklis 2 määratletud kogunemiskeskused. Käesoleva lisa kohald amiseks koostab Šveits kooskõlas 
direktiivi 64/432/EMÜ artiklitega 11, 12 ja 13 heakskiidetud kogunemiskeskuste, vedajate ja ettevõtjate nimekirja. 
2. Direktiivi 64/432/EMÜ artikli 11 lõikes 3 sätestatud teave esitatakse veterinaaria 
ühiskomiteele. 
 
ET 27   ET 3. Käesoleva lisa kohaldamisel tunnustatakse, et  Šveits täidab veiste brutselloosi osas 
direktiivi 64/432/EMÜ A lisa II osa lõikes 7 sätestatud tingimusi. Selleks et säilitada 
oma ametlikku brutselloosivaba karja staa tust, kohustub Šveits täitma järgmisi 
tingimusi: 
a) mis tahes veisest, kellel kahtlustatakse nakatumist brutselloosiga, teatatakse 
pädevale asutusele ning kõnealune loom  läbib ametlikud brutselloositestid, mis 
koosnevad vähemalt kahest seroloogilisest testist koos komplemendi sidumise ja sobivate proovide mikrobioloog ilise uurimisega abordi korral; 
b) kuni haiguskahtluse kummutamiseni , s.o kuni punktis a sätestatud testide 
negatiivsete tulemuste saamiseni peatatakse selle karja, kuhu kuulub 
nakkuskahtlusega veis (kuuluvad nakkuskahtlusega veised), ametlik brutselloosivaba staatus.  
 Veterinaaria ühiskomiteele esitatakse üksikasjalik teave positiivsete testitulemustega 
karjade kohta ja epidemioloogiline aruanne.  Kui Šveits ei täida mõnda direktiivi 
64/432/EMÜ A lisa II osa lõikes 7 sätestat ud tingimust, teatab Office Vétérinaire 
Fédéral sellest viivitamatult komisjonile. Veterinaaria ühiskomitees arutatakse olukorda selle lõike muutmiseks. 
4. Käesoleva lisa kohaldamisel tunnustatakse, et  Šveits täidab veis te tuberkuloosi osas 
direktiivi 64/432/EMÜ A lisa I osa lõikes 4 sätestatud tingimusi. Se lleks et säilitada 
oma ametlikku tuberkuloosivaba karja staa tust, kohustub Šveits täitma järgmisi 
tingimusi: 
a) seatakse sisse identifitseerimissüstee m, mis võimaldab kindl aks teha iga veise 
päritolukarja; 
b) kõik tapetud loomad läbivad tapajärg se kontrolli, mille viib läbi riiklik 
veterinaararst;  
c) pädevatele asutustele teatatakse kõ igist tuberkuloosikahtlusega elavatest, 
surnud või tapetud loomadest; 
d) pädevad asutused viivad seoses iga juhtumiga läbi va jaliku uurimise, et teha 
kindlaks, kas kahtlustatav haigus on olemas, sealhulgas tehakse eellaste 
uuringuid päritolukarjade ja muude ka rjade osas, kus looma on peetud. Kui 
lahkamise või tapmise käigus leitakse kahjustusi, mille tekitajaks on oletatavasti tuberkuloos, lase b pädev asutus teha kahj ustuste osas laboratoorse 
uuringu; 
 
ET 28   ET e) nende päritolukarjade ja karjade, kus nakkuskahtlusega veist on peetud, 
ametlik tuberkuloosivaba staatus peatatakse kuni kliinilised, laboratoorsed või tuberkuliinitestid on kinnitanud veiste tuberkuloosi puudumise; 
f) kui tuberkuliini-, kliini lised või laboratoorsed tes tid kinnitavad tuberkuloosi, 
tühistatakse päritoluka rjade ja karjade, kus looma on peetud, ametlik 
tuberkuloosivaba staatus; 
g) ametlikku tuberkuloosivaba staatu st ei taastata enne, kui kõik 
nakatumiskahtlusega loomad on karjas t eemaldatud, tööruumid ja seadmed on 
desinfitseeritud ning kõik ülejäänud üle kuue nädalased loomad on andnud 
negatiivse reaktsiooni  vähemalt kahele ametlikule nahasisesele 
tuberkuliinisüstile direktiivi 64/432/EMÜ B lisa alusel, millest esimene on tehtud vähemalt kuus kuud pärast seda , kui nakatunud loomad on karjast 
lahkunud, ja teine süstimine vähemalt kuus  kuud pärast esimest süstimist. 
 Veterinaaria ühiskomiteele esitatakse üksikasjalik teav e nakatunud karjade kohta ja 
epidemioloogiline aruanne. Kui Šveits ei täida mõnda direktiivi 64/432/EMÜ A lisa I osa lõike 4 esimeses lõigus sätestatud tingimust, teatab Office Vétérinaire Fédéral sellest viivitamatult komisjonile. Veterinaar ia ühiskomitees arutat akse olukorda selle 
lõike muutmiseks. 
5. Käesoleva lisa kohaldamisel tunnustatakse, et Šveits täidab veiste ensootilise 
leukoosi osas direktiivi 64/432/EMÜ D lisa I.F peatükis sätestatud tingimusi. Selleks et säilitada oma ametlikku veiste ensoo tilise leukoosivaba karja staatust, kohustub 
Šveits täitma järgmisi tingimusi: 
a) Šveitsi karja kontrollitakse pisteliste  proovide võtmisega. Valimi suurus peab 
tagama 99-protsendilise usaldusväärsuse , et alla 0,2% karj adest on nakatunud 
veiste ensootilise leukoosiga; 
b) kõik tapetud loomad läbivad tapajärg se kontrolli, mille viib läbi riiklik 
veterinaararst;  
c) pädevatele asutustele te atatakse kõigist ve iste ensootilise leukoosi juhtumitest, 
mis on leitud kliiniliste uuringute, la hkamise või lihakontrolli käigus; 
d) kui kahtlustatakse või leitakse veiste ensootilise leukoosi juhtumeid, peatatakse 
karja ametlik leukoosivaba staatu s kuni isolatsi ooniaja lõpuni; 
 
ET 29   ET e) isolatsiooniaeg lõpetatakse siis, ku i nakatunud loomad ja nende vasikad, kui 
see on asjakohane, on kõrvaldatud ning kaks seroloogilist uurimist, mis on läbiviidud vähemalt 90-päevase in tervalliga, on olnud negatiivsed. 
 Kui veiste ensootilist leukoosi on leitud 0,2%  karjades, teatab Office Vétérinaire 
Fédéral sellest viivitamatult komisjonile. Veterinaaria ühiskomitees arutatakse olukorda selle lõike muutmiseks. 
6. Käeoleva lisa kohaldamisel tunnustatakse,  et Šveits on ametlikult vaba veiste 
infektsioossest rinotrahheiidist. Selle st aatuse säilitamiseks kohustub Šveits täitma 
järgmisi tingimusi: 
a) Šveitsi karja kontrollitakse pisteliste  proovide võtmisega. Valimi suurus peab 
tagama 99-protsendilise usaldusväärsuse , et alla 0,2% karj adest on nakatunud 
veiste infektsioosse rinotrahheiidiga; 
b) üle 24 kuu vanused aretuspullid läbiva d iga-aastase seroloogilise uurimise; 
c) veiste infektsioosse rinotrahheiidi mis tahes kahtlusest teatatakse pädevatele 
asutustele ning kõnealused loomad lä bivad ametlikud veiste infektsioosse 
rinotrahheiidi testid, mis koosnevad viroloog ilistest ja serolo ogilistest testidest; 
d) kui kahtlustatakse või leitakse veis te infektsioosse rinotrahheiidi juhtumeid, 
peatatakse karja ametlik nakkusvaba staatus kuni isolatsiooniaja lõpuni; 
e) isolatsiooniaeg lõpetatakse siis, kui seroloogiline uurimine, mis on läbi viidud 
vähemalt 30 päeva pärast seda, kui nakatunud loomad on kõrvaldatud, on olnud negatiivne. 
 Šveitsi tunnustatud staatuse suhtes kohaldatakse otsust 2004/558/EÜ (ELT L 249, 
23.7.2004, lk 20) mutatis mutandis.  
 Office Vétérinaire Fédéral teatab viivit amatult komisjonile mis tahes muudatusest 
tingimustes, mille alusel seda staatust tunnustati. Veterinaaria ühiskomitees arutatakse olukorda selle lõike muutmiseks. 
7. Käeoleva lisa kohaldamisel tunnustatakse,  et Šveits on ametlikult vaba Aujeszky 
haigusest. Selle staatuse säilitamiseks kohustub Šveits täitma järgmisi tingimusi: 
a) Šveitsi karja kontrollitakse pisteliste  proovide võtmisega. Valimi suurus peab 
tagama 99-protsendilise usaldusväärsuse , et alla 0,2% karj adest on nakatunud 
Aujeszky haigusega; 
 
ET 30   ET b) Aujeszky haiguse mis tahes kahtlusest teatatakse pädevatele asutustele ning 
kõnealused loomad läbivad ametlikud Au jeszky haiguse testid, sealhulgas 
viroloogilised ja seroloogilised testid; 
c) kui kahtlustatakse või leitakse Auje szky haiguse juhtumeid, peatatakse karja 
ametlik nakkusvaba staatus kuni isolatsiooniaja lõpuni; 
d) isolatsiooniaeg lõpetatakse siis, kui  pärast nakatunud loomade kõrvaldamist on 
olnud negatiivsed kaks seroloogilist uurimist, mis on läbi viidud kõigi aretusloomadega ja nuumloomade valikrühmaga vähemalt 21-päevase intervalliga. 
 Šveitsi tunnustatud staat use suhtes kohaldatakse mutatis mutandis otsust 
2001/618/EÜ (EÜT L 215, 9.8.2001, lk 48), viimati muudetud otsusega 
2004/320/EÜ (ELT L 102, 7.4.2004, lk 75) . 
 Office Vétérinaire Fédéral teatab viivit amatult komisjonile mis tahes muudatusest 
tingimustes, mille alusel seda staatust tunnustati. Veterinaaria ühiskomitees arutatakse olukorda selle lõike muutmiseks. 
8. Veterinaaria ühiskomitees arutatakse võimalikult kiiresti lisagarantiide küsimust, mis 
puudutab sigade (transmissiivset) viirus gastroenteriiti ja sigade respiratoor-
reproduktiivset sündroomi. Komisjon teatab Office Vétérinaire Fédéral’ile kõigist 
arengutest selles valdkonnas. 
9. Šveitsis vastutab tuberkuliini ametliku testimise eest direktiivi 64/432/EMÜ B lisa 
punkti 4 tähenduses Berni Ülikooli Institu t de Bactériologie Vétérinaire. 
10. Šveitsis vastutab antigeenide (brutsel loos) ametliku testimise eest direktiivi 
64/432/EMÜ C(A) lisa punkti 4 tähenduses Berni Ülikooli Institut de Bactériologie Vétérinaire. 
11. Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vaheli ses kaubavahetuses on ve iste ja sigadega 
kaasas veterinaarsertifikaat vastavalt direktiivi 64/432/EMÜ F lisas sätestatud 
näidistele. Tehakse järgmised kohandused: 
 
ET 31   ET 1. näidis: 
– C osas kohandatakse kinnitusi järgmiselt: 
– lisagarantiidega seotud punktis 4 li satakse taanetesse järgmine: 
"– haigus: veiste infektsioosne rinotrahheiit; – kooskõlas komisjoni otsusega 2004/558/EÜ, mida kohaldatakse 
mutatis mutandis ;"; 
2. näidis: – C osas kohandatakse kinnitusi järgmiselt: 
– lisagarantiidega seotud punktis 4 li satakse taanetesse järgmine: 
"– haigus: Aujeszky haigus – kooskõlas komisjoni otsusega 2001/618/EÜ, mida kohaldatakse 
mutatis mutandis ;"; 
12. Käesoleva lisa kohaldamisel peab ühe nduse liikmesriikide ja Šveitsi vahelises 
kaubavahetuses olema veiste ja sigadega kaas as lisaveterinaarsertifikaat, mis sisaldab 
järgmisi terviseohutuse kinnitusi: 
"– Veised: 
– on identifitseeritud alalise identifitseerimissüsteemi abil, mis võimaldab 
kindlaks teha nende ema ja päritol ukarja, ning loomad ei kuulu BSE 
kahtlusega või BSE kinnitusega, ka ks aastat enne diagnoosi sündinud 
emasloomade järglaskonda; 
– ei pärine karjadest, kus uuritakse oletatavat BSE juhtumit; 
– on sündinud pärast 1. juunit 2001.“ 
 
ET 32   ET II. LAMBAD JA KITSED 
A. ÕIGUSAKTID 
Ühendus Šveits 
Nõukogu direktiiv 91/68/EMÜ, 
28. jaanuar 1991, loomatervishoiu kohta ühendusesiseses lamba- ja kitsekaubanduses 
(EÜT L 46, 19.2.1991, lk 19), viimati muudetud komisjoni 9. juuli 2004. aasta otsusega 2004/554/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/68/EMÜ E lisa ja otsuse 79/542/EMÜ I lisa seoses lammaste ja kitsede veterinaarsertifikaatide näidiste ajakohastamisega (ELT L 248, 22.7.2004, lk 1) 1. 27. juuni 1995. aasta episootiliste 
haiguste määrus (OFE), viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 916.401), eelkõige selle artiklid 27–31 (turud, näitused), 34–37 (kaubandus), 73 ja 74 (puhastamine ja deinfitseerimine), 142–149 (marutaud), 158–165 (tuberkuloos), 166–169 (skreipi), 190–195 (lammaste ja kitsede brutselloos), 196–199 (nakkav agalaktia), 200–203 (kitsede artiriit/entsefaliit), 233–235 (jäärade brutselloos) ja 297 (turgude heakskiitmine, kogunemiskeskused ja desinfitseerimispunktid) 
2. 20. aprilli 1988. aasta määrus loomade 
ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), viimati muudetud 23. juunil 2004 (SR 916.443.11)  
 
B. RAKENDAMISE ERIEESKIRJAD JA MENETLUSED 
1. Direktiivi 91/68/EMÜ artikli 3 lõike 2 te ise lõigu kohaldamisel esitatakse selles 
osutatud teave veterinaaria ühiskomiteele. 
2. Veterinaaria ühiskomitee va stutusel tehakse kohapealset kontrolli kooskõ las eelkõige 
direktiivi 91/68/EMÜ artikliga 11 ja epis ootiliste haiguste seaduse artikliga 57. 
3. Käeoleva lisa kohaldamisel tunnustatakse, et Šveits on ametlikult vaba lammaste ja 
kitsede brutselloosist. Se lle staatuse säilitamisek s kohustub Šveits rakendama 
direktiivi 91/68/EMÜ A lisa I peatüki II punkti lõikes 2 sätestatud meetmeid. 
 
ET 33   ET  Lammaste ja kitsede brutselloosi ilmnemisel või taasilmnemisel teatab Šveits sellest 
veterinaaria ühiskomiteele, et oleks võima lik võtta vajalikke meetmeid vastavalt 
olukorrale. 
4. Ühenduse liikmesriikide ja Šveits vahelises  kaubavahetuses on lammaste ja kitsedega 
kaasas veterinaarsertifikaat vastavalt direktiivi 91/68/EMÜ E lisas sätestatud 
näidistele.  
 
ET 34   ET III. HOBUSLASED 
A. ÕIGUSAKTID 
Ühendus Šveits 
Nõukogu direktiiv 90/426/EMÜ, 
26. juuni 1990, hobuslaste liikumist ja kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomat ervishoiunõuete kohta 
(EÜT L 224, 18.8.1990, lk 42), viimati muudetud nõukogu 26. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/68/EÜ, millega sätestatakse loomatervishoiueeskirjad teatavate eluskabiloomade importimiseks ühendusse ja transiidiks läbi ühenduse, muudetakse direktiive 90/426/EMÜ ja 92/65/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks  direktiiv 72/462/EMÜ 
(ELT L 139, 30.4.2004, lk 320) 1. 27. juuni 1995. aasta episootiliste 
haiguste määrus (OFE), viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 916.401), eelkõige selle artiklid 112–115 (hobuste aafrika katk), 204–206 (kargtaud, entsefalomüeliit, nakkav kehvveresus, malleus) ja 240–244 (hobuste nakkav metriit)  
2. 20. aprilli 1988. aasta määrus loomade 
ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 916.443.11)  
 
B. RAKENDAMISE ERIEESKIRJAD JA MENETLUSED 
1. Direktiivi 90/426/EMÜ artikli 3 kohaldamis el esitatakse teave veterinaaria 
ühiskomiteele. 
2. Direktiivi 90/426/EMÜ artikli 6 kohaldamis el esitatakse teave veterinaaria 
ühiskomiteele. 
3. Veterinaaria ühiskomitee va stutusel tehakse kohapealset kontrolli kooskõ las eelkõige 
direktiivi 90/426/EMÜ artikliga 10 ja episoot iliste haiguste seaduse artikliga 57. 
4. Direktiivi 90/426/EMÜ B ja C lis a kohaldatakse Šveitsi suhtes mutatis mutandis.  
 
ET 35   ET IV. KODULINNUD JA HAUDEMUNAD 
A. ÕIGUSAKTID 
Ühendus Šveits 
Nõukogu direktiiv 90/539/EMÜ, 
15. oktoober 1990, kodulindude ja haudemunade ühendusesise kaubanduse ning nende kolmandatest riikidest impordi veterinaartingimuste kohta (EÜT L 303, 31.10.1990, lk 6), viimati muudetud Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimusi ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavaid muudatusi käsitleva aktiga, II lisa: ühinemisa kti artiklis 20 osutatud 
nimekiri – 6. Põllumajandus – B. Veterinaar- ja fütosanitaarõigusaktid – I. Veterinaarõigusaktid (ELT L 236, 23.9.2003, lk 381) 1. 27. juuni 1995. aasta episootiliste 
haiguste määrus (OFE), viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 916.401), eelkõige selle artiklid 25 (transport), 122–125 (klassikaline lindude katk ja Newcastle'i haigus), 255–261 ( Salmonella enteritidis ) ja 
262–265 (lindude nakkav larüngotrahheiit)  
2. 20. aprilli 1988. aasta määrus loomade 
ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 916.443.11), eelkõige selle artikkel 64a (eksportivate ettevõtete heakskiitmine)  
 
B. RAKENDAMISE ERIEESKIRJAD JA MENETLUSED 
1. Direktiivi 90/539/EMÜ artikli 3 kohaldam isel esitab Šveits  veterinaaria 
ühiskomiteele kava, milles on esitatud meetmed, mida ta kavatseb oma ettevõtete heakskiitmiseks rakendada. 
2. Direktiivi 90/539/EMÜ artikl i 4 kohaldamisel on Šveitsi referentlaboratoorium Berni 
Ülikooli Institut de Bactériologie Vétérinaire. 
3. Nõuet, mis on direktiivi 90/539/EMÜ artik li 7 lõike 1 esimeses taandes ja mis 
puudutab munade hoidmist enne saatmi st, kohaldatakse Šveitsi suhtes mutatis 
mutandis.   
4. Ühendusse saadetavate haudemunade osas  kohustuvad Šveitsi ametiasutused täitma 
märgistamiseeskirju, mis on sätestatud komisjoni määruses (EMÜ) nr 1868/77. 
Šveitsi tähis on „CH“. 
5. Direktiivi 90/539/EMÜ artikli 9 punktis a määratletud hoidmisnõuet kohaldatakse 
Šveitsi suhtes mutatis mutandis.  
 
ET 36   ET 6. Direktiivi 90/539/EMÜ artikli 10 punktis a määratletud hoidmisnõuet kohaldatakse 
Šveitsi suhtes mutatis mutandis.  
7. Nõuet, mis on direktiivi 90/539/EMÜ arti kli 11 lõike 2 esimeses taandes ja mis 
puudutab munade hoidmist enne saatmi st, kohaldatakse Šveitsi suhtes mutatis 
mutandis.   
8. Käesoleva lisa kohaldamisel tunnustatakse,  et Šveits täidab direktiivi 90/539/EMÜ 
artikli 12 lõike 2 nõudeid Newcastle'i ha iguse osas ja seega on tal Newcastle'i 
haiguse vastu mittevaktsineerimise staatu s. Office Vétérinaire Fédéral teatab 
viivitamatult komisjonile mis tahes muuda tusest tingimustes, mille alusel seda 
staatust tunnustatakse. Ve terinaaria ühiskomitees arut atakse olukorda selle lõike 
muutmiseks. 
9. Artiklis 15 olevaid viiteid liikmesr iikidele kohaldatakse Šveits suhtes mutatis 
mutandis.  
10. Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi va helises kaubavahetu ses on linnuliha ja 
haudemunadega kaasas veterinaarsertifikaat  vastavalt direktiivi 90/539/EMÜ IV lisas 
sätestatud näidistele.  
11. Saadetiste puhul Šveitsist Soome või Rootsi kohustuvad Šveitsi ametiasutused 
andma salmonelloosi tagatis, mida nõut akse ühenduse õigu saktide alusel. 
 
ET 37   ET V. AKVAKULTUURLOOMAD JA -TOOTED 
A. ÕIGUSAKTID 
Ühendus Šveits 
Nõukogu direktiiv 91/67/EMÜ, 
28. jaanuar 1991, mis käsitleb loomatervishoiunõudeid akvakultuurloomade ja -toodete turuleviimis e suhtes (EÜT L 46, 
19.2.1991, lk 1), viimati muudetud nõukogu 14. aprilli 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 806/2003, konsulteerimiskorra kohaselt (kvalifitseeritud häälte enamusega) vastuvõetud 
nõukogu õigusaktides sätestatud rakendusvolituste kasutamisel komisjoni abistavaid komiteesid käsitlevate sätete kohandamise kohta otsusega 1999/468/EÜ (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1) 1. 27. juuni 1995. aasta episootiliste 
haiguste määrus (OFE), viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 916.401), eelkõige selle artiklid 275–290 (kala- ja vähihaigused) ja 297 (ettevõtete heakskiitmine, vööndid ja laborid) 
2. 20. aprilli 1988. aasta määrus loomade 
ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 916.443.11), eelkõige selle artikkel 64a (eksportivate ettevõtete heakskiitmine)  
 
B. RAKENDAMISE ERIEESKIRJAD JA MENETLUSED 
1. Direktiivi 91/67/EMÜ artiklis 4 sätest atud teave esitatakse veterinaaria 
ühiskomiteele. 
2. Veterinaaria ühiskomitee teeb otsuse di rektiivi 91/67/EMÜ arti klite 5, 6 ja 10 mis 
tahes kohaldamise osas  Šveitsi suhtes. 
3. Veterinaaria ühiskomitee teeb  otsuse direktiivi 91/67/EM Ü artiklite 12 ja 13 mis 
tahes kohaldamise osas  Šveitsi suhtes. 
4. Direktiivi 91/67/EMÜ artikli 15 kohald amiseks kohustuvad Šveitsi ametiasutused 
kohaldama proovivõtukavasid ja diagnos tikameetodeid kooskõlas ühenduse 
õigusaktidega. 
5. Veterinaaria ühiskomitee va stutusel tehakse kohapealset kontrolli kooskõ las eelkõige 
direktiivi 91/67/EMÜ artikliga 17 ja epis ootiliste haiguste seaduse artikliga 57. 
 
ET 38   ET 6. a) Kui turule viiakse eluskala, kala marja või sugurakke heakskiidetud vööndist, 
vastab nende liikumisdokument dire ktiivi 91/67/EMÜ E lisa 1. peatükile. 
b) Kui turule viiakse eluskala, kalamarj a või sugurakke heakskiidetud ettevõttest, 
vastab nende liikumisdokument dire ktiivi 91/67/EMÜ E lisa 2. peatükile. 
c) Kui turule viiakse karploomi heakskiidetud ra nnikuvööndist, vastab nende 
liikumisdokument direktiivi 91/67/EMÜ E lisa 3. peatükile. 
d) Kui turule viiakse karploomi heak skiidetud ettevõttest, vastab nende 
liikumisdokument direktiivi 91/67/EMÜ E lisa 4. peatükile. 
e) Kui turule viiakse vastaval t kohaldatavusele nakkuslikule 
vereloomenekroosile, viiruslikule hemorraagilisele septitseemiale või 
bonamioosile või marteilioosile vastuvõtlikesse liikidesse kuuluvaid kasvatatud kalu, karploomi või vähke, nende m une või sugurakke, vastab nende 
liikumisdokument komisjoni ot suse 2003/390/EÜ I lisale.  
f) Kui turule viiakse looduslikku kal u, karploomi või vähke, nende mune või 
sugurakke, vastab nende liikumisdokume nt komisjoni otsuse 2003/390/EÜ I 
lisale.  
 
ET 39   ET VI. VEISEEMBRÜOD 
A. ÕIGUSAKTID 
Ühendus Šveits 
Nõukogu direktiiv 89/556/EMÜ, 
25. september 1989, koduveiste embrüote ühendusesisese kaubanduse ja nende kolmandatest riikidest impordi loomatervishoiu nõuete kohta (EÜT L 302, 19.10.1989, lk 1), viimati muudetud nõukogu 14. aprilli 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 806/2003, konsulteerimiskorra kohaselt (kvalifitseeritud häälteenamusega) vastuvõetud nõukogu õigusaktides sätestatud rakendusvolituste kasutamisel komisjoni abistavaid komiteesid käsitlevate sätete kohandamise kohta otsusega 1999/468/EÜ (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1) 1. 27. juuni 1995. aasta episootiliste 
haiguste määrus (OFE), viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 916.401), eelkõige selle artiklid 56–58 (embrüosiirdamine) 
2. 20. aprilli 1988. aasta määrus 
loomade ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 916.443.11), eelkõige selle artiklid 64a ja 76 (kogumiskeskuste kui eksportivate ettevõtete heakskiitmine)  
 
B. RAKENDAMISE ERIEESKIRJAD JA MENETLUSED 
1. Veterinaaria ühiskomitee va stutusel tehakse kohapealset kontrolli kooskõ las eelkõige 
direktiivi 89/556/EMÜ artikliga 15 ja episoot iliste haiguste seaduse artikliga 57. 
2. a) Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahelises kaubavahetuses on 
veiseembrüotega kaasas veterinaarsertif ikaat vastavalt direktiivi 89/556/EMÜ 
C lisas sätestatud näidistele. 
b) Ühenduse liikmesriikide ja  Šveitsi vahelises veiseembrüote kaubanduses ei tohi 
nõuda BSEga seotud erirakenduseeskirju. 
 
ET 40   ET VII. VEISESPERMA 
A. ÕIGUSAKTID 
Ühendus Šveits 
Nõukogu direktiiv 88/407/EMÜ, 
14. juuni 1988, millega sätestatakse koduveiste sügavkülmutatud sperma ühendusesise kaubanduse ja impordi korral kohaldatavad loomatervishoiu nõuded (EÜT L 194, 22.7.1988, lk 10), viimati muudetud komisjoni 6. jaanuari 2004. aasta otsusega 2004/101/EÜ, millega muudetakse direktiivi 88/407/EMÜ D lisa seoses veterinaarsertifikaatidega, mida kohaldatakse ühendusesiseseks kauplemiseks koduveiste spermaga (ELT L 30, 4.2.2004, lk 15) 1. 27. juuni 1995. aasta episootiliste 
haiguste määrus (OFE), viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 916.401), eelkõige selle artiklid 51–55 (kunstlik seemendamine) 
2. 20. aprilli 1988. aasta määrus loomade 
ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 916.443.11), eelkõige selle artiklid 64a ja 76 (seemenduskeskuste kui eksportivate ettevõtete heakskiitmine) 
 
B. RAKENDAMISE ERIEESKIRJAD JA MENETLUSED 
1. Direktiivi 88/407/EMÜ artikli 4 lõike 2 koha ldamisel märgitakse, et Šveitsi kõigis 
keskustes peetakse ainult selliseid loomi, kelle reaktsioon seerumi neutralisatsiooni 
testile või Elisa testile on negatiivne. 
2. Direktiivi 88/407/EMÜ artikli 5 lõikes 2 sätestatud teave esitatakse veterinaaria 
ühiskomiteele. 
3. Veterinaaria ühiskomitee va stutusel tehakse kohapealset kontrolli kooskõlas eelkõige 
direktiivi 88/407/EMÜ artikliga 16 ja episoot iliste haiguste seaduse artikliga 57. 
4. a) Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi va helises kaubavahetuses on veisespermaga 
kaasas veterinaarsertifikaat vastavalt direktiivi 88/407/EMÜ D lisas sätestatud näidistele. 
b) Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahelises veisesperma kaubanduses ei tohi 
nõuda BSEga seotud erirakenduseeskirju. 
 
ET 41   ET VIII. SEASPERMA 
A. ÕIGUSAKTID 
Ühendus Šveits 
Nõukogu direktiiv 90/429/EMÜ, 
26. juuni 1990, millega sätestatakse kodusigade sperma ühendusesisese kaubanduse ja impordi korral kohaldatavad loomatervishoiu nõuded (EÜT L 224, 18.8.1990, lk 62), viimati muudetud nõukogu 14. aprilli 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 806/2003, konsulteerimiskorra kohaselt (kvalifitseeritud häälteenamusega) vastuvõetud nõukogu õigusaktides sätestatud rakendusvolituste kasutamisel komisjoni abistavaid komiteesid käsitlevate sätete kohandamise kohta otsusega 1999/468/EÜ (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1) 1. 27. juuni 1995. aasta  episootiliste 
haiguste määrus (OFE), viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 916.401), eelkõige  selle artiklid 
51–55 (kunstlik seemendamine) 
2. 20. aprilli 1988. aasta määrus 
loomade ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 916.443.11), eelkõige selle artiklid 64a ja 76 (seemenduskeskuste kui eksportivate ettevõtete heakskiitmine)  
 
B. RAKENDAMISE ERIEESKIRJAD JA MENETLUSED 
1. Direktiivi 90/429/EMÜ artikli 5 lõikes 2 sätestatud teave esitatakse veterinaaria 
ühiskomiteele. 
2. Veterinaaria ühiskomitee va stutusel tehakse kohapealset kontrolli kooskõ las eelkõige 
direktiivi 90/429/EMÜ artikliga 16 ja episoot iliste haiguste seaduse artikliga 57. 
3. Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vaheli ses kaubavahetuses on seaspermaga kaasas 
veterinaarsertifikaat vastavalt direktiiv i 90/429/EMÜ D lisas sätestatud näidistele. 
 
ET 42   ET IX. MUUD LIIGID 
A. ÕIGUSAKTID 
Ühendus Šveits 
Nõukogu direktiiv 92/65/EMÜ, 13. juuli 1992, 
milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A (I) lisas osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse (EÜT L 268, 14.9.1992, lk 54), viimati muudetud nõukogu 26. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/68/EÜ, millega sätestatakse loomatervishoiueeskirjad teatavate eluskabiloomade importimiseks ühendusse ja transiidiks läbi ühenduse, muudetakse direktiive 90/426/EMÜ ja 92/65/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 72/462/EMÜ (ELT L 139, 30.4.2004, lk 320) 1. 27. juuni 1995. aasta episootiliste 
haiguste määrus (OFE), viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 916.401), eelkõige selle artiklid 51–55 (kunstlik seemendamine) ja 56–58 (embrüosiirdamine) 
2. 20. aprilli 1988. aasta määrus loomade 
ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 916.443.11), eelkõige selle artiklid 25–30 (koerte, kasside ja muude loomade import), 64 (eksporditingimused), 64a ja 76 (seemenduskeskuste ja kogumiskeskuste kui eksportivate ettevõtete heakskiitmine)  
 
B. RAKENDAMISE ERIEESKIRJAD JA MENETLUSED 
1. Käesoleva lisa kohaldamisel hõlmab käesolev punkt kauplemist nende 
elusloomadega, kelle suhtes ei kohaldat a I–V punkti, ning sperma, munarakkude ja 
embrüotega, mille suhtes ei kohaldata VI–VIII punkti. 
2. Ühendus ja Šveits kohustuvad mitte keelama ega piirama lõikes 1 osutatud 
elusloomade, sperma, munarakkude ja embr üote kaubavahetust loomade tervishoiu 
põhjustel, mis ei tulene k äesoleva lisa kohaldamisest, eelkõige seoses mis tahes 
kaitsemeetmega, mis on võetud selle artikli 20 alusel. 
3. Ühenduse liikmesriikide ja Šv eitsi vahelises kaubavahetuses  on kabiloomadega, keda 
ei ole nimetatud I, II ja III punktis, kaasas  veterinaarsertifikaat vastavalt direktiivi 
92/65/EMÜ E lisa 1. osas sä testatud näidistele.  
 
ET 43   ET 4. Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahelise s kaubavahetuses on jäneselistega kaasas 
vastavalt direktiivi 92/65/EMÜ E lisa 1. osas sätestatud näidistele veterinaarsertifikaat, milles on vajaduse korral direktiivi 92/65/EMÜ artikli 9 lõike 2 teises lõigus sätestatud kinnitus.  
 Šveitsi ametiasutused võivad seda kinnitu st kohandada nii, et see hõlmab täielikult 
direktiivi 92/65/EMÜ artikli 9 nõudeid. 
5. Direktiivi 92/65/EMÜ artikl i 9 lõike 2 neljandas lõigus sätestatud teave esitatakse 
veterinaaria ühiskomiteele. 
6. a) Koerte ja kasside saadetiste suhtes  ühendusest Šveitsi kohald atakse direktiivi 
92/65/EMÜ artikli 10 lõiget 2. 
b) Koerte ja kasside saadetiste suhtes Šveitsist ühendusse liikmesriikidesse (välja 
arvatud Ühendkuningriik, Iirimaa, Malta ja Rootsi) kohaldatakse direktiivi 
92/65/EMÜ artikli 10 lõike 2 nõudeid.  
c) Koerte ja kasside saadetiste suht es Šveitsist Ühendkuningriiki, Iirimaale, 
Maltale ja Rootsi kohaldatakse direktiivi 92/65/EMÜ artikli 10 lõike 3 nõudeid.  
d) Identifitseerimiskord on sätest atud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
26. mai 2003. aasta määruses (EÜ) nr 998/2003, mis käsitleb lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavaid loomatervishoiunõudeid ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/65/EMÜ (ELT L 146, 13.6.2003, lk 1), viimati muudetud komisjoni 2. juuli 2004. aasta otsusega 2004/557/EÜ 
(ELT L 249, 23.7.2004, lk 18). Kasutatav pass on sätestatud komisjoni otsuses 
2003/803/EÜ (ELT L 312, 27.11.2003, lk 1). 
7. Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahelises kaubavahetuses on lammaste ja kitsede 
sperma, munarakkude ja embrüotega kaasas ve terinaarsertifikaat vastavalt otsusele 
95/388/EMÜ. 
8. Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahelises ka ubavahetuses on hobuslaste spermaga 
kaasas veterinaarsertifikaat vastavalt otsusele 95/307/EÜ. 
9. Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahelises kaubavahetuses on hobuslaste 
munarakkude ja embrüotega kaasas veteri naarsertifikaat va stavalt otsusele 
95/294/EÜ.  
10. Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vaheli ses kaubavahetuses on sigade munarakkude 
ja embrüotega kaasas veterinaarsertif ikaat vastavalt otsusele 95/483/EÜ.  
 
ET 44   ET 11. Direktiivi 92/65/EMÜ artikli 24 kohaldamis el esitatakse selle  artikli lõikes 2 
sätestatud teave veterinaaria ühiskomiteele. 
12. Lõikes 1 osutatud elusloomade kaubanduses  ühenduse ja Šveits i vahel kohaldatakse 
direktiivi 92/65/EMÜ E lisa 2. ja 3. osas sätestatud sertifikaate mutatis mutandis. 
13. Direktiivi 92/65/EMÜ artikli 2 lõikes  b osutatud loomadega, kes on läbinud 
karantiini heakskiidetud keskuses ja kellega  kaubeldakse ühenduse ja Šveitsi vahel, 
on kaasas veterinaarsertifikaat vastavalt direktiivis 92/65/EMÜ sätestatud näidistele.  
 
ET 45   ET 3. liide  
ELUSLOOMADE JA TEATAVATE L OOMSETE SAADUSTE IMPORT 
KOLMANDATEST RIIKIDEST 
I. EUROOPA ÜHENDUS – ÕIGUSAKTID  
A. Veised, sead, lambad ja kitsed  
Nõukogu direktiiv 72/462/EMÜ, 12. detsember 1972, tervishoiu ja 
veterinaarinspektsiooni probleemide kohta veiste, sigade ning värske liha ja 
lihatoodete impordil kolmandatest riik idest (EÜT L 302, 31 .12.1972, lk 28), viimati 
muudetud nõukogu direktiiviga 2004/68/EÜ (ELT L 139, 30.4.2004, lk 320). 
B. Hobuslased 
Nõukogu direktiiv 90/426/EMÜ, 26. juuni 1990, hobuste liikumist ja kolmandatest 
riikidest importimist regul eerivate loomatervishoi unõuete kohta (EÜT L 224, 
18.8.1990, lk 42), viimati muudetud nõukogu di rektiiviga 2004/68/EÜ (ELT L 139, 
30.4.2004, lk 320). 
C. Kodulinnud ja haudemunad 
Nõukogu direktiiv 90/539/EMÜ, 15. oktoober 1990, kodulindude ja haudemunade 
ühendusesise kaubanduse ning nende kolmandatest riikidest impordi 
veterinaartingimuste kohta (EÜT L 303, 31.10.1990, lk 6), viimati muudetud Tšehhi 
Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabari igi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, 
Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki 
Vabariigi ühinemistingimusi ja Euroopa L iidu aluslepingutesse tehtavaid muudatusi 
käsitleva aktiga (ELT L 236, 23.9.2003, lk 381). 
D. Akvakultuurloomad 
Nõukogu direktiiv 91/67/EMÜ, 28. jaanuar 1991, akvakultuurloomade ja -toodete 
turuleviimist reguleerivate loomater vishoiunõuete kohta (EÜT L 46, 19.2.1991, lk 1), 
viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, 
lk 1). 
E. Karploomad 
Nõukogu direktiiv 91/492/EMÜ, 15. juuli 1991, milles sätestatakse elusate 
kahepoolmeliste karploomade tootmise ja turuleviimise tervishoiunõuded (EÜT L 268, 24.9.1991, lk 1), viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) 
nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1). 
 
ET 46   ET F. Veiseembrüod 
Nõukogu direktiiv 89/556/EMÜ, 25. septem ber 1989, loomatervishoiunõuete kohta, 
millega reguleeritakse koduveiste embrüote ühendusesisest kaubandust ja kolmandatest riikidest importimist (EÜT L 302, 19.10.1989, lk. 1), viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1). 
G. Veisesperma 
Nõukogu direktiiv 88/407/EMÜ, 14. juuni 1988, millega sätestatakse koduveiste 
sügavkülmutatud sperma ühendusesisese kaub anduse ja impordi suhtes kohaldatavad 
loomatervishoiunõuded (EÜT L 194, 22.7.1988, l k. 10), viimati muudetud komisjoni 
6. jaanuari 2004. aasta otsusega  2004/101/EÜ (ELT L 13, 4.2.2004, lk 15). 
H. Seasperma  
Nõukogu direktiiv 90/429/EMÜ, 26. juuni 1990, millega sätestatakse kodusigade 
sperma ühendusesisese kaubanduse ja  impordi suhtes kohaldatavad 
loomatervishoiunõuded (EÜT L 224, 18.8.1990, lk. 62), viimati muudetud nõukogu 
määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1). 
I. Muud elusloomad 
Nõukogu direktiiv 92/65/EMÜ, 13. juuli 1992, m illes sätestatakse selliste loomade, 
sperma, munarakkude ja embrüote ühe ndusesisest kauplemist ja ühendusse 
importimist reguleerivad loomatervishoiu nõuded, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A(I) lisas osutatud ühenduse erie eskirjades sätestatud loomatervishoiu 
nõudeid (EÜT L 268, 14.9.1992, lk 54), viim ati muudetud nõukogu direktiiviga 
2004/68/EÜ (ELT L 139, 30.4.2004, lk 320). 
II SVEITS – ÕIGUSAKTID 
20. aprilli 1988. aasta määrus loomade ja loomse te saaduste impordi, transiidi ja ekspordi 
kohta (OITE), viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 916.443.11).  
Käesoleva lisa kohaldamisel aktsepteeritakse Šveitsi puhul heakskiidetud keskusena Zürichi 
loomaaeda kooskõlas direktiivi 92/65/EMÜ C lisaga. 
 
ET 47   ET III RAKENDUSEESKIRJAD 
Üldiselt kohaldab Office Vétéri naire Fédéral samu eeskirju, mida hõlmab käesoleva liite I 
punkt. Office Vétérinaire Fédéral võib siiski vastu võtta rangemaid meetmeid ja nõuda 
lisatagatisi. Sellisel juhul peetakse veterinaaria ühisk omitees aru kohaste lahenduste 
leidmiseks, ilma et see piiraks Office Vétérinaire Fédéral’i õigusi neid meetmeid viivitamatult rakendada. Kui Office Vétérinaire Fédéral soovib  rakendada leebemaid meetmeid, teatab ta 
sellest eelnevalt komisjoni pädevatele osakondade le. Sellistel juhtudel peetakse veterinaaria 
ühiskomitees aru kohaste lahenduste leidmiseks. Kuni lahenduste leidmiseni hoiduvad Šveitsi ametiasutused kavandatavate meetmete rakendamisest. 
 
ET 48   ET 4. liide 
ZOOTEHNILISED SÄTTED, SEALHU LGAS KOLMANDATEST RIIKIDEST 
IMPORTI REGULEERIVAD SÄTTED 
I EUROOPA ÜHENDUS – ÕIGUSAKTID  
A. Veised  
Nõukogu direktiiv 77/504/EMÜ, 25. juuli 1977, tõupuhaste aretusveiste kohta 
(EÜT L 206, 12.8.1977, lk. 8), viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 807/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 36). 
B. Sead 
Nõukogu direktiiv 88/661/EMÜ, 19. detsember 1988, aretussigade suhtes 
kohaldatavate zootehniliste standa rdite kohta (EÜT L 382, 31.12.1988, lk. 36), 
viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1). 
C. Lambad ja kitsed 
Nõukogu direktiiv 89/361/EMÜ, 30. mai 1989, tõupuhaste aretuslammaste ja -
kitsede kohta (EÜT L 153, 6.6.1989, lk. 30). 
D. Hobuslased 
a) Nõukogu direktiiv 90/427/EMÜ, 26. juuni 1990, zootehniliste ja 
genealoogiliste tingimuste kohta ühendus esisesel kauplemisel hobuslastega 
(EÜT L 224, 18.8.1990, lk. 55). 
b) Nõukogu direktiiv 90/428/EMÜ, 26. j uuni 1990, võistlushobustega kauplemise 
ja võistlustel osalemise tingimuste kohta (EÜT L 224, 18.8.1990, lk. 60). 
E. Tõupuhtad loomad 
Nõukogu direktiiv 91/174/EMÜ, 25. märts 19 91, milles sätestatakse põlvnemis- ja 
zootehnilised nõuded tõupuhaste loomade turustamiseks ja millega muudetakse 
direktiive 77/504/EMÜ ja 90/425/EMÜ (EÜT L 85, 5.4.1991, lk. 37). 
F. Import kolmandatest riikidest 
Nõukogu direktiivi 94/28/EÜ, 23. juuni 1994, millega sätestatakse kolmandatest 
riikidest loomade, nende sperma, m unarakkude ja embrüote impordi suhtes 
kohaldatavate zootehniliste ja genealoogiliste tingimuste põhimõtted ning muudetakse direktiivi 77/ 504/EMÜ tõupuhaste aretusveis te kohta (EÜT L 178, 
12.7.1994, lk 66). 
 
ET 49   ET II SVEITS – ÕIGUSAKTID 
7. detsembri 1998. aasta määrus loomakasvatu se kohta, viimati muudetud 26. novembril 2003 
(RS 916.310). 
III RAKENDUSEESKIRJAD  
Ilma et see piiraks 5. ja 6. liite zootehnilise  kontrolli sätete kohaldamist, kohustuvad Šveitsi 
ametiasutused tagama, et Šveits kohaldab  impordi suhtes samu sätteid, mis on nõukogu 
direktiivis 94/28/EÜ.  
Kui kaubavahetuses tekivad raskused, saadetakse  mis tahes osapoole taotlusel asi arutamiseks 
veterinaaria ühiskomiteesse. 
 
ET 50   ET 5. liide 
KONTROLL JA TASUD 
1. PEATÜKK 
Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vaheline kaubavahetus 
I. TRACES-süsteem 
A. ÕIGUSAKTID 
Euroopa Ühendus Šveits 
Komisjoni otsus 2004/292/EÜ, 
30. märts 2004, millega kehtestatakse Traces-süsteem ja muudetakse otsust 92/486/EMÜ (ELT L 94, 31.3.2004, lk 63). 27. juuni 1995. aasta määrus episootiliste 
haiguste kohta, viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 916.401). 
 
B. RAKENDAMISE ERIEESKIRJAD JA MENETLUSED 
Komisjon integreerib Šveitsi koostöös Office Vétérinaire Fé déral’iga komisjoni otsuses 
2004/292/EÜ sätestatud TRACES-arvutisüsteemi. 
Elusloomade ja nende sperma, munarakkude ja  embrüote kaubanduses Euroopa Ühenduse ja 
Šveitsi vahel kasutatakse veterinaarsertifikaate, mis on sätestatud käesolevas lisas ja on saadavad TRACES-süsteemis, vastavalt komis joni 30. märtsi 2004. aasta määrusele (EÜ) 
nr 599/2004 loomade ja loomsete saaduste ühendusesisese kaubandusega seotud ühtlustatud 
näidissertifikaadi ja kontrollakti vastuvõtmise kohta (ELT L 94, 31.3.2004, lk 44). 
Vajaduse korral sätestab veterina aria ühiskomitee üleminekumeetmed. 
 
ET 51   ET II Hobuslaste suhtes kohaldatavad eeskirjad 
Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahelise kauba vahetusega seotud kontrollimisi tehakse 
vastavalt nõukogu 26. juuni 1990. aasta direkt iivile 90/425/EMÜ, milles käsitletakse 
ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloom ade ja toodete suhtes seoses siseturu 
väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaa r- ja zootehnilisi kontrolle (EÜT L 224, 
18.8.1990, lk 29), viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 
2002/33/EÜ (EÜT L 315, 19.11.2002, lk 14). 
Veterinaaria ühiskomitee vastutab ar tiklite 9 ja 22 rakendamise eest. 
III. Piiriäärsetele aladele karjatamiseks saadetud loomade suhtes kohaldatavad 
eeskirjad  
1. Mõisted: 
– Karjatamine: loomade saatmine liikmesriiki või Šveitsi eesmärgiga karjatada 
neid 10 km laiusel maa-alal mõlemal pool piiri. Erilistel, nõuetekohaselt 
põhjendatud tingimustel võivad asjaomased  pädevad asutused lubada karjatada 
laiemal maa-alal mõlemal pool Šveits i ja ühenduse vahelist piiri. 
– Päevane karjatamine: karjat amine, mille korral loomad viiakse liikmesriigis või 
Šveitsis asuvasse päritoluette võttesse iga päeva lõpus tagasi. 
2. Kui karjatatakse liikmesriikide ja Šveitsi vahel, kohaldatakse mutatis mutandis 
komisjoni 20. augusti 2001. aasta otsust  2001/672/EÜ, millega kehtestatakse 
erieeskirjad, mida kohaldatakse suveperi oodil mägipiirkondades karjatatavate veiste 
liikumise suhtes (EÜT L 235, 4.9.2001, lk 23), viimati muudetud otsusega 2004/318/EÜ (ELT L 102, 7.4.2004, lk 71).  
 Käesoleva lisa kohaldamisel kehtivad si iski otsuse 2001/672/EÜ artikli 1 suhtes 
järgmised kohandused: 
– vaatlusperiood 1. maist 15. oktoobrini asendatakse „kalendriaastaga“; 
– Šveitsi osas on otsuse 2001/672/EÜ artik lis 1 ja vastavas lisas osutatud 
osapooled: 
SVEITS  
Järgmised kantonid: 
ZÜRICH BERN LUZERN URI SCHWYZ OBWALDEN 
 
ET 52   ET NIDWALDEN 
GLARIS ZUG FRIBOURG SOLOTHURN BASEL STADT BASEL LAND SCHAFFHAUSEN APPENZELL AUSSERRHODEN APPENZELL INNERRHODEN SANKT GALLEN GRAUBÜNDEN AARGAU THURGAU TICINO VAUD VALAIS NEUCHÂTEL GENF JURA  
 Vastavalt 27. juuni 1995. aasta määrusele ep isootiliste haiguste kohta (OFE), viimati 
muudetud 23. juunil 2004, (RS 916.401), ni ng eelkõige selle artiklile 7 
(registreerimine), ja 18. augusti 1999. aasta määrusele loomade liikumise 
andmebaasi kohta, viimati muudet ud 20. novembril 2002 (RS 916.404), ning 
eelkõige selle artiklile 2 (andmebaasi sisu ), peab Šveits andma igale karjamaale 
konkreetse registreerimiskoodi, mis tuleb regist reerida riiklikus veiste andmebaasis.  
3. Karjatamise korral liikmesriikide ja Šve itsi vahel lähteriigi riiklik veterinaararst: 
a) teatab sertifikaadi väljaandmise päeval  ja hiljemalt 24 tundi enne kavandatavat 
loomade saabumiskuupäeva direktiivi 90/425/EMÜ artiklis 20 sätestatud 
veterinaarasutusi ühendava arvutisüsteemi abil siht koha pädevale asutusele 
(kohalikule veterinaarüksusele),  kuhu loomad on saadetud; 
b) uurib loomi 48 tunni jooksul enne nende  saatmist karjamaale; loomad peavad 
olema nõuetekohaselt kindlaks tehtud; 
c) annab välja sertifikaadi vastav alt lõikes 11 olevale näidisele. 
4. Sihtriigi riiklik veterinaarar st kontrollib loomi sihtriiki saabumisel, et tagada nende 
vastavus käesolevas lisas sätestatud standarditele. 
 
ET 53   ET 5. Loomad on tollikontrolli all kogu karjatusperioodi jooksul. 
6. Loomade omanik peab: 
a) kirjalikult nõustuma täitma kõiki meetmeid, mida on võetud käesoleva lisa 
alusel, ja mis tahes muid kohalikul ta sandil kehtestatud meetmeid nagu 
liikmesriigist või Šveitsist pärit mis tahes omanik; 
b) tasuma käesoleva lisa alusel nõutavate kontrollimiste kulud; c) tegema täielikult koostööd tolli- võ i veterinaarkontrolli osas, mida nõuavad 
lähte- või sihtriigi ametiasutused. 
7. Kui loomad viiakse tagasi hooaja lõpus  või enne seda, ka rjamaa asukoha riiklik 
veterinaararst: 
a) teatab sertifikaadi väljaandmise päeval  ja hiljemalt 24 tundi enne kavandatavat 
loomade saabumiskuupäeva direktiivi 90/425/EMÜ artiklis 20 sätestatud 
veterinaarasutusi ühendava arvutisüsteemi abil siht koha pädevale asutusele 
(kohalikule veterinaarüksusele),  kuhu loomad on saadetud; 
b) uurib loomi 48 tunni jooksul enne nende ärasaatmist karjamaalt; loomad 
peavad olema nõuetekohas elt kindlaks tehtud; 
c) annab välja sertifikaadi vastav alt lõikes 11 olevale näidisele. 
8. Haiguspuhangu korral võtavad pädevad vete rinaarasutused vast astikusel kokkuleppel 
kohaseid meetmeid. 
 Need ametisutused arutavad, kuidas ka tta mis tahes tehtud kulutused. Vajaduse 
korral saadetakse asi arutamiseks veterinaaria ühiskomiteele.  
9. Erandina karjatuseeskirjades t lõigetes 1–8 liikmesriikide ja Šveitsi vahelise päevase 
karjatamise korral: 
a) ei puutu loomad kokku teisest põlluma jandusettevõttest pärit loomadega; 
b) nende loomade omanikud kohustuvad t eatama pädevale veterinaarasutusele 
kõigist kokkupuudetest nende loomade ja teisest põllumajandusettevõttest pärit 
loomade vahel;  
c) allpool lõikes 11 sätestatud veterinaarsertifikaat esitatakse pädevale 
veterinaarasutusele igal aastal siis, kui loomad esimest korda sisenevad 
liikmesriiki või Šveitsi. Veterinaarsertifikaat tuleb esitada pädevatele veterinaarasutustele nende nõudmisel; 
 
ET 54   ET d) punkte 2 ja 3 kohaldatakse ainult siis, kui loomad saabuvad liikmesriiki või 
Šveitsi esimest korda igal kalendriaastal; 
e) punkti 7 ei kohaldata; f) loomade omanikud kohustuvad teavitama pädevat veterinaarasutust 
karjatusperioodi lõppemisest. 
10. Erandina 5. liite 3. peatüki VI(D) punktis sätestatud tasude eeskirjast, makstakse 
sätestatud tasusid ainult üks kord kalendri aastas, kui tegemist on liikmesriikide ja 
Ðveitsi vahelise päevase karjatamisega. 
11. Piirialadele karjatamiseks või päevaseks ka rjatamiseks saadetud veiste ja piirialadest 
(tavapärase karjatusperioodi lõpus või enne seda) tagasisaadetavate veiste 
veterinaarsertifikaadi näidis: 
 
ET 55   ET EUR OOPA ÜHENDU S Ühenduses isese kaubanduse sert ifikaat
I.1. Kauba saatja I.2. Sertifikaadi viitenumber I.2. Kohalik viitenumber
Nimi
I.3. Pädev keskasutus
Aadress
Postiindeks I.4. Pädev kohalik asutus
I.5. Kauba saaja
Nimi
Aadress
Postiindeks I.7. Vahendaja
Nimi Tunnustamise number
I.8. Päritoluriik ISO kood I.9. Päritolupiirkond Kood I.10. Sihtriik ISO kood I.11. Sihtpiirkond Kood
I.12. Päritolukoht/kogumiskoht I.13. Sihtkoht
Ettevõte Kogumiskeskus Vahendaja tööruumid Ettevõte Kogumiskeskus Vahendaja tööruumid
Tunnustatud üksus Seemendusjaam Tunnustatud üksus Seemendusjaam
Embrüokogumisrühm Ettevõte Muu Embrüokogumisrühm Ettevõte Muu
Nimi Tunnustamise number Nimi Tunnustamise number
Aadress Aadress
Postiindeks Postiindeks
I.14. Laadimiskoht I.15. Väljumiskuupäev ja -koht
Postiindeks
I.16. Transpordivahend I.17. Vedaja
Lennuk Laev Raudteevagun Nimi Tunnustamise number
Mootorsõiduk Muu Aadress
Identifitseerimistunnused:
Postiindeks Liikmesriik
I.18. Loomaliik/Toode I.19. Kauba kood (CN kood)
I.20. Arv/hulk
I.21. Toodete temperatuur I.22. Pakendite arv
Välistemperatuur Jahutatud Külmutatud
I.23. Konteineri identifitseermistunnus/Plommi number I.24. Pakendiliik
I.25. Loomad on sertifitseeritud kui/kaup sertifitseeritud:
Aretusloomad Nuumloomad Tapaloomad Rändkarjatamine Tunnustatud üksus
Kunstlik sigimine Registreeritud hobuslased Ulukivaru taastootmine Lemmikloomad
Toit Sööt Ravim Tehniline otstarve Muu
I.26. Transiit läbi kolmanda riigi I.27. Transiit läbi liikmesriikide
Kolmas riik ISO kood Liikmesriik ISO kood
Väljumise koht Kood Liikmesriik ISO koodSisenemise koht Piiripunkti kood Liikmesriik ISO kood
I.28. Väjavedu I.29. Eeldatav teeloleku aeg
Kolmas riik ISO kood
Väljumise koht Kood
I.30. Teekonnaplaan
Ja Ei
I.31. Loomade identifitseerimistunnusedI osa: andmed saadetise kohtaKaubasaadetisega kaasas oleva(te) 
dokumendi/dokumentide number/numbridI.6. Asjakohaste originaalsertifikaatide number/numbrid
Akvakultuuride kasvatamiseks 
nõusoleku saanud ettevõteAkvakultuuride kasvatamiseks 
nõusoleku saanud ettevõte
 
ET 56   ET EUROOPA ÜHENDUS Ühendusesisene sertifikaat 
II. Terviseohutuse kinnitus (1) (2)  II.a. Sertifikaadi viitenumber  II.b. Kohalik viitenumber  II osa: kinnitus  
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 A.* Piirialadele karjatamiseks (3) või päevaseks karjatam iseks (3) (4) saadetud veiste veterinaarsertifikaat  
Mina, allakirjutanu, riiklik veterinaararst, kinnitan, et: 
iga allpool kirjeldatud saadetises olev loom 
A.1. pärineb ettevõttest või piirkonnast,  mille suhtes ei kohaldata ühenduse või si seriiklike õigusnormide alusel ühtegi keeldu  ega piirangut seoses 
veiste haigustega; 
A.2. pärineb karjast, mis asub liikme sriigi või selle osa territooriumil, 
a) millel on komisjoni otsusega .../.../EÜ ja Šveitsi puhul Euroopa Ühenduse ja Šveitsi va helise 21. juuni 1999. aasta 
kokkuleppega (11. lisa 2. liite I punkt ) heakskiidetud järelevalvevõrgustik, 
b) mida tunnustatakse ametlikult leukoosi-, tuberkuloosi- ja br utselloosivabana. 
A.3. on aretamiseks (3) või tootmi seks (1) ettenähtud loom, kes: 
a) on olnud vastavalt olemasolevatele andmet ele päritoluettevõttes viimas ed 30 päeva või alates sünnist, kui ta on alla 30 päev a 
vana, ning et ükski kolmandast riigist impor ditud loom ei ole ettevõttesse sellel ajal  sisenenud, välja arva tud juhtudel, kui n eed 
on olnud ettevõttes olevatest muudest loomadest täielikult isoleeritud; 
b) ei ole viimase 30 päeva jooksul kokku puutunud loomadeg a karjadest, mis ei vasta punktis 2 sätestatud nõuetele. 
 ning et: 
A.4. eespool kirjeldatud loomi kontrolliti .... .....(kuupäev) ettenähtud 48 tunni jooksul en ne kavandatavat saatmist ja neil ei  olnud nakkushaiguste 
kliinilisi tunnuseid; 
A.5. päritoluettevõtte ja, kui see on kohaldatav, heakskiidetud kog umiskeskuse ning vööndi suhtes, kus need asuvad, ei kohaldat a ühtki keeldu ega 
piirangut seoses veiste haigustega kooskõl as ühenduse või siseriiklike õigusnormidega; 
A.6. täidetakse nõukogu direktiiv i 64/432/EMÜ kohaldatavaid sätteid; 
A.7. loomad vastavad lisatagatistele nakkava pustuloosse vu lvovaginiidi/veiste infektsioosse rinotrahheiidi osas kooskõlas komi sjoni otsusega 
2004/558/EÜ, mida kohaldatakse mutatis mutandis kooskõlas Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahelise 21. juuni 1999. aasta 
kokkuleppega; 
A.8. kontrolli ajal oli eespool osutatud loomade seisund sobi v kavandatud veoks vastavalt direktiivile 91/628/EMÜ(5). 
A.9. Karjamaale saabumis e kuupäev(6) .. .......... ......... 
A.10. Karjamaalt ärasaatmise kavandatud kuupäev: 
B.* Piirialadelt (tavapärase karjatusperioodi lõpus või enne  seda) tagasisaadetavate veiste veterinaarsertifikaat  
Mina, allakirjutanu, riiklik veterinaararst, kinnitan, et: 
B.1. eespool kirjeldatud loomi (varem tagasisaadetavate loomad e nimekiri (3) või seotud origin aalsertifikaadil olevate loomade nimekiri (3), (7), 
(8))kontrolliti .......... ............ (laad imiskuupäev või 48 tunni  jooksul enne ärasaatmist) ja  neil ei olnud nakkushaiguste kliinilisi 
tunnuseid; 
B.2. ala suhtes, kus loomi karjatati, ei kohaldata ühenduse või  siseriiklike õigusnormide alusel ühtegi keeldu ega piirangut se oses veiste haigustega, 
eelkõige ei ole karjatusperioodil leitud ühtki t uberkuloosi, brutselloosi ega leukoosi juhtumit. 
* A osa täidetakse piirialale karjatamiseks või päevaseks karjat amiseks saatmisel, B osa täidetakse piirialadelt karjatamiselt 
tagasisaatmisel. 
(1) Sellel sertifikaadil olevad kohustuslikud andmed tuleb sisestada direktiivi 90/425/ EMÜ artiklis 20 sätestatud veterinaarasu tusi ühendavasse 
arvutisüsteemi sertifikaadi väljaandmise kuupäeval ja hiljemalt 24 tundi enne lo omade kavandatavat saabumiskuupäeva.  
(2) Käesolev sertifikaat kehtib kümme p äeva alates Šveitsis või päritoluliikmesriig is tehtud tervishoiukontrollist. Päevase kar jatamise korral kehtib 
käesolev sertifikaat kogu karjatusperioodil. 
(3) Mittevajalik maha tõmmata. 
(4) Päevase karjatamise korral kehtib käesolev sertifikaat kogu karjatusperioodil. 
 
ET 57   ET (5) Käesolev avaldus ei vabasta veoettevõtjaid ühenduse sätete le vastavate kohustuste täitmisest, eelkõige seoses loomade 
transpordikõlbulikkusega. 
(6) Karjamaa registreerimiskood on käesoleva sertifikaadi I. 13 osas (heakskiidu number). 
(7) Kui loomad saadetakse karjatusperioodil tervislikel põhjuste l oma päritoluettevõttesse tagasi  koos veterinaarsertifikaadiga , tuleb kõnealused 
loomad kustutada esialgsest nimekirjast, mi lle peab kinnitama riiklik veterinaararst. 
(8) Loomade karjamaale saatmiseks kasutatud veterinaar sertifikaadi number on käesoleva sertifikaadi I. 6 osas.  
 Riiklik veterinaararst või -inspektor 
 Nimi (suurtähtedega) Kvalifikatsioon ja ametinimetus: 
 Kohalik veterinaarüksus: Kohaliku veterinaarüksuse number:  Kuupäev: Allkiri:  Ametlik pitser
 
 
ET 58   ET III.3. Dokumentide kontroll: Ei Ja III.4. Identsuskontroll Ei Ja
EL Standard Rahuldav Mitterahuldav
Lisatagatised Rahuldav Mitterahuldav Rahuldav Mitterahuldav
Riiklikud erinõuded Rahuldav Mitterahuldav
III.5. Füüs iline kontroll Ei Kontrollitud loomade koguarv III.6 Laboratoorsed uuringud: Ei Ja
Rahuldav Mitterahuldav Kuupäev:
Uuritud:
III.7. Heaolu kontroll Ei Ja Pisteline Kahtluse korral
Tulemused: Rahuldav Mitterahuldav
Rahuldav Mitterahuldav
III.8. Loomade heaolu nõuete rikkumine III.9. Tervishoiualaste õigusaktide rikkumine:
III.9.1. Puuduv/kehtetu sertifikaat 
III.8.1. Vedaja luba kehtetu III.9.2. Dokumentide mittevastavus
III.8.2. Transpordivahend nõuetele mittevastav III.9.3. Keelatud riik
III.8.3. Loomade paigutamise tihedus ületatud Keskmiselt ruumi III.9.4. Tunnustamata piirkond/tsoon
III.8.4. Teeloleku aeg ületatud III. 9.5. Keelatud liik
III.8.5. Ebapiisav söötmine ja jootmine III.9.6. Puuduvad lisatagatised 
III.8.6. Loomade väärkohtlemine või hooletusse jätmine III.9.7. Tunnustamata ettevõte
III.8.7.Muu III.9.8. Haiged või haiguskahtlased loomad
III.10. Transpordi mõju loomadele III.9.9. Teostatud uuringute tulemused ei vasta nõuetele
III.9.10. Puuduv või mittenõuetekohane idendifitseerimine 
Surnud loomade arv: Hinnang III.9.11. Riiklikud erinõuded täitmata
Seisundi poolest nõuetele mittevastavate loomade arv: Hinnang III.9.12. Sihtkoha aadress kehtetu
Sünnituste või abortide arv: III.9.13. Muu
III.11. Korrigeeriv tegevus III.12. Järelkarantiin
III.11.1. Väljumine h ilinenud
III.11.2. Ümberlaadimistoimingud
III.11.3. Karantiin III.12.1. Humaanne surmamine/Eutanaasia
III.11.4. Humaanne surmamine/Eutanaasia III.12.2. Kaup ringlusseIII.11.5 Rümpade/kauba hävitamine
III.11.6. Saadetise tagasisaatmine
III.11.7. Kauba töötlemineIII.11.8.7. Kauba kasutamine muul otstarbel
Identifitseerimistunnused:
III.13. Inspekteerimiskoht
Ettevõte Ettevõte Kogumiskeskus
Vahendaja tööruumid Tunnustatud üksus Seemendusjaam
Sadam Lennujaam Väljumise koht
Marsruut Muu
III.14. Veterinaarjärelevalveametnik või järelevalveametnik
Kohalik veterinaarüksus Asjaomase kohaliku veterinaarüksuse kood
Nimi (trükitähtedega):
Kvalifikatsioon ja ametinimetus
Kuupäev: AllkiriIII osa: Järelevalve
 
ET 59   ET IV. Erieeskirjad 
A. Kui tapmiseks ettenähtud loomi viia kse Baseli tapamaja sse, kontrollitakse 
dokumente ainult ühes Šveitsi territoorium ile sisenemise kohas. Seda reeglit 
kohaldatakse ainult nende loomade suhtes , kes on pärit Prantsuse Ülem-Reini 
departemangust või Saksa Lörrachi, Wa ldshuti, Breisgau-Hochschwarzwaldi 
Landkreis ’idest ja Freiburg im Breisgau linnast. Seda reeglit võib laiendada 
teistele tapamajadele ühendus e ja Šveitsi piiri ääres. 
B. Kui loomi viiakse Livi gno tollienklaavi, kontroll itakse dokumente ainult Ponte 
Gallos. Seda reeglit kohaldatakse ainul t Graubündeni kantonist pärit loomade 
suhtes. Seda sätet võib laiendada teistele tollikontrolli all olevatele 
piirkondadele ühenduse ja Šveitsi piiri ääres. 
C. Kui loomi viiakse Graubündeni kant onisse, kontrollitakse dokumente ainult La 
Drossas. Seda reeglit kohaldatakse ai nult loomade suhtes, kes on pärit Livigno 
tollienklaavist. Seda sätet võib laienda da teistele piirkondadele ühenduse ja 
Šveitsi piiri ääres. 
D. Kui elusloomi laaditakse otse või kaudselt rongile ühenduse territooriumil 
asuvas punktis, et need maha laadid a teises ühenduse te rritooriumil asuvas 
punktis pärast transiitvedu läbi Šveitsi territooriumi , on ainus nõue teavitada 
sellest ette Šveitsi veterinaarasutusi. Seda reeglit kohaldat akse ainu lt rongide 
suhtes, mille koosseis veo käigus ei muutu. 
V. Ühenduse või Šveitsi  territooriumi läbivate loomade suhtes kohaldatavad 
eeskirjad 
A. Kui ühendusest pärit elusloomad lä bivad Šveitsi territooriumi, kontrollivad 
Šveitsi ametiasutused vaid dokumente. Kahtlastel juhtudel võivad nad teha 
muid nõutavaid kontrollimisi. 
B. Kui Šveitsist pärit elusloomad läbi vad ühenduse territoor iumi, kontrollivad 
ühenduse ametiasutused vaid dokumente. Ka htlastel juhtudel võivad nad teha 
muid nõutavaid kontrollimisi. Šveitsi ametiasutused tagavad, et loomadega on kaasas vastuvõtmisest mittekeeldumise  sertifikaat, mille on välja andnud 
kolmanda riigi esimese sihtkoha ametiasutus. 
 
ET 60   ET „VI. Üldeeskirjad 
Käesolevaid sätteid kohaldatakse ju htudel, mis ei kuulu II–V punkti alla. 
A. Ühendusest või Šveitsist pärit impor timiseks mõeldud loomade suhtes tehakse 
järgmisi kontrollimisi: 
– dokumentide kontroll. 
B. Elusloomade suhtes, kes on pärit muudest  riikidest, mida ei hõlma käesolev 
lisa, ja keda on kontrollitud vastav alt nõukogu direktiiv ile 91/496/EMÜ, 
viimati muudetud Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola 
Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimusi ja Euroopa Liidu aluslepingutesse teht avaid muudatusi käsitleva aktiga 
(ELT L 236, 23.9.2003, lk 381), tehakse järgmised kontrollimised: 
– dokumentide kontroll. 
VII. Sisenemispunktid – Euroopa Ühenduse ja Šveitsi  vaheline kaubavahetus 
A. Ühendus: 
Saksamaa: 
– Konstanz Strasse maantee 
– Weil am Rhein/Mannheim raudtee, 
maantee 
 
Prantsusmaa: 
– Saint Julien/Bardonnex maantee 
– Ferney-Voltaire/Genf lennuväli 
– Saint-Louis/Basel maantee/ 
lennuväli 
 
Itaalia: 
– Campocologno raudtee 
– Chiasso raudtee, 
maantee 
– Grand San Bernardo-Pollein maantee 
 
ET 61   ET  
Austria: 
– Feldkirch-Tisis maantee 
– Höchst maantee 
– Feldkirch-Buchs raudtee 
B. Šveits : 
Thayngen maantee 
Kreuzlingen maantee – Saksamaa: 
Basel maantee/ 
raudtee/ lennuväli 
Bardonnex maantee 
Basel maantee/ 
lennuväli – Prantsusmaa: 
Genf lennuväli 
Campocologno raudtee 
Chiasso maantee/ 
raudtee  – Itaalia: 
Martigny maantee 
Schaanwald maantee 
St. Margrethen maantee – Austria: 
Feldkirch-Buchs raudtee 
 
ET 62   ET 2. PEATÜKK 
Import kolmandatest riikidest 
I. Õigusaktid: 
Importimisel kolmandatest riikidest tehakse kontrollimisi vastavalt nõukogu 
15. juuli 1991. aasta direktiivile 91/496/EMÜ, millega nähakse ette ühendusse kolmandatest riikidest saabuvate loom ade veterinaarkontrolli korraldamise 
põhimõtted ning muudetakse direktiive 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ ja 90/675/EMÜ 
(EÜT L 268, 24.4.1991, lk 56), viimati muudetud Tš ehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, 
Küprose Vabariigi, Läti Vaba riigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta 
Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveen ia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi 
ühinemistingimusi ja Euroopa Liidu alusle pingutesse tehtavaid muudatusi käsitleva 
aktiga (ELT L 236, 23.9.2003, lk 381). 
II. Rakenduseeskirjad ja menetlused 
A. Direktiivi 91/496/EMÜ artikli 6 koha ldamisel on piiripunktid: Basel-
Mulhouse’i lennuväli, Ferney-Voltaire/Ge nfi lennuväli ja Zü richi lennuväli. 
Edasiste muudatuste tegemise eest vastutab veterinaaria ühiskomitee. 
B. Veterinaaria ühiskomitee vastutusel tehakse kohapealset kontrolli kooskõlas 
eelkõige direktiivi 91/496/ EMÜ artikliga 19 ja episootiliste haiguste seaduse 
artikliga 57. 
3. PEATÜKK 
Erisätted 
– Prantsusmaa puhul arutatakse veterinaar ia ühiskomitees Ferney-Voltaire/Genfi 
lennuvälja ja St. Louis/Ba seli lennuvälja juhtumeid. 
– Šveitsi puhul arutatakse veterinaaria ühiskomitees Genf-Cointrin' lennuvälja ja 
Basel-Mulhouse’i lennuvälja juhtumeid. 
 
ET 63   ET I. VASTASTIKUNE ABI 
A. ÕIGUSAKTID 
Euroopa Ühendus Šveits 
Nõukogu direktiiv 89/608/EMÜ, 
21. november 1989, liikmesriikide haldusasutuste vastastikuse abi ning liikmesriikide haldusasutuste ja komisjoni koostöö kohta veterinaar- ja zootehnikaküsimusi käsitlevate õigusaktide nõuetekohase kohaldamise tagamiseks (EÜT L 351, 2.12.1989, lk. 34). 1. juuli 1966. aasta episootiliste haiguste 
seadus (LFE), viimati muudetud 20. juunil 2003 (RS 916.40), eelkõige selle artikkel 57 
 
B. RAKENDAMISE ERIEESKIRJAD JA MENETLUSED 
Veterinaaria ühiskomitee vastutab direktiiv i 89/608/EMÜ artiklite 10, 11 ja 16 kohaldamise 
eest. 
 
ET 64   ET II. LOOMADE IDENTIFITSEERIMINE 
A. ÕIGUSAKTID 
Euroopa Ühendus Šveits 
1. Nõukogu direktiiv 92/102/EMÜ, 
27. november 1992, loomade 
identifitseerimise ja registreerimise kohta (EÜT L 355, 5.12.1992, lk 32), 
muudetud nõukogu 17. detsembri 
2003. aasta määrusega (EÜ) nr 21/2004, millega kehtestatakse 
lammaste ja kitsede identifitseerimise 
ja registreerimise süsteem ja 
muudetakse määrust (EÜ) 
nr 1782/2003 ning direktiive 92/102/EMÜ ja 64/432/EMÜ 
(ELT L 5, 9.1.2004, lk 8) 1. 27. juuni 1995. aasta episootiliste 
haiguste määrus (OFE), viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 916.401), eelkõige selle artiklid 7–22 (registreerimine ja identifitseerimine) 
2. Nõukogu määrus 1760/2000/EMÜ, 
17. juuli 2000, veiste 
identifitseerimise ja registreerimise süsteemi loomise, veiseliha ja veiselihatoodete märgistamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 820/97 kehtetuks tunnistamise kohta  
(EÜT L 204, 11.8.2000, lk 1), viimati 
muudetud Tšehhi Vabariigi, Eesti 
Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti 
Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola 
Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja 
Slovaki Vabariigi ühinemistingimusi 
ja Euroopa Liidu aluslepingutesse 
tehtavaid muudatusi käsitleva aktiga, II lisa: ühinemisakti artiklis 20 
osutatud nimekiri – 6. Põllumajandus 
– B. Veterinaar- ja 
fütosanitaarõigusaktid – I. 
Veterinaarõigusaktid (ELT L 236, 23.9.2003, lk 381)
 2. 18. augusti 1999. aasta määrus 
loomade liikumise andmebaasi kohta, viimati muudetud 20. novembril 2002 (RS 916.404). 
 
 
ET 65   ET B. RAKENDAMISE ERIEESKIRJAD JA MENETLUSED 
1. Veterinaaria ühiskomitee vastutab direktiivi 92/102/EMÜ artikli 3 lõike 2, artikli 4 
lõike 1 punkti a viienda lõigu ja ar tikli 4 lõike 2 kohaldamise eest. 
2. Sigade, lammaste ja kitsede liikumisel Šveitsis on artikli 5 lõike 3 kohaldamisel 
arvesse võetav kuupäev 1. juuli 1999. 
3. Direktiivi 92/102/EMÜ artikli 10 konteks tis vastutab veterinaaria ühiskomitee 
kooskõlastamise eest, kui võetakse kasutusele mis tahes elektrooniline identifitseerimissüsteem. 
 
ET 66   ET III. LOOMADE HEAOLU 
A. ÕIGUSAKTID 
Ühendus Šveits 
1. Nõukogu direktiiv 91/628/EMÜ, 
19. november 1991, mis käsitleb loomade kaitset vedamise ajal ja millega muudetakse direktiive 90/425/EMÜ ja 91/496/EMÜ  
(EÜT L 340, 11.12.1991, lk 17), viimati muudetud nõukogu 14. aprilli 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 806/2003, konsulteerimiskorra kohaselt (kvalifitseeritud häälteenamusega) vastuvõetud nõukogu õigusaktides sätestatud rakendusvolituste kasutamisel komisjoni abistavaid komiteesid käsitlevate sätete kohandamise kohta otsusega 1999/468/EÜ (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1) 1. 27. mai 1981. aasta määrus loomade 
heaolu kohta, viimati muudetud 
17. juunil 2001 (RS 455.1).  
2. Nõukogu määrus (EÜ) nr 1255/97, 
25. juuni 1997, ühenduse kriteeriumide kohta peatuspaikadele ja direktiivi 91/628/EMÜ lisas osutatud teekonnaplaanide muutmise kohta (EÜT L 174, 2.7.1997, lk 1), viimati muudetud nõukogu 11. juuni 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1040/2003, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1255/97 peatuspaikade kasutamise osas (ELT L 151, 19.6.2003, lk 21) 2. 20. aprilli 1988. aasta määrus loomade 
ja loomsete saaduste impordi, transiidi 
ja ekspordi kohta (OITE), viimati 
muudetud 23. juunil 2004 
(RS 916.443.11)  
 
B. RAKENDAMISE ERIEESKIRJAD JA MENETLUSED 
1. Šveitsi ametiasutused kohustuvad täitma Šveitsi ja Euroopa Ühenduse vahelises 
kaubavahetuses ja importimisel kolmandate st riikidest nõudeid, mis on sätestatud 
direktiivis 91/628/EMÜ. 
 
ET 67   ET 2. Direktiivi 91/628/EMÜ artikli 8 neljanda s lõikes sätestatud teave esitatakse 
veterinaaria ühiskomiteele. 
3. Veterinaaria ühiskomitee vastutusel te hakse kohapealset kontr olli kooskõlas eelkõige 
direktiivi 91/628/EMÜ artikliga 10 ning lo omade ja loomsete saaduste importi, 
transiiti ja eksporti käsitleva 20. april li 1988. aasta määruse (OITE) artikliga 65, 
viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 916.443.11). 
4. Direktiivi 91/628/EMÜ artikli 18 lõike 3 te ises lõigus sätestatud teave esitatakse 
veterinaaria ühiskomiteele. 
 
ET 68   ET IV. SPERMA, MUNARAKUD JA EMBRÜOD 
Käesoleva liite VI osa 1. ja 2. peatükki kohaldatakse mutatis mutandis.  
V. TASUD 
A. Elusloomade kontrollimise eest, mis on pä rit muudest riikides t, mida ei hõlma 
käesolev lisa, kohustuvad Šveitsi ametiasu tused võtma vähemalt selliseid tasusid, 
mis on sätestatud direktiivi 96/43/EÜ C lisa 2. peatükis. 
B. Ühendusest või Šveitsist pärit ja ühe ndusse või Šveitsi importimiseks mõeldud 
loomade eest tuleb maksta järgmised tasud: 
 2,5 eurot/tonn, minimaalselt 15 eurot ja  maksimaalselt 175 eurot saadetise kohta. 
C. Tasu ei võeta: 
– tapmiseks mõeldud loomade eest, ke s saadetakse Baseli tapamajja, 
– Livigno tollienklaavi saadetavate loomade eest, 
– Graubündeni kantonisse saadetavate loomade eest, 
– elusloomade eest, kes laaditakse ot se või kaudselt rongile ühenduse 
territooriumil asuvas punktis, et n eed maha laadida teises ühenduse 
territooriumil asuvas punktis,  
– ühendusest pärit elusloomade eest, ke s läbivad Šveitsi territooriumi, 
– Šveitsist pärit elusloomade eest, kes läbivad ühenduse territooriumi, 
– hobuslaste eest. 
D. Piirialadele karjatamiseks saadetavate loomade eest on järgmised tasud:  1 euro looma kohta lähteriigile ja 1 euro  looma kohta sihtriigile, minimaalselt 10 
eurot ja maksimaalselt 100 eurot saadetise kohta 
E. Käesoleva peatüki kohalda misel moodustavad “saadetise” sama tüüpi loomad, kes on 
hõlmatud sama veterinaarsertifikaadi või dokumendiga, keda veetakse sama 
transpordivahendiga, mille on saatnud sama  kaubasaatja ning kes on pärit samast 
ekspordiriigist või piirkonnast ja keda saadetakse samasse sihtkohta. 
 
ET 69   ET 6. liide 
LOOMSED SAADUSED 
1. PEATÜKK 
Sektorid, kus tunnustatakse võrdväärsust vastastikku  
 
ET 70  
 ET Tooted: lehmapiim ja lehmapiimatooted inimtoiduks  
 Eksport ühendusest Šveitsi  ja Šveitsist  ühendusse  
Kaubandustingimused   
EÜ standardid  Šveitsi  standardid  Võrdväärsus  Erinõuded  
Loomade 
tervishoid 
– Veised  64/432/EMÜ 
92/46/EMÜ  27. juuni 1995. aasta episootiliste haigus te määrus (OFE), viimati muudetud 23. 
oktoobril 2001 (RS 916.401), eelkõi ge selle artiklid 47, 61,  65, 101, 155, 163, 169, 
173, 177, 224 ja 295.  Jah 
Rahvatervis  92/46/EMÜ  7. detsembri 1998. aasta määrus kva liteedi tagamise koht a piimasektoris 
(piimakvaliteedi määrus, OQL ), viimati muudetud 8. märtsil 2002 (RS 916.351.0) 
13. aprilli 1999. aasta  määrus kvaliteedi tagamise kohta piima tootmisel, viimati 
muudetud 20. detsembr il 2002 (RS 916.351.021.1). 
13. aprilli 1999. aasta  määrus kvaliteedi tagamise  kohta piima tööstuslikul 
töötlemisel, viimati m uudetud 20. detsembril 2002 (RS 916.351.021.2). 
13. aprilli 1999. aasta  määrus kvaliteedi tagamise  kohta piima töötlemisel oma 
vajadusteks, viimati muudetud 20. detsembril 2002 (RS 916.351.021.3). 
13. aprilli 1999. aasta  määrus kvaliteedi tagamise  kohta juustu valmimisel ja 
eelpakendamisel, viimat i muudetud 20. detsembr il 2002 (RS 916.351.021.4).  Jah Ühenduse liikmesriikide ja Šv eitsi kaubavahetuses tuleb 
inimtoiduks lehmapiimale ja  lehmapiimatootele lisada 
ainult direktiivi 92/46/EMÜ II peatükis sätestatud 
äridokumendid. 
Direktiivi 92/46/EMÜ artikli 10 alusel koostab Šveits  oma 
heakskiidetud töötlemisett evõtete nimekirja ja 
heakskiidetud kogumiskeskuste ning standardimiskeskuste 
nimekirja.  
 
 
ET 71  
 ET  
Tooted: Loomsed kõrvalsaadused, mis ei ole ette nähtud ini mtoiduks, sealhulgas 
lehmapiim ja lehmapiimatooted, mis ei ole ette nähtud inimtoiduks  
Eksport Euroopa Ühendusest Šveitsi  ja Šveitsist Euroopa Ühendusse  
Kaubandustingimused  Erinõuded  
EÜ standardid  Šveitsi  standardid  Võrdväärsus  
 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) 
nr 1774/2002, 3. oktoober 2002, milles sätestatakse 
muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud 
loomsete kõrvalsaaduste  sanitaareeskirjad 
(EÜT L 273, 10.10.2002, lk 1), viimati muudetud 
komisjoni 26. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) 
nr 780/2004, üleminekum eetmete kohta Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1774/2002 
alusel seoses teatavatest ko lmandatest riikidest pärit 
teatavate toodete impordi ja  transiidiga (ELT L 123, 
27.4.2004, lk 64).  5. märtsi 1995. aasta määrus lihahügieeni kohta (OHyV), viimati 
muudetud 23. juunil 2004 (RS 817.190).  
27. juuni 1995. aasta määrus epis ootiliste haiguste kohta (OFE), 
viimati muudetud 23. juunil 2004 (RS 916.401). 
20. aprilli 1988. aasta määrus loomade ja loomsete saaduste 
impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), viimati muudetud 
23. juunil 2004 (RS 916.443.11), eelkõige selle artiklid 51, 
64a,76 ja 77 (eksportivate ettevõte tena heakskiitmine, loomsete 
kõrvalsaaduste impordi- ja eksporditingimused)  
23. juuni 2004. aasta määrus loomsete kõrvalsaaduste 
kõrvaldamise kohta (OESPA), (RS 916.441.22)  Jah Šveits kohaldab oma impordi suhtes samu tingimusi kui VII, 
VIII, X (sertifikaadid) ja XI (riigid) lisas koos kõlas määruse 
(EÜ) nr 1774/2002 artikliga 29 
1. ja 2. kategooria materjalidega kaubavahetus on keelatud, 
välja arvatud teatavateks tehni listeks kasutusteks, mis on 
sätestatud määruses (EÜ) nr 1774/2002 (komisjoni 
määrusega (EÜ) nr 878/2004 kehtestatud 
üleminekumeetmed) 
3. kategooria materjalidele,  millega kaubeldakse ühenduse 
liikmesriikide ja Šveitsi  vahel, tuleb lisada II lisa III 
peatükis sätestatud äridokumendi d ja veterinaarsertifikaadid 
vastavalt määruse (EÜ) nr 1774/2002 artiklitele 7 ja 8 
Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1774/2002 III peatükiga koostab 
Šveits oma vastavate ette võtete nimekirja.  
 
 
ET 72   ET II PEATÜKK 
Sektorid, mida ei hõlma I peatükk 
I. Eksport ühendusest Šveitsi   
Ekspordi suhtes ühendusest Šveitsi kohaldat akse samu tingimusi kui ühendusesiseses 
kaubanduses. Igal juhul annavad pädevad asutused siiski välja sertifikaadi, millega tunnistatakse vastavust neile tingimust ele, ja see lisatakse saadetistele. 
Vajaduse korral arutatakse veterinaaria ühiskomitees sertifikaatide näidiseid. 
II. Eksport Šveitsist  ühendusse  
Ekspordi suhtes Šveitsist ühendusse kohald atakse ühenduse eeski rjades sätestatud 
asjaomaseid tingimusi. Veterinaaria ühiskomit ees arutatakse sertif ikaatide näidiseid. 
Kuni otsuse tegemiseni nende näidiste osas kohaldatakse kehtivaid sertifikaatide 
nõudeid. 
III PEATÜKK 
Sektori ülekandmise kohta II peatükist I peatükki 
Niipea kui Šveits võtab vastu mõne õigusak ti, mida ta loeb ühenduse õigusaktidega 
võrdväärseks, esitatakse küsimus veterinaaria  ühiskomiteele. Käesoleva liite I peatükki 
kohandatakse nii kiiresti kui võimalik, et  kajastada komitee arutelude tulemusi. 
 
ET 73   ET 11. liide 
KONTAKTASUTUSED 
– Euroopa Ühendus: 
Direktor 
Toidu ohutus: taimetervis, loomade tervisho id ja heaolu, rahvusvahelised küsimused 
Tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraat (DG SANCO) Euroopa Komisjon Rue Froissart, 101 
B-1049 Brussels 
Muud olulised kontaktid: 
Direktor Veterinaar- ja toiduamet Grange 
Iirimaa 
Üksuse juhataja 
Rahvusvahelised toidu, veterinaaria  ja taimetervise küsimused 
Tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraat (DG SANCO) Euroopa Komisjon Rue Froissart, 101 B-1049 Brussels 
 
ET 74   ET – Šveits 
Office vétérinaire fédéral 
CH-3003 Berne Tel: (41-31) 323 85 01 02 
Faks: (41-31) 324 82 56 
Muud olulised kontaktid: 
Office fédéral de la santé publique Unité principale Sûreté alimentaire CH-3003 Berne Tel: (41-31) 322 95 55 
Faks: (41-31) 322 95 74 
Centrale du Service d'inspection et de c onsultation en matière d'économie laitière 
Schwarzenburgstraße 161 CH-3097 Liebefeld-Berne Tel: (41-31) 323 81 03 Faks: (41-31) 323 82 27 
_____________