KOMISJONI ARUANNE KAHEKÜMNE ESIMENE AASTAARUANNE STRUKTUURIFONDIDE RAKENDAMISE KOHTA (2009) SEK(2010) 1230 /* KOM/2010/0587 lõplik */





[pic] | EUROOPA KOMISJON | Brüssel 15.10.2010 KOM(2010) 565 lõplik 2010/0287 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Komoori Liidu vahelise kalandusalase partnerlusepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta SELETUSKIRI Vastavalt nõukogu poolt antud volitustele [1] pidas Euroopa Komisjon Komoori Liiduga läbirääkimisi Euroopa Ühenduse ja Komoori Liidu vahel 6. oktoobril 2006 sõlmitud kalandusalase partnerluslepingu protokolli pikendamiseks. Nende läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 21. mail 2010 uus protokoll, mida muudeti 16. septembri 2010. aasta kirjavahetuse teel. Protokoll hõlmab kolmeaastast ajavahemikku alates nõukogu otsuse vastuvõtmisest protokolli allakirjutamise kohta ja selle ajutise kohaldamise kohta pärast seda, kui praegune protokoll kaotab kehtivuse 31. detsembril 2010. Käesolevat menetlust alustati paralleelselt menetlustega, mis hõlmavad nõukogu otsust protokolli ELi nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta ja nõukogu määrust, milles käsitletakse kalapüügivõimaluste jaotamist ELi liikmesriikide vahel. Komisjoni läbirääkimispositsioon rajanes muu hulgas ka välisekspertide teostatud järelhindamiste tulemustest. Lepingu protokolli peamine eesmärk on määrata kindlaks Euroopa Liidu laevadele eraldatavad kalapüügivõimalused vastavalt varude suurusele, samuti määrata täpselt kindlaks rahaline toetus, mida makstakse nii varudele juurdepääsu kui tegevusalapõhise toetusena. Partnerluslepingu eesmärk on tihendada koostööd Euroopa Liidu ja Komoori Liidu vahel, et luua mõlema lepinguosalise huvides partnerlusraamistik jätkusuutliku kalanduspoliitika ja kalavarude vastutustundliku kasutuse väljaarendamiseks Komooride püügipiirkonnas. Uus protokoll lähtub kahe osapoole huvist tugevdada kalapüügisektoris koostööalast partnerlust, millega kaasneb ka vastavate finantsvahendite eraldamine. Sel eesmärgil on ära nimetatud ka vajadus sobiva pinna loomiseks investeeringute edendamiseks selles valdkonnas ja väikesemahulise kalapüügi väärtustamiseks. Kogu rahaline toetus summas 1 845 750 eurot kogu perioodi vältel vastab: a) võrdlustonnaažile 4 850 tonni aastas 70 laeva kohta ja on 315 250 eurot aastas ning b) Komoori Liidule eraldataval kalandussektori arengupoliitika toetusel kuni 300 000 eurot aastas. See toetus vastab riikliku kalanduspoliitika eesmärkidele. Kalapüügivõimaluste kohaselt lubatakse püüda 45 tuunipüügiseineril ja 25 triivõngejadaga kalapüügilaeval. Samas jäetakse võimalus neid kvoote aastapõhiste kalavarude hinnangute alusel vastavalt vajadusele kas suurendada või vähendada, millega kaasneb ka rahalise toetuse mahu täpne korrigeerimine. Sellest lähtuvalt teeb komisjon nõukogule ettepaneku võtta Euroopa Parlamendi nõusolekul uus protokoll oma otsusega vastu. 2010/0287 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Komoori Liidu vahelise kalandusalase partnerlusepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 43 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[2], võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut[3] ning arvestades järgmist: 1. Euroopa Ühendus sõlmis nõukogu määrusega (EÜ) nr 1563/2006 Komoori Liiduga kalandusalase partnerluslepingu[4]. 2. Seejärel pidas Euroopa Liit Komoori Liiduga läbirääkimisi kalandusalase partnerluslepingu uue protokolli üle, milles sätestatakse Euroopa Liidu laevade kalapüügivõimalused Komooride suveräänsete õiguste või nende jurisdiktsiooni all olevates vetes. 3. Läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 21. mail 2010 lepingu protokoll. 4. Nõukogu otsusega 2010/XXX, [kuupäev],[5] hakati uut protokolli kohaldama ajutiselt alates [kuupäev]. 5. Euroopa Liidu huvides on uus protokoll sõlmida, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Käesolevaga kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks Euroopa Ühenduse ja Komoori Liidu vaheline kalandusalane partnerlusleping,[6] mis parafeeriti 21. mail 2010. Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele. Artikkel 2 Nõukogu eesistujale antakse luba määrata isikud, kes on volitatud Euroopa Liidu nimel esitama protokolli artiklis 14 sätestatud teatise, et väljendada Euroopa Liidu nõusolekut end protokolliga siduda[7]. Artikkel 3 Käesolev otsus jõustub alates otsuse ilmumise kuupäevast Euroopa Liidu Teatajas. Brüssel, … Nõukogu nimel eesistuja PROTOKOLL, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Komoori Liidu vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus Artikkel 1 Kohaldamise ajavahemik ja kalapüügivõimalused 1. Kolme (3) aasta jooksul on Euroopa Liidu laevadele kalandusalase partnerluslepingu artikli 5 alusel antud kalapüügivõimalused järgmised: - tuunipüügiseinerid: 45 laeva - triivõngejadaga kalapüügilaevad: 25 laeva. 2. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 5, 6, 8 ja 9 kohaselt. Artikkel 2 Rahaline toetus – makseviisid 1. Artiklis 1 osutatud ajavahemikul on kalandusalase partnerluslepingu artiklis 7 osutatud rahaline toetus 1 845 750 eurot. 2. Rahaline toetus hõlmab järgmist: a) 4 850 tonni suurusele võrdlustonnaažile vastav 315 250 euro suurune aastane toetus juurdepääsuks Komooride majandusvööndile; b) 300 000 euro suurune aastane eritoetus Komooride kalanduspoliitika elluviimise toetamiseks. 3. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 3, 4, 5 ja 6 ning lepingu artiklite 12 ja 13 kohaselt. 4. Lõikes 1 kirjeldatud rahaline toetus tasutakse Euroopa Liidu poolt käesoleva protokolli rakendamise vältel 615 250 euro kaupa aastas, mis vastab lõike 2 punktides a ja b kirjeldatud aastastele kogumahtudele. 5. Kui Euroopa Liidu laevade püügi üldkogus Komooride vetes ületab 4 850 tonni aastas, suurendatakse aastast rahalist toetust 65 euro võrra iga püütud lisatonni kohta. Euroopa Liidu makstav aastane kogutoetus ei tohi siiski olla suurem kui kahekordne lõike 2 punktis a osutatud summa (630 500 eurot). Kui Euroopa Liidu laevad ületavad kahekordsele aastasele kogutoetusele vastava püügikoguse, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud täiendavad summad järgmisel aastal. 6. Toetus esimese aasta eest makstakse hiljemalt 30 päeva pärast protokolli jõustumist ja järgmiste aastate eest hiljemalt protokolli aastapäeva saabumisel. 7. Lõike 2 punktis a kirjeldatud rahalise toetuse kasutamine kuulub eranditult Komooride ametiasutuste pädevusse. 8. Käesoleva protokolli artikli 2 lõikes 2 kirjeldatud rahaline toetus kantakse üle ühele Komooride Keskpangas (Banque Centrale des Comores) avatavale riigikassa (Trésor Public) arvelduskontole. 9. Lõike 2 punktis b kirjeldatud rahalisele toetusele vastav summa kantakse sellelt ainsalt arvelt üle kontole TR 5006, mis avatakse Keskpangas kalandusministeeriumi poolt. Artikkel 3 Vastutustundliku ja jätkusuutliku kalapüügi edendamine Komooride vetes 1. Käesoleva protokolli jõustumisel ja hiljemalt kolm kuud pärast jõustumiskuupäeva lepivad lepinguosalised kalandusalase partnerluslepingu artiklis 9 ette nähtud ühiskomitees kokku mitmeaastases valdkondlikus kavas ja selle rakenduseeskirjades, eelkõige järgmises: 6. ühe- ja mitmeaastastes suunistes artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse kasutamise kohta; 7. ühe ja mitme aasta lõikes seatud eesmärkides, edendamaks vastavalt tähtajale Komooride vetes jätkusuutlikku ja vastutustundlikku kalapüüki, arvestades Komooride riikliku kalanduspoliitikaga või muude poliitiliste suundadega, millel on seos säästliku ja vastutustundliku kalapüügi edendamisega või mis seda mõjutavad; 8. kriteeriumites ja menetlustes, mis võimaldavad anda aasta lõikes hinnangu saavutatud tulemustele. 2. Mõlemad lepinguosalised peavad kõik mitmeaastase valdkondliku kava muudatusettepanekud ühiskomitees heaks kiitma. 3. Vajaduse korral otsustavad Komoorid igal aastal eraldada artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalisele toetusele lisaks täiendava toetuse mitmeaastase kava elluviimiseks. Euroopa Liitu teavitatakse kõnealusest eraldisest. 4. Kui see peaks osutuma mitmeaastase valdkondliku kava iga-aastase tulemuste hindamise raames vajalikuks, on Euroopa Komisjonil õigus, olles ühiskomitee raames võtnud eelnevalt arvesse kummagi lepinguosalise seisukohad, vähendada protokolli artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse mahtu, eesmärgiga viia kava elluviimiseks suunatud vahendite maht tulemustega vastavusse. Artikkel 4 Teadusalane koostöö vastutustundliku kalapüügi valdkonnas 1. Lepinguosalised kohustuvad edendama Komooride vetes vastutustundlikku kalapüüki neis vetes kalastavate erinevate riikide laevade mittediskrimineerimise põhimõttel. 2. Käesoleva protokolliga kaetud ajavahemikul jälgivad Euroopa Liit ja Komoori Liit kalavarude seisukorda Komooride püügipiirkonnas. 3. Lepinguosalised järgivad India Ookeani Tuunikomisjoni (IOTC) soovitusi ja resolutsioone ning kohustuvad edendama koostööd kalavarude vastutustundliku majandamise valdkonnas. 4. Vastavalt lepingu artiklile 4, toetudes IOTC soovitustele ja resolutsioonidele ning lähtudes parimatest saadaolevatest teadusuuringute tulemustest arutavad lepinguosalised lepingu artikliga 9 ette nähtud ühiskomitee raames läbi ning vajadusel rakendavad, olles eelnevalt ühiselt jõudnud vastavate teaduspõhiste tulemusteni, vajalikke meetmeid, et tagada eelkõige Euroopa Liidu laevade püügitegevusega seoses kalavarude jätkusuutlik majandamine. Artikkel 5 Kalapüügivõimaluste kohandamine vastastikusel kokkuleppel Artiklis 1 osutatud kalapüügivõimalusi võib vastastikusel kokkuleppel kohandada, kui IOTC soovitused ja otsused toetavad seisukohta, mille kohaselt kõnealune kohandamine aitab tagada Komooride kalavarude jätkusuutlikku majandamist. Sellisel juhul kohandatakse ka artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel. Euroopa Liidu makstav aastane kogutoetus ei tohi siiski ületada artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud summat enam kui kaks korda. Artikkel 6 Uued kalapüügivõimalused 1. Kui Euroopa Liidu laevad on huvitatud muust püügitegevusest kui artiklis 1 osutatud, peavad lepinguosalised selles osas enne Komooride ametiasutuste poolt võimaliku vastava loa väljastamist nõu. Sellisel juhul lepivad lepinguosalised kokku uusi kalapüügivõimalusi reguleerivates tingimustes ja teevad vajadusel protokolli ja selle lisasse muudatusi. 2. Lepinguosalised edendavad katsepüüki. Sellel eesmärgil ja ühe lepinguosalise taotlusel konsulteerivad nad teineteisega ning määravad iga juhtumi puhul kindlaks liigid, tingimused ja muud asjaomased parameetrid. 3. Lepinguosalised tegelevad katsepüügiga lähtuvalt Komooridel jõustunud seadustest ja vastavalt asjakohastele haldusalastele ning teaduslikele sätetele. Katsepüügiload väljastatakse kuni kuue kuu pikkusteks ajavahemikeks. 4. Kui lepinguosalised täheldavad katsepüügi kampaaniate läbiviimisel positiivseid tagajärgi, võivad Komooride ametiasutused, lepingu artiklis 9 kirjeldatud ühiskomitee koosolekul langetatud otsuste raames, anda Euroopa Liidu laevadele uute liikide püügivõimalusi kuni käesoleva protokolli kehtivuse lõppemiseni. Käesoleva protokolli artikli 2 lõike 2 punktis a kirjeldatud rahalist toetust suurendatakse sellele vastavalt. Artikkel 7 Kalapüügi tingimused – ainuõiguslikkuse klausel 1. Ilma et see piiraks lepingu artiklis 6 kohaldamist, võivad Euroopa Liidu liikmesriikide lipu all sõitvad kalalaevad püüda kala Komooride vetes vaid juhul, kui neil on käesoleva protokolli raames ja käesoleva protokolli lisas kirjeldatud tingimustele vastavalt välja antud püügiluba. 2. Käesoleva protokolliga mittereguleeritavate püügikategooriate ja katsepüügi osas võivad Euroopa Liidu laevadele püügilube välja anda Komooride ametiasutused. Samas toimub selliste lubade välja andmine lepinguosaliste nõusolekul ja lähtuvalt Komoori Liidu seadustest ja määrustest. Artikkel 8 Rahalise toetuse maksmise peatamine ja läbivaatamine 1. Rahalist toetust, sellisena nagu seda on kirjeldatud artikli 2 lõike 2 punktides a ja b, võib muuta ja selle väljamaksmise võib peatada pärast ühiskomitee vastava arvamuse avaldamist järgmistel juhtudel: a) kui Komooride majandusvööndis takistavad püügitegevust erakorralised asjaolud, mis ei ole seotud loodusnähtustega; b) kui protokolli sõlmimisel kehtinud poliitilistes suunistes on toimunud märkimisväärsed muutused ja kui üks lepinguosalistest taotleb protokolli sätete läbivaatamist nende võimaliku muutmise valguses; c) kui Euroopa Liit täheldab Komooridel inimõiguste põhielementide ja väärtuste rikkumist, mis läheb vastuollu Cotonou lepingu artikli 9 sätetega. 2. Euroopa Liidul on õigus peatada osaliselt või täielikult käesoleva protokolli artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse maksmine: a) kui ühiskomitee hinnangul ei küüni saavutatud tulemused seatud eesmärkideni; b) kui rahalist toetust ei ole välja makstud. 3. Rahalise toetuse maksmine jätkub pärast lepinguosaliste arutelu ja nende saavutatud kokkulepet kohe pärast lõikes 1 kirjeldatud olukorra taastamist ja/või juhul, kui lõikes 2 osutatud finantsalase teostuse tulemused annavad aluse väljamaksete tegemiseks. Artikkel 9 Protokolli kohaldamise peatamine 1. Käesoleva protokolli kohaldamine peatatakse ühe lepingosalise algatusel pärast vastavat arutelu ühiskomitees järgmistel juhtudel: a) kui Komooride majandusvööndis takistavad püügitegevust erakorralised asjaolud, mis ei ole seotud loodusnähtustega; b) kui protokolli sõlmimisel kehtinud poliitilistes suunistes on toimunud märkimisväärsed muutused ja kui üks lepinguosalistest taotleb protokolli sätete läbivaatamist nende võimaliku muutmise valguses; c) kui Euroopa Liit täheldab Komooridel inimõiguste põhielementide ja väärtuste rikkumist, mis läheb vastuollu Cotonou lepingu artikli 9 sätetega; d) kui on tõrge artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud rahalise toetuse väljamaksmisel Euroopa Liidu poolt käesoleva protokolli artiklis 8 nimetamata põhjused; e) kui lepinguosalistel tekib käesoleva protokolli tingimuste tõlgendamisel erimeelsusi; f) kui üks lepinguosalistest ei järgi käesoleva protokolliga kehtestatud sätteid. 2. Protokolli kohaldamise võib ühe lepinguosalise algatusel peatada, kui lepinguosalisi vastandav erimeelsus on tõsine ja kokku kutsutud ühiskomitee nõupidamise järgselt kokkulepet ei saavutatud. 3. Protokolli kohaldamise peatamiseks peab huvitatud lepinguosaline esitama vastava kirjaliku taotluse vähemalt kolm kuud enne taotletavat peatamise kuupäeva. 4. Kui protokolli kohaldamine peatatakse, jätkavad lepinguosalised omavahelistele erimeelsustele lahenduse leidmiseks nõupidamisi. Lahenduse leidmisel jätkatakse protokolli kohaldamist ning rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel ajavahemiku võrra, millal protokoll oli peatatud. Artikkel 10 Riiklike õigusaktide kohaldamine 1. Euroopa Liidu laevad püüavad Komooride vetes kala kooskõlas Komooride riiklike õigusaktidega, välja arvatud juhul, kui kalandusalases partnerluslepingus, käesolevas protokollis koos lisa ja selle liidetega nähakse ette teisiti. 2. Komooride ametiasutused teavitavad Euroopa Komisjoni kõikidest kalandussektorit hõlmavatest seadusemuudatustest ja uutest seadustest. Artikkel 11 Protokolli kestus Käesolevat protokolli ja selle lisa kohaldatakse kolme aasta jooksul alates ajutisest kohaldamisest vastavalt artiklile 13, juhul kui ei teatata artikli 12 kohasest protokolli lõpetamisest. Artikkel 12 Protokolli lõpetamine 1. Protokolli lõpetamise korral teatab huvitatud lepinguosaline teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest protokoll lõpetada vähemalt kuus kuud enne asjaomase lõpetamise kavandatavat jõustumist. 2. Eelmises lõikes osutatud teatise saatmisega alustatakse konsulteerimist lepinguosaliste vahel. Artikkel 13 Ajutine kohaldamine Käesolevat protokolli ja selle lisa kohaldatakse ajutiselt alates nende allkirjastamise kuupäevast. Artikkel 14 Jõustumine Käesolev protokoll ja selle lisa jõustuvad kuupäeval, millal lepinguosalised teatavad teineteisele selle jõustamiseks vajalike menetluste lõpetamisest. LISA EUROOPA LIIDU LAEVADE KALAPÜÜKI KOMOORIDE VETES REGULEERIVAD TINGIMUSED I PEATÜKK – KALAPÜÜGILUBADE TAOTLEMINE JA VÄLJAANDMINE 1. jagu Kalapüügilubade väljaandmine 1. Kalapüügiluba Komooride vetes kalastamiseks antakse üksnes kõlblikele Euroopa Liidu laevadele. 2. Laev on kõlblik juhul, kui selle omaniku, kapteni ega laeva enda suhtes pole rakendatud kalapüügikeeldu Komooridel. Nii omaniku, kapteni kui ka laeva dokumendid peavad olema Komooridel korda aetud, mis tähendab, et need peavad vastama kõikidele varasematele nõuetele, mis on neile esitatud seonduvalt kalapüügiga Komooridel Euroopa Liiduga sõlmitud kalapüügilepingute raames. Muu hulgas peavad nad vastama määruse (EÜ) nr 1006/2008 nõuetele püügilubade osas. 3. Iga Euroopa Liidu laeva, mis taotleb kalapüügiluba, peab esindama Komooridel asuv volitatud esindaja. Esindaja nimi ja aadress peavad olema märgitud loataotluses. 4. Euroopa Liidu pädevad ametiasutused esitavad pädevatele Komooride ametiasutustele loataotluse iga laeva kohta, mis soovib lepingu raames kala püüda, tehes seda vähemalt 20 päeva enne kalapüügiloa soovitud alguskuupäeva. 5. Liites 1 lisatud taotlusvormi alusel täidetud taotlused esitatakse pädevatele Komooride ametiasutustele. 6. Iga kalapüügiloa taotlusega koos tuleb esitada järgmised dokumendid: - tõend, et loa kehtivusaja eest on loatasu makstud; - muu dokument või tõend, mille esitamist näevad ette käesoleva protokolli erisätted teatavate laevaliikide kohta. 7. Loatasu makstakse Komooride ametiasutuste osutatud arvelduskontole. 8. Loatasu sisaldab kõiki riiklikke ja kohalikke makse, välja arvatud sadamamaksud ja teenustasud. 9. Kõikide laevade kalapüügiload väljastatakse laeva omanikele või nende esindajatele Euroopa Liidu Mauritiusel asuva delegatsiooni vahendusel 15 päeva jooksul alates eespool osutatud punktis 6 nimetatud dokumentide laekumisest pädevatele Komooride ametiasutustele. 10. Kui Euroopa Liidu delegatsioon on püügiloa allkirjastamise hetkel suletud, saadetakse luba otse laevaomaniku esindajale ning selle koopia jäetakse delegatsioonile. 11. Püügiluba väljastatakse laevale ning seda ei saa edasi anda. 12. Tõestatud vääramatu jõu korral võib Euroopa Liidu taotlusel laeva püügiloa siiski asendada mõnele muule samade omadustega laevale antava uue püügiloaga ning viimase eest ei pea loatasu maksma. 13. Asendatud püügiloaga laeva omanik või tema esindaja tagastab tühistatud püügiloa Euroopa Liidu Esinduse vahendusel pädevatele Komooride ametiasutustele. 14. Uus püügiluba jõustub päeval, millal laeva omanik esitab tühistatud püügiloa pädevatele Komooride ametiasutustele. Euroopa Liidu Mauritiusel asuvat delegatsiooni tuleb püügiloa asendamisest teavitada. 15. Kalapüügiluba peab alati olema laeva pardal, ilma et see piiraks käesoleva lisa VI peatüki punkti 1. 2. jagu Kalapüügilube reguleerivad tingimused – tasud ja ettemaksed 1. Kalapüügilubade kehtivusaeg on üks aasta. Neid saab uuendada. 2. Loatasu on 35 eurot iga Komooride vetes püütud kalatonni kohta. 3. Kalapüügiload väljastatakse pärast seda, kui pädevatele ametiasutustele on tasutud järgmised kindlaksmääratud summad: - 3 700 eurot aastas tuunipüügiseineri kohta, mis vastab 106 tonnile püütud tuunikalale aastas; - 2 200 eurot aastas triivõngejadaga kalalaeva kohta, mis vastab 63 tonnile püütud tuunikalale aastas. 4. Lõplik makse suurus ja tasaarveldused kalkuleeritakse Euroopa Komisjoni poolt vastavalt väljapüügile hiljemalt järgmise aasta 31. juuliks, võttes aluseks iga laevaomaniku poolt esitatud püügiaruanded, mis kinnitatakse pädevate teadusinstituutide nagu IRD (Institut de Recherche pour le Développement), IEO (Instituto Español de Oceanografia) ja IPIMAR (Instituto de Investigação das Pescas e do Mar) poolt pärast liikmesriikide püügiandmete õigsuse kontrollimist. 5. Nimetatud lõplik arvestus edastatakse samaaegselt pädevale Komooride ametiasutusele ja laevaomanikele. 6. Laevaomanikud maksavad tasumisele kuuluvad täiendavad summad pädevatele Komooride ametiasutustele hiljemalt järgneva aasta 30. augustiks pangakontole, mis on ära toodud käesoleva peatüki 1. jao punktis 7. 7. Kui lõpparuande summa on väiksem kui käesoleva jao punktis 3 osutatud ettemakse, summade vahet laevaomanikule siiski tagasi ei maksta. 3. jagu Abilaevad 1. Komooride seadustega sätestatud eeskirjad ja tingimused peavad nägema ette abilaevade lubamise võimaluse. 2. Abilaevade load maksustamisele ei kuulu. Abilaevad peavad olema registreeritud Euroopa Liidu liikmesriigis või kuuluma mõnele Euroopa äriühingule. 3. Komooride asjaomased ametiasutused edastavad Komisjonile ELi Mauritiuse Esinduse vahendusel regulaarselt väljavõtte väljastatud lubadest. II PEATÜKK – KALAPÜÜGI PIIRKONNAD Et vältida väikesemahulise kalapüügi kahjustamist Komoori vetes, ei ole Euroopa Liidu laevadel lubatud püüki teostada lähemal kui kümme meremiili iga saare kaldast mõõdetuna ega kolme meremiili raadiuses kalavarude kogumisseadmest (FCD), mis on paigaldatud Komooride kalandusministeeriumi poolt ja mille asukohtadest on teavitatud Euroopa Liidu Mauritiuse esindajat. Nimetatud sätteid võib lepingu artiklis 9 kirjeldatud ühiskomitee otsusega muuta. III PEATÜKK – SEIRE JA JÄRELEVALVE 1. jagu Väljapüütud koguste registreerimine 1. Kõik lepingu raames Komooride vetes kalapüügiluba omavad laevad on kohustatud edastama oma püügiteabe Komooride kalandusministeeriumile, järgides sealjuures järgmisi nõudeid: 1.1. Komooride vetes püügiluba omavad laevad peavad igapäevaselt ja iga Komooride vetes tehtud reisi kohta täitma IOTC tuunipüügi pardapäeviku (2. ja 3. liide). Pardapäevikut tuleb täita ka püügi puudumise korral. 1.2 IOTC tuunikala püügi pardapäeviku koopiad tuleb samuti edastada I peatüki 2. jao punktis 4 kirjeldatud teadusinstituutidele. 2. Ajavahemike kohta, mil laev ei viibinud Komooride vetes, tehakse pardapäevikusse sissekanne „Väljaspool Komooride majandusvööndit”. 3. Vormid tuleb täita loetavalt ja neile peab alla kirjutama laeva kapten. 4. Käesoleva peatüki ettekirjutuste eiramise korral on Komooride ametiasutustel õigus peatada eeskirjade vastu eksinud laeva kalapüügiluba kuni nende toimingute korrektse täitmiseni ja määrata laeva omanikule Komooridel kehtivate seaduste järgne karistus. Sellest teavitatakse Euroopa Komisjoni. 5. Püügiaruanded sisaldavad andmeid igal püügireisil saadud väljapüügi koguse kohta. Materjalid edastatakse iga püügireisi järel ja kindlasti enne laeva Komooride vetest lahkumist elektroonilises vormingus ja varustatuna koopiaga Euroopa Komisjonile Komooride kalandusministeeriumile. Mõlemad adressaadid saadavad viivitamata laevale elektroonilisel teel kinnituse aruannete kättesaamise kohta; üksteisele saadetakse kinnituse koopiad. 6. Kalapüügiloa käesoleva lisa I peatüki 2. jao punktis 1 osutatud aastast kehtivusaega kajastavate elektroonilisel kujul lähetatud aruannete andmekandjatele salvestatud originaalid edastatakse 45 päeva jooksul pärast nimetatud ajavahemiku jooksul tehtud viimast püügireisi Komooride kalandusministeeriumile. Andmekandjatele salvestatud koopiad edastatakse samaaegselt ka Euroopa Komisjonile. 7. Mõlemad lepinguosalised peavad juurutama toimiva süsteemi, mis võimaldab edastada püügiaruande täies mahus elektroonilisel kujul: nõnda näevad mõlemad lepinguosalised ette püügiaruannete edastamise süsteemi elektroonilisel kujul ilma vajaduseta paberkandjate järele. 8. Kui pärast elektrooniliste püügiaruannete edastamise süsteemi juurutamist peaks süsteemis esinema tehnilisi tõrkeid, toimub püügiaruannete esitamine kuni süsteemi taas töökorda seadmiseni vastavalt eespool osutatud punktides 5 ja 6 osutatud tingimustele. 2. jagu Väljapüütud kogustest teavitamine: Komooride vetesse sisenemine ja sealt lahkumine 1. Käesolevas lisas mõistetakse Euroopa Liidu laeva püügireisi kestuse all järgmist: - ajavahemikku laeva Komooride vetesse sisenemise ja sealt lahkumise vahel, - ajavahemikku laeva Komooride vetesse sisenemise ja ümberlaadimise vahel või - ajavahemikku laeva Komooride vetesse sisenemise ja Komooridel lossimise vahel. 2. Euroopa Liidu laevad teavitavad Komooride kalandusalast järelevalvet teostavaid ametiasutusi vähemalt kolm tundi ette oma kavatsusest siseneda Komooride vetesse või sealt lahkuda. 3. Sisenemisest ja/või lahkumisest teavitamisel edastab laev ka andmed oma asukoha kohta, samuti andmed väljapüügi koguste ja liikide kohta, mis on laeva pardal. Nimetatud teave edastatakse soovitatavalt elektroonilisel kujul nii, nagu seda on kirjeldatud liites 4. Sellise võimaluse puudumisel edastatakse teave faksi teel, millest jääb laevale kinnitus teate vastuvõtmise kohta. Tõrke korral andmeedastuses antakse teave edasi raadio teel. 4. Laeva, mis tegeleb püügiga, ilma et oleks sellest eelnevalt asjaomaseid Komooride ametiasutusi teavitanud, käsitletakse püügiluba mitteomava laevana. 5. Püügiloa väljastamisel teatatakse ka e-posti aadressist, faksi- ja telefoninumbrist, samuti raadioside parameetritest. 3. jagu Ümberlaadimine ja lossimine 1. Kõik Komooride vetes püütud kala ümberlaadida või lossida soovivad Euroopa Liidu laevad peavad selle operatsiooni teostama Komooride sadamate reidil. 1.1 Kõnealuste laevade omanikud edastavad pädevatele Komooride asutustele vähemalt 24 tundi enne operatsiooni läbiviimist järgmise teabe: - ümberlaadimist või lossimist teostama hakkava kalapüügilaeva nimi; - kaubavedaja nimi; - ümberlaaditavate või lossitavate kalaliikide tonnaaž; - ümberlaadimise või lossimise kuupäev; - lossitava püügi uus omanik. 2. Nii ümberlaadimist kui ka lossimist käsitletakse laeva väljumisena Komooride vetest. Seega peavad laevad edastama pädevatele Komooride ametiasutustele püügiaruanded ja teatama, kas nad kavatsevad püüki jätkata või Komooride vetest lahkuda. 3. Mis tahes püügi ümberlaadimis- või lossimistegevus, mida pole eelnevates punktides kirjeldatud, on Komooride vetes keelatud. Sellest sättest mittekinnipidamise korral rakendatakse Komooride kehtivate õigusaktidega ette nähtud sanktsioone. 4. jagu Satelliitseire Euroopa Liidu laevu jälgitakse muu hulgas satelliitseiresüsteemidega, ilma diskrimineerimata ja vastavalt järgmistele sätetele. 1. Satelliitseire võimaldamiseks on laevaomanike esindajatele või agentidele, samuti lipuriikide järelevalvekeskustele edastatud Komooride püügipiirkonna geograafiliste piiride GPS-koordinaadid. 2. Lepinguosalised edastavad teineteisele https-aadresse ja järelevalvekeskuste vahelises elektroonilises teabeedastuses kasutatavaid spetsifikatsioone hõlmava info nii, nagu seda on kirjeldatud punktides 4 ja 6 sätestatud tingimustes. See teave kajastab võimalikult täpselt nimesid, telefoni-, teleksi ja faksinumbreid, samuti e-posti aadresse, mida järelevalvekeskused omavahelises suhtlemises saavad kasutada. 3. Laevade asukoht määratakse kindlaks vea ülemmääraga kuni 500 m ja usaldusvahemikus 99 %. 4. Kui ELi ja Komooride vahelise lepingu alusel püüki teostav ja satelliidi abil Euroopa Liidu seaduste järgi seire all olev laev siseneb Komooride püügipiirkonda, edastatakse lipuriigi järelevalvekeskuse poolt viivitamatult teade laeva asukohaga Komooride Kalandusjärelevalve Keskusele (Centre de Surveillance des Pêches des Comores (CNCSP)). Teabe edastamist laeva asukoha kohta jätkatakse maksimaalselt kahetunniste intervallidega. Neid teateid nimetatakse asukohateadeteks. 4.1. Side sageduse võib muuta maksimaalselt 30-minutiliseks juhul, kui on tõsiseid tõendeid selle kohta, et laeva on panemas toime rikkumist. 4.2 Tõendid rikkumise kohta edastab CNCSP lipuriigi järelevalvekeskusele ja Euroopa Komisjonile. Lisatud peab olema sageduse muutmise nõue. Lipuriigi järelevalvekeskus peab kohe pärast nõude laekumist saatma andmed reaalajas Komooride CNCSP-le. 4.3 Komooride CNCSP teavitab lipuriigi järelevalvekeskust ja Euroopa Komisjoni inspektsioonijärgselt kohe inspektsiooni tulemustest. 4.4 Sellise erinõude alusel teostatava inspektsiooniprotseduuri komplektsest kulgemisest tuleb raporteerida nii lipuriigi järelevalvekeskusele kui ka Euroopa Komisjonile. 5. Punktis 4 kirjeldatud teated tuleb edastada elektroonilisel kujul https-vormingus ilma igasuguse lisaprotokollita. Need teated edastatakse reaalajas, vastavalt liites 4 kajastuva tabeli vormingule. 5.1 Komooride vetes tegutsedes on laevadel satelliitseire seadme väljalülitamine keelatud. 6. Kui kalalaeva pardal olevas asukoha pideva jälgimise satelliitsüsteemis esineb tehnilisi vigu või see enam ei tööta, edastab laeva kapten lipuriigi kontrollikeskusele määratud ajal punktis 4 osutatud teabe. Niikaua, kui laev viibib Komoori Liidu kalastusvööndis, on sellisel juhul vajalik saata iga 4 tunni järel asukohateade. 6.1 Nimetatud asukohateade sisaldab kellaajalisi asukohti vastavalt laeva kapteni registreeritud andmetele selle 4 tunni jooksul. 6.2 Lipuriigi kontrollikeskus või asjaomane kalalaev saadab teabe viivitamatult Komooride CNCSP-le. 6.3 Vajadusel võivad asjaomased Komooride ametiasutused, kahtluse korral mõne konkreetse laeva tegevuses, nõuda lipuriigi järelevalvekeskuselt laeva kohta täiendavat teavet. 7. Rikkis seade parandatakse või vahetatakse välja niipea, kui laev püügireisi lõpetab; igal juhul mitte hiljem kui ühe kuu jooksul. Kui kõnealune laev selle aja jooksul seadet ei paranda või välja ei vaheta, ei või see uut püügireisi enne ette võtta, kui see on tehtud. 8. Satelliitseiret võimaldav seadmestik ja selle tarkvara peab olema võltsimiskindel, mis tähendab, et need ei tohi võimaldada mittesihtotstarbelist manipuleerimist valede asukohtade sisestamiseks või raporteerimiseks. Süsteemi toime peab olema täisautomaatne ja igal ajal funktsioneeriv, olenemata keskkonnatingimustest. Satelliitseiret võimaldavat seadet ei ole lubatud hävitada, lõhkuda, kahjustada ega selle toimet takistada. 8.1 Laeva kapten peab kindlasti jälgima, et: - andmeid ei manipuleeritaks; - satelliitseiret võimaldava seadmega ühendatud antenni või antennide side ei oleks mitte mingil juhul takistatud; - satelliitseiret võimaldava seadme elektrilise toite allikas oleks pidevalt funktsioneeriv; - laevade seireseade ei oleks laevalt või seadme jaoks algselt ettenähtud paigalduskohast eemaldatud; - laeva satelliitseiret võimaldava seadme väljavahetamisest tuleb koheselt teavitada asjaomaseid Komooride ametiasutusi. 8.2 Kui laevaga opereeritakse Komooride vetes, võidakse ülalnimetatud kohustuste igasuguse eiramise korral võtta laeva kapten Komooridel kehtivate seaduste ja eeskirjade alusel vastutusele. 9. Lipuriikide järelevalvekeskused jälgivad oma laevade liikumist Komooride vetes. Kui laevaseire ei toimu ettenähtud tingimustel, teavitatakse sellest kohe CNCSP-d ning rakendatakse punktis 6 ettenähtud protseduuri. 10. Lipuriikide järelevalvekeskused ja Komooride CNCSP teevad omavahel koostööd nimetatud nõuetele vastavuse tagamiseks. Kui CNCSP täheldab, et lipuriik ei edasta andmeid vastavalt punktis 4 osutatud tingimustele, teavitatakse sellest koheselt teist poolt. Viimasel on kohustus vastata 24 tunni jooksul alates märgukirja vastuvõtmisest ja teavitada CNCSP-d andmete edastamise mittevastavuse põhjustest, märkides ära mõistliku tähtaja, mille jooksul kohustutakse viima süsteem taas nõuetega vastavusse. Kui süsteemi ei viida tähtaegselt töökorda, lahendavad lepinguosalised erimeelsused kirjalikult vastavalt alljärgnevale punktile 14. 11. Teisele lepinguosalisele edastatavad seireandmed on vastavalt käesolevatele eeskirjadele mõeldud Komooride ametiasutustele eranditult vaid Euroopa Liidu päritolu, ELi-Komooride kalanduslepingu raames püüki teostatavate laevade seire ja järelevalve eesmärgil. Mitte mingil juhul ei ole lubatud seda teavet edastada kolmandatele pooltele. 12. Lepinguosalised kohustuvad nõudmisel teineteisele oma satelliitseireseadmete kohta teavet andma, veendumaks, et kõnealused seadmed vastavad täielikult teise poole nõudmistele käesolevate sätete järgimiseks. 13. Lepinguosalised lepivad kokku selles, et vajaduse korral võidakse nimetatud korda muuta, seda eriti juhul, kui laevadega seonduvalt peaks esinema süsteemitõrkeid või alatalitlust. Sellistest juhtumitest teavitavad asjaomased Komooride ametiasutused lipuriiki vähemalt 15 päeva enne muudatusi arutava koosoleku toimumist ette. 14. Igasuguste õigustülide korral, mille aluseks on käesolevate sätete tõlgendamine või rakendamine, üritavad lepinguosalised leida lahenduse Euroopa Liidu ja Komoori Liidu vahelise lepingu artiklis 9 kirjeldatud ühiskomitee tegevuse läbi. IV PEATÜKK – MEREMEESTE TÖÖLEVÕTMINE 1. Iga Euroopa Liidu laev võtab üheks püügireisiks Komooride vetes oma kuludega tööle vähemalt ühe vastavat kvalifikatsiooni omava kohaliku meremehe. 2. Laevaomanikud annavad omapoolse panuse täiendavate AKV riikide meremeeste kaasamiseks meeskonda. 3. Laevaomanikud valivad pädeva Komooride ametiasutuse esitatud nimekirjast välja laevale võetavad meremehed. 4. Laevaomanik või tema esindaja edastab pädevale Komooride ametiasutusele oma laevale tööle võetud kohalike meremeeste nimed, märkega nende tööülesannete kohta meeskonnas. 5. Euroopa Liidu laevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni. See hõlmab eelkõige ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tõhusat tunnustamist ning töö saamise ja kutsealale pääsemisega seotud diskrimineerimise kõrvaldamist. 6. Kohalike meremeeste töölepingud, mille koopia antakse allakirjutanutele, koostatakse laevaomanike esindaja(te) ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel, pidades nõu pädevate Komooride ametiasutustega. Lepingutega hõlmatakse meremeeste suhtes kohaldatav sotsiaalkindlustus, sealhulgas elukindlustus ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustus. 7. AKV riikide meremeeste töötasu maksavad laevaomanikud. Töötasud määratakse kindlaks laevaomanike või nende esindajate ja meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate kokkuleppe alusel. Samas ei või AKV riikide meremeeste tasustamistingimused olla halvemad kui laeva päritoluriigist värvatud meremeeste tasustamistingimused ning mitte mingil juhul ei tohi tasustamistingimused jääda alla ILO poolt kehtestatud normide. 8. Kõik Euroopa Liidu laevadele tööle võetavad meremehed peavad töölevõtmisele eelneval päeval esitlema end vastava laeva kaptenile. Kui meremees ei ilmu ettenähtud kuupäeval ja kellaajal laeva, langeb laevaomanikult automaatselt kohustus selle meremehe palkamiseks. 9. Kohalikku päritolu meremeeste mittepalkamise korral, välja arvatud eelmises punktis kirjeldatud juhtumil, on laevaomanik kohustatud tasuma iga Komooride vetes tegutsetud päeva eest 20 euro suuruse lõivu iga päeva ja iga laeva kohta. Nimetatud summa tuleb tasuda hiljemalt käesoleva lisa I peatüki 2. jao punktis 6 sätestatud tähtaja jooksul. 10. Summat kasutatakse kohalike meremeeste/kalameeste koolituseks ja see makstakse arvelduskontole, mille pädevad Komooride ametiasutused teatavaks teevad. V PEATÜKK – VAATLEJAD 1. Laevad, millel lubatakse käesoleva kokkuleppe alusel Komooride vetes kala püüda, võtavad alljärgnevalt esitatud korra kohaselt pardale Komooride kalanduse eest vastutava ametiasutuse määratud vaatlejaid. 1.1 Komooridel kalandusministeeriumi nõudmisel võtavad tuunipüügilaevad pardale ministeeriumi poolt nimetatud vaatleja, kelle eesmärgiks on teostada järelevalvet Komooride vetes teostatava püügi üle. 1.2 Komooride asjaomane ametiasutus koostab nimekirja laevadest, mis kohustuvad vaatlejaid pardale võtma, samuti koostatakse nimekiri vaatlejatest, keda laevadele määratakse. Nimekirju ajakohastatakse pidevalt. Nimekirjad esitatakse Euroopa Komisjonile kohe nende valmides ja seejärel esitatakse iga kolme kuu möödudes nimekirja võimalik uuendatud trükk. 1.3 Püügiloa väljastamisel või hiljemalt 15 päeva jooksul enne vaatleja pardalevõtmise kuupäeva edastab pädev Komooride ametiasutus asjaomastele laevaomanikele või nende esindajatele nende laeva pardale määratud vaatleja nime. 2. Vaatleja viibib pardal ühe püügireisi ajal. Sõltuvalt konkreetsele laevale ette nähtud püügireiside keskmisest kestusest võib pädevate Komooride ametiasutuste põhjendatud taotluse korral vaatleja pardaloleku aega siiski mitmele püügireisile pikendada. Komooride pädevad ametiasutused esitavad vastava taotluse asjaomasele laevale määratud vaatleja nime edastamisel. 3. Vaatleja pardalevõtmise tingimused lepitakse ühiselt laevaomaniku või tema esindaja ja Komooride ametiasutuste poolt kokku. 4. Vaatleja võetakse pardale laevaomaniku valitud sadamas esimese Komoori vetes toimuva püügireisi alguses vastavalt määratud laevade nimekirja teatavakstegemisele. 5. Asjaomased laevaomanikud teatavad kahe nädala jooksul 10-päevase etteteatamisega, millistel kuupäevadel ja millistes Komooride sadamates vaatlejad pardale võetakse. 6. Kui vaatleja võetakse pardale välisriigis, kannab laevaomanik vaatleja reisikulud. Kui laev, mille pardale on vaatleja võetud, lahkub Komooride vetest, tuleb võtta kõik meetmed tema kiireks tagasijõudmiseks Komooridele; kulud selleks kannab laevaomanik. 7. Kui vaatleja ei tule kokkulepitud ajaks kokkulepitud kohta ega saabu kohale kaheteistkümne tunni jooksul pärast kokkulepitud aega, vabastatakse laevaomanik automaatselt vaatleja pardalevõtmise kohustusest. 8. Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. Vaatleja: 8.1 jälgib laevade püügitegevust; 8.2 kontrollib püügiga tegelevate laevade asukohta; 8.3 märgib üles kasutatavad püügivahendid; 8.4 kontrollib Komooride vetes püügipäevikusse kantud püügiandmeid; 8.5 kontrollib kaaspüügi protsendimäära ja hindab vette tagasi lastud turustamiskõlblike kalaliikide, vähkide ja peajalgsete liikide koguseid; 8.6 edastab raadio teel kalapüügiandmed, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi kogused. 9. Laeva kapten teeb oma ametiseisundist tulenevalt kõik selleks, et tagada vaatlejale tema kohustuste täitmisel füüsiline ja moraalne turvalisus. 10 Vaatleja käsutuses peavad olema kõik kohustuste täitmiseks vajalikud seadmed. Kapten tagab talle juurdepääsu ülesannete täitmiseks vajalikele sidevahenditele, püügitegevusega otseselt seotud dokumentidele, kaasa arvatud püügipäevikule ja logiraamatule, samuti laeva sellistele osadele, mis lihtsustavad tema tööd. 11. Pardal olles peab vaatleja: 11.1 tegema kõik selleks, et tema pardalevõtmine või pardalolek ei segaks ega piiraks püügitegevust, 11.2 suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse ning tunnistama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsust. 12. Vaatlusperioodi lõpus ja enne laevalt lahkumist koostab vaatleja tegevusaruande ning edastab selle pädevatele Komooride ametiasutustele, koopia sellest saadab ta Euroopa Komisjonile. Vaatleja kirjutab tegevusaruandele alla laeva kapteni juuresolekul, kusjuures viimane võib sellesse lisada või lasta lisada mis tahes talle vajalikuna tunduvaid märkusi, mida ta seejärel oma allkirjaga kinnitab. Aruande koopia jäetakse teadusvaatleja laevalt lahkumisel kaptenile. 13. Iga laev tagab võimaluste piires vaatlejatele samaväärsed majutus- ja toitlustustingimused kui on laeva juhtkonnal; sellega seotud kulud kannab laevaomanik. 14. Vaatleja töötasu ja sotsiaalmaksu maksavad pädevad Komooride ametiasutused. VI PEATÜKK – KONTROLL Euroopa Liidu kalalaevad peavad kalapüügivahendite, nende tehniliste omaduste ja muude kalapüügiks rakendatavate tehniliste meetodite osas lähtuma India Ookeani Tuunikomisjoni (IOTC) määrustest ja soovitustest. 1. Laevade nimekiri 1.1 Euroopa Liit loob oma laevade nimekirja, millele on välja antud vastavalt käesoleva protokolli sätetele püügiluba. Nimekiri saadetakse kalanduse kontrollimise eest vastutavatele Komooride ametiasutustele vahetult pärast valmissaamist ning edaspidi iga kord, kui seda ajakohastatakse. 1.2 Euroopa Liidu laevu võib eelmises lõikes kirjeldatud nimekirja kanda kohe pärast käesoleva lisa I peatüki 2. jao punktis 3 osutatud lõivu tasumist kinnitava dokumendi saamist. Sellisel juhul võib laevaomanik taotleda ametlikku kinnitust kandva nimekirja koopiat, mida säilitatakse laeva pardal püügiloa asemel kuni ametliku püügiloa väljastamiseni. 2. Kontrollimenetlused 2.1 Komooride vetes kalapüügiga tegelevate Euroopa Liidu laevade kaptenid võimaldavad ja lihtsustavad igasuguste Komooridel kalandusvaldkonna järelevalvega ja kontrollimisega tegelevate ametnike pääsu pardale ja aitavad kaasa nende ametiülesannete täitmisele. 2.2. Kõnealused ametiisikud ei või pardal viibida kauem, kui on vaja nende ülesannete täitmiseks. 2.3. Iga kontrollimise ja ülevaatusega seonduvalt väljastatakse laeva kaptenile ülevaatuse protokoll. 2.4. Selleks et tagada kontrollprotseduuride sujuv ja turvaline kulg, minemata sealjuures vastuollu Komooride seadustega, peab kontrollreid olema teostatud Komooridel legaalseks tunnistatud ülevaatusplatvorme kasutades ja Komooridel ohvitseriseisuses toimivate tunnustatud inspektorite poolt. 2.5 Komooride sadamas ümberlaadivate või lossivate Euroopa Liidu laevade kaptenid võimaldavad Komoori inspektoritele kõnealuste tegevuste kontrollimist ja hõlbustavad seda. VII PEATÜKK – LAEVA PEATAMINE 1. Laeva peatamine 1.1 Asjaomased Komooride ametiasutused teavitavad Euroopa Komisjoni ja lipuriiki kõikidest Komooride vetes toimunud Euroopa laevade peatamistest ja sanktsioonidest maksimaalsest 24 töötunni jooksul. 1.2 Komisjonile edastatakse samal ajal lühike aruanne laeva peatamisega seotud asjaolude ja peatamise põhjuste kohta. 2. Peatamise protokoll 2.1 Laeva kapten kirjutab pädeva Komooride asutuse koostatud protokollile alla. 2.2 Antud allkiri ei piira kapteni õigusi ega võimalusi nõuete rikkumise süüdistust vaidlustada. 2.3 Kapten juhatab laeva Komooride ametiasutuste osutatud sadamasse. Kui on tegemist kergekujulise rikkumisega, võib Komooride pädev ametiasutus lubada peatatud laeval püügitegevust jätkata. 3. Laeva peatamise tõttu toimuv nõupidamine 3.1 Laeva kapteni, meeskonna, lasti ega varustuse suhtes ei võeta meetmeid enne (välja arvatud võimalikku rikkumist tõendava materjali kaitsemeetmed), kui on toimunud nõupidamine, mis korraldatakse ühe tööpäeva jooksul pärast eespool nimetatud teabe saamist ja millest võtavad osa Euroopa Komisjon, pädevad Komooride asutused ning soovi korral ka asjaomase liikmesriigi esindaja. 3.2 Koosolekul vahetavad lepinguosalised dokumente ja teavet, mis võimaldavad süüks pandud asjaolusid selgitada. Koosoleku tulemustest ja kõigist laeva peatamisega seotud meetmetest teatatakse laevaomanikule või tema esindajale. 4. Laeva peatamisele lahenduse leidmine 4.1 Enne kohtumenetluse alustamist üritatakse eeldatav rikkumine lahendada kokkuleppemenetluse abil. Kõnealune menetlus lõpetatakse hiljemalt kolm tööpäeva pärast laeva peatamist. 4.2 Kui rikkumine lahendatakse kokkuleppemenetluse teel, määratakse trahvi suurus Komooride õigusaktide alusel. See summa protokollitakse, allkirjastatakse ja saadetakse teadmiseks Euroopa Komisjonile ja lipuriigile. 4.3 Kui küsimuses ei saavutata kokkulepet ning see läheb lahendamisele pädevasse kohtusse, määratakse laevaomanikule pangatagatis pädevate Komooride ametiasutuste osutatud pangas, mille suuruse määramisel võetakse arvesse laeva peatamise kulusid, rikkumise toime pannud isikutele määratud trahvide suurust ning rikkumise heastamiseks kuluvaid summasid. 4.4 Pangatagatist ei tagastata enne kohtuprotsessi lõppemist. See tagastatakse laevaomanikule niipea, kui kohtumenetlus lõppeb süüdimõistva otsuseta. Kui kõnesolevad isikud mõistetakse süüdi, kuid neile määratakse esitatud pangatagatisest väiksem trahv, tagastavad pädevad Komooride asutused neile ülejäänud summa. 4.5 Laev vabastatakse ja meeskonnal lubatakse sadamast lahkuda: - kui kokkuleppest tulenevad kohustused on täidetud või - kui laevaomanik on maksnud eespool osutatud punktis 4.3 sätestatud pangatagatise ja kui see on pädevatele Komooride ametiasutustele vastuvõetav, kuni kohtuprotsessi lõppemiseni. Liited 1. Kalapüügiloa taotluse vorm 2. Seinerite pardapäevik 3. Triivõngejadaga püügilaevade pardapäevik 4. Piirkonda sisenemise ja sealt lahkumise aruande vorm 5. VMS-teadete edastamine Komooridele – asukohateade 1. liide VÄLISMAA KALALAEVA KALAPÜÜGILOA TAOTLUSE VORM Taotleja nimi: …………………………………………………………………………………………. Taotleja aadress: …………………………………………………………………………………………. Laeva prahtija nimi ja aadress, kui need erinevad eespool nimetatutest: …………………………………………………………………………………………. Komooridel asuva esindaja (voliniku) nimi ja aadress: …………………………………………………………………………………………. Laeva nimi: …………………………………………………………………………………………. Laeva tüüp: …………………………………………………………………………………………. Registreerimisriik: ………………………………………………………………………………………….. Sadam ja registreerimisnumber: ………………………………………………………………………………………….. Laeva pardatähis: ………………………………………………………………………………………….. Raadiokutsung ja -sagedus: ………………………………………………………………………………………….. Laeva pikkus: ………………………………………………………………………………………….. Laeva laius: ………………………………………………………………………………………….. Masina tüüp ja võimsus: ………………………………………………………………………………………….. Brutoregistertonnaaž: ………………………………………………………………………………………….. Netoregistertonnaaž: ………………………………………………………………………………………….. Minimaalne laevapere suurus: ………………………………………………………………………………………….. Püügiliik: ………………………………………………………………………………………….. Püütavad kalaliigid: ………………………………………………………………………………………….. Taotletav kehtivusaeg: ………………………………………………………………………………………….. Kinnitan oma allkirjaga ülaltoodud andmete õigsust. Kuupäev Allkiri 2. liide TUUNIPÜÜGISEINERITE PÜÜGILEHE NÄIDIS DEPART / SALIDA / DEPARTURE | ARRIVEE / LLEGADA / ARRIVAL | NAVIRE / BARCO / VESSEL | PATRON / PATRON / MASTER | FEUILLE | PORT / PUERTO / PORT DATE / FECHA / DATE HEURE / HORA / HOUR LOCH / CORREDERA / LOCH | PORT / PUERTO / PORT DATE / FECHA / DATE HEURE / HORA / HOUR LOCH / CORREDERA / LOCH | HOJA / SHEET N° | Teate algus | SR | O | Süsteemiga seotud teave – märgib teate algust | Saaja | AD | O | Sõnumiga seotud teave – saaja. Riigi ISO kolmekohaline Alpha 3 kood | Saatja | FS | O | Sõnumiga seotud teave – saatja. Riigi ISO kolmekohaline Alpha 3 kood | Sõnumi tüüp | TM | O | Sõnumiga seotud teave – teate tüüp „POS” | Raadiokutsung | RC | O | Laevaga seotud teave – laeva rahvusvaheline raadiokutsung | Lepingupoole laevastikuregistri sisenumber | IR | F | Laevaga seotud teave – lepingupoole universaalnumber (lipuriigi ISO-3-kood, millele järgneb number) | Väline registreerimisnumber | XR | F | Laevaga seotud teave – laeva lipul olev number | Lipuriik | FS | F | Lipuriigiga seotud teave | Laiuskraad | LA | O | Laeva asukohaga seotud teave – asukoht kraadides ja minutites N/S KKMM (WGS–84) | Pikkuskraad | LO | O | Laeva asukohaga seotud teave – asukoht kraadides ja minutites E/W KKKMM (WGS–84) | Kuupäev | DA | O | Laeva asukohaga seotud andmed – (UTC) asukoha registreerimine (AAAAKKPP) | Kellaaeg | TI | O | Laeva asukohaga seotud teave – (UTC) asukoha registreerimise kellaaeg (TTMM) | Teate lõpp | ER | O | Süsteemiga seotud teave – märgib teate lõppu | Märgistik: ISO 8859.1 Andmeedastuse struktuur on järgmine: - topeltkaldjoon (//) ja väljakood SR tähistavad teate algust; - topeltkaldjoon (//) ja väljakood tähistavad andmeelemendi algust; - kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi; - andmepaarid eraldatakse tühikuga; - väljakood ER ja topeltkaldjoon (//) lõpus tähistavad teate lõppu; - vabatahtlikud andmeelemendid tuleb esitada andmeelementide „teate algus” ja „teate lõpp” vahel. FINANTSSELGITUS ETTEPANEKU NIMETUS: Ettepanek uue protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Komoori Liidu vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline hüvitis) sõlmimist käsitleva nõukogu otsuse kohta. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK 11. Merendus- ja kalandus 1103. Rahvusvaheline kalandus ja mereõigus EELARVEREAD Eelarveread: 110301: Rahvusvahelised kalanduskokkulepped 11010404: Rahvusvahelised kalanduskokkulepped – Halduskorralduskulud Meetme kestus ja finantsmõju Euroopa Ühenduse ja Komooride Liidu vahelise kalandusalase partnerluslepingu protokolli kehtivus lõpeb 31. detsembril 2010. Uus protokoll kehtib kolm aastat, arvestatuna protokolli allkirjastamist ja ajutist kohaldamist käsitleva nõukogu otsuse jõustumisest pärast praeguse protokolli kehtivuse lõppemisest 31. detsembril 2010. Protokollis sätestatakse rahalise toetuse suurus ning Euroopa Liidu laevade suhtes kohaldatavad kalapüügi kategooriad ja kalapüüki käsitlevad tingimused Komooride püügipiirkonnas. ÜLEVAADE VAHENDITEST Rahalised vahendid Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest miljonites eurodes (viis kohta pärast koma) Kulu liik | Jao nr | 2011 | 2012 | 2013 | Kokku | Kulukohustuste assigneeringud | 8.1 | a | Vt joonealused märkused [8] ja [9] | 0,61525 | 0, 61525 | 0, 61525 | 1,84575 | Maksete assigneeringud | b | Vt joonealused märkused 8 ja 9 | 0,61525 | 0, 61525 | 0, 61525 | 1,84575 | Tehniline ja haldusabi - (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4 | c | 0,01920 | 0,01920 | 0,05920 | 0,09760 | Kulukohustuste assigneeringud | a+c | Vt joonealused märkused 8 ja 9 | 0,63445 | 0,63445 | 0,67450 | 1,94335 | Maksed | b+c | Vt joonealused märkused 8 ja 9 | 0,63445 | 0,63445 | 0,67450 | 1,94335 | Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 | d | 0,06710 | 0, 06710 | 0,06710 | 0,20130 | Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud | 8.2.6 | e | 0,02500 | 0,02500 | 0,02500 | 0,07500 | Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a+ c+ d+ e | Vt joonealused märkused 8 ja 9 | 0,72655 | 0,72655 | 0,76655 | 2,21965 | Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b+ c+ d+ e | Vt joonealused märkused 8 ja 9 | 0,72655 | 0,72655 | 0,76655 | 2,21965 | Kaasrahastamise andmed: kaasrahastamine puudub miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Kaasrahastav asutus | 2011 | 2012 | 2013 | Kokku | f | Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU | a + c + d + e + f | Vt joonealused märkused 8 ja 9 | 0,72655 | 0,72655 | 0,76655 | 2,21965 | Kooskõla finantsplaneeringuga X Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule. ( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine. ( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe [10] sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine). Finantsmõju tuludele X Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele. ( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine. NB! Kõik üksikasjad ja tähelepanekud, mis seonduvad tuludele avaldatava mõju arvutusmeetodiga, tuleb näidata eraldi lisas. miljonites eurodes (viis kohta pärast koma) Ennetav meede [Aasta n-1] | Eelarverida | Tulud | [Aasta n] | Eelarverida | Tulud | a) Tulud absoluutväärtuses | a) Tulud absoluutväärtuses | b) Tulude muutus | ( | b) Tulude muutus | (Kui mõju on seotud rohkem kui ühe eelarvereaga, täpsustage palun kõik seonduvad tulude eelarveread, lisades tabelile vajalikul arvul ridu.) Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutine personal ja koosseisuväline personal), vt täpsemalt punktist 8.2.1. Aastane vajadus | 2011 | 2012 | 2013 | Personal kokku | 0,85 | 0,85 | 0,85 | TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus Hetkel jõusolev Euroopa Ühenduse ja Komooride Liidu vaheline kalandusleping lõppeb 31. detsembril 2010. Uus protokoll peaks katma ajavahemiku 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2013, tingimusel et protokolli ajutist kohaldamist sätestava nõukogu otsuse vastuvõtmise menetlus, mis käivitati paralleelselt käesoleva menetlusega, lõppeb enne 31. detsembrit 2010. Uue protokolli põhieesmärk on tugevdada ELi ja Komooride vahelist koostööd, täpsemalt edendada jätkusuutlikku ning kalavarusid mõistlikult kasutava kalanduspoliitika juurutamist Komooride püügipiirkonnas. Uue protokolli põhiosised on järgmised. - Kalapüügivõimalused. võrdlustonnaaž on 4 850 tonni. Kalapüügiloa saavad 45 tuunipüügiseinerit ja 25 triivõngejadaga kalapüügilaeva. Load jaotuvad järgmiselt (võttes aluseks vana protokolli jaotuse, liikmesriikide taotlused ja püügikvoodid läbi aegade liikmesriigiti ja kategooria kaupa): ( tuunipüügiseinerid: Prantsusmaa 22, Hispaania 22, Itaalia 1 ( triivõngejadaga kalapüügilaevad: Hispaania 12, Portugal 5, Prantsusmaa 8 - Aastase rahalise toetuse suurus: 615 250 eurot - Laevaomanike poolt makstavad tasud ja ettemaksed [11] : 35 eurot Komooride püügipiirkonnas püütud tonni kohta. Tuunipüügiseineri aastane tasu on 3 700 eurot ja triivõngejadaga kalapüügilaeva aastane tasu on 2 200 eurot. Euroopa Liidu meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoime Uue protokolli seisukohast tähendaks ELi mittesekkumine seda, et asemele tuleksid eraõiguslikud lepingud, mis ei taga vähimalgi määral jätkusuutlikku püüki. Samuti loodab Euroopa Liit, et selle protokolliga jätkavad Komoorid tõhusat koostööd ELiga piirkondlikes foorumites nagu India Ookeani Tuunikomisjoniga (IOTC), South-West Indian Ocean Fisheries Commission (SWIOFC) ja Southern Indian Ocean Fisheries Agreement (SIOFA), reguleerimaks kalandust avamerel India ookeani lõunaosas. Protokollijärgsed finantsvahendid võimaldaks ka Komooridel konsolideerida ja suurendada nende aktiivset osalemist piirkondliku kalandusjärelevalve kavas Edela-India ookeanis, mida rahastab MARE peadirektoraat ja viib ellu India ookeani komisjon. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames Läbirääkimiste pidamine ja kalanduskokkulepete sõlmimine kolmandate riikidega vastavad üldisele eesmärgile säilitada ja kaitsta Euroopa Liidu kalalaevade traditsioonilist kalapüüki, sh ookeanilaevastiku kalapüüki ning arendada suhteid partnerluse vaimus, et soodustada kalavarude jätkusuutlikku kasutamist Euroopa Liidu vetest väljaspool, võttes samas arvesse kõiki keskkonna-, sotsiaal- ja majandusküsimusi. Tegevuspõhise juhtimise kontekstis kasutatakse lepingu täitmise tagamiseks järgmiste näitajate jälgimist: ( kalapüügivõimaluste kasutamise taseme jälgimine; ( püügiandmete ja lepingu kaubandusliku väärtusega seotud andmete kogumine ja analüüs; ( tööhõive parandamine ja lisandväärtus ELis; ( ELi turu stabiliseerumise toetamine; ( panus vaesuse vähendamise peamiste eesmärkide täitmisse Komooridel, sealhulgas panustamine tööhõivesse ja infrastruktuuride arendamisse ja toetus riigieelarvele; ( tehniliste kohtumiste ja ühiskomiteede hulk. Rakendusmeetod (soovituslik) X Tsentraliseeritud haldamine X Otse, haldajaks on komisjoni JÄRELEVALVE JA HINDAMINE Järelevalvekord Komisjon (MARE peadirektoraat, koostöös Mauritiusel, Seišellidel ja Komooridel asuva Euroopa Liidu delegatsiooniga) tagab protokolli elluviimise korrapärase järelevalve, eriti seoses ettevõtjatepoolse täitmise ja püügiandmetega. Hindamine Aastatel 2005 kuni 2010 rakendunud protokolli hinnati põhjalikult. Sõltumatute konsultantide konsortsiumi kaasabil valmis hindamine mais 2010 ning selle alusel käivitati uue protokolli läbirääkimised. Eelhindamine Hinnang viitas mitmetele punktidele, mis kajastasid ELi huve. - Kalandusleping Komooridega võib, arvestades Euroopa Liidu kalalaevastiku vajadusi, aidata toetada ELi tuunitööstuse elujõulisust India ookeanis. - Lepingu protokoll omab positiivset mõju Euroopa filiaalide elujõulisusele, pakkudes lepingust sõltuvale Euroopa Liidu kalalaevastikule ja filiaalidele stabiilset õiguslikku keskkonda ja keskpikka tegevusperspektiivi. Komooride huvidest protokolli raames tõi hinnang esile järgmised tegurid. - Kalandusleping aitab tugevdada kalandussektori institutsioonilist suutlikkust, edendades teadusalast tegevust, seiret, kontrolli ja järelevalvet (SKJ), omades samas positiivset mõju ka väikesemahulise kalapüügi kujunemisele ja jätkusuutlikkusele. - Kalanduslepingul on suur mõju ka riigi eelarve ja poliitika stabiliseerimisele. Lisaks püütud kalakoguste otsesele kaubanduslikele väärtusele asjaomaste laevade jaoks peaks lepingust tulenema ka muud kasu, mis on loetletud alljärgnevalt: - garanteeritud töökohtade hulk kalalaevadel; - tööhõivet suurendav mõju. Töökohti tekib juurde sadamates, sadama kalahallides, töötlemistehastes, laevatehastes, teenuseid pakkuvates ettevõtetes jne; - nende tööhõivevõimaluste loomine aladel, kus see muidu võimalikuks ei osutu; - panus kala tarnimisse ELi. - ELi sekkumise lisandväärtus Mõlemaid pooli siduva raamistiku loonud lepingu olemasolu ELiga tagab kalavarude õige majandamise, mis ei ole alati kindel erasektoriga sõlmitud lepinguteraamistiku korral. Lisaks loob kalandusleping uusi töökohti nii EList kui ka kolmandatest riikidest pärit meremeestele. Muuhulgas lisab kalandusleping olulisel määral vahendeid Komooride kalanduspoliitikasse. Tänu kalanduslepingule paranevad ka seire, kontrolli ja järelevalve tagamisega seonduvad tegevused. - Ohud ja alternatiivsed võimalused Kalanduslepingu protokolli kehtestamisega kaasnevad ka mõned ohud, nagu näiteks asjaolu, et kalanduspoliitika edendamiseks mõeldud finantsvahendid ei leia sihtotstarbelist rakendust (puudulik projektijuhtimine). Selliste riskide maandamiseks on planeeritud püsiva dialoogi käivitamine projekti valdkondliku poliitika elluviimise jälgimiseks. Lepingu majandusliku väärtuse ja ELi rahaline toetuse eelhindamine Protokollijärgse rahalise toetuse suurus ajavahemikul 2011 kuni 2013 on 615 250 eurot aastas. See summa moodustub ühelt poolt osast, mille alusel võimaldatakse ELi päritolu alustele ligipääsu õigus Komooride vetesse, mille suurus on 315 250 eurot aastas ning vastab 4 850 tonni kala püügile aastas, teiselt poolt kalandussektori arenguks mõeldud toest, mille suurus on 300 000 eurot aastas. Eelmise protokolli rahaline toetus suurusega 390 000 eurot aastas võimaldas ainult püügiõiguse. Seda summat valdkonna arendamiseks ei kasutatud. Seega tähendab kalandussektori toetamiseks mõeldud täiendavate vahendite lisamine uue protokolli kohase rahalise hüvitise kogumahu küllaltki märkimisväärset suurenemist võrreldes eelmise protokolliga. Täiendavate vahendite eraldamine on vajalik Komoori Liidu vajaduste rahuldamiseks, millega saab läbi kalavarude haldamise ja valdkonna laitmatu juhtimise võimalikuks jätkusuutliku ning säästva kalanduspoliitika elluviimine. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid) Hindamisaruandest[12] selgub, et lepingul on positiivne mõju tuunipüügiseinerite tegevusele, kuid vaid väga piiratud mõju triivõngejadaga kalapüügilaevade tegevusele. Lepingu panus Euroopa Liidu kalalaevastiku tegevuse kindlustamisel tuunikalasektoris on väga oluline, olgugi et püüki on võimalik teostada vaid mõned kuud aastas. Uue lepingu puhul arvestatakse neid soovitusi, võimaldades püügilubade väljastamist eranditult vaid tuunikala püüdvatele kalalaevadele. Komooride valitsuse määratud kalanduspoliitika elluviimise raames algatatud ettevõtmiste finantseerimiseks mõeldud rahaline toetus on mitmeaastasele valdkondliku programmi aluseks projekti finantseerimise läbi. Projektide kavandamine toimub läbi tõhusa ja pideva dialoogi osapoolte vahel. Edasise hindamise tingimused ja sagedus Mais 2010 lõpuleviidud uuringu (vt punktid 6.2.1 ja 6.2.3) jätkamiseks ja selleks, et tagada piirkonnas jätkusuutlik kalapüük, teostatakse tulevikus enne protokolli iga uuendamist selle mõju hindamine ja analüüs majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnamõjude uuringute tulemustele toetudes. Järelhindamine toimub punktis 5.3 nimetatud näitajate analüüsi põhjal. PETTUSEVASTASED MEETMED ELi poolt käesoleva lepingu raames eraldatava rahalise toetuse kasutamine on ainuisikuliselt asjaomase kolmanda riigi vastutusel. Samas on komisjon võtnud eesmärgiks pideva poliitilise dialoogi algatamise ning koostöö, mis võimaldaks parandada lepinguga reguleeritavaid valdkondi ja tugevdada ELi osalust varude jätkusuutlikus majandamises. Kõik komisjoni poolt kalanduslepingu raames tehtavad maksed toimuvad eranditult järgides komisjonipoolseid finantsiliste ja eelarveliste toimingute teostamise reegleid ja protseduure. See võimaldab eelkõige selgitada täpselt välja kolmandate riikide arvelduskontod, kuhu rahaline toetus makstakse. ANDMED VAHENDITE KOHTA Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) 2011 | 2012 | 2013 | KOKKU | Meede 1 | Meede 2 | 2011 | 2012 | 2013 | Ametnikud või ajutised töötajad[14] (11 01 01) | A*/AD | 0,25 | 0,25 | 0,25 | B*, C*/AST | 0,3 | 0,3 | 0,3 | Art 11 01 02 kohaselt rahastatav personal[15] | Art 11 01 04 04 kohaselt rahastatav muu personal[16] | 0,3 | 0,3 | 0,3 | KOKKU | 0,85 | 0,85 | 0,85 | Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus - Läbirääkija abistamine kalanduslepingute ettevalmistamisel ja pidamisel: - osalemine kolmandate riikidega kalanduslepingu sõlmimiseks peetavatel läbirääkimistel; - hindamisraporti projektide ja läbirääkimiste strateegia ettevalmistamine volinikule; - komisjoni seisukoha esindamine ja kaitsmine nõukogu väliskalanduse töörühmas; - osalemine liikmesriikide kompromissläbirääkimistel lepingu lõpliku kuju osas. - Lepingute elluviimise järelevalve: - kalanduslepingute elluviimise kontrolli korraldamine; - kulukohustuste ja rahalise toetuse maksete, samuti täiendava eritoetuse maksete ettevalmistamine ja kontrollimine; - lepingute elluviimise aruandluse korrapärane teostamine; - lepingute hindamine: teaduslikud ja tehnilised aspektid; - määruse eelnõuprojektide ja nõukogu otsuste ettevalmistamine, samuti lepingu teksti redigeerimine; - vastuvõtmise korra algatamine ja järelevalve. - Tehniline tugi: - komisjoni seisukohtade ettevalmistamine osalemisel ühiskomiteedes. - Institutsioonidevahelised suhted: - komisjoni esindamine läbirääkimiste käigus nõukogu, Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide ees; - vastuste kirjutamine Euroopa Parlamendis esitatavatele suulistele ja kirjalikele küsimustele. - Teenistustevaheline konsulteerimine ja koordineerimine: - koostöö tagamine teiste peadirektoraatidega lepingute läbirääkimisi ja lepingute järelevalvet puudutavates küsimustes; - teenistustevahelistele päringutele vastamine ja konsulteerimise korraldamine. - Hindamine: - mõjude hindamise protsessis osalemine; - saavutatud eesmärkide ja hindamiskriteeriumide analüüsimine. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal) (Rohkem kui ühe allika nimetamisel märkige palun ametikohtade arv, mis on omavahel seotud). X Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud ( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud ( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus ( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused) ( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (11 01 04/05 – Halduskorralduskulud) Eurodes Eelarverida 11010404 (number ja nimetus) | 2011 | 2012 | 2013 | KOKKU | 1. Tehniline ja haldusabi (sh sellega seonduvad personalikulud) | Täitevasutused[17] | Muu tehniline ja haldusabi | sise-[18] | 19 200 | 19 200 | 19 200 | 57 600 | välis-[19] | 40 000 | 40 000 | Tehniline ja haldusabi kokku | 19 200 | 19 200 | 59 200 | 97 600 | 8.2.5 Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud Eurodes Ametikoha liik | 2011 | 2012 | 2013 | KOKKU | Ametnikud ja ajutised teenistujad (11 01 01) | 67 100 | 67 100 | 67 100 | 201 300 | Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) | (Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 67 100 | 67 100 | 67 100 | 201 300 | Arvestus – Ametnikud ja ajutised teenistujad Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1. - 1 AD = 122 000 EUR*0,25 = 30 500 EUR 1 AST = 122 000 EUR*0,15 = 18 300 EUR 1 AST = 122 000 EUR*0,15 = 18 300 EUR Vahekokkuvõte: 67 100 EUR (0,0671 miljonit eurot aastas) [Mauritiusel asuva ELi delegatsiooni lepingulise töötajaga seotud kulud, st 64 000 eurot * 0,3 = 19 200 eurot, on märgitud punktis 8.2.4, kuna tegemist on võrdlussummas sisalduvate kuludega.] Kokku: 86 300 eurot aastas (0,0863 miljonit eurot aastas) Arvestus – art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal Täpsema teabe saamiseks vt punkt 8.2.1 8.2.6 Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud Eurodes 2011 | 2012 | 2013 | KOKKU | 11 01 02 11 01 – Lähetused | 15 000 | 15 000 | 15 000 | 45 000 | 11 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | 10 000 | 10 000 | 10 000 | 30 000 | XX 01 02 11 03 – Komiteed[20] | XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid | XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid | 2. Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) | 3. Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) | Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | 25 000 | 25 000 | 25 000 | 75 000 | [1] Otsus nr 9180/10, 10. mai 2010. [2] ELT C, …, lk. [3] ELT C, …, lk. [4] Nõukogu määrus (EÜ) nr 1563/2006, 6. oktoober 2006, ELT L 290, 20.10.2006. [5] ELT C, …, lk. [6] Protokolli tekst, samuti selle allkirjastamise otsus avaldati ELT-s … [7] Protokolli jõustumise kuupäeva avaldab Euroopa Liidu Teatajas nõukogu peasekretariaat. [8] Rahaline toetus sisaldab: a) aastast toetust, mis avab ligipääsu Komooride majandusvööndile, 315 520 eurot, mis vastab 4 850 tonni suurusele võrdlustonnaažile aastas ja b) eritoetust suuruses 300 000 eurot aastas Komooride kalandussektorit reguleeriva poliitika elluviimiseks. Kui Euroopa Liidu laevade kogupüük Komooride vetes ületab 4 850 tonni suurust võrdlustonnaaži aastas, suurendatakse aastast toetust 65 euro võrra iga lisanduva väljapüütud tonni kohta. Samas ei või see summa ületada 630 500 eurot aastas. [9] Vastavalt protokollile on kirjeldatud kalandusvõimalusi võimalik ühisel otsusel kohandada juhul, kui IOTC soovitused ja resolutsioonid toetavad seisukohta, et kõnealune kahandamine on vajalik Komooride kalavarude jätkusuutliku majandamise tagamiseks. Samas ei saa rahalist hüvitist suurendada rohkem, kui selleks on eelarvelisi võimalusi eraldatud. [10] Vaadake institutsioonidevahelise kokkuleppe punkte 19 ja 24. [11] Laevaomanike poolt makstavad ettemaksed ja tasud ei mõjuta ELi eelarvet. [12] Protokolli 2005 kuni 2010 järelhindamine ja tulevase protokolli eelhindamine. [13] Nii nagu seda on kirjeldatud lõikes 5.3. [14] Mille kulud ei ole vahenditesse arvatud. [15] Mille kulud ei ole vahenditesse arvatud. [16] Mille kulud sisalduvad vahendites. [17] Viidata tuleb konkreetsetele asjaomas(t)e täitevasutus(t)ega finantsselgitustele. [18] Mauritiusel asuva ELi delegatsiooni lepingulise töötajaga seotud kulud, mida rahastatakse eelarverea 11010404 raames. [19] Protokolli eelhindamisega seotud kulud, vt punkt 6.2.4. [20] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.