Ühinemisprotsessi tõhustamine – Lääne-Balkani riikide usutavad väljavaated saada ELi liikmeks

I)Sissejuhatus

Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on pärast 2000. aasta Feira ja 2003. aasta Thessaloníki tippkohtumist pidevalt väljendanud oma üksmeelset toetust Lääne-Balkani riikide väljavaadetele saada ELi liikmeks. 2019. aasta juuni üldasjade nõukogu järeldustes kinnitas nõukogu taas „oma pühendumust laienemisele, mis on endiselt üks Euroopa Liidu olulisemaid poliitikavaldkondi, kooskõlas Euroopa Ülemkogu poolt 14.–15. detsembril 2006 heaks kiidetud uuendatud laienemiskonsensusega ja pärast seda vastu võetud nõukogu järeldustega.“ Nõukogu istungil 2019. aasta novembris oldi üksmeelel, et oleks kasulik uurida, kui tulemuslikud oleksid ühinemisläbirääkimised.

Lääne-Balkani riikide kindel ja saavutustel põhinev väljavaade saada ELi täisliikmeks on liidu enda poliitilistes, julgeolekualastes ja majanduslikes huvides. Ajal, mil seisame silmitsi üha suuremate üleilmsete probleemide ja eriarvamustega, on ELi liikmesus varasemast suurem geostrateegiline investeering stabiilsesse, tugevasse ja ühtsesse Euroopasse. ELiga ühinemise reaalne väljavaade on piirkonnas peamine muudatuste tegemise ajend ja stiimul ning suurendaks seega ka meie kollektiivset turvalisust ja heaolu. See on oluline vahend, et edendada demokraatiat, õigusriigi põhimõtet ja põhiõiguste järgimist, mis kujutavad endast ka majandusliku integratsiooni tõukejõude ning on kesksel kohal piirkondliku leppimise ja stabiilsuse toetamisel. Selle poliitika jätkamine ja tugevdamine on seega vältimatu, et säilitada ELi usaldatavus, edu ja mõju nii piirkonnas kui ka kaugemal – ja seda eelkõige ajal, mil on suurenenud geopoliitiline konkurents.

Siiski on selge, et kogu ühinemisprotsess peab muutuma veelgi tulemuslikumaks ja selle elluviimist tuleb parandada. Poliitika strateegiline suund ei muutu, kuid edaspidi peab poliitika olema kohapeal palju tõhusam.

Hoolimata toimunud uuendustest, nagu uus lähenemisviis õigusriigi põhimõttele, keskendumine põhiküsimustele ja komisjoni 2018. aasta Lääne-Balkani riikide strateegia kohastele edusammudele, peab protsess suutma riikides paremini kõrvaldada struktuursed puudused, eelkõige põhiküsimuste valdkonnas.

Sidusrühmade usalduse suurendamine ning ühinemisprotsessi tõhustamine ja tulemuslikumaks muutmine on väga tähtsal kohal. Protsess peab muutuma prognoositavamaks ja usaldusväärsemaks – põhinema objektiivsetel kriteeriumidel ning rangetel positiivsetel ja negatiivsetel tingimustel ja seda peab olema võimalik tagasi pöörata – ning samuti dünaamilisemaks ja seda tuleb poliitiliselt kindlamini juhtida.

Käesolevas teatises esitatakse komisjoni konkreetsed ettepanekud kogu ühinemisprotsessi tugevdamiseks. Nende üldine eesmärk on suurendada usutavust ja poolte usaldust ning aidata saavutada paremaid tulemusi kohapeal. Kavandatavad muudatused on võimalik teha praeguses läbirääkimisraamistikus ja tagada nii piirkonnas võrdsed võimalused. See tähendab, et Serbia ja Montenegroga peetavate läbirääkimiste raamistikku ei muudeta, vaid kavandatavad muudatused lisatakse nende kahe riigi nõusolekul praegustesse raamistikesse.

Euroopa Liidu peamine eesmärk Lääne-Balkani riikidega tehtavas koostöös on nende ettevalmistamine liidu liikmesuse kõikide nõuete järgimiseks. See hõlmab toetust põhilistele demokraatlikele, õigusriiki edendavatele ja majanduslikele reformidele ning Euroopa põhiväärtuste omaksvõtmisele. Nii edendatakse kindlat ja kiiret majanduskasvu ja sotsiaalset lähenemist.

Selleks et ühinemisprotsess kulgeks veelgi tõhusamalt, on oluline strateegiline kommunikatsioon. Sellel on tähtis roll, sest nii parandatakse piirkonnas teadlikkust tihedama integratsiooni ja reformidega kaasnevatest võimalustest ning võideldakse kolmandate riikide kahjuliku mõjuga. Ka riigid ise peavad tegema usaldusväärsemaid jõupingutusi. Nende ametiasutuste avalikku sihikindlat poliitikat, mis on suunatud ELiga ühinemise strateegilise eesmärgi saavutamisele, hinnatakse põhjalikumalt aastaaruannetes.

See poliitiline lähenemisviis on seega tulevikku suunatud tegevuskava nurgakivi. Tegevuskavaga toetatakse Lääne-Balkani riikide üleminekut toimivale turumajandusele, et nad suudaksid täielikult integreeruda ELi ühtse turuga, luua töökohti ja ettevõtlusvõimalusi, parandada ettevõtlus- ja investeerimiskliimat, edendada õigusriigi põhimõtet ja peatada ajude äravoolu piirkonnast. Need reformid on olulised Balkani riikide majanduse stimuleerimiseks ja riikide sidumiseks ELi turuga, kiirendades vajalikku lähenemist ELile. Eelkõige kavatseb komisjon kaaluda, kuidas meelitada ligi investeeringuid, edendada sotsiaal-majanduslikku integratsiooni ja õigusriigi põhimõtet, hõlbustada pääsu ELi ühtsele turule, tugevdada ühenduvust ning kasutada ära rohelise majanduse võimalused. Komisjon kavatseb esitada teemat käsitleva teatise enne 2020. aasta mais toimuvat Zagrebi tippkohtumist.

II)Ühinemisprotsessile uue hoo andmine

a)Suurem usutavus

Selleks et mõlemal poolel taastuks usaldus ühinemisprotsessi vastu ja oleks võimalik saavutada parimaid tulemusi, peab protsess põhinema kindlal vastastikusel usaldusel ja mõlema poole selgel pühendumusel.

See tähendab, et Lääne-Balkani riikide juhid peavad saavutama usaldusväärsemaid tulemusi, et täita lubadus viia ellu nõutavad põhjalikud reformid õigusriigi, korruptsioonivastase võitluse, majanduse ning demokraatlike institutsioonide ja avaliku halduse nõuetekohase toimimise tagamise, aga ka välispoliitika ühtlustamise valdkonnas. ELi liikmesriikide ja kodanike mured on õigustatud ja neile tuleb kinnitada, et nimetatud riikidel on selge poliitiline tahe, mille tõenduseks on struktuursed, reaalsed reformid. Lääne-Balkani riikide juhid peavad samuti tegema suuremaid jõupingutusi, et parandada piirkondlikku koostööd ja heanaaberlikke suhteid, millega kaasnevad stabiilsus ja kodanike heaolu ning antakse ELile kinnitust selle kohta, et piirkonnas tegeletakse minevikuprobleemide lahendamisega.