EUROOPA KOMISJON Brüssel,18.5.2022 COM(2022) 236 final KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE Tegevuskava energiaturul sekkumiseks lühikeses perspektiivis ja elektrituru korralduse täiustamiseks pikas perspektiivis













































1.Sissejuhatus Viimastel kuudel on elektrihinnad Euroopas kiiresti tõusnud ja need on jõudnud palju kõrgemale tasemele kui viimastel kümnenditel. See dünaamika on lahutamatult seotud gaasi kõrge hinnaga, mis omakorda tõstab nõudluse rahuldamiseks sageli vajaminevatest gaasiküttel töötavatest elektrijaamadest toodetud elektri hinda. Hinnad hakkasid kiiresti tõusma eelmisel suvel, kui maailmamajandus pärast COVID-19 piirangute leevendamist taastus. Pärast seda on Venemaa sissetung Ukrainasse seda olukorda veelgi süvendanud. Energia on kodumajapidamiste ja tööstuse jaoks esmatähtis kaup. Seetõttu on vaja võtta selgeid poliitikameetmeid. Samal ajal näitab praegune kriis, kui oluline on saavutada Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärgid ja vähendada sõltuvust fossiilkütustest, eelkõige imporditud gaasist. Kõigi nende meetmete puhul tuleb silmas pidada pikaajalist eesmärki saavutada kliimaneutraalsus ja vältida sõltuvuse tekkimist. Kõrgetel gaasi- ja elektrihindadel võib olla märkimisväärne negatiivne sotsiaalne, jaotuslik ja tööhõivealane mõju. Gaasi- ja elektrihindade tõusul on eriti suur mõju vähekaitstud ja madala sissetulekuga leibkondadele ja see mõjutab nende eelarvet negatiivselt. Komisjoni poolt 2021. aasta oktoobris esitatud meetmepaketi eesmärk oli võimaldada koordineeritud lähenemisviisi kasutamist, et kaitsta kõige rohkem ohustatud tarbijaid ning kehtestada keskpika perioodi meetmed vähese CO2 heitega ja vastupidava energiasüsteemi loomiseks . 8. märtsil 2022 avaldatud teatises kava „REPowerEU“ kohta esitati rida meetmeid, et tugevdada meetmepaketti, millega reageerida energiahindade tõusule. Komisjon kohustus uurima kõiki võimalikke erakorralisi meetmeid, et piirata gaasihindade ülekanduvat mõju elektrihindadele, ning hindama võimalikke meetmeid elektrituru korralduse optimeerimiseks. Venemaa sissetung Ukrainasse on teravalt meelde tuletanud mõju, mida Euroopa strateegiline sõltuvus kolmandatest riikidest imporditavatest fossiilkütustest (gaas, nafta ja süsi) võib avaldada liidu energiaturgudele ja varustuskindlusele. Komisjoni teatel leppisid ELi juhid 10.–11. märtsil Versailles’s kokku, et Euroopa sõltuvus Venemaa energiaimpordist kaotatakse järk-järgult niipea kui võimalik, ning kutsusid komisjoni üles esitama märtsi lõpuks kava, et tagada järgmisel talvehooajal varustuskindlus ja taskukohased energiahinnad. 23. märtsil adresseeris komisjon Euroopa Ülemkogule ja teistele Euroopa institutsioonidele teatise lühiajaliste erakorraliste võimaluste kohta kõrgete energiahindadega tegelemiseks. Euroopa Ülemkogu tegi 24.–25. märtsil 2022 komisjonile ülesandeks võtta kiiresti ühendust energiavaldkonna sidusrühmadega ning arutada, kas ja kuidas komisjoni kavandatud lühiajalised võimalused aitaksid vähendada gaasi hinda ja selle ülekanduvat mõju elektriturgudele. Samuti kutsus Euroopa Ülemkogu komisjoni üles „esitama ettepanekuid, milles käsitletakse tõhusalt ülemäära kõrgete elektrihindade probleemi, säilitades samas ühtse turu terviklikkuse ja võrdsed võimalused, roheülemineku stiimulid ja energiavarustuskindluse ning vältides ebaproportsionaalseid eelarvekulusid“. Käesoleva teatise eesmärk on: ·teha ettepanekuid selliste täiendavate lühiajaliste meetmete kohta, mis lähevad kaugemale meetmepaketist, mida EL või liikmesriigid saavad võtta gaasi- ja elektrisektoris, et tõhusalt vähendada püsivalt kõrgete energiahindade mõju tarbijatele ja ettevõtjatele; ·teha kindlaks võimalikud meetmed Venemaa gaasitarnete katkemise korral; ·töötada välja edasised sammud Euroopa elektrituru toimimise optimeerimiseks, et see peaks paremini vastu tulevasele hinnavolatiilsusele ja võimaldaks lõimida tulevast vähese CO2 heitega energiasüsteemi, arvestades taastuvate energiaallikate osakaalu suurenemist elektritootmises. 2.Turuootused 2021. aastal saavutasid gaasi- ja elektrihinnad rekordtaseme ja jõudsid absoluutsesse tippu 2022. aasta märtsi esimestel nädalatel pärast Venemaa tungimist Ukrainasse. Gaasihinnad, mis olid pikka aega alla 30 EUR/MWh, tõusid hiljuti tasemele umbes 100 EUR/MWh ning on mõnikord olnud lühiajaliselt isegi üle 200 EUR/MWh. Sellest tulenevalt on ka elektrienergia hulgihinnad samas ajavahemikus kõvasti tõusnud, kuna ELi elektriturgudel mõjutavad hindu sageli gaasielektrijaamad. Näiteks Saksamaa elektrihinnad, mis on pikka aega olnud alla 75 EUR/MWh, on sel aastal olnud keskmiselt 180 EUR/MWh ning on mõnikord jõudnud rohkem kui 400 EUR/MWh. Turuosalised eeldavad, et energiahinnad jäävad kogu 2022. aasta vältel ja 2024.–2025. aastani kõrgeks, kuigi mitte nii kõrgeks. Praegu eeldatakse, et gaasihinnad on järgmise talve lõpuni ligikaudu 100 EUR/MWh ja jäävad lähitulevikus märkimisväärselt kõrgemaks kui pikaajaline keskmine, kusjuures eeldatavad elektrihinnad muutuvad neile vastavalt. See prognoos võtab arvesse turu ebakindlust, mis on tingitud praegustest geopoliitilistest pingetest ja sõjast Ukrainas. Kui Venemaa gaasitarned ELi lähinädalatel või -kuudel katkevad veelgi, võib see uuesti kaasa tuua gaasihindade tõusu.

Lühikeses perspektiivis toob Venemaa maagaasi impordist sõltuvuse järkjärguline kaotamine kaasa nõudluse ja pakkumise tingimuste kohandamise ning hindade volatiilsuse. Hinnad jäävad kõrgeks, kuna mitmekesistamine avaldab survet hinnatõusuks. Samal ajal peaksid taastuvate energiaallikate kiirendatud arendamine ja märkimisväärsed energiasäästu/tarbimiskaja meetmed, mis on esitatud kavas „REPowerEU“, aitama seda mõju leevendada ja aitama kaasa elektrihindade alandamisele keskpikas perspektiivis. Allikas: järgmise päeva lepingute ja forvardlepingute TTFi hinnad – S&P Global Platts. 3.Lühiajalised sekkumismeetmed Märtsis toimunud Euroopa Ülemkogult saadud volituse alusel viis komisjon läbi sihipärase konsulteerimise ja kogus kokku mitmesuguste energeetikavaldkonna sidusrühmade seisukohad võimalike lühiajaliste sekkumismeetmete kohta. Eelkõige korraldas komisjon 26. aprillil sihtotstarbelise sidusrühmadega konsultatsiooni, kus osalesid turuosalised, valitsusvälised organisatsioonid, võrguettevõtjad, Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ACER) ning riiklikud reguleerivad asutused, mõttekojad ja teadlased (üksikasjalikum teave on esitatud lisas). Konsultatsiooni käigus rõhutati, et põhipunktide osas valitseb suur üksmeel. Esiteks toetati lühiajaliste ajutiste meetmete kavandamist, et vältida soovimatuid tagajärgi varustuskindlusele, CO2 heite vähendamisele ja Euroopa energiaturu terviklikkusele. Sidusrühmad väljendasid tugevat eelistust meetmepaketi võimalikult laialdasele rakendamisele, pöörates erilist tähelepanu meetmetele, mis on otseselt suunatud kodutarbijatele ja ettevõtjatele. Teiseks ilmnes konsultatsiooni käigus, et ollakse mures selliste võimalike oluliste moonutuste pärast, mis tulenevad otseselt hulgimüügituru toimimist mõjutavatest sekkumistest. Energeetikavaldkonna sidusrühmad leiavad, et praegune hinnakujundus tagab ressursside tõhusa kasutamise, alustades kõige odavamast ja kõige vähem saastavast tootmisest, mis muutub ressursside nappuse tõttu üha olulisemaks. Sidusrühmad kartsid ka seda, et hinnakujundusse sekkumine võib suurendada gaasinõudlust ELis, õõnestades energiasüsteemi ümberkujundamist ja Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamist, ning seada ohtu ELi varustuskindluse. Lühiajalised hinnasekkumised võivad kaotada turuosaliste huvi maandada tulevaste kõrgete hindade riski. Euroopa energiaturud on tugevalt lõimitud. Liikmesriigid tuginevad nendele hästi toimivatele ja omavahel ühendatud turgudele, et tagada oma varustuskindlus ja vähendada süsteemi üldkulusid. ACERi hinnangul on lõimitud elektriturust saadav keskmine aastane kasu Euroopa tarbijate jaoks ligikaudu 34 miljardit eurot aastas . Selline sotsiaalne heaolu on eriti oluline kriisiaegadel, kuna see toob tarbijatele märkimisväärset kokkuhoidu. ACERi andmetel vastab enam kui kolmandik Euroopa piiriülesest elektrikaubandusest 2021. aastal saadud kogutulust 2021. aasta viimasele kvartalile, mil elektrihinnad olid kõrgeimad. Sidusrühmad rõhutasid, et igasugune sekkumine energiaturgudel peab säilitama siseturu kesksed alused, nimelt ressursside tõhusa jaotamise ja varustuskindluse tagamise kaubanduse ja solidaarsuse kaudu. Seega märkisid sidusrühmad, et kui kaalutakse hinnasekkumist hulgimüügiturul, hoolimata nende meetmete märkimisväärsetest puudustest ja jättes kõrvale praeguse õigusraamistiku, eelistavad nad gaasiturgudele sekkumist elektriturgudele sekkumise asemel. Sidusrühmad rõhutasid, et selliste sekkumiste kaalumisel on turu ja eelkõige veeldatud maagaasi turu globaalse olemuse tõttu oluline hoolikalt hinnata nende võimalikku mõju liidu gaasitarnetele, ning tuua välja selged ajalised piirangud selliste sekkumiste kavandamiseks ajutiste meetmetena. Oma 29. aprillil 2022 avaldatud lõpparuandes vaatles ACER ka mitmesuguseid praeguses hädaolukorras kaalutavaid erakorralisi meetmeid ja võimalikke struktuurimeetmeid, et maandada elektritarbijate riske seoses võimalike pikaajaliselt kõrgete energiahindade perioodidega tulevikus, ning hoiatas praeguses kriisiolukorras hulgimüügituru otseste sekkumiste moonutava mõju eest. Elektri- ja gaasisektoris esineb liikmesriikides märkimisväärseid erinevusi tulenevalt nende majanduslikust olukorrast, energiaturu ja kulude struktuurist, tootmise struktuurist ja ühendatuse tasemest ning geograafilisest asukohast, mis on saanud Venemaa sõja tõttu Ukrainas lisatähenduse. Kõige sobivamad kriisile reageerimise strateegiad on liikmesriigiti väga erinevad ning neis tuleb arvesse võtta erinevat olukorda riiklikul ja kohalikul tasandil. Komisjon kutsub liikmesriike üles jätkama meetmepaketi meetmete rakendamist, kuna need kujutavad endast esimest ja kõige olulisemat tegevussuunda kriisiga tegelemiseks kriisist juba niigi enim mõjutatud tarbijate tasandil. Kooskõlas meetmepaketis esitatud meetmetega võiksid liikmesriigid sel määral, mil nad seda veel teinud ei ole, pakkuda ajaliselt piiratud kompensatsioonimeetmeid ja otsetoetusi energiaostuvõimetutele lõpptarbijatele, sealhulgas riskirühmadele. Elektrinõudluse vähenemisel oleks ka selge hindu alandav mõju. Liikmesriigid peaksid stimuleerima nõudluse vähendamist kooskõlas ELi energiasäästu kavas kavandatud meetmetega. Pikaajalised elektriostulepingud võivad samuti aidata tagada teatavate tarbijakategooriate jaoks stabiilsed hinnad. Lisaks meetmepaketi meetmetele, mida jätkuvalt kohaldatakse, paneb komisjon allpool ette gaasi- ja elektriturgude täiendavaid lühiajalisi sekkumisi. Kõiki neid täiendavaid ajutisi meetmeid saab pikendada ka järgmiseks küttehooajaks. a)Gaasituru sekkumised kriisi põhjustega tegelemiseks

Praeguse kriisi algpõhjuseks on kõrged gaasihinnad, mis on tingitud nõudluse suurenemisest pärast COVID-19 pandeemiat ja ebakindlusest, mille põhjustas Venemaa sissetung Ukrainasse. Võttes arvesse gaasi endiselt olulist rolli elektritootmises, aitab kõrgete gaasihindade vähendamise võimaluste leidmine tegeleda ka elektriturgudele avalduvate tagajärgede ning nende sotsiaalsete ja tööhõivealaste mõjudega. Nii ELi-sisese kui ka -välise pakkumise suurendamisel on selles osas märkimisväärne mõju. Komisjon ja liikmesriigid lõid hiljuti ELi energiaplatvormi, mis aitab tagada õiglaste hindadega energiavarustuse ning vähendada ELi sõltuvust Venemaa gaasist ja selle lõpuks järk-järgult kaotada. Platvorm hakkab vabatahtlikkuse alusel koondama gaasinõudlust ELis, et saada usaldusväärseid tarneid ülemaailmsetelt turgudelt ja leevendada hinnamõju. See omakorda aitab tagada hoiustatava gaasi piisava taseme. Samal ajal tuleb vältida liikmesriikide konkureerimist samade tarnete pärast, tagades, et kolmandad riigid kohaldavad eri liikmesriikide suhtes samu tingimusi. Selleks et leevendada kõrgete hindade mõju tarbijatele, võivad liikmesriigid praeguses olukorras maagaasi jaemüügihindade reguleerimist laiendada. See on eriti oluline juhul, kui gaasil on küttes ja tööstuses kasutatava lähteainena eriline roll . Selliste tariifidega hõlmatud koguseid tuleks piirata, et mitte ületada asjaomaste tarbijate varasema gaasitarbimise mahtu. Erakorralised likviidsustoetusmeetmed aitavad leevendada nende kaupadega kauplejate ja energiaettevõtjate olukorda, kelle tuletisinstrumentide portfelli tagatisnõuded on praegu turu märkimisväärse volatiilsuse tõttu suured. Kui need sekkumised sisaldavad riigiabi, peavad need toimuma täielikus kooskõlas vastavate sätetega. Need peavad olema piiratud, proportsionaalsed ja läbipaistvad ning suunatud, et vältida liigseid moonutusi. Liikmesriigid võivad sihtotstarbeliste meetmete võtmiseks kasutada riigiabi ajutist kriisiraamistikku. Peale selle ei tohiks need meetmed õõnestada Venemaa suhtes kehtestatud sanktsioonide korda. Euroopa gaasibörsid (nt TTF) on viimasel ajal sageli täheldanud päeva jooksul kauplemisel äärmiselt suurt volatiilsust. Selleks et lahendada võimalike spekulatiivsete sammude tõttu hinnakujundusele avalduva võimaliku moonutava mõjuga seotud küsimused, on võimalik vaadata selle lühiajalise volatiilsuse suhtes kohaldatavad piirangud nende börside sisemistes kauplemiseeskirjades läbi. b)Valmistumine Venemaa gaasitarnete täielikuks katkemiseks Kuigi eelmised sekkumised on kujundatud püsivalt kõrgete hindadega toimetulekuks, võib Venemaa gaasitarnete ootamatu ulatusliku või isegi täieliku katkemise korral osutuda vajalikuks võtta teistsuguseid meetmeid. Varustuskindluse šoki leevendamiseks on ELil olemas vahendid, nagu varustuskindluse määruse alusel välja töötatud riiklikud solidaarsusmehhanismid ja hädaolukorra lahendamise kavad koos riiklike ja piirkondlike meetmetega, tugevdatud piirkondliku koostööga varustuskindluse valdkonnas ning korrapärase teabevahetusega liikmesriikide ja komisjoni vahel gaasi koordineerimisrühmas. Määrusega ette nähtud solidaarsuskokkulepped ja solidaarsusmehhanism on samuti osa kehtivatest varustuskindluse eeskirjadest. Need solidaarsusmehhanismid peaksid siiski käivituma riikliku varustuskindluse hädaolukorras. Täiendavate gaasikatkestuste korral, mis mõjutavad samal ajal korraga mitut liikmesriiki, võib olla vaja võtta täiendavaid meetmeid. Olemasolevaid vahendeid oleks kasulik täiendada kooskõlastatud lähenemisviisiga, et teha kindlaks esmatähtsad tarbijad, kes ei ole veel olemasoleva õigusraamistiku ja hädaolukorra lahendamise kavade alusel kaitstud. Komisjon teeb ettepaneku kehtestada sellega seoses ühised põhimõtted, et valmistuda võimalikeks laiemateks katkestusteks, mille puhul gaasiturud ei vii enam optimaalselt kokku pakkumist ja nõudlust ning võivad jätta teatava olulise osa nõudlusest täitmata. See võib nõuda gaasinõudluse vähendamist isegi liikmesriikides, keda see vähem otse mõjutab, et tagada esmatähtsate funktsioonide või sektorite varustamine rohkem mõjutatud liikmesriikides. Hinnata tuleks seda, mil määral on vaja õigusakte muuta, et tagada selles osas ühtlustatud lähenemisviis. Sellega seoses kutsub komisjon liikmesriike üles kiirendama valmisolekumeetmete vastuvõtmist Venemaa gaasitarnete võimaliku katkemise puhuks. Selline sekkumine võib tuua kaasa vajaduse kehtestada samal ajal gaasi jaoks administratiivselt reguleeritav hind, näiteks Euroopa tarbijatele ja ettevõtjatele tarnitava maagaasi maksimaalne reguleeritud hind (ELi hinnalagi), et katta liidu väljakuulutatud hädaolukorra perioodi. Selline hinnasekkumine toimuks üksnes kogu ELi hõlmava hädaolukorra ajal. Üks võimalus oleks piirata hindade kujunemist sellise katkestuse ajal, piirates hinda Euroopa gaasibörsidel, kuid selliseid hinnalagesid saab üldiselt kehtestada erinevatel viisidel ja sellist sekkumist saab kasutada gaasi väärtusahela eri tasanditel. Sellise ELi hinnalae kehtestamise eeliseks oleks suurte katkestuste korral piirata tarbijate, ettevõtjate ja esmatähtsate teenuste osutajate jaoks katkestuste kahjulikku mõju eelnevalt kindlaksmääratud tasemeni. Siiski tuleks tagada, et sellise hinnalae kehtestamine ei halvendaks ELi suutlikkust meelitada ligi torujuhtmeid pidi tehtavaid ja veeldatud maagaasi tarneid alternatiivsetelt tarnijatelt, mis on äärmiselt olulised olukorras, kus alternatiivsete tarnekanalite kättesaadavuse vähenemine või piiramine hädaolukorras tooks kaasa veelgi suurema tarnenappuse. Selline hinnalagi piiraks automaatselt ka gaasi hinnast tuleneva nõudluse vähendamise potentsiaali, avaldades seega negatiivset mõju pakkumise ja nõudluse tasakaalule. Hüvitamise korral ja kui sellega ei kaasne tarbimise märkimisväärset piiramist, võib seda liiki sekkumise puhul tekkida vajadus rahastada märkimisväärseid summasid. c)Sekkumised elektriturul Kui eespool nimetatud meetmed sekkuvad gaasiturul, mis on kõrge hinnaprobleemi algpõhjus, on ka täiendavaid meetmeid, mida saab kohaldada elektrienergia hulgimüügiturul, võttes arvesse riiklikke ja kohalikke olusid.

·Esiteks kaalub komisjon kooskõlas teatisega „Varustuskindlus ja taskukohased energiahinnad: võimalused koheste meetmete võtmiseks ja järgmiseks talveks valmistumiseks“, kas meetmed, mille eesmärk on kõrvaldada praeguses kriisis tekkinud teatavate baaskoormuselektri tootjate väiksematest piirkuludest tulenev tulu, oleksid põhjendatud. See tulu aitaks rahastada sihipäraseid ja ajutisi meetmeid, millega toetataks vähekaitstud leibkondi, eelkõige kütteostuvõimetuse ohus olevaid leibkondi ja ettevõtjaid. Need meetmed peaksid olema mittediskrimineerivad ja kavandatud kooskõlas kava „REPowerEU“ käsitleva teatise 2. lisas esitatud suunistega. Võttes aga arvesse elektrihindade prognoose järgnevateks kuudeks ja vajadust säilitada tarbijate olukorda leevendavad meetmed pikemaks ajaks, leiab komisjon, et neid meetmeid saab pikendada ka pärast 30. juunit 2022, et need hõlmaksid järgmist küttehooaega. ·Teiseks on lisaks kava „REPowerEU“ käsitleva teatise 1. lisas juba esitatud, jätkuvalt kohaldatavatele meetmetele aktsepteeritav reguleeritud jaehindade ajutine laiendamine ka väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. Selline laiendamine peaks olema hõlmatud koguse põhjal piiratud, et see ei põhjustaks tarbimise suurenemist. ·Kolmandaks kaaluvad mõned liikmesriigid ajutisi riiklikke meetmeid elektri tootmiseks kasutatava gaasi kulude subsideerimiseks (nt elektri tootmiseks kasutatava gaasi võrdlushinna kehtestamine), et alandada hindu elektriturul. Sellised meetmed tuleks kavandada viisil, mis on kooskõlas ELi aluslepingutega, eelkõige piiriülese ekspordi piirangute puudumise osas, valdkondlike õigusaktide ja riigiabi eeskirjadega, ning neist tuleks teatada komisjonile heakskiidu saamiseks. Komisjon märgib, et sõltuvalt nende ülesehitusest võivad sellised meetmed kaasa tuua märkimisväärseid kulusid. Need meetmed peaksid olema ajaliselt rangelt piiratud ja kohandatud piirkondadele, kus ühendusvõimsus on väga piiratud, gaasi mõju hinnakujundusele suur ja kus tarbijad on eriti tundlikud elektrienergia hulgimüügihindade suhtes. Samuti tuleks meetmetega vältida nende turuosaliste karistamist, kes kindlustasid oma elektrienergia forvardlepingutega. Liikmesriike, kes otsustavad sellised meetmed kehtestada, kutsutakse muu hulgas üles konsulteerima mõjutatud naabrite ja sidusrühmadega ning tegema kindlaks sekkumisest tuleneva täiendava gaasitarbimise ja suurenenud CO2 heite ja seda jälgima. ·Pakkumispiirkondade vahelised suurenenud kaubavood, mis on tingitud hinnaerinevuste suurenemisest selliste piirkondade vahel, võivad kaasa tuua ülekoormuse kasutamise eest saadud tulu märkimisväärse suurenemise. Seda nn võimsusjaotustulu tuleb esmajärjekorras kasutada võrgu läbilaskevõime tagamiseks. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib sellist tulu erandkorras kasutada selleks, et rahastada erakorralisi meetmeid, mis on suunatud tarbijatele, eelkõige vähekaitstud leibkondadele, kütteostuvõimetuse ohus olevatele inimestele ning ettevõtjatele, kes on reguleerivate asutuste kontrolli all. Selleks et tarbimiskaja kasutamist võimalikult palju kiirendada, kutsub komisjon üles rakendama tõhusalt ja kiiresti elektridirektiivi, eelkõige aktiivseid tarbijaid ja tarbimiskaja toetavaid sätteid. Komisjon on juba alustanud arutelusid liikmesriikidega, et ühiselt käsitleda selle rakendamisprotsessiga seotud probleeme. 4.Tulevikukindel elektrituru korraldus a.Euroopa Ülemkogu järeldused ja ACERi aruanne Euroopa Ülemkogu kutsus komisjoni üles esitama elektrituru korraldusega seotud vajalikke algatusi, võttes arvesse 29. aprillil 2022 avaldatud ACERi lõpparuannet. ACERi aruandes jõuti järeldusele, et Euroopa tarbijad saavad Euroopa elektrituru korralduse aluspõhimõtetest märkimisväärset kasu, ning selles kutsuti liikmesriike üles rakendama kiiresti kõiki menetluses olevaid tururegulatsioone ja -eeskirju. Samal ajal tuuakse aruandes välja mitu viisi, kuidas praegust turukorraldust saaks täiendada ja parandada, et see oleks tulevikukindel ja suudaks lõimida täielikult CO2 heite vabu elektrienergia allikaid. ACER teeb kindlaks mitmed eesseisvad probleemid, eelkõige vajaduse kiirendada investeerimist taastuvenergia tootmisse, et tagada vähese CO2 heitega energia pakkumine ja tarbimiskaja ajal, mil muutuvatest taastuvenergiaallikatest ei ole võimalik energiat toota, et lahendada suureneva hinnavolatiilsuse probleem ja suurendada energiasüsteemi paindlikkust. Nende probleemide lahendamiseks tegi ACER kindlaks mitu võimalust. Esiteks aitaksid konkurentsivõimelised pikaajalised turud riskide vastu kindlustada. Siiski on nende praegune likviidsus enamikul turgudel väike (ostu- või müügipakkumisi on vähe) ja pakutavad tooted on piiratud (mõnel turul kuni kaks-kolm aastat ette, välja arvatud taastuvenergia ostulepingud). Teiseks aitaksid vajalike investeeringute tagamisele kaasa muud vahendid, nagu taastuvate energiaallikate või muude paindlike ressursside, sealhulgas tarbimiskaja ja salvestamise toetuskavad. Ettevõtjate sõlmitavaid energia ostulepinguid saaks edendada ja hõlbustada, avades need lisaks vertikaalselt integreeritud ettevõtetele ka muudele väiksematele turuosalistele, võimaldades piiriüleseid lepinguid ja töötades finantstagatiste jaoks vajaduse korral kooskõlas riigiabi eeskirjadega välja riiklikud toetuskavad, et vähendada vastaspoole riski. Neid avaliku sektori toetusi ja kaubanduslikke vahendeid saaks kombineerida. Kolmandaks toetaks investeerimisotsuste tõhustatud koordineerimine, sealhulgas liikmesriikidevaheline piiriülene koordineerimine, liidu eesmärkide saavutamist. Turgude suurem lõimimine (kõigi elektriturgude puhul) on igal juhul kasulik võimalus tugevdada veelgi koordineerimist ELi tasandil ja saada rohkem kasu. b.Võimalikud turureformid

Komisjon tegi ACERi aruande järelduste ja sidusrühmadega toimunud teabevahetuse põhjal kindlaks rea küsimusi, mida tuleks täiendavalt analüüsida, et teha kindlaks, kas on vaja võtta vajalikke seadusandlikke meetmeid või anda liikmesriikidele suuniseid, et optimeerida elektrituru korralduse toimimist. Küsimused on seotud selliste probleemidega nagu: ·lõpptarbijate kaitsmine ja taskukohase elektrienergia tarnimine nii lühikeses kui ka pikas perspektiivis; ·elektrituru ja -süsteemi vastupidavuse tagamine, eelkõige selleks, et lõimida suurt hulka eri taastuvaid energiaallikaid ja detsentraliseeritumat tootmisstruktuuri; ning ·Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamine. Selle protsessi käigus käsitletakse järgmisi valdkondi. Elekter kui vähekaitstud tarbijate põhiõigus Liidu õigusaktides tunnistatakse, et piisav küte, jahutus ja valgustus ning seadmete käitamiseks vajalik energia on esmatähtsad teenused. Euroopa sotsiaalõiguste samba kohaselt kuulub energia nende esmatähtsate teenuste hulka, millele igaühel on õigus saada juurdepääs. Arvestades enneolematult kõrgeid elektrihindu, suureneb kütteostuvõimetute inimeste arv tõenäoliselt ning isegi nende inimeste, kes ei klassifitseeru kütteostuvõimetuteks, elatustase võib langeda. Nagu teatati energiahindu käsitlevas oktoobrikuu teatises, on komisjon loonud vähekaitstud tarbijate ja energiaostuvõimetute tarbijate koordineerimisrühma, kus liikmesriigid on juba vahetanud parimaid tavasid selle kohta, kuidas tarbijaid praeguses olukorras toetada ja kaitsta. Elektrituru korraldus võiks hõlmata viise, kuidas tagada kõigile kodanikele juurdepääs vajalikule energiale, sealhulgas tagada, et teatavatel tarbijatel oleks juurdepääs minimaalsele elektrinõudluse tasemele mõistliku hinnaga, olenemata olukorrast elektriturgudel. Tarbijate kaitsmine kõrgete hindade ja liigse volatiilsuse eest Üks viis elektrihindade tulevase tõusu riski maandamiseks on riskimaandus. Kõige lihtsam viis riski maandamiseks on sõlmida kindlaksmääratud hinnaga tarneleping. ELis on välja kujunenud turud, kus on võimalik kaubelda elektrienergiaga forvardtarnetega. Mõnel nendest turgudest ei ole siiski piisavalt likviidsust, nimelt pikemaajaliste lepingute puhul, mistõttu võib olla vaja regulatiivset sekkumist, et parandada forvardtarnete turu likviidsust. Praegune kriis on näidanud, kui kasulikud on turupõhised vahendid tarbijate kaitsmiseks hinnariskide eest. Need vahendid hõlmavad tavaliselt tootjapoolset lepingulist lubadust teha elektrienergia teatavatele tarbijakategooriatele kättesaadavaks eelnevalt kindlaksmääratud tingimustel, kui tavapärane turuhind langeb teatavale tasemele. Seega pakuvad need lepingulist kindlustust hinnariski vastu. Nagu igat liiki kindlustuse puhul, on hinnariski vähendamine sellistes skeemides loomulikult kulukas. Mõned liikmesriigid on juba kasutanud seda liiki lepinguid osana võimsuse tagamise mehhanismidest, mida nad kasutavad elektrivarustuskindluse tagamiseks. Sellega seoses viidatakse nendele lepingutele kui varustuskindluse tagamise võimalustele. Teadlased pakkusid hiljuti välja alternatiivse lepingu, mida nimetatakse taskukohasuse tagamise võimalusteks, mille eesmärk on kaitsta tarbijaid mitte lühiajaliste hinnatõusude, vaid pigem püsivalt kõrgete hindade eest. Pärast elektri hulgihindade kiiret tõusu läksid mõned tarnijad pankrotti ega suutnud täita oma tarnekohustusi. See tähendas, et kliendid pidid lühikese etteteatamisega valima uued tarnijad ja sageli said nad pidada läbirääkimisi üksnes vähem soodsatel tingimustel. Tarnijatele esitatavad nõuded osa oma tarnekohustuste maandamiseks ja muud regulatiivsed nõuded, mis aitavad tarnijatel olla tulevaste kriiside suhtes piisavalt vastupidavad, võivad olla asjakohased tagamaks, et tarbijad saavad toetuda oma tarnijatele ega maksa elektrienergia tarnimise eest rohkem, kui nad algselt kokku leppisid. Samuti võiks nõuda, et tarnijatel oleks portfellis fikseeritud hinnaga pakkumisi sarnaselt olemasolevate nõuetega pakkuda klientidele dünaamilisi lepinguid. Kindlasse ja vähese CO2 heitega tootmisse tehtavate investeeringute tagamine Pikaajalise varustuskindluse ja investoritele kindluse tagamiseks tuleb täiendavalt hinnata, kas võimsuse tagamise mehhanismid peavad muutuma elektrisüsteemi pikaajaliseks osaks ja mida see tähendaks nende elektriturule lõimimise seisukohast. Need mehhanismid tuleks kavandada selleks, et tagada investeeringud kindlasse taastuvenergia ja vähese CO2 heitega tootmisvõimsusse, mis on kooskõlas liidu kliimaeesmärkidega. Sellised reservvõimsuse mehhanismid võiksid hõlmata ka mõningaid eespool nimetatud lepingulise taskukohasuse mehhanisme. Kriis on näidanud ka seda, et kui tootmist toetatakse riigi tasandil, nagu taastuvenergia puhul, tuleb toetus kavandada nii, et oleks tagatud investeeringud, vältides samal ajal investorite liigset tulu perioodidel, mil turuhinnad on kõrged. Selle eesmärgi saavutamiseks on mõnes liikmesriigis kasutatud kahesuunalisi hinnavahelepinguid, mille alusel ettevõtja saab lisatoetust, kui turuhinnad on madalad, ja tagastab selle, kui need on kõrged. Hästi läbimõeldud hinnavahelepingud võivad aidata muuta elektrihinna kujunemise maagaasi hinnast sõltumatumaks ning võib olla kasulik kasutada seda mudelit kui vaikimisi mudelit uute taastuvenergia investeeringute ja muude elektritootmisse (nt tuumaenergia tootmine) tehtavate avaliku sektori investeeringute puhul. Tarbimiskaja ja paindlikkuse suurendamine tipphindade alandamiseks

Rohkem paindlikkust võimaldavad ressursid või taristu, nagu tarbimiskaja ja hoiustamine, võimaldavad tarbijatel reageerida hindadele, tarbida ületootmise korral rohkem ja vähendada oma tarbimist tarnenappuse korral. See vähendab üldkulusid ja võimaldab neil hallata oma kulusid ning aitab tõhusalt lõimida muutlike taastuvenergiaallikate suurt osakaalu. Investeeringuid sellistesse paindlikesse tehnoloogiatesse, sealhulgas arukate võrkude kasutuselevõttu kooskõlas elektridirektiiviga, saaks rahastada liidu vahenditest ning need aitaksid vähendada vajadust traditsioonilisemate võimsusmehhanismide järele, millega sageli rahastatakse gaasil või muul fossiilkütusel põhinevat tootmist. Energiavaldkonna digipöörde tegevuskavas, mis kavatsetakse vastu võtta septembris, pakutakse välja meetmed andmevahetuse ja koostalitluse parandamiseks ning tarbijatele suunatud digitaalsete vahendite väljatöötamise toetamiseks. See lihtsustab tarbijate jaoks paindlikkuse väärtustamist, näiteks saavad nad reageerida hinnasignaalidele või viia oma tarbimise vastavusse oma kodus (nt katusele paigaldatud päikesepaneelide abil) toodetava energiaga. Samuti teeb komisjon ettepaneku kiirendada tarbimiskaja käsitleva uue võrgueeskirja väljatöötamist ja vastuvõtmist. Tarbijate suurema mõjuvõimu kaudu on oluline edendada ka kollektiivseid ja individuaalseid omatarbimise süsteeme, nagu on rõhutatud ELi päikeseenergia strateegias, et suurendada lähiaastatel päikeseenergia tootmist ELis. Elektri- ja gaasitaristu Investeeringud elektritaristusse on siseturu toimimiseks üliolulised. Piiriülest võimsust tuleks suurendada piirkondades, kus see on vajalik, et võimaldada elektrienergia vaba liikumist liikmesriikide vahel. Tundub, et paljude liikmesriikide riikliku õigusraamistikuga ei ole ette nähtud sõnaselgeid stiimuleid elektri- ja gaasitaristus uuenduslike lahenduste kasutuselevõtuks ega nende tunnustamiseks. See on probleem eriti juhul, kui uuenduslikest lähenemisviisidest saadav kasu on ebakindel. Lisaks paistab, et paljude liikmesriikide riiklikud õigusraamistikud takistavad uuenduste tegemist elektri- ja gaasitaristu valdkonnas. Näiteks ei sisalda need alati innovatsiooniga seotud erisätteid või need on kavandatud nii, et tegevuskuludel põhinevate lahenduste asemel eelistatakse kapitalikuludel põhinevaid lahendusi, ka ei soodustata õigusraamistikuga ülekandevõrguettevõtjate investeeringuid, kuna projekti riski tajutakse olevat suur, ja nähakse ette ranged karistused tähtaegadest mittekinnipidamise eest. Liikmesriigid peaksid need innovatsiooni tõkked kõrvaldama ja töötama selle asemel välja innovatsioonile suunatud õigusraamistikud, vältides samal ajal investeerimist fossiilkütustel põhinevatesse kasutuskõlbmatutesse varadesse. Kulude ja juhuslike tulude vähendamine asukohapõhise hinnakujunduse kaudu Veel üks ACERi tuvastatud probleem on vajadus pöörata rohkem tähelepanu asukohasignaalidele Euroopa turukorralduses. See tähendab, et erinevates kohtades kehtestatakse eri turuhinnad, mis kajastavad kohaliku tasandi pakkumise ja nõudluse tasakaalu ja ülekandevõimsuse kättesaadavust. 2019. aasta uuringus tehti kindlaks, et asukohapõhise hinnakujunduse kehtestamine Euroopas aitaks kulusid kokku hoida 4 %. Mida rohkem taastuvate energiaallikate osakaal energiaallikate jaotuses suureneb, seda olulisem on eeldatavasti see kasu. 2020. aasta uuringus prognoositakse, et asukohapõhiste hindade puudumisel suurenevad süsteemi kulud 2040. aastal 10 %. Täiendavalt analüüsitakse asukohapõhiste hinnasignaalide tugevdamise mehhanismide võimalikku mõju. Turujärelevalve ja läbipaistvus Määrus (EL) nr 1227/2011 hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta (energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse määrus) kavandati rohkem kui kümme aastat tagasi eesmärgiga tagada tarbijate ja teiste turuosaliste kindlustunne elektri- ja gaasiturgude terviklikkuse suhtes, pakkumise ja nõudluse õiglase ja konkurentsil põhineva vastasmõju peegeldumine hindades ning vältida kasumi teenimist turu kuritarvitamiselt. Kuigi puuduvad tõendid, et praeguse kriisi oleks põhjustanud turu kuritarvitamine, on ajakohase ja kindla raamistiku tagamine sellise kuritarvitamise eest kaitsmiseks väga oluline kõrgete hindade ja turu volatiilsuse perioodidel. Energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse raamistiku võiks läbi vaadata, et uurida võimalusi turu kuritarvitamise riskide tõhusamaks leevendamiseks turu suurema läbipaistvuse, turuandmete parema kvaliteedi ja kogumise ning eeskirjade täitmise parema tagamise kaudu ELi tasandil. 5.Järeldus Komisjon kutsub Euroopa Ülemkogu üles kiitma heaks käesolevas teatises kavandatud lühiajalised meetmed kõrgete hindadega seotud probleemidega tegelemiseks. Samuti kutsub komisjon kooskõlas [viide üldteatisele] üles liikmesriike kiirendama valmisolekumeetmeid Venemaa gaasitarnete võimaliku edasise katkestuse korral. Lühiajalisest perspektiivist kaugemale vaadates leiab komisjon, et ACERi aruande ja selle sidusrühmadega konsulteerimise põhjal on elektrituru praegune korraldus tõhus, et tagada hästi lõimitud turg, mis võimaldab Euroopal saada ühtsest energiaturust kogu majanduslikku kasu, tagades varustuskindluse ja toetades CO2 heite vähendamise protsessi. Komisjon kutsub liikmesriike üles tagama elektriturgu käsitlevate õigusaktide täieliku rakendamise eelkõige selleks, et tagada kulusid kajastavad tariifid ja takistuste kõrvaldamine paindlike ressursside kasutamiseks, mis võimaldab lõimida eri taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrit ning suurendada võrgu paindlikkust, et hõlbustada energiasüsteemi lõimimist. Komisjon rõhutab vajadust kiirendada kava „REPowerEU“ rakendamist, et hoogustada Venemaa gaasi järkjärgulist kasutuselt kõrvaldamist ja investeerida vastupidavasse energiasüsteemi. Komisjon jätkab liikmesriikide toetamist reformide ja investeeringute ettevalmistamisel ja rakendamisel, et järk-järgult kaotada sõltuvus fossiilkütuste impordist Venemaalt, muu hulgas tehnilise toe instrumendi kaudu. Siiski on valdkondi, kus on vaja kohandada ELi elektrituru korraldust, et võtta arvesse tulevast energiamaastikku ja energiatootmise jaotust, uusi kujunemisjärgus tehnoloogiaid, geopoliitilist arengut ning praegusest kriisist saadud õppetunde. Sellised kohandused peaksid aitama optimeerida elektrituru korralduse toimimist ja muutma selle paremini sobivaks, et edendada elektrisektori CO2 heite kulutõhusat vähendamist, pakkuda tarbijatele taskukohaseid hindu ja suurendada sektori võimet seista vastu hindade kõikumisele. Käesolevas teatises on välja toodud rida küsimusi, mille puhul need kohandused tunduvad olevat õigustatud. Sellele eeltööle tuginedes algatab komisjon mõju hindamise protsessi ning teeb koostööd liikmesriikide, paljude eri sidusrühmade ja riiklike reguleerivate asutustega, et kohandada elektrituru korraldust ja vajaduse korral seda käsitlevat õigusraamistikku.