ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 16.11.2005 
KOM(2005) 582 lõplik 
  
KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE 
DELEGATSIOONI AVAMINE VALGEVENES 
 
ET 2   ET KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE 
DELEGATSIOONI AVAMINE VALGEVENES 
1. S ISSEJUHATUS JA PÕHJENDUS  
Partnerlus- ja koostöölepingu läbirääkimis ed lõppesid Euroopa Liidu ja Valgevene 
vahel 1995. aastal. Ent nii partnerlus- ja koostöölepingu kui  ka vahelepingu 
sõlmimine ja ratifitseerimine on külmut atud alates 1997. aastast pärast seda, kui 
kehtestati riigivõim, millel puudub demokr aatlik kontroll ja tasakaal ning millega 
kaasneb sõltumatu ajakirjanduse, poliitilise opositsi ooni ja samuti 
kodanikuühiskonna suurenev tõkestamine. 
Oma 22.–23. novembri 2004. aasta järeldustes määratles üldasjade ja välissuhete 
nõukogu ELi jaoks Valgevene suhtes  kahesuguse lähenemisviisi: 
i) poliitiliste kontaktide piirangud: üldasjade ja vä lissuhete nõukogu rõhutas, et 
ELi ja Valgevene vahelised kahe poolsed ministri te kontaktid „luuakse üksnes 
eesistujariigi, peasekretäri / kõrge esindaja, komisjoni ja eesistujakolmiku 
kaudu“ ; 
ii) sidemed kodanikuühiskonna ja Valgev ene elanikkonnaga üldiselt ning nende 
abistamine: „Ühenduse ja liikmesriikide ab iprogrammidega toetatakse 
elanikkonda ja demokratiseerimist, eel kõige humanitaar-, piirkondliku ja 
piiriülese koostöö kaudu ning projektide kaudu, millega toetatakse otseselt või kaudselt demokratiseerimist ja demokraatlikke jõude Valgevenes."  
Üldasjade ja välissuhete nõukogu toonitas lisa ks, „et Valgevenel on Euroopa Liidu 
vahetu naabrina võimalus olla Eur oopa Liidu aktiivne partner Euroopa 
naabruspoliitika raames. Nõukogu kutsub pr esident Lukašenkot ja tema valitsust 
muutma oma praegust poliitikat ning al ustama põhjalikke demokraatlikke ja 
majanduslikke reforme, et lähendada riiki Euroopa ühist ele väärtustele.“ 
Euroopa naabruspoliitika hõlmab Valgev enet, kuid riigi jaoks ei ole praegu 
tegevuskava ette nähtud. EL soovib süve ndada suhet Valgevenega siis, kui 
Valgevene ametivõimud näitavad selgelt om a tahet austada demokraatlikke väärtusi 
ja õigusriiki.  
Seda arvestades on liikmesriigid ja Eu roopa Parlament kutsunud komisjoni üles 
avama Minskis delegatsiooni, et suurendada  Euroopa Liidu üldi st kohalolekut ja 
nähtavust Valgevenes ning „teatada ja nä idata Valgevene elanikkonnale üldiselt, 
millist kasu toob Euroopa naabruspoliitika,“ nagu on sõnastatud üldasjade ja välissuhete nõukogu 22.–23. novembri 2004. aasta järeldustes. 
 
ET 3   ET 2. D ELEGATSIOONI AVAMINE  
2.1. Poliitilised kriteeriumid 
ELi ja Valgevene suhted edenesid pä rast seda, kui EL tunnustas Valgevene 
sõltumatust 1991. aastal, kuid hakkasid halvenema varsti pärast 1994. aasta presidendivalimisi. 1996. aastal muutis Lukašenko põhiseadust, koondades võimu 
presidendi kätte. Demokraatiat õõnestati eel kõige demokraatlikult valitud parlamendi 
asendamise kaudu presidendi nimetat ud riikliku assambleega, kuid samuti 
opositsiooni ja ajakirjanduse mahasurumi sega ja sekkumisega kohtusüsteemi.  
Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisats iooni demokraatlike institutsioonide ja 
inimõiguste büroo (OSCE-ODIHR) hinna ngu kohaselt ei olnud 2000. aasta 
parlamendivalimised ja 2001. aasta septem bris toimunud presidendivalimised vabad 
ega õiglased. EL nõustus selle hi nnanguga. 2004. aasta oktoobris toimunud 
parlamendivalimised ja samal ajal läbi viidud põhiseaduse muutmist käsitlev 
referendum ei vastanud demokraatlike vali miste rahvusvahelistele standarditele. 
Referendumiga võimaldati president Lukaše nkol kandideerida uuesti järgmistel 
(2006. aasta) ja ülejärgmistel presidendivalimistel.  
Inimõiguste ja demokraatia olukord on Va lgevenes tõsiseks mureküsimuseks ning 
see on viimasel ajal veelgi halvene nud. 2006. aasta presidendivalimiste eel on 
Valgevene ametivõimud tugevdanud kont rolli kodanikuühiskonna ja eelkõige 
ajakirjanduse, opositsioonijõudude ja valitsusvälis te organisatsioonide üle. Lisaks on 
rahvusvahelist abiandmis t rangelt kitsendatud. 
2.2. Abi andmine 
Vastavalt Valgevenet käsitlevatele Eu roopa Liidu Nõukogu 1997. aasta järeldustele 
piirdus EÜ tehniline abi (n agu ka liikmesriikide abi) 2004. aasta lõpuni „humanitaar- 
või piirkondlike projektidega või pr ojektidega, millega otseselt toetati 
demokratiseerimisprotsessi.“ Ajavahemi kus 1991-2005 eraldati Valgevene jaoks üle 
220 miljoni euro.  
Üldasjade ja välissuhete nõukogu 2004. aasta n ovembri järeldustes kutsuti ELi üles 
aktiivsemale tegevusele, et toetada el anikkonna vajadusi ja demokratiseerimist 
Valgevenes. Sedastati, et seoses Valgevene abistamisega jätkab ja tugevdab komisjon oma jõupingutusi, et lahendada Valg evene eneseisolatsi ooni tõttu kerkinud 
sõlmküsimusi.  
Vastavalt üldasjade ja välissuhete nõukogu 2004. aasta novembri järeldustele on 
komisjon võtnud kasutusele kahesuguse abistrateegia, millega ühest küljest 
suurendatakse abi kodanikuühiskonnale ja va litsusvälistele orga nisatsioonidele ning 
teisest küljest keskendutakse meetmete le, mis käsitlevad elanikkonna vajadusi. 
Sellega seoses on asjaomaste EÜ vahendite vahel loodud pragmaatiline ja sihipärane tööjaotus.  
Abi demokratiseerimise ja demokraatlike  jõudude toetamiseks antakse Euroopa 
demokraatia ja inimõiguste algatuse (EIDHR) programmi ja hajutatud koostöö 
vahendi kaudu, mille puhul ei ole nõut av Valgevene ametivõimude nõusolek. 
 
ET 4   ET Elanikkonna abistamine ning seeläbi demokraatia kaudne toetamine Valgevenes 
toimub programmi TACIS kaudu, mille puhul on vajalik ametivõimude heakskiit. 
Meetmete rakendamine programmi TACIS raames toimub Valgevene kodanikuühiskonna täielikul kaasamisel.  
Praegu rakendatakse Valgevenele mõeldud ab iprogramme komisjoni delegatsiooni 
kaudu Kiievis, mis on koos Minskis asuva  TACISe harukontoriga Valgevenesse 
akrediteeritud ja mis osaleb tehnilise abi haldamises. Kiie vi delegatsioon ja TACISE 
Minski harukontor tegelevad Valgevenes ka teabe levitamisega ELi ja Euroopa 
naabruspoliitika kohta. 
Delegatsiooni avamine Minskis hõlbustab ka  Valgevenele eri vahendite kaudu antava 
ühenduse abi haldamist, võimaldades komisjonil jälgida lähemalt projektide registreerimist ja vajaduse korral muid  menetlusnõudeid ning luua kohapeal tõhus 
töösuhe projekti rakendamises osalejatega. Delegatsiooni avamine annab komisjonile 
võimaluse aktiivsemaks teabe levitami seks Valgevene elanikkonna hulgas.  
2.3. Inim- ja eelarveressursid 
Valgevenes asuv delegatsioon on piirkondlik delegatsioon, mida juhib ajutine asjur 
(Chargé d’affaires ad interim ), kellel on alaline ametikoht , mis luuakse delegatsiooni 
võrgustikus ümberpaigutamise teel. Asjur allub komisjoni delegatsiooni juhile 
Ukrainas. 
Inim- ja eelarveressursid delegatsiooni avamiseks kaetakse praegustest välistalitusele 
eraldatud ressurssidest ümberpaigutamis e teel teistest delegatsioonidest. 
Delegatsiooni organisatsiooni skeemi  kuulub tööosakond, mille aluseks on 
olemasolev TACISe Valgevene tehnilin e büroo, mis asub Minskis ja kuulub 
Ukrainas asuva delegatsiooni juurde, ja ha ldusosakond. Finants- ja lepingute osakond 
asub vastutava piirkondliku dele gatsiooni juures Kiievis. 
Kokkuvõttes koosneb delegatsioon ühest ametnikust ( Chargé d' affaires a.i. ), kahest 
lepingulisest töötajast ja seitsmest kohalikust töötajast. 
2.4. Järeldus 
Delegatsiooni avamine võimaldab komisjon il lähemalt jälgida Valgevene poliitilist 
olukorda. See võimaldab anda suuremat ELi rahalist abi tõhusamal ja sihipärasemal viisil valdkondades, milles aidatakse kaas a demokraatliku protsessi edendamisele. 
Veel üks tähtis asjaolu on Euroopa Komi sjoni abi nähtavuse suurendamine ning 
Euroopa naabruspoliitika eeliseid käs itleva teabe edastamise parandamine 
elanikkonna hulgas. 
 
ET 5   ET LIHTSUSTATUD FINANTSSELGITUS  
Poliitikavaldkond (-valdk onnad): VÄLISSUHTED 
Tegevusvaldkond: välistalitus  
 
MEETME NIMI : KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE – 
DELEGATSIOONI AVAMINE VALGEVENES . 
1. EELARVEREAD  + JAGU  (JAOD) 
XX.010102: Ühenduse delegatsioonide aktiiv ses teenistuses olevate töötajatega 
seotud kulud 
XX.010202: Ühenduse delegatsioonide koosseisuvälised töötajad  
XX.010212: Ühenduse delegatsioonide muud halduskulud XX.010302: Ühenduse delegatsioonide hooned ja nendega seotud kulud 19.010407: Abi partnerriikidele Ida-Euroopas ja Kesk-Aasias – haldusjuhtimiskulud 
2. ÜLDISED
 FINANTSNÄITAJAD 
2.1 Meetme kogueelarve 0,562 miljonit eu rot kulukohustuste assigneeringutena 
2005. aastal, 0,525 miljonit eurot 2006. aas tal ja seejärel igal aastal. 
Arvestatakse, et nendest summad est on eelarverea 19.010407 kulu 2005. aastal 0,198 
miljonit eurot kulukohustuste assigneeringute na ning 2006. aastal ja seejärel igal 
aastal 0,168 miljonit eurot. 
2.2 Kohaldamisaeg 
Käesolevas teatises kavandatud delegats iooni avamine käivitatakse niipea kui 
võimalik ning viiakse lõpule 2005. eelarveaas ta jooksul. Delegatsioon koosneb ühest 
ametnikust ( chargé d’affaires a.i .), kahest lepingulisest töötajast ja seitsmest 
kohalikust töötajast. Kuna on tegemist uue delegatsiooni avamisega, ei ole meetme 
lõpptähtaega ette nähtud. 
 
ET 6   ET 2.3 Üldine mitmeaastane kul ude esialgne eelarvestus 
a) Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest – (rahaline toetus)  
 Miljonites eurodes ( kolm kohta pärast koma ) 
 Aasta n  n + 1  n + 2  n + 3  n + 4  n + 5 ja  
edaspidi  Kokku  
Kulukohustuste assigneeringud
 0,562 0,525 0,525 0,525 0,525 0,525 3,187 
Maksete assigneeringud
 0,562 0,525 0,525 0,525 0,525 0,525 3,187 
 
b) Tehniline ja haldusabi ning nendega seotud kulud (liigendamata assigneeringud) 
 
Kulukohustuste 
assigneeringud  0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 
Maksete assigneeringud  0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 
 
Vahesumma a+b         
Kulukohustuste 
assigneeringud  0,562 0,525 0,525 0,525 0,525 0,525 3,187 
Maksete assigneeringud  0,562 0,525 0,525 0,525 0,525 0,525 3,187 
2.4 Vastavus finantsplaneeringule  ja finantsperspektiividele 
 Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.  
 Ettepanek eeldab asjaomase rubriigi muutmist finantsperspektiivis.  
 Vajaduse korral tuleb kohaldada ka  institutsioonidevahelise kokkuleppe 
sätteid.  
 Kulu liik: tuleb määratleda kulu ma janduslik liigitus eristades jooksvaid 
kulusid kapitalikuludest. Kõnealune liigitus võimaldab paremini eristada eelarve raamatupidamisarvestust üldisest  raamatupidamisarvestusest.  
 Jooksvad kulud: eelarve aasta kuludega seotud.  
 Kapitalikulu: bilansi kirjetega seotud. Mis liiki meedet kavatsetakse käesoleva 
kuluga rahastada?  
 
ET 7   ET 3. EELARVE  TUNNUSJOONED   
Kulu liik  Uus EFTA 
osalus  Taotlejariigi 
osalus  Rubriik finants-
perspektiivis  
Mittekohus
tuslik  Liigenda
mata 
assigneeri
ngud  JAH  EI EI Nr 4 (19.010407) 
Nr 5 (varem jaotis 
A6) 
4. ÕIGUSLIK  ALUS 
Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirj ad ning eriti nende artiklid 27–31, 33 ja 
65 a ning nende III, VII ja X lisa. 
Euroopa ühenduste muude teenistu jate teenistustingimused.  
5. KIRJELDUS  JA PÕHJENDUS 
5.1 Ühenduse sekkumise vajadus1 
5.1.1 Eesmärgid 
Peetakse vajalikuks avada Valgevenes dele gatsioon, et parandad a poliitilise olukorra 
jälgimist riigis; tagada demokraatliku protsessi, kodanikuühiskonna ja elanikkonna 
vajaduste tõhusam ja sihipärane toetamine;  suurendada Euroopa Liidu ja komisjoni 
nähtavust Valgevenes; hõlbustada teabe levitamist elanikkonna hulgas Euroopa 
naabruspoliitika võimaliku kasu kohta. 
5.1.2 Eelhindamisega seotud sättedUute delegatsi oonide avamine otsustatakse vajaduste 
põhjal, mis on seotud ühenduse majandusli ke ja poliitiliste suhete arenguga 
asjaomaste riikidega ning tihedas koostöös  kõikide asjaomaste talituste ja muude 
peadirektoraatidega. 
5.1.3 Järelhindamisega seotud sätted 
Kõnealune delegatsioon on osa komisjoni  delegatsioonide võrgustikust ning seega 
kontrollitakse seda delegatsioonide insp ektsiooni ja välist alituse sisekontrolli 
osakonna kontrollkäikude raames.  
5.2 Kavandatav tegevus ja eelar velise sekkumise meetodid 
Käsitleb halduskulusid, mis on seotud uue  delegatsiooni avamisega. 2005. ja 2006. 
eelarveaasta lisakulu rahastatakse olemasol evatest eraldistest, säästes muude kulude 
arvelt. Kõnealuste meetmete abil paranda takse poliitilisi ja majanduslikke suhteid 
asjaomase riigiga ja võimaldatakse komisj onil oma tegevust selles riigis paremini 
juhtida. 
                                                 
1 Täiendavat teavet leiab eraldi juhenddokumendist.  
 
ET 8   ET 5.3 Rakendamise üksikasjad 
Nagu delegatsioonide kõigi halduskulude  puhul, haldab neid komisjon otse, 
kasutades koosseisulisi ja koosseisuväliseid (kohalikke) töötajaid.