EUROOPA KOMISJON Brüssel,30.6.2017 COM(2017) 353 final 2017/0146(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS raudteeveo statistika kohta (uuestisõnastatud tekst)



SELETUSKIRI 1.Kodanike Euroopa jaoks peab komisjon oluliseks Euroopa Liidu õigust lihtsustada ja selgemaks muuta, nii et see oleks kodanikule loetavam ja kättesaadavam; see annab kodanikule parema võimaluse talle antud õigusi kasutada. Seda eesmärki ei ole võimalik saavutada, kuni arvukad sätted, mida on korduvalt ja sageli oluliselt muudetud, asuvad laiali, osad esialgses õigusaktis ja osad muutvates õigusaktides. Nii tuleb kehtiva õiguse kindlakstegemiseks uurida ja võrrelda suurt hulka õigusakte. Muudetud õigusaktide kodifitseerimine on seega oluline õiguse selguse ja loetavuse saavutamiseks. 2.1. aprillil 1987. aastal otsustas komisjon anda oma talitustele ülesande kodifitseerida kõik õigusaktid hiljemalt kümnenda muudatuse järel. Komisjon rõhutas, et see on minimaalne nõue ning et õigusnormide arusaadavuse ja selguse huvides tuleks talitustel püüda nende vastutusalas olevaid tekste kodifitseerida veel tihedamini. 3.Seda kinnitati Edinburghi Euroopa Ülemkogu eesistuja järeldustega detsembris 1992, rõhutades kodifitseerimise tähtsust, mis annab õiguskindlust konkreetsel ajahetkel asjas kohaldamisele kuuluva õiguse osas. Kodifitseerides tuleb täpselt järgida tavapäraselt Liidu õigusaktide vastuvõtmiseks ettenähtud seadusandlikku menetlust. 4.Käesoleva ettepaneku eesmärk on kodifitseerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002 määrus (EÜ) nr 91/2003 raudteeveo statistika kohta. Uus määrus asendab sellesse inkorporeeritud õigusaktid, säilitades kodifitseeritud õigusaktide sisu. Samas on vaja selles määruses teha ka sisuline muudatus artikli 4 lõikes 5. Niisiis on ettepanek esitatud uuesti sõnastamisena. 5.Uuesti sõnastamise ettepanek on koostatud määruse (EÜ) nr 91/2003 ja selle muutmisaktide eelneva konsolideerimise alusel 24 ametlikus keeles, mis on teostatud Euroopa Liidu Väljaannete Talituse poolt andmetöötluse abil. Juhul kui artiklitele on antud uued numbrid, siis vastavus vanade ja uute numbrite vahel on näidatud tabelis, mis on uuesti sõnastatud määruse X lisas. ê 91/2003 (kohandatud) 2017/0146 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS raudteeveo statistika kohta (uuestisõnastatud tekst) Ö EUROOPA PARLAMENT JA Õ EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ö Liidu toimimise lepingut Õ, eriti selle artikli Ö 338 lõiget 1 Õ, võttes arvesse Ö Euroopa Õ Komisjoni ettepanekut, Ö olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt Õ ning arvestades järgmist: ò uus (1)Nõukogu määrust (EÜ) nr 91/2003 on korduvalt oluliselt muudetud. Kuna määrusesse on vaja teha uusi muudatusi, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada. ê 91/2003 põhjendus 1 (kohandatud) (2)Raudteed on tähtis osa Ö liidu Õ transpordivõrkudest. ê 2016/2032 põhjendus 2 (3)Komisjon vajab statistikat kauba- ja reisijateveo kohta raudteel, et jälgida ja arendada ühist transpordipoliitikat ning piirkondlike ja üleeuroopaliste võrkudega seotud tegevuspõhimõtete veondustahke ê 2016/2032 põhjendus 3 (4)Komisjon vajab raudteeohutuse statistikat ka selleks, et ette valmistada ja jälgida liidu tegevust transpordiohutuse alal. Euroopa Liidu Raudteeamet kogub andmeid õnnetuste kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/49/EÜ I lisa alusel seoses ühiste ohutusnäitajatega ja õnnetusjuhtumite maksumuse arvestamise ühiste meetoditega ê 91/2003 põhjendus 4 (kohandatud) (5)Ö Liidu Õ statistikat raudteeveo kohta on vaja ka selleks, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/34/EU artiklis 15 sätestatud järelevalveülesandeid. ê 91/2003 põhjendus 5 (kohandatud)

(6)Ö Liidu Õ statistilisi andmeid kõikide veoviiside kohta tuleks koguda ühiste põhimõtete ja normide kohaselt, et saavutada võimalikult hea võrreldavus veoviiside vahel. ê 2016/2032 põhjendus 4 (7)Oluline on vältida töö dubleerimist ning optimeerida sellise olemasoleva teabe kasutamist, mida on võimalik statistilistel eesmärkidel kasutada. Sel eesmärgil ning liidu kodanikele ja teistele sidusrühmadele hõlpsasti kättesaadava ja kasuliku raudteeveoohutust ja raudteesüsteemi, sh raudteetaristu koostalitlust käsitleva teabe esitamist silmas pidades tuleks komisjoni talituste ja asjaomaste üksuste vahel, sh rahvusvahelisel tasandil, sõlmida asjakohased statistikaalast tegevust käsitlevad koostöölepingud. ê 2016/2032 põhjendus 6 (8)Euroopa statistika koostamisel tuleks saavutada tasakaal kasutajate vajaduste ja andmeesitajate koormuse vahel. ê 2016/2032 põhjendus 8 (9)Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud aruandes kogemuste kohta, mis komisjon on saanud määruse (EÜ) nr 91/2003 kohaldamisel, viitab komisjon asjaolule, et areng pikemas perspektiivis toob kaasa selle, et määruse alusel juba kogutud andmeid tõenäoliselt enam ei kasutata või neid lihtsustatakse ning et eesmärk on lühendada reisijate raudteeveo aastaandmete edastamise perioodi. Komisjon peaks jätkama korrapäraste aruannete esitamist käesoleva määruse rakendamise kohta ê 91/2003 põhjendus 7 (10)Riigi omandis ja eraomandis olevate raudtee-ettevõtjate kõrvuti tegutsemine raudteeveo kaubandusturul eeldab kõikidelt raudtee-ettevõtjatelt nõutavate ja Eurostati levitatavate statistiliste andmete täpset kirjeldamist. ê 91/2003 põhjendus 8 (kohandatud) (11)Ö Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 Õ sätestatud subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt on ühtlustatud andmete saamist võimaldavate ühiste statistikanormide loomine toiming, mida saab tõhusalt teostada üksnes Ö liidu Õ tasandil. Selliseid norme tuleks igas liikmesriigis rakendada riikliku statistika koostamise eest vastutavate asutuste ja institutsioonide järelevalve all. ê 91/2003 põhjendus 9 (12)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 223/2009 on käesoleva määruse sätete raamistikuks.

ê 2016/2032 põhjendus 10 (13)Selleks et kajastada uusi liikmesriikides toimunud arenguid ja sama ajal säilitada raudteevedu käsitlevate andmete ühtlustatud kogumine kogu liidus, samuti selleks et säilitada liikmesriikide edastatavate andmete hea kvaliteet, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse muutmiseks, et kohandada tehnilisi mõisteid ja sätestada täiendavaid tehnilisi mõisteid. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. ê 2016/2032 põhjendus 11 (14)Komisjon peaks tagama, et kõnealuste delegeeritud õigusaktidega ei pandaks liikmesriikidele ega andmeesitajatele märkimisväärset lisakoormust. ê 2016/2032 põhjendus 12 (15)Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et määrata kindlaks andmed, mida tuleb esitada aruannete tarvis, mis käsitlevad kvaliteeti ja tulemuste võrreldavust, ning korra osas, kuidas komisjon (Eurostat) neid tulemusi levitab. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011. ê 2016/2032 põhjendus 13 (16)Euroopa statistikasüsteemi komiteega on konsulteeritud. ê 91/2003 (kohandatud) ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Eesmärk Käesoleva määruse eesmärk on kehtestada ühised eeskirjad raudteevedu käsitleva Ö liidu Õ statistika koostamiseks. Artikkel 2 Kohaldamisala Käesolev määrus hõlmab kõiki Ö liidus Õ paiknevaid raudteid. Iga liikmesriik esitab statistilisi andmeid, mis käsitlevad raudteevedu tema territooriumil. Kui raudtee-ettevõtja tegutseb rohkem kui ühes liikmesriigis, nõuavad asjaomaste riikide asutused, et ettevõtja esitaks eraldi andmed iga riigi kohta, kus ettevõtja tegutseb, et võimaldada riigikohase statistika koostamist.

Liikmesriigid võivad käesoleva määruse kohaldamisalast välja jätta: a)raudtee-ettevõtjad, mis tegutsevad ainuüksi või peaasjalikult tööstus- ja samasugustes rajatistes, ka sadamates; b)raudtee-ettevõtjad, mis osutavad kohalikke turismiteenuseid, näiteks käitavad säilinud ajaloolisi auruvedurite raudteid. Artikkel 3 Mõisted ê 1192/2003 artikkel 1 lõige 1 1. Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: 1)andmeid esitav riik — Eurostatile andmeid edastav liikmesriik; 2)riigi ametiasutused — riigi statistikaasutused ja muud liikmesriigis ühenduse statistika koostamise eest vastutavad organid; 3)raudtee — raudteest koosnev ühendustee, mis on üksnes raudteesõidukitele kasutamiseks; 4)raudteesõiduk — üksnes raudteel sõitev liikumisvahend, mis liigub kas oma jõuallika abil (vedurid) või mida veavad teised sõidukid (reisivagunid, mootorvaguni haakevagunid, pagasivagunid ja kaubavagunid); 5)raudtee-ettevõtja — riigi osalusega või eraettevõtja, mis osutab kaupade ja/või reisijate raudteeveoteenust. Nende hulka ei arvata ettevõtjaid, kelle põhitegevus on osutada teenuseid reisijate vedamiseks metrooga, trammiga ja/või kergraudteel; 6)kaupade raudteevedu — kaupade liikumine laadimiskohast mahalaadimiskohta raudteesõidukitel; 7)reisijate raudteevedu — reisijate liikumine pealeminekukohast mahatulekukohani raudteesõidukitel. Siia alla ei kuulu reisijatevedu metrooga, trammiga ja/või kergraudteel; 8)metroo (tuntakse ka “allmaaraudtee” nime all) — reisijateveoks ettenähtud elektriraudtee, millel on suur läbilaskevõime ja oma trasside kasutamise ainuõigus, mitmest vagunist koosnevad rongid ja mida iseloomustab suur kiirus ja järsk kiirendus, keerukas signaalimine ning raudteeületuskohtade puudumine, mis võimaldab tihedat rongiliiklust ja suurt perrooni koormust. Metroosid iseloomustavad ka lühikesed vahemaad jaamade vahel, mis tavaliselt on 700 kuni 1 200 meetrit. “Suur kiirus” viitab kiirusele võrreldes trammide ja kergraudteega ning vastab antud juhul kiirusele umbes 30-40 km/h lühematel marsruutidel ja 4070 km/h pikematel marsruutidel; 9)tramm — reisijate maanteesõiduk, mis on ette nähtud rohkem kui üheksale inimesele (kaasa arvatud juht), mis on ühendatud elektrikontaktliinidega või käivitatavad diiselmootori abil ning mis sõidavad rööbasteel; 10)kergraudtee — reisijate vedamiseks ettenähtud raudtee, mis kasutab sageli elektrimootoriga rööbassõidukeid, mis liiguvad üksikult või lühikeses rongis kinnitatud kaherööpalisel raudteel. Üldjuhul on jaamade/peatuste vaheline kaugus lühem kui 1 200 meetrit. Võrreldes metroodega on kergraudteel kergemad konstruktsioonid, mis on kavandatud väiksemale liiklusmahule ja üldjuhul madalamatele kiirustele. Mõnikord on raske teha täpset vahet kergraudtee ja trammi vahel; trammid ei ole tavaliselt maanteeliiklusest eraldatud, samas kui kergraudtee võib olla muudest süsteemidest eraldatud; 11)siseriiklik vedu — raudteevedu kahe koha vahel (laadimis-/pealeminekukoht ja mahalaadimis-/mahaminekukoht), mis asuvad andmeid esitavas riigis. See võib hõlmata transiiti läbi teise riigi; 12)rahvusvaheline vedu — raudteevedu, mis toimub andmeid esitavas riigis asuva koha (laadimis-/pealeminekukoht või mahalaadimis-/mahaminekukoht) ja teises riigis asuva koha (laadimis-/pealeminekukoht või mahalaadimis-/mahaminekukoht) vahel;

13)transiit — raudteevedu läbi andmeid esitava riigi territooriumi kahe koha vahel (laadimis-/pealeminekukoht ja mahalaadimis-/mahaminekukoht), mis asuvad väljaspool andmeid esitava riigi territooriumit. Transiidiks ei loeta vedusid, mis hõlmavad andmeid esitava riigi piiril kaupade/reisijate laadimist/pealeminekut või mahalaadimist/mahaminekut ühelt veoliigilt teisele; 14)rongireisija — mis tahes isik, kaasa arvatud rongi personal, kes kasutab raudteetransporti. Liiklusõnnetuste statistikast jäetakse välja reisijad, kes üritavad liikuva rongi peale minna või sealt maha tulla; 15)reisijate arv — rongireisijate sooritatud reiside arv, kus iga reis määratletakse liikumisena peaminekukohast mahaminekukohani üleminekuga ühelt raudteesõidukilt teisele või ilma üleminekuta. Kui reisijad kasutavad rohkem kui ühe raudtee-ettevõtja teenuseid, arvestatakse neid võimaluse korral vaid üks kord; 16)reisijakilomeeter — mõõtühik, mis vastab ühe reisija raudteeveol läbitud ühekilomeetrisele vahemaale. Arvesse võetakse ainult andmeid esitava riigi territooriumil läbitud vahemaa; 17)kaal — kaupade kogus tonnides (1 000 kilogrammi). Arvesse võetav kaal sisaldab lisaks veetavate kaupade raskusele ka pakendite kaalu ning raudteed mööda kulgevate kombineeritud vedude puhul mahutite, vahetatavate osade, kaubaaluste ja maanteesõidukite omakaalu. Kui kaupu veetakse rohkem kui ühe raudtee-ettevõtja teenuseid kasutades, arvestatakse kaupade kaalu võimaluse korral vaid üks kord; 18)tonnkilomeeter — kaubaveo mõõtühik, mis vastab ühetonnise (1 000 kilogrammi) kaubakoguse raudteeveol läbitud ühekilomeetrisele vahemaale. Arvesse võetakse ainult andmeid esitava riigi territooriumil läbitud vahemaa; 19)rong — teatud numbri või erinimetuse all määratud lähtepunktist määratud sihtpunkti liikuv ühe või mitme veduri või mootorvaguni poolt veetav raudteesõiduk või raudteesõidukid või eraldi sõitev mootorvagun. Tühja vedurit, st üksi sõitvat vedurit ei käsitata rongina; 20)rongikilomeeter — mõõtühik, mis vastab rongi läbitud ühekilomeetrisele vahemaale. Kasutatavaks vahemaaks loetakse tegelikult läbitud vahemaad, kui see on kättesaadav, muul juhul kasutatakse raudteevõrgu lähte- ja sihtpunkti vahelist standardkaugust. Arvesse võetakse ainult andmeid esitava riigi territooriumil läbitud vahemaad; 21)rongi täislaadung — saadetis, mis koosneb ühest või mitmest vagunilastist, mille üks lähetaja on andnud ühes jaamas samaaegseks vedamiseks ning mis edastatakse rongi koosseisu muutmata ühele vastuvõtjale ühes sihtjaamas; 22)vaguni täislaadung — kaubasaadetis, mille vedamiseks kasutatakse üksnes vaguneid, olenemata sellest, kas kogu kandevõime on kasutatud või mitte; 23)TEU (Twenty-foot Equivalent Unit) — standardühik, mis põhineb 20 jala pikkusel ISO konteineril (6,10 m), mida kasutatakse liiklusvoogude või läbilaskevõime statistiliseks mõõtmiseks. Üks ISO seeria 1 standardile vastav 40 jala pikkune konteiner võrdub 2 TEUga. Alla 20 jala pikkused vahetatavad osad vastavad 0,75 TEU-le, 20-40 jala pikkused vastavad 1,5 TEU-le ja üle 40 jala pikkused vastavad 2,25 TEU-le. ê 2016/2032 artikkel 1 lõige 1 punkt b 2. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 10 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva artikli muutmiseks, et kohandada lõike 1 punktides 8, 9, 10, 21, 22 ja 23 sätestatud tehnilisi mõisteid ja vajaduse korral kehtestada täiendavaid tehnilisi mõisteid, et võtta arvesse uusi arenguid, mille puhul on vaja määrata kindlaks teatav tehnilise üksikasjalikkuse tase, et tagada statistika ühtlustamine. Nimetatud volituste teostamisel tagab komisjon, et delegeeritud õigusaktidega ei panda liikmesriikidele ega andmeesitajatele märkimisväärset lisakoormust. Lisaks esitab komisjon nendes delegeeritud õigusaktides sätestatud statistikaalaste meetmete kohta nõuetekohase põhjenduse, kasutades vajaduse korral kulutasuvuse analüüsi, sealhulgas andmeesitajatel lasuva koormuse ning statistika koostamise kulude hinnangut, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 14 lõike 3 punktis c. ê 91/2003 Artikkel 4 Andmete kogumine 1. Kogutavad statistilised andmed on nimetatud käesoleva määruse lisades. Need hõlmavad järgmist laadi andmeid:

a)kaubaveo aastaandmed - üksikasjalik andmeesitus (I lisa); b)reisijateveo aastaandmed - üksikasjalik andmeesitus (II lisa); c)kauba- ja reisijateveo kvartaliandmed (III lisa); d)kauba- ja reisijateveo piirkondlikud andmed (IV lisa); e)raudteevõrgu liiklusvoogude andmed (V lisa). ê 2016/2032 artikkel 1 lõige 2 punkt b 2. I ja II lisa kohaselt esitavad liikmesriigid andmed nende ettevõtjate kohta, kelle: a)kaubaveo kogumaht on vähemalt 200 000 000 tonnkilomeetrit või vähemalt 500 000 tonni; b)reisijateveo kogumaht on vähemalt 100 000 000 reisijakilomeetrit. Punktides a ja b osutatud piirmääradest väiksema mahuga ettevõtjate puhul on I ja II lisa kohane andmete esitamine vabatahtlik. ê 2016/2032 artikkel 1 lõige 2 punkt c 3. VIII lisa kohaselt esitavad liikmesriigid koguandmed ettevõtjate kohta, kelle puhul jäävad mahud lõikes 2 osutatud piirmääradest allapoole, kui neid andmeid ei esitata I ja II lisa kohaselt, nagu on täpsustatud VIII lisas. ê 91/2003 4. Käesoleva määruse kohaldamisel liigitatakse kaubad VI lisa kohaselt. Ohtlikud kaubad liigitatakse täiendavalt VII lisa kohaselt. ê 219/2009 artikkel 1 ja lisa punkt 4(4) 5. Komisjon võib lisade sisu kohandada. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

ê 91/2003 Artikkel 5 Andmeallikad 1. Liikmesriigid määravad avalik-õigusliku või eraõigusliku organisatsiooni, kes osaleb käesoleva määrusega nõutavate andmete kogumises. 2. Vajalikke andmeid võib hankida ühest või mitmest allpool nimetatud allikast: a)kohustuslikud uuringud; ê 2016/2032 artikkel 1 lõige 3 b)haldusandmed, sealhulgas reguleerivate asutuste kogutud andmed, eelkõige raudtee-kaubaveo saatekiri, kui see on olemas; ê 91/2003 c)statistilised hindamismenetlused; d)raudteesektori kutseorganisatsioonide esitatud andmed; e)sihtuuringud. 3. Riikide asutused võtavad meetmeid kasutatavate andmeallikate kooskõlastamiseks ja Eurostatile edastatava statistika kvaliteedi tagamiseks. Artikkel 6 Statistiliste andmete edastamine Eurostatile 1. Liikmesriigid edastavad Eurostatile artiklis 4 osutatud statistilised andmed. 2. Artiklis 4 osutatud statistiliste andmete edastamise kord kehtestatakse artikli 11 lõikes 2 osutatud korras.

ê 2016/2032 artikkel 1 lõige 4 Artikkel 7 Levitamine I–V ja VIII lisas nimetatud andmetel põhinevat statistikat levitab komisjon (Eurostat). Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse tulemuste levitamise kord. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. ê 91/2003 Artikkel 8 Statistika kvaliteet 1. Eurostat töötab välja ja avaldab metoodikasoovitusi, et aidata liikmesriikidel säilitada raudteeveo statistika kvaliteeti. Nendes soovitustes võetakse arvesse riikide asutuste, raudtee-ettevõtjate ja raudteesektori kutseorganisatsioonide häid tavasid. ê 2016/2032 artikkel 1 lõige 5 punkt a 2. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada edastatavate andmete kvaliteet. ê 91/2003 3. Statistiliste andmete kvaliteeti hindab Eurostat. Selleks esitavad liikmesriigid Eurostati palvel teavet statistika koostamisel kasutatud meetodite kohta. ê 2016/2032 artikkel 1 lõige 5 punkt b 4. Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse edastatavate andmete puhul määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 12 lõikes 1 sätestatud kvaliteedikriteeriume.

5. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega täpsustatakse standardsete kvaliteediaruannete üksikasjalik kord, ülesehitus, perioodilisus ja võrreldavuse üksikasjad. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. ê 2016/2032 artikkel 1 lõige 6 Artikkel 9 Rakendamisaruanne Komisjon esitab pärast konsulteerimist Euroopa statistikasüsteemi komiteega 31. detsembriks 2020 ja seejärel iga nelja aasta tagant Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamise ja edasise arengu kohta. Komisjon lähtub selles aruandes asjakohasest liikmesriikide esitatud teabest, mis on seotud edastatavate andmete kvaliteedi, andmete kogumise meetodite, võimalike parandamist vajavate valdkondade või kasutajate vajadustega. See aruanne sisaldab eelkõige a)hinnangut selle kohta, milline on olnud koostatud statistikast saadud kasu liidule, liikmesriikidele, andmeesitajatele ja statistika kasutajatele; b)hinnangut edastatud andmete kvaliteedi, kasutatud andmekogumise meetodite ja koostatud statistika kvaliteedi kohta. ê 2016/2032 artikkel 1 lõige 7 Artikkel 10 Delegeeritud volituste rakendamine 1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. 2. Artikli 3 lõikes 2 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 13. detsembrist 2016. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist. 3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 3 lõikes 2 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. 4. Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega. 5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 6. Artikli 3 lõike 2 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

ê 2016/2032 artikkel 1 lõige 8 Artikkel 11 Komiteemenetlus 1. Komisjoni abistab Euroopa statistikasüsteemi komitee, mis on loodud määrusega (EÜ) nr 223/2009. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. 2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. ê Artikkel 12 Kehtetuks tunnistamine Määrus (EÜ) nr 91/2003 tunnistatakse kehtetuks. Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ning neid loetakse vastavalt X lisas esitatud vastavustabelile. ê 91/2003 (kohandatud) Artikkel 13 Jõustumine Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ö Liidu Õ Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel