Sissejuhatus

Energia on meie igapäevaelu lahutamatu osa. Seda on vaja kütteks, jahutuseks, valguseks ja liikumiseks. Samuti on see vajalik meie kodude, kontorite ja töökohtade toimimiseks ning kogu majanduse jaoks. Energia olulisuse tõttu on juurdepääs energiale poliitiliselt tundlik teema. See on üks põhjuseid, miks komisjon on pakkunud välja energialiidu strateegia. Energia hind on samuti tundlik teema. Ühest küljest on madalad hinnad kasulikud, kuna sellega suureneb meie ostujõud ja tõuseb elustandard ning vähenevad ettevõtjate kulud ja ettevõtjate konkurentsivõime suureneb. Samas aga, kuna energiat tarnitakse turgude kaudu, vajavad energiatarnijad selliseid hindu, mis kataksid nende kulud ja võimaldaksid teha investeeringuid tulevase energiatarve tagamiseks. Kõrged hinnad annavad märku, et tuleb vähendada sellise energia tarbimist, mis tekitab palju süsinikdioksiidi heidet, või stimuleerida energiatõhusust ja innovaatiliste ökodisainitud toodete ja puhaste tehnoloogiate kasutamist.

Energiahindade ja -kulude arengus on näha mitmeid muutusi ja suuremaid mõjutusi. Naftatootjate tehtud piirangute tõttu 1970ndatel ja 1980ndatel aastatel energiahinnad kasvasid ja põhjustasid häireid majanduses. Viimasel ajal on energiatarnimine suurenenud tänu uutele energiaallikatele ja ühe suuremale alternatiivsete energiaallikate kasutuselevõtmisele, kuid samas on nõudlus energia järgi vähenenud tänu energiatõhususe meetmetele ja aeglasele majanduskasvule ja see on energia hulgihinnad alla toonud. Euroopa Liit on leidnud, et mida konkurentsivõimelisem ja likviidsem on energiaturg, seda mitmekesisemad ja arvukamad on energiavarud ja -tarnijad ning seda vähem mõjutab meid volatiilsus.

Euroopa Komisjon esitas esimese aruande energiahindade ja -kulude kohta 2014. aastal. Selles aruandes osutati kõrgetele energiahindadele kogu maailmas ja energiahindade vahelisele märgatavale erinevusele ELis liikmesriigiti. Samuti osutati sellele, et ELi energiahinnad olid märkimisväärselt kõrgemad kui tema rahvusvahelistel kaubanduspartneritel, eelkõige Ameerika Ühendriikidel. Kuna ülekandetasu osa energiahinnas oli suurenenud ning samuti ka maksud ja lõivud, olid energia jaehinnad tõusnud rohkem kui hulgihinnad. Andmete puudulikkuse tõttu soovitati energiahindade kogumisel lisada üksikasju, suurendada läbipaistvust ja parandada järjepidevust. Poliitikavaldkonnas leiti, et esitatud andmed ja tõendid osutasid energia siseturu osalisele arengule ja vajadusele võtta täiendavaid meetmeid, et parandada Euroopa energiatõhusust ja energiajulgeolekut ning vähese CO2-heitega energiatarneid. Energialiidu strateegilise raamistiku ja selle tegevuskavaga luuakse raamistik selle töö edendamiseks iga kahe aasta tagant, alates 2016. aastast.

Käesolevas teises aruandes ajakohastatakse analüüse mitmel viisil. Esiteks on tänu ulatuslikule sihtotstarbelisele andmekogumisele, mis võeti ette koos liikmesriikide statistikaametnikega, saadud tunduvalt paremaid andmeid energiahindade kohta. Seega on mõned meie järeldustest üksikasjalikumad ja selgemad. Eelmise aruande andmeid on uuendatud ja seega saame võimalikult värske pildi energiahindadest elektri- ja gaasi- ning naftatoodete sektoris. Lisaks on parandatud koonduuringute ja juhtumiuuringute analüüse, mis võimaldab meil põhjalikumalt uurida energiahindade suundumusi ja neid mõjutavaid tegureid nii kodumajapidamises (eelkõige madala sissetulekuga kodumajapidamistes) kui ka tööstuses (eelkõige energiamahukates tööstusharudes). Energiaga seotud kulude läbivaatamine aitab meil mõista, kuidas reageerida energiahindadele; sageli on lahendus tõhusamas energia kasutamises. Aruanne toetub tõenditele, mis on esitatud sellega kaasnevas komisjoni talituste töödokumendis, ning komisjoni poolt ettevalmistatud uuringutele.





1.Euroopa Liidu energiaimpordi maksumus

Võttes arvesse imporditud energia suurt osakaalu, on hindade ja meie energiatarbimise mõju selgelt näha ELi fossiilkütuste impordi maksumuses. On näha, et ELi majandus on globaalsetest energiahinna suundadest mõjutatav ning samuti tuletab see meelde, et impordimaksumuse vähendamiseks saab suurema energiatõhususe ja põlise alternatiivenergia suurema kulutõhususe abil vähendada fossiilkütuste tarbimist.

Energiaimpordi maksumus kasvas 238 miljardilt eurolt 2005. aastal 403 miljardile eurole 2013. aastal. Energiatoodete hindade langus ja tarbimise vähenemine on seda maksumust vähendanud 261 miljardi euroni 2015. aastal, mis on umbes 3,5% vähem kui 2013. aastal. Hinnalangus oli maksumuse vähenemisel peamine tegur, sest olenemata sellest, et kõigi kolme fossiilkütuse tarbimine on kahanenud, on vähenenud ka nende kütuseliikide tootmine ELis ja seega on suurenenud netoimport (ning samuti ELi sõltuvus fossiilkütuste impordist).

Joonis 1: ELi fossiilkütuste impordi hinnanguline maksumus

Allikas: Komisjoni tehtud arvutus

Kõigi fossiilkütuste (peamiselt nafta) hinnad on langenud. Hinnalangus on põhjustatud tarnimise suurenemisest (USA kildaõli ja kildagaas, Kanada naftaliivad, OPECi jõuline tootmine, ülemaailmselt suurenenud gaasi (sh veeldatud maagaasi) ja söe tootmine) ning nõudmise vähenemisest (aeglasem majanduskasv maailmas, eriti Hiinas, kuid ka nõudluse poole struktuurilised muutused, nagu suurenev energiatõhusus ja alternatiivsete kütuste kasutamine majapidamises ja transpordis, mille tõukejõuks on hoonete ja autode tõhususpoliitika).

Kuna imporditud fossiilkütuse tanklahind on muutunud madalamaks, on suurenenud kodumajapidamiste kättejääv tulu. Sarnast mõju on näha mitmes sektoris, nagu transpordis ja energiamahukates tööstusharudes. Praegusel aeglasema majanduskasvu perioodil on see andnud ühekordse tõuke ELi majandusele, mille võimalik suurus on hinnanguliselt 0,8%-line SKP kasv 2015. aastal ja 0,5%-line SKP kasv 2016. aastal.





2.Elektrihinnad Euroopas

2.1 Hulgihinnad

Siseturu areng on viimastel aastatel kaasa toonud suured muutused elektri hulgimüügiturul Euroopas. Peaaegu kõigis liikmesriikides on loodud elektri hulgimüügi börsid, kus pakutakse järgmise päeva turu, forvard- ja päevasisese turu teenuseid. Paindlikud ja likviidsed turud võimaldavad tarnimist ja nõudlust tõhusamalt kokku viia, mis vähendab elektritootmise kulusid ja seega ka hindu. Sellised börsid peaksid ka juhtima kahepoolseid börsiväliselt kaubeldavate lepingute hindu enamikel väljakujunenud turgudel.