ET Euroopa Liidu Teataja C 325/1

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE JA KONTROLLIKOJALE

Euroopa Arengufondi majandusaasta aruanne 2016

(2017/C 325/01)

SISUKORD

MAJANDUSAASTA ARUANDE KINNITAMINE 2

EAFi VAHENDITE KASUTAMINE JA RAAMATUPIDAMISARVESTUSE PIDAMINE 3

EUROOPA KOMISJONI HALLATAVAD VAHENDID 6

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 7

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD 15

TULUD 30

KULUD 31

EAFi KONSOLIDEERITUD ELi USALDUSFONDIDE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED 40

BÊKOU ELi USALDUSFONDI LÕPLIK MAJANDUSAASTA ARUANNE 41

TAUSTTEAVE ELi BÊKOU USALDUSFONDI KOHTA 41

ELi AAFRIKA USALDUSFONDI LÕPLIK MAJANDUSAASTA ARUANNE 46

TAUSTTEAVE ELi AAFRIKA USALDUSFONDI KOHTA 46

EAFi JA ELi USALDUSFONDIDE KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 51

EAFi RAKENDAMISE ARUANNE 55

EUROOPA INVESTEERIMISPANGA HALLATAVATE VAHENDITE RAKENDAMISE AASTAARUANNE 84

MAJANDUSAASTA ARUANDE KINNITAMINE

Euroopa Arengufondi 2016. aasta majandusaasta aruanne on koostatud kooskõlas üheteistkümnenda Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava finantsmääruse IX jaotisega ning majandusaasta aruande lisas toodud raamatupidamispõhimõtete, -eeskirjade ja -meetoditega.

Olen teadlik oma vastutusest Euroopa Arengufondi majandusaasta aruande koostamise ja esitamise eest kooskõlas üheteistkümnenda Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava finantsmääruse artikliga 20.

Olen saanud eelarvevahendite käsutajalt ja Euroopa Investeerimispangalt (EIP) kogu teabe, mis on vajalik Euroopa Arengufondide varasid ja kohustusi ning eelarve täitmist kajastava aruande koostamiseks. Eelarvevahendite käsutaja ja EIP tagavad selle teabe usaldusväärsuse.

Deklareerin, et kõnealuse teabe ja kontrolli põhjal, mida pidasin vajalikuks teha aruande kinnitamiseks, võin olla piisavalt kindel, et käesolev majandusaasta aruanne annab Euroopa Arengufondide finantsseisundi kõigist olulistest tahkudest õige ja õiglase ülevaate.

[allkiri] Rosa ALDEA BUSQUETS peaarvepidaja 23. juuni 2017

EAFi VAHENDITE KASUTAMINE JA RAAMATUPIDAMISARVESTUSE PIDAMINE

1. TAUST

Euroopa Liidul (edaspidi „EL“) on koostöösuhteid paljude arenguriikidega. Koostöö peamine eesmärk on edendada majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaarengut ning eelkõige vähendada vaesust ja see pikas perspektiivis kaotada, andes abi saavatele riikidele arenguabi ja tehnilist abi. Selle eesmärgi saavutamiseks koostab EL koos partnerriikidega koostööstrateegiad ja koondab nende rakendamiseks vajalikud rahalised vahendid. Arengukoosöösse suunatavad ELi vahendid tulevad kolmest allikast:

— ELi eelarvest,

— Euroopa Arengufondilt,

— Euroopa Investeerimispangalt.

Euroopa Arengufond (edaspidi „EAF“) on peamine vahend ELi abi andmiseks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide (edaspidi „AKV riigid“) ning ülemeremaade ja -territooriumidega (edaspidi „ÜMTd“) tehtava arengukoostöö raames.

EAFi ei rahastata ELi eelarvest. EAF on moodustatud nõukogu raames kokkutulnud liikmesriikide esindajate sisekokkuleppega ja seda haldab eraldi komitee. Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) vastutab EAFi vahenditest rahastatavate meetmete rahalise rakendamise eest. Euroopa Investeerimispank (edaspidi „EIP“) haldab investeerimisrahastut.

AKV riikidele ja ÜMTdele antavat geograafiliselt piiritletud abi rahastatakse ajavahemikus 2014–2020 endiselt peamiselt EAFist. Iga EAF moodustatakse tavaliselt umbes viieaastaseks perioodiks ja igal EAFil on oma finantsmäärus, millega on ette nähtud kõnealuse EAFi raamatupidamise aastaaruande koostamine. Seda silmas pidades koostatakse komisjoni hallatavate vahendite puhul raamatupidamise aastaaruanded iga Euroopa Arengufondi jaoks eraldi. Kõnealused raamatupidamise aastaaruanded esitatakse ka koondaruannete kujul, et anda üldine ülevaade nende vahenditega seonduvast finantsseisundist, mille eest vastutab komisjon.

2013. aasta juunis kirjutasid nõukogus kokkutulnud osalevad liikmesriigid alla üheteistkümnendat EAFi käsitlevale sisekokkuleppele, (1) mis jõustus 1. märtsil 2015. Komisjon on teinud ettepaneku kümnenda EAFi lõpetamise ja üheteistkümnenda EAFi jõustumise vahelisel ajal tegevuse järjepidevuse tagamiseks võtta üleminekumeetmeid ja luua üleminekurahastu (2). Üleminekurahastu luuakse üheteistkümnenda EAFi raames.

Samal ajal muudeti kümnenda EAFi finantsmäärust (3) ja võeti vastu üleminekuperioodil kohaldatav uus finantsmäärus (4). Mõlemad jõustusid 30. mail 2014. 2. märtsil 2015 võttis nõukogu vastu üheteistkümnenda EAFi finantsmääruse (5) ja selle rakenduseeskirjad (6). Need jõustusid 6. märtsil 2015.

Investeerimisrahastu asutati AKV-ELi partnerluslepingu raames. Rahastut haldab EIP ja seda kasutatakse erasektori arengu toetamiseks AKV riikides, rahastades peamiselt, kuid mitte ainult, erainvesteeringuid. Rahastu on loodud uueneva fondina; laenude tagasimaksed saab seega uuesti muudesse meetmetesse investeerida, mis annab tulemuseks iseuueneva ja rahaliselt sõltumatu rahastu. Kuna komisjon investeerimisrahastut ei halda, ei ole see konsolideeritud majandusaasta aruande esimese osaga – EAFi raamatupidamise aastaaruande ja sellega seotud rakendamise aruandega. Tervikliku ülevaate andmiseks EAFi arenguabist on majandusaasta aruandele eraldi osana (II osa) lisatud investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne (7).

2. KUIDAS TOIMUB EAFi RAHASTAMINE?

2. detsembril 2013. aastal toimunud kohtumisel võttis Euroopa Ülemkogu vastu mitmeaastase finantsraamistiku 2014.–2020. aastaks. Sellega seoses otsustati, et geograafilist koostööd AKV riikidega ei integreerita ELi eelarvesse, vaid jätkatakse selle rahastamist olemasoleva valitsustevahelise EAFi kaudu.

ELi eelarve on iga-aastane ja vastavalt eelarve aastasuse põhimõttele kavandatakse ja kinnitatakse eelarve kulud ja tulud üheks aastaks. Erinevalt EList on EAFi toimimispõhimõte mitmeaastane. Iga EAF on tavaliselt viieks aastaks moodustatav fond, kuhu on koondatud arengukoostöö vahendid. Kuna vahendeid eraldatakse mitmeaastasuse põhimõttest lähtuvalt, võib eraldatud vahendeid kasutada kogu EAFi programmiperioodi vältel. Eelarve aastasuse puudumine on eraldi ära märgitud eelarve raamatupidamisarvestuse aruandluses, kus hinnatakse EAFi eelarve täitmist võrreldes koguvahenditega.

EAFi vahendid moodustuvad ELi liikmesriikide sihtotstarbelistest osamaksudest. Ligikaudu iga viie aasta järel kohtuvad liikmesriikide esindajad valitsustevahelisel tasandil, et otsustada fondile eraldatav kogusumma ja kontrollida selle vahendite kasutamist. Seejärel haldab fondi komisjon kooskõlas liidu arengukoostöö poliitikaga. Kuna lisaks liidu poliitikale on arengu- ja abipoliitika ka liikmesriikidel, peavad liikmesriigid oma poliitika kooskõlastama ELiga, et tagada vastastikune täiendavus.

Lisaks eelnevalt nimetatud osamaksudele saavad liikmesriigid leppida EAFiga kokku kaasrahastamises või tasuda EAFi vabatahtlikke osamaksusid.

3. EELARVEAASTA LÕPU ARUANDLUS

3.1. MAJANDUSAASTA ARUANNE

EAFi finantsmääruse artikli 46 kohaselt koostatakse EAFi raamatupidamise aastaaruanne vastavalt tekkepõhise arvestuse eeskirjadele, mis omakorda põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS). Need raamatupidamiseeskirjad võtab vastu komisjoni peaarvepidaja ja neid kohaldatakse kõigis ELi institutsioonides ja asutustes, et kehtiksid ühtsed raamatupidamisarvestuse, hindamise ja aastaaruannete esitamise eeskirjad, mille eesmärk on ühtlustada raamatupidamise aastaaruannete koostamise ja konsolideerimise menetlust ELi finantsmääruse artikli 152 kohaselt. Kõnealuseid ELi raamatupidamiseeskirju kohaldatakse ka EAFi suhtes, võttes arvesse tema tegevuse eripära.

EAFi majandusaasta aruande koostamine on tehtud ülesandeks komisjoni peaarvepidajale, kes on ühtlasi EAFi peaarvepidaja. Peaarvepidaja tagab, et EAFi majandusaasta aruanne annab EAFi finantsseisundist õige ja õiglase ülevaate.

Majandusaasta aruanne koosneb järgmistest osadest:

I osa. Komisjoni hallatavad vahendid

i) EAFi raamatupidamise aastaaruanded ja nende lisad

ii) EAFi konsolideeritud ELi usaldusfondide raamatupidamise aastaaruanne

iii) EAFi JA ELi usaldusfondide konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanded

iv) EAFi rakendamise aruanne

II osa. EIP hallatavate vahendite rakendamise aastaaruanne

i) Investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne

Osa „EAFi konsolideeritud Euroopa usaldusfondide raamatupidamise aastaaruanne“ sisaldab kahe EAFi raames loodud usaldusfondi raamatupidamise aastaaruannet: ELi Bêkou usaldusfond (vt jagu „ELi Bêkou usaldusfondi raamatupidamise aastaaruanne“) ja ELi Aafrika usaldusfond (8) (vt jagu „ELi Aafrika usaldusfondi raamatupidamise aastaaruanne“). Kummagi usaldusfondi raamatupidamise aastaaruande koostamise eest vastutas Euroopa Komisjoni peaarvepidaja. Raamatupidamise aastaaruandele on teostanud välisauditi eraaudiitor. Käesolevas majandusaasta aruandes on esitatud usaldusfondide lõplikud raamatupidamise aastaaruanded, st aruanded, mis sisaldavad ka auditi tulemusena tehtud korrektsioone.

Tuleb märkida, et 2016. aastal muutus raamatupidamise aastaaruande ja selle lisade ülesehitus. Muudetud on ainult finantsteabe esitamise viisi, et see vastaks paremini muude ELi üksuste omale. 2015. aasta võrdlussummad on esitatud uue ülesehituse kohaselt.

Komisjon võtab majandusaasta aruande vastu järgneva aasta 31. juuliks ning esitab selle eelarve täitmisele heakskiidu saamiseks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

4. AUDITEERIMINE JA EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE

4.1. AUDIT

EAFi majandusaasta aruannet ja vahendite haldamist kontrollib tema välisaudiitorina tegutsev Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“), kes koostab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aastaaruande.

4.2. EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE

Viimaseks kontrolliks on asjaomase eelarveaasta EAFi eelarve täitmisele heakskiidu andmine. Euroopa Parlament on EAFi eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon. See tähendab, et pärast majandusaasta aruande auditeerimist ja lõplikku viimistlemist tuleb nõukogul soovitada ja seejärel parlamendil otsustada, kas anda heakskiit EAFi eelarve täitmisele komisjoni poolt eelneval eelarveaastal. Kõnealune otsus põhineb aastaaruande läbivaatamisel, kontrollikoja aastaaruandel (mis sisaldab ametlikku kinnitavat avaldust) ja komisjoni vastustel, aga ka nende tulemusena komisjonile esitatud küsimustel ja täiendava teabe taotlustel.

EUROOPA KOMISJONI HALLATAVAD VAHENDID (1)

SISUKORD

EAFi VAHENDITE KASUTAMINE JA RAAMATUPIDAMISARVESTUSE PIDAMINE 3

EUROOPA KOMISJONI HALLATAVAD VAHENDID 6

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 7

EAFi BILANSS 7

EAFi TULEMIARUANNE 8

EAFi RAHAVOOGUDE ARUANNE 9

EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE 10

EAFi BILANSS 11

EEAFi TULEMIARUANNE 12

EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE 13

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD 15

EAFi KONSOLIDEERITUD ELi USALDUSFONDIDE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED 40

BÊKOU ELi USALDUSFONDI LÕPLIK MAJANDUSAASTA ARUANNE 41

TAUSTTEAVE ELi BÊKOU USALDUSFONDI KOHTA 41

ELi BÊKOU USALDUSFONDI BILANSS 43

ELi BÊKOU USALDUSFONDI TULEMIARUANNE 44

ELi BÊKOU USALDUSFONDI RAHAVOOGUDE ARUANNE 44

ELi BÊKOU USALDUSFONDI NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE 45

ELi AAFRIKA USALDUSFONDI LÕPLIK MAJANDUSAASTA ARUANNE 46

TAUSTTEAVE ELi AAFRIKA USALDUSFONDI KOHTA 46

ELi AAFRIKA USALDUSFONDI BILANSS 48

ELi AAFRIKA USALDUSFONDI TULEMIARUANNE 49

ELi AAFRIKA USALDUSFONDI RAHAVOOGUDE ARUANNE 49

ELi AAFRIKA USALDUSFONDI NETOVARA MUUTUSE ARUANNE 50

EAFi JA ELi USALDUSFONDIDE KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 51

KONSOLIDEERITUD BILANSS 51

KONSOLIDEERITUD TULEMIARUANNE 52

KONSOLIDEERITUD RAHAVOOGUDE ARUANNE 53

KONSOLIDEERITUD NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE 54

EAFi RAKENDAMISE ARUANNE 55

EUROOPA INVESTEERIMISPANGA HALLATAVATE VAHENDITE RAKENDAMISE AASTAARUANNE 84

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE (9)

EAFi BILANSS

miljonites eurodes Lisa 31.12.2016 31.12.2015 PÕHIVARA Eelmaksed 2.1 409 516 Usaldusfondi osamaksud 2.2 98 34 507 550 KÄIBEVARA Eelmaksed 2.1 1 372 1 145 Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad 2.3 132 171 Raha ja raha ekvivalendid 2.4 680 504 2 184 1 820 VARAD KOKKU 2 691 2 370 PIKAAJALISED KOHUSTUSED Eraldised 2.5 (4) (4) Finantskohustused 2.6 (6) (10) (10) (14) LÜHIAJALISED KOHUSTUSED Kreditoorne võlgnevus 2.7 (549) (520) Kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulud 2.8 (776) (855) (1 324 ) (1 376 ) KOHUSTUSED KOKKU (1 334 ) (1 389 ) NETOVARA 1 357 980 VAHENDID JA RESERVID Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid 2.9 42 323 38 873 Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital 2.9 2 252 2 252 Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused 2.9 — — Varasematest aastatest ülekantud majandustulemus (40 146 ) (36 994 ) Aasta majandustulemus (3 073 ) (3 152 ) NETOVARA 1 357 980





EAFi TULEMIARUANNE

miljonites eurodes Lisa 2016 2015 TULUD Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud 3.1 Kulude sissenõudmine 8 90 8 90 Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud 3.2 Finantstulu 3 8 Muud tulud 62 42 66 50 Kogutulu 73 140 KULUD Abimeetmed 3.3 (2 970 ) (3 059 ) Kaasrahastamise kulud 3.4 15 (69) Finantskulud 3.6 4 (1) Muud kulud 3.7 (196) (162) Kulud kokku (3 146 ) (3 291 ) AASTA MAJANDUSTULEMUS (3 073 ) (3 152 )





EAFi RAHAVOOGUDE ARUANNE

miljonites eurodes Lisa 2016 2015 Aasta majandustulemus (3 073 ) (3 152 ) Põhitegevusest Kapitali suurenemine – osamaksud 3 450 3 200 Usaldusfondide osamaksude (suurenemine)/vähenemine (64) 5 Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine (120) 214 Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine 39 (87) Eraldiste suurenemine/(vähenemine) — 4 Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine) (4) (24) Kreditoorse võlgnevuse suurenemine/(vähenemine) 28 (179) Kumuleerunud kulude ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine) (80) 131 NETORAHAVOOD 177 113 Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine) 177 113 Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga 2.4 504 391 Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga 2.4 680 504





EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

miljonites eurodes Fondikapital – toimivad EAFid (A) Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid (B) Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid (C) = (A)-(B) Kumulatiivsed reservid (D) Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital (E) Netovarad kokku (C)+(D)+(E) SALDO SEISUGA 31.12.2014 45 691 10 018 35 673 (36 994 ) 2 252 932 Kapitali suurenemine – osamaksud (4 795 ) 4 795 — — 4 795 Kapitali vähenemine – üleminekurahastu kulukohustused (1 595 ) (1 595 ) (1 595 ) EAFi kapitali kajastamine 29 367 29 367 — — Aasta majandustulemus — — — (3 152 ) — (3 152 ) SALDO SEISUGA 31.12.2015 73 464 34 590 38 873 (40 146 ) 2 252 980 Kapitali suurenemine – osamaksud (3 450 ) 3 450 3 450 Aasta majandustulemus — (3 073 ) (3 073 ) SALDO SEISUGA 31.12.2016 73 464 31 140 42 323 (43 219 ) 2 252 1 357





EAFi BILANSS

miljonites eurodes 31.12.2016 31.12.2015 Lisa Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF PÕHIVARA Eelmaksed 2.1 — 32 242 135 — 63 368 84 Usaldusfondi osamaksud 2.2 — — — 98 — — — 34 — 32 242 232 — 63 368 118 KÄIBEVARA Eelmaksed 2.1 1 50 909 412 3 67 879 195 Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad 2.3 1 71 59 2 1 65 103 2 Tasaarvelduskontod 2.3 196 424 3 424 — 214 657 1 190 — Raha ja raha ekvivalendid 2.4 — — — 680 — — — 504 198 544 4 391 1 094 218 790 2 172 701 VARAD KOKKU 198 577 4 633 1 327 218 853 2 541 819 PIKAAJALISED KOHUSTUSED Eraldised 2.5 — — — (4) — — — (4) Finantskohustused 2.6 — — (6) — — — (10) — — — (6) (4) — — (10) (4) LÜHIAJALISED KOHUSTUSED Kreditoorne võlgnevus 2.7 (0) (12) (438) (99) (0) (14) (492) (14) Tasaarvelduskontod 2.3 — — — (4 043 ) — — — (2 062 ) Kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulud 2.8 (1) (93) (567) (115) (3) (114) (682) (57) (1) (104) (1 005 ) (4 257 ) (3) (128) (1 174 ) (2 132 ) KOHUSTUSED KOKKU (1) (104) (1 011 ) (4 261 ) (3) (128) (1 184 ) (2 136 ) NETOVARA 197 472 3 622 (2 934 ) 214 726 1 357 (1 317 ) VAHENDID JA RESERVID Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid 2.9 12 164 10 973 19 187 — 12 164 10 973 15 737 — Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital 2.9 627 1 625 — — 627 1 625 — — Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused 2.9 (2 496 ) 2 214 247 35 (2 476 ) 2 376 35 65 Varasematest aastatest ülekantud majandustulemus (10 100 ) (14 248 ) (14 415 ) (1 382 ) (10 107 ) (14 223 ) (12 183 ) (481) Aasta majandustulemus 2 (91) (1 397 ) (1 587 ) 6 (26) (2 232 ) (901) NETOVARA 197 472 3 622 (2 934 ) 214 726 1 357 (1 317 )





EEAFi TULEMIARUANNE

miljonites eurodes 2016 2015 Lisa Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF TULUD Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud 3.1 Kulude sissenõudmine 1 5 (2) 4 1 10 77 2 1 5 (2) 4 1 10 77 2 Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud 3.2 Finantstulu (0) 2 2 (1) (0) 6 0 2 Muud tulud 2 17 40 3 3 15 22 2 2 19 43 2 3 21 22 4 Kogutulu 3 23 41 7 4 30 99 6 KULUD Abimeetmed 3.3 2 (95) (1 411 ) (1 465 ) 5 (47) (2 197 ) (820) Kaasrahastamise kulud 3.4 — — 15 — — — (68) (1) Finantskulud 3.6 (0) (0) 4 (0) 0 7 (8) (0) Muud kulud 3.7 (3) (19) (46) (129) (3) (15) (58) (86) Kulud kokku (1) (114) (1 437 ) (1 594 ) 2 (56) (2 331 ) (907) AASTA MAJANDUSTULEMUS 2 (91) (1 397 ) (1 587 ) 6 (25) (2 232 ) (901)





EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

miljonites eurodes Kaheksas EAF Fondikapital – toimivad EAFid (A) Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid (B) Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid (C) = (A)-(B) Kumulatiivsed reservid (D) Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital (E) Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused (F) Netovarad kokku (C)+(D)+(E)+(F) SALDO SEISUGA 31.12.2014 12 840 — 12 840 (10 107 ) 627 (3 147 ) 214 Kapitali vähenemine – üleminekurahastu kulukohustused (676) (676) (676) Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi — (6) (6) Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi 676 676 Aasta majandustulemus — 6 6 SALDO SEISUGA 31.12.2015 12 164 — 12 164 (10 100 ) 627 (2 476 ) 214 Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi — (20) (20) Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi — — — Aasta majandustulemus — 2 2 SALDO SEISUGA 31.12.2016 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 496 ) 197





miljonites eurodes Üheksas EAF Fondikapital – toimivad EAFid (A) Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid (B) Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid (C) = (A)-(B) Kumulatiivsed reservid (D) Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital (E) Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused (F) Netovarad kokku (C)+(D)+(E)+(F) SALDO SEISUGA 31.12.2014 11 699 — 11 699 (14 223 ) 1 625 1 758 860 Kapitali vähenemine – üleminekurahastu kulukohustused (727) — (727) (727) Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi — (109) (109) Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi 727 727 Aasta majandustulemus — (26) (26) SALDO SEISUGA 31.12.2015 10 973 — 10 973 (14 249 ) 1 625 2 376 726 Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi — (163) (163) Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi — — — Aasta majandustulemus — (91) (91) SALDO SEISUGA 31.12.2016 10 973 — 10 973 (14 339 ) 1 625 2 214 472





miljonites eurodes Kümnes EAF Fondikapital – toimivad EAFid (A) Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid (B) Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid (C) = (A)-(B) Kumulatiivsed reservid (D) Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital (E) Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused (F) Netovarad kokku (C)+(D)+(E)+(F) SALDO SEISUGA 31.12.2014 21 152 10 018 11 134 (12 183 ) — (209) (1 258 ) Kapitali suurenemine – osamaksud (4 795 ) 4 795 4 795 Kapitali vähenemine – üleminekurahastu kulukohustused (192) (192) (192) Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi — 84 84 Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi — 160 160 Aasta majandustulemus — (2 232 ) (2 232 ) SALDO SEISUGA 31.12.2015 20 960 5 223 15 737 (14 415 ) — 35 1 357 Kapitali suurenemine – osamaksud (3 450 ) 3 450 3 450 Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi — 182 182 Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi — 30 30 Aasta majandustulemus — (1 397 ) (1 397 ) SALDO SEISUGA 31.12.2016 20 960 1 773 19 187 (15 812 ) — 247 3 622





miljonites eurodes Üheteistkümnes EAF Fondikapital – toimivad EAFid (A) Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid (B) Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid (C) = (A)-(B) Kumulatiivsed reservid (D) Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital (E) Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused (F) Netovarad kokku (C)+(D)+(E)+(F) SALDO SEISUGA 31.12.2014 — — — (481) — 1 597 1 116 EAFi kapitali kajastamine vastavalt sisekokkuleppele 29 367 (29 367 ) — — Ümberpaigutused kaheksandast, üheksandast ja kümnendast EAFist ning kaheksandasse, üheksandasse ja kümnendasse EAFi — — (1 532 ) (1 532 ) Aasta majandustulemus — (901) (901) SALDO SEISUGA 31.12.2015 29 367 (29 367 ) — (1 382 ) 65 (1 317 ) Ümberpaigutused kaheksandast, üheksandast ja kümnendast EAFist ning kaheksandasse, üheksandasse ja kümnendasse EAFi — (30) (30) Aasta majandustulemus — (1 587 ) (1 587 ) SALDO SEISUGA 31.12.2016 29 367 (29 367 ) — (2 969 ) — 35 (2 934 )

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD (10)

1. PEAMISED ARVESTUSPÕHIMÕTTED

1.1. RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED

Raamatupidamise aastaaruande eesmärk on anda üksuse finantsseisundi, tegevustulemuste ja rahavoogude kohta teavet, millest on abi laiale kasutajaskonnale.

Üldised kaalutlused (raamatupidamispõhimõtted), millest raamatupidamise aastaaruande koostamisel lähtutakse, on sätestatud ELi raamatupidamiseeskirjas nr 1 „Raamatupidamise aastaaruanded“ ning on samad mis IPSAS 1-s kirjeldatud põhimõtted: õiglase kajastamise, tekkepõhise arvestuse, tegevuse jätkuvuse, kajastamise järjepidevuse, olulisuse, andmete koondamise, tasaarvestuse ja teabe võrreldavuse põhimõte. Finantsaruannete kvalitatiivsed omadused on asjakohasus, usaldusväärsus, arusaadavus ja võrreldavus.

1.2. ARUANDE KOOSTAMISE ALUS

1.2.1. Aruandeperiood

Raamatupidamise aastaaruanne esitatakse igal aastal. Majandusaasta algab 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril.

1.2.2. Valuuta ja ümberarvestamise alused

Majandusaasta aruanded on esitatud miljonites eurodes, sest euro on EAFi arvestus- ja aruandlusvaluuta. Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingupäeval kehtinud vahetuskursi alusel. Vahetuskursierinevustest saadud kasum või kahjum, mis tuleneb välisvaluutas arveldatud tehingutest ning välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuste ümberarvestamisest eelarveaasta lõpus kehtinud vahetuskursside alusel, kajastatakse tulemiaruandes. Teistsuguseid ümberarvestamise meetodeid kasutatakse kinnisvara ja seadmete ning immateriaalse vara puhul, mille väärtuseks eurodes on nende väärtus soetamise kuupäeval.

Välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuse eelarveaasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31. detsembril kehtinud Euroopa Keskpanga vahetuskursside alusel.

Euro vahetuskursid

Rahaühik 31.12.2016 31.12.2015 Rahaühik 31.12.2016 31.12.2015 Bulgaaria leev (BGN) 1,9558 1,9558 Poola zlott (PLN) 4,4103 4,2639 Tšehhi kroon (CZK) 27,0210 27,0230 Rumeenia leu (RON) 4,5390 4,5240 Taani kroon (DKK) 7,4344 7,4626 Rootsi kroon (SEK) 9,5525 9,1895 Inglise nael (GBP) 0,8562 0,7340 Šveitsi frank (CHF) 1,0739 1,0835 Horvaatia kuna (HRK) 7,5597 7,6380 Jaapani jeen (JPY) 123,4000 131,0700 Ungari forint (HUF) 309,8300 315,9800 USA dollar 1,0541 1,0887

1.2.3. Prognooside kasutamine

IPSASe ja üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete kohaselt esitatakse raamatupidamise aastaaruandes tingimata summad, mis põhinevad kõige usaldusväärsemale kättesaadavale teabele tuginevatel juhtkonna prognoosidel ja hinnangutel. Oluliste hinnangute hulka kuuluvad muu hulgas viitlaekumised ja kumuleerunud kulud ning edasilükkunud tulud ja kulud, eraldised, nõuetest tulenev finantsrisk, tingimuslikud varad ja tingimuslikud kohustused ning vara väärtuse languse määr. Tegelikud tulemused võivad kõnealustest prognoosidest erineda.

Mõistlike hinnangute kasutamine on raamatupidamise aastaaruande koostamise lahutamatu osa ega vähenda selle usaldusväärsust. Hinnangut võib olla vaja muuta, kui muutub olukord, millele hinnang tugines, või kui saadakse uut teavet või kogemusi. Oma olemuselt ei ole hinnangu muutus seotud eelnevate perioodidega ja see ei ole vea parandamine. Kui raamatupidamislik hinnang muutub, kajastatakse selle mõju selle ajavahemiku üle- või puudujäägina, kus muutus on teatavaks saanud.

1.3. BILANSS

1.3.1. Immateriaalne vara

Omandatud arvutitarkvara litsentsid on kajastatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud kumulatiivne amortisatsioon ja väärtuse langusest tulenev kahjum. Vara amortiseeritakse lineaarselt eeldatava kasuliku kasutusea alusel. Immateriaalse vara eeldatav kasulik kasutusiga sõltub selle konkreetsest majanduslikust kasutuseast või lepingujärgsest juriidilisest kehtivusajast. Asutusesiseselt väljatöötatud immateriaalne vara kapitaliseeritakse, kui täidetud on asjaomased ELi raamatupidamiseeskirjades ettenähtud kriteeriumid. Kapitaliseeritavate kulude hulka kuuluvad kõik otseselt omistatavad kulud, mis on vajalikud vara loomiseks, tootmiseks või valmistamiseks selliselt, et see vara saaks toimida juhtkonna poolt kavandatud viisil. Teadustegevusega seotud kulusid, mittekapitaliseeritavaid arenduskulusid ja hoolduskulusid kajastatakse kuluna kulu kandmise hetkel.

1.3.2. Kinnisvara ja seadmed

Kogu kinnisvara ja seadmed on näidatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud kumulatiivne amortisatsioon ja väärtuse langusest tulenev kahjum. Soetusmaksumus hõlmab kulusid, mis on asjaomase vara soetamise või valmistamisega otseselt seotud. Hilisemad kulud on vastavalt vajadusele kas arvatud vara bilansilise väärtuse hulka või kajastatud eraldi varana – viimast vaid juhul, kui on tõenäoline, et varaga seotud tulevane majanduslik kasu või teenusepotentsiaal läheb üksusele ja vara maksumust saab usaldusväärselt mõõta. Parandus- ja hooldustööde kulud kajastatakse kuluna tulemiaruandes selle arvestusperioodi all, mil vastavad kulud kanti. Maad ja kunstiteoseid ei amortiseerita, kuna nende kasutusiga loetakse igaveseks. Ehitamisel olevat vara ei amortiseerita, kuna selline vara ei ole veel kasutamiseks valmis. Muude varade amortisatsioon arvutatakse lineaarsel meetodil, mille kohaselt nende maksumus, millest lahutatakse jääkmaksumus, jaotatakse nende eeldatava kasuliku kasutusea peale järgmiselt:

Vara liik Lineaarne amortisatsiooninorm Hooned 4 –10 % Masinad ja seadmed 10 – 25 % Sisustus ja sõidukid 10 – 25 % Arvutiriistvara 25 – 33 % Muu 10 – 33 %

Võõrandamisest saadud kasum või kahjum leitakse tulu ja müügikulude vahe võrdlemisel võõrandatava vara bilansilise väärtusega ning seda kajastatakse tulemiaruandes.

Rendimaksed

Materiaalse vara rendimaksed, mille puhul üksus kannab põhimõtteliselt kõiki omandiõigusega kaasnevaid riske ja hüvesid, liigitatakse kapitalirendi makseteks. Kapitalirendi maksed kapitaliseeritakse rendi alustamisel väärtuses, mis vastab kas renditava vara õiglasele väärtusele või minimaalsete rendimaksete nüüdisväärtusele, olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Rendimaksete intressiosa arvutatakse rendiperioodi jooksul püsiva protsendimäärana jääkväärtusest ja kajastatakse tulemiaruandes kuluna. Rendikohustusi, millest on finantskulud maha arvatud, kajastatakse muude (lühi- ja pikaajaliste) finantskohustuste all. Finantskulude intressiosa arvutatakse rendiperioodi jooksul püsiva protsendimäärana kohustuse jäägist ja kajastatakse tulemiaruandes kuluna. Kapitalirendi alusel hoitavat vara amortiseeritakse kas vara kasuliku kasutusea või rendiperioodi jooksul, olenevalt sellest, kumb neist on lühem.

Rendimaksed, mille puhul oluline osa omandiõigusega kaasnevatest riskidest ja hüvedest jääb rendileandja kanda, liigitatakse kasutusrendiks. Kasutusrendi korras tehtavad maksed kajastatakse kuluna tulemiaruandes rendiperioodi jooksul lineaarsel meetodil.

1.3.3. Muude kui finantsvarade väärtuse langus

Tähtajatu kasutuseaga varasid ei amortiseerita; selle asemel kontrollitakse igal aastal, ega nende väärtus ei ole langenud. Amortiseeritavate varade puhul kontrollitakse alati, kas nende väärtus ei ole langenud, kui sündmused või asjaolude muutumine viitavad sellele, et bilansiline väärtus ei pruugi olla kaetav. Väärtuse langusest tulenev kahjum kajastatakse summas, mille võrra vara bilansiline maksumus ületab kaetava väärtuse. Kaetav väärtus on kas vara õiglane väärtus, millest on lahutatud müügikulud, või vara tarbimisväärtus, olenevalt sellest, kumb neist on kõrgem.

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete jääkmaksumus ja kasutusiga vaadatakse läbi ja vajadusel korrigeeritakse neid vähemalt kord aastas. Kui vara bilansiline maksumus ületab hinnangulise kaetava väärtuse, hinnatakse vara bilansiline maksumus kohe alla kuni tema kaetava väärtuseni. Kui varasematel aastatel kajastatud väärtuse languse põhjused on ära langenud, siis vähendatakse vastavalt sellele väärtuse langusest tekkinud kahjumit.

1.3.4. Finantsvarad

Finantsvarasid liigitatakse järgmiselt: finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande; laenud ja nõuded; tähtajani hoitavad investeeringud; müügivalmis finantsvarad. Finantsinstrumentide liigitus määratakse kindlaks nende arvele võtmisel ja see hinnatakse ümber iga bilansipäeva seisuga.

i) Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Finantsvara liigitatakse sellesse kategooriasse, kui see soetatakse peamiselt müügi eesmärgil lühiajaliselt või kui üksus on nimetatud finantsvara sellesse kategooriasse kuuluvana määratlenud. Sellesse kategooriasse liigitatakse ka tuletisinstrumendid. Sellesse kategooriasse kuuluvad varad liigitatakse käibevaraks, kui nende oodatav realiseerimisaeg on 12 kuu jooksul bilansipäevast arvates. Eelarveaasta jooksul ei olnud üksusel ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat investeeringut.

ii) Laenud ja nõuded

Laenud ja nõuded on aktiivsel turul noteerimata finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Need tekivad, kui üksus annab raha või kaupu või osutab teenuseid otse võlgnikule, ilma et ta kavatseks nõudega kaubelda. Need kuuluvad põhivara hulka, välja arvatud juhul, kui nende lõpptähtaeg on lühem kui 12 kuud bilansipäevast arvates. Laenude ja nõuete hulka kuuluvad tähtajalised hoiused, mille algne tähtaeg on üle kolme kuu.

iii) Tähtajani hoitavad investeeringud

Tähtajani hoitavad investeeringud on kindlaksmääratud lõpptähtajaga finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad ning mida üksus kavatseb ja suudab hoida kuni lõpptähtajani, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Eelarveaasta jooksul ei olnud üksusel ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat investeeringut.

iv) Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad on finantsvarad, mis on määratletud sellesse kategooriasse kuuluvana või mis ei ole liigitatud ühtegi muusse kategooriasse, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Müügivalmis finantsvarad liigitatakse kas käibe- või põhivaraks olenevalt sellest, millise ajavahemiku jooksul üksus kavatseb neid säilitada. Tavaliselt on selleks ajavahemikuks lõpptähtajani jäänud aeg.

Arvelevõtmine ja väärtuse hindamine arvelevõtmisel

Õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande kajastatud, tähtajani hoitavate ja müügivalmis finantsvarade ostu ja müüki kajastatakse kauplemispäeval, st päeval, mil üksus võtab kohustuse vara ostuks või müügiks. Raha ekvivalendid, laenud ja tähtajalised hoiused kajastatakse arvelduspäeva seisuga. Finantsinstrumendid võetakse arvele õiglases väärtuses. Kui finantsvara ei kajastata õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande, võetakse selle arvelevõtmisel arvesse ka tehingukulusid.

Finantsinstrumentide kajastamine lõpetatakse, kui investeeringust rahavoogude saamise õigus on aegunud, või kui üksus on põhimõtteliselt kõik omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved kolmandale isikule üle andnud.

Järgnev väärtuse hindamine

Finantsvarasid, mida kajastatakse õiglases väärtuses läbi tulemiaruande, kajastatakse järgnevalt õiglases väärtuses ning nende õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse tulemiaruandes selle perioodi all, mil see on tekkinud.

Laene ja nõudeid ning lõpptähtajani hoitavaid investeeringuid kajastatakse amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt.

Müügivalmis finantsvarasid kajastatakse pärast arvelevõtmist õiglases väärtuses. Nende õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse õiglase väärtuse reservis. Müügivalmis finantsvarade intress, mis on arvutatud tegeliku intressimäära meetodi kohaselt, kajastatakse tulemiaruandes.

Üksus hindab igal bilansipäeval, kas on objektiivseid tõendeid selle kohta, et finantsvara väärtus on langenud ja kas väärtuse langus tuleks kajastada tulemiaruandes.

1.3.5. Eelmaksed

Eelmakse on makse, mille eesmärk on pakkuda rahastuse saajale rahalist ettemakset, st käibevahendeid. See võib olla jagatud mitmeks makseks, mis tehakse asjaomases lepingus, otsuses, kokkuleppes või alusaktis kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Käibevahendeid ja ettemakseid kasutatakse lepingus kindlaks määratud perioodi jooksul sel eesmärgil, milleks need anti, või need tuleb tagasi maksta. Kui abisaaja ei kanna rahastamiskõlblikke kulusid, on tal kohustus eelmakseks olev ettemakse üksusele tagastada. Eelmakse summat võib vähendada (kas täielikult või osaliselt) rahastamiskõlblike kulude (mida on kajastatud kuludena) kinnitamisega.

Eelmakset kajastatakse järgnevatel bilansipäevadel esialgselt bilansis kajastatud väärtuses, millest on lahutatud perioodi jooksul tehtud rahastamiskõlblikud kulud (sh vajaduse korral eelarvestatud summad).

1.3.6. Nõuded ja sissenõutavad summad

ELi raamatupidamiseeskirjad nõuavad aruandluse huvides kaubanduslike ja mittekaubanduslike tehingute eristamist, kusjuures nõuded tekivad kaubanduslikest tehingutest, sissenõutavad summad aga mittekaubanduslikest tehingutest, mille puhul üksus saab vahendeid muult üksuselt, ilma et viimane annaks vahetult vastu ligikaudu võrdses väärtuses vahendeid.

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded on kooskõlas finantsinstrumentide määratlusega, mistõttu liigitatakse neid laenudeks ja nõueteks ning mõõdetakse sellele vastavalt (vt punkt 1.3.4 above).

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade puhul kajastatakse intresside ja trahvide võrra korrigeeritud algne summa, millest on lahutatud nende väärtuse langusest tulenev allahindlus. Väärtuse langusest tulenev allahindlus kirjendatakse, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et üksusel ei ole võimalik kõiki summasid nõuete algsete tingimuste kohaselt sisse nõuda. Allahindluse summa saadakse, lahutades vara bilansilisest väärtusest kaetava väärtuse. Allahindluse summa kajastatakse tulemiaruandes.

1.3.7. Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid on finantsinstrumendid ning nende hulka kuuluvad kassas olev sularaha, pankades olevad nõudmiseni ja lühiajalised hoiused ning muud suure likviidsusega lühiajalised, algselt kuni kolmekuulise tähtajaga investeeringud.

1.3.8. Eraldised

Eraldisi kajastatakse, kui üksusel on kolmandate isikute ees minevikus toimunud sündmustest tulenev juriidiline või faktiline kohustus; ressursside vähenemine kohustuse tasumisel on tõenäolisem kui nende mittevähenemine ja vähenemise summat on võimalik usaldusväärselt hinnata. Eraldisi ei kajastata tulevase tegevuskahjumi puhul. Eraldiste summa vastab kõige tõenäolisemaks peetavale hinnangule selle kohta, kui suur kulutus tuleb oodatavalt teha olemasoleva kohustuse täitmiseks aruandepäeval. Kui eraldised koosnevad suurest hulgast summadest, hinnatakse kohustuse väärtust, kaaludes kõiki võimalikke tulemusi nende esinemise tõenäosusega (keskväärtuse meetod).

1.3.9. Kreditoorne võlgnevus

Kreditoorse võlgnevuse arvestus hõlmab kaubanduslike tehingute summasid (näiteks kaupade ja teenuste ost) ja mittekaubanduslike tehingute summasid (näiteks toetusesaajate kulutaotlused, toetused ja muu ELi pakutav rahastus).

Toetusesaajatele makstava toetuse ja muude maksete kulutaotlused kirjendatakse kreditoorse võlgnevusena taotletava summa ulatuses. Pärast rahastamiskõlblike kulude kontrollimist ja kinnitamist kajastatakse kreditoorset võlgnevust kinnitatud ja rahastamiskõlblikus summas.

Kaupade ja teenuste ostmisest tekkivat kreditoorset võlgnevust kajastatakse arve saamisel algse summa ulatuses ning sellele vastavad kulud kirjendatakse raamatupidamisarvestuses siis, kui tarne või teenus on üksusele üle antud või osutatud ja ta on selle vastu võtnud.

1.3.10. Viitlaekumised ja kumuleerunud kulud ning edasilükkunud tulud ja kulud

Tehinguid ja sündmusi kajastatakse raamatupidamise aastaaruandes sellel perioodil, millega need seonduvad. Kui eelarveaasta lõpu seisuga ei ole arvet veel välja saadetud, kuid üksus on teenuse osutanud või tarne üle andnud või kui eksisteerib lepinguline kohustus (nt lepingus sätestatu tulemusena), kajastatakse raamatupidamise aastaaruannetes viitlaekumine. Lisaks sellele, kui eelarveaasta lõpu seisuga on arve välja saadetud, kuid teenust ei ole veel osutatud või tarnitud kaupasid üle antud, loetakse tulu edasilükkunuks ja see kajastatakse järgnevas arvestusperioodis.

Ka kulud kajastatakse selles perioodis, millega need on seotud. Arvestusperioodi lõpus kajastatakse kumuleerunud kulusid perioodi ülekandekohustuse prognoositud summa alusel. Kumuleerunud kulud arvutatakse peaarvepidaja välja antud üksikasjalike praktiliste tegevusjuhiste kohaselt, mille eesmärk on tagada, et raamatupidamise aastaaruanne annaks tõese ülevaate nendest majandus- ja muudest nähtustest, mida nad kajastavad. Samamoodi, kui enne kaupade või teenuste kättesaamist on tehtud eelmakse, on tegemist edasilükkunud kuluga, mis kajastatakse järgneva arvestusperioodi all.

1.4. TULEMIARUANNE

1.4.1. Tulud

Tulu on saadud ja saada oleva majandusliku kasu või teenusepotentsiaali brutosumma, mille võrra suureneb netovara. See summa ei sisalda aga omanike sissemaksetest tulenevat suurenemist.

Tulu liik sõltub tulemiaruande aluseks olevate tehingute laadist.

i) Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu on maksud ja ülekanded, kusjuures ülekandja kannab vahendeid saajale, ilma et viimane annaks vahetult vastu ligikaudu võrdses väärtuses vahendeid.

Ülekanded on mittekaubanduslikest tehingutest tulevikus saadav majanduslik kasu või teenusepotentsiaal (makse arvesse võtmata). Üksus kajastab ülekantavat vara juhul, kui ta kontrollib vahendeid möödunud sündmuse (ülekande) tulemusel ja loodab tulevikus saada neist vahendeist majanduslikku kasu või teenusepotentsiaali, ja kui kõnealuste vahendite õiglast väärtust saab usaldusväärselt mõõta. Ka mittekaubanduslike tehingutega saadavad ja varana kajastatavad vahendid (näiteks raha) kajastatakse tuluna, välja arvatud juhul, kui üksusel lasub ülekande suhtes kohustus (tingimus), mis tuleb täita enne tulu kajastamist. Tulu lükatakse edasi kuni tingimuse täitmiseni ja kajastatakse kohustusena (saadud eelmaksed).

ii) Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaupade ja teenuste müügist saadud tulu kajastatakse siis, kui olulised kaupade omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved ostjale üle lähevad. Teenuste osutamisega seotud tehingutest saadud tulu kajastamisel võetakse arvesse seda, millises täitmisetapis on tehing aruandekuupäeva seisuga.

1.4.2. Kulud

Kulud on väljamaksetest või vahendite ärakasutamisest või kohustuste tekkimisest tulenev majandusliku kasu või teenusepotentsiaali vähenemine aruandeperioodil, mille tulemusel netovara/omakapital väheneb. Kulude hulka kuuluvad kaubanduslike ja mittekaubanduslike tehingute kulud.

Kaupade ostu ja teenuste osutamisega seoses kantud kaubanduslike tehingute kulud kajastatakse siis, kui tarne on üksusele üle antud ja too on selle vastu võtnud. Neid hinnatakse arvel esitatud algses summas. Lisaks sellele kajastatakse tulemiaruandes bilansipäeva seisuga perioodi jooksul osutatud teenusega seotud kulud, mille kohta ei ole veel arvet esitatud või heaks kiidetud.

Suurema osa üksuse kuludest moodustavad tema mittekaubanduslike tehingute kulud. Need seonduvad abisaajatele tehtud ülekannetega ja neid võib olla kolme liiki: nõuded, lepingu kohased ülekanded ning oma äranägemisel makstavad toetused, osamaksud ja annetused. Ülekanne kajastatakse selle perioodi kuluna, mille jooksul toimusid ülekande aluseks olevad sündmused, tingimusel et asjaomast liiki ülekanne on lubatud õigusaktiga või on sõlmitud leping, mille alusel ülekanne on lubatud; rahastuse saaja on täitnud kõik rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid ja summa suurust saab realistlikult hinnata.

Kajastamiskriteeriumidele vastava maksenõude või kulutaotluse saamisel kajastatakse see kuluna rahastamiskõlbliku summa ulatuses. Eelarveaasta lõpu seisuga hinnatakse kantud rahastamiskõlblikke kulusid, mis kuuluvad abisaajatele tasumisele, kuid millest ei ole veel teatatud, ning kajastatakse need kumuleerunud kuludena.

1.5. TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED

1.5.1. Tingimuslikud varad

Tingimuslik vara on võimalik vara, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult üksuse kontrollile. Tingimuslik vara kajastatakse, kui majanduslik kasu või teenusepotentsiaal on tõenäoline.

1.5.2. Tingimuslikud kohustused

Tingimuslik kohustus on võimalik kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult üksuse kontrollile, või olemasolev kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest, kuid mida ei kajastata kas seetõttu, et ei ole tõenäoline, et kohustuse täitmiseks on vajalik vähendada vahendeid majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol, või on tegu harva esineva juhuga, mil kohustuse summat ei saa piisava usaldusväärsusega mõõta.

1.6. KAASRAHASTAMINE

Laekunud kaasrahastamise osamaksud vastavad mittekaubanduslikest tehingutest saadavate tingimuslike tulude kriteeriumile ning neid kajastatakse muu hulgas liikmesriikide ja kolmandate riikide ees tekkinud kreditoorse võlgnevusena. EAFilt nõutakse, et ta kas kasutaks osamaksusid kolmandatele isikutele teenuste osutamiseks või maksaks need vahendid (s.o saadud osamaksud) tagasi. Kaasrahastamislepingute alusel tasumisele kuuluv, ent veel tasumata summa kujutab endast saadud kaasrahastamise osamaksusid, millest on maha arvatud projektiga seoses kantud kulud. Mõju netovaradele puudub.

Projektide kaasrahastamisega seotud kulusid kajastatakse vastavalt nende tekkimisele. Neile vastav osamaksude summa kajastatakse põhitegevustuluna ja see ei mõjuta aasta majandustulemust.

2. BILANSI LISAD

VARAD

2.1. EELMAKSED

Paljudes lepingutes on ette nähtud ettemaksete tegemine enne tööde alustamist, tarnet või teenuste osutamist. Mõnel juhul on lepingute maksegraafikutes ette nähtud maksete tegemine eduaruannete põhjal. Eelmakseid makstakse üldjuhul selle riigi või territooriumi valuutas, kus projekt ellu viiakse.

See, kas eelmakseid kajastatakse lühiajaliste või pikaajaliste eelmaksetena, oleneb nende väljamaksmise või tagastamise ajastusest. Väljamaksed on kindlaks määratud projekti aluseks olevas lepingus. Mis tahes välja- ja tagasimaksed, mille tähtaeg saabub enne 12 kuu möödumist aruandepäevast, kajastatakse lühiajaliste eelmaksetena. Kuna paljud EAFi projektidest on oma laadilt pikaajalised, peavad nendega seonduvad ettemaksed olema kasutatavad rohkem kui ühe aasta jooksul. Seetõttu on osa eelmakseid kajastatud pikaajalise varana.

miljonites eurodes Lisa Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2016 31.12.2015 Pikaajalised eelmaksed 2.1.1 — 32 242 135 409 516 Lühiajalised eelmaksed 2.1.2 1 50 909 412 1 372 1 145 Kokku 1 82 1 151 546 1 781 1 661

2.1.1. Pikaajalised eelmaksed

miljonites eurodes 31.12.2016 31.12.2015 Otsene eelarve täitmine 71 65 Täitja: Komisjon 39 43 ELi rakendusametid 4 1 ELi delegatsioonid 29 21 Kaudne eelarve täitmine 338 451 Täitja: EIP ja EIF 180 323 Rahvusvahelised organisatsioonid 87 90 Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid 25 3 Avalik-õiguslikud asutused 13 10 Kolmandad riigid 34 25 Kokku 409 516

2.1.2. Lühiajalised eelmaksed

miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2016 31.12.2015 Eelmaksed (bruto) 9 231 2 945 1 560 4 745 4 250 Tasaarvestatud (kantud üle järgmisse eelarveaastasse) (8) (181) (2 037 ) (1 148 ) (3 373 ) (3 105 ) Kokku 1 50 909 412 1 372 1 145





miljonites eurodes 31.12.2016 31.12.2015 Otsene eelarve täitmine 246 283 Täitja: Komisjon 115 123 ELi rakendusametid 10 1 ELi delegatsioonid 122 159 Kaudne eelarve täitmine 1 125 861 Täitja: EIP ja EIF 372 235 Rahvusvahelised organisatsioonid 432 336 Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid 121 5 Avalik-õiguslikud asutused 53 56 Kolmandad riigid 148 229 Kokku 1 372 1 145

Eelmaksete kogusumma oli 31. detsembri 2016. aasta seisuga 1 781 miljonit eurot, mis on enam-vähem sama suur kui 31. detsembril 2015 (1 661 miljonit eurot).

Võrreldes 31. detsembriga 2015 lühiajalised eelmaksed pisut suurenesid (227 miljonit eurot). Suurenemist seletab see, et palju uusi lepinguid ei olnud 2016. aastal veel kulusid põhjustanud. Suurenemist tasakaalustab pikaajaliste eelmaksete vähenemine (vt lisade punkt 2.1.1).

2.1.3. Eelmaksetega seoses saadud tagatised

Eelmaksete tagamiseks hoitakse tagatisi, mis vabastatakse projekti raames esitatud viimase nõude tasumisel. 31. detsembri 2016. aasta seisuga moodustasid tagatised, mille EAF oli saanud seoses eelmaksega, kokku 53 miljonit eurot (2015. aastal 83 miljonit eurot).

Enamik eelmakseid makstakse kaudse eelarve täitmise raames. Sellisel juhul ei ole tagatise saaja EAF, vaid hankija.

2.2. USALDUSFONDI OSAMAKSUD

Selles rubriigis on kajastatud ELi Bêkou usaldusfondi ja ELi Aafrika usaldusfondi makstud osamaksud. Osamaksud ei sisalda neid usaldusfondide kulusid, mis kaetakse EAFist.

EAF rakendab usaldusfondi osamaksusid otsese eelarve täitmise raames.

miljonites eurodes Usaldusfondid Osamaksude netosumma seisuga 31.12.2015 Fondi tehtud sissemaksed 2016 Usaldusfondide kulude netosumma jaotus 2016 Osamaksude netosumma seisuga 31.12.2016 Aafrika — 99 (27) 72 Bêkou 34 — (8) 26 Kokku 34 99 (35) 98

2.3. MITTEKAUBANDUSLIKE TEHINGUTE SISSENÕUTAVAD SUMMAD ja KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST TEKKINUD NÕUDED

miljonites eurodes Lisa 31.12.2016 31.12.2015 Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad 2.3.1 62 104 Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded 2.3.2 70 67 Kokku 132 171

2.3.1. Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2016 31.12.2015 Liikmesriigid — 0 40 — 40 90 Kliendid 4 9 6 0 18 23 Avalik-õiguslikud asutused — 13 10 0 23 16 Kolmandad riigid 0 3 1 — 4 2 Alla-hindamine (3) (17) (5) — (25) (29) Tasaarvelduskontod ELi institutsioonidega — — — 2 2 1 Kokku 1 8 51 2 62 104

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad koosnevad tavapärastest osamaksudest ning veel saamata summadest, mis saadakse üleminekurahastu korrektsioonide tõttu. Üleminekurahastu tegevust rahastati varasemate EAFide vabastatud vahenditest ja sellega seotud kapitali liikumine kajastati 2015. aastal.

Tulemused on esitatud järgmises tabelis.

miljonites eurodes Liikmesriigid Liikmesriikidelt saadavad summad Liikmesriikide osamaksudest mahaarvatavad summad Netosumma seisuga 31.12.2016 Belgia 25 — 25 Küpros 0 — 0 Tšehhi Vabariik 2 — 2 Kreeka 0 — 0 Läti 0 — 0 Portugal 0 — 0 Rumeenia 2 — 2 Sloveenia 1 — 1 Ühendkuningriik 10 — 10 Kokku 40 — 40

2.3.2. Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2016 31.12.2015 Viitlaekumised 0 63 7 0 70 67 EAFide vahelised tasaarvelduskontod 196 424 3 424 (4 043 ) (0) 0 Kokku 196 487 3 431 (4 043 ) 70 67

Viitlaekumiste all on kajastatud eelkõige projektide eelmaksetelt kogunenud intressid (63 miljonit eurot) ja ELi Aafrika usaldusfondiga seotud intressid (7 miljonit eurot).

Tõhususe huvides on kõigi EAFide ühine sularahavaru kajastatud üheteistkümnendas EAFis; (11) sellest tulenevalt toimuvad tehingud erinevate EAFide vahel, mis tasakaalustatakse erinevate EAFide bilansside vahel tasaarvelduskontodel. Tasaarvelduskontod esitatakse ainult konkreetsete EAFide kaupa.

2.4. RAHA JA RAHA EKVIVALENDID (12)

miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2016 31.12.2015 Erikontod – liikmesriikide finantsasutused — — — 291 291 126 Arvelduskontod – kommertspangad — — — 389 389 377 Kongo Demokraatliku Vabariigi erifond (*1) — — — — — 1 Kokku — — — 680 680 504

Raha ja raha ekvivalentide kogusumma suurenemine on peamiselt tingitud 2017. aasta esimese osamaksu ettemaksest, mille mõned liikmesriigid tegid 2016. aasta detsembris.

Tuleks märkida, et STABEXi vahendeid hoiavad ka abisaavad AKV riigid. Neid vahendeid ei kajastata EAFi bilansis. Stabex on lühend, mis tähistab ELi hüvitiste kava, mille eesmärk on AKV riikide eksporditulu stabiliseerimine. Kui komisjon ja abi saav (AKV) riik on jõudnud STABEXi vahendite kasutamise suhtes kokkuleppele, sõlmitakse poolte vahel ülekandeleping. Vastavalt (läbivaadatud) Lomé 4. lepingu (13) artiklile 211 kantakse vahendid AKV riigi nimel avatud intressi koguvale, kahte (Euroopa Komisjoni ja abisaajariigi) allkirja nõudvale kontole. Vahendid jäävad kõnealustele kahte allkirja nõudvatele kontodele seni, kuni vastastikuste kohustuste kokkuleppe alusel on põhjendatud nende ülekandmine mõnele projektile. Komisjoni eelarvevahendite käsutaja jääb konto suhtes allkirjaõiguslikuks, et tagada vahendite kavakohane väljamaksmine. Kahte allkirja nõudvatel kontodel olevad vahendid kuuluvad AKV riigile ja seetõttu neid EAFi majandusaasta aruandes varadena ei kajastata. Ülekandeid neile kontodele kirjendatakse STABEXi maksetena. Vt ka lisade punkt 3.1.1, kus on esitatud põhjalikumad andmed.

2016. aasta majandusaasta aruande ülevaatlikkuse parandamiseks on muudetud finantseerimisasutuste ja pankade liigitust. 2015. aasta kohta on esitatud võrdlevad andmed.

KOHUSTUSED

2.5. ERALDISED

miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2016 31.12.2015 Eraldised — — — 4 4 4 Kokku — — — 4 4 4

Eraldiste summa vastab summale, mis EAF kõige tõenäolisemaks peetava hinnangu kohaselt tuleb maksta ettevõtluse arenduskeskuse (EAK) nõuetekohase sulgemise rahastamiseks kooskõlas AKV-ELi suursaadikute komitee 23. oktoobri 2014. aasta otsusega nr 4/2014.

Sellest summast kaetakse EAK vastu algatatud kohtuasjade kulude (1,2 miljonit eurot) ning ülejäänud summast 31. detsembril 2016 (vt lisade punkt 4.3.2) alanud EAK tegevuse passiivse etapi prognoositavad kulud (juhtimisülesannete täitmine, muude kohtuvaidluste lõpuleviimine, arhiivi korrastamine jne).

2.6. FINANTSKOHUSTUSED

miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2016 31.12.2015 Kaasrahastamisega seotud kreditoorne võlgnevus — — 6 — 6 10 Kokku — — 6 — 6 10

Kaasrahastamisega seotud kohustuste kogusumma muutust on selgitatud lisade punktis 2.7.2.1.

2.7. KREDITOORNE VÕLGNEVUS

miljonites eurodes Lisa Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2016 31.12.2015 Lühiajaline kreditoorne võlgnevus 2.7.1 0 12 112 97 222 180 Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused 2.7.2 — (0) 325 2 327 340 Kokku 0 12 438 99 549 520

2.7.1. Lühiajaline kreditoorne võlgnevus

miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2016 31.12.2015 Tarnijad 0 11 69 19 98 79 Liikmesriigid — — 0 — 0 0 Kolmandad riigid 0 0 29 61 91 83 Avalik-õiguslikud asutused 0 1 18 14 32 21 Muu lühiajaline kreditoorne võlgnevus 0 1 (4) 4 1 (3) Kokku 0 12 112 97 222 180

Kreditoorsed võlgnevused hõlmavad EAFile toetusmeetmete raames esitatud kuluaruandeid. Need kajastatakse nõude saamisel taotletud summa ulatuses. Hankemeetmetega seoses saadud arvete ja kreeditarvete korral kehtib samasugune kord. Asjaomaseid kulutaotlusi on arvestatud järgmisse eelarveaastasse ülekandmisel. Järgmisse eelarveaastasse ülekandmise kirjete alusel kajastatakse hinnangulised rahastamiskõlblikud summad tulemiaruandes.

2.7.2. Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused

miljonites eurodes Lisa Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2016 31.12.2015 Kaasrahastamisega seotud kreditoorne võlgnevus 2.7.2.1 — — 63 1 64 31 Ettemakstud fondikapitali osamaksud 2.7.2.2 — — 261 — 261 307 Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused 2.7.2.3 — — — 2 2 2 Kokku — — 324 3 327 340

2.7.2.1. Kaasrahastamisega seotud kreditoorne võlgnevus

Järgmises tabelis on esitatud kaasrahastamisega seotud lühi- ja pikaajalisest kreditoorse võlgnevuse jaotus liikmesriigiti

miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2016 31.12.2015 Kaasrahastamisega seotud pikaajaline kreditoorne võlgnevus Belgia — — 2 — 2 1 Saksamaa — — 0 — 0 1 Ühendkuningriik — — 1 — 1 3 Rootsi — — 2 — 2 4 Kanada — — 0 — 0 1 — — 6 — 6 10 Kaasrahastamisega seotud lühiajaline kreditoorne võlgnevus Belgia — — 3 1 4 3 Taani — — 1 0 1 1 Prantsusmaa — — 37 — 37 10 Saksamaa — — 1 — 1 1 Madalmaad — — 1 — 1 1 Hispaania — — 3 — 3 3 Ühendkuningriik — — 11 — 11 1 Rootsi — — 7 — 7 12 Kanada — — 0 — 0 (1) — — 63 1 64 31 Kokku — — 69 1 70 41

Kaasrahastamisega seotud lühi- ja pikaajalise kreditoorse võlgnevuse summa suurenes võrreldes eelmise aruandeperioodiga 29 miljoni euro võrra.

2016. aastal saadi uusi kaasrahastamise osamaksusid Ühendkuningriigilt (9,4 miljonit eurot), Belgialt (3,3 miljonit eurot) ja Rootsilt (0,9 miljonit eurot).

Kaasrahastamisega seotud lühi- ja pikaajaline kreditoorne võlgnevus suurenes 15 miljoni euro võrra, et võtta arvesse kaasrahastatavate projektidega seotud tulusid ja kulusid (vt lisade punktid 3.1.2 ja 3.4).

2.7.2.2. Ettemakstud fondikapitali osamaksud

miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2016 31.12.2015 Ühendkuningriik — — 252 — 252 259 Rootsi — — — — — 48 Ungari — — 9 — 9 — Kokku — — 261 — 261 307

Rubriigis „Ettemakstud fondikapitali osamaksud“ on kajastatud liikmesriikide osamaksude ettemaksed.

2.7.2.3. Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused

Need koosnevad peamiselt mittesihtotstarbelistest laekumistest ja tagastatud maksetest.

2.8. KUMULEERUNUD KULUD JA EDASILÜKKUNUD TULUD

miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2016 31.12.2015 Kumuleerunud kulud 1 93 567 110 770 853 Muud kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulud — (0) (0) 6 6 2 Kokku 1 93 567 115 776 855

Kumuleerunud kulud hõlmavad nendest täitmisel olevatest ja lõppenud lepingutest tulenevaid hinnangulisi tegevuskulusid, mille kulutaotlused ei ole veel kinnitatud, kusjuures 2016. aastal abisaajate kantud abikõlblike kulude prognoosimisel lähtuti sõlmitud lepingute kohta olemas olevast teabest. See osa hinnangulistest kumuleerunud kuludest, mille moodustavad väljamakstud eelmaksed, on kajastatud eelmaksete summade vähenemise all (vt lisa punkt 2.1).

NETOVARA

2.9. FONDIKAPITAL

2.9.1. Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kokku Fondikapital 12 164 10 973 20 960 29 367 73 464 Sissenõudmata fondikapital (0) (0) (5 223 ) (29 367 ) (34 590 ) Sissenõutud fondikapital 31.12.2015 seisuga 12 164 10 973 15 737 — 38 873 Fondikapital 12 164 10 973 20 960 29 367 73 464 Sissenõudmata fondikapital — (0) (1 773 ) (29 367 ) (31 140 ) Sissenõutud fondikapital 31.12.2016 seisuga 12 164 10 973 19 187 — 42 323

Fondikapital kujutab endast osamaksude summat, mille liikmesriigid maksavad vastavalt igale sisekokkuleppele asjaomasesse EAFi. Sissenõudmata fondikapital kujutab endast liikmesriikidelt veel sissenõudmata algset assigneeringut.

Sissenõutud fondikapital kujutab endast seda osa algsest assigneeringust, mille kohta liikmesriikidele on saadetud maksenõue ülekande tegemiseks hoiukontodele (vt lisade punkt 2.9.2).

2.9.2. Sissenõutud ja sissenõudmata fondikapital liikmesriikide kaupa

miljonites eurodes Osamaksud % Sissenõudmata kapital 31.12.2015 seisuga Sissenõutud kapital 2016 Sissenõudmata kapital 31.12.2016 seisuga Austria 2,41 126 (83) 43 Belgia 3,53 184 (122) 63 Bulgaaria 0,14 7 (5) 2 Küpros 0,09 5 (3) 2 Tšehhi Vabariik 0,51 27 (18) 9 Taani 2,00 104 (69) 35 Eesti 0,05 3 (2) 1 Soome 1,47 77 (51) 26 Prantsusmaa 19,55 1 021 (674) 347 Saksamaa 20,50 1 071 (707) 364 Kreeka 1,47 77 (51) 26 Ungari 0,55 29 (19) 10 Iirimaa 0,91 48 (31) 16 Itaalia 12,86 672 (444) 228 Läti 0,07 4 (2) 1 Leedu 0,12 6 (4) 2 Luksemburg 0,27 14 (9) 5 Malta 0,03 2 (1) 1 Madalmaad 4,85 253 (167) 86 Poola 1,30 68 (45) 23 Portugal 1,15 60 (40) 20 Rumeenia 0,37 19 (13) 7 Slovakkia 0,21 11 (7) 4 Sloveenia 0,18 9 (6) 3 Hispaania 7,85 410 (271) 139 Rootsi 2,74 143 (95) 49 Ühendkuningriik 14,82 774 (511) 263 Kokku 100,00 5 223 (3 450 ) 1 773

Kogu 2016. aastal sissenõutud kapitali moodustavad kümnenda EAFi sissenõudmised ja kogu summa (3 450 miljonit eurot) on tavapärane sissenõutud kapital. Kaheksanda ja üheksanda EAFi kapital on täielikult sisse nõutud ja laekunud. Üheteistkümnenda EAFi kapitali ei ole veel sisse nõutud.

2.9.3. Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2016 31.12.2015 Suletud EAFidest ümberpaigutatud vahendid 627 1 625 — — 2 252 2 252

Siia rubriiki kuuluvad suletud EAFidest kaheksandasse ja üheksandasse EAFi ümberpaigutatud vahendid.

2.9.4. Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kokku Saldo seisuga 31.12.2014 (3 147 ) 1 758 (209) 1 597 — Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad (6) (109) 114 — — Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad — — (32) 32 — Ümberpaigutus kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi tulemusreservist üleminekurahastusse — — (41) 41 — Üleminekurahastust kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi sissenõutud summad — — 11 (11) — Üleminekurahastu kulukohustustega seotud vahendite tagastamine 676 727 192 (1 595 ) — Saldo seisuga 31.12.2015 (2 476 ) 2 376 35 65 — Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad (20) (163) 182 — Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad — — (356) 356 — Ümberpaigutus üheteistkümnenda EAFi tulemusreservist Aafrika rahutagamisrahastusse (kümnes EAF) — — 386 (386) — Saldo seisuga 31.12.2016 (2 496 ) 2 214 247 35 —

Sellesse rubriiki kuuluvad ühest toimivast EAFist teise ümberpaigutatud vahendid.

Alates Cotonou lepingu jõustumisest paigutatakse kõik toimivate varasemate EAFide kasutamata vahendid pärast vabastamist ümber kõige viimasena käivitatud EAFi. Teistest EAFidest ümberpaigutatud vahendid suurendavad saajafondi assigneeringuid ja vähendavad selle fondi omi, kust ümberpaigutus tehti. Kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud vahendeid saab kohustustega siduda vaid sisekokkuleppes sätestatud tingimustel.

2016. aastal võeti üheteistkümnenda EAFi tulemusreservist 386 miljonit eurot Aafrika rahutagamisrahastu rahastamiseks kümnenda EAFi raames.

3. TULEMIARUANDE LISAD

TULUD

miljonites eurodes Lisa 2016 2015 Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud 3.1 8 90 Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud 3.2 66 50 Kokku 73 140

3.1. MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

miljonites eurodes Lisa Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 2016 2015 Kulude sissenõudmine 0 5 13 4 23 20 STABEXi vahendite sissenõudmine 3.1.1 1 — — — 1 1 Kaasrahastamisest saadud tulu 3.1.2 — — (15) — (15) 69 Kokku 1 5 (2) 4 8 90

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu jaguneb eelarve täitmise laadi alusel järgmiselt.

miljonites eurodes 2016 2015 Otsene eelarve täitmine 6 61 Täitja: Komisjon 1 3 ELi delegatsioonid 5 58 Kaudne eelarve täitmine 2 29 Täitja: Kolmandad riigid (0) 14 Rahvusvahelised organisatsioonid 2 14 Avalik-õiguslikud asutused 0 0 Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid 0 1 Kokku 8 90

3.1.1. STABEXi vahendite sissenõudmine

2016. aastal maksti EAFile AKV riikides asuvatelt kahte allkirja nõudvatelt kontodelt tagasi 1 miljonit eurot. Need tulud on kajastatud kaheksanda EAFi tulemiaruandes mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu (STABEXi vahendite sissenõudmine) all.

3.1.2. Kaasrahastamisest saadud tulu

Kaasrahastamise osamaksud täidavad mittevahetustehingutest saadavate tingimuslike tulude kriteeriumi ja seetõttu ei tohiks need tulemiaruannet mõjutada. Saadud osamaksud jäävad kohustuste alla (vt lisade punkt 2.7.2.1) kuni saadud vahenditega seotud tingimuste täitmiseni, st kuni abikõlblike kulude tekkimiseni (vt lisade punkt 3.4). Seejärel kajastatakse vastav summa kaasrahastamisest saadud mittekaubandusliku tuluna. Seega puudub mõju aasta majandustulemusele.

3.2. KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 2016 2015 Finantstulu (0) 2 2 (1) 3 8 Muud tulud 2 17 40 3 62 42 Kokku 2 19 43 2 66 50

Finantstulu moodustab peamiselt eelmaksetelt arvutatud intress, mis 2016. aastal ulatus 3 miljoni euroni (2) (2015. aastal 7 miljonit eurot).

Kogu muu tulu moodustab vahetuskursierinevustest tingitud realiseeritud ja realiseerimata kasum.

KULUD

3.3. ABIMEETMED

miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 2016 2015 Programmikohane abi 1 (3) 1 007 746 1 751 1 971 Makromajanduslik toetus — 39 — — 39 51 Valdkondlik poliitika (0) 18 — — 18 (24) AKV riikide sisesed projektid — 41 301 351 693 746 Intressitoetused (3) — — — (3) (6) Hädaabi — (0) 98 300 398 285 Varasemate EAFidega seonduvad muud abiprogrammid — 1 — — 1 0 Institutsioonidele ettenähtud toetus — — 5 33 38 34 Eksporditulude kompensatsioon (0) 0 — — 0 (3) Usaldusfondide osamaksud — — — 35 35 5 Kokku (2) 95 1 411 1 465 2 970 3 059

EAFil on sõltuvalt raha väljamaksmise ja haldamise viisist erinevaid põhitegevuskulusid, mis hõlmavad mitmeid abimeetmeid.

3.4. KAASRAHASTAMISE KULUD

miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 2016 2015 Kaasrahastamine — — (15) — (15) 69

Selles rubriigis on kajastatud 2016. aastal seoses kaasrahastatud projektidega kantud kulud. Tuleb märkida, et tekkinud kulud sisaldavad prognoositavalt järgmisse eelarveaastasse ülekantavaid summasid (ja seega ka prognoositavalt tühistatavaid eelmise aasta summasid). Kuna 2015. aasta hinnangulisi kulusid (50 miljonit eurot) tühistatakse suuremas summas kui 2016. aastal tekkinud kulusid (35 miljonit eurot), jäävad 2016. aasta kaasrahastamise kulud negatiivseks. Tulemiaruandes on kajastatud sellele vastav negatiivne tulu (vt lisade punkt 3.1.2).

3.5. ABIMEETMED JA KAASRAHASTAMISE KULUD EELARVE TÄITMISE LIIKIDE KAUPA

miljonites eurodes 2016 2015 Otsene eelarve täitmine 1 173 1 106 Täitja: Komisjon 140 99 ELi rakendusametid 10 2 Usaldusfondid 36 5 ELi delegatsioonid 987 1 000 Kaudne eelarve täitmine 1 781 2 023 Täitja: EIP ja EIF 5 31 Rahvusvahelised organisatsioonid 821 990 Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid 143 31 Avalik-õiguslikud asutused 57 70 Kolmandad riigid 756 900 Eraõiguslikud asutused, kes rakendavad avaliku ja erasektori partnerlust (1) 1 Kokku 2 954 3 128

3.6. FINANTSKULUD

miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 2016 2015 Nõuete allahindlus 0 0 (4) — (4) 1 Muud finantskulud — — — 0 0 0 Kokku 0 0 (4) 0 (4) 1

Nõuete allahindluse all on kajastatud sulgemise seisuga hinnangulised kulud, mis tulenevad nõuetest, mida ei ole võimalik sisse nõuda, ning tühistatavad eelmise aasta hinnangulised kulud. Kuna 2015. aasta tühistamised (29 miljonit eurot) on suuremad kui 2016. aasta hinnangulised kulud (25 miljonit eurot), jääb 2016. aastal nõuete allahindluse kulu negatiivseks.

3.7. MUUD KULUD

miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 2016 2015 Haldus- ja IT-kulud — (0) 4 126 129 113 Riski- ja kulueraldised — — — — — 4 Realiseeritud kahjum klientide vastu esitatud nõuetest 0 0 0 — 0 2 Kahjum vahetuskursi muutustest 3 19 42 3 66 44 Kokku 3 19 46 129 196 162

See rubriik hõlmab toetuskulusid, s.o EAFide programmitöö ja rakendamisega seotud halduskulusid. Nende kulude hulka kuuluvad projektide ettevalmistamise, järelmeetmete, järelevalve ja hindamisega seotud kulud, samuti arvutivõrkude, tehnilise abi jm kulud.

4. TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED NING MUUD OLULISED AVALDATAVAD ANDMED

4.1. TINGIMUSLIKUD VARAD

miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2016 31.12.2015 Täitmistagatised (0) 4 5 0 9 13 Lisatagatised — 4 3 — 7 6 Kokku (0) 7 8 0 16 20

Et tagada, et EAFi rahastamisest abi saajad täidavad EAFiga sõlmitud lepingutest tulenevaid kohustusi, nõutakse täitmistagatisi.

Lisatagatised on seotud ainult ehitustöölepingutega. Tavaliselt peetakse kinni 10 % abisaajale tehtavatest vahemaksetest tagamaks, et töövõtja täidab oma kohustusi. Need kinnipeetud summad kajastatakse tasumisele kuuluvate summadena. Hankija loal võib töövõtja selle asemel esitada lisatagatise, mis asendab vahemaksest kinnipeetud summasid. Need tagatised on kajastatud tingimuslike varadena.

Kaudse eelarve täitmise raames hallatavate lepingute puhul antakse tagatised hankijale, mitte EAFile, ja neid ei kajastata EAFi all.

4.2. MUU OLULINE TEAVE

4.2.1. Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

Allpool avaldatud summa koosneb eelarvelistest täitmata kulukohustustest, millest on lahutatud sellised seonduvad summad, mis on tulemiaruandes kajastatud kuluna. Eelarvelised täitmata kulukohustused kujutavad endast võetud kulukohustusi, millele vastavad makseid ei ole veel tehtud ja/või mida ei ole veel vabastatud. Need on mitmeaastaste programmide loomulik tagajärg.

miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2016 31.12.2015 Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud 2 202 2 406 4 136 6 746 5 821 Kokku 2 202 2 406 4 136 6 746 5 821

31. detsembri 2016. aasta seisuga oli eelarveliste täitmata kulukohustuste summa kokku 7 665 miljonit eurot (2015. aastal 6 809 miljonit eurot).

4.2.2. Ettevõtluse arenduskeskus

AKV-ELi ministrite nõukogu otsustas 2014. aasta juunis jätkata tööd ettevõtluse arenduskeskuse (edaspidi „EAK“) tegevuse nõuetekohaseks lõpetamiseks ning tagada, et erasektori toetamise projektid, mida EAK teostab AKV riikides ja piirkondades, saaksid täielikult täidetud. Sel eesmärgil volitas AKV-ELi ministrite nõukogu AKV-ELi suursaadikute komiteed tegutsema selle nimel, et võtta vastu vajalikud otsused.

AKV-ELi suursaadikute komitee 23. oktoobri 2014. aasta otsusega nr 4/2014 volitati juhatust võtma viivitamata kõik EAKi tegevuse lõpetamise ettevalmistamiseks vajalikud meetmed. Kõnealuse otsuse artikliga 2 anti juhatusele ülesanne sõlmida leping kuraatoriga, kes valmistaks ette ja rakendaks tegevuse lõpetamise kava.

Kuraator esitas EAKi juhatusele 2015. aasta juunis strateegilise kava koos eelarve ja tööplaaniga. Strateegiline kava on kooskõlas sotsiaaldialoogi tulemustega. Komisjon esitas EAKi juhatuse poolt heakskiidetud lõpliku strateegilise kava eelarve alusel kokku 18,2 miljoni eurose rahastamisotsuse ettepaneku, mille komisjon võttis vastu 2015. aastal. Pärast eespool nimetatud rahastamisotsuse vastuvõtmist sõlmisid EAK ja Euroopa Komisjon 2015. aasta detsembris toetuslepingu, mille alusel rahastatakse EAK varade likvideerimist ja tema kohustuste täitmist. Toetuslepingu alguse kuupäev on 1. jaanuar 2016 ja leping kestab kuni 31. detsembrini 2017. Lepingu maksumus kaetakse täitmata kulukohustustest, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud.

5. FINANTSRISKIDE JUHTIMINE

Järgnev teave, mis käsitleb Euroopa Arengufondi finantsriskide juhtimist, on seotud komisjoni poolt Euroopa Arengufondi nimel EAFi vahendite rakendamiseks tehtud sularahahalduse tehingutega.

5.1. RISKIJUHTIMISE POLIITIKA JA RISKIDE MAANDAMINE

EAFi sularahahalduse tehingute haldamist käsitlevad eeskirjad ja põhimõtted on sätestatud üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatavas finantsmääruses ja sisekokkuleppes.

Eespool nimetatud määrusest tulenevalt kohaldatakse järgmisi peamisi põhimõtteid.

— Liikmesriigid maksavad EAFi osamaksud erikontodele, mis on avatud iga liikmesriigi emissioonipangas või liikmesriigi määratud finantsasutuses. Osamaksude summad jäävad neile erikontodele, kuni on tarvis teha EAFi makseid.

— Liikmesriigid tasuvad EAFi osamaksusid eurodes, samal ajal kui väljamaksed EAFist on nomineeritud eurodes ja muudes vääringutes, sealhulgas vähemtuntud vääringutes.

— EAFi nimel komisjoni poolt avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne.

Lisaks erikontodele on komisjon avanud finantsasutustes (nii keskpankades kui ka kommertspankades) EAFi nimel ka muid pangakontosid, mida kasutatakse maksete tegemiseks ja muude tulude saamiseks kui eelarvesse tehtavad liikmesriikide osamaksud.

Sularahahalduse- ja maksetoimingud on suures osas automatiseeritud ning tuginevad tänapäevastele infosüsteemidele. Süsteemi turvalisuse ja ametiülesannete lahususe tagamiseks kohaldatakse vastavalt finantsmäärusele, komisjoni sisekontrollistandarditele ja auditeerimispõhimõtetele erimenetlusi.

Sularahahalduse- ja maksetoimingute haldamine on reguleeritud kirjalike suuniste ja menetluskorraga, mis piiravad operatsiooni- ja finantsriski ning tagavad piisava kontrollitaseme. Neid kohaldatakse erinevates valdkondades tehtavate toimingute suhtes ning suunistele ja menetluskorrale vastavust kontrollitakse regulaarselt.

5.2. VALUUTARISK

EAFi valuutariskid aasta lõpu seisuga – netopositsioon

miljonites eurodes 31.12.2016 31.12.2015 USA dollar Inglise nael (GBP) Taani kroon (DKK) Rootsi kroon (SEK) Euro Muu Kokku USA dollar Inglise nael (GBP) Taani kroon (DKK) Rootsi kroon (SEK) Euro Muu Kokku Finantsvarad Nõuded ja sissenõutavad summad 0 — — — 129 3 132 — — — — 171 1 171 Raha ja raha ekvivalendid 2 0 — — 678 — 680 4 0 — — 500 — 504 Kokku 2 0 — — 807 3 812 4 0 — — 671 1 675 Finantskohustused Pikaajalised finantskohustused — — — — (6) — (6) 0 — — — (10) — (10) Kreditoorne võlgnevus 0 — — — (495) (54) (549) 0 — — — (473) (47) (520) Kokku 0 — — — (501) (54) (555) 0 — — — (483) (47) (530) Kokku 2 0 — — 306 (51) 257 4 0 — — 188 (46) 145

Kõiki osamaksusid hoitakse eurodes ja muid valuutasid ostetakse alles siis, kui see on vajalik maksete tegemiseks. Seepärast ei mõjuta valuutarisk EAFi sularahahalduse tehinguid.

5.3. INTRESSIRISK

EAF ei laena raha, seepärast tal intressiriski suhtes riskipositsioon puudub.

Samas saab ta erinevatel pangakontodel hoitavatelt saldodelt intressi. Komisjon on EAFi nimel seepärast võtnud meetmeid, mis tagavad regulaarselt teenitud intressi vastavuse turuintressimääradele ja nende võimalikule kõikumisele.

Osamaksud EAFi eelarvesse kannab liikmesriik erikontole, mille ta on avanud selleks väljavalitud finantsasutuses. Mõne konto intressimäär võib praegu olla negatiivne, mistõttu on nende kontode saldode minimeerimiseks võetud rahahaldusmeetmeid. Vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2016/888 katab nende kontode negatiivse intressi asjaomane liikmesriik.

Kommertspankade kontodel hoitavatelt üleöösaldodelt teenitakse intressi igapäevaselt. Selliste kontode saldodelt makstav tasu põhineb muutuvatel turuintressimääradel, mille suhtes kohaldatakse lepingulist (positiivset või negatiivset) piirmäära. Enamiku kontode puhul on intressi arvutamine seotud turu viiteintressimääraga ja seda korrigeeritakse vastavalt kõnealuse intressimäära kõikumistele. Selle tulemusena puudub risk, et EAFi saldodelt laekuvad tasud võiksid olla madalamad turuintressimääradest.

5.4. KREDIIDIRISK (VASTASPOOLE RISK)

Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega finantsvarad

miljonites eurodes Kokku Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega Tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega < 1 aasta 1–5 aastat > 5 aasta Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad 132 93 36 4 — Kokku seisuga 31.12.2016 132 93 36 4 — Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad 171 50 120 1 — Kokku seisuga 31.12.2015 171 50 120 1 —





Finantsvarad riskikategooriate kaupa:

miljonites eurodes 31.12.2016 31.12.2015 Nõuded Raha Kokku Nõuded Raha Kokku Vastaspooled, kellel on välisreiting Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga 34 284 318 6 167 173 Üle keskmise kvaliteediga 3 371 374 34 16 50 Alla keskmise kvaliteediga 2 16 18 36 312 348 Muud kui investeerimiskvaliteediga 1 9 10 14 9 23 Kokku 40 680 720 90 503 593 Vastaspooled, kellel puudub välisreiting rühm 1 (varasemate makseviivitusteta võlgnikud) 92 0 92 81 1 82 rühm 2 (varasema makseviivitusega võlgnikud) — — — — — — Kokku 92 0 92 81 1 82 Kokku 132 680 812 171 504 675

Kategooriatesse „Muud kui investeerimiskvaliteediga“ ja „Alla keskmise kvaliteediga“ kuuluvad vahendid on peamiselt seotud liikmesriikide EAFi osamaksud, mis kantakse kooskõlas EAFi finantsmäärus artikli 22 lõikega 3 liikmesriikide avatud erikontodele. Kõnealuse määruse kohaselt peavad osamaksude summad jääma neile erikontodele seni, kuni on tarvis teha makseid.

Enamikku EAFi sularahavarudest hoitakse EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse kohaselt erikontodel, mille liikmesriigid on avanud oma osamaksude maksmiseks. Enamikku selliseid kontosid hoitakse liikmesriikide riigikassades või keskpankades. Nende institutsioonide vastaspoole risk on EAFi jaoks madalaim (riskipositsioon seondub liikmesriikidega).

Mis puutub maksete tegemiseks kommertspankades hoitavasse EAFi sularahavarusse, siis neile kontodele täiendavate vahendite kandmisel juhindutakse täppisajastamise põhimõttest ja seda haldab komisjoni rahavoogude juhtimise sularahahaldussüsteem automaatselt. Igal kontol hoitakse minimaalsel tasemel rahavarusid, mis on proportsionaalsed kontolt päeva jooksul tehtavate maksete keskmise summaga. Selle tulemusel on neil kontodel üleöö hoitavad summad pidevalt väga väiksed, mis tagab, et EAFi riskipositsioon on piiratud.

Lisaks sellele kohaldatakse kommertspankade valiku suhtes erisuuniseid, et EAFi vastaspoole riski veelgi minimeerida.

Kõik kommertspangad valitakse välja hankemenetluse teel. Hankemenetluses osalemiseks nõutav minimaalne lühiajaline krediidireiting on P-1 (Moody’s) või sellega samaväärne (S&P A-1 või Fitchi F1). Teatavate nõuetekohaselt põhjendatud asjaolude korral võidakse lubada ka madalamat reitingut.

5.5. LIKVIIDSUSRISK

Finantskohustuste jaotumine lepingulise lõpptähtpäevani jäänud tähtaegade kaupa

miljonites eurodes < 1 aasta 1–5 aastat > 5 aasta Kokku Finantskohustused 549 6 — 555 Kokku seisuga 31.12.2016 549 6 — 555 Finantskohustused 520 10 — 530 Kokku seisuga 31.12.2015 520 10 — 530

EAFi suhtes kohaldatavad eelarvepõhimõtted tagavad, et eelarveperioodi jaoks ette nähtud sularahavarude kogusumma on alati piisav kõigi maksete tegemiseks. Liikmesriikide osamaksude kogusumma on tegelikult võrdne asjaomase eelarveperioodi maksete assigneeringute summaga.

Siiski makstakse liikmesriikide osamaksud EAFi aasta jooksul tehtava kolme osamaksena, samal ajal kui väljamaksete puhul esineb teatav hooajalisus.

Selle tagamiseks, et sularahavarud oleksid alati piisavad, et katta mis tahes asjaomase kuu jooksul tehtavad maksed, vahetavad komisjoni sularahahalduse üksus ja asjaomased kulude eest vastutavad talitused korrapäraselt teavet sularahaseisu kohta, et asjaomasel perioodil tehtud maksed ei ületaks olemasolevaid sularahavarusid.

Lisaks eelnevale tagavad EAFi igapäevastes sularahahalduse tehingutes kasutatavad automatiseeritud rahavoogude juhtimise töövahendid, et igal EAFi pangakontol oleks iga päev piisavalt likviidseid vahendeid.

6. SEOTUD OSAPOOLI KÄSITLEVAD ANDMED

EAFiga seotud osapooled on ELi Bêkou usaldusfond ja ELi Aafrika usaldusfond. Kõnealuste üksuste vahelised tehingud on osa EAFi tavapärasest toimimisest ning seetõttu ei ole ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt nende tehingute puhul vaja kohaldada spetsiaalseid avalikustamisnõudeid.

EAFi juhib Euroopa Komisjon ja sel ei ole eraldi juhtkonda. Kõrgematel juhtivatel ametikohtadel, sealhulgas komisjonis töötavate ELi ametnike rahalised õigused on avaldatud Euroopa Liidu konsolideeritud majandusaasta aruande rubriigis 7.2 „Juhtivtöötajate rahalised õigused“.

7. BILANSIPÄEVAJÄRGSED SÜNDMUSED

Käesoleva majandusaasta aruande edastamise kuupäeva seisuga ei olnud EAFi peaarvepidaja teadlik ega olnud talle teada antud ühestki olulisest sündmusest, mille avaldamine oleks käesoleva punkti all nõutav. Majandusaasta aruanne koos lisadega on koostatud kõige hiljutisema kättesaadava teabe alusel ja see kajastub eespool esitatud teabes.

8. AASTA MAJANDUSTULEMUSE JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS

Aasta majandustulemus arvutatakse tekkepõhise arvestuse põhimõtte, eelarve täitmise tulemus aga kassapõhise arvestuse eeskirjade kohaselt. Kuna nii eelarveaasta tulemus kui ka eelarve täitmise tulemus on saadud samade raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute tulemusel, on nende õigsuse kontrollimiseks otstarbekas neid omavahel võrrelda. Kõnealune võrdlus on esitatud allpool tabelis, kus on välja toodud peamised võrreldavad summad, jaotatuna tulu- ja kuluartiklite lõikes.

miljonites eurodes 2016 2015 AASTA MAJANDUSTULEMUS (3 073 ) (3 152 ) Tulud Nõuded, mis ei mõjuta eelarve täitmise tulemust (2) (1) Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded (7) (11) Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded 16 19 Eelmaksete netomõju 43 28 Viitlaekumised (neto) 8 29 Kulud Aruandeaasta maksmata kulud 63 61 Aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud (129) (221) Tühistatud maksed 22 12 Eelmaksete netomõju (459) (53) Kumuleerunud kulud (neto) 168 200 EELARVE TÄITMISE TULEMUS (3 350 ) (3 088 )

8.1. VÕRRELDAVAD TULUARTIKLID

Eelarveaasta eelarvetulud vastavad eelarveaasta jooksul kindlaks määratud nõuetega seoses sissenõutud tuludele ja seoses eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud nõuetega sissenõutud summadele.

Eelarve täitmise tulemust mitte mõjutavaid nõudeid kajastatakse aasta majandustulemuses, kui eelarve seisukohast ei saa neid lugeda tuludeks, sest sissenõutav summa paigutatakse ümber reservidesse ja seda ei saa ilma nõukogu otsuseta uuesti kulukohustustega siduda.

Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded tuleb võrdlemise eesmärgil aasta majandustulemusest maha arvata, sest need ei kuulu eelarve tulude hulka. Samal ajal tuleb võrdlemise eesmärgil aasta majandustulemusele liita eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded.

Eelmaksete netomõju vastab sissenõutud eelmaksete tasaarvestatud summale. Sellel laekumisel puudub mõju aasta majandustulemusele.

Viitlaekumiste netosumma koosneb peamiselt saldode järgmisse eelarveaastasse ülekandmise eesmärgil kirjendatud viitlaekumistest. Arvesse võetakse ainult netomõju, st aruandeaasta viitlaekumisi, millest on maha arvatud eelneva eelarveaasta viitlaekumiste vähenemine.

8.2. VÕRRELDAVAD KULUARTIKLID

Aruandeaasta maksmata kulud tuleb võrdlemise eesmärgil juurde arvata, sest need sisalduvad aasta majandustulemuses, aga ei kuulu eelarve kulude hulka. Seevastu aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud tuleb võrdlemise eesmärgil aasta majandustulemusest maha arvata, sest need on osa aruandeaasta eelarvekuludest, ent need kas ei avalda mõju eelarveaasta tulemusele või korrektsioonide korral vähendavad kulusid.

Tühistatud maksest tekkivad laekumised ei mõjuta aasta majandustulemust, kuid neil on mõju eelarve täitmise tulemusele.

Eelmaksete netomõju koosneb aruandeaastal makstud uute eelmaksete summadest (mis on kajastatud aruandeaasta eelarve kuluna) ja aruandeaastal või eelnevatel eelarveaastatel makstud eelmaksete tasaarvestamisest rahastamiskõlblike kulude heakskiitmise teel. Neist viimane on käsitletav kuluna tekkepõhises arvestuses, kuid mitte eelarve raamatupidamisarvestuses, kus algset eelmakset hakatakse käsitlema eelarve kuluna juba makse tegemisel.

Kumuleerunud kulude netosumma koosneb peamiselt saldode järgmisse eelarveaastasse ülekandmise eesmärgil kirjendatud kumuleerunud kuludest, st EAFi vahenditest abi saajate kantud rahastamiskõlblikest kuludest, mille kohta abi saajad ei olnud EAFile veel aruandeid esitanud. Arvesse võetakse ainult kumuleerunud kulude netomõju, st aruandeaasta kumuleerunud kulusid, millest on maha arvatud eelnevate eelarveaastate kumuleerunud kulude vähenemine.

EAFi KONSOLIDEERITUD ELi USALDUSFONDIDE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED (14)

BÊKOU ELi USALDUSFONDI LÕPLIK MAJANDUSAASTA ARUANNE (15)

TAUSTTEAVE ELi BÊKOU USALDUSFONDI KOHTA

Liidu usaldusfondide üldine taust

Usaldusfond on selge rahastamisstruktuuri ning kokkulepitud eesmärkide ja aruandluse korraga õiguslik üksus, kuhu koondatakse eri rahastajate vahendeid, millest rahastatakse ühiseid meetmeid.

Kooskõlas Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse (edaspidi „finantsmäärus“) artikli 187 lõikega 1 ja üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artikliga 42 on komisjonil õigus luua liidu välistegevuse usaldusfonde (edaspidi „usaldusfondid“). ELi usaldusfondid on asutatud teiste rahastajatega sõlmitud kokkulepete kohaselt hädaolukorra aegsete, hädaolukorra järgsete ja temaatiliste meetmete jaoks. ELi usaldusfondi loomise tingimuseks on ELi tasandil tegutsemise lisaväärtus (kui eesmärke saab paremini saavutada pigem ELi kui riigi tasandil) ning vastastikune täiendavus (usaldusfond ei tohiks dubleerida juba olemasolevaid sarnased rahastamisvahendeid).

ELi usaldusfondid luuakse kindlaks tähtajaks. See tähtaeg ja fondi eesmärgid nähakse ette usaldusfondi asutamisaktiga. Vastavalt ELi finantsmääruse artiklile 187 on ELi usaldusfondidel konkreetne juhtimise kord ja osamaksud ei kuulu ELi eelarvesse. Igal ELi usaldusfondil on juhtorgan (edaspidi „usaldusfondi juhatus“), mida juhib Euroopa Komisjon ning millesse kuuluvad ka rahastajate esindajad. Osamaksu mittemaksvad liikmesriigid on selles vaatlejad.

Tegevjuhtkond koosneb ELi esindajast (edaspidi „esimees“), asutajaliikmete esindajatest (edaspidi „aseesimehed“) ja muude selliste rahastajate esindajatest, kes maksavad vähemalt 3 miljoni eurose osamaksu (edaspidi „liikmed“). Tegevjuhtkond teeb otsused ELi usaldusfondi vahendite kasutamise kohta ja hindab ELi usaldusfondist rahastatud tegevuse tulemuslikkust. Haldustasandil on tegevjuhtkonna ülesannete seas aastaaruande ja auditeeritud majandusaasta aruande heakskiitmine ning sisekontrollisüsteemide tulemuslikkuse analüüsimine, meetmete võtmine sise- ja välisaudiitorite tähelepanekute alusel jms.

ELi usaldusfonde haldab volitatud eelarvevahendite käsutaja vastutusel komisjon. Volitatud eelarvevahendite käsutaja esitab komisjonile ja kolmandatele rahastajatele vahendite kasutamist käsitleva kinnitava avalduse. ELi usaldusfondi juht on edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja. Nagu Euroopa Arengufondi, nii ka ELi usaldusfondi peaarvepidajaks on komisjoni peaarvepidaja, kes vastutab raamatupidamisarvestuse korra ja kõikidele liidu usaldusfondidele ühise kontoplaani kehtestamise eest.

Bêkou usaldusfond

Esimese mitme rahastajaga ELi usaldusfondi – Bêkou (sango keeles „lootus“) usaldusfondi – asutasid 15. juulil 2014 Euroopa Komisjon (keda esindasid rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat, humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat ning Euroopa välisteenistus) ja kolm liikmesriiki (Saksamaa, Prantsusmaa ja Madalmaad) eesmärgiga edendada Kesk-Aafrika Vabariigi stabiliseerimist ja ülesehitamist. Usaldusfond loodi kuni 60-kuiseks tähtajaks. Usaldusfondi juhitakse Brüsselist.

Bêkou usaldusfondi majandusaasta aruanne

Vastavalt Euroopa Liidu Kesk-Aafrika Vabariigi usaldusfondi (ELi Bêkou usaldusfond) asutamislepingu artiklile 8 ja usaldusfondi asutamisakti artiklile 11.2.1 koosneb majandusaasta aruanne kahest osast: 1) aasta rakendamisaruanne, mille koostab ELi usaldusfondi juht, ja 2) aasta tegevusaruanne, mille koostab Euroopa Komisjoni peaarvepidaja, kes sama artikli kohaselt on ka usaldusfondi peaarvepidaja.

Usaldusfondi asutamise lepingu artikli 8 kohaselt tuleb raamatupidamise aastaaruanne koostada vastavalt raamatupidamiseeskirjadele, mille võtab vastu komisjoni peaarvepidaja (ELi raamatupidamiseeskirjad), mis omakorda põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS).

Majandusaasta aruande auditeerib sõltumatu välisaudiitor. ELi usaldusfondi haldaja ja peaarvepidaja esitavad selle lõpliku versiooni heakskiitmiseks tegevjuhtkonnale (punkt 8.3.4.c).

Eelarveaasta tähtsamad sündmused

2016. aasta lõpus oli Bêkou usaldusfondil seitse rahastajat: Euroopa Arengufond (EAF), ELi eelarve, neli liikmesriiki ja üks kolmas riik.

Usaldusfond rahastab meetmeid, mis aitavad Kesk-Aafrika Vabariiki kõigis kriisist taastumise ja ülesehitustöö aspektides, kusjuures rõhk on meetmetel, mille eesmärk on:

— taastada põhilised avalikud teenused (nt elekter, transport, õiguskaitse ja juurdepääs veele) ja põhilised sotsiaalteenused (tervishoid ja haridus) ning stabiliseerida toiduga varustamine ja toitumisalane olukord;

— elavdada majandustegevust;

— stabiliseerida riik ja taastada sotsiaalne struktuur, eelkõige tagades lepitamise, Kesk-Aafrika Vabariigis kogukondade rahumeelne kooseksisteerimise ja inimõiguste austamine;

— seada jalule õiguskord ning taastada riigi ja kohalike haldusstruktuuride suutlikkus ja rakendada need tööle.

Sellest rahastatakse ka meetmeid, mis aitavad leevendada kriisi mõju riikidele, kellel on Kesk-Aafrika Vabariigiga ühine riigipiir ja/või kes pakuvad varjupaika pagulastele ja Kesk-Aafrika Vabariigis valitseva vägivalla eest põgenenutele.

2016. aasta lõpus seisuga oli ELi usaldusfondile lubatud kokku ligikaudu 173 miljonit eurot toetust: EAFist 68 miljonit eurot, ELi eelarvest 50 miljonit eurot; liikmesriigid ja muud rahastajad on lubanud anda 55 miljonit eurot.

Riigi taastamiseks on vastu võetud kokku 11 programmi. 2016. aasta lõpuks oli võetud 91,3 miljonit eurot kohustusi sellistes valdkondades nagu tervishoid, toiduga ja toitumisalane kindlustatus, taristu, naiste integreerimine ühiskonda ning abi andmine naaberriikides olevatele Kesk-Aafrika põgenikele.

ELi BÊKOU USALDUSFONDI BILANSS

tuhandetes eurodes 31.12.2016 31.12.2015 PÕHIVARA Eelmaksed 3 604 3 446 3 604 3 446 KÄIBEVARA Eelmaksed 12 458 6 047 Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad 1 455 1 364 Raha ja raha ekvivalendid 43 036 52 461 56 949 59 873 VARAD KOKKU 60 554 63 319 PIKAAJALISED KOHUSTUSED Finantskohustused (59 339 ) (63 125 ) (59 339 ) (63 125 ) LÜHIAJALISED KOHUSTUSED Kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulud (1 215 ) (193) (1 215 ) (193) KOHUSTUSED KOKKU (60 554 ) (63 319 ) NETOVARA — — VAHENDID JA RESERVID Kumuleerunud ülejääk — — Aasta majandustulemus — — NETOVARA — —

ELi BÊKOU USALDUSFONDI TULEMIARUANNE

tuhandetes eurodes 2016 2015 TULUD Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud Tulu annetustest 17 232 9 354 17 232 9 354 Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud Finantstulu 48 101 48 101 Kogutulu 17 280 9 455 KULUD Tegevuskulud (16 432 ) (8 824 ) Muud kulud (848) (631) Kulud kokku (17 280 ) (9 455 ) AASTA MAJANDUSTULEMUS — —

ELi BÊKOU USALDUSFONDI RAHAVOOGUDE ARUANNE

tuhandetes eurodes 2016 2015 Aasta majandustulemus — — Põhitegevusest Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine (6 569 ) (9 493 ) Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine (91) (1 364 ) Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine) (3 786 ) 18 125 Kumuleerunud kulude ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine) 1 021 193 NETORAHAVOOD (9 425 ) 7 461 Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine) (9 425 ) 7 461 Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga 52 461 45 000 Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga 43 036 52 461

ELi BÊKOU USALDUSFONDI NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

tuhandetes eurodes Kumuleerunud ülejääk/ (puudujääk) Aasta majandustulemus Netovara SALDO SEISUGA 31.12.2015 — — — Aasta majandustulemus — — — SALDO SEISUGA 31.12.2016 — — —

ELi AAFRIKA USALDUSFONDI LÕPLIK MAJANDUSAASTA ARUANNE (16)

TAUSTTEAVE ELi AAFRIKA USALDUSFONDI KOHTA

Liidu usaldusfondide üldine taust

Usaldusfond on selge rahastamisstruktuuri ning kokkulepitud eesmärkide ja aruandluse korraga õiguslik üksus, kuhu koondatakse eri rahastajate vahendeid, millest rahastatakse ühiseid meetmeid.

Kooskõlas Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse (edaspidi „finantsmäärus“) artikli 187 lõikega 1 ja üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artikliga 42 on komisjonil õigus luua liidu välistegevuse usaldusfonde (edaspidi „usaldusfondid“). ELi usaldusfondid on asutatud teiste rahastajatega sõlmitud kokkulepete kohaselt hädaolukorra aegsete, hädaolukorra järgsete ja temaatiliste meetmete jaoks. ELi usaldusfondi loomise tingimuseks on ELi tasandil tegutsemise lisaväärtus (kui eesmärke saab paremini saavutada pigem ELi kui riigi tasandil) ning vastastikune täiendavus (usaldusfond ei tohiks dubleerida juba olemasolevaid sarnased rahastamisvahendeid).

ELi usaldusfondidel mitmeid eeliseid: ELi vahenditena on nende tegevus parem koordineeritud ELi liikmesriikidega ning neil on parem kontroll liidu ja muude rahastajate tegevuse üle. Lisaks paistab nende tegevus paremini silma ELi tasandil. ELi usaldusfondide puhul on otsustusprotsess kiire ja nad suudavad koondada eri allikatest pärit suuremaid summasid. Seetõttu on nad paindlikud, ennetavad ja kohanemisvõimelised vahendid.

ELi usaldusfondid luuakse kindlaks tähtajaks. See tähtaeg ja fondi eesmärgid nähakse ette usaldusfondi alusaktiga. Vastavalt ELi finantsmääruse artiklile 187 on ELi usaldusfondidel konkreetne juhtimise kord ja osamaksud ei kuulu ELi eelarvesse. Igal ELi usaldusfondil on juhatus (edaspidi „usaldusfondi juhatus“), mida juhib Euroopa Komisjon ning millesse kuuluvad ka rahastajate esindajad. Osamaksu mittemaksvad liikmesriigid on selles vaatlejad. Juhatus teeb otsused ELi usaldusfondi vahendite kasutamise kohta.

ELi usaldusfondi tegevuskava kiidab heaks tegevjuhtkond, mis koosneb ELi esindajast (edaspidi „esimees“), asutajaliikmete esindajatest (edaspidi „aseesimehed“) ja muude selliste rahastajate esindajatest, kes maksavad vähemalt 3 miljoni eurose osamaksu (edaspidi „liikmed“). Tegevjuhtkond hindab ka ELi usaldusfondist rahastatud tegevuse tulemuslikkust. Haldustasandil on tegevjuhtkonna ülesannete seas aastaaruande ja auditeeritud majandusaasta aruande heakskiitmine ning sisekontrollisüsteemide tulemuslikkuse analüüsimine, meetmete võtmine sise- ja välisaudiitorite tähelepanekute alusel jms.

ELi usaldusfonde haldab volitatud eelarvevahendite käsutaja vastutusel komisjon. Volitatud eelarvevahendite käsutaja esitab komisjonile ja kolmandatele rahastajatele vahendite kasutamist käsitleva kinnitava avalduse. ELi usaldusfondi juht on edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja. Nagu Euroopa Arengufondi, nii ka ELi usaldusfondi peaarvepidajaks on komisjoni peaarvepidaja, kes vastutab raamatupidamisarvestuse korra ja kõikidele liidu usaldusfondidele ühise kontoplaani kehtestamise eest.

ELi AAFRIKA USALDUSFOND

Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud Euroopa Liidu hädaolukorra usaldusfond (edaspidi „ELi Aafrika usaldusfond“) käivitati 12. novembril 2015 rändeteemalisel tippkohtumisel Vallettas. Usaldusfondi abil toetatakse stabiilsuse kõiki aspekte ja antakse panus rände paremasse haldamisse ning kõrvaldatakse ebastabiilsuse, sundrände ja ebaseadusliku rände algpõhjuseid, eelkõige edendades vastupanuvõimet, majanduslikke võimalusi, võimaluste võrdsust, julgeolekut ja arengut ning võideldes inimõiguste rikkumiste vastu.

Fond tegutseb kolmes peamises geograafilises piirkonnas – Saheli piirkonnas ja Tšaadi järve ümbruses, Aafrika Sarvel ning Põhja-Aafrika riikides. Usaldusfondi projektides võivad juhtumipõhiselt osaleda ka hõlmatud riikide naaberriigid. Usaldusfond tegutseb tähtajaliselt, kuni 31. detsembrini2020 ning selle ülesanne on lahendada piirkondade probleeme lühikese ja keskmise tähtaja jooksul. Usaldusfondi juhitakse Brüsselist.

ELi Aafrika usaldusfondi majandusaasta aruanne

Vastavalt lepingule, millega loodi Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfond ja kehtestati selle kodukord (edaspidi „usaldusfondi asutamise leping“) koosneb majandusaasta aruanne kahest osast: 1) aasta rakendamisaruanne, mille koostab ELi usaldusfondi juht, ja 2) raamatupidamise aastaaruanne mille koostab Euroopa Komisjoni peaarvepidaja, kes sama artikli kohaselt on ka usaldusfondi peaarvepidaja.

Usaldusfondi asutamise lepingu artikli 8 kohaselt tuleb raamatupidamise aastaaruanne koostada vastavalt raamatupidamiseeskirjadele, mille võtab vastu komisjoni peaarvepidaja (ELi raamatupidamiseeskirjad), mis omakorda põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS).

Majandusaasta aruande auditeerib sõltumatu välisaudiitor. ELi usaldusfondi haldaja ja peaarvepidaja esitavad selle lõpliku versiooni heakskiitmiseks tegevjuhtkonnale (punkt 8.3.4.c).

2016. aasta on esimene aasta, mil esitatakse ELi Aafrika usaldusfondi raamatupidamise aastaaruanne. Seda tehakse vastavalt artikliga 8.3.2, mille kohaselt peaarvepidajal tuleb esimese eelarveaasta kohta koostada raamatupidamise aastaaruanne ainult juhul, kui usaldusfond on juba olemas olnud üle kuue kuu. Andmed 2015. aasta tehingute kohta on esitatud võrdluse võimaldamiseks.

Eelarveaasta tähtsamad sündmused

2016. aasta lõpus seisuga oli usaldusfondile lubatud kokku ligikaudu 2 555 miljonit eurot. Väliste osamaksude kogusumma oli 152 miljonit eurot ning toetus ELi ja Euroopa Arengufondi eelarvest oli 2 403 miljonit eurot.

Vaid ühe aasta jooksul on heaks kiidetud 106 projekti (kokku 1 589 miljonit eurot) Saheli ja Tšaadi järve, Aafrika Sarve ning Põhja-Aafrika piirkonna jaoks. Projektide geograafiline jaotus on järgmine: Saheli ja Tšaadi järve piirkonnas on 65 programmi kogusummas 918,5 miljonit eurot, Aafrika Sarve piirkonnas on 35 programmi kogusummas 606 miljonit eurot ning Põhja Aafrikas on 6 programmi kogusummas 64,5 miljonit eurot. Projektide prioriteetsed valdkonnad on järgmised: rändest tulenev kasu arengule (942 miljonit eurot); seaduslik ränne ja liikuvus (68 miljonit eurot), kaitse ja varjupaik (233 miljonit eurot); ebaseadusliku rände ennetamine ja selle vastu võitlemine; rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastu võitlemine (170 miljonit eurot); tagasisaatmise, tagasivõtmise ja taasintegreerimine (163 miljonit eurot); muud (13 miljonit eurot). Heakskiidetud summast on kulukohustustega seotud 1 488 miljonit eurot ja rakendavate partneritega on lepinguid sõlmitud 600 miljoni euro eest.

ELi AAFRIKA USALDUSFONDI BILANSS

tuhandetes eurodes 31.12.2016 31.12.2015 PÕHIVARA Eelmaksed 44 854 — 44 854 — KÄIBEVARA Eelmaksed 70 731 — Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad 9 476 — Raha ja raha ekvivalendid 14 879 32 642 95 086 32 642 VARAD KOKKU 139 941 32 642 PIKAAJALISED KOHUSTUSED Finantskohustused (138 502 ) (32 642 ) (138 502 ) (32 642 ) LÜHIAJALISED KOHUSTUSED Kreditoorne võlgnevus (702) — Kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulud (736) — (1 439 ) — KOHUSTUSED KOKKU (139 941 ) (32 642 ) NETOVARA — — VAHENDID JA RESERVID Kumuleerunud ülejääk — — Aasta majandustulemus — — NETOVARA — —

ELi AAFRIKA USALDUSFONDI TULEMIARUANNE

tuhandetes eurodes 2016 2015 TULUD Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud Tulu annetustest 52 246 — 52 246 — Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud Finantstulu 54 — Muu kaubanduslik tulu 43 — 97 — Kogutulu 52 343 — KULUD Tegevuskulud (49 042 ) — Muud kulud (3 301 ) — Kulud kokku (52 343 ) — AASTA MAJANDUSTULEMUS — —

ELi AAFRIKA USALDUSFONDI RAHAVOOGUDE ARUANNE

tuhandetes eurodes 2016 2015 Aasta majandustulemus — — Põhitegevusest Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine (115 585 ) — Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine (9 476 ) — Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine) 105 860 32 642 Kreditoorse võlgnevuse suurenemine/(vähenemine) 702 — Kumuleerunud kulude ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine) 736 — NETORAHAVOOD (17 763 ) 32 642 Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine) (17 763 ) 32 642 Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga 32 642 — Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga 14 879 32 642

ELi AAFRIKA USALDUSFONDI NETOVARA MUUTUSE ARUANNE

tuhandetes eurodes Kumuleerunud ülejääk/ (puudujääk) Aasta majandustulemus Netovara SALDO SEISUGA 31.12.2015 — — — Aasta majandustulemus — — — SALDO SEISUGA 31.12.2016 — — —

EAFi JA ELi USALDUSFONDIDE KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE (17)

KONSOLIDEERITUD BILANSS

miljonites eurodes 31.12.2016 31.12.2015 PÕHIVARA Eelmaksed 457 520 Usaldusfondide osamaksud — — Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad — — 457 520 KÄIBEVARA Eelmaksed 1 455 1 151 Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad 143 172 Raha ja raha ekvivalendid 738 589 2 336 1 912 VARAD KOKKU 2 794 2 432 PIKAAJALISED KOHUSTUSED Eraldised (4) (4) Finantskohustused (106) (72) (110) (76) LÜHIAJALISED KOHUSTUSED Kreditoorne võlgnevus (549) (520) Kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulud (778) (855) (1 327 ) (1 376 ) KOHUSTUSED KOKKU (1 437 ) (1 451 ) NETOVARA 1 357 980 VAHENDID JA RESERVID Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid 42 323 38 873 Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital 2 252 2 252 Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused — — Varasematest aastatest ülekantud majandustulemus (40 146 ) (36 994 ) Aasta majandustulemus (3 073 ) (3 152 ) NETOVARA 1 357 980

KONSOLIDEERITUD TULEMIARUANNE

miljonites eurodes 2016 2015 TULUD Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud Kulude sissenõudmine 8 90 Tulu usaldusfondide annetustest 35 4 43 94 Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud Finantstulu 4 8 Muud tulud 62 42 66 50 Kogutulu 108 144 KULUD Abimeetmed (2 935 ) (3 059 ) Kaasrahastamise kulud 15 (69) Finantskulud 4 (1) Usaldusfondide rakenduskulud (65) (4) Muud kulud (200) (163) Kulud kokku (3 181 ) (3 296 ) AASTA MAJANDUSTULEMUS (3 073 ) (3 152 )

KONSOLIDEERITUD RAHAVOOGUDE ARUANNE

miljonites eurodes 2016 2015 Aasta majandustulemus (3 073 ) (3 152 ) Põhitegevusest Kapitali suurenemine – osamaksud 3 450 3 200 Usaldusfondide osamaksude (suurenemine)/vähenemine (0) 39 Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine (242) 204 Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine 29 (43) Eraldiste suurenemine/(vähenemine) — 4 Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine) 34 (7) Kreditoorse võlgnevuse suurenemine/(vähenemine) 29 (179) Kumuleerunud kulude ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine) (78) 132 NETORAHAVOOD 149 198 Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine) 149 198 Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga 589 391 Raha ja raha ekvivalendid