SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

30. juunil 2020 võttis nõukogu komisjoni ettepaneku alusel vastu soovituse (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta (edaspidi „soovitus“). Selles nähti ette, et COVID-19 pandeemia alguses kehtestatud ELi reisimise piirangud järk-järgult kaotatakse.

Soovituses kehtestati kriteeriumid, mille alusel määratakse kindlaks need kolmandad riigid, millest tuleks lubada mittehädavajalikku reisimist liikmesriikidesse ja teistesse Schengeni acquis’ga hõlmatud riikidesse. Kriteeriumidele vastavad kolmandad riigid, erihalduspiirkonnad ning muud üksused ja territoriaalvalitsused (edaspidi „kolmandad riigid ja piirkonnad“) kanti soovituse I lisasse. Soovituse II lisas esitati loetelu olulistest vajadustest ja ülesannetest, mis õigustavad reisimist sellistest kolmandatest riikidest, mida ei ole I lisa loetellu kantud.

Soovitust muudeti 2. veebruaril 2021 ja 20. mail 2021, eelkõige selleks, et kohandada kasutatavaid kriteeriume epidemioloogilise olukorra arenguga, võtta arvesse vaktsineerimiskampaaniate käivitumist kogu maailmas ja näha ette meetmed, mis aitavad piirata murettekitavate variantide ja uurimisaluste variantide levikut. Lisaks on nõukogu I lisa pärast selle vastuvõtmist 12 korda muutnud, et lisada riike nende kolmandate riikide ja piirkondade loetellu, mille suhtes võib mittehädavajaliku reisimise piirangu tühistada, või riike sellest loetelust eemaldada.

Soovitust muudeti 22. veebruaril 2022 veel kord soovitusega (EL) 2022/290, et võtta eelkõige arvesse ELi digitaalse COVID-tõendi kasutuselevõttu määrustega (EL) 2021/953 ja (EL) 2021/954. Kõnealuses soovituses paluti komisjonil soovitus ka läbi vaadata, et kaaluda I lisa väljajätmist, võttes arvesse vaktsineerituse taseme tõusu kogu maailmas, ja asjaolu, et see võimaldab minna riigipõhiselt riskihindamiselt üle isikupõhisele riskihindamisele. Komisjonil paluti esitada nõukogule aruanne ja vajaduse korral ettepanek jätta soovituse I lisa välja.

Objektiivsete kriteeriumide alusel piirangutest vabastatud kolmandate riikide ja piirkondade loetelu (I lisa) oli kasulik ja proportsionaalne vahend, mis aitas hoida välispiirid avatuna nii vältimatu reisivajaduseta kui ka vältimatu reisivajadusega inimeste jaoks 2020. aasta juunis ja hiljem, kui vaktsiinide tootmine veel ülemaailmsele nõudlusele ei vastanud. Olukord on aga muutunud. Euroopa Ravimiamet (EMA) ja Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) on heaks kiitnud üha rohkem COVID‑19 vaktsiine, mida on sellest ajast alates ELis ja väljaspool toodetud ja manustatud. Sel põhjusel teeb komisjon ettepaneku jätta I lisa soovitusest välja.

Praegu (seisuga 6. oktoober 2022) on COVID-19 vastase vaktsiiniga esmase vaktsineerimiskuuri läbinud 72,7 % kogu ELi/EMP elanikkonnast ja sellisel tasemel on olukord püsinud alates 2022. aasta aprillist. Esimese tõhustusdoosi/lisadoosi on saanud kogu elanikkonnast 53,9 %.

Vaktsineerimiskampaaniad on kogu maailmas pidevalt edenenud. 7. oktoobri 2022. aasta seisuga oli maailma elanikkonna vaktsineerituse kogumäär 61,8 % (esmane vaktsineerimiskuur). See näitaja peidab endas aga suuri erinevusi riikide ja piirkondade vahel. Vaktsineerituse tase on arenguriikides palju madalam ja on püsinud alates 2022. aasta aprillist samal tasemel.

Lisaks kiitis Euroopa Ravimiamet 1. septembril 2022 heaks kaks Pfizer/BioNTechi ja Moderna poolt välja töötatud kahevalentset mRNA vaktsiini, mis kaitsevad omikron BA.1 alamvariandi ja algse SARS-CoV-2 tüve vastu, ning 12. septembril 2022 Pfizer/BioNTechi poolt välja töötatud täiendava kahevalentse mRNA vaktsiini, mis kaitseb nii omikron BA.4 ja BA.5 alamvariandi kui ka algse viiruse eest. Peale selle täiendab ELi mahukat vaktsiiniportfelli veelgi sel sügisel või talvel oodatav valgupõhiste vaktsiinide teine kategooria.

ELi reisimise taastamist hõlbustavad veelgi rakendusotsused, milles on sätestatud, et kolmanda riigi poolt ELi kodanikele ja pereliikmetele ning ELis seaduslikult elavatele ja viibivatele kolmandate riikide kodanikele välja antud COVID-19 tõendeid käsitatakse samaväärsetena tõenditega, mille liikmesriigid on välja andnud kooskõlas ELi digitaalset COVID-tõendit käsitleva määrusega (EL) 2021/953 (edaspidi „samaväärsust kinnitavad otsused“), kuna nendega luuakse raamistik kolmandates riikides välja antud testimis-, vaktsineerimis- ja läbipõdemistõendite tunnustamiseks.

COVID-19 juhtumitest teatamise üldine määr ELis/EMPs võib aja jooksul endiselt kõikuda, ent nüüd tuleb keskenduda pigem sellistele raskusastme näitajatele nagu haiglate ja intensiivraviosakondade voodikohtade täituvus, mis samuti kõigub, kuid on praegu siiski kontrolli all. 2022. aasta suvine puhang näitab, et viiruse lai levik pärast uue murettekitava variandi tekkimist ei pruugi põhjustada märkimisväärset survet riikide tervishoiusüsteemidele. Seetõttu on tähtis suhtuda reisipiirangute kehtestamisse juhtumite arvu või uue variandi olemasolu tõttu teatava ettevaatusega.

15. septembril 2022 kutsus eesistujariik kriisidele poliitilist reageerimist käsitleva integreeritud korra raames liikmesriike jagama oma seisukohti koordineeritud lähenemisviisi kohta, mille eesmärk on kaotada soovitust järgides piirangud välispiiridel. Kõik sisepiirikontrollita ala (edaspidi „Schengeni ala“) riigid, sealhulgas Norra, Šveits, Liechtenstein ja Island, märkisid, et neil ei ole praegu piiranguid (või piiranguid parasjagu kõrvaldatakse) ja nad ei kavatse neid uuesti kehtestada, välja arvatud juhul, kui uue murettekitava või uurimisaluse variandi tekkimine põhjustab erilist muret. Kõik sõna võtnud riigid toetasid I lisa väljajätmist soovitusest ja reisipiirangute kaotamist.

Sellele tuginedes ja eeldades, et epidemioloogiline olukord, sealhulgas teadaolevate SARS-CoV-2 variantide levik püsib stabiilne, on komisjon seisukohal, et liitu reisimise piirangud tuleks tühistada. Kooskõlas osalevate riikide selge enamuse seisukohaga peab komisjon vajalikuks soovituses ette nähtud nn hädapidurimehhanism siiski alles jätta. Samal ajal on kogemus näidanud, et hädapidurimehhanismi lõpetamiseks tuleb samuti kohaldada ühist lähenemisviisi, et vältida pikki, ebaproportsionaalseid ja tarbetuid rahvusvahelise reisimise piiranguid.

Eespool kirjeldatud positiivsest arengust hoolimata on SARS-CoV-2 viirus endiselt aktiivne ja levib kogu maailmas ning pandeemia ei ole veel lõppenud. Välistada ei saa uusi nakkuspuhanguid, mis võivad epidemioloogilist olukorda halvendada, sealhulgas uue murettekitava või uurimisaluse variandi teket. Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) 7. oktoobri 2022 teate kohaselt nakatumiste arv enamikus liikmesriikides suureneb, ehkki ringlevate variantide levikus muutusi ei ole. Seepärast peaksid liikmesriigid ja Schengeni lepinguga ühinenud riigid olema valmis kehtestama koordineeritult uuesti mõned või kõik piirangud.