ET   ET 
 
 
 EUROOPA  
KOMISJON   
Brüssel, 26.4.2022  
COM(2022) 180 final  
 
KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade XI  lisa ja artikli  66a kohaldamise kohta   
 
1 
 KOMISJONI  ARUANNE  EUROOPA  PARLAMENDILE  JA NÕUKOGULE  
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade XI  lisa ja artikli  66a kohaldamise 
kohta  
 
1. SISSEJUHATUS  
Viimati 2013.  aastal muudetud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade1 (edaspidi 
„personalieeskirjad“) XI  lisa artikli  15 lõikes  2 on sätestatud, et komisjon esitab hiljemalt 
31. märtsiks 2022 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles võetakse arvesse sama 
lisa artikli  2 alusel koostatud ülevaadet ja antakse eelkõige  hinnang sellele, kas liidu ametnike 
töötasude ja pensionide ostujõu areng on kooskõlas muutustega keskvalitsuse teenistuses 
olevate riigiteenistujate palkade ostujõus. Kõnealuse aruande põhjal esitab komisjon vastavalt 
Euroopa Liidu toimimise lepingu arti klile 336 vajaduse korral ettepaneku nii 
personalieeskirjade XI  lisa kui ka artikli  66a muutmiseks.  
Käesoleva aruandega täidetakse eespool nimetatud sättest tulenevat kohustust, hinnates ELi 
institutsioonide uute töötajate töölevõtmise vajaduste rahuldamis t, kirjeldades nii 
personalieeskirjade XI  lisa kohaste töötasude ja pensionide ajakohastamise eeskirjade 
(edaspidi „meetod“) kui ka artikli  66a kohase solidaarsusmaksu rakendamise protsessi ja 
tulemusi ajavahemikul  2014 –2021.  
2. EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONID E UUTE TÖÖTAJATE TÖÖL EVÕTMISE VAJADUSED  
2.1. Kohustuslik nõue koostada ülevaade uute töötajate töölevõtmise vajadustest  
Personalieeskirjade XI  lisa artiklis  2 on sätestatud, et komisjon koostab regulaarselt 
ülevaateid institutsioonide vajadustest uute töötajate töölevõtmise järele.  
Kui korralduslikust seisukohast on töölevõtmise eesmärk täita vabad ametikohad ELi 
institutsioonides, siis personalieeskirjade artiklis  27 ja liidu muude teenistujate 
teenistustingimuste artiklites  12 ja 82 on sätestatud ühelt poolt n õue, et ametnikud ja töötajad 
oleksid võimalikult võimekad, tulemuslikult töötavad ja sõltumatud, ning teiselt poolt nõue, 
et nad värvatakse ELi liikmesriikide kodanike hulgast võimalikult laialt geograafiliselt alalt.  
2.2. Tähelepanekud uute töötajate töölevõtmise vajaduste kohta  
Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) vastutab ametnike valimise eest, kes moodustavad 
suurima osa ELi töötajatest. ELi institutsioonid teavitavad oma uute töötajate töölevõtmise 
vajadustest korrapäraselt EPSO -t, kes koostab iga -aastase konkursside korraldamise kava 
ning määrab kindlaks valikumeetodid ja -menetlused, sealhulgas iga konkursi puhul 
kohaldatava hindamiskorra. Koos värbamisel tehtavate kontrollidega tagab see, et kõik uued 
töötajad on kooskõlas personalieeskirjade art ikliga  27 võimalikult võimekad, tulemuslikult 
töötavad ja sõltumatud.  
                                                 
1  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22.  oktoobri 2013.  aasta määrus (EL, Euratom) nr  1023/2013.  
 
2 
 2.2.1.  ELi konkurssidel kandideerimise vähenemine  
Võrreldes ELi institutsioonide mittelingvistidest administraatorite töölevõtmise vajadusi 
(väljendatuna väljavalitud kandidaatide arvuna) konku rsside tegelike tulemustega, näitab 
1. lisa, et üldjuhul oli EPSO -l võimalik välja valida soovitud arv edukaid kandidaate.  
Sellest hoolimata vähenes AD tegevusüksuse üldkonkurssidel kandideerijate arv kõigis 
liikmesriikide rühmades (2.  lisa). Enne 2004.  aastat ühinenud liikmesriikide puhul algas 
selline vähenemine pärast personalieeskirjade 2004.  aasta reformi, samal ajal kui pärast 
2004.  aastat ühinenud liikmesriikide puhul algas vähenemine pärast personalieeskirjade 
2014.  aasta reformi (3.  lisa)2. See mõj utas ELi institutsioonide suutlikkust rahuldada oma 
töölevõtmisvajadusi ja tagada töölevõtmisel geograafiline tasakaal.  
2.2.2.  Komisjoni rakendatud praktiline lahendus konkreetsete 
töölevõtmisvajaduste rahuldamiseks  
Oma töölevõtmisvajaduste rahuldamiseks värbas komisjon järjest enam ajutisi töötajaid 
alalistele ametikohtadele, kus tavaliselt töötavad alalised ametnikud. Nende koguarv suurenes 
komisjonis keeletalitusi arvesse võtmata 461 inimeselt 2013.  aastal (neist 118 administraatori 
astmel) 1 672 inimeseni 202 0. aastal (neist 825 administraatori astmel).  
2.2.3.  Geograafiliselt tasakaalustamata värbamine  
Komisjonil on olnud raskusi töötajate värbamisel võimalikult laialt geograafiliselt alalt. Oma 
2018.  aasta aruandes, mis võeti vastu personalieeskirjade artikli  273 kohaselt, tõi komisjon 
eelkõige välja atraktiivsuse probleemi, mille tõttu on ELi konkurssidel osalemise määr madal 
võrreldes mõne liikmesriigi asjaomase elanikkonna suurusega. Seetõttu ei ole mõne riigi 
kodanikud EPSO reservnimekirjades piisavalt esindatud . 4. lisas on näidatud, kuidas ELi 
konkurssidele esitatud taotluste arv on olnud alates 2018. aastast tasakaalust väljas,4 mis 
põhjustab geograafilist tasakaalustamatust töölevõtmisel. Nimelt on alaesindatud riikide arv 
nooremadministraatorite puhul suuren enud 13 -ni: Austria, Tšehhi, Eesti, Saksamaa, Taani, 
Soome, Küpros, Luksemburg, Malta, Madalmaad, Poola, Slovakkia ja Rootsi5.  
2.3. ELi institutsioonide atraktiivsuse ning erinevate makromajanduslike ja 
sotsiaalmajanduslike tegurite, sealhulgas töötasude vasta stikune seos  
Järgmises tabelis on esitatud teave kodanike ELi konkurssidel osalemise määra kohta 
liikmesriikide kaupa aastatel 2013 –2019. Analüüsi kaasati kõik liikmesriigid, välja arvatud 
Belgia, kõige väiksema rahvaarvuga liikmesriigid ja need, kelle kodanike osalemise määr on 
                                                 
2  Ainult Kreeka ja Küp rose kodanike taotluste arv suurenes või jäi samaks.  
3  Komisjoni 15.  juuni 2018.  aasta aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule, mida on 24.  augustil 2018 
parandatud dokumendiga COM(2018)  377 final /2. 
4  Käesoleva aruande raames määratakse iga liikmesrii gi kodanike osalemise määr kindlaks kandidaatide 
osakaalu ja ELi elanikkonna osakaalu suhtena ajavahemikul 2013 –2019. Andmete ühtlustamiseks 
kasutatakse seitsmeaastast ajavahemikku, kuna ELi konkursse korraldatakse ebaregulaarselt. Peale selle 
peetakse 202 0. ja 2021.  aastat pandeemia ja selle tagajärgede tõttu nende konkursside korraldamisele 
ebatüüpilisteks aastateks ja seetõttu jäetakse need analüüsist välja.  
5  Olukord 31.  detsembri 2021.  aasta seisuga.  
 
3 
 80–120 %, st kes on lähedal ideaalsele osalemiseesmärgile6. Täpsemalt öeldes jäeti analüüsist 
välja järgmised liikmesriigid:  
- Belgia, kuna Belgia kodanike üleesindatus EPSO kandidaatide hulgas on seotud 
Brüsseli staatusega mitme ELi institutsiooni asukohana7; 
- Küpros, Luksemburg ja Malta, kuna nende väikese rahvaarvu tõttu ei ole ELi 
konkurssidel osalenud kandidaatide arvu ja riigi elanikkonna suuruse suhte 
analüüs statistiliselt usaldusväärne, ning  
- Ungari, Slovakkia ja Soome, kun a nende puhul on seitsme aasta jooksul mõõdetud 
osalemise määr (võrreldes osalemise määra riigi elanikkonna osakaaluga ELi 
elanikkonnast) 80 –120 % ja seega eesmärgile lähedal.  
 
Selleks et hinnata tegureid, mis mõjutavad ELi konkurssidel osalemise määra ig as 
liikmesriigis, on vaja uurida ELi institutsioonide atraktiivsust kogu ELis. Kuna otsus ELi 
konkursil kandideerida on lõppkokkuvõttes isiklik valik, mis võib põhineda mitmesugustel 
teguritel, hindas komisjon võimalike seoste olemasolu makromajanduslike j a sotsiaal -
majanduslike tegurite vahel ning jälgis liikmesriikides täheldatud osalemismäärade 
suundumusi (lisad 5 –5.7). Komisjon hindas eelkõige suhtelisi netosissetulekuid 
liikmesriikides (lisad 5.1 ja 5.2), töötuse taset (lisa 5.3), tööhõive olukorda rii gis (lisa 5.4), 
                                                 
6  Kuna sihttaset (100  % suurune osalemise määr) ei  ole statistilistel põhjustel kunagi võimalik saavutada, 
otsustati analüüsida ainult neid liikmesriike, mille puhul esineb selge tasakaalustamatus. Piirmääraks seati 
+/– 20 % võrreldes 100  % suuruse osalemismääraga. See on kooskõlas ametnike personalieeski rjade 
artikli  27 ja liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli  12 (geograafiline tasakaal) alusel vastu 
võetud komisjoni aruandes (COM(2018) 377 final) rakendatud käsitlusviisiga.  
7  Sama asjaolu on täheldatud ka teiste rahvusvaheliste organisats ioonide peakorterite puhul. Näiteks on 
Euroopa Keskpangas üleesindatud Saksamaa kodanikest töötajad.  
Liikmes- 
riik
EL 362%
BG 244%
LT 277%
HR 201%
EE 193%
RO 184 % Üle
SI 181%
LV 161%
PT 160%
IT 152%
ES 122%
AT 73%
IE 66%
FR 50%
DK 49% Alla
NL 49%
CZ 47%
PL 47%
SE 36%
DE 33%
CY 286%
BE 279%
MT 268%
LU 168% Välja jäetud
SK 106%
HU 97%
FI 85%Osalemise määr võrreldes ideaalmääraga
(2013 – 2019)
 
4 
 ELi mainet (lisa 5.5), isiklikke rahalisi väljavaateid (lisa 5.6) ja OECD parema elu indekseid 
(lisa 5.7).  
Nende andmete alusel hindas komisjon võimalikke seoseid ELi konkurssidel vähese 
osalemise ning nende sotsiaal -majanduslike ja makrom ajanduslike tegurite vahel. Selle põhjal 
saab teha järgmised järeldused:  
- ELi kodanike osalemine ELi konkurssidel on küllalt suures korrelatsioonis 
netosissetulekutega liikmesriikides ja arusaamaga töövõimalustest riigi tasandil;  
 
- kui piirduda analüüsimisel kõrgeima ja madalaima palgatasemega 
liikmesriikidega, on ELi konkurssidel osalemise määr peaaegu täielikus 
korrelatsioonis netosissetuleku tasemega8. See kehtib eeskätt Saksamaa, 
Prantsusmaa, Madalmaade, Austria, Taani, Iirimaa, Rootsi, Portu gali, Sloveenia, 
Leedu, Rumeenia, Horvaatia, Läti ja Bulgaaria kohta. Keskmise palgatasemega 
liikmesriikide puhul on tulemused siiski nüansirikkamad ja arvesse tuleb võtta 
muid sotsiaal -majanduslikke tegureid;  
 
- ELi konkurssidel osalemise määr on kindlas ko rrelatsioonis OECD parema elu 
indeksiga;  
 
- osalemise määr on väikeses või olematus korrelatsioonis tööpuuduse taseme, ELi 
mainega kodanike seas ja arusaamaga isikliku finantsolukorra paranemisest 
eeloleval aastal.  
3. PERSONALIEESKIRJADE A RTIKLI  65 RAKENDAMIN E 
3.1. Paralleelsuse põhimõte  
Ostujõu paralleelse arengu põhimõte tähendab seda, et ELi töötajate ostujõud järgib 
liikmesriikide keskvalitsuste teenistuses olevate riigiteenistujate keskmise ostujõu muutusi nii 
üles- kui ka allapoole. ELi institutsioonide töölevõtmisvajaduste puhul täh eldatud raskusi 
võib veelgi selgitada paralleelsuse põhimõtte vaadeldaval perioodil rakendamise hindamine.  
Personalieeskirjade artikli  65 lõike  1 kohane töötasude ja pensionide ajakohastamine kajastab 
järgmiste näitajate iga -aastast muutust eelmise aasta 1. juuli ja jooksva aasta 1.  juuli vahelisel 
perioodil9: 
- keskvalitsuse teenistuses olevate riigiteenistujate reaalpalgad 10  liikmesriigist 
koosnevas valimis; nende liikmesriikide arvele langeb vähemalt 75  % ELi 
sisemajanduse koguproduktist (ELi SKP) 10. Iga asjaomase liikmesriigi puhul 
                                                 
8  Ühinenud Rahvaste Organisatsioon (ÜRO) käsitleb seda probleemi, kohaldades nn Noblemaire’i põhimõtet, 
st valemit, millega määratakse sisuliselt kindlaks  ÜRO palgatase, mis viitab palgatasemele, mida maksab 
selle liikmesriigi avalik teenistus, kes maksab kõige kõrgemat palka (viimastel aastatel on see pidevalt 
olnud Ameerika Ühendriigid). Selle tulemusena suudab ÜRO tagada kõigist liikmesriikidest pärit 
kandidaatide huvi.  
9  Metoodika põhineb sellel, et liikmesriigi riiklikku tasustamissüsteemi jooksva aasta juuli seisuga 
võrreldakse sama liikmesriigi süsteemi samaväärse seisuga eelmise aasta juulis.  
10  Belgia, Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Lu ksemburg, Madalmaad, Austria, Poola ja Rootsi. 
Kuigi Ühendkuningriik astus Euroopa Liidust välja, langeb kümnest liikmesriigist koosneva valimi arvele 
 
5 
 arvutatakse inflatsiooni arvestamata reaalpalga aastane muutus, mida 
nimetatakse erinäitajaks. Üldine erinäitaja (Global Specific Indicator, GSI)  on 
kõikide erinäitajate iga liikmesriigi vastava SKP põhjal kaalutud keskmi ne;  
- aastane inflatsioon Brüsselis ja Luxembourgis (samas proportsioonis ELi 
töötajate jaotusega nende kahe linna vahel). Seda elementi nimetatakse  
ühisindeksiks (Joint Index) .  
Ajakohastuse väärtuse arvutamiseks korrutatakse üldine erinäitaja ühisindeksig a. 
Ajakohastuse väärtust väljendatakse protsendimäärana, mida kohaldatakse üldiselt kõikide 
ELi töötajate netotöötasude ja -pensionide suhtes alates 1.  juulist11.  
Sellega seoses on oluline märkida, et meetod ei võimalda inflatsiooni n -ö kahekordselt 
arvest ada, vaid sellega tagatakse, et ELi töötajate ja liikmesriikide riigiteenistujate palgad, 
millest inflatsioon on maha arvestatud, arenevad paralleelselt. Selleks arvutatakse kõigepealt 
inflatsiooni arvestamata üldine erinäitaja 10 liikmesriigist koosneva v alimi puhul ja alles teise 
sammuna kombineeritakse see ühisindeksiga. Üksikasjalik teave üldise erinäitaja ning 
ühisindeksi muutumise kohta on esitatud 3. jaotises.  
3.2. Erinäitajad  
Selles jaotises uuritakse, kas liikmesriikide valim, mida praegu kasutatakse ül dise erinäitaja 
arvutamiseks, kajastab õigesti kõigi riigiteenistujate ostujõu tegelikke muutusi ning kas 
meetodile omased üldised ja konkreetsed erandid paralleelsuse põhimõttest on toonud kaasa 
ELi ametnike ostuvõime märkimisväärse vähenemise.  
3.2.1.  2013.  aasta meetodi määratlusele vastava üldise erinäitaja arvutamine  
2013.  aastal vastu võetud meetodi kohaselt kasutatakse alates 2015.  aasta 1.  juulist üldise 
erinäitaja arvutamiseks üheteistkümnest võrdlusliikmesriigist koosnevat valimit (SKP põhjal 
kaalutud); n eed riigid on Belgia, Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Luksemburg, 
Madalmaad, Austria, Poola, Rootsi ja Ühendkuningriik.  
Alates 1.  jaanuarist 2021 ei peeta Ühendkuningriiki enam ELi liikmesriigiks ja seetõttu ei ole 
see riik alates sellest kuupä evast enam üldise erinäitaja arvutamiseks kasutatavasse valimisse 
kaasatud. 6.  lisast nähtub, et pärast Ühendkuningriigi väljaastumist Euroopa Liidust vastab 
valim endiselt personalieeskirjade XI  lisa artikli  1 lõikes  4 sätestatud 75  % suurusele 
künnisele ja seega ei ole vaja seda muuta. ELi õigusaktides Ühendkuningriigile viitamist 
käsitleva kokkulepitud institutsioonidevahelise lähenemisviisi rakendamisel kasutab Eurostat 
nüüd XI  lisa artikli  1 lõike  4 kohaldamisel valimit, mis koosneb kümnest ülejäänud e espool 
nimetatud liikmesriigist.  
                                                                                                                                                        
endiselt rohkem kui 75  % ELi sisemajanduse koguproduktist, nagu on nõutud personalieeskirjade XI  lisa 
artikli 1 lõikes  4. 
11  Kooskõlas personalieeskirjade XI  lisa artiklitega  4–7 võib 1.  jaanuaril teha vahepealse ajakohastuse, et 
võtta arvesse elukalliduse olulist muutumist Brüsselis ja Luxembourgis.  
 
6 
 Iga-aastased ja summeeritud näitajad kasutatud valimisse kuuluvate liikmesriikide kaupa  
7. lisas on esitatud üheteistkümnest liikmesriigist koosneva kasutatud valimi erinäitajate 
aegread alates 2015.  aasta 1.  juulist koos p erioodi aritmeetilise keskmisega. 8.  lisas on 
esitatud samad andmed väljendatuna summeeritud indeksina (2014  = 100).  
Kasutatud valimi üldine erinäitaja  
Arvutatud üldise erinäitaja ja alates 1.  juulist 2015 kohaldatud üldise erinäitaja summaarset 
mõju on ki rjeldatud 9.  lisas. Arvutatud üldine erinäitaja vastab valimisse kuuluvate 
liikmesriikide riigiteenistujate ostujõu arengule selle perioodi jooksul (SKP põhjal kaalutud ja 
väljendatud ostujõu standarditena). Paralleelsuse põhimõtte kohaselt (vt jaotis  3.1) muutus 
ELi töötajate ostujõud erandiklausli rakendamise tulemusena samamoodi nagu valimi puhul, 
välja arvatud pärast 1.  juulit 2020 (vt jaotis  3.2.4).  
10. lisas on esitatud üldise erinäitaja aegread alates 2015.  aasta 1.  juulist koos ühisindeksi ja 
selles t tuleneva iga -aastase ajakohastusega ELi töötajate puhul. Kohaldatud üldine erinäitaja, 
mis on arvutatud seitsmeaastase perioodi aritmeetilise keskmisena, on 100,6; 2014.  aasta juuli 
suhtes kohaldatud üldise erinäitaja summaarne mõju (2014 = 100) on 103,4 .  
3.2.2.  Varasemate meetodite määratlustele vastav üldine erinäitaja  
Praegune õiguslik lahendus kasutada üldise erinäitaja arvutamiseks kümnest liikmesriigist 
koosnevat valimit ei ole alati olnud seadusandja valitud lähenemisviis. Enne 2004.  aastat 
arvutati üldi ne erinäitaja kõikide liikmesriikide (nt 2003.  aastal 15  liikmesriigi) statistiliste 
andmete põhjal, kuid ajavahemikul 2004 –2012 kasutati kaheksast võrdlusliikmesriigist 
koosnevat valimit.  
Seadusandjat ajendas uue meetodi kasutuselevõtmise otsust tegema a ndmete tagasiulatuv 
analüüs, mis osutas, et kõnealuses valimis toimuv areng kajastaks võimalikult täpselt 
keskmist arengut kõikides liikmesriikides. Tuleb siiski märkida, et hilisema analüüsi kohaselt 
oli ostujõu tegelik areng moodustatud valimi puhul pära st 2004.  aastat väiksem kui kõikide 
liikmesriikide keskmine. 2013.  aastal järgis kaasseadusandja endiselt liikmesriikide valimi 
põhimõtet, suurendades samal ajal selle suurust kaheksalt liikmesriigilt üheteistkümneni.  
Selleks et täita kohustuslikku nõuet analüüsida, kas liidu ametnike ostujõu areng on olnud 
kooskõlas kõigi liikmesriikide keskvalitsuste riigiteenistujate ostujõu muutustega, esitatakse 
selles jaotises üldise erinäitaja muutumise stsenaariumid juhul, kui a astatel 2015 –2021 oleks 
kasutatud kaheksast ELi riigist koosnevat valimit või kui ei oleks kasutatud ühtegi valimit.  
Kaheksast liikmesriigist koosneva valimi12 puhul oleks ajavahemiku 2015 –2021 iga -aastase 
üldise erinäitaja aritmeetiline keskmine 100,4 ja summaarne mõju (2014  = 100) 102,5. 
Kõigist liikmesriikidest koosneva valimi puhul oleks ajavahemiku 2015 –2021 iga -aastase 
üldise erinäitaja aritmeetiline keskm ine 101,1 ja summaarne mõju (2014  = 100) 106,5.  
Käesoleva aruande 11.  lisas võrreldakse eespool nimetatud alternatiivsete valimite põhjal 
arvutatud üldise erinäitaja muutumist. Need andmed näitavad, et 2013.  aastal 
kaasseadusandja määratud liikmesriikide valimi kasutamise tulemusena küündis ELi töötajate 
                                                 
12  Belgia, Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Luksemburg, Madalmaad ja Ühendkuningriik.  
 
7 
 ostujõud vaid pooleni keskvalitsuse teenistuses olevate riigiteenistujate palkade ostujõu 
muutustest, mis võis põhjustada ELi kui tööandja atraktiivsuse vähenemise.  
3.2.3.  Erinäitaja: eri liikmesriikide suundumus ed  
Liikmesriikide erinäitajatega seotud arvutused ja arvandmed põhinevad liikmesriikide 
vastutavate statistikaametite esitatud ja kinnitatud andmetel. Sel eesmärgil on koostatud 
töötasusid käsitlev iga -aastane küsimustik, mida aja jooksul ajakohastatakse.  Läbipaistvuse 
suurendamiseks on tehtud avalikuks ka riigipõhised metoodikakäsiraamatud ja 
hindamisaruanded13. 
12. lisas on esitatud iga liikmesriigi kohta ajavahemikku 2015 –2021 käsitlevate 
kättesaadavate andmete kokkuvõte koos selle perioodi aritmeetilise  keskmisega. 13.  lisas on 
esitatud samad andmed väljendatuna summeeritud indeksina (2014  = 100). Alates 
2015.  aastast on suurimat netokasvu valimisse kaasatud liikmesriikides täheldatud Poolas 
(121), Saksamaal (109,8), Austrias (109,6) ja Madalmaades (109) . Väiksemat kasvu täheldati 
Luksemburgis (101,6) ja Belgias (101,8) ning valimisse kaasatud riikide seas vähenes ainult 
Prantsusmaa keskvalitsuse teenistuses olevate riigiteenistujate netoostujõud (97,9).  
Kuna ELi töötajate töötasude muutus arvutatakse li ikmesriikide valimi kaalutud keskmise 
põhjal ja nagu on kirjeldatud jaotises  3.2.1, suurenes ELi töötajate töötasu samal perioodil 
103,4 võrra.  
Valimist välja jäetud liikmesriikides on töötasu suurimat netokasvu täheldatud Slovakkias 
(186,4), Tšehhis (167 ,1), Bulgaarias (156,3) ja Rumeenias (148,1). 14.  lisast nähtub, et 
enamikus valimisse kaasatud liikmesriikides, kus EPSO korraldatud ELi konkurssidel 
osalemise määr on madal, nagu on näidatud 2.  jaotises, ületasid erinäitajad oluliselt üldist 
erinäitajat,  mille alusel ELi töötajate töötasu ajakohastati. Teisisõnu on ELi suhteline ostujõu 
tasandi atraktiivsus nende riikide puhul vähenenud.  
3.2.4.  Üldine erand paralleelsuse põhimõttest: mõõdukus - ja erandiklauslite kohaldamine  
Erandina ostujõu arengu paralleelsuse põhimõttest piiratakse mõõdukusklausliga nii ostujõu 
ulatuslikku suurenemist kui ka võimalikku suurt vähenemist teataval aastal. Kui ostujõu 
arvutatud suurenemine (üldine erinäitaja) ületab 2  % või kui ostujõud väheneb üle 2  %, siis 
piirdub ELi töötajate o stujõu muutus 2  %ga. Seda osa ostujõu suurenemisest või 
vähenemisest, mis ületab 2  %, kohaldatakse üheksa kuud hiljem, alates järgmise aasta 
1. aprillist.  
Teine üldine erand on erandiklausel, millega piiratakse ELi töötajate ostujõu suurenemist 
juhul, kui ELis on majanduslangus. Kui prognoositakse ELi SKP reaalväärtuse vähenemist ja 
erinäitajaga on mõõdetud ostujõu suurenemine, siis sõltuvalt SKP reaalväärtuse vähenemise 
ulatusest lükatakse osa ostujõu suurenemisest edasi. Kui ELi SKP reaalväärtus väheneb 
rohkem kui 3  %, siis meetodist tulenev ostujõu suurenemine tagatakse ELi majanduse 
taastudes, see tähendab siis, kui ELi SKP reaalväärtus saavutab majanduslanguse -eelse 
taseme (taastumisklausel). Kui komisjoni esitatud lõplikud andmed ELi SKP reaalväärtuse 
                                                 
13  Üldine metoodikakäsiraamat erinäitajate arvutamiseks on kättesaadav Eurostati veebisaidil. Lisaks on 
2018.  aasta lõpu seisuga juba avaldatud 13 riigipõhist hinnangut ja avaldatud hinnangute arvu 
suurendamiseks k äib töö teiste liikmesriikide ametiasutustega (vt järgmine link: 
https://ec.europa.eu/eurostat/web/civil -servants -remuneration/specific -indicators/country -assessments ).  
 
8 
 kohta erinevad prognoosist sel määral, et see mõjutab erandiklausli kohaldamist, siis tehakse 
vajalikud parandused, sealhulgas nii positiivsed kui ka negatiivsed tagasiulatuvad 
kohandused14. 
Mõõdukusklausel : aastatel 2015 –2021 kontrollis Eurostat ajakohasta misi käsitlevaid 
arvandmeid nõuetekohaselt personalieeskirjade XI  lisa artiklites  10 ja 11 sätestatud 
mõõdukus - ja erandiklausli kriteeriumide põhjal. Üldine erinäitaja oli õigusaktiga kehtestatud 
piirmäärast +2  %/–2 % kõrgem ainult 2020.  aastal, kui mõõde tud üldine erinäitaja (+2,5  %) 
ületas mõõdukusklausli kohaldamiseks nõutavat künnist. Arvestades, et sel aastal (2020) juba 
kohaldati erandiklauslit ja kooskõlas personalieeskirjade XI  lisa artikliga  10, 
mõõdukusklauslit ei kohaldatud.  
Erandiklausel : Euros tati iga aastaaruande koostamise ajal kättesaadav prognoos ELi SKP 
aastase kasvu kohta oli positiivne, välja arvatud 2020.  aastal, mil liidu SKP prognoositav 
areng reaalväärtuses oli COVID -19 pandeemia tagajärjel negatiivne ( –7,4 %)15. Seepärast 
kohaldati 2 020. aastal personalieeskirjade XI  lisa artikli  11 lõike  1 kohast erandiklauslit. 
Kuna liidu SKP vähenes üle 3  %, ei kasutatud töötasude ja pensionide ajakohastatud väärtuse 
arvutamiseks üldist erinäitajat. Seega on üldine erinäitaja tervikuna, mida oleks arvesse 
võetud 2020.  aasta iga -aastases ajakohastuses (+2,5  %), tulevase ajakohastuse arvutuse alus, 
kui liidu SKP summaarne kasv reaalväärtuses muutub positiivseks kooskõlas 
personalieeskirjade XI  lisa artikliga  10 ja artikli  11 lõikega  4.  
Seaduses sätes tatud üldist erandit paralleelsuse põhimõttest ja konkreetsemalt 2020. aastal 
kohaldatud üldist erandit erandiklauslist rakendati rangelt, mis võimaldas piirata meetodist 
tulenevat iga -aastast ajakohastamist majanduslanguse ajal ja tagas seega ELi eelarves  
netosäästu. Teisest küljest mõjutas selline erandiklausli kohaldamine ELi ametnike ostujõu 
paralleelset arengut, kuna samal perioodil oli valimisse kaasatud riikide valitsuste teenistuses 
olevate riigiteenistujate ostujõud keskmiselt 2,5  % suurem, mis tin gis ELi atraktiivsuse 
vähenemise alates 2020.  aastast.  
2020.  aasta iga -aastane ajakohastamine tõendas ka seda, et 2014. aastal kasutusele võetud 
automaatne mõõdukusklausel on tõhus. Kui erandiklauslit ei oleks samal ajal kohaldatud, 
oleks mõõdukusklausel a utomaatselt piiranud üldise erinäitaja suurendamist kuni 2021.  aasta 
aprillini.  
Kokkuvõttes võib järeldada, et meetodi automaatsus (st statistilistel andmetel põhinevad 
töötasu ajakohastamised, mille kehtivuse aluseks on personalieeskirjad ilma ühtegi muud  
õigusakti kohaldamata) on alates 2014.  aastast hästi toiminud. Automaatne meetod täitis oma 
eesmärki, võimaldades võtta arvesse majanduslikku olukorda ja ostujõu muutumist, 
vähendades samal ajal oluliselt halduskoormust võrreldes iga -aastase seadusandliku  
tavamenetlusega, mida kasutati enne 2014.  aastat.  
                                                 
14  Personalieeskirjade artiklite  64 ja 65 töörühm otsustas, et komisjoni esitatavaid „lõplikke andmeid“ ELi 
teatava aasta SKP kohta tõlgendatakse andmetena, mis on kättesaadavad järgmise aasta 30.  septembriks. 
Seda selgitust  peeti vajalikuks, sest sageli võidakse SKP andmeid läbi vaadata mitu aastat pärast 
vaatlusaasta möödumist.  
15  Eurostati andmete kohaselt oli ELi SKP 2020.  aasta reaallanguse lõplik näitaja 2021.  aastal –5,9 %.  
 
9 
 3.2.5.  Konkreetne erand paralleelsuse üldpõhimõttest  
Selleks et võtta arvesse tol ajal liidus valitsenud eriti keerulist majanduslikku ja sotsiaalset 
olukorda, otsustati 2014.  aasta reformi raames ka, et liidu institutsioonide, muude organite ja 
asutuste kõigi töötajate töötasude ja pensionide ajakohastamine  meetodi alusel peatatakse 
2013. ja 2014.  aastal ning et Euroopa Liidu ametnikele ja muudele teenistujatele meetodi 
kohaldamisest tulenevad võimalikud eelised tasakaalustatakse solidaarsusmaksu 
taaskehtestamisega alates 1.  jaanuarist 2014, suurendades sell e ELi töötajate palkadelt 
mahaarvatava maksu määra.  
3.2.5.1.  Palkade ajakohastamise peatamine kaheks aastaks (2013 –2014)  
Osana personalieeskirjade 2013.  aasta reformist nõudis Euroopa Ülemkogu, et liidu 
institutsioonide kõikide töötajate töötasude ja pensionide ko handamine meetodi alusel 
peatataks kaheks aastaks. Vastavalt personalieeskirjade sõnaselgele sõnastusele 2013. ja 
2014.  aastal töötasude ja pensionide ajakohastamist seega ei toimunud16. Euroopa 
Kontrollikoja andmetel andis see kaheaastane külmutamine 2014. –2020.  aasta mitmeaastases 
finantsraamistikus 1,5  miljardi euro suuruse kokkuhoiu17.   
Kuigi ajakohastamise peatamisega katkestati ajavahemikul 2013 –2014 paralleelsuse 
põhimõtte kohaldamine, paranduskoefitsientide ajakohastamist siiski jätkati, et tagada ostujõu 
võrdsus eri töötamiskohtade vahel.  
3.2.5.2.  ELi solidaarsusmaksu mõju  
Solidaarsusmaks on ELi töötajate töötasust mahaarvatav maks, mille määra suurendati ja mis 
taaskehtestati alates 1.  jaanuarist 2014. Personalieeskirjade artikli  66a lõikes  3 määratletud 
põhitöötasu suhtes kohaldatava solidaarsusmaksu määr on 6  %. Alates palgaastme AD  15 
teisest palgajärgust suurendatakse solidaarsusmaksu määra 7  %ni. 2022.  aasta eelarve 
projektis18 on prognoositud, et solidaarsusmaksust saadav tulu ulatub 106  miljoni euroni . 
15. lisas on näidatud kõnealuse tulu areng alates 2012.  aastast.  
3.2.5.3.  Paralleelsuse põhimõtte konkreetsete erandite hindamine  
Nende konkreetsete erandite kohaldamise tõttu vähenes ELi töötajate tegelik ostujõud 
märkimisväärselt. ELi töötajate ostujõud vähenes  ligikaudu 10,3  %, peamiselt 
personalieeskirjade 2004. ja 2013.  aasta reformi, palkade kohandamise kärbete ja 2020.  aastal 
erandiklausli kohaldamise koosmõjul. Liikmesriikide keskvalitsuste teenistuses olevate 
riigiteenistujate ostujõud suurenes samal peri oodil keskmiselt 0,9  %19. 
                                                 
16  Personalieeskirjade artikli  65 lõike  4 kohaselt.  
17  Euroopa Kontrollikoda, eriaruanne nr 15/2019 „Personalieeskirjade 2014.  aasta reformipaketi rakendamine 
komisjonis  – suur rahaline kokkuhoid, kuid sellega kaasnesid tagajärjed personalile“.  
18  Euroopa Liidu üldeelarve projekt 2022.  eelarveaastak s (COM(2021)  300).  
19  Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate 
töötasude ja pensionide ning nimetatud töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide 
2021.  aasta ajakohastamisest eelarvele tulenevat mõju käsitlev teave“ (COM(2021)  729).  
 
10 
 3.3. Ühisindeks  
Kooskõlas personalieeskirjade XI  lisa artikliga  1 mõõdetakse ühisindeksiga ELi ametnike 
elukalliduse muutumist Belgias ja Luksemburgis vastavalt töötajate jaotumisele nendes kahes 
liikmesriigis, võttes Belgia puhul aluse ks tarbijahindade harmoneeritud indeksi ja 
Luksemburgi puhul tarbijahinnaindeksi. Ühisindeksi agregeerimiseks kasutatavate 
konkreetsete tarbimiskaalude20 tõttu võib asjaomasel aastal olla erinevusi ühisindeksi arengu 
ning Belgia tarbijahindade harmoneeritud  indeksi ja Luksemburgi tarbijahinnaindeksi21 
arengu vahel.  
16. lisas on esitatud ühisindeksi aegread (iga -aastane suurenemine juunist juunini viitega 
eelmisele aastale) koos teabega Belgia tarbijahindade harmoneeritud indeksi ja Luksemburgi 
tarbijahinnain deksi kohta. Ajavahemikul 2015 –2021 oli keskmine ühisindeks 101,4. 
Summaarne indeks kogu perioodil kuni 2021.  aasta juunini (alus: juuni  2014  = 100) oli 110,6. 
Võrdlusena oli keskmine tarbijahindade harmoneeritud indeks Belgias samal ajavahemikul 
101,6 ja perioodi summaarne näitaja 111,4. Luksemburgi keskmine sama ajavahemiku 
tarbijahinnaindeks oli 101,2 ja perioodi summaarne näitaja 108,8.  
Ühisindeksi kasutuselevõtt personalieeskirjade 2014.  aasta reformi tulemusena võimaldas 
Brüsselis ja Luxembourgis mõõd etud inflatsioonile vastava ajakohastamisega tagada osaliselt 
kooskõla ELi töötajatele makstud kohandatud palkade ning Brüsselis ja Luxembourgis 
mõõdetud inflatsiooni vahel. 17.  lisast nähtub, et juhul kui töötasusid oleks jätkuvalt 
ajakohastatud Brüsseli rahvusvahelise indeksi alusel, nagu tehti eelmise meetodi puhul, oleks 
vaatlusperioodil mõõdetud summaarne inflatsioon olnud peaaegu sama suur kui see, mis 
arvutati ühisindeksi alusel22. Summaarselt on ühisindeks väiksem kui Belgia tarbijahindade 
harmoneeri tud indeks ja suurem kui Luksemburgi tarbijahinnaindeks.   
4. PERSONALIEESKIRJADE A RTIKLI  64 RAKENDAMINE  
4.1. ELi töötajate ostujõu võrdsuse põhimõte – paranduskoefitsiendid  
Paranduskoefitsiendiga rakendatakse praktikas võrdse kohtlemise üldpõhimõtet, mis 
käesoleval juhul tähendab ELi institutsioonide, organite ja asutuste kõikide töötajate ostujõu 
võrdsust, olenemata nende töötamiskohast. Kuigi kõikide ELi töötajate suhtes kohaldatakse 
sama palgaastmestikku ja samu põhisummasid, kohaldatakse paranduskoefit sienti nende 
töötajate suhtes, kelle töötamiskoht asub väljaspool Brüsselit ja Luxembourgi ning kes ei 
peaks kandma majanduslikku kahju oma töötamiskohas valitseva kõrgema elukalliduse tõttu 
ega saama kasu madalamast elukallidusest23. 
                                                 
20  Võrrelduna hinnastatistika puhul tavapäraselt kasutatavate kaaludega seisneb peamine erinevus ühisindeksi 
agregeerimisel selles, et üürimise puhul kasutatavad kaalud hõlmavad eluruume kasutavaid  omanikke (selle 
asemel, et võtta arvesse üksnes üürnikke).  
21  Esitatud väärtused käsitlevad üldist agregeeritud indeksit; tegelikud arvutused tehakse üksikasjalike 
andmete tasandil.  
22  Olgu märgitud, et vaatlusperioodil olid inflatsioonimäärad kõigi osai ndeksite puhul rekordiliselt madalad. 
Rõhutamist väärib ka see, et arvutuses kasutatakse ainult Belgia tarbimisharjumusi ja kui neid 
kombineeritaks Luksemburgile omaste tarbimisharjumustega, võivad tulemused olla veidi teistsugused.  
23  Mis puudutab delegat sioonidesse määratud töötajaid, on töötajatel X  lisa artikli  11 kohaselt võimalus 
taotleda töötasu maksmist eurodes, kasutades Brüsselis kohaldatavat paranduskoefitsienti.  
 
11 
 Seega toimib parandusk oefitsient palga protsentuaalse kohandusena, et kompenseerida (kas 
positiivseid või negatiivseid) erinevusi iga töötamiskoha elukalliduses. Paranduskoefitsienti 
kohaldatakse järgmise valemi järgi:  
 
 
  
 
Paranduskoefitsiente ajakohastatakse vähemalt üks kord aastas ja ajakohastus jõustub 
1. juulil24. 
Paranduskoefitsientide arvutamise meetodi määrab kindlaks ja seda ajakohastab regulaarselt 
Eurostat koostöös liikmesriikide statistikaametitega. Vaatlusalusel perioodil toimusid 
järgmised märkimisväärsed muutused:  
- põhjalikuma metoodika rakendamine tervishoiu - ja hariduskulude, sealhulgas 
tasuliste koolide võrdlemiseks liikmesriikide kaupa;  
- Brexiti ja Covid -19 pandeemia tagajärgede kontekstis on andmekogumistööd 
kohandatud;  
- üha enam organisatsioone on valmis tegema koostööd Eurostatiga25 ja kasutama 
Eurostati avaldatud andmeid eri eesmärkidel.  
18. lisas on esitatud ELis asuvate individuaalsete töötamiskohtade paranduskoefitsientide 
väärtused26 ajavahemikul 2013 –2021. Sellest tabelist ilmneb, et eri asukohtade suhtes 
kehtivate paranduskoefits ientide suundumused on aja jooksul erinevad. 15 asukohas on 
paranduskoefitsiendid asjaomase perioodi vältel vähenenud, samal ajal kui 16 asukohas on 
need suurenenud.  
Alates personalieeskirjade muudetud XI  lisa jõustumisest on kooskõlas kõnealuse lisa 
artikliga 9 kehtinud uus väljaspool pealinna paranduskoefitsientide kehtestamise ja nende 
kohaldamise lõpetamise süsteem27. Pärast Ühendkuningriigi väljaastumist Euroopa Liidust 
                                                 
24  Juhul kui elukallidus juuni ja detsembri vahel oluliselt muutub, võidakse teha v ahepealne ajakohastus, mis 
jõustub 1.  jaanuaril.  
25  Näiteks tarbimiskaalude kindlaksmääramiseks tehtud nn perekonnaeelarve uuringud on täielikult 
kooskõlastatud koordineeritud organisatsioonidega (nt OECD ja Euroopa Nõukogu) ning 2015.  aastal 
otsustas Ühin enud Rahvaste Organisatsioon kasutada oma ELis töötavate töötajate palkade kohandamisel 
sisendina Eurostati lähteandmeid paranduskoefitsientide kohta (nagu Eurostat kasutab ÜRO andmeid 
paljude väljaspool ELi asuvate asukohtade puhul).  
26  Personalieeskirjad e X lisa artiklite  12 ja 13 kohaselt võib konkreetseid kaale (paranduskoefitsiente) 
kohaldada ka nende töötajate töötasu suhtes, kes töötavad väljaspool ELi. Kõnealuste kaalude ajakohastatud 
väärtused esitatakse ajakohastuste eelarvemõju käsitlevate andmet e kohta vastu võetud iga -aastaste 
komisjoni aruannete lisades. Eurostat on koostöös liikmesriikide statistikaasutustega välja töötanud 
erimetoodika.  
27  See menetlus seisneb eelkõige selles, et komisjon võtab asjaomaste liikmesriikide vastavate ametiasutust e, 
liidu institutsiooni administratsiooni või teatavas töötamiskohas töötavate liidu ametnike esindajate esitatud 
ametliku taotluse põhjal vastu delegeeritud õigusakti. Mis puudutab Bonni ametisse nimetatud töötajaid, siis Palk Brüsselis   
 
(eurodes)  Vahetuskurss   
 
(= 1 riikide puhul, mis 
kasutavad eurot)  Palk töötamiskohas   
 
(eurot kasutavate 
riikide puhul eurodes)  X X = Paranduskoefitsient  
(= ostujõu pariteet / 
vahetuskurss)  
 
12 
 arvutatakse Ühendkuningriigis kohaldatav paranduskoefitsient alates 1.  veebruarist 2020 
kolmandate riikide suhtes kohaldatava metoodika kohaselt28. 
4.2. Probleemid, millega komisjon seoses paranduskoefitsientide süsteemiga kokku 
puutub  
4.2.1.  Arusaam, et paranduskoefitsiendid mõjutavad negatiivselt ostujõudu ja ELi avaliku 
teenistuse atraktiivsust  
Nagu XI  lisa rakendamist käsitlevas komisjoni vahearuandes29 2018.  aastal kindlaks tehti, 
arvatakse sageli ekslikult, et ELi töötajate ostujõu vähenemine on tingitud 
paranduskoefitsientidest. Sidusrühmad, sealhulgas töötajad, töötajate esindajad ja vastuvõtva  
riigi esindajad, küsivad komisjoni talitustelt sageli paranduskoefitsientide rolli ja nende 
arvutamiseks kasutatava metoodika kohta. Eeskätt kerkib see teema selliste töötajatega 
seotud juhtudel, kelle töötamiskoha suhtes kehtiv paranduskoefitsient on väi ksem kui 100, 
eriti kui kõnealuse koefitsiendi ajakohastamisel kavatsetakse seda vähendada30.  
Paranduskoefitsientide ainus eesmärk on säilitada aja jooksul tasakaal eri liikmesriikides ja 
Brüsselis töötavate töötajate ostujõu vahel. Paranduskoefitsientide eesmärk ei ole seevastu 
säilitada ostujõudu teataval tasemel. Kuna Brüsselis töötavate töötajate ostujõud vähenes 
pärast 2004. aastat (jaotis  3.2.5), vähenes seega proportsionaalselt töötajate ostujõud kõikides 
muudes töötamiskohtades. Seega kujutavad para nduskoefitsiendid endast üksnes seda 
vahendit, mille abil tehakse kohandusi väljaspool Brüsselit ja Luxembourgi.  
Samal ajal on eespool nimetatud arusaam paranduskoefitsientidest endiselt probleem seoses 
ELi avaliku teenistuse atraktiivsusega teatavates lii kmesriikides. Sellega seoses on mitu ELi 
asutust, mis asuvad liikmesriikides, kus kohaldatakse paranduskoefitsienti, mis on väiksem 
kui 100, teavitanud komisjoni ilmselgest negatiivsest mõjust nende suutlikkusele värvata ja 
hoida tööl hea kvalifikatsioonig a ja geograafiliselt tasakaalustatud tööjõudu. Sarnastest 
raskustest teatasid ka suure paranduskoefitsiendiga liikmesriikides asuvad asutused, juhtides 
tähelepanu ELi töötajate netoostujõu vähenemisele, mida täheldati paljudes 
töötamiskohtades, olenemata k ohaldatavast paranduskoefitsiendist.  
Sellega seoses tagab komisjon, et iga kord, kui paranduskoefitsiente ajakohastatakse, antakse 
teistele institutsioonidele põhjalikku teavet ajakohastamise konteksti kohta, ning annab ka 
üksikasjalikke selgitusi erinevat e paranduskoefitsientide kõikumise ja töötajate ostujõu 
muutumise kohta.  
                                                                                                                                                        
lõpetas Saksamaa riiklik statisti kaamet Bonni kohta selle paranduskoefitsiendi arvutamiseks andmete 
esitamise 2021.  aastal. Asjaomase riikliku statistikaameti esitatud andmete puudumise ja asjaomaste 
töötajate väga väikese arvu tõttu on Bonnis kohaldatava paranduskoefitsiendi kasutamine p eatatud ja alates 
2021.  aastast kasutatakse selle asemel Saksamaal kohaldatavat paranduskoefitsienti.  
28  ELT C  211/8, 25.6.2020 ja ELT C  501, 13.12.2021.  
29  Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade XI  lisa 
ja artikli  66a kohaldamise kohta (COM(2018) 830).  
30  Korduvalt on küsitud kohaliku kohaldamisala kohta, mille alusel paranduskoefitsiente arvutatakse. 
Paranduskoefitsiendid arvutatakse liikmesriikide pealinnade elukalliduse võrdluse põhjal, välja arvatud 
juhtudel, kui mõne liikmesriigi puhul arvutatakse kohalikud paranduskoefitsiendid, mis kajastavad 
kohalikke kulusid (vt selle kohta kohtuasi T -618/20, FZ  vs. komisjon).  
 
13 
 4.2.2.  Väljaspool töötamiskohta tehtud kulutuste arvestamata jätmine  
Personalieeskirjade kohaselt vastutavad paranduskoefitsientide arvutamisel kasutatava 
statistilise metoodika ja selle rak endamise eest Eurostat ja liikmesriikide statistikaametid. 
Olemasolev metoodika, mille Eurostat töötas välja koostöös liikmesriikide 
statistikaametitega, põhineb eeldusel, et töötaja kulutused tehakse täies ulatuses tema 
töötamiskohas. Seda lähenemisviisi analüüsitakse, kuna töötajate üldised tarbimisharjumused 
hõlmavad ka mujal kui töötamiskohas tehtavaid kulutusi (edaspidi „piirkonnavälised 
kulutused“).  
Sellega seoses leppisid Eurostat ja liikmesriikide statistikaametid kokku vajaduses 
ajakohastada perek onnaeelarve uuringuid, et teha kindlaks piirkonnaväliste kulutuste mõju 
välisriikidest pärit ELi töötajate tarbimisele. Selle põhjal arutasid komisjoni ja liikmesriikide 
statistikud uurimistulemusi. Eurostat on hakanud eelkõige uurima võimalust kajastada 
paremini töötajate kulutamisharjumusi, hõlmates väljaspool töötamiskohta tehtavaid kulutusi. 
19. lisa kajastab selle eeltöö tulemusi ja eelkõige tasandavat mõju, mis tuleneb 
piirkonnaväliste kulutuste lisamisest ELi töötajate tarbimisharjumuste hulka.  
ELi töötajate tarbimisharjumuste puhul keskendub paranduskoefitsientide süsteem Brüsseli ja 
töötamiskoha kahepoolsele võrdlusele, kuid süsteemi võiks muuta nii, et selles võetakse 
arvesse ka nn piirkonnaväliseid kulutusi. Eeldatakse, et Eurostati praegusest pi irkonnaväliste 
kulutuste uurimisest saab lähiaastatel kasutusvalmis statistiline meede ja see võib viia 
kohaldatava statistilise metoodika väljaarendamiseni, kuni statistikud jõuavad 
personalieeskirjade artiklite  64 ja 65 töörühmas kokkuleppele. Mõnda neis t muudatustest 
saaks aga rakendada kehtiva õigusraamistiku alusel.  
4.2.3.  Elukallidus Luxembourgis  
Personalieeskirjade viimase, 2014.  aasta reformi puhul järgisid kaasseadusandjad 
heakskiidetud seadusandlikku lahendust mitte kohaldada paranduskoefitsienti Brüsselis ja 
Luxembourgis töötavate töötajate töötasu suhtes, võttes arvesse nende töötamiskohtade kui 
enamiku institutsioonide peamiste ja algsete asukohtade spetsiaalset võrdlusrolli. Samal ajal 
otsustasid kaasseadusandjad võtta nõuetekohaselt arvesse in flatsiooni Luxembourgis, 
kehtestades ühisindeksi.  
Sidusrühmad ja teatavad töötajate esindajad on seadnud kahtluse alla asjaolu, et ELi 
personalieeskirjade alusel ei kohaldata Luxembourgi suhtes paranduskoefitsienti. Komisjon 
tellis pärast oma vahearuannet XI lisa kohta31 Luxembourgi elukalliduse uuringu, et hinnata, 
kas personalieeskirjades sätestatud õiguslik lahendus on endiselt otstarbekohane. Komisjon 
sõlmis uuringu tegemiseks lepingu ettevõtjaga AIRINC.  
AIRINCi andmetel maksis majutus Luxembourgis 2019.  aastal umbes 53  % rohkem kui 
Brüsselis. Võrreldes Brüsselis töötavate ja elavate töötajatega on Luxembourgis töötavate ja 
elavate töötajate ostujõu vähenemise tinginud peamiselt üüritasu.  
Samas jõudis AIRNC järeldusele, et Luxembourg on ainulaadses oluko rras, kuna sealsed 
tuhanded Euroopa institutsioonide töötajad elavad piirialadel, kus elukallidus on oluliselt 
väiksem kui Brüsselis. Need töötajad ei ela siiski nii kaugel, et see takistaks neil oma 
                                                 
31  COM(2018) 830.  
 
14 
 tööülesandeid nõuetekohaselt täita32. Luksemburgi geograa filise eripära tõttu ei pruugi 
Luksemburgis täheldatud kulude põhjal arvutatava paranduskoefitsiendi kasutuselevõtt 
täielikult kajastada Luxembourgi kui ELi töötamiskoha eripära33.  
Peale selle on nende 80 rubriigi hulgas, mida Eurostat kasutab töötamiskoht ade erinevuste 
võrdlemiseks, eluase peamine rubriik, mille puhul on elukallidus Luxembourgis ilmselgelt 
suurem kui Brüsselis34. 
Lisaks võis osa töötajaid soetada eluaseme ajal, mil eluasemekulud olid Luxembourgis 
väiksemad kui Brüsselis või Brüsseli kuludega sarnased, ning need töötajad võisid kogeda 
varahindade muutust, mis eristab neid uutest tulijatest / olemasolevatest töötajatest, kellel 
varem kinnisvara ei olnud35.  
Seega leitakse, et paranduskoefitsiendi kasutuselevõtt praeguses etapis ei pruugi  aidata tagada 
ELi töötajate võrdset ostujõudu. Lisaks võib paranduskoefitsiendi kasutuselevõtt üksnes ühe 
komponendi erineva hinnataseme/ -suundumuse alusel tuua kaasa teatava ebastabiilsuse, kui 
selle üksiku komponendi hinnatase/ -suundumus edaspidi enam e i lahkne.  
Sellega seoses on komisjonil kavas hinnata koos teiste asjaomaste institutsioonidega 
meetmeid, mis võimaldavad tõhusalt lahendada suurte eluasemekulude probleemi, millega 
mõned Luksemburgis elavad töötajad kokku puutuvad. Sellised meetmed võimald aksid 
arvestada Luksemburgi eripära ja eelkõige Luksemburgi suunatud, kuid naaberriikides 
elavate ELi töötajate olukorda.  
Praegu arutab töörühm, mille liikmed on Luksemburgis asuvate töötajatega ELi 
institutsioonide administratsioonide esindajad, võimalus i, kuidas lahendada probleeme, 
millega seisavad silmitsi Luksemburgi suunatud ja seal elavad kõige haavatavamad 
töötajad36. 
Samal ajal uurib komisjon piirkonnaväliste kulutustega seotud metoodilisi muutusi, mida 
võiks kasutada lisaelemendina Luxembourgi jao ks paranduskoefitsiendi kasutuselevõtu 
kaalumisel.  
Sihipärase sotsiaalmeetme poolt Luxembourgi kui töötamiskoha atraktiivsusele avalduva 
mõju hindamine koos piirkonnaväliste kulude valdkonnas tehtava statistilise tööga peaks 
olema osa arutelust võimaluse üle kavandada kehtiva õigusraamistiku muutmist eesmärgiga 
suurendada ELi töötajate ostujõu võrdsust.  
                                                 
32  See nõue on sätestatud personalieeskirjade artiklis  20.  
33 
https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/study_on_the_cost_of_living_for_eu_staff_posted_i n_luxembou
rg_-_final_report_v26 -09-2019_0_0.pdf   
34  Kuna EL hakkab väljuma pikast rekordiliselt madala inflatsiooni perioodist ning Luksemburgi ja Belgia 
majandus jätkavad arenemist, näib, et erinevused hakkavad ilmnema teatavate muude kaupade ja teenuste,  
nagu tervishoiu, hariduse, sisustuskaupade, alkohoolsete jookide ja tubaka puhul.   
35  Väidetavalt võib see olla nii ka teistes töötamiskohtades, kuid töölevõtmise tempo tõttu palju piiratumal 
määral.  
36  Rakendada võiks sotsiaalmeedet kooskõlas personalieeskirjade artikli  1 punktiga  e ja piirduda selle puhul 
kõige madalamate palgaastmete töötajatega, võttes nõuetekohaselt arvesse nende konkreetset olukorda.  
 
15 
 5. JÄRELDUSED  
Personalieeskirjade XI  lisa artikli  15 lõikes  3 on sätestatud, et seni kuni Euroopa Parlament ja 
nõukogu ei ole komisjoni esitatud ettepaneku a lusel määrust vastu võtnud, jätkatakse meetodi 
ja personalieeskirjade artikli  66a kohaldamist ka pärast 2023.  aastat.  
Alates 2014.  aastast on komisjon täheldanud ebavõrdset atraktiivsust EPSO üldkonkurssidel 
kandideerijate seas, mis on tinginud geograafil ise tasakaalustamatuse komisjoni töötajate 
hulgas. Samal ajavahemikul küündis ELi töötajate töötasu areng (+3,4) vaid pooleni 
keskvalitsuste teenistuses olevate riigiteenistujate palkade ostujõu muutusest (+6,5).  
Samal ajal saavutati personalieeskirjade X I lisas ette nähtud automaatse meetodiga järgmised 
tulemused:  
- jäeti selja taha institutsioonidevahelised pinged ja varasemad kohtuasjad, jäädes 
samal ajal komisjoni esitatud aastaaruannete kaudu Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu pideva kontrolli alla;  
- tõendat i selle meetodi tõhusust, sealhulgas 2020.  aastal, mil erandiklausli 
automaatne rakendamine piiras palgatõusu majanduslanguse ajal ja andis 
netosäästu ELi eelarves;  
- saavutati mõõdukas palgatõus ja takistati (alates 2015.  aastast) ELi töötajate 
ostujõu edas ist vähenemist, tagades iga -aastase summaarse ajakohastuse (114,3), 
mis on lähedal Brüsseli ja Luxembourgi ühisindeksiga mõõdetud summaarsele 
aastainflatsioonile (110,6);  
- ELi töötajate ostujõud vähenes 2021.  aastal 0,2  %; 
- tagati ELi töötajate jätkuv panus liidu eelarve konsolideerimisse, kuna 
taaskehtestati solidaarsusmaks, mille määra tõsteti;  
- meetod läbis edukalt õigusliku kontrolli Euroopa kohtutes nendel üksikjuhtudel, 
kui selle suhtes hagi esitati ja sellega välditi sotsiaalseid pingeid, kuna sel 
ajava hemikul ei toimunud institutsioonides ühtegi suurt streiki.  
Seetõttu peab komisjon praeguses etapis vajalikuks hinnata enne personalieeskirjade XI  lisa 
muutmise ettepaneku esitamist täiendavalt paranduskoefitsientide süsteemi võimalikke 
metoodilisi täiustu si ning kaaluda võimalust suurendada üldise erinäitaja arvutamisel 
kasutatavat liikmesriikide valimit.  
Seega tugineb komisjon personalieeskirjade XI  lisa artikli  15 lõike  3 kohaselt praeguse 
meetodi ajutisele kohaldamisele pärast 2023.  aastat, tagades samal ajal Euroopa Parlamendile 
ja nõukogule aastaaruannete esitamise andmete kohta, mis käsitlevad töötasu de ja pensionide 
mõju eelarvele.  
  
 
16 
  
LISAD  
1. lisa. EPSO AD tegevusüksuse muude kui keeletalituste konkursid (kõik profiilid) 
avaldamisaasta kaupa  
AD Otsitavate 
kandidaatide arv  Edukate 
kandidaatide arv  Vajaduste 
rahuldamise määr  
2013  474 457 96 % 
2014  340 359 106 % 
2015  375 383 102 % 
2016  351 361 103 % 
2017  290 313 108 % 
2018  423 435 103 % 
2019  585 591 101 % 
 
2. lisa. AD tegevusüksuse avalikel üldkonkurssidel osalenute arv (allikas: EPSO)  
  1998  September 
2005  Märts 
2010  Märts 
2014  Märts 
2015  Märts 
2017  Märts 
2018  Märts 
2019  2017. –
2019. 
aasta 
keskmine 
vs. 
1998. –
2005. 
aasta 
keskmine  2014. –
2015. 
aasta 
keskmine 
vs. 
1998. –
2005. 
aasta 
keskmine  2017. –
2019. 
aasta 
keskmine 
vs. 
2014. –
2015. 
aasta 
keskmine  
AT 755 1 162 259 397 453 376 471 373 –58 % –56 % –4 % 
BE 2 735 3 905 1 745 2 036 2 111 1 635 1 537 1 423 –54 % –38 % –26 % 
DK 531 1 179 130 273 233 153 161 169 –81 % –70 % –36 % 
FI 795 538 298 258 265 304 223 330 –57 % –61 % 9 % 
FR 3 647 4 745 1 696 2 015 2 176 1 668 1 643 1 623 –61 % –50 % –22 % 
DE 2 836 3 573 1 418 1 947 2 115 1 473 1 521 1 464 –54 % –37 % –27 % 
EL 1 075 873 1 381 1 812 2 146 2 533 2 164 1 844 124 % 103 % 10 % 
IE 425 279 153 182 172 167 176 191 –49 % –50 % 1 % 
IT 8 918 7 212 3 676 4 608 6 982 5 071 4 712 5 331 –38 % –28 % –13 % 
LU 106 92 33 42 70 56 54 67 –40 % –43 % 5 % 
NL 662 750 252 584 530 602 642 622 –12 % –21 % 12 % 
PT 1 098 1 746 556 1 083 1 133 736 629 595 –54 % –22 % –41 % 
ES 4 335 3 397 1 786 3 602 3 818 3 108 3 050 3 356 –18 % –4 % –15 % 
SE 1 314 943 276 248 253 221 208 211 –81 % –78 % –15 % 
14 eurot  29 232 30 394 13 659 19 087 22 457 18 103 17 191 17 599 –41 % –30 % –15 % 
CY  189 84 117 157 123 143 143   0 % 
CZ  420 319 283 348 214 235 404   –10 % 
EE  105 140 234 279 111 92 91   –62 % 
HU  667 572 747 673 459 442 380   –40 % 
LV  145 247 193 197 128 146 118   –33 % 
LT  342 447 377 468 290 302 267   –32 % 
MT  174 79 91 100 70 78 74   –23 % 
PL  1 097 1 086 1 146 1 300 855 838 778   –33 % 
SK  378 454 370 391 259 243 274   –32 % 
SI  201 209 237 318 201 196 162   –33 % 
10 eurot  29 232 3 718 3 637 3 795 4 231 2 710 2 715 2 691   –33 % 
BG   1 078 1 065 1 142 773 734 656   –35 % 
RO   2 332 2 323 2 278 1 558 1 530 1 490   –34 % 
2 eurot    3 410 3 388 3 420 2 331 2 264 2 146   –34 % 
HR    725 713 435 393 372   –44 % 
2010.  aasta märtsi konkurssi mõjutasid erandlikud asjaolud ja see toimus alles 2013.  aastal. 
Seetõttu ei võeta seda võrdlemisel arvesse.   
 
 3. lisa. Administraatorite tegevusüksuse avalikel üldkonkurssidel osalejate arv (liikmesriikide 
rühmade kaupa)  
 
 
 
 15000170001900021000230002500027000290003100033000
1998 2005 2014 2015 2017 2018 2019Liikmesriigid enne 2004
1500200025003000350040004500
2005 2014 2015 2017 2018 2019Liikmesriigid pärast 2004
EUR 10 EUR 2
300350400450500550600650700750
2014 2015 2017 2018 2019Horvaatia
 
 4. lisa. ELi konkurssidele esitatud avaldused kodakondsuse järgi  
2013. –
2019.  aasta 
konkursid  Avaldused  
(arv)  Avaldusi 
liikmesriigi 
elaniku 
kohta  Avaldused  
(osakaal)  Elanikkond  
(osakaal ) Soovituslik 
määr  Aval dused  
vs. 
elanikkond  Avaldused  
vs.  
soovituslik 
määr  
EL 19 847 1 851 8,7 % 2,4 % 3,1 % 362 % 281 % 
CY 1 278 1 459 0,6 % 0,2 % 0,8 % 286 % 72 % 
BE 16 314 1 423 7,1 % 2,6 % 3,1 % 279 % 229 % 
MT 676 1 370 0,3 % 0,1 % 0,6 % 268 % 46 % 
BG 8 722 1 246 3,8 % 1,6 % 2,4 % 244 % 158 % 
LT 3 235 1 158 1,4 % 0,6 % 1,5 % 227 % 95 % 
HR 4 185 1 027 1,8 % 0,9 % 1,6 % 201 % 116 % 
EE 1 304 984 0,6 % 0,3 % 0,8 % 193 % 71 % 
RO 18 236 940 8,0 % 4,3 % 4,5 % 184 % 177 % 
SI 1 927 926 0,8 % 0,5 % 1,0 % 181 % 88 % 
LU 524 856 0,2 % 0,1 % 0,8 % 168 % 31 % 
LV 1 577 821 0,7 % 0,4 % 1,0 % 161 % 72 % 
PT 8 397 817 3,7 % 2,3 % 3,1 % 160 % 120 % 
IT 47 460 777 20,8 % 13,6 % 11,2 % 152 % 186 % 
ES 29 352 625 12,8 % 10,5 % 8,9 % 122 % 144 % 
SK 2 963 544 1,3 % 1,2 % 1,8 % 106 % 73 % 
HU 4 862 498 2,1 % 2,2 % 3,0 % 97 % 71 % 
FI 2 402 436 1,1 % 1,2 % 1,8 % 85 % 59 % 
AT 3 296 373 1,4 % 2,0 % 2,6 % 73 % 56 % 
IE 1 656 338 0,7 % 1,1 % 1,6 % 66 % 45 % 
FR 17 009 254 7,4 % 15,0 % 11,6 % 50 % 64 % 
DK 1 459 252 0,6 % 1,3 % 1,8 % 49 % 36 % 
NL 4 338 249 1,9 % 3,9 % 3,9 % 49 % 49 % 
CZ 2 539 241 1,1 % 2,4 % 3,1 % 47 % 36 % 
PL 9 025 238 3,9 % 8,5 % 8,2 % 47 % 48 % 
SE 1 880 184 0,8 % 2,3 % 2,7 % 36 % 30 % 
DE 14 057 169 6,2 % 18,5 % 13,8 % 33 % 45 % 
 
 
 
 
 5. lisa. ELi institutsioonide atraktiivsuse ning erinevate makromajanduslike ja sotsiaal -majanduslike tegurite, sealhulgas töötasude vastastikune 
seos 
Korrelatsioonikordaja on kahe andmekogumi vahelise  lineaarse  korrelatsiooni  näitaja. See on kahe muutuja  kovariatsioon  ning 
nende  standardhälvete  korrutis; seega on see sisuliselt kovariatsiooni normeeritud mõõt, nii et tulemuse väärtus jääb alati –1 ja 1 vahele. 
Käesolevas aruandes peetakse mis tahes arvu vahemikus –0,7 kuni –1 või vahemikus 0,7 kuni 1 kindla korrelatsiooni näiteks.  
Mõned analüüsi  kaasatud liikmesriigid jäeti välja, kuna nende arvessevõtt analüüsis oleks seadnud ohtu korrelatsioonide statistilise 
usaldusväärsuse järgmistel põhjustel. Belgia jäeti välja, sest Belgia kodanike üleesindatus EPSO kandidaatide hulgas on seotu d Brüsseli 
staatusega mitme ELi institutsiooni asukohana. Küpros, Luksemburg ja Malta jäeti välja, sest ELi konkurssidel osalenud kandida atide arvu ja 
riigi elanikkonna suuruse suhte analüüs ei ole nende väikese rahvaarvu tõttu statistiliselt usaldusväärne. Ungari, Sl ovakkia ja Soome jäeti välja, 
kuna nende puhul on seitsme aasta jooksul mõõdetud osalemise määr (võrreldes osalemise määra riigi elanikkonna osakaaluga ELi  
elanikkonnast) 80 –120 % ja seega eesmärgile lähedal.  
Lisa 5.1. Netosissetuleku ja ELi konkurssidel o salemise määra vastastikune seos  – Eurostati andmebaas  
Aastane netosissetulek liikmesriikides ehk „kättesaadud netopalk“ pärineb Eurostati andmebaasist ja tähistab brutosissetuleku t, millest on maha 
arvatud tulumaks ja sotsiaalmaksed ning millele on lisatu d peretoetused. Analüüsis vaadeldakse 2019.  aasta netosissetulekut liikmesriikides. 
Netosissetulekud on arvutatud nelja era - ja avalikus sektoris tehtud uuringu põhjal. Liikmesriikide hinnatasemete erinevuste mõju 
kõrvaldamiseks kasutati Eurostati standard metoodika kohaselt sissetuleku ostujõu standardites väljendamiseks ostujõu pariteete. Arvestades, et 
Euroopa institutsioonid püüavad ligi meelitada nii üksi elavaid kandidaate kui ka peredega kandidaate, vaadeldi kahte andmeko gumit, mis 
kajastavad kahte ol ukorda. Esiteks, lastetu üksi elav isik, kelle sissetulek on 167  % keskmise töötaja sissetulekust, ja teiseks kahe lapsega paar, 
mille mõlemad pooled töötavad ja teenivad 100  % keskmise töötaja sissetulekust.  
Liikmesriigid  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Kandidaatide osakaal 
vs. elanikkonna 
osakaal  244 % 47 % 49 % 33 % 193 % 66 % 362 % 122 % 50 % 201 % 152 % 161 % 227 % 49 % 73 % 47 % 160 % 184 % 181 % 36 % 
Alaesindatud = –1 
Üleesindatud = 1  1 –1 –1 –1 1 –1 1 1 –1 1 1 1 1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 
 
 Netotöötasu 
2019.  aastal lastetu 
üksi elava isiku 
kohta, kes teenib 
167 % keskmisest 
töötasust 
(väljendatud ostujõu 
standardina) BG = 1  1 1,33 2,12 2,40 1,36 2,03 1,46 1,81 2,00 1,09 1,64 1,02 1,20 2,49 2,30 1,48 1,28 1,15 1,26 1,98 
Korrelatsioon  -0,76 
Netotöötasu 
2019.  aastal kahe 
lapsega paari kohta, 
mille mõlemad 
pooled teenivad 
100 % keskmisest 
töötasust 
(väljendatud ostujõu 
standardina) BG = 1  1 1,48 2,43 2,80 1,54 2,44 1,76 1,99 2,29 1,29 1,93 1,12 1,32 2,99 2,79 1,69 1,46 1,18 1,44 2,41 
Korrelatsioon  -0,76 
 
Lisa 5.2. Kõrgeima ja madalaima palgatasemega liikmesriikides saadava netosissetuleku ning ELi konkurssidel osalemise määra vastastikun e 
seos – Eurostati andmebaas  
Kui analüüsimisel piirdutakse kõrgeima ja madalaima palgatasemega liikmesriikidega, on ELi konkurssidel osalemise määr peaaegu täielikus 
korrelatsioonis netosissetuleku tasemega. See kehtib eeskätt Saksamaa, Prantsusmaa, Madalmaade, Austria, Taani, Iirimaa, Root si, Portugali, 
Sloveenia, Leedu, Rumeenia, Hor vaatia, Läti ja Bulgaaria kohta. Keskmise palgatasemega liikmesriikide puhul on tulemused siiski 
nüansirikkamad ja arvesse tuleb võtta muid sotsiaal -majanduslikke tegureid.  
Liikmesriigid  BG DK DE IE FR HR LV LT NL AT PT RO SI SE 
 
 Kandidaatide osakaal vs. 
elanikkonna osakaal  244 % 49 % 33 % 66 % 50 % 201 % 161 % 227 % 49 % 73 % 160 % 184 % 181 % 36 % 
Alaesindatud = –1 
Üleesindatud = 1  1 –1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 –1 1 1 1 –1 
Netotöötasu 2019.  aastal lastetu üksi 
elava isiku kohta, kes teenib 167  % 
keskmisest töötasust (väljendatud 
ostujõu standardina) BG = 1  1 2,12 2,40 2,03 2,00 1,09 1,02 1,20 2,49 2,30 1,28 1,15 1,26 1,98 
Korrelatsioon  –0,96 
Netotöötasu 2019.  aastal kahe lapsega 
paari kohta, mille mõlemad pooled 
teenivad 100  % keskmisest töötasust 
(väljendatud ostujõu standardina) 
BG = 1  1 2,43 2,80 2,44 2,29 1,29 1,12 1,32 2,99 2,79 1,46 1,18 1,44 2,41 
Korrelatsioon  –0,96 
 
Lisa 5.3. Töötuse määra ja ELi konkurssidel osalemise määra vastastikune seos  – Eurostati andmebaas  
Selles lisas hinnatakse, kas liikmesriikide majanduslik olukord määrab mingil määral ära, kas ollakse valmis töötama välisrii gis ja Euroopa 
institutsioonide heaks. Makromajanduslik näitaja, mis võib s eda valikut mõjutada, on töötuse määr, mis pärineb samuti Eurostatilt. EPSO 
kandidaatide demograafilise struktuuriga sobitamiseks kaasati analüüsi ainult 2019.  aasta teises kvartalis töötuna registreeritud 25 –49-aastased 
isikud.  
Liikmesriigid  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Kandidaatide osakaal 
vs. elanikkonna osakaal  244 % 47 % 49 % 33 % 193 % 66 % 362 % 122 % 50 % 201 % 152 % 161 % 227 % 49 % 73 % 47 % 160 % 184 % 181 % 36 % 
 
 Alaesindatud = –1 
Üleesindatud = 1  1 –1 –1 –1 1 –1 1 1 –1 1 1 1 1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 
Tööpuuduse määr  4,3 % 1,8 % 4,8 % 3,2 % 4,0 % 4,2 % 17,6 % 12,7 % 7,5 % 6,9 % 10,5 % 6,1 % 6,0 % 2,5 % 4,5 % 2,9 % 5,3 % 3,2 % 3,9 % 5,3 % 
Korrelatsioon  0,43 
 
Lisa 5.4. Riigi tööhõiveolukorra tajumise ja ELi konkurssidel osalemise määra vastastikune seos  – Eurobaromeeter 2019  
Üks Eurobaromeetri37 enam kui 200 küsimusest käsitleb kodanike hinnangut oma riigi tööhõiveolukorra kohta.  
Liikmesriigid  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Kandidaatide osakaal vs. 
elanikkonna osakaal  244 % 47 % 49 % 33 % 193 % 66 % 362 % 122 % 50 % 201 % 152 % 161 % 227 % 49 % 73 % 47 % 160 % 184 % 181 % 36 % 
Alaesindatud = –1 
Üleesindatud = 1  1 –1 –1 –1 1 –1 1 1 –1 1 1 1 1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 
Nende elanike osakaal, kes arvavad, 
et nende riigi tööhõiveolukord on hea  28 % 80 % 90 % 73 % 60 % 65 % 7 % 13 % 22 % 24 % 14 % 37 % 45 % 85 % 66 % 65 % 38 % 38 % 45 % 65 % 
Korrelatsioon  –0,73 
  
                                                 
37  Eurobaromeeter on uuringute sari, mida ELi institutsioonid kasutavad, et jälgida avalik ku arvamust eri teemade kohta. Kõnealuse uuringu andmed pärinevad 
Eurobaromeetri standarduuringust nr 92, mis korraldati kõigis ELi liikmesriikides 2019.  aasta lõpus.  
 
 Lisa 5.5. ELi maine ja ELi konkurssidel osalemise määra vastastikune seos  – Eurobaromeeter 2019  
Paljud Eurobaromeetri küsimused käsitlevad kodanike kuvandit Euroopa Liidust tervikuna ja täpsemalt ELi institutsioonidest. K uigi EPSO 
kandidaadid ei pruugi tingimata esindada ELi kodanikke (eelkõige vanuserühmade se isukohast), võib arvata, et ELi konkurssidel kandideerivad 
tõenäolisemalt nende liikmesriikide kodanikud, kes osalevad Euroopa projektis kõige rohkem.  
Liikmesriigid  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Kandidaatide osakaal vs. 
elanikkonna osakaal  244 % 47 % 49 % 33 % 193 % 66 % 362 % 122 % 50 % 201 % 152 % 161 % 227 % 49 % 73 % 47 % 160 % 184 % 181 % 36 % 
Alaesindatud = –1 
Üleesindatud = 1  1 –1 –1 –1 1 –1 1 1 –1 1 1 1 1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 
Nende elanike osakaal, kellel on 
EList  positiivne kuvand  61 % 31 % 55 % 50 % 49 % 63 % 31 % 39 % 36 % 41 % 33 % 42 % 50 % 43 % 38 % 50 % 59 % 52 % 44 % 50 % 
Korrelatsioon  –0,04 
 
Lisa 5.6. Isiklike rahaliste väljavaadete ja ELi konkurssidel osalemise määra vastastikune seos  – Eurobaromeeter 2019  
Eurobaromeetri uuringus küsitakse kodanikelt, millised on nende ootused seoses oma leibkonna finantsolukorraga järgmisel aast al. Isikliku 
rahalise olukorraga seotud ootused sõltuvad üldistest tööhõiveväljavaadetest, aga ka isiklikest  kaalutlustest seoses oodatava palgataseme, 
töökoha stabiilsuse jms -ga. 
Liikmesriigid  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Kandidaatide osakaal vs. 
elanikkonna osakaal  244 % 47 % 49 % 33 % 193 % 66 % 362 % 122 % 50 % 201 % 152 % 161 % 227 % 49 % 73 % 47 % 160 % 184 % 181 % 36 % 
 
 Alaesindatud = –1 
Üleesindatud = 1  1 –1 –1 –1 1 –1 1 1 –1 1 1 1 1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 
Nende elanike osakaal, kes arvavad, 
et nende majanduslik olukord 
paraneb järgmise 12 kuu jooksul  26 % 24 % 21 % 17 % 31 % 18 % 23 % 20 % 24 % 29 % 23 % 31 % 25 % 15 % 16 % 23 % 27 % 31 % 20 % 27 % 
Korrelatsioon  –0,56 
 
Lisa 5.7. OECD parema elu indeksi ja ELi konkurssidel osalemise määra vastastikune seos  – OECD  
OECD parema elu indeks on statistiliste andmete kogum, mille eesmärk on võrrelda heaolu eri riikides. Heaolu hõlmab materiaal seid 
elamistingimusi, eluasemetingimusi, tööhõivet, haridust jne. Võrreldavuse huvides otsustati uuringus kasutada näitajana üldis t eluga rahulolu.  
Liikmesriigid  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Kandidaatide osakaal vs. 
elanikkonna osakaal  244 % 47 % 49 % 33 % 193 % 66 % 362 % 122 % 50 % 201 % 152 % 161 % 227 % 49 % 73 % 47 % 160 % 184 % 181 % 36 % 
Alaesindatud = –1 
Üleesindatud = 1  1 –1 –1 –1 1 –1 1 1 –1 1 1 1 1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 
OECD parema elu indeks   6,7 7,6 7,0 5,7 7,0 5,4 6,3 6,5  6,0 5,9 5,9 7,4 7,1 6,1 5,4  5,9 7,3 
Korrelatsioon  –0,84 
 
 
 
 6. lisa. Liikmesriikide valimi areng ja liikmesriikide vastav osakaal (2014 = 100)  
 
  
BE DE ES FR IT LU NL AT PL SE UK EL 11
2014 2,6 19,6 8,2 14,1 11,8 0,3 4,5 2,2 5,0 2,4 13,8 84,5
2015 2,6 19,9 8,2 13,9 11,5 0,3 4,3 2,2 5,1 2,4 14,0 84,4
2016 2,6 19,7 8,2 13,8 11,3 0,3 4,3 2,2 5,2 2,4 14,0 84,0
2017 2,6 19,9 8,3 13,7 11,5 0,3 4,2 2,2 5,1 2,4 13,8 84,0
2018 2,6 19,9 8,3 13,5 11,4 0,3 4,3 2,2 5,2 2,4 13,7 83,8
2019 2,6 19,8 8,2 13,5 11,3 0,3 4,3 2,2 5,3 2,4 13,6 83,5
2020 2,6 19,4 8,2 13,8 11,1 0,3 4,3 2,2 5,4 2,4 13,5 83,2
2021 3,0 22,5 9,1 15,7 12,4 0,4 5,2 2,5 6,5 2,8 80,1
 
 7. lisa. Valimisse kaasatud liikmesriikide iga -aastased erinäitajad (2014 = 100)  
 
8. lisa. Valimisse kaasatud liikmesriikide summaarsed iga -aastased erinäitajad (2014 = 100)  
 
[1] [2] [3] [4] [5] [6] [7] [8] [9] [10] [11]
BE DE ES FR IT LU NL AT PL SE UK
2015 99,6 102,9 101,2 100,3 100,4 101,2 100,7 100,7 101,7 101,9 100,5
2016 101,2 100,8 105,9 100,1 100,2 99,2 106,2 104,3 107,7 102,9 100,6
2017 100,5 102,2 99,3 101,5 99,5 102,3 97,5 99,1 101,7 98,6 98,8
2018 99,2 100,7 96,8 97,6 102,4 98,6 101,3 99,6 99,2 100,6 98,7
2019 102,1 101,3 102,3 99,1 99,5 101,5 100,8 100,9 98,5 102,2 100,6
2020 101,6 101,5 102,5 100,1 104,3 102,2 102,3 105,7 107,2 101,2 103,2
2021 97,7 100,1 99,5 99,2 98,7 96,7 100,2 99,1 103,8 100,0 :
Aritmeetiline 
keskmine100,3 101,4 101,1 99,7 100,7 100,2 101,3 101,3 102,8 101,1 100,4
[1] [2] [3] [4] [5] [6] [7] [8] [9] [10] [11]
BE DE ES FR IT LU NL AT PL SE UK
2015 99,6 102,9 101,2 100,3 100,4 101,2 100,7 100,7 101,7 101,9 100,5
2016 100,8 103,7 107,2 100,4 100,6 100,4 106,9 105,0 109,5 104,9 101,1
2017 101,3 106,0 106,4 101,9 100,1 102,7 104,2 104,1 111,4 103,4 99,9
2018 100,5 106,7 103,0 99,5 102,5 101,3 105,6 103,7 110,5 104,0 98,6
2019 102,6 108,1 105,4 98,6 102,0 102,8 106,4 104,6 108,8 106,3 99,2
2020 104,2 109,7 108,0 98,7 106,4 105,1 108,8 110,6 116,6 107,6 102,4
2021 101,8 109,8 107,5 97,9 105,0 101,6 109,0 109,6 121,0 107,6 :
 
  
9. lisa. Arvutatud ja kohaldatud üldine erinäitaja  
 
  
10. lisa. Üldine erinäitaja, ühisindeks ja iga -aastane ajakohastus (2014 = 100)  
  Üldine 
erinäitaja  Summaarne:  
2014 = 100  Ühisindeks  Summaarne:  
2014 = 100  Iga-aastane 
ajakohastus  Summaarne:  
2014 = 100  
2015  101,2  101,2  101,2  101,2  102,4  102,4  
2016  101,9  103,1  101,4  102,6  103,3  105,8  
2017  100,4  103,5  101,1  103,7  101,5  107,4  
2018  99,6 103,1  102,1  105,9  101,7  109,2  
2019  100,5  103,6  101,5  107,5  102,0  111,4  
2020  102,5  103,6  100,7  108,3  100,7  112,2  
2021  99,8 103,4  102,1  110,6  101,9  114,3  
  

 
 11. lisa. Eri valimite põhjal arvutatud alternatiivse üldise erinäitaja võrdlus  
 
12. lisa. Kõikide liikmesriikide iga -aastased erinäitajad (2014 = 100)  
 
[1] [2] [3] [4] [5] [6] [7] [8] [9] [10] [11] [12] [13] [14] [15] [16] [17] [18] [19] [20] [21] [22] [23] [24] [25] [26] [27] [28]
BE BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT RO SI SK FI SE UK
2015 99,6 101,8 101,2 99,7 102,9 105,4 100,9 101,1 101,2 100,3 99,9 100,4 102,1 108,8 102,4 101,2 100,6 101,1 100,7 100,7 101,7 96,7 104,7 100,8 101,0 100,0 101,9 100,5
2016 101,2 105,9 134,9 100,7 100,8 113,3 103,6 100,0 105,9 100,1 102,3 100,2 102,0 106,3 102,7 99,2 101,9 101,8 106,2 104,3 107,7 101,9 111,9 101,9 108,5 100,3 102,9 100,6
2017 100,5 102,5 106,9 101,0 102,2 98,7 103,7 99,1 99,3 101,5 102,4 99,5 100,3 95,0 99,3 102,3 109,1 101,1 97,5 99,1 101,7 101,0 111,0 100,5 109,2 99,1 98,6 98,8
2018 99,2 117,3 110,7 102,0 100,7 100,5 102,7 98,9 96,8 97,6 108,7 102,4 100,0 103,7 100,2 98,6 100,5 102,2 101,3 99,6 99,2 99,2 109,2 98,6 113,5 99,9 100,6 98,7
2019 102,1 104,3 97,9 100,5 101,3 108,5 99,9 100,1 102,3 99,1 102,5 99,5 101,2 100,7 113,6 101,5 97,4 100,9 100,8 100,9 98,5 99,8 108,3 102,0 112,3 102,7 102,2 100,6
2020 101,6 104,7 99,5 101,7 101,5 102,1 102,2 102,9 102,5 100,1 104,7 104,3 103,2 104,1 107,3 102,2 102,1 102,0 102,3 105,7 107,2 100,2 98,1 105,4 115,0 101,1 101,2 103,2
2021 97,7 110,4 106,2 99,6 100,1 112,5 100,3 99,4 99,5 99,2 102,3 98,7 99,3 100,8 100,7 96,7 101,7 105,0 100,2 99,1 103,8 101,2 98,1 98,9 106,2 100,6 100,0 :
 
  
13. lisa. Kõikide liikmesriikide summaarsed iga -aastased erinäitajad (2014 = 100) 
[1] [2] [3] [4] [5] [6] [7] [8] [9] [10] [11] [12] [13] [14] [15] [16] [17] [18] [19] [20] [21] [22] [23] [24] [25] [26] [27] [28]
BE BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT RO SI SK FI SE UK
2015 99,6 101,8 101,2 99,7 102,9 105,4 100,9 101,1 101,2 100,3 99,9 100,4 102,1 108,8 102,4 101,2 100,6 101,1 100,7 100,7 101,7 96,7 104,7 100,8 101,0 100,0 101,9 100,5
2016 100,8 107,8 136,5 100,4 103,7 119,4 104,5 101,1 107,2 100,4 102,2 100,6 104,1 115,7 105,2 100,4 102,5 102,9 106,9 105,0 109,5 98,5 117,2 102,7 109,6 100,3 104,9 101,1
2017 101,3 110,5 145,9 101,4 106,0 117,8 108,4 100,2 106,4 101,9 104,7 100,1 104,4 109,9 104,5 102,7 111,8 104,0 104,2 104,1 111,4 99,5 130,1 103,2 119,7 99,4 103,4 99,9
2018 100,5 129,6 161,5 103,4 106,7 118,4 111,3 99,1 103,0 99,5 113,8 102,5 104,4 114,0 104,7 101,3 112,4 106,3 105,6 103,7 110,5 98,7 142,1 101,8 135,9 99,3 104,0 98,6
2019 102,6 135,2 158,1 103,9 108,1 128,5 111,2 99,2 105,4 98,6 116,6 102,0 105,7 114,8 118,9 102,8 109,5 107,3 106,4 104,6 108,8 98,5 153,9 103,8 152,6 102,0 106,3 99,2
2020 104,2 141,6 157,3 105,7 109,7 131,2 113,6 102,1 108,0 98,7 122,1 106,4 109,1 119,5 127,6 105,1 111,8 109,4 108,8 110,6 116,6 98,7 151,0 109,4 175,5 103,1 107,6 102,4
2021 101,8 156,3 167,1 105,3 109,8 147,6 113,9 101,5 107,5 97,9 124,9 105,0 108,3 120,5 128,5 101,6 113,7 114,9 109,0 109,6 121,0 99,9 148,1 108,2 186,4 103,7 107,6 :
 
 
Commission européenne/Europese Commissie, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË – Tel: +32 22991111  
Büroo:  L107 21/007  – Tel: (otseliin)  +32 229 -90515  
 
Commission européenne, 2920 Luxembourg, LUXEMBOURG – Tel: +352 43011  
 
Gertrud.Ingestad@ec.europa.eu   
14. lisa. Nende valimisse kaasatud liikmesriikide summaarsed erinäitajad, mille kodanike 
ELi konkurssidel osalemise määr on madal  
 
 
15. lisa. Solidaarsusmaksust ajavahemikul 2012 –2022 saadud tulu  
 
 
 
 
 95,0100,0105,0110,0115,0120,0125,0
2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021Valimisse kaasatud alaesindatud liikmesriikide 
summaarsed erinäitajad
DE NL AT PL SE FR EU
€20.000.000,00 €30.000.000,00 €40.000.000,00 €50.000.000,00 €60.000.000,00 €70.000.000,00 €80.000.000,00 €90.000.000,00 €100.000.000,00 €110.000.000,00 
2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022Solidaarsusmaksust ajavahemikul 2012 -2022 saadud tulu
 
31 16. lisa. Belgia ja Luksemburgi ühisindeks, Belgia tarbijahindade harmoneeritud indeks 
ja Luksemburgi tarbijahinnaindeks  
 
17. lisa. Elukalliduse muutumine Brüsselis (Brüsseli rahvusvaheline indeks)  
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
AastaAasta t juuni – 1 
juuni = 100Summaarne: juuni 
2014 = 100
2015 101,2 101,2
2016 101,4 102,6
2017 101,1 103,7
2018 102,1 105,9
2019 101,5 107,5
2020 100,7 108,3
2021 102,1 110,5Brüsseli elukalliduse 
 suurenemise näitaja*. Aasta t juuni
 
32  
18. lisa. Paranduskoefitsientide muutumine  
 
  
KOHT/AEG 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021
BE/LU 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100 100,0 100,0 100,0
BG 58,4 57,5 55,1 52,1 51,1 53,4 55,2 57,5 59,1 61,7
CZ 80,6 80,0 75,0 73,4 73,2 78,3 83 85,5 85,2 88,1
DK 135,3 134,8 133,0 131,8 133,1 133,9 131,9 129,3 131,3 134,2
DE 95,8 96,8 97,2 96,6 96,1 97,5 99,3 99,4 101,9 101,4
Karlsruhe 93,8 92,8 95,0 93,8 93,0 94,6 96,7 96,5 98,0 96,9
München 106,4 108,2 107,7 106,0 105,5 107,5 110 110,3 113,9 113,4
Bonn 94,1 94,9 94,6 93,4 92,6 93,9 95,6 95,1 95,8
EE 77,6 78,9 78,6 78,0 77,6 80,3 82,2 83,3 82,3 86,3
IE 110,6 113,0 115,9 116,6 118,3 119,8 117,7 119,2 129,0 133,6
EL 90,5 91,2 86,8 79,9 79,3 79,9 81,8 81,8 81,4 85,2
ES 97,1 96,3 94,5 90,2 88,1 88,7 91,7 91,6 94,2 96,3
FR 117,7 117,4 116,8 114,6 113,8 114,8 116,7 117,7 120,5 119,9
HR : 80,0 77,6 74,6 73,5 74,9 76,4 75,9 75,8 78,3
IT 104,2 104,4 100,4 99,4 97,9 97,3 96,5 95,2 95,0 95,2
Varese 93,4 92,8 93,1 92,2 90,4 90,9 90,9 90,0 90,7 91,2
CY 84,1 83,7 81,2 77,3 74,3 74,4 77,9 78,9 78,2 82,2
LV 77,6 76,1 76,5 74,2 73,0 74,9 77,6 78,6 77,5 80,0
LT 71,5 71,9 71,4 69,0 69,7 74,3 73,6 75,1 76,6 80,1
HU 78,3 76,1 71,4 69,0 70,0 74,5 71,9 75,3 71,9 76,1
MT 83,3 84,4 83,4 84,5 85,7 86,5 90,2 92,0 94,7 94,0
NL 105,3 108,9 107,8 107,8 108,0 108,3 109,9 111,5 113,9 111,4
AT 106,4 108,3 107,2 105,9 104,7 106,3 106,3 106,0 107,9 109,6
PL 74,2 73,0 74,1 71,8 66,7 70,6 68,6 71,1 70,9 70,6
PT 83,5 83,1 82,2 79,2 80,6 82,4 85,7 88,6 91,1 91,4
RO 68,8 69,8 69,5 64,8 63,8 63,9 64 65,3 66,6 68,5
SI 85,3 85,4 84,7 81,2 80,7 81,5 84,6 84,6 86,1 84,9
SK 79,7 80,2 79,0 76,4 75,7 77,3 78,5 79,0 80,6 79,9
FI 122,1 123,7 123,0 119,7 118,6 119,9 118,5 118,1 118,4 118,6
SE 131,9 132,9 127,5 127,9 127,4 127,9 122 120,5 124,3 130,3
UK 147,8 139,2 150,7 166,9 141,8 133,5 134,7 132,9
Culham 112,5 107,6 116,7 127,7 107,3 100,5 102,6 102,0
 
33 19. lisa. Eurostati väljaspool piirkonda tehtud uurimistöö mõju  
 Kehtivad 
paranduskoefitsiendid –  
juuli 2021  Hinnanguline 
paranduskoefitsient,  
sealhulgas piirkonnavälised 
kulutused  Muutus  
BE 100 100 0,0 % 
BG 61,7 64,8 5,0 % 
CZ 88,1 89,4 1,5 % 
DK 134,2  129,8  –3,3 % 
DE 101,4  100,9  –0,5 % 
DE Karlsruhe  96,9 96,8 –0,1 % 
DE München  113,4  111,6  –1,6 % 
EE 86,3 87,7 1,6 % 
IE  133,6  128,7  –3,7 % 
EL 85,2 86,2 1,2 % 
ES 96,3 96,4 0,1 % 
FR  119,9  117,2  –2,3 % 
HR 78,3 80,3 2,6 % 
IT 95,2 95,3 0,1 % 
IT Varese  91,2 91,8 0,7 % 
CY 82,2 83,7 1,8 % 
LV 80,0 82,1 2,6 % 
LT 80,1 81,8 2,1 % 
HU 76,1 78,6 3,3 % 
MT 94,0 94,5 0,5 % 
NL 111,4  109,6  –1,6 % 
AT 109,6  107,3  –2,1 % 
PL 70,6 73,7 4,4 % 
PT 91,4 91,9 0,5 % 
RO 68,5 71,2 3,9 % 
SI 84,9 86,1 1,4 % 
SK 79,9 81,6 2,1 % 
FI 118,6  115,7  –2,4 % 
SE  130,3  126,4  –3,0 %