ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 8.4.2009 
SEK(2009) 316 
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT, 
 
mis on lisatud dokumendile: 
Ettepanek: 
 
EUROOPA PARLAMENDI JA  NÕUKOGU DIREKTIIV 
 
hilinenud maksmisega võitlemise kohta är itehingute puhul (uuestisõnastamine) 
   
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE  
     
{KOM(2009) 126 lõplik} 
{SEK(2009) 315}  
ET 2   ET Tegevuskava või tööprogrammi viid e: 2009/ENTR/006. Käesoleva kokkuvõttega 
võtavad kohustusi üksnes need komisjoni talitused, kes osalesid mõju hindamise 
ettevalmistamisel, ning see ei mõjuta komisjoni tehtava otsuse lõpliku vormi. 
Mõjuhindamiskomitee esitas oma arva muse mõjuhinnangu projekti kohta 17. 
detsembril 2008 [D(2008)10479]. Kõik kom itee esitatud soovitused võeti arvesse 
ning mõjuhinnangut muudeti vastavalt.  
1. Probleemi piiritlemine 
Direktiiv 2000/35/EÜ võeti vastu, et võideld a maksete hilinemise vastu äritehingute 
puhul. Kui makset ei sooritata lepingus või seaduses ette nähtud tähtaja jooksul, võib 
vastavalt direktiivile nõuda viivist. Direktiivis nähakse ette õigusjärgne viivisemäär, kuid pooltel on lubatud kokku leppida teisiti. Viivis kuulub tasumisele alates lepingus märgitud maksetähtaja viimasel e päevale järgnevast  päevast või, kui 
makseperioodi ei ole säte statud, siis 30 päeva möödumi sel kuupäevast, mil võlgnik 
arve või samaväärse maksenõude kätte saab.  
Vaatamata direktiivile on maksetega hilin emine äritehingute puhul ELis endiselt 
laialt levinud. Ning sagedane ei ole see m itte üksnes ettevõtetevahelistes tehingutes: 
küsitlustest ilmneb ka, et üldiselt on avalikus sektoris maksetähtajad pikemad kui erasektori lepingutes ette  nähtud maksetähtajad.  
Äritehingute puhul maksmisega hilinemise ja paljude võlausaldajate vastava 
passiivse hoiaku algpõhjused on mitmesugused:  
(1) Turu struktuur: turu konkurentsitase, turuosalejate turuvõim ja sellest tulenev 
hirm kahjustada ärisuhteid klientidega on olulised tegurid, mis määravad ära, 
kas võlausaldajad lepivad maksete hilinemisega või mitte ning kas võlgnikud taotlevad ärilaenu tähtaja pikendust. Võlausaldaja seisund konkreetsel turul 
avaldab suurt mõju tema hoiakule maksete hilinemise suhtes ning tema kartusele kahjustada ärisuhteid klie ndiga. Võlgnike puhul on peamised 
põhjused maksete õigeaegseks tasumise ks äritehingute puhul sageli seotud 
äri- või kutsealase mainega või pik aaegsete ärisuhete puhul vastastikuse 
usaldusega.  
(2) Äritsükkel: muutuvad makromajandusli kud tingimused põhjustavad samuti 
maksetega hilinemist. Äritsükli aeglustumine põhjustab tõenäoliselt sagedasemat maksetega hilinemist, sest firmad viivitavad arvete tasumisega. Samuti vähenevad firmade tegevusest saadavad rahalaekumised ja pangad võivad vähendada firmadele antavat krediiti. Ent ka majandustingimuste 
paranemine võib põhjustada sagedasemat maksetega hilinemist, sest teatavatel firmadel avaneb rohkem invest eerimisvõimalusi ja sellest tulenevalt 
tekib neil suurem vajadus le ida rahalisi vahendeid.  
(3) Juurdepääs rahastusele ja eelarvelise d kitsendused: maksetega hilinemist võib 
mõjutada ka krediidi kättesaadavus, ra hapoliitika, krediidiinfo liikumine ja 
laad, firma likviidsusseisund ja finantsv ahendite kättesaadavus pankadest, 
eriti ettevõtete puhul, kelle jaoks panga krediit asendab tarnijakrediiti. Paljud 
võlgnikest ettevõtted ja av alikud asutused peavad  maksetega hilinemist 
ET 3   ET tõhusaks ja odavaks võimaluseks oma e ttevõtet ja tegevust finantseerida. 
Avalike asutuste puhul on võlausaldajale maksmisega viivitamine ühtlasi hõlbus, kuid õigustamatu võimalus vaba neda eelarvekitsikusest, lükates 
maksmise edasi järgmisse eelarveperioodi. 
(4) Võlausaldajate ja võlgnike sisemine korraldus: võlgnike (sealhulgas avalike 
asutuste) finantsjuhtimistava ja võlausa ldajate krediidihaldustava ning samuti 
nende toodete ja teenuste  kvaliteet ning müügijärgse klienditoe olemasolu on 
maksetega hilinemise (või hilinemise vältimise) puhul olulised tegurid. Äritehingute võlausaldajatel  ning eriti VKEdel ei pruugi olla asjakohast 
krediidihaldussüsteemi, et ennetada või hallata hilinenud makseid. 
(5) Tulemuslike ja tõhusate parandusmeetmete puudumine: vaatamata direktiivile 
2000/35/EÜ ei nõua paljud ettevõtted, eriti VKEd, viivist, kui neil on selleks 
õigus. Mõnede võlausaldajate puhul on kohtumenetluse algatamine maksmisega hilinemise puhul rahalist ka su arvestades põhjendamatu. Paljudel 
juhtudel ei saa tagasi nõuda lisa ndunud paberitöö kulu. Maksmisega 
hilinevate klientide tagaotsimine ja viivise sissenõudmine hilinenud maksete eest tekitab halduskulusid, mida paljud ettevõtjad soovivad vältida. Lisaks 
saab võlgnikult õiguspäras elt sissenõudmisele kuuluva  viivise lõpliku summa 
arvutada alles päeval, mil võlausaldajal e tegelikult tasutakse, seega peab 
viimane ootama makse saamist, enne kui ta täpselt teab, millist viivisesummat 
ta võib nõuda. Lisaks kaaluksid e nne tegelikku maks ekuupäeva viivise 
sissenõudmisele tehtud kulutused enamikul juhtudel üles rahalise kasu. Kõigi nende põhjuste tõttu on makse tasumisega hilinemise korral võlgnikule osaks langevate negatiivsete tagajärgede oht liiga väike, et saavutada maksekäitumises nähtavat paranemist . See on iseäranis taunitav avalike 
haldusasutuste puhul, millel ei esine samasuguseid rahastuskitsendusi nagu 
ettevõtetel. Lisaks on direktiivi mitmed  olulisemad sätted ebaselged või neid 
on raske praktikas rakendada. Näiteks on võimalik mitmeti tõlgendada kohaldatava viivisemäära arvutamist, mõ iste „kaasnenud sissemõistmiskulud“ 
määratlust ja liitintressi võimalikkust.  
Hilinenud maksetel on äritehingute puhul olulised tagajärjed: 
• Hilinenud maksed põhjustavad märkimis väärseid kulusid võlausaldajast 
ettevõttele. Üldiselt põhjustab makset e hilinemine pingeid rahavoogudes, lisab 
finantskulusid, kitsendab investeer imisvõimalusi ja õhutab paljude 
võlausaldajatest ettevõtete ning eriti VKEde puhul ebakindlust, iseäranis ajal, mil finantseerimine on piiratud kättesaadavuseg a ja kallis. Selle tulemusena satub 
sageli ohtu nende konkurentsi- ja maksevõime.  
• Võlgnikest äriühingud ja avalikud asutus ed, kes tasuvad makseid hilinemisega, 
saavad tasuta ärilaenu. 
• Maksmisega hilinemine avaldab negatiiv set mõju ühendusesisesele kaubandusele. 
Enamikus liikmesriikides leiavad ettevõtte d, et kaupade ja teenuste müük teises 
liikmesriigis asuvale ettevõttele või asutusele toob kaasa suurema ohu, et makse tasumisega hilinetakse. Muude põhjuste hulgas heidutab maksmisega hilinemise oht ettevõtteid müümast tooteid ja teenuseid teise liikmesriiki, sest see suurendab ebakindlust ja äriajamise kulusi d. Avalike hankelepingute väga pikad 
ET 4   ET maksetähtajad ja avalike asutuste hilinemine maksete tasumisega peletavad 
ettevõtjaid avalikes hangetes osalemisest eemale. See kahandab võimalusi, et riigiasutused saavad maksumaksja raha eest soodsaima pakkumise. 
2. Eesmärgid 
Iga ühenduse algatus, mille eesmärk on tegelda maksete hilinemise probleemiga, 
peab lõppkokkuvõttes saavutama järgmist: 
• aitama kaasa uuendatud Lissaboni majanduskasvu ja töökohtade partnerluses
1 
sätestatud konkurentsivõime üldeesmärkide saavutamisele; 
• vähendama märkimisväärselt ettevõtet e halduskoormust, soodustama nende 
rahavoogusid ja aitama suuremal hulgal in imestel hakata ettevõtjaks vastavalt 
väikeettevõtluse algatusele „ Small Business Act “2; 
• soodustama siseturu  tõrgeteta toimimist ja lõpulev iimist vastavate piiriüleseid 
äritehinguid takistavate as jaolude kõrvaldamise kaudu.  
Algatus annab ka olulise tõuke praeguses t majanduskriisist ülesaamiseks, aidates 
kaasa Euroopa majanduse taastamise kava3 rakendamisele ning edendades 
ettevõtete rahavoogusid, et kindlustada pi kemas perspektiivis Euroopa ettevõtete 
konkurentsivõimet. 
Konkreetsemalt tähendab see kaht järg mist paralleelset tegevuseesmärki:  
(1) vastata võlgnikele meetmetega, mis e dukalt veenavad neid hoiduma maksete 
tasumisega hilinemast, ning  
(2) pakkuda võlausaldajatele meetmeid, mis võimaldavad neil oma õigusi 
täielikult ja tulemuslikult kasutada, kui neile maksmisega hilinetakse. 
3. Võimalikud poliitikavariandid 
Peale senise olukorra jätkamise vaadeldi järgmisi variante: 
– variant 2a (mitteseadusandlik): ettevõtetele suunatud teadvustusürituste 
korraldamine; 
– variant 2b (mitteseadusandlik): VKEsid esindavatele organisatsioonidele suunatud 
teadvustusürituste korraldamine; 
                                                 
1 Komisjoni teatis „Koostöö majanduskasvu ja töökohtade loomise nimel. Lissaboni strateegia uus 
algus”, KOM(2005)24. 
2 Vastavalt komisjoni poolt 25. juunil 2008 nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja 
Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele esitat ud teatisele „Kõigepealt mõtle väikestele: Euroopa 
väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act”“ (KOM(2008)394 lõplik) on VKEdele hõlpsama 
juurdepääsu andmine rahastusele ning äritehingutes õigeaegset maksete tasumist toetava õigus- ja 
ettevõtluskeskkonna loomine üks kümnest põhimõttest, millest lähtudes tuleb VKEde poliitikat nii ELi 
kui ka liikmesriigi tasandil välja töötada ja rakendada. 
3 KOM(2008) 800, 26.11.2008. 
ET 5   ET – variant 2c (mitteseadusandlik): teabe avaldamine maksmisest hoiduvate võlgnike 
kohta; 
– variant 3a (seadusandlik): maksetähtaegade täielik ühtlustamine; 
– variant 3b (seadusandlik): viivis e „marginaali“ suurendamine; 
– variant 3c (seadusandlik): 5 euro künnise kaotamine; 
– variant 3d (seadusandlik): „v iivitustasu“ kehtestamine; 
– variant 3e (seadusandlik): „viiv ituskompensatsiooni“ kehtestamine; 
– variant 3f (seadusandlik): esindusor ganisatsioonide rolli tugevdamine. 
Mitu varianti, nagu näiteks direktiivi  2000/35/EÜ kehtetuks tunnistamine, 
üleeuroopalise fondi loomine VKEde fi nantseerimiseks debitoorse võlgnevuse 
põhjal, ilma et nad peaksid selle eest ma ksma, heideti kõrvale juba variantide 
kaalumise algetapis. 
4. Mõjuanalüüs 
Tuleb märkida, et punktis 1 nimetatud probleemi kolme esimese põhjuse mõnes 
olulises aspektis ei pruugi ELil olla te gutsemispädevust. Teatavaid probleeme, mis 
on seotud liikmesriigi või piirkonna tu ru struktuuriga, peaksid lahendama 
liikmesriigid, ning äritsükli puhul on enamik majanduspoliitilisi hoobasid liikmesriikide käes, nii et ELi tasandil ei leidu üldist lahendust kõikidele probleemi põhjustele.  
Lisaks sellele on direktiiv e ttevõtjate jaoks vabatahtlik in strument, sest ta ei kohusta 
neid nõudma maksete hilinemise korral viivis t. Ühtlasi toimib direktiiv valdkonnas, 
kus ettevõtetevahelistes te hingutes võivad maksekäitumist mõjutada paljud muud 
tegurid. Õigusnorme, mis kehtivad makseprots esside ja kohtu teel tasumise nõudmise 
suhtes piiriüleste äritehingute puhul ELi piires, kujundatakse praegu ümber uute ELi 
eeskirjade abil, mis on hiljaaegu jõustunud või  mida hakatakse peatselt kohaldama. 
Algstsenaariumi puhul on raske hinnata va stastikuseid seosei d ja tagajärgede 
edasikandumist. Seega on iga variandi majandusliku ja sotsiaalse mõju kohta 
võimalik esitada üksnes orienteerivaid kvantitatiivseid hinna nguid. Seetõttu on 
analüüs peamiselt kvalitatiivne. Tuleb märkida, et mitte ühelgi variandil ei oleks keskkonnamõju ega mõju kolmandatele riikidele.  
Mõned probleemi põhjused, mille puhul ELil ei ole tegevuspädevust, mõjutavad 
siiski valmisolekut kasutada teatavaid vari ante. Näiteks turu struktuur ja ettevõtja 
turupositsioon määravad suures osas ki ndlaks tema valmisoleku võtta meetmeid 
maksete tasumisega hilinenud võlgnike suhtes  ja riskida kahjustada ärisuhet, mis 
võib olla väärt mitu tuhat eurot. Seetõttu on küll võimalik hinnata eri variantide mõju kvalitatiivselt, aga raske on usaldusväärselt  ennustada, millised oleksid ettepaneku 
üldised majanduslikud tagajärjed, ja selles t tulenevalt on võimatu hinnata otsest 
sotsiaalset mõju kvantitatiivselt.  
ET 6   ET Võimalike poliitikavariantide tulemuslikkust, tõhusust ja  järjepidevust on hinnatud 
võrdluses algolukorraga: 
Variantide üldine võrdlus  
Variant  Tulemuslikkus  Tõhusus  Järjepidevus  
Variant 2a  
(mitteseadusandlik): 
ettevõtetele suunatud 
teadvustusürituste korraldamine
 Ei: puudub mõju 
võlgnikele; mõju 
võlausaldajatele on 
minimaalne.  Ei: nõuab liiga palju 
ressursse väga ebakindla 
tulemuse saavutamiseks.  Jah: vastuolusid eri 
valdkondade vahel 
ei tuvastatud.  
Variant 2b  
(mitteseadusandlik): 
VKEsid esindavatele 
organisatsioonidele 
suunatud teadvustusürituste 
korraldamine
 Ei: eesmärkide 
saavutamine on 
ebatõenäoline.  Jah: üsna madal 
eelarvekulu ELi jaoks. 
Muidu kulusid ei ole.  Jah: vastuolusid eri 
valdkondade vahel 
ei tuvastatud.  
Variant 2c  
(mitteseadusandlik): teabe 
avaldamine maksmisest 
hoiduvate võlgnike kohta  Kahtlane : võimalik 
ennetav mõju võlausaldajatele, 
kuid rakendamisel 
palju praktilisi miinuseid.
 Ei: väga kõrged 
halduskulud ettevõtete jaoks.
 Jah: vastuolusid eri 
valdkondade vahel ei tuvastatud.
 
Variant 3a/1  
(seadusandlik): 
maksetähtaegade ühtlustamine ettevõtete 
vahel
 Jah: tõenäoliselt 
toob kaasa vähem 
hilinemist maksete tasumisel, kui 
lepingulisi makse-
tähtaegu lühendatakse. 
 Ei: märkimisväärsed 
eeskirjade järgimise ja 
kohanemisega seotud kulud.
 Ei: kaob lepinguline 
vabadus, ettevõtted 
ei saa enam konkureerida 
klientidele 
pakutavates maksetähtaegades. 
See võib omakorda 
suurendada survet 
läbirääkimistel teiste 
lepinguaspektide üle, kus 
suurettevõtetel on 
endiselt märkimisväärne 
mõju 
väikeettevõtetest tarnijate üle.
 
Variant 3a/2  
(seadusandlik): avalike 
asutuste poolt ettevõtetele tehtavate maksete 
tähtaegade ühtlustamine
 Jah: kliendiga 
ärisuhete 
kahjustamise hirmu ei tohiks esineda 
riigiasutustega 
sõlmitud lepingute puhul, sest need 
asutused peavad 
järgima standardseid läbipaistvaid 
menetlusi. Lisaks ei 
kuulu maksetähtaeg 
avaliku asutuse 
sõlmitud lepingu puhul harilikult 
läbirääkimisele. 
Siiski tuleb Jah: eelarvemõju 
riigiasutustele jääks 
üsna piiratuks, võrreldes täiendava likviidsusega, 
mida riigiasutustepoolne 
varasem maksete tasumine tooks kaasa 
ettevõtete jaoks. 
 Jah: vastuolusid eri 
valdkondade vahel 
ei tuvastatud.  
ET 7   ET maksetega 
hilinemise puhuks 
ette näha piisavalt 
ranged sanktsioonid. 
ET 8   ET Variant 3b  
(seadusandlik): viivise 
„marginaali“ 
suurendamine  Kahtlane : 
huvirühmad näikse 
olevat rahul 
praeguse intressi „marginaaliga“. 
Ettevõtetel on juba 
praegu õigus leppida lepingus kokku 
kõrgem intressimäär 
või lisada kõrgem intressimäär oma 
äritingimustesse. 
Kehtivad eeskirjad 
lubavad liikmesriiki-
del oma riiklikes õigusaktides ette 
näha kõrgema 
minimaalse „marginaali“.
 Kahtlane : see variant 
võib tugevdada 
suuremate või 
võimsamate ettevõtete positsioone, sest see 
kindlustaks selliste 
firmade läbirääkimispositsioone, 
kes küsivad 
ennetähtaegse maksmise eest allahindlust. 
 Jah: vastuolusid eri 
valdkondade vahel 
ei tuvastatud.  
Variant 3c  
(seadusandlik): 5 euro 
künnise kaotamine  Jah väiketehingute 
puhul, kui nendega 
kaasnevad muud meetmed, mis 
muudavad 
maksmata summade sissenõudmise 
majanduslikult 
kasulikuks.
 Jah, eriti VKEde puhul. 
Ei ole tuvastatud 
eelarve- ega tehingukulusid ega 
eeskirjade järgimise 
kulusid.
 Jah: vastuolusid eri 
valdkondade vahel 
ei tuvastatud.  
Variant 3d  
(seadusandlik): 
„viivitustasu“ 
kehtestamine  Jah: see võimaldaks 
ettevõtetel makse 
sissenõudmise ja 
hilinenud maksete 
eest viivise 
nõudmise tehingu-kulud tagasi saada, 
nii et ainult 
puhtärilised argumendid 
takistaksid 
võlausaldajaid viivist nõudmast. 
 Jah. Kulud (peamiselt 
tehingukulud) jaotataks 
ümber. Eelarvekulud ja 
eeskirjade järgimise 
kulud puuduvad.  Jah: vastuolusid eri 
valdkondade vahel 
ei tuvastatud.  
Variant 3e  
(seadusandlik): 
„viivituskompensatsiooni“ kehtestamine
 Jah: tuge hoiatav 
mõju võlgnikele, 
mis on proportsionaalne 
nõude suurusega, 
sest võlgniku kantavad kulud 
ületaksid 
kokkuhoiu, mida ta muidu saaks tasuta 
ärilaenust. Samuti 
stimuleerib see 
võlausaldajat makset 
ja viivist sisse nõudma.
 Jah. Kulud (peamiselt 
tehingukulud) jaotataks 
ümber. Eeskirjade järgimise kulud 
puuduvad. Eelarvekulud 
on õigustatud, arvestades ettevõtetele 
tekitatud kahju, ning 
proportsionaalsed eeskirjade järgimisega.
 Jah: vastuolusid eri 
valdkondade vahel 
ei tuvastatud.  
Variant 3f  
(seadusandlik): 
esindusorganisatsioonide rolli suurendamine
 Kahtlane : nendel 
organisatsioonidel ei 
pruugi olla ressursse, et tulla Jah, kui võetakse 
meetmeid, et vähendada 
kohtumenetluse algatamise kulusid ja Jah: vastuolusid eri 
valdkondade vahel 
ei tuvastatud.
 
ET 9   ET toime hilinenud 
maksete kohtulikust 
menetlemisest 
tulenevate haldustasude ja 
finantsriskidega. 
Samuti võib huvide konflikt takistada 
neil asja kohtusse 
andmast, näiteks kui nii võlausaldaja kui 
ka võlgnik on 
organisatsiooni 
liikmed. 
 sellega seotud 
finantsriske (variandid 
3c, 3d ja 3e).  
Eespool esitatud mõju analüüs näitab, et  ettevõtete vahel to imuvate tehingute puhul 
vastavad tulemuslikkuse, tõhususe ja järj epidevuse kriteeriumidele variandid 3a/2, 
3c, 3d ja 3e. Muud variandid ei vasta vähemalt ühele neist kriteeriumidest:  
Variantide eelisjärjestus  
Variant  Tulemuslikkus  Tõhusus  Järjepidevus  
SOOVITATAVAD VARIANDID  
Variant 3a/2  (seadusandlik): avalike 
asutuste poolt ettevõtetele tehtavate 
maksete tähtaegade ühtlustamine  Jah Jah Jah 
Variant 3c  (seadusandlik): 5 euro 
künnise kaotamine  Jah Jah Jah 
Variant 3d  (seadusandlik): „viivitustasu“ 
kehtestamine  Jah Jah Jah 
Variant 3e  (seadusandlik): 
„viivituskompensatsiooni“ kehtestamine  Jah Jah Jah 
VARIANDID, MIDA EI SOOVITATA  
Variant 3b  (seadusandlik): viivise 
„marginaali“ suurendamine  Kahtlane  Kahtlane  Jah 
Variant 3f  (seadusandlik): 
esindusorganisatsioonide rolli suurendamine
 Kahtlane  Jah Jah 
Variant 3a/1  (seadusandlik): 
maksetähtaegade ühtlustamine ettevõtete 
vahel Jah Ei Ei 
Variant 2a  (mitteseadusandlik): 
ettevõtetele suunatud teadvustusürituste 
korraldamine  Ei Ei Jah 
Variant 2b  (mitteseadusandlik): VKEsid 
esindavatele organisatsioonidele suunatud teadvustusürituste korraldamine
 Ei Jah Jah 
Variant 2c  (mitteseadusandlik): teabe 
avaldamine maksmisest hoiduvate 
võlgnike kohta  Kahtlane  Ei Jah 
Ainus variant, mis võib ettevõtetele kaas a tuua märkimisväärseid halduskulusid, on 
variant 2c. Umbkaudse hinnanguna ulatuvad n eed kulud selle variandi puhul VKEde 
jaoks 25,300 miljoni euroni ja suurettevõtete puhul 86,1 miljoni euroni.