Paindlikkusinstrumendist kasutusele võetavate maksete assigneeringute ajakohastatud prognoos on esitatud järgmises tabelis.

Vastavalt nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) artiklile 14 on paranduseelarve projektis esitatud ettepanek kasutada rändega seotud assigneeringute suurendamiseks 2018. aastal kasutamata jäänud kulukohustuste koguvaru (350 miljonit eurot). Teine osa assigneeringute suurendamiseks vajalikke vahendeid, mis ei kuulu kulukohustuste koguvaru alla (73,3 miljonit eurot), saadakse paindlikkusinstrumendist.

Komisjon esitab käesolevaga paranduseelarve projekti nr 1/2020, millega muu hulgas suurendatakse rubriigi 3 kulukohustuste assigneeringuid kokku 423,3 miljoni euro võrra, et katta rändesurvest tingitud Kreeka vajadused, rahastada COVID-19 puhangust tingitud kiireloomulisi meetmeid ja suurendada Euroopa Prokuratuuri eelarvet.

1.Paindlikkusinstrumendist saab rahastada selgelt määratletud kulusid, mida ei saa rahastada liidu üldeelarve ühe või mitme muu rubriigi ülemmäärade piires.

2.Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artiklis 11 sätestatud paindlikkusinstrumendi aastast ülemmäära 600 000 000 eurot (2011. aasta hindades) suurendatakse vajaduse korral tühistatud summade võrra, mis on tehtud kättesaadavaks kooskõlas nimetatud artikli lõike 1 teise lõiguga.

3.Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid 27. novembril 2019 vastu otsuse (EL) 2020/265, millega paigutatakse paindlikkusinstrumendist 2020. aastaks rubriiki 3 „Julgeolek ja kodakondsus“ kulukohustuste assigneeringutena 778 074 489 eurot rände, pagulaste ja julgeoleku valdkonna meetmete rahastamiseks.

4.Paranduseelarve projektiga nr 1/2020 suurendatakse rubriigi 3 kulukohustuste assigneeringuid 423,3 miljoni euro võrra. Neist 350,0 miljonit eurot, mis on ette nähtud lisakuludeks, et tulla toime rändesurvega Kreekas, saadakse nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artiklis 14 sätestatud kulukohustuste koguvarust. Ülejäänud 73,3 miljonit eurot ei ole aga kulukohustuste koguvaruga kaetud, mistõttu tuleb 2020. aastal kasutusele võtta ka paindlikkusinstrument. Lisaks on vaja kohandada prognoositavat maksete tegemise ajakava.

5.Seepärast tuleks otsust (EL) 2020/265 vastavalt muuta.

6.Käesolev paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise otsus tuleks võtta vastu samal ajal 2020. aasta paranduseelarvega, sest paindlikkusinstrumendist saab rahastada mõningaid meetmeid, mis ületavad mitmeaastase finantsraamistikuga ettenähtud ülemmäära. Et tagada selle 2020. aasta paranduseelarve sidusus, peaks käesolev otsus jõustuma selle vastuvõtmise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse (EL) 2020/265 artiklit 1 muudetakse järgmiselt.

Lõike 1 esimeses lõigus asendatakse 778 074 489 eurot summaga 851 374 489 eurot ning teine lõik asendatakse järgmisega: „Esimeses lõigus osutatud summat kasutatakse praeguste rände, pagulaste sissevoolu ja julgeolekuohtudega ning COVID-19 puhangust põhjustatud ELi tervishoiukriisiga seotud probleemide lahendamiseks võetavate meetmete rahastamiseks ja Euroopa Prokuratuuri suurenenud vajaduste katmiseks.“

Lõike 2 esimese lõigu punktid a ja b asendatakse järgmisega.

„a) 2020. aastal 450 702 108 eurot;

b) 2021. aastal 342 205 134 eurot;“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel,