[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 19.11.2008

KOM(2008)707 lõplik

2007/0163 (COD)

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu alusel

nõukogu ühise seisukoha kohta, milles käsitletakse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa Koolitusfond (uuestisõnastamine)

2007/0163 (COD)

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu alusel

nõukogu ühise seisukoha kohta, milles käsitletakse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa Koolitusfond (uuestisõnastamine)

1. TAUST

Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku edastamise kuupäev (KOM/2007/443 (lõplik) – 2007/0163(COD)): 25. juuli 2007 |

Euroopa Parlamendi arvamuse kuupäev, esimene lugemine: 22. mai 2008 |

Ühise seisukoha vastuvõtmise kuupäev: 17. november 2008 |

Euroopa Koolitusfond (ETF) asutati 1990. aastal PHARE välisabiprogrammi rakendamise toetuseks kutseõppe valdkonnas. Praegusel hetkel hõlmab fond ka varasemates TACISe, CARDSi ja MEDA programmides osalenud riike. ETFi määrust muudeti geograafilise ulatuse laiendamise eesmärgil kolmel korral (aastatel 1994, 1998 ja 2000) ning veel neljandat korda 2003. aastal, et viia see vastavusse uue finantsmäärusega. Alates 2003. aastast on Euroopa Liidu poliitilistes perspektiivides toimunud oluline areng nii hariduse ja koolituse kui ka välissuhete valdkonnas, samuti on vastava poliitika rakendamiseks vastu võetud uusi vahendeid. Sellest tulenevalt osutus vajalikuks koolitusfondi asutamismäärust uuesti muuta, et võtta arvesse hiljutist arengut, ajakohastada fondi rolli ja ülesandeid ning luua kindel alus selle edaspidiseks tööks. |

2. KOMISJONI ETTEPANEKU EESMÄRK

Komisjoni ettepanekuga on seotud järgmised eesmärgid:

- koolitusfondi funktsioonide selgitamine;

- koolitusfondi mandaadi ajakohastamine ning selle geograafilise ja temaatilise ulatuse uuestimääratlemine;

- fondi juhtimisstruktuuride moderniseerimine, et soodustada tulemuslikku otsuste tegemise protsessi;

- fondi edaspidiseks tööks kindla aluse loomine.

3. MÄRKUSED ÜHISE SEISUKOHA KOHTA

3.1 Üldmärkus ühise seisukoha kohta

Ühise seisukoha tekst on sisuliselt ja suurel määral kooskõlas komisjoni ettepanekuga ja seepärast võib seda täielikult toetada. Ühine seisukoht sõnastati pingeliste institutsioonidevaheliste läbirääkimiste käigus, mis toimusid pärast komisjoni ettepanekut 7. mai 1990. aasta määruse nr 1360/90 läbivaatamiseks. Komisjon edastas ettepaneku nõukogule ja Euroopa Parlamendile 25. juulil 2007.

3.2 Ühise seisukoha kokkulepe

Artiklite üksikasjalik läbivaatus toimus Euroopa Nõukogu hariduskomitees ning samaaegselt ka Euroopa Parlamendi tööhõivekomisjonis.

Dialoog nõukogu ja Euroopa Parlamendiga osutus konstruktiivseks ning tõi kaasa rea muudatusi, mis teevad originaalversiooni selgemaks.

Sellega seoses on mitteametlikel ja tehnilistel koosolekutel välja toodud kompromissivõimalused paljudes olulistes küsimustes: pädevusvaldkond, funktsioonid, õiguslik alus, geograafiline ulatus, mõju eelarvele, juhatuse koosseis ja Euroopa Koolitusfondi direktori ametissenimetamise kord.

30. aprillil 2008. aastal andis COREPER nõukogu eesistujariigile volituse esitada kompromisspakett, mis peaks võimaldama saavutada kokkulepe esimesel lugemisel. Ettepaneku esimesel lugemisel Euroopa Parlamendi 22. mai 2008. aasta täiskogu istungil kokkuleppele ei jõutud.

Läbirääkimiste peamised teemad, mille kohta saavutati kokkulepe, on järgmised:

Pädevusvaldkond: ETFi määruse uuestisõnastus näeb ette , et elukestva õppe raames tuleb vaadelda laiemalt koolitust, mis on Lissaboni eesmärkide kohaselt otsustav tegur majanduse ja teadmistepõhise ühiskonna arengus. Lisaks võimaldaks uuestisõnastatud määrus Euroopa Koolitusfondil võtta juhtroll kutseõppe ja -koolituse ning nendega seonduvate tööturuküsimuste reformimises partnerriikides osana laiemast inimkapitali laiendamise programmist.

Funktsioonid: Välissuhetepoliitika uute vahendite kasutuselevõtt, toetamaks partnerriike reformide läbiviimisel eri sektorites, on oluline samm programmikeskse lähenemisviisi asemel strateegilise lähenemisviisi rakendamise suunas välisabi valdkonnas. Selles kontekstis on ETFil vaja mandaati, mis võimaldab fondil täielikult täita oma ülesannet eksperdikeskusena ning abistada nii partnerriike kui ka Euroopa Komisjoni poliitika ja sobivate reformistrateegiate kujundamisel.

ETF abistab partnerriike eelpoolmainituid suutlikkuse suurendamisel ning riigi kontekstile vastavaks kohandatud reformistrateegiate väljatöötamisel ja rakendamisel.

Lisaks toetab Euroopa Koolitusfond koostöövõrgustike loomist ning kogemuste ja heade tavade vahetust nii Euroopa Liidu ja partnerriikide kui ka partnerriikide endi vahel.

Õiguslik alus: Komisjoni ettepanekuga asendatakse varem kasutatud EÜ asutamislepingu artikkel 235 artikliga 150, kuna ETF on kutseõppe ja -koolituse valdkonnas endiselt tihedasti seotud ELi poliitikaga. Niisugune õiguslik alus loob Euroopa Koolitusfondi tegevuse ja funktsioonide osas suurema selguse. Sellele vaatamata ei tuleks kutseõppele ja -koolitusele läheneda traditsioonilisel viisil, vaid elukestva õppe poliitika üldises kontekstis, mis hõlmab ka selliseid aspekte nagu tööturuküsimused, sotsiaalne kaasamine ja kodanike osalus. Selles osas sätestab artikkel 150 ETFi tegevusele fondi uues ja laiemas pädevusvaldkonnas piisavad õiguslikud alused.

Geograafiline ulatus ETF säilitab ühinemiseelse abi rahastamisvahendite (IPA) ning Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi (ENPI) kaudu oma praeguse geograafilise katvuse, keskendudes läbirääkijariikidele ja ELi naaberriikidele. Uus määrus loob siiski Euroopa Koolitusfondile võimaluse tegutseda ka muudes piirkondades kooskõlas ELi välissuhete prioriteetidega juhul kui fondi juhatus on komisjoni ettepanekul teinud sellekohase ad hoc otsuse.

Mõju eelarvele: Käesoleva ettepanekuga ei kehtestata koolitusfondile uusi tegevusi. Ettepaneku eesmärk on pigem fondi praeguste ülesannete ajakohasem ja selgem piiritlemine laiema pädevusala ja uuendatud geograafilise ulatuse kontekstis. Mõju eelarvele puudub, kuid sellele vaatamata on uus rõhuasetus teabe ja poliitika analüüsiga seotud ülesannetel töömahukas ning nõuab fondilt personali koolituse ja kvalifikatsiooni näol suuri investeeringuid.

Ülejäänud kahes küsimuses on komisjoni seisukohad järgmised:

Juhatuse koosseis: Kuigi komisjon avaldab kahetsust, et nõukogu ja Euroopa Parlament ei nõustunud komisjoni esialgse seisukohaga selles küsimuses (kuus liikmesriikide esindajat ja kuus komisjoni esindajat), on komisjon samas nõus kompromisslahendusega, mille kohaselt kuuluksid juhatusse üks esindaja igast liikmesriigist, kolm komisjoni esindajat, kolm hääleõiguseta eksperti Euroopa Parlamendist ning kolm vaatlejatena osalevat partnerriikide esindajat.

Euroopa Koolitusfondi direktori ametissenimetamise kord: Komisjon on nõus ettepanekuga, et juhatuse valitud kandidaat kutsutakse ärakuulamisele Euroopa Parlamendi pädeva(te) komisjoni(de) ette.

4. KOKKUVÕTE

Ühine seisukoht vastab komisjoni esialgse ettepaneku eesmärkidele. Seepärast toetab komisjon ühise seisukoha teksti. Kuna kaks kaasseadusandjat saavutasid ühise seisukoha kohta poliitilise kokkuleppe, peaks nõukogu ühise seisukohaga nõustumise menetluse teine lugemine Euroopa Parlamendis kulgema suhteliselt kiiresti.