C 248/19

ET

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2019/C 248/06)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Crémant de Bourgogne“

Viitenumber: PDO-FR-A0676-AM01

Teate kuupäev: 11.4.2019

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Geograafilise piirkonna kommuunide loetelu värskendamine

Kirjeldus ja põhjused

Teatavad kommuunid on pärast esimest tootespetsifikaadi ühtlustamist muutnud oma nime või ühinenud. Seega ajakohastati geograafilist piirkonda moodustavate kommuunide loetelu ilma piire muutmata. Suurema õiguskindluse huvides viidatakse selles loetelus Prantsusmaa statistikaameti (INSEE) igal aastal avaldatava ametliku geograafilise koodi kehtivale versioonile.

Muudetud on seega koonddokumenti punkti 6.

2. Piiritletud maatüki kogupindala

Kirjeldus ja põhjused

Maatüki piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks tootmispiirkond, mille maatükid on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

Maatükkide piiritlemine toimus geograafilise piirkonna teatavates kommuunides. Selle toiminguga kinnitati juba piiritletud kommuunide piiritlemist. Seoses sellega kiitis pädev riiklik asutus maatükkide piiritlemise geograafilises piirkonnas heaks uuel heakskiitmise kuupäeval.

Päritolunimetuse tootespetsifikaadi lisas olevad vanad kuupäevad, mil pädevad riiklikud ametiasutused andsid kinnituse maatükkide piiritlemisele kommuunide kaupa, on välja jäetud.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Crémant de Bourgogne

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

5. Kvaliteetvahuvein

4. Veini(de) kirjeldus

Valged või roosad kvaliteetvahuveinid

a) Järelkääritatud veinide puhul ei tohi expedition i segu (liqueur d’expédition) lisamise või rikastamise järel olla virde üldalkoholisisaldus üle 13 %.

b) Hapete üldsisaldus, lenduvate hapete sisaldus, vääveldioksiidi üldsisaldus, suhkru sisaldus ja 20 °C juures mõõdetud süsinikdioksiidi ülerõhk on liidu eeskirjades sätestatud.

Veinile on iseloomulik peen ja tugev vaht, mullid on õrnad ja püsivad. Noores veinis on sageli tuntavad puuvilja-, lille- ja mineraalide nüansid, mis seostuvad teatava värskusega. Aja jooksul ilmnevad keerukamad aroomid, mis arenevad ka teiseste ja kolmandate nüanssideni. Suus tuntavat värskust süvendab süsihappegaasi vabanemine.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistuse eritavad

a) Roosade veinide puhul on veinivalmistuses kasutatava söe kasutamine nii puhtal kujul kui ka seguna keelatud;

b) puutükkide kasutamine on keelatud;

c) lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

d) Pressimiskohad peavad vastama saagi vastuvõtmise, pressimisseadmete ja presside, presside laadimise, mahlade fraktsioneerimise ja hügieeni kriteeriumidele.

Istutustihedus

Viljelustavad

— Viinapuude minimaalne istutustihedus on 5 000 puud hektari kohta, ridadevaheline kaugus peab olema maksimaalselt 2,5 meetrit;

— Kui istanduse tihedus on suurem kui 8 000 puud hektari kohta, ei tohi viinapuude vaheline kaugus samas reas olla väiksem kui 0,5 meetrit;

— Kui istanduse tihedus on kuni 8 000 puud hektari kohta, ei tohi viinapuude vaheline kaugus samas reas olla väiksem kui 0,8 meetrit;

— Kobarasse istutatud puude minimaalne istutustihedus on 9 000 puud hektari kohta, viinapuude vaheline kaugus samas reas peab olema rohkem kui 0,5 meetrit.

Viinapuude lõikamise eeskirjad

Viljelustavad

Üldsätted

Viinapuude lõikamisel tuleb järgida järgmisi nõudeid:

— need lõigatakse lühikeseks (Royat’ nöörpuu vorm), nii et pungade arv ruutmeetril on kuni 12;

— need lõigatakse kõrgelt (tavaline Guyot’ lõikus või kaheõlaline Guyot’ lõikus), nii et pungade arv ruutmeetril on kuni 10.

‘Chardonnay B’ ja ‘Sacy B’ viinamarjasortide (ainult Rhône’i departemangu ja Saône-et-Loire’i departemangu kommuunides, mis kuuluvad kaitstud päritolunimetuse „Mâcon“ viinamarjaistandusse) puhul on kasutatud Mâconi lõikamismeetodit (taille à queue du Mâconnais), kus pungade arv ruutmeetril võib olla kuni 10.

‘Chardonnay B’ ja ‘Sacy B’ viinamarjasordid (välja arvatud Rhône’i departemangu ja Saône-et-Loire’i departemangu kommuunides, mis kuuluvad kaitstud päritolunimetuse „Mâcon“ viinamarjaistandusse) on lõigatud Chablis lõikamismeetodiga (taille Chablis), kus pungade arv ruutmeetril võib olla kuni 10.

Viinapuude lõikamise erieeskirjad

Viljelustavad

Erisätted

Tavalist Guyot’ lõikamismeetodit võib kohandada järgnevalt:

— teise viljakandva oksaga, mis võimaldab muuta aastate lõikes viinamarjade kandmist ühelt võrselt teisele;

— maksimaalselt 3 pungaga lühendatud võrse ja kuni kahe pungaga viljakandev oks.

Sõltumata lõikamismeetodist võib viinamarju kärpida täiendavate pungade jätmisega, tingimusel et taime kasvuetapis, mis vastab 11 või 12 lehele, on viljakandvate oksade arv aastas ruutmeetri kohta maksimaalselt võrdne lõikamise eeskirjades sätestatud pungade arvuga.

Niisutamine ja saagi transportimine

Viljelustavad

Niisutamine

Kastmine on keelatud.

Saagi transportimine

a) Saaki tuleb transpordi ajal vihma eest kaitsta.

b) Saak transporditakse korjamiskohast pressimisrajatisse konteinerites, mis vastavad järgmistele nõuetele: — ei ole sügavamad kui 0,5 meetrit, et vältida saagi kokkusurumist; — ei ole veekindlad ja võimaldavad mahla kiiret ja täielikku äravoolamist transpordi ajal ja pressimist oodates.

c) Viinamarjade korjamise ja pressimise vaheline aeg peab olema võimalikult lühike. See ei või kesta mingil juhul rohkem kui 24 tundi.

b. Maksimaalne saagikus

Tootlus

90 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

a) Viinamarjade korjamine, veini valmistamine, laagerdamine ja pakendamine toimub riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi (Institut national de l’origine et de la qualité) poolt pädeva riikliku komitee 7. juuli 2011. aasta koosolekul heakskiidetud geograafilises piirkonnas. See ala hõlmab 2018. aasta ametliku geograafilise koodi alusel järgmiste kommuunide territooriume. — Côte-d’Ori departemang: Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, AuxeyDuresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-surOurce, Brochon, Chambolle-Musigny, Charrey-sur-seine, ChassagneMontrachet, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lèsBeaune, Collonges-lès-Bévy, Comblanchien, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Échevronne, L’Étang-Vergy, Fixin, Flagey-Echezeaux, Fussey, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Griselles, LadoixSerrigny, Larrey, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Messanges, Meuilley, Meursault, Molesme, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, MoreySaint-Denis, Mosson, Nantoux, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-SaintGeorges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lèsLarrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Puligny-Montrachet, Reulle-Vergy, La Rochepot, Saint-Aubin, Saint-Romain, Santenay, Savignylès-Beaune, Segrois, Talant, Thoires, Vannaire, Villars-Fontaine, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Vix, Volnay, Vosne-Romanée ja Vougeot; — Rhône’i departemang: Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-enBeaujolais, Dareizé, Denicé, Emeringes, Fleurie, Frontenas, Gleizé, Jarnioux, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, MontmelasSaint-Sorlin, Morancé, Odenas, Les Olmes, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, SaintClément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Étienne-des-Oullières, Saint-Étienne-la-Varenne, Saint-GermainNuelles, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Jean-d’Ardières, Saint-Jean-desVignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Loup, SaintRomain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-enBeaujolais, Sarcey, Ternand, Theizé, Vaux-en-Beaujolais, Val d’Oingt, Vauxrenard, Vernay, Ville-sur-Jarnioux ja Villié-Morgon; — Saône-et-Loire’i departemang: Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Berzéla-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sur-Fley, Bissy-sous-Uxelles, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Bray, Bresse-sur-Grosne, Cersot, Chagny, Chaintré, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-surSaône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Dracy-lès-Couches, Dracy-le-Fort, Épertully, Étrigny, Farges-lès-Mâcon, Fleurville, Fley, Fontaines, Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Mellecey, Mercurey, MillyLamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-surGuye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, SaintGengoux-le-National, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-deVaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-BelleRoche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice des-Champs, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-lès-Couches, SaintPierre-de-Varennes, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Tournus, Uchizy, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Frégande (ainult see osa, mis vastab Donzy-le-Nationali, Massy ja La Vineuse’i vanade kommuunide territooriumitele), Vinzelles ja Viré; — Yonne’i departemang: Asquins, Augy, Auxerre, Beine, Bernouil, Béru, Bleigny-le-Carreau, Chablis, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chichée, Chitry, Collan, Coulanges-laVineuse, Courgis, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Épineuil, ÉscolivesSainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Irancy, Joigny, Junay, Jussy, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Maligny, Migé, Molosmes, Montholon (uniquement pour la partie correspondante aux territoires des anciennes communes de Champvallon et Volgré), Mouffy, Poilly-sur-Serein, Préhy, Quenne, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Serrigny, Tharoiseau, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Venoy, Vermenton (ainult see osa, mis vastab Vermentoni vana kommuuni territooriumile), Vézelay, Vézinnes, Villy, Vincelottes ja Viviers.

b) Veinide valmistamine, laagerdamine ja pakendamine võib toimuda ka järgmiste kommuunide territooriumil: — Côte-d’Ori departemang: Châtillon-sur-Seine, Grancey-sur-Ource, Montagny-lès-Beaune ja Prusly-sur-Ource; — Yonne’i departemang: Cruzy-le-Châtel.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

’Pinot gris G’

8. Seos(ed)

Seost näitavad looduslikud tegurid

Geograafiline piirkond laiub Yonne’i, Côte-d’Ori, Saône-et-Loire’i ja Rhône’i departemangude traditsiooniliselt viinamarjakasvatuseks kasutatavatel pinnavormidel. See hõlmab rühma rohkem või vähem üksteisest eraldatud viinamarjaistandusi, mis ulatuvad umbes 250 kilomeetri kaugusele põhjast lõunasse. Piirkond hõlmab seega enam kui 300 kommuuni territooriumi.

Côte d’Orist põhja pool asuvad Yonne’i ja Châtillonnais’ viinamarjaistandused paiknevad Pariisi nõo kulumisastangutel, ülem-juura ajastust pärinevatel setetel, välja arvatud Vézelieni piirkond, mis on rajatud alam-juura ja kesk-juura pinnasele, ning Jovinieni piirkond, mis asub ülem-kriidi ajastu vormidel. Pinnas on peamiselt mergline (savikas lubjakivi) ja kohati lubjakivine. Viinamarjaistandus piirdub kulumisastangute kõige avatumate reljeefidega, piirkonna peamiste orgude, Yonne’i ja selle lisajõgede, Seine’i ja selle lisajõgede külgedega. Piirkonna kõrgus ulatub 150 meetrist 300 meetrini.

Dijonist kuni Lyoni lähisteni asuvad viinamarjaistandused järjestikku peaaegu pidevalt tasandunud reljeefidel. See puudutab Bresse’i nõva (Alpide kerkimise ajal vajunud oluline tektooniline struktuur) läänekülge. Pinnase moodustab põhiliselt settekiht, lubjakivi või mergel, mis pärineb üldiselt Juura ajastust, aga kohati ka Triiasest. Paikkonniti ning peamiselt Saône-et-Loire’is kasvavad viinapuud paleosoikumi ajastu moondekivimite ja graniidipaljandite tekitatud happelistel muldadel. Kuigi sisemaapoolsed pinnavormid on mõnikord kõrged (Côte-d’Oris 650 meetrit, Beaujolais’s 1 000 meetrit), piirdub viinapuude istutamine 250–400 meetri kõrguste aladega. Iga viinamarjaistandust iseloomustavad konkreetsed maastikud, geoloogiline ja morfoloogiline eripära:

— Pariisi nõo lubjakiviplatoodel laiuvad avarad orud;

— La Côte’i tasandiku ja platoo vahelisel piiril asub kitsas pidev riba;

— järjestikused paralleelsed pinnavormid, mis asuvad põhja-lõuna teljel, Mâconi mäeahelikud.

Burgundia veinipiirkond asub merelise kliima jahedamas alas. Sellele kliimale on iseloomulik mõõdukas ja regulaarne sademete hulk, puudub ilmne suvine põuaperiood. Jahedust kinnitavad temperatuurid, kuivõrd aasta keskmine temperatuur on +11 °C.

Seda on tugevalt näha Yonne’i departemangus, kuid vähem geograafilise piirkonna kaguosas Morvani ja Charolais’ mägede nõlvade takistava mõju tõttu, mis toob kaasa sooja ja kuiva tuule, väljendudes madalamas niiskustasemes ja kõrgemates temperatuurides, kui on piirkonna keskmised.

Selle geograafilise piirkonna idapoolsele osale avaldab mõju mandriline kliima, mis väljendub suhteliselt madalates talvistes temperatuurides, külmaperioodides, mis võivad olla pikad ja intensiivsed, kuid ka aeg-ajalt väga kuivades ja päikesepaistelistes hilissügistes.

Lõunapoolsed mõjud, mis on märgatavad eriti geograafilise piirkonna lõunaosas, võivad hetkeks tuua kõrged suvetemperatuurid ja sooja mereõhu, mis põhjustab suvetorme.

Viinamarjade koristamiseks ette nähtud maatükid vastavad kõikidele traditsiooniliselt viinapuude kasvatamiseks sobivaks tunnustatud aladele. Seega hõivavad nad eelkõige peamiste pinnavormide nõlvad, kuid samuti mäejalamid, platood ja mägede tagaküljed, mis on suunatud põhja ja lääne poole. See kõik tagab optimaalse äravoolu ja maapinna hea soojenemisvõime.

Seost väljendavad inimtegurid

Veinikultuuri tõendid pärinevad juba gallia-rooma perioodist.

Juba keskajal olid Bourgogne’i veiniistandused muutunud majanduslikult oluliseks ja olid tuntud ka piiriüleselt.

Kiriklike struktuuride (kloostrid, piiskopkonnad) ja aadlike roll päritolunimetuse „Bourgogne“ veinide maine kujundamisel on hästi teada. Cluny, Cîteaux, Pontigny, Langres’i kapiitel ja Burgundia hertsogid on igaüks omal moel aidanud kaasa prestiižse viinamarjaistanduse loomisele ja nende veinide maine kujundamisele.

XVIII sajandil toob veinikaubanduse märkimisväärne areng kaasa uue majandusliku võimsuse. Päritolunimetuse „Bourgogne“ veine turustatakse ulatuslikult Põhja-Prantsusmaal ja Euroopas ning isegi teistel mandritel.

Bourgogne tõusis viinamarjakasvatuspiirkonnana selgelt esile aga XIX sajandil. Vanade (provintsid) või uute (departemangud) haldusüksuste puhul toimub majandusliku mõõtme alusel segunemine linnakeskustega, nagu Auxerre, Dijon, Beaune, Chalon-sur-Saône või Mâcon, mis tagavad piirkonna veinide levitamise. „Beaujolais“ põhjaosa seostatakse praegusel ajastul Mâconi veinidega. Champagne’i piiril asuvad Tonnerrois ja Châtillonnais seostuvad samuti Burgundia veinidega.

XIX sajandi alguses huvitusid Burgundia piirkonna tootjad vahuveinide valmistamisest meetodite kohaselt, mis olid välja töötatud Champagne’is, eriti Rullys, Saône-et-Loire’is, alates 1820. aastast Nuits-Saint-Georges’is, ja 1840. aastast Chablis’s. Uus toode oli edukas, seda eriti Inglismaa ja Ameerika Ühendriikide klientide seas, ning meetod levis kiiresti. Vahuveine valmistati selliste kauneimate piirkondade südames, nagu „Clos Vougeot“, „Chambertin“, Chablis“ jt.

Vahuveinitootjad koondusid ametiühingu alla 1939. aastal ja 1943. aastal tunnustati kaitstud päritolunimetus „Bourgogne mousseux“.

Dekreedi alusel piirdub see päritolumärgistus valgete, punaste ja roosade veinidega, mis on toodetud teise kääritamise teel pudelis. Alates 1960. aastatest soovisid Burgundia veinitootjad oma kvaliteetsete vahuveinide tootmise ametlikult vormistada, seda kaitsta ning kehtestada ranged saagikoristuse ja töötlemise eeskirjad, mis päädis kaitstud päritolunimetuse „Crémant de Bourgogne“ kinnitamisega valgete või roosade veinide puhul 1975. aasta dekreediga.

Viinamarjasortide alla on koondatud kõik Burgundia viinamarjasordid, kuigi viinamarjasordid ‘Chardonnay B’ ja ‘Pinot Noir N’ on laialdaselt eelistatud. Viinamarjaistanduste geograafilisele killustatusele lisanduvad teatavad erinevused tootmismeetodites. Seega on iga väike piirkond, mis on pärinud ammuste aegade oskusteabe, säilitanud viinamarjaistanduse majandamisel kohalikud tavad, mida tõestavad kasutatavad okste painutamismoodused Mâconi piirkonnas või Chablis’ stiilis lõikamismeetod Yonne’is.

Kaitstud päritolunimetusega „Crémant de Bourgogne“ seotud viinamarjaistandused hõlmasid 2011. aastal ligikaudu 2 000 hektarit aastas, tootes ligi 125 000 hektoliitrit ehk ligi 15 miljonit pudelit.

Veinile on iseloomulik peen ja tugev vaht, mullid on õrnad ja püsivad. Noores veinis on sageli tuntavad puuvilja-, lille- ja mineraalide nüansid, mis seostuvad teatava värskusega. Aja jooksul ilmnevad keerukamad aroomid, mis arenevad ka teiseste ja kolmandate nüanssideni. Suus tuntavat värskust süvendab süsihappegaasi vabanemine.

Põhjuslikud seosed

Bourgogne on põhjapoolne viinamarjaistandus, kus viinamarjadele saavad osaks karmid kliimatingimused. Seepärast piirdub istutamine kõige soodsamate asukohtadega, kus kohalik kliima on soojem ja kuivem kui üldine piirkondlik kliima, ja kus on vett läbilaskev pinnas, mis on võimeline ülemäärast vett ära juhtima, võimaldades samal ajal head viljakust ja kiiret soojenemist.

Seega on viinamarjaistandused koondunud peamiselt pinnavormidele, mis on sageli lubjakivised ja mõõdukal kõrgusel.

Geograafilise piirkonna jahe kliima soosib iseäranis vahuveinide tootmist. Nii mullad kui ka paljandid on segunenud kohtades, kus – tagades viinamarjade sobiva küpsuse – hoitakse alal kaitstud päritolunimetust „Crémant de Bourgogne“ kasutavate veinide kvaliteedi kindlustamiseks vajalik happesus.

Vähevarieeruvad ja kohalikud viinamarjasordid, mis on iseäranis hästi kohanenud kohalike pinnase- ja kliimatingimustega, aitavad kaasa valgete ja roosade veinide buketi avaldumisele, jagades põhjapiirkondade veinide happesust ja puuviljalisust ning tagades nende teatava elegantsi.

Tootjad, kes soovivad valmistada kvaliteetveini, on kehtestanud ranged eeskirjad, et säilitada tooraine parimad omadused ja pakkuda seega laitmatuid veine. Saagikoristus toimub väga hoolikalt, et vältida mahla oksüdeerumist saagikoristuse ja pressimise vahel. Tervete viinamarjade kasutamine; transportimise käigus tekkinud mahla eemaldamine, hoolikas käitlemine, puhtas keskkonnas ja sobivate vahenditega pressimine vastavalt eeskirjadele, mis määratlevad täpse suhte rakendatava saagi kaalu ning eraldatava viinamarjavirde mahu vahel ja tagavad sel viisil saadud mahlade kvaliteedi, selguse ja nende õrna eraldamise, säilitades lõhnanüansid ning võimaldades pakkuda selgeid ja erksa värviga veine.

Enam kui sajandi jooksul omandatud kogemustega on vahuveinide valmistajatel tekkinud oskusteave, mis väljendub täielikult nende kuveedes. Optimaalse lõhnabuketi tagamiseks eelistatakse segudes parimaid viinamarjasorte (’Pinot Noir N’, ’Pinot Gris G’, ’Chardonnay B’). Pikk laagerdamisperiood, mille järel turustatakse veine tarbijale vähemalt 12 kuud pärast villimise kuupäeva, võimaldab veinil arendada lõhnaomadusi, keerukust ja peenust.

„Crémant de Bourgogne“ on Burgundia veinitootmise väga tähtis komponent. 2011. aastal turustati 30 % toodangust kõigil mandritel.

9. Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pakendamine kindlaksmääratud piirkonnas

Tingimuse kirjeldus

a) Kõik viinamarjade tootmisetapid, alates viinamarjade korjamisest kuni setteklombi eemaldamiseni pudelikaelast, peavad toimuvad määratletud geograafilises piirkonnas.

b) Veinide pakendamine toimub geograafilises piirkonnas, võttes seoses valmimisprotsessiga arvesse teist kääritamist pudelis.

c) Villimine klaaspudelitesse, milles tekib vaht, toimub alates saagikoristusele järgnevast 1. detsembrist.

d) Veine turustatakse tarbijale pärast vähemalt kaheteistkümne kuu pikkust laagerdamisperioodi, arvestatuna alates villimiskuupäevast.

Õigusraamistik

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kõik vabatahtlikud märked, mille kasutamist võivad liidu sätete alusel reguleerida liikmesriigid, kantakse etiketile tähtedega, mille mõõtmed ei ole (kõrguselt ega laiuselt) üle kahe korra suuremad kui kaitstud päritolunimetuse nime moodustavad tähed.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-883c2bee-8878-47f3-868b-dbbb71ff41f3

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.