EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 19.10.2011 
SEK(2011) 1239 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS 
Euroopa 2020 projektivõlakir jade algatuse katseetapp 
{KOM(2011) 659 lõplik} 
{SEK(2011) 1237 lõplik}  
 
ET 2   ET 1. SISSEJUHATUS  
Käesolevas dokumendis esitatakse mõju hi ndamise kommenteeritud kokkuvõte Euroopa 2020 
projektivõlakirjade algatuse  katseetapi kohta. Algatuse eesmärk on välja töötada 
toetusmehhanism, mis võimaldab taristuprojektidel kasutada lisaks traditsioonilistele pangalaenudele laenuraha hankimi st kapitalituru kaudu. Arvest ades projektide ees praegu 
seisvaid rahastamisprobleeme ning vajadust kont rollida uue algatuse ülesehitust ja selle 
vastuvõttu turul, tehakse ettepane k käivitada transpordi-, energi a- ja IKT sektorites katseetapp 
juba aastatel 2012–2013. Katseetappi rahastat akse 230 miljoni euro ümberpaigutamisega 
TEN-T, TEN-E ning konkurentsi- ja uuenduste gevuse raamprogrammi eelarveridadel. 
Katseetapp aitab suurendada algatuse tulemu slikkust Euroopa Ühendamise Rahastu raames, 
millega luuakse ühtne alus ELi taristute rahastamisele ajavahemikus 2014–2020. Käesolevas 
mõjuhinnangus käsitletakse peamiselt katseetappi. 
Euroopa 2020. aasta strateegia kaugeleulatuvate eesmärkide saavutamiseks on vaja suuri 
investeeringuid. Vaatamata ELi eelarves ül eeuroopaliste võrkude jaoks ettenähtud 
eelarverealt, struktuurifondidest, ühte kuuluvusfondist ning konkurentsivõime ja 
uuendustegevuse raamprogrammist eraldatavate le rahalistele toet ustele ning Euroopa 
Investeerimispanga laenudele on paljud üleeu roopalisi võrke ja muid taristuid hõlmavad 
projektid jäänud eri põhjustel l õpule viimata. Komisjon tuvast as, et eesmärkide rakendamisel 
on üheks oluliseks takistusek s investeeringute puudumine
1. 
Kõnealune algatus on osa Euroopa 2020. aasta strateegiast , mille Euroopa nõukogu kiitis 
heaks 17. juunil 2010 ja mille eesmärk on m uuta Euroopa arukaks, jätkusuutlikuks ja 
kaasavaks majanduspiirkonnaks, mida iseloo mustab jätkusuutlikkusel põhinev kõrge 
tööhõive, suur tootlikkus ja sots iaalne ühtekuuluvus. Majanduska svu suurendamiseks ja uute 
töökohtade loomiseks on EL välja töötanud seitse  strateegilist juhtalgatust, mis muu hulgas 
hõlmavad digitaalarengu tegevuskava  ja ressursitõhusa Euroopa algatusi . Need algatused 
on seotud üleeuroopaliste transpordi-, ener gia- ja telekommunikatsioonivõrkudega. 
Ajavahemikus 2014–2020 on kõnealuse rahastam isvahendi rakendamine lubatud lisaks 
Euroopa Ühendamise Rahastuga seotud valdko ndadele ka muudes valdkondades; seda võib 
kasutada projektide toetamiseks ka teistes taristusektorites, näiteks sotsiaalsektoris, taastuvate energiaallikate ja teatavate kosmoseprojektide puhul, tingi musel et need vastavad 
nõuetekohastele majandus- ja finantskriteeriumidele. Seega peaks kõnealune rahastamisvahend olema avatud kasutamiseks ka muudes poliitikavaldkondades, sh struktuuri- ja ühtekuu luvusfondid ning välispol iitikasektor. Euroopa Ühendamise Rahastu 
loomist käsitlev ettepanek ei tohiks ee spool kirjeldatud võimalusi välistada. 
2. P
ROBLEEMI KIRJELDUS  
                                                 
1 Vt nt transpordipoliitika valge raamat (SEK 0359/20 11) ja komisjoni teatised „Energiainfrastruktuuri 
prioriteedid aastaks 2020 ja pärast seda – Euroopa integreeritud energiavõrgu väljaarendamise kava” 
(KOM(2010) 677), „Euroopa digitaalne tegevuskava” (KOM(2010) 245) ning „Euroopa 
lairibaühendus: investeering digitaalvaldkonnale tuginevasse majanduskasvu” (KOM(2010) 472).  
 
ET 3   ET Euroopa peab 2020. aasta strateegia poliitiliste ee smärkide saavutamiseks tegema transpordi-, 
energia- ja IKT võrkudesse  tohutuid taristuinvesteer inguid, mis prognooside kohaselt 
ulatuvad 1,5 triljonist eurost 2 triljoni euroni. Loomulikult va javad ka teised taristud suuri 
investeeringuid, kuid neid praeguses et apis pikemalt ei käsitleta. Teisisõnu, 
investeerimisvajaduste kogusumma põhjal võib  järeldada, et igal aastal vajatakse 
rahastamiseks vähemalt 200 miljardit eurot. I nvesteeringute puudumine takistab oluliselt 
eespool nimetatud eesmärkide rakendamist ning on kaasa toonud üleeuroopalise võrgu projektide rakendamise edasilükkamise või kõrva lejätmise. Seepärast vaadeldakse kõnealust 
probleemi peamiselt taristute rahastam ispuudujäägi iseärasuste ja suuruse kaudu. 
Praegu kulutab ELi avalik sektor taristuinve steeringutele keskmiselt 1% SKP-st ehk 120 
miljardit eurot aastas, millest 80 % moodustava d investeeringud transpordisektorisse ning 
ülejäänu suunatakse sellistesse sotsiaalsete sse taristutesse nagu koolid ja haiglad.  
ELi liikmesriikide valitsused on kutsunud erasek torit üha enam üles osalema taristusse 
investeerimises kas ainult er asektorit hõlmava erastamise  kaudu, kontsessioonide kaudu või 
viimasel ajal ka avaliku ja erasektori part nerluse (PPP) mudeli alus el. Selliseid erasektori 
vahenditest rahastatavaid projek te finantseeritakse üldjuhul spons orite või teiste investorite 
omakapitali või pangalaenude kaudu. 
Siiski tuleb Euroopa 2020. aasta strateegia  eesmärkide täitmiseks kasutusele võtta 
tavapärasest erinevaid investeerimisvõimalu si, mis nõuab rahastamise ja ELi sekkumise 
põhimõtete läbivaatamist. 
Algatuse rakendamata jätmise korral (lähtejoone-stsenaarium) jätkab EL individuaalsete 
projektide rahastamist praeguse toetuste süst eemi alusel ega võta energeetika- ja IKT 
sektorites kasutusele ühtki nn ra hastamisvahendit. Transpordisekt oris kasutatakse praegu kaht 
rahastamisvahendit, üleeuroopalise transpordi võrgu projektide laenutagamisvahendit (LGTT), 
millega toetatakse teatavat liiki transpordipr ojektidele antavaid pangalaene ning Marguerite'i 
fondi, millega toetatakse tran spordi-, energia- ning kliimamuutusega seotud projektide 
omakapitaliinvesteeringuid. 
Infrastruktuuri puudulik rahastamine mõjutab l õpuks kõiki ELi liikmesriike, olgu need siis 
transiitriigid või geograafil ised äärealad. Taristuinves teeringud mõjutavad kõikide 
liikmesriikide kodanikke , kes taristust kasu saavad ja  neid lõppkokkuvõttes kas tarbija või 
maksumaksjana ka rahastavad, hankeasutused , kellel võib tekkida puudus konkureerivatest 
rahastamispakkumistest ja projektide elluviijad , kes tarvitse praegu leida oma projektide 
rakendamiseks rahalisi vahendeid, ning see mõju tab otseselt ka tööhõivet. Infrastruktuuri 
puudulik rahastamine mõjutab ka nende alltöövõ tjaid, kelle hulka kuuluvad tõenäoliselt VKE-
d. 
3. SUBSIDIAARSUSE ANALÜÜS  
ELi õigus tegutseda taristute rahastamise va ldkonnas on kindlaks määratud artiklites 172 ja 
173, milles sätestatakse, et vastavate eesmärkide saavutamiseks võib liit (…) toetada liikmesriikide rahastatavaid ühist huvi pakkuvaid projekte.  
Euroopa 2020 projektivõlakirjade  algatus on kooskõl as subsidiaarsuse põhimõttega, kuna ELi 
määrus, milles käsitletakse üleeuroopalist e võrkudega seotud projektide rahastamist 
projektivõlakirjade kaudu, on sobivaim vahe nd, et pakkuda tõhusat ja odavat võimalust 
 
ET 4   ET erasektori rahastamisvahendite ulatuslikuks  kaasamiseks. Tegemist on esimese ELi 
rahastamisvahendiga, millega toetatakse sarnaste finantsvajadustega taristuprojekte mitme sektori lõikes ning mis peak s seetõttu andma suuremat kasu nii turumõju, ühtsuse, 
haldustõhususe kui ka ressurs ikasutuse puhul. Kuna alga tus keskendub ELi rahaliste 
vahendite võimalikult tõhusale kasutamisele, on algatuse eesmärk pädevuse sellise jagamise puhul suurendada nii ELi kui ka liik mesriikide meetmete tulemuslikkust.  
Kuna kapitaliturud ulatuvad üle liikmesriikid e piiride, peaksid seda tõhususe põhimõtte 
kohaselt tegema ka rahastamiskavad. Nii vä lditakse ka finantsturgude moonutusi. EList 
väljaspool asuvad riigid on ta ristute rahastamise toetamiseks välja töötanud oma 
poliitikasuunad Seega tagab üleeuroopaline algatus võrdsed võimalused kõikidele 
rahastamisvõimalusi otsivate le Euroopa projektidele. 
Kokkuvõttes on ELil võimalus saavutada korraga  kaks eesmärki: edendada taristute 
rahastamist ning luua liikmesriikidega võrreldes parem ja täielikum taristute võlakirjaturg. 
4. EL
I ALGATUSE EESMÄRGID  
Algatuse kahekordne eesmärk on aidata ka asa taristuinvesteeringute suurendamisele  ja luua 
uus rahastamisallikas laenukapitalituru näol .  Algatuse katseetapi konkreetsed eesmärgid 
hõlmavad 3–6 TEN-T projekti, ühe  TEN-E projekti ja 1–3 lairibaprojekti toetamist, 
võimaldades neil emiteerida võlakirju. Projektide arv sõltub iga projekti rahastamisvajadusest, 
st, mida suurema mahuga projekt, seda rohke m ELi eelarvevahendeid konkreetseks tehinguks 
vajatakse. ELi eelarvevahenditest eraldatav pa nus peaks prognooside kohaselt aitama kaasata 
15–20 korda rohkem täiendavaid investeeringuid. Kuna katseetapi rake ndusala, eelarve ja 
kestus on piiratud, kujutab see e ndast vaid esimest sammu ELi taristuvõlakirjaturu loomise 
suunas, aidates leida lahendusi erasekto ri võlakirjadega seotud küsimustele. 
Need eesmärgid on kooskõlas ELi praeguste polii tikasuundade ja strateegiatega, nt Euroopa 
2020. aasta strateegia, ning energi a- ja kliimamuutusepoliitika kaugeleulatuvate eesmärkidega 
(nn 20-20-20 eesmärkidega). Kõnealune algatus koos teiste rahastamisvahenditega kujutab 
endast mitmeaastases finantsraamistikus (2014–2020) transpordi-, ener gia- ja IKT sektorite 
jaoks kavandatava Euroopa Ühendamise Rahastu  olulist alustala.  
5. POLIITIKAVÕIMALUSED  
Rahastamispuudujäägi kõrvaldamiseks ning  taristute valdkonnas kindlaksmääratud 
eesmärkide saavutamiseks rakendatavatest meetmetest lähtudes vaadeldakse kolme peamist võimalust: 
Võimalus 1: Rahastamine toetuste kaudu,  uute rahastamisvahendite rakendamata 
jätmine (lähtejoone-stsenaarium).  Selle võimaluse puhul kasutatakse ainsa 
rahastamisvahendina jätkuvalt nii liikmesriikide kui ka ELi ava liku sektori rahakotist pärit 
toetusi ning erasektori peamiseks rahastam isallikaks on pangalaenud. Transpordi valdkonnas 
jätkatakse katseetapil kahe olemas oleva rahastamisvahendi rakendamist. 
Võimalus 2:  Regulatiivsete stiimulite kasutamine taristute rahastamisel.  ELil tervikuna 
puudub tegutsev projektivõlakirjaturg. Euroopas on peamised rahastajad tavapäraselt pangad 
ning tõeliselt integreeritud ja likviidne võlak irjaturg hakkas arenema alles päras ühisraha 
 
ET 5   ET kasutuselevõttu. Kuna pangad tunnevad oma kliente paremini ning suudavad analüüsida 
taristute rahastamisega seotud ettepanekuid, saavad nad kasu tada võlakirjainvestoritega 
võrreldes riskantsemaid rahastamisstruktuur e. Seega on taristute rahastamisprobleemi 
lahendamisel üheks võimaluseks paremate tagatisepakettide nõudm ine sponsoritelt või 
ahvatlevamate investeerimisvõimaluste pakkumine investoritele. 
Võimalus 3: Rahastamisvahendi kasutamine . Rahastamisvahend tähendab EIP-lt saadud 
tagatist või EIP-lt saadud l aenu. Rahastamisvahend ei ole p eale sunnitud, vaid seda juhib 
turunõudlus. Õigesti üles ehitatud rahastamis vahend on väga paindlik ning suudab turu 
vajadustega õigeaegselt kohaneda.  
Algatus hõlmaks varem prioriteetse ks kuulutatud transpordi-, ener gia- ja IKT taristuid ning on 
täiendav rahastamisallikas lisaks projektide rahastamisel e pangalaenude kaudu. Algatuse 
raames jagatakse projektivõlg kõrgema nõudeõiguse järguga osaks  ja madalama nõudeõiguse 
järguga osaks , mille nõudeõiguse järk on omakorda kõrgem kui omakapitalil. Madalama 
nõudeõiguse järguga osa võib olla kas madalama nõudeõiguse järguga laen , mis antakse 
ettevõtjale projekti alguses, st  projekti rahastatakse kohe, või tingimuslik krediidiliin , mida 
ettevõtja võib vajaduse korral kasutada, st proj ekti rahastatakse tulevi kus. Sõltuvalt projekti 
iseärasustest on võimalik välja töötada ka k oheselt või tulevikus rahastatavate osade 
kombinatsioone. 
Madalama nõudeõiguse järguga osa olemasol u parandab kõrgema nõudeõiguse järguga osa 
riskiprofiiili , mis suurendab investor ite huvi kõrgema nõudeõiguse järguga laenu vastu ning 
võimaldab kõrgema nõudeõiguse järguga osa võl akirjana emiteerida. Üldiselt peetakse 
krediidikvaliteedi puhul soovitavaks reitingut BBB+  või sellest kõrgemat reitingut, mille 
puhul madalama nõudeõiguse järguga osa ei  tohiks tõenäoliselt ületada 20 % projekti 
kõrgema nõudeõiguse järguga laenust . Projektivõlakirjade eesmä rk on laiendada projektide 
rahastamises osalevate erainvestorite ringi nii, et see hõlmaks ka  võlakirjainvestoreid. 
Algatuse mehhanism põhineb risk ide jagamisel EIP ja ELi poolt.   
Kaaluti ka teisi alternatiive , näiteks ELi või EIP pakutav aid kõrgema nõudeõiguse järguga 
otselaene, laenu teeninduskulude täielikku ta gamist, kahjude reservfondi loomist ning 
Euroopa Infrastruktuuripanga (European Infrastr ucture Bank) või Tagatiste Ameti (Guarantee 
Agency) asutamist, mis aga ei edenda ka pitalituru kaudu toimuvat rahastamist või 
moonutavad erinevate osalejate sti imuleid ning jäeti seetõttu kõr vale juba alge tapis, ilma et 
neid oleks üksikasjalikult hinnatud. 
6. MÕJUDE HINDAMINE  
Võimalus 1: Rahastamine toetuste kaudu  tähendaks taristuinvesteeringute puuduliku 
rahastamisega leppimist ja erasektori rahastam isallikate kasutamata jätmist, mis takistab 
Euroopa pikaajalist jätkusuutlikku majanduska svu. Muu majanduslik ja sotsiaalne mõju 
valmisehitatud projektide puhul puudub. Tõenäolis elt läheb rakendatava taristu ehitustööd 
ühiskonnale kallimaks, kui vaja. Tekib oht, et ELi olulisemad taristud ohverdatakse 
liikmesriikide prioriteetide nimel. 
Võimalus 2:  Regulatiivsed stiimulid  pakuvad rohkem võimalusi projektide rahastamiseks 
võlakirjade kaudu. Muu majanduslik  ja sotsiaalne mõju valm isehitatud projektide puhul 
puudub. Siiski kujuneb projektide lõpphind maksumaksjale tõen äoliselt kallimaks, kuna 
täiendava kapitali kaasamisega seotud kulud jä ävad nende kanda. Peale selle võivad nõuete 
 
ET 6   ET järgimisega seotud kulud asjaomaste sektorit e puhul samuti kõrged olla ning põhjustada 
turumoonutusi, kuid seda on keeruline hinnata. Igal  juhul ei saa seda või malust tõenäoliselt 
kiiresti rakendada. 
Võimalus 3: Rahastamisvahend , mis kujutab endast tingi muslikku krediidiliini või 
madalama nõudeõiguse järguga laenu. Ka se lle võimaluse puhul puudub valmisehitatud 
projektide puhul muu majanduslik ja sotsiaal ne mõju, kuid maksumaksjate kulud peaksid 
prognooside kohaselt olema väiksemad. 
Järgmises tabelis on esitatud ülevaade kaalutud  võimaluste majanduslikust, sotsiaalsest ja 
keskkonnamõjust: 
 
ET 7   ET  
 Võimalus 
 
Kriteeriumid  Võimalus 1: 
Rahastamine toetuste 
kaudu  Võimalus 2: 
Regulatiivne stiimul  Võimalus 3: 
Rahastamisvahend + 
kapitaliturgude võimalik 
reguleerimine  
Saavutatud eesmärgid  
Üleeuroopalised 
võrgud  Osaliselt  Osaliselt  Jah 
Kapitaliturud  Ei Võib-olla  Jah 
Võimaluste mõju  
Majanduslik 
mõju  - Võimalik vaid tõhususe väike kasv 
- Jätkuvad puudujäägid rahastamisel - ELi pikaajalise kasvupotentsiaali ja konkurentivõime 
suhteline vähenemine 
 
- Ühiskond peab 
kandma vajalikust suuremaid kulusid
 - Ei mõjuta eelarvet 
- Moonutused otsuste 
tegemisel, mis võib kaasa tuua eksimused rahastamisvahendite eraldamisel
2 
- Sponsorite, hankijate ja 
maksumaksjate 
seisukohast kulukam,  
seega ehitatakse vähem taristuid - Väiksem 
laienemispotentsiaal 
seoses eri õigusaktidest tulenevate takistustega 
 
- Ebaproportsionaalselt suured nõuete järgmisega seotud kulud VKE-de 
jaoks
 - Enamik lõplikke rahalisi vahendeid kaasatakse 
väiksemate kuludega - Nii liikmesriikide seisukohalt kui ka piiriüleselt kasulike suurte taristuprojektide kiirem 
rakendamine  
- Parema juurdepääsu tagamine taristutele mõistliku hinnaga - Suurema hulga erinevate 
rahastamisvõimaluste loomine 
- Positiivne mõju ELi majanduskasvule ja konkurentsivõimele - Turupõhine
 
Sotsiaalne mõju  - Selliste projektide toetamine, mida saaks 
rahastada 
turuvahenditest - Rahastamisvahendite võimalik puudujääk nõrgemate projektide puhul 
 
- ELi seisukohalt oluliste taristute huvide allajäämine liikmesriikide prioriteetidele 
- Piiriüleste projektide 
ebaproportsionaalsus vähendab ELi ühtekuuluvust
 - Kulude suurenemise tõttu püüavad sponsorid leida 
kõige suurema 
kasumlikkusega projekte - Nõrgemate projektide rakendamata jätmine - Piiriüleste projektide üha suurenev 
ebaproportsionaalsus ja 
ELi ühtekuuluvuse vähenemine
 - Pensioni- ja kindlustusfondid tagavad pensionipoliisi 
omanikele, st kodanikele 
suurema tulumäära - Turu terviklikkuse suurenemisega kaasnevad paremad teenused, usalduse suurenemine investorite suhtes 
ning finantsturul osalejate 
arvu suurenemine - Uute taristute ja majanduskasvu edendamise kaudu luuakse rohkem 
töökohti
 
                                                 
2 Rahastamiskulude suurenemise tõttu hakkavad sponsorid tõenäoliselt erandkorras otsima suurema 
kasumlikkusega projekte, mis võib kaasa tuua nõrgemate, kuid siiski elujõuliste projektide rakendamata jätmise teatavates sektorites ning investorid võivad investeerida taristuprojektidesse pigem 
regulatiivsete eeliste tõttu kui esiletõstetud projek tide kvaliteedi tõttu, mis võib kaasa tuua eksimusi 
rahastamisvahendite eraldamisel. 
 
ET 8   ET Keskkonnamõj
u - Puudub märkimisväärne 
keskkonnamõju
 - Kulude suurenemise tõttu 
ehitatakse vähem taristuid, 
millega võivad kaasneda 
piiratud (positiivsed ja negatiivsed) mõjud
 - Selliste keskkonnamõju omavate projektide 
rahastamise kiirendamine või 
võimalikuks tegemine, mida muidu ellu ei viidaks - Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamine, millel on positiivne keskkonnamõju
 
 
Esitatud tabel näitab järgmist: 
• Majanduslikust seisukohast  näib kõige soodsam olevat võimalus 3. Mõlema 
kindlaksmääratud eesmärgi saavutamine väik semate üldkuludega ei tekita õige 
hinnakujunduse korral turumoonutusi ning vähendab halduskoormust. 
• Sotsiaalsest seisukohast  aitavad nii võimalus 2 kui ka võimalus 3 majandusüksustel 
hõlpsamini kapitali kaasata, pakkuda vajalikke taristuid, edendada majanduskasvu 
ning luua rohkem töökohti. Siiski on võima lus 3 kõige soodsam, kuna see toob kasu 
sellistele institutsionaalsetele investorit ele nagu pensioni- ja kindlustusfondid, kes 
investeerivad rahastamisvahenditesse, et tagada pensionipoliisi omanikele, st 
kodanikele, suurem tulumäär. 
• Keskkonnamõju seisukohast  hõlmavad ELi algatuse üldeesmärgid ainult projektide 
rahastamist. Projektid ise kujutavad enda st üksusi, mis võivad keskkonda mõjutada.  
Järgmises tabelis on esitatud ülev aade eri võimaluste eelistest ja puudustest, mida võrreldakse 
asjaomaste eesmärkide saavutamise tõhususe kriteeriumidega, ning nende mõjususest, 
lähtudes kõnealuste võimaluste raames püstitatud tulemuste saavutamisest kindlaksmääratud hulga vahendite või võimalikult väikeste kulude  abil. Iga stsenaariumi on hinnatud vahemikus 
„---” (väga negatiivne), 0 (neutr aalne) ja „+++” (väga positiivne).
 
ET 9   ET  
 Kriteeriumid
 
Võimalus  Mõju 
sidusrühmadele  Tulemuslikkus  Tõhusus  
Eesmärk 1: Taristuinvesteeringute edendamine , eelkõige üleeuroopaliste võrkude sektoris  
Võimalus 1: 
Toetused  0 0 0  
Võimalus 2: 
Regulatiivsed stiimulid  (--) halduskoormuse 
mõningane 
suurenemine nii ettevõtjate kui ka investorite puhul, mis aga
 
(0) ei mõjuta liikmesriike, kui puudub täiendava järelevalve teostamise vajadus
 (+) võimaldab osaliselt rakendada mõningaid 
üleeuroopalisi võrke
 
(--) võib tekitada 
konflikte eri sektorites kehtivate õigusaktide vahel ning suurendada 
kapitalivajadusi
 (0) ei suurenda 
eelarvekulusid  
(---) suurendab kulusid peaaegu kõikide sidusrühmade jaoks (--) mõjutab kõiki projekte ja finantseerijaid, mitte 
ainult võlakirjade 
kasutajaid
 
Võimalus 3: Finantsinstrument 
 (--) Halduskoormuse 
mõningane 
suurenemine nii ettevõtjate kui ka investorite puhul, kuid (---) see on suurem 
investorite puhul 
 
(--)eeldab 
investorite harimist  (++) lihtsustab üleeuroopaliste võrkude 
rakendamist
 
(++) edendab ühtse turu 
arengut (+++) edendab pankade ja võlakirjaturgude vahelist konkurentsi 
(---)sõltub muudest 
tingimustest, nagu vastuvõtt turul, riigihanketavad, õigusraamistik ning 
investorites ebakindlust 
tekitavad asjaolud
 (+) eelarvevahendite maht on rangelt piiratud
 
(+++) taristuinvesteeringute hind peaks prognooside kohaselt olema madalam kui projekti kestel
 
Eesmärk 2: Kapitaliturgude kui  uue rahastamisallika loomine  
Võimalus 1: 
Toetused  (---) stiimulite puudumine 
investorite ja projektide jaoks
 (---)  (---)  
Võimalus 2: 
Regulatiivsed stiimulid   (0) ei looda uut investeerimisvahendit (+) nišitegevuse 
raames võivad 
tekkida mõned eraalgatused 
 (+) võib aidata luua uue rahastamisallika -–võlakapitalituru 
 
(+) võib kaasata teataval 
hulgal 
rahastamisvahendeid  (---) suuremad rahastamiskulud
 
(---) puudub selgus selle kohta, kas suudetakse 
kaasata täiendavaid 
rahastamisvahendeid; sel juhul oleks täiendavate kulutuste tegemine ebaotstarbekas
 
Võimalus 3: Finantsinstrument 
 (++) suurendab finantsinstrumentid
e valikut 
(--) uue ELi vahendi (+++) edendab uute 
rahastamisallikate 
tekkimist ja 
(++) võib luua uue varaklassi
 (++) rahastamiskulud peaksid prognooside 
kohaselt vähenema 
 
(-) puudub selgus selliste 
täiendavate kulude kohta, 
 
ET 10   ET tutvustamiseks 
tuleb teha 
edendamis- ja 
harimistööd  (+++) suudab kaasata kõige rohkem 
rahastamisvahendeid 
(--) sellised faktorid nagu kreeditoride kontrollimine ja järelevalve nõuavad eri lähenemisviise
 nagu reitingute ja noteeringutega seotud 
kulud
 
 
Võimalus 2  hõlmab komisjoni seisukohalt kõige vähem kulusid , kuid suurendab samas 
kõikide, nii suurte kui väik este projektisponsorite kulusid , pakkumata käegakatsutavat kasu. 
Kuna kõnealuse võimaluse puhul puuduvad pankadel ja investoritel stiimulid käitumise 
muutmiseks, ei tarvitse kapita liturgude loodetud väljaarenemine aset leida. Võimalusel on 
üsna negatiivne mõju sidusrühmadele ning võrre ldes teiste võimalustega on ka selle tõhususe 
ja tulemuslikkuse näitajad madalad . Seepärast on võimalus 2 kõige ebasoodsam võimalus. 
Võimalus 1  ei suurenda iseenesest sidusrühmade kulusid , kuid samas ei suuda see kaasata 
täiendavaid rahastamisvahendeid  laenu-või kapita liturgude kaudu. Samuti ei mõjuta see 
kindlaksmääratud eesmärkide saavutamise tõhusust ja tulemuslikkust.  Seepärast on võimalus 
2 nii soovitatavuse kui ka ebas oovitatavuse mõttes teisel kohal. 
Kõige soodsam võimalus on võimalus 3  – finantsinstrumendi ka sutamine, sest see pakub 
turul osalejatele majanduslikke stiimuleid kä itumise kohandamiseks ja ei sunni tegema 
üldiseid regulatiivseid kulutusi . Seda loetakse kõige tõhusamaks  lahenduseks, millel on kõige 
suurem positiivne mõju  sidusrühmadele ja mis suudab taristute rahastamist kõige 
käegakatsutavamal viisil edendada. 
7. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Komisjon võib tegutseda kas ühe või mitme ava likke teenuseid osutava finantsinstitutsiooni 
kaudu, mis peaks üldjuhul vastu võtma ja hinda ma toetuse saamiseks esitatud taotlusi, 
projektide finantsstruktuuri ja nende majanduslikku elujõulis ust kooskõlas asutusesiseste 
eeskirjade ja korraga. Katseetapi rake ndamisel tehakse koostööd eelkõige EIP-ga. 
EIP teeb finantstehinguid panga enda eeskirjade ja korra kohaselt, rake ndades muu hulgas ka 
asjakohaseid auditeerimis-, kontrolli- ja järele valvemeetmeid, mille kohta ta peab komisjonile 
korrapäraselt aru andma.  
Komisjon kogub juba praegu ELi võlakirja turgu käsitlevaid andmeid ning võib 
projektivõlakirjadega tegelevate lt pankadelt paluda täiendav at teavet. Eespool nimetatud 
allikad ja konkreetsed tulemusnäitajad aitava d komisjonil enne 2013. aa sta lõppu läbi vaadata 
katseetapi tulemused, et teha jä reldusi finantsinstrumendi tule vase ülesehituse kohta. Euroopa 
Ühendamise Rahastu läbivaatamise vahekokk uvõttes antakse hinnang selle kohta, kas 
rakendatav kava omab (ikka veel) lisandväärust ja kas selle rakendamist tuleks jätkata.