Ettepaneku tekst Kontrollikoja ettepanek Kommentaarid

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi+, Ühtekuuluvusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisade rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad finantseeskirjad (COM(2018) 375 final)

Sisukord Kavandataval määrusel peaks olema sisukord, mis järgiks määruse struktuuri.

Ning arvestades järgmist: [---] (2) Et arendada edasi koostöös liikmesriikidega hallatavate liidu fondide, ERFi, Euroopa Sotsiaalfond+i (edaspidi „ESF+“), Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist (edaspidi „EMKF“) koos liikmesriikidega rahastatavate meetmete Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi (Asylum and Migration Fund – AMIF, edaspidi „AMIF“), Sisejulgeolekufondi (Internal Security Fund – ISF, edaspidi „ISF“) ja Integreeritud piirihalduse fondi (Integrated Border Management Fund – BMVI, edaspidi „BMVI“) koordineeritud ja ühtlustatud rakendamist, tuleks kehtestada kõigi nende fondide suhtes (edaspidi „fondid“) ELi toimimise lepingu artiklil 322 põhinevad finantseeskirjad, milles oleks selgesti määratletud asjaomaste sätete kohaldamisala. Peale selle tuleks kehtestada ELi toimimise lepingu artiklil 177 põhinevad ühissätted, et hõlmata ERFi, ESF+i, Ühtekuuluvusfondi ja EMKFi poliitikakohased eeskirjad. Põhjenduse 2 sõnastuses tuleks pärast esimest lauset täpsustada, mida peetakse silmas „finantseeskirjade“ all, võttes arvesse, et kavandatav määrus sisaldab kõigi fondide suhtes kohaldatavaid mitterahalisi sätteid. Põhjenduse 2 lõppu tuleks lisada viide EMKFile, kuna Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 177 puudutab ainult struktuurifonde.

Artikkel 2 Mõisted Vt soovitused nr 22 ja 37.

Artikkel 4 Poliitikaeesmärgid Vt soovitus nr 1. Komisjon ja seadusandjad peaksid eelkõige kaaluma selgete eesmärkide seadmist kolme ühtekuuluvusfondi raames kliimameetmetele tehtavate kulutuste jaoks, et need oleksid kooskõlas ELi eelarve jaoks tervikuna seatud 25 % eesmärgiga.

Artikkel 7 Partnerluslepingu ettevalmistamine ja esitamine Vt soovitus nr 18.

Artikkel 8 Partnerluslepingu sisu Vt soovitused nr 16, 19 ja 20.

Artikkel 11 Rakendamistingimused Artikkel 11 Rakendamistingimused Vt soovitused nr 9, 10 ja 11.

1. Käesolevas määruses sätestatakse iga erieesmärgi tulemusliku ja tõhusa rakendamise eeltingimused (edaspidi „rakendamistingimused“). III lisas sätestatakse horisontaalsed rakendamistingimused, mida kohaldatakse kõikide erieesmärkide suhtes, ning nende tingimuste täitmise hindamiseks vajalikud kriteeriumid. IV lisas sätestatakse ERFi, Ühtekuuluvusfondi ja ESF+ valdkondlikud rakendamistingimused ning nende tingimuste täitmise hindamiseks vajalikud kriteeriumid. 1. Käesolevas määruses sätestatakse iga erieesmärgi, toetusvaldkonna või tegevuse liigi tulemusliku ja tõhusa rakendamise eeltingimused (edaspidi „rakendamistingimused“). III lisas sätestatakse horisontaalsed rakendamistingimused, mida kohaldatakse kõikide erieesmärkide, toetusvaldkondade või tegevuse liikide suhtes, ning nende tingimuste täitmise hindamiseks vajalikud kriteeriumid. IV lisas sätestatakse ERFi, Ühtekuuluvusfondi ja ESF+ valdkondlikud rakendamistingimused ning nende tingimuste täitmise hindamiseks vajalikud kriteeriumid.

2. Programmi ettevalmistamise ning programmi muudatuse kaudu uue erieesmärgi kehtestamise puhul hindab liikmesriik, kas valitud erieesmärgiga seotud rakendamistingimused on täidetud. Rakendamistingimus on täidetud, kui on saavutatud vastavus kõikidele asjaomastele kriteeriumidele. Liikmesriik esitab iga programmi või programmi muudatuse puhul teabe täidetud ja täitmata rakendamistingimuste kohta ning rakendamistingimuse täidetuks lugemisel esitab põhjenduse sellise hinnangu andmise kohta. 2. Programmi ettevalmistamise ning programmi muudatuse kaudu uue erieesmärgi, toetusvaldkonna või tegevuse liigi kehtestamise puhul hindab liikmesriik, kas valitud erieesmärgi, toetusvaldkonna või tegevuse liigi seotud rakendamistingimused on täidetud, võttes arvesse riigipõhiseid aruandeid ja riigipõhiseid soovitusi, mis tulenevad Euroopa poolaasta protsessist. Rakendamistingimus on täidetud, kui on saavutatud vastavus kõikidele asjaomastele kriteeriumidele. Liikmesriik esitab iga programmi või programmi muudatuse puhul teabe täidetud ja täitmata rakendamistingimuste kohta ning rakendamistingimuse täidetuks lugemisel esitab põhjenduse sellise hinnangu andmise kohta.

3. III lisas sätestatakse horisontaalsed rakendamistingimused, mida kohaldatakse kõikide erieesmärkide suhtes, ning nende tingimuste täitmise hindamiseks vajalikud kriteeriumid. 3. Kui rakendamistingimus ei ole programmi heakskiitmise või programmi muudatuse heakskiitmise ajal täidetud, edastab liikmesriik komisjonile rakendamistingimuse täidetuks lugemist käsitleva teate koos põhjendusega niipea, kui liikmesriik rakendamistingimust täidetuks peab.

4. Komisjon koostab hinnangu kolme kuu jooksul pärast lõikes 3 osutatud teabe saamist ja teatab liikmesriigile, kui on rakendamistingimuse täidetuks lugemisega nõus. Komisjon koostab hinnangu kolme kuu jooksul pärast lõikes 3 osutatud teabe saamist ja teatab liikmesriigile, kui on rakendamistingimuse täidetuks lugemisega nõus. Kui komisjon ei nõustu liikmesriigi hinnanguga, teatab ta sellest liikmesriigile ja annab talle võimaluse esitada ühe kuu jooksul oma tähelepanekud. 4. Võttes arvesse riigipõhiseid aruandeid ja riigipõhiseid soovitusi, mis tulenevad Euroopa poolaasta protsessist, koostab komisjon hinnangu kolme kuu jooksul pärast lõikes 3 osutatud teabe saamist ja teatab liikmesriigile, kui on rakendamistingimuse täidetuks lugemisega nõus. Komisjon koostab hinnangu kolme kuu jooksul pärast lõikes 3 osutatud teabe saamist ja teatab liikmesriigile, kui on rakendamistingimuse täidetuks lugemisega nõus. Kui komisjon ei nõustu liikmesriigi hinnanguga, teatab ta sellest liikmesriigile ja annab talle võimaluse esitada ühe kuu jooksul oma tähelepanekud.

5. Asjaomase erieesmärgiga seotud tegevuste kulusid ei saa maksetaotlusse kanda enne kui komisjon teatab liikmesriigile, et lõike 4 kohane rakendamistingimus on täidetud. Esimest lõiku ei kohaldata tegevuse suhtes, millega aidatakse kaasa asjaomase rakendamistingimuse täitmisele. 5. Asjaomase erieesmärgi, toetusvaldkonna või tegevuse liigiga seotud tegevuste kulusid ei saa maksetaotlusse kanda enne kui komisjon teatab liikmesriigile, et lõike 4 kohane rakendamistingimus on täidetud. Esimest lõiku ei kohaldata tegevuse suhtes, millega aidatakse kaasa asjaomase rakendamistingimuse täitmisele.

6. Liikmesriik tagab, et rakendamistingimusi täidetakse ja kohaldatakse kogu programmitöö perioodi vältel. Liikmesriik teavitab komisjoni kõigist rakendamistingimuse täitmist mõjutavatest muudatustest. Kui komisjon on seisukohal, et rakendamistingimus ei ole enam täidetud, teatab ta sellest liikmesriigile ja annab talle võimaluse esitada ühe kuu jooksul oma tähelepanekud. Kui rakendamistingimus ei ole komisjoni hinnangul täidetud, ei või asjaomase erieesmärgiga seotud kulusid kanda maksetaotlusse alates kuupäevast, mil komisjon liikmesriiki kõnealusest asjaolust teavitab. 6. Liikmesriik tagab, et rakendamistingimusi täidetakse ja kohaldatakse kogu programmitöö perioodi vältel. Liikmesriik teavitab komisjoni kõigist rakendamistingimuse täitmist mõjutavatest muudatustest. Kui komisjon on seisukohal, et rakendamistingimus ei ole enam täidetud, teatab ta sellest liikmesriigile ja annab talle võimaluse esitada ühe kuu jooksul oma tähelepanekud. Kui rakendamistingimus ei ole komisjoni hinnangul täidetud, ei või asjaomase erieesmärgi, toetusvaldkonna või tegevuse liigiga seotud kulusid kanda maksetaotlusse alates kuupäevast, mil komisjon liikmesriiki kõnealusest asjaolust teavitab.

7. IV lisa ei kohaldata EMKFist toetatavate programmide suhtes. 7. IV lisa ei kohaldata EMKFist toetatavate programmide suhtes.

Artikkel 12 Tulemusraamistik Artikkel 12 Tulemusraamistik

1. Liikmesriik kehtestab tulemusraamistiku, mis võimaldab programmi rakendamise vältel teha selle tulemuslikkuse seiret, programmi tulemuslikkust hinnata ning selle kohta aru anda; samuti aitab tulemusraamistik kaasa fondide üldise tulemuslikkuse mõõtmisele. Tulemusraamistik koosneb järgmisest: 1. Liikmesriik kehtestab tulemusraamistiku, mis võimaldab programmi rakendamise vältel teha selle tulemuslikkuse seiret, programmi tulemuslikkust hinnata ning selle kohta aru anda; samuti aitab tulemusraamistik kaasa fondide üldise tulemuslikkuse mõõtmisele. Tulemusraamistik koosneb järgmisest:

a) fondispetsiifilistes määrustes sätestatud erieesmärkidega seotud väljund- ja tulemusnäitajad; a) fondispetsiifilistes määrustes sätestatud erieesmärkide, toetusvaldkonna või tegevuse liigiga seotud väljund- ja tulemusnäitajad;

b) väljundnäitajate vahe-eesmärgid, mis tuleb saavutada 2024. aastaks ning b) väljund- ja tulemusnäitajate vahe-eesmärgid, mis tuleb saavutada 2024. aastaks; ning

c) väljund- ja tulemusnäitajate sihtväärtused, mis tuleb saavutada 2029. aasta lõpuks. c) väljund- ja tulemusnäitajate sihtväärtused, mis tuleb saavutada 2029. aasta lõpuks. Sihtväärtused peavad põhinema kogu perioodi rahaliste eraldiste realistlikul prognoosil

2. Vahe-eesmärgid ja sihtväärtused kehtestatakse programmi iga erieesmärgi puhul, välja arvatud tehniline abi ja ESF+ määruse artikli 4 punkti c alapunktis vii sätestatud erieesmärk, mis käsitleb materiaalset puudust. 2. Vahe-eesmärgid ja sihtväärtused kehtestatakse programmi iga erieesmärgi, toetusvaldkonna või tegevuse liigi puhul, välja arvatud tehniline abi ja ESF+ määruse artikli [4] punkti [c] alapunktis [vii] sätestatud erieesmärk, mis käsitleb materiaalset puudust.

3. Vahe-eesmärgid ja sihtväärtused võimaldavad komisjonil ja liikmesriikidel mõõta erieesmärkide saavutamisel tehtavaid edusamme. Vahe-eesmärgid ja sihtväärtused peavad vastama finantsmääruse artikli 33 lõikes 3 sätestatud nõuetele. [---] 3. Vahe-eesmärgid ja sihtväärtused võimaldavad komisjonil ja liikmesriikidel mõõta erieesmärkide, toetusvaldkonna või tegevuse liigiga seotud edusamme. Vahe-eesmärgid ja sihtväärtused peavad vastama finantsmääruse artikli [33] lõikes [3] sätestatud nõuetele. [---]

Artikkel 14 Vahehindamine Vt soovitused nr 14 ja 15.

Artikkel 15 Meetmed fondide tulemuslikkuse sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega [---] Vt soovitused nr 4, 5 ja 6.

13. Lõikeid 1–12 ei kohaldata ESF+ määruse artikli 4 punkti c alapunkti v alapunkti ii kohaste prioriteetide või programmide suhtes. Artikli lõiget 13 on vaja kohandada, et viidata ESFi+ fondispetsiifilise määruse sät(e)tele.

Artikkel 16 Programmide ettevalmistamine ja esitamine Vt soovitus nr 21.

Artikkel 17 Programmide sisu Vt soovitused nr 3 ja 16.

Artikkel 19 Programmide muutmine Vt soovitus nr 2.

Artikkel 21 Vahendite ümberpaigutamine Vt soovitus nr 2.

Artikkel 29 Komisjoni algatusel antav tehniline abi Vt soovitus nr 12.

Artikkel 30 Tehniline abi liikmesriikide algatusel Vt soovitus nr 12.

Artikkel 31 Kindlamääralised maksed liikmesriikide algatusel osutatava tehnilise abi jaoks Vt soovitus nr 13.

Artikkel 32 Liikmesriikide algatusel osutatava tehnilise abi kuludega sidumata maksed Vt soovitus nr 13.

Artikkel 35. Seirekomisjoni ülesanded 1. Seirekomisjon kontrollib [---] Artikkel 35. Seirekomisjoni ülesanded 1. Seirekomisjon kontrollib [---] j) edusamme toetusesaajate halduskoormuse vähendamist puudutavate meetmete rakendamisel [---] 3. Seirekomisjon võib esitada korraldusasutusele tähelepanekuid lõigetes 1 ja 2 käsitletud elementide kohta, kaasa arvatud meetmed toetusesaajate halduskulude vähendamiseks. Seirekomisjon seirab oma tähelepanekute tulemusel võetud meetmeid. Määruse ettepanekus tuleb nõuda, et seirekomisjon kontrolliks edusamme toetusesaajate halduskoormuse vähendamist puudutavate meetmete rakendamisel. Uus lõige tagab artikli 35 ja artikli 69 punkti b vastavuse.

Artikkel 36 Iga-aastane tulemuslikkuse hindamine Vt soovitus nr 29.

Artikkel 37 Andmete edastamine Vt soovitused nr 26 ja 28. Komisjon ja seadusandjad peaksid kaaluma, kas on vaja jälgida kliimameetmete kulutuste tulemusi ja kavandatud kulutuste mahtu ning nende kohta aru anda.

Artikkel 39 Liikmesriigi teostatavad hindamised Artikkel 40 Komisjoni teostatav hindamine Vt soovitus nr 30.

Artikkel 49 Kindlamääralised maksed toetustega seotud kaudsete kulude jaoks Artikkel 50 Toetuste otsesed personalikulud Artikkel 51 Kindlamääralised maksed rahastamiskõlblike kulude jaoks, mis ei ole toetuste otsesed personalikulud Artikkel 49 Kindlamääralised maksed toetustega seotud kaudsete kulude jaoks Artikkel 50 Toetuste otsesed personalikulud Tegevuse otsesed personalikulud võib arvutada kindla määra alusel, mis võib olla kuni 20 % otsestest kuludest, mis ei sisalda selle tegevuse otseseid personalikulusid, ilma et liikmesriigilt nõutaks arvutusi kohaldatava määra kindlaksmääramiseks, tingimusel et tegevuse otsesed kulud ei sisalda ehitustööde riigihankelepinguid ega asjade või teenuste riigihankelepinguid, mille maksumus ületab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/24/EL artiklis 4 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL artiklis 15 punktis a kindlaks määratud piirmäärasid. AMIFi, ISFi ning BMVI puhul ei arvestata kindla määra arvutamisel riigihankemenetlustest sõltuvaid kulusid ja asjaomase tegevuse otseseid personalikulusid. Artikkel 51 Kindlamääralised maksed rahastamiskõlblike kulude jaoks, mis ei ole toetuste otsesed personalikulud Vt ka soovitused nr 39 ja 40.

Artikkel 52 Rahastamisvahendid Vt soovitus nr 31.

Artikkel 53 Rahastamisvahendite rakendamine Vt soovitused nr 32 ja 33.

Artikkel 57 Rahastamiskõlblikkus Vt soovitus nr 54.

Artikkel 58 Rahastamiskõlbmatud kulud [---] c) käibemaks, välja arvatud tegevuste puhul, mille kogumaksumus on vähem kui 5 000 000 eurot. Vt soovitus nr 44.

Artikkel 65 Programmi haldavad asutused Artikkel 65 Programmi haldavad asutused

1. Finantsmääruse artikli [63] lõike [3] kohaldamiseks määrab liikmesriik iga programmi jaoks korraldusasutuse ja auditeerimisasutuse. Kui liikmesriik kasutab artikli 66 lõikes 2 osutatud võimalust, klassifitseeritakse asjaomane asutus programmi haldavaks asutuseks. Sama asutus võib vastutada enam kui ühe programmi eest. [---] 1. Finantsmääruse artikli [63] lõike [3] kohaldamiseks määrab [kontrollikoja soovitus ei puuduta eestikeelset versiooni] liikmesriik iga programmi jaoks korraldusasutuse ja auditeerimisasutuse. Kui liikmesriik kasutab artikli 66 lõikes 2 osutatud võimalust, klassifitseeritakse määratakse asjaomane asutus programmi haldavaks asutuseks. Sama asutus võib vastutada enam kui ühe programmi eest. [---]

3. Korraldusasutus võib määrata ühe või mitu vahendusasutust, kes täidavad teatavaid korraldusasutuse vastutusalasse kuuluvaid ülesandeid. Korraldusasutuse ja vahendusasutuste omavahelised kokkulepped vormistatakse kirjaliku dokumendina. [---] 3. Korraldusasutus võib määrata [kontrollikoja soovitus ei puuduta eestikeelset versiooni] ühe või mitu vahendusasutust, kes täidavad teatavaid korraldusasutuse vastutusalasse kuuluvaid ülesandeid. Korraldusasutuse ja vahendusasutuste omavahelised kokkulepped vormistatakse kirjaliku dokumendina. [---]

5. Programmi korraldusasutus määrab programmi kaasrahastamist rakendava asutuse, nagu on osutatud määruse EL [---] [Programmis „Euroopa horisont“ osalemise eeskirjad] artiklis 11, vahendusasutuseks vastavalt lõikele 3. 5. Programmi korraldusasutus määrab [kontrollikoja soovitus ei puuduta eestikeelset versiooni] programmi kaasrahastamist rakendava asutuse, nagu on osutatud määruse EL [---] [Programmis „Euroopa horisont“ osalemise eeskirjad] artiklis 11, vahendusasutuseks vastavalt lõikele 3.

Artikkel 66 Korraldusasutuse ülesanded 1. Korraldusasutuse vastutab programmi juhtimise eest, mille eesmärk on saavutada programmi eesmärgid. Eelkõige täidab korraldusasutus järgmisi ülesandeid: [---] Artikkel 66 Korraldusasutuse ülesanded 1. Korraldusasutuse vastutab programmi juhtimise eest vastavalt usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttele, mille eesmärk on saavutada programmi eesmärgid. Eelkõige täidab korraldusasutus järgmisi ülesandeid: [---]

Artikkel 67 Tegevuste valimine korraldusasutuse poolt [---] 2. Komisjoni taotluse korral konsulteerib korraldusasutus komisjoniga ja võtab arvesse tema märkusi enne valikukriteeriumide esmast esitamist seirekomisjonile ning sellele järgneda võivat kõnealuste kriteeriumide muutmist. Artikkel 67 Tegevuste valimine korraldusasutuse poolt [---] 2. Komisjoni taotluse korral konsulteerib korraldusasutus komisjoniga ja võtab arvesse tema märkusi enne valikukriteeriumide esmast esitamist seirekomisjonile ning sellele järgneda võivat kõnealuste kriteeriumide muutmist. Komisjon teeb kindlaks mittevajalikud koormavad nõuded ja esitab liikmesriikidele soovitused nende hindamiseks. Vt ka soovitused nr 42 ja 43.

Artikkel 68 Korraldusasutuse tehtav programmijuhtimine [---] 2. Lõike 1 punktis a osutatud juhtimiskontroll peab olema riskipõhine ja proportsionaalne riskijuhtimisstrateegia kohaselt kindlaksmääratud riskidega. Juhtimiskontroll peab hõlmama toetusesaajate esitatavate maksetaotluste halduskontrolli ja tegevuste kohapealset kontrolli. Juhtimiskontroll tuleb teostada hiljemalt enne raamatupidamisaruande koostamist vastavalt artiklile 92. [---] Artikkel 68 Korraldusasutuse tehtav programmijuhtimine [---] 2. Lõike 1 punktis a osutatud juhtimiskontroll peab olema riskipõhine ja proportsionaalne riskijuhtimisstrateegia kohaselt kindlaksmääratud riskidega. Juhtimiskontroll peab hõlmama toetusesaajate esitatavate maksetaotluste halduskontrolli ja tegevuste kohapealset kontrolli. Juhtimiskontroll tuleb teostada hiljemalt enne raamatupidamisaruande koostamist vastavalt artiklile 92. [---] Vt soovitus nr 50.

Artikkel 72 Auditistrateegia 1. [---] Auditistrateegia hõlmab süsteemiauditite teostamist hiljuti määratud korraldusasutustes ja raamatupidamisülesannete eest vastutavates asutustes üheksa kuu jooksul pärast nende esimest tegevusaastat. [---] Artikkel 72 Auditistrateegia 1. Auditistrateegia hõlmab süsteemiauditite teostamist hiljuti määratud korraldusasutustes ja raamatupidamisülesannete eest vastutavates asutustes ning juhtimiskontrollide metoodikas ja IT-süsteemides tehtud muudatusi üheksa kuu jooksul pärast nende esimest tegevusaastat. [---] Vt ka soovitused nr 47 ja 49.

Artikkel 73 Tegevusauditid 1. Tegevusaudititega hõlmatakse kulud, mis on komisjonile aruandeaastal deklareeritud valimi põhjal. Valim peab olema representatiivne ja põhinema statistilistel valimi moodustamise meetoditel. Artikkel 73 Tegevusauditid 1. Tegevusaudititega hõlmatakse kulud, mis on komisjonile aruandeaastal deklareeritud valimi põhjal. Valim peab olema representatiivne ja põhinema statistilistel valimi moodustamise meetoditel. Erandina peaks rahastamisvahendite tegevusauditid hõlmama artiklis 62 määratletud rahastamiskõlblikke kulusid. Vt ka soovitused nr 51 ja 53.

Artikkel 75 [---] 4. Auditeerimisasutus ei teosta auditit EIP või muude selliste rahvusvaheliste finantseerimisasutuste tasandil, milles liikmesriigil on osalus, nende poolt rakendatavate rahastamisvahendite üle. EIP või muud sellised rahvusvahelised finantseerimisasutused, milles liikmesriigil on osalus, esitavad siiski komisjonile ja auditeerimisasutusele iga-aastase auditiaruande, mille nende välisaudiitorid koostavad iga kalendriaasta lõpuks. Kõnealustes aruannetes esitatakse XVII lisas käsitletud teave. Artikkel 75 [---] 4. Auditeerimisasutus ei teosta auditit EIP või muude selliste rahvusvaheliste finantseerimisasutuste tasandil, milles liikmesriigil on osalus, nende poolt rakendatavate rahastamisvahendite üle. EIP või muud sellised rahvusvahelised finantseerimisasutused, milles liikmesriigil on osalus, esitavad siiski komisjonile ja auditeerimisasutusele iga-aastase auditiaruande, mille nende välisaudiitorid koostavad iga kalendriaasta lõpuks. Kõnealustes aruannetes esitatakse XVII lisas käsitletud teave. EIP ja välisaudiitorite auditi- või kontrollikokkulepped ei piira kontrollikoja juurdepääsu liidu vahendite auditeerimiseks vajalikule teabele. Vt ka soovitused nr 34, 35 ja 36.

Artikkel 77 Laiendatud proportsionaalne kord Artikkel 78 Laiendatud proportsionaalse korra kohaldamistingimused Artikkel 79 Kohandamine programmitöö perioodi jooksul 1. Kui komisjon või auditeerimisasutus jõuavad tehtud auditite ja iga-aastase kontrolliaruande põhjal järeldusele, et artiklis 78 sätestatud tingimused ei ole enam täidetud, taotleb komisjon, et auditeerimisasutus korraldaks artikli 63 lõike 3 kohaselt täiendava auditeerimise ja võtaks parandusmeetmeid. Artikkel 77 Laiendatud proportsionaalne kord Artikkel 78 Laiendatud proportsionaalse korra kohaldamistingimused Artikkel 79 Kohandamine programmitöö perioodi jooksul 1. Artikli 79 lõige 1. Kui komisjon või auditeerimisasutus jõuavad tehtud auditite ja iga-aastase kontrolliaruande põhjal järeldusele, et artiklis 78 sätestatud tingimused ei ole enam täidetud, taotleb komisjon, et auditeerimisasutus korraldaks artikli 63 lõike 3 kohaselt täiendava auditeerimise ja võtaks parandusmeetmeid. Korraldusasutus peab võtma parandusmeetmeid. ning andma seirekomisjonile ja komisjonile aru kavandatud parandusmeetmete ja nende tulemuste kohta. Vt soovitus nr 55.

Artikkel 88 [---] Artikli 88 lõige 3 [---] Komisjoni või liikmesriikide auditite eranditu eesmärk on kontrollida, et komisjonipoolse hüvitamise tingimused on täidetud. Artikkel 88 [---] Artikli 88 lõige 3 [---] Komisjoni või liikmesriikide auditite eranditu eesmärk on kontrollida, et komisjonipoolse hüvitamise tingimused on täidetud. Erandina, kui tegevust või selle osaks olevat projekti viiakse ellu riigihanke kaudu, peab audit hõlmama ka vastavust riigihanke-eeskirjadele. Vt soovitus nr 41.

Artikkel 93 Raamatupidamisaruande kontrollimine Artikkel 94 Bilansi arvutamine Artikkel 95 Raamatupidamisaruande kontrollimise kord Artikkel 96 Raamatupidamisaruande kontrollimise ärakuulamismenetlus Vt soovitused nr 56 ja 57.

Artikkel 98 Komisjoni tehtavad finantskorrektsioonid Vt soovitus nr 58.

Vt soovitus nr 25. Komisjon ja seadusandjad peaksid kaaluma ka kliimamuutuste alaste eesmärkide saavutamiseks antava toetuse arvutamise koefitsiendi vähendamist äsja ehitatud raudteede puhul 40 %-ni ja maanteetranspordi digiteerimise koefitsiendi vähendamist 0 %-ni.

Vt soovitus nr 16.

Vt soovitused nr 7 ja 8.

IV LISA. ERFi, ESF+ ja Ühtekuuluvusfondi suhtes kohaldatavad valdkondlikud rakendamistingimused – artikli 11 lõige 1 [---] [konkreetsete eesmärkide tulp] [---] 2.2. Taastuvenergia edendamine tootmisvõimsusesse investeerimise kaudu IV LISA. ERFi, ESF+ ja Ühtekuuluvusfondi suhtes kohaldatavad valdkondlikud rakendamistingimused – artikli 11 lõige 1 [---] [konkreetsete eesmärkide tulp] [---] 2.2. Taastuvenergia edendamine tootmisvõimsusesse investeerimise kaudu Vt ka soovitused nr 7 ja 8.

ERF ja Ühtekuuluvusfond: 2.2. Taastuvenergia edendamine tootmisvõimsusesse investeerimise kaudu [---] ERF ja Ühtekuuluvusfond: 2.2. Taastuvenergia edendamine tootmisvõimsusesse investeerimise kaudu [---]

ERF ja Ühtekuuluvusfond: 2.5. Vee mõistliku kasutuse edendamine ERF ja Ühtekuuluvusfond: 2.5. Kestliku vVeemajanduse mõistliku kasutuse edendamine

ERF ja Ühtekuuluvusfond: 2.6. Ringmajanduse(le ülemineku) edendamine jäätmesektori investeeringute ja ressursitõhususe kaudu ERF ja Ühtekuuluvusfond: 2.6. Ringmajanduse(le ülemineku) edendamine jäätmesektori investeeringute ja ressursitõhususe kaudu

ERF ja Ühtekuuluvusfond: 2.6. Rohelise taristu edendamine linnakeskkonnas ja saaste vähendamine [---] ERF ja Ühtekuuluvusfond: 2.7 6. Bioloogilise mitmekesisuse ning R rohelise taristu parandamine edendamine linnakeskkonnas ja saaste vähendamine [---]

3.3. Säästev, kliimamuutustele vastupanuvõimeline, intelligentne ja mitmeliigiline riigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi liikuvus, sealhulgas parem juurdepääs TEN-T võrgule, ja piiriülene liikuvus [---] 3.3. Säästeva, kliimamuutustele vastupanuvõimelise ne, intelligents ne ja mitmeliigilis ne riigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi liikuvuse arendamine, sealhulgas parem juurdepääs TEN-T võrgule, ja piiriülene liikuvus [---]

ESF: 4.1.1. Kõigi tööotsijate, sh noorte ja tööturult eemalejäänud isikute töösaamisvõimaluste parandamine ning füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise ja sotsiaalmajanduse edendamine ESF: 4.1.1. Kõigi tööotsijate, sh eelkõige noorte, pikaajaliste töötute ja tööturult eemalejäänud isikute töösaamisvõimaluste parandamine, ning füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise ja sotsiaalmajanduse edendamine;

4.1.2. Tööturuasutuste ja -teenuste nüüdisajastamine, et tagada õigeaegne ja vajadusekohane abi ja tugi tööturu ja oskuste sobitamiseks, tööturustaatuste vaheliseks liikumiseks ning liikuvuseks tööturul; [---] 4.1.2. Tööturuasutuste ja -teenuste nüüdisajastamine, et hinnata ja arvesse võtta vajadusi oskuste järele ning tagada õigeaegne ja vajadusekohane abi ja tugi tööturu ja oskuste sobitamiseks, tööturustaatuste vaheliseks liikumiseks ning liikuvuseks tööturul; [---]

ESF: 4.1.3. Paremat töö- ja eraelu tasakaalu edendamine, sh juurdepääs lapsehoiule, tervislik ja hästi kohandatud töökeskkond, kus ohjatakse terviseriske, töötajate kohanemine muutustega ning tervena ja aktiivsena vananemine; [---] ESF: 4.1.3. Naiste tööturul osalemise ning Pparema töö- ja eraelu tasakaalu edendamine, sh juurdepääs lapsehoiule, tervislik ja hästi kohandatud töökeskkond, kus ohjatakse terviseriske, töötajate, ettevõtete ja ettevõtjate kohanemine muutustega ning aktiivse ja tervena ja aktiivsena vananemine; [---]

ESF: 4.2.1. Haridus- ja koolitussüsteemide kvaliteedi, tulemuslikkuse ja tööturu vajadustele vastavuse parandamine; [---] ESF: 4.2.1. Haridus- ja koolitussüsteemide kvaliteedi, tulemuslikkuse ja tööturu vajadustele vastavuse parandamine, et toetada võtmepädevuste, sh digioskuste omandamist oskused [---]

4.2.3 Eelkõige ebasoodsas olukorras olevate rühmade jaoks võrdse juurdepääsu edendamine kvaliteetsele ja kaasavale haridusele ja koolitusele alates alusharidusest ja lapsehoiust kuni üld- ja kutsehariduse ja -õppe ning kolmanda taseme hariduseni; [---] 4.2.3. Eelkõige ebasoodsas olukorras olevate rühmade jaoks võrdse juurdepääsu edendamine kvaliteetsele ja kaasavale haridusele ja koolitusele, k.a selle lõpetamise edendamine, alates alusharidusest ja lapsehoiust kuni üld- ja kutsehariduse ja -õppe ning kolmanda taseme hariduseni ning täiskasvanuhariduse ja -õppeni, hõlbustades sealhulgas kõigi inimeste õpiliikumist; [---]

ESF: 4.3.1. Aktiivse kaasamise edendamine muu hulgas selleks, et edendada võrdseid võimalusi ja aktiivset osalemist ning parandada tööalast konkurentsivõimet; ESF: 4.3.1. Aktiivse kaasamise soodustamine edendamine muu hulgas selleks, et edendada võrdseid võimalusi ja aktiivset osalemist ning parandada tööalast konkurentsivõimet;

ESF: 4.3.2. Marginaliseerunud kogukondade, nt romade sotsiaal-majandusliku lõimimise edendamine; [---] ESF: 4.3.2. Kolmandate riikide kodanike ja m Marginaliseerunud kogukondade, nt romade sotsiaal-majandusliku lõimimise edendamine; [---]

ESF: 4.3.4. Võrdse ja õigeaegse juurdepääsu võimaldamine kvaliteetsetele, kestlikele ja taskukohastele teenustele; tervishoiusüsteemide kättesaadavamaks, tulemuslikumaks ja vastupanuvõimelisemaks muutmine; pikaajalise hoolduse teenustele kättesaadavuse parandamine [---] ESF: 4.3.4. Võrdse ja õigeaegse juurdepääsu võimaldamine kvaliteetsetele, kestlikele ja taskukohastele teenustele; sotsiaalkaitsesüsteemide moderniseerimine, sealhulgas sotsiaalkaitse kättesaadavuse edendamine, tervishoiusüsteemide ja pikaajalise hoolduse teenuste kättesaadavamaks, tulemuslikumaks ja vastupanuvõimelisemaks muutmine; pikaajalise hoolduse teenustele kättesaadavuse parandamine [---]

V LISA. Näidisvorm ERFist, ESF+-st, Ühtekuuluvusfondist ja EMFF-st toetatavate programmide jaoks (artikli 16 lõige 3) V LISA. Näidisvorm ERFist, ESF+-st, Ühtekuuluvusfondist ja EMFF-st toetatavate programmide jaoks (artikli 16 lõige 3) Vt ka soovitused nr 14 ja 16.

2.1.1.2 Näitajad [Tabel 3. Tulemusnäitajad] Lisaks peaks kavandatava määruse V lisa tabel 2.1.1.2 sisaldama tulemusnäitajate vahe-eesmärke kooskõlas fondispetsiifilise ESF+ määruse ettepaneku artikli 15 lõike 3 sätetega.

[---] 4. jagu Rakendamistingimused Viide: artikli 19 lõike 3 punkt h [---] [---] 4. jagu Rakendamistingimused Viide: Artikli 17 9 lõike 3 punkt h [---]

Määruse ettepaneku VII lisa peaks sisaldama selgitust selle kohta, millist teavet tuleb ESF+, AMF, ISF and BMVI toetatavate programmide kohta edastada. Kooskõlas finantsmääruse artikli 125 lõikest 3 tuleneva nõudega peaks VII lisa sisaldama ka teavet „kuludega sidumata rahastamise“ kohta.

Vt soovitus nr 48.

Vt soovitused nr 48 ja 49.

XV LISA. Juhtkonna kinnitava avalduse vorm – artikli 68 lõike 1 punkt f Mina/meie, allakirjutanu(d) [---] kinnitan/kinnitame käesolevaga järgmist: [---] XV LISA. Juhtkonna kinnitava avalduse vorm – artikli 68 lõike 1 punkt f Mina/meie, allakirjutanu(d) [---] kinnitan/kinnitame käesolevaga järgmist: [---] Vt punkt 124.

b) raamatupidamise aastaaruannetesse kantud kulud vastavad kohaldatavale õigusele ning neid on kasutatud ettenähtud otstarbel. b) raamatupidamisarvestusse kantud kulud vastavad kohaldatavale õigusele ning neid on kasutatud ettenähtud otstarbel.

c) kehtestatud kontrollisüsteemid tagavad raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse.

Kinnitan/kinnitame, et lõplikes auditiaruannetes või auditeerimise aastaaruannetes aruandeaasta kohta välja selgitatud eeskirjade eiramistega on raamatupidamise aastaaruandes nõuetekohaselt tegeldud, eelkõige selleks, et täita artikli 92 nõudeid aruande esitamiseks, millega kinnitatakse, et eeskirjade eiramine on alla 2 % olulisuse läve. Kinnitan/kinnitame, et lõplikes auditiaruannetes või auditeerimise aastaaruannetes aruandeaasta kohta välja selgitatud eeskirjade eiramistega on raamatupidamise aastaaruandes nõuetekohaselt tegeldud, eelkõige selleks, et täita artikli 92 nõudeid aruande esitamiseks, millega kinnitatakse, et eeskirjade eiramine on alla 2 % olulisuse läve.

Määruse (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi+, Ühtekuuluvusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisade rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad finantseeskirjad (COM(2018) 375 final)) ettepaneku praegusest versioonist puuduvad sätted

Andmed puuduvad Kavandatud määrusega tuleks ühissätete määruses uuesti kehtestada kohustuslik sõltumatu hindamine ja ühised kohustuslikud hindamisstandardid, nagu kulude ja tulude analüüs, et valida majanduslikult olulised tegevused, mis pakuvad parimat hinna ja kvaliteedi suhet. Vt soovitus nr 45.

Kavandatud määrus peaks piirama ELi toetust tulu teenivatele projektidele üksnes sellega, mis on vajalik, kehtestades kindlad määrad, millega piiratakse tulu teenivate projektide rahastamiskõlblikku kogukulu sektoripõhiselt, toetudes kättesaadavate tõendite analüüsile või kasutades tulu teenivate projektide kaasrahastamiseks eelistatult rahastamisvahendeid. Vt soovitus nr 46.

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta (COM(2018) 372 final)

Artikkel 7 Näitajad 1. I lisas sätestatud ühiseid väljund- ja tulemusnäitajaid, mis on seotud ERFi ja Ühtekuuluvusfondiga, ning, vajaduse korral, programmipõhiseid väljund- ja tulemusnäitajaid kasutatakse kooskõlas määruse (EL) 2018/xxxx [uus ühissätete määrus] artikli [12 lõike 1] teise lõigu punktiga a, artikli [17 lõike 3] punkti d alapunktiga ii ja artikli [37 lõike 2] punktiga b. [---] Artikkel 7 Näitajad 1. I lisas sätestatud ühiseid väljund- ja tulemusnäitajaid, mis on seotud ERFi ja Ühtekuuluvusfondiga, ning, vajaduse korral, programmipõhiseid väljund- ja tulemusnäitajaid kasutatakse kooskõlas määruse (EL) 2018/xxxx [uus ühissätete määrus] artikli [12 lõike 1] teise lõigu punktiga a, artikli [17 lõike 3] punkti d alapunktiga ii ja artikli [37 lõike 2] punktiga b. [---] Vt soovitused nr 24 ja 27.

Vt soovitused nr 22, 23 ja 24.

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) kohta (COM(2018) 382 final)

Artikkel 2 Mõisted Vt soovitus nr 22.

Artikkel15 Seire ja aruandlus Vt ka soovitused nr 24 ja 27.

1. Programmides, mille jaoks saadakse eelarve jagatud täitmise alla kuuluva ESF+ haru raames antavat üldist toetust, kasutatakse rakendamisel tehtud edusammude jälgimiseks käesoleva määruse 1. lisas esitatud ühiseid väljund- ja tulemusnäitajaid. Programmides võib kasutada ka programmipõhiseid näitajaid. 1. Programmides, mille jaoks saadakse eelarve jagatud täitmise alla kuuluva ESF+ haru raames antavat üldist toetust, kasutatakse rakendamisel tehtud edusammude jälgimiseks käesoleva määruse 1. lisas esitatud ühiseid väljund- ja tulemusnäitajaid. Programmides võib kasutada ka programmipõhiseid näitajaid.

2. Ühiste ja programmipõhiste väljundnäitajate puhul võetakse baasväärtuseks null. Kui see on toetatava tegevuse laadi poolest asjakohane, kehtestatakse neile näitajatele kumulatiivsed koguselised vahe-eesmärgid ja sihtväärtused absoluutarvudes. Väljundnäitajate kohta teatatud väärtused esitatakse absoluutarvudes. [---] 2. Ühiste ja programmipõhiste väljundnäitajate puhul võetakse baasväärtuseks null. Kui see on toetatava tegevuse laadi poolest asjakohane, kehtestatakse neile näitajatele kumulatiivsed koguselised vahe-eesmärgid ja sihtväärtused absoluutarvudes. Väljundnäitajate kohta teatatud väärtused esitatakse absoluutarvudes. [---]

LISAD I–III Vt soovitus nr 24.

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Regionaalarengu Fondist ja välisrahastamisvahenditest toetatavat Euroopa territoriaalse koostöö eesmärki (Interreg) käsitlevate erisätete kohta (COM(2018) 374 final)

Artikkel 33 Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (Interreg) näitajad Vt soovitus nr 27.

1. Määruse (EL) [uus ERF] [I] lisas sätestatud ühiseid väljund- ja tulemusnäitajaid ning vajaduse korral programmipõhiseid väljund- ja tulemusnäitajaid kasutatakse kooskõlas määruse (EL) [uus ühissätete määrus] artikli 12 lõikega 1 ning käesoleva määruse artikli 17 lõike 3 punkti d alapunktiga ii ja artikli 31 lõike 2 punktiga b. 1. Määruse (EL) [uus ERF] [I] lisas sätestatud ühiseid väljund- ja tulemusnäitajaid ning vajaduse korral programmipõhiseid väljund- ja tulemusnäitajaid kasutatakse kooskõlas määruse (EL) [uus ühissätete määrus] artikli 12 lõikega 1 ning käesoleva määruse artikli 17 lõike 3 punkti d alapunktiga ii ja artikli 31 lõike 2 punktiga b.

Artikkel 48 Tegevusaudit Vt soovitus nr 52.

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 508/2014 (COM(2018) 390 final)

Sätetes tuleks nõuda nii väljund- kui ka tulemusnäitajate kasutamist. Samuti tuleks neis täpsustada ühised näitajad, mida liikmesriigid peavad igas toetus- või tegevusvaldkonnas kasutama, ning muutma nendealase aruandluse kohustuslikuks.

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Varjupaiga- ja Rändefond (COM(2018) 471 final)

Sätetes tuleks nõuda nii väljund- kui ka tulemusnäitajate kasutamist. Need peaksid ka võimaldama erieesmärgi raames kohustuslikku aruandlust kõikide väljund- ja tulemusnäitajate kohta.

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse integreeritud piirihalduse fondi osana piirihalduse ja viisade rahastamisvahend (COM(2018) 473 final)

Sätetes tuleks nõuda nii väljund- kui ka tulemusnäitajate kasutamist. Need peaksid ka võimaldama erieesmärgi raames kohustuslikku aruandlust kõikide väljund- ja tulemusnäitajate kohta.

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Sisejulgeolekufond (COM(2018) 472 final)