ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
13.

rõhutab vajadust kestliku, õiglase ja usaldusväärse majandus-, fiskaal- ning tootlikkust ja majanduskasvu soodustava struktuuripoliitika järele nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil, mis põhineb kohustusel järgida usaldusväärseid eelarve-eeskirju, et säilitada euro stabiilsus ja terviklikkus; väljendab sellega seoses heameelt taasterahastu „NextGenerationEU“ paketis esitatud kava üle kasutada eelarvemeetmeid, eelkõige laenata kapitaliturgudelt võlakirjade kujul 750 miljardit eurot, et rahastada COVID-19 pandeemiast taastumist ning toetada rohe- ja digipööret; on seisukohal, et taaste ja vastupidavuse rahastamisvahend võib parandada praegu killustunud riigivõlaturu toimimist, aidata kaasa pangandusliidu väljakujundamisele ja toetada kapitaliturgude liidu väljakujundamisel tehtavaid edusamme; tunneb heameelt ka selle üle, et eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu (TERA) raames emiteeriti 100 miljardi euro väärtuses võlakirju; märgib, et hiljutine kogemus TERA emissiooniga kinnitab investorite suurt huvi Euroopa võlakirjade vastu; tunnistab, et majanduse taastekava rahastamine ühise reageerimise kaudu ühisele šokile on õige lähenemisviis; rõhutab, et mitmesuguste maksude kasutamine ELi omavahendite suurendamiseks on samm õiges suunas ja tugevdab seega euro rolli; on seisukohal, et Euroopa Parlamendile tuleks anda poliitilise kontrolli kaudu selle protsessi elluviimiseks suurem demokraatlik roll;
43.

rõhutab, kui oluline on töötada välja poliitikameetmed, millega oleks võimalik tagada, et puudega inimestel oleksid samad võimalused ja juurdepääs kvaliteetsele digiõppele; julgustab liikmesriike tegema koostööd erinevate puudega inimesi esindavate organisatsioonidega, et uurida digiõppest tingitud katsumusi ja võimalusi ning võtta tulemusliku digiõppe poliitika väljatöötamisel arvesse puudega inimeste erivajadusi; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid teeksid kindlaks ja investeeriksid puuetega inimeste jaoks kavandatud ja kohandatud digihariduse eriomadustesse; on seisukohal, et digiõpe pakub õpiraskustega õpilastele suurepäraseid võimalusi, kuna see võimaldab kohandatud pedagoogilisi lähenemisviise nende erinevatele võimetele; nõuab rohkem investeeringuid, et pakkuda toetust, mis on sellistel rühmadel liiga sageli puudunud;
85.

kordab, et EL on kiiresti kasutusele võtnud Lääne-Balkani riikide kiire toetuse, et tegeleda piirkonna COVID-19 pandeemiast tingitud tervishoiualase hädaolukorra ja sotsiaal-majandusliku taastamisega; märgib, et ühinemiseelse abi rahastamisvahendi IPA 2019. aasta ja 2020. aasta programmide raames on Kosovole ette nähtud üle 138 miljoni euro suurune abi, millest 50 miljonit on ümber jaotatud, et tulla toime praeguse COVID-19 kriisi sotsiaalsete ja majanduslike tagajärgedega lühikeses ja keskpikas perspektiivis;
80.

peab kahetsusväärseks, et nõukogu ei ole suutnud vastu võtta läbirääkimisraamistikku; ootab, et läbirääkimisraamistik kiiresti heaks kiidetaks, et saaks vältida edasist viivitamist ja korraldada esimese valitsustevahelise konverentsi, mis aitaks võimalikult kiiresti alustada ühinemisläbirääkimisi; toetab kõiki pingutusi, mis aitavad dialoogi soodustada ja sellega tasandada teed elujõulise kokkuleppe saavutamiseks; toonitab, et Euroopa Liidu eesmärk on ületada piirkondlikud vaidlused ja keeruline minevikupärand, et koos tegutseda parema ja rahuliku tuleviku nimel ja koos edu saavutada;
88.

kordab, et tähtis on tagada kooskõla ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga (ÜVJP), mis peab järk-järgult saama Serbia välispoliitika lahutamatuks osaks, kuna see on ühinemisprotsessis oluline tingimus; väljendab muret selle üle, et Serbial on kooskõla saavutamise määr selle piirkonna riikide seas kõige madalam; märgib, et mõned valitsusametnikud ja poliitikud esinevad ajuti jätkuvalt avaldustega, milles seatakse kahtluse alla Serbia välispoliitiline suund; peab murettekitavaks, et Serbia on ÜRO Peaassambleel korduvalt toetanud Venemaad Krimmi annekteerimise küsimuses;
E.

arvestades, et transpordi- ja turismitööstus sai COVID-19 tõttu eriti kannatada; arvestades, et ELis on ohus vähemalt 6 miljonit töökohta, näiteks hooajatöötajate ja haavatavas olukorras töötajate omad; arvestades, et pandeemia tõttu kehtestatud reisipiirangud mõjutavad maailma ja Euroopa turismi jätkuvalt rängalt, kusjuures ÜRO Maailma Turismiorganisatsiooni (UNWTO) viimased andmed näitavad, et 2020. aastal vähenes rahvusvaheliste turistide arv 70 %; arvestades, et programmi „NextGenerationEU“ raames tegi komisjon kindlaks, et turismi ökosüsteemi baasinvesteerimisvajadus on 161 miljardit eurot, mis moodustab 22 % kogu investeeringute puudujäägist ELis; arvestades, et COVID-19 kriis on rängalt mõjutanud kõiki transpordiliike, eelkõige lennuühendust, vähendades lennuteenuseid, mille tagajärjeks on mõnel juhul kadunud marsruudid; arvestades, et see mõjutab eriti ELi äärepoolsemaid piirkondi ja saari, kus juurdepääsetavus ja ühendused on otsustava tähtsusega; arvestades, et COVID-19 kriis on jätnud miljonid reisijad ja tarbijad oma õigustega seoses ebakindlasse olukorda, sealhulgas keerukate ja sageli rahuldamata jäetud hüvitamistaotlustega; arvestades, et tarbijate usalduse taastamine on sektori tuleviku jaoks keskse tähtsusega;
68.

kutsub komisjoni üles koostöös liikmesriikidega kiirendama pilvejuhendi väljatöötamist, millega kehtestatakse põhimõtted konkurentsivõimeliste pilveteenuste osutamiseks liidus, luuakse kindel raamistik, et suurendada pilveteenuste selgust ja hõlbustada nende nõuetele vastavust, ning kohustatakse teenusepakkujaid muu hulgas avaldama, kus andmeid töödeldakse ja säilitatakse, tagades samal ajal, et kasutajatel on oma andmete üle suveräänsus; märgib, et see juhend peaks võimaldama kasutajatel oma andmeid koostalitlusvõimeliste liideste kaudu sujuvalt teistele teenuseosutajatele üle kanda; on veendunud, et juhendi eesmärk peab olema tehnoloogiliste kinnistumiste vältimine, eriti riigihangetes; leiab, et Euroopa Standardikomitee töörühma kokkulepete kasutamine konkreetsetes valdkondades, näiteks pilveteenuste puhul, on üks võimalusi, kuidas suurendada ühtlustatud standardite loomise tõhusust; rõhutab, et kuigi pilveteenuste osutaja valivad ettevõtjad ja tarbijad, peavad kõik pilveteenuste osutajad, kui nad on asutatud või tegutsevad ELis, järgima ELi eeskirju, norme ja standardeid ning nende nõuetele vastavust tuleks jälgida; märgib, et juhul, kui ELi ettevõtja kasutab pilveteenuseid, mis asuvad kolmandates riikides, on oluline tagada vaidluste korral, sealhulgas intellektuaalomandiga seotud vaidluste korral, sama kõrge õiguskaitse kohaldamine kui ELis;
33.

toonitab, et piirkondlikud keskkonnastrateegiad peaksid põllumajandus-, toidu- ja metsandussektoris toetama taastuvenergia tootmist ning ressursitõhusust, võttes samas arvesse nende sektorite konkurentsivõimet; soovitab asjaomastel asutustel seada esikohale kõik taastuvenergia tootmise variandid, mis on kasulikud keskkonnale ja piirkonna majandusele, samuti asjaomaste piirkondade elanikele; rõhutab, et piirkondlikes keskkonnastrateegiates tuleks pöörata erilist tähelepanu toetuse andmisele fossiilkütuse-mahukate materjalide asendamisele taastuvate ja bioressursipõhiste materjalidega, mis pärinevad metsandusest ja põllumajandusest, sest need kaks sektorit toimivad nii CO 2 õhkupaiskajate kui ka CO 2 sidujatena; rõhutab, et metsa kestlik ja looduslähedane majandamine on atmosfäärist kasvuhoonegaaside pideva neeldamise jaoks ülioluline ning võimaldab ühtlasi saada taastuvaid ja kliimahoidlikke tooraineid, et toota puittooteid, mis seovad süsinikku ja võivad asendada fossiilsetel allikatel põhinevaid materjale ja kütuseid; toonitab, et metsade kolmikroll (sidumine, talletamine ja asendamine) aitab vähendada atmosfääri vabanevat CO 2 heidet, tagades samal ajal, et metsad jätkavad kasvamist ja pakuvad paljusid muid teenuseid, ning seetõttu peaksid metsad olema piirkondlike keskkonnastrateegiate osa;
33.

rõhutab, et selleks, et kiirendada ringmajanduse arengut kalandus- ja vesiviljelussektoris, on oluline kavandada tulevasi seadusandlikke lahendusi mereprügi kogumise ja kõrvaldamise probleemile koostoimes Euroopa rohelise kokkuleppega; nõuab sellega seoses tungivalt, et liikmesriigid võtaksid kiiresti meetmeid plasti sisaldavate kalapüügivahendite riiklike minimaalsete kogumismäärade kehtestamiseks, nagu on kokku lepitud ühekordselt kasutatavate plasttoodete kohta käivas direktiivis; kutsub komisjoni üles jälgima, kas nende riiklike kavade tulemusel suureneb kalapüügivahendite kogumine ja ringlussevõtt võrreldes praeguse tasemega, ning koostama sellega seoses asjakohase ja ambitsioonika kava, et toetada ringmajanduse arengut kalandussektoris; rõhutab, et on olemas ringlussevõetud kalapüügivahendite turg, mis pakub võimalust muuta ringlussevõetud materjalide kasutamise õiguslikuks nõudeks koos Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi (EMKVF) programmitööd käsitlevate sätetega eelarve jagatud täitmise korral, mis kujutaks endast kalurite jaoks olulist stiimulit ja näitlikustaks nende poolt ringlussevõttu antava panuse väärtust;
79.

tunneb heameelt selle üle, et Albaania on taganud täieliku vastavuse ühise välis- ja julgeolekupoliitika otsustele ja deklaratsioonidele, mis on vastu võetud alates 2012. aastast, ning peab kiiduväärseks tema aktiivset osalemist ELi kriisiohjemissioonidel ja -operatsioonides, samuti tema aktiivset panust niisugustesse NATO missioonidesse, mis on ELi jaoks strateegilise tähtsusega; nõuab tungivalt, et Albaania järgiks seisukohta, mille EL on võtnud Rahvusvahelise Kriminaalkohtu jurisdiktsiooni suhtes;
37.

on seisukohal, et kuna isikuandmete kaitse üldmäärus on tehnoloogianeutraalne, on see tugev raamistik, millega reguleerida kujunemisjärgus tehnoloogiaid; on aga seisukohal, et selliste üldisemate digiteerimisega seotud probleemide lahendamiseks, nagu monopolid ja võimu tasakaalustamatus, tuleb erireguleerimise kaudu teha lisapingutusi ning hoolikalt kaaluda isikuandmete kaitse üldmääruse seost iga uue seadusandliku algatusega, et tagada järjepidevus ja kõrvaldada õiguslikud lüngad; tuletab komisjonile meelde, et ta on kohustatud tagama, et seadusandlikud ettepanekud, mis käsitlevad nt andmehaldust, andmeseadust, digiteenuste õigusakti ja tehisintellekti, oleksid isikuandmete kaitse üldmääruse ja õiguskaitsedirektiiviga ( 9 ) alati täielikult kooskõlas; on seisukohal, et kaasseadusandjate poolt institutsioonidevaheliste läbirääkimiste kaudu vastu võetud lõplikud tekstid peavad täielikult vastama andmekaitsealasele õigustikule; peab aga kahetsusväärseks, et komisjon ise ei käsitle andmekaitset seadusandlikes ettepanekutes alati järjepidevalt; rõhutab, et viide isikuandmete kaitse üldmääruse kohaldamisele ega väljend „ilma et see piiraks isikuandmete kaitse üldmääruse kohaldamist“ ei tähenda, et ettepanek oleks isikuandmete kaitse üldmäärusega automaatselt kooskõlas; palub, et selliste seadusandlike aktide ettepanekute puhul, mille vastuvõtmisel hakkab isikuandmete töötlemine mõjutama üksikisikute õiguste ja vabaduste kaitset, konsulteeriks komisjon Euroopa Andmekaitseinspektori ja Euroopa Andmekaitsenõukoguga; palub ühtlasi, et komisjon püüaks ettepanekute ja soovituste koostamisel konsulteerida Euroopa Andmekaitseinspektoriga, et tagada kogu liidus andmekaitse-eeskirjade järjepidevus, ning viiks alati läbi mõjuhinnangu;
9.

rõhutab, et komisjon on kohustatud viivitamata teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu igast liikmesriikidele saadetud teatest, kui tal on põhjendatult alust arvata, et tingimused määruses sätestatud meetmete heakskiitmiseks on täidetud; peab pettumust tekitavaks tõsiasja, et alates määruse jõustumisest ei ole liikmesriikidele esitatud ühtegi kirjalikku teadet, kuigi komisjoni 2020. aasta aruandes, mis käsitleb õigusriigi olukorda, on tuvastatud palju probleeme seoses õigusriigi põhimõtete rikkumistega, mis mõjutavad liidu eelarve usaldusväärset finantsjuhtimist ja mida liikmesriigid ei ole lahendanud; märgib, et muud liidu õigusaktides sätestatud menetlused ei võimalda komisjonil liidu eelarvet mõjusamalt kaitsta;
10.

on seisukohal, et käesoleva aasta tsükli ajutine kohandamine ei saa tühistada Euroopa poolaasta algset eesmärki ja ülesannet ega tohi tõkestada Euroopa poolaasta edasist arengut; tuletab meelde, et Euroopa poolaasta tsükkel on ELi liikmesriikide jaoks väljakujunenud raamistik oma eelarve-, majandus-, sotsiaal- ja tööhõivepoliitika koordineerimiseks ning pärast COVID-19 kriisi on rohkem kui kunagi varem vaja toimivat Euroopa poolaastat, et koordineerida neid poliitikavaldkondi kogu Euroopa Liidus, kuid märgib samuti, et poolaastat on alates selle loomisest laiendatud nii, et see hõlmaks muu hulgas finantssektori ja maksustamisega seotud küsimusi ning ÜRO kestliku arengu eesmärke Euroopa poolaasta raames, et võtta meie majanduspoliitikas arvesse kogu planeedi elanikkonda; märgib, et majandusliku ja sotsiaalse vastupanuvõime edasiseks tugevdamiseks peab EL täitma Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtteid; tuletab meelde, et kestliku majanduskasvu edendamine kestlikul viisil tähendab vastutustundliku eelarvepoliitika, struktuurireformide, tulemuslike investeeringute, digiülemineku, rohepöörde ja õiglaste üleminekute edendamist; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles leidma majanduse taastekavades õige tasakaalu kestlike, majanduskasvu soodustavate avaliku ja erasektori investeeringute ja struktuurireformide stimuleerimise vahel;
33.

toetab komisjoni kavatsust kasutada süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanismi tulusid uute omavahenditena ELi eelarves ja palub komisjonil tagada, et nende tulude kasutamine oleks täielikult läbipaistev; rõhutab siiski, et süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanismi eelarveline roll peaks olema ainult vahendi kõrvalsaadus; on veendunud, et need uued tulud peaksid võimaldama rohkem toetada kliimameetmeid ja rohelise kokkuleppe eesmärke, nagu õiglane üleminek ja Euroopa majanduse CO 2 -heite vähendamine, ning suurendada ELi panust rahvusvahelise kliimamuutustega seotud rahastamisesse vähim arenenud riikide ja väikeste arenevate saareriikide toetuseks, kes on kliimamuutuste suhtes kõige haavatavamad, eelkõige selleks, et toetada neid puhtal ja vähese CO 2 -heitega tehnoloogial põhinevas industrialiseerimises; palub, et komisjon võtaks oma tulevases ettepanekus arvesse mehhanismi sotsiaalset mõju, et viia see miinimumini; rõhutab, et süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanismist saadavat tulu ei tohiks mingil juhul kasutada varjatud toetusena tugevalt saastavatele Euroopa tööstusharudele, kuna see seaks lõppkokkuvõttes ohtu selle vastavuse WTO nõuetele;
I.

arvestades, et muret tekitavate teadete kohaselt peetakse Aserbaidžaanis kinni ligikaudu 200 armeenlast; arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohus märkis, et on saanud kaebusi Aserbaidžaani poolt kinni peetud 249 armeenlase kohta; arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohus on kohaldanud 229 armeenlase suhtes ajutisi meetmeid, millest 183 on endiselt jõus; arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohus jõudis 9. märtsil 2021. aastal järeldusele, et Aserbaidžaan ei ole meetmeid järginud, ning leidis, et esitatud teave on liiga üldine ja piiratud; arvestades, et Aserbaidžaani ametivõimud tunnistasid, et 72 armeenlast on nende vangistuses; arvestades, et veel 112 isiku kohta ei ole Aserbaidžaan Euroopa Inimõiguste Kohtule mingit teavet esitanud; arvestades, et teiste Armeenia sõjavangide saatus on teadmata; arvestades, et pärast vaenutegevuse lõpetamist on Armeeniasse repatrieeritud 73 Armeenia sõjavangi ja tsiviilisikut;
6.

usub, et kavadele antud esialgsete hinnangute jagamine ei mõjuta menetluse tulemust; on seisukohal, et see teeks taaste- ja vastupidavusalase dialoogi paremaks, kuna enamik riiklikke taaste- ja vastupidavuskavasid on esitamise hetkel juba lõplikus valmimisjärgus ja tõenäoliselt kiidetakse heaks;
30.

on seisukohal, et digitaalmajandusest tulenevad maksuprobleemid on ülemaailmne küsimus ning et rahvusvahelise koordineerimise võimaldamiseks on kiiresti vaja kokkulepet G20/OECD riikide tasandil; on seisukohal, et suurte sihtidega ja ühtlustatud rahvusvaheline lahendus on parem kui riiklike või piirkondlike digimaksude killustatus, millega võivad kaasneda riskid, ning et see saavutab nõukogus hoopist tõenäolisemalt ühehäälse toetuse;
11.

kutsub kõiki sidusrühmi üles tõhustama võitlust internetis leviva desinformatsiooni, valeuudiste ja pseudoteaduse vastu; kutsub mõlema piirkonna valitsusi ja rahvusvahelisi organisatsioone üles tegema veebiplatvormidega koostööd, et leida tõhusad lahendused nn infodeemiale; väljendab heameelt selle üle, et on loodud uus Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna faktikontrollijate veebipõhine teabekeskus PortalCheck.org, mille eesmärk on võidelda COVID-19-ga seotud desinformatsiooni vastu ja mida toetab Euroopa Liit; märgib siiski, et valitsused ei tohiks kasutada desinformatsiooni vastast võitlust selleks, et suruda maha poliitilist arutelu ja piirata kodanike põhivabadusi;
29.

palub liikmesriikidel töötada välja nii mitmeaastased riiklikud strateegiad laste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks kui ka Euroopa lastegarantii riiklikud tegevuskavad, tuginedes tuvastatud konkreetsetele abi vajavate laste rühmadele, eesmärkidele ja vajalikele eraldatavatele rahalistele vahenditele, et progressi võimaldav poliitikaraamistik tegelikkuseks muuta; rõhutab vajadust määrata kindlaks tugevad mõõdetavad eesmärgid; tuletab meelde, kui oluline on kaasata kõik vastutavad piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused ning asjaomased sidusrühmad, sealhulgas sotsiaalmajanduse sidusrühmad, haridusasutused, erasektor, valitsusvälised organisatsioonid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid ning lapsed ja nende vanemad ise; kutsub komisjoni üles andma parlamendile garantii rakendamise seisu kohta korrapäraselt aru; kordab, et on vaja täiustada kvaliteetsete liigitatud andmete kogumist nii liikmesriikide kui ELi tasandil, et paremini jälgida ja hinnata laste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse kaotamisel tehtud edusamme ning anda järelevalve tegijatele ja poliitika kujundajatele teavet; väljendab sellega seoses heameelt riiklike andmekogumisraamistike lisamise üle lastegarantii rakendamise riiklikesse tegevuskavadesse; rõhutab kõigi liikmesriikide vajadust töötada välja paremad kvaliteedinäitajad kõigis lastegarantii sekkumisvaldkondades, et adekvaatselt mõista mitmemõõtmelisi probleeme, mis on seotud laste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega hariduses ja lapsehoius, tervishoius, eluaseme saamisel ja juurdepääsul piisavale toidule, ning selleks, et suurendada selle kättesaadavust kõige ebasoodsamas olukorras olevatele lastele; kordab, kui oluline on võimaldada liikmesriikidel vahetada parimaid tavasid;
R.

arvestades, et 17 miljonit ELi kodanikku töötavad või elavad väljaspool oma liikmesriiki, ning arvestades, et miljonid elavad ääre- ja piirialadel ning peavad korrapäraselt, isegi iga päev piiri ületama; arvestades, et ka testimisraskused ja -kulud on neid kodanikke ebaproportsionaalselt mõjutanud; arvestades, et testimis- ja karantiininõuded põhjustavad endiselt viivitusi piiriüleses kaubaveos ja piiriüleste füüsiliste teenuste osutamisel ning suurendavad nende kulusid;
D.

arvestades, et kümneid inimesi, kelle hulgas on moslemeid, hindusid, kristlasi ja teiste uskude esindajaid, hoitakse praegu vangis süüdistatuna pühaduseteotuses; arvestades, et mitu inimest, keda on selles süüdistatud, on massivägivalla käigus tapetud; arvestades, et Pakistani kohtusüsteem on tohutu surve all; arvestades, et kohtumenetlused võtavad sageli aastaid ja sellel on hävitav mõju süütutele Pakistani kodanikele, nende peredele ja kogukondadele;
24.

avaldab kahetsust, et ainult mõnel liikmesriigil on liiklevate sõidukite tehnokontrollide raames avastatud oluliste ja ohtlike puuduste elektrooniline andmebaas ning et liikmesriigid teavitavad nende kontrollide tulemustest harva selle liikmesriigi riiklikku kontaktpunkti, kus sõiduk on registreeritud; avaldab kahetsust, et tehnoülevaatuspaketiga ei kehtestata meetmeid, mida liikmesriik, kus sõiduk on registreeritud, peaks rakendama, kui vastavat riiki on seesugustest olulistest ja ohtlikest puudustest teavitatud; nõuab tungivalt, et komisjon tugevdaks neid sätteid järgmise läbivaatamise käigus, sealhulgas kehtestades ühtsed meetmed, mida registreerimisliikmesriik peaks pärast sellise teate saamist võtma;
I.

arvestades, et ÜRO kontrollimissioon tegi kindlaks, et 2020. aastal tapeti 73 endist võitlejat, mis tähendab, et kokku on pärast seda, kui 2016. aastal allkirjastati rahulepe, tapetud 248 endist võitlejat; arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo sai möödunud aastal teavet 120 inimõiguste kaitsja tapmise kohta ja 53 juhtumit nendest on kinnitust leidnud; arvestades, et lisaks registreeriti 2020. aastal 69 ohvriterohket vahejuhtumit, milles hukkus 269 tsiviilisikut, sealhulgas 24 last ja 19 naist; arvestades, et ÜRO hinnangul on rahukokkuleppe rakendamiseks vaja suuremaid jõupingutusi;
H.

arvestades, et rahvusvahelise meretranspordi kaudu paisatakse aastas õhku umbes 940 miljonit tonni süsinikdioksiidi ja see moodustab umbes 2,5 % kogu maailma kasvuhoonegaaside heitkogustest (8); arvestades, et meretransport mõjutab ka keskkonda, soodustades kliimamuutusi, ning erinevate reostusallikate, eelkõige degaseerimise, sadamates töötavate mootorite, ballastvee, süsivesinike, raskemetallide ja kemikaalide heitmete ning merel kaotatud konteinerite kaudu, mis omakorda mõjutavad bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteeme; arvestades, et Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni määrused vääveloksiidide heidete vähendamiseks jõustusid esimest korda 2005. aastal rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni (MARPOLi konventsioon) raames ja arvestades, et vääveloksiidide heite piirnorme on järk-järgult karmistatud, kusjuures suurim lubatud väävlisisaldus on praegu 0,5 % ja heite kontrollimise aladel 0,1 %; arvestades, et see otsus peaks aitama heitkoguseid vähendada; arvestades, et IMO peaks 2021. aastal leppima kokku ülemaailmses määruses nn musta süsiniku (tahma) heitkoguste piiramise kohta; arvestades, et vastavalt veetava lasti kogusele ning heitkogustele ühe tonni veetud kauba ja läbitud kilomeetri kohta on meretransport kõige energiatõhusam transpordiliik;
21.

kordab, et ELi liikmesriikide ühtsus on Venemaa destabiliseerimis- ja õõnestustegevuse ärahoidmiseks Euroopas parim poliitiline relv; kutsub liikmesriike üles oma Venemaa-suunalisi seisukohti ja meetmeid kooskõlastama ning jääma ühtseks; nõuab, et liikmesriigid väljendaksid Euroopa Nõukogu ministrite komitees ühist seisukohta selle suhtes, et Venemaa eirab jätkuvalt Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuseid; on seisukohal, et EL peaks püüdma teha veelgi tihedamat koostööd sarnaseid vaateid jagavate partneritega, eriti NATO ja USAga, kasutama kõiki rahvusvahelisel tasandil kättesaadavaid vahendeid, et astuda tõhusalt vastu Venemaa jätkuvale sekkumisele, üha agressiivsematele desinformatsioonikampaaniatele ning rahvusvahelise õiguse ränkadele rikkumistele, mis ohustavad Euroopa julgeolekut ja stabiilsust;
9.

on kindel, et EL ja Boliivia peaksid jätkama ja tõhustama oma osalemist ja dialoogi GSP+ läbirääkimiste raames, kuna Boliivia on ainus Andide Ühenduse riik, kellel ei ole ELiga lepingut; on veendunud, et EL peaks jätkama Boliivia toetamist ja olema valmis seda jätkama, tingimusel et olukorra parandamiseks võetakse selged meetmed ning austatakse demokraatiat, õigusriigi põhimõtet ja inimõigusi;
12.

on teadlik asjaolust, et olulised maaomandiga seotud õigused ja Hondurase põliselanike kogukondade õigused vajavad selgitamist ning et kohalike ja põliselanike kogukondade maaomandi suhtes on vaja konkreetseid kaitsemeetmeid; tuletab meelde, et juurdepääs maale, selle kasutamine ja kontroll selle üle on olnud Hondurases sotsiaalsete konfliktide, vägivalla ja inimõiguste rikkumise peamine ajend; tuletab eelkõige meelde, et ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo andmetel on umbes 80 % Hondurase eraomandis oleva maa puhul omandiõigus registreerimata või valesti registreeritud, samas kui omandivaidluste lahendamine võib kohtusüsteemi nõrkuse tõttu võtta aastaid; nõuab tungivalt, et Hondurase valitsus eraldaks asjaga tegelevatele avalikele institutsioonidele rohkem vahendeid ja tugevdaks nende koordineerimist;