EUROOPA KOMISJON Brüssel,8.12.2016 COM(2016) 792 final KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA ÜLEMKOGULE JA NÕUKOGULE Neljas eduaruanne ELi ja Türgi avalduse rakendamise kohta



Neljas eduaruanne ELi ja Türgi avalduse rakendamise kohta Sissejuhatus Käesoleva neljanda aruandega hõlmatud perioodil on ELi-Türgi avalduse rakendamine kinnitanud trendi, et arvukatest probleemidest olenemata saavutatakse häid tulemusi. Avalduse järgselt on piiriületuste arv märkimisväärselt langenud, sama trend on jätkunud ka käesoleva aruandega hõlmatud perioodil. Inimkaotustele on suudetud piir panna. Igapäevaselt saabub Türgist Kreeka saartele keskmiselt 81 inimest, mis on palju vähem kui samal ajal eelmisel aastal. Samal ajal on Kreekast Türki tagasisaatmiste tempo liiga aeglane. Selle tulemusena suureneb surve Kreeka saartel asuvatele niigi ülekoormatud vastuvõtukeskustele, mis on kaasa toonud hiljutised avaliku korra rikkumised. Kuigi Kreekasse suunduvad pagulastevoog on avaldusele eelnevaga võrreldes oluliselt kahanenud, tuleb olukorda siiski mitte ainult tähelepanelikult jälgida, vaid veelgi olulisem on teha täiendavaid jõupingutusi Kreeka saartel valitseva olukorra parandamiseks. Edusamme on tehtud ka avalduse teiste osade rakendamisel. Näiteks Türgis asuvate Süüria pagulaste ümberasustamise tempo on pidevalt kiirenenud. EL on eraldanud 3 miljardi euro suurusest Türgi pagulasrahastust 2,2 miljardit eurot, millest on praeguseks välja makstud 677 miljonit eurot. Käesolevas neljandas aruandes kirjeldatakse jätkuvaid edusamme ning meetmeid, mida on veel vaja võtta, et avalduse rakendamine saaks kindlalt ELi strateegia üheks stabiilseks ja jätkusuutlikuks osaks. 20. oktoobri Euroopa Ülemkogul märgiti, et Vahemere idaosa rändeteel püsiva stabiilsuse saavutamine eeldab avalduse rakendamise jätkamist. Ülemkogu järeldustes kutsuti üles kiirendama Kreeka saartelt Türki tagasisaatmiste tempot, nimetama kiiresti ametisse Kreeka esmase vastuvõtu keskustes alalised koordinaatorid, liikmesriike reageerima ühiselt asjaomaste ELi ametite üleskutsetele toetada Kreekat, ning tegema täiendavaid edusamme avalduses sisalduvate, kõigi liikmesriikide ees võetud erinevate kohustuste täitmisel, sealhulgas viisavabaduse kehtestamisel. Käesolev aruanne kinnitab, et edusamme on vaja teha kõigi kõnealuste küsimustega seoses. 1.Praegune olukord Pärast 28. septembril 2016. aastal avaldatud kolmandat aruannet on Türgist saabunud Kreeka saartele kokku 5 687 inimest, st päevas on saabunud kokku keskmiselt 81 inimest. Kuigi saabujate keskmine arv päevas on siiani suurem kui enne suve, on nende arv palju madalam kui samal perioodil eelmisel aastal (ligikaudu 390 000 alates 28. septembrist 4. detsembrini 2015), ning avaldusele eelnenud kuul (kui keskmine saabujate arv oli rohkem kui 1 700 päevas). Pärast ELi-Türgi avalduse sõlmimist on Egeuse merel registreeritud 63 hukkunut ja teadmata kadunud isikut. Nii traagiline kui see ka pole, kujutab see Egeuse merel hukkunute arvus märkimisväärset langust, kuna 2015. aastal kaotas samal perioodil elu 592 inimest.

Parem koordineerimine ja koostöö ELi-Türgi avalduse rakendamise eest vastutav ELi koordinaator vastutas ELi-Türgi avaldusega seotud igapäevase suhtluse eest Kreeka ja Türgi ametiasutuste, ELi ametite, rahvusvaheliste organisatsioonide ja teiste liikmesriikide vahel, keskendudes varjupaigamenetluste kiirendamisele, Kreeka saartelt Türki tagasi saadetavate rändajate arvu suurendamisele ning esmase vastuvõtu keskustes asjakohaste turvameetmete kehtestamisele. ELi-Türgi avalduse täieliku rakendamise tagamiseks ning ka Kreeka saartele avalduva surve vähendamiseks tuleb rakendamist tõhustada ja kiirendada. Seetõttu, ning ELi meetmeid arvesse võttes, koostas ELi koordinaator koos Kreeka ametiasutustega täna avaldatava ühise tegevuskava. Tegevuskava koostati eesmärgiga tunnustada täiendavaid jõupingutusi, mida kõik osalised tegema peavad: Kreeka, liikmesriigid, Euroopa piiri- ja rannikuvalve, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet, komisjon ja rahvusvahelised organisatsioonid (Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon ja ÜRO pagulaste ülemvolinik) ELi-Türgi avalduse täieliku rakendamise tagamiseks, ning eelkõige Kreeka saartele avalduva surve vähendamiseks. Sellest lähtuvalt koostööd tehes on eesmärk eelkõige vähendada 2017. aasta aprilliks Kreeka saartel lahendamata varjupaigataotluste arvu. Komisjon kinnitab omalt poolt 1. lisas esitatud ühise tegevuskava olulisi punkte. Liikmesriikide osalemine on hädavajalik, et ELi ametite poolt ELi-Türgi avalduse rakendamiseks osutatav toetus oleks tulemuslik. 20. oktoobri Euroopa Ülemkogul rõhutati, kui oluline on täita kõik ELi ametite töötajate värbamisvajadused ning Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti varjupaigaekspertide reservnimekirja vajadused, et kõige suurema surve all olevaid liikmesriike oleks võimalik pidevalt töötajatega toetada. Euroopa Ülemkogu üleskutsega seotud meetmete kiire võtmise lihtsustamiseks töötas Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet välja kõikehõlmava katselise koolitusprogrammi, millega tagatakse, et Kreeka ametiasutuste toetamisel saab kasutada ka piiratud siseriikliku kogemusega ametnikke. Siiski pole eelmistes aruannetes esile tõstetud puudujääke veel kõrvaldatud. 5. detsembri seisuga on Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet kasutanud Kreekas 93 tõlki ja 74 liikmesriikide eksperti, kellest 52 kasutatakse esmase vastuvõtu keskustes, nendest 39 on juhtumitega tegelevad töötajad. Praegu on puudu 61 juhtumitega tegelevat töötajat. Täiendavate töötajate vajadust arvesse võttes kuulutas Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet 11. novembril välja täiendava üleskutse 150 liikmesriikide varjupaigaeksperdi palkamiseks, mis hõlmab 100 juhtumitega tegelevat eksperti saarte jaoks, kuid kuni 5. detsembrini esitatud kandidaatide alusel võib öelda, et kasutatavate ekspertide koguarv võib aasta lõpuni isegi väheneda. Kui seda olukorda kiiremas korras ei lahendata, saab sel olema oluline negatiivne mõju juhtumite läbivaatamise kiirusele ning see suurendab saartel ülerahvastatuse ohtu. Piirivalve toetamisega seoses on Euroopa piiri- ja rannikuvalve 5. detsembri seisuga kasutanud Kreekas 682 ametnikku, kellest 54 ametnikku on seotud avalduse rakendamisega. See tähendab, et kuni 14. detsembrini on puudu 13 külalisametnikku, seejärel kasvab puudujääk 57ni. Europoliga seoses on praegu esmase vastuvõtu keskustes teisese turvakontrolli teostamisel kasutatavate külalisametnike arv suurenenud 24 ametnikuni (sealhulgas 21 külalisametnikku ja kolm Europoli enda töötajat). Praeguse seisuga osalevad lisaks viiel saarel täiendavate teiseste turvakontrollide teostamisel kasutatavatele Europoli töötajatele neli täiendavat ametnikku Euroopa Liidu piirkondlikus rakkerühmas Piraeuses, kes tegelevad koordineerimisülesannetega. Europoli kaudu töötajate rakendamine on jätkuvalt piisaval tasemel, kuid rändevoogude suurenemisel võib tekkida vajadus ka personali suurendada. Selle taustal, arvestades eelkõige saarte vastuvõtusuutlikkuse üha kasvavat ülekoormatust ning sellega seotud ohte avalikule korrale (vt allpool), peaksid liikmesriigid kiiremas korras suurendama Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametile antavaid lubadusi. Liikmesriigid peaksid ka kinni pidama oma lubadustest saata Euroopa piiri- ja rannikuvalve käsutusse taotletud ametnikud ning seda vastavalt taotletud ametnike arvule ja profiilile. Euroopa piiri- ja rannikuvalve koordineeritud operatsioonide tõhusaks rakendamiseks vajalike külalisametnike ja tehnilise varustuse pideva olemasolu tagamine on piiri- ja rannikuvalve, st ameti ja liikmesriikide Vahemere idaosas ebaseadusliku rändevooluga tegelevate piirivalveametite toimivuse seisukohast kriitilise tähtsusega. Türgi kontaktametnikud, kes riigipöördekatse tõttu tagasi kutsuti, saadeti 25. oktoobril Kreeka saartele tagasi. Türgi rannikuvalve patrullib aktiivselt Egeuse merel ning takistab igal nädalal suurel arvul Türgist lähtuvaid lahkumisi (ligikaudu 450-500 kinnipidamist). Tänu Euroopa piiri- ja rannikuvalve kontaktametniku lähetamisele NATO lipulaevale 2016. aasta aprillis ning standardse töökorra juulis allakirjutamisele Euroopa piiri- ja rannikuvalve ning NATO mereväe juhatuse vahel, on koostöö Egeuse merel süvenenud, olukorrast on loodud ühine pilt, toimib varajase hoiatamise süsteem, võetakse järelevalvemeetmeid ning Kreeka ja Türgi rannikuvalve jagavad omavahel operatiivteavet. Kõnealuse koostöö eesmärk on pidevalt tõsta praegust kõrget avastamise määra veelgi ning kiirendada sisserändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamisega seonduva teabe vahetamist. Selleks otstarbeks andis NATO hiljuti Euroopa piiri- ja rannikuvalve käsutusse seadmed, et võimaldada juurdepääs NATO piirkondlikule piiratud võrgustikule ja laiendada kahe organisatsiooni vahelisi teabevahetusplatvorme. Teavitamisalgatused Sisserändajate teavitamise strateegia töökonna tegevuse alusel valmistab tuntud meediakonsortsium koostöös komisjoniga ette reaalajas rändajate teabeportaali. See peaks käivituma 2017. aasta alguses ning selle kaudu hakkavad miljonid potentsiaalsed rändajad üle kogu maailma saama teavet ohtliku teekonna ja ELi sisenemisel neid ees ootavate õiguslike takistuste kohta.

Juulis-augustis kõigil esmase vastuvõtu keskusega saartel rändajatele nende õiguste ja valikuvõimaluste kohta korraldatud teavituskampaania järelmeetmena aitab komisjon Kreeka ametiasutustel luua kõigis esmase vastuvõtu keskustes alalised teavituspunktid. Neis hakkavad tööle Kreeka ametiasutuste eksperdid ning Euroopa ja rahvusvaheliste organisatsioonide eksperdid, kelle ülesandeks on anda rändajatele usaldusväärset teavet. Chiose teavituspunkt on juba avatud, Lesbose oma on aga ettevalmistamisel. Taustadokumendid ja teabematerjalid koostab komisjon koostöös Kreeka ametiasutuste, ELi ametite, Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni ja ÜRO pagulaste ülemvolinikuga. Peamised valupunktid ja järgmised sammud Arvestades vastuvõtusuutlikkuse üha kasvava ülekoormatuse ohtu ning sellest tulenevaid ohte avalikule korrale, peavad liikmesriigid saatma kiiremas korras oktoobris Euroopa Ülemkogul lubatud vajalikud eksperdid Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti käsutusse, et kiirendada varjupaigataotluste menetlemist Kreeka saartel ning vajaduse korral kasutades selleks Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti välja töötatud ja nooremametnikele suunatud kõikehõlmavat koolitust Liikmesriigid peavad jätkuvalt andma Euroopa piiri- ja rannikuvalve käsutusse eksperte vastavalt taotletud ametnike arvule ja profiilile Rändajate teabeportaali käivitamine 2017. aasta alguses meediakonsortsiumi poolt Teavituspunktide loomine kõigil esmase vastuvõtu keskusega saartel võimalikult kiiresti rändajatele otseteabe jagamiseks 2.Kõigi uute ebaseaduslike rändajate Kreekast Türgisse tagasisaatmine Avalduses nähakse ette, et kõik pärast 20. märtsi Türgist Kreeka saartele saabuvad uued ebaseaduslikud rändajad ja varjupaigataotlejad, kelle varjupaigataotlus on tunnistatud vastuvõetamatuks või põhjendamatuks, saadetakse tagasi. Tagasisaatmismeetmete rakendamisel järgitakse rangelt ELi ja rahvusvahelist õigust ning tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet. Hetkeolukord tagasisaatmistel 28. septembri 2016. aasta kolmanda aruande järgselt ning koos Türgi kontaktametnike saartele naasmise ning tagasisaatmisoperatsioonide taastumisega septembri alguses on ELi-Türgi avalduse raames Türki tagasi saadetud 170 Türgi kaudu Kreekasse ebaseaduslikult sisenenud inimest, nende seas 42 süürlast. Seega on ELi-Türgi avalduse järgselt Türki tagasi saadetud rändajate koguarv 748. Tagasisaadetute hulgas oli muu hulgas pakistanlasi (394), afgaane (61), alžeerlasi (68), iraaklasi (17), bangladeshlasi (26), iraanlasi (18), srilankalasi (16), ja marokolasi (15). Tagasisaadetud isikud olid saanud kas negatiivse varjupaigaotsuse (sealhulgas teistkordse negatiivse otsuse), nad olid oma varjupaigataotluse tagasi võtnud või ei olnud varjupaika taotlenudki. Kokku on 2016. aasta jooksul ELi-Türgi avalduse või Kreeka-Türgi kahepoolse tagasivõtmisprotokolli alusel saadetud Kreekast Türki tagasi üle 1 187 ebaseadusliku rändaja, kellest 95 olid süürlased. Tagasisaatmiste arv on kokkuvõttes olnud madal, kuid on jäänud alla ka saabumiste arvule. Tagasisaatmise arv oktoobris mõnevõrra kasvas, kuna tagasisaatmisoperatsioone korraldati iganädalaselt, kuid novembri esimeses pooles (kui tagasi saadeti ainult neli pakistanlast) esines Türgi ametiasutuste vastustes Kreeka ametiasutuste taotlustele teostada vastavalt ELi-Türgi avaldusele tagasisaatmisoperatsioone, viivitusi, või ei reageeritud neile üldse. Kuigi Kreeka varjupaigatalitus kahekordistas saartel töötavate ekspertide arvu ja aasta lõpuks tahetakse värvata veel eksperte, on vaja teha täiendavaid jõupingutusi, sealhulgas Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti kaudu lähetatavate liikmesriikide ekspertide kasutamise näol, et kiirendada varjupaigataotluste menetlemist esimeses astmes ning suurendada tagasisaatmiste arvu jätkusuutlikul moel. Mittesüürlastest rändajad saadetakse Türki tagasi laevaga ja suunatakse Kirklareli väljasaatmiskeskusesse, kus neid teavitatakse nende õigustest, sealhulgas võimalusest taotleda Türgis kaitsestaatust. Väidetavalt on siiani esitanud Türgi ametiasutustele taotluse 47 isikut: ühele isikule anti pagulase staatus, ülejäänud 46 lasti kuni nende taotluse suhtes otsuse tegemiseni väljasaatmiskeskusest vabaks. Siiani on oma päritoluriiki tagasi saadetud 417 inimest, kes Türgis pagulase staatust ei taotlenud. Süürlased tuuakse Kreeka saartelt tagasi lennukiga ning nad viiakse Duzicis asuvasse pagulaslaagrisse. Neil on õigus taotleda ajutist kaitset ning pärast kiiret eelregistreerimist ajutise kaitse saamiseks võivad nad valida endale vabalt provintsi, kuhu asuda, või jääda laagrisse. Praeguseks on kõik tagasi saadetud süürlased eelregistreeritud, välja arvatud need kümme, kes otsustasid vabatahtlikult Süüriasse naasta. ÜRO pagulaste ülemvolinik ja ELi delegatsioon Türgis külastasid hiljuti Kirklareli väljasaatmiskeskust ning Duzici pagulaslaagrit. Türgis on 2016. aastal siiani (15. novembri seisuga) tööluba antud 11 102 Süüria kodanikule. 28. septembri 2016. aasta kolmanda aruande järgselt on vabatahtliku tagasipöördumise ja taasintegreerumisprogrammi abil vabatahtlikult oma päritoluriiki tagasi läinud vastavalt Kreeka mandriosalt 869 inimest ja saartelt 163 inimest. Alates 1. jaanuarist 2016 on programmi kasutanud Kreekas kokku 5 710 rändajat. Nende jõupingutuste tõhustamiseks on programmi kohandatud. Edaspidi peaks kõigil saartelt lähtuvatel osalejatel olema võimalus taasintegreerimisalasest abist täielikult osa saada. Tagasisaatmisega seotud jõupingutusi toetaks ka Kreeka täielik osalemine ELi rahastatavates tagasisaatmisprogrammides (eelkõige Euroopa reintegratsioonivõrgustiku programm) ning kõnealuste programmide poolt pakutava rahalise ja tehnilise abi võimalikult ulatuslik kasutamine.

Õiguslikud meetmed Tööd alustas äsja asutatud apellatsiooniamet, mis koosneb kuuest apellatsioonikomiteest (ja ühest alaliste komiteede asenduskomiteest). Kõnealused komiteed arutavad pärast 20. juulit vastuvõetavus- ja kõlblikkusmenetluse (kohaldatakse nende riikide kodanike suhtes, kelle puhul on heaks kiidetud varjupaigataotluste arv väike) raames Kreeka varjupaigatalituse esimese astme otsuste vastu esitatud apellatsioone. Uue apellatsiooniameti tõhususe tõstmiseks ja teise astme otsuste arvu suurendamiseks otsustas Kreeka valitsus 25. oktoobril luua seitse täiendavat apellatsioonikomiteed, tõstes selliste komiteede arvu seega 13ni. Eesmärk on tõsta apellatsioonikomiteede koguarv 2017. aasta veebruari lõpuks 20ni ning suurendada ühes kuus läbi vaadatavate otsuste arvu. Justiitsministeerium ja ÜRO pagulaste ülemvolinik said ühele poole seitsme täiendava komitee liikmete valikuga, komiteed peaksid tegevust alustama detsembri lõpuks. Komisjon jätkab Kreeka ametiasutuste toetamist varjupaigamenetluste kiirendamisel esimeses ja teises astmes ning varjupaigatalituse ja apellatsiooniameti suutlikkuse parandamisel. Kreeka saarte puhul on vastuvõetavusmenetlust ja varjupaigataotluste põhjendatust käsitlevate varjupaigateenistuse 6 040 esimese astme otsuse suhtes esitatud siiani kokku 2 014 apellatsioonkaebust. Kõnealusest 2 014 apellatsioonijuhtumist on siiani tehtud 838 teise astme otsust (st 42 % juhtumitest). Siiani esitatud 407 vastuvõetavust käsitlevast apellatsioonkaebusest on 17 puhul teise astme apellatsiooniotsus kinnitanud esimeses astmes tehtud vastuvõetamatuse otsust ning 390 teise astme apellatsiooniotsuse puhul lükati esimeses astmes tehtud vastuvõetamatuse otsus ümber. 431 varjupaigataotluse põhjendatust käsitleva otsuse osas kinnitas teise astme otsus 369 korral esimese astme negatiivset otsust ning 62 juhul lükati negatiivne otsus ümber. Uued apellatsioonikomiteed täidavad põhiülesandeid, tagades, et igaühel on võimalus kasutada oma seaduslikke õigusi. Otsuste tegemise kiirus on olnud siiski aeglane, mis on otseselt mõjutanud avalduse rakendamist. Uued apellatsioonikomiteed on siiani teinud ELi-Türgi avalduse raames 366 otsust – 14 vastuvõetavuse ja 352 varjupaigataotluste põhjendatuse kohta. 29. novembril toimus Kreeka Riiginõukogus kuulamine, mis käsitles uute apellatsioonikomiteede koosseisu, riiginõukogu peaks oma otsuse tegema enne käesoleva aasta lõppu. Kõnealune otsus saab olema eriti oluline mitme muu juhtumi uurimise seisukohast. Operatiivsed sammud Esmase vastuvõtu keskuste vastuvõtusuutlikkuse üha kasvav ülekoormatus ja hiljutised saartel rändajate ning kohaliku elanikkonna vahel esile kerkinud vahejuhtumid on mõjutanud veelgi niigi keerulisi töö- ja elutingimusi saartel. Saartel viibib 16 295 rändajat, ametlikes vastuvõtukeskustes on aga ainult 7 450 kohta ning ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti üürisüsteemi raames on olemas veel 754 kohta. Olukorra haldamist esmase vastuvõtu keskustes raskendab ka Kreeka mandriosal asuvaid ametiasutusi rõhuv suur koormus – Kreeka ametiasutuste andmetel viibis mandriosal ja saartel 6. novembri seisuga kokku ligikaudu 62 000 rändajat. Lisaks jõupingutustele kiirendada varjupaigataotluste menetlemist ning ebaseaduslike rändajate Türki tagasisaatmist, on Kreeka võtnud mitmeid meetmeid esmase varjupaiga keskuste ülekoormatuse vähendamiseks. Haavatavad rändajad ja perekonnad on suunatud ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti üürisüsteemi või saarte hotellidesse. Isikuid, keda ei saa ELi-Türgi avalduse raames Türki tagasi saata, samuti haavatavaid rühmi ja saatjata alaealisi saadetakse ka Kreeka mandriosale. 1. detsembri seisuga on Kreeka mandriosale saadetud kokku 2 675 sellist isikut. Kõnealused isikud on suunatud ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti üürisüsteemi või Kreeka mandriosal asuvatesse majutusasutustesse või on nad leidnud seal ise majutuse. Komisjoni peamiseks prioriteediks on saatjata alaealistele sobiva majutuse leidmine. Seepärast eraldati vahendeid täiendava vastuvõtusuutlikkuse loomiseks ning kutsuti liikmesriike üles paigutama Kreekast ja Itaaliast ümber rohkem saatjata alaealisi. Lesbosel on kasutusele võetud kiirmenetlus, mille raames toimub Magribi riikidest, Pakistanist ja Bangladeshist pärit rändajate registreerimine, intervjueerimine ja teavitamine kõigest mõne päeva jooksul. Kreeka ametiasutused tegelevad koostöös kohalike ametiasutustega ka täiendava kinnipidamissuutlikkuse arendamisega või laiendavad olemasolevaid rajatisi saartel, et suurendada suletud väljasaatmiseelset suutlikkust. Saartel tuleb pidevalt tagada talveks kohandatud vastuvõtukeskuste olemasolu ning majutusvõimaluste ajakohastamine toimub pidevalt. Talvistele tingimustele reageerimiseks on humanitaarpartnerid jaotanud saartel ELi toetusel riideid ja muid majapidamistarbeid. Teatavate turvalisusega seotud probleemide lahendamiseks ning saartel avaliku korra parandamiseks koostas Kreeka politsei turva- ja evakuatsioonikavad, mis hõlmavad kõiki esmase vastuvõtu keskustes viibivaid isikuid ja organisatsioone. Esmase vastuvõtu keskustes töötavate ELi ametite töötajate ja liikmesriikide ekspertide jaoks on vahejuhtumite puhuks koostatud hädaabijuhised, Kreeka politsei on suurendanud saartel politseiametnike kohalolekut, see hõlmab ka erikoolitusega märulipolitseiüksuseid, mis asuvad varjupaigataotluste menetlemispunktide läheduses, kavas on politsei kohalolekut veelgi suurendada. Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet on tõhustanud esmase vastuvõtu keskuste piirkondades asuvate varjupaigataotluste menetlemispunktide turvatingimusi. Olenemata siiani tehtud muudatustest, on saartel olukorra parandamiseks veel palju teha. Registreerimis- ja isikutuvastusteenistus peaks täiel määral ELi-Türgi avaldust arvesse võttes kõigepealt välja töötama ja vastu võtma esmase vastuvõtu keskuste uue standardse töökorra. Apellatsiooni koostamise ja esitamise vahelist aega tuleks vähendada vastavalt varjupaigamenetluste direktiivi artikli 6 lõikele 2, mille kohaselt on taotluse esitanud isikul tegelik võimalus esitada see võimalikult kiiresti. Kreeka alalised koordinaatorid esmase vastuvõtu keskustes ei ole oma ülesandeid veel täitma hakanud, vaatamata sellele, et viimase kuue kuu jooksul mitu korda teatatud, et nad määratakse kohe ametisse. Nende olemasolu on väga vajalik, et tagada esmase vastuvõtu keskuste üldine juhtimine, sealhulgas julgeoleku seisukohast. Vaja on ka rohkem politseiametnikke. Prognooside kohaselt peaksid esmase vastuvõtu keskustes rahuldavalt turva- ja avaliku korra vajadustele vastavad politseijõud selle praeguses koosseisus olema kolm või isegi neli korda suuremad , täpsemad vajadused on saareti erinevad.

ELi rahaline toetus Kreekale Kuigi ELi rahaline toetus Kreekale ei ole keskendunud ainult kõige suuremate vajadustega esmase vastuvõtu keskustele, on Kreeka mandriosa toetamisel ka positiivne järelmõju avalduses seatud eesmärkide täitmisele. Võetakse meetmeid, tagamaks, et Kreeka riiklikele programmidele ajavahemikuks 2014–2020 Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi raames ette nähtud 509 miljonit eurot hakataks võimalikult kiiresti täies mahus kasutama. Oktoobris viidi lõpule riiklike programmide juhtimise eest vastutava asutuse üleviimine majandus-, arengu- ja turismiministeeriumi alla. Peeti vajalikuks vaadata läbi mõlemad riiklikud programmid, eesmärgiga kohandada neid paremini praegustele vajadustele. Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi programm kiideti hiljuti heaks ning Sisejulgeolekufondi programmi läbivaatamine on lõppemas ning see kiidetakse peagi heaks. Komisjon kutsub Kreeka ametiasutusi jätkuvalt üles kasutama riiklikke programme tõhusal ja tulemuslikul viisil, ning teeb Kreeka ametiasutustega tihedat koostööd tulemuste saavutamise mehhanismide tõhustamisel, nii et olemasolevaid ressursse oleks võimalik kasutada kiireloomuliste vajaduste rahuldamiseks, seda eelkõige vastuvõtu ja piirikontrolli valdkonnas (nt registreerimine, isikutuvastamine ja sõrmejälgede võtmine). Kreekale eespool nimetatud kahe fondi raames hädaabina eraldatud 352,8 miljonist eurost on ligikaudu 70 miljonit suunatud otse EL-Türgi avalduse rakendamise toetamiseks, seda otse kas Kreeka ametiasutustele või ELi ametite või rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu. Lisaks sellele on nõukogus 15. märtsil 2016 vastu võetud erakorralise toetuse rahastamisvahendi raames eraldatud 199 miljonit eurot. Detsembris eraldatakse eelarvest täiendavad 50 miljonit eurot, mis on mõeldud Kreekas toiduga varustamises ja majutamises tekkinud puuduste kõrvaldamiseks, ning ettenägematute asjaolude korral kiirreageerimiseks. Erakorralise toetuse rahastamisvahendi raames toetust saanud humanitaarpartnerid osutavad Kreeka mandriosal ja saartel vajaduste põhist abi. Eelkõige saartel antakse abi mitmeotstarbelise sularahaabi, täiendavate mitteametlike vastuvõturajatiste ehitamise ning tervishoiu-, toitlustus-, vee-, sanitaar- ja muude põhiteenuste osutamise kaudu. Peamised valupunktid ja järgmised sammud Varjupaigataotluste menetlemise kiirendamine eelkõige saartel taotluse esitamisest apellatsiooni ja lõpliku otsuseni kooskõlas ELi ja rahvusvahelise õigusega Apellatsioonikomiteede ja apellatsioonikomiteedes tehtavate otsuste arvu suurendamine, asetades erilise rõhu saartele ELi-Türgi avalduse raames Türki tagasisaatmiste tempo tõstmine kiiremas korras Saartel julgeoleku- ja turvakorralduse parandamine, eelkõige esmase vastuvõtu keskustesse alaliste koordinaatorite määramise kaudu ja Kreeka politsei kohaloleku suurendamise abil Saartel talveks kohandatud vastuvõtukeskuste tagamine Saatjata alaealiste ette nähtud rajatistesse suunamise tagamine Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi raames riiklike programmide juhtimise eest vastutava äsjaloodud ametiasutuse töölerakendamine, et võimaldada võimalikult kiiresti kõnealuste programmide raames kasutada olevate vahendite tõhus ja tulemuslik kasutuselevõtmine 3.„Üks ühe vastu“ ümberasustamine Türgist ELi Olukorra ülevaade 5. detsembri seisuga on 1:1 ümberasustamisraamistiku raames Türgist ELi ümber asustatud 2 761 süürlast. 28. septembri 2016. aasta kolmanda aruande avaldamise järel on kaheksasse liikmesriiki (Belgia, Soome, Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Luksemburg, Madalmaad ja Rootsi) ümber asustatud 1 147 süürlast (5. detsembri seisuga). Praeguseks heakskiidetud ja ümberasustamist ootavate isikute koguarv on 340. Nagu eelmiselgi aruandeperioodil on ümberasustamise tempo selle tulemusena võrreldes Kreeka saartelt tagasisaatmistega märkimisväärselt kiirenenud. Ning sellel tempol ei tohi lasta raugeda. Paranenud on liikmesriikide ja Türgi vaheline suhtlus Ankarasse kavandatavate valikumissioonide küsimuses ning samuti Ankarast ümberasustamised, mille tõttu on paranenud ümberasustamiste koordineerimine ja kavandamine, samuti on hakatud vahendeid optimaalsemalt kasutama. Ümberasustamiste tempo on muutunud korrapärasemaks. Mitmetele liikmesriikidele on ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet hiljuti pakkunud välja täiendavaid ümberasustamiskandidaate ning mõned liikmesriigid on järgmisteks kuudeks kavandanud juba uusi ümberasustamiskandidaatide valikumissioone ja operatsioone. Lisaks 2. septembril esitatud võimalikuks ümberasustamiseks sobilike süürlaste nimekirjale (5 700 inimest), esitasid Türgi ametiasutused vastavalt 7. oktoobril ja 18. novembril ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametile kaks uut nimekirja 5 000 ja 2 000 nimega. Detsembris on oodata uue, ligikaudu 2 000 süürlast hõlmava nimekirja esitamist ning ÜRO Pagulaste ülemvolinik soovib, et Türgi ametiasutused kontrolliks üle vanemaid nimekirju, mis sisaldavad ligikaudu 4 000 süürlast. ÜRO Pagulaste ülemvolinik on viidanud, et kui see teostub, on 2017. aasta esimestel kuudel olemas piisaval arvul ümberasustamiseks sobilikke kandidaate. ÜRO Pagulaste ülemvolinik on aga seisukohal, et Türgi ametiasutused peaksid talle esitama 2017. aasta esimese kolme kuu jooksul igakuiselt 10 000 toimikut (ainult Euroopa ümberasustamisprogrammide jaoks). ELi liikmesriigid on hakanud ÜRO Pagulaste ülemvolinikule edastama järgmiseks aastaks ette nähtud ümberasustamise kvoote. Operatiivsed sammud

ELi ümberasustamisrühm koordineerib ja toetab jätkuvalt liikmesriikide operatsioone ja suhteid Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni, ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ja Türgi Rändehalduse Peadirektoraadiga. ÜRO Pagulaste Ülemvolinik on teinud Türgi ametiasutustega tihedat koostööd kandidaatide nimekirjade koostamisel registreerimise kvaliteedi tõstmiseks ning toetab Türgi ametiasutusi kõiki riigis ajutise kaitse all viibivaid süürlasi hõlmava järjepideva registreerimismehhanismi loomisel. Projekti alustati oktoobri lõpus ning see hõlmas esialgu 30 provintsi (81st), kus on süürlasi kõige vähem. Projekt peaks andma kandidaatide leidmisel koheseid tulemusi. Lubaduste andmise järel lisab komisjon praegu Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi raames asjaomase liikmesriigi riiklikele programmidele Türgis viibivate Süüria kodanike vastuvõtmiseks ligikaudu 213 miljonit eurot. Peamised valupunktid ja järgmised sammud Ümberasustamistempo säilitamine Asjaomaste riiklike programmide, mis käsitlevad Türgis viibivate Süüria kodanike Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi raames vastuvõtmise rahastamist, lõpule viimine komisjoni poolt 4.Uute ebaseadusliku rände mere- või maismaateede tekkimise takistamine Jõupingutused Vahemere idaosa rändetee kontrolli alla saamiseks ei ole kaasa toonud Türgis olulist rändeteede muutmist, kuigi Itaaliasse ja Küprosesse suunduvate vedudega seoses on toimunud teatavaid muutusi. Aruandeperioodil saabus Türgist Itaaliasse 18 laeva 1 500 rändajaga, Küprosesse saabus kaks laeva, mille pardal oli 212 rändajat, kes olid kõik süürlased. Türgi maismaapiiril Bulgaaria ja Kreekaga avastatakse pidevalt ebaseaduslikke piiriületusi, kuigi tundub, et selliste avastamiste arv on pärast 28. septembril 2016 avaldatud kolmandat aruannet vähenenud. Praegu registreeritakse päevas keskmiselt kümme maismaapiiri kaudu toimuvat ebaseaduslikku piiriületust Türgist Kreekasse, Türgi ja Bulgaaria piiril on vastav näitaja väiksem kui neli. Komisjon eraldas Bulgaarias piiri- ja rändehalduse toetamiseks erakorralise abina 160 miljonit eurot, 101 miljonit eurot on juba ettemaksetena välja makstud ning hiljuti esitati erakorraliste vajadustega seotud rahastamistaotlusi ülejäänud 59 miljoni euro ulatuses. 6. oktoobril alustas uus Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet Bulgaaria piiril Türgiga ametlikult tegevust. 5. detsembri seisuga töötab Euroopa piiri- ja rannikuvalve koosseisus kõnealusel piirilõigul 68 ametnikku. 5.Vabatahtlik humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmise kava Nagu varasemalt teatatud, toimuvad nõukogus tihedas koostöös komisjoni, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti, ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ja Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooniga arutelud vabatahtliku humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmise kava standardse töökorra kinnitamise üle. Kui standardses töökorras on kokku lepitud, tuleks hinnata, kas on täidetud tingimused kõnealuse kava rakendamise käivitamiseks. ELi-Türgi avalduses sätestatakse, et kava käivitatakse siis, kui Türgi ja ELi vahelised ebaseaduslikud piiriületused on lõppemas või on vähemalt oluliselt ja püsivalt vähenenud. Kava käivitamine parandaks avalduse rakendamist, andes süürlastele ebaseadusliku ELi rändamise asemel turvalise ja seadusliku alternatiivi. 6.Viisanõude kaotamine Viisanõude kaotamise tegevuskava rakendamisega seoses on vastavalt 28. septembri 2016. aasta kolmandas aruandes rõhutatule senini täitma seitse olulist kohustust:

ELi standarditega täielikult kooskõlas olevate biomeetriliste reisidokumentide väljaandmine; tegevuskavaga ette nähtud korruptsioonivastaste meetmete vastuvõtmine; Europoliga operatiivkoostööd käsitleva kokkulepe sõlmimine; terrorismi käsitlevate õigusaktide ja tavade läbivaatamine kooskõlas Euroopa standarditega; isikuandmete kaitset käsitlevate õigusaktide vastavusse viimine ELi standarditega; tõhus õigusalane koostöö kriminaalasjades kõigi ELi liikmesriikidega; ELi-Türgi tagasivõtulepingu kõigi sätete rakendamine. Nagu varasemalt teatatud, on komisjon julgustanud Türgit täitma võimalikult kiiresti kõik viisanõude kaotamise tegevuskava seni täitamata kohustused. Komisjon ja Türgi on jätkanud lahenduste leidmiseks kaasavat dialoogi, hõlmates õiguslikke ja menetluslikke muudatusi, mis on vajalikud kõigi täitmata kohustuste täitmiseks. Biomeetrilisi reisidokumente käsitleva kohustusega seoses hakkas Türgi 1. novembril välja andma teise põlvkonna passe, milles on talletatud nii passiomaniku näokujutis kui ka sõrmejäljed. Kõnealuseid passe, mille puhul kasutatakse vastavalt kehtivatele ICAO standarditele ja ELi 2014. aasta standarditele krüpteerimissüsteemi EAC (Extended Access Control (laiendatud juurdepääsukontroll)), antakse välja ajutiselt, kuni hakatakse välja andma täielikult ELi standardeid ja viisanõude kaotamise tegevuskava nõudeid täitvaid kolmanda põlvkonna passe. Kolmanda põlvkonna passide kasutuselevõttu kaasrahastab EL ning neid hakatakse kasutusele võtma arvatavasti 2017. aasta esimese kvartali lõpus. Komisjon on palunud Türgilt korduvalt Kreeka, Bulgaaria ja Rumeeniaga sõlmitud kahepoolsete tagasivõtulepingute rakendamise jätkamist. Septembris leppisid Türgi ametiasutused kahepoolselt Bulgaariaga kokku praktilises korras, kuidas hakkab toimuma Bulgaariast kolmandate riikide kodanike tagasivõtmine. Selle kokkuleppe raames nõudis Bulgaaria 543 isiku tagasivõtmist, kellest Türgi on praeguseks nõustunud tagasi võtma 19 isikut. Türgi kodanike tagasivõtmise osas vastas Türgi 2016. aasta jaanuarist oktoobrini positiivselt 148 tagasivõtutaotlusele 301st, ning ELi-Türgi tagasivõtulepingu raames võeti tagasi 117 Türgi kodanikku. Praktilise koostöö osas esineb lahendamata probleeme seoses nt lepinguga kehtestatud tähtaegadest kinnipidamisega. Samaaegselt jätkuvad kaasseadusandjate vahel kompromissiotsingud komisjoni ettepaneku üle tugevdada kõigi viisanõudest vabastatud riikide kodanike viisavaba reisimise peatamise kehtivat korda. 7.Türgi pagulasrahastu 28. septembri 2016. aasta kolmanda aruande avaldamise järel on komisjon jätkanud jõupingutusi, et rahuldada pagulaste ja Türgi vastuvõtvate kogukondade kõige pakilisemaid vajadusi. Rahastu raames nii humanitaar- kui muu abina eraldatud kogusumma aastateks 2016–2017 ulatub 2,2 miljardi euroni. See moodustab suure osa 3 miljardi euro suurusest kogusummast. Eraldatud vahenditest ulatub lepingutega kaetud osa juba 1,3 miljardi euroni. Lepingutega kaetud summadest on juba välja makstud 677 miljonit eurot. Kõnealustel summadel on kohapeal otsene mõju, muutes nendest vahenditest abisaajate ELi edasi liikumise ebatõenäoliseks.

Humanitaarabi Komisjon on jätkanud rahastu raames humanitaarstrateegia rakendamist, praeguseks on assigneeritud 595 miljonit eurot. Sellest 512 miljonit eurot on kaetud lepingutega, mis hõlmavad 19 partneriga koostatud 26 projekti, käsitledes põhivajadusi, kaitset, haridust, tervishoidu, toitlustamist ja peavarju. 512 miljonist eurost on seni välja makstud 407 miljonit. Komisjon käivitas koos Türgi ametiasutuste ja strateegiat rakendavate partnerorganisatsioonidega 26. septembril Türgis uue humanitaarstrateegia „Hädaolukorra sotsiaalne turvavõrk“, mille raames alustati abisaajate registreerimist algas 28. novembril. Tegemist on ELi ajaloo suurima humanitaarprogrammiga, mille eelarve on 348 miljonit eurot ning millega hakatakse tegema kõige haavatavamatele pagulastele antavatele elektroonilistele deebetkaartidele igakuiseid sularaha ülekandeid, et aidata neil katta toidu, peavarju või haridusega seotud põhivajadusi. Kuigi esimesi sularahaülekandeid on oodata 2016. aasta detsembri lõpus, on strateegia „Hädaolukorra sotsiaalne turvavõrk“ eesmärk hõlmata 2017. aasta esimese poolaasta lõpuks järk-järgult üks miljon kõige haavatavamat pagulast. Kaitsevaldkonnas on lõpetamisel tervikliku reageerimiskava koostamine. Käimas on juba mitu kaitsega seotud sekkumist, sealhulgas sõlmiti 2016. aasta juulis 9 miljoni euro suurune projekt, mida rakendab ÜRO Rahvastikufond. Projektiga laiendatakse varasemaid komisjoni poolt rahastatud ÜRO Rahvastikufondi sekkumisi, toetades 20 naistele ja tüdrukutele mõeldud turvakohta, osutades reproduktiivtervishoiuteenuseid ning teostades soolise vägivallaga seotud sekkumisi. Projekti eesmärk on ka lihtsustada pagulaste seas kõige haavatavamate naiste ja tüdrukute jaoks juurdepääsu tervishoiuteenustele. Muu abi Rahastu muu abi jaoks ette nähtud vahendid (ligikaudu 1,6 miljardi eurot) on peaaegu täielikult kasutusele võetud. Praeguseks on lepingutega kaetud 790 miljonit eurot, 270 miljonit eurot on välja makstud. 2016. aasta juuli Türgis asuvate pagulaste toetuseks mõeldud hariduse, tervishoiu, munitsipaaltaristu ja sotsiaal-majandusliku toetuse erimeetme raames allkirjastati septembris kaheks aastaks kaks olulist toetust. Türgi riikliku hariduse ministeeriumiga sõlmitud esimese lepinguga (300 miljonit eurot) tagatakse peaaegu poolele miljonile Süüria lapsele juurdepääs kooliharidusele ning see hõlmab ministeeriumis 15 000 õpetajat ja 2000 muud töötajat. Teine leping (samuti 300 miljonit eurot), mis sõlmiti tervishoiuministeeriumiga, võimaldab ligikaudu kahele miljonile pagulasele juurdepääsu esmastele tervishoiuteenustele loodava 500 tervisekeskuse kaudu, ning kuni miljonile Türgis viibivale pagulasele juurdepääsu vaimse tervisega seotud taastusravi teenustele. Lisaks sellele osutatakse pereplaneerimise, nakkushaiguste ennetamise, tervishoiutöötajate värbamise ja koolitamise ning teavitamisteenuseid. 28. novembril sõlmiti ka 50 miljoni eurose maksumusega leping 15 uue kooli ehitamiseks ja varustamiseks kõige suurema Süüria pagulaste osakaaluga provintsides. Ehitatakse standardsed koolid, kus igaühes on 24 klassiruumi, sealhulgas ruumid töötajatele ja kümme spetsiaalset ruumi puudega ja traumeeritud lastele. Kõnealuste koolide ehitamine ja varustamine aitab haridusteed jätkata 11 000 Süüria lapsel. See suurendab ka riikliku hariduse ministeeriumi rakendamis- ja juhtimissuutlikkust. Järgmise paari kuu jooksul allkirjastatakse rahvusvaheliste finantsasutustega uusi projekte, millega aidatakse laiendada haridustaristut, haiglaid ja arendada kommunaalteenuseid. Süüria kriisile reageerimiseks loodud ELi piirkondliku usaldusfondi raames nähakse aasta lõpuks ette kahe lepingu sõlmimine. Esimese projektiga, mille maht on 33 miljonit eurot, suurendatakse Süüria pagulaste ja vastuvõtvate kogukondade juurdepääsu kaasavatele ja kvaliteetsetele tervishoiuteenustele, projektis osalevad Taani Punane Rist ja Türgi Punane Poolkuu. Teist projekti, mille maht on 5 miljonit eurot, hakkab rakendama Madalmaade vabaühendus Spark ning selle eesmärk on suurendada haavatavas olukorras olevate ja õpingud pooleli jätnud Süüria noorte osalemist ja võrdset juurdepääsu täiendus- ja kõrgharidusele. Ettevalmistamisel on Süüria kriisile reageerimiseks loodud ELi piirkondliku usaldusfondi raames altpoolt algatatud projektid.

Juhtkomitee järgmiseks koosolekuks 2017. aasta jaanuaris on valmimas rahastu tulemuste raamistik. Osana rahastu järelevalve- ja hindamissüsteemist tuleks raamistikus kirjeldada rahastu väljundeid ja tulemusi ning kinnitada oma saavutuste mõju. Lõpule tuleb viia ka rahastu kommunikatsioonistrateegia koostamine. Peamised valupunktid ja järgmised sammud Kõigi kavandatud meetmete osas kiire lepingute sõlmimise ning nende tõhusa ja rahaliselt usaldusväärse rakendamise tagamine täielikus koostööd Türgi ametiasutustega Tervishoiu ja hariduse valdkonnas humanitaarprojektide jätkamine, rahvusvaheliste rahastamisvahenditega Süüria kriisile reageerimiseks loodud ELi piirkondliku usaldusfondi kaudu lepingute sõlmimine lähikuudel Türgi jaoks 2017. aasta humanitaarabi rakenduskava ettevalmistamine Rahastu raamistiku koostamise lõpule viimine ning järelevalve- ja hindamissüsteemi käivitamine Rahastu kommunikatsioonistrateegia koostamise lõpuleviimine Juhtkomitee järgmine koosolek on kavandatud 12. jaanuarile 2017 8.Tolliliidu edasiarendamine 2015. aasta novembris toimunud ELi-Türgi tippkohtumisel anti lubadus hakata tolliliitu edasi arendama. Praeguse tolliliidu ning 2016. aasta aprillis toimunud ELi ja Türgi esimese kõrgetasemelise majandusdialoogi edule toetudes ning avaliku konsultatsiooni ja välisuuringu alusel teostas komisjon mõjuhindamise, mis käsitles Türgiga läbirääkimiste alustamist seoses tolliliidu edasiarendamise ning kahepoolsete sooduskaubandussuhete laiendamisega teenustele, riigihangetele ja põllumajandusele. Mõjuhindamises rõhutatakse laiendatud tolliliidu positiivset majanduslikku ja sotsiaalset mõju nii ELile kui ka Türgile. Pärast seda, kui komisjon on lõpetanud ettevalmistava töö, esitatakse nõukogule läbirääkimisjuhiste eelnõu. 9.Ühinemisprotsess Ühinemisläbirääkimiste raames on siiani avatud 16 peatükki ning üks neist on ajutiselt suletud. Kohtusüsteemi ja põhiõiguste ning õiguse, vabaduse ja turvalisuse põhivaldkondades (23. ja 24. peatükk) on jätkunud ettevalmistav töö. Komisjon on lõpetamas dokumentide ajakohastamist, et võtta arvesse kõige viimaseid sündmusi. Mainitud peatükkides käsitletakse mitmeid probleemseid küsimusi, sealhulgas põhiõigusi (nagu sõnavabadus), kohtusüsteemi, korruptsioonivastast poliitikat, rännet ja varjupaika, viisaeeskirju, piirihaldust, politseikoostööd ning võitlust organiseeritud kuritegevuse ja terrorismiga. EL eeldab, et Türgi järgib demokraatia, õigusriigi ja põhivabaduste, sealhulgas sõnavabaduse kõrgeimaid standardeid. Ilma et see mõjutaks liikmesriikide seisukohti kooskõlas kehtivate õigusnormidega, esitati juba eelmisel kevadel nõukogule energeetikat (15. peatükk), haridust ja kultuuri (26. peatükk) ning välis-, julgeoleku- või kaitsepoliitikat (31. peatükk) käsitlevad ettevalmistavad dokumendid. Komisjon andis ülevaate Türgi olukorra kohta 9. novembri 2016. aasta aruandes. 10.Humanitaartingimused Süürias