Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv olmevee kvaliteedi kohta“

(2018/C 361/08)

Raportöör: Mark WEINMEISTER (DE/EPP), komitee liige, Hesseni liidumaa Euroopa asjade riigisekretär Viitedokument: „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv olmevee kvaliteedi kohta (uuesti sõnastatud)“ COM(2017) 753 final

I. MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Põhjendus 2, lisada uus põhjendus direktiivi 1998/83 põhjenduse 6 ette

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv olmevee kvaliteedi kohta (uuesti sõnastatud)“

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Vajalikud on miinimumstandardid olmevee oluliste ja preventiivsete tervisekaitsega seotud miinimumstandardite ja parameetrite väärtuste osas, kui soovitakse teiste ELi tasandi eeskirjade ja meetmetega seostatuna taotletavad minimaalsed keskkonnakvaliteedi eesmärgid püstitada selliselt, et olmevett kaitstaks ning parendataks. Eeskätt kuuluvad siia asjakohased veekaitsemeetmed, mis tagavad pinna- ja põhjavee puhtana hoidmise.

Motivatsioon

Käesolev põhjendus koosneb välja jäetud põhjenduste 5 ja 8 osadest. Väga oluline on suunata keskkonda saastavatest allikatest, nt reoveest, tööstus- ja põllumajandussektorist tulenevat mõju, – kuna need võivad mõjutada veekogude kvaliteeti eri ulatuses –, kehtestades selleks keskkonnakvaliteedi standardid lähtuvalt „saastaja maksab“ põhimõttest ja ettevaatusprintsiibist. Asjaomase saastatuse ulatuse seisukohast on lõppkokkuvõttes otsustav see, millises ulatuses tuleb tagada joogivee kvaliteet lühi- ja pikaajalises perspektiivis. Tervisekaalutustel ei saa pooldada joogiveevarude sellist majandamist, mille puhul eelistatakse nn toruotsalahendusi. Olmevee kvaliteedi tagamise eesmärgiga seoses on vaja eri keskkonnakomponentide jaoks asjakohaseid strateegiaid ja meetmeid, mis oleks vastavuses artiklis 7 toodud ettekirjutustega. WHO tervisealane parameetrite väärtuste hinnang põhineb tervisega seotud ennetaval lähenemisviisil (vt ka uus põhjendus 16 – direktiivi 98/93/EÜ artikli 9 väljajätmine) ning jaotamine tähendab, et joogiveega varustamisega ei kaasne piiratud aja jooksul ebasoodsaid mõjusid tervisele. Uus artikkel 12 kaotab asjaomase tagamise lähenemisviisi.

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 5

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv olmevee kvaliteedi kohta (uuesti sõnastatud)“

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) Euroopa piirkondlik büroo korraldas direktiiviga 98/83/EÜ kehtestatud parameetrite ja parameetrite väärtuste üksikasjaliku läbivaatamise, et teha kindlaks, kas neid on vaja kohandada tehnika ja teaduse arenguga. Läbivaatamise tulemuste kohaselt tuleks kontrollida soolestiku patogeene ja Legionella bakterit, lisada tuleks kuus keemilist parameetrit või parameetrirühma ning ettevaatusprintsiibil põhinevate võrdlusaluste kehtestamist tuleks kaaluda kolme endokriinfunktsiooni kahjustava representatiivse ühendi puhul . Kolme uue parameetri puhul tuleks ettevaatusprintsiibist lähtudes kehtestada WHO ettepanekuga võrreldes rangemad parameetrite väärtused, mille järgimine on siiski teostatav. WHO märkis, et olmevee pliisisaldus peaks olema võimalikult väike ning tegeleb endiselt kroomisisalduse piirnormi läbivaatamisega; seega tuleks mõlema parameetri puhul kohaldada enne väärtuste rangemaks muutmist kümneaastast üleminekuperioodi. Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) Euroopa piirkondlik büroo korraldas direktiiviga 98/83/EÜ kehtestatud parameetrite ja parameetrite väärtuste üksikasjaliku läbivaatamise, et teha kindlaks, kas neid on vaja kohandada tehnika ja teaduse arenguga. Läbivaatamise tulemuste kohaselt tuleks kontrollida soolestiku patogeene ja Legionella bakterit, lisada tuleks üheksa keemilist parameetrit või parameetrirühma , sh tuleks silmas pidada kolme endokriinfunktsiooni kahjustavat representatiivset ühendit ja WHO soovitatud sihtväärtusi . WHO märkis, et olmevee pliisisaldus peaks olema võimalikult väike ning tegeleb endiselt kroomisisalduse piirnormi läbivaatamisega; seega tuleks mõlema parameetri puhul kohaldada enne väärtuste rangemaks muutmist kümneaastast üleminekuperioodi.

Motivatsioon

Komisjon ei anna oma ettepanekus „ettevaatusprintsiibil põhinevate võrdlusaluste“ määratlust. Punktis 5 „Üksikasjalik selgitus parameetreid ja parameetrite väärtusi käsitlevate WHO soovituste ettepanekus arvesse võtmise kohta“ märgib komisjon, et kolme endokriinfunktsiooni kahjustava kemikaali puhul ei ole praegu WHO andmetel tõendeid joogiveest lähtuvate terviseohtude kohta ja nende tõenäosus on ka väike. Nende kolme kemikaali sisalduse tasemete kehtestamisel ei ole komisjon tegutsenud läbipaistvalt ega teaduslikult põhjendatult. Seepärast on soovitatav kehtestada parameetrite väärtustena WHO pakutud sihtväärtused. Seda on ka võimalik piisavalt põhjendada tervisekaitseküsimustest lähtuvalt (inimkasutuseks mõeldud olmevesi).

Muudatusettepanek 3

Lisada pärast põhjendust 5 direktiivi 1998/83 osaliselt põhjendused 13 ja 16

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv olmevee kvaliteedi kohta (uuesti sõnastatud)“

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Parameetrite väärtused põhinevad kättesaadavatel teaduslikel andmetel ning lähtuvad üldjuhul Maailma Tervishoiuorganisatsiooni „Joogivee kvaliteedi juhistest“. Nende puhul on arvesse võetud ka ettevaatusprintsiipi ja seega tagavad need inimeste tervise kõrgetasemelise kaitse.

Motivatsioon

Vanadest põhjendustest 13 ja 16 tuleks alles jätta parameetrite väärtuseid käsitlevad ühetimõistetavad seisukohad. Seoses artikliga 18 (Lisade läbivaatamine) tuleb parameetrite väärtuste puhul kahtlematult nentida, et aluseks on võetud kättesaadavad teaduslikud andmed ja ettevaatusprintsiip. See on kooskõlas uue artikliga 12 ja punktiga 3. Selle kohaselt käsitavad liikmesriigid igasugust mittevastavust esitatud parameetrite väärtustele „automaatselt“ potentsiaalse ohuna inimeste tervisele. Nagu juba muudatusettepanekus 1 märgiti, põhineb tervisepõhine WHO parameetrite väärtuste hinnang tervisega seotud ennetaval lähenemisviisil (vt ka uus põhjendus 16 – direktiivi 98/93/EÜ artikli väljajätmine) ning mitte otsesel potentsiaalsel ohul. See on vastuolus WHO seisukohaga.

Muudatusettepanek 4

Põhjendus 9

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv olmevee kvaliteedi kohta (uuesti sõnastatud)“

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Ohu hindamisel peaks eelkõige pöörama tähelepanu olmevee tootmiseks vajaliku töötlemistaseme vähendamisele, näiteks olmeveevõtuks kasutatavate veekogude saastumist põhjustavate survetegurite vähendamise abil. Selleks peaksid liikmesriigid tegema kindlaks nende veekogudega seotud ohud ja võimalikud saasteallikad ning tegema selliste saasteainete seiret, mida nad peavad oluliseks näiteks kindlakstehtud ohtude tõttu (nt mikroplastid, nitraadid , pestitsiidid või ravimid, mis on kindlaks määratud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2000/60/EÜ), nende loodusliku esinemise tõttu veevõtupiirkonnas (nt arseen) või veekäitlejatelt saadud teabe põhjal (nt toorvee konkreetse parameetri äkiline suurenemine). Neid parameetreid tuleks kasutada piirina, mille ületamisel võtavad pädevad asutused veekogudele avalduva surve vähendamiseks meetmeid, näiteks ennetus- või leevendusmeetmeid (tehes vajaduse korral muu hulgas teadusuuringuid tervisemõju mõistmiseks), et neid veekogusid kaitsta ja lahendada saasteallikaga seotud probleemid koostöös veekäitlejate ja sidusrühmadega. Ohu hindamisel peaks eelkõige pöörama tähelepanu olmevee tootmiseks vajaliku töötlemistaseme vähendamisele, näiteks olmeveevõtuks kasutatavate veekogude saastumist põhjustavate survetegurite vähendamise abil. Selleks peaksid liikmesriigid tegema kindlaks nende veekogudega seotud ohud ja võimalikud saasteallikad ning tegema selliste saasteainete seiret, mida nad peavad oluliseks näiteks kindlakstehtud ohtude tõttu (nt mikroplastid (1 nm kuni 5 mm suurused suure polümeerisisaldusega osakesed), nitraatide tase , pestitsiidid või ravimid, mis on kindlaks määratud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2000/60/EÜ), nende loodusliku esinemise tõttu veevõtupiirkonnas (nt arseen) või veekäitlejatelt saadud teabe põhjal (nt toorvee konkreetse parameetri äkiline suurenemine). Neid parameetreid tuleks kasutada piirina, mille ületamisel võtavad pädevad asutused veekogudele avalduva surve vähendamiseks meetmeid, näiteks ennetus- või leevendusmeetmeid (tehes vajaduse korral muu hulgas teadusuuringuid tervisemõju mõistmiseks), et neid veekogusid kaitsta ja lahendada saasteallikaga seotud probleemid koostöös veekäitlejate ja sidusrühmadega. Sellega seoses peaksid liikmesriigid õigusnormide ja regulatiivsete nõuete abil ergutama kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ning veevarustusettevõtteid võtma kasutusele vahendeid investeerimisvalikute mõju tuvastamiseks. Veekogudest veevõtu mõju ja heitmete põhjustatud surve veekogudele peaksid olema peamised lähtealused ühtsete keskkonnaalaste ennetamis- ja juhtimismudelite arendamisel, mille abil saab hinnata, millised oleksid keskkonnasäästlikkuse ja samuti sotsiaalmajandusliku jätkusuutlikkuse seisukohast parimad tingimused võrkude ja rajatiste osas võetavate meetmete jaoks, et tagada asjakohased integreeritud veevarustusteenused vastavalt asjaomase piirkonna sotsiaalmajanduslikule eripärale.

Motivatsioon

Mikroplastid on suur saasteallikas, mida liikmesriigid peaksid jälgima. Muudatusettepanekus esitatakse määratlus, mida kasutab Rootsi looduskaitseamet. Soovitav on lisaks kasutada mõistet „nitraatide tase“, kuna keemias tuntakse üksnes „nitraati“, käesolevas kontekstis mõeldakse aga siiski nende taset.

Muudatusettepanek 5

Põhjendus 11

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv olmevee kvaliteedi kohta (uuesti sõnastatud)“

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Olmevee kvaliteedi hindamiseks kasutatavate parameetrite väärtused peavad olema täidetud kohas, kus olmevesi asjaomasele kasutajale kättesaadavaks tehakse. Olmevee kvaliteedi hindamiseks kasutatavate parameetrite väärtused peavad olema täidetud kohas, kus olmevesi asjaomasele kasutajale kättesaadavaks tehakse. Samas võib olmevee kvaliteeti mõjutada kinnistusisene jaotussüsteem. WHO märgib, et liidus põhjustab kõigist veega levivatest patogeenidest suurimat tervisekahju Legionella bakter. See kandub edasi soojaveesüsteemide kaudu ja levib sissehingamisel, näiteks duši all pesemise käigus. Seega on bakteri levik selgelt seotud kinnistusisese jaotussüsteemiga. Ühepoolse kohustuse kehtestamine kõigi avalike ja eravalduste hõlmamiseks kõnealuse patogeeni seirega oleks ebamõistlikult kulukas ja seepärast on probleemiga tegelemiseks sobivam kinnistusisese jaotusega seotud riskihindamine. Lisaks võiks kinnistusisese jaotusega seotud riskihindamise raames hinnata võimalikke riske, mis tulenevad olmeveega kokku puutuvatest toodetest ja materjalidest. Seega peaks kinnistusisese jaotusega seotud riskihindamine hõlmama muu hulgas prioriteetsete valduste seirele keskendumist, kinnistusisesest jaotussüsteemist ning sellega seotud toodetest ja materjalidest tulenevate riskide hindamist ning olmeveega kokku puutuvate ehitustoodete toimivuse kontrollimist Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 305/2011 kohase toimivusdeklaratsiooni alusel . Koos toimivusdeklaratsiooniga tuleb esitada ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 artiklites 31 ja 33 osutatud teave. Kõnealusest hindamisest lähtudes peaksid liikmesriigid võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks muu hulgas, et rakendatakse asjakohaseid kontrolli- ja haldusmeetmeid (nt haiguspuhangute korral), mis on kooskõlas WHO suunistega, ning et ainete migratsioon ehitustoodetest ei ohusta inimeste tervist. Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 305/2011 kohaldamist ja juhul kui nende meetmetega kaasneksid piirangud toodete ja materjalide vabale liikumisele liidus, peavad piirangud olema nõuetekohaselt põhjendatud ja rangelt proportsionaalsed ning ei tohi kujutada endast meelevaldse diskrimineerimise ega liikmesriikide vahelise kaubanduse varjatud piiramise vahendit. Samas võib olmevee kvaliteeti mõjutada kinnistusisene jaotussüsteem. WHO märgib, et liidus põhjustab kõigist veega levivatest patogeenidest suurimat tervisekahju Legionella bakter. See kandub edasi soojaveesüsteemide kaudu ja levib sissehingamisel, näiteks duši all pesemise käigus. Seega on bakteri levik selgelt seotud kinnistusisese jaotussüsteemiga. Ühepoolse kohustuse kehtestamine kõigi avalike ja eravalduste hõlmamiseks kõnealuse patogeeni seirega oleks ebamõistlikult kulukas ja seepärast on probleemiga tegelemiseks sobivam kinnistusisese jaotusega seotud riskihindamine. Lisaks võiks kinnistusisese jaotusega seotud riskihindamise raames hinnata võimalikke riske, mis tulenevad olmeveega kokku puutuvatest toodetest ja materjalidest. Seega peaks kinnistusisese jaotusega seotud riskihindamine hõlmama muu hulgas prioriteetsete valduste seirele keskendumist, kinnistusisesest jaotussüsteemist ning sellega seotud toodetest ja materjalidest tulenevate riskide hindamist ning toodetest ja materjalidest olmevette imbunud ainete kontrollimist .

Motivatsioon

Ei ole soovitav kehtestada materjalidest ja toodetest olmevette imbunud ainete kontrollimist Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 305/2011 (ehitustoodete määrus) kohaselt. Parameetrite kriteeriumite ja parameetrite väärtuste kehtestamine ehitustoodetest olmevette imbuvatele ainetele on tervise seisukohast olulised nõuded ning ehitustoodete määruse kohaselt ei eksisteeri hetkel ühtlustatud norme tervise seisukohast oluliste nõuete hindamiskriteeriumitele ja toimivusele – lähtepunktiks on üksnes vastavusdeklratatsioon. Tasemete ja klasside toimivusdeklaratsioone ei ole võimalik koostada ja kehtestada just tootjatele. Sellele lisandub asjaolu, et võimaliku CE-vastavusmärgisest või siis ringlusse lastud CE-vastavusmärgisega ehitustoodete puhul ei ole võimalik tuvastada, kas toimivusdeklaratsioon (nt mehhaanilise tugevuse kohta) sisaldab ka andmeid ohu kohta inimtervisele, mis tuleneb ainete imbumisest olmevette. Lisaks ehitusmaterjalidele võib olmevette imbuda aineid ka teistest materjalidest. Seepärast ei ole ehitustoodete määrus ilmtingimata sobiv ning lisaks tuleks kontrollida ja reguleerida kõiki materjale. Ent kontrollitud teave toodetest tulenevate ainete imbumisest joogivette on kättesaadav nelja liikmesriigi vahel kokkulepitud süsteemiga (4MS algatus), mis annab tõestatud ja teatatud aluse ühtse üleeuroopalise kontrolli- ja hindamissüsteemi kasutuselevõtuks joogiveega kokkupuutuvatele materjalidele ja toodetele. Eesmärk peaks olema sätestada kõnealused hügieeninõuded ja teised asjaomased vahetud nõuded tulevikus ELi joogiveedirektiivis. 4MS algatuses osalevad lisaks Saksamaale ka Prantsusmaa, Madalmaad ja Ühendkuningriik. Vt ka muudatusettepanekuid 13 ja 14 artikli 10 lõike 1 punkti c kohta.

Muudatusettepanek 6

Põhjendus 12

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv olmevee kvaliteedi kohta (uuesti sõnastatud)“

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Töötlemise, seadmete ja materjalide kvaliteedi tagamist käsitlevate direktiivi 98/83/EÜ sätetega ei õnnestunud kõrvaldada siseturu takistusi seoses olmeveega kokku puutuvate ehitustoodete vaba ringlusega. Tooteid kiidetakse endiselt heaks riigi tasandil ning liikmesriikides kohaldatakse eri nõudeid. See teeb toodete kogu liidus turustamise tootjate jaoks keeruliseks ja kulukaks. Tehnilised tõkked on võimalik tulemuslikult kõrvaldada üksnes juhul, kui kehtestatakse määruse (EL) nr 305/2011 kohaselt olmeveega kokku puutuvate ehitustoodete ühtlustatud tehnilised kirjeldused. Kõnealune määrus võimaldab töötada välja Euroopa standardid olmeveega kokku puutuvate ehitustoodete hindamismeetodite ühtlustamiseks ning põhiomaduste toimivustasemega seotud piirtasemed ja klassid. Selleks on 2017. aasta standardimise töökavasse lisatud standardimistaotlus, millega nõutakse konkreetselt määruse (EL) nr 305/2011 kohaste olmeveega kokku puutuvate ehitustoodete ja -materjalide hügieeni- ning ohutusnõuete standardimist, ning standard kavatsetakse välja anda 2018. aastaks. Harmoniseeritud standardi avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas luuakse alus teadlike otsuste tegemiseks seoses olmeveega kokku puutuvate ohutute ehitustoodete turule laskmise ja turul kättesaadavaks tegemisega. Seepärast tuleks välja jätta olmeveega kokku puutuvaid seadmeid ja materjale käsitlevad sätted, mis asendatakse osaliselt kinnistusisese jaotusega seotud riskihindamist käsitlevate sätetega, mida täiendavad määrusel (EL) nr 305/2011 põhinevad asjaomased harmoniseeritud standardid.

Motivatsioon

Kuivõrd määruses (EL) nr 305/211 ei nähta ette peamiste hügieeni- ja tervisenõuete ühtlustamist (I lisa punkti 3 alapunkt e) toote- ja kontrollistandardite osas, mis tähendab, et sellega ei ühtlustata olmevette imbuvate ainete toimivust puudutavate teavet, on võimalik piisavalt põhjendada vastuväiteid määruse (EL) nr 305/2011 eeskirjade kasutamisele, et ennetada ohtu inimeste tervisele (vt ka artikli 10 lõike 1 punkt c). Varasem algatus standardite ühtlustamiseks juba ebaõnnestus. Lahendusena soovitatakse lisada hügieeninõuded vahetult ELi joogiveedirektiivi. Vt ka muudatusettepanekuid 13 ja 14 artikli 10 lõike 1 punkti c kohta.

Muudatusettepanek 7

Põhjendus 15

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv olmevee kvaliteedi kohta (uuesti sõnastatud)“

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Käesoleva direktiiviga kehtestatud standarditele mittevastavuse korral peaks asjaomane liikmesriik viivitamata välja uurima selle põhjuse ning võtma niipea kui võimalik vajalikke parandusmeetmeid veekvaliteedi taastamiseks. Olukordades, kus veevarustus kujutab potentsiaalset ohtu inimeste tervisele, tuleks sellise veega varustamine keelata ja selle kasutamist piirata. Lisaks on oluline selgitada, et liikmesriigid peaksid mikrobioloogiliste ja keemiliste parameetritega seotud väärtuste miinimumnõuete täitmatajätmist automaatselt käsitama potentsiaalse ohuna inimeste tervisele. Kui olmevee kvaliteedi taastamiseks on vajalikud parandusmeetmed, eelistatakse vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 191 lõikele 2 meetmeid, mis likvideerivad probleemi põhjuse. Käesoleva direktiiviga kehtestatud standarditele mittevastavuse korral peaks asjaomane liikmesriik viivitamata välja uurima selle põhjuse ning võtma niipea kui võimalik vajalikke parandusmeetmeid veekvaliteedi taastamiseks. Olukordades, kus veevarustus kujutab potentsiaalset ohtu inimeste tervisele, tuleks sellise veega varustamine keelata ja selle kasutamist piirata. Lisaks on oluline selgitada, et liikmesriigid võivad mikrobioloogiliste ja keemiliste parameetritega seotud väärtuste miinimumnõuete täitmatajätmist üksikjuhtumitel käsitada võimaliku potentsiaalse ohuna inimeste tervisele. Kui olmevee kvaliteedi taastamiseks on vajalikud parandusmeetmed, eelistatakse vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 191 lõikele 2 meetmeid, mis likvideerivad probleemi põhjuse.

Motivatsioon

Parameetritega seotud väärtuste miinimumnõuete täitmatajätmise automaatne hindamine potentsiaalse ohuna inimeste tervisele ei ole soovitav. Sest nagu juba muudatusettepanekus 1 märgiti, põhineb tervisepõhine WHO parameetrite väärtuste hinnang tervisega seotud ennetaval lähenemisviisil (vt ka uus põhjendus 16 – direktiivi 98/93/EÜ artikli 9 väljajätmine) ning mitte otsesel potentsiaalsel ohul, mida tuleb juba iseenesest hinnata kui vastuolu. Teiselt poolt tähendab see raskusi tarbijaga suhtlemisel, viib selle puhul hirmude tekkimiseni ja toob kaasa usalduse kaotuse. See võib pigem toetada pudelivee tarbimise suurenemist tulevikus. See oleks vastuolus direktiivi ettepaneku kavatsusega. Tehakse ettepanek lisada taas direktiivi 98/83/EÜ väljajäetud artikkel 9 „Erandid“.

Muudatusettepanek 8

Artikli 2 lõiked 3, 4, 5, 6 ja 9

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv olmevee kvaliteedi kohta (uuesti sõnastatud)“

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 3. „veekäitleja“ – üksus, kes tarnib ööpäevas keskmiselt vähemalt 10 m3 olmevett; 3. „veekäitleja“ – eraldiseisev üksus, kes tarnib ööpäevas keskmiselt vähemalt 10 m3 olmevett; 4. „väike veekäitleja“ – veekäitleja, kes tarnib alla 500 m3 ööpäevas või teenindab alla 5 000 inimese; 4. „väike veekäitleja“ – eraldiseisev veekäitleja, kes tarnib alla 500 m3 ööpäevas või teenindab alla 50 000 inimese; 5. „ suur veekäitleja“ – veekäitleja, kes tarnib vähemalt 500 m3 ööpäevas või teenindab vähemalt 5 000 inimest; 5. „keskmise suurusega veekäitleja“ – eraldiseisev veekäitleja, kes tarnib vähemalt 500 m3 ööpäevas või teenindab vähemalt 50 000 ja maksimaalselt 500 000 inimest; 6. „väga suur veekäitleja“ – veekäitleja, kes tarnib vähemalt 5 000 m3 ööpäevas või teenindab vähemalt 50 000 inimest; 6. „suur veekäitleja“ – eraldiseisev veekäitleja, kes tarnib vähemalt 1 250 m3 ööpäevas või teenindab vähemalt 500 000 ja maksimaalselt 1 500 000 inimest; 7. „prioriteetsed valdused“ – liikmesriigi kindlaks määratud suured valdused, kus on palju kasutajaid, kes võivad kokku puutuda veega seotud riskidega; näiteks haiglad, tervishoiuasutused, majutusasutused, karistusasutused ja kämpingud; 7. „väga suur veekäitleja“ – eraldiseisev veekäitleja, kes tarnib vähemalt 5 000 m3 ööpäevas või teenindab vähemalt 1 500 000 inimest; 8. „haavatavad ja tõrjutud rühmad“ – inimesed, kes on ühiskonnast isoleeritud diskrimineerimise või õiguskaitse, ressursside või võimaluste puudumise tõttu ning kes puutuvad võrreldes ülejäänud ühiskonnaga rohkem kokku võimalike riskidega, mis on seotud nende tervise, ohutuse, puuduliku hariduse, kahjulike tavade praktiseerimisega, või muude riskidega. 8. „prioriteetsed valdused“ – liikmesriigi kindlaks määratud suured valdused, kus on palju kasutajaid, kes võivad kokku puutuda veega seotud riskidega; näiteks haiglad, tervishoiuasutused, majutusasutused, karistusasutused ja kämpingud; 9. „haavatavad ja tõrjutud rühmad“ – inimesed, kes on ühiskonnast isoleeritud diskrimineerimise või õiguskaitse, ressursside või võimaluste puudumise tõttu ning kes puutuvad võrreldes ülejäänud ühiskonnaga rohkem kokku võimalike riskidega, mis on seotud nende tervise, ohutuse, puuduliku hariduse, kahjulike tavade praktiseerimisega, või muude riskidega. 10. „isiklik veevarustus“ – veevarustus jõudlusega keskmiselt kuni 10 m3 ööpäevas või mida kasutab kuni 50 inimest, välja arvatud juhul, kui selle veega varustamine toimub kommerts- või avalik-õigusliku tegevuse raames.

Motivatsioon

Tuleb luua keskmise suurusega veekäitlejate kategooria, millega on hõlmatud veekäitlejad, kes teenindavad 500 000 kuni 1 500 000 inimest. Lõigetes 3 kuni 6 on soovitav lähtuda veevarustusettevõtetest, mis kujutavad endast ühtset ja seega eraldiseisvat veekäitlejat. Sest siin ei ole silmas peetud veekäitleja hajutatud, integreerimata veevarustust. Kuna artikli 3 lõike 2 punktis b on määratletud veevarustus, mille jõudlus on keskmiselt kuni 10 m3 ööpäevas või mida kasutab kuni 50 inimest, on täielikkuse huvides soovitav see määratlus lisada artiklisse 2.

Muudatusettepanek 9

Artikli 5 lõige 1

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv olmevee kvaliteedi kohta (uuesti sõnastatud)“

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Liikmesriigid kehtestavad olmevee osas kohaldatavate I lisas sätestatud parameetrite väärtused, mis peavad olema vähemalt sama ranged kui kõnealuses lisas esitatud väärtused. Liikmesriigid kehtestavad olmevee osas kohaldatavate I lisas sätestatud parameetrite väärtused, mis peavad olema vähemalt sama ranged kui kõnealuses lisas esitatud väärtused. I lisa C osas sätestatud indikaatorparameetrite osas saab väärtusi kasutada soovitusliku võrdlusalusena üksnes artiklist 12 tulenevate kohustuste täitmiseks.

Motivatsioon

Direktiivi 98/83/EÜ I lisa C osas käsitletud indikaatorparameetrid jäeti direktiivi ettepanekust välja põhjendusega, et need ei ole tervise seisukohast olulised. Lõhn ja maitse on aga kvalifitseeritavad vee kvaliteedi hügieeninõuetena ja avaldavad mõju joomisharjumuse aktsepteerimisele.

Muudatusettepanek 10

Artikli 7 lõige 1

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv olmevee kvaliteedi kohta (uuesti sõnastatud)“

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Liikmesriigid tagavad, et olmeveega varustamise, selle töötlemise ja jaotamise suhtes kohaldatakse riskipõhist käsitlust, mis koosneb järgmistest elementidest: Liikmesriigid tagavad, et olmeveega varustamise, selle töötlemise ja jaotamise suhtes kohaldatakse vastavalt WHO joogiveekvaliteedi suunistele ja Euroopa standardile EN 15975-2 asjakohast, proportsionaalset ja kohalikul tasandil olulist riskipõhist käsitlust, mis koosneb järgmistest elementidest: a) olmevee võtmiseks kasutatavate veekogude ohuhindamine kooskõlas artikliga 8; a) olmevee võtmiseks kasutatavate veekogude ohuhindamine kooskõlas artikliga 8; b) veevarustusriski hindamine, mille teeb veekäitleja tema tarnitava vee kvaliteedi seireks, kooskõlas artikliga 9 ja II lisa C osaga; b) veevarustusriski hindamine, mille teeb veekäitleja tema tarnitava vee kvaliteedi seireks, kooskõlas artikliga 9 ja II lisa C osaga; c) kinnistusisese jaotusega seotud riskihindamine kooskõlas artikliga 10. c) kinnistusisese jaotusega seotud riskihindamine kooskõlas artikliga 10. d) liikmesriigid tagavad ohu- ja riskihindamisest tulenevate kohustuste selge ja tasakaalustatud jaotamise seoses veetarnijatega, võttes seejuures arvesse riiklikku institutsioonilise ja õigusraamistikku ning samuti subsidiaarsuse põhimõtet.

Motivatsioon

Tagamaks, et riskipõhine käsitus võetakse kasutusele tunnustatud rahvusvaheliste menetluste alusel, tuleks välja tuua aluseks olevad standardid – WHO suunised koos veeohutuskavaga („water safety plan“) ja standard EN 15975-2 (joogiveevarustuse kindlus – riski- ja kriisiohjamise suunised).

Riskipõhise käsitluse puhul peaks olema juhtpõhimõtteks proportsionaalsus. Seoses täiendavate majanduslike ja tehniliste kuludega peaksid selle parameetrid peavad olema asjakohased ja kohalikul tasandil olulised. Ei ole tõendeid selle kohta, et esitatud proovivõtusageduse ja parameetrite nimekirja rakendamine aitaks tõsta tervisekaitse taset.

Euroopa Komisjon soovib võtta kasutusele riskipõhised analüüsid valgaladele, olmevee tootmisele ja jaotamisele ning majasisestele süsteemidele, jättes liikmesriikidele vabaduse nende kujundamiseks. Selgitada tuleb kohustuste jaotust, seda eelkõige, mis puudutab olmevee-ettevõtete rolli.

Muudatusettepanek 11

Artikli 8 lõike 1 punkti d alapunkt iv

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv olmevee kvaliteedi kohta (uuesti sõnastatud)“

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek muud sellised asjakohased saasteained nagu mikroplastid või valgalale iseloomulikud saasteained, mille liikmesriigid on kindlaks teinud direktiivi 2000/60/EÜ artikli 5 kohase inimtegevuse mõju ülevaate ning kõnealuse direktiivi II lisa punkti 1.4 alusel märkimisväärse koormuse kohta kogutud teabe põhjal. muud sellised asjakohased saasteained nagu mikroplastid (1 nm kuni 5 mm suurused suure polümeerisisaldusega osakesed) või valgalale iseloomulikud saasteained, mille liikmesriigid on kindlaks teinud direktiivi 2000/60/EÜ artikli 5 kohase inimtegevuse mõju ülevaate ning kõnealuse direktiivi II lisa punkti 1.4 alusel märkimisväärse koormuse kohta kogutud teabe põhjal.

Motivatsioon

Mikroplastid on suur saasteallikas, mida liikmesriigid peaksid jälgima. Muudatusettepanekus esitatakse määratlus, mida kasutab Rootsi looduskaitseamet.

Muudatusettepanek 12

Artikli 8 lõige 4

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv olmevee kvaliteedi kohta (uuesti sõnastatud)“

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Sellistel juhtudel, kui veekäitlejal lubatakse lõike 2 punkti b kohaselt seiresagedust vähendada, jätkavad liikmesriigid kõnealuste parameetrite korrapärast seiret ohuhindamisega hõlmatud veekogus. Sellistel juhtudel, kui veekäitlejal lubatakse lõike 3 punkti b kohaselt seiresagedust vähendada, jätkavad liikmesriigid kõnealuste parameetrite korrapärast seiret ohuhindamisega hõlmatud veekogus.

Motivatsioon

Viide vajab korrigeerimist: kõne all on lõike 3 punkt b.

Muudatusettepanek 13

Artikli 10 lõike 1 punkt c

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv olmevee kvaliteedi kohta (uuesti sõnastatud)“

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek selle kontrollimine, kas olmeveega kokkupuutuvate ehitustoodete toimivus on nõuetekohane seoses põhiomadustega, mis on seotud ehitistele esitatavate põhinõuetega vastavalt määruse (EL) nr 305/2011 I lisa punkti 3 alapunktile e.

Motivatsioon

Kuna määruses (EL) nr 305/211 ei nähta ette peamiste tervise- ja hügieeninõuete ühtlustamist (I lisa punkt 3e) toote- ja kontrollistandardite osas, mis tähendab, et sellega ei ühtlustata olmevette lastavate ainete toimivust puudutavat teavet, ei ole võimalik põhjendatult viidata inimese tervisele tekkiva ohu ennetamisele. Vt ka muudatusettepanekud 5 ja 6.

Muudatusettepanek 14

Artikli 10 lõike 2 punkt c

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv olmevee kvaliteedi kohta (uuesti sõnastatud)“

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek võtma koostöös veekäitlejatega muud meetmed, näiteks rakendama asjakohaseid puhastusmeetodeid, et muuta vee laadi või omadusi enne selle tarnimist, vähendades või likvideerides seeläbi riski, et vesi pärast jaotusvõrgu läbimist parameetrite väärtustele ei vasta;

Motivatsioon

See meede, mille puhul muudavad veekäitlejad vett enne selle jõudmist kinnistusisesesse jaotussüsteemi selliselt, et see vastab I lisa C osas esitatud parameetrite väärtustele, ei ole teostatav. Pigem tuleb kinnistusisesed jaotussüsteemid tehniliselt ja materiaalselt üles ehitada ja neid käidelda nii, et peetakse kinni I lisa C osa parameetrite väärtustest.

Muudatusettepanek 15

Artikli 10 lõike 2 punkt d

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv olmevee kvaliteedi kohta (uuesti sõnastatud)“

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek nõuetekohaselt teavitama ja nõustama tarbijaid vee tarbimise ja kasutamise tingimustest ning võimalikest meetmetest, millega vältida riski uuesti avaldumist; nõuetekohaselt teavitama ja nõustama tarbijaid vee tarbimise ja kasutamise tingimustest ning võimalikest meetmetest, millega vältida väärtuste mittejärgimisest tuleneva riski uuesti avaldumist;

Motivatsioon

Selgitus, millise riskiga on tegu.

Muudatusettepanek 16

Artikli 12 lõige 3

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv olmevee kvaliteedi kohta (uuesti sõnastatud)“

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Olenemata sellest, kas parameetrite väärtustele mittevastavust on esinenud või mitte, tagavad liikmesriigid, et inimeste tervisele potentsiaalselt ohtliku olmevee tarbimiseks andmine keelatakse või selle kasutamist piiratakse ning võetakse mistahes muud parandusmeetmed, mis on vajalikud inimeste tervise kaitseks. Olenemata sellest, kas parameetrite väärtustele mittevastavust on esinenud või mitte, tagavad liikmesriigid, et inimeste tervisele potentsiaalselt ohtliku olmevee tarbimiseks andmine keelatakse või selle kasutamist piiratakse ning võetakse mistahes muud parandusmeetmed, mis on vajalikud inimeste tervise kaitseks. Liikmesriigid käsitavad igasugust mittevastavust I lisa A ja B osas esitatud parameetrite väärtustele automaatselt potentsiaalse ohuna inimeste tervisele.

Motivatsioon

Kui parameetri väärtuse miinimumnõude iga mittejärgimist – näiteks üks üksik kolibakter, hägusus või keemilise parameetri 10 % ületamine – käsitada automaatselt iseenesest potentsiaalse ohuna, kujutab see endast ülereguleerimist. Esiteks põhineb tervisepõhine WHO parameetrite väärtuste hinnang tervisega seotud ennetaval lähenemisviisil (vt ka uus põhjendus 16 – direktiivi 98/93/EÜ artikli 9 väljajätmine) ning mitte otsesel potentsiaalsel ohul. See on vastuolus WHO seisukohaga. Teiseks on muu hulgas kolibakterid ja ka hägusus puhastamise käigus tekkinud võimaliku saaste näitajad. Tuleks silmas pidada, et parameetrite väärtuste mis tahes mittejärgimisega peab kaasnema tarbijate teavitamine. See põhjustab tarbijates suure tõenäosusega ebakindlust, hirmu või usalduse kaotust joogivee vastu ja võib suurendada pudelivee tarbimist. See on vastolus direktiivi põhieesmärkidega. Samas tuleks silmas pidada, et igal üksikjuhul ei ole alati võimalik võtta vahetuid meetmeid, nt tehniliste tingimuste tõttu. (Vt muudatusettepanek 17, milles tehakse ettepanek lisada taas direktiivi 98/83/EÜ artikkel 9 „Erandid“).

Muudatusettepanek 17

Lisada uus artikkel „Erandid“ pärast artiklit 12

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv olmevee kvaliteedi kohta (uuesti sõnastatud)“

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Artikkel XX – Erandid (Direktiivi 98/83/EÜ artikkel 9) 1. Liikmesriigid võivad ette näha erandeid I lisa B osas sätestatud või artikli 5 lõike 2 alusel kehtestatud parameetrite väärtustest kuni nende poolt kindlaksmääratava väärtuseni, tingimusel, et ükski kõrvalekalle ei kujuta potentsiaalset ohtu inimeste tervisele ning olmeveevarustust asjassepuutuvas piirkonnas ei ole muude mõistlike abinõudega võimalik säilitada. Kõrvalekalded on piiratud nii lühikese ajaga kui võimalik ning ei tohi ületada kolme aastat, mille lõppedes viiakse läbi ülevaatus, et teha kindlaks, kas saavutatud on piisavat edu. Kui liikmesriik kavatseb teha teise erandi, edastab ta ülevaatuse tulemused koos teise erandi tegemise otsuse põhjendustega komisjonile. Teise erandi kehtivus ei tohi ületada kolme aastat. 2. Erandlike asjaolude korral võib liikmesriik taotleda komisjonilt kolmandat erandit, mille kehtivus ei ületa kolme aastat. Komisjon teeb iga kõnealuse taotluse kohta otsuse kolme kuu jooksul. 3. Mistahes erandites, mida lõigete 1 või 2 alusel tehakse, märgitakse järgmised andmed: a) erandi põhjus; b) asjassepuutuv parameeter, eelnevad asjaomased järelevalvetulemused ning erandiga lubatav maksimaalne lubatud väärtus; c) geograafiline piirkond, ööpäevas tarbimiseks antava vee kogus, asjassepuutuva elanikkonna arv ning kas mõjutatud on mõni asjassepuutuv toiduainetetööstuse ettevõte; d) asjakohane järelevalveskeem, vajaduse l tihedama järelevalvesagedusega; e) vajalike parandusmeetmete kava lühikokkuvõte, sealhulgas tööde ajakava ja maksumuse prognoos ning sätted ülevaatuse kohta; f) erandi vajalik kehtivusaeg. 4. Kui pädevad asutused leiavad, et parameetrite väärtusele mittevastavus on väga väike ning artikli 12 lõike 2 alusel võetavatest meetmetest piisab probleemi lahendamiseks 30 päeva jooksul, ei ole tarvis lõike 3 nõudeid kohaldada. Sel juhul määravad pädevad asutused või muud asjaomased organid kindlaks üksnes asjassepuutuva parameetri maksimumväärtuse ning probleemi lahendamiseks võimaldatava aja. 5. Lõikele 4 ei tohi enam tugineda, kui konkreetse veevarustuse mittevastavus ühe parameetri väärtusele on väldanud viimase 12 kuu jooksul kokku rohkem kui 30 päeva. 6. Iga liikmesriik, kes tugineb käesolevas artiklis sätestatud eranditele, tagab, et mistahes kõnealusest erandist mõjutatud elanikkonda kiiresti nõuetekohasel viisil erandist ja selle tingimustest teavitatakse. Lisaks tagab liikmesriik vajadusel nende konkreetsete elanikkonna gruppide nõustamise, kellele erand võib olla eriti ohtlik. Nimetatud kohustused ei kehti lõikes 4 kirjeldatud olukorras, kui pädevad asutused ei otsusta teisiti. 7. Välja arvatud lõike 4 alusel tehtud erandit e puhul teeb liikmesriik komisjonile kahe kuu jooksul teatavaks mistahes erandi, sealhulgas lõikes 3 sätestatud andmed, kui see hõlmab konkreetset veevarustust, mille keskmine kasutusmaht on vähemalt 500 m3 ööpäevas või mis teenindab vähemalt 5 000 inimest. 8. Käesolevat artiklit ei kohaldata olmevee suhtes, mis on ette nähtud pudelites või mahutites müümiseks.

Motivatsioon

Juhul kui parameetrite väärtuste mittejärgimine ei kujuta endast potentsiaalset ohtu tervisele, soovitatakse direktiivi 98/83/EÜ artiklis 9 sisaldunud senised sätted erandite kohta ennistada. Sest mitte iga mittejärgimine ei ole vahetult oht tervisele ja WHO tervisepõhine parameetrite väärtuste hinnang põhineb tervisega seotud ennetaval lähenemisviisil (vt ka uus põhjendus 16 – direktiivi 98/93/EÜ artikli 9 väljajätmine).

Muudatusettepanek 18

Artikkel 13

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv olmevee kvaliteedi kohta (uuesti sõnastatud)“

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Olmevee kättesaadavus Olmevee kättesaadavus 1. Ilma et see piiraks direktiivi 2000/60/EÜ artikli 9 kohaldamist, võtavad liikmesriigid kõik vajalikud meetmed , et suurendada olmevee kättesaadavust kõigi jaoks ning edendada selle kasutamist oma territooriumil. See hõlmab kõiki järgmisi meetmeid: 1. Ilma et see piiraks direktiivi 2000/60/EÜ artikli 9 kohaldamist, võtavad liikmesriigid kõik vajalikud meetmed , et suurendada olmevee kättesaadavust kõigi jaoks ning edendada selle kasutamist oma territooriumil. Võttes arvesse maa- ja saarepiirkondade geograafilist eraldatust, hõlmab see kõiki järgmisi meetmeid: a) selliste inimeste kindlakstegemine, kelle jaoks olmevesi ei ole kättesaadav, ning selle põhjuste väljaselgitamine (nt kuulumine haavatavasse ja tõrjutud rühma), selliste inimeste puhul vee kättesaadavuse suurendamise võimaluste hindamine ning nende inimeste teavitamine jaotusvõrguga ühinemise võimalustest või alternatiivsetest olmevee saamise võimalustest; a) selliste inimeste kindlakstegemine, kelle jaoks olmevesi ei ole kättesaadav, ning selle põhjuste väljaselgitamine (nt kuulumine haavatavasse ja tõrjutud rühma), selliste inimeste puhul vee kättesaadavuse suurendamise võimaluste hindamine ning nende inimeste teavitamine jaotusvõrguga ühinemise võimalustest või alternatiivsetest olmevee saamise võimalustest; b) avalikus ruumis olmevee tasuta pakkumiseks vajaliku väli- ja sisetingimustes sobiva varustuse hankimine ja hooldamine; b) avalikus ruumis olmevee tasuta pakkumiseks vajaliku väli- ja sisetingimustes sobiva varustuse hankimine ja hooldamine , võttes kasutusele konkreetsed seadmed vee raiskamise vältimiseks ; c) olmevee kasutamise edendamine järgmiste meetmete abil: c) olmevee kasutamise edendamine järgmiste meetmete abil: i) kampaaniad kodanike teavitamiseks olmevee kvaliteedist; of such water; i) kampaaniad kodanike teavitamiseks olmevee kvaliteedist; ii) olmevee pakkumise toetamine asutustes ja üldkasutatavates hoonetes; ii) olmevee pakkumise toetamine asutustes ja üldkasutatavates hoonetes; iii) olmevee tasuta pakkumise toetamine restoranides, sööklates ning toitlustusteenuste osutamisel. iii) olmevee tasuta pakkumise toetamine restoranides, sööklates ning toitlustusteenuste osutamisel. 2. Lõike 1 punkti a kohaselt kogutud teabe alusel võtavad liikmesriigid kõik vajalikud meetmed , et tagada olmevee kättesaadavus haavatavatele ja tõrjutud rühmadele. 2. Lõike 1 punkti a kohaselt kogutud teabe alusel võtavad liikmesriigid koos asjaomaste kohalike ja piirkondlike omavalitsustega kõik vajalikud meetmed, et tagada olmevee kättesaadavus haavatavatele ja tõrjutud rühmadele. Iseäranis tuleb arvesse võtta kohaliku kogukonna võimalusi mõjutada viise, kuidas tagada vee kättesaadavus. Peab saama kasutada ka eraomandis olevaid veeallkaid tingimusel, et neid kontrollitakse ja need vastavad kvaliteedinõuetele. Kui olmevesi ei ole selliste rühmade jaoks kättesaadav, teavitavad liikmesriigid neid viivitamata nende kasutatava vee kvaliteedist ning kõigist meetmetest, mida saab võtta, et vältida kõnealuse vee igasugusest saastumisest tulenevat kahjulikku mõju inimeste tervisele. Kui olmevesi ei ole selliste rühmade jaoks kättesaadav, teavitavad liikmesriigid neid viivitamata nende kasutatava vee kvaliteedist ning kõigist meetmetest, mida saab võtta, et vältida kõnealuse vee igasugusest saastumisest tulenevat kahjulikku mõju inimeste tervisele.

Motivatsioon

Olmevee kättesaadavus kujutab endast osa üldhuviteenustest. Paljudes liikmesriikides on omavalitsusüksused õiguslikult vastutavad elanikkonna piisava varustamise eest joogiveega. Kui küsimuse all on joogivee kvaliteet ja kättesaadavus, peaks liikmesriikidel olema võimalus seda olukorda ise hinnata. Sellegipoolest tuleb tegeleda mõningates kohalikes ja piirkondlikes omavalitsustes esinevate täiendavate tõketega ja nendest tulenevate finantsmõjudega, kaasates asjaomaseid omavalitsusi, et võimaldada puudutatud elanikkonnarühmadele õiglasemat juurdepääsu veele.

Muudatusettepanek 19

I LISA B OSA – Keemilised parameetrid: Pestitsiidid – Märkused

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv olmevee kvaliteedi kohta (uuesti sõnastatud)“

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Pestitsiidid on: — orgaanilised insektitsiidid, — orgaanilised herbitsiidid, — orgaanilised fungitsiidid, — orgaanilised nematotsiidid, — orgaanilised akaritsiidid, — orgaanilised algitsiidid, — orgaanilised rodentitsiidid, — orgaanilised limatõrjevahendid, — seonduvad tooted (kaasa arvatud kasvuregulaatorid) ning nende asjassepuutuvad metaboliidid, nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 3 punktis 32. Pestitsiidid on: — orgaanilised insektitsiidid, — orgaanilised herbitsiidid, — orgaanilised fungitsiidid, — orgaanilised nematotsiidid, — orgaanilised akaritsiidid, — orgaanilised algitsiidid, — orgaanilised rodentitsiidid, — orgaanilised limatõrjevahendid, — seonduvad tooted (kaasa arvatud kasvuregulaatorid) ning nende asjassepuutuvad metaboliidid, nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 3 punktis 32. Parameetri väärtus kehtib iga üksiku pestitsiidi kohta. Parameetri väärtus kehtib iga üksiku pestitsiidi kohta.

Motivatsioon

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 ingliskeelses versioonis on reguleeritud „olulised“ (relevant) metaboliidid ja 1. veebruari 2018. aasta ELi joogiveedirektiivi lisa kohta esitatud ettepaneku ingliskeelses versioonis on kirjas „nende asjassepuutuvad metaboliidid“ (and their relevant metabolites). Muudatusettepanekuga soovitatakse tõlked vastavalt kooskõlla viia. [Tõlkija märkus: ei puuduta eestikeelset versiooni.]

Muudatusettepanek 20

Uus I LISA D osa

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv olmevee kvaliteedi kohta (uuesti sõnastatud)“

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek D osa: Indikaatorparameetrid Lisada tabel direktiivi 98/83/EÜ I lisa C osast

Motivatsioon

Direktiivi 98/83/EÜ I lisa C osas käsitletud indikaatorparameetrid jäeti direktiivi ettepanekust välja põhjendusega, et need ei ole tervise seisukohast olulised. Lõhn ja maitse on aga kvalifitseeritavad vee kvaliteedi hügieeninõuetena ja avaldavad mõju joomisharjumuse aktsepteerimisele. Teised indikaatorparameetrid on käitlejapõhised ja tehnilised, nii näiteks on nõutav raud, mangaan ja hägusus korrosiooni ulatuse osas ning orgaanilise süsiniku kogusisaldus ja pH--tase seoses desinfektsioonivahendite kasutamisega. Soovitav on indikaatorparameetrid I lisa D osas tabelina uuesti sisse tuua. Indikaatorparameetreid tuleks vastavalt arvesse võtta täiendava muudatusena III lisa B osa tabelis 1 seoses täpsusnäitajatega.

Muudatusettepanek 21

Muudatusettepanek komisjoni dokumendi COM(2017) 753 final kohta – 1. osa

Artikkel 14

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv olmevee kvaliteedi kohta (uuesti sõnastatud)“

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Üldsuse teavitamine Üldsuse teavitamine 1. Liikmesriigid tagavad kooskõlas IV lisaga kõigile teenuse saajatele piisava ja ajakohase olmeveealase teabe kättesaadavuse internetis. 1. Liikmesriigid tagavad kooskõlas IV lisaga kõigile teenuse saajatele piisava ja ajakohase olmeveealase teabe kättesaadavuse internetis. 2. Liikmesriigid tagavad, et kõik teenuse saajad saavad korrapäraselt ja vähemalt kord aastas ning kõige sobivamal kujul (nt arvega või nutirakenduse kaudu) ilma küsimata järgmise teabe: 2. Liikmesriigid tagavad, et kõik teenuse saajad saavad korrapäraselt ja vähemalt kord aastas ning kõige sobivamal kujul (nt arvega või nutirakenduse kaudu) ilma küsimata järgmise teabe: a) olmevee kuupmeetri eest võetava tariifi kulustruktuur, sealhulgas püsi- ja muutuvkulud , esitades vähemalt järgmiste elementidega seotud kulud : i) veekäitlejate võetud meetmed artikli 8 lõike 5 kohase ohuhindamise kohaldamisel; ii) olmevee töötlemine ja jaotamine; iii) heitvee kogumine ja puhastamine; iv) artikli 13 kohaselt võetud meetmed, kui veekäitleja on need meetmed võtnud; a) olmevee kuupmeetri eest võetava tariifi kulustruktuur, sealhulgas püsi- ja muutuvkulud. b) tarnitava olmevee hind liitri ja kuupmeetri kohta; b) tarnitava olmevee hind liitri ja kuupmeetri kohta; c) kodumajapidamise tarbitud kogus vähemalt aasta või arveldusperioodi kohta koos aasta tarbimissuundumustega; c) kodumajapidamise tarbitud kogus vähemalt aasta või arveldusperioodi kohta koos aasta tarbimissuundumustega; d) kodumajapidamise veetarbimise võrdlus aastate kaupa koos sama kategooria kodumajapidamise keskmise tarbimisega; d) kodumajapidamise veetarbimise võrdlus aastate kaupa koos sama kategooria kodumajapidamise keskmise tarbimisega; e) link veebisaidile, kust leiab IV lisas esitatud teabe. e) link veebisaidile, kust leiab IV lisas esitatud teabe. Komisjon võib võtta vastu rakendusakte, milles sätestatakse esimese lõigu kohaselt esitatava teabe vorm ja edastusviis. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 20 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Komisjon võib võtta vastu rakendusakte, milles sätestatakse esimese lõigu kohaselt esitatava teabe vorm ja edastusviis. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 20 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. 3. Lõiked 1 ja 2 ei piira direktiivide 2003/4/EÜ ja 2007/2/EÜ kohaldamist. 3. Lõiked 1 ja 2 ei piira direktiivide 2003/4/EÜ ja 2007/2/EÜ kohaldamist.

Motivatsioon

Artikli 14 nõuded lähevad liiga kaugele. Kodumajapidamistele esitatavas teabes tuleks keskenduda olmevee kvaliteedile. Osad, mis ei puuduta olmevee kvaliteeti (heitvesi, konfidentsiaalne teave veepuhastusetappide kohta jmt), tuleks nõuetest välja jätta.

Muudatusettepanek 22

Muudatusettepanek komisjoni dokumendi COM(2017) 753 final kohta – 1. osa

IV lisa

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv olmevee kvaliteedi kohta (uuesti sõnastatud)“

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek ÜLDSUSELE INTERNETIS ESITATAV TEAVE ÜLDSUSELE INTERNETIS ESITATAV TEAVE Tarbijatele tehakse internetis kasutajasõbralikul ja nende vajadustega kohandatud viisil kättesaadavaks järgmine teave: Tarbijatele tehakse internetis kasutajasõbralikul ja nende vajadustega kohandatud viisil kättesaadavaks järgmine teave: (1) asjaomase veekäitleja identifitseerimisandmed; (1) asjaomase veekäitleja identifitseerimisandmed; (2) I lisa A ja B osas loetletud parameetrite seire kõige viimased tulemused, sealhulgas proovivõtusagedus ja -kohad, mis on veega varustatavat isikut huvitava piirkonna suhtes asjakohased, ning parameetrite artikli 5 kohaselt kehtestatud väärtused. Seiretulemused ei tohi olla vanemad kui: (2) I lisa A ja B osas loetletud parameetrite seire kõige viimased tulemused, sealhulgas proovivõtusagedus ja -kohad, mis on veega varustatavat isikut huvitava piirkonna suhtes asjakohased, ning parameetrite artikli 5 kohaselt kehtestatud väärtused. Seiretulemused ei tohi olla vanemad kui: a) üks kuu väga suurte veekäitlejate puhul; a) üks kuu väga suurte veekäitlejate puhul; b) kuus kuud suurte veekäitlejate puhul; b) kuus kuud suurte veekäitlejate puhul; c) üks aasta väikeste veekäitlejate puhul; c) üks aasta väikeste veekäitlejate puhul; (3) parameetrite artikli 5 kohaselt kehtestatud väärtuste ületamise korral teave potentsiaalse ohu kohta inimeste tervisele ning sellega seotud tervise- ja tarbimisnõuanded või link, mille kaudu on võimalik sellisele teabele juurde pääseda; (3) parameetrite artikli 5 kohaselt kehtestatud väärtuste ületamise korral teave potentsiaalse ohu kohta inimeste tervisele ning sellega seotud tervise- ja tarbimisnõuanded või link, mille kaudu on võimalik sellisele teabele juurde pääseda; (4) veevarustusriski asjakohase hindamise kokkuvõte; (4) veevarustusriski asjakohase hindamise kokkuvõte; (5) teave järgmiste indikaatorparameetrite ja nendega seotud väärtuste kohta: (5) teave järgmiste indikaatorparameetrite ja nendega seotud väärtuste kohta: a) värv; a) värv; b) pH (vesinikuioonide kontsentratsioon); b) pH (vesinikuioonide kontsentratsioon); c) juhtivus; c) juhtivus; d) raud; d) raud; e) mangaan; e) mangaan; f) lõhn; f) lõhn; g) maitse; g) maitse; h) karedus; h) karedus; i) mineraalid, vees lahustunud anioonid/katioonid: — boraat BO3- — karbonaat CO3 2- — kloriid Cl- — fluoriid F- — vesinikkarbonaat HCO3- — nitraat NO3- — nitrit NO2- — fosfaat PO4 3- — silikaat SiO2 — sulfaat SO4 2- — sulfiid S2- — alumiinium Al — ammoonium NH4+ — kaltsium Ca — magneesium Mg — kaalium K — naatrium Na i) mineraalid, vees lahustunud anioonid/katioonid: — boraat BO3- — karbonaat CO3 2- — kloriid Cl- — fluoriid F- — vesinikkarbonaat HCO3- — nitraat NO3- — nitrit NO2- — fosfaat PO4 3- — silikaat SiO2 — sulfaat SO4 2- — sulfiid S2- — alumiinium Al — ammoonium NH4+ — kaltsium Ca — magneesium Mg — kaalium K — naatrium Na Need parameetrite väärtused ja muid ioniseerimata ühendeid ja mikroelemente käsitleva teabe võib esitada koos kontrollväärtusega ja/või selgitusega; Need parameetrite väärtused ja muid ioniseerimata ühendeid ja mikroelemente käsitleva teabe võib esitada koos kontrollväärtusega ja/või selgitusega; (6) nõuanded tarbijale, sealhulgas selle kohta, kuidas vähendada veetarbimist; (6) nõuanded tarbijale, sealhulgas selle kohta, kuidas vähendada veetarbimist; (7) väga suurte veekäitlejate puhul iga-aastane teave järgmise kohta: (7) väga suurte veekäitlejate puhul iga-aastane teave järgmise kohta: a) veesüsteemi üldine toimivus tõhususe seisukohast, sealhulgas lekkemäärad ja energiatarve tarnitud vee kuupmeetri kohta; a) veekäitleja haldus- ja juhtimissüsteem, sealhulgas juhatuse koosseis; b) veekäitleja haldus- ja juhtimissüsteem, sealhulgas juhatuse koosseis; b) aastas tarnitud vee kogus ja arengusuunad; c) aastas tarnitud vee kogus ja arengusuunad; c) olmevee kuupmeetri eest võetava tariifi kulustruktuur, sealhulgas püsi- ja muutuvkulud, esitades vähemalt kulud, mis on seotud energiakasutusega tarnitud vee kuupmeetri kohta; d) olmevee kuupmeetri eest võetava tariifi kulustruktuur, sealhulgas püsi- ja muutuvkulud, esitades vähemalt kulud, mis on seotud energiakasutusega tarnitud vee kuupmeetri kohta , veekäitleja poolt artikli 8 lõike 4 kohaselt võetud meetmetega ohuhindamise kohaldamisel, olmevee töötlemise ja jaotamisega, heitvee kogumise ja puhastamisega ning kulud, mis on seotud meetmetega artikli 13 kohaldamisel, kui veekäitleja on sellised meetmed võtnud ; d) investeeringute summa, mis veekäitleja arvates on vajalik veeteenuste pakkumise rahalise jätkusuutlikkuse tagamiseks (sealhulgas taristu hooldus) ning tegelikult saadud või hüvitatud investeeringute summa; e) investeeringute summa, mis veekäitleja arvates on vajalik veeteenuste pakkumise rahalise jätkusuutlikkuse tagamiseks (sealhulgas taristu hooldus) ning tegelikult saadud või hüvitatud investeeringute summa; f) kohaldatud veetöötlemis- ja desinfitseerimisviisid; g) kokkuvõte ja statistika tarbijakaebuste ning probleemidele reageerimise aja- ja nõuetekohasuse kohta; (8) taotluse korral juurdepääs punktis 2 ja 3 esitatud teavet käsitlevatele varasematele, kuni kümne aasta tagustele andmetele. (8) taotluse korral juurdepääs punktis 2 ja 3 esitatud teavet käsitlevatele varasematele, kuni kümne aasta tagustele andmetele.

Motivatsioon

Artiklis 14 väga suurtele veekäitlejatele esitatud nõudmised seoses iga-aastase kohustusega üldsusele teabe esitamiseks peavad sisaldama andmeid, mis katavad ühelt poolt inimkasutuseks mõeldud vee kvaliteedinõudeid ning teiselt poolt teavitavad tarbijaid läbipaistvalt tarnitud kogustest ja sellega seotud kuludest. Need andmed peavad sisaldama ka teavet veeteenuste tagamisega seotud investeerimiskuludest, kuna need mõjutavad ka tarbijakulusid. Sellest kaugemale minevad teavitamiskohustused ei ole otseselt seotud tarbijale veeteenuste osutamisega. Tähelepanu tuleks pöörata lisateabele, mis puudutab avaliku julgeolekuga seotud kriitilisi taristuvaldkondi. Tarbijatele ei pea edastama veevarustusteenust puudutavat teavet, mis ei ole otseselt seotud tarnitava vee kvaliteedi ja kvantiteediga, ega kuludega. Reovee puhastamisega seotud andmeid ei saa vaadelda samaväärsetena olmevee kasutamise andmetega, nende kaasamine võiks anda tarbijatele valeandmeid ja tekitada neis küsimusi. Seoses võimalik negatiivsete tagajärgedega ei tuleks üldsusele edastada teavet, mis on seotud kriitiliste tähtsusega taristutega ja millest sõltub ühiskondlik toimimine.

II. POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Üldised märkused

1. tervitab Euroopa Komisjoni ettepanekut sõnastada uuesti nõukogu direktiiv 98/83/EÜ olmevee kvaliteedi kohta, et praegusi teaduslikke ja tehnilisi arengusuundumusi arvesse võttes tagada tarbijatele ELi liikmesriikides kvaliteetne joogivesi;

2. toetab Euroopa Komisjoni eesmärke kaitsta joogivee kvaliteeti inimese tervisele kahjulike mõjude eest kontrollide ja ELi direktiivis esitatud miinimumnõuete täitmise kaudu. Liikmesriikide kohalikul ja piirkondlikul tasandil on otsustav osa kontrolli-, ennetus- ja parandusmeetmete võtmisel, mille eesmärk on saavutada ja kindlustada tarbijatele direktiivis nõutud kõrge joogivee kvaliteet;

3. tervitab iseäranis komisjoni ettepanekuid, mis on esitatud vastusena Euroopa kodanikualgatusele „Right2Water“, mille eesmärk on tagada üldine juurdepääs puhtale ja tervisele ohutule joogiveele kui oluline avalik hüve ning võtta konkreetseid meetmeid, et parandada seda juurdepääsu haavatavate ja tõrjutud rühmade jaoks;

4. on seisukohal, et jätkusuutlikuks olmeveega varustamiseks on vajalik miinimumnõuete kehtestamine põhilistele ja ennetavatele tervisega seotud minimaalsetele kvaliteedistandarditele ja parameetrite väärtustele, sest need seavad minimaalsed eesmärgid keskkonnakvaliteedi standarditele, mis on vajalikud vastavalt „saastaja maksab“ ja ettevaatuspõhimõttele. Tarbijate seisukohast on meetmed, milles seatakse esikohale puhta pinnavee ja põhjavee tagamine vastavalt ELi keskkonnapoliitika eesmärkidele (ELi toimimise lepingu artikli 191 lõige 2) ja iseäranis kehtivale veepoliitika raamidirektiivile, kõige esimene oluline samm, mida tuleb vajadusel täiendada nn toruotsameetmetega;

5. toetab joogiveevarude kvaliteedi tihedat sidumist veepoliitika raamdirektiivi nõudmistega, iseäranis selle artikliga 7. Siin on liikmesriikides oluline ja toetust vääriv osa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning vee-ettevõtjate koostööl, et tuvastada joogiveevarude kasutamisest tulenevad ohud, nende põhjustega tegeldes neid ennetada ja meetmete abil nende vastu võidelda. See on asjakohane, pidades silmas eesmärki tagada tarbijatele jätkusuutlikult ja ettevaatusprintsiipi järgides kõrge kvaliteediga joogivesi. Euroopa Komisjon soovib võtta kasutusele riskipõhised analüüsid valgaladele, olmevee tootmisele ja jaotamisele ning majasisestele süsteemidele, jättes liikmesriikidele vabaduse nende edasiseks täpsustamiseks. Selgitada tuleb kohustuste jaotust, seda eelkõige, mis puudutab olmevee-ettevõtete rolli. Eelistatult peaks see toimuma liikmesriigi tasandil, nii et oleks võimalik asjakohaselt arvestada riiklike õigusraamistike ja subsidiaarsuse põhimõttega;

6. jagab Euroopa Komisjoni seisukohta, et kõrge joogiveekvaliteedi tagamiseks tuleb riskipõhine käsitlus kahjulike mõjude ennetamiseks töötada välja terviklikumalt ja tõhusamalt kui joogivee direktiivis 98/83/EÜ. Veevarustuse põhiinstrumentideks on põhjendatult seatud WHO veeohutuskavade kontseptsioon ning veekogude ohuhindamise Euroopa standardi EN 15975-2 üldised põhimõtted, veevarustuse riskianalüüs veekäitleja poolt ning kinnistusiseste jaotussüsteemide riskihindamine. Riski hindamine ja juhtimine peaksid võimaldama tõhusamat joogiveega varustamist lähtuvalt kohalikest ja piirkondlikest tingimustest ning tagama seeläbi tarbijatele kõrge kvaliteediga joogivee. Liikmesriikidelt ja eelkõige nende kohalikelt ja piirkondlikelt omavalitsustelt nõutakse tarbijatele kvaliteetse joogivee tagamist. On oluline, et riskipõhise lähenemisviisi väljatöötamisel lähtutakse riiklikest tingimustest;

7. tunnistab, et kõrged keskkonnastandardid ja maa säästev majandamine on peamised tegurid, mis määravad veekeskkonna ja joogivee kvaliteedi. Sellega seoses peaksid kõik valitsustasandid jätkuvalt toetama meetmeid, mis on seotud maa saastest puhastamisega ja hajureostuse vastu võitlemisega, eelkõige põllumajandus- ja metsandussektoris;

8. on seisukohal, et selleks, et olla võimeline kontrollima kõigi olmeveega kokku puutuvate materjalide ja kemikaalide – nagu näiteks veevõrkude torud või vee puhastamiseks kasutatav peenestatud süsi – kvaliteeti, on vaja tervise- ja hügieenikriteeriumeid sisaldavat reguleerivat raamistikku. Kuna ei ole olemas Euroopa raamistikku, siis nõudmised erinevad liikmesriigiti. Direktiivi ettepanekus ei pakuta lahendust kõnealuste nõudmiste puuduliku ühtlustamise probleemile. Komitee peab oluliseks, et olmevee kvaliteedi kaitsmise eesmärgil lisataks olmevee direktiivi testraamistik, et tagada olmeveega kokku puutuvate toodete ja materjalide kvaliteet;

9. rõhutab, et väga oluline on analüüs ning ohtude ja riskide hindamist ja „saastaja maksab“ meetmeid puudutavatest edusammudest ja saavutustest teabe edastamine. Sellest lähtuv joogiveealane aruandlus ja tarbijatele esitatav teave peab olema sihipärane ja tulemuslik ning seda peab peegeldama ka aruandluskohustuste kohandamine direktiivi uutele, Euroopa Komisjoni kavandatud nõudmistele vastavaks. Peab olema selge, et kogu olmevesi peab vastama joogivee miinimumstandarditele vastavalt nõudmistele ning et direktiivis esitatud teave ei tohi tuua kaasa veetarnijate vahelist konkurentsi, kuna paljudel juhtudel ei saa tarbijad eri tarnijate vahel valida. Vesi kui avalik hüve ei tohi anda ajendit konkurentsi kasvuks;

10. Komisjon teeb ettepaneku laiendada üldsusele antavat teavet teemadega, mis ei ole seotud olmevee kvaliteediga, nt tariifid, lekkekaod ja korralduslikud aspektid. Komitee on seisukohal, et nende koht ei ole olmevee direktiivis, milles keskendutakse veekvaliteedile ja inimeste tervise kaitsele. Liikmesriikidel peab olema võimalus täiendada ise teavet teiste teemade osas. Teavet olmevee kvaliteedi kohta tuleb jagada – nii nagu see toimub praegu – olmevee-ettevõtjate veebilehekülgedel, et tagada teabe ajakohasus ja olulisus konkreetsele tarnepiirkonnale. Seepärast tuleb tarbijate teavitamisel keskenduda olmevee kvaliteedile ja inimeste tervise kaitsele;

11. märgib murega, et hiljutine uurimus ( 1 ) näitas, et enam kui 70 %-s Euroopas ja enam kui 80 %-s üle maailma kogutud kraanivee proovides leiti testimisel mikroplaste ning toetab Euroopa Komisjoni üleskutset kaaluda nende tahtlikult toodetesse lisatavate mikroplastide keelustamist, mille jaoks on olemas arvestatavad alternatiivid ( 2 )

12. toetab Euroopa Komisjoni eesmärki parandada olmevee kättesaadavust kogu Euroopa elanikkonna jaoks ja rakendada seda liikmesriikide kaudu. Olmevee kättesaadavus on oluline osa üldhuviteenustest. Konkurents veevõrgus muutub juba loodusteaduslikel ja tehnilistel põhjustel võimatuks, kuid ka eetilistel põhjustel on konkurentsi veevõrgus vastuvõetamatu.

13. leiab, et kuna peamine eesmärk on kohustada liikmesriike rakendama meetmeid, et võimaldada vaba juurdepääsu joogiveele ja selle kasutamist, pakkuda joogivett kõikides avalikes kohtades ning tagada joogivee kättesaadavus haavatavate ja tõrjutud rühmade jaoks, võib teatud juhtudel/riikides tõstatuda küsimus subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete järgimisest, kuna need eesmärgid on juba piisaval määral saavutatud riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, kuna neil tasanditel on juba olemas piisavad eeskirjad. Seega on kaheldav, mil määral on vaja sellest kaugemale minevat tegutsemist ELi tasandil ja kas on võimalik saavutada eesmärke paremini ELi tasandil;

Konkreetsed märkused

14. juhib tähelepanu sellele, et sätetes ei võeta arvesse veevarustusi, mille jõudlus on kuni 10 m3 ööpäevas või mida kasutab kuni 50 inimest, välja arvatud juhul, kui selle veega varustamine toimub kommerts- või avalik-õigusliku tegevuse raames. Selliseid veevarustusi kasutavate tarbijate jaoks tuleb nõuda, et neile pakutakse sama kvaliteediga joogivett ja sama tervisekaitse taset, kui kõnealuses direktiivis on ette nähtud. Tervisekaitse madalama taseme vältimiseks kutsub komitee komisjoni üles reguleerima proportsionaalselt ka kõnealuseid veevarustusi ja andma liikmesriikidele võimaluse kehtestada erandeid kõnealuse direktiivi sätetest, kui ei ole oodata piirtasemete ületamist;

15. palub tagada, et aruandlus ja kontrollide sagedus olmevee tootjate puhul, kes käitlevad vähem kui 500 m 3 päevas, oleksid proportsionaalsed ja otstarbekad. Liikmesriikidel peaks olema võimalus teha erandeid sätetest juhul, kui ei ole oodatav piirtasemete ületamine;

16. leiab, et artiklis 2 tuleks määratleda ja loetleda kõik direktiivis viidatud veevarustuste suurused;

17. on seisukohal, et parameetrite väärtuste tervisealasel hindamisel tuleks ühtse alusena kasutada Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) joogivee kvaliteedi suuniseid. Parameetrite väärtused põhinevad kättesaadavatel teaduslikel andmetel ja järeldustel, nad järgitavad ettevaatusprintsiipi ning tagavad tervisekaitse kõrge taseme nii, et inimesed saavad olmevett ohutult kasutada kogu elu jooksul;

18. juhib tähelepanu tõigale, et Euroopa Komisjoni ettepanekus ei määratleta ettevaatusprintsiibi kohaste võrdlusaluste mõistet. Hinnangut seoses WHO joogivee kvaliteedi suunistega ei ole veenvalt põhjendatud, mis võib tarbijates tekitada ebakindlust joogivee kvaliteedi suhtes ja mõjutada negatiivselt seda, kas peetakse joogivett aktsepteeritavaks;

19. kritiseerib, et direktiivi ettepanekus on toodud Maailma Terviseorganisatsiooni soovitatutest madalamad parameetrite väärtused. See on vastuolus lähenemisviisiga, mida kasutatakse teiste reguleeritud parameetrite puhul, mis põhinevad WHO soovitatud suunisväärtustel. See tekitab tarbijates segadust ja hirmu mitte üksnes aluseks võetud tervisekaitse tasemete, vaid ka teatava aine tähtsuse pärast inimtervise jaoks. Mõlemat seika ei saa tarbijatele täies ulatuses mõistetavalt seletada. Tarbijate usalduse kaotus võib tulevikus pigem soodustada pudelivee tarbimise suurenemist. See oleks vastuolus direktiivi ettepaneku kavatsusega;

20. rõhutab, et mure potentsiaalselt ohutu mikroplastiku sisalduse pärast olmevees üha kasvab. Kuigi nende ainete mõjude täpse olemuse kindlaks tegemiseks ning usaldusväärsete ja tõhusate mõõtmismeetodite kehtestamiseks on vaja täiendavaid uuringuid, näib komiteele oluline anda liikmesriikidele ja vee-ettevõtjatele võimalus kontrollida mikroplasti olemasolu nii laialdaselt kui võimalik ning kutsub Euroopa Komisjoni üles toetama asjakohaseid teadusuuringuid;

21. ei jaga arvamust, et parameetrite väärtuste mis tahes mittevastavust tuleks artikli 12 lõike 3 kohaselt automaatselt käsitada ohuna inimeste tervisele. Pigem tuleks terviseohu kindlaksmääramisel lähtuda sellest, kui palju on konkreetsel juhul piirväärtuseid ületatud. Lisaks tagab WHO ennetuslik tervishoiualane lähenemisviis proportsionaalsuse põhimõtte raames vee eraldamist järgides, et parameetri väärtuse mittevastavuse puhul oleks joogiveega varustamine ajutiselt tagatud tervisele kahju tekitamata. Ettevaatuspõhimõte on direktiivis 98/83/EÜ kesksel kohal, ent direktiivi ettepaneku kohaselt loobutaks sellest tulevikus. Praktikas ei suuda vee-ettevõtjad sageli joogivee parameetri väärtuse ületamisel pakkuda selliseid meetmeid, mis toimiksid kohe täies ulatuses, või korraldada joogiveega varustamist vahetult alternatiivsetest allikatest. Tarbijad võiksid hinnata joogivee kvaliteeti halvaks ja kaotatud usaldus võiks viia pudelivee tarbimise suurenemiseni. See oleks vastuolus direktiivi ettepaneku kavatsusega. Seetõttu kutsutakse Euroopa Komisjoni üles lisama uuesti direktiivi ettepanekusse direktiivi 98/83/EÜ artikli 9 „Erandid“;

22. peab avalikus joogivees esineva asbesti seirele esitatavate ELi ja riiklike nõuete puudumist arvestades vajalikuks lisas I toodud indikaatorparameetrite muutmist ennetava tervisekaitse põhimõttest lähtuvalt. Kõnealune lisa sisaldab konkreetseid käitistepõhiseid ja tehnilisi parameetreid ja parameetrite väärtuseid, mis hoiavad ära asbesti võimaliku vettesattumise tingituna korrosiivse mõjuga veest. Samuti tuleb rakendada stimuleerivaid meetmeid asbesttsemendist valmistatud torude asendamiseks muu sobiva materjaliga, arvestades asbesttsemendiga kaasnevaid ohte seismilisest aktiivsusest või muudest teguritest põhjustatud maalihete puhul;

23. ei toeta Euroopa Komisjoni ettepanekut jätta I lisast välja indikaatorparameetrid ja kutsub komisjoni üles lisama direktiivi 98/83/EÜ I lisa C osas esitatud indikaatorparameetrid uuesti parameetrite väärtuseid käsitlevasse ettepaneku I lisasse. Indikaatorparameetritega seatakse joogivee kvaliteedile hügieeninõuded lõhna, maitse ja puhastusmeetodite osas. Indikaatorparameetri mittevastavus mõjutab nii vee kvaliteeti kui ka vastuvõetavust tarbijate poolt, mis omakorda võib viia pudelivee tarbimise suurenemiseni. See oleks vastuolus direktiivi ettepaneku kavatsusega;

24. ei nõustu Euroopa Komisjoni ettepanekuga kehtestada tulevikus nõuded joogiveega kokkupuutuvatele ehitusmaterjalidele vastavalt ehitustooteid reguleerivale määrusele (EL) nr 305/2011. Lisaks ehitusmaterjalidele võib olmevette imenduda aineid ka teistest kasutatud materjalidest. Selle tagajärjel alaneks joogivee kvaliteet ja seega tarbijate tervisekaitse kõrge tase, kuna määruses (EL) nr 305/2011 puudub seni vajalik ühtlustamine hügieeni ja tervise põhinõude osas (I lisa punkti 3 alapunkt e) joogiveega kokkupuutuvatele ehitusmaterjalidele ja -toodetele. Praeguse seisuga ei ole veel olemas ühtlustatud standardeid, mis on seotud tervishoiu seisukohast oluliste nõuete kontrollikriteeriumide ja tulemuslikkuse näitajatega, ning sellekohaseid toimivusdeklaratsioone ei ole võimalik koostada ega esitada just nimelt tootjate kohta. Lisaks ei ole turule lastud CE-märgisega ehitustoodete puhul selge, kas toimivusdeklaratsiooniga (nt mehaanilise vastupidavuse kohta) on hõlmatud kinnitus, et ka ainete joogivette imbumise tagajärjel ei teki ohtu inimeste tervisele;

25. leiab, et joogivee direktiivi raames tuleks ELi joogivee direktiivi nõuete alusel kontrollida ja reguleerida kõiki joogiveega kokkupuutuvaid materjale ja tooteid, võttes arvesse minimeerimise nõuet ja ettevaatusprintsiipi. Sellega tagatakse, et joogivee kvaliteedi tervisekaitse taset ei vähendata. Kontrollitud teave toodetest tulenevate ainete imbumisest joogivette on kättesaadav nelja liikmesriigi vahel kokkulepitud süsteemiga (4MS algatus), mis annab tõestatud ja teatud aluse ühtse üleeuroopalise kontrolli- ja hindamissüsteemi kasutuselevõtuks joogiveega kokkupuutuvatele materjalidele ja toodetele;

Brüssel, 16. mai 2018 Euroopa Regioonide Komitee president Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) Orb media report based on studies from the University of Minnesota and the State University of New York, märts 2018.

(2) Viide Euroopa Parlamendi ENVE komisjoni 27. märtsi 2018 raporti kavandile (2018/2035 (INI)).