ET    ET ET 
 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 12.3.2009 
SEK(2009) 270 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
 
Lisatud dokumendile: 
Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja 
Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele 
 
info- ja sidetehnoloogia aktiveerimis e kohta, et hõlbustada üleminekut 
energiatõhusamale ja vähem CO2- heiteid tekitavale majandusele  
  
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE
 
  
{KOM(2009) 111 lõplik} 
{SEK(2009) 268} 
{SEK(2009) 269}
 
ET 2   ET MÕJU  HINDAMISE  KOKKUVÕTE 
Pärast komisjoni esimese info- ja sidete hnoloogia energiatõhusus t käsitleva teatise1 
vastuvõtmist on ulatusliku avaliku arutelu, uurim use ja ekspertide töö abil selgitatud, kuidas 
info- ja sidetehnoloogiaga en ergiatõhususele kaasa aidata ning kuidas seda kogu Euroopa 
majanduses ja ühiskonnas energiatõhusamale alus ele üleminekul veelgi laiemalt kasutada. 
Kõnealust potentsiaali määratleda püüdes ilmnes, et just kindlaksmääramise, mõõdetavuse ja 
vastutavuse aspekt on praktiliselt kõigi s majandus- ja ühiskondliku elu valdkondades 
energiatõhususe saavutamisel üks suuremat est probleemidest, aga samas on ka üks 
suurematest info- ja sidetehnoloogia sektori võimalu stest, et aidata kaas a ELi energiatõhususe 
eesmärkide saavutamisele. Arutelu näitas ka m õne sidusrühma valmisolekut teha algatusi 
poliitilises raamistikus ELi tasandil. Mitmeid olemasolevaid ettevõtlusele tuginevaid ja 
linna/piirkonna partnerlusalga tusi võiks edasi arendada.  
Probleemi määratlemine 
Mõjuhinnangus määratletud põhiprobleem on asja olu, et kuigi paljud in fo- ja sidetehnoloogia 
vahendid ja tehnoloogiad on küll juba kättesaadavad ning need  võiks muuta kaubanduslikult 
tasuvaks, ei rakendata neid ma ssiliselt ning seega ei  kasutata ka info - ja sidetehnoloogia 
potentsiaali täielikult ära. Info - ja sidetehnoloogia vahendite ning info- ja sidetehnoloogial 
põhineva innovatsiooni kiirema kasutuselevõtu mi tmed takistused/barjäärid on kõnealuses 
sektoris endas, peamistes energiat tarbivates  sektorites ja majanduses  üldiselt (ettevõtted, 
majapidamised, haldusasutused kõikidel tasand itel): puudulik teadlikkus ja teabe nähtavus 
ning selliste ühiselt kokkulepitud mõõtmis-, hinda mis- ja juhtimismeetodite ning -vahendite 
puudumine, mis on eelkõige seotud keerukate süsteemide, investeerimisprobleemide, 
koostalitlusvõime ja standardimise küsimust e, innovatsiooni aeglase  kasutuselevõtu, puuduva 
sektoritevahelise partnerluse ning roheliste /keskkonnasäästlike riigihangete piiratud 
kasutusega.  
Komisjon on energiatõhususe valdkonnas kasutusele võtnud regulatiivsed ja 
mitteregulatiivsed meetmed ning jätkab kõnealuste meetmete tõhustamist. Sellest hoolimata nenditakse läbivaadatud energiatõhususe tegevuskavas
2, et enamik liikmesriike ei ole 20 % 
energiasäästuga seotud eesmärgi saavutamisek s siiani veel kuigi kaugele jõudnud ning 
seetõttu on vaja vastavaid pingutusi kiirendada. Energi atõhususega seotud info- ja 
sidetehnoloogia erialgatusel võib olla tä iendav, õigustatud ja tõhus osa 2020. aasta 
energiatõhususe eesmärgi saavutamisel.  
Subsidiaarsuse põhimõte 
Katsumused on valdkondadevahelised, piiriü lesed ja ülemaailmsed. Probleemid püsivad 
kõigis liikmesriikides. Isegi se llistes liikmesriikides, kus  on energiatõhususe eesmärkide 
toetamiseks saavutatud suurimat edu ja tehtud iseseisvaid jõupingutusi, ei ole turg ilmselgelt 
võimeline kindlakstehtud takistusi piisavalt kiir esti kõrvaldama. Kõnealustel tingimustel on 
vaja Euroopa tasandil ühiseid jõupingutusi,  mis hõlbustavad majanduste raamtingimuste 
tekkimist, et integreerida energiatõhusaid la hendusi tootmisprotsessi ning ettevõtete ja 
tarbijate tarbimisharjumustesse. Euroopa ta semel koordineerimisega oleks võimalik pakkuda 
sünergiaid liikmesriikide ja piir kondlikul tasandil võetavate meet mete vahel. Tunnistatakse, et 
rahvusvahelised institutsioonid saavad pakkuda sidusrühmadele sõltumatuid koostöökanaleid ja võtta otsustav liidripositsioon. Praeguses olukorras on tööstuse esindajad selgesõnaliselt 
palunud ELil asuda juhtrolli. 
                                                
 
1 KOM(2008) 241, 13.5.2008: Energiatõhususe parandamine info- ja sidetehnoloogia abil. 
2 KOM(2008) 742, Energiatõhusust käsitlev teade: ees märgiks seatud 20 % energiasäästu saavutamine. 
 
ET 3   ET Eesmärgid 
Põhieesmärk on kasutada info- ja sidetehnoloo giat abinõuna ELi energia ja kliimamuutuse 
valdkonna eesmärkide saavutamisele kaasaaita miseks, rakendades info- ja sidetehnoloogial 
põhinevat innovatsiooni ulatuslikumalt ja kiirem ini nii kõnealuses sektoris endas, muudes 
peamistes energiat tarbivates valdkondades kui ka esimeste meetmete võtmisel (mõõtmine ja 
teadlikkus), et võimaldada struktureer itud liikumist energiatõhusa, vähem CO 2-heiteid 
tekitava infoühiskonna suunas. 
Üldised poliitikavalikud 
Kaalutud on järgmist ne lja poliitikavalikut.  
– Valik 1: ELi täiendav tegevus puudub 
– Valik 2: olemasolevates raamides tihe dam koostöö ja partne rlus, nagu on esile 
tõstetud teises teatises 
– Valik 3: komisjoni soovitus info- ja sidetehnoloogia aktiveerimise kohta, et 
hõlbustada üleminekut en ergiatõhusale ja vähem CO 2-heiteid tekitavale 
majandusele; lisatud teatis  
– Valik 4: regulatiivsed ja seadusandlikud meetmed 
Valik 4 jäeti kõrvale hinnangu va rases etapis. Regulatiivne lähene misviis tooks just VKE-dele 
vältimatult kaasa suuremad kulud ja haldus koormuse ning pigem piiraks kui soodustaks 
arenguid innovaatikavaldkonnas. Lisa ks sellele ei oleks selles et apis asjakohane kehtestada 
info- ja sidetehnoloogia sektori suhtes rangeid regulatiivseid meetmeid, kuna muude sektorite 
suhtes ei ole sihipärast reguleerivat se kkumist siiani selleks kohaldatud, et nende 
energiatarbimist vähendada. 
Valiku 1 hindamisel jõuti järeldusele, et praegu sed algatused – kas olem asolevate poliitiliste 
vahendite või eri osalejate vabatahtlike algatust ena – parandaks energiatõhusust, kuid neist ei 
piisaks, et lahendada mõjuhinnangus kirjelda tud põhiprobleeme, ning tekib oht, et nende 
kohapealne rakendamine 2020. aasta 20 % energi asäästu eesmärgi saavutamisel on pigem 
aeglane ja poolik.  
Valiku 2 puhul keskendutakse raamprogram mi ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse 
raamprogrammi kohaste teadusuuringute tõhustamise le ning turustamisel e eelneva riigihanke 
võimaluste loomisele algatuse i2010 poliitika raamistikus.  
Valiku 3 puhul ületataks praegus e poliitika ning teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud 
raamistike koordineerimise võimalused ning mu udetaks meetmed soovitu steks laiale hulgale 
sidusrühmadele, kaasa arvatud info- ja side tehnoloogia sektor, liikmesriigid, piirkondlikud ja 
kohalikud ametiasutused ning linnad. Soovitusele li satakse toetavad meetmed, mida komisjon 
võib võtta nende rakendamise lihtsustamiseks.  
Poliitikavalikuid 2 ja 3 hinnati eelnevalt määr atletud kriteeriumidest lähtudes ja võrreldes 
valikuga 1. Hinnangust ilmnes, et lähenemisviisiga, millega kaasatakse palju sidusrühmi, luuakse uusi partnerlusi ning keskendutakse rohk em praktilisele kasutusele ja nõudlusele kui 
teadusuuringutele või ELi tasandil kehtivale raamis tikule, on võimalik saada suuremat kasu ja 
saavutada seatud eesmärgid kiiremin i. Seepärast eelistati valikut 3.  
Komisjoni soovituse kohaste alamvalikute analüüs  
Eelistatud poliitilist lähenemisv iisi analüüsiti põhjalikumalt konkreetsete võimalike soovituste 
suhtes. Esitati ja hinnati erineva nõudlikkusas tmega soovitusi. Mõned meetmed jäeti kõrvale 
nendega seotud suurte kulude, keerulise rakendamise või nõue te täitmatajätmise suure 
 
ET 4   ET tõenäosuse tõttu. Eelistatud alamvalikud komis joni soovituse jaoks on suunatud info- ja 
sidetehnoloogia sektorile, peamistele energiat ta rbivatele sektoritele (logistika, ehitised ja 
ehitussektor ning energia lõppkasutus) ning k ohalikele ja piirkondlikele ametiasutustele. 
Kõnealuste valikute keskpunktis on tänu uutele partnerlustele te kkivad edasiviivad muutused 
ning energiatarbimise järeleva lve, mõõtmise, kontrolli ja aruandlusega seotud ühiste 
meetodite ja vahendite vastuvõtmine ja kasu tamine. Info- ja side tehnoloogia sektoril 
soovitatakse võtta juhtpositsioon ja leppida  kokku eriti ambitsiooni kates energiatõhususe 
eesmärkides.  
Hindamine ja järelevalve 
Hoolimata sellest, kui pühendunud näivad olevat konkreetsed se ktorid, linnad ja ettevõtted, on 
eelistatud valiku puhul ikkagi oht , et seda ei ole võimalik teostada. Rakendamise kulgemise 
ning tulevikus täiendavate või rangemate meetme te võtmise vajaduse hindamiseks alustatakse 
järelevalvet viivitamata ning põhjal ik hindamine toimub 2012. aastal.