ET    ET ET 
   ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 16.7.2008 
SEK(2008) 2125 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Lisatud dokumendile 
 
KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EU ROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEEL E NING REGIOONIDE KOMITEELE  
 
Keskkonnahoidlikud riigihanked 
  
MÕJU HINDAMISE KOMM ENTEERITUD KOKKUVÕTE  
{KOM(2008) 400 lõplik} 
{SEK(2008) 2124} {SEK(2008) 2126} 
ET 2   ET KOKKUVÕTE 
ELi praegune tarbimine põhjustab keskkonnaka hjusid mittesäästval tasemel. Kui kogu 
maailm järgiks tavapäraseid tarbimisharjumusi,  võiks ülemaailmne ressursside kasutamine 20 
aasta jooksul neljakordistuda. Seepärast on vaja stimuleerida keskkonnahoidlike toodete kiiret 
arengut ja levikut. 
Ametiasutuste aastased kulutused võrduvad 16 %-ga ELi SKTst ja neid tehakse eelkõige 
sellistes valdkondades, mille keskkonnamõju on võrdlemisi suur ja mis on samal ajal suure arenguvõimalusega (transport, hoon ed ja hoonete sisustus). Hoone te arvele langeb ligikaudu 
40% energia lõpptarbimisest Euroopas. Enami ku ametiasutuste puhul moodustavad ehitus- ja 
renoveerimistööd ning hoonete jooksvad kulud suure osa iga-aastastest kuludest, mõnikord 
üle 50%. Kui kõnealuste tööde tegemiseks kasuta taks keskkonnahoidlikke  riigihankeid, siis 
kohaldataks ka rangemaid keskkonnastandard eid, mis võiksid oluliselt vähendada 
üldkasutatavate hoonete ül dist energiatarbimist. 
Keskkonnahoidlikke riigihankeid määratletakse kui protsessi, mille käigus ametiasutused 
püüavad hankida selliseid kaupu, teenuseid ja ehitustöid, mille keskkonnamõju on kogu nende 
olelusringi jooksul väik sem, kui sama põhiülesandega kaup adel, teenustel ja ehitustöödel, 
mida muul juhul hangitaks. Tegemist on prot sessiga, mis edendab keskkonnahoidliku toote 
ostmist, kuid ei pruugi tingimata selleni viia, ja  on täielikult kooskõlas ri igihankeid käsitlevate 
ELi õigusaktidega. 
Ressursisäästlike toodete ostmine võib tuua ostja tele otsest kasu ja vähendada oluliselt 
kasutajate kulusid, isegi kui esialgsed kul utused on suuremad. Näiteks kontoriseadmed, 
valgustus, sõidukid, hooned. 
Keskkonnahoidlikud riigihanked tule vad kasuks ettevõtja tele, kes selliseid kaupu ja teenuseid 
arendavad, ning soodustavad te hnoloogia edasist arengut, edenda des ELi majandust toetavaid 
uuendusi. Nõudluse suurenedes saavutatakse ma staabisääst, mis võimaldab toodetel laiemale 
turule jõuda. Keskkonnahoidlikud riigihanked võ ivad soodustada ja kiirendada tehnouuendusi 
ja tehnoloogilisi läbimurdeid, mille lõpptulem us on ühikuhindade vähenemine ja pääs 
massiturule. 
Kui keskkonnahoidlike riigihangete tulemuse na ostetakse keskkonnahoidlikumaid tooteid, 
aitab ostetud toodete väiksem keskkonnamõ ju kaasa keskkonnaga seotud eesmärkide 
saavutamisele, ja see võib osutuda muudest kättesaadavatest polii tilistest vahenditest 
odavamaks. 
Selle tohutu potentsiaali tõttu on keskkonnahoid likud riigihanked pälvin ud viimastel aastatel 
järjest rohkem poliitilist tähelepanu, alates 2003. aas ta teatisest tervikliku tootepoliitika kohta, 
milles tungivalt soovitati, et liikmesriigid võt aksid vastu keskkonnahoidlikke riigihankeid 
käsitlevad riiklikud tegevuskavad. Keskkonnahoidlik e ehk säästvate riigihangete poliitika on 
esile kerkinud ka väljaspool Euroopat,  enamikus olulistes kaubandusvaldkonna 
partnerriikides, nagu USA, Jaapan, Kanada ja  Austraalia, ning nende  eeskuju järgivad ka 
kiiresti arenevad riigid, nagu Hiina, Lõuna-Kor ea, Tai, Filipiinid. Majanduskoostöö ja Arengu 
Organisatsiooni (OECD) nõukogu võttis ju ba 2002. aastal vastu keskkonnahoidlikke 
riigihankeid käsitleva soov ituse. Johannesburgis 2002. aasta septembris toimunud säästva 
arengu tippkohtumise järelmeetmena loodi Marra kechi säästvate riigih angete töörühm, et 
levitada säästvate (keskk onnahoidlike) riigihangete tava eelkõige arengumaades. 
ET 3   ET Pärast seda on ELi juhid ELi uuendatud sääs tva arengu strateegias, mis võeti vastu 2006. 
aasta juunis, püstitanud keskkonnahoidlike riigihangete alase eesmärgi kogu ELi jaoks, märkides, et 2010. aastaks peaks ELi keskkonnahoi dlike riigihangete ke skmine tase olema 
jõudnud strateegia koostamise ajal parimaid tulemusi näidanud liikmesriikide tasemele. 
2006. aastal tehtud uuringud näitasid, et kes kkonnahoidlikke riigihankeid korraldati 
märkimisväärsel arvul üksnes seitsmes liikmesr iigis ja et ülejäänud kahekümnes liikmesriigis 
kasutati keskkonnahoidlikke riigihankeid palju vähem või üldse mitte.  
Euroopa Ühenduste Komisjoni keskkonna peadir ektoraat on korraldanud mõju hindamise uue 
keskkonnahoidlike riigihangete alase algatuse  jaoks, et suurendada keskkonnahoidlike 
riigihangete kasutamist ja kvaliteeti ELis. Mõju hindamise käigus analüüsitud valikuvõimalusi on arutatud sidusrühmadega 25. juuni 2007. aasta kohtumisel ja sellele 
järgnenud kirjavahetuses. Riigihangete nõuandeko mitee liikmeid on samuti kutsutud esitama 
märkusi mitme võimaluse kohta. 
Tehti kindlaks, et keskkonnahoidl ike riigihangete la ialdast kasutuselevõ ttu ELis takistavad 
järgmised probleemid:  
(1) teadmatus kasust, väär ettekujutus kulude suurusest ja poliitilise toetuse puudumine 
keskkonnahoidlikele riigihangetele; 
(2) õigusliku selguse puudumine; 
(3) keskkonnahoidlikeks riigihangeteks va jaliku teabe ja vahendite puudumine, 
ebapiisavad koolitusstruktuurid, puudulikud teadmised priorite etsete valdkondade 
kohta ja keskkonnahoidlike riigihangete hõl psasti kohaldatavate kriteeriumide 
puudumine; 
(4) keskkonnahoidlike riigihangete menetlemise ja kriteeriumide erinevus ELi eri riikides, 
mis põhjustab eelkõige väikeste ja keskmi se suurusega ettevõtete halduskulude kasvu 
ja takistab siseturu tõrgeteta toimimist. 
Komisjoni talitused on välja selgitanud mitu meedet, mille abil radikaalselt suurendada 
keskkonnahoidlike riigihangete kasutamist ja kvaliteeti Euroopa Liidu 27 liikmesriigis. 
Kõnealused meetmed saab koonda da eri valikuvõimalustesse. 
1. valikuvõimalus:  säilitada praegune olukord – komisjon jätkab keskkonnahoidlike 
riigihangete veebilehel suuniste andmis t, sealhulgas asjakohaste uuringute ja 
keskkonnahoidlike riigihangete käsiraamatu tutvustamist, ning korraldab regulaarseid 
kohtumisi liikmesriikide keskkonnahoi dlike riigihangete ekspertide ga, et vahetada parimaid 
tavasid. 
2. valikuvõimalus:  toetusmeetmete pakett, mille raames antakse suuniseid ja soovitusi ning 
pannakse alus meetmetele keskkonnahoidlike riig ihangete arvu suurendamiseks ja kvaliteedi 
parandamiseks ELis, kasutades ka teatise vo rmi. See valikuvõimalus aitaks leida kõigile 
neljale probleemile lahendused eri meetmete abil: 
• püstitada kogu ELi hõlmav keskkonnahoidlik e riigihangetega seotud soovituslik 
kvantitatiivne eesmärk, mis tugineks s äästva arengu strateegia eesmärkidele; 
ET 4   ET • muuta olemasolevad tegevussuunised keskkonnahoidlike riigihangete kohta 
nähtavamaks ja anda täiendavaid suuniseid; 
• luua teatavates küsimustes õiguslik selgus; 
• teha kindlaks olulisemad toodete ja t eenuste rühmad ning tõhustada liikmesriikide 
ja asjaomaste sidusrühmade koostööd, et  kehtestada kõnealuste tooterühmade 
jaoks keskkonnahoidlike riigihangete ühised põhi- ja lisakriteeriumid;  
• stimuleerida asjakohaseid koolitusi ja  tõsta teadlikkust keskkonnahoidlike 
riigihangete suhtes, levitades keskkonna hoidlike riigihangete abivahendite 
komplekti, luues piirkondliku ja koha liku tasandi koostööplatvorme ning 
soovitades keskkonnahoidlike riigihange te kasutamist ELi rahastatavate 
projektide elluviimisel; 
• määrata keskkonnahoidlike riigihangete jaoks  kindlaks indikaatorid ning tagada 
pidev seire ja võrdlusuuringud nende indikaatorite põhjal. 
3. valikuvõimalus:  keskkonnahoidlike riigihangetega seotud kohustuslikud eesmärgid, mis 
sätestataks õigusaktis; eesmärkide keht estamisel on omakorda mitu võimalust: 
• kohustuslikud eesmärgid seoses tavalis te keskkonnahoidlike riigihangetega; 
• kohustuslikud eesmärgid seoses tulemuspõhiste keskkonnahoidlike 
riigihangetega; 
• kohustuslikud eesmärgid seoses toodete olelusringi maksumusega. 
4. valikuvõimalus:  eri vormis kohustuslikud keskkonnahoidl ikud riigihanked, mis sätestataks 
uues õigusaktis või olemasolevat õigusakti m uutes; siin on omakorda mitu võimalust: 
• teatavatele ostjatele (keskvalitsus) teatav ate toodete või teenuste (veel kindlaks 
määramata) ostmisel on keskkonnaho idlikud riigihanked kohustuslikud; 
• kõikide lepingute puhul, mille maksumus ületab riigihangete direktiivides 
sätestatud läve, on keskkonnahoidl ikud riigihanked kohustuslikud; 
• keskkonnajuhtimise kava kohustuslik rakenda mine kõigi teenuste ja ehitustööde 
hankelepingute puhul, mille maksumus ületab teatava läve; 
• keskkonnahoidlike riigihangete kohustusl ik kasutamine ELi rahastatavate 
projektide puhul, kui see on asjakohane. 
5. valikuvõimalus:  esitada ettepanek keskkonnahoidlik e riigihangete standardvormide 
muutmiseks (õigusakti muutmise teel), et hõlbustada keskkonna hoidlike riigihangete seiret, 
mis on nii vabatahtlike kui ka kohustuslike ke skkonnahoidlike riigihangete poliitika oluline 
element. 
Mõju hindamine on näidanud järgmist: Praeguse olukorra säilitamisel (1. valikuvõim alus) on oodata üksnes väheolulisi edusamme, 
sest põhiprobleemid jäävad korralikult lahe ndamata. Pealegi on tõenäoline, et kui 
ET 5   ET keskkonnahoidlike riigihangete kasutamine le vib aeglaselt, põhjustavad erinevused 
liikmesriikide toimimisviisides turumoonutuste kasvu ja hankijate halduskulude suurenemist 
ning stimuleerivad keskkonnahoidlikke  uuendusi väga piiratud määral. 
2. valikuvõimalus, mille raames nähakse keskkonna hoidlike riigihangete levitamiseks ette 
toetus, suunised, soovitused ja meetmed – mõne d neist teatises sätestatuna – on käesoleval 
hetkel eelistatuim võimalus. See on kõige tõhus am võimalus teabe andmiseks kulude ja tulude 
kohta, õigusliku selguse loomiseks ning ühtlust atud teabe ja keskkonnahoi dlike riigihangete 
abivahendite tagamiseks. 
Selge eesmärk, isegi kui see on vabatahtlik, olek s liikmesriikidele poliitiline ajend suurendada 
keskkonnahoidlike riigihangetega seotud j õupingutusi. Tõenäoliselt soodustaks see 
keskkonnahoidlike riigihangetega seotud kesksete suuniste loomist ja kasutamist, millele lisanduksid liikmesriikide enda eesmärgid ja/või poliitilised või õiguslikud juhtnöörid valitud 
(või kõigile) piirkondlikele ja kohalikele ametiasu tustele. Lisaks annaks poliitilise eesmärgi 
olemasolu ettevõtjatele teavet, kuidas tõenäoliselt areneb nõu dlus keskkonnahoidlike toodete 
järele tulevastel kümnenditel, võimaldades neil kiiresti reageerida sellele uuele nõudlusele ja 
kavandada uuendusi. 
Keskkonnahoidlikke riigihankeid käsitlevat e tegevusjuhendite olemasolu võib aidata 
liikmesriikidel luua keskkonnahoidlike riig ihangete strateegiaid ja suurendada 
keskkonnahoidlike riigihangete arvu. See võib  oluliselt vähendada keskkonnahoidlike 
riigihangetega seotud protsesside käivitamise ja  rakendamise kulusid. Li saks võib see näidata 
ametiasutustele, kuidas vähendada muid kulus id ja tõsta keskkonnahoidlike riigihangete 
tõhusust. Näiteks ühishangete (kahe või en ama ametiasutuse hangete ühendamine) puhul on 
võimalik saavutada suuremast nõudlusest tu lenevat mastaabisää stu ning vähendada 
halduskulusid tänu keskkonnahoidl ike riigihangete kriteeriumi de ja väljaspool kohalikku 
turgu olemasolevate uute toodetega seotud kogemuste vahetamisele. Kui suunised näevad 
ette, et üheks lepingu sõlmimise kriteeriumiks  peab olema toote ma ksumus kogu olelusringi 
jooksul, mõjutab ka see hankijaid rakenda ma keskkonnahoidlikke riigihankeid, sest 
keskkonnahoidlikud riigihanked pole sageli  midagi muud kui tõhusad hanked, mis 
võimaldavad pikas perspektiivis raha säästa. 
Kontaktid sidusrühmadega on näidanud, et olenemata 2004. aasta uutest riigihangete 
direktiividest, millega on selgesõnaliselt ette nähtud võimalus kasutada hankemenetlustes keskkonnakriteeriume, ei ole ikka veel piisavalt õiguskindlust. Liikmesriigid ja hankijad on 
märkinud, et on vaja täpsustada ostetava t oote määratlemise võimalusi asjaomase toote 
tootmisprotsessiga seotud keskkonnakriteeriumi de kaudu. Ebaselge on ka see, milliseid 
tõendeid tehniliste nõuete võ i valikukriteeriumide täitmise kohta võib pakkujalt küsida. 
Põhikriteeriumide sätestamine kõrvaldak s ühe kõige olulisema keskkonnahoidlike 
riigihangete korraldamist takistava teguri, kõrvaldades ühe kõige suurema kuluallika ja 
korraldajatele raskuste tekitaja. Tõenäoliselt aitaks see ühtlustada nõudeid, mida ametiasutused toodetele esitavad, ja parandad a tootjate jaoks mene tluse läbipaistvust, 
võimaldades seega edukamalt välja selgitada tasuvaid uuendamisvõimalusi ning vähendada 
samal ajal halduskulusid, mis on seotud kes kkonnahoidlike toodete kohta teabe esitamisega 
eri hankemenetluste käigus. 
Koostööplatvormide loomine ja soovitus kasu tada keskkonnahoidlikke riigihankeid ELi 
rahastatavate projektid e elluviimisel avaldaks eriti soodsat mõju keskkonnahoidlike 
riigihangete kasutuselevõtule kohalikes ame tiasutustes, kelle puhul on  teadlikkuse tõstmine 
ET 6   ET keskkonnahoidlikest riigihangetest  ning poliitilise toetuse, suuni ste ja koolituste pakkumine 
olnud tavaliselt keeruline.  
Kui rääkida keskkonnahoidlike riigihangete ra kendamise kuludest, siis keskkonnahoidlike 
riigihangete kasutamine tooks põhimõtteliselt kaasa suurema tähelepanu toote maksumusele 
olelusringi jooksul. Eelkõige just ressurs isäästlike toodete puhul  võib keskkonnahoidlike 
toodete ostmine tähendada ostjale, et ostetaks e tooteid, mis on nende ol elusringi arvestades 
odavad. Hiljutine uurimus keskkonna hoidlike riigihangete tulude ja kulude kohta näitas, et 
kohalike ametiasutuste halduskulud Euroopas on keskkonnahoidlike riigihangete algatamise 
ja rakendamise korral veidi suuremad kui tava liste hankemenetluste kasutamisel. Suurim 
kuluartikkel on hanke korraldajate teadlikkuse pidev tõstmine, koolitamine ja toetamine. Keskkonnahoidlike riigihangete põhimõtete kehtestamise kulud moodustavad hangete 
kogueelarvest üksnes väikese osa. Keskkonnakrit eeriumide kasutamine hangete puhul võib 
kaasa tuua mõningaid lisakul usid. Komisjoni kavandatud ke skkonnahoidlike riigihangete 
kriteeriumid ja suunised vähendaksid neid lisakulusid märkimisväärselt. 
Lünkade täitmiseks ette nähtud täiendavate suuniste koostamise kulud on keskkonnahoidlike 
riigihangetega seotud summasid arvestades tühised ja jäävad komisjoni kanda. Piirkondlike ja 
kohalike võrgustike kaudu teabe le vitamise kulud jääksid samuti peamiselt komisjoni õlule, 
see toimuks tugiprogrammide haldamise ja asjakohastele projektidele toetuse maksmise 
kaudu. Komisjon kannab ka sobivate arvutusm eetodite väljatöötamise ja keskkonnahoidlike 
riigihangete seire kulud. Õiguslik ult siduvate eeskirjade puudumise tõttu ei ole li ikmesriikidel 
konkreetset seirekohustust. 
Kokkuvõttes võib öelda, et kõiki 2. valikuvõi maluse raames kaalutud võimalusi saaks 
rakendada ilma hankijatele või liikmesr iikidele suuri lisa kulusid põhjustamata. 
Mõju hindamine on näidanud ka seda, et kõi gi 2. valikuvõimaluse al la kuuluvate üksteist 
täiendavate võimaluste üldise mõju maksim eerimiseks on hädavajalik suurem poliitiline 
toetus. Poliitilist toetust aitab kõige tõhus amalt suurendada kohustuslike meetmete 
kehtestamine. Mõju hindamise käigus on juba  kindlaks tehtud mitu kohustuslikku meedet, mis 
aitaksid poliitilist toetust eri määral suuren dada, alates keskkonnahoi dlike riigihangetega 
seotud kohustuslike eesmärkide kehtestami sest kuni keskkonnahoidlike riigihangete 
kohustuslikuks muutmiseni kõigi lepingute puh ul, mis kuuluvad riigihangete direktiivide 
kohaldamisalasse, sealhulgas riigihangete stan dardvormide muutmine seire hõlbustamiseks. 
Kuna kõik kohustuslikud meetmed eeldavad uu e õigusakti vastuvõtmist või olemasoleva 
õigusakti muutmise ettepanekut, on vaja teostada eraldiseisev  täiendav mõju hindamine, et 
selgitada välja parim(ad) lahendus(ed). 
Täiendav mõju hindamine toimub hiljem, pidade s silmas asjakohase õigusakti võimalikku 
vastuvõtmist kavandatud teatises es itatavate suuniste täiendamiseks. 
Komisjon teeb seiret silmas pi dades indikaatoreid käsitlevad et tepanekud ja kinnitab jätkuvat 
toetust kõnealuste indikaatorite arvutusmeetodite kehtestamisele.