[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 7.11.2008

KOM(2008) 708 lõplik

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

ettevõtteid ja ettevõtlust, eelkõige väikseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEsid) käsitleva mitmeaastase programmi (2001–2006) rahastamisvahendite kohta Lõpparuanne seisuga 31.12.2006 (sealhulgas peamised tulemused seisuga 31.12.2007) (kooskõlas nõukogu otsuse 2000/819/EÜ (mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsustega 593/2004/EÜ ja 1776/2005/EÜ) artikli 5 lõikega 1)

{SEC(2008)2750}

SISUKORD

1. Sissejuhatus 3

2. Ülevaade 4

2.1. Eelarve täitmine 4

2.2. Geograafiline rakendamine 5

3. VKEde tagatissüsteem 6

3.1. Eelarveliste vahendite seis 6

3.1.1. Ülevaade 6

3.1.2. Kasutusmäär 6

3.1.3. Võimendav mõju 7

3.1.4. VKEde parem juurdepääs rahastamisele 7

3.1.5. Riigiabi 7

3.1.6. Saadud maksenõuded ja kuluhüvitised 8

3.2. Finantsvahendajad 8

3.3. Abi saavad VKEd 8

4. Euroopa tehnoloogiaedendusprojekti (ETF) käivitusprogramm 10

4.1. Eelarveliste vahendite seis 10

4.2. Finantsvahendajad 10

4.3. Abi saavad VKEd 11

5. Stardikapital 12

5.1. Eelarveliste vahendite seis 12

5.1.1. Ülevaade 12

5.1.2. Kulukohustused ja väljamaksed 12

5.2. Finantsvahendajad 12

6. Euroopa ühisettevõtte programm 12

7. Üldised järeldused 13

1. SISSEJUHATUS

Käesolev dokument on lõplik aastaaruanne (lõpparuanne) ettevõtteid ja ettevõtlust, eelkõige väikseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEsid) käsitleva mitmeaastase programmi (MAP)[1] rahastamisvahendite kasutamisel tehtud edusammude kohta.

Aruanne on koostatud kooskõlas nõukogu otsuse 2000/819/EÜ (mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsustega 593/2004/EÜ ja 1776/2005/EÜ) artikli 5 lõikega 1, milles on sätestatud, et komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aastaaruande programmi rahastamisvahendite kasutamise kohta ning samuti sarnase lõpparuande viimase aasta kohta.

MAP oli algselt ette nähtud ajavahemikuks 2001–2005. Selleks, et tagada tegevuse jätkumine kuni järgmise programmi käivitamiseni uue finantsperspektiivi raames, pikendati MAPi siiski detsembris 2005 ühe aasta võrra, seega 2006. aasta lõpuni.

MAPi rahastamisvahendite eesmärk on parandada ettevõtjate, eelkõige VKEde finantskeskkonda. MAP tugineb 1998. aasta majanduskasvu ja tööhõive algatuse[2] raames saavutatud tulemustele.

Aruandes käsitletakse nelja ühenduse rahastamisvahendit (meedet), mida kasutati MAPi raames. Nendeks on:

- VKEde tagatissüsteem;

- Euroopa tehnoloogiaedendusprojekti käivitusprogramm (edaspidi „ETFi käivitusprogramm”);

- Stardikapital;

- Euroopa ühisettevõtte programm.

Aruandes antakse ülevaade tehtud edusammudest seisuga 31.12.2006. Iga rahastamisvahendi kohta on eraldi peatükk (3., 4. 5 ja 6. peatükk).

Ülalnimetatud rahastamisvahendeid on kirjeldatud ja nende kohta tehtud järeldused on esitatud aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendi (SEK(2008)XXX) III ja IV jaotises .

Esimest kolme rahastamisvahendit haldab Euroopa Investeerimisfond (EIF) Euroopa Komisjoni nimel ja tema järelevalve all[3]. Liikmesriikides on välja valitud asjakohased finantsvahendajad. Euroopa ühisettevõtte programm kuulus nõukogu otsuse 2000/819/EÜ alusel samuti MAPi raamesse, kuid selle jaoks ei olnud eelarves ette nähtud konkreetseid rahastamisvahendeid. Euroopa ühisettevõtte programmi haldas Euroopa Komisjon, kasutades selleks programmi eelkäija – majanduskasvu ja tööhõive algatuse – eelarvelisi vahendeid. MAPi eelarvest rahastatavate projektide heakskiitmine algas tegelikult 2002. aasta keskel. Enne seda kuupäeva esitatud projektid kiideti heaks majanduskasvu ja tööhõive algatuse raames.

Märkus: MAPi kohustusperiood lõppes 31.12.2006. Kuid: enamiku VKEde tagatissüsteemi finantsvahendajate jaoks lõppes abiperiood tagatud laenude kaasamiseks alles 30.6.2007 või 31.12.2007; ETFi käivitusprogrammi puhul lõppes allakirjutusperiood, mille kestel EIF sai võtta kulukohutusi riskikapitalifondide ees, 30.6.2007; pikendatud abiperiood tähendab, et programmid olid veel olemas ka pärast viimaseid kulukohustusi 2006. aastal, et võimaldada sujuvat üleminekut konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmile (CIP), mis asendab MAPi: kajastamaks pikendatud abiperioode, on arvud, mis näitavad mõningaid peamisi tulemusi 2007. aasta lõpus, esitatud eraldi lahtris aruande vastava peatüki lõpus. |

2. ÜLEVAADE

2.1. Eelarve täitmine

Rahastamisvahendid aitavad eelkõige kaasa MAPi neljanda eesmärgi täitmisele „parandada ettevõtjate, eelkõige VKEde finantskeskkonda”[4]. Vahendite eesmärk on lahendada turul tuvastatud puudusi ja/või häireid. Nad aitavad leevendada finantsvahendajate riske ja lihtsustavad seega VKEde ligipääsu rahastamisele ja neil on suur võimendav mõju[5].

See tähendab, et eelarves moodustavad rahastamisvahendid ühe kõige olulisema MAPi tegevusvaldkonna. Muud valdkonnad on tegevuspõhimõtete väljatöötamine ja Euroinfokeskuste võrgustik. Algselt esitati kogu MAPi programmi soovituslik eelarve ajavahemikuks 2001–2005 mahus 450 miljonit eurot. Võttes arvesse MAPi pikendamist ühe aasta võrra, suurendati perioodi 2001–2006 soovituslikku eelarvet eelarvepädevate institutsioonide otsustega ja ülekandmistega teistelt eelarveridadelt 653 miljoni euroni. 2006. aasta lõpuks oli MAPi rahastusvahendite jaoks eraldatud 519 miljonit eurot. See hõlmab lisaks eelarveassigneeringutele ka intresse 9,9 miljoni euro ulatuses ja muid sissetulekuid.

MAPi rahastamisvahendite jaoks eraldatud koguvahenditest jäi kasutamata vaid 5 miljonit eurot[6], mis oli seotud stardikapitali meetmega. Projektidele eraldati kokku 466,5 miljonit eurot.

Euroopa komisjon ei ole pärast 31.12.2006 võtnud ühtegi kulukohustust. Pärast seda kuupäeva esitatakse kõik projektid konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (CIP) raames, mis asendab MAPi. Pärast 2007. aastat makstakse MAPi usalduskontole jäänud summad tagasi ELi üldeelarvesse. Kasutamata eelarvelised kulukohustused vabastatakse.

Tabel A: MAPi rahastamisvahendid – eelarveülevaade seisuga 31.12.2006

(miljonit eurot) | VKEde tagatissüsteem | ETFi käivitusprogramm | Stardikapital | Kokku |

Eelarveassigneeringud | 289,0 | 214,5 | 5,6 | 509,1 |

Tulud | 4,0 | 5,9 | 0,0 | 9,9 |

Vahendid kokku | 293,0 | 220,4 | 5,6 | 519,0 |

Komisjoni kulukohustused netosummas[7] | 265,2[8] | 201,1 | 0,2 | 466,5 |

Reserv EIFi haldustasude jm abikõlblike kulude jaoks | 27,8 | 19,3 | 0,4[9] | 47,5 |

Kasutatud vahendid kokku | 293,0 | 220,4 | 0,6[10] | 514,0 |

Allikas: Euroopa Komisjon, EIF; andmed 21. juuni 2007. aasta seisuga

Kulukohustutustega seotud laenude osakaal oli väga suur. VKEde tagatissüsteemi raames eraldatud maksimumsummade puhul – ligikaudu 262 miljoni euro ulatuses – tagati laene ligikaudu 17 500 miljoni euro ulatuses (üksikasjad selle võimendava mõju kohta on esitatud peatükis 3.2.3)[11]

2.2. Geograafiline rakendamine

MAPi rahastamivahendeid kasutas 29 riiki, st kõik ELi praegused liikmesriigid ning Türgi ja Norra. 31 abikõlblikkust riigist ei kasutanud MAPi rahastamisvahendeid vaid kaks riiki (Island ja Liechtenstein).

Vastavalt EIFi ja komisjoni vahel sõlmitud usaldus- ja halduslepingutele peab EIF „püüdma saavutada MAPi kolme rahastamisvahendi tasakaalustatud geograafilist jaotust”.

Osalevate riikide erinevad vajadused, turutingimused ja makromajanduslik olukord avaldasid mõju suutlikkusele eri rahastamisvahendeid vastu võtta ja kasutada. Selle kompenseerimiseks otsustati kasutada paindlikku lähenemist, näiteks vahetada eri riikides ühed rahastamisvahendid teiste vastu. Komisjon on seisukohal, et kui võtta arvesse kõiki rahastamisvahendeid, on asjakohane geograafiline jaotuvus saavutatud .

Kolm kaarti aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendi (SEK(2008)XXX) II jaotises näitavad komisjoni kulukohustuste netosumma geograafilist jaotumist kõikide rahastamisvahendite lõikes.

3. VKEDE TAGATISSÜSTEEM

3.1. Eelarveliste vahendite seis

3.1.1. Ülevaade

2006. aastal oli nõudlus VKEde tagatissüsteemi järele endiselt kõrgel tasemel, eelkõige laenutagatise ja mikrokrediidi tagatise puhul. Seepärast on mitmeid lepinguid pikendatud, et arvestada finantsvahendajate vajadustega.

Seisuga 31.12.2006 oli VKEde tagatissüsteemi jaoks eelarves kulukohustusi võetud summas 293,0 miljonit eurot, mis moodustab 56 % kogu MAPi rahastamisvahendite eelarve kulukohustustest. Siia hulka on arvestatud ka kumuleeritud intress , mis oli 2006. aasta lõpus 4 miljonit eurot [12]. See kogueelarve katab kõik süsteemi kulud, sealhulgas tagatiskahjumid, EIFi haldustasud ja kõik muud abikõlblikud kulud. Kogu programmi jooksul ulatusid eelarvelised kulukohustused finantsvahendajate ees 265,2 miljoni euroni , sealhulgas komisjoni heakskiidetud projektid, millele EIF ja finantsvahendajad ei olnud veel alla kirjutanud. Vaata ka:

- Tabel A (punkt 2.1): MAPi rahastamisvahendid – VKEde tagatissüsteem

Lisateave on esitatud aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendi (SEK(2008)XXX) I jaotises :

- Joonis 1: EIFi tehingute kumulatiivne areng (aasta kohta)

- Joonis 2: kulukohustused finantsvahendajate ees (aasta lõikes).

3.1.2. Kasutusmäär

Kasutusmäär on EIFi tegelike tagatud laenude mahu ja tagatavate laenude maksimumsummade suhe. 2006. aasta 31. detsembriks olid kõik vahendid ära kasutatud[13]. Abikõlblikkusperiood lõppes enamiku finantsvahendajate jaoks 30.6.2007 või 31.12.2007, et võimaldada sujuvat üleminekut konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmile (CIP), mis asendab MAPi. Uus CIP hõlmab ajavahemikku 1. jaanuar 2007 – 31. detsember 2013.

Tänu abikõlblikkusperioodi pikendamisele kehtis süsteem edasi ka pärast viimaseid eelarvelisi kulukohustusi 2006. aastal. Peale selle võib EIFi poolt süsteemi raames antud tagatiste tähtaeg olla kuni 10 aastat. See tähendab, et tagasi maksmata laenudega seotud väljamakseid saab teha veel kuni 10 aastat pärast vahendite kättesaadavuse viimase perioodi lõppu (kuid mitte mingil juhul pärast MAPi kehtivusaja lõppu 31.12.2016) ning selle aja jooksul jätkub ka süsteemis osalejate aruandlus, järelevalve ja kontrollimine.

Nõudlus oli suur laenutagatise (ligi 80 % kulukohustustest finantsvahendajate ees) ning teataval määral ka mikrokrediidi puhul (ligi 14 %). Omakapitalitagatiste võimalust on seni kasutatud vähesel määral (6 %), sest olemasolevate omakapitali tagatisskeemide sihtrühm on suhteliselt piiratud.

3.1.3. Võimendav mõju

MAPi tagatisskeemidel on üldiselt olnud suur võimendav mõju (seda määratletakse siin kui toetatud aluslaenude hinnangulise mahu suhet VKEde tagatissüsteemi eelarvesse). Sellel on kaks põhjust:

- ELi eelarve katab maksimaalse riski väärtpaberiportfelli tasemel, mille ülempiir arvutatakse oodatava kahjumi põhjal, millest on maha arvatud oodatavad sissenõutavad võlad ja finantsvahendajate riskipreemia. Tänu sellele ülempiirile saab VKEde laenumahtu oluliselt suurendada.

- Tänu osalejatele, kes on sõlminud riskijaotuskokkulepped, on võimendav mõju veelgi suurem.

Laenutagatiste võimendav mõju on suur näiteks seetõttu, et need antakse tihti vastutagatiste vormis institutsioonidele, kes omakorda annavad tagatisi teistele osalejatele, nt vahendajatele ja pankadele. Tänu riski jagamisele nende erinevate osalejate vahel on võimendus laenude mahu seisukohast VKEde laenutagatiste puhul väga suur. Mikrolaenude puhul on olukord tavaliselt teistsugune, sest enamik EIFi võimaldatavatest tagatistest on otsetagatised vahendajatele, kes annavad laenu vahetult lõplikele abisaajatele (VKEdele). Peale selle keskendutakse mikrolaenude korral kõrge riskitasemega VKEdele, mistõttu ka ülempiir on kõrgem. Võimendav mõju on siin seega üldiselt väiksem kui laenutagatiste puhul.

2006. aasta lõpus oli võimendav mõju kõikide võimaluste puhul kokku ligi 67:1.

Lõplik võimendav mõju võib aga veelgi suureneda, kuna kogemused näitavad, et tagatistehingute puhul võimalike kahjude katmiseks eraldatud summasid ei kasutata alati täies ulatuses ära, isegi kui eesmärgiks seatud laenumaht täidetakse. Kasutamata maksimumsummade kulukohustuse vabastamine võib seega lõplikku võimendavat mõju suurendada.

Täpsemad andmed võimendava mõju kohta on esitatud aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendi (SEK(2008)XXX) I jaotises .

- Tabel 1: võimendav mõju (gearing):

3.1.4. VKEde parem juurdepääs rahastamisele

VKEde rahastamisele juurdepääsu paranemist VKEde tagatissüsteemi kaudu hinnati EIFi esitatud andmete ning lisaks veel teatavate kaalutluste/oletuste põhjal, mida on selgitatud aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendi (SEK(2008)XXX) I jaotise tabelis 1:

- VKEde rahastamisele juurdepääsu paranemise hindamine

Vastavalt nendele oletustele võib arvata, et VKEde tagatissüsteem aitas laenumahtu suurendada 13 miljardi euro võrra.

3.1.5. Riigiabi

Erilist tähelepanu pööratakse sellele, et finantsvahendajate tagatise või laenupakkumised oleksid kooskõlas riigiabi eeskirjadega. Iga finantsvahendaja on lepingu kohaselt kohustatud allkirjastama avalduse, et kohaldatav riigiabi kord ja asjakohased riigiabi eeskirjad on EIFi ning finantsvahendaja vahelises lepingus sõnaselgelt nimetatud.

3.1.6. Saadud maksenõuded ja kuluhüvitised

2006. aasta 31. detsembriks oli välja makstud veidi rohkem kui 40 miljonit eurot, mis vastab EIFi osale netokahjumist[14], mis tekkis tagastamata laenude kahjumite katmisest. Maksete kumulatiivne summa on rakendustsükli praeguses etapis jätkuvalt väga väike võrreldes EIFi kulukohustuste kumulatiivse mahuga. Süsteemi periood lõppeb aga alles 31.12.2016 ning arvestades ELi laenutagatiste kestust, ilmneb kahjum tõenäoliselt alles tulevikus.

Saadud maksenõuete ja kuluhüvitiste kokkuvõtte on esitatud aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendi (SEK(2008)XXX) I jaotises :

Tabel 2: saadud maksenõuded ja kuluhüvitised

Alates 2007. aastast viivad maksimumsummade võimalikud alandamised vabastamiseni ELi üldeelarves või sellesse tagastamiseni.

3.2. Finantsvahendajad

2006. aasta 31. detsembri seisuga on 46 finantsvahendajaga sõlmitud 51 lepingut 27 liikmesriigist 26s (st kõik, välja arvatud Luksemburg[15]) ning ka Türgis ja Norras. Ülevaade tagatisvõimaluste ja riikide kaupa on esitatud aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendi (SEK(2008)XXX) I jaotises .

- Tabel 3: finantsvahendajad

3.3. Abi saavad VKEd

Projektide heakskiitmine MAPi raames algas mais 2002. Lõplike abisaajate arv kasvas üha kiirenevas tempos ja ulatus 2006. aasta lõpuks ligi 194 000 VKEni[16] (sellest peaaegu 163 000 laenutagatise võimaluse kaudu). Võrdluseks: 2005 aasta lõpus oli abi saavaid VKEsid ligi 111 100.

Ülevaade abi saavatest VKEdest riikide kaupa on esitatud aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendi (SEK(2008)XXX) I ja II jaotises :

- Tabel 4: abi saavad VKEd – jaotus riikide kaupa

- Kaart 3: abi saavad VKEd riikide kaupa (kaasa arvatud ETFi käivitusprogrammi andmed)

Teave tööhõive kohta on kättesaadav laenu väljastamise päeval[17]. 2006. aasta lõpuks töötas ettevõtetes, kes said tagatist VKEde tagatissüsteemi raames, ligi 999 000 inimest[18]. Võrdluseks: 2005. aastal oli laenu väljastamise päeval töötajana registreeritud inimeste arv ligi 620 000 ja 2004. aastal 328 000. Töötajate arvu kasv on peamiselt tingitud abisaavate VKEde arvu kasvust.

Kuni kümne töötajaga lõplikud abisaajad moodustasid enam kui 91 % (177 625) kõigist VKEde tagatissüsteemi kaudu toetust saanud VKEdest[19].

Huvitav on võrrelda süsteemis osalevate VKEde jaotust suuruse põhjal kõigi ELi VKEdega. Uusima statistika kohaselt on umbes 91,4 % VKEdest ELis mikroettevõtted (0–9 töötajat), 7,3 % väikeettevõtted (10–49 töötajat) ja 1,1% keskmise suurusega ettevõtted (50–249 töötajat)[20]. See näitab selgelt, et VKEde tagatissüsteem on suunatud väga väikestele ja uutele ettevõtjatele.

Aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendi (SEK(2008)XXX) I jaotises on esitatud jaotus suurusklasside kaupa:

- Tabel 5: abi saavad VKEd – jaotus riigi ja suurusklassi kaupa

Aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendi (SEK(2008)XXX) I jaotises on esitatud ka kogu süsteemi ja tagatisvõimaluste jaotus majandussektorite järgi vastavalt NACE klassifikatsioonile:

- Joonis 3: abi saavad VKEd – jaotus majandussektorite kaupa

VKEde tagatissüsteemist toetati 2006. aasta lõpuks investeeringuid rohkem kui 23 miljardi euro ulatuses, kasutades selleks peamiselt laenutagatise võimalust. Võrdluseks: 2005. aasta lõpus oli maht 16 miljardit eurot. Ülevaade on esitatud aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendi (SEK(2008)XXX) I jaotises :

- Tabel 6: investeerimismaht tagatisvõimaluste kaupa

2007. aasta ajakohastus (2006. aasta andmed on lisatud võrdluseks)

Kumulatiivsed andmed seisuga | Abi saavate VKEde arv | Abi saavates VKEdes töötavate inimeste arv | Toetatavate laenude hinnanguline maht miljonites eurodes | Investeeringute hinnanguline maht miljonites eurodes | Sissenõutud võlgade netosumma miljonites eurodes |

31.12.2006 | 193 790 | 989 773 | 17 449,3 | 23 383,6 | 40,0 |

31.12.2007 | 233 345 | 1 169 389 | 17 937,6 | 27 916,1 | 70,5 |

4. EUROOPA TEHNOLOOGIAEDENDUSPROJEKTI (ETF) KÄIVITUSPROGRAMM

4.1. Eelarveliste vahendite seis

Seda vahendit kasutati 2006. aastal märkimisväärselt palju tänu riskikapitali turu toibumisele alates 2005. aastast. Vastavalt Euroopa Riskikapitali Assotsiatsiooni (EVCA – European Private Equity & Venture Capital Association) avaldatud teatisele oli 2006. aasta järjekordne murranguline aasta erakapitali sektori jaoks, mida tähistas aktiivsem kapitali kogumine ja suurem investeerimisaktiivsus[21].

Eelkõige tänu paranenud turutingimustele oli komisjoni heakskiidetud investeeringute tõus 2006. aastal kogu programmiperioodi suurim. 2006. aastal heakskiidetud investeeringute maht oli suurem kui alates 2002. aastast heakskiidetud investeeringute maht kokku.

2006. aasta lõpuks ulatusid eelarvelised kulukohustused ETFi käivitusprogrammi raames rohkem kui 220 miljoni euroni , moodustades ligi 43 % MAPI rahastamisvahendite eelarvest. 2006. aasta lõpuks olid kõik ETFi käivitusprogrammi vahendid ära kasutatud.

Kogueelarve katab kõik programmi kulud, sealhulgas investeeringud riskikapitalifondidesse, EIFi haldustasud ja kõik muud abikõlblikud kulud. Sellest 201,1 miljonit eurot oli ette nähtud riskikapitalifondidele, kaasa arvatud mõlemad komisjoni heakskiidetud projektid ning need projektid, millele tuli alla kirjutada 2007. aasta jooksul[22].

Riskikapitalifondidelt saadud laekumisi (tagasimaksed ja dividendid) oli 2006. aastal 1,4 miljonit eurot. Seega laekus 2006. aasta lõpuks riskikapitalifondidelt MAPi raames kokku ligi 1,6 miljonit eurot. Võrdluseks laekus 2005. aasta lõpuks vaid 154 000 eurot. See suhteliselt väike laekumismaht, võrreldes riskikapitalifondidele tehtud väljamaksetega (ligi 30 miljonit eurot), oli tingitud asjaolust, et enamik fonde ei olnud ettevõtete rahastamisega veel alustanud, nii et väljamakseid oli tehtud veel vähe. Laekumiste hulk peaks aga järgmistel aastatel oluliselt suurenema, kui riskikapitalifondid alustavad ettevõtete rahastamist. ETFi käivitusprogrammi puhul, mis toimus majanduskasvu ja tööhõive algatuse (1998–2000) raames, oli 2006. aasta lõpuks riskikapitalifondidele 94 miljoni euro ulatuses tehtud väljamaksetest tagasi makstud juba 46 miljonit eurot.

Lisaks riskikapitalifondidelt saadud laekumistele tuli veel juurde 4,3 miljoni ulatuses kumuleeritud intresse ja teisi sissetulekuid, nii et tulud ulatusid 2006. aasta lõpus 5,9 miljoni euroni . Vaata ka:

- Tabel A (punkt 2.1): MAPi rahastamisvahendid – ETFi käivitusprogramm

Lisateave on esitatud aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendi (SEK(2008)XXX) I jaotises :

- Joonis 4: EIFi tehingute kumulatiivne areng (aasta lõikes), kaasa arvatud väljamaksed riskikapitalifondidele ligi 38 miljoni euro ulatuses.

4.2. Finantsvahendajad

2006. aastal kiideti heaks 12 uut investeeringut riskikapitalifondidesse (millest üks hiljem tühistati). Kokku kiideti ETFi käivitusprogrammi raames heaks 21 investeeringut kümnes riigis asuvatesse riskikapitalifondidesse.

Riskikapitalifondid, millesse EIF investeeris, on peamiselt suunatud algusjärgus ettevõtetesse investeerimisele tehnoloogiasektorites, nagu teabe- ja kommunikatsioonitehnoloogia, mikroelektroonika, internet, bioteadused/biotehnoloogia. See on kooskõlas ETFi käivitusprogrammi investeeringupoliitikaga.

Nimekiri riskikapitalifondide kohta, millesse EIF investeeris, on esitatud aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendi (SEK(2008)XXX) I jaotises ning sisaldab andmeid ka geograafilise asukoha ja sihtsektori kohta:

- Tabel 7: riskikapitalifondid, kes on sõlminud lepingud EIFiga

4.3. Abi saavad VKEd

2006. aasta detsembriks olid programmiga seotud riskikapitalifondid investeerinud 73 investeerimisühingusse (2005. aasta lõpus: 35). Enamik riskikapitalifonde on siiski alles alustamas oma investeerimisperioode, nii et andmed tööhõive kohta oleksid vaid esialgsed ning MAPi rahastamisvahendite seisukohast ebaolulised.

2007. aasta ajakohastus (2006. aasta andmed on lisatud võrdluseks)

Kumulatiivsed andmed seisuga | Abi saavate VKEde arv | Kulukohustused riskikapitalifondide ees (miljonites eurodes) | Riskikapitalifondidele tehtud väljamaksed (miljonites eurodes) |

31.12.2006 | 73 | 201,1 | 29,6 |

31.12.2007 | 123 | 200,5 | 62,3 |

Aasta | Laekumine (tagasimaksed ja dividendid) (miljonites eurodes) | Intressid ja muud sissetulekud (miljonites eurodes) | Kogutulu (miljonites eurodes) | Kumulatiivne tulu (miljonites eurodes) |

2006 | 1,4* | 2,1 | 3,5 | (seisuga 31.12) 5,9 |

2007 | 2,0 | 3,5 | 5,5** | (seisuga 31.12) 11,4 |

* Vastavalt õiguslikule alusele tagastatakse pärast reinvesteerimisperioodi lõppu usalduskontole jäänud summad, mida ei ole veel assigneeritud ja välja võetud/investeeritud või mida on vaja abikõlblike tulude ja kulude katteks, nagu näiteks EIFi haldustasud, Euroopa Liidu üldeelarvesse.

** Need on tulud, mis on saadud pärast kohustusperioodi lõppu. Nad kantakse üle ELi üldeelarvesse vastavalt õiguslikule alusele. GBPdes ja SEKides laekunud tulude vahetuskurss on kuupäeval 31.12.2007 kehtinud kurss.

5. STARDIKAPITAL

5.1. Eelarveliste vahendite seis

5.1.1. Ülevaade

2006. aasta 31. detsembri seisuga oli stardikapitali jaoks eelarves endiselt ette nähtud 5,6 miljonit eurot, mis on 2001. aastal võetud kulukohutus. Kogueelarve katab kõik programmi kulud, sealhulgas abisaajatele makstavad toetused, EIFi haldustasud ja kõik muud abikõlblikud kulud.

2006. aastal ei kiidetud heaks ühtki uut projekti, küll aga tühistati 2006. aasta lõpuks neli projekti[23]. Nende tühistamiste tõttu vähenesid komisjoni kulukohustused stardikapitali raames netosummana 200 000 euroni ja kasutamata eelarve tõusis ligi 5 miljoni euroni. Kasutamata summa vabastati 2007. aastal ja tagastati ELi üldeelarvesse.

Vaata ka:

- Tabel A (punkt 2.1): MAPi finantsvahendid – stardikapital

5.1.2. Kulukohustused ja väljamaksed

Riskikapitalifondidele antud toetuste kogusumma kumulatiivne areng oli 31.12.2006 seisuga 200 000 eurot. See on kooskõlas toetuslepingutes kehtestatud ajakava ja tingimustega, millega nähakse ette, et toetused makstakse kahes osas. Esimene osa makstakse välja kõige varem 18 kuud ning teine (viimane) kõige varem 36 kuud pärast toetuslepingule alla kirjutamist.

Ülevaade on esitatud aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendi (SEK(2008)XXX) I jaotises :

- Joonis 5: EIFi tehingute kumulatiivne areng (aasta lõikes)

5.2. Finantsvahendajad

Stardikapitali raames heakskiidetud riskikapitalifondid on sõlminud ETFi käivitusprogrammi raames lepingud EIFiga. Seisuga 31.12.2006 oli kahe riskikapitalifondiga sõlmitud kaks toetuslepingut. Lisateave on esitatud aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendi (SEK(2008)XXX) I jaotises :

- Tabel 8: riskikapitalifondid, kes on sõlminud lepingu EIFiga

6. EUROOPA ÜHISETTEVÕTTE PROGRAMM

Euroopa ühisettevõtte programmi ülesanne oli toetada piiriülese partnerluse loomist vähemalt kahe erineva Euroopa Majanduspiirkonda kuuluva riigi VKE vahel.

Majanduskasvu ja tööhõive algatuse hindamise käigus jõuti järeldusele, et Euroopa ühisettevõtte programmi kasutas turg väga vähe, selle mõju töökohtade loomisele oli piiratud ja halduskulud väga suured. Kahes järgnenud hinnangus[24] jõuti järeldusele, et programm tuleks lõpetada. Sellest lähtuvalt võttis komisjon 8.12.2003 vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu ettepaneku eelnõu[25] Euroopa ühisettevõtte programm lõpetada. Kõnealuse otsuse[26] võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu vastu 21.7.2004. Pärast 29.12.2004 ei saanud enam uusi avaldusi programmi raames toetuse saamiseks esitada.

2006. aasta lõpuks oli kokku saadud 323 avaldust, alla kirjutatud 230 toetuslepingut ja projektidele eraldatud 19,8 miljonit eurot, kusjuures üheksa projekti olid veel käimas. Lisateave on esitatud aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendi (SEK(2008)XXX) V jaotises .

7. ÜLDISED JÄRELDUSED

MAPi rahastamisvahendid olid eelarve poole pealt vaadatuna MAPi programmi kõige olulisem element. Programmi lõpuks oli rahastamisvahendite jaoks eelarves eraldatud kokku ligi 520 miljonit eurot, millest jäid kasutamata vaid stardikapitali jaoks ette nähtud 5 miljonit eurot.

Ajavahemikus 2002. aasta keskpaigast kuni 2006 aasta lõpuni kiideti heaks[27] kokku 74 tehingut 467 miljoni euro ulatuses. MAPi rahastamivahendeid kasutas ligi 194 000 VKEd, mis moodustab 1% kõikides VKEdest ELis.

29 osalenud riigiga (kõik ELi liikmesriigid ning Türgi ja Norra) 31 abikõlblikust riigist[28] saavutati lai geograafiline katvus.

VKEde tagatissüsteem võeti turu poolt hästi vastu. Eriti edukad olid laenutagatised ja mikrokrediidid, võimaldades osalevatel finantsvahendajatel mahte suurendada ja võtta suuremaid riske. VKEde tagatissüsteemi puhul oli arvesse võetud turu vajadusi ning see oli algusest peale nii kujundatud, et seda saaks kiiresti ja hõlpsalt kohandada iga riigi konkreetsetele turutingimustele.

VKEde tagatissüsteemi raames antud toetuste kogumaht oli väga suur. 262 miljoni euro ulatuses sõlmitud maksimumsummade puhul tagati laene ligikaudu 17 500 miljoni euro ulatuses.

Lõplike abi saavate VKEde arvu poolest on VKEde tagatissüsteem struktuurifondide järel, millel on oluliselt suurem eelarve ja teistsugune eesmärk, teisel kohal.

Programmiperioodi alguses esines ETFi käivitusprogrammi rakendamisel teatavaid raskusi, kuna ELi riskikapitali turul oli raskusi kapitali kogumisega. Paranenud majandusolukord 2005. ja 2006. aastal tõstis nõudlust programmi järele märkimisväärselt.

Stardikapitali meede oli arvatust vähem edukas rangete abikõlblikkuskriteeriumide ja stardikapitali jaoks raskete turutingimuste tõttu.

Euroopa Komisjoni VKEde finantsabiskeemide hindamine[29] näitas, et MAPi rahastamisvahendid on tulemuslikud ja tõhusad. Nende haldamist EIFi poolt peeti tänu turulähedusele eeskujulikus lahenduseks. Hindajate arvates on vahendid katalüsaatoriks VKEdele suunatud rahastamise suurendamisel kogu ELis, kaasa arvatud riikides, kus riiklikud rahastamisvahendid on vähem arenenud.

Veel üks uus MAPi välishindamine[30] kinnitab finantsabiskeemide hindamistulemusi. Selles hindamises jõutakse järeldusele, et VKEde tagatissüsteem ja ETFi käivitusprogramm on VKEde rahastamisele juurdepääsu toetava poliitikavahendina oluliselt kaasa aidanud ettevõtjate finantskeskkonna parandamisele. Hindajate arvates on rahastamisvahendeid tõhusalt rakendatud kogu ahelas, mille moodustavad ettevõtluse peadirektoraat, majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat ning Euroopa Investeerimisfond (EIF). Aruandes kinnitatakse, et paindlik lähenemine vastavalt olukorrale („no one-size-fits-all”) on asjakohane: nii riskikapitali- kui ka tagatisvahendeid saab kohandada erinevatele ja muutuvatele turutingimustele.

MAPi järelehindamine tehakse koos MAPi järglase, ettevõtluse ja uuendustegevuse programmi vahehindamisega. Kõnealune hinnang peaks valmima 2008. aasta lõpus ja selles analüüsitakse MAPi tulemusi ja mõju.

Üldiselt võib järeldada, et MAPi rahastamisvahendid on aidanud lahendada teatavaid puudusi või häireid, millega uued ettevõtjad ja VKEd kapitaliturgudel silmitsi seisavad. Üldjoontes on MAPi rahastamisvahenditega täidetud eesmärk parandada Euroopa ettevõtjate ja eelkõige VKEde finantskeskkonda.

Rahastamisvahendeid on rakendatud asjakohaselt ja tõhusalt ning neil on olnud suur võimendav mõju. Selle tulemusena on tekkinud märkimisväärselt lisaressursse ja on olnud võimalik toetada suurt hulka VKEsid.

Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013) (CIP), MAPi järglane, on asjakohane vahend majanduskasvu ja tööhõive strateegia eesmärkide täitmiseks. CIPi õiguslik alus jõustus 29. novembril 2006[31].

CIPi lühikirjeldus on esitatud aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendi (SEK(2008)XXX) V jaotises .

[1] 20.12.2000 vastu võetud nõukogu otsus 2000/819/EÜ (EÜT L 333, 29.12.2000, lk 84), mida on muudetud Euroopa parlamendi ja nõukogu 21. juuli 2004. aasta otsusega 593/2004/EMÜ (ELT L 268, 16.8.2004, lk 4) ja 28. septembri 2005. aasta otsusega 1776/2005/EÜ (ELT L 289, 3.11.2005, lk 14).

[2] EÜT L 155, 29.5.1998, lk 43.

[3] 10. detsembril 2001 võttis komisjon vastu otsuse K(2001)3973 MAPi rahastamisvahendite rakendamise kohta. Pärast seda, 18. detsembril 2001, sõlmis komisjon EIFiga ETFi käivitusprogrammi, VKEde tagatissüsteemi ja stardikapitali meetme kohta usaldus- ning halduslepingud. Neid lepinguid muudeti 22. detsembril 2005, et võtta arvesse MAPi pikendamist.

[4] Nagu sätestatud nõukogu otsuse 2000/819/EÜ artikli 2 lõike 1 punktis d.

[5] Vastavalt aruandes „Ettevõtjaid ja ettevõtlust, eelkõige väikseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEsid) käsitleva mitmeaastase programmi välishindamine, lõplik hindamisaruanne” (Brüssel 2004, lk 52) esitatud seisukohale.

[6] Kasutamata summa vabastati 2007. aastal.

[7] Vastab projektidele, mis komisjon on heaks kiitnud ja mida ei ole tühistatud.

[8] Sisaldab maksimumsummasid 261,6 miljonit eurot (vt tabel 1 aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendi (SEK(2008)XXX) I jaotises).

[9] Reserv arvutati kõikide eelarveassigneeringute põhjal. 2007. aastal tekkis kohustuste vabastamise tulemusel reserv 0,145 miljonit eurot. 2007. aasta lõpuks oli ära kasutatud vaid 15 600 eurot.

[10] Kasutamata 5 miljonit eurot vabastati 2007. aastal.

[11] Varasemad kogemused näitavad, et maksimumsummat ei pruugita täielikult ära kasutada. Sellisel juhul on vahendi kulutõhusus veelgi suurem.

[12] Vastavalt nõukogu otsuse 2000/819/EÜ II lisa punktile II.G lisatakse teenitud intressid süsteemi ressurssidele.

[13] Kaasa arvatud heakskiidetud projektid, millele oli ette nähtud alla kirjutada 2007. aasta alguses.

[14] Netokahjum: väljanõutud tagatised, millest on maha arvatud kuluhüvitised.

[15] Luksemburgil on leping ETFi käivitusprogrammi raames.

[16] Arvud tähistavad nende abisaajate üldarvu, kes said laenu/tagatist VKEde tagatissüsteemi vahenditest.

[17] Mõned valimipõhised analüüsid on näidanud, et aasta lõpuks on tööhõive tõenäoliselt umbes 20 % suurem.

[18] Puuduvad andmed tagatud laenude mõju kohta tööhõivele

[19] Kõik ettevõtted, kes kasutavad mikrokrediidi võimalust (30 552), on kuni kümne töötajaga ettevõtted.

[20] Allikas: Eurostat. Vaid 0,2 % on suured ettevõtted. Vt: Eurostat „European business – Facts and figures”, 2006. aasta väljaanne, lk 22: muus kui finantssektoris oli 2004. aastal EL-27s registreeritud 18,8 miljonit ettevõtjat, millest 18,76 olid VKEd (kuni 250 töötajaga).

[21] EVCA [et al.]: European private equity: Strong 2006 performance drives increased allocation, pressiteade, Brüssel, 13. märts 2007.

[22] Veel allakirjutamata projektide jaoks on kulukohustusi 44,03 miljoni euro ulatuses.

[23] Ühe projekti puhul ei olnud täidetud abikõlblikkuskriteeriumid. Kolm projekti võeti tagasi.

[24] „Strategic Evaluation of EC Financial Assistance Schemes for SMEs”, Deloitte ja Touche, 2003; „Final Evaluation of the Multiannual programme for enterprise and Entrepreneurship (2001–2005)”, Infyde, 2004.

[25] KOM(2003) 758 (lõplik).

[26] Otsus nr 593/2004/EÜ.

[27] ega tühistatud.

[28] Ainult Island ja Liechtenstein ei osalenud.

[29] The Strategic Evaluation of the EC Financial Assistance Schemes for SMEs, Deloitte & Touche’i koostatud ettekanne Euroopa Komisjonile (eelarve peadirektoraat), detsember 2003.

[30] Hindamisaruanne avaldati komisjoni talituste töödokumendina SEC(2004) 1460, 15.11.2004, inglise ja prantsuse keeles ning pandi üles veebilehele Enterprise Europe: http://europa.eu.int/comm/enterprise/enterprise_policy/mult_entr_programme/programme_2001_2005.htm

[31] Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1639/2006/EÜ, 24. oktoober 2006, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007—2013), ELT L 310, 9.11.2006, lk 15.