SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Euroopa rohelist kokkulepet käsitleva teatisega algatati uus ELi majanduskasvu strateegia, mille eesmärk on muuta EL õiglaseks ja jõukaks ühiskonnaks, parandades selle abil nii praeguste kui ka tulevaste põlvkondade elukvaliteeti, ning nüüdisaegse, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks, kus 2050. aastaks ei ole enam kasvuhoonegaaside netoheidet ja kus majanduskasv on ressursikasutusest lahutatud. Euroopa rohelise kokkuleppega kinnitatakse komisjoni eesmärki muuta Euroopa 2050. aastaks esimeseks kliimaneutraalseks maailmajaoks.

Kliimamuutuste vastu võitlemine on kiireloomuline ülesanne. Atmosfäär soojeneb ja see mõjutab inimesi juba praegu. Euroopa kodanikud peavad kliimamuutusi suureks probleemiks ja soovivad näha rohkem tegusid. Kliimamuutused avaldavad peale tervise- ja toidusüsteemi üha suuremat mõju ka planeedi ökosüsteemidele ja bioloogilisele mitmekesisusele. Valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) eriaruandes, milles käsitletakse mõju, mis tuleneb üleilmsest soojenemisest 1,5 °C võrra üle tööstusajastu eelse taseme ja sellega seotud üleilmseid kasvuhoonegaaside heitkoguste muutuse suundumusi, kinnitatakse, et kliimamuutuste mõju suureneb kiiresti vastavalt sellele, kuidas tõuseb üleilmne keskmine temperatuur, ning märgitakse, et juba 2 °C tõusu korral avaldaksid kliimamuutused maailmas väga suurt mõju. Aruande kohaselt tuleb selleks, et olla õigel teel piiramaks temperatuuri tõusu 1,5 °C-ga, saavutada CO2-neutraalsus maailmas umbes 2050. aastaks ja kõigi muude kasvuhoonegaaside heite neutraalsus veidi hiljem käesoleval sajandil. See kiireloomuline ülesanne eeldab ELilt tõhusamat tegevust olemaks maailmas teenäitaja seeläbi, et saadakse 2050. aastaks kliimaneutraalseks, mis hõlmaks kõiki majandussektoreid, ja et kompenseeritakse 2050. aastaks nii kogu allesjäänud CO2-heide kui ka mis tahes muude allesjäänud kasvuhoonegaaside heide, nagu on märgitud teatises „Puhas planeet kõigi jaoks. Euroopa pikaajaline strateegiline visioon, et jõuda jõuka, nüüdisaegse, konkurentsivõimelise ja kliimaneutraalse majanduseni“ ja kinnitatud Euroopa rohelist kokkulepet käsitlevas teatises.

Nii Euroopa Parlament kui ka Euroopa Ülemkogu on ELi pikaajalise kliimaneutraalsuse eesmärgi heaks kiitnud.

Euroopa Parlament toetas ELi eesmärki saavutada 2050. aastaks kasvuhoonegaaside netonullheide 14. märtsi 2019. aasta resolutsioonis kliimamuutuste kohta. 28. novembri 2019. aasta resolutsioonides rõhutas Euroopa Parlament, et liit kui ülemaailmne liider ja teised maailma suurimad majandusjõud peavad püüdma saavutada kasvuhoonegaaside netonullheite võimalikult kiiresti ja hiljemalt 2050. aastaks, ning kuulutas välja kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra. Euroopa Parlament nõudis samuti tungivalt, et komisjon hindaks täielikult kõigi asjakohaste seadusandlike ja eelarveettepanekute kliima- ja keskkonnamõju ning tagaks, et need ettepanekud on kõigiti kooskõlas eesmärgiga hoida globaalne soojenemine alla 1,5 °C ega kiirenda elurikkuse kadumist, ning et põllumajandus-, kaubandus-, transpordi-, energia- ja taristuinvesteeringute poliitikat reformitaks ulatuslikult. Euroopa rohelist kokkulepet käsitlevas 15. jaanuari 2020. aasta resolutsioonis nõudis Euroopa Parlament, et üleminek kliimaneutraalsele ühiskonnale tuleb saavutada hiljemalt 2050. aastaks ja et sellest peab saama Euroopa edulugu.

Kliimaneutraalse, rohelise, õiglase ja sotsiaalse Euroopa rajamine on üks neljast peamisest prioriteedist, mille Euroopa Ülemkogu määras kindlaks aastate 2019–2024 strateegilises tegevuskavas. Pidades silmas uusimaid teadusandmeid ja vajadust kiirendada ülemaailmsete kliimameetmete võtmist, kinnitas Euroopa Ülemkogu 12. detsembri 2019. aasta järeldustes eesmärgi saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalne EL kooskõlas Pariisi kokkuleppe eesmärkidega. Euroopa Ülemkogu tunnistas, et vaja on kehtestada tugiraamistik ning et üleminek eeldab suuri avaliku ja erasektori investeeringuid. Euroopa Ülemkogu märkis samuti, et kõik asjakohased ELi õigusaktid ja poliitikavaldkonnad peavad olema kooskõlas kliimaneutraalsuse eesmärgiga ja panustama selle täitmisesse, tagades samal ajal võrdsed võimalused, ning kutsus komisjoni üles analüüsima, kas selleks on vaja kohandada olemasolevaid reegleid.

EL on loonud kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks tervikliku poliitikaraamistiku. Ta on juba alustanud majanduse moderniseerimist ja ümberkujundamist, et saavutada kliimaneutraalsus. Ajavahemikus 1990–2018 vähendas liit kasvuhoonegaaside heidet 23 %, samal ajal kui majandus kasvas 61 %. Vaja on võtta veel meetmeid ja iga sektor peab andma oma panuse, kuna praeguse poliitika juures peaks 2050. aastaks vähenema kasvuhoonegaaside heide ainult 60 %, mistõttu on kliimaneutraalsuseni jõudmiseks vaja palju rohkem teha.

Seda arvestades on käesoleva ettepaneku eesmärk kehtestada ELi kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik. Ettepanekuga soovitakse anda kätte suund, määrates kindlaks kliimaneutraalsuseni jõudmise tee, ning suurendada ettevõtjate, töötajate, investorite ja tarbijate kindlust ja usaldust ELi pühendumuse suhtes, samuti läbipaistvust ja vastutust, kindlustades seeläbi jõukuse ja töökohtade loomise. Sellest tulenevalt on ettepaneku eesmärk kehtestada õigusaktides ELi 2050. aasta kliimaneutraalsuse eesmärk kooskõlas IPCC ning valitsustevahelise bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitleva teaduslik-poliitilise foorumi (IPBES) teaduslike järeldustega ning aidata rakendada Pariisi kliimakokkulepet, sealhulgas saavutada selle pikaajalist eesmärki hoida üleilmne temperatuuri tõus tunduvalt alla 2 °C võrreldes tööstusajastu eelse tasemega ning jätkata jõupingutusi temperatuuri tõusu hoidmiseks alla 1,5 °C. Ettepanekuga aidatakse ka täita kestliku arengu eesmärke. Samuti sisaldab ettepanek tingimusi, mille alusel määratakse kindlaks liidus 2050. aastaks kliimaneutraalsuse saavutamise trajektoor, kliimaneutraalsuseni jõudmiseks tehtud edusammude ja kindlaksmääratud trajektoori ambitsioonitaseme korrapärast hindamist ning mehhanisme, mida rakendatakse siis, kui edasiminek ei ole piisav või kui esineb vastuolusid ELi 2050. aasta kliimaneutraalsuse eesmärgiga.

Vaatamata jõupingutustele vähendada kasvuhoonegaaside heidet, mõjutavad kliimamuutused juba praegu ELi keskkonda, kodanikke ja majandust ning teevad seda ka edaspidi. Oluline on jätkata veelgi ambitsioonikamate meetmete võtmist, et kohaneda kliimamuutustega, tugevdades selleks muu hulgas kliimakindluse, vastupanuvõime suurendamise, ennetuse ja valmisolekuga seotud jõupingutusi, ning et tagada õiglane üleminek.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Ettepanekuga täiendatakse kehtivat poliitikaraamistikku ning määratakse kindlaks vajalik pikaajaline suund ja sätestatakse 2050. aasta kliimaneutraalsuse eesmärk ELi õiguses, suurendatakse kohanemiseks tehtavaid jõupingutusi, kehtestatakse 2050. aastani kulgeva trajektoori kindlaksmääramise ja läbivaatamise protsess ning nähakse ette korrapärane hindamine ja protsess, mida järgitakse ebapiisavate edusammude või vastuolude korral. Samuti tehakse selles komisjonile ülesandeks vaadata läbi kehtivad poliitikameetmed ja liidu õigusaktid, pidades silmas nende kooskõla kliimaneutraalsuse eesmärgi ja kindlaksmääratud trajektooriga. Kooskõla määrusega (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist, on tagatud käesolevast määrusest tulenevate muudatustega eelnimetatud määruses. Vastu on võetud mitu muud Euroopa rohelise kokkuleppe algatust, nagu kestliku Euroopa investeerimiskava ja õiglase ülemineku fondi asutamist käsitleva määruse ettepanek. Koostamisel on ka muud algatused, mis toetavad käesoleva määruse eesmärkide saavutamist. Nende hulka kuuluvad uus ambitsioonikam kliimamuutustega kohanemise ELi strateegia, Euroopa kliimapakti kasutuselevõtt, ELi tööstusstrateegia, mis on kavandatud kahte omavahel tihedalt seotud ülesannet – rohe- ja digipööret – silmas pidades, uus ringmajanduse tegevuskava ja kestliku rahastamise strateegia, millega soovitakse muu hulgas veelgi rohkem lõimida kestlikkus äriühingu üldjuhtimise raamistikku.

Mis puudutab olemasolevate poliitikavahendite seost 2030. aasta väljavaatega, siis peaks komisjon hindama liidu kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks 2030. aastaks kõrgema eesmärgi seadmist ja tegema selleks ettepanekud, et tagada selle eesmärgi kooskõla eesmärgiga saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus. Komisjon esitab 2020. aasta septembriks mõjuhindamise läbinud kava, millega seada vastutustundlikul viisil kõrgem eesmärk vähendada 2030. aastaks ELi kasvuhoonegaaside heidet vähemalt 50 % ja võimaluse korral kuni 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega. Komisjon teeb ettepaneku käesolevat määrust vastavalt muuta ning vaatab 2021. aasta juuniks läbi kõik asjakohased poliitikavahendid ja teeb vajaduse korral ettepanekud nende muutmiseks.

Komisjonile antakse ajavahemikuks 2030–2050 õigus võtta käesoleva määruse täiendamiseks vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse liidu tasandil 2050. aasta eesmärgi saavutamise trajektoor.

Kliimamuutused kui üleilmne probleem eeldavad üleilmset tegutsemist. Kuigi EL ei saa kliimamuutuste probleemi lahendada ilma, et teised samuti tegutseksid, võttes arvesse asjaolu, et EL tekitab vähem kui 10 % üleilmsest kasvuhoonegaaside heitest, on ta teenäitaja ülemaailmses üleminekus kasvuhoonegaaside nullheitega majandusele. Arvestades, et maailmas Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamiseks tehtud edusammud ei ole piisavad, on ELi juhtiv roll praegu vajalikum kui kunagi varem. EL seab endale ambitsioonikad eesmärgid ja jätkab samal ajal rahvusvaheliste läbirääkimiste juhtimist, et suurendada peamiste heitetekitajate ambitsioone enne 2020. aastal Glasgows toimuvat Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste alast konverentsi. EL jätkab ambitsioonika kliimapoliitika edendamist ja rakendamist kogu maailmas, sealhulgas jõulise kliimadiplomaatia raames, ning teeb tihedat koostööd kõigi partneritega, et suurendada ühiseid jõupingutusi, tagades samal ajal võrdsed tingimused.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Kõik ELi meetmed ja poliitikavaldkonnad peaksid aitama ELil saavutada eduka ja õiglase ülemineku kliimaneutraalsusele ja kestlikule tulevikule, nagu märkis komisjon Euroopa rohelist kokkulepet käsitlevas teatises. Seega on see algatus seotud paljude muude poliitikavaldkondadega, kaasa arvatud liidu välispoliitikaga. Komisjon teatas, et ta parandab seda, mil viisil käsitletakse parema õigusloome suunistes ja toetavates vahendites kestlikkuse ja innovatsiooniga seotud küsimusi, selleks et kõigis ELi algatustes järgitaks rohevannet mitte tekitada kahju.