EUROOPA KOMISJON Brüssel,18.10.2016 COM(2016) 661 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Komisjoni 34. aastaaruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule ELi dumpingu- ja subsiidiumivastase ning kaitsemeetmetealase tegevuse kohta (2015) {SWD(2016) 330 final}



KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Komisjoni 34. aastaaruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule ELi dumpingu- ja subsiidiumivastase ning kaitsemeetmetealase tegevuse kohta (2015) Sissejuhatus Käesolevas aruandes kirjeldatakse Euroopa Liidu dumpingu- ja subsiidiumivastast ning kaitsemeetmetealast tegevust 2015. aastal. See esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) nr 2016/1036 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed; edaspidi „dumpinguvastane alusmäärus“) artiklis 23, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) nr 2016/1037 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed; edaspidi „subsiidiumivastane alusmäärus“) artiklis 34 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2015. aasta määruse (EL) 2015/478 (impordi ühiste eeskirjade kohta) artiklis 23. Komisjon juhindub läbiviidavate dumpingu- ja subsiidiumivastaste ning kaitsemeetmetealaste uurimiste puhul eespool nimetatud määrustest. Igakülgne ülevaade kehtivatest õigusaktidest, terminoloogiast ja menetlustest on lisatud komisjoni talituste töödokumendis. Käesolevas lühiaruandes esitatakse ülevaade 2015. aasta olulisematest sündmustest ELi kaubanduse kaitsemeetmete valdkonnas, ning nagu ka eelmistel aastatel, täiendab seda üksikasjalikum komisjoni talituste töödokument koos lisadega. Selleks et põhjalikku teavet oleks lihtsam leida, on aruandel ja sellele lisatud komisjoni talituste töödokumendil sama üldine ülesehitus, sealhulgas samad osade pealkirjad. Käesolev aruanne ja komisjoni talituste töödokument on avalikkusele kättesaadavad aadressil http://ec.europa.eu/trade/issues/respectrules/anti_dumping/legis/index_en.htm . 1.Ülevaade dumpingu- ja subsiidiumivastastest ning kaitsemeetmetealastest uurimistest ja meetmetest 1.1.Üldsätted Kehtivate meetmete arv oli eelmise aastaga võrreldes pisut suurenenud; käimasolevate uurimiste arv oli 2015. aasta lõpus sama, mis 2014. aasta lõpus. Algatatud uute juhtumite arv vähenes pisut, algatatud läbivaatamiste arv aga suurenes 2014. aastaga võrreldes oluliselt. Ligi veerand neist oli seotud dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmisega. ELis kehtis 2015. aasta lõpuks 87 dumpinguvastast meedet ja 11 subsiidiumivastast meedet. 2015. aastal mõjutasid dumpingu- ja subsiidiumivastased meetmed 0,25 % ELi koguimpordist. Üksikasjalik ülevaade on antud käesolevale aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendis. Viited komisjoni talituste töödokumendi lisadele on esitatud pealkirjades. 1.2.Uued uurimismenetlused (vt lisad A–E ja lisa N) 2015. aastal algatati 14 uut uurimist. Kümnes menetluses määrati ajutised tollimaksud. 11 juhtumi puhul kehtestati lõplik tollimaks. Kolme uurimise tulemusena meetmeid ei kehtestatud. 1.3.Läbivaatamisega seotud uurimised Läbivaatamisega seotud uurimised moodustavad jätkuvalt olulise osa kaubanduse kaitsemeetmete eest vastutavate komisjoni talituste tööst. Komisjoni talituste töödokumendi tabelis 2 on esitatud statistiline teave aastate 2011–2015 kohta. 1.3.1.Aegumise läbivaatamised (vt lisa F)

Dumpinguvastase määruse artikli 11 lõikes 2 ja subsiidiumivastase määruse artiklis 18 on sätestatud meetmete aegumine viie aasta möödudes, välja arvatud juhul, kui aegumise läbivaatamise käigus selgub, et meetmed tuleks säilitada algkujul. 2015. aastal aegus neli meedet automaatselt pärast viieaastast kehtivusaega. 2015. aastal algatati 13 aegumise läbivaatamisega seotud uurimist. 13 aegumise läbivaatamisega seotud uurimist lõppes tollimaksu kehtestamisega veel viieks aastaks. Kaks aegumise läbivaatamist lõppes meetmete lõpetamisega. 1.3.2.Vahepealsed läbivaatamised (vt lisa G) Dumpinguvastase määruse artikli 11 lõikes 3 ja subsiidiumivastase määruse artiklis 19 on sätestatud meetmete läbivaatamine nende kehtivuse ajal. Läbivaatamine võib piirduda dumpingu/subsideerimise või tekitatud kahju küsimustega. 2015. aastal algatati kokku 11 vahepealset läbivaatamist. Kuue vahepealse läbivaatamise tulemusena otsustati tollimaks kinnitada või seda muuta. Ükski vahepealne läbivaatamine ei lõppenud meetmete lõpetamisega. 1.3.3.Muud vahepealsed läbivaatamised (vt lisa H) Perioodi jooksul lõpetati kaks muud vahepealset läbivaatamist, mis ei kuulunud dumpinguvastase määruse artikli 11 lõikes 3 ega subsiidiumivastase määruse artikli 19 reguleerimisalasse. Ühtki sellist läbivaatamist ei algatatud. 1.3.4.Uut eksportijat käsitlevad läbivaatamised (vt lisa I) Dumpinguvastase määruse artikli 11 lõikes 4 ja subsiidiumivastase määruse artiklis 20 on sätestatud vastavalt uut eksportijat käsitlev läbivaatamine ja kiirendatud korras läbivaatamine individuaalse dumpingumarginaali või individuaalse tasakaalustava tollimaksu kehtestamiseks asjaomases ekspordiriigis asuvatele uutele eksportijatele, kes ei eksportinud toodet uurimisperioodi jooksul. Sellistel eksportijatel tuleb tõendada, et nad on tegelikud uued eksportijad ja alustasid ELi eksportimist pärast uurimisperioodi. Sellisel juhul saab nende puhul arvutada individuaalse tollimaksu, mis on üleriigilisest tollimaksust tavaliselt madalam. 2015. aastal algatati üks uut eksportijat käsitlev läbivaatamine, üks selline läbivaatamine lõpetati. 1.3.5.Absorptsiooni käsitlevad uurimismenetlused (vt lisa J) Kui on piisavalt teavet, mis kinnitab, et pärast esialgset uurimisperioodi ja enne või pärast meetmete kehtestamist on ekspordihinnad langenud või ELi imporditud toote edasimüügihinnad või hilisemad müügihinnad ei ole muutunud või on muutunud ebapiisavalt, võib algatada absorptsiooni käsitleva uurimise, et kontrollida, kas meede on mõjutanud eespool nimetatud hindu. Dumpingumarginaale võib uuesti arvutada ja tollimaksu võib suurendada, et võtta arvesse selliseid madalamaid ekspordihindu. Absorptsiooni käsitlevate läbivaatamiste võimalus on sätestatud dumpinguvastase määruse artiklis 12 ja subsiidiumivastase määruse artikli 19 lõikes 3. Aastal 2015 ei algatatud ühtki absorptsiooni käsitlevat läbivaatamist ja kaks sellist läbivaatamist lõppes tollimaksu suurendamisega. 1.3.6.Kõrvalehoidmisega seotud uurimismenetlused (vt lisa K) Dumpinguvastase määruse artiklis 13 ja subsiidiumivastase määruse artiklis 23 on sätestatud uurimismenetluse taasalustamise võimalus juhul, kui on esitatud tõendeid meetmetest kõrvalehoidmise kohta. Aastal 2015 algatati seitse sellist uurimist. Neli kõrvalehoidmisega seotud uurimist lõpetati meetmete pikendamisega. 1.4.Kaitsemeetmetega seotud uurimised (vt lisa L) 2015. aastal ei toimunud ELis ühtki kaitsemeetmetega seotud uurimist. 2.Dumpingu- ja subsiidiumivastaste meetmete täitmise tagamine 2.1.Järelmeetmed

Kehtivate meetmete järelmeetmete puhul keskenduti neljale põhivaldkonnale: 1) pettuste ennetamine; 2) kaubavoogude ja turuarengu jälgimine; 3) meetmete mõjususe parandamine asjakohaste meetmetega ning 4) eeskirjade eiramisele reageerimine. Need meetmed võimaldasid komisjonil tagada koostöös liikmesriikidega kaubanduse kaitsemeetmete nõuetekohase täitmise Euroopa Liidus. 2.2.Kohustuste jälgimine (vt lisad M ja Q) Kohustuste jälgimine on jõustamistoimingute osa, kuna kohustused on dumpingu- ja subsiidiumidevastaste meetmete osa. Komisjon kiidab need heaks tingimusel, et nende abil on võimalik tõhusalt kõrvaldada dumpingu või subsideerimise kahjulik mõju. 2015. aasta alguses kehtis 129 äriühingute poolt võetud kohustust. 2015. aasta jooksul toimusid kohustuste osas järgmised muudatused: Kuue äriühingu kohustused tühistati, sest tehti kindlaks, et on toimunud rikkumised, või nende jälgimine muutus teostamatuks. Ühe äriühingu kohustus aegus. Mingeid uusi kohustusi heaks ei kiidetud. See tähendab, et 2015. aasta lõpus oli kokku 122 kehtivat kohustust. 3.Tollimaksude tagastamine Dumpinguvastase määruse artikli 11 lõike 8 ja subsiidiumivastase määruse artikli 21 lõike 1 alusel on importijatel lubatud taotleda asjakohaste kogutud tollimaksude tagastamist, kui tõendatakse, et see dumpingu-/subsiidiumimarginaal on kõrvaldatud või alandatud kehtivast tollimaksust madalamale tasemele. 2015. aasta jooksul esitati 45 uut tollimaksu tagastamise taotlust. 2015. aasta lõpus oli pooleli üheksa tollimaksu tagastamise uurimist, mis hõlmasid 79 taotlust. 2015. aastal võeti vastu 14 komisjoni otsust: 13 otsuses sätestati osaline tagastamine ja ühe otsusega lükati tagastamistaotlused tagasi. Tagasi võeti kolm taotlust. 4.Kaubanduse kaitsemeetmete moderniseerimine Pärast seda, kui komisjon võttis 2013. aasta aprillis vastu seadusandliku ettepaneku ja teatise, algatati nõukogus ja Parlamendis moderniseerimisettepaneku suhtes seadusandlik tavamenetlus. Moderniseerimise eesmärk oli viia kaubanduse kaitsevahendid kooskõlla ettevõtluse praeguse olukorraga. Ettepaneku eesmärk oli praktiliste lahenduste leidmine tegelikele probleemidele, millega sidusrühmad kaubanduse kaitsevahendite kasutamisel silmitsi seisavad. Seega peaksid kaubanduse kaitsemeetmed muutuma kättesaadavamaks ja pakkuma sihipärasemaid vahendeid meie kaubanduspartnerite teatavate ebaausate kaubandustavade vastu võitlemiseks. Ettepaneku muud olulised elemendid olid suurem läbipaistvus, erilise tähelepanu pööramine VKEdele ning huvide tasakaalu säilitamine. Parlament hääletas seadusandliku ettepaneku üle 2014. aasta aprillis ja lõpetas sellega kaubanduse kaitsemeetmete moderniseerimisettepaneku esimese lugemise. Sellest ajast alates ollakse valmis alustama kolmepoolseid läbirääkimisi. Nõukogu ei ole siiski suutnud leida kompromissi, vaatamata eelkõige 2014. aasta teisel poolel Itaalia eesistumise ajal tehtud jõupingutustele. Peamine komistuskivi oli väiksema tollimaksu reegli osaline mittekohaldamine toormaterjalidega seotud moonutuste korral. Nõukogu jagunes eelkõige just selles küsimuses endiselt kaheks – tootmisest huvitatud liikmesriigid ja importimisest huvitatud liikmesriigid. 2015. aasta terasekriisi ajal hakati nõukogu moderniseerimisettepaneku vastu taas huvi tundma. Komisjon tutvustas täiendavaid ideid, mis aitaksid liikmesriikidel kokkuleppele jõuda ja nõukogul alustada Euroopa Parlamendiga kolmepoolseid läbirääkimisi. 5.Üleriigiline turumajanduslik staatus Praegu on tavaks, et riiki võib lugeda dumpinguvastasel uurimisel turumajanduslikuks juhul, kui ta vastab viiele tingimusele, mis on loetletud käesolevale aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendis. Kuus riiki on taotlenud üleriigilise turumajandusliku staatuse saamist: Hiina, Vietnam, Armeenia, Kasahstan, Mongoolia ja Valgevene.

2015. aastal ei toimunud ELi ja Hiina vahel ühtki konsultatsiooni küsimuses, kas Hiina vastab ülejäänud neljale üleriigilise turumajandusliku staatuse kriteeriumile, või mitte (teine kriteerium loeti täidetuks 2004. aastal). Hiina ei ole selles menetluses alates 2012. aastast osalenud. Menetluses mitteosalemine näib osutavat sellele, et Hiina on otsustanud oodata, kuni EL võtab Hiinaga seotud juhtumite puhul alates 2016. aasta detsembrist kasutusele uue dumpingumäära arvutamise metoodika. 2015. aastal alustas komisjon uurimist, et selgitada välja Hiina WTOga ühinemise protokolli punkti 15 teatavate sätete aegumise mõju. Selle teemaga seotud õiguslike, majanduslike ja poliitiliste küsimuste analüüsimine jätkus ka 2015. aastal. Analüüsi tulemuste põhjal korraldas kolleegium 2016. aasta jaanuari alguses poliitilise mõttevahetuse, mille käigus otsustati kõnealuses küsimuses algatada mõju hindamine ja avalik arutelu. Komisjon jätkab seoses Hiina WTOga ühinemise protokolli teatavate sätete kehtivuse lõppemisega tööd uute poliitikasuundade väljatöötamisel. 2015. aasta juunis jagasid komisjoni talitused Vietnamiga hindamisaruannet tema edusammude kohta seoses üleriigilise turumajandusliku staatusega, milles loeti kolmas tingimus täidetuks. Aruandes järeldati ka, et hoolimata teatavatest edusammudest muude tingimuste osas ei olnud need piisavad, et mõnda ülejäänud kolmest tingimusest täidetuks lugeda (esimene tingimus loeti täidetuks 2013. aastal). 2015. aastal analüüsiti täiendavalt Kasahstani üleriigilise turumajandusliku staatuse taotlust, tuginedes Kasahstani esitatud teabele tema majanduse arengusuundade kohta. Analüüsimist jätkatakse ka 2016. aastal seoses Kasahstani majanduses 2015. aastal toimunud muutustega, mida vaadeldakse käimasoleva hindamise raames. Mongoolia esitas 2015. aasta märtsis ajakohastatud teabe oma majandusarengu kohta. Saadud teabe analüüsimist jätkati 2015. aastal. Analüüs jäi siiski ajakohastamata, kuna täitmata tingimuste kohta esitatud teave oli puudulik. Armeenia vastas 2015. aasta oktoobris küsimustele, mille komisjon oli saatnud eelmise aasta detsembris, et saada üleriigilise turumajandusliku staatuse hinnangu ajakohastamiseks täiendavat teavet ja selgitusi Armeenia majanduse arengu kohta. Dokumentide hindamist jätkati 2015. aasta viimases kvartalis komisjonile saadetud uue teabe põhjal. Armeenia vastas juba 2010. aastal kahele tingimusele: esimesele ja viiendale. Üleriigilise turumajandusliku staatuse hindamise taotlusega seotud edasine töö peatati aastatel 2010–2014, mil Armeenia keskendus turumajandusliku staatuse hindamise asemel eelkõige ELiga peetavatele läbirääkimistele põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna üle. Armeenia esitas taotluse hindamismenetluse taaskäivitamiseks alles 2014. aasta veebruaris. Valgevene turumajandusliku staatuse hindamisel 2015. aastal edusamme ei tehtud. 6.Teabe- ja kommunikatsioonitegevus / kahepoolsed kontaktid 6.1.Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) 2015. aastal jätkas VKEde kasutajatugi kaubanduse kaitsemeetmeid käsitlevatele teabenõuetele vastamist. VKEde kasutajatugi loodi 2004. aastal, et aidata neil osaleda kaubanduse kaitsemeetmetega seotud uurimistes, mis VKEde väiksust ja piiratud ressursse arvestades võib keeruline olla. Kasutajatoe poolt VKE-dele antud abi hõlmas nii konkreetsete juhtumitega seotud päringuid kui ka dumpingu- ja subsiidiumivastaste menetluste protseduurilisi ja sisulisi elemente. 6.2.Kahepoolsed kontaktid tööstussektori ja kolmandate riikidega ning nendega korraldatavad teabeüritused Olulise osa kaubanduse kaitsemeetmete talituse tööst moodustab ELi kaubanduse kaitsetegevust käsitlevate õigusaktide ja tavade selgitamine. Komisjon korraldas 2015. aastal ühe kaubanduse kaitsemeetmeid käsitleva seminari mitmesuguste kolmandate riikide ametnikele (osalesid India, Vietnami, Jordaania, Tuneesia ja Jaapani esindajad). Lisaks toimus arvukalt muid kahepoolseid kontakte kolmandate riikidega (sh Hiina, Jaapan, Austraalia, Brasiilia, Mehhiko, Türgi, USA, Venemaa (Euraasia komisjon)), et arutada mitmesuguseid kaubanduse kaitsemeetmete küsimusi. 2015. aastal korraldas kaubanduskaitse talitus kohtumisi mitmesuguste peamiste sidusrühmade organisatsioonidega (k.a Business Europe ja konkreetsed esindavad sektoriorganisatsioonid) ning osales nendel kohtumistel. 7.Kohtulik kontroll: Euroopa Kohtu/Üldkohtu otsused (vt lisa S) 2015. aastal tegid Üldkohus ja Euroopa Kohus kokku 27 otsust dumpingu- või subsiidiumivastaste meetmete valdkonnas. Kaks Euroopa Kohtu otsust olid seotud Üldkohtu otsuste edasikaebamisega. 2015. aastal esitati 20 uut hagi. Neist viis esitati Üldkohtule ja 15 Euroopa Kohtule. Loetelu Üldkohtule ja Euroopa Kohtule esitatud dumpingu- ja subsiidiumivastastest hagidest, mis olid 2015. aasta lõpu seisuga menetluses, on esitatud komisjoni talituste töödokumendi lisas S. 8.Tegevus Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) raames 8.1.Vaidluste lahendamine dumpingu- ja subsiidiumivastaste ning kaitsemeetmete valdkonnas WTO on sätestanud range korra WTO lepingute kohaldamisega seotud vaidluste lahendamiseks WTO liikmete vahel.