ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 14.09.2004 
KOM(2004)593 lõplik 
2004/0199(CNS) 
2004/0200(CNS) 
  
Ettepanek: 
NÕUKOGU OTSUS 
allkirjastada Euroopa Liidu nimel Euroop a Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi 
Konföderatsiooni vaheline leping Schengen i aquis’ rakendamise, kohaldamise ja 
edasiarendamise kohta  
Ettepanek: 
NÕUKOGU OTSUS, 
allkirjastada Euroopa Ühendus e nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi 
Konföderatsiooni vaheline leping Schengeni aquis ’ rakendamise, kohaldamise ja 
edasiarendamise kohta 
Ettepanek: 
NÕUKOGU OTSUS 
sõlmida Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi 
Konföderatsiooni vaheline leping Schengeni aquis ’ rakendamise, kohaldamise ja 
edasiarendamise kohta 
 
ET    ET Ettepanek: 
NÕUKOGU OTSUS 
sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi 
Konföderatsiooni vaheline leping Schengeni aquis ’ rakendamise, kohaldamise ja 
edasiarendamise kohta  
Ettepanek: 
NÕUKOGU OTSUS 
allkirjastada Euroopa Ühendus e nimel Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vaheline leping 
liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupai gataotluse läbivaatamis t läbiviiva vastutava 
riigi määramise kriteeriumide ja mehhanismide kohta 
Ettepanek: 
NÕUKOGU OTSUS 
sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vaheline leping 
liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupai gataotluse läbivaatamis t läbiviiva vastutava 
riigi määramise kriteeriumide ja mehhanismide kohta  
(komisjoni esitatud) 
 
ET 3   ET SELETUSKIRI  
Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelised läbirääkimised seitsme lepingu 
suhtes lõpetati juunis 1999. Kõik need lepingud jõustusid samaaegselt 1. juunil 2002. Koos lepingutega tegi Šveits i Konföderatsioon migratsiooni- ja pa guluspoliitika avalduse, teatades 
kavatsusest sellega ELi pagulaspoliitika koord ineerimissüsteemis osaleda ning lõpetada 
läbirääkimiste konventsioon parall eelselt Dublini konventsiooniga. 
Šveitsi Konföderatsiooniga p eeti läbirääkimisi Schengeni aquis ’ rakendamise, kohaldamise ja 
edasiarendamise suhtes ja lisaks ka Eurodaci asutamise õigusaktide
1 ning varjupaigataotluse 
läbivaatamises vastutava riigi õigusaktide osas (mis on vastu võetud hilj em, edaspidi “Dublini 
määrus”2) kooskõlas 17. juunil 2002. aasta komisjonile antud volitusega. Seega on kahe eraldi 
lepinguteksti osas kokku lepitud. 
Läbirääkimisdirektiivide kohase lt järgivad lepingute mudelid Norra ja Islandi vahelist 
lepingut, mis käsitleb v iimase seotust Schengeni aquis ’3 rakendamise, kohaldamise ja 
edasiarendamisega ja liikmesriigis, Islandil või Norras4 esitatud varjupaigataotluse 
läbivaatamist läbiviiva vastutava riigi määr amise kriteeriume ja mehhanisme, ja mis on 
kohandatud Šveitsi põhiseaduslike nõuetega. 
Lisaks nõuab läbirääkimisdirektiiv  Šveitsi eranditeta ja piiran guteta nõusolekut nii Schengeni 
aquis’  ja selle edasiarendamise kui ka Dublini/Eurodac’i aquis’ ja selle edasiarendamisega. 
Enamgi veel, direktiivid nõuavad selget seost ka he lepingu rakendamise ja lõpetamise vahel. 
Samuti nõuti läbirääkimiste direktiivides, et Švei ts kataks igaaastase annetusega Schengeni ja 
Dublini/Eurodaci administratiiv- ja operatiivkulud. 
Komisjon arvestab, et teks tid on vastavuses nõukogu 17. juunil 2002. aastal vastuvõetud 
läbirääkimiste direktiividega. Kä ibeloleva ja tulevase Schengeni aquis ’ täieliku vastuvõtmise 
ainukeseks erandiks on Šveitsi õiguste piiran g vastavalt järelepärimisnõude ja arestimisega 
seotud tuleviku protokolli vastuvõtmisele seaduser ikkumise suhtes otsese maksustamise alal, 
mis Šveitsis sooritamisel ei ole Šveitsi seadus te järgi karistatav va badusekaotusega. Antud 
erand oli vajalik, et lõpetada Šveitsiga hoiuste  maksustamise alane leping, mis oli omakorda 
vajalik, et jõustuks nõukogu 3. juuni 2000. aast a direktiiv 2003/48/EÜ hoiuste intresside 
maksustamise kohta5. COREPER (alaliste esindajate kom itee) on selle erandi heaks kiitnud 
17. mail 2004. aastal osana mitmeid koostöövaldkondi hõlmavast üldkompromissist Šveitsiga, 
mille osas lepiti kokku EL/Šveits tippkohtumisel 19. mail 20046. 
Arvesse võttes kaudseid makse, ei  ole käibelolevas ega tulevas aquis ’s ette nähtud mingeid 
erandeid. Šveitsile tagatakse Schengeni konve ntsiooni artikliga 51 täie lik õiguslik koostöö, 
                                                 
1 Nõukogu 11. detsembri 2000. aasta määrus nr 2725/2000/EÜ mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise 
Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil (EÜT L 316, 
15.12.2000, lk 1). 
2 Nõukogu 18. veebruari 2003. aasta määrus nr 343/2003/EÜ, millega kehtestatakse kriteeriumid ja 
mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vast utab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku 
esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest (EÜT L 50, 25.2.2003, lk. 1) 
3 EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36. 
4 EÜT L 93, 3.4.2001. lk 40 
5 EÜT L 157, 26.6.2003, lk 38. 
6 Nõukogu dokument 9544/04. 
 
ET 4   ET mis puutub kaudse maksudest kõrvalehoidmise juhtumeid7 Kaudsete maksudest hoidumise 
eest algatavad Šveitsis menetluse haldusorganid, kui  selles tehtud otsuse  põhjal võib algatada 
menetluse eelkõige kriminaalasjades päde vas Järelikult on kohaldatav Schengeni 
konventsiooni teine altern atiiv artikli 51 punktis a . 
Kuna Schengeni ja Dublin/Eurodaci lepi ngud on omavahel ühe ndatud, tuleks need 
allkirjastada üheaegselt. 
Järgnevad punktid on Norra ja  Islandiga sõlmitud vastavat e lepingute erinevuste või 
kohandamise esiletõstmiseks: 
Schengen: Nagu komisjon Schengeni aquis ’ lepingu läbirääkimisteks rake ndatavate määruste tegemise 
ajal on selgelt näidanud, on kahets usväärne, et need määrused näev ad ette vaid üht nii esimese 
kui kolmanda samba elemente kaasavat lepingut. Need erinevate sammaste elemendid on põhiliselt erineva iseloomuga (esimese samba elemendid on iseloomulikud ühenduse seadusele, sisaldades endas ülimuslikkust ja või malikku otsest mõju, samal ajal kui kolmanda 
samba elemendid mitte), nad on aluseks erinev atele heakskiidu- ja järelduste tegemise 
protseduuridele (nt kolmanda samb a elemendid ei ole parlamendi arvamuse aluseks) ja nad on 
Euroopa Kohtu erinevate astmete jurisdiktsiooni alus eks. Neid erinevus i arvesse võttes pakub 
komisjon Schengeni aquis’ i lepingu vastuvõtmist kahe eraldi  aktina, millest üks baseerub 
Euroopa Ühenduse lepingul ja teine Euroopa L iidu lepingul , iga otsus sisaldab viidet 
nõukogu otsusele 1999/436/EÜ
8, mis eristub Schengeni aquis ’st, on hõlmatud lepinguga, 
kuulub Ühenduse asutamislepingu alla ja Euroopa  Liidu asutamislepingu alla. See on abiks 
eriti kohtule selle jurisdiktsiooni ulatuses. 
Leping: Artikli 7 lõike 2 punkt b: Šveitsile on tulevase aquis’ ga nõustumiseks ja referendumi n õudmise korral selle õiguslikku 
sisekorda seadmiseks tagatud kaheaastane aj aperiood. Kui võimalik, peab Šveits ajutiselt 
rakendama aquis’ edasiarendust. Kui Šveits ei saa ed asiarenduse ajutist põhisisu rakendada, 
võivad EL ja EÜ võtta Šveitsi s uhtes kasutusele vajalikud õigl ased meetmed, et kindlustada 
Schengeni koostöö tõhusat toimimist. 
Antud kaitseklausli alusel saavad EL ja EÜ lubada võimalikku kaheaastast viivitust Šveitsi 
tulevase aquis’  rakendamisel. Selle taustal selgita s Šveits, et ainul t 5 % Schengeni aquis’  
edasiarendamise meetmetest, mis on va stu võetud ajavahemikul Schengeni aquis’  Euroopa 
Liidu raamistikku integreerimise algusest 1999. aastal tänaseni, oleks võinud viia tegeliku 
referendumini. 
Artikli 7 lõige 5: Läbirääkimiste eeskirja kohaselt võtab Šveits täielikult vastu Schengeni aquis’ ja selle 
edasiarenduse. Ainus erand sellele üldpõhimõttele on kirjas Schengeni aquis’  tulevase 
                                                
 
7 Schengeni aquis ’ komisjoni mittedokumenteeritud talitused, võttes arvesse ülesleidmise ja vastutusele 
võtmise kaaskirju MD 59/03 (EFTA riigid). 
8 EÜT L 176, 10.7.1999, lk 17. 
 
ET 5   ET edasiarenduse artikli 7 lõikes 5 ja puudutab võimalikku tu levast akti või meedet seoses 
järelpärimisnõude ja arestimisega seotud  tuleviku protokolli vastuvõtmisega 
seaduserikkumise suhtes otseste maksude alal , mis Šveitsis sooritamisel ei ole Šveitsi 
seaduste järgi vabadusekaotusega karistatav. 
Artikkel 11: Šveitsi panuse arvutus Eurodaci keskasutus e kulude katteks põhineb asjakohaste Norra ja 
Islandi panuste arvutamisel, mis on seotud nende kolme riigi SKTga. 
Artikkel 13: Mis puutub Taani erilisse pos itsiooni kooskõlas Euroopa Ühe nduse asutamislepingu pealkirja 
IV rakendatud aktidega, on Taanil vaja sõlmidae raldi lepingu, et luua õigused ja kohustused 
Taani ja Šveitsi vahel seoses Dublin/Euradaci sätetega. 
Lisaks on Norral ja Islandil vaja lõpetada leping Šveitsiga, et luua õi gused ja kohustused kõigi 
Dublin/Euradaci rakendavate seotud partnerite vahel. 
Artikkel 15: Paragrahv 1 paneb paika põhimõtte, et Schengen i lepingut saab Šveitsis rakendada ainult 
pärast nõukogu otsust, et kõik eeltingimused selle lepingu ra kendamiseks on Šveitsi poolt 
täidetud ning välispiiri kontrollid töötavad efektiivselt. 
Lisaks pakub paragrahv 1 selle otsuse võ tmiseks erinevaid stsenaariume, tuginedes 
protokollidele, mis on lisatud Amsterdami lepi ngule ja 10 uue liikmesriigi ühinemisaktile. 
Paragrahvid 3 ja 4 rakendavad läbirääkimiste eeskirja nõuet luua seos Schengeni lepingu 
rakendamise ja lõpetamise ja varjupaigataotluse läbivaatamist läbiviiva vastutava riigi määramise kriteeriume ja mehha nisme määrava lepingu vahele. 
Artikkel 16: Artikkel 16 lubab Liechtensteinil liituda käesoleva lepinguga. Antud säte väldib 
Liechtensteiniga eraldiseisvat lepingut ja seega segakomitee loomist, kui Liechtenstein 
seotakse Schengeni aquis’ iga. Liechtenstein võib olla osaline jõusolevas organisatsioonilises 
struktuuris. 
A ja B lisa esitavad kokkuvõtte Schengeni aquis’ st ja selle edasiarendust ning on kuni 
allkirjastamiseni uuendamisel. 
Lõppakt:
 
2. deklaratsioon teeb selgeks, et EL/EÜ ei ka suta välist kompetents i Šveitsi suhtes. Kui 
läbirääkimistel kolmandate riikidega on mõju Schengeni aquis’ ile (nt viisa loovutamise 
lepingu läbirääkimised), kutsub EL/EÜ kolmandad riigid sõlmima sarnaseid lepinguid kolme 
seotud riigiga. Deklaratsioon saab kaasata vaid Šveitsi,  kuid sama leping on kehtiv ka Norrale 
ja Islandile, kuigi see pole kahe  riigiga sõlmitud lepingu lõppaktis  selgesõnaliselt väljendatud. 
 
ET 6   ET 3. deklaratsioon põhineb spetsiaalsel Luxembour g’ile tagatud sätete l ja on Šveitsiga 
saavutatud kompromissi tulemus,  mis puutub viimase suhtes tehtud lepingu artikli 7 lõikes 5 
mainitud erandisse.. 
5. deklaratsioonis võtab Šveits endale kohu stuse referendumi nõude puhul kiirendada 
erinevaid protseduure nii palju kui võimalik. 
6. deklaratsioon on Schengeni aquis’  ilma erandi ja piiranguta vastuvõtmise tulemus. 
8. deklaratsioon on üksnes informatiivse eesmärgiga. Kirjavahetus Šveitsi osalemis e kohta komiteedes, mis aitavad komisjoni täidesaatva võimu 
tegevuse uurimisel:   
Nagu Norra ja Island, osaleb ka Šveits va atlejana komiteedes, mis aitavad komisjoni 
täidesaatva võimu tegevuse uurimisel . Norra ja Islandi lepingule lisatud 2. deklaratsioonis 
määras Euroopa Liit kindlaks, et Eur oopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta 
määrusest 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isi kuandmete töötlemisel ja selliste andmete 
vaba liikumise kohta9 saab Schengeni aquis’  lahutamatu osa. Seda ei ole Schengeni aquis’  
nimekirjas, mis on lisatud Islandi ja Norra le pingule, kuna määrus moodustas juba osa EMP 
aquis’ st Euroopa ja oli seepärast juba  Islandis ja Norras rakendatud . 
Nende kahe riigi osalus EMPs loodud komiteede töös on sätestatud EM P lepingu artiklis 100, 
mis erineb Schengeni komiteedes osalemisest : komiteede – mis tegelevad asjadega, millel on mõju EMP protokollile – EMP riikide esindajad ei  ole kohal. Nende osalus  on nii laialt kui 
võimalik tagatud eelnõu meetmete ettevalmistamise  staadiumis. Šveits ei ole EMP liige, kuid 
on välistatud, et läbi Schengeni aquis’  seoste oleksid Šveitsi õi gused kõrgemal Norrale ja 
Islandile tagatud õigustest, mis eeldavad EM P lepingus formeerituna veel sügavamatki 
koostööd Euroopa Liiduga. 
Seega, et luua võrdsed õigused ja kohustused, peab Šveitsi positsioon olema sama Islandi ja 
Norraga. Kuna andmekaitse määrus katab Schengeni aquis’ d ületava ala, peab Šveitsile antud 
informatsioon olema piiratud punktideni,  mis on asjakohased just Schengeni aquis’  
rakendamiseks. Lisaks saab Šveits nagu Island  ja Norragi määrata esindaja, kes osaleb 
vaatlejana ”isikuandmete töötlemisega seotud üksikisikute kaitse töör ühmas” (artikkel 29), 
arvestades just Schengen ile asjakohaste punktidega. 
Ühiskomiteede ühiskoosolekute ülddeklaratsioon
 
Nii leping Norra ja Islandiga kui ka leping Šveitsiga loob segakomitee, et määrata kõik 
asjakohased nõukogu punktid Schengeni aquis’  rakendamiseks, kohaldamiseks ja 
edasiarendamiseks. Kõik osapooled on nõus, et see nende kahe segakomitee koosolek tuleb 
läbi viia ühiselt. 
Et hoida alles käibelolevat struktuuri, m illes Euroopa Liitu esindavaks aastas kuue kuu 
pikkuseks esimeseks perioodiks ja teiseks kuu e kuu pikkuseks perioodiks, juhatab vanemate 
ametnike ja ministrite tasemel segakomiteed  seotud riik, avaldasid kõik seotud riigid oma 
valmidust anda vajaduse järgi eesistuja ametikoh ta edasi ning lasta sell el endi seas ringelda 
nimede tähestikulise järjestuse järgi. 
                                                 
9 EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31 
 
ET 7   ET Dublin/Eurodac: 
Leping: Artikli 4 lõige 3 (sisulises vastavuses Sc hengeni lepingu artikli 7 lõike 2 punktile b): 
Šveits on arvestanud referendumi nõude korral tulevase protokolli seadusliku sisekorraga 
nõustumiseks ja selle rakendumiseks kaheaastase perioodi. Kui võimalik, kandideerib Šveits protokolli arendusele esialgse tagatisega. Kui Šve its ei saa esialgse tagatisega rahuldavalt 
kandideerida, võivad EL ja EÜ kasutada Šve itsi vastu vastavalt võrdseid ning vajalikke 
meetmeid, et tagada Dublini ja Eurod ac’i koostöö efektiivne funktsioneerimine.  
Artikkel 8:  Šveitsi panuse arvutus Eurodaci keskasutus e kulude katteks põhineb asjakohaste Norra ja 
Islandi panuste arvutamisega, mis on seotud nende kolme riigi SKTga. 
Artikkel 11: Mis puutub Taani erilisse positsiooni koos kõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu IV 
jaotise rakendatud aktidega, on Taanil vaja ühendu st läbi praeguse lepingu, et luua õigused ja 
kohustused Taani ja Šveitsi vahel se oses Dublin/Euradac’i sätetega. 
Lisaks, Norral ja Island il on vaja lõpetada leping Šveitsig a, et luua õigused ja kohustused 
kõigi Dublin/Euradaci rakendava te seotud partnerite vahel. 
Artikkel 12: Antud artikli järgi on mõned lepingu osad, nt ühi skomitee loomine, ajutiselt allkirja alusel 
rakendatud. See ajutine rakendus  (ja sarnane Schengenile lo odud rakendus) sunnivad Šveitsi 
end ette valmistama ratifitseerimisperioodi vältel toimuvale tehnilisele rakendusele.  
Artikkel 14: Antud artikkel loob vajaliku ühenduse Dublin/E urodaci lepingu rakendamise ja lõpetamise 
ning Schengeni lepingu rakendamise ja lõpetamise vahele. 
Artikkel 15: 
Antud lepingutingimus lubab Schengeni kohaselt  Liechtensteinil ühine da EÜ ja Šveitsi 
lepinguga Dublin/Eurodac. 
Lõppakt: 2. deklaratsioon sätestab, et Šv eitsi seisukoht, arvestades andm ekaitse määruses osalemist, 
mis on sätestatud kirjavahetuses Šveitsi osal emise kohta komiteedes, mis aitavad komisjoni 
täidesaatva võimu tegevuse uurimisel, rakendub mutatis mutandis  punktidele, mis nimelt 
puutuvad Dublini määruse või Eurodaci rakendustesse. 
3. deklaratsioon on vastavuses sarnase Šveitsi deklaratsiooniga seos es Schengeni lepinguga 
(5. deklaratsioon), millega see seob end ise kiirendamaks nõutava referendumi puhul erinevaid protseduure nii palju kui võimalik. 
 
ET 8   ET 4. deklaratsioon on ainult informatiivse eesmärg iga. Sellest hoolimata peab märkima, et 
osalus Dublin/Eurodaci jaoks komiteesid  nende tegevuses aitamises – kooskõlas 
Dublin/Eurodac’is osalemise Islandi ja Norra mudeliga – järgib samasid struktuure, mis on 
ette nähtud Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklis 100 (vt lepingueelnõu artikli 2 lõige 
6). 
Ühiskomiteede ühiskoosolekute ülddeklaratsioon:  
Nii Islandi ja Norra lepingu kui ka Šveitsi lepinguga rajatakse ühiskomitee, et võtta arutluse 
alla kõik asjakohased detailid Dublin/Eurodaci  protokolli rakendamisesse, kohaldamisesse ja 
arendusse puutuvas. Kõik osapooled nõustuva d, et nende kahe ühiskomitee koosolekuid 
tuleks pidada ühiselt. 
Et teha valdavaks kehtiv struktuur ühiskomit eed Euroopa Liidu esinda jana esimeseks aastas 
kuuekuuliseks perioodiks ja teis eks kuuekuuliseks perioodiks j uhatavale partnerriigile, 
väljendasid kõik seotud r iigid oma soovi vajadusel nimede tä hestikulises järj ekorras eesistuja 
kohta edasi anda. 
Delegatsiooni juhtide deklaratsi oonid (lepingujärgne protokoll):  
Täielikkuse nimel on delegatsiooni juhid tõ mmanud tähelepanu Schengeni lepingu sisu 
puudutavale, mis ei moodusta osa lepingust:  
1. deklaratsioon kehtestab, et nõukogu peasekreta riaat ja Šveitsi es indus on regulaarselt 
kontaktis, et võimaldada Šveitsil nii ruttu ku i võimalik jätkata sise protseduuridega riiklike 
nõuete täitmist (nt kui liikmesriik esit ab parlamentaarse tellimuse jne). 
2. deklaratsioon väidab, et nõukogu 18. juun i 1991. aasta määrus 91/477/EMÜ relvade 
omandamise ja valduse kontrolli kohta ei kohald ata relvade omandamise või valdamise ning 
laskemoona osas teiste hulgas sõjaväele. Šveits  nõudis, et komisjon kontrolliks üle, et Šveitsis 
kehtiv süsteem noorte teenistuseelse sõjarelvad e laskmiskursusel laenukasutuses, sõjarelvade 
käibelolu sõjaväes ning teenistu srelvade – poolautomaatseteks relvadeks muudetuna – pärast 
sõjaväeteenistust, on ülalmainitud määruse rakendamisest vabastusega kindlustatud. 
3. deklaratsioon peegeldab koostöös Eurojus ti ja Euroopa kohtute võrguga Šveitsi huvi 
võimalikult suureks arendustööks. 
 
ET 9   ET Ettepanek: 
NÕUKOGU OTSUS 
allkirjastada Euroopa Lii du nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi 
Konföderatsiooni vaheline leping Schengeni  aquis ’ rakendamise, kohaldamise ja 
edasiarendamise kohta  
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Liidu leping ut, eriti artiklit 24 ja artiklit 38, 
ning arvestades järgmist: (1) Eesistuja on komisjoni abiga lõpeta nud 17. juuni 2002. aasta volitusega peetud 
läbirääkimised Šveitsi ametivõimudega Schengeni aquis’  rakendamise, kohaldamise ja 
edasiarendamise kohta. 
(2) Kokkuleppele, mis parafeeriti 25. juunil 2004,  tuleks alla kirjutada tingimusel,, et 
oleks võimalik sõlmida see hilisemal kuupäeval.  
(3) Euroopa Liidu lepingu VI jaotise all Schengeni aquis’  edasiarendamisse puutuv, 
nõukogu otsuse 1999/437/EÜ
10 kohaselt Euroopa Liidu N õukogu ja Islandi Vabariigi 
ja Norra Kuningriigi sõlmitud leping Schengeni aquis’  rakendamise, kohaldamise ja 
edasiarendamise kohta neis kahes liikmesriig is, mis on kohaldatav Šveitsi suhtes, on 
allkirjastamisel..  
(4) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Üh enduse asutamislepingule lisatud Schengeni 
aquis’  Euroopa Liidu raamistikku liitva prot okolli artikli 5 järgi ja mõnedest 
Schengeni aquis’11 sätetest Suurbritannia ja P õhja-Iiri Ühendkuningriigi ajendil 
nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuse 2000/365/EÜ artik li 8 lõike 2 järgi võtab otsusest 
osa Ühendkuningriik. 
(5) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa  Liidu lepingule lisatud Schengeni aquis’  Euroopa 
Liidu raamistikku liitva protokolli artik li 5 kohaselt ja mõnedest Schengeni aquis’12 
sätetest Iirimaa ajendil nõukogu 28. veebruar i 2002. aasta otsuse 2002/192/EÜ artikli 
6 lõike 2 kohaselt, võtab otsusest osa Iirimaa, 
                                                 
10 EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31. 
11 EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43. 
12 EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20. 
 
ET 10   ET ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: 
Artikkel 1 
Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik, kes on volitatud Euroopa Liidu nimel kirjutama 
alla Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šv eitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule 
Schengeni aquis’  rakendamise, kohaldamise ja edas iarendamise kohta, ja seotud 
dokumentidena lõppaktile, komiteede, mis aita vad komisjoni täidesaatva võimu tegevuse 
uurimisel, kirjavahetusele ning ühiskom iteede ühiskoosolekute ülddeklaratsioonile, 
võimalusega sõlmida see hilisemal kuupäeval. 
Artikkel 2 
Antud otsus kehtib lepingu A ja B lisas loetle tud sätete võimaliku rakendusmäära ulatuses või 
vastavalt otsusele 1999/436/EÜ13 Euroopa Liidu lepingu seaduslikkuse ulatuses. 
Artikkel 3 
Nõukogu otsuse 1999/437/EÜ sätteid kohaldatakse  – sarnaselt Euroopa Liidu lepingu VI 
jaotise alla kuuluvale – Šve itsi osalemisele Schengeni aquis’  rakendamises, kohaldamises ja 
edasiarendamises .  
Brüssel,  
 Nõukogu nimel 
 eesistuja   
                                                
 
13 EÜT L 176, 10.7.1999, lk 17. 
 
ET 11   ET Ettepanek: 
NÕUKOGU OTSUS 
allkirjastada Euroopa Ühendus e nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi 
Konföderatsiooni vaheline leping Schengeni  aquis ’ rakendamise, kohaldamise ja 
edasiarendamise kohta 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut , eriti selle artiklit 62, artikli 63 lõiget 3, 
artikleid 66 ja 95 seoses artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lausega,  
võttes arvesse komisjoni ettepanekut14 
ning arvestades järgmist: (1) Komisjon on lõpetanud 17. juuni 2002. aasta vo litusega peetud läbirääkimised Šveitsi 
ametivõimudega Schengeni aquis’  rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise 
kohta. 
(2) Kokkuleppele, mis parafeeriti 25. juunil 2004, tu leks alla kirjutada tingimusel, et oleks 
võimalik sõlmida see hilisemal . 
(3) Euroopa Ühenduse asutamislepingu all Schengeni aquis’ edasiarendamisesse puutuv, 
nõukogu otsuse 1999/437/EÜ
15 kohaselt Euroopa Liidu N õukogu ja Islandi Vabariigi 
ja Norra Kuningriigi sõlmitud leping Schengeni aquis’ rakendamise, kohaldamise ja 
edasiarendamise kohta neis kahes liikmesr iigis, mis on kohaldatav Šveitsi suhtes.  
(4) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Üh enduse asutamislepingule lisatud Schengeni 
aquis’  Euroopa Liidu raamistikku liitva prot okolli järgi ja mõnedest Schengeni 
aquis’16 sätetest Suurbritannia ja  Põhja-Iiri Ühendkuningr iigi ajendil nõukogu 29. mai 
2000. aasta otsuse 2000/365/EÜ järgi ei osale Ühendkuningriik käesoleva määruse 
vastuvõtmisel ning seega ei ole see m äärus Ühendkuningriigi suhtes siduv ja 
Ühendkuningriigis seda ei kohaldata, välja arvatud selles osas, mis puutub Schengeni 
konventsiooni ja meetmete kohaselt artiklite 26, 27, 75 ja 76 sätetesse. 
(5) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Üh enduse asutamislepingule lisatud Schengeni 
aquis’  Euroopa Liidu raamistikku liitva protokolli kohaselt ja mõnedest Schengeni 
aquis’17 sätetest Iirimaa ajendil nõukogu 2 8. veebruari 2002. aasta otsuse 
2002/192/EÜ kohaselt ei osale Iirimaa käesol eva määruse vastuvõtmisel ning seega ei 
ole see määrus Iirimaa suhtes siduv ja Iirim aal seda ei kohaldata, välja arvatud selles 
                                                 
14 EÜT C , , lk . 
15 EÜT L 176, 10.7.1999, p. 31. 
16 EÜT L 131, 1.6.2000, p. 43. 
17 EÜT L 64, 7.3.2002, p. 20. 
 
ET 12   ET osas, mis puutub Schengeni konventsiooni ja  meetmete kohaselt artiklite 26, 27, 75 ja 
76 sätetesse. 
(6) Nimetatud lepingute lisaks oleva Taani seisukohta käsitlev a protokolli artik lite 1 ja 2 
kohaselt ei osale Taani käesol eva määruse vastuvõtmisel ning  seega ei ole see määrus 
Taani suhtes siduv ja Taan is seda ei kohaldata, 
ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: 
Artikkel 1 
Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik, kes on volitatud Euroopa Ühenduse nimel 
kirjutama alla Euroopa Liidu, Euroopa Ühendus e ja Šveitsi Konfödera tsiooni vahelisele 
lepingule Schengeni aquis’  rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise kohta, ja seotud 
dokumentidena lõppaktile, komiteede, mis aitava d komisjoni täidesaatva võimu teostamisel, 
kirjavahetusele ning ühiskomiteede ühiskoosolek ute ülddeklaratsioonile, võimalusega sõlmida 
see hilisemal kuupäeval. 
Artikkel 2 
Käesolevat otsust kohaldatakse lepingu A ja B lisas loetletud sätete võimaliku rakendusmäära 
ulatuses või vastav alt otsusele 1999/436/EÜ18 Euroopa Ühenduse asutamislepingu 
seaduslikkuse ulatuses. 
Nõukogu otsuse 1999/437/EÜ sätteid kohaldatakse sarnaselt Šveitsi osalemisele Schengeni 
aquis’  rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises.  
Brüssel,  
 Nõukogu nimel 
 eesistuja   
                                                
 
18 EÜT L 176, 10.7.1999, lk 17. 
 
ET 13   ET Ettepanek: 
NÕUKOGU OTSUS 
sõlmida Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi 
Konföderatsiooni vaheline leping Schengeni aquis ’ rakendamise, kohaldamise ja 
edasiarendamise kohta 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Liidu asutamisle pingut, eriti selle artikleid 24 ja 38,  
võttes arvesse eesistuja soovitust ning arvestades järgmist: (1) Eesistuja on komisjoni abiga lõpeta nud 17. juuni 2002. aasta volitusega peetud 
läbirääkimised Šveitsi ametivõimudega Schengeni aquis ’ rakendamise, kohaldamise ja 
edasiarendamise kohta. 
(2) Euroopa Ühenduse nimel kirjutati le ping nõukogu otsuse …./…./ EÜ kohaselt alla 
….2004, võimalusega sõlmida see hilisemal kuupäeval. 
(3) Leping tuleks nüüd kinnitada. (4) Euroopa Liidu lepingu pealkirja VI all Schengeni aquis ’ edasiarendamisesse puutuv, 
nõukogu otsuse 1999/437/EÜ
19 järgi Euroopa Liidu Nõukogu ja Islandi Vabariigi ja 
Norra Kuningriigi sõlmitud leping Schengeni aquis ’ rakendamise, kohaldamise ja 
edasiarendamise kohta neis kahes li ikmesriigis on ühenduses Šveitsiga 
rakendamisvalmis.  
(5) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa  Liidu lepingule lisatud Schengeni aquis ’ Euroopa 
Liidu raamistikku liitva protokolli arti kli 5 järgi ja mõnedest Schengeni aquis ’20 
sätetest Suurbritannia ja Põhja-Ii ri Ühendkuningriigi ajendil nõukogu 29. mai 2000. 
aasta otsuse 2000/365/EÜ artikli 8 lõike 2 jä rgi võtab otsusest osa Ühendkuningriik. 
(6) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Üh enduse asutamislepingule lisatud Schengeni 
aquis ’ Euroopa Liidu raamistikku liitva prot okolli artikli 5 järgi ja mõnedest 
Schengeni aquis ’21 sätetest Iirimaa ajendil nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuse 
2002/192/EÜ artikli 6 lõike 2 kohaselt võtab otsusest osa Iirimaa, 
                                                 
19 EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31. 
20 EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43. 
21 EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20. 
 
ET 14   ET ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: 
Artikkel 1 
Käesolevaga on Euroopa Liidu nimel heaks ki idetud Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja 
Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Schengeni aquis ’ rakendamise, kohaldamise ja 
edasiarendamise kohta ja seotud dokumentidena lõppakt, komiteed e kirjavahetus mis aitavad 
komisjoni täidesaatva võimu teostami sel ning ühiskomiteede ühiskoosolekute 
ülddeklaratsioon, võimalusega sõlmida see hilisemal kuupäeval. 
Lepingu tekst, lõppakt, kirjavah etus ja ülddeklaratsioon on li satud käesolevale otsusele. 
Artikkel 2 
Antud otsus kehtib lepingu A ja B lisas loetle tud sätete võimaliku rakendusmäära ulatuses või 
vastavalt otsusele 1999/436/EÜ22 Euroopa Liidu lepingu seaduslikkuse ulatuses.  
Artikkel 3 
Nõukogu otsuse 1999/437/EÜ sätteid kohaldatakse  – sarnaselt Euroopa Liidu lepingu VI 
jaotise alla kuuluvale – Šve itsi osalemisele Schengeni aquis’  rakendamises, kohaldamises ja 
edasiarendamises.  
Artikkel 4 
Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik, ke s on volitatud Euroopa Liidu nimel hoiule 
andma lepingu artiklis 14 sätest atud kinnitamiskirja, et väljen dada liidu nõusolekut olla 
lepinguga seotud. 
Artikkel 5 
Antud otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas . 
Brüssel,  
 Nõukogu nimel 
 eesistuja   
                                                
 
22 EÜT L 176, 10.7.1999, lk 17. 
 
ET 15   ET 2004/0199(CNS) 
Ettepanek: 
NÕUKOGU OTSUS 
sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi 
Konföderatsiooni vaheline leping Schengeni  aquis ’ rakendamise, kohaldamise ja 
edasiarendamise kohta  
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut , eriti selle artiklit 62, artikli 63 lõiget 3, 
artikleid 66 ja 95 seoses artikli 300 lõike 2 esim ese lõigu teise lausega ja artikli 300 lõike 3 
esimest lõiguga, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut,23 
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust ning arvestades järgmist: (1) Komisjon on lõpetanud 17. juuni 2002. aasta vo litusega peetud läbirääkimised Šveitsi 
ametivõimudega Schengeni aquis’  rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise 
kohta. 
(2) Euroopa Ühenduse nimel kirjutat i leping nõukogu otsuse …./…./EÜ ……2004 
kohaselt alla ….2004, võimalusega sõlmida see hilisemal kuupäeval. 
(3) Leping tuleks nüüd kinnitada. (4) Euroopa Ühenduse asutamislepingu all Schengeni aquis’  edasiarendamisesse puutuv, 
nõukogu otsuse 1999/437/EC
24 kohaselt Euroopa Liidu N õukogu ja Islandi Vabariigi 
ja Norra Kuningriigi tehtud leping Schengeni aquis’ rakendamise, kohaldamise ja 
edasiarendamise kohta neis kahes li ikmesriigis on ühenduses Šveitsiga 
rakendamisvalmis.  
(5) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Üh enduse asutamislepingule lisatud Schengeni 
aquis’  Euroopa Liidu raamistikku liitva protokolli kohaselt ja mõnedest Schengeni 
aquis’25 sätetest Suurbritannia ja  Põhja-Iiri Ühendkuningr iigi ajendil nõukogu 29. mai 
2000. aasta otsuse 2000/365/EÜ kohaselt ei osale Ühendkuningriik käesoleva määruse 
vastuvõtmisel ning seega ei ole see m äärus Ühendkuningriigi suhtes siduv ja 
Ühendkuningriigis seda ei kohaldata, välja arvatud selles osas, mis puutub Schengeni 
konventsiooni ja meetmete kohaselt artiklite 26, 27, 75 ja 76 sätetesse. 
                                                 
23 EÜT C , , lk . 
24 EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31. 
25 EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43. 
 
ET 16   ET (6) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Üh enduse asutamislepingule lisatud Schengeni 
aquis’  Euroopa Liidu raamistikku liitva prot okolli järgi ja mõnedest Schengeni 
aquis’26 sätetest Iirimaa ajendil nõukogu 2 8. veebruari 2002. aasta otsuse 
2002/192/EÜ kohaselt ei osale Iirimaa käesol eva määruse vastuvõtmisel ning seega ei 
ole see määrus Iirimaa suhtes siduv ja Iirim aal seda ei kohaldata, välja arvatud selles 
osas, mis puutub Schengeni konventsiooni ja  meetmete kohaselt artiklite 26, 27, 75 ja 
76 sätetesse. 
(7) Nimetatud lepingute lisaks oleva Taani seisukohta käsitlev a protokolli artik lite 1 ja 2 
kohaselt ei osale Taani käesol eva määruse vastuvõtmisel ning  seega ei ole see määrus 
Taani suhtes siduv ja Taan is seda ei kohaldata, 
ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: 
Artikkel 1 
Käesolevaga on Euroopa Ühenduse nimel heakskiidetud Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja 
Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Schengeni aquis’  rakendamise, kohaldamise ja 
edasiarendamise kohta, ja seotud dokumentidena lõppakt, komiteede kirj avahetus, mis aitavad 
komisjoni täidesaatva võimu teostami sel ning ühiskomiteede ühiskoosolekute 
ülddeklaratsioon, võimalusega sõlmida see hilisemal kuupäeval. 
Lepingu tekst, lõppakt, kirjavah etus ja ülddeklaratsioon on li satud käesolevale otsusele. 
Artikkel 2 
Antud otsus kehtib lepingu A ja B lisas loetle tud sätete võimaliku rakendusmäära ulatuses või 
vastavalt otsusele 1999/436/EÜ27 Euroopa Ühenduse asutamislepingu seaduslikkuse ulatuses. 
Artikkel 3 
Nõukogu otsuse 1999/437/EÜ sätteid kohaldatakse sarnaselt Šveitsi osalemisele Schengeni 
aquis’  rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises. 
Artikkel 4 
Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik, kes on volitatud Euroopa Ühenduse nimel hoiule 
andma lepingu artiklis 14 sätestatud kinnitamisk irja, et väljendada ühenduse nõusolekut olla 
lepinguga seotud. 
                                                 
26 EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20. 
27 EÜT L 176, 10.7.1999, lk 17. 
 
ET 17   ET Artikkel 5 
Antud otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas . 
Brüssel,  
 Nõukogu nimel, 
 eesistuja   
 
ET 18   ET Ettepanek: 
NÕUKOGU OTSUS 
allkirjastada Euroopa Ühendus e nimel Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vaheline leping 
liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupai gataotluse läbivaatamis t läbiviiva vastutava 
riigi määramise kriteeriumide ja mehhanismide kohta 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepi ngut, eriti selle artikli 63 lõike 1 punkti a, 
seotuna artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,  
võttes arvesse komisjoni ettepanekut28 
ning arvestades järgmist: (1) Komisjon on lõpetanud 17. juuni 2002. aasta volitusega peetud läbirääkimised Šveitsi 
ametivõimudega liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamist läbiviiva vastutava riigi määramise kriteeriumide ja mehhanismide kohta. 
(2) Leping kirjutati alla 25. juunil 2004, võimalusega sõlmida see hilisemal kuupäeval.  (3) Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Ühenduse asutamislepingu lisaks oleva 
Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 järgi on Ühendkuningriik ja Iirimaa teatanud oma soovist osaleda käesoleva määruse 
vastuvõtmisel ja kohaldamisel.  
(4) Euroopa Liidu lepingu lisaks oleva Taani se isukohta käsitleva protokol li artiklite 1 ja 2 
kohaselt ei osale Taani käesol eva määruse vastuvõtmisel ning seega ei ole see määrus 
Taani suhtes siduv ja Taan is seda ei kohaldata, 
ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: 
                                                
 
28 EÜT C , , lk . 
 
ET 19   ET Ainus artikkel  
Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik, kes on volitatud Euroopa Ühenduse nimel 
kirjutama alla Euroopa Ühenduse ja Šveitsi va helisele lepingule liikme sriigis või Šveitsis 
esitatud varjupaigataotluse läbivaatamist lä bi viiva vastutava riigi määratlemise 
kriteeriumidekriteeriumide ja mehhanismide kohta, ja seotud dokumentidena lõppakti ning 
ühiskomiteede ühiskoosolekute ülddeklaratsio onile, võimalusega sõlmida see hilisemal 
kuupäeval. 
Brüssel, 
 Nõukogu nimel, 
 eesistuja   
 
ET 20   ET 2004/0200(CNS) 
Ettepanek: 
NÕUKOGU OTSUS 
sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vaheline leping 
liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupai gataotluse läbivaatamis t läbiviiva vastutava 
riigi määramise kriteeriumide ja mehhanismide kohta  
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepin gut, eriti artikli 63 lõike 1 punkti a, seotuna 
artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese laus ega ning artikli 300 lõik e 3 esimese lõiguga, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut,29 
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust Ning arvestades järgmist: (1) Komisjon on lõpetanud 17. juuni 2002. aasta volitusega peetud läbirääkimised Šveitsi 
ametivõimudega liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamist läbiviiva vastutava riigi määramise kriteeriumide ja mehhanismide kohta. 
(2) Euroopa Ühenduse poolt kirjutati leping nõukogu ……2004. aasta otsuse …./…./EÜ 
kohaselt alla ….2004, võimalusega sõlmida see hilisemal kuupäeval. 
(3) Leping tuleks nüüd kinnitada. (4) On vaja kehtestada ka lepingu teatavate sätete kohaldamise kord. 
(5) Lepinguga luuakse ühiskomitee, kellel on vol itused otsuste tegemiseks teatavates 
valdkondades ja seepärast on vaja kindlak s määrata ühenduse esindaja nimetatud 
komitees. 
(6) Lisaks on vaja ette näha ühenduse seisukoha vastuvõtmise kord. 
(7) Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Ühenduse asutamislepingu lisaks oleva 
Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 järgi on 
Ühendkuningriik ja Iirimaa teatanud oma soovist osaleda käesoleva määruse 
vastuvõtmisel ja kohaldamisel. 
(8) Nimetatud lepingute lisaks oleva Taani seisukohta käsitlev a protokolli artik lite 1 ja 2 
kohaselt ei osale Taani käesol eva määruse vastuvõtmisel ning seega ei ole see määrus 
Taani suhtes siduv ja Taan is seda ei kohaldata, 
                                                
 
29 EÜT , , lk . 
 
ET 21   ET ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: 
Artikkel 1 
Euroopa Ühendus kinnitab Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahelise lepingu liikmesriigis või 
Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamist läbiviiva vastutava riigi määramise kriteeriumide ja mehhanismide kohta ja se otud dokumentidena lõppakti ning ühiskomiteede 
ühiskoosolekute ülddeklaratsiooni.  
Lepingu tekst, lõppakt ja ülddeklarat sioon on lisatud käesolevale otsusele. 
Artikkel 2 
Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik, kes on volitatud Euroopa Ühenduse nimel hoiule 
andma lepingu artiklis 12 sätestatud kinnitamisk irja, et väljendada ühenduse nõusolekut olla 
lepinguga seotud. 
Artikkel 3 
Lepingu artikliga 3 loodud ühiskom itees esindab ühendust komisjon. 
Artikkel 4 
1. Ühenduse seisukoha ühiskomitee kohta seoses  selle töökorra vastuvõtmisega lepingu 
artikli 3 lõike 2 kohaselt võtab komisjon va stu pärast konsulteerimist nõukogu poolt määratud 
erikomiteega. 
2. Teiste ühiskomitee otsuste suhtes võta b ühenduse seisukoha komisjoni ettepanekul 
kvalifitseeritud häält eenamusega vastu nõukogu. 
Artikkel 5 
Antud otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas . 
Brüssel,  
 Nõukogu nimel 
 eesistuja 
  
 
ET 22   ET LEPING  
Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi  Konföderatsiooni vahel, mis puudutab 
Šveitsi  Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja 
edasiarendamisega   
EUROOPA LIIT, 
EUROOPA ÜHENDUS, ja 
ŠVEITSI KONFÖDERATSIOON,  
edaspidi “lepingupooled”, 
ARVESTADES, ET Amsterdami leppe jõustu misega pani Euroopa Liit endale 
eesmärgiks hoida ja arendada liitu kui vabadus el, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala, 
milles on kindlustatud isikute vaba liikumine, mis on seotud väliste piiride, sisserände kontrolliga ja kuritegevuse ennetamise ja selle vastu võitlemise meetmetega 
ARVESTADES, ET Euroopa L iidu raamistikku integreeritud Schengeni lepe moodustab 
ühe osa nendest vabadusel, turvalisusel ja õi gusel rajaneva ala rakendavatest meetmetest, 
mis loovad ala, kus pole kontroll e sisepiiridel ning mis näevad  ette lisameetmeid kõrge 
turvalisuse taseme kindlustamiseks;  
ARVESTADES Šveitsi Konfödera tsiooni geograafilist asetust; 
ARVESTADES, ET Šveitsi Konfödera tsiooni osalemine Schengeni acquis’ s ja selle 
edasiarendamise jätkamises, kõrvaldab ühest küljest Šveitsi Konföderatsioonist tulevate 
inimeste vaba liikumist takistavaid tõkkeid, ning teisest küljest, tugevdab Euroopa Liidu 
ja Šveitsi Konföderatsiooni koostööd Schengeni acquis ’d puudutavates valdkondades; 
ARVESTADES, ET 18. mail 1999 sõlmiti Isla ndi Vabariigi ja Norra Kuningriigi
30 ning 
Euroopa Liidu Nõukogu vahel leping, millega  need kaks riiki ühinesid Schengeni acquis ' 
rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega; 
ARVESTADES, ET oleks soovitatav Šveitsi Konföderatsiooni samaväärne kaasamine 
Schengeni acquis ’ rakendamisse, kohaldamisse ja edasiarendamisse; 
ARVESTADES, ET Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni 
vahel tuleks sõlmida lepe, mi s sisaldab analoogseid õigus i ja kohustusi nagu leppisid 
kokku Euroopa Liidu nõukogu ühelt poolt ja Island ning Norra teiselt poolt; 
                                                 
30 EÜT L 176, 10.7.1999, lk 35. 
 
ET 23   ET OLLES VEENDUNUD, et Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsi ooni vahelise koostöö 
organiseerimine Schengeni acquis’  rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises on 
vajalik;  
ARVESTADES, ET ühendamaks Šveitsi Konf öderatsiooni Euroopa Liidu nendesse 
tegevustesse, mis on selle leppe poolt kaetud ja  lubada tal neis tegevustes osaleda, on 
vaja luua komitee, mis järgib samalaadset in stitutsionaalset mudelit, mis loodi Islandi ja 
Norra kaasamiseks; 
ARVESTADES, ET Schengeni koostöö põhineb vabaduse, demokraatia, õigusriigi ja 
inimõiguste austamise põhimõtetel, mis sätestati inimõiguste ja põhivabaduste säilitamise Euroopa konventsiooniga 4. oktoobril 1950; 
ARVESTADES, ET Euroopa Ühenduse asutamisle ppe IV jaotise ja selle põhjal vastu 
võetud aktide sätted ei kehti Taani Kuningriigi  positsiooni käsitleva protokolli kohta, mis 
lisati Amsterdami lepinguga Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule ning võttes arvesse, et otsused arendamaks Schengeni acquis’d 
nimetatud jaotise rakendamise jaoks, mille Taani otsustas muuta oma riigiõiguseks, loovad pigem rahvusvahelise õiguse kohustusi T aani ja teiste liik mesriikide vahel; 
ARVESTADES, ET Suurbritanni a ja Põhja-Iirimaa Ühendkuni ngriik osalevad teatud 
Schengeni aquis ’ meetmetega, vastavalt Amsterdami  lepinguga Euroopa Liidu lepingule 
ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule
31 lisatud Schengeni acquis ' Euroopa Liitu 
integreerimist käsitleva protokolli otsustega;  
ARVESTADES, ET on vaja kindlustada, et  need riigid, kelle ga Euroopa Liit lõi 
Schengeni acquis ’d rakendava, kohaldava ja edasiarendava liidu, rakendaksid seda lepet 
ka omavahelistes suhetes; 
ARVESTADES, ET Schengeni acquis ’ hea toimimine nõuab käesoleva leppe 
samaaegset rakendumist erinevate juba liitunud või Schengeni  acquis’  rakendamises, 
kohaldamises ja edasiarendamises osalev ate osapoolte vaheli ste lepetega, mis 
reguleerivad nende om avahelisi suhteid; 
ARVESTADES lepet, mis puudutab Šv eitsi Konföderats iooni ühinemist acquis 
communautaire ’i rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mille eesmärgiks on 
luua kriteeriumid ja mehhanismid, et m äärata Euroopa ühenduste liikmesriiki jäetud 
varjupaigataotluste kontrollimise eest vastutav at riiki ja Eurodac-süsteemi loomine; 
ARVESTADES, ET selle acquis communautaire ’i ja Schengeni acquis ’ vahelist seost; 
ARVESTADES, ET see seos nõuab Schengeni acquis ’ ja acquis communautaire ’i 
samaaegset rakendamist, mille eesmärgiks on luua kriteeriumid ja mehhanismid määramaks Euroopa ühenduste liikmesriiki j äetud varjupaigataotluste kontrollimise eest 
vastutavat riik ning luua Eurodac-süsteem; 
ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: 
                                                
 
31 EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43 ja EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20. 
 
ET 24   ET Artikkel 1 
1. Šveitsi Konföderatsioon, edaspidi “Šve its”, on seotud Euroopa Ühenduse ja 
Euroopa Liidu tegevustega, mida on mainit ud käesoleva leppe lis ades A ja B ning 
nendele järgnevatele lisade  sätestatud valdkondades.  
2. Käesolev lepe loob vastastikused õigused  ja kohustused vastavalt seal ettenähtud 
menetlustele.  
Artikkel 2  
1. Käesoleva leppe A lisas  järjestatud Schengeni acquis ’ sätted rakenduvad ja 
kohalduvad Šveitsis samamoodi nagu Eur oopa Liidu liikmesriikides, edaspidi 
“liikmesriigid”.  
2. Viisil nagu nad on as endanud ja/või arendanud Schengenis 19. juunil 1990 
sõlmitud konventsiooni vastavaid sätteid, mis p uudutavad ühistel piir idel kontrolli järk-
järgulist kaotamist puudutava leppe ra kendamist, edaspidi “Schengeni 
Rakenduskonventsioon” või kui nad on olnud peatatud selle leppega, rakenduvad ja 
kohalduvad käesoleva leppe B lisas loetletud Euroopa Liidu ja Euroopa Ühenduse aktide 
sätted ka Šveitsis.  
3. Samuti aktsepteerib, rakendab ja kohaldab Šveits Euroopa Liidu ja Euroopa 
Ühenduse poolt vastu võetud õigusakte või meetmeid, millega muudetakse A ja B lisas, 
millele on kohaldatud käesolevas lepingus sä testatud menetlust, viidatud sätteid või mis 
lähtuvad nendest sätetest, ilma et see piiraks artikli 7 kohaldamist. 
Artikkel 3 
1. Šveitsi valitsuse esindajatest ja Euroopa Liidu Nõukogu, edaspidi “nõukogu”, 
liikmetest ja Euroopa Ühenduste Komisjoni st, edaspidi “komisjon”, moodustatakse 
segakomitee. 
2. Segakomitee võtab konsensuse alusel vastu oma töökorra.  3. Segakomitee tuleb kokku oma eesistuja või ühe oma liikme initsiatiivil.  4. Vastavalt artikli 4 lõikele 2 tuleb segakomitee olenevalt asjaoludest kokku 
ministrite, kõrgemate ametnike või ekspertide tasandil. 
5. Segakomitee eesistujaks on: 
– ekspertide tasandil: Eu roopa Liidu esindaja; 
– kõrgemate ametnike ja ministrite  tasandil: vaheldumisi kuuekuuliste 
ajavahemike kaupa Euroopa Liidu esinda ja ja Islandi või Norra valitsuse 
esindaja. 
 
ET 25   ET Artikkel  4 
1. Segakomitee tegeleb kooskõlas käesoleva le pinguga kõikide arti klis 2 käsitletud 
küsimustega ja tagab, et Šveitsi hu videga nõuetekohaselt arvestatakse. 
2. Ministrite tasandil on Šveitsi esi ndajatel segakomitees võimalus:  
– selgitada probleeme, millega nad teatav a õigusakti või meetme suhtes kokku 
puutuvad, või vastata probleemidel e, millega on kokku puutunud muud 
delegatsioonid, 
– väljendada oma arvamust mis tahes küsimuse kohta, mis käsitleb neile huvi 
pakkuvate sätete edasiarendamist või rakendamist. 
3. Segakomitee koosolekud ministrite ta sandil valmistab segakomitee ette 
kõrgemate ametnike tasandil.  
4. Šveitsi valitsuste esindajal on õigus teha artiklis 1 nimetatud küsimustes 
segakomiteele ettepanekuid. Pära st arutelu võib komi sjon või liikmesriik kaaluda sellist 
ettepanekut, pidades silmas Euroopa Liidu eeskirjade kohast ettepaneku tegemist või 
algatust seoses Euroopa Ühenduse või  Euroopa Liidu õigusakti või meetme 
vastuvõtmisega. 
Artikkel  5 
Ilma et see piiraks artikli 4 kohaldamist, teavitatakse segakomiteed selliste õigusaktide 
või meetmete, mis võivad käesoleva lepi ngu suhtes asjakohased olla, koostamisest 
nõukogus.  
Artikkel  6 
Kui komisjon koostab käesolevas lepingus kä sitletud valdkonnas uusi õigusakte, küsib 
see mitteametlikult nõu Šveitsi ekspertidelt samal viisil, nagu see küsib nõu liikmesriikide ekspertidelt oma ettepanekute väljatöötamisel. 
Artikkel  7 
1. Artiklis 2 puudutatud küsimustega se onduvate uute aktid e või meetmete 
vastuvõtmine on Euroopa Liidu vastavate in stitutsioonide ülesanne. Lõige 2 järgi 
jõustuvad need aktid või meetmed samaaegselt Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning Šveitsi suhtes, välja arvatud juhul, kui nendes õigusaktides ei ole selgesõnaliselt vastupidis elt sätestatud. Sel juhul peetakse segakomitees nõuete järgi 
arvesse võtta Šveitsi määrat ud aega, et ta saaks täita oma põhiseadusest tulenevaid 
nõudeid.  
2. a) Nõukogu teavitab viivitamata Šveits i 1. peatükis äramärgitud aktide või 
meetmete vastuvõtmisest, mille suhtes on ko haldatud käesolevas lepingus sätestatud 
menetlust. Šveits teeb otsuse, kas nõustuda  nende sisuga ja rakendada seda oma 
 
ET 26   ET siseriikliku õiguskorra raames. Otsus se lle kohta tehakse nõukogule ja komisjonile 
teatavaks kolmekümne päeva jooksul vastav ate aktide või meetmete vastuvõtmisest. 
b) Kui nimetatud aktide või meetmete si su saab muutuda Šveitsi jaoks siduvaks 
kehtestada alles peale põhiseadusest tuleneva te nõuete täitmist, teatab Šveits sellest 
nõukogu ja komisjoni samaaegselt eespool nime tatud teatamisega. Šveits teavitab 
nõukogu ja komisjoni viivitamatult ja kirjali kult kõigi põhiseadusest tulenevate nõuete 
täitmisest. Juhul kui referendumi korraldamin e pole vajalik, leiab avalik teadaandmine 
aset kohe referendumi tähtaja möödumisel. Kui referendumi korraldamine on vajalik, saab Šveits avalikuks teadaandmiseks maksim aalselt kaheaastase tä htaja alates nõukogu 
teatest. Alates õigusakti või meetme Šve itsi suhtes jõustumise ks ettenähtud kuupäevast 
kuni kõikide põhiseadusest tule nevate nõuete täitmisest te atamiseni kohaldab Šveits 
võimaluse korral ajutiselt nimetat ud õigusakti või meetme sisu.  
Kui Šveits ei saa käsitluse all olevat akti või  meedet ajutiselt rakendada ja kui see fakt 
häirib Schengeni koostöö toimimist, uurib olukorda segakomitee. Euroopa Liit ja Euroopa Ühendus võivad Šveitsi suhtes võt ta käsitlusele vastavad kohandatud ja 
vajalikud meetmed, et kindlustada Sc hengeni koostöö hea toimimine. 
3. Lõikes 2 viidatud õigusaktide ja meetmete  sisu aktsepteerimine Šveitsi poolt loob 
õigused ja kohustused ühelt poolt Šveitsi ni ng teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja nende 
liikmesriikide vahel, kelle suhtes need õigusaktid ja meetmed siduvad on.  
4. Kirjeldatud juhtudel:  a) teatab Šveits otsusest mitte aktsepteerida lõikes 2 viidatud õigusakti või meetme sisu, 
mille suhtes on kohaldatud käesoleva lepingu kohast menetlust või 
b) ei saada Šveits teadet lõike 2 punktis a või lõike 5 punktis a sätestatud kolmekümne 
päevase tähtaja jooksul või  
c) ei saada Šveits teadet lõike 2 punktis b säte statud kaheaastase tähtaja jooksul või ei näe 
ette nimetatud punktis sätestatud ajutist koha ldamist alates asjaomase õigusakti või 
meetme tema suhtes jõustu miseks sätestatud kuupäevast; 
kui segakomitee ei otsusta pärast lepingu jätkamise viiside põhjalikku läbivaatamist 
üheksakümne päeva jooksul teisiti, loetak se käesolev leping va stavalt asjaoludele 
lõpetatuks. Käesolev lepi ng lõpeb kolm kuud pärast üheksakümnepäevase perioodi 
möödumist 
5. a) Kui mõne uue akti või meetme sätted ei luba enam liikmesriikidel Schengeni 
rakendamiskonventsiooni artiklis 51 esitatud ting imustele allutada va stastikuse juriidilise 
abi küsimist, mis puudutab karistusi, läbiotsimiso rdeneid ja/või mõnest 
muust liikmesriigist tõendite hankimise tunnustamist, võib Šveits teatada nõukogule ja 
komisjonile 2. peatüki punktis a märgitud kol mekümnepäevase tähtaja jooksul, et ta ei 
nõustu ega ei rakenda nende sätete sisu nende sisemises juriidilises korras, juhul kui need 
rakenduvad otsest maksusüsteemi puudutavatel e uuringuid, läbiotsimisordeneid või 
läbiotsimisloa taotlemisi, mis juhul, kui nad oleks toime pandud Šveitsis, poleks olnud 
Šveitsi seaduste järgi karistatavad vabadusek aotusega. Sellel juhul on käesolev leping 
ikkagi rakendatav, vastupidiselt lõike 4 sätetele. 
 
ET 27   ET b) Segakomitee saab ühe oma liikme palvel kokku hiljemalt kahe kuu jooksul peale 
palvet ning, arvestades rahvusvahelisel tase mel toimunud arenguid, arutleb olukorra üle, 
mis tekkis punktile a vastaval t tehtud teate järel. 
Kohe kui segakomitee on jõudnud kokkuleppele, mille järgi Šveits nõustub ja paigutab 
täiesti ümber uue akti või uue meetme ol ulised sätted, rakenduva d lõike 2 punkt b ning 
lõiked 3 ja 4. Informatsioon, millele on viidatud lõike 2 punkti b esimeses lauses, 
esitatakse kolmkümmend päeva pärast segakomitees tehtud lepet. 
Artikkel  8 
1. Saavutamaks lepinguosaliste eesmärki jõuda  artiklis 2 viidatud sätete võimalikult 
ühetaolise kohaldamise ja tõlgendamiseni, jälgib segakomitee pidevalt Euroopa 
Ühenduste Kohtu (edaspidi “Euroopa Kohus”)  praktika ning Šveitsi pädevate kohtute 
praktika arengut nimetatud sätete osas. Sel eesmärgil tuleb rajada mehhanism, et tagada 
sellise kohtupraktika korrapära ne vastastikune edastamine.  
2. Šveitsil on õigus esitada Euroopa Kohtul e seisukohti või kirjalikke märkusi juhul, 
kui liikmesriigi kohus on suunanud talle küsi muse eelotsuse saamiseks artiklis 2 
nimetatud sätete tõlgendamise osas. 
Artikkel 9 
1. Šveits esitab igal aastal segakomiteele aruanded artiklis 2 viidatud sätete 
kohaldamise ja tõlgendamise kohta oma haldusasutustes ja kohtutes, nagu neid on tõlgendanud Euroopa Kohus vastavalt asjaoludele.  
2. Kui segakomitee ei ole kahe  kuu jooksul alates sellest, kui talle teatatakse artiklis 
2 viidatud sätete osas olu lise erinevuse tekkest Euroopa  Kohtu ning Šveitsi kohtute 
praktika vahel või oluliselt erineva kohaldam ise ilmnemisest asjaomaste liikmesriikide 
ning Šveitsi asutuste vahel, suutnud tagada  ühetaolise kohaldamise ja tõlgendamise 
jätkumist, kohaldatakse arti klis 10 sätestatud menetlust. 
Artikkel 10 
1. Kui käesoleva lepingu kohaldamise osas te kib vaidlus või kui esineb artikli 9 
lõikes 2 sätestatud olukord, kantakse küsimus  ametlikult vaidlusküsimusena segakomitee 
päevakorda ministrite tasandil.  
2. Segakomiteel on vaidlusküsimust sisaldava päevakorra vastuvõtmise kuupäevast 
alates aega üheksakümmend päeva vaidluse lahendamiseks. 
3. Kui segakomitee ei suuda vaidlust lõik es 2 sätestatud üheksa kümne päeva jooksul 
lahendada, on lõplikuks lahendamiseks aega veel kolmkümmend päeva. 
Kui lõplikule lahendusele ei jõuta, loetakse käesolev leping Šveitsi suhtes lõpetatuks. 
Selline lõpetamine jõustub kuue kuu jooksul pärast kolmekümne päevase perioodi möödumist. 
 
ET 28   ET Artikkel  11 
1. Seoses käesoleva lepingu kohaldamiseg a kaasnevate halduskuludega, maksab 
Šveits Euroopa Ühenduste üldeelarvesse igal aastal 7,286 % summast 8 100 000 eurot 
vastavalt iga-aastasele  kohandusele, pidades silmas Eur oopa Liidus esineva inflatsiooni 
määra.  
2. Schengen II Informatsioonisüsteemi are ndamise kulusid maksab Šveits Euroopa 
Ühenduste üldeelarvesse igal aa stal, alates 2002. eelarveaastas t vastavalt sellele, milline 
on nende riikide rahvamajanduse kogutoodangu protsent kõikide osalevate riikide 
rahvamajanduse kogutoodangust. 
Makse, mis katab eelarveaastad, mis eelnevad käesoleva leppe jõustumisele, tuleb teha 
käesoleva leppe jõustumisel. 
3. Kui käesoleva lepingu kohaldamisega kaas nevaid tegevuskulusid ei eraldata 
Euroopa Ühenduste üldeelarve sse, kuid need langevad otse se kohustusena osalevatele 
liikmesriikidele, maksab Šveits neid kulusid vastavalt sellele, milline on tema riigi rahvamajanduse kogutoodangu protsent kõikide  osalevate riikide rahvamajanduse 
kogutoodangust.  
Kui tegevuskulud on Euroopa Ühenduse põhiee larvest üle kantavad, kannab Šveits 
eelarvesse iga-aastase makse vastavalt sellele, milline on tema riigi rahvamajanduse 
kogutoodangu protsent kõikide  osalevate riikide rahva majanduse kogutoodangust.  
4. Šveitsil on õigus saada käesoleva lepinguga seonduvaid komisjoni või nõukogu 
koostatud dokumente ning nõuda segakomitee is tungitel omal valikul tõlget Euroopa 
Ühenduste institutsioonide ametlikku keelde. 
Artikkel  12 
1. Käesolev leping ei mõjuta ühtegi Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahel juba 
kehtivate lepingute kohaldamist, ega ka ühegi Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning Šveitsi vahel kehtivate lepingute kohaldamist. 
2. Käesolev leping ei mõjuta tulevasi lepinguid, mis sõlmitakse Šveitsi ning 
Euroopa Ühenduse vahel, juhul kui nad on va stavuses käesoleva lepinguga. Juhul kui 
need lepingud ja käesolev leping on kokkusobimatud, kehtib viimane. 
3. Käesolev leping ei mõjuta  tulevasi lepinguid, mis või dakse sõlmida Šveitsi ning 
Euroopa Ühenduse vahel, nagu ka mitte le pingud, mis on sõlmitud Euroopa Ühenduse ja 
tema liikmesriikide ning Šveitsi vahel või lepingud, mida võidakse sõlmida Euroopa Liidu asutamislepingu arti klite 24 ja 38 alusel. 
Artikkel 13 
1. Šveits peab sõlmima lõp likult leppe Taani Kuningriig iga, mis puudutab Taani ja 
Šveitsi vaheliste õiguste ja kohustuste loomist selles, mis puudutab Euroopa Ühenduse asutamislepingu IV jaotise artiklis 2 viid atud sätteid ning mis omakorda puudutavad 
 
ET 29   ET Taani Kuningriigi positsiooni käsitlevat proto kolli, mis lisati Amsterdami lepinguga 
Euroopa Liidu lepingule ja Eur oopa Ühenduse asutamislepingule. 
2. Šveits peab sõlmima leppe Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigiga, mis 
puudutab vastastikuste õiguste ja  kohustuste loomist Schengeni acquis’  rakendamiseks, 
kohaldamiseks ja edasiarendamise ks moodustatud liitude põhjal. 
Artikkel  14 
1. Käesolev leping jõustub ühe kuu m öödudes päevast, mil nõukogu hoiulevõtjana 
tegutsev nõukogu peasekretär on kindlaks teinud, et kõik ametlikud nõuded seoses lepinguosaliste, kelle jaoks käesolev lepi ng siduvaks muutub, poolt või nimel nõusoleku 
avaldamisega on täidetud. 
2. Artikleid 1, 3, 4, 5, 6 ja 7 lõike 2 punkti a esimest lauset kohaldatakse ajutiselt 
alates käesolevale lepingule allakirjutamisest.  
3. Pärast käesolevale lepingule allakirj utamist, kuid enne lepingu jõustumist, 
vastuvõetud õigusaktide ja meetmete suhtes  hakkab artikli 7 lõike 2 punkti a viimases 
lauses viidatud kolmekümnepäevane tähtaeg kehtima käesoleva lepingu jõustumise päevast. 
Artikkel 15 
1. A ja B lisas viidatud sätt ed ning artikli 2 lõike 3 jä rgi varem vastuvõetud sätted 
jõustuvad Šveitsi suhtes kuupäeval, mille määrab nõukogu, kes tegutseb liikmesriike esindavate liikmete, kes kõik ra kendavad A ja B lisas nimetatud sätteid, üksmeele alusel, 
pärast nõupidamist segakomitees, olles teinud kindlaks, et Šveits on täitnud asjakohaste 
sätete rakendamise eeltingimused ja et  nende välispiiride kontroll on tõhus.  
Nõukogu liikmed, kes esindavad Iiri ning Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa 
Ühendkuningriigi valitsusi, osalevad selle ot suse vastuvõtmises, sest et see puudutab 
Schengeni acquis’  sätteid ja nende põhjal moodus tatud akte, milles osalevad 
liikmesriigid. 
Nõukogu liikmed, kes esindavad liikmesriikid e valitsusi, kellele  rakendub vastavalt 
liitumisleppele ainult osa A ja B lisas viidat ud sätetest, osalevad otsuse vastuvõtmisel 
selles osas, mis puudutab Schengeni acquis ’ neid sätteid, mis on juba nende suhtes 
rakendatavad. 
2. Lõikes 1 viidatud sätete jõustumisega luuakse õigused ja kohustused ühelt poolt 
Šveitsi vahel ning teiselt pool t Euroopa Ühenduse ja selliste liikmesriikide vahel, mille 
suhtes need sätted on samuti jõustunud.  
3. Käesolev leping rakendub ai nult juhul, kui arti klis 13 viidatud lepped on samuti 
rakendatud. 
4. Käesolev leping rakendub ainult juhul, kui leping Eu roopa Ühenduse ja Šveitsi 
vahel, mis puudutab kriteeriume ja me hhanisme määramaks Euroopa ühenduste 
 
ET 30   ET liikmesriiki või Šveitsi jäetud varjupaigataotlu ste kontrollimise eest vastutavat riiki, on 
samuti rakendatud.  
Artikkel 16 
1. Liechtenstein võib käesoleva lepinguga ühineda. 2. Liechtensteini liitumine moodustaks k äesolevas lepingus ühe protokolli, mis 
sätestaks taolise liitumise kõik tagajärjed, sealhulgas Liechtensteini ja Šveitsi vaheliste õiguste ja kohustuste loomist, samuti nagu Liechtensteini ning Euroopa Ühenduse ja 
selliste liikmesriikide vahel, mille suhtes Schengeni sätted on samuti jõustunud.  
Artikkel 17 
Šveitsi või nõukogu otsus, mis baseerub tema liikmete üksmeelel, võib selle lepingust 
lahti öelda. Lepingust lahtiütlemisest teatat akse hoiulevõtjale ni ng see jõustub kuus kuud 
pärast teatamist. 
Artikkel 18 
Käesolevat lepingut käsitletakse lõpetatuna, kui Šveitsi ütleb lahti mõnest artiklis 13 
viidatud lepingust või artiklis 15 lõikes 4 viidatud lepingust. 
Sõlmitud … kahes eksemplaris eesti, hispaania, hollandi, iiri, inglise, itaalia, kreeka, 
leedu, läti, poola, portugali, pr antsuse, rootsi, saksa, slova ki, sloveeni, soome, taani, 
tšehhi ja ungari keeles, kõik tekstid on võrdselt autentsed. 
 
ET 31   ET A LISA  
(Artikli 2 lõige 1)  
Käesoleva lisa 1. osa viitab 1985. aasta Sche ngeni lepingule ja 1985. aasta Schengeni 
lepingu rakendamise 1990. aasta Schengeni konventsioonile. 2. osa viitab ühinemiskirjadele ja 3. osa vastavatel e teisestele Schenge ni õigusaktidele. 
1. OSA 
Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvab ariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste 
vahelise ühispiiridel kontrollide järkjärgu list kaotamist käsitleva 14. juunil 1985. aastal 
Schengenis allakirjut atud lepingu sätted. 
Belgia Kuningriigi, Saksamaa Liitvabarii gi, Prantsuse Vabariigi, Luksemburgi 
Suurhertsogiriigi ja Madalmaade Kuningriigi  vahelise 19. ju unil 1990. aastal Schengenis 
allakirjutatud 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingu rake ndamise konventsiooni sätted, 
välja arvatud järgmised:  
Artikli 2 lõige 4 kaupade kontrolli kohta  Artikkel 4 pagasi kontrolli osas Artikli 10 lõige 2 Artikli 19 lõige 2 
Artiklid 28–38 ja nendega seotud mõisted 
Artikkel 60 Artikkel 70 Artikkel 74 Artiklid 77–91 selles osas, mida hõlmab nõu kogu direktiivi 91/477/EMÜ tulirelvade 
omandamise ja valduse kontrolli kohta 
Artiklid 120–125 kaupade ringlemise kohta Artiklid 131–133 Artikkel 134 Artiklid 139–142 Lõppakt: 2. deklaratsioon Lõppakt: 4., 5. ja 6. deklaratsioon Protokoll 
 
ET 32   ET Ühisdeklaratsioon 
Ministrite ja riigisek retäride deklaratsioon 
2. OSA 
Itaalia Vabariigi (allakirjutatud 27. novembr il 1990 Pariisis), Hisp aania Kuningriigi ja 
Portugali Vabariigi (allakirjutatud 25. juunil 1991 Bonnis), Kreeka Vabariigi 
(allakirjutatud 6. novembril 1992 Madridis), Aust ria Vabariigi (allakirjutatud 28. aprillil 
1995 Brüsselis) ning Taani Kuni ngriigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi 
(allakirjutatud 19. detsembril 1996 Luxembou rg’is) vahel sõlmitud ühinemislepingute 
sätted ning Schengeni lepingut e ja Schengeni konventsiooni protokollid, vä lja arvatud: 
1. 27. novembril 1990 Pariisis a llakirjutatud protokoll Itaa lia Vabariigi valitsuse 
ühinemise kohta Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuse vahelise ühispiiridel kontrolli järkjärgulist kaotamist käsitleva lepinguga, mis kirjutati alla  Schengenis 14. juunil 1985. 
2. 27. novembril 1990 Pariisis allakirjutatud lepingu (mis käsitleb Itaalia Vabariigi 
ühinemist 19. juunil 1990. aastal Schengenis allakirjutatud konventsiooniga, millega rakendatakse Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuse vahelist 14. juuni 1985. aas ta Schengeni lepingut), selle lõppakti ja 
sellega seotud deklaratsi oonide järgmised sätted: 
Artikkel 1 Artiklid 5 ja 6 Lõppakt: I osa Lõppakt: II osa, 2. ja 3. deklaratsioon Ministrite ja riigisek retäride deklaratsioon 
3. 25. juunil 1991. aastal Bonnis a llakirjutatud protokoll Hispaan ia Kuningriigi valitsuse 
ühinemise kohta Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahelise ühispiiridel kontrolli järkjärgulist kaotamist käsitleva lepinguga, mis kirjutati alla  Schengenis 14. juunil 1985. aastal ja mida muudeti 27. 
novembril Pariisis allakirjutatud Itaalia  Vabariigi valitsuse ühinemist käsitleva 
protokolliga, ja sellega kaas as olevad deklaratsioonid. 
4. 25. juunil 1991. aastal Bonnis allakirjutatud lepingu (mis  käsitleb Hispaania 
Kuningriigi ühinemist 19. juun il 1990. aastal Schengenis alla kirjutatud konventsiooniga, 
millega rakendatakse Beneluxi Majanduslii du riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja 
Prantsuse Vabariigi valitsuse vahelist 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut, millega 
Itaalia Vabariik ühines 27. novembril 1990. aastal Pariisis allakirjutatud lepingu 
sõlmimise teel), selle lõppaktide ja sellega  seotud deklaratsiooni de järgmised sätted: 
Artikkel 1 Artiklid 5 ja 6 
 
ET 33   ET Lõppakt: I osa 
Lõppakt: II osa, 2. ja 3. deklaratsioon Lõppakt: III osa, 3. ja 4. deklaratsioon 
Ministrite ja riigisek retäride deklaratsioon 
5. 25. juunil 1991. aastal Bonnis allakirjutatud  protokoll Portugali Vabariigi valitsuse 
ühinemise kohta Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuse vahelise nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulist kaotamist käsitleva lepinguga, mis kirjutati alla  Schengenis 14. juunil 1985. aastal ja mida muudeti 27. 
novembril 1990. aastal Pariisis allakirjutatud  Itaalia Vabariigi valitsuse ühinemist 
käsitleva protokolliga, ja sellega kaasas olevad deklaratsioonid. 
6. 25. juunil 1991. aastal Bonnis allakirjutatud lepingu (mis käsitleb Portugali Vabariigi 
ühinemist 19. juunil 1990. aastal Schengenis allakirjutatud konventsiooniga, millega rakendatakse Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuse vahelist 14. juuni 1985. aa sta Schengeni lepingut, millega Itaalia 
Vabariik ühines 27. novemb ril 1990. aastal Pariisis alla kirjutatud lepingu sõlmimise 
teel), selle lõppakti ning  sellega seotud deklaratsi oonide järgmised sätted: 
Artikkel 1 
Artiklid 7 ja 8 
Lõppakt: I osa Lõppakt: II osa, 2. ja 3. deklaratsioon Lõppakt: III osa, 2., 3., 4. ja 5. deklaratsioon Ministrite ja riigisek retäride deklaratsioon 
7. 6. novembril 1992. aastal Madridis allakirjut atud protokoll Kreeka Vabariigi valitsuse 
ühinemise kohta Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahelise nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulist kaotamist käsitleva lepinguga, mis kirjutati alla  Schengenis 14. juunil 1985. aastal ja mida muudeti 27. 
novembril 1990. aastal Pariisis allakirjutatud  Itaalia Vabariigi valitsuse ühinemist 
käsitleva protokolliga ning 25. juunil 1991. aastal Bonnis allakirjutatud Hispaania 
Kuningriigi ja Portugali Vabar iigi valitsuse ühinemist käsi tlevate protokollidega, ja 
sellega kaasas olevad deklaratsioonid. 
8. 6. novembril 1992. aastal Madridis allaki rjutatud lepingu (mis käsitleb Kreeka 
Vabariigi ühinemist 19. juunil 1990. aastal Schengenis allakirjut atud konventsiooniga, 
millega rakendatakse Beneluxi Majanduslii du riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja 
Prantsuse Vabariigi valitsuse vahelist 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut, millega 
Itaalia Vabariik ühines 27. novembril 1990. aastal Pariisis allakirjutatud lepingu 
sõlmimise teel ning millega Hispaania Kuningriik ja Portugali Vabariik ühinesid 25. juunil 1991. aastal Bonnis allakirjutatud leping ute sõlmimise teel), selle lõppakti ja 
sellega seotud deklaratsi oonide järgmised sätted: 
 
ET 34   ET Artikkel 1 
Artiklid 6 ja 7 Lõppakt: I osa Lõppakt: II osa, 2., 3. ja 4. deklaratsioon Lõppakt: III osa, 1. ja 3. deklaratsioon 
Ministrite ja riigisek retäride deklaratsioon 
9. 28. aprillil 1995. aastal Brüsse lis allakirjutatud protokoll Austria Vabariigi valitsuse 
ühinemise kohta Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuse vahelise nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulist kaotamist käsitleva lepinguga, mis kirjutati alla  Schengenis 14. juunil 1985. aastal ja mida muudeti 27. 
novembril 1990. aastal Pariisis allakirjutatud protokolliga Itaalia Vabariigi valitsuse 
ühinemise kohta, 25. juunil 1991. aastal Bonn is allakirjutatud protokolliga Hispaania 
Kuningriigi ja Portugali Vabariigi valits uste liitumise kohta ning 6. novembril 1992. 
aastal allakirjutatud Kreeka Vabariigi valitsuse ühinemist käsitleva protokolliga. 
10. 28. aprillil 1995. aastal Brüs selis allakirjutatud lepingu (mis käsitleb Austria 
Vabariigi ühinemist 19. juunil 1990. aastal Schengenis allakirjut atud konventsiooniga, 
millega rakendatakse Beneluxi Majanduslii du riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja 
Prantsuse Vabariigi valitsuse vahelist 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut, millega 
Itaalia Vabariik, Hispaania Kuningriik ja  Portugali Vabariik ning Kreeka Vabariik 
ühinesid vastavalt 27. novembril 1990. aasta l, 25. juunil 1991. aasta l ja 6. novembril 
1992. aastal sõlmitud lepingute alusel) ja  selle lõppakti järgmised sätted: 
Artikkel 1 Artiklid 5 ja 6 Lõppakt: I osa Lõppakt: II osa, 2. deklaratsioon Lõppakt: III osa 11. 19. detsembril 1996. aastal Luxembourg’is alla kirjutatud protokoll Taani Kuningriigi 
valitsuse ühinemise kohta ühispiiridel kontr olli järkjärgulist kaotamist käsitleva 
lepinguga, mis kirjutati alla Schengenis 14.  juunil 1985. aastal, ja sellega seotud 
deklaratsioon. 
12. 19. detsembril 1996. aastal Luxembourgis allaki rjutatud lepingu (mis käsitleb Taani 
Kuningriigi ühinemist 19. juun il 1990. aastal Schengenis alla kirjutatud konventsiooniga, 
millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta), selle lõppakti ja sellega seotud deklaratsiooni järgmised 
sätted: 
Artikkel 1 
 
ET 35   ET Artiklid 7 ja 8 
Lõppakt: I osa Lõppakt: II osa, 2. deklaratsioon Lõppakt: III osa Ministrite ja riigisek retäride deklaratsioon 
13. 19. detsembril 1996. aastal Luxembourg’is a llakirjutatud protokoll Soome Vabariigi 
valitsuse ühinemise ühispiiridel  kontrolli järkjärgulist kaot amist käsitleva lepinguga, mis 
kirjutati alla Schengenis 14. juunil 1985. aastal, ja sellega seotud deklaratsioon. 
14. 19. detsembril 1996. aastal Luxembourg’is allakirjutatud lepingu (mis käsitleb 
Soome Vabariigi ühinemist 19. juunil 1990. aastal Schengenis allakirjutatud 
konventsiooniga, millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut 
ühispiiridel kontrolli järkjärg ulise kaotamise kohta), selle lõppakti ja sellega seotud 
deklaratsiooni järgmised sätted: 
Artikkel 1 Artiklid 6 ja 7 Lõppakt: I osa Lõppakt: II osa, 2. deklaratsioon 
Lõppakt: III osa, välja arvatud Ahvenamaa deklaratsioon 
Ministrite ja riigisek retäride deklaratsioon 
15. 19. detsembril 1996. aastal Luxembourg ’is allakirjutatud protokoll Rootsi 
Kuningriigi valitsuse ühinemise  kohta ühispiiridel kontrolli  järkjärgulist kaotamist 
käsitleva lepinguga, mis kirjutati alla Schenge nis 14. juunil 1985. aastal, ja sellega seotud 
deklaratsioon. 
16. 19. detsembril 1996. aastal Luxembourgis allaki rjutatud lepingu (mis käsitleb Rootsi 
Kuningriigi ühinemist 19. juun il 1990. aastal Schengenis alla kirjutatud konventsiooniga, 
millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta), selle lõppakti ja sellega seotud deklaratsiooni järgmised 
sätted: 
Artikkel 1 Artiklid 6 ja 7 Lõppakt: I osa Lõppakt: II osa, 2. deklaratsioon Lõppakt: III osa 
 
ET 36   ET Ministrite ja riigisek retäride deklaratsioon 
3. OSA 
A. Täitevkomitee järgnevad otsused :  
SCH/Com-ex (93) 10 
14.12.1993 Kinnitus ministrite ja riig isekretäride 19. juuni 1992. 
aasta ja 30. juuni 1993. aasta deklaratsioonide 
jõustumise kohta 
 
SCH/Com-ex (93) 14 14.12.1993 Õigusasutuste vahelise praktilise koostöö parandamine 
narkokaubanduse vastu võitlemiseks 
 
SCH/Com-ex (93) 21 14.12.1993 Ühtse viisa pikendamine 
 
SCH/Com-ex (93) 24 14.12.1993 Ühtse viisa kehtetuks tunnist amise, selle tühistamise 
või selle kehtivusaja lühendamise ühine menetlus 
 
SCH/Com-ex (94) 1 Rev 2 26.4.1994 Kohandusmeetmed, mille eesmärk on kõrvaldada 
liiklusvoo tõkked ja piirangud maantee piiripunktides sisepiiridel 
SCH/Com-ex (94) 15 Rev 
21.11.1994 Elektroonilise menetluse kehtestamine rakendamise 
konventsiooni artikli 17 lõikes 2 sätestatud 
keskasutustega konsulteerimiseks 
SCH/Com-ex (94) 16 Rev 
21.11.1994 Ühiste sisse- ja väljasõidupitsatite omandamine 
SCH/Com-ex (94) 17 Rev 4 
22.12.1994 Schengeni süsteemi kehtestamine ning kohaldamine 
lennujaamades ja lennuväljadel 
 
SCH/Com-ex (94) 25 22.12.1994 Statistilise teabe vahetamine viisade andmise kohta 
SCH/Com-ex (94) 28 Rev 
22.12.1994 Artiklis 75 sätestatud sertifikaat seoses narkootiliste ja 
psühhotroopsete ainete veoga 
 
 
ET 37   ET SCH/Com-ex (94) 29 Rev 2 
22.12.1994 19. juuni 1990. aasta Schenge ni lepingu rakendamise 
konventsiooni jõustamine 
SCH/Com-ex (95) PV 1 Rev 
(punkt nr 8) Ühine viisapoliitika 
SCH/Com-ex (95) 20 Rev 2 
20.12.1995 Schengeni lepingu rakendami se konventsiooni artikli 2 
lõike 2 kohaldamise korda käsitleva dokumendi SCH/I (95) 40 Rev 6 heakskiitmine 
 
SCH/Com-ex (95) 21 20.12.1995 Schengeni riikide vaheline kiire statistiliste ja 
konkreetsete andmete vahetus võimalike häirete puhul välispiiril 
 
SCH/Com-ex (96) 13 Rev 27.6.1996 Schengeni viisade andmise põhimõtted vastavalt 
Schengeni lepingu rakendami se konventsiooni artikli 
30 lõike 1 punktile a 
 
SCH/Com-ex (97) 39 Rev 15.12.1997 Tõestusvahendite ja soovituslike tõendite 
juhtpõhimõtted Schengeni  riikide vaheliste 
tagasivõtulepingute raamistikus 
SCH/Com-ex (98) 1 Rev 2 
21.4.1998 Töörühma tegevuse aruanne  
 
SCH/Com-ex (98) 12 21.4.1998 Statistika vahetamine viisade kohta  
 
SCH/Com-ex (98) 18 Rev 23.6.1998 Meetmed, mis võetakse riikid e suhtes, kes tekitavad 
probleeme Schengeni territooriumilt nende kodanike väljasaatmiseks nõutavate dokumentide andmise osas 
TAGASIVÕTMINE - VIISAD 
SCH/Com-ex (98) 19 23.6.1998 Monaco 
VIISAD – VÄLISPIIRID – SIS 
SCH/Com-ex (98) 21 Viisataotlejate passide tembeldamine 
 
ET 38   ET 23.6.1998 VIISAD 
SCH/Com-ex (98) 26 def. 
16.9.1998 Schengeni lepingu rakendami se konventsiooni alalise 
komitee moodustamine 
 
SCH/Com-ex (98) 29 Rev. 23.6.1998 Klausel, mis puudutab Schengeni tehnilist acquis' d. 
Lisaklausel, mis puudutab  kogu Schengeni tehnilisi 
teadmisi 
SCH/Com-ex (98) 35 Rev 2 
16.9.1998 Üldkäsiraamatu edastamine ELi taotlejariikidele 
 
SCH/Com-ex (98) 37 def. 2 16.9.1998 Tegevuskava ebaseadusliku sisserände vastu 
võitlemiseks 
SCH/Com-ex (98) 51 Rev 3 
16.12.1998 Piiriülene politseikoostöö kuritegevuse ärahoidmisel ja 
avastamisel taotluse korral 
SCH/Com-ex (98) 52 
16.12.1998 Piiriülese politseikoostöö käsiraamat 
 
SCH/Com-ex (98) 56 16.12.1998 Käsiraamat dokumentide koht a, kuhu võib kanda viisa 
 
SCH/Com-ex (98) 57 16.12.1998 Küllakutsete, majutuse olemasolu tõendavate 
dokumentide ja ülalpidamistoetuse kohustuse vastuvõtmise ühtlustatud vormi kehtestamine 
 
SCH/Com-ex (98) 59 Rev 16.12.1998 Dokumendiekspertide kooskõlastatud kasutamine 
 
SCH/Com-ex (99) 1 Rev. 2 28.4.1999 Schengeni normid uimastite valdkonnas 
SCH/Com-ex (99) 5 
28.4.1999 SIRENE käsiraamat 
 
SCH/Com-ex (99) 6 Olukord se oses telekommunikatsiooniga 
 
ET 39   ET 28.4.1999  
SCH/Com-ex (99) 7 rev. 2 
28.4.1999 Kontaktametnikud 
 
SCH/Com-ex (99) 8 Rev 2 28.4.1999 Teavitajate tasustamine 
 
SCH/Com-ex (99) 10 28.4.1999 Ebaseaduslik relvakaubandus 
 
SCH/Com-ex (99) 13 28.4.1999 Üldkäsiraamatu ja ühiste konsulaarjuhiste vanade 
versioonide kasutuselt kõrvaldamine ja uute versioonide vastuvõtmine 
SCH/Com-ex (99) 14 
28.4.1999 Käsiraamat dokumentide kohta,  kuhu võib viisa kanda  
 
SCH/Com-ex (99) 18 28.4.1999 Politseikoostöö parandamine kuritegevuse 
ärahoidmisel ja avastamisel 
B. Täitevkomitee järgmised deklaratsioonid: 
 Deklaratsioon Teema 
SCH/Com-ex (96) Decl 5 
18.4.1996 Mõiste “välismaalane” määratlemine  
 
SCH/Com-ex (96) Decl 6 
Rev 2 
26.6.1996 Väljaandmisdeklaratsioon 
 
SCH/Com-ex (97) Decl 13 
Rev 2 
21.4.1996 Alaealiste röövid 
 
C. Keskrühma järgnevad otsused: 
Otsus Aine 
SCH/K (98) 117 
27.10.1998 Tegevuskava ebaseadusliku sisserände vastu 
võitlemiseks 
 
ET 40   ET SCH/K (99) 25 
22.3.1999 Teavitajate tasustamise üldpõhimõtted 
 
 
ET 41   ET B LISA  
(Artikli 2 lõige 2) 
Šveits rakendab järgnevate aktide sisu alates nõukogu poolt artiklile  15 vastavalt paika 
pandud kuupäevast alates.  
Kui selleks kuupäevaks pole mõni konventsioon või protokoll, millele on viidatud mõne 
aktiga, mis allpool on tähistatud tärniga, ei ole veel jõustunud kõigi s neis riikides, kes on 
Euroopa Liidu liikmed käsitletava akti vastuvõtmise hetkel, rakendab Šveits nende oluliste vahendite sätete sisu alles al ates kuupäevast, millal küsimuse all olev 
konventsioon või protokoll jõustub eel pool mainitud liikmesriikide suhtes. 
– Nõukogu 18. juuni 1991. aasta direktiiv 91/477/EMÜ relvade omandamise ja 
valduse kontrolli kohta (EÜT L 256, 13.9.1991, lk 51) ja komisjoni 25. veebruari 1993. aasta soovitus 93/216/EMÜ  Euroopa tulirelvapassi kohta (EÜT 
L 93, 17.4.1993, lk 39), muudetud komis joni 12. jaanuari 1996. aasta 
soovitusega 96/129/EÜ (EÜT L 30, 8.2.1996, lk 47). 
– Nõukogu 29. mai 1995. aasta määrus nr 168 3/95/EÜ ühtse viisavormi kohta 
(EÜT L 164, 14.7.1995, lk 1), muudetud nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määrusega nr 334/2002/EÜ (EÜT L 53, 23.2.2002, lk 7); komisjoni 7. veebruari 
1996. aasta otsus ja komisjoni 3. juuni 2002. aasta otsus, millega nähakse ette 
ühtse viisavormi täiendav te hnospetsifikaat(avaldamata). 
– Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. okt oobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ 
üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba 
liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31). 
– Nõukogu 29. mai 2000.aasta akt, millega kehtestatakse Euroopa Liidu lepingu 
artikli 34 kohane konventsioon Euroopa  Liidu riikide vahelise vastastikuse 
õigusabi kohta kriminaalasjades [konventsi ooni artiklis 2 (1) viidatud sätted ] 
(EÜT C 197, 12.7.2000, lk 1).*  
– Nõukogu 28. septembri 2000. aasta otsus nr 2000/586/JHA millega 
kehtestatakse menetlus ühispiiridel kont rolli järkjärgulise kaotamise kohta 
sõlmitud 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingu rakenduskonventsiooni artikli 
40 lõigete 4 ja 5, artikli 41 lõike 7 ja ar tikli 65 lõike 2 muutmiseks (EÜT L 248, 
3.10.2000, lk 1). 
– Nõukogu 17. oktoobri 2000. aasta otsus nr 2000/645/EÜ millega paranda takse 
Schengeni täitevkomitee otsuses SCH/Com- ex (94)15 Rev. esitatud Schengeni 
acquis'd Schengeni aquis (EÜT L 272, 25.10.2000, lk 24). 
– Nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määrus nr 539/2001/EÜ, milles loetletakse 
kolmandad riigid, kelle kodanikel peab väli spiiride ületamisel olema viisa, ja 
need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (EÜT L 
81, 21.3.2001, lk 1), muudetud nõukogu 7. detsembri 2001. aasta määrusega nr 2414/2001/EÜ (EÜT L 327, 12.12.2001, lk 1) ja nõukogu 6. märtsi 2003. aasta määrusega nr 453/2003/EÜ (ELT L 69, 13.3.2003, lk 10). 
 
ET 42   ET – Nõukogu 24. aprilli 2001. aasta otsus nr  2001/329/EÜ millega ajakohastatakse 
ühiste konsulaarjuhiste VI osa ja lisasi d 3, 6 ja 13 ning üldkäsiraamatu lisasid 
5a, 6a ja 8 (EÜT L 116, 26.4.2001, lk 32). 
– Nõukogu 28. mai 2001. aasta määrus nr 1091 /2001/EÜ liikumis vabaduse kohta 
pikaajalise viisa alusel (EÜT L 150, 6.6.2001, lk 4). 
– Nõukogu 28. mai 2001. aasta otsus nr  2001/420/EÜ millega kohandatakse 
viisasid käsitlevate ühiste konsulaarees kirjade V ja VI osa ja lisa 13 ning 
üldkäsiraamatu lisa 6a pikaajaliste viis ade osas, mis kehtivad samaaegselt ka 
lühiajaliste viisadena (EÜT L 150, 6.6.2001, lk 47). 
– Nõukogu 28. mai 2001. aasta direktiiv 2001/40/ EÜ kolmandate riikide kodanike 
väljasaatmise otsuste vastastikuse tunnustamise kohta(EÜT L 149, 2.6.2001, lk 
34) ning nõukogu 23. veebruari 2004. aasta otsus nr 2004/191/EÜ millega kehtestatakse kolmandate r iikide kodanike väljasaatm ise otsuste vastastikust 
tunnustamist käsitleva direktiivi 2001/40/EÜ kohaldamisest tuleneva rahalise tasakaalustamatuse kompenseerimise kriteeriumid ja praktiline kord(EÜT L 60, 27.2.2004, lk 55). 
– Nõukogu 28. juuni 2001. aasta direktiiv 2001/51/EÜ, millega täiendatakse 14. 
juuni 1985. aasta Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikli 26 
sätteid(EÜT L 187, 10.7.2001, lk 45). 
– Nõukogu 16. oktoobri 2001. aasta akt, millega  Euroopa Liidu lepingu artikli 34 
kohaselt kehtestatakse Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist vastastikust 
õigusabi kriminaalasjades käsitleva konvent siooni protokoll [protokolli artiklis 
15 viidatud säte ] (EÜT L 326, 21.11.2001, lk 1).*  
– Nõukogu 6. detsembri 2001. aasta määrus  nr 2424/2001/EÜ teise põlvkonna 
Schengeni infosüsteemi (SIS II) vä ljatöötamise kohta (EÜT L 328, 13.12.2001, 
lk 4). 
– Nõukogu 6. detsembri 2001. aasta määrus  nr 2001/886/JHA teise põlvkonna 
Schengeni infosüsteemi (SIS II) vä ljatöötamise kohta (EÜT L 328, 13.12.2001, 
lk 1). 
– Nõukogu 20. detsembri 2001. aasta määrus nr 2002/44/EÜ, millega muudetakse 
ühiste konsulaarjuhiste VII osa ja lisa 12 ning üldkäsiraamatu lisa 14a (EÜT L 
20, 23.1.2002, lk 5). 
– Nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määrus  nr 333/2002/EÜ ühtse vorminguga 
vormide kohta liikmesriigi väljastatud viisa kinnitamiseks isikutele, kelle 
reisidokumenti vormi koostav liikmesriik ei tunnusta (EÜT L 53, 23.2.2002, lk 4) ja komisjoni 12. augusti 2002. aasta otsus, millega nähakse ette ühtse viisavormi tehnospetsifikaat liikmesr iigi väljastatud viisa kinnitamiseks 
isikutele, kelle reisid okumenti vormi koostav li ikmesriik ei tunnusta 
(avaldamata). 
– Nõukogu 25. aprilli 2002. aasta määrus nr 2002/352/EÜ üldkäsiraamatu uuesti 
läbivaatamise kohta (EÜT L 123, 9.5.2002, lk 47). 
 
ET 43   ET – Nõukogu 25. aprilli 2002. aasta otsus nr 2002/354/EÜ ühiste konsulaarjuhiste III 
osa kohandamise ja lisa 16 koostamise kohta (EÜT L 123, 9.5.2002 lk 50). 
– Nõukogu 13. juuni 2002. aasta määrus nr  1030/2002/EÜ, millega kehtestatakse 
ühtne elamisloavorm kolmandate riik ide kodanike jaoks (EÜT L 157, 15.6.2002, 
lk 1) ning komisjoni 14. augusti 2002. aasta otsus, millega nähakse ette ühtse elamisloavormi tehnospetsifikaat kolmandate riikide kodanike jaoks 
(avaldamata). 
– Nõukogu 12. juuli 2002. aasta otsus nr  2002/585/EÜ, millega kohandatakse 
ühiste konsulaarjuhiste III ja VI II osa (EÜT L 187, 16.7.2002, lk 44). 
– Nõukogu 12. juuli 2002. aasta otsus nr 2002/ 586/EÜ ühiste konsulaarjuhiste VI 
osa muutmise kohta (EÜT L 187 16.7.2002, lk 48). 
– Nõukogu 12. juuli 2002. aasta otsus nr  2002/587/EÜ üldkäsiraamatu uuesti 
läbivaatamise kohta (EÜT L 187, 16.7.2002, lk 50). 
– Nõukogu 28. novembri 2002. aasta raamotsus nr 2002/946/JHA, millega 
tugevdatakse karistusõiguslikku raamis tiku, et tõkestada ebaseaduslikule 
piiriületamisele, läbisõidule ja elam isele kaasaaitamist (EÜT L 328, 5.12.2002, 
lk 1). 
– Nõukogu 28. novembri 2002. aasta direktiiv 2002/90/EÜ, millega määratletakse 
kaasaaitamine ebaseaduslikule piiriületami sele, läbisõidule ja elamisele (EÜT L 
328, 5.12.2002, lk 17). 
– Nõukogu 27. veebruari 2003. aasta määrus nr 415/2003/EÜ viisade andmise 
kohta piiril, kaasa arvatud selliste vi isade andmine läbisõidul olevatele 
meremeestele (ELT L 64, 7.3.2003, lk 1). 
– 1995.  aasta Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise väljaandmise lihtsustatud 
korra konventsiooni (EÜT C 78, 30.3.1995, lk  2) ning 1996. aasta Euroopa 
Liidu liikmesriikide vahelise väljaandmise konventsiooni sätted  (EÜT C 313, 
23.10.1996, lk 12), millele on viidatud nõukogu 27. veebruari 2003. aasta otsusega 2003/169/JHA, millega määratakse, millised 1995. aasta Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise väljaandmise lihtsustatud korra konventsiooni ja 1996. aasta Euroopa Liidu liikmesriikide vahe lise väljaandmise konventsiooni sätted 
kujutavad endast Schengeni acquis ’ edasiarendust vastav alt lepingule Islandi 
Vabariigi ja Norra Kuningriig i ühinemise kohta Schengeni acquis ’ rakendamise, 
kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 67, 12.3.2003, lk 25).* 
– Nõukogu 27. veebruari 2003. aasta otsus nr 2003/170/JHA liikmesriikide 
õiguskaitseorganite välismaale lähetat ud kontaktametnike ühise kasutamise 
kohta[välja arvatud artikkel  8] (ELT L 67, 12.3.2003, lk 27). 
– Nõukogu 14. aprilli 2003. aasta määrus nr  693/2003/EÜ, millega kehtestatakse 
transiiti hõlbustav eridoku ment (FTD), raudteetransiiti hõlbustav dokument 
(FRTD) ning muudetakse ühiseid konsulaar juhiseid ja üldkäsiraamatut (ELT L 
99, 17.4.2003, lk 8). 
 
ET 44   ET – Nõukogu 14. aprilli 2003. aasta määrus nr  694/2003/EÜ määrusega (EÜ) nr 
693/2003 ettenähtud transiiti hõlbustavate dokumentide (FTD) ja  raudteetransiiti 
hõlbustavate dokumentide (FRTD) ühtse vormi kohta (ELT L 99, 17.4.2003, lk 15). 
– Nõukogu 13. juuni 2003. aasta otsus nr  2003/454/EÜ, millega muudetakse 
ühiste konsulaarjuhiste lisa 12 ning viisamakse käsitleva üldkäsiraamatu lisa 14a 
(ELT L 152, 20.6.2003, lk 82). 
– Nõukogu 15. juuli 2003. aasta määrus nr 1295/2003/EÜ meetmete kohta, mis on 
kavandatud viisade taotlemise ja andm ise korra hõlbustamiseks olümpiapere 
liikmetele, kes osalevad 2004. aasta Ateena olümpia- või paraolümpiamängudel (ELT L 183, 22.7.2003, lk 1). 
– Nõukogu 28. juuli 2003. aasta otsus nr 2003/585/EÜ, millega muudetakse ühiste 
konsulaarjuhiste 2. lisa nimekirja A ja ül dkäsiraamatu 5. lisa nimekirja A seoses 
Pakistani diplomaatiliste passide omanike viisanõudega (ELT L 198, 6.8.2003, lk 13). 
– Nõukogu 28. juuli 2003. aasta otsus nr 2003/586/EÜ ühiste konsulaarjuhiste 3. 
lisa I osa ja üldkäsiraamatu 5.a lisa I osa muutmise kohta seoses kolmandate 
riikide kodanikega, kell elt nõutakse lennujaamaviisat (ELT L 198, 6.8.2003, lk 
15). 
– Nõukogu 2. oktoobri 2003. aasta otsus nr 2003/725/JHA, millega muudetakse 
kontrolli järkjärgulist ka otamist ühispiiridel käsitleva 14. juuni 1985. aasta 
Schengeni lepingu rakenduskonve ntsiooni artikli 40 lõik eid 1 ja 7 (ELT L 260, 
11.10.2003, lk 37). 
– Nõukogu 25. novembri 2003. aasta määrus  2003/110/EÜ abi kohta läbisõidu 
puhul seoses väljasaatmisega õhut eed pidi (ELT L 321, 6.12.2003, lk 26). 
– Nõukogu 22. detsembri 2003. aasta otsus nr 2004/14/EÜ, millega muudetakse 
ühiste konsulaarijuhiste V osa kolmandat lõiku (Taotluste läbivaatamise  
põhikriteeriumid)(ELT L 5, 9.1.2004, lk 74). 
– Nõukogu 22. detsembri 2003. aasta otsus nr 2004/15/EÜ, millega muudetakse 
ühiste II osa punkti 1.2 ning koostatakse sellele uus lisa (ELT L 5, 9.1.2004, lk 
76). 
– Nõukogu 22. detsembri 2003. aasta otsus nr 2004/17/EÜ, millega muudetakse 
ühiste konsulaarijuhiste V osa punkti 1.4, ja üldkäsiraamatu I osa punkti 4.1.2 seoses reisikindlustuse, kui ühtse viisa saamiseks vajaliku dokumendi omamise 
nõude kaasamisega (ELT L 5 9.1.2004, lk 79). 
– Nõukogu 19. veebruari 2004. aasta määrus  nr 377/2004/EÜ sisserände 
kontaktametnike võrgustiku loomise kohta (ELT L 64, 2.3.2004, lk 1). 
– Nõukogu 29. aprilli 2004. aasta otsus nr 2004/466/EÜ, millega muudetakse 
üldkäsiraamatut, et kaasata sihtotstarbe liste piirikontrollide sätted saatjaga 
alaealiste kohta (ELT L 157, 30.4.2004, lk 136). 
 
ET 45   ET – Nõukogu 29. mai 2004. aasta otsuse (EÜ) nr 2004/466/EÜ, millega muudetakse 
üldkäsiraamatut, et kaasata sihtotstarbe liste piirikontrollide sätted saatjaga 
alaealiste kohta, parandus (ELT L 195, 2.6.2004, lk 44). 
– Nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus nr 871/2004/EÜ mõningate Schengeni 
infosüsteemide uute funktsioonide tutvustuse  kohta, sealhulgas terrorismivastase 
võitluse kohta (ELT L 162, 30.4.2004, lk 29). 
– Nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/82/EÜ veoettevõtjate kohustuse 
kohta edastada reisijai d käsitlevaid andmeid (ELT L 261, 6.8.2004, lk 4). 
– Nõukogu 29. aprilli 2004. aasta otsus nr 2004/573/EÜ, mis käsitleb Euroopa 
Ühenduse nimel Vahemere reostuska itse Barcelona konve ntsiooni protokolli 
sõlmimist, mis käsitleb merereostuse takistamiseks ja hädaolukorra puhul Vahemere reostuse vastu võitlemisel tehtavat koostööd (ELT L 261, 6.8.2004, lk 7). 
– Nõukogu 29. aprilli 2004. aasta otsus nr 2004/574/EÜ, millega muudetakse 
üldkäsiraamatut (ELT L 261, 6.8.2004, lk 6). 
– Nõukogu 29. aprilli 2004. aasta otsus nr  2004/581/EÜ, millega määratakse 
minimaalsed märgised, mida välispiir idel asuvate piir ipunktide tahvlitel 
kasutada tuleb ( ELT L 261, 6.8.2004, lk 13). 
– Nõukogu 8. juuni 2004 otsus nr 2004/51 2/EÜ viisainfosüsteemi (VIS) 
kehtestamise kohta (ELT L 213, 15.6.2004, lk 5). 
– [See nimekiri, sisaldades Schengeni acquis´ arengut, lükata kse edasi vastavalt 
Schengeni acquis´ arengu vahenditele kuni  allakirjutamise kuupäevani.] 
 
ET 46   ET LÕPPAKT 
Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šv eitsi Konföderatsiooni vahel, mis puudutab 
Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja 
edasiarendamisega 
Täievolilised esindajad on vastu võtnud käes oleva lõppakti, mis koosneb järgmistest 
deklaratsioonidest: 
1. Lepingupoolte ühisdeklaratsioon pa rlamentaarse nõupidamise kohta 
2. Lepingupoolte ühisdeklarats ioon välissuhete kohta 
3. Lepingupoolte ühisdeklaratsioon 2000. aas ta 29. mai konventsiooni artikli 23 
lõike 7 kohta, mis puudutab Euroopa Liid u liikmesriikide va helist kohtulikku 
vastastikust abi kriminaalvallas  
Täievolilised esindajad võtsid samuti t eadmiseks järgmised deklaratsioonid: 
1. Šveitsi deklaratsioon vastastikuse juriidilise abi kohta kriminaalvallas  
2. Šveitsi deklaratsioon artikli 7 lõik e 2 punkti b kohta, mis puudutab Schengeni 
acquis ’ uute edasiarendamistega hilinemisega nõustumist  
3. Šveitsi avaldus Euroopa Konventsiooni  vastastikuse jur iidilise abi kohta 
kriminaalvallas ja väljaandmise Eu roopa Konventsiooni rakendamise kohta 
4. Euroopa Komisjoni avaldus et tepanekute edasiandmise kohta  
5. Euroopa Komisjoni avaldus komiteed e kohta, kes assist eerivad Euroopa 
Komisjoni tema täidesaatvate volituste täitmisel 
..., ... Euroopa Liidu nimel: Euroopa Ühenduse nimel : Šveitsi Konföderatsiooni nimel: 
Lepingupoolte ühisdeklaratsioonid 
Lepingupoolte ühisdeklaratsioon pa rlamentaarse nõupidamise kohta 
Lepingupoolte arvates on käesoleva lepingu kohaseid küsimusi asjakohane arutada 
Euroopa Parlamendi ja Šveitsi parlamendivahelistel koosolekutel. 
 
ET 47   ET Lepingupoolte ühisdeklarats ioon välissuhete kohta 
Lepingupooled lepivad kokku, et Euroopa Üh endus kohustub õhutama kolmandaid riike 
või rahvusvahelisi organisa tsioone, kellega ta sõlmib lepinguid, mis puudutavad 
Schengeni koostööd, tegema samalaadseid lepi nguid Šveitsi Konföderatsiooniga, ilma et 
viimase kompetents kannataks  läbi nende lepingute. 
Lepingupoolte ühisdeklaratsioon 2000. aasta 29. mai konventsiooni artikli 23 lõike 7 
kohta, mis puudutab Euroopa Liidu liikme sriikide vahelist kohtulikku abi 
kriminaalvallas 
Lepingupooled lepivad kokku, et Šv eits võib, Euroopa Liidu ja liikmesriikide vahelist 
kriminaalasjades vastastikuse abistamise konventsiooniartikli 23 lõike 1 punkti c sätete 
raames ning sõltuvalt juhtumist nõuda, et kui asjassepuutuv liikmesriik on saanud asjassepuutuva isiku nõusoleku, et isikli ku iseloomuga andmed saab kasutada 
eesmärkideks, millele on viidatud selle konvent siooni artikli 23 lõike 1 punktides a ja b, 
ainult eelneval kokkuleppel Šveitsiga ja mene tluste raamistikus, mille jaoks ta oleks 
võinud keelduda või piirata isikliku iseloomuga  andmete üleandmist või kasutamist, mis 
vastab selle konventsiooni  sätetele või artikli s 1viidatud vahenditele. 
Kui mingi juhul peaks Šveits keelduma mõne liikmesriigi palvel eelmainitud sätete 
rakendamisest, peab ta oma ot sust kirjalikult põhjendama. 
Teised deklaratsioonid 
 Šveitsi deklaratsioon vastastikuse kohtuliku abi kohta kriminaalvallas 
Šveits teatab, et rahalised seaduserikkumised otsese maksustamise vallas, millele Šveitsi 
võimud on hagi esitanud, leiavad aset käesoleva lepingu jõustumise hetkel 
kriminaalvallas enne kompetentset kohtumõistmist. 
 
Šveitsi deklaratsioon artikli 7 lõike 2 punkti b kohta, mi s puudutab Schengeni 
acquis’  uute edasiarendamiste hilinemisega nõustumist 
Artikli 7 lõike 2 punktis b viid atud maksimaalne kaheaastan e tähtaeg katab nii akti või 
meetmega nõusolekut kui tema rakenda mist. Ta sisaldab järgmisi faase: 
– ettevalmistav faas, 
– parlamentaarne protseduur, 
– referendumi tähtaeg (100 päeva alates akti ametlikust avaldamisest) ja vajaduse 
korral 
– referendum (organiseerimine ja hääletamine). 
Föderaalne Nõukogu informeerib viivit amata nõukogu ja komisjoni iga faasi 
lõpulejõudmisest. 
 
ET 48   ET Föderaalne Nõukogu kohustub kaasama kõik te ma valduses olevad vahendid, et 
eelmainitud erinevad faasid kulge ksid nii kiiresti kui võimalik. 
 
Šveitsi deklaratsioon, mis puudutab Euroop a konventsiooni vastastikuse õigusabi 
kohta kriminaalasjades ja väljaandmis e Euroopa konventsiooni rakendamist 
Šveits kohustub mitte kasutama oma reserve ja avaldusi, mis kuuluvad 1957. aasta 13. 
detsembri väljaandmise Euroopa konventsiooni ratifitseerimise ja  1959. aasta 20. aprilli 
Euroopa konventsiooni vastasti kuse õigusabi kohta kriminaalas jades juurde, kuna need ei 
sobi kokku käesoleva lepinguga. 
 
Euroopa Komisjoni deklaratsioon ettepanekute üleandmise kohta  
Euroopa Liidu Nõukogule ja Euroopa Parlam endile käesoleva lepinguga seonduvaid 
ettepanekuid tehes edastab Euroopa Komisjon nende koopiad ka Šveitsile. 
Euroopa Komisjoni avaldus komiteede kohta, mis aitavad komisjoni tema täidesaatva 
võimu teostamisel. Hetkel on peale Eu roopa parlamendi ja  nõukogu 24. oktoobri 1995. 
aasta direktiivi 95/46/EÜ artikliga 31 loodud komitee, mis kaitseb isikuandmeid nende 
töötlemise suhtes,32 komiteedeks, mis aitavad komisjoni tema täidesaatva võimu 
teostamisel Schengeni acquis ’ rakendamisel, kohaldamisel ja edasiarendamisel: 
– nõukogu 29. mai 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 1683/95 artikliga 6 
loodud komitee, mis rajas viisa33 näidismudeli (“Viisakomitee”) ja 
– nõukogu 6. detsembri 2001. aasta otsuse (2001/886/JAI)34 artikliga 5 ja 
nõukogu 6. detsembri 2001. aasta määruse (EÜ) nr 2424/2001 artikliga 5 loodud komitee, kaks vahendit, mis toetuvad teise põlvkonna (SIS II) 
Schengeni informatsioonisüsteemi arendamisele (“SIS II Komitee”). 
                                                
 
32 EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. 
33 EÜT L 164, 14.7.1995, lk 1. Määrust on muudetud nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määrusega 
(EÜ) nr 334/2002 (EÜT L 53, 23.2.2002, lk 7). 
34 EÜT L 328, 13.12.2001, lk 1 ja 4 
 
ET 49   ET KIRJAVAHETUSE TEEL SÕLMITUD KOKKULEPE 
Euroopa Liidu Nõukogu ja Šveitsi Konf öderatsiooni vahel, mis puudutab Euroopa 
Komisjoni tema täidesaatva võimu teostamisel abistavaid komiteesid 
A. Ühenduse kiri  
Lugupeetud…, Nõukogu toetub läbirääkimistele, mis puudutavad  Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise 
lepet Schengeni acquis’  rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega ja on võtnud 
arvesse Šveitsi Konföderatsi ooni poolt esitatud pa lvet, et ta saaks osaleda otsuste 
kujundamisprotsessis lepinguga kaetud valdkonda des, et tagada lepingu hea toimimine 
ning et olla täieliku lt osaline komiteede töödes, mis aita vad komisjoni tema täidesaatva 
võimu teostamisel. 
Nõukogu märgib, et kuni need protseduur id rakenduvad lepinguga ettenähtud 
valdkondades, tuleks Šveitsi Konföderats ioon liita nende kom iteede tööga, et 
garanteerida, et lepingu protseduurid on rakendunud asjassepuutuvatele aktidele või 
meetmetele nii, et nad saaks si duda Šveitsi Konföderatsiooniga.  
Euroopa Ühendus kohustub läbi vaatam a sobivad korraldused, et Šveitsi 
Konföderatsioon saaks liituda  nende komiteede tööga. 
Selles osas, mis puutub Euroopa Parlamendi  ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute 
kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta: 
– kindlustab Euroopa Komisjon Šveits i Konföderatsiooni ekspertidele 
võimalikult suure osalemisvõimaluse eriti sellel juhul, kui mõni punkt 
puudutab Schengeni acquis’  rakendamist, meetmete projektide 
ettevalmistamises, mis esitatakse hiljem  selle direktiivi artikliga 31 loodud 
komiteele, mis aitab komisjoni tema täidesaatva võimu teostamisel, läbivaatamiseks. Nii peab Euroopa Komisjon oma ettepanekute väljatöötamisel nõu Šveitsi Konfödera tsiooni ekspertidega samal määral 
kui liikmesriikide ekspertidega, 
– võib Šveitsi Konföderatsioon vastavalt direktiivi artikli 29 lõike 2 teisele 
lõigule esitada inimese, kes esin dab kontrollivat võimu, või Šveitsi 
Konföderatsiooni poolt nimetatud mõ juvõimuga isikuid, kes osalevad 
vaatlejana hääletusõigust omamata is ikuandmete töötlemise kaitsegrupi 
koosolekutel. See osalemine toimub ad hoc kutse alusel ainul t sellel juhul, 
kui mõni punkt puudutab Schengeni acquis’ rakendamist. 
Ma oleksin Teile tänulik, kui  kinnitaksite, et Teie vali tsus nõustub kirja sisuga. 
Lugupidamisega,  
 
ET 50   ET B. Šveitsi Konföderatsiooni vastus 
Lugupeetud …, Mul on au viidata Teie … kirjale , mille sisu on järgmine : “Nõukogu toetub läbirääkimistele, mis puudutavad  Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise 
lepet Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega ja on võtnud 
arvesse Šveitsi Konföderatsi ooni poolt esitatud pa lvet, et ta saaks osaleda otsuste 
kujundamisprotsessis lepinguga kaetud valdkonda des, et tagada lepingu hea toimimine 
ning et olla täieliku lt osaline komiteede töödes, mis aita vad komisjoni tema täidesaatva 
võimu teostamisel. 
Nõukogu märgib, et kuni need protseduur id rakenduvad lepinguga ettenähtud 
valdkondades, tuleks Šveitsi Konföderats ioon liita nende kom iteede tööga, et 
garanteerida, et leppe protseduurid on rakendunud asjassepuutuvatele aktidele või 
meetmetele nii, et nad saaks si duda Šveitsi Konföderatsiooniga.  
Euroopa Ühendus kohustub läbi vaatam a sobivad korraldused, et Šveitsi 
Konföderatsioon saaks liituda  nende komiteede tööga. 
Selles osas, mis puutub Euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute 
kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta: 
– kindlustab Euroopa Komisjon Šveits i Konföderatsiooni ekspertidele 
võimalikult suure osalemisvõimaluse eriti sellel juhul, kui mõni punkt 
puudutab Schengeni acquis’  rakendamist, meetmete projektide 
ettevalmistamises, mis esitatakse hiljem  selle direktiivi artikliga 31 loodud 
komiteele läbivaatamiseks, mis aita b komisjoni tema täidesaatva võimu 
teostamisel. Nii peab Euroopa Komi sjon oma ettepanekute väljatöötamisel 
nõu Šveitsi Konföderatsiooni  ekspertidega samal määr al kui liikmesriikide 
ekspertidega, 
– võib Šveitsi Konföderatsioon vastavalt direktiivi artikli 29 lõike 2 teisele 
lõigule esitada inimese, kes esin dab kontrollivat võimu, või Šveitsi 
Konföderatsiooni poolt nimetatud mõ juvõimuga isikuid, kes osalevad 
vaatlejana hääletusõigust omamata is ikuandmete töötlemise kaitsegrupi 
koosolekutel. See osalemine toimub ad hoc kutse alusel ainul t sellel juhul, 
kui mõni punkt puudutab Schengeni acquis’ rakendamist. 
Ma oleksin Teile tänulik, kui kinnitaksite, et Teie valits us nõustub kirja sisuga.” 
Mul on au teatada, et Šveitsi Konföde ratsioon nõustub Teie kirja sisuga . 
Lugupidamisega, 
 
ET 51   ET  ÜHISKOOSOLEKUTE ÜLDDEKLARATSIOON 
Euroopa Liidu liikmesriikide valits usi esindavad delegatsioonid,  
Euroopa Komisjoni delegatsioon, Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi valitsust esindavad delegatsioonid,  
Šveitsi Konföderatsiooni vali tsust esindav delegatsioon, 
on otsustanud organiseerida segakomiteed e koosolekud, mis on määratud ühelt poolt 
Islandi ja Norra vaheli se lepinguga Schengeni aquis ’ rakendamise, kohaldamise ja 
edasiarendamise kohta ja teiselt poolt Šveitsi lepinguga Schengeni aquis ’ rakendamise, 
kohaldamise ja edasiarendamise kohta,  koosolekute tasandist hoolimata.  
Arvestades, et nende koosolekute ühildamine nõuab pragmaatilist kokkulepet, mis 
puutub selliste koosolekute eesistuja ameti kohta, kui eesistuja ametikohta hoiavad 
partnerriigid vastavalt Eur oopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja  Šveitsi Konföderatsiooni 
vahelisele lepingule Schengeni aquis ’ rakendamise, kohaldamis e ja edasiarendamise 
kohta Šveitsis või nõukogu, Euroopa Liidu, Isla ndi Vabariigi ja Norra Kuningriigi 
vahelise lepinguga Schengeni aquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise kohta 
Norras. 
Arvestades partnerriikide nõus olekut nõuetekohaselt eesis tuja ametikohta üksteisele 
tähestikulises järjekorras edasi anda, nagu on sisse kantud Euroopa Liidu, Euroopa 
Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsioon i vahelisse lepingusse Schengeni aquis ’ 
rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise kohta Šveitsis.  
… (koht, aeg) 
 
ET 52   ET KOOSKÕLASTATUD PROTOKOLL 
läbirääkimistel Euroopa Liidu, Euroop a Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni 
vahel Šveitsi Konföderatsioon i ühinemise kohta Schengeni acquis’  rakendamise, 
kohaldamise ja edasiarendamisega 
Lepingu läbirääkimistel osalevad delegatsioonid 
– teatavad artikli 7 lõike 2 punkti b kohta, et 
pannakse paika regulaarsed ja otsesed kontaktid nõukogu peasekreta riaadi ja Šveitsi 
missiooni vahel Euroopa ühendustes,  et Šveits oleks kursis Eu roopa Liidu oluliste aktide 
ja meetmete vastuvõtmistega seotud protseduur ide olukorraga ning et see lubaks Šveitsil 
alustada nii kiiresti kui võimalik acquis ’ edasiarendamiste jätkamise protseduuriga, 
– - konstateerivad nõukogu 18. juuni 1991 aasta direktii vi 91/477/EMÜ relvade 
omandamise ja valduse kontrolli kohta, lisa B suhtes, et  
ülalmainitud direktiiv ei rake ndu vastavalt riiklikule sea dusandlusele relvajõudude poolse 
relvade ja laskemoona omandamise ja haldamise kohta. Schengeni acquis’  ei mõjuta 
hetkelist Šveitsi süstee mi selle kohta, mis puudutab noorte laskurite vabatahtlike kursuste 
jaoks sõjarelvade laenutamist, armeeteenistuse jaoks sõjarelvade laenutamist ning teenistusrelva loovutamist sõjaväest lahkuvatele sõ javäelastele, vaid käib selle erandi alla 
ning järelikult reguleerib seda va stav Šveitsi seadusandlus,  
– - teevad märkmeid, mis puudutavad Eurojusti ja Euroopa kohtuvõrku, 
mille eesmärgiks on luua võimalus Šveitsi koostööks Eurojusti töödes ning kui võimalik, 
siis ka Euroopa kohtuvõrgu töödes. 
..., ... 
 
ET 53   ET Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Ko nföderatsiooni vaheline LEPING 
liikmesriigis või Šveitsis esitatud varj upaigataotluse läbivaatamist läbiviiva 
vastutava riigi määramise kriteeriu mide ja mehhanismide kohta  
EUROOPA ÜHENDUS 
ja 
ŠVEITSI KONFÖDERATSIOON  
edaspidi “lepingupooled”, 
ARVESTADES, ET Euroopa Ühenduse Nõukogu võttis 18. veebruaril 2003 vastu 
määruse (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestata kse kriteeriumid ja mehhanismid selle 
liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest
35 (edaspidi “Dublini määrus”), mis asendas 
selle Dublini konventsiooni, millega määrati riik, kes peab uurima teatud Euroopa 
Ühenduse liikmesriigis esitat ud varjupaigataotlusi, konventsioon kirjutati alla Dublinis, 
15. juunil 199036 (edaspidi “Dublini konventsioon”) ning arvestades, et Euroopa 
Ühenduste Komisjon võttis 2. septembril 2003 vastu määruse (EÜ) nr 1560/2003, 
millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad määrusele (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes 
vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda r iigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse 
läbivaatamise eest
37 (edaspidi “Dublini rake ndamismuutuste määrus”); 
ARVESTADES, ET Euroopa Liidu Nõukogu võttis 11. detsembril 2000 vastu määruse 
(EÜ) nr 2725/2000, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist 
Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil,38 (edaspidi “Eurodaci määrus”) ja 
28. veebruaril 2002 määruse (EÜ) nr 407/2002, millega nähakse ette sõrmejälgede 
võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist  Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise 
eesmärgil käsitleva määruse (EÜ) nr  2725/2000 teatavad rakenduseeskirjad39 (edaspidi 
“Eurodaci rakenduseeskirjade määrus”); 
ARVESTADES, ET Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 
95/46/EÜ üksikisikute kaitse koht a isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba 
liikumise kohta40 (edaspidi “isikuandmete kaitsedi rektiiv”) peab olema kohaldatav 
Šveitsi Konföderatsiooni poolt samamoodi nagu see on kohaldatud Euroopa Liidu 
liikmesriikide poolt kui nad töötlevad andmeid käesoleva leppe eesmärgil; 
ARVESTADES Šveitsi Konföderats iooni geograafilist asetsemist; 
ARVESTADES, ET Šveitsi Konföderatsioon i osalemine “Dublini” ja “Eurodaci” 
(edaspidi “Dublini/Eurodaci acquis”) määruste poolt kaitstud acquis communautaire’ is 
tugevdaks koostööd Euroopa Ühenduse ja  Šveitsi Konföderatsiooni vahel; 
                                                 
35 ELT L 50, 25.2.2003, lk 1 
36 C 254, 19.8.1997, lk 
37 EÜT L 222, 5.9.2003, lk 3. 
38 EÜT L 316, 15.12.2000, lk 1. 
39 EÜT L 62, 5.3.2002, lk 1. 
40 EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. 
 
ET 54   ET ARVESTADES, ET Euroopa Ühendus sõlmis  leppe Islandi Vabariigi ja Norra 
Kuningriigiga Dublini konventsiooni baasil, mi s sätestas kriteeriumid ja mehhanismid 
määramaks, milline liikmesriik vastutab varj upaigataotluse läbivaatamise eest, mis on 
esitatud ühes liikmesriigis, Islandil või Norras;41  
ARVESTADES, ET on soovitatav, et Šveitsi Konföderatsioon oleks Islandi ja Norraga 
samaväärselt seotud Dublini/Eurodaci acquis’  rakendamise, kohaldamise ja selle 
edasiarendamisega; 
ARVESTADES, ET on soovitatav sõlm ida Euroopa Ühenduse ja Šveitsi 
Konföderatsiooni vahel lepe, mis sisaldab e ndas analoogseid õigusi ja  kohustusi, nagu on 
kokku lepitud ühelt poolt Euroopa Ühenduse ni ng teiselt poolt Island i ja Norra vahel; 
OLLES VEENDUNUD, et on vajalik korrald ada koostööd Euroopa Ühenduse ja Šveitsi 
Konföderatsiooni vahel selles, mis puudutab  “Dublini/Eurodaci” acquis’ rakendamist, 
praktikas kohaldamist ja hilisemat edasiarendamist ; 
ARVESTADES, ET Šveitsi Konföderatsiooni  Euroopa Ühenduse käesoleva leppega 
kaetud tegevustega liitmiseks ja liitumiseks, on vaja Islandi ja Norra liitmisel loodud 
komitee eeskujul luua komitee;  
ARVESTADES, ET koostöö Dublini ja Eur odaci määrustega kaetud valdkondades 
põhineb vabaduse, demokraatia, õi gusriigi ja inimõiguste aust amise põhimõtetel, nii nagu 
need on tagatud 4. novembri 1950. aasta inim õiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa 
konventsioonis; 
ARVESTADES, ET Euroopa Komisjoni asutamis lepingu IV jaotise sätted ja nimetatud 
jaotise põhjal vastuvõetud aktid ei kehti Taani Kuningriigile protokolli tõttu, mis sätestas 
Euroopa Liidu ja Euroopa Ühenduse asutam islepingule Amsterdami leppega liidetud 
Taani positsiooni, ent on vaja siiski luua võimalusi Šve itsi Konföderatsioon ile ja Taanile 
kohaldada nende omavahelistes suhetes käesoleva leppe põhisätteid; 
ARVESTADES, ET on vaja kindlustada, et need riigid, kellega Euroopa Ühendus on 
loonud liidu, et Dublini/Eurodaci acquis’ d rakendada, kohaldada ja edasi arendada, 
kohaldaksid seda acquis’ d ka omavahelistes suhetes; 
ARVESTADES, ET Dublin/Eurodaci acquis ’ hea toimimine nõuab käesoleva leppe 
samaaegset kohaldamist osapoolte nende vastas tikuseid suhteid reguleerivate lepetega, 
mis on seotud Dublin/Eurodaci acquis’  rakendamise ja edasiarendamisega; 
ARVESTADES Šveitsi Konfödera tsiooni ühinemist Schengeni acquis ’ rakendamise, 
kohaldamise ja edasiarendamisega; 
ARVESTADES seost Schengeni acquis’  ja Dublin/Eurodaci acquis’ vahel; 
ARVESTADES, ET see seos nõuab Dublin/Eurodaci acquis’  samaaegset rakendamist 
Schengeni acquis’ ga; 
                                                 
41 EÜT L 93, 3.4.2001, lk 38 
 
ET 55   ET ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: 
Artikkel 1 
1. Sätted, mis puudutavad 
– Dublini määrust,  
– Eurodaci määrust,  
– Eurodaci rakenduseeskirjade määrust ja 
– Dublini rakenduseeskirjade määrust,  
on rakendatud Šveitsi Konfödera tsiooni, edaspidi “Šveitsi”, poolt ja kohaldatud suhetes 
Euroopa Liidu liikmesriikidega, edaspidi “liikmesriigid”. 
2. Liikmesriigid kohaldavad Šveitsi su htes lõikes 1 viidatud määrusi.  
3. Ilma et see piiraks artik li 4 kohaldamist, on Euroopa Ühenduse poolt vastu võetud 
aktid ja meetmed, mis muudavad või täiendava d lõikes 1 nimetatud sätteid ning nende 
sätete poolt ette nähtud protseduuride järg i vastu võetud otsused samuti Šveitsi poolt 
heaks kiidetud, rakendatud ja kohaldatud. 
4. Direktiivi sätted isikuandmete kaitse  kohta nii, nagu nad kohalduvad lõikes 1 
isikuandmete töötlemise nimetatud sätete rakendamise ja kohaldamise eesmärgi nimel liikmesriikide jaoks, rakenduvad ja kohalduvad mutatis mutandis  ka Šveitsi jaoks.  
5. Lõigete 1 ja 2 eesmärgi järgi on peatükis 1 nimetatud sätetes sisalduvad viited 
liikmesriikidele määratud Šveitsi kaasamiseks.  
Artikkel 2 
1. Uute seadusandlike sätete väljatöötam isel, mis muudavad või  täiendavad artikli 1 
sätteid, konsulteerib Euroopa Ühenduste Komi sjon, edaspidi “komisjon”, mitteametlikult 
Šveitsi ekspertidega samal viisil, nagu ta konsulteerib liikmesmaad e ekspertidega oma 
ettepanekute väljatöötamiseks. 
2. Kui komisjon annab üle oma lõikes 1 mainitud ettepanekud Euroopa 
Parlamendile ja Euroopa Liidu Nõukogule, ed aspidi “nõukogu”, teeb ta nendest koopiad 
ka Šveitsile. 
Ühe lepingupoole palvel võib es ialgne ideedevahetus leid a aset artikliga 3 loodud 
segakomitee raames. 
3. Lepingupooled peavad pideva informeerim ise ja nõupidamiste protsessi käigus 
uuesti nõu, juhul kui keegi nende endi hulga st on esitanud selleks palve, lõikes 1 
mainitud seadusandlike sätete vastuvõtmise le eelnevale faasi olulistel hetkedel.  
 
ET 56   ET 4. Lepingupooled teevad heauskset koost ööd informeerimise ja nõuandmise faasi 
jooksul, et protsessi lõpuks kergendada se gakomitee tegevust va stavalt käesolevale 
leppele. 
5. Šveitsi valitsuse esindajatel on õigus segakomitees sõnastada oma ettepanekuid 
selles suhtes, mis puudutab lõ ikes 1 mainitud küsimusi.  
6. Komisjon tagab Šveitsi ekspertidele n ii suure osalemise kui võimalik, vastavalt 
küsimuse all olevatele valdkondadele, meetme te projektide ettevalmistamises, mis 
esitatakse hiljem komiteedele, kes assist eerivad komisjoni tema täidesaatva võimu 
täitmises. Meetmete väljatöötamise jooksul  konsulteerib komisjon Šveitsi ekspertidega 
samaväärselt nagu liikme sriikide ekspertidega. 
7. Juhul, kui nõukogu on kaasatud asjassepuutuvale komiteele kohaldatavale 
protseduurile vastavalt, annab komisj on nõukogule üle Šveitsi ek spertide arvamused. 
Artikkel 3 
1. Lepingupoolte esindajatest on moodustatud segakomitee. 
2. Segakomitee võtab konsensuse alusel vastu oma töökorra. 3. Segakomitee saab kokku kas oma eestseisja või mõne oma liikmete algatusel. 4. Segakomitee saab kokku vajadustele vastaval tasandil, et uurida artiklis 1 
nimetatud sätete praktikas rakendamist ja kohaldamist ning et liikuda mõtetevahetuselt 
edasi aktide või meetmete väljatöötamiseni,  mis muudavad või täiendavad artiklis 1 
nimetatud sätteid. 
Kõik käesoleva leppega seoses oleva inform atsiooni vahetamised peaksid aset leidma 
segakomitee volituste raames.  
5. Segakomitee eestseisus vahetub iga kuue kuu tagant kordamööda, Euroopa 
Ühenduse ja Šveitsi valitsuse esindajate vahel. 
Artikkel 4 
1. Lõike 2 raames, kui nõukogu võtab vastu akte või meetmeid, mis muudavad või 
täiendavad artikli 1 sätteid ja  kui nendele sätetele vastav alt võetakse vastu akte või 
meetmeid, siis need aktid või meetmed jõust uvad samaaegselt liikmesriikides ja Šveitsis, 
välja arvatud nende sätetega otsese s vastavuses olevate sätete puhul. 
2. Komisjon teatab Šveitsile viivitamata p eatükis 1 nimetatud aktide või meetmete 
vastuvõtmisest. Šveits annab teada om a nõusolekust nende sisuga ja nende 
ümberasetumisest sisemisse juriidilisse korda. Sellest otsusest teavitatakse komisjoni kolmekümne päeva jooksul peale vastavat e aktide või meetmete vastuvõtmist. 
3. Kui läbivaadatud aktide või meetmete sisu  tõttu saab Šveits ennast siduda alles 
pärast oma põhiseadusest tulenevate nõuete tä itmist, teavitab Šveits sellest komisjoni 
 
ET 57   ET selleks ettenähtud aja jooksul. Šveits informeerib viivitamat a ja kirjalikult komisjoni 
kõigist oma põhiseadusest tulenevate nõue te täitmistest. Juhul kui referendumi 
korraldamine pole vajalik, leiab teadaandm ine aset kohe peale referendumi tähtaja 
möödumist. Kui on vaja korraldada re ferendum, on Šveitsil teadaandmiseks 
maksimaalselt kahe aasta pikkune tähtaeg alates  komisjonile teatamise päevast. Alates 
akti või meetme jõustumiskuupäevast kuni põhi seadusest tulenevate nõuete täitmiseni 
rakendab Šveits ajutiselt nii palju kui võimalik  käsitluse all oleva akti või meetme sisu. 
4. Kui Šveits ei saa ajutiselt käsitluse all oleva akti või meetme sisu rakendada ning 
kui see fakt loob Dublin/Eurodaci koostöö to imimist häirivaid probleeme, uurib olukorda 
segakomitee. Euroopa Ühendus võib Šveitsi suhtes võtta käsitlusele vastavad ja vajalikud meetmed, et kindlustada Dublin/Eurodaci koostöö hea toimimine. 
5. Šveitsipoolne lõikes 1 nimetatud aktide  ja meetmetega nõusolek loob Šveitsi ja 
Euroopa Liidu liikmesriikide vahel õigusi ja kohustusi. 
6. Kui: a) Šveits teatab oma otsusest mitte nõustuda  mõne lõikes 1 nimetatud akti või meetme 
sisuga, millele rakendati käesolevas leppes ette nähtud menetlust või kui 
b) Šveits ei tee teadaandmist lõikes 2 e tte nähtud kolmekümne päeva jooksul või kui 
c) Šveits ei tee teadaandmist peale referendumi tähtaja möödumist või referendumi puhul 
lõikes 3 ettenähtud kaheaastase tähtaja jooksul või ei rakend a ajutiselt, nagu ette nähtud 
samas peatükis, akti või meedet viimase jõustumiskuupäevast,  
siis on käesolev leping peatatud. 7. Segakomitee uurib küsimust, mis tõi enda ga kaasa peatamise ja võtab 90 päeva 
jooksul käsile mittenõustumise või mitte ratifitseerimise põhjus te uurimise. Peale 
kõikvõimalike võimaluste uurimist, et säilitada  käesoleva lepingu h ea toimimine ning ka 
võimalus teha tähelepanekuid seadusandlike sä tete võrdväärsuse kohta, võib ta otsustada 
ühehäälselt käesolev lepe ennistada. Juhul, kui  käesolev lepe on peale 90 päeva ikka veel 
ajutiselt katkestatud, katkeb selle kohaldamine. 
Artikkel 5 
1. Et saavutada lepingupoolte eesmärk jõuda  artiklis 1 nimetatud sätete niivõrd 
ühtse jõustamise ja tõlgendamiseni kui või malik, jälgib segakomitee pidevalt Euroopa 
Ühenduste Kohtu, edaspidi “kohus ”, kohtupraktika arenemist, samuti ka vastavate Šveitsi 
õigusemõistmiste kohtupraktika arengut, mis on seotud nende sätetega. Selleks lepivad 
lepingupooled viivitamata kokku õigusemõistmis te omavahelise edasiandmise kohta. 
2. Šveitsil on õigus esitada Euroopa Kohtul e seisukohti või kirjalikke märkusi juhul, 
kui liikmesriigi kohus on suunanud talle küsi muse eelotsuse saamiseks artiklis 1 
nimetatud sätete tõlgendamise osas.  
 
ET 58   ET Artikkel 6 
1. Šveits esitab igal aastal segakomiteele aruanded artiklis 1 viidatud sätete 
kohaldamise ja tõlgendamise kohta oma haldusasutustes ja kohtutes, nagu neid on tõlgendanud Euroopa Kohus vastavalt asjaoludele. 
2. Kui segakomitee ei ole kahe  kuu jooksul alates sellest, kui talle teatatakse artiklis 
1 viidatud sätete osas olu lise erinevuse tekkest Euroopa  Kohtu ning Šveitsi kohtute 
praktika vahel või oluliselt erineva kohaldam ise ilmnemisest asjaomaste liikmesriikide 
ning Šveitsi asutuste vahel, suutnud tagada  ühetaolise kohaldamise ja tõlgendamise 
jätkumist, kohaldatakse arti klis 7 sätestatud menetlust. 
Artikkel 7 
1. Kui käesoleva lepingu kohaldamise osas te kib vaidlus või kui esineb artikli 6 
lõikes 2 sätestatud olukord, kantakse küsimus  ametlikult vaidlusküsimusena segakomitee 
päevakorda 
2. Segakomiteel on vaidlusküsimust sisaldava päevakorra vastuvõtmise kuupäevast 
alates aega üheksakümmend päeva vaidluse lahendamiseks. 
3. Kui segakomitee ei suuda vaidlust lõikes 2 sätestatud 90 päeva jooksul lahendada, 
on lõplikuks lahendamiseks aega veel 90 pä eva. Kui selle perioodi jooksul pole 
segakomitee otsust vastu võtnud, ei kohaldata käesolevat lepet main itud perioodi lõpuni. 
Artikkel 8 
1. Mis puudutab administratiivseid ja tege vuskulusid, mis on seotud Eurodaci ühtse 
terviku sisseseadmise ja toimimisega, siis Šveits kannab Euroopa Ühenduste 
põhieelarvesse summa, mis ulatub 7,286 %ni 11 675 000 euro suurusest algsest summast, 
ja alates 2004 aasta eelarvest iga-aastase  7,286 %lise makse, mis sõltub vastavale 
eelarvele vastavatest eelarvekrediitidest. 
Mis puutub administratiivseid või tegevus kulusid, mis on seotud käesoleva leppe 
kohaldamisega, siis kannab Šveits selleks Euroopa Ühenduste eelarvesse iga-aastase 
makse vastavalt oma sisemisele kogutoodangule,  võrreldes osalevate maade sisemisele 
kogutoodanguga. 
2. Šveitsil on õigus saada kõiki käesol evat lepingut puudutavaid dokumente ning 
segakomitee koosolekute ajal, küsida tõlget mõ nes Euroopa Ühenduste ametlikus keeles 
oma valikul. 
Artikkel 9 
Šveitsi riiklik kontrollivõim, kes tegele b isikuandmete kaitsega ja sõltumatu 
kontrollivõim, kes on asutatud Euroopa Ühenduse asutamisleppe artikli 286 lõike 2 põhjal, teevad koostööd oma funktsioonide p iires ning vahetavad omavahel olulist 
 
ET 59   ET informatsiooni. Need kaks võimuüksust panevad ühise lepinguga paika oma 
koostööviisid.  
Artikkel 10 
1. Käesolev lepinguid ei mõjuta mitte mingil moel teisi Euroopa Ühenduse ja 
Šveitsi vahel sõlmitud lepinguid. 
2. Käesolev leping ei mõjuta mitte ming il viisil lepinguid, mida võidakse sõlmida 
Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahel. 
Artikkel 11  
1. Taani Kuningriik võib paluda võimalu st osaleda käesolevas lepingus. 
Lepingupooled, kes tegutsevad Taani Kuningrii gi nõusolekul, panevad paika sellise 
osalemise tingimused käesoleva lepingu ühes protokollis. 
2. Šveits sõlmib lepingu Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigiga, mis on seoses 
Dublin/Eurodaci acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega ning mis 
sätestab nende omavahelised õigused ja kohustused acquis ’ suhtes.  
Artikkel 12 
1. Käesolev leping esitatakse lepingupoolte le ratifitseerimiseks või kinnitamiseks. 
Ratifitseerimis- või kinnitusvahendid antaks e nõukogu peasekretäri kätte hoiule, kes on 
nende hoiulevõtja. 
2. Käesolev leping jõustub esimesel se lle kuu kuupäeval, mis järgneb viimasest 
ratifitseerimis- või kinnitamisvahendi hoi ustamisest teadaandmisele hoiulevõtja poolt 
lepingupooltele.  
3. Artikleid 2, 3 ja artikli 4 lõike 2 esim est lauset kohaldatakse ajutiselt alates 
käesoleva leppe allakirjutamiskuupäevast.  
Artikkel 13 
Mis puutub peale käesoleva leppe allakirjut amist vastuvõetud akte või meetmeid enne 
selle akti jõustumist, siis artikli 4 lõike 2 viimases lauses ette nähtud 
kolmekümnepäevase periood algab k äesoleva akti jõustumispäeval. 
Artikkel 14 
1. Käesolev lepe rakendub ai nult juhul, kui ar tiklis 11 nimetatud lepingud on samuti 
rakendatud. 
 
ET 60   ET 2. Lisaks sellele rakendub käesolev leping ainult juhul, kui leping Euroopa Liidu, 
Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahel viimase ühinemise kohta Schengeni acquis’ 
rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega on samuti rakendunud.  
Artikkel 15 
1. Liechtenstein võib liituda käesoleva leppega. 
2. Liechtensteini liitumine moodustab käes olevast leppest üh e protokolli, mis 
sätestab sellise liitumise kõik tagajärjed, kaasa arvatud õiguste ja kohustuste loomise 
Liechtensteini ja Šveitsi vahel, samuti na gu Liechtensteini ja Euroopa Ühenduse ja 
käesoleva leppega ühendatud liikmesriikide vahel.  
Artikkel 16 
1. Iga lepingupool võib käesolevast lepi ngust lahti öelda, pöördudes kirjaliku 
avaldusega hoiulevõtja poole. Avaldus j õustub kuus kuud peale selle üleandmist. 
2. Käesolev leping loetakse lõppenuks, kui Šv eits ütleb lahti mõnest artiklis 11 
nimetatud lepingutest või artiklis 14 lõikes 2 nimetatud lepingust. 
Sõlmitud kahes eksemplaris eesti, hispaania, holl andi, iiri, inglise, itaalia, kreeka, leedu, 
läti, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa,  slovaki, sloveeni, soom e, taani, tšehhi ja 
ungari keeles, kõik tekstid on võrdselt autentsed. 
 
ET 61   ET LÕPPAKT 
lepingule liikmesriigis või Šveitsis es itatud varjupaigataotluse läbivaatamist 
läbiviiva vastutava riigi määramise kriteeriumide ja mehhanismide kohta  
Täievolilised esindajad on vastu võtnud järgmise d allpool mainitud ja lõppaktile lisatud 
ühisdeklaratsioonid: 
1. lepingupoolte ühisdeklarats ioon tiheda dialoogi kohta; 
2. lepingupoolte ühisdeklaratsioon isikua ndmete kaitsega tegeleva Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu määruse 95/46/EÜ kohta  
Täievolilised esindajad võtsid samuti teatavak s järgmised allpool är atoodud ja lõppaktile 
lisatud deklaratsioonid: 
1. Šveitsi deklaratsioon artikli 4 lõik e 3 kohta, mis käib Dublin/Eurodac acquis’ 
uute arendamiste tähtajaga nõusoleku kohta; 
2. Euroopa Komisjoni deklaratsioon komit eede kohta, kes assisteerivad Euroopa 
Komisjoni tema täidesaatva võimu täitmises. 
..., ... Euroopa Ühenduse nimel: Šveitsi Konföderatsiooni nimel: 
 
ET 62   ET Lepingupoolte ühisdeklaratsioonid 
Lepingupoolte ühisdeklaratsi oon tiheda dialoogi kohta  
Lepingupooled toonitavad tiheda ja produktiivse  dialoogi suurt tähtsust kõigi nende 
vahel, kes osalevad lepingu artikli 1 lõ ikes 1 nimetatud sätete kohaldamises. 
Vastavalt lepingu artikli 3 lõikele 1 kutsub kom isjon liikmesriikide ek sperte segakomitee 
koosolekutele, et tagada mõttevahetus Šveitsiga kõigi leppes puudutatud küsimuste 
kohta. 
Lepingupooled on täheldanud liikmesriikid e puhul valmisolekut eelmainitud 
teabevahetuseks Šveitsiga le pingus puudutatud küsimuste osas. 
Lepingupoolte ühisdeklaratsioon Euroop a Parlamendi ja nõ ukogu andmekaitse 
määruse 95/46/EÜ kohta  
Lepingu raames lepivad lepingupooled kokku Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. 
oktoobri 1995. aasta määruse 95/46/EÜ (üksikisikute ka itse kohta isikuandmete 
töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta)42 suhtes, et Šveitsi Konföderatsiooni 
esindajate osalemine toimub kirjavahetuse teel väljaarendatud id ee põhjal, mis puudutab 
komiteesid, mis aitavad komisjoni tema täid esaatva võimu teostami sel ning liidetud 
Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise leppega Šveitsi 
Konföderatsiooni ühinemisega Schengeni acquis’  rakendamise, kohaldamise ja 
edasiarendamisega.  
Teised avaldused 
Šveitsi deklaratsioon artikli 4 lõ ikes 3 puudutatud Dublin/Eurodaci acquis’ 
edasiarendamiste tähtajaga nõustumise kohta 
 
Kaheaastane maksimaalne tähtaeg, mis on esitatud artikli 4 lõikes 3, hõlmab nii akti või 
meetme kinnitamist kui ka rakendamist. See sisaldab järgmisi faase :  
– ettevalmistav faas, 
– parlamentaarne protseduur, 
– referendumi tähtaeg (100 päeva alates akti ametlikust avaldamisest) ja vajaduse 
korral 
– referendum (organiseerimine ja hääletamine). 
Föderaalne Nõukogu informeerib viivit amata nõukogu ja komisjoni iga faasi 
lõpulejõudmisest. 
Föderaalne Nõukogu kohustub mängu panema kõik tema valduses olevad vahendid, et 
eespool mainitud faasid mööduks id nii ruttu kui võimalik. 
                                                 
42 EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. 
 
ET 63   ET Euroopa Komisjoni deklaratsioon komite ede kohta, mis aitavad komisjoni tema 
täidesaatva võimu teostamisel 
Hetkel aitavad Euroopa Komisjoni  täidesaatva võimu teostamisel acqui s’de 
Dublin/Eurodac rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises järgmised komiteed: 
– nõukogu 18. veebruari 2003. aasta määruse (EÜ) nr 343/2003 artikliga 27 
loodud komitee, millega kehtestatakse kr iteeriumid ja mehhanismid selle 
liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigata otluse läbivaatamise eest
43 (“Dublini komitee”). 
– Nõukogu 11. detsembri 2000 aasta määrus ega (EÜ) nr 2725/2000 artikliga 23 
loodud komitee, mis tegeleb Eurodac-süsteemi loomisega, et võrrelda sõrmejälgi Dublini
44 konventsiooni efektiivsete rakendusmeetmetega (“Eurodaci 
komitee”). 
                                                 
43 EÜT L 50, 25.2.2003, lk 
44 EÜT L 316, 15.12.2000, lk 1. 
 
ET 64   ET ÜLDDEKLARATSIOON ÜHISKOOSOLEKUTE KOHTA 
Euroopa Komisjoni delegatsioon, 
Islandi Vabariigi ja Norra Kuningrii gi valitsusi esindav delegatsioon, 
Šveitsi Konföderatsiooni vali tsust esindav delegatsioon, 
On otsustanud organiseerid a ühised komiteede koosole kud, mis on määratud Euroopa 
Ühenduse ja Islandi ja Norra vahelise lepinguga liikmesriigis või Islandis või Norras esitatud varjupaigataotluse läbivaatamis t läbiviiva vastutava riigi määramise 
kriteeriumide ja mehhanismide kohta ühelt poolt ning ühiselt Euroopa Ühenduse ja 
Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga liikmesriigis või Šv eitsis esitatud 
varjupaigataotluse läbivaatamist läbiviiva va stutava riigi määramise kriteeriumide ja 
mehhanismide kohta teiselt poolt. 
Arvestades, et nende koosolekute ühildamine nõuab pragmaatilist kokkulepet, mis 
puutub selliste koosolekute eesistuja amet ikohta, kui eesistuja kohta hoiavad 
assotsieerunud riigid vastaval t Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele 
lepingule liikmesriigis või Šveitsis esitat ud varjupaigataotluse läbivaatamist läbiviiva 
vastutava riigi määramise kriteeriumide ja  mehhanismide kohta või Euroopa Ühenduse ja 
Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vaheli sele lepingule liikmesr iigis või Islandis või 
Norras esitatud varjupaigataotluse läbivaatamist läbiviiva vastutava riigi määramise 
kriteeriumide ja mehhanismide kohta. 
Arvestades partnerriikide nõus olekut nõuetekohaselt eesis tuja ametikohta üksteisele 
tähestikulise järjestuse alus el edasi anda, nagu on sisse kantud Euroopa Ühenduse ja 
Šveitsi Konföderatsiooni vahelisse lepingus se liikmesriigis või Šveitsis esitatud 
varjupaigataotluse läbivaatamist läbiviiva va stutava riigi määramise kriteeriumide ja 
mehhanismide kohta. 
…(koht ja aeg) 
 
ET 65   ET LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT 
Policy area(s): Area of freedom, security and justice 
Activities : External borders, visa policy and free movement of people 
Policy Strategy and Coordination 
 
 
TITLE OF ACTION : AGREEMENT BETWEEN THE EUROPEAN UNION , THE EUROPEAN 
COMMUNITY AND THE SWISS CONFEDERATION CONCERNING THE LATTER ’S 
ASSOCIATION WITH THE IMPLEMENTATION , APPLICATION AND DEVELOPMENT OF THE 
SCHENGEN ACQUIS  
1. BUDGET  LINE(S)  + HEADING(S) 
18.08.02 Système d'information Schengen (SIS II) 
18.08.03 Système d'information sur les visas (VIS) 18.02.03 European Agency for the Manage ment of operational cooperation at 
the external borders 
2. OVERALL
 FIGURES   
2.1. Total allocation for action (Part B): 0 € million for commitment 
2.2. Period of application: 
Start: The Agreement will (probably) enter into force in 2005 (depending on 
ratifications) 
Expiry: The Agreement has no expi ry date, but can be cancelled 
2.3. Overall multiannual esti mate of expenditure: 
NOT APPLICABLE 
(a) Schedule of commitment appropriations /payment appropriations (financial 
intervention) (see point 6.1.1) 
 € million ( to three decimal places) 
 
  
Year 
[n]  
[n+1] 
[n+2]  
[n+3]  
[n+4] [n+5 
and 
subs. 
Years]  
Total 
C o m m i t m e n t s         
P a y m e n t s         
 
ET 66   ET (b) Technical and administrative a ssistance and support expenditure (see point 6.1.2)  
C o m m i t m e n t s         
P a y m e n t s         
 
Subtotal a+b        
C o m m i t m e n t s         
P a y m e n t s         
(c) Overall financial impact of human  resources and other administrative 
expenditure 
(see points 7.2 and 7.3) 
Commitments/ 
payments        
 
TOTAL a+b+c        
C o m m i t m e n t s         
P a y m e n t s         
2.4. Compatibility with financial progr amming and financial perspective 
[…] Proposal is compatible with  existing financial programming. 
[…] Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial 
perspective. 
[…] Proposal may require application of the provisions of the Interinstitutional 
Agreement. 
2.5. Financial impact on revenue:45 
[…] Proposal has no financial implica tions (involves technical aspects 
regarding implementation of a measure) 
OR [x] Proposal has financial impact – th e effect on revenue is as follows: 
(€ million to one decimal place)
 
  Prior to Situation following action 
                                                 
45 For further information, see separate explanatory note. 
 
ET 67   ET Budget line Revenue action 
2003 2005 2006 2007 2008 2009 2010 
a) Revenue in absolute terms  0.73 0.03 0.03 0.03 0.03 0.03 18 08 02 
b) Change in revenue  ∆ 0.73 -0.70 - - - - 
a) Revenue in absolute terms  0.45 0.55 0.55 0.55 0.55 0.55 18 08 03 
b) Change in revenue  ∆ 0.45 0.10 - - - - 
a) Revenue in absolute terms  0.11 0.27 0.27 0.27 0.27 0.27 18 02 03 
b) Change in revenue  ∆ 0.11 0.16 - - - - 
3. BUDGET  CHARACTERISTICS 
Type of expenditure 
 New EFTA 
contribution Contributions 
form applicant 
countries Heading in 
financial 
perspective 
Non-comp Diff NO NO NO No 3 
4. LEGAL  BASIS   
Articles 62 and 63 TCE 
Articles 24 and 38 TUE 
Agreement between the European Union, the European Community and the Swiss 
Confederation concerning the la tter’s association with the implementation, application 
and development of the Schengen acquis (article 11(2) and (3)).  
5. DESCRIPTION  AND  GROUNDS 
NOT APPLICABLE 
5.1. Need for Community intervention 46 
5.1.1. Objectives pursued 
N/A 
5.1.2. Measures taken in connection with ex ante  evaluation  
N/A 
                                                 
46 For further information, see separate explanatory note. 
 
ET 68   ET 5.1.3. Measures taken following ex post  evaluation 
N/A 5.2. Action envisaged and budget intervention arrangements 
N/A 
5.3. Methods of implementation 
N/A 
6. FINANCIAL
 IMPACT 
NOT APPLICABLE 
6.1. Total financial impact on Part B - (over the entire pr ogramming period) 
6.1.1. Financial intervention 
Commitments (in € million to three decimal places) 
Breakdown [Year n] [n+1] [n+2] [n+3] [n+4] [n+5 and 
subs. 
Years] Total 
A c t i o n  1         
A c t i o n  2         
e t c .         
TOTAL        
6.1.2. Technical and administrative assistance,  support expenditure and IT expenditure 
(commitment appropriations) 
 [Year n] [n+1] [n+2] [n+3] [n+4] [n+5 and 
subs. 
years] Total 
1) Technical and 
administrative assistance        
a) Technical assistance 
offices       
 
ET 69   ET b) Other technical and 
administrative assistance: 
- intra muros: - extra muros: 
of which for construction 
and maintenance of computerised management 
systems        
Subtotal 1        
2) Support expenditure        
a )  S t u d i e s         
b) Meetings of experts        
c) Information and 
publications        
Subtotal 2        
TOTAL         
 
ET 70   ET 6.2. Calculation of costs by measure en visaged in Part B (over the entire 
programming period)47 
Commitments (in € million to three decimal places) 
Breakdown  Type  
of outputs 
(projects, files ) Number of 
outputs 
(total for years 
1…n)  Average unit 
cost Total cost 
(total for years 
1…n)  
 
 1 2 3 4=(2X3) 
Action 1  
- Measure 1 
- Measure 2   
Action 2  
- Measure 1 
- Measure 2 
- Measure 3 etc. 
  
    
TOTAL COST     
If necessary explain th e method of calculation 
7. IMPACT  ON  STAFF  AND  ADMINISTRATIVE  EXPENDITURE   
NOT APPLICABLE 
7.1. Impact on human resources 
Staff to be assigned to management of the 
action using existing and/or additional 
resources Description of tasks deriving from the 
action 
Types of post 
Number of 
permanent posts Number of 
temporary posts Total 
 
Officials or 
temporary staff A 
B     
If necessary, a fuller description of the 
                                                 
47 For further information, see separate explanatory note. 
 
ET 71   ET C tasks may be annexed. 
Other human resources     
Total     
7.2. Overall financial impact of human resources 
Type of human resources Amount (€) Method of calculation *  
Officials 
Temporary staff  
  
Other human resources 
(specify budget line)   
Total   
The amounts are total expend iture for twelve months. 
7.3. Other administrative expenditu re deriving from the action 
Budget line 
(number and heading) Amount € Method of calculation 
Overall allocation (Title A7) 
A0701 – Missions 
A07030 – Meetings 
A07031 – Compulsory committees 1 
A07032 – Non-compulsory committees 1 
A07040 – Conferences 
A0705 – Studies and consultations Other expenditure (specify)  
  
Information systems (A-5001/A-4300)    
Other expenditure - Part A (specify)   
Total   
The amounts are total expend iture for twelve months. 
1 Specify the type of committee and the group to which it belongs. 
 
ET 72   ET I. Annual total (7.2 + 7.3) 
II. Duration of action III. Total cost of action (I x II) € 
years € 
8. FOLLOW-UP  AND  EVALUATION 
NOT APPLICABLE 
8.1. Follow-up arrangements 
N/A 
8.2. Arrangements and schedule for the planned evaluation 
N/A 
9. ANTI-FRAUD  MEASURES 
N/A 
 
ET 73   ET Lisa 
Selgitus Šveitsi rahalise toetuse arvutamise kohta  
Šveitsi rahalise toetuse arvutamine põhineb Is landi ja Norraga sõlmitud lepingul (EÜT L 
176, 10.7.1999, lk 36). 1.  
Halduskulud: 1.1. Segakomitee: Lepinguga luuakse segakomitee (arti kkel 3). Nimetaud segakomitee kohtub nõukogu 
töögruppide vormis, milles Šveits osale b. Seega peab Šveits toetama Nõukogu 
töögruppide halduskulusid. Schengeni acquis’  integratsiooni ajal hinnati nimetatud 
kulusid 300 000 000 Belgia frangini. Seetõ ttu on nimetatud summa lisatud Norra ja 
Islandiga sõlmitud lepingusse. Šveitsi puhul  on lepingu artikli 11 lõikes 1 esitatud 
summa 8 100 000 eurot. Nimetatud summa on vastavuses summaga 300 000 000 Belgia 
franki Norra ja Islandi lepi ngus, konverteerituna eurodesse, viidud vastavusse 1999. ja 
2003. aasta vahel toimunud inflatsi ooniga ning lõpuks ümardatud. 
Šveitsi makstav 7,286 % on Šveitsiga kokku lepitud ja arvutatud Šveitsi, Norra ja Islandi 
2001. aasta SKT põhjal. 
Kuna Šveitsi rahaline toetus on seot ud nõukogu töögruppide tööga, vastutab nõukogu 
peasekretariaat nimetatud rahalise toetuse katmise eest. 
1.2. Muud halduskulud:  Kuigi Šveits osaleb komiteede, mis a itavad komisjoni tema täidesaatva võimu 
teostamisel, töös, ei hüvitata Šveitsi es indajate reisikulusid ja päevarahasid. 
Hetkel ei ole rohkem halduskulusi d, mis oleksid seotud käesoleva lepingu 
rakendamisega. 
2. Schengeni funktsioneerimisega seotud kulud: Kooskõlas artikli 11 lõikega 2 peab Šveits toetama Schengeni infosüsteemi System II 
(SIS II) kulusid alates eel arveaastast 2002 sõltuvalt tema SKTst. Kuna leping jõustub 
arvatavasti aastal 2005, siis seetõttu puudut ab 2005. aasta finantsaruandes nimetatud 
summa Šveitsi rahalist to etust eelarveaastateks 2002–2005. 
Kooskõlas artikli 11 lõikega 2 peab Šveits rahaliselt toetama teisi Schengeniga seotud 
kulusid sõltuvalt tema SKTst. Hetkel puudutav ad teised Schengeniga seotud kulud viisa 
infosüsteemi (VIS) ja välispiiri agentuur i. Välispiiri agentuuri puhul on esimeseks 
eelarveaastaks 2005. 
Šveitsi rahalise toetuse arvutamine eelarveaastateks 2002–2003 põhineb maksete 
assigneeringute kasutamisel vastava eelarverea jaoks.  
Arvutused 2004. aastaks põhinevad eelarves sä testatud kulukohustuste assigneeringutel.  
 
ET 74   ET 2005. aasta puhul põhinevad arvutused esialgse  eelarveprojekti arvudel (kulukohustuste 
assigneeringud). 2006. aasta arvud põhineva d olemasolevatel finantskavadel 
(kulukohustuste assigneeringud).Šveitsi SKT proportsionaalsus arvutatakse Eurostati 
SKT arvude põhjal.  
 
ET 75   ET LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT  
Policy area(s): Area of freedom, security and justice 
Activity: Policy Strategy and Coordination 
 
TITLE OF ACTION : AGREEMENT BETWEEN THE EUROPEAN COMMUNITY AND SWITZERLAND 
CONCERNING THE CRITERIA AND MECHANISMS FOR ESTABLISHING THE STATE 
RESPONSIBLE FOR EXAMINING A REQUEST FOR ASYLUM LOGED IN A MEMBER STATE 
OR IN SWITZERLAND  
1. BUDGET  LINE(S)  + HEADING(S) 
18.08.04 Eurodac 
2. OVERALL  FIGURES   
2.1. Total allocation for action (Part B): € million for commitment 
2.2. Period of application: 
Start: The Agreement will (probably) enter into force in 2005 (depending on 
ratifications) 
Expiry: The Agreement has no expi ry date, but can be cancelled 
2.3. Overall multiannual esti mate of expenditure: 
NOT APPLICABLE 
(a) Schedule of commitment appropriations /payment appropriations (financial 
intervention) (see point 6.1.1) 
 € million ( to three decimal places) 
 
  
Year 
[n]  
[n+1] 
[n+2]  
[n+3]  
[n+4] [n+5 
and 
subs. 
Years]  
Total
Commitments        
Payments        
(b) Technical and administrative a ssistance and support expenditure (see point 6.1.2)  
C o m m i t m e n t s         
P a y m e n t s         
 
 
ET 76   ET Subtotal a+b        
C o m m i t m e n t s         
P a y m e n t s         
(c) Overall financial impact of human  resources and other administrative 
expenditure 
(see points 7.2 and 7.3) 
Commitments/ 
payments        
 
TOTAL a+b+c        
C o m m i t m e n t s         
P a y m e n t s         
2.4. Compatibility with financial progr amming and financial perspective 
[…] Proposal is compatible with  existing financial programming. 
[…] Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial 
perspective. 
[…] Proposal may require application of the provisions of the Interinstitutional 
Agreement. 
2.5. Financial impact on revenue:48 
[…] Proposal has no financial implica tions (involves technical aspects 
regarding implementation of a measure) 
OR [x] Proposal has financial impact – the effect on revenue is as follows 
(indicative): 
(€ million to one decimal place)
 
  Situation following action 
Budget line Revenue Prior to
action 
[Year n-
1] [2005] [2006] [2007] [2008] [2009] [2010]
a) Revenue in absolute terms  1.11 0.11 0.11 0.11 0.11 0.11 18 08 04 
b) Change in revenue  ∆ 1.11 -1.00 - - - - 
                                                 
48 For further information, see separate explanatory note. 
 
ET 77   ET 3. BUDGET  CHARACTERISTICS 
Type of expenditure 
 New EFTA 
contribution Contributions 
form applicant 
countries Heading in 
financial 
perspective 
Non-comp Diff NO NO NO No 3 
4. LEGAL  BASIS   
Article 63 TCE Agreement between the European Community  and Switzerland concerning the criteria 
and mechanisms for establishing the Stat e responsible for examining a request for 
Asylum lodged in a Member State or in Sw itzerland (article 8 (1) of the Agreement).  
5. DESCRIPTION
 AND  GROUNDS 
not applicable 
5.1. Need for Community intervention49 
5.1.1. Objectives pursued 
N/A 
5.1.2. Measures taken in connection with ex ante  evaluation  
N/A 
5.1.3. Measures taken following ex post  evaluation 
N/A 5.2. Action envisaged and budget intervention arrangements 
N/A 
5.3. Methods of implementation 
N/A 
6. FINANCIAL
 IMPACT 
N/A 
                                                 
49 For further information, see separate explanatory note. 
 
ET 78   ET 6.1. Total financial impact on Part B - (over the entire pr ogramming period) 
(The method of calculating the total amounts se t out in the table belo w must be explained 
by the breakdown in Table 6.2. ) 
6.1.1. Financial intervention 
Commitments (in € million to three decimal places) 
Breakdown [Year n] [n+1] [n+2] [n+3] [n+4] [n+5 and 
subs. 
Years] Total 
A c t i o n  1         
A c t i o n  2         
e t c .         
TOTAL        
6.1.2. Technical and administrative assistance,  support expenditure and IT expenditure 
(commitment appropriations) 
 [Year n] [n+1] [n+2] [n+3] [n+4] [n+5 and 
subs. 
years] Total 
1) Technical and 
administrative assistance        
a) Technical assistance 
offices       
b) Other technical and 
administrative assistance: 
- intra muros: 
- extra muros: 
of which for construction 
and maintenance of 
computerised management 
systems        
Subtotal 1        
2) Support expenditure        
a )  S t u d i e s         
 
ET 79   ET b) Meetings of experts        
c) Information and 
publications        
Subtotal 2        
TOTAL         
6.2. Calculation of costs by measure en visaged in Part B (over the entire 
programming period)50 
(Where there is more than one action, give sufficie nt detail of the specific measures to be 
taken for each one to allow the volume and costs of the outputs to be estimated.) 
Commitments (in € million to three decimal places) 
Breakdown  Type  
of outputs 
(projects, files ) Number of 
outputs 
(total for years 
1…n)  Average unit 
cost Total cost 
(total for years 
1…n)  
 
 1 2 3 4=(2X3) 
Action 1  
- Measure 1 
- Measure 2   
Action 2  
- Measure 1 
- Measure 2 
- Measure 3 etc. 
  
    
TOTAL COST     
If necessary explain th e method of calculation 
7. IMPACT  ON  STAFF  AND  ADMINISTRATIVE  EXPENDITURE   
N/A 
                                                 
50 For further information, see separate explanatory note. 
 
ET 80   ET 7.1. Impact on human resources 
Staff to be assigned to management of the 
action using existing and/or additional 
resources Description of tasks deriving from the 
action 
Types of post 
Number of 
permanent posts Number of 
temporary posts Total 
 
Officials or 
temporary staff A 
B 
C     
If necessary, a fuller description of the 
tasks may be annexed. 
Other human resources     
Total     
7.2. Overall financial impact of human resources 
Type of human resources Amount (€) Method of calculation *  
Officials 
Temporary staff  
  
Other human resources 
(specify budget line)   
Total   
The amounts are total expend iture for twelve months. 
 
ET 81   ET 7.3. Other administrative expenditu re deriving from the action 
Budget line 
(number and heading) Amount € Method of calculation 
Overall allocation (Title A7) 
A0701 – Missions 
A07030 – Meetings 
A07031 – Compulsory committees 1 
A07032 – Non-compulsory committees 1 
A07040 – Conferences 
A0705 – Studies and consultations 
Other expenditure (specify)  
  
Information systems (A-5001/A-4300)    
Other expenditure - Part A (specify)   
Total   
The amounts are total expend iture for twelve months. 
1 Specify the type of committee and the group to which it belongs. 
I. Annual total (7.2 + 7.3) 
II. Duration of action III. Total cost of action (I x II) € 
years € 
8. FOLLOW-UP  AND  EVALUATION 
N/A 
8.1. Follow-up arrangements 
N/A 
8.2. Arrangements and schedule for the planned evaluation 
N/A 
 
ET 82   ET 9. ANTI-FRAUD  MEASURES 
N/A Lisa
 
1) Selgitus tulude arvu tamise kohta (2.5. jagu) 
Šveitsi tulude arvutamine põhineb Islandi ja Norra toetusel, mis on sätestatud Islandi ja 
Norraga sõlmitud lepingus seoses nende ühinemisega Dublini ja Eurodaci acquis ’ga 
(EÜT L 93, 3.4.2001, lk 38). Šveitsi makstav 7,286 % on Šveitsiga kokku lepitud ja 
arvutatud Šveitsi, Norra ja Is landi 2001. aasta SKT põhjal.  
On kokku lepitud, et Šveits (samuti kui Norra ja Island) peab raha liselt toetama Eurodac-
süsteemi kesküksuse edasiarendamist alat es eelarveaastast 2000. Kuigi leping on 
ratifitseeritud 2004. aastal, on  varasemate läbirääkimiste  tõttu lepingu artiklis 8 
nimetatud summa ainult eelarveaastate 2000–2003 kogusumma. Kuid eelarveaasta 2004 
summa on lisatud eelarveaasta 2005 finantsaru andes esitatud arvutustesse, mistõttu see 
hõlmab Šveitsipoolse rahalise toetuse eelarveaastateks 2000–2005. 
Šveitsipoolse rahalise toet use arvutused eelarveaastak s 2000–2004 põhinevad vastavates 
eelarvetes avaldatud summadel. 
Šveitsipoolse rahalise toet use arvutused eelarveaasta ks 2005 põhinevad esialgses 
eelarveprojektis esitatud arvudel. 
2006. ja edasiste aastate kohta esitatud arvud põhinevad olemas olevatel finantskavadel 
2006. aasta kohta 
2) Ühiskomitee nõupidamistega seotud kulud  
Mis puutub ühendusse, siis lepinguga (ar tikkel 3) pole ühiskomitee nõupidamisteks 
eraldatud täiendavaid inimressursse eg a lisahalduskulusid. Nimetatud ühiskomitee 
kohtub samal ajal, kui Norra ja Islandi lepinguga (EÜT L 93, 2.4.2001, lk 40) loodud 
ühiskomitee. Vt ka ühiskomiteede ühisnõupida miste ülddeklaratsiooni, mis on lepingule 
lisatud.  
Seega on tegelikkuses, kuigi seaduslikult eksisteerib ka ks ühiskomiteed, ainult üks 
nõupidamine, kus Norra, Island ja Šveits on kohal samaaegselt.  
Reisikulusid ja päevarahasid Šveitsi esindajatele ühiskomitees ei hüvitata.