KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT

MÕJUHINNANGU KOKKVÕTE

Lisatud dokumendile:

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus tsiviillennunduses toimunud, lennuohutust mõjutavate juhtumite teatamise kohta

1. Probleemi määratlus

1.1. Taust ja tuvastatud probleemid

Praegune lennuohutussüsteem on peamiselt reageeriv süsteem, mis tugineb tehnoloogilisele arengule ja tõhusatele õigusaktidele, mille nurgakivi on tulemuslik regulatiivne järelevalve ning üksikasjalikud lennuõnnetuste uurimised, mille alusel esitatakse soovitusi ohutuse suurendamiseks. Kuigi võime õnnetustest õppida on ülioluline, on süsteemide puhul, mis ainult reageerivad, nüüd jõutud lennuohutuse suurendamise võimaldamise piirini, võttes eelkõige arvesse järjest suurenevat lennuliiklust, mis peaks 2030. aastaks eeldatavalt peaaegu kahekordistuma.

Ohutussüsteemid peaksid seega liikuma ennetavamate tõendusmaterjalil põhinevate ohutusprotsesside poole, mis keskenduvad lennuõnnetuste tekke vältimisele, analüüsides kogu saada olevat ohutusteavet, sh teavet tsiviillennunduses toimunud, lennuohutust mõjutavate juhtumite kohta.

Kuigi Euroopa Liit (EL) on alustanud seda üleminekut, võttes vastu direktiivi 2003/42/EÜ[1] ja selle rakenduseeskirjad[2], ei ole praegused meetmed piisavad, et vältida lennuõnnetuste ja surmajuhtumite arvu kasvamist lennuliikluse eeldatava suurenemise tõttu. Euroopa Liit ja selle liikmesriigid ei ole praegu piisavalt suutelised kasutama lennuõnnetuste vältimiseks kogemustel põhinevat tagasisidet.

Selle probleemi on põhjustanud mitu puudujääki.

Esiteks ilmneb, et kuigi andmed on ohutusprobleemide kindlakstegemiseks üliolulised, ei olda kõigist lennuohutust mõjutavatest juhtumitest piisavalt teadlikud. See olukord on osaliselt põhjustatud teatamisele kuuluvate juhtumite erinevast ulatusest eri liikmesriikides. See on samuti tingitud asjaolust, et üksikisikud kardavad teatada (õiglase suhtumise probleem). Täieliku aruandluse eesmärgi saavutamiseks peavad üksikisikud süsteemi täielikult usaldama, kuna neilt palutakse sellistest vigadest teatamist, mida nemad võivad olla teinud või millele nad võivad olla kaasa aidanud. Üksikisikud ei ole siiski kõikides liikmesriikides võrdväärselt kaitstud ning nad kardavad, et nad võetakse kriminaalvastutusele või nende ülemused karistavad neid. Lisaks sellele takistavad lennuohutust mõjutavate juhtumite kohta piisava teabe kogumist ka puuduv kohustus luua kohustuslikke süsteeme täiendav vabatahtliku teatamise süsteem ning juhtumitest teatamise kohustuste ja teabevoo mitmetimõistetavus.

Teiseks on lennuohutust mõjutavate juhtumite andmete lõimimine ühtlustamata ja struktureerimata, mis põhjustab teabe halba kvaliteeti ja mittetäielike andmete esitamist. See olukord mõjutab teabe järjepidevust ja kasulikkust ning piirab selle ohutuse otstarbel kasutamise võimalusi. Samuti tekib eksitavate suundumuste esitamise oht, mis võib viia meetmete võtmiseni valdkonnas, kus neid ei ole tegelikult vaja, või halvemal juhul suutmatuseni ohutusprobleemi kindlaks teha.

Kolmandaks on liikmesriikidevaheline teabevahetus piiratud, kuna on õiguslikud ja organisatsioonilised takistused kõikide riiklike andmete ümberrühmitamiseks kasutatavas Euroopa keskses andmekogus sisalduvale teabele piisava juurdepääsu tagamiseks. Euroopa õigusaktid kohustavad teatavat teavet anonüümistama. Kuigi nende sätete eesmärk on kaitsta ohutusega seotud tundlikke andmeid, on selle praktiline tagajärg, et tähtsad ohutusega seotud asjaolud, näiteks lennuohutust mõjutava juhtumi tegelik kirjeldus, ei ole ametiasutustele kättesaadavad. See on eelkõige põhjustatud liikmesriikide usalduse puudumisest andmete kasutamise valdkonnas.

Lõpetuseks puudub nõue lennuohutust mõjutavate juhtumite kohta kogutud andmete kasutamise kohta. See põhjustab juhtumite analüüsi puudumise ja seejärel ohutusprobleemide kõrvaldamiseks kohaste parandus- ja ennetusmeetmete võtmata jätmise.

Kõnealune algatus mõjutab peamiselt kõiki isikuid ja organisatsioone, kes osalevad tsiviillennunduse süsteemis või saavad kasu lennuohutusest nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil.

1.2. Subsidiaarsuse analüüs

Lennuohutust mõjutavate juhtumite teatamine on olemuslikult tähtis lennutranspordi nõuetekohaseks toimimiseks kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 91 sätestatud eesmärgiga. Kuna kohaldatakse subsidiaarsuse põhimõtet, peab ELi meede sellistest juhtumitest teatamiseks olema põhjendatud.

Esiteks ei oleks kavandatud meetme eesmärki võimalik liikmesriikide tasandil piisaval määral saavutada, kuna lennuohutust mõjutavate juhtumite teatamisele kohaldatavad eeskirjad tuleb ühtlustada ning seega tagada ühtlased ja tõhusad eeskirjad Euroopas. Lisaks sellele on võimalik Euroopa andmebaasi ja ELi ametiga seotud eeskirju kehtestada ainult Euroopa õigusaktidega.

Teiseks seisneb ELi meetme lisaväärtus ohutuseelistes, mis tulenevad lennuohutust mõjutavate juhtumite riikide ja ELi tasandi analüüsil põhinevate ennetavate meetmete tugevdamisest ja väljatöötamisest. Lisaks sellele võib liikmesriigis isoleeritud juhtumina näiv sündmus Euroopa Liidu kui terviku tasandilt vaadatuna viidata vajadusele võtta meetmeid.

2. ELi algatuse eesmärgid

Algatuse põhieesmärk on aidata vähendada lennuõnnetuste ja surmajuhtumite arvu, parandades olemasolevaid süsteeme nii riikide kui ka Euroopa tasandil, kasutades tsiviillennunduses toimunud, lennuohutust mõjutavaid juhtumeid ohutusprobleemide kõrvaldamiseks ja nende uue tekkimise vältimiseks.

Erieesmärgid (EE) on järgmised:

· tagada, et teave kõigi lennuohutust ähvardavate või ähvardada võivate juhtumite kohta kogutakse kokku ja et see annab tervikliku ja selge arusaama ohutusprobleemidest ELis ja selle liikmesriikides (EE1);

· veenduda, et riiklikes andmebaasides ja Euroopa keskses andmekogus hoitavad lennuohutust mõjutavate juhtumite ettekanded on terviklikud ja sisaldavad kvaliteetseid andmeid (EE2);

· tagada, et pädevad ametiasutused kasutavad Euroopa keskses andmekogus talletatud kogu ohutusteavet asjakohaselt ja et kõnealuseid andmeid kasutatakse ainult ohutuse suurendamise eesmärgil (EE3);

· tagada, et teatatud juhtumeid analüüsitakse tulemuslikult, et ohutusprobleemid tehakse kindlaks ja nendega tegeletakse, kui see on asjakohane, ja et võetavate meetmete tulemuslikku mõju ohutusele jälgitakse (EE4).

3. Poliitikavalikud

Esimene kindlaksmääratud valik on olemasoleva ELi õigusakti tühistamine. Arvestades tõsist ohtu, mida see valik kodanike ohutusele põhjustaks, ei ole seda valikut täiendavalt analüüsitud ja see on kõrvale jäetud.

Probleemi põhjustajate kõrvaldamiseks on kindlaks määratud mitu poliitikameedet, mis on rühmitatud kolme poliitikapaketti.

Poliitikapaketi 1 (PP1) eesmärk on parandada praegust süsteemi, määrates kindlaks täieliku lennuohutust mõjutavate juhtumite teatamise süsteemi peamised elemendid ja selle poolt lennuohutuse parandamisse tehtud panuse, muutes ainult õigusakti vältimatult vajalikke osi ning kehtestades võimaluse korral soovitusi ja suuniseid. Pakett sisaldab eespool kindlaks määratud väiksema mõjuga poliitikameetmeid.

Poliitikapakett 2 (PP2) sisaldab suuremate eesmärkidega poliitikameetmete paketti, mis seisneb lennuohutust mõjutavate juhtumite teatamist reguleerivate ELi õigusaktide märkimisväärses läbivaatamises. PP2 abil soovitakse parandada praegust süsteemi, kehtestades vajalikud õigusnõuded, et tagada kõigil tasanditel tõhus juhtumite teatamise süsteem ja aidata vähendada lennuõnnetusi kogutud andmete analüüsi protsessi kasutuselevõtu, kohaste meetmete võtmise ja ohutuse suurendamisega seotud süsteemi tõhususe järelevalve teel.

Poliitikapaketi 3 (PP3) eesmärk on parandada praegust süsteemi, kandes liikmesriikide pädevused seoses lennuohutust mõjutavate juhtumite teatamisega üle ELi tasandile ning kehtestades sarnaselt PP2-ga juhtumite analüüsi nõuded, võttes ühtlasi vajalikke ohutusmeetmeid ning seirates olukorra paranemist. PP3 kohaselt kantaks lennuohutust mõjutavate juhtumite teatamise süsteemi(de) loomise ja haldamise vastutus üle Euroopa Lennundusohutusametile (EASA).

Allpool esitatud tabelites on selgitatud erinevate poliitikapakettide poliitikameetmeid.

Punktis 2.2 tuvastatud probleemid || Poliitikameetmed || Poliitikameetme kirjeldus

Probleemi põhjustaja nr 1: lennuohutust mõjutavate juhtumite andmete kogumine ei ole optimaalne (PRP 1)

A. Teatamise ulatus on vahejuhtumite tüübi puhul eri liikmesriikides erinev, mis põhjustab erinevusi teatamise tasemes || 1. Selgitada suuniste abil, milline on teabe kogumisele kuuluvate lennuohutust mõjutavate juhtumite ulatus – PP1

2. Teatamise ulatuse ühtlustamine, määrates lisas kindlaks teatatavad andmed – PP2 ja PP3

B. Isikud kardavad teatada (õiglase suhtumise küsimus) || 1. Juhised artikli 8 tõlgendamise ja rakendamise kohta – PP1

2. Olemasolevate eeskirjade selgitamine ja täiendamine (õiglase suhtumise mõiste selgitamine, riikliku kontaktpunkti loomine, mittesüüdistamise põhimõte, teadete anonüümistamine) PP2 ja PP3

C. Puudub kohustus luua lennuohutust mõjutavate juhtumite vabatahtliku teatamise süsteem ja ei ole selgitatud, mida sellise süsteemi raames teatada || 1. Komisjoni soovitus rakendada Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni standard, millega nõutakse lennuohutust mõjutavate juhtumite vabatahtliku teatamise süsteemi loomist; selliste juhtumite kohustusliku teatamise süsteemi / vabatahtliku teatamise süsteemi suunised – PP1

2. ELi õiguses Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni standardi rakendamine, millega nõutakse lennuohutust mõjutavate juhtumite teatamise vabatahtliku süsteemi loomist; selliste juhtumite kohustusliku teatamise süsteemi / vabatahtliku teatamise süsteemi raames teatatava teabe selgitamine – PP2

3. Riiklike lennuohutust mõjutavate juhtumite vabatahtliku teatamise süsteemide asendamine Euroopa ainulaadse lennuohutust mõjutavate juhtumite vabatahtliku teatamise süsteemiga; selliste juhtumite kohustusliku teatamise süsteemi / vabatahtliku teatamise süsteemi raames teatatava teabe selgitamine – PP3

D. Eri ELi õigusaktides on liiga palju lennuohutust mõjutavate juhtumite teatamise liine, mis põhjustab dubleerimist ja segadust || 1. Suunised, kus on sätestatud kõik teatamisliinid ja nõuded, mida igale teatamisliinile kohaldatakse; koolituste korraldamine – PP1

2. Kõigi teatamisnõuete lihtsustamine ja ühtlustamine; teatamisnõuete muutmine muudes asjakohastes ELi õigusaktides – PP2 ja PP3

E. Teabevoog ei ole selge ning direktiivis puudub nõue lennuohutust mõjutavate juhtumite kohta teabe kogumise korraldamiseks || 1. Komisjoni soovitus rakendada Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni standard, millega nõutakse liikmesriikidelt oma tööstusvaldkonnas ohutuse juhtimise süsteemi loomist – PP1

2. ELi õiguses Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni standardi vahejuhtumitest teatamisega seotud osa rakendamine, millega nõutakse liikmesriikidelt oma tööstusvaldkonnas ohutusjuhtimissüsteemi loomist – PP2

3. ELi õiguses Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni standardi lennuohutust mõjutavatest juhtumitest teatamisega seotud osa rakendamine, millega nõutakse liikmesriikidelt oma tööstusvaldkonnas ohutusjuhtimissüsteemi loomist; lennuohutust mõjutavate juhtumite kohta teabe kogumise kohustuse ülekandmine liikmesriikidelt ühele asutusele, mis kogub otse peamiselt tööstusvaldkonnast pärit teavet kõigi lennuohutust mõjutavate juhtumite kohustusliku teatamise süsteemi raames teatatud juhtumite kohta – PP3

|| ||

Punktis 2.2 tuvastatud probleemid || Poliitikameetmed || Poliitikameetme kirjeldus

Probleemi põhjustaja nr 2: andmete lõimimine: teabe halb kvaliteet ja andmete lünklikkus (PRP 2)

A. teave lennuohutust mõjutavate juhtumite kohta esineb väga erineval kujul ning see ei ole andmebaasidesse ühtlustatud viisil kodeeritud ega klassifitseeritud || 1. Suunised lennuohutust mõjutava juhtumi lisamise kohta; koolitus ning riiklike andmebaaside piires ja vahel parema ühtlustamise ja klassifitseerimise tagamine – PP1

2. Liikmesriikide vahel teatamisprotsessi ühtlustamine ja andmesisestusprotsessi standardimine; juhiste koostamine ja koolituste korraldamine – PP2

3. Juhtumitest teatamiseks ainulaadse andmevormingu kasutuselevõtu nõudmine, liikmesriikide tasandi andmete kogumine juhtumine kohta asendatakse ELi tasandi kogumisega ühe üksuse kaudu – PP3

B. Andmete järjepidevuse tagamiseks puudub tihti kvaliteedi kontrollimise protsess || 1. Suunised andmete kvaliteedi kohta; andmete kvaliteedi kontrollimise automaatsete vahendite väljatöötamine ja nende liikmesriikidele kättesaadavaks tegemine; koolituste ja õpikodade korraldamine – PP1

2. Organisatsioonidele ja liikmesriikidele kvaliteedi kontrollimise põhimõtte kehtestamine; andmete kvaliteeti käsitlevate suuniste väljatöötamine ja olemasolevate suuniste täiendamine; andmete kvaliteedi kontrollimise automaatsete vahendite väljatöötamine; koolituste ja õpikodade korraldamine – PP2 ja PP3

C. Euroopa kesksesse andmekogusse ei saadeta kogu teavet ja kogutud andmed ei kajasta alati tegelikke ohutustasemeid || Euroopa keskses andmekogus sisalduvate andmete järelevalve jätkuv tagamine ja vajaduse korral menetluste algatamine; õigusaktid võivad kuuluda Euroopa Lennundusohutusameti standardimiskontrollide raamesse – PP1, PP2 ja PP3

D. Paljude lennuohutust mõjutavate juhtumite puhul ei täideta Euroopa keskse andmekogu jaoks kõiki peamisi andmevälju || 1. Suunised täidetavate väljade kohta ja iga asjakohase juhtumikategooria kohta väljade loendi koostamine – PP1

2. Õigusakti muutmine kohustuslike väljade põhimõtte kehtestamiseks; läbivaadatud õigusaktile lisatakse iga asjakohase juhtumikategooria jaoks kohustuslike väljade loend – PP2 ja PP3

|| ||

Punktis 2.2 tuvastatud probleemid || Poliitikameetmed || Poliitikameetme kirjeldus

Probleemi põhjustaja nr 3: Euroopa keskse andmekogu teabele piisava juurdepääsu tagamise õiguslikud ja organisatsioonilised takistused (PRP 3)

A. Tähtis teave lennuohutust mõjutava juhtumi kohta (kirjeldus) ei ole kättesaadav || Euroopa kesksele andmekogule laiema juurdepääsu tagamine eelkõige kindlaksmääratud pädevatele asustustele eesmärgiga anda neile juurdepääs asjakohasele ohutusteabele – PP1, PP2 ja PP3

B. Euroopa keskse andmekogu andmete kasutamisega seotud usalduse puudumine liikmesriikides || Euroopa keskse andmekogu andmete kasutamise piiramine ainult ohutuse suurendamiseks – PP1, PP2 ja PP3

Punktis 2.2 tuvastatud probleemid || Poliitikameetmed || Poliitikameetme kirjeldus

Probleemi põhjustaja nr 4: lennuohutust mõjutavate juhtumite analüüsi ja asjakohaste ohutusmeetmete puudumine riiklikul ja Euroopa tasandil (PRP 4)

A. Liikmesriikide ja ELi tasandil puudub lennuohutust mõjutavate juhtumite süstemaatiline analüüs || 1. Soovitus rakendada Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni standardit, millega nõutakse lennuohutust mõjutavate juhtumite kohustusliku teatamise süsteemist ja selliste juhtumite vabatahtliku teatamise süsteemist väljastatud andmete analüüsimist ning vajalike asjakohaste meetmete kindlaksmääramist – PP1

2. Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni standardi rakendamine, millega nõutakse liikmesriikidelt lennuohutust mõjutavate juhtumite kohustusliku teatamise süsteemist ja selliste juhtumite vabatahtliku teatamise süsteemist väljastatud andmete analüüsimist ning vajalike asjakohaste meetmete kindlaksmääramist; kõnealuse kohustuse kehtestamine organisatsioonide, liikmesriikide ja ELi tasandil – PP2

3. Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni standardi rakendamine, millega nõutakse liikmesriikidelt lennuohutust mõjutavate juhtumite kohustusliku teatamise süsteemist ja selliste juhtumite vabatahtliku teatamise süsteemist väljastatud andmete analüüsimist ning vajalike asjakohaste meetmete kindlaksmääramist; kõnealuse kohustuse kehtestamine organisatsioonide ja ELi tasandil – PP3

B. Puudub poliitikaraamistik ohutuse suurendamiseks lennuohutust mõjutavate juhtumite analüüsi alusel || 1. Soovitus rakendada Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni soovitust, millega nõutakse lennuohutust mõjutavate juhtumite analüüsi käigus kindlaks määratud asjakohaste parandus- ja ennetusmeetmete võtmist ning nende tõhususe seiret – PP1

2. Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni standardi rakendamine, millega nõutakse organisatsiooni, liikmesriigi ja ELi tasandil juhtumite analüüsi käigus kindlaks määratud asjakohaste parandus- ja ennetusmeetmete võtmist ning nende meetmete tõhususe seiret liikmesriikide ja ELi tasandil – PP2

3. Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni standardi rakendamine, millega nõutakse riikide ja ELi tasandil juhtumite analüüsi käigus kindlaks määratud asjakohaste parandus- ja ennetusmeetmete võtmist ning nende meetmete tõhususe seiret ELi tasandil – PP3

C. Puudub vahend lennuohutust mõjutavate juhtumite analüüsi prioriseerimiseks || 1. ELi tasandil ELi ühise riskiklassifitseerimissüsteemi väljatöötamine lennuohutust mõjutavate juhtumite klassifitseerimiseks ühtlustatud viisil; selle vahendi kättesaadavaks tegemine; soovitused liikmesriikidele oma juhtumite klassifitseerimiseks selle vahendi kohaselt – PP1

2. Kohustus liikmesriikidele või ELi üksusele klassifitseerida lennuohutust mõjutavad juhtumid ELi ühise riskiklassifitseerimissüsteemi abil; selle vahendi ELi tasandil väljatöötamine ning selle liikmesriikidele ja tööstusharule kättesaadavaks tegemine – PP2 ja PP3

4. Mõju hindamine

Poliitikapakettide mõju on esitatud kokkuvõtlikult allpool tabelis.

|| Poliitikapakett 1 || Poliitikapakett 2 || Poliitikapakett 3

Mõju ohutusele || Väike positiivne || Suur positiivne || Väike positiivne

Majanduslik mõju ||

|| Mõju tööstusele || Puudub || Keskmine positiivne || Väike negatiivne

|| Mõju liikmesriikidele || Puudub || Väike negatiivne || Suur positiivne

|| Mõju siseturule ja konkurentsivõime­le || Väike positiivne || Suur positiivne || Väike positiivne

|| Halduskoormus aastas || Puudub || Väike negatiivne – 831 133 eurot || Keskmine negatiivne – 2,235 miljonit eurot

|| Mõju ELi eelarvele aastas || Nullilähedane – 165 000 eurot || Väike negatiivne – 530 000 eurot || Suur negatiivne – 12,1 miljonit eurot

Sotsiaalne mõju ||

|| Töö kvaliteediga seotud standardid ja õigused || Väike positiivne || Keskmine positiivne || Suur positiivne

|| Tööhõive || Neutraalne || Väike positiivne || Väike positiivne

|| Isikuandmed || Puudub || Keskmine positiivne || Keskmine positiivne

|| Rahva tervis ja ohutus || Väike positiivne || Suur positiivne || Väike positiivne

Keskkonnamõju || Nullilähedane || Nullilähedane || Nullilähedane

Mõju põhiõigustele || Väike positiivne || Suur positiivne || Väike positiivne

Mõju olemasolevate õigusaktide lihtsustamisele || Puudub || Suur positiivne || Suur positiivne

Mõju kolmandatele riikidele || Väike positiivne || Suur positiivne || Väike positiivne

5. Valikute võrdlus

Poliitikapakette hinnatakse tulemuslikkuse, tõhususe ja järjepidevuse kriteeriumide alusel.

Tõhususe seisukohast võimaldab PP2 saavutada kõige suurema võimaliku arvu kõigist erieesmärkidest ja PP3 võimaldab üldiselt head tulemuslikkust. PP1 abil saavutatakse täielikult ainult EE3.

PP1 sisaldab meetmeid, mis nõuavad väga väikseid rakendus- või halduskulutusi ja aitavad erieesmärgi saavutamisele kaasa, kuid seda piiratud moel, mis ei muuda seda poliitikat eesmärkide saavutamisel kõige tõhusamaks.

Tõhususe poolest on PP3 kõige kulukam ja vähem tõhus kui PP2. PP1 on kõige odavam, aga kõige vähem tõhus.

Järjepidevuse seisukohast on kõik poliitikapaketid üldjoontes võrdväärsed ja võimaldavad erinevat tüüpi mõjude vahelisi piiratud kompromisse, kuid PP2 puhul on kompromiss kõige väiksem.

Eespool nimetatut arvesse võttes on soovitatud pakett PP2, kuna sellest saadav kasu on kulutustest märksa suurem. See aitab eeldatavasti kaasa lennuohutuse parandamisele tänu tõhusamale teabe kogumisele juhtumite kohta, andmete paremale kvaliteedile, teabele asjakohasemale juurdepääsule ning nõuete kehtestamisele juhtumeid käsitleva teabe kasutamise kohta lennuõnnetuste vähendamiseks.

6. Seire ja hindamine

Komisjon hindaks määruse rakendamist kolm aastat pärast selle vastuvõtmist seadusandja poolt ja seiraks pidevalt juba saada olevate peamiste transpordinäitajate komplekti. Neid näitajaid kasutatakse selle mõõtmiseks, millises ulatuses saavutab vastuvõetud poliitikavalik erieesmärgid.

[1] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/42/EÜ,13. juuni 2003, vahejuhtumitest teatamise kohta tsiviillennunduses (ELT L 167, 4.7.2003, lk 23).

[2] Komisjoni määrus (EÜ) nr 1321/2007, milles sätestatakse rakenduseeskirjad tsiviillennunduse vahejuhtumeid käsitleva teabe koondamise kohta kesksesse andmekogusse (ELT L 294, 13.11.2007, lk 3) ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1330/2007, milles sätestatakse rakenduseeskirjad tsiviillennunduse vahejuhtumeid käsitleva teabe levitamise kohta huvitatud isikutele (ELT L 295, 14.11.2007, lk 7).