SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Euroopa Ühenduse ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping (edaspidi „leping“) kirjutati alla 16. novembril 2000 Brüsselis ja see jõustus 10. mail 2001. Pärast seda ja kooskõlas lepingu artikliga 12 on lepingut kolm korda pikendatud (2004., 2009. ja 2014. aastal), iga kord viieks aastaks.

Praegune leping kaotab kehtivuse 20. veebruaril 2019.

ELi huvides on pikendada käesolevat lepingut, et lihtsustada koostööd Venemaa Föderatsiooniga ühistes teaduse ja tehnoloogia prioriteetsetes valdkondades, mis toovad kasu mõlemale lepinguosalisele.

Venemaa on ELi naabruses kõige olulisem teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni valdkonnas tegutseja, kes ei ole seotud programmiga „Horisont 2020“. Teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonialane koostöö ELi ja Venemaa vahel on traditsiooniliselt olnud väga aktiivne, eelkõige teadustöö taristu, transpordi ja keskkonna valdkonnas. Kuigi 7. raamprogrammi puhul oli Venemaa kõige aktiivsem mitteassotsieerunud kolmanda riigi osaleja, jääb koostöö tase programmi „Horisont 2020“ raames allapoole selle potentsiaali. See on suures osas tingitud programmi „Horisont 2020“ rahastamiseeskirjade muutmisest, mille kohaselt ei ole Venemaa juriidilised isikud (koos Brasiilia, India, Hiina ja Mehhikoga) enam automaatselt rahastamiskõlblikud ELi poolt rahastamiseks, kuid ka poliitilisest asjaoludest.

Kõigi mitteassotsieerunud riikide hulgas on Venemaa praegu programmi „Horisont 2020“ koostööprojektides osalemise poolest 6. kohal. Lisaks on „Horisont 2020“ 2018.–2020. aasta tööprogrammi eesmärk tihendada koostööd Venemaaga vastastikust huvi pakkuvates ja ühist kasu toovates küsimustes. Lisaks sellele, et programm „Horisont 2020“ on üldiselt avatud kogu maailma, sealhulgas Venemaa üksustele, on olemas kaks peamist kahepoolset koostööalgatust Venemaaga teadusuuringute taristu ja tervishoiu valdkonnas ning üks mitmepoolne koostööalgatus aeronautika valdkonnas, mis on suunatud ka Venemaale.

Lepingu pikendamine on kooskõlas ELi lähenemisviisiga, mille aluseks on viis juhtpõhimõtet ELi praeguste suhete haldamiseks Venemaaga, milles lepiti kokku 14. märtsil 2016 toimunud ELi välisasjade nõukogus ja mis kinnitati kõnealuses nõukogus 16. aprillil 2018. Teadusdiplomaatia võib olla oluline vahend suhetes Venemaaga, kuna see pakub positiivse koostöökava ja on nn pehme jõu allikas, mis võib olla väga tõhus, et avada ja edendada kommunikatsioonikanaleid ning suurendada usaldust meie ühiskondade vahel. Lepinguga luuakse tulevasteks aastateks inimestevaheliste kontaktide parandamise ning teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonikoostöö raamistik ELile strateegilist huvi pakkuvates valdkondades, millega astutakse vastu ELi ja Venemaa osalejate vahelise teaduskoostöö vähenemise suundumusele. Seetõttu on kasulik pikendada lepingut järgmiseks viieks aastaks.

Lepinguga loodud ELi ja Venemaa ühise teadus- ja tehnoloogiakoostöö komitee kohtumisel, mis toimus Moskvas 28. septembril 2018, tõdesid mõlemad lepinguosalised, et kavatsevad pikendada lepingut veel viieks aastaks ilma muudatusteta, tunnistades edusamme, mida on tehtud ELi ja Venemaa koostöö tõhustamiseks teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas.

Pikendatud lepingu sisu on sama kui kehtiva lepingu sisu, nagu on arutatud ja kokku lepitud Venemaa poolega. Sellega ei looda ELile uusi õigusi ega kohustusi, vaid pikendatakse lepinguosaliste vahel juba kehtivat õiguslikku režiimi teadus- ja tehnoloogiakoostöö valdkonnas.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega