1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu sõlmis ühendus otsusega 92/580/EMÜ, see jõustus 1. jaanuaril 1993 ning kehtis kolm aastat kuni 31. detsembrini 1995. Pärast seda on lepingut korrapäraselt kahe aasta kaupa pikendatud. Viimati pikendati kõnealuse lepingu kehtivust rahvusvahelise suhkrunõukogu otsusega suhkrunõukogu 52. istungil 1. detsembril 2017 ja leping jääb jõusse kuni 31. detsembrini 2019.

Kavandatud õigusakt on lepinguosaliste jaoks siduv vastavalt lepingu artikli 45 lõikele 2, milles on sätestatud: „Nõukogu võib kvalifitseeritud häälteenamusega pikendada käesolevat lepingut kauemaks kui 31. detsembrini 1995 järjestikuste ajavahemike kaupa, iga kord kuni kaks aastat. Iga lepinguosaline, kes ei ole nõus käesoleva lepingu sellise pikendamisega, teatab sellest kirjalikult suhkrunõukogule ning lakkab olemast käesoleva lepingu osaline alates pikendusperioodi algusest.“

Leping sõlmiti nõukogu otsusega 92/580/EMÜ ja see jõustus 1. jaanuaril 1993. Leping sõlmiti kolmeks aastaks kuni 31. detsembrini 1995 ning seda on alates sellest ajast korrapäraselt kahe aasta kaupa pikendatud, nagu on ette nähtud lepingu artikliga 45. Viimati pikendati lepingu kehtivust 2017. aasta detsembris ja leping jääb jõusse kuni 31. detsembrini 2019.

Lepinguosalistel on kokku 2 000 häält. Igal lepinguosalisel on konkreetne arv hääli, mida igal aastal kohandatakse vastavalt lepingus eelnevalt kindlaks määratud kriteeriumidele. Suhkrunõukogu kõik otsused tehakse konsensuse alusel, kui lepingus ei ole ette nähtud teisiti. Kui konsensust ei saavutata, tehakse otsused lihthäälteenamusega, kui lepingus ei ole ette nähtud otsuse tegemine kvalifitseeritud häälteenamusega.

Liit on alati olnud rahvusvahelise suhkrunõukogu aktiivne liige ja lepingu edasine pikendamine kuni kaheks aastaks on liidu huvides. Liit on peamine suhkrutootja ja juhtiv suhkrukaubanduse partner rahvusvahelise suhkruorganisatsiooni mitme liikme jaoks.

Rahvusvahelise suhkruorganisatsiooni 52 liikmel on kokku 2 000 häält. EL on üks liige. Iga hääle kaal on 2019. aasta halduseelarves 653 naelsterlingit. Eelarvemenetluse jaoks (vt 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu artikkel 25), st liikmete iga-aastaste rahaliste sissemaksete kindlaks määramiseks on liidule eraldatud häälte arv 552 ja seega on 2019. aasta rahaline sissemakse 360 456 naelsterlingit. Neid näitajaid kohandatakse igal aastal.

Ametlik otsus lepingu pikendamise kohta 31. detsembrini 2021 kavatsetakse teha rahvusvahelise suhkrunõukogu 55. istungil, mis peetakse 19. juulil 2019 Cairnsis Austraalias.

Euroopa Liit on alates 2015. aastast püüdnud algatada rahvusvahelise suhkruorganisatsiooni liikmete seas arutelu, et alustada lepingu ajakohastamist; lepingu alusel jaotuvad hääled endiselt maailma suhkruturu olukorra järgi 1992. aastal, mis toob kaasa selle, et häälte jagunemine ei kajasta enam ülemaailmse suhkruturu tegelikku olukorda. Seega ei kajasta liidu rahaline sissemakse enam tema suhtelist positsiooni ülemaailmsel suhkruturul. 23. novembril 2017 võttis nõukogu vastu otsuse, millega antakse luba alustada läbirääkimisi 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu muutmiseks (edaspidi „otsus“) eesmärgiga parandada seda olukorda. Nende läbirääkimiste raames on komisjon esitanud ettepanekuid lepingu muutmiseks, mida arutatakse teiste rahvusvahelise suhkruorganisatsiooni liikmetega. Lepingu pikendamise hääletus toimub samal istungil, kus lepingu muutmise hääletus. Lepingu muutmise hääletus on päevakorras enne lepingu pikendamise hääletust.

Käesoleva ettepaneku eesmärk on taotleda komisjonile nõukogu luba hääletada liidu nimel rahvusvahelises suhkrunõukogus selle poolt, et lepingut pikendatakse 31. detsembrini 2021. Samas peaks selle seisukoha jaoks olema vajalik rahvusvahelise suhkruorganisatsiooni nõukogu pooldav otsus lepingu muutmise ettepaneku kohta. Kui seda otsust ei tehta, peaks liit ära hoidma konsensuse alusel otsuse tegemise pikendamise kohta, hoiduma edasisest hääletamisest selles küsimuses ja konsulteerima uuesti nõukoguga. Kui kohal ei ole piisavalt liikmeid, et saavutada kvalifitseeritud häälteenamus, tähendaks liidu hääletamisest hoidumine seda, et pikendamist ei lepita sellel istungil kokku ja küsimus lükatakse suurima tõenäosusega edasi järgmiseks istungiks 2019. aasta novembris. Kui häälteenamus saavutatakse, siis hääletatakse pikendamise üle ja otsus on liidu jaoks siduv. Hääletamisest hoidumist tuleks sellegipoolest eelistada negatiivse hääle andmisele, sest see saadaks tugeva poliitilise sõnumi, võimaldades samal ajal lepingut pikendada; ELil oleks endiselt võimalus lepingust taganeda. Lepingust taganemiseks peaks liit sel juhul teavitama rahvusvahelist suhkruorganisatsiooni kirjalikult oma kavatsusest lepingust taganeda, nagu on sätestatud lepingu artikli 45 lõikes 2. Selle jaoks on nõutav uus nõukogu otsus.

4.Õiguslik alus

4.1.Menetlusõiguslik alus

4.1.1.Põhimõtted

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad otsustavalt mõjutada liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“.

4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

Rahvusvahelise suhkrunõukogu kavandatava õigusaktiga pikendatakse lepingu (mis on liidu jaoks siduv rahvusvaheline lepe) kehtivusaega. Seega on kavandatav õigusakt õigusliku toimega.

Kavandatav õigusliku toimega akt ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku.

Seega on kavandatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

4.2.Materiaalõiguslik alus

4.2.1.Põhimõtted

ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaste otsuste materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on pelgalt kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna puhul vajalik õiguslik alus.

4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

Käesoleva kavandatud õigusakti eesmärk ja sisu on seotud ühise kaubanduspoliitikaga (põllumajandustoodetega kauplemine).

Seepärast on kavandatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 207.