I.SISSEJUHATUS

Venemaa provotseerimata ja põhjendamatu sissetung Ukrainasse on põhjustanud inimestele kohutavaid kannatusi ning linnades ja kogukondades ränki purustusi. Palju inimesi on saanud surma ning paljud on jäänud ilma oma elatusvahenditest. Kodudest on turvalisust otsides pidanud lahkuma rohkem kui 12 miljonit inimest, kellest ligikaudu kuus miljonit, pooled nendest lapsed, on pidanud põgenema välismaale.

Seistes silmitsi Venemaa agressiooniga on Euroopa Liit ja selle liikmesriigid näidanud üles vankumatut solidaarsust Ukraina sõja eest põgenevate inimestega ning andnud viivitamata toetust Ukraina valitsusele, et see saaks tööd jätkata. Liit on andnud vastupidavuse suurendamiseks hädaabi, samuti humanitaar- ja sõjalist abi ning muud toetust. Komisjon on ELi kodanikukaitse mehhanismi raames koordineerimas seni ulatuslikemat tegevust, mille käigus on võetud mitmesuguseid toetusmeetmeid, muu hulgas tervishoiu-, toidu- ja põllumajandussektoris. Abina on antud varjupaika, masinaid ja meditsiinivarustust ning aidatud korraldada evakueerimist. Komisjon on Ukraina toetuseks hõlbustanud kaubavahetust, eelkõige Ukraina ekspordi suhtes kohaldatavate imporditollimaksude peatamise kaudu, ja loonud solidaarsuskoridorid, et aidata Ukrainal eksportida põllumajandustooteid. Näide ELi vastuvõtuvalmidusest on ajutise kaitse direktiivi aktiveerimine, mis annab kõikjal ELis juurdepääsu töökohtadele, eluasemele, haridusele ja tervishoiule. Komisjon jätkab Ukraina ja tema rahva toetamist Euroopa tiimi lähenemisviisi raames liikmesriikidega koostööd tehes.

Kuna kogu riigis toimub sõjategevus, on Ukraina majandusolukord kiiresti halvenenud. SKP väheneb sel aastal tõenäoliselt 30 %–50 % ja maksutulud on vähenenud ligikaudu 50 %–80 %. Ukraina Aasovi ja Musta mere sadamad on Venemaa sõjategevuse tõttu endiselt blokeeritud, mis jätab Ukraina ilma väga vajalikust eksporditulust. Hinnanguline kogukahju ulatub juba sadadesse miljarditesse eurodesse ning ainuüksi füüsilisele taristule on tekitatud rohkem kui 100 miljardi euro suurune kahju.

Ukraina toetamiseks selle sõja ajal, aga ka riigi ülesehitamiseks ja inimestele uute võimaluste pakkumiseks on vaja teha suuri rahalisi kulutusi kogu maailmas. Seepärast on selle rahvusvahelise jõupingutuse peamiste üksikasjade kavandamist vaja alustada juba nüüd, kuigi Venemaa agressioon jätkub. Euroopa Ülemkogu nõustus oma 2022. aasta märtsi järeldustes looma Ukraina solidaarsusfondi ning kutsus rahvusvahelisi partnereid selles osalema. Euroopa Ülemkogu kutsus komisjoni üles jätkama tehnilise abi väljatöötamist, et aidata Ukrainal ellu viia vajalikke reforme.

Sellises ulatuses ülesehitustöö Euroopas nõuab tugevat liidrirolli Euroopa Liidult, kes peaks tegema ennetavat koostööd rahvusvaheliste partneritega. Ukraina on Euroopa Liiduga tihedalt seotud assotsieerimislepingu ning sellega kaasneva põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna kaudu. Ukraina taotles 28. veebruaril 2022 ELi liikmeks saamist ning väljendas tugevat tahet ühendada riigi ülesehitamine reformidega, mida viiakse ellu Euroopa suunas liikumiseks.

Käesolevas teatises tutvustatakse liidu tegevust, mille eesmärk on katta Ukraina kiireloomuline rahastamisvajadus, ning esitatakse riigi pikemaajalise ülesehitamise raamistik.

II.KIIRELOOMULINE ABI

Lühiajaliselt reageerides tuleb tegeleda lähitulevikuga, mil ulatuslikku ülesehitustööd ei saa veel kavandada. Lähiajal antava abi peamine eesmärk on toetada Ukraina valitsuse tegevust ning seda abi täiendatakse häda- ja humanitaarabiga.

Juba antud toetus

EL on juba võtnud pikaajalise kohustuse Ukrainat toetada ning seda on tehtud tulemuslikult. EL on andnud Ukrainale olulist finantsabi, mille kogusumma aastatel 2014–2021 oli 1,7 miljardit eurot Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi raames antud toetustena, 5,6 miljardit eurot viie makromajandusliku finantsabi programmi raames laenudena, 194 miljonit eurot humanitaarabina ja 355 miljonit eurot välispoliitika vahenditest. EL toetab Ukrainat poliitika väljatöötamisel ja ulatuslike reformide elluviimisel, kaasates Euroopa tiimi lähenemisviisi raames liikmesriigid. Juhtprogrammide hulka kuuluvad detsentraliseerimist, avaliku halduse reformi ja korruptsioonivastast võitlust käsitlevad programmid.

Alates Venemaa agressiooni algusest on EL suurendanud oma toetust ning lisanud ligikaudu 4,1 miljardit eurot, et toetada Ukraina üldist majanduslikku, sotsiaalset ja finantsvastupidavust erakorralise makromajandusliku finantsabi, eelarvetoetuse, hädaabi, kriisimeetmete ja humanitaarabi vormis. Euroopa rahutagamisrahastu raames on Ukraina toetamiseks võetud ka sõjalise abi meetmeid, mille kogusumma on 1,5 miljardit eurot ning kavas on eraldada veel 500 miljonit eurot.

Enne sõda ja selle ajal on EL teinud Ukraina toetamiseks tihedat koostööd Euroopa finantseerimisasutustega. Alates 2014. aastast on Euroopa Investeerimispank ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank andnud Ukrainale laenudena üle 10 miljardi euro. Viimastel nädalatel on Euroopa Investeerimispank Ukraina eelarvesse maksnud 668 miljonit eurot. EL teeb tihedat koostööd ka Maailmapanga ja Rahvusvahelise Valuutafondiga, kes on olnud Ukrainas tehtavate jõupingutuste peamised partnerid alates 2014. aastast.

Lühiajaline abi

Sõja tõttu jäävad saamata maksu-, ekspordi- ja muud tulud, lisandub varade ja eksporditavate kaupade ulatuslik ebaseaduslik omastamine, muu hulgas põllumajandussektoris. Samal ajal on järsult suurenenud olulised kulutused. Ukraina vajab suurt lühiajalist rahalist abi, et säilitada põhiteenused, rahuldada humanitaarvajadusi ja taastada kõige olulisem purustatud taristu. Rahvusvahelise Valuutafondi hinnangul on Ukraina rahastamispuudujääk juuniks ligikaudu 14,3 miljardit eurot (15 miljardit USA dollarit).

Ukraina valitsuse rahastamisvajadused on lühiajalises perspektiivis jätkuvalt märkimisväärsed, sest vaja on toetada riiki, aidata säilitada makromajanduslikku stabiilsust ning vähendada inim- ja füüsilisele kapitalile avalduvat survet. Nendele vajadustele reageerimiseks on vaja ühiseid rahvusvahelisi jõupingutusi ning liit on valmis andma oma panuse.

Komisjon kavatseb omalt poolt seega teha ettepaneku anda Ukrainale 2022. aastal laenudena uut erakorralist makromajanduslikku finantsabi kuni 9 miljardit eurot ning sellele lisandub teiste kahe- ja mitmepoolsete partnerite, sealhulgas G7 toetus. Summa makstaks välja mitmes osas ja pika tagasimaksetähtajaga ning tänu liidu eelarve tagatisele soodustusega intressimääradega.

Et see oleks võimalik, peaksid liikmesriigid leppima kokku tagatiste andmises, et täiendada eraldist, mis on selle eesmärgi täitmiseks ette nähtud liidu ühise eraldisfondi asjakohases osas. Koos ELi eelarvest antava rahalise abiga, millega toetatakse seotud intressimakseid, tagatakse seega Ukrainale hästi koordineeritud ja väga soodsatel tingimustel abi.

III.UKRAINA ÜLESEHITAMINE