Direktiivi kohaldatakse kõigi avaliku sektori hankija sõlmitud asjade hankelepingute suhtes, tingimusel et lepingute eeldatav maksumus on vähemalt kohaldatava piirmäära tasemel, mis võib olla kas 134 000 eurot või 207 000 eurot, olenevalt sellest, millise hankijaga on tegemist .

Selleks, et direktiivi saaks kohaldada, peab konkreetse hoone, renoveerimise või kohandamise projekti hinnanguline väärtus olema vähemalt praeguse piirmäära tasemel, milleks on 5 186 000 eurot. See kehtib iga funktsionaalselt sõltumatu projekti puhul. Vald, mis kavatseb viia ellu mitmeid eri majutuskavu, peab üldjuhul arvutama iga kava väärtuse eraldi, et määrata kindlaks, kas nimetatud piirmäär on saavutatud. Lubatud ei ole selline ehitustööde projektide osadeks jaotamine, mille eesmärgiks on takistada projekti kuulumist käesoleva direktiivi reguleerimisalasse (artikli 9 lõige 3).

Käesoleva teatisega ei kehtestata uusi õigusnorme. Teatis kajastab komisjoni arusaama aluslepingutest, riigihankedirektiividest ja Euroopa Liidu Kohtu (edaspidi „ELi Kohus”) kohtupraktikast. Tuleb märkida, et igal juhul on Euroopa Liidu õiguse siduv tõlgendamine lõppkokkuvõttes ELi Kohtu ülesanne.

Käesolev teatis põhineb direktiivil 2004/18/EÜ, kuid osutab direktiivi 2014/24/EL üksikasjadele, kui need on praeguses olukorras asjakohased.

Varjupaigataotlejate saabumisega seoses on vaja ka teenuseid (nt puhastus-, tervishoiu-, toitlustus-, turvateenused jne).

Teenuslepingute puhul on käesoleva direktiivi ja direktiivi 2014/24/EL eeskirjad põhimõtteliselt erinevad.

Direktiivi 2004/18/EÜ kohaselt kohaldatakse teenuste puhul direktiivi täielikult ainult siis, kui need on esitatud ammendavas loetelus. Varjupaigataotlejad võivad teenustest vajada eelkõige bussitransporditeenust ja puhastusteenust. Kõigi muude teenuste puhul kui need, mis on kõnealuses direktiivis ammendavalt loetletud, on nõutud ainult ex post läbipaistvust ja tehnilisi kirjeldusi reguleerivate sätete kohaldamist

Teenuslepingute puhul kohaldatakse direktiivi alates samadest piirmääradest nagu asjade hankelepingute puhul. Lisaks kohaldatakse selge piiriülese huviga teenuslepingutele liidu õiguse aluspõhimõtteid samadel tingimustel nagu ehituslepingute puhul.

Direktiiv 2014/24/EL on põhimõtteliselt täielikult kohaldatav kõigi teenuste puhul. Lihtsustatud korra rakendamisel kehtivad sotsiaal- ja muude eriteenuste puhul siiski konkreetsed hanke-eeskirjad. Teenuste osutamisel varjupaigataotlejatele oleks lihtsustatud kord eriti asjakohane restorani- ja hotelliteenuste puhul, kaasa arvatud toitlustus-, tervishoiu- ja sotsiaalteenuste puhul. Mõned teenused on direktiivi 2014/24/EL kohaldamisalast täiesti välja jäetud. Näiteks pääste- ja kiirabiteenused teatavatel tingimustel.

Üldjuhul kohaldatakse direktiivi 2014/24/EL alates samadest piirmääradest nagu varasemat direktiivi . Teenuste puhul, mille puhul kohaldatakse lihtsustatud korda, on piirmääraks kehtestatud 750 000 eurot.

Lihtsustatud kord kohustab hankijaid tagama avalikustamise ELi tasandil nii enne kui ka pärast lepingu sõlmimist ning pidama kinni mõnest põhilisest menetluskohustusest (eelkõige mittediskrimineerimise põhimõtte tagamiseks). Lepingute sõlmimist nende teenusekategooriate puhul reguleeritakse riiklike õigusaktidega. Nende teenuste puhul kohaldatakse piirmäärast allapoole jäävate teenuste puhul liidu õiguse üldisi põhimõtteid, tingimusel et need teenused ei paku selget piiriülest huvi .

2.Menetluste valik ja tähtajad ELi riigihanke-eeskirjade kohaselt

2.1.Üldine

Direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate lepingute puhul võib avaliku sektori hankija sõlmida lepingu kas pärast avatud või piiratud hankemenetlust (direktiivi artikkel 28) . Vähim pakkumuse esitamise tähtaeg avatud menetluse puhul on 52 päeva, kuid seda võib vähendada 40 päevani, kui kasutatakse elektroonilisi vahendeid (direktiivi artikkel 38). Piiratud menetluse puhul on osalemistaotluse laekumise üldine tähtaeg 37 päeva ning lisaks 40 päeva pakkumuse esitamiseks pärast seda, kui hankija on pakkujad välja valinud (direktiivi artikli 38 lõige 3. Kõnealuseid tähtaegu võib lühendada vastavalt 30 ja 35 päevale, kui kasutatakse elektroonilisi vahendeid).

Direktiivi 2014/24/EL kohase avatud menetluse puhul kohaldatakse 35päevast pakkumuste esitamise tähtaega. Piiratud menetluse puhul on direktiiviga 2014/24/EL ette nähtud 30päevane tähtaeg osalemistaotluste esitamiseks, millele järgneb täiendav 30päevane tähtaeg pakkumuste esitamiseks. Kui riiklike õigusaktidega on viimatinimetatud tähtaja võimalus ette nähtud, võidakse see sõlmida keskvalitsusest madalama tasandi hankijate, nagu piirkondlike või kohalike omavalitsuste, ja osalejate vahel. Kui kokkuleppele ei jõuta, võib kohaldada vähemalt 10päevast tähtaega.

2.2.Kiireloomulisus

Kui olukorra kiireloomulisus seda nõuab, on direktiiviga ette nähtud oluline tähtaegade lühendamine. Sellisel juhul võivad avaliku sektori hankijad valida kiirendatud piiratud menetluse , mille puhul osalemistaotluse esitamise tähtaeg on 15 päeva ja pakkumuse esitamise tähtaeg on 10 päeva. See võimaldab kiiret lepingu sõlmimist.

Direktiivis 2014/24/EL on see menetlus alles jäetud ning lisaks on kehtestatud kiirendatud avatud menetlus, millega nähakse ette, et pakkumuste esitamise tähtaega võib lühendada 15 päevani nõuetekohaselt põhjendatud kiireloomulistel juhtudel.

Kiirendatud piiratud menetluse kasutamine tähendab võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse miinimumnõuete kohaldamist, millega on võimalik tagada teatav konkurents isegi erakorralistel juhtudel. Paljudel juhtudel on võimalik sõlmida vajalikud lepingud, kasutades selliseid kiirendatud piiratud menetlusi (või direktiiv 2014/24/EL kohaseid kiirendatud avatud menetlusi).

3.Väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlus äärmiselt kiireloomulistel juhtudel

Väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluse näol annab liidu õigus täiendava vahendi lepingute sõlmimiseks, et hoolitseda varjupaigataotlejate vajaduste eest ka kõige kiireloomulisematel juhtudel.

Avaliku sektori hankijad võivad sõlmida riigihankelepinguid väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluse teel „äärmise vajaduse korral, kui ootamatute sündmuste tagajärjel tekkinud kiireloomulise olukorra tõttu, mida asjaomased ostjad [Termin on muutunud. Uus termin on „avaliku sektori hankijad”.] ei saanud ette näha, ei ole võimalik avatud, piiratud või väljakuulutamisega läbirääkimistega menetluse tähtajast kinni pidada. Kiireloomulise olukorra põhjendamiseks esitatavad asjaolud ei tohi mingil juhul johtuda avaliku sektori hankijatest.” (Direktiivi artikli 31 lõike 1 punkt c ).

Kuna avaliku sektori hankijad teevad sellistel juhtudel erandi aluslepingu ühest põhimõttest – läbipaistvusest –, siis nõuab Euroopa Kohus, et sellise menetluse kasutamine oleks erakorraline. Kõik tingimused selle kasutamiseks peavad olema täidetud kumulatiivselt ja neid tuleb tõlgendada kitsendavalt (vt näiteks kohtuasjad C-275/08 komisjon vs Saksamaa ning C-352/12 Consiglio Nazionale degli Ingenieri). Väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlus võimaldab avaliku sektori hankijatel pidada otse läbirääkimisi potentsiaalsete töövõtjatega. See ei võimalda otse lepingu sõlmimist ilma eelnevalt hankemenetlust korraldamata, välja arvatud juhul, kui ainult üks ettevõtja suudab töötada äärmiselt kiireloomulisest olukorrast tingitud tehnilistes tingimustes ja ajaliste piirangutega.

Iga avaliku sektori hankija peab hindama, kas tingimused selliseks väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluseks on täidetud. Hankija peab sellist menetluse valikut individuaalses aruandes põhjendama. Iga juhtumi individuaalsel hindamisel peavad olema täidetud järgmised kumulatiivsed kriteeriumid.