Muudatused kulude ja tulude koondarvestuses ning tulude ja kulude eelarvestuses eelarvejagude kaupa tehtavad muudatused on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil ( https://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-et.htm ). Teadmiseks on lisatud nende muudatuste ingliskeelne versioon, mis moodustab eelarve lisa.

¾humanitaarabi suurendamine, et reageerida kiiresti Venemaa sõjategevuse tagajärgedele Ukrainas, sealhulgas sellest tulenevale toidukriisile. Kuna rubriigis 6 (Naabrus ja maailm) varu puudub, on vaja kasutusele võtta paindlikkusinstrument;

Kuna rubriigis 6 (Naabrus ja maailm) varud või täiendavad ümberpaigutamisallikad puuduvad, teeb komisjon ettepaneku võtta kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikliga 12 kasutusele paindlikkusinstrument summas 150 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena. Võttes arvesse toetuse eeldatavat kiiret kohaletoimetamist, on 2023. aastal vaja ka 120 miljonit eurot maksete assigneeringutena, et katta käesolevas kirjalikus muutmisettepanekus kavandatud täiendavad humanitaarabimeetmed.

Venemaa sõda Ukrainas on tekitanud riigis endas ja kogu maailmas tohutu vajaduse humanitaarabi järele, eelkõige seoses toidukriisiga. Sellega seoses leiab komisjon, et esimese sammuna on 2023. aastal vaja Ukrainale täiendava humanitaarabi andmiseks ja ülemaailmse toidukriisiga tegelemiseks lisavahendeid summas 150 miljonit eurot. 2023. aasta jooksul on tõenäoliselt vaja vahendeid veelgi suurendada, kui EL soovib jätkata humanitaarabi andmist 2022. aasta tasandil ja toetada järsult kasvaval arvul abivajavaid inimesi. Rahaliste vahendite kasutuselevõtmine sõltub nende kättesaadavusest.

Seni on Euroopa tiim lisaks sõjalisele toetusele eraldanud Ukrainale rahalise, eelarvetoetuse ja humanitaarabina kokku üle 19 miljardi euro. 2023. aasta eelarveprojektis kuulutas komisjon, et kirjalikus muutmisettepanekus võidakse lisada täiendavad meetmed seoses Venemaa Föderatsiooni Ukrainasse sissetungi tagajärgedega, et võtta arvesse olukorra muutumist kohapeal. EL rahuldab jätkuvalt kõige pakilisemaid vajadusi, sealhulgas Ukraina rahastamispuudujääk, põhiteenused, humanitaarvajadused ja kõige olulisema taristu parandamine. Praeguses etapis on siiski veel ennatlik teha ettepanekuid täiendavate vajaduste kohta, mis on seotud Ukraina taastamise ja pikaajalise ülesehitamisega. Olukorra muutumine mõjutab nii rahaliste vahendite kasutuselevõtmise ajakava kui ka summa suurust.

Eelarve lisas on üksikasjalikult esitatud asjaomased eelarveread ja tulud, mida on ajakohastatud muu hulgas vastavalt käesolevas kirjalikus muutmisettepanekus kajastatud kulude muudatustele.

Kuna liidu elanikkonnakaitse mehhanismi vahendite suurendamine paranduseelarve projektis nr 5/2022 ja kirjalikus muutmisettepanekus nr 1/2023 on kokku 180 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena, on 2023. aastal vaja 70 miljonit eurot maksete assigneeringutena.

Lisaks paranduseelarve projektis nr 5/2022 esitatud ettepanekutele teeb komisjon ettepaneku suurendada liidu elanikkonnakaitse mehhanismi vahendeid 2023. aastal täiendavalt 41,4 miljoni euro võrra kulukohustuste assigneeringutena. Praeguste kavade kohaselt saab rescEU alaline õhusõidukipark järk-järgult kättesaadavaks aastatel 2026–2030. Selle suurendamise eesmärk on ühelt poolt kiirendada hankeid ning teiselt poolt kindlustada helikopterite ja kerglennukite rentimine 2024. aasta suveks. 14,4 miljonit eurot on taotletud rescEU alalise õhusõidukipargi arendamise kiirendamiseks liidu elanikkonnakaitse mehhanismi helikopterite hankimise kaudu liikmesriikide poolt. Helikopterid saavad kättesaadavaks 2024. aastal. 14,4 miljoni euro suurune summa tasakaalustatakse seejärel vastava vähendamisega 2026. ja 2027. aastal. Seda kajastatakse finantsplaneeringu järgmises ajakohastuses. Ülejäänud 27 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena selle suurendamise raames on ette nähtud helikopterite ja kerglennukite rentimiseks, nii et need võetakse 2024. aasta suvel täielikult kasutusele.

Liidu elanikkonnakaitse mehhanismist rahastatakse olulisi elanikkonnakaitsemeetmeid, näiteks metsatulekahjude kustutamist. 2022. aasta suvel algasid metsatulekahjud varem kui eelmistel aastatel ja need olid intensiivsemad. Metsa- ja maastikupõlengud laienevad aladele, kus neid varem ei olnud, põhjustades inimkaotusi tuletõrjujate seas, tehes suurt kahju omandile ja looduskaitsealadele. Sõltuvalt looduskeskkonnast on metsatulekahjudel olnud erinevad omadused ja raskusaste, lisaks suurtele õhusõidukitele nõuab tõhus tuletõrjumissuutlikkus paindlikke vahendeid, nagu kerglennukid, helikopterid ja maapealne varustus, et tulla toime erinevate asjaoludega. Sellise erisuutlikkuse piiratud kättesaadavus on endiselt ELi kriisidele reageerimise peamine puudus.

Selle taustal ja võttes arvesse varu puudumist alamrubriigis 2b, tehakse ettepanek võtta mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 11 lõike 1 punkti a alusel kasutusele ühtne varuinstrument kogusummas 450 miljonit eurot, kasutades varusid, mis on jäänud mitmeaastase finantsraamistiku eelmiste aastate kulukohustuste assigneeringute ülemmääradeni. Võttes arvesse, et 2023. aastal vajalik summa sõltub 2022. aasta lõpuni võetud laenude intressimääradest ja tehingute mahust, kavatseb komisjon lepitusperioodi jooksul 2023. aasta vajadusi õigeaegselt ajakohastada, kasutades uusimat kättesaadavat teavet 2022. aasta emissioonide kohta.

2022. aasta eelarvele lisatud ühepoolses avalduses tuletas komisjon meelde, et inflatsiooni suurenemine nõuab eelarve suuremat konservatiivsust seoses EURI intresside eelarverea haldamisega, pidades silmas võimalust, et nominaalsed intressimäärad tõusevad kõrgemale, kui selle eelarverea kavandamisel eeldati, mida on kinnitanud turu areng sel aastal.

Komisjon teeb ettepaneku eraldada 1 miljon eurot sellest suurendamisest EURI haldustoetuskulude eelarvereale. See tagab parema järelevalve, turu likviidsuse juhtimise ja täiendava suutlikkuse, pidades silmas ka kasvavat nõudlust tulevastel aastatel nõutava aruandluse järele. Neid parendusi toetatakse kuni 8 täiendava lepingulise töötaja töölevõtmisega, et aidata saavutada eespool nimetatud erinevaid eesmärke. Kulud jagatakse proportsionaalselt ELi eelarve ja taaste- ja vastupidavusrahastu tagasimakstavat toetust kasutanud liikmesriikide vahel.

Intressimäärade viimaste kuude kiire ja oluline tõus finantsturgudel on suurendanud Euroopa Liidu taasterahastu (EURI) rahastamiskulusid võrreldes 2023. aasta eelarveprojektis taotletud summaga. Intressimäärade, tehingute mahu ja intressimäärade suurenenud volatiilsuse praeguste prognooside põhjal leiab komisjon, et EURI intresside eelarverida on vaja suurendada 450 miljoni euro võrra kulukohustuste ja maksete assigneeringutena.

Selleks et rahastada vahendite varasemat kasutuselevõtmist 2023. aastal, teeb komisjon ettepaneku võtta kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikliga 12 kasutusele 34,3 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena alamrubriigi 2b kulude ülemmäära allesjäänud mittesihtotstarbelisest varust ja 65,7 miljonit eurot paindlikkusinstrumendist. 2023. aastal on vaja ka 80 miljonit eurot maksete assigneeringutena, et katta käesolevas kirjalikus muutmisettepanekus kavandatud täiendav toetus.

Selleks et neid jõupingutusi 2023. aastal jätkata, ei ole praegu kavandatud eraldised piisavad ja rahastamist on vaja suurendada, nagu komisjon juba eelarveprojektis märkis. Seepärast teeb komisjon ettepaneku suurendada kulukohustuste assigneeringuid 100 miljoni euro võrra, tuues need 2027. aastast varasemaks, võttes arvesse programmi ajakava, mis on tugevalt edasi lükkunud. Seda kajastatakse finantsplaneeringu järgmises ajakohastuses.

2022. aasta jooksul on komisjon suunanud ümber programmi „Erasmus+“ kõige enam mõjutatud põhitegevused, et võtta vastu ja toetada rohkem Ukrainast põgenevaid õpilasi, üliõpilasi, õpetajaid ja kvalifitseeritud töötajaid.

5. Euroopa kaitsetööstust tugevdava vahendi loomine ühishangete õigusakti (EDIRPA) abil

Reageerimine Venemaa sõjale Ukrainas on toonud esile vajaduse tihedama koostöö järele liikmesriikide vahel kaitsealaste riigihangete valdkonnas. Komisjon tegi olemasolevate kaitsevaldkonna investeerimislünkade kõrvaldamiseks ettepaneku luua ühishangete õigusakti abil sihtotstarbeline lühiajaline rahastu – Euroopa kaitsetööstust tugevdav vahend, mille rahastamispakett aastateks 2022–2024 on 500 miljonit eurot. Uue rahastamisvahendi kaudu kättesaadavaks tehtav ELi rahaline toetus peaks stimuleerima kaitsevaldkonna ühishankeid, millesse on kaasatud mitu liikmesriiki, ja tooma kasu Euroopa kaitsesektori tehnoloogilisele ja tööstuslikule baasile, tagades samal ajal, et liikmesriikide relvajõud suudavad tegutseda varustuskindluse ja suurema koostalitlusvõimega.

Kooskõlas komisjoni ettepanekule lisatud finantsselgitusega teeb komisjon käesolevas kirjalikus muutmisettepanekus nr 1/2023 ettepaneku luua haldustoetuskulude ja tegevuskulude jaoks kaks eraldi eelarverida, mille kulukohustuste assigneeringud on 2023. aastal 157 miljonit eurot reservina, nii et 2022. ja 2023. aastal kättesaadavaks tehtav kogusumma moodustab 240 miljonit eurot. Selle summa rahastamiseks 2023. aastal tehakse ettepanek kombineerida 2023. aastal rubriigi 5 (Julgeolek ja kaitse) kogu mittesihtotstarbeline varu 44,9 miljonit eurot ja paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmine ülejäänud 112,1 miljoni euro ulatuses. Võttes arvesse tegevuse alustamiseks vajalikku aega, on 2023. aasta maksevajadused hinnanguliselt 72 miljonit eurot. Rahastamisvahendist rahastatakse peamiselt toetusi ja ettenähtud maksed on peamiselt seotud eelmaksetega. Maksete tegemise kord on sarnane Euroopa Kaitsefondiga (st kolm makset iga toetuse kohta, sealhulgas vähemalt üks eelmakse).

eurodes Eelarverida Nimetus Kulukohustuste assigneeringud Maksete assigneeringud III jagu – Komisjon 13 06 01 Kaitsevaldkonna ühishangete lühiajaline rahastamisvahend p.m. p.m. 30 02 02 Liigendatud assigneeringud (eelarveartikli 13 06 01 reserv) 157 027 699 72 000 000 13 01 04 Kaitsevaldkonna ühishangete lühiajalise rahastamisvahendi toetuskulud p.m. p.m. Kokku 157 027 699 72 000 000

6.Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF)

Kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2023 tagatakse, et põllumajanduskulude prognoosid põhinevad uusimatel majandusandmetel ja õiguslikul raamistikul. 2022. aasta septembriks olid komisjonile teada esialgsed näitajad 2022. aasta toodangu kohta ja põllumajandusturgude väljavaated ning enamik EAGFi 2022. aasta eelarve jagatud täitmise tegelikke näitajaid, mis võetakse 2023. aasta eelarvevajaduste ajakohastatud prognooside aluseks.

Lisaks turutegurite arvessevõtmisele käsitletakse kirjalikus muutmisettepanekus nr 1/2023 pärast 2023. aasta eelarveprojekti vastuvõtmist 2022. aasta juulis põllumajandussektoris tehtud seadusandlike otsuste mõju ning ka värskeimat teavet ÜPP strateegiakavade kohta.

EAGFi 2023. aasta koguvajadused, sealhulgas põllumajandusreserv (mida rahastatakse täielikult EAGFi olemasolevatest vahenditest), on nüüd hinnanguliselt 41 324,2 miljonit eurot . See on 175 miljoni euro suurune kasv võrreldes 2023. aasta eelarveprojektiga, mis on peamiselt tingitud eelarvepunkti 08 02 06 01 „Liikmesriikide kasuks tehtud finantskorrektsioonid raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta tehtud otsuste järel“ 178 miljoni euro suurusest lisavajadusest, mis on seotud kohtuasjadega. Lisaks vähendatakse piiratud määral (12,0 miljonit eurot) eelarveartikli 08 02 05 „Otsetoetused väljaspool ÜPP strateegiakavasid“ vajadusi. Turumeetmete puhul seisneb peamine muudatus kulude ümberpaigutamises seotud eelarveartiklite 08 02 02 „Teatavatesse sektoritesse sekkumised ÜPP strateegiakavade raames“ ja 08 02 03 „ÜPP strateegiakavadest välja jäävad turuga seotud kulud“ vahel, sõltuvalt liikmesriikide rakendamisvalikutest. See tuleneb täiustatud ÜPP strateegiakavade analüüsist, mis ei olnud 2023. aasta eelarveprojekti koostamise ajal kättesaadavad. Üldine mõju on 8 miljoni euro suurune piiratud kasv.

2023. aastal eeldatavalt kasutada oleva sihtotstarbelise tulu summa suureneb 2023. aasta eelarveprojektis esitatud 457,0 miljonilt eurolt 632,0 miljonile eurole (+175,0 miljonit eurot), mis katab täielikult täiendavad vajadused. Ajakohastus puudutab raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsustest tulenevaid summasid.

2022. aasta eelarves kriisireservi loomiseks kohaldatud finantsdistsipliin moodustas 497,3 miljonit eurot. 2022. aasta kriisireserv on kasutusele võetud 350 miljoni euro ulatuses, et osaliselt katta erakorraline kohandamistoetus, mis võeti vastu 2022. aasta märtsis vastusena kriisile, mille põhjustas Venemaa sissetung Ukrainasse, ning ülejäänud 147,3 miljonit eurot kasutusele ei võeta. Võttes arvesse, et 2023. aasta eelarveprojektis on ette nähtud, et 2023. aasta põllumajandusreservi rahastatakse täielikult EAGFi olemasolevatest vahenditest, ning kooskõlas horisontaalmääruse artikliga 16 hüvitatakse 2022. aasta kriisireservi kasutamata osa põllumajandustootjatele.

Lisaks kantakse 2022. aasta ülejääk vastavalt finantsmääruse artikli 12 lõike 2 punktile d tegelikult kohaldatud finantsdistsipliini summa ulatuses üle 2023. aastasse, et hüvitada põllumajandustootjatele 2022. aastal finantsdistsipliini vähendamise ülejäänud summa. Praeguses etapis ei osuta EAGFi 2022. aasta eelarve täitmise analüüs ülejäägile, mis ületaks tegelikult kohaldatud finantsdistsipliini summat.

Nende ajakohastuste tulemusena jääb kulukohustuste assigneeringute summa muutumatuks 40 692,2 miljoni euro tasandil, mis sisaldab 450 miljonit eurot põllumajandusreservi. See üldsumma vastab EAGFi käsutuses olevale netosaldole, sealhulgas otsetoetuste ja maaelu arengu vahelisi ülekandeid käsitlevate liikmesriikide teatiste mõju, ega jäta varu.

7. Säästva kalapüügi partnerluslepingute ajakohastamine

Komisjon vaatas läbi kõige uuema kättesaadava teabe säästva kalapüügi partnerluslepingute kohta ja vaatas asjaomaste kolmandate riikidega peetavate läbirääkimiste arengu põhjal läbi 2023. aasta eeldatavad vajadused, nagu on ette nähtud institutsioonidevahelise kokkuleppe II osa punktis C. Komisjon teeb selle läbivaatamise alusel ettepaneku paigutada 725 000 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringuid ümber reservi eelarverealt (artikkel 30 02 02) tegevuskulude eelarvereale (artikkel 08 05 01 – Liidu kalalaevade kolmandate riikide vetes toimuva kalapüügiga seonduva tegevuse juhiste väljatöötamine). Kõnealune eelarveneutraalne ülekandmine on seotud Mauritiusega sõlmitud kalanduskokkuleppega, mille suhtes on jõutud kokkuleppele, mida hakatakse ajutiselt kohaldama 31. detsembriks 2022.

Kõik kasutada olevad kulukohustuste assigneeringud reservis (48,7 miljonit eurot) ja peamine tegevusassigneeringute eelarverida (107,6 miljonit eurot) jäävad muutmata ning moodustavad kokku 156,3 miljonit eurot.