SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Aastatel 2002–2014 pidas EL läbirääkimisi majanduspartnerluslepingute sõlmimiseks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide ja piirkondadega. EL pidas neid läbirääkimisi nõukogu poolt 12. juunil 2002 välja antud ulatuslike volituste ja läbirääkimisjuhiste (9930/02) alusel.

Mitmete asjaolude, sealhulgas partnerite piiratud suutlikkuse tõttu, hõlmavad sõlmitud ja rakendatud lepingud praegu siiski peamiselt ainult kaubavahetust. Muud valdkonnad (nt teenused, investeeringud ja kaubandusega seotud küsimused) ei ole lepingutesse lisatud, kuid neid on sõnaselgelt nimetatud läbivaatamisklauslites seoses tulevase läbivaatamisega. Selline olukord tähendab, et praegused majanduspartnerluslepingud ei ole täielikult kooskõlas 21. sajandi kaubandusolukorraga ning nii ELi kui ka asjaomaste partnerriikide huvidega. Seetõttu on võimalik, et lähiaastatel tekib huvi nende lepingute „süvendamise“ vastu, et hõlmata muu hulgas ka teenused, investeeringud, kaubandus ja kestlik areng, intellektuaalomandi õigused, konkurentsipoliitika ja riigihanked.

Praeguseks rakendab AKV riikides ja piirkondades 31 riiki seitset erinevat majanduspartnerluslepingut.

Neist viis riiki, kes praegu rakendavad majanduspartnerluse vahelepingut Ida- ja Lõuna-Aafrikas (Mauritius, Madagaskar, Seišellid, Zimbabwe ja hiljuti ka Komoorid), on taotlenud läbirääkimiste alustamist läbivaatamisklausli alusel. Eesmärk on sõlmida ulatuslik leping, mis aitab neil ära kasutada üleilmsete väärtusahelate võimalusi. Läbirääkimisi sellise ulatusliku lepingu sõlmimiseks alustati 2. oktoobril 2019 Mauritiusel.

Tulevased läbirääkimised AKV riikide ja piirkondadega, sealhulgas Ida- ja Lõuna-Aafrikas riikidega, toimuvad vastavalt olemasolevatele läbirääkimisjuhistele, mille nõukogu kehtestas 2002. aastal koos volitustega läbirääkimiste alustamiseks. Olemasolevad 2002. aasta läbirääkimisjuhised on juba olemuselt laiaulatuslikud, hõlmates peaaegu kõiki kaubandusega seotud valdkondi. Siiski on need praeguseks sõnastuse poolest osaliselt vananenud ning ei ole kooskõlas ELi hiljutiste poliitiliste algatuste ja prioriteetidega seoses kaubanduse arenguga kogu maailmas, näiteks meie kestliku arengu ja kaubanduspoliitika tugevdamine.

Seetõttu taotles nõukogu 2002. aastal vastu võetud läbirääkimisjuhiste ajakohastamist, et viia nende sõnastus ja sisu kooskõlla hiljutiste arengute ja poliitikaga kaubandusega seotud valdkondades, eelkõige Euroopa Komisjoni 2015. aasta teatisega „Kaubandus kõigile“, aga ka 2030. aasta tegevuskavaga, selle 17 peamise kestliku arengu eesmärgiga ning Pariisi kokkuleppega kliimamuutuste vastu võitlemise kohta, mis võeti rahvusvaheliselt vastu 2015. aastal.

Käesolev algatus aitab seega kaasa teatise „Kaubandus kõigile“ rakendamisele, võttes samal ajal arvesse käimasolevaid läbirääkimisi Cotonou lepingu järgse partnerluslepingu üle. Seda võeti arvesse ka komisjoni presidendi poolt 2018. aasta septembris käivitatud Aafrika ja Euroopa kestliku investeerimise ja töökohtade loomise alliansis ning välisinvesteeringute kavas, mis on selle oluline osa.

Käesoleva algatuse esmane eesmärk on anda komisjonile uuendatud läbirääkimisjuhised majanduspartnerluslepingute sõlmimiseks AKV riikide ja piirkondadega, mis on kooskõlas ELi praeguse läbirääkimistavaga, ning tagada, et mis tahes edasised läbirääkimised AKV riikide ja piirkondadega vastaksid praegustele kaubandusprobleemidele.

Üldine eesmärk on pidada AKV riikide ja piirkondadega läbirääkimisi ajakohaste ja kaasaegsete kaubanduslepingute üle, mis hoogustaksid kaubandust ja investeeringuid ning toetaksid nende riikide lõimumist maailmamajandusse.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Eesmärgid on kooskõlas Euroopa Liidu lepinguga, milles on sätestatud, et Euroopa Liidul tuleks ergutada kõikide riikide integreerimist maailmamajandusse, muuhulgas rahvusvahelise kaubanduse tõkete järkjärgulise kaotamise kaudu. Eesmärgid on ka täielikult kooskõlas Cotonou lepinguga ning eesmärkide ja üldpõhimõtetega, mida kõnealuse lepinguga edendatakse.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Eesmärgid on kooskõlas teiste ELi poliitikavaldkondadega.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus