P6_TA(2006)0266

Tuumaenergiaalane teadus- ja koolitustegevus (2007-2011) *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (EURATOM) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007-2011) (KOM(2005)0119 - C6-0112/2005 - 2005/0044(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

- võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2005)0119) [1];

- võttes arvesse Euratomi asutamislepingu artiklit 7, mille alusel nõukogu konsulteeris parlamendiga (C6-0112/2005);

- võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

- võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamusi (A6-0203/2006),

1. kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

2. palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euratomi asutamislepingu artikli 119 teist lõiku;

3. palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

4. palub alustada 4. märtsi 1975. aasta ühisdeklaratsioonis sätestatud lepitusmenetlust, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

5. palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

6. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

KOMISJONI ETTEPANEK | EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD |

Muudatusettepanek 1

Põhjendus 13

(13) Teadusuuringute Ühiskeskus peaks eespool nimetatud eesmärkide saavutamisele kaasa aitama, teostades otsest tegevust ja pakkudes tellijakeskset tuge ELi strateegiate elluviimiseks. | (13) Teadusuuringute Ühiskeskusel on tähtis roll kliendikeskse teadusliku ja tehnoloogilise toe pakkumisel ELi poliitika kujundamiseks, arendamiseks, rakendamiseks ja kontrolliks. Teadusuuringute Ühiskeskust tuleks jätkuvalt toetada, et see võiks toimida ELi teaduse ja tehnoloogia tugikeskusena, mis oleks sõltumatu era- ja riiklikest huvidest. |

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 16

(16) Tuleks võtta asjakohaseid meetmeid pettuste ja eeskirjade eiramise ennetamiseks ning astuda vajalikke samme kadumaläinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmiseks vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta), nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta. | (16) Tuleks võtta asjakohaseid meetmeid pettuste ja eeskirjade eiramise ennetamiseks ning astuda vajalikke samme kadumaläinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmiseks vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (Euroopa Ühenduste finantshuvide kaitse kohta), nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa Ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta. Igal juhul tuleks astuda samme tagamaks, et eespool nimetatud määruste rikkumisena toime pandud eeskirjade eiramise ja pettuste tulemusena kaduma läinud mis tahes vahendid, mis on tagasi nõutud, tagastatakse seitsmendasse raamprogrammi ja eraldatakse peamiselt teadlaste koolitamiseks ja teaduslikuks nõuandetegevuseks. |

Muudatusettepanek 3

Artikli 3 lõike 1 sissejuhatav osa

Seitsmenda raamprogrammi rakendamiseks ettenähtud kogusumma ajavahemikuks 2007-2011 on 3092 miljonit eurot. Kõnealune summa jaotub järgmiselt (miljonites eurodes): | Seitsmenda raamprogrammi rakendamiseks ettenähtud soovituslik kogusumma viis aastat kestvaks ajavahemikuks, mis algab 1. jaanuaril 2007, on 2751 miljonit EUR. Kõnealune summa jaotub järgmiselt (miljonites EUR): |

Muudatusettepanek 4

Artikli 3 lõike 1 tabel

(a) Termotuumasünteesialased teadusuuringud 2159 | a) Termotuumasünteesialased teadusuuringud 1947 |

(b) Tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse 394 | b) Tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse 394 |

(c)Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumaenergiaalane tegevus 539 | c)Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumaenergiaalane tegevus 517 |

Muudatusettepanek 5

Artikli 3 lõige 1 a (uus)

| 1 a Termotuumasünteesialaste teadusuuringute jaoks ettenähtud summast eraldatakse vähemalt 900 miljonit EUR muudeks I lisas loetletud tegevusteks kui teadustegevuse infrastruktuuri ITER rajamine. |

Muudatusettepanek 6

Artikli 3 lõige 2 a (uus)

| 2 a. Kui komisjon kavatseb Euroopa Liidu iga-aastase üldeelarve märkustes ja lisas sätestatud kulude jaotusest kõrvale kalduda, teavitab ta sellest eelnevalt eelarvepädevaid institutsioone. |

Muudatusettepanek 7

Artikkel 5

Kõikide seitsmenda raamprogrammi alla kuuluvate teadusuuringute läbiviimisel järgitakse olulisi eetikapõhimõtteid. | Kõikide seitsmenda raamprogrammi alla kuuluvate teadusuuringute läbiviimisel järgitakse olulisi eetikapõhimõtteid, võttes eelkõige arvesse ohutusaspekte. |

Muudatusettepanek 8

Artikli 6 lõike 2 teine lõik

Komisjon edastab hindamise lõppjäreldused koos oma märkustega Euroopa Parlamendile, nõukogule, majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele. | Komisjon edastab hindamise lõppjäreldused koos oma märkustega Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ning Euroopa Ombudsmanile. |

Muudatusettepanek 10

I lisa, alapealkiri "Termotuumasünteesi alased teadusuuringud", alapealkiri "Põhimõte", teine lõik

Termotuumasüntees aitaks oluliselt kaasa ELi säästvale ja kindlale energiavarustusele paariks aastakümneks alates praegusest. Selle edukas arendamine tagaks ohutu, säästva ja keskkonnasõbraliku elektrienergia. Euroopa termotuumasünteesi alaste teadusuuringute pikaajaline eesmärk, hõlmates kõiki termotuumasünteesi alaseid meetmeid liikmesriikides ja assotsieerunud kolmandates riikides, on elektrijaamade reaktorite prototüüpide ühine ehitamine, mis vastavad kõnealustele nõuetele ja on majanduslikult elujõulised. | Vaatamata jõupingutustele, mida EL teeb ja peaks ka edaspidi tegema taastuvate energiaallikate uurimise valdkonnas, aitaks termotuumasüntees oluliselt kaasa ELi säästvale ja kindlale energiavarustusele umbes viie- või kuuekümne aasta pärast, kui kaubanduslikud termotuumareaktorid on turule toodud. Seepärast püütakse leida kiire tee termotuumasünteesini, et lühendada võimalikult palju termotuumaelektrijaama rajamise aega. Selle edukas arendamine tagaks ohutu, säästva ja keskkonnasõbraliku elektrienergia. Euroopa termotuumasünteesi alaste teadusuuringute pikaajaline eesmärk, hõlmates kõiki termotuumasünteesi alaseid meetmeid liikmesriikides ja assotsieerunud kolmandates riikides, on umbes kolmekümne kuni kolmekümne viie aasta pärast elektrijaamade reaktorite prototüüpide ühine ehitamine, mis vastavad kõnealustele nõuetele ja on majanduslikult elujõulised. |

Muudatusettepanek 11

I lisa, alapealkiri "Termotuumasünteesi alased teadusuuringud", alapealkiri ""Tegevus", esimene punkt

See hõlmab meetmeid, mis käsitlevad ITER-projekti ühist elluviimist (rahvusvaheline teadustegevuse infrastruktuur), eriti rajatise asukoha ettevalmistamist, ITER-organisatsiooni ja ITER-projektiga seotud Euroopa ühisettevõtte loomist, juhtimist ja personaliga varustamist, üldist tehnilist ja haldustoetust, seadmete ja rajatiste ehitamist ning projekti toetamist ehituse ajal. | See hõlmab meetmeid, mis käsitlevad ITER-projekti ühist elluviimist (rahvusvahelise teadustegevuse infrastruktuurina), eriti rajatise asukoha ettevalmistamist, ITER-organisatsiooni ja ITER-projektiga seotud Euroopa ühisettevõtte loomist, juhtimist ja personaliga varustamist, üldist tehnilist ja haldustoetust, seadmete ja rajatiste ehitamist ning projekti toetamist ehituse ajal. ITER-projektiga seotud Euroopa ühisettevõtte ülesanne on juhtida ja hallata Euroopa panust ITER-projekti, täites ITERiga seotud rahvusvahelistest kokkulepetest tulenevaid kohustusi. Ülejäänud termotuumasünteesiprogrammi, mille eesmärk on täiendada teaduslikke ja tehnoloogilisi teadmisi termotuumaenergia kiireks realiseerimiseks, rakendatakse komisjoni otsesel vastutusel ja nõuandekomitee kaasabil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr .../... sätestatule, millega kehtestatakse eeskirjad ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide osalemiseks seitsmenda raamprogrammi meetmetes ning uurimistulemuste levitamiseks (2007-2013) [2] ("osalemiseeskirjad"). |

Muudatusettepanek 12

I lisa, alapealkiri "Termotuumasünteesi alased teadusuuringud", alapealkiri ""Tegevus", teine punkt

Füüsika- ja tehnoloogiaalane programm kasutab termotuumasünteesiprogrammi rajatisi ja ressursse, sealhulgas Euroopa Ühistoroidkambrit (JET). Tuleb hinnata ITER-projektiga seotud võtmetehnoloogiaid, ühendada ITER-projektide valikud ja valmistada ette ITER-projektiga seotud tegevust eksperimentaalse ja teoreetilise tegevuse abil. | Füüsika- ja tehnoloogiaalane programm kasutab termotuumasünteesiprogrammi rajatisi ja ressursse, st Euroopa Ühistoroidkambrit (JET) ning magnetvangistusseadmeid, mis on juba olemas või mida ehitatakse kõigis liikmesriikides (tokamakid, stellaraatorid, RFPd). Tuleb hinnata ITER-projektiga seotud võtmetehnoloogiaid, ühendada ITER-projektide valikud ja valmistada ette ITER-projektiga seotud tegevust eksperimentaalse ja teoreetilise tegevuse abil. |

Muudatusettepanek 13

I lisa, alapealkiri "Termotuumasünteesi alased teadusuuringud", alapealkiri ""Tegevus", neljas punkt

Meetmed hõlmavad termotuumaelektrijaamade eelisteks olevate magnetvangistuse süsteemide täiustatud kavandite edasiarendamist (keskendudes stellaraatori Wendelstein 7-X ehituse lõpuleviimisele), teooriat ja modelleerimist eesmärgiga saada selge ülevaade termotuuma plasmade toimimisest ja kooskõlastada püsivate kontaktide kaudu liikmesriikide inertsvangistusealaseid mittesõjalisi teadusuuringuid. | Meetmed hõlmavad termotuumaelektrijaamade eelisteks olevate magnetvangistuse süsteemide täiustatud kavandite edasiarendamist (keskendudes stellaraatori Wendelstein 7-X ehituse lõpuleviimisele), teooriat ja modelleerimist eesmärgiga saada selge ülevaade termotuuma plasmade toimimisest. |

Muudatusettepanek 14

I lisa, alapealkiri "Termotuumasünteesi alased teadusuuringud", alapealkiri ""Tegevus", viies punkt

Arvestades ITER-projekti koheseid ja keskmise tähtajaga vajadusi ning termotuumasünteesi edasist arengut, püütakse tagada vajalikul hulgal, piisavate oskustega ning kõrge koolitustaseme ja kogemustega inimressursid. | Arvestades ITER-projekti koheseid ja keskmise tähtajaga vajadusi ning termotuumasünteesi edasist arengut, püütakse tagada vajalikul hulgal, piisavate oskustega ning kõrge koolitustaseme ja kogemustega inimressursid, sealhulgas termotuumafüüsika ja -inseneriteaduse Euroopa doktorikraadi loomisega. |

Muudatusettepanek 15

I lisa, alapealkiri "Termotuumasünteesi alased teadusuuringud", alapealkiri ""Tegevus", kuues a punkt (uus)

| Tehnosiirdeprotsessid ITERi jaoks on vaja uusi paindlikke organisatsioonilisi struktuure, et võimaldada loodava innovatsiooniprotsessi ja tehnoloogia arengu kiire üleviimine tööstusse, et võtta vastu väljakutsed, mis võimaldavad Euroopa tööstusel muutuda väga konkurentsivõimeliseks. |

Muudatusettepanek 16

I lisa, alapealkiri "Tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse", alapealkiri "Põhimõte", teine lõik

On siiski probleeme, mis mõjutavad selle energiaallika edasist kasutamist ELs. Peamised küsimused puudutavad reaktorite ohutut toimimist ja pikaajaliste jäätmete käitlemist, kusjuures mõlemat teemat käsitletakse pidevalt tehnilisel tasandil, kuid on vaja ka poliitilist seisukohta ja ühiskondlikku arvamust. Kiirituse mis tahes kasutamisel tööstuses ja meditsiinis on peamiseks põhimõtteks inimeste ja keskkonna kaitse. Kõikide siin käsitletavate teemade peamiseks eesmärgiks on tagada kõrgetasemeline kaitse. Samuti on tuumateaduse ja -tehnika valdkonnas selgesti määratletavad vajadused seoses teadustegevuse infrastruktuuride ja asjatundlikkusega. Lisaks on üksikud tehnilised valdkonnad omavahel seotud selliste kattuvate võtmeteemadega nagu tuumkütusetsükkel, aktiniidkeemia, riskianalüüs ja ohutushinnang ning isegi ühiskondlikud ja valitsemisalased küsimused. | On siiski probleeme, mis mõjutavad selle energiaallika edasist kasutamist ELis. Kõigele vaatamata on vaja jõupingutusi praeguste ohutustasemete kindlustamiseks ja parandamiseks ning tagamaks, et kiirguskaitse parandamine on ühenduse tegevuses jätkuvalt üheks prioriteediks. Peamised küsimused puudutavad reaktorite ohutut toimimist ja pikaajaliste jäätmete käitlemist, kusjuures mõlemat teemat käsitletakse pidevalt tehnilisel tasandil, kuid on vaja ka poliitilist seisukohta ja ühiskondlikku arvamust. Kiirituse mis tahes kasutamisel tööstuses ja meditsiinis on peamiseks põhimõtteks inimeste ja keskkonna kaitse. Kõikide siin käsitletavate teemade peamiseks eesmärgiks on tagada kõrgetasemeline kaitse. Samuti on tuumateaduse ja -tehnika valdkonnas selgesti määratletavad vajadused seoses teadustegevuse infrastruktuuride ja asjatundlikkusega. Lisaks on üksikud tehnilised valdkonnad omavahel seotud selliste kattuvate võtmeteemadega nagu tuumkütusetsükkel, aktiniidkeemia, riskianalüüs ja ohutushinnang ning isegi ühiskondlikud ja valitsemisalased küsimused. |

Muudatusettepanek 17

I lisa, alapealkiri "Tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse", alapealkiri "Tegevus", esimene punkt

Rakendamiseks mõeldud teadus- ja arendusmeetmed tuumkütuse ja pikaajaliste radioaktiivsete jäätmete lõpphoiustamise kohta sügavates geoloogilistes kihtides, ja vajaduse korral meetmed tehnoloogiate ja ohutuse tutvustamiseks, ning toetada Euroopa ühise seisukoha väljatöötamist jäätmekäitluse ja jäätmete lõpphoiustamise põhiküsimustes. Teadusuuringud seoses eraldamise ja transmutatsiooniga ja/või muude mõistetega, et vähendada tuumaenergia tootmisel tekkivate jäätmete hulka. | Rakendamiseks mõeldud teadus- ja arendusmeetmed tuumkütuse ja pikaajaliste radioaktiivsete jäätmete lõpphoiustamise kohta sügavates geoloogilistes kihtides, ja vajaduse korral meetmed tehnoloogiate ja ohutuse tutvustamiseks, ning toetada Euroopa ühise seisukoha väljatöötamist jäätmekäitluse ja jäätmete lõpphoiustamise põhiküsimustes. Erimeetmed, mis on seotud nimetatud tüüpi jäätmete tunnuste ja omadustega pikendatud ajutise ladustamise tingimustes. Teadusuuringud seoses eraldamise ja transmutatsiooniga ja/või muude mõistetega, et vähendada tuumaenergia tootmisel tekkivate jäätmete hulka. |

Muudatusettepanek 18

I lisa, alapealkiri "Tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse", alapealkiri "Tegevus", teine punkt

Teadusuuringud olemasolevate reaktorsüsteemide (sealhulgas tuumkütusetsükliga rajatiste), jätkuva ohutu toimimise tugevdamiseks arvestades uusi ülesandeid nagu kasutusea pikendamine ja uute ohutushinnangute metoodikad (nii tehniline aspekt kui inimtegur) ning teadusuuringud tulevaste reaktorsüsteemide lühiajalise ja keskmise tähtajaga potentsiaali ja ohutuse aspektide kindlaksmääramiseks, säilitades seejuures EL saavutatud kõrged ohutusstandardid. | Teadusuuringud, mis tugevdavad jätkuvalt olemasolevate reaktorsüsteemide (sealhulgas tuumkütusetsükliga rajatiste), ja uue põlvkonna reaktorite püsivat ohutut toimimist ning vähendavad inimliku ja organisatsioonilise eksimuse ohtu, arvestades uusi ülesandeid nagu kasutusea pikendamine ja uute ohutushinnangute metoodikad (nii tehniline aspekt kui inimtegur) ning teadusuuringud tulevaste reaktorsüsteemide lühiajalise ja keskmise tähtajaga potentsiaali ja ohutuse aspektide kindlaksmääramiseks, suurendades seejuures veelgi ELi saavutatud kõrgeid ohutusstandardeid. |

| Seda silmas pidades pööratakse erilist rõhku inimlikku ja organisatsioonilist eksimust (individuaalset ja kollektiivset) ärahoidvate metodoloogiate uurimisele ja rakendamisele. Propageeritakse ka asjakohast ohutuskultuuri kõigis ettevõtetes, tagades seega, et ohutus on nii elektrijaama omava organi kui ka selle töötajate esmatähtsaks eesmärgiks. Teadusuuringud reaktorite ohutuse ja tõsiste õnnetuste valdkonnas nii lääne kui ka Vene tüüpi reaktorite puhul. |

Muudatusettepanek 19

I lisa, alapealkiri "Tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse", alapealkiri "Tegevus", neljas punkt

Toetada selliste teadustegevuse infrastruktuuride kättesaadavust nagu materjali katsereaktorid, maa-alused uurimislaborid, radiobioloogiaalased rajatised ja koepangad, mis on vajalikud Euroopa tuumaenergeetikasektori tehniliste saavutuste innovatsiooni ja ohutuse kõrge taseme säilitamiseks. | Toetada selliste teadustegevuse infrastruktuuride kättesaadavust nagu materjali katsereaktorid ja õppereaktorid, uurimislaborid, radiobioloogiaalased rajatised ja koepangad, mis on vajalikud Euroopa tuumaenergeetikasektori tehniliste saavutuste innovatsiooni ja ohutuse kõrge taseme säilitamiseks. |

Muudatusettepanek 20

I lisa, alapealkiri "Tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse", alapealkiri "Tegevus", viies punkt koos pealkirjaga

Inimressursid ja koolitus | Inimressursid, mobiilsus, haridus ja koolitus |

Toetada teaduspädevuse ja inimsuutlikkuse säilitamist ja edasist arengut, et tagada vastava kvalifikatsiooniga teadlaste ja töötajate olemasolu tuumaenergeetikasektoris pikemaks ajaks. | Toetada teaduspädevuse ja inimsuutlikkuse säilitamist ja edasist arengut, et tagada vastava kvalifikatsiooniga teadlaste, inseneride, füüsikute, psühholoogide (kes on spetsialiseerunud organisatsioonilistele süsteemidele) ja töötajate olemasolu tuumaenergeetikasektoris nii ruttu kui võimalik, toetades eriti haridusalaseid jõupingutusi ülikoolides, et korraldada ühine magistri- ja doktoriõpe tuumatehnika ja kiirguskaitse valdkondades; ja edendada prioriteedina ohutust. |

Muudatusettepanek 21

I lisa, alapealkiri "Teadusuuringute ühiskeskuse tuumaenergiaalane tegevus", alapealkiri "Põhimõte", esimene lõik

Teadusuuringute Ühiskeskus toetab Euroopa energiavarustusstrateegia eesmärke, et saavutada eelkõige Kyoto protokolli eesmärgid. ELi pädevust on tuumatehnoloogia valdkonna mitmes aspektis tunnustatud ning see tugineb sellealastele kõrgetele saavutustele. Teadusuuringute Ühiskeskuse kasulikkus EL strateegiate toetamisel ja selle panus tuumaenergiaalaste teadusuuringute uutele suundadele põhineb teaduslikel ekspertiisidel ja integreerumisel rahvusvahelistesse teadusringkondadesse. Ühelt poolt on Teadusuuringute Ühiskeskusel pädevad töötajad ja tipptasemel rajatised tunnustatud teaduslikuks/tehniliseks tööks ning teiselt poolt toetab ta EL strateegiat, et säilitada pädevust ja tööalast asjatundlikkust tulevikuks, koolitades noorteadlasi ja toetades nende liikuvust. On tekkinud uus vajadus eriti välissuhteid ja julgeolekut käsitlevate strateegiate järele. Nendel juhtudel on vaja sisemisi ja turvalisi andmeid, analüüse ja süsteeme, mis ei ole alati turul kättesaadavad. | Teadusuuringute Ühiskeskusel on Euroopa Liidu eesmärke toetades konkreetsed ülesanded, mis on seotud järgmisega: |

| ülemaailmne julgeolek, eriti ebaseadusliku kaubandusega võitlemiseks ja tuumaalase kohtuekspertiisi jaoks vajaliku tõhusa kaitsemetoodika väljatöötamises osalemise kaudu;ELi laienemine, kuna see on hõlmanud ja hõlmab uut tüüpi reaktoreid ja teisi tuumaenergiarajatisi;energiavarustus, aidates kaasa tuumakütuse tsükli jaoks uue metoodika väljatöötamisele kooskõlas säästva arengu põhimõtetega. |

| Teadusuuringute Ühiskeskusel on pädevad töötajad ja rajatised tunnustatud teaduslikuks/tehniliseks tööks. Seeläbi on tagatud tema infrastruktuuride kvaliteet ja vajalik uuendamine, et hoida Euroopa teadustöö selles valdkonnas esiplaanil. Teadusuuringute Ühiskeskus toetab ELi strateegiat, et säilitada pädevust ja tööalast asjatundlikkust tulevikuks, võimaldades teistele teadlastele juurdepääsu oma infrastruktuuridele, koolitades noorteadlasi ja toetades nende liikuvust ning tagades seega Euroopa tuumaenergiaalaste teadmiste ja oskuste jätkuvuse. On tekkinud uus vajadus eriti välissuhteid ja julgeolekut käsitlevate strateegiate järele. Nendel juhtudel on vaja sisemisi ja turvalisi andmeid, analüüse ja süsteeme, mis ei ole alati turul kättesaadavad. |

Muudatusettepanek 22

I lisa, alapealkiri "Teadusuuringute ühiskeskuse tuumaenergiaalane tegevus", alapealkiri "Tegevus", esimene lõik

Tuumajäätmete käitlemine ja keskkonnamõju: et aru saada tuumakütuse protsessist alates energia tootmisest kuni jäätmete ladustamiseni ja arendada suure aktiivsusega radioaktiivsete jäätmete käitlemise tulemuslikke lahendusi, lähtudes kahest peamisest võimalusest (kohene ladustamine või eraldamine ja transmutatsioon). | Tuumajäätmete käitlemine ja keskkonnamõju: et aru saada tuumakütuse protsessist alates energia tootmisest kuni jäätmete ladustamiseni ja arendada suure aktiivsusega radioaktiivsete jäätmete käitlemise tulemuslikke lahendusi, lähtudes kahest peamisest võimalusest (kohene ladustamine või eraldamine ja transmutatsioon). Eelkõige töötatakse välja meetmed teadmiste laiendamiseks, pikaajaliste jäätmete töötlemise või käitlemiseparandamiseks ning aktiniidide alusuuringute edendamiseks. |

Muudatusettepanek 23

I lisa, alapealkiri "Teadusuuringute ühiskeskuse tuumaenergiaalane tegevus", alapealkiri "Tegevus", teine lõik

Tuumaohutus: teadusuuringute rakendamine seoses olemasolevate ja uute tuumakütusetsüklite ning nii lääneriikide kui ka Venemaa reaktoritüüpide ohutusega, samuti uue reaktori projektiga. Lisaks annab Teadusuuringute Ühiskeskus Euroopa panuse uurimis- ja arendustegevuse algatatud IV põlvkonna rahvusvahelisse foorumisse, kuhu on kaasatud parimad uurimisorganisatsioonid üle maailma ja kooskõlastab Euroopa sellekohast tegevust. | Tuumaohutus: teadusuuringud olemasolevate tuumakütusetsüklite ning nii lääne kui ka Vene reaktoritüüpide ohutuse kohta ja laiaulatuslikumad teadusuuringud seoses uute tuumakütuse tsüklitega, samuti uue reaktori projektiga. Lisaks annab Teadusuuringute Ühiskeskus Euroopa panuse uurimis- ja arendustegevuse algatatud IV põlvkonna rahvusvahelisse foorumisse, kuhu on kaasatud parimad uurimisorganisatsioonid üle maailma ja kooskõlastab Euroopa sellekohast tegevust; Teadusuuringute Ühiskeskus ühendab tervikuks Euroopa teadusuuringud kõnealuses valdkonnas ja tagab, et Euroopa panus IV põlvkonna rahvusvahelisse foorumisse oleks oluline nii kvaliteedi kui ka ulatuse poolest. |

Muudatusettepanek 24

I lisa, alapealkiri "Teadusuuringute ühiskeskuse tuumaenergiaalane tegevus", alapealkiri "Tegevus", kolmas lõik a ja kolmas lõik b (uued)

| Kampaaniate korraldamine selleks, et panna poliitkuid ja avalikkust mõistma tuumaenergiat nüüd, mil enamik teadlasi, poliitikuid ja kodanikke on veendunud, et globaalne soojenemine on reaalne ning selle põhjuseks on fossiilse kütuse süsinikuheitmed ja et tuumaenergia on oluline komponent energiaallikate valikus, mis on kättesaadav selleks, et rahuldada maailma energianõudlust ilma süsinikdioksiidi heitmeteta. Tuumaenergiaga seotud teabe levitamine kodanike ja nende esindajate hulgas mitmeaastaste tuumaenergiaalaste teavituskampaaniate kaudu, et julgustada arutelu ja hõlbustada otsuste tegemist, võimaldades neil seega arutleda objektiivselt ja faktidele tuginevalt ning võtta vastu teadlikke otsuseid. Tagamaks kampaaniate võimalikult suurt tõhusust, tuleks need välja töötada sotsiaalteaduste metodoloogiat kasutades. Lisaks sellele - ning pidades silmas, et on vaja võrdlusi teiste energiaallikatega, mõistmaks, mis kaasneb tuumaenergia kasutamisega - nimetatakse ja selgitatakse mis tahes edendatavas teavituskampaanias ka ELi jõupingutusi teistel tasanditel muude energiaallikate, eelkõige taastuvate energiaallikate edendamiseks. |

[1] ELTs seni avaldamata.

[2] ELT L ...

--------------------------------------------------