ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

Käesoleva ettepaneku eesmärk on määrata kindlaks Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) peanõukogus Euroopa Liidu poolt võetav seisukoht Ameerika Ühendriikide taotluse kohta pikendada talle võimaldatud WTO eeskirjade erandit ja seega lubada ELil toetada erandi taotlust.

Kui USA taotlus pikendada WTO eeskirjade erandit heaks kiidetakse, võimaldaks see USA-l jätkata Sahara-taguse Aafrika soodustatud riikidest pärit toodete suhtes tollimaksuvaba režiimi kohaldamist, mis on ette nähtud Aafrika kasvu ja võimaluste aktiga (AGOA) kuni 30. septembrini 2025.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

Euroopa Liidu (ELi) toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud, et kui rahvusvahelise lepingu alusel loodud organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega otsus, võtab nõukogu komisjoni või liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega määratakse kindlaks asjaomases organis liidu nimel võetavad seisukohad. Erandi tegemine, millega lubatakse Ameerika Ühendriikidel rakendada AGOA-ga ette nähtud Sahara-taguse Aafrika soodustatud riikidest pärit toetuskõlblike toodete suhtes tariifset sooduskohtlemist, kuulub selle sätte alla, sest otsuse teeb organ, mis on moodustatud rahvusvahelise lepingu alusel (WTO peanõukogu või ministrite konverents), ja see mõjutab Euroopa Liidu õigusi ja kohustusi.

3.JÄRELHINDAMISTE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

Ei kohaldata.

4.MÕJU EELARVELE

Ei kohaldata.

5.MUUD KÜSIMUSED

Komisjoni volitatakse võtma Euroopa Liidu nimel seisukoht toetada Ameerika Ühendriikide taotlust lubada talle erandit WTO eeskirjadest vajalikus ulatuses, et Ameerika Ühendriigid saaksid võimaldada toetuskõlblikele toodetele, mis pärinevad Sahara-taguse Aafrika soodustatud riikidest, kuni 30. septembrini 2025 tollimaksuvaba režiimi.

AGOA eesmärk on leevendada Sahara-taguses Aafrikas vaesust ja edendada stabiilsust ning jätkusuutlikku majandusarengut, soodustades USA ja soodustatud riikide vahel ulatuslikumat kaubandust ja investeeringuid. Samuti on AGOA mõeldud elavdama piirkondlikku integratsiooni ja aitama soodustatud riikidel osaleda ulatuslikumalt maailmamajanduses.

Ameerika Ühendriikide väitel on AGOA alusel alates aastast 2000 võimaldatud tollimaksuvaba režiim täienduseks teiste WTO liikmete jõupingutustele selle piirkonna majanduskasvu ja arengu edendamisel.

Selle eranditaotlusega pikendataks tariifset sooduskohtlemist teist korda. 27. mail 2009 tehti Ameerika Ühendriikidele kuni 30. septembrini 2015 erand tema kohustustest, mis tulenevad I artikli lõikest 1 ja XIII artikli lõigetest 1 ja 2.

Euroopa Liidu jaoks ei kujuta eranditaotlus endast majanduslikku probleemi, kuna tollimaksuvabastusel puudub mõju ELi kaubandusele soodustatud riikidega.

Neid kaalutlusi arvestades peaks Euroopa Liit ühinema WTO peanõukogus eranditaotluse pooldajate konsensusega.

2015/0215 (NLE)

Ettepanek:
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Lisatud ettepanek on õigusakt, millega määratakse kindlaks liidu seisukohad, mis võetakse vastu tema nimel assotsieerimislepinguga ettenähtud organis liidu ja kolmanda riigi vahel. Eelkõige on see seotud ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu (edaspidi „leping”) rakendamisega.

Assotsieerimisleping kirjutati alla 27. juunil 2014 ja seda on kohaldatud ajutiselt alates 1. septembrist 2014 kuni lepingu ratifitseerimiseni liikmesriikides. Nõukogu 16. juuni 2014. aasta otsusega 2014/494/EL kiideti heaks Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide nimel lepingule allakirjutamine ja selle teatavate sätete ajutine kohaldamine.

Lepinguga on asutatud kaubanduskoosseisus kokkutulev assotsieerimiskomitee, mis jälgib lepingu IV jaotise (Kaubandus ja kaubandusküsimused) rakendamist ja lahendab sellega seotud küsimusi. See komitee peab koostama vahekohtunike nimekirja, et tagada vaidluste lahendamise mehhanismi nõuetekohane toimimine, nagu on sätestatud lepingu artiklis 268.

Samuti on lepinguga ette nähtud kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee loomine, millega kinnitatakse mõlema lepinguosalise kohustust edendada jätkusuutlikku arengut ja tunnistada, et majandusareng, sotsiaalne areng ja keskkonnakaitse on selle omavahel seotud ja üksteist tugevdavad sambad.

Lepingu artikli 243 kohaselt koostab kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee oma esimesel koosolekul nimekirja isikutest, kes soovivad ja saavad osaleda kaubanduse ja jätkusuutliku arengu eksperdikomisjoni tegevuses.

Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega

Käesoleva ettepanekuga rakendatakse liidu ühist kaubanduspoliitikat idapartnerluse riigi suhtes eespool nimetatud assotsieerimislepingu sätete alusel. Selle eesmärk on luua vajalikud institutsioonilised vahendid, mis võimaldavad liidul ja Gruusial lepingu kohaldamist ja tõlgendamist käsitlevaid kahepoolseid vaidlusi tõhusalt lahendada. Ettepanek on kooskõlas liidu seisukohaga vaidluste lahendamise põhimõtete suhtes, mida arutatakse ja rakendatakse vabakaubanduslepingute raames teiste kaubanduspartneritega. Samuti on see kooskõlas liidu kaubandust ja jätkusuutlikku arengut käsitleva lähenemisviisiga.

Kooskõla liidu muude tegevuspõhimõtetega

Käesolev ettepanek on kooskõlas liidu muude välispoliitika eesmärkidega, eelkõige Gruusiaga seotud Euroopa naabruspoliitika ja arengukoostööpoliitikaga, ning täiendab neid eesmärke.

2.Õiguslik alus, subsidiaarsus ja proportsionaalsus

Õiguslik alus

Liidu ja Gruusia vahelise assotsieerimislepinguga moodustatud komiteedes võetava liidu seisukoha kindlaksmääramise õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise leping, eelkõige selle artikli 207 lõige 4 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

Subsidiaarsus (jagatud pädevuse puhul)

Ühine kaubanduspoliitika kuulub Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 kohaselt liidu ainupädevusse. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

Proportsionaalsus

Käesolev ettepanek on vajalik, et täita liidu rahvusvahelisi kohustusi, mis on sätestatud lepingus.
(1)

Ilma et see piiraks lossimiskohustuse kohaldamist, võib hariliku soomuslesta ja merlangi püügi arvestada maha kuni 2 %st kvoodist (OTH/*2AC4C), tingimusel et nimetatud liikide püük ja kaaspüük ei ületa 9 % kõnealusest kilu ja seotud kaaspüügi kogukvoodist, arvestatuna määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 8 kohaselt.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

Vastavalt asjakohastele läbirääkimisjuhistele pidas Euroopa Komisjon Libeeria Vabariigi valitsusega läbirääkimisi, et sõlmida Euroopa Liidu ja Libeeria Vabariigi vahel uus säästva kalapüügi partnerlusleping ja selle rakendamise protokoll. Läbirääkimiste tulemusena parafeeriti uus leping ja protokoll 5. juunil 2015. Need hõlmavad viieaastast ajavahemikku alates nende ajutise kohaldamise kuupäevast, st nende allkirjastamise kuupäevast, nagu on sätestatud lepingu artiklis 15 ja protokolli artiklis 12.

Uue lepinguga nähakse ette Euroopa Liidu ja Libeeria Vabariigi kalandusalase strateegilise partnerluse jaoks ajakohane raamistik, võttes arvesse reformitud ühise kalanduspoliitika prioriteete ja selle välismõõdet.

Uue protokolli peamine eesmärk on sätestada liidu laevade kalapüügivõimalused Libeeria kalapüügipiirkonnas kalavarude kasutamata ülejäägi piires, lähtudes parimatest saadaolevatest teadusuuringute tulemustest ja järgides Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovitusi. Komisjon võttis muu hulgas aluseks sõltumatute välisekspertide koostatud ning uue lepingu ja protokolli sõlmimist käsitleva ettevaatava hinnangu tulemused. Lepingu eesmärk on ühtlasi tõhustada Euroopa Liidu ja Libeeria Vabariigi vahelist koostööd, et arendada mõlema lepinguosalise huvides säästvat kalanduspoliitikat ja kalavarude vastutustundlikku kasutust Libeeria kalapüügipiirkonnas.

Protokolliga on ette nähtud kalapüügivõimalused järgmistele laevakategooriatele:

– 28 tuunipüügiseinerit,

– 6 triivõngejadaga kalalaeva.

Oleks vaja määrata kindlaks kalapüügivõimaluste jaotamispõhimõtted liikmesriikide vahel. Seepärast teeb komisjon nõukogule ettepaneku käesolev määrus vastu võtta.
Ettepaneku erisätete üksikasjalik selgitus

Ettepaneku eesmärk on võtta vastu liidu seisukoht seoses lepingu V jaotise („Kaubandus ja kaubandusküsimused”) kohaldamisega kogu Moldova Vabariigi territooriumil. Lepingu artikli 462 lõikes 2 on ette nähtud, et lepingu V jaotist või kogu lepingut hakatakse kohaldama kogu Moldova Vabariigi territooriumil, kui Moldova Vabariik tagab V jaotise või kogu lepingu täieliku rakendamise ja täitmise valdkondades, mis ei ole Moldova Vabariigi valitsuse tegeliku kontrolli all. Moldova Vabariik on teatanud Euroopa Komisjonile, et ta suudab tagada lepingu V jaotise täieliku rakendamise ja täitmise alates 1. jaanuarist 2016. Sellest tulenevalt tehakse ettepanek, et assotsiatsiooninõukogu võtab vastu otsuse vastavalt lepingu artikli 462 lõikele 3.
09.2913

ex 2401 10 35 ex 2401 10 70 ex 2401 10 95 ex 2401 10 95 ex 2401 10 95 ex 2401 20 35 ex 2401 20 70 ex 2401 20 95 ex 2401 20 95 ex 2401 20 95

91 10 11 21 91 91 10 11 21 91

Valmislõigatud või lõikamata töötlemata looduslik tubakas, mille tolliväärtus on vähemalt 450 eurot 100 kg netomassi kohta, ümbris- või kattelehtedena kasutamiseks alamrubriiki 2402 10 00 kuuluvate toodete valmistamisel

1.1.–31.12.

6 000 tonni
KOMISJONI ARVAMUS, mis on esitatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõike 7 punkti c alusel ning mis käsitleb Euroopa Parlamendi esildatud muudatusi nõukogu seisukohas järgmise ettepaneku kohta:

2011/0901/B (COD)

KOMISJONI ARVAMUS,



mis on esitatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõike 7 punkti c alusel

ning mis käsitleb Euroopa Parlamendi esildatud muudatusi nõukogu seisukohas

järgmise ettepaneku kohta:

järgmise dokumendi kohta: Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,



millega muudetakse protokolli nr 3 Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta







1.Sissejuhatus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõike 7 punktis c on sätestatud, et komisjon peab esitama arvamuse Euroopa Parlamendi teisel lugemisel tehtud muudatusettepanekute kohta. Komisjon esitab allpool oma arvamuse Euroopa Parlamendi muudatusettepanekute kohta.

2.Taust

Euroopa Kohtu taotlus edastatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule: 28. märts 2011

Komisjoni arvamuse kuupäev: 30. september 2011

Euroopa Parlamendi arvamuse kuupäev, esimene lugemine: 15. aprill 2014

Nõukogu seisukoha vastuvõtmise kuupäev, esimene lugemine: 23. juuni 2015

Euroopa Parlamendi muudatusettepanekute esitamise kuupäev, teine lugemine: 28. oktoober 2015

3.Ettepaneku eesmärk

Euroopa Kohtu taotluse eesmärk on suurendada kohtunike arvu ja vähendada seeläbi kohtuasjade kuhjumist. Esialgu taotles kohus juurde 12 kohtunikku. Arvestades Üldkohtu olukorra halvenemist, tegi Euroopa Kohus seejärel mitteametliku ettepaneku suurendada kohtunike arvu järk-järgult kolmes etapis, et see jõuaks 2019. aastal 56-ni (2 kohtunikku iga liikmesriigi kohta), ning samal ajal liita Avaliku Teenistuse Kohtu kohtunike ametikohad Üldkohtuga. Sellest lähtudes võttis nõukogu esimesel lugemisel vastu oma seisukoha.

4.Komisjoni arvamus Euroopa Parlamendi tehtud muudatusettepanekute kohta

Euroopa Parlament hääletas teisel lugemisel tervikteksti poolt, mis sisaldab mitut muudatust nõukogus esimesel lugemisel vastuvõetud seisukoha tekstis. Terviktekst on Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni ja Euroopa Kohtu vahel peetud läbirääkimiste tulemus. Komisjon nõustub kõigi Euroopa Parlamendis vastu võetud muudatusettepanekutega.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Vastavalt nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) (edaspidi „käibemaksudirektiiv”) artiklile 395 võib nõukogu ühehäälselt komisjoni ettepaneku põhjal anda igale liikmesriigile loa kohaldada erimeetmeid kõnealuse direktiivi sätetest erandite tegemiseks eesmärgiga lihtsustada maksukogumise korda või hoida ära teatavat liiki maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist.

Komisjonis 30. märtsil 2015 registreeritud kirjas on Läti Vabariik (edaspidi „Läti”) taotlenud luba jätkuvalt kohaldada meedet, millega tehakse erand käibemaksudirektiivi artiklist 193. Käibemaksudirektiivi artikli 395 lõike 2 kohaselt edastas komisjon 18. mai 2015. aasta kirjas Läti taotluse teistele liikmesriikidele. Komisjon teatas 20. mai 2015. aasta kirjas Lätile, et tal on olemas taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

Läti valitsus soovib pikendada pöördmaksustamise seni kehtivat kohaldamist seoses metsamaterjali tarnetega.

Metsamaterjali tarnete osas on Läti seisnud silmitsi märkimisväärse arvu ettevõtjatega, kes ei täida oma kohustusi. Kõnesoleva valdkonna ettevõtjad on tihti väikesed edasimüüjad, kes sageli kaovad ilma tasumata maksuhaldurile maksu, mille nad võtsid oma tarnetelt, kuid jätsid klientidele käibemaksu mahaarvamiseks kehtiva arve.

Pöördmaksustamise kohaselt vastutab erandina käibemaksudirektiivi artiklis 193 sätestatud üldreeglist riigisiseste tehingute puhul käibemaksu maksmise eest klient.

Kõnealust erandit käsitlev meede kehtestati algselt nõukogu 24. jaanuar 2006. aasta otsusega 2006/42/EÜ. Erandi kohaldamist metsamaterjali tarnete suhtes pikendati nõukogu 7. detsembri 2009. aasta rakendusotsusega 2009/1008/EL. Viimati pikendati erandit käsitlevat meedet nõukogu 22. jaanuari 2013. aasta rakendusotsusega 2013/55/EL.

Vastavalt Läti maksuhalduri esitatud aruandele, mis esitati koos taotlusega jätkata erandit käsitleva meetme kohaldamist, saab komisjon aru, et olukord, millel erandi tegemine algselt rajanes, kestab. Läti väidab, et kuigi riigieelarvesse makstava käibemaksuga seotud pettuste ja käibemaksust kõrvalehoidumiste arv on alates pöördmaksustamise kehtestamisest vähenenud, ei ole risk kõrvaldatud. Riski endiselt kõrge taseme üks näitajaist on selliste registreeritud ettevõtjate arv, kelle maksuamet on nimetanud selles majandussektoris varifirmaks. Kõnealused ettevõtjad kasutavad kunstlike tehingute skeeme, et vähendada riigieelarvesse makstava käibemaksu summat või suurendada riigieelarvest tagasimakstava käibemaksu summat teistele registreeritud ettevõtjatele, kes on kaasatud tehinguskeemidesse. Läti arvates on oluline jätkata Lätis metsamaterjalidega tehtavatelt tehingutelt makstava käibemaksu pöördmaksustamist.

Eeltoodu põhjal tuleks erand teha veel üheks piiratud ajavahemikuks.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Horvaatia Vabariigi ühinemisakt sisaldab lihtsustatud süsteemi Horvaatia ühinemiseks konventsioonide ja protokollidega, mille liikmesriigid on sõlminud ELi lepingu artikli 34 (endine ELi lepingu artikkel K.3) või EÜ asutamislepingu artikli 293 alusel. Ühinemisakti artikli 3 lõikega 4 on ette nähtud, et Horvaatia ühineb konventsioonide ja protokollidega vastavalt ühinemisaktile.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Ühinemisakti artikli 3 lõigetes 4 ja 5 on sätestatud, et nõukogu võtab vastu otsuse, et määrata kindlaks kuupäev, millal kõnealused konventsioonid ja protokollid Horvaatia suhtes jõustuvad, ning et teha neis konventsioonides ja protokollides kõik Horvaatia ühinemise tõttu vajalikud kohandused. Nõukogu tegutseb komisjon soovitusel ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga.

Ühinemisakti I lisas on loetletud justiits- ja siseküsimustega seotud konventsioonid ja protokollid.

Loetellu kuulub Euroopa Liidu lepingu artiklil K.3 põhinev 18. detsembri 1997. aasta konventsioon tolliasutuste vastastikuse abi ja koostöö kohta.

Horvaatia ühinemise tõttu eespool nimetatud konventsiooniga ei ole vaja teha selles kohandusi.

Seega määratakse käesoleva komisjoni soovitusega nõukogu otsuse kohta ainult kindlaks kuupäev, millal 18. detsembri 1997. aasta konventsioon Horvaatia suhtes jõustub.

3.JÄRELHINDAMISTE TULEMUSED, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMINE JA MÕJUHINNANGUD

•Mõju hindamine

Kuna ühinemisaktiga on juba ette nähtud Horvaatia ühinemine akti I lisas loetletud konventsioonide ja protokollidega, ei ole kõnealuse ühinemise küsimuses vaja konsulteerida huvitatud isikutega ega koostada mõjuhinnangut.

4.MÕJU EELARVELE

Puudub

5.MUUD KÜSIMUSED

•Ettepaneku teatavate sätete üksikasjalik selgitus

Komisjoni kutsutakse üles võtma vastu soovitus nõukogu otsuse kohta ning edastama selle nõukogule ja Euroopa Parlamendile.
KAS ON VAJA LISAEELARVET?

KAS TULEVASTESSE EELARVETESSE ON VAJA KIRJENDADA ASSIGNEERINGUID?
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

Siseturu nõutava õiguskindluse ja ühtsuse tagamiseks peab EMP ühiskomitee pärast asjaomaste ELi õigusaktide vastuvõtmist integreerima need võimalikult kiiresti Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse (edaspidi „EMP leping”).

2.HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISTE TULEMUSED

EMP ühiskomitee otsuse eelnõu (mis on lisatud nõukogu otsuse ettepanekule) eesmärk on muuta EMP lepingu XI lisa „Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond”, et inkorporeerida EMP lepingusse komisjoni 7. oktoobri 2014. aasta rakendusotsus 2014/702/EL, millega muudetakse otsust 2007/131/EÜ ultralairibaseadmetel raadiospektri ühtlustatud kasutamise võimaldamise kohta ühenduses.

Taotletud kohanduse põhjendus ja pakutud lahendus

Asjakohane õigusakt:

Komisjoni rakendusotsus 2014/702/EL, 7. oktoober 2014, millega muudetakse 2007. aasta veebruari otsust 2007/131/EÜ ultralairibaseadmetel raadiospektri ühtlustatud kasutamise võimaldamise kohta ühenduses.

Asjakohane säte:

Kohustus lubada lennuki pardal asuvatel ultralairibatehnoloogiat kasutavatel seadmetel kasutada raadiospektri sagedusvahemikku 6,0–8,5 GHz (lisa, 4. jagu).

Põhjendus ja pakutud lahendus:

Ultralairibatehnoloogia kasutamine lennuki pardal võib häirida riiklike mobiilsideopraatorite raadiosidet lennujaamades ja nende ümbruses. Seda konkreetset mõju on kirjeldatud Euroopa Postside- ja Telekommunikatsioonitalituste Konverentsi (CEPT) elektronside komitee (ECC) 2012. aasta aruandes ning praegu toimub selle põhjalik uurimine ja ümberhindamine ECC lähitoimeseadmetega tegeleva spektritehnika töörühma (SE24) poolt. SE24 töö lõpptähtajaks on praegu määratud 2016. aasta esimene kvartal.

Islandi ja Norra lennujaamade ümbruses on raadioside tihedus ja kasutusintensiivsus suurem kui ELis. Seepärast on vaja erandit sagedusvahemiku 6,0–8,5 GHz suhtes, et vältida mobiilsideoperaatorite raadioside kahjulikku häirimist. Ühiskomitee otsusesse lisatakse järgmine kohandus:

„Island ja Norra vabastatakse kohustusest lubada lennuki pardal asuvatel ultralairibatehnoloogiat kasutavatel seadmetel kasutada raadiospektri sagedusvahemikku 6,0–8,5 GHz.”

3.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Bulgaariakeelne tekst

Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение № … () декларира, че освен където е отбелязано друго, тези продукти са с … преференциален произход ().

Hispaaniakeelne tekst

El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no …(1)] declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial…(2).

Tšehhikeelne tekst

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení … (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v … (2).

Taanikeelne tekst

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. … (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i … (2).

Saksakeelne tekst

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. … (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte … (2) Ursprungswaren sind.

Eestikeelne tekst

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti kinnitus nr … (1)) deklareerib, et need tooted on … (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.

Kreekakeelne tekst

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ’ αριθ. … (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής … (2).

Ingliskeelne tekst

The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No … (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of … (2) preferential origin.

Prantsuskeelne tekst
Lepinguosalised lepivad kokku, et käesoleva lepingu artiklis 4 sätestatud kuni 90-päevane kestus mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul tähendab kas üht katkematut külastust või mitut järjestikust külastust, mille kestus ei ületa 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

Väljend „mis tahes” osutab sellele, et kohaldatakse liikuvat 180-päevast võrdlusperioodi, võttes arvesse kõik liikmesriikide territooriumil viibimise päevad viimase 180-päevase ajavahemiku jooksul, et kontrollida, kas nõue, mille kohaselt on liikmesriikide territooriumil lubatud viibida 90 päeva 180-päevase ajavahemiku jooksul, on jätkuvalt täidetud. See tähendab muu hulgas, et kui liikmesriikide territooriumil ei ole viibitud katkematu 90-päevase ajavahemiku jooksul, on lubatud uus kuni 90-päevane viibimine.

ÜHISDEKLARATSIOON, MIS KÄSITLEB KÕNEALUSE LEPINGU MÕJU TEISTELE KOOSTÖÖVALDKONDADELE ELi JA HIINA RÄNDE- JA LIIKUVUSDIALOOGI RAAMES

Lepinguosalised tuletavad meelde, et käesolev leping on üheks tulemuseks, mida nimetatakse ELi ja Hiina rände- ja liikuvusdialoogi teise vooru protokollis kokkulepitud läbirääkimiskavas, mille poliitilised juhid kinnitasid 17. ELi-Hiina tippkohtumise ühisavalduses. Kõnealune tegevuskava hõlmab esimeses etapis diplomaatilise passi kasutajate suhtes vastastikuse viisanõudest loobumise lepingu üle läbirääkimiste pidamist ja lepingu allakirjutamist, viisataotluskeskuste avamist ühiselt kokkulepitud Hiina linnades, kus puudub konsulaaresindus, ning praktilise koostöö algatamist ebaseadusliku rände vastase võitluse valdkonnas. Teine etapp hõlmab viisalihtsustuslepingute üle läbirääkimiste pidamist ja ebaseadusliku rände vastase võitluse valdkonnas koostöö tegemist.

Lepinguosalised taaskinnitavad oma kindlat kavatsust täita tegevuskava raames võetud kohustusi ja ühist arusaama, et kõnealused kohustused on omavahel seotud ning moodustavad jagamatu paketi.