CORRIGENDUM This document corrects document COM(2018) 549 final of 20.07.2018 Concerns all language versions Correction of the numbering of sections-paragraphs. The text shall read as follows:

Käesolev teine eduaruanne on komisjoni vastus sellele üleskutsele. Samamoodi kui eelmises aruandes, esitatakse ka siin üldine kvalitatiivne hinnang strateegia rakendamisele, selgitades pärast esimese aruande avaldamist seitsme peamise eesmärgi täitmisel saavutatud edu. Tuleb märkida, et käesolev aruanne ei ole mõeldud hindamisena ning siin ei ole ka käsitletud strateegia tulevikku pärast käesoleva aruande esitamist. Peale selle ei sisalda aruanne ühtegi ettepanekut praeguse strateegia muutmiseks.

Detsembris 2016 võttis nõukogu vastu järeldused komisjoni eduaruande kohta. Nõukogu järeldustes rõhutati, et riskijuhtimisprotsessid on väga olulised ELi ja liikmesriikide julgeoleku ja finantshuvide kaitsmisel ning samaaegsel seadusliku kaubanduse hõlbustamisel. Samuti rõhutas nõukogu vajadust jätkata tollivaldkonna riskijuhtimist käsitleva ELi strateegia ja tegevuskava rakendamist ja soovis esile tuua nende olulise panuse sisejulgeoleku uuendatud strateegiasse ja selle rakendamisse, eriti võitluses terrorismi ja piiriülese organiseeritud kuritegevuse vastu.

Nõukogu üleskutset järgides esitas komisjon 2016. aasta juulis esimese eduaruande tollivaldkonna riskijuhtimist käsitleva ELi strateegia ja tegevuskava rakendamise kohta. Aruanne näitas, et poolteist aastat pärast rakendamisprotsessi algust oli enamik tegevuskavas sätestatud meetmeid juba käivitatud. Siiski leiti aruandes, et tollivaldkonna riskijuhtimise reform on ressursimahukas ettevõtmine, kus tulemuste saavutamine võtab aega. Aruandes tehti kindlaks, et IT-ga seotud küsimused on rakendamise selles etapis esmane lahendamist vajav probleem, kuna vajalike IT-süsteemide arendamiseks napib raha ja tekivad andmete kättesaadavuse ja teabe vahetamise mehhanismidega seotud raskused.

2014. aastal võttis komisjon vastu teatise „Tollivaldkonna riskijuhtimist käsitlev ELi strateegia ja tegevuskava“. Strateegias määrati kindlaks mitu olulist eesmärki, mis lähtuvad üldeesmärgist saavutada kvaliteetne ja mitmetasandiline lähenemisviis riskijuhtimisele, et see oleks tõhus ja tulemuslik. Iga eesmärgi saavutamiseks on tegevuskavas üksikasjalikult kirjeldatud mitut meedet. Detsembris 2014 kinnitas nõukogu tollivaldkonna riskijuhtimist käsitleva ELi strateegia ja tegevuskava ning kutsus komisjoni üles nõukogule pooleteise aasta pärast nende rakendamise ja saavutatud tulemuste kohta aru andma.

Maailm on esimese 50 aasta jooksul pärast tolliliidu loomist tundmatuseni muutunud ja muutunud on ka ELi tolliasutuste ülesanded. Toll on välispiire ületavate kaupade järelevalve juhtiv asutus ning nüüdsel ajal ka esimene kaitseliin kaubandusega seotud ohtliku ja kriminaalse tegevuse vastu. Näiteks nõuetele mittevastavate või ohtlike kaupadega kauplemine, ebaseaduslik kauplemine kultuuriväärtuste, tulirelvade ja uimastitega, kaubitsemine looduslike liikidega ja muu ebaseaduslik kaubandus, pettused, terrorism ja organiseeritud kuritegevus. Kõik ELi sisenevad, sealt lahkuvad või sealt läbi liikuvad kaubad (sh reisijatel kaasas olevad kaubad) kuuluvad tollijärelevalve alla ja neile võib teha tollikontrolli.

Järelevalvesüsteemi „Surveillance 3“ tuleb hakata rakendama 2018. aasta oktoobriks. Liikmesriikidel tuleb aga riiklikke süsteeme vajadusele vastavalt muuta, et järelevalvesüsteemi saaks sisestada asjaomaseid andmeelemente. Tolliseadustiku kohaselt on liikmesriikidel selle kohustuse täitmiseks üleminekuperiood 2020. aastani.

Elektrooniline tollisüsteem, mida toetab eelkõige elektroonilise tolli mitmeaastane strateegiakava (MASP), on ELi tolliliidu peamine arendustöö. Algatuse eesmärk on asendada paberkandjatel tolliprotseduurid ELi-üleste elektrooniliste protseduuridega, et luua tõhusam ja nüüdisaegsem tollikeskkond. Mitmeaastase strateegia uuendamine kinnitati lõplikult 2017. aasta lõpus pärast seda, kui nõukogu oli andnud nõusoleku teatavate IT-süsteemide lõpliku kinnitamise edasilükkamiseks.

Liikmesriigid jõustasid impordikontrollisüsteemi (ICS2) üleminekustrateegia ja -kava 2017. aasta detsembris. Kava kohaselt rakendatakse ICS2 programm töösse kolmes etapis. Need on: i) lennuliikluse kaudu liikuvates posti- ja kullerisaadetistes sisalduvad kaubad (pealelaadimisele eelnevad sisenemise ülddeklaratsioonid (ENS) ja andmete miinimumnõuded); ii) uued ENSi nõuded kogu lennuliiklusele; iii) reformi lõpuleviimine ENSi nõuete rakendamisega merel, maanteel ja raudteel.

Komisjonil ja liikmesriikidel ei ole siiski võimalik kõiki süsteeme 2020. aastaks käiku anda. Selle põhjus on vähene allesjäänud aeg ja programmi „Toll 2020“ alusel antavate finantsvahendite piiratus ning samuti paljude omavahel ühendatud eri elementide keerukuse aste ja tulevikku suunatus. Seetõttu on komisjon vastu võtnud ettepaneku tolliseadustiku artikli 278 muutmiseks, et pikendada õigusaktides teatavate IT-rakenduste käikuandmiseks ettenähtud tähtaega (üleminekuperioodi) 2020. aastalt 2025. aastani.

2017. aasta detsembris võttis komisjon vastu määruse ettepaneku, milles sätestatakse tooteid käsitlevate liidu ühtlustamisõigusaktide järgimise ja täitmise tagamise eeskirjad ja kord ning millega soovitakse tugevdada ELi sisenevate kaupade kontrollimise õigusraamistiku struktuuri. Samuti ühtlustaks see koostööd tolli- ja turujärelevalveasutuste vahel, et imporditud tooteid tõhusamalt kontrollida. Ettepanek on õiguslik alus tihedamale tolli- ja turujärelevalveasutuste vahelisele koostööle, mida hõlbustavad ELi toodete nõuetele vastavuse võrgustik ning importi ja digitaalseid tarneahelaid hõlmavad riikide terviklikud turujärelevalve strateegiad, tolli- ja turujärelevalveasutuste struktuuriline teabe- ja andmevahetus, rahvusvaheline koostöö ja kooskõla tolliseadustiku kontseptsioonidega, nagu volitatud ettevõtja süsteem.

Usaldatavuse kontroll on impordi tollivormistuse etapis kasutusele võetud automaatne kontroll. Need on meetmed, millega kontrollitakse tollideklaratsiooni sissekannete nõuetele vastavust kolme parameetri suhtes: i) juriidiline kontroll (kontrollitakse sissekannete vastavust kaupade kirjelduse juriidilistele parameetritele); ii) koguse kontroll (kontrollitakse deklareeritud andmete usaldusväärsust (nt netomass/ühik või netomass/tarneühik)); iii) hinna kontroll (kontrollitakse deklareeritud hindade usaldusväärsust (väärtus/ühik)). Praeguseks on Euroopa Liidu integreeritud tariifistiku (TARIC) kaudu kasutusele võetud 428 sellist meedet.

Süsteemipõhine lähenemine on usaldusväärsete ettevõtjate kontrollimise metoodika, milles keskendutakse nende äritegevuse juhtimise ja tolli nõuetele vastavusega seotud riskide maandamise ettevõttesisestele süsteemidele. Süsteemipõhise lähenemise võrgustiku ja vastava projektirühma töö viidi lõpule ja süsteemipõhise lähenemise lõpparuanne esitati tollipoliitika rühmale 2017. aasta detsembris. Aruandes anti süsteemipõhisele lähenemisele hinnang, et see on tõhus, tulemuslik ja kindel kontrollimetoodika, ja soovitati selle kasutamist tulevikus laiemas ulatuses.

3. eesmärgi all on edusamme tehtud eelkõige järgmistes tegevustes.

2.3.3. eesmärk – kehtestada kontrollimeetmed ja riski vähendamise meetmed, kui see on asjakohane (eelnev hindamine ja vajaduspõhine kontrollimine)

Komisjon on toote nõuetele vastavuse ja ohutuse valdkonnas teinud ettepaneku siduda omavahel tolli- ja turujärelevalve, et hõlbustada riske käsitleva teabe vahetamist pädevate asutuste vahel.

2.4.1.Täiendava võimekuse arendamine

Liikmesriigid on kindlaks teinud lisavahendid, mis võivad olla vajalikud tõhusama ja tulemuslikuma riskijuhtimise toetamiseks, sh võime uutele tuvastatud riskidele paremini reageerida. Tüüpilised inimressursside ja muude vahendite analüüsid näitasid üldiselt, et suuremad ressursid on hädavajalikud või et olemasolevaid ressursse tuleks edendada või moderniseerida, et tugevdada riskijuhtimisvõimekust. Euroopa Kontrollikoja 2017. aasta detsembri eriaruande kohaselt julgustatakse liikmesriike tegema rohkem ja paremaid tollikontrolle, kus tollialaseid õigusakte kohaldatakse ühtselt.

Muud olulised vajadused on tegevuse koordineerimine riigisiseselt või -väliselt koos teiste riiklike ametkondade ja teiste liikmesriikide tolliasutustega ning uute vahendite, andmete või meetodite kohaldamine riskianalüüsi tegemisel.

Paljud liikmesriigid on juba oma analüüside põhjal meetmeid võtnud ja tuvastatud puudustega tegelema asunud. Lisaks sellele on mõned tolliorganisatsioonid ümber korraldatud ja sisemine koordineerimine on paranenud.

2.4.2.Ühtse riskijuhtimise raamistiku (CRMF) rakendamine

Liikmesriigid on teatanud oma IT-süsteemide olulisest arengust. Siiski paistab kõige levinumaks seni lahendamata takistuseks ühtse riskijuhtimise raamistiku tõhusale rakendamisele liikmesriikide tasandil olevat andmete halb kvaliteet, kättesaadavus või kasutatavus. Lisaprobleem on teiste liikmesriikide andmetele juurdepääsu puudumine.

Koos kõikide liikmesriikidega on välja töötatud ühtse riskijuhtimise raamistiku hindamistsükli mudel . Komisjon lõi ühtse riskijuhtimise raamistiku allrühma, mis esitas katselise hindamistsükli aruande 2017. aasta detsembris, ning kontrollis ühtse riskijuhtimise raamistiku hindamistsüklit võrreldes tolliliidu tulemuslikkuse projektiga (CUP), et tagada nende vastastikune tugi ja ühtsete lähenemisviiside rakendamine. Allrühm tegi tihedat koordineerimistööd, et parandada ja edasi arendada kontrollide tulemusnäitajaid, et andmeid kasutataks korduvalt, kui see on asjakohane, ja välditaks topelttööd andmete kogumisel.

Ühtse riskijuhtimise raamistiku katselise hindamistsükli aruandes toodi välja peamised küsimused, mida tuleks liikmesriikidega edaspidi peetavate arutelude ja määratud prioriteetide kohaselt ning ressursside olemasolust sõltuvalt kaaluda. Aruandes soovitati pöörata lisatähelepanu organisatsioonilisele koostöövõimekusele. Samuti tehti aruandes kokkuvõte ühtse riskijuhtimise raamistiku senisest kasutamisest ja tunnustati märkimisväärseid ühiseid pingutusi, mis on ühtse riskijuhtimise raamistiku loomisest alates tehtud. Need on järgmised: i) ELi-üleste riskiekspertide võrgustike loomine; ii) ühiste riskikriteeriumide rakendamine; iii) ELi ühtse riskijuhtimissüsteemi kasutamine riskiteabe jagamiseks, esmatähtsate kontrollivaldkondade toetamiseks ja tolli kriisiaegse reageerimise hõlbustamiseks.

2.4.3.Temaatilised töörühmad



ELi ja mitmepoolsel tasandil töötavad paljud Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide esindajatest koosnevad töörühmad tollikontrolli parandamise ja riskijuhtimise võimekuse peamiste probleemide kallal.

2.4.4.Finantsriski kriteeriumid

Finantsriski kriteeriumide otsus võeti vastu eesmärgiga töötada välja ühtne ELi-ülene lähenemisviis finantsriskide käsitlemisele ELi tasandil. Sellega reageeritakse teatavatele puudustele, mille Euroopa Kontrollikoda tuvastas oma 2017. aasta detsembri eriaruandes.

Otsuses on sätestatud ühtsed riskikriteeriumid, mida tuleb kasutada konkreetset liiki finantsriskide käsitlemisel: riskiga seotud ettevõtjad, riskiga seotud kaubad, alahindamine, dumpinguvastasest tollimaksust kõrvalehoidumine, valesti klassifitseerimine, põhjendamatud kvoodid, põhjendamatu sooduspäritolu, põhjendamatu peatamine, riskiga seotud tolliprotseduurid (nt CP 42) ning tollilihtsustused. Finantsriski kriteeriume kasutatakse igapäevases elektroonilise riski juhtimise protsessis, et ühtlustada tollikontrolli valikuprotsessi.

See algatus võimaldab liikmesriikidel käsitleda finantsriske välispiiridel samaväärselt, ilma seaduslikku kaubandust põhjendamatult koormamata. Samuti määratakse seal kontrollimiseks kõige parem aeg ja koht sõltuvalt riski ulatusest ja laadist ning andmete ja dokumentide kättesaadavusest.