[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 4.5.2011

KOM(2011) 242 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE ,

mis käsitleb nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 58/97 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 295/2008 (ettevõtluse struktuurstatistika kohta (uuesti sõnastatud), millega tunnistati kehtetuks ja asendati määrus nr 58/97) rakendamist

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE ,

mis käsitleb nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 58/97 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 295/2008 (ettevõtluse struktuurstatistika kohta (uuesti sõnastatud), millega tunnistati kehtetuks ja asendati määrus nr 58/97) rakendamist

SISUKORD

1. SISSEJUHATUS 3

2. REGULATIIVNE ARENG 3

3. ETTEVÕTLUSE STRUKTUURSTATISTIKA ANDMETE KÄTTESAADAVUS JA KVALITEET 4

3.1. Peamised andmekogumid 4

3.2. Andmekogumite ajakohasus, kättesaadavus ja asjakohasus 5

3.3. Konfidentsiaalsuseeskirjad ja nende rakendamine 7

3.4. Täpsus 7

3.5. Sidusus ja võrreldavus 7

4. ETTEVÕTLUSE STRUKTUURSTATISTIKA MÄÄRUSE NÕUETE TÄITMINE 7

5. ETTEVÕTETE KOORMUS JA MEETMED SELLE VÄHENDAMISEKS 7

5.1. Sissejuhatus 7

5.2. Koormuse vähendamiseks võetud meetmed 7

6. EDASINE ARENG 7

SISSEJUHATUS

Nõukogu määruse nr 58/97 (edaspidi „määrus nr 58/97” või „ettevõtluse struktuurstatistika määrus”) eesmärk, mis on sätestatud määruse artiklis 1, on kehtestada ühine raamistik ühenduse ettevõtete struktuuri, tegevust, konkurentsivõimet ja tulemuslikkust käsitleva ühenduse statistika kogumiseks, koostamiseks, edastamiseks ja hindamiseks. Ettevõtluse struktuurstatistika määruses on sätestatud normid, standardid ja mõisted, mis on vajalikud võrreldava ühenduse statistika kogumiseks.

Käesolevas aruandes käsitletakse määruse nr 58/97 rakendamist. Tuleb märkida, et määrus nr 58/97 on tunnistatud kehtetuks ja asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 295/2008 ettevõtluse struktuurstatistika kohta (uuesti sõnastatud), edaspidi „määrus nr 295/2008”.

Aruande koostamisel on võrdlusaasta 2007 lõplike andmete osas aluseks võetud määruse nr 58/97 artikli 14 lõike 1 ja võrdlusaasta 2008 esialgsete andmete osas määruse nr 295/2008 artikli 13 lõike 1 sätted.

Aruanne koostati sellisel viisil, sest võrdlusaasta 2008 esimesed täielikud andmekogumid, mis hõlmavad määruse nr 295/2008 kõiki lisasid, valideeritakse alles 2011. aasta alguses, mistõttu ei oleks jõutud aruannet koostada määrusega nr 295/2008 ettenähtud tähtajaks – seepärast on aruanne koostatud kahe määruse alusel.

Üldiselt on aruande eesmärk anda teavet Euroopa Komisjoni võetud meetmete kohta, millega tagatakse kvaliteetse Euroopa ettevõtluse struktuurstatistika kättesaadavus kasutajatele, samuti ettevõtluse struktuurstatistika määruse rakendamise viisi ja ulatuse kohta liikmesriikides. Lisaks antakse teavet ettevõtete koormuse ja liikmesriikides selle koormuse vähendamiseks võetud meetmete kohta.

REGULATIIVNE ARENG

Pärast eelmise, 2007. aastal koostatud aruande esitamist tunnistati 2008. aastal kehtetuks ettevõtluse struktuurstatistika määrus ning 11. märtsil 2008 võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 295/2008. Kuna määrust nr 58/97 oli varem mitmeid kordi muudetud ja kuna kavas oli teha täiendavaid muudatusi, otsustati määrus selguse huvides uuesti sõnastada.

Määruse peamisteks eesmärkideks oli rahuldada suurenenud nõudlust statistiliste (eelkõige teenuseid käsitlevate) andmete järele ja võimaluse korral vähendada nõutavate andmete hulka ning neid lihtsustada.

Määrusele nr 295/2008 lisati kaks uut lisa (VIII lisa – äriteenuste struktuurstatistika ja IX lisa – ettevõtluse demograafia struktuurstatistika) ning tugevdati nõudeid teenuste sektori andmete kohta.

Lisati ka ettevõtete näitajate spetsiifiliste ja piiratud ad hoc andmekogude koostamise paindlik moodul. Otsustati, et ettevõtluse struktuurstatistika uuesti sõnastatud määruse paindlikku moodulit kasutatakse esimest korda rahastamisele juurdepääsu kohta andmete kogumisel. Sellise andmekogumise tulemused selguvad 2011. aastal.

Tehti ka lihtsustusi: mitmed kohustuslikud ja mittekohustuslikud muutujad jäeti välja ja mõningate muutujate puhul muudeti iga-aastase sagedusega kogumise nõue mitme aasta kaupa kogumise nõudega.

Käesolev aruanne hõlmab määruse nr 58/97 seitset lisa, mis sisalduvad samade pealkirjade all ka määruses nr 295/2008.

I lisa Aasta struktuurstatistika ühine moodul

II lisa Tööstuse struktuurstatistika

III lisa Kaubanduse struktuurstatistika

IV lisa Ehituse struktuurstatistika

V lisa Kindlustuse struktuurstatistika

VI lisa Krediidiasutuste struktuurstatistika

VII lisa Pensionifondide struktuurstatistika

Vastavalt määruse nr 58/97 artiklile 12 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 295/2008 artikkel 11) on komisjoni määrusega (EÜ) nr 1618/1999 (komisjoni määrus (EL) nr 275/2010) kehtestatud ettevõtluse struktuurstatistika kvaliteedi hindamise kriteeriumid.

ETTEVÕTLUSE STRUKTUURSTATISTIKA ANDMETE KÄTTESAADAVUS JA KVALITEET

Peamised andmekogumid

Ettevõtluse struktuurstatistika annab igakülgse ülevaate Euroopa ettevõtluse ja selle mitmesuguste tegevusalade struktuurist, arengust ja näitajatest. Laiemas plaanis hõlmavad andmed kõiki turuga seotud tegevusi, välja arvatud põllumajandussektor ja isikuteenused.

Ettevõtluse struktuurstatistika andmete põhinäitajad (muutujad) on järgmised:

- ettevõtluse demograafilised muutujad (nt ettevõtete arv);

- toodanguga seotud muutujad (nt käive, lisandväärtus);

- vahenditega seotud muutujad; tööjõuvahendid (nt tööhõive, töötunnid); kaupade ja teenustega seotud vahendid (nt ostude kogusumma); kapitalivahendid (nt investeeringud materiaalsetesse hüvedesse).

- mitmed tähtsad näitajad tuletatakse ja esitatakse teatavate rahaliste näitajate suhtena või väärtusena ühe inimese kohta.

Mitmed andmekogud edastatakse liikmesriikidest vastavalt komisjoni määrusega (EÜ) nr 251/2009[1] kehtestatud nõuetele ning need liigitatakse järgmisteks peamisteks andmesarjadeks:

- Ettevõtlusstatistika aastaandmed

- Ettevõtlusstatistika aastaandmed suurusklasside järgi

- Piirkondlikud aastaandmed

- Ettevõtlusstatistika aastaandmete sarja kõik näitajad avaldatakse riikide lõikes ja esitatakse NACE REV 1.1 klassi tasemel (üldjuhul 4 numbrikohaga).

Ettevõtlusstatistika aastaandmed suurusklasside järgi. Kõik näitajad avaldatakse riikide lõikes ning NACE REV 1.1 rühma tasemel (3 numbrikohaga) ja tööhõive suurusjärgu alusel. Jae- ja hulgikaubanduse kohta on olemas täiendav jaotus käibe suurusjärgu alusel.

Piirkondlike aastaandmete sarja neli näitajat avaldatakse NUTS-2 piirkondade[2] lõikes ja NACE REV 1.1 jaotise tasemel (2 numbrikohaga). Jae- ja hulgikaubanduse rubriigi andmed avaldatakse NACE REV 1.1 rühma tasemel (3 numbrikohaga).

Andmed võrdlusaastale 2008 järgnevate aastate kohta avaldatakse Eurostati veebisaidil uute koodidega tegevusalade klassifikaatori (NACE rev.2) kohaselt.

Enamiku ettevõtluse struktuurstatistika andmeid koguvad liikmesriikide statistikaametid statistikauuringute või äriregistri uuringute abil või mitmesugustest haldusallikatest. Liikmesriikide statistikaametid saavad kasutada ühte või mitut nimetatud allikat vastavalt valitud uuringustrateegiale, võttes arvesse kulutusi, andmete kvaliteeti ja vastamisega kaasnevat koormust ettevõtetele. Eurostat kontrollib kõikide liikmesriikidest saadud andmete kvaliteeti ning avaldab need oma veebisaidil.

Andmekogumite ajakohasus, kättesaadavus ja asjakohasus

3.2.1. Andmekogumite ajakohasus

Andmete Eurostatile edastamise tähtajad, väljendatuna kuude arvus pärast võrdlusaasta lõppu, on järgmised:

- T+10: esialgsed andmed I–IV lisa põhjal;

- T+10: VI lisa põhjal;

- T+12: V ja VII lisa põhjal;

- T+18: lõplikud andmed I–IV lisa põhjal.

3.2.2. Ettevõtluse struktuurstatistika kohta avaldatud andmete kättesaadavus

Kõik andmed on tasuta kättesaadavad Eurostati veebisaidil[3] rubriigis „Industry, trade and services” (tööstus, kaubandus ja teenused).

Lõplikud andmed 2007. aasta kohta V–VII lisa põhjal avaldati Eurostati veebisaidil mais 2009 ja I–IV lisa põhjal novembris 2009.

ELi 2007. aasta lõplikest andmetest arvutatud koondandmed põhinevad liikmesriikidest saadud andmetel ning andmete puudumise korral arvestuslikel andmetel. Mittekonfidentsiaalsed ELi koondandmed avaldati 2010. aasta alguses.

Esialgsed 2008. aastat käsitlevad andmed NACE Rev.2 I–IV lisa põhjal avaldati Eurostati veebisaidil jaanuaris 2010 enamike riikide kohta.

3.2.2.1. Andmete avaldamise kava aastaks 2009

Lisaks andmete levitamisele Eurostati veebisaidil avaldati tulemusi ka mitmes väljaandes, nagu ülevaatlik väljaanne „European Business: Facts and figures”, kümme kogumikku „Statistics in Focus” ja uuesti kujundatud, spetsiaalselt Euroopa ettevõtlust käsitlev osa Eurostati veebisaidil.

Ettevõtluse struktuurstatistika andmeid kasutati ka paljudes teistes väljaannetes. Rohkelt avaldasid neid andmeid 2009. aastal Eurostati aastaraamat, Eurostati taskuraamat ja piirkondlik aastaraamat.

Lisaks töötati 2009. aasta keskel välja uus vahend ( Statistics Explained[4] ) (meta-)andmete levitamiseks Eurostati veebisaidi kaudu. Statistics Explained põhineb Web 2.0 Wiki-tüüpi tehnoloogial ja selle eesmärk on selgitada Euroopa statistikat, juhtides tähelepanu huvitavatele ja üllatavatele tulemustele andmete esitamisel ning esitades vajalikku taustateavet.

3.2.3. Määruse tõhusus ja andmekogumite asjakohasus: andmete täielikkus

Tabelite 1, 2 ja 3 põhjal võib teha üldistuse, et liikmesriikide edastatud andmed on I–IV lisa osas piisavalt täielikud, kuid finantssektoreid hõlmavad lisade (V–VII lisa) osas on andmete kättesaadavuse näitajad palju halvemad.

Samuti võib allpool esitatud tabelite põhjal täheldada, et konfidentsiaalsete andmete tõttu oli kättesaadavate andmete hulk Eurostati veebisaidil väiksem, seda eriti väikeriikide puhul I–IV lisa põhjal esitatud lõplike andmete osas.

Väga hea kättesaadavuse ja madal konfidentsiaalsete andmete näitaja esines 2008. aasta esialgsete, I–IV lisa põhjal esitatud andmete puhul, sest need andmed tuleb esitada üksnes NACE Rev.2 kolmenumbrilisel tasemel.

Tabel 1. 2007. aasta lõplike, NACE Rev.1.1 I–IV lisa põhjal esitatud andmete kättesaadavus ja konfidentsiaalsus

Riigid[5] | Kokku edastatud lahtrite arv %des ettevõtluse struktuurstatistika määruses nõutavast arvust | Konfidentsiaalsete lahtrite arv %des edastatud lahtrite arvust |

Suurriigid | 94 | 13 |

Keskmise suurusega riigid | 92 | 22 |

Väikeriigid | 86 | 26 |

KÕIK | 90 | 22 |

Tabel 2. 2007. aasta lõplike, NACE Rev.1.1 V–VII lisa põhjal esitatud andmete kättesaadavus ja konfidentsiaalsus

Riigid | Kokku edastatud lahtrite arv %des ettevõtluse struktuurstatistika määruses nõutavast arvust | Konfidentsiaalsete lahtrite arv %des edastatud lahtrite arvust |

Suurriigid | 63 | 9 |

Keskmise suurusega riigid | 78 | 11 |

Väikeriigid | 70 | 6 |

KÕIK | 73 | 9 |

Tabel 3. 2008. aasta esialgsete, NACE Rev.2 I–IV lisa põhjal esitatud andmete kättesaadavus ja konfidentsiaalsus

Riigid | Kokku edastatud lahtrite arv %des ettevõtluse struktuurstatistika määruses nõutavast arvust | Konfidentsiaalsete lahtrite arv %des edastatud lahtrite arvust |

Suurriigid | 99 | 5 |

Keskmise suurusega riigid | 95 | 16 |

Väikeriigid | 91 | 14 |

KÕIK | 94 | 13 |

3.2.3.1. Andmete asjakohasus kasutajate jaoks

Ettevõtluse struktuurstatistika andmete asjakohasust meie kasutajate jaoks näitab Eurostati veebisaidilt 2009. aastal alla laaditud andmete ja väljaannete ning müüdud trükiste arv .

Järgnevas tabelis esitatud arvud näitavad Eurostati veebisaidil kättesaadavate andmete ja väljaannete ning trükiste hankimist meie kasutajate poolt 2009. aastal.

Tabel 4. Hangitud andmete arv

Müüdud väljaanded (paberkandjal) | 64 |

European business: Facts and figures (2007.–2009. aasta väljaanded)[6] |

Alla laaditud tasuta väljaanded | 14.584 |

European business: Facts and figures |

Alla laaditud tasuta andmekogud |

I–VII lisa Ettevõtlusstatistika aastaandmed Ettevõtlusstatistika aastaandmed suurusklasside järgi Piirkondlikud aastaandmed Esialgsed andmed Muud | 49.230 22.814 8.594 11.463 1.744 4.615 |

Konfidentsiaalsuseeskirjad ja nende rakendamine

Eespool punktis 3.2 esitatud tabelid näitavad, mil määral konfidentsiaalsus vähendab andmete kättesaadavust. Kõik riigid rakendasid sarnaseid konfidentsiaalsuseeskirju, peamiselt eesmärgiga kaitsta ühe või enama ettevõtte andmeid. Mitmes liikmesriigis kasutati lisaks domineerimisreeglit, mille kohaselt andmeid ei levitatud, kui arvandmetes domineerisid ühe vastaja näitajad üle teatava kindlaksmääratud protsendi; need protsendid varieerusid vähesel määral.

Lisaks riigi tasandi konfidentsiaalsetele andmetele piirati andmete avaldamist ka ühenduse tasandil, et vältida konfidentsiaalsete riiklike andmete avaldamist. Avaldamisele mittekuuluvate ELi koondandmete kindlaksmääramise eeskirjad on sätestatud liikmesriikidega kokku lepitud konfidentsiaalsushartas. 2007. aastal jäi konfidentsiaalsuseeskirjade rakendamise tõttu avaldamata 7 % kõigist ELi koondandmetest, mille kohta olid olemas I–IV lisa hõlmavad ettevõtlusstatistika aastaandmed.

Tabel 5. ELi 2007. aasta koondandmete avaldamisel aluseks võetud ettevõtlusstatistika aastaandmete peamiste muutujate konfidentsiaalsus; NACE Rev.1.1 kõik tegevusalade tasemed

Lisa | Lahtrite koguarv | Konfidentsiaalsete lahtrite arv | Konfidentsiaalsete lahtrite protsent koguarvust |

I lisa | 856 | 57 | 7 |

II lisa | 5652 | 480 | 8 |

III lisa | 1252 | 42 | 3 |

IV lisa | 324 | 14 | 4 |

I-IV lisa | 8084 | 593 | 7 |

Selleks et rahuldada kasutajate nõudlust teabe järele, uurib komisjon praegu võimalusi, kuidas saaks rohkem ELi koondandmeid kättesaadavaks teha. Uuritud on võimalusi arvutada ELi konfidentsiaalsete koondandmete kohta hinnangulisi näitajaid, mis võimaldaksid konkreetsete vastajate andmete piisavat kaitset, tagades samas koondandmete teatava täpsuse, ning neid rakendatakse alates võrdlusaastast 2008.

Seni on suurema hulga ELi koondandmete koostamiseks kasutatud riiklike mittekonfidentsiaalsete andmete alusel arvutatud hinnangulisi näitajaid, et täita lüngad, mille kohta ei saa avaldada tegelikke väärtusi.

Täpsus

Komisjoni 23. juuli 1999. aasta määruses (EÜ) nr 1618/99 (ettevõtluse struktuurstatistika kvaliteedi hindamise kriteeriumide kohta) (edaspidi „määrus nr 1618/99”) on nõutud, et kõik liikmesriigid edastavad Eurostatile igal aastal teavet kvaliteedinäitajate (nagu variatsioonikordajad) ja mittevastanute määra kohta ning kaks spetsiifilist aruannet – kasutatud metoodika ja peamise tegevusala kohta.

Liikmesriikide edastatud teabe alusel tegi Eurostat võrdlusaastat 2007 käsitleva aastahinnangu, mille põhiosad on lisatud käesolevale aruandele.

Selleks et hinnata ELi tasandil esitatud andmete kvaliteeti, arvutas Eurostat ELi koondandmete variatsioonikordajad kuue näitaja jaoks NACE Rev.1.1. rühma tasemel (kolme numbrikohaga) ning kõigi tegevusalade kohta.

Allpool esitatud tabelist selgub, et ELi koondandmete variatsioonikordajad nende kuue näitaja (ettevõtete arv, käive, lisandväärtus, tööjõukulud, koguinvesteeringud, töötajate arv) puhul on alla 1,5% . Üldiselt on arvutatud variatsioonkordajad tööstussektori puhul madalamad ning ehitus-, kaubandus- ja teenuste sektoris veidi kõrgemad.

Tabel 6. ELi koondandmete variatsioonikordajate jagunemine protsentides

0.6-1.5 | 26,5 | 97.2 | 63.7 | 57.1 | 67.8 | 48.5 |

1.6-2.5 | 0 | 0.9 | 5.9 | 0.6 | 4.2 | 2.4 |

>2.5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1.8 | 0.6 |

Alates 2011. aastast, alustades võrdlusaasta 2008 kohta kogutud andmetega, hinnatakse ettevõtluse struktuurstatistika andmeid igal aastal, võttes aluseks uue komisjoni määruse (EÜ) nr 275/2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 295/2008 ettevõtluse struktuurstatistika kohta kvaliteedi hindamise kriteeriumite osas. Aruandlus toimub kooskõlas Euroopa statistika tegevusjuhistega.

Sidusus ja võrreldavus

Kuna liikmesriigid võivad ise otsustada, mil viisil nad ettevõtluse struktuurstatistika andmeid koguvad, tuleb komisjoni määrusi rangelt järgida andmete võrreldavuse tagamise osas.

Nagu eespool märgitud, paluti liikmesriikidel esitada igal võrdlusaastal kaks aruannet, milles nad saavad Eurostatile ja kasutajatele anda teavet kasutatud metoodika kohta.

Sidusus tähendab seda, mil määral on erinevatest allikatest pärit andmeid võimalik kombineeritult kasutada; seepärast on Eurostat püüdnud välja selgitada, millised on ettevõtluse struktuurstatistika ja muude ettevõtlusuuringute ühised jooned ning kui järjepidevad need on (järjepidevust võib siinkohal pidada sidususe sünonüümiks). Võrreldavus on sidususe erijuht, mille puhul samast allikast pärit teavet kasutatakse erinevate ajaperioodide ja/või piirkondade kohta.

Ettevõtluse struktuurstatistika andmeid saab siduda paljude muude statistikavaldkondadega, nagu rahvamajanduse arvepidamine, tööjõukulu uuringud, tööjõuandmed ja lühiajaline statistika. Selleks et kogu seda statistikat kombineeritult kasutada, tuleb tagada nende andmete sidusus.

Ettevõtluse struktuurstatistika sidusust eespool märgitud valdkondadega analüüsiti lähiminevikus ning leiti mitmeid erinevusi nii andmetes kui ka metoodikas. See ei ole üllatav, sest igas valdkonnas määratletakse metoodika konkreetse analüüsi jaoks kõige sobivamal viisil.

Ettevõtlus- ja kaubandusstatistika seisavad globaliseerunud maailmas silmitsi suurte väljakutsetega. Maailmaturgude tugev integreerumistrend muudab majanduse struktuuri ja ettevõtete töökorda. Seepärast on Eurostat välja töötanud programmi (MEETS) ettevõtete ja kaubandusstatistika kaasajastamiseks ja paremaks integreerimiseks[8]. Programmi tööperiood on kuus aastat, 2008–2013.

Üks ettevõtete ja kaubandusstatistika kaasajastamise programmi tähtsaid projekte on ettevõtlust käsitleva statistika põhimõtete ja meetodite kooskõla projekt, millega alustati 2010. aasta kolmandas kvartalis ning mis kestab 48 kuud. Projekti eesmärk on parandada põhimõtete kooskõlastamist ning hõlbustada ettevõtlus- ja kaubandusstatistikat reguleerivate integreeritud õigusaktide koostamist tulevikus.

ETTEVÕTLUSE STRUKTUURSTATISTIKA MÄÄRUSE NÕUETE TÄITMINE

Ettevõtluse struktuurstatistika määruse nõuete täitmist hinnatakse liikmesriikide edastatud andmete õigeaegse esitamise, samuti andmete täielikkuse ja lõplikule edastamisele eelnenud versioonide arvu järgi.

Nõuete täitmise tase on võrdlusaasta 2007 andmete puhul eelnenud aruandes märgitud tasemega, võrreldes üldiselt tõusnud. Nõuete täitmise kõigi, eriti võrreldavusega seonduvate aspektide põhjalikku analüüsi ei ole võimalik teha enne, kui mais 2011 laekuvad uued kvaliteediaruanded.

Täpsus on aastate jooksul üldiselt paranenud. Mõned riigid saadavad andmeid endiselt mõningase hilinemisega, mis mõjutab ELi koondandmete õigeaegset levitamist.

Eelmise aruandega võrreldes võib esile tõsta Belgiat, Iirimaad, Kreekat ja Sloveeniat, kes on õigeaegsuse osas teinud märkimisväärseid edusamme.

Belgia ja Kreeka siiski saatsid oma andmed väikese hilinemisega. Malta edastas oma esimesed võrdlusaastat 2007 käsitlevad andmed väga suure hilinemisega.

Rääkides riikide edastatud andmekogumite täielikkusest, siis moodustavad kõik EL 27 riikide ja Norra I–IV lisa põhjal esitatud lõplikud andmesarjad kokku 90 % kõigist nõutavatest andmetest. Tegemist on märgatava paranemisega võrreldes olukorraga, mida kirjeldati eelmises aruandes Euroopa Parlamendile ja nõukogule 2007. aastal, kuid sellest siiski veel ei piisa. Mitmes riigis rakendatakse meetmeid andmete kättesaadavuse parandamiseks.

Esialgsed andmed 2008 aasta kohta edastas enamik liikmesriike enne määrusega kehtestatud tähtaega. Mõned riigid saatsid oma andmed veidi hiljem, näiteks Belgia ja Itaalia 20 päeva pärast tähtaega ning Kreeka ja Poola üle kuu aja hiljem. Üldiselt ei ole kõnealuste andmesarjade esitamise õigeaegsus eelmise aastaga võrreldes paranenud, kuid selline olukord tekkis NACE Rev.2 rakendamise tõttu võrdlusaastal 2008. Ühtekokku on 94 % nõutud andmetest kättesaadav.

V–VII lisa mõne sarja kohta olid andmed ikka veel puudu. Ühtekokku on 73 % finantssektoreid hõlmavate lisade kohastest nõutud andmetest kättesaadav.

Tabelis 7 esitatud hindamistulemused kajastavad nõuete täitmist kõigi liikmesriikide poolt, kelle suhtes kohaldati ettevõtluse struktuurstatistika määrust võrdlusaasta 2007 osas (EL 27 ja Norra).

Hindamisel võeti aluseks andmete esitamise õigeaegsus, täielikkus ja lõplikule versioonile eelnenud edastamiste arv nii I–VII lisa kohaste 2007. aasta lõplike andmete kui ka I–IV lisa kohaste 2008. aasta esialgsete andmete osas.

Nõuete täitmise alusel on riigid jagatud nelja kategooriasse:

VG = nõuete täitmine väga hea, kõik nõutavad andmed (väikeste eranditega) esitati õigeaegselt

G = nõuete täitmine hea, mõned elemendid on puudu või esitati andmed mõningase hilinemisega

P = andmed osaliselt kättesaadavad, kuid on rikutud olulisi nõudeid või ei ole tähtaegadest kinni peetud

N = suur osa andmeid on puudu või esitati andmed suure hilinemisega

Tabel 7. Üldhinnang nõuete täitmisele

Riigid | Üldhinnang |

EE, ES, FR, LV, LT, HU, AT, PT, RO, SK, FI, SE, NO | VG |

BE, BG, CZ, DK ,DE, IE, IT, CY, LU, NL, PL, UK, SI | G |

GR | P |

MT | N |

Tabelist selgub, et nõuete täitmise tase oli väga hea või hea enamiku liikmesriikide puhul. Malta on märkimisväärselt pingutanud, et nõuete täitmisega seotud probleeme lahendada, ning on alustanud andmete edastamist eelnevate võrdlusaastate kohta. Kõik riigid soovivad võrdlusaastast 2008 alates nõuete täitmise taset parandada.

Eurostat on võtnud meetmeid nõuete täitmise parandamiseks kahes valdkonnas. Esiteks, nõuete täitmise aruanne on esitatud ettevõtluse struktuurstatistika juhtrühmale kaks korda aastas ja ettevõtlusstatistika direktorite nõukogule kord aastas. Samuti on Eurostati peadirektor saatnud kirjad riikide statistikaametite juhtidele, et käsitleda tõsisemaid nõuete rikkumisi. Lisaks kontrollimisele ja aruandlusele on loodud kahepoolseid kontakte, et uurida vajakajäämisi nõuete täitmisel ja leida sellistele olukordadele lahendusi.

Teiseks on Eurostat püüdnud leida võimalusi andmeedastuse hõlbustamiseks, nt lihtsustades andmete edastamise vorminguid, ühtlustades andmenõudeid, eriti uuesti sõnastatud ettevõtluse struktuurstatistika määruse abil.

ETTEVÕTETE KOORMUS JA MEETMED SELLE VÄHENDAMISEKS

Sissejuhatus

Komisjoni 2005. aasta märtsi teatises „Parem õigusloome majanduskasvu ja tööhõive suurendamiseks” mainiti ELi prioriteetse meetmena lihtsustamist. Komisjoni teatis vastamise koormuse vähendamise, lihtsustamise ja prioriteetide määratlemise kohta ühenduse statistikas (KOM (2006) 693 lõplik) oli otseselt suunatud statistikale.

Nagu eespool märgitud, on andmete esitajate ja ka ettevõtete koormuse vähendamiseks seatud uuesti sõnastatud ettevõtluse struktuurstatistika määruse eesmärgiks hoida ettevõtete koormus nii väiksena kui võimalik; seepärast jäeti välja mitmed kohustuslikud või mittekohustuslikud muutujad või muudeti iga-aastase sagedusega kogumise nõue mitme aasta kaupa kogumise nõudeks.

Koormuse vähendamiseks võetud meetmed

Selles punktis antakse ülevaade Eurostati ja liikmesriikide poolt viimastel aastatel ettevõtete kulude ja koormuse vähendamiseks võetud meetmetest.

Eurostat on teinud koostööd riikide statistikaametitega, et leida võimalusi ettevõtete koormuse vähendamiseks. Uuesti sõnastatud ettevõtluse struktuurstatistika määrus vähendas kohustuslike muutujate arvu, asendades mõningate muutujate iga-aastase esitamissageduse aasta kaupa kogumise nõudega ning jättes välja mittekohustuslikud muutujad.

Lisaks on nüüd uuesti sõnastatud ettevõtluse struktuurstatistika määruse alusel riikidel võimalik lihtsalt panustada Euroopa koondandmetesse (CETO tähiste kasutamisega), ilma et nad peaksid esitama üksikasjalikke andmeid, kui need ei ole riiklikul tasandil avaldamiseks piisavalt usaldusväärsed.

Mõned liikmesriikide võetud meetmed olid seotud sellega, kuidas korraldada ettevõtluse struktuurstatistika andmete kogumist. Enamik liikmesriike kasutas sageli valikuuringuid. Peaaegu kõik 27 liikmesriiki (ühe erandiga) kasutasid ülduuringu asemel valikuuringut või selle mingit varianti ning muudest allikatest saadud andmeid. Liikmesriigid on keskendunud uutele valimi moodustamise strateegiatele, et vähendada nii ettevõtete koormust kui ka riiklike statistikaametite kulutusi.

Peale selle on mitmed riigid jätnud uuringutest välja väikeettevõtted ning kasutanud haldusallikatest pärit andmeid ja ka hinnangulisi andmeid.

Paljudes liikmesriikides on tugev ja kasvav eelistus kasutada uuringute asemel haldusandmeid. Samas takistab üksnes haldusandmete kasutamist asjaolu, et haldusandmed tavaliselt erinevad statistilistest andmetest, seda nii määratluste, vormingute, koodide, edastusprotokollide jms poolest. Seepärast on vaja poliitilist toetust, saavutamaks riikide statistikaasutuste ja asjaomaste valitsusorganisatsioonide vahel kokkulepped selliste haldusandmete koostamiseks, mida asjakohastel eesmärkidel kasutada saaks.

Uuringute asendamine haldusallikatest pärit andmete kasutamisega nõuab kõigepealt alginvesteeringutena täiendavaid sisemisi ressursse, samuti uute kohandatud meetodite kasutuselevõttu riiklikes statistikaasutustes; alles siis võib loota tegelikke tõhusaid tulemusi.

Mõned riigid on juba asunud uurima otsesemaid võimalusi andmete kogumiseks, sh otse äriühingute raamatupidamisandmetest. Ideaaljuhul võiksid statistilisi andmeid koguda ettevõtted korraliste raamatupidamisandmete kõrvalsaadusena, andmeid töödeldaks automaatselt, ühised identifikaatorid võimaldaksid kogutud andmete kasutamist kõige tõhusamal viisil ja kohe pärast töötlemist toimuks automaatselt andmete edastamine, näiteks Eurostatile.

Kokkuvõtteks, ettevõtete koormus on probleem, mida võetakse arvesse iga andmenõuetes või andmete koostamise protsessis tehtava muudatuse korral. Eesmärk on siiski ettevõtluse struktuurstatistika andmete kõrge kvaliteet, mis kulutasuval viisil vastab kasutajate nõuetele.

EDASINE ARENG

Euroopa statistikasüsteem otsib pidevalt lahendusi uutele statistikaalastele vajadustele reageerimiseks, samas pöörates suurt tähelepanu nii vastajate koormuse kui ka statistika koostamise kulude vähendamisele.

Arvestades asjaolu, et Euroopa statistika on ELi tasandil, ELi poliitika väljatöötamises, rakendamises, järelevalves ja hindamises muutunud üha olulisemaks, on komisjon (Eurostat) avaldanud teatise ELi statistika koostamise metoodika kohta: vaade järgmisele kümnendile[9]. Kõnealuses teatises esitatakse visioon Euroopa statistika koostamise metoodika ümberkorraldamise kohta.

Ettevõtete ja kaubandusstatistika kaasajastamise ja parema integreerimise programmis MEETS, mida eespool on juba mainitud, on kavandatud praktilised sammud selle visiooni teostamiseks. Programmi eesmärgid on välja töötada näitajate sihtkogumid ja läbi vaadata prioriteedid, kavandada ettevõtlusega seotud statistika ühtlustatud raamistik ning leida tõhusam viis andmekogumiseks ja Intrastati ajakohastamiseks ja lihtsustamiseks.

[1] Komisjoni määrus (EÜ) nr 251/2009, 11. märts 2009, millega rakendatakse ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 295/2008 seoses struktuurilise ettevõtlusstatistika jaoks koostatavate andmesarjadega ning tegevusaladel põhineva toodete statistilise klassifikaatori (CPA) läbivaatamisest tulenevate kohandustega

[2] Ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (määrus (EÜ) nr 1059/2003).

[3] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/eurostat/home

[4] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statistics_explained/index.php/Structural_business_statistics_overview

[5] CETO tähise klassifikaator :

suurriigid DE, FR, IT, UK;

keskmise suurusega riigid BE, DK, ES, GR, IE, NL, AT, PL, PT, FI, SE, NO;

väikeriigid BG, CZ, EE, CY, LV, LT, LU HU, MT, RO, SI, SK.

[6] Väljaande avaldamine paberkandjal lõppes 2010. aastal.

[7] Variatsioonikordajad arvutati 2007. aasta lõplike andmete jaoks sarjade 1A, 2A, 3B ja 4A (I–IV lisa) kohta NACE Rev.1.1 kolmenumbrilisel tasemel (rühmad) või struktuurilist ettevõtlusstatistikat käsitleva määruse 1. lisa 9. jaos nimetatud tegevusalade kaupa.

[8] Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1297/2008/EÜ, 16. detsember 2008, Euroopa ettevõtlus- ja kaubandusstatistika kaasajastamise programmi (MEETS) kohta (ELT L 340, 19.12.2008).

[9] KOM(2009) 404 lõplik: Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Liidu statistika koostamise metoodika kohta: vaade järgmisele kümnendile.