Soovitus:

NÕUKOGU SOOVITUS

valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks Portugalis

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut (edaspidi „ELi toimimise leping”), eriti selle artikli 126 lõiget 7,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

ning arvestades järgmist:

(1) Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 126 hoiduvad liikmesriigid ülemäärasest riigieelarve puudujäägist.

(2) Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on vajalik hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majanduskasvu tagamiseks.

(3) Nõukogu otsustas 2. detsembril 2009 kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 6, et Portugalil on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning esitas vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 7 ja nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) artiklile 3 soovituse kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2013. aastaks. Selleks et viia valitsemissektori eelarve puudujääk 2013. aastaks allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst, soovitati eelarvepositsiooni aastatel 2010–2013 tugevdada aastas keskmiselt 1¼ % SKPst. Eelarvepositsiooni iga-aastase keskmise parandamise arvutamisel võeti aluseks komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosis esitatud 2011. aasta eelarvepuudujääk. Seejärel arvutati välja, kui palju on kogu eelarvepositsiooni vaja parandada, et saavutada tähtajaks eesmärgile vastav nominaalne eelarvepuudujääk allpool 3 % SKPst, eeldades SKP lõhe järkjärgulist kõrvaldamist 2015. aastaks.

(4) 15. juunil 2010 jõudis komisjon järeldusele, et Portugal on vastavalt nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitusele võtnud tõhusaid meetmeid valitsemissektori puudujäägi viimiseks allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst, ja oli seisukohal, et seetõttu ei ole ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames vaja rohkem meetmeid võtta.

(5) Vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikele 5 võib nõukogu komisjoni soovituse alusel juhul, kui on võetud tõhusaid meetmeid ja kui ootamatu tõsine majanduslik sündmus, millel on riigi rahandusele oluline negatiivne mõju, esineb pärast kõnealuse soovituse vastuvõtmist, teha otsuse võtta ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel vastu muudetud soovitus. Eelarvele olulist negatiivset mõju avaldavate ootamatute tõsiste majanduslike sündmuste esinemist tuleb hinnata nõukogu soovituse aluseks olevast majandusprognoosist lähtudes.

(6) Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 7 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artiklile 3 on nõukogu kohustatud andma asjaomasele liikmesriigile soovitusi ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks teatava tähtaja jooksul. Soovituses tuleb asjaomasele liikmesriigile kehtestada maksimaalselt kuue kuu pikkune tähtaeg tõhusate meetmete võtmiseks ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamisel. Lisaks peaks nõukogu ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise soovituses nõudma, et saavutataks aastased eelarve-eesmärgid, mis soovituse aluseks oleva prognoosi kohaselt tagaksid struktuurse eelarvepositsiooni (st tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) paranemise vähemalt 0,5 % SKPst aastas.

(7) Pärast Portugali majandusnäitajate silmatorkavat halvenemist 2009. aastal, kui reaalne SKP vähenes 2,9 %, saavutati 2010. aastal 1,4 % positiivne majanduskasv suuresti tänu eksporti ja eratarbimist soodustavatele erakorralistele teguritele. Uus majanduslangus saabus 2011. aastal, kui reaalne SKP vähenes 1,7 %, ent seekordne langus oli algselt eeldatust väiksem, kuna puhasekspordi suur osakaal kompenseeris osaliselt eratarbimise ja investeeringute märkimisväärse vähenemise. Samal ajal aga halvenes olukord tööturul pidevalt. Vastavalt kõige viimastele ajakohastatud andmetele, mis komisjoni talitused on esitanud Portugali majanduse väljavaadete kohta ja milles võetakse arvesse fiskaalmeetmeid, mille ametiasutused esitasid septembri algul, kui vaadati viiendat korda läbi majanduse kohandamise programm, peaks reaalne SKP 2012. aastal vähenema 3,0 %, kuna sisenõudluse olukord halveneb veelgi, eelkõige vähenevad investeeringud. Samal ajal läheb ekspordil hästi ja hoolimata eelmise aasta halvematest näitajatest, mis tulenesid välisnõudluse vähenemisest, peaksid turuosad suurenema. Majanduskasv on 2013. aastal jätkuvalt aeglane, mille põhjuseks on euroala kaubanduspartnerite impordi väiksem kasv ja täiendavad eelarve konsolideerimise meetmed, ent samas peaks majanduskasv aasta keskel muutuma pisut positiivsemaks tänu ekspordi elavnemisele ja investeeringute kasvule. Kogu aasta kohta prognoositakse, et SKP kasv väheneb ligikaudu 1 %. Töötusemäär peaks 2013. aastal ulatuma pisut üle 16 %.

(8) Valitsemissektori eelarve puudujääk, mis 2009. aastal oli pisut suurem kui –10,2 % SKPst, vähenes 2010. aastal pisut tasemele –9,8 %-le SKPst. Kehv tulemus oli põhiliselt tingitud mõnede riigiettevõtete ning valitsemissektori siseste avaliku ja erasektori partnerlussuhete statistilisest ümberklassifitseerimisest ja kahe hädasoleva panga päästmisega seotud kuludest. Kõnealuste asjaolude mõju leevendasid üksnes osaliselt ühekordne mõju, mis tulenes pensionifondi ülekandmisest valitsusele, ja eelmisest aastast mõnevõrra suuremad tulud. 2011. aastal oli eelarvepuudujääk 4,2 % SKPst võrreldes sihiks seatud 5,9 %ga SKPst. Parem nominaalne tulemus on seletatav sellega, et pangad andsid pensionifondid üle sotsiaalkindlustussüsteemile, tänu millele täideti eelarvetühimik, mis ulatus 1½ %ni SKPst. Valitsus reageeris kiiresti sellele, et aasta esimesel poolel jäi eelarve täitmata, ja võttis vastu täiendavad tulumeetmed, nt kehtestas üksikisiku tulumaksule ühekordse lisamaksu ning tõstis elektri ja maagaasi suhtes kohaldatavat käibemaksumäära vähendatud maksumäärast tavapärase maksumäärani, ning kärpis samal ajal kulutusi. Sellest tulenevalt on eelarvetühimik põhiliselt seletatav ühekordsete puudujääki suurendavate teguritega, täpsemalt sellega, et kontsessioonide ja kinnisvaraga seotud maksuvälised tulud olid ebapiisavad ning et võlad ilmnesid nii Madeira autonoomse piirkonna valitsuse haldusalasse kuuluvates riigiettevõtetes ning avaliku ja erasektori partnerlussuhetes kui ka pärast teemaksude kehtestamist sellistes avaliku ja erasektori partnerlussuhetes, mis klassifitseeriti ümber keskvalitsuse haldusalasse.

(9) Vastavalt kõige viimastele ajakohastatud andmetele, mis komisjoni talitused on esitanud Portugali majanduse väljavaadete kohta, peaks valitsemissektori eelarve puudujääk olema 2012. aastal 5,3 %, kui poliitikat ei muudeta; seevastu 2012. aasta eelarve seaduses ja 2012. aasta stabiilsusprogrammis prognoositi puudujäägiks 4,5 % SKPst. 2012. aasta eelarve, mida muudeti märtsis vastu võetud lisaeelarvega, sisaldab konsolideerimismeetmeid hinnangulises mahus 5½ % SKPst. Kulude vähendamise meetmed hõlmavad palkade ja pensionide kärpimist, töökohtade arvu vähendamist avalikus sektoris ning tervishoiu- ja hariduskulude, riigiettevõtete kapitalikulude ja jooksvate kulude vähendamist. Tulusid suurendavad meetmed põhinevad suuremal kaudsel maksustamisel, s.t et teatavate kaupade ja teenuste suhtes kohaldatakse senise vähendatud või keskmise käibemaksumäära asemel kõrgemat maksumäära. Otsese maksustamise muudatuste põhieesmärk oli laiendada maksubaasi, vähendades üksikisiku ja ettevõtte tulumaksu suhtes kohaldatavaid mahaarvamisi ja erandeid.

(10) Prognooside kohaselt kaldutakse 2012. aastal eelarvekavast kõrvale mahus ligikaudu 2¼ % SKPst, mis peamiselt tuleneb sellest, et majandus areneb eeldatust kiiremini vähem maksutulu andva ekspordi suunas ja et sotsiaalkindlustusvaldkonna eelarvet koormab eeldatust suurem töötusemäär. Tulude alalaekumine on üleüldine ning on seotud eeldatust väiksemate otseste ja kaudsete maksudega, aga ka sotsiaalkindlustusmaksetega. Maksubaasi muutumise tõttu on üldine alalaekumine ligikaudu 2 % SKPst võrreldes 2012. aasta eelarves kavandatud tuludega ja sellest ¼ % SKPst tuleneb ühekordsetest meetmetest. Kogukulutusi tehakse kavakohaselt, kusjuures töötushüvitistele tehtavad suuremad kulutused tasakaalustatakse kokkuhoiuga muudes valdkondades, eelkõige seoses töötajatele makstavate hüvitistega. Teataval määral aitab tulude alalaekumist tasakaalustada ka kokkuhoid 1,5 % SKPst, mis saadakse tänu väiksematele intressi netomaksetele ja ELi struktuurifondide ümberkorraldamisele ning võimaluse korral tänu lennujaamakontsessioonist saadavale ühekordsele tulule. Kuna mõned eelarvepuudujäägi vähendamise tegurid on 2012. aastal ühekordset laadi, kandub maksubaasi vähenemise ja tööturu suundumuste tõttu 2012. aasta eelarvetühimikust 2013. aastasse üle 1½ % SKPst.

(11) Vastavalt kõige viimastele ajakohastatud andmetele, mis komisjoni talitused on esitanud Portugali majanduse väljavaadete kohta, peaks valitsemissektori eelarve puudujääk juhul, kui poliitikat ei muudeta, olema 2013. aastal 4¾ % SKPst võrreldes algse eesmärgiga 3 % SKPst. Pidades silmas Portugali majanduse kohandamise kava, võetakse poliitika muutmatajätmise korral arvesse meetmeid, mis lepiti kokku nõukogu 17. mai 2011. aasta rakendusotsuses 2011/344/EL Portugalile liidu finantsabi andmise kohta ja konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi käsitlevas neljandas ajakohastatud vastastikuse mõistmise memorandumis, mille sõlmisid Euroopa Komisjon Euroopa Liidu nimel ja Portugali Vabariik. Konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi neljandas ajakohastatud versioonis leitakse, et 2013. aastal moodustavad eelarve konsolideerimise meetmed ligikaudu 2 % SKPst ja hõlmavad seejuures kulude märgatavat vähendamist tänu töötajatele makstavate hüvitiste vähendamisele, kärbetele hariduses ja tervishoius ning keskvalitsuse ja riigiettevõtete ümberstruktureerimisest saadavale kasule. Tulude poolel oli meetmete eesmärk laiendada maksubaasi, vähendades ettevõtte ja üksikisiku tulumaksu soodustusi ja mahaarvamisi ning suurendades aktsiise. Samamoodi leitakse 2012. aasta stabiilsusprogrammis, et eelarve konsolideerimise meetmed moodustavad ligikaudu 1,4 % SKPst.

(12) Komisjoni talituste viimasest ajakohastatud ülevaatest Portugali majanduse väljavaate kohta nähtub, et struktuurne eelarvepuudujääk oli 2009. aastal –8,7 %, 2010. aastal –8,5 % ja 2011. aastal –6,3 % SKPst. 2012. aastal peaks see olema –4,2 % SKPst. See tähendab, et struktuursete eelarvepuudujääkide vahena mõõdetuna on keskmine eelarvepositsioon aastatel 2010–2012 paranenud silmnähtavalt, so 1,5 % SKPst, mis ületab nõukogu poolt 2010.–2013. aastaks esitatud miinimumnõude parandada eelarvepositsiooni aastas keskmiselt 1¼ % SKPst. Kui võtta arvesse makromajandusliku stsenaariumi muutust, mis on toimunud nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovituste aluseks olevate prognooside ja praeguse prognoosi vahelisel ajal, on iga-aastast eelarvepositsiooni aastatel 2010–2012 SKP suhtes hinnanguliselt parandatud keskmiselt 0,8 protsendipunkti võrra rohkem. Seega on Portugal seoses struktuurse eelarvepuudujäägi kohta kuni 2012. aastani tehtud kavadega seni võtnud tõhusaid meetmeid.

(13) Vastavalt komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosile, mis oli aluseks ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohasele nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitusele, eeldati, et Portugali majandus kasvab 2010. aastal 0,3 % ja 2011. aastal 1,0 %. 2012. ja 2013. aasta jäid nimetatud prognoosist ajaliselt välja, kuid 2012. ja 2013. aastaks eeldati selgelt suuremat majanduskasvu kui 2011. aastaks, lähtudes eeldusest, et SKP suur negatiivne lõhe kõrvaldatakse järk-järgult 2015. aastaks. 2010. ja 2011. aastal oli reaalse SKP tulemus väga erinev 2009. aasta sügisprognoosis esitatust ning selle peapõhjusteks olid erandlikud tegurid, suurem, kuid mitte püsiv majanduskasv 2010. aastal ja oluliselt väiksem majanduskasv 2011. aastal. Peale selle põhines majanduskasv oluliselt vähem sisenõudlusel. Sisenõudluse kogupanus oli 2010. ja 2011. aastal –5 protsendipunkti SKPst võrreldes prognoositud 0,6 protsendipunktiga. Samal ajal halvenes tööturu olukord palju rohkem ja kiiremini, kui nähti ette komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosis. Komisjoni talituste viimases ajakohastatud prognoosis Portugali majanduse kohta leitakse, et riigi majanduskasv peaks olema 2012. ja 2013. aastal märkimisväärselt negatiivne. Lisaks sõltub majanduskasv tõenäoliselt edaspidigi puhasekspordist. Sellistest kasvuprognoosidest ilmneb, et Portugali majanduses on toimunud ootamatud sündmused.

(14) Valitsemissektori koguvõlg suurenes 93,3 %-lt SKPst 2010. aastal 107,8 %-le SKPst 2011. aastal ning vastavalt kõige viimastele prognoosidele, mis komisjoni talitused on esitanud Portugali majanduse väljavaadete kohta, peaks see 2012. aastal tõusma 119,1 %ni SKPst ja jõudma 2013. aastal 123,7 %ni SKPst, mis tähendab, et kõikidel aastatel ületab koguvõlg aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse. Kõnealuse võlasuhte kasvu peamiseks põhjuseks on kõrgemad intressimaksed, sh programmis kavandatud laenudega seotud maksed, ja väiksemal määral ka esmase puudujäägi dünaamika. Võlakoormuse ja eelarvepositsiooni muutuse näitaja on 2012. aastal suur, suurendades kasvu 3,3 protsendipunkti võrra SKPst, ning see on seotud kavaga tasuda avaliku sektori asutuste teenuseosutajate arved ja muu laenujääk.

(15) Eelarvepositsioon on võrreldes nõukogu algses soovituses esitatud eeldustega oluliselt halvenenud ning selle põhjuseks on oodatust halvem ja ka vähem maksutulu andev majandusväljavaade. Lisaks sellele mõjutab suur majanduslangus väga negatiivselt ka tööhõivet ja töötuse olukorda. See mõjutab negatiivselt nii tulude kui ka kulude poolt, arvestades sotsiaalkindlustusmaksete alalaekumist ja suuremaid sotsiaaltoetusi. Kõiki nimetatud tegureid arvesse võttes ja eelkõige seetõttu, et eelarveväljavaade on pärast nõukogu algse, ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohase soovituse esitamist märkimisväärselt halvenenud ja et Portugal on võtnud tõhusaid meetmeid, oleks lisa-aasta andmine ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks põhjendatud.

(16) Selleks et saada lisa-aastat ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks, tuleb saavutada valitsemissektori eelarve puudujäägi vahe-eesmärgid, mis on 2012. aastal 5,0 % SKPst, 2013. aastal 4,5 % SKPst ja 2014. aastal 2,5% SKPst, nagu on kindlaks määratud nõukogu rakendusotsuse 2011/344/EL viiendas ajakohastatud versioonis. . Lähtudes ajakohastatud väljavaadetest, mis komisjoni talitused on Portugali majanduse kohta koostanud, tuleb struktuurset eelarvetasakaalu valitsemissektori kõnealustest eelarve-eesmärkidest tulenevalt parandada 2,3 % SKPst 2012. aastal, 1,6 % SKPst 2013. aastal ja 1,3 % SKPst 2014. aastal. Portugali ametiasutused võtavad vastu lisameetmed, et saavutada puudujäägiga seotud eesmärgid 2012., 2013. ja 2014. aastal, pidades silmas majanduse kohandamise programmi viiendas läbivaadatud versioonis kindlaks määratud vajadusi. Peale selle töötavad ametiasutused järgmisteks aastateks välja eriolukorras tegutsemise meetmed, mida võetakse kõrvalekallete korral, arvestades võimalikke rakendamisohte.

(17) Vaatamata sellele, et olukord on viimastel kuudel pisut leevenenud, on turusurve Portugali riigivõlale endiselt suur ja on vaja suurendada eelarve konsolideerimise usaldusväärsust. Selleks tuleks üksikasjalikult täpsustada kõik struktuurimeetmed, mis on vajalikud eelarve-eesmärkide saavutamiseks 2013. ja 2014. aastal, ning kiirendada eelarvepuudujäägi vähendamist, kui majandus- ja eelarvetingimused osutuvad oodatust paremaks. Kuna õigeaegsete meetmete võtmine on oluline, et vältida kõrvalekallete ohtu tulevikus, on 3-kuuline tähtaeg tõhusate meetmete võtmiseks põhjendatud.

(18) 6. juulil võttis nõukogu vastu Portugalile adresseeritud soovituse rakendada meetmeid, mis on sätestatud nõukogu rakendusotsuses 2011/344/EL ning täpsemalt kindlaks määratud 17. mai 2011. aasta vastastikuse mõistmise memorandumis ja selle hilisemates lisades. Üldiselt on kõnealuste meetmete eesmärk võtta vastu eelarve konsolideerimise usaldusväärne ja tasakaalustatud strateegia, millele lisanduvad struktuursed fiskaalmeetmed ja riigiettevõtete ning avaliku ja erasektori partnerlussuhete parem maksualane kontroll, ulatuslikud struktuurireformid toote- ja teenuseturgudel ning finantssektori kaitsmiseks tehtavad jõupingutused, millega seoses sektor rekapitaliseeritakse ja rakendatakse asjakohaseid toetusmehhanisme.

(19) Lisaks sellele, et vaadatakse korrapäraselt läbi Portugali majanduse kohandamise kava, nagu on kindlaks määratud nõukogu rakendusotsuses 2011/344/EL, kontrollitakse iga kolme kuu järel ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud kohustuste rakendamisel tehtud edusamme.

(20) Portugal täidab määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) artikli 3 lõikes 5 sätestatud tingimusi, et pikendada valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tähtaega,

SOOVITAB JÄRGMIST:

(1) Portugali ametiasutused peavad kõrvaldama praeguse ülemäärase eelarvepuudujäägi 2014. aastaks.

(2) Portugali ametiasutused peavad selleks, et viia valitsemissektori eelarve puudujääk 2014. aastaks allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst, parandama struktuurset eelarvepositsiooni 2012. aastal 2,3 % SKPst, 2013. aastal 1,6 % SKPst ja 2014. aastal 1,3 % SKPst, lähtudes ajakohastatud väljavaadetest, mille komisjoni talitused on Portugali majanduse kohta koostanud. Valitsemissektori eelarve puudujäägi eesmärk peaks olema 2012. aastaks 5,0 % SKPst, 2013. aastaks 4½ % SKPst ja 2014. aastaks 2,5% SKPst.

(3) Portugali ametiasutused peavad rakendama 2012. aasta eelarves ja märtsikuises lisaeelarves vastu võetud meetmed ning võtma lisameetmeid mahus 0,3 % SKPst, et viia puudujääk 5,0 %ni SKPst. See hõlmab 2012. aasta mõne sellise eelarveassigneeringu külmutamist, mis on seotud veel käivitamata projektidega, suure väärtusega vara pealt makstavate tempelmaksude ja investeerimistulult makstava maksu määrade tõstmist, 2013. aasta mõne eelarvemeetme võimalikult kiiret rakendamist, et vähendada sotsiaalhüvitisi, ja muude selliste meetmete kohaldamist, millega tagatakse kokkuhoid vahetarbimises ja müügitulud.

(4) Portugali ametiasutused peavad vastu võtma eelarve püsiva konsolideerimise meetmeid mahus 3,0 % SKPst, et jõuda 2013. aastal eesmärgini 4,5 %ni SKPst. Kui ei ole teisiti kindlaks määratud, peavad 2013. aasta eelarve seadusega vastuvõetavad meetmed hõlmama järgmist: i) töötajatele makstavate hüvitiste vähendamine avalike teenistujate arvu, ületunnitasude ja mittepalgaliste hüvitiste märkimisväärse vähendamise kaudu; ii) eelarvevahendite rangem arvestamine ning sotsiaalprogrammide ja -hüvitiste mahu vähendamine; iii) tervishoiusüsteemi ja riigiettevõtete põhjalik reformimine; Tulude poolel hõlmavad kavandatavad meetmed järgmist: i) üksikisiku tulumaksu reformimine, lihtsustades maksustruktuuri, kõrvaldades mõned maksukulud, suurendades keskmist maksumäära ja samal ajal muutes maksu progresseeruvamaks; ii) ettevõtte tulumaksu baasi laiendamine ja intresside mahaarvamise kõrvaldamine ning iii) omandimaksu suurendamine. Portugali ametiasutused kasutavad eriolukorras tegutsemise meetmeid 2013. aastal juhul, kui ilmnevad kõrvalekalded.

(5) Portugali ametiasutused peavad vastu võtma eelarve püsiva konsolideerimise meetmeid mahus 1¾ % SKPst, et saavutada puudujäägiga seotud eesmärk 2014. aastal. Majanduse kohandamise programmi kuuendal läbivaatamisel koostatakse kulude põhjalik ülevaade, et täielikult kindlaks määrata meetmed, mille maht aastatel 2014–2015 ulatub ligikaudu 4 miljardi euroni ja mis määratakse täpselt kindlaks 2013. aasta veebruari keskpaigaks. Üksikasjalik eelarve konsolideerimise kava aastateks 2014 ja 2015 täpsustatakse 2013. aasta stabiilsusprogrammis.

(6) Portugali valitsus peab võtma tõhusaid meetmeid käesoleva soovituse rakendamiseks kolme kuu jooksul alates selle vastuvõtmisest ja esitama kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikega 4a üksikasjaliku aruande eesmärkide saavutamiseks kavandatud konsolideerimisstrateegia kohta.

Peale selle kutsub nõukogu Portugali ametiasutusi üles tegema järgmist:

– lisaks soovituses 6 ettenähtud aruandele ja nõukogu 17. mai 2011. aasta rakendusotsuses 2011/344/EL (Portugalile liidu finantsabi andmise kohta) sätestatud nõuete täitmisele peaksid Portugali ametiasutused andma aru käesoleva soovituse rakendamisel tehtud edusammudest iga kolme kuu järel ja ka kuni 2015. aastani koostatavate stabiilsusprogrammide eraldi peatükis;

– säilitama avaliku sektori finantsjuhtimise reformimise tempo ja reformima eelarveraamseaduse, et see oleks kooskõlas ELi uute eelarvehalduse eeskirjadega, jätkuvalt suurendama läbipaistvust ja tõhustama kontrolli kõikides eelarveetappides ning tagama keskpika perioodi eelarveraamistiku ja eesmärkide täitmise keskvalitsuse kõikidel tasanditel. Käesolev soovitus on adresseeritud Portugali Vabariigile.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja