[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 11.5.2009

KOM(2009) 219 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE,

mis käsitleb nõupidamise alustamist Madagaskariga Cotonou lepingu artikli 96 alusel

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE,

mis käsitleb nõupidamise alustamist MadagaskarigaCotonou lepingu artikli 96 alusel

1. Taust

Pärast kaht aastakümmet kestnud sotsialistlikku korda ja ühe partei võimu hakkas Madagaskaril aastatel 1991–1992 kujunema demokraatlik kliima, mida iseloomustas poliitiline pluralism ja võimude lahusus. 1992. aastal võeti vastu uus põhiseadus, millega loodi nn kolmas Madagaskari Vabariik. Sellele järgnenud poliitiliste ümberkorraldustega on kaasnenud demokraatia areng, kuigi president Didier Ratsiraka valitsemisajal (1996–2001) esines ka märkimisväärseid tagasilööke. 11. detsembril 2001 toimunud presidendivalimised põhjustasid sügava poliitilise kriisi. Konstitutsioonikohus kuulutas 29. aprillil 2002 presidendiks Marc Ravalomanana, kes asus ametisse mais ja keda rahvusvaheline üldsus tunnustas juulis.

Alates 2002. aastast on Madagaskari olukord olnud suhteliselt stabiilne. 2006. aasta presidendivalimised kulgesid rahulikult ja neid jälgisid rahvusvahelise üldsuse esindajad eesotsas Euroopa Liiduga. Senine president Marc Ravalomanana sai juba esimeses voorus 55 % häältest ja kuulutati 23. detsembril 2006 võitjaks.

2008. aastal päädis pikk valimistsükkel sellega, et presidendipartei TIM saavutas parlamendis (rahvusassamblee ja senat) ning kohalikul tasandil (kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused) suure enamuse. Antananarivo poliitiline õhkkond pingestus 2008. aasta lõpus, kui suleti telekanal VIVA, mille omanik on pealinna sõltumatu linnapea Andry Rajoelina. Linnapea ja president Ravalomanana suhted muutusid konfliktseks. Linnapea nõudis enne jõule avalikult, et valitsus lubaks telekanalil VIVA hiljemalt 13. jaanuaril 2009 uuesti tegevust jätkata ja vabastaks oma kontrolli alt kõik massiteabevahendid. Ultimaatumi tähtaja lähenedes korraldas linnapea korduvalt Tana elanike kogunemisi ja kutsus neid üles osalema 24. jaanuari üldstreigil. 26. jaanuaril toimunud kümnete tuhandete meeleavaldajate kogunemine väljus kiiresti kontrolli alt. Meeleavaldajad süütasid riigi ringhäälinguettevõtte hoone ja rüüstasid poode, eriti presidendi perekonnale kuuluvat Tiko ketti. Rahutused jätkusid 27. ja 28. jaanuaril ning põhjustasid 70 kuni 100 inimese surma. Presidendi ja linnapea võimuvõitlus jätkus sellega, et linnapea kuulutas ennast üleminekuvalitsuse presidendiks, president aga tagandas linnapea ametist ja määras tema asemele ajutise ametniku. Kokkupõrked ägenesid pärast 7. veebruaril toimunud järjekordset kogunemist, kui rahvahulgad üritasid vallutada presidendipalee. Protestijate pihta avatud tule tagajärjel hukkus ligikaudu 40 ja haavata sai 250 inimest.

Hoolimata kristlike kirikute nõukogu vahendustegevusest, mida toetasid ka ÜRO eriesindaja ning muud rahvusvahelised ja piirkondlikud organisatsioonid, nagu Aafrika Liit ja India ookeani komisjon, muutus poliitiline olukord kardinaalselt pärast seda, kui armee staabiülem esitas 72tunnise tähtajaga ultimaatumi, mille eesmärk oli arendada dialoogi ja leida olukorrale poliitiline lahendus. 17. märtsil otsustas president valitsuse laiali saata ja andis võimu sõjaväelisele organile, kes omakorda andis võimu üle Andry Rajoelinale. Konstitutsioonikohus kinnitas võimu kahekordse üleandmise ja kuulutas Andry Rajoelina vabariigi presidendiks.

Kogu rahvusvaheline üldsus seevastu on võimu üleandmise hukka mõistnud, sest see läheb põhiseadusega vastuollu.

2. Komisjoni ettepanek

Komisjon peab täiesti vastuvõetamatuks mis tahes lahendusi, mis ei ole kooskõlas kehtiva põhiseadusega. Ta ühineb täielikult eesistujariigi 20. märtsil ELi nimel tehtud avaldusega, milles mõistetakse hukka võimu üleandmine, mille tagajärjel demokraatlikult valitud president tagandati, ja kutsutakse Madagaskari erakondi järgima täiel määral presidendi puudumisest tulenevat võimuvaakumit käsitlevaid põhiseaduse sätteid.

Cotonous 23. juunil 2000 allakirjutatud ja Luxembourgis 25. juunil 2005 läbivaadatud AKV riikide ja ELi koostöölepingu artikli 9 lõikes 2 on sätestatud lepingu olulised osad, milleks on inimõiguste, demokraatlike põhimõtete ja õigusriigi austamine lepinguosaliste sise- ja välispoliitikas. Võttes arvesse nimetatud artiklit ning olukorda, milles Andry Rajoelina Madagaskaril võimu haaras, leiab komisjon, et nimetatud olulist osa lepingust on eriti raskelt ja ilmselgelt rikutud ning et tegemist on kõnealuse lepingu artikli 96 lõike 2 punktis b sätestatud eriti pakilise juhtumiga. Seega peab komisjon vajalikuks alustada nõupidamist Madagaskaril võimul olevate organitega, et uurida võimalusi kriisi lahendamiseks ja põhiseadusliku korra taastamiseks. Nõupidamine toimub vastavalt läbivaadatud Cotonou lepingu artiklile 96.

Kõnealune dialoog peaks võimaldama Madagaskaril võimul olevatel organitel täpsustada oma kavatsusi ja ettepanekuid kriisist väljumiseks ning Euroopa Liidul hinnata, millisel viisil oleks sellest lähtuvalt võimalik toetada liikumist läbivaadatud Cotonou lepingu artikli 9 lõikes 2 sätestatud põhimõtete järgimise suunas.

Seepärast teeb komisjon nõukogule ettepaneku kutsuda Madagaskaril võimul olevad organid läbivaadatud Cotonou lepingu artiklis 96 sätestatud nõupidamisele vastavalt lisatud kirja kavandile.

Komisjon teeb ettepaneku jätkata nõupidamise ajal Madagaskariga tehtavat koostööd, välja arvatud eelarveabi andmist, mis tuleb peatada, ning programmide eelarvestuse koostamist ning muude valitsusele ja selle ametitele makstavate toetuste andmist, mida tuleks iga juhtumi puhul eraldi analüüsida. Uute projektide ettevalmistavate meetmete puhul tuleks kontakte Madagaskari ametnikega piirata projektidega, mis käsitlevad humanitaarabi või on otseselt elanikkonna huvides, ja ka neid tuleks iga juhtumi puhul eraldi analüüsida. Komisjon teeb ettepaneku käsitleda ühenduse välisabivahenditel põhinevaid meetmeid sarnaselt Cotonou lepingul põhinevate meetmetega, järgides kõiki nimetatud vahendeid käsitlevate määruste ja finantsmääruse sätteid.

Lisaks arengukoostööle kontrollib komisjon, kas Madagaskariga sõlmitud kalandusalase partnerluslepingu ja selle India ookeani edelaosa piirkondlikku seirekava käsitleva protokolli rakendamise tingimused on endiselt täidetud. Kui kalanduskokkuleppe ja piirkondliku kava nõuetekohase kohaldamise kontrollimisest ei tulene teisiti, võib komisjon võtta selles küsimuses kõiki meetmeid, mida ta vajalikuks peab.

LISA

Brüssel,

Madagaskari Vabariigi

üleminekuvalitsuse presidentAntananarivoMadagaskar

KAVAND

Lugupeetud üleminekuvalitsuse president

20. märtsil 2009 tehtud avalduses väljendas Euroopa Liidu eesistujariik sügavat muret Madagaskari hiljutiste sündmuste üle, mis põhjustasid demokraatlikult valitud presidendi Marc Ravalomanana tagandamise, ning kutsus Madagaskari erakondi üles järgima täiel määral presidendi puudumisest tulenevat võimuvaakumit käsitlevaid põhiseaduse sätteid.

Võttes arvesse Cotonou lepingu artikli 96 lõike 2 punkti b ning arvestades sama lepingu artikli 9 lõikes 2 sätestatud oluliste lepinguosade rasket ja ilmselget rikkumist, on meil au kutsuda Teie riiki ühenduse ja selle liikmesriikide nimel nõupidamisele, et olukorda vastavalt lepingule põhjalikult uurida ning võimaluse korral parandada.

Teeme ettepaneku, et nõupidamine toimuks 30 päeva jooksul alates käesoleva kutse kuupäevast pooltele sobival ajal Euroopa Liidu Nõukogu hoones Brüsselis.

Lugupidamisega

Nõukogu nimel Komisjoni nimel

Koopiad: AKV-EÜ ministrite nõukogu eesistuja AKV suursaadikute komitee eesistuja AKV riikide rühma peasekretär