Kahepoolsete kaubavoogude analüüs põhineb 2014. kalendriaasta andmete ja lepingule vahetult eelnenud kalendriaasta (2012) andmete võrdlusel. Ehkki allpool esitatavad arvud võivad anda esialgse ülevaate, milline on olnud kaubandus ühelt poolt ELi ning teiselt poolt Colombia ja Peruu vahel, tasub meeles pidada, et need ei ole lõplikud järeldused ning ka täheldatud muudatusi ei saa kanda üksnes lepingu mõju arvele.

Käesolev on teine selline aruanne. Kooskõlas määruse artikli 13 lõikega 1 koosneb see kolmest osast:

30. juunil 2015 allkirjastasid pooled lepingu muutmise protokolli, et võtta arvesse Horvaatia ühinemist ELiga. Protokolli suhtes on kolme lepingupoole juures käimas ratifitseerimise sisemenetlus.

2.2.Peruuga toimuva kaubavahetuse areng

Peruu import EList vähenes 2014. aastal (3 716 miljonit eurot) 4 % võrreldes 2012. aastaga (3 891 miljonit eurot). See on üldjoontes kooskõlas Peruu kahaneva impordiga kogu maailmast (3 %). Siiski tuleb märkida, et langus ilmnes eelkõige enamsoodustusrežiimi tollimaksuta sisseveetavate toodete puhul (langus 10 %), samal ajal kui lepingu alusel täielikult liberaliseeritud toodete import kasvas 19 %, osaliselt liberaliseeritud toodete import 15 % ning soodustariifikvootidega toodete import – küll väga madalalt algtasemelt – 86 %. On huvitav, et nende toodete import EList Peruusse, millele lepingujärgset sooduskohtlemist ei rakendada ning mis kuuluvad seetõttu enamsoodustusrežiimi tollimaksu alla, on kasvanud 14 %, ent nende toodete import kogu maailmast Peruusse on suurenenud vaid 3 %.

Tooteliikide kaupa on Peruu import EList enim vähenenud mineraalsete toodete (25 %) ja mitteväärismetallide (25 %) puhul, ehkki absoluutväärtuses iseloomustab suurim langus masinaid ja mehaanilisi seadmeid (159 miljonit eurot ehk 9 %). Eriti märgatav on see grupi 84 puhul (tuumareaktorid, katlad, masinad ja mehaanilised seadmed; nende osad), kus ELi kanda on veerand Peruu koguimpordist ja langus on 11 %. Suurima tõusu on aga teinud kunstiteosed (184 %), loomad ja loomsed saadused (47 %) ning valmistoidukaubad (46 %). Absoluutnäitajates on kasv märkimist väärt üksnes toidukaupade ja keemiatoodete puhul (mõlemal 43 miljonit eurot). Viimases grupis on farmaatsiatoodete impordikasv olnud suurim (31 %).

ELi import Peruust on vähenenud 21 %, kahanedes 2012. aasta 6 072 miljonilt eurolt 2014. aastaks 4 789 miljoni euroni. Siingi on täheldatud peamiselt nende toodete impordimahu kahanemist, mida veetakse juba sisse enamsoodustusrežiimi tollimaksuta (langus 34 %). Kõikide muude tootegruppide import on kasvanud, eriti nende toodete puhul, mis on lepingu alusel täielikult liberaliseeritud (22 %), osaliselt liberaliseeritud (11 %), enamsoodustusrežiimi tollimaksuga maksustatavad ja lepingu alusel mitteliberaliseeritavad (12 %) ning soodustariifikvoodiga (102 %).

Kuna import Peruust on tooteliigiti väga kontsentreeritud, on märkimisväärset vähenemist täheldatud Peruust ELi imporditavate mineraalsete toodete puhul (langus 1 062 miljonit eurot ehk 38 %), mille põhjuseks võib pidada mineraalihindade üleilmset odavnemist, ning ka pärlite, (pool)vääriskivide ja -metallide puhul, mille langus on olnud 145 miljonit eurot ehk 75 %. Silmatorkavalt – 47 miljoni euro ehk 24 % võrra – on kasvanud loomade ja loomsete saaduste, eriti grupi 03 toodete (kalad ja vähid, limused ja muud veeselgrootud) import. Suur tõus iseloomustab ka gruppi 08 (söödavad puuviljad, marjad ja pähklid; tsitrusviljade ja melonite koor), mille kasv oli 157 miljonit eurot ehk 38 %.

Lepingu kahel esimesel kohaldamisaastal oli Peruust ELi eksportivatest ettevõtjatest 1 133 uut, neist 38 % põllumajandussektorist. Enamik uusi eksportijaid on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (97,4 %), ent uute suureksportijate (ülejäänud 2,6 % ehk 30 ettevõtjat) arvele jäi 68 % uute ettevõtjate ekspordi koguväärtusest. Kõnesoleval ajavahemikul eksporditi Peruust ELi 370 uue (10kohalise) tariifirea kaupu koguväärtuses 60 miljonit USA dollarit (0,5 % koguekspordist, millest poole moodustab toornafta).

2.3.Colombiaga toimuva kaubavahetuse areng

Colombia import EList suurenes aastatel 2012–2014 tuntavalt, kerkides 4 870 miljonilt eurolt 6 602 miljoni euroni (36 %). Tuleb aga märkida, et kasv oli suurim 2013. aastal (23 %), kuid lepingut asuti kohaldama alles 2013. aasta augustis, mistõttu ei saa lepingut pidada selle kasvu ainsaks põhjuseks. Seda kinnitab asjaolu, et kõige rohkem kasvas nende toodete maht, mida veetakse juba sisse enamsoodustusrežiimi tollimaksuta (kasv 1 133 miljonit eurot ehk 42 %). Siiski on märgatavalt suurenenud ka lepinguga täielikult liberaliseeritud toodete import EList Colombiasse – 306 miljoni euro ehk 43 % võrra. Lepinguga osaliselt liberaliseeritud toodete import on kasvanud 27 % ning soodustariifikvootidega hõlmatud toodete import 71 % (ehkki väga madalalt, 21 miljoni euro tasemelt). Sellise soodsa arengu tulemusena suurenes ELi osakaal Colombia impordis 2012. aasta 11 %lt 2014. aastal 14 %ni.

Kasvanud on peaaegu kõikide suure käibega tooteliikide import EList Colombiasse. Kõige enam kasvas transpordivahendite (951 miljonit eurot ehk 146 %), keemiatoodete (294 miljonit eurot ehk 22 %) ning mõõte- ja muusikariistade (116 miljonit eurot ehk 42 %) impordimaht. Tooterühmiti suurenes Colombia import enim rühmas 88 (õhusõidukid, kosmoseaparaadid ja nende osad) ning rühmas 30 (farmaatsiatooted), vastavalt 980 miljoni euro (450 %) ja 235 miljoni euro (35 %) võrra.

Samal ajal vähenes pisut ELi import Colombiast, kahanedes ajavahemikul 2012 (8 040 miljonit eurot) kuni 2014 (7 867 miljonit eurot) 2 %. See tulenes eelkõige enamsoodustusrežiimi tollimaksuta toodete sisseveo kahanemisest (langus 197 miljonit eurot), samal ajal kui lepinguga täielikult liberaliseeritud toodete import ELi on märgatavalt (71 miljoni euro võrra) kasvanud. Tuleb siiski märkida, et see langus toimus 2013. aastal, ent 2014. aastal kasvas ELi import Colombiast 533 miljonit eurot ehk 7 % (võrreldes 2013. aastaga). Seega, kui võtta aluseks lepingu esimene kohaldamisaasta, st augustist 2013 juulini 2014, ning võrrelda seda sellele eelnenud sama perioodiga, siis kasvas ELi import Colombiast 10 %.

Kui heita pilk tooteliikidele, siis kahanes kõige tähelepanuväärsemalt mitteväärismetallide ja neist valmistatud toodete maht (265 miljonit eurot ehk 78 %). Peaaegu kogu selle tooteliigi langus leidis aset rühmas 72 (raud ja teras), nimelt 264 miljonit eurot ehk 88 %. Kasvu poolel väärib nimetamist muutus köögiviljatoodete puhul (kasv 73 miljonit ehk 5 %) ning taimsete ja loomsete rasvade puhul (45 miljonit eurot ehk 66 %). Suurimat kasvu täheldati rühmas 09 (kohv, tee, mate ja vürtsid), kus see oli 113 miljonit eurot ehk 28 %.