[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 2.9.2010

KOM(2010) 451 lõplik

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (Taani taotlus EGF/2010/001 DK/Nordjylland)

SELETUSKIRI

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta[1] võimaldab kasutada Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF, edaspidi „fond”) (punkt 28) igal aastal mahus, mis täiendab finantsraamistiku asjaomastes rubriikides ettenähtud assigneeringuid kuni 500 miljoni euroga.

Fondist abi saamise tingimused on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta[2].

22. jaanuaril 2010 esitas Taani taotluse EGF/2010/001 DK/Nordjylland, et saada fondist rahalist toetust seoses koondamistega 45 ettevõttest, mis tegutsevad Taanis NACE Rev. 2 osa 28 (masinate ja seadmete tootmine)[3] alal NUTS II tasandi Põhja-Jüütimaa (Nordjylland, DK05) piirkonnas.

Pärast taotluse põhjalikku läbivaatamist otsustas komisjon kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikliga 10, et kõnealuses määruses sätestatud tingimused rahalise toetuse saamiseks on täidetud.

TAOTLUSE KOKKUVÕTE JA ANALÜÜS

Põhiandmed:

Fondi viitenumber EGF/2010/001

Liikmesriik Taani

Artikkel 2, punkt b

Asjaomased ettevõtted 45

NUTS II piirkond Põhja-Jüütimaa (DK05)

NACE Revision 2 osa 28 (masinate ja seadmete tootmine)

Vaatlusperiood 15.2.2009–14.11.2009

Individuaalsete teenuste osutamise algustähtaeg 1/4/2010

Taotluse kuupäev 22/1/2010

Koondamised vaatlusperioodil 1 122

Abi vajavate koondatud töötajate arv 951

Individuaalsed teenused (eurodes) 10 967 314

Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud[4]: (eurodes) 604 008

Fondi toetuse rakendamisega seotud kulude protsent kogukuludest: 5,2

Summa kokku (eurodes) 11 571 322

Fondi toetus eurodes (65 %) 7 521 359

1. Taotlus esitati komisjonile 22. jaanuaril 2010 ning sellele lisati täiendavat teavet kuni 28. aprillini 2010.

2. Taotlus vastab fondi kasutamise tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis b, ning see on esitatud kõnealuse määruse artiklis 5 sätestatud 10-nädalase tähtaja jooksul.

Koondamiste seos globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses või ülemaailmse finants- ja majanduskriisiga

3. Et teha kindlaks seos koondamiste ja ülemaailmse finants- ja majanduskriisi vahel, selgitab Taani, et asjaomased äriühingud tegelesid peamiselt masinate ja seadmete tootmisega laevaehitussektori tarbeks. Euroopa laevaehitajate liit CESA on koostanud umbkaudse hinnangu maailma laevaehitusnõudluse kohta kuni aastani 2014 („Guestimate on World Shipbuilding Requirements”) ning selles väidetakse, et ülemaailmne finantskriis on muutnud mitmeid tingimusi ja ootusi turu edasise arengu suhtes. Mitmed tegurid üheskoos tõid kaasa laevaehitusnõudluse vähenemise ning 2008. aasta lõpuks – 2009. alguseks oli uute tellimuste esitamine peaaegu täielikult seiskunud. Lisaks arvestatakse, et ligikaudu 10 % uute laevade tellimustest tühistatakse. Mitme tellitud laeva üleandmistähtajad on edasi lükatud.

CESA hinnangu kohaselt on umbes 30 % laevastikust aastaks 2011 üleliigne ja seetõttu läheb 566 miljoni kandevõimetonni suurusest tellimuste koguvarust umbes 53 miljonit kandevõimetonni tühistamisele. Juba praeguseks on kriis põhjustanud selle, et kogu maailmas seisab suur hulk laevu kasutamata või ei tööta täiskoormusel. Tulevikus viiakse laevaehitus ilmselt peamiselt Aasias asuvatesse odavtööpiirkondadesse, mis on kriisieelsetel aastatel oma turuosa märkimisväärselt suurendanud (allikas: Lloyds Register Fairplay, tsiteerinud CESA). Seetõttu ei ole tõenäoline, et käesoleva taotluse alla kuuluvad äriühingud suudaksid kriisi lõpul normaalse tootmise taastada.

4. Äriühingu MAN Diesel puhul (millest koondatute arv – 541 – on käesoleva taotluse raames suurim) on majanduslangus tähendanud, et 2010. aastal kasutatakse ainult 23 % tootmisvõimsusest ja 2011. aastal 3 %, nii et tootmise jätkamine Frederikshavnis pole enam õigustatud. Teised äriühingud teevad peamiselt Saksamaal ja Aasias asuvatele suurtele tööstusettevõtetele allhanget. Kuna kriisi tulemusena on nendelt ettevõtetelt tulev nõudlus vähenenud, on vähenenud ka kõnealuste Põhja-Jüütimaa ettevõtete toodang.

Koondamiste arvu tõendamine ja vastavus artikli 2 punktis b esitatud kriteeriumidele

5. Taani esitas selle taotluse määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punkti b sekkumiskriteeriumide alusel, mille kohaselt on fondist abi saamise tingimuseks vähemalt 500 töötaja koondamine 9 kuu jooksul NACE Rev. 2 ühe osa alla kuuluvas valdkonnas NUTS II tasandi ühes piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas.

6. Taotluses on märgitud 1122 töötaja koondamine 45 äriühingust, mis tegutsevad NACE Rev. 2 osas 28 (masinate ja seadmete tootmine) NUTS II tasandi Põhja-Jüütimaa piirkonnas (DK05) vaatlusperioodil, mis kestis 15. veebruarist 2009 kuni 14. novembrini 2009. Kõikide koondamise arv on arvutatud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 teise lõigu esimese taandega.

Selgitus koondamiste ettenägematuse kohta

7. Taani ametiasutuste sõnul oli ülemaailmse krediidikriisi sügavust ja selle mõju finantsturgudele võimatu ette näha. Näiteks 2008. aasta neljanda kvartali alguses oli MAN Dieselil tellimusi järgnevaks kaheks aastaks ja tarnetähtajad kavandatud 2010. aasta lõpuks või 2011. alguseks. Septembris-oktoobris 2008 peatus uute tellimuste esitamine täielikult järgmiseks 12 kuuks. Sellele järgnes olemasolevate tellimuste tühistamine (MAN-i hinnang: kaotati 40 % tellimustest).

Koondamisi teostanud ettevõtjate andmed ning abi vajavate töötajate kirjeldus

8. Taotluses osutatakse üheksakuise vaatlusperioodi jooksul toimunud 1 122 koondamisele. Neist ühtekokku 1 122 töötajast antakse abi 951-le. 153 töötajat, kellele abi ei anta, on eeldatavalt ise endale uue töökoha leidnud, kolivad piirkonnast mujale või lähevad ennetähtaegsele pensionile ega ole seega pakutavatest fondi meetmetest huvitatud.

9. 45 ettevõtet, keda taotlus puudutab, ja igaühest koondatud töötajate arv on järgmised:

Ettevõte Koondatute arv Meetod

MAN Diesel A/S 541 1

A/S Hydrema Production 11 1

SAWO A/S 9 1

He-Va ApS 2 1

Morsø Jernstøberi 3 1

Morsø Køl & Frys 1 1

AP Gyllevogne 2 1

Peter Kibsgaard 1 1

Akea Automation asp 10 1

Sjørring Maskinfabrik 36 1

Cimbria Manufacturing A/S 38 1

Elster-Instromet A/S 3 1

Brüel International A/S 1 1

Hydra Tech A/S 11 1

Carnitech A/S 52 1

Carna Lift 1 1

Siemens Wind Power A/S 145 1

A/S Dybvad Stål Industri 12 1

Borup Andersens Maskinfabrik ApS 4 1

Univeyor A/S 50 1

REO-PACK A/S 6 1

Dantherm Power A/S 11 1

Dantherm Filtration A/S 10 1

Aagaard A/S 19 1

Hycon A/S 7 1

Hamworthy Svanehøj A/S 44 1

JB Contractors 6 1

Aalborg Maskinfabrik A/S 2 1

System Cleaners A/S 5 1

NB Ventilation A/S 3 1

Nilfisk Alto Food Division 6 1

Flex Coli A/S 5 1

GVA A/S 5 1

PanPac Engineering A/S 1 1

Inelco A/S 2 1

Carsø A/S 5 1

ESS Graphic A/S 1 1

Scantool Group A/S 9 1

Silvatec Skovmaskiner A/S 16 1

Kss-Kraner A/S 1 1

Danilift A/S 3 1

Fransgård Maskinfabrik A/S 1 1

Carnitech Salmon A/S 16 1

Inno Steel A/S 3 1

Maach Technic A/S 2 1

Kokku 1 122

10. Toetust vajavad töötajad jagunevad järgmiselt:

Kategooria Koondatute arv Protsent

Mehed 876 92,1

Naised 75 7,9

ELi kodanikud 951 100,0

ELi mittekuuluvate riikide kodanikud 0 0,0

15–24-aastased 53 5,6

25–54-aastased 796 83,7

54–64-aastased 101 10,6

65-aastased ja vanemad 1 0,1

Mitte ühelgi töötajal ei ole pikaajalist terviseprobleemi/puuet.

11. Elukutsete lõikes on jagunemine järgmine:

Kategooria Koondatute arv Protsent

Tippjuhid 10 1,0

Töökohad, mis nõuavad oma valdkonnas tipptaseme oskusi ja kvalifikatsiooni 32 3,4

Töökohad, mis nõuavad kesktaseme oskusi ja kvalifikatsiooni 35 3,7

Kantseleitöökohad 25 2,6

Käsitsitöö, metalli- ja masinatöö (oskustöö) 384 40,4

Seadme- ja masinaoperaatorid, transpordi- ja ehitustöötajad.

Töökohad paiksetel seadmetel, tööstusseadmete

juhtimine (oskustöö) 146 15,4

Muud töökohad, käsitsitöö töötlevas tööstuses

(lihttöö) 319 33,5

Kokku 951 100,0

12. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikliga 7 on Taani kinnitanud, et fondi toetuse rakendamise eri etappides ja eelkõige sellele juurdepääsu puhul on kohaldatud ning kohaldatakse jätkuvalt meeste ja naiste võrdõiguslikkuse ning diskrimineerimisvastaseid põhimõtteid.

Asjaomase territooriumi ning selle asutuste ja huvirühmade kirjeldus

13. Põhja-Jüütimaa oma ligi 600 000 elanikuga on Taani väikseim ja kõige hõredama asustusega piirkond. Tööhõive määr ja sissetulek jäävad seal allapoole ülejäänud Taanit. Piirkond koosneb 11 omavalitsusest alates alla 2000 elanikuga Læsøst kuni peaaegu 200 000 elanikuga Aalborgini. Tööhõive struktuuri iseloomustab suur hulk väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid, kes tavaliselt ei võta tööle eriti palju kõrgelt haritud töötajaid. Selle tulemusena on piirkonna tööjõu hulgas eriti suur osakaal oskus- ja lihttöölistel ning samas ainult üksikud suured maailmaturule orienteeritud ja piirikonnale edasiviivat mõju avaldavad ettevõtted.

14. Asjaomases piirkonnas on peamiseks asutuseks Frederikshavni omavalitsus. Teiste huvirühmade hulgas on asjaomase paikkonna piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused ning samuti haridus- ja koolitusasutused, kes võivad pakkumiskutse järel projektis osalema hakata. Piirkond ja omavalitsused osalevad nii juhtrühmas kui ka dialoogi- ja läbirääkimisrühmas ning samades rühmades osalevad ka piirkonna haridusasutused.

Koondamiste oodatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi tööhõivele

15. Taani väidab, et Põhja-Jüütimaa on eriti suures sõltuvuses tööstussektorist ning et praegune kriis on piirkonda tabanud eriti rängalt. Nii on piirkonnas 38 % koondamistest tulnud tööstussektorist, samas kui ülejäänud riigis on see näitaja kõigest 25 %.

16. Põhja-Jüütimaa taotluses nimetatud koondamised on piirkonna seisukohalt seda tõsisemad, et eeldatakse, et isegi kriisi lõppedes ei tõuse sektor enam uuesti jalule, kuna suurem osa uusi tellimusi läheb Kaug-Itta, kus kulud on madalamad. Seetõttu on ettepaneku eesmärk suunata koondatud töötajad ümber uutesse energiatõhusamatesse valdkondadesse nii laevanduses kui ka elamuehituses ning anda neile vajalikud teadmised ja oskused koolitus- ja teenindussektoris töötamiseks.

Rahastatav individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett ja selle hinnanguline kulude jaotus, kaasa arvatud selle täiendavus struktuurifondidest rahastatavate meetmetega

17. Tehakse ettepanek järgmiste meetmete kohta, mis kõik kokku moodustavad kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketi, mille eesmärk on aidata töötajatel naasta tööturule.

18. Oskuste ja vajaduste väljaselgitamine: kvalifikatsioonide sobitamist osalejate soovidega ja algkursust pakutakse kõikidele osalejatele, et aidata töötutel muutuda kohanemisvõimelisemaks ja teha kindlaks uue eriala omandamise võimalused. Kursus kestab neli nädalat ning selles on kombineeritud rühmatunnid ja individuaalne juhendamine. Kursuse eesmärk on võimaldada töötutel omandada täielik tegevuskava ja teadmised praeguse aja tööturu tarvis ning harjuda teise tööstusharusse ülemineku mõttega. Iga töötaja soovid ja huvid tähendatakse üles ning neid võrreldakse eeldatavalt saadaolevate tegelike tööpakkumistega. Sellel osalevad kõik 951 töötajat.

19. Täiendav üldharidus: selle alla kuulub erakorraline ettevalmistava täiskasvanuhariduse kursus (FVU), tagamaks valmisolekut muutusteks kõige suurema ressursivajadusega isikute hulgas (umbes 345 osalejat), ning lisaainete kursus keskkooli tasemel neile abisaavatele töötajatele, kellel on keskharidus ning kes on avaldanud soovi oma haridust täiendada (umbes 50 osalejat).

20. Noorte koolis käivate töötute toetamine: selle eesmärk on tõmmata ligi noori, kes tahavad omandada koolivälist haridust või oma haridusteed jätkata, ning hoida neid koolis. Toetus on ette nähtud järeleaitamistundide ning esimese õppeaasta õpikute tarvis (50 osalejat).

21. Täiendav merendusharidus: sissejuhatus merendusse, mida täiendab oskuste arendamine erikursustel, mille töötu valib tulevikku orienteeritud valdkondade hulgast, mis on seotud energiasäästlikkuse ja -tõhususega; töötu valib individuaalse kursustesarja, mis on korraldatud moodulitena, sõltuvalt õppesuunast, millele ta soovib spetsialiseeruda. See on ette nähtud 394 osalejale, kellest igaüks saab 20 päeva koolitust.

22. Täiendav kutseharidus taastuvenergia ja energia optimeerimise alal: üleminek tööle taastuvenergia ja energia optimeerimise alal käib ettevalmistuskursuse kaudu, mida täiendab oskuste omandamine töötu valitud erikursustel. Pakutakse tunnustatud kursusi, mille hulgast töötu valib individuaalse sarja, mis korraldatakse moodulitena, sõltuvalt õppesuunast, millele ta soovib spetsialiseeruda. See on ette nähtud 294 osalejale, kellest igaüks saab 15 päeva koolitust.

23. Äriühingutes kohapeal toimuvad kursused: kui koondatutele pakutakse töökohta, pakutakse neile samas äriühingus ka koolitust, et täita kvalifikatsiooni vajakajäämisi. Sel moel toetatakse 100 töötajat.

24. Ettevõtluskursus : kursus kestab kuus nädalat ja selle hulka kuulub sissejuhatus äriühingu toimimisse ja juhtimisse. Hinnanguliselt kasutab seda pakkumist 50 töötajat.

25. Ettevõtjate individuaalne juhendamine: tulevast ettevõtjat võib esimese aasta jooksul teatava arvu tundide jooksul juhendada talle määratud mentor, kes tunneb vastavat tootmisharu. Hinnanguliselt kasutab seda pakkumist 45 töötajat.

26. Tootearenduse kursus: ettevõtjal on võimalus osaleda tootearenduse kursusel ning osaleda idee väljatöötamise ja katsetamise protsessis. Hinnanguliselt kasutab seda võimalust 45 töötajat.

27. Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud, mis on taotluse hulka arvatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklile 3, koosnevad kuludest, mis on ette nähtud ettevalmistus-, haldus- ja kontrollimeetmeteks ning teavitamiseks ja reklaamiks.

28. Individuaalsed teenused, mida Taani ametiasutused kirjeldavad, on aktiivsed tööturumeetmed, mis on määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kohaselt toetuskõlblikud. Taani ametiasutuste hinnangu kohaselt on teenuste kogumaksumus 11 571 322 eurot ja fondi toetuse rakendamisega seotud kulud moodustavad 604 008 eurot (= 5,2 % kogukuludest). Fondilt taotletav kogusumma on 7 521 359 eurot (65 % kogukuludest).

Meetmed | Abi saavate töötajate hinnanguline arv | Hinnangulised kulud abi saava töötaja kohta (eurodes) | Kogukulud (EGF ja riiklik kaasfinantseerimine) (eurodes) |

Individuaalsed teenused (määruse (EÜ) nr 19272/2006 artikli 3 esimene lõik) |

Oskuste ja vajaduste väljaselgitamine | 951 | 3 020 | 2 872 020 |

Täiendav üldharidus | 345 | 8 690 | 2 998 050 |

Noorte koolis käivate töötute toetamine | 50 | 8 090 | 404 500 |

Praktiline merendusharidus | 394 | 5 245 | 2 066 530 |

Praktiline energeetikaharidus | 294 | 3 931 | 1 155 714 |

Äriühingutes kohapeal toimuvad kursused | 100 | 4 030 | 403 000 |

Ettevõtluskursus | 50 | 5 870 | 293 500 |

Ettevõtjate individuaalne juhendamine | 45 | 11 950 | 537 750 |

Tootearenduse kursus | 45 | 5 250 | 236 250 |

Individuaalsete teenuste vahesumma | 10 967 314 |

Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmas lõik) |

Ettevalmistav tegevus | 90 717 |

Haldamine | 302 391 |

Teavitamine ja reklaam | 120 900 |

Kontrollimeetmed | 90 000 |

Fondi toetuse rakendamisega seotud vahekulud | 604 008 |

Hinnangulised kulud kokku | 11 571 322 |

Fondi toetus (65 % kogukuludest) | 7 521 359 |

29. Taani kinnitab, et eespool kirjeldatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatud meetmeid. Samuti tagab Taani fondi rahastatud toimingute selge kontrolljälje ja kinnitab, et nende toimingute jaoks ei taotleta ega kasutata muud ELi rahalist toetust.

Kuupäev(ad), millal alustati või kavatsetakse alustada individuaalsete teenuste osutamist asjaomastele töötajatele

30. Taani alustas asjaomastele töötajatele individuaalsete teenuste osutamist 1. aprillil 2010. Nimetatud teenused on osa individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketist, mille kohta on fondile esitatud kaasrahastamistaotlus. Kõnealune kuupäev kujutab endast seega toetuskõlblikkusperioodi algust võimaliku fondist saadava toetuse puhul. Kuna see kuupäev on pärast taotluse esitamise kuupäeva, kuid jääb sellest kolmekuise ajavahemiku sisse, on määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 13 lõike 2 kohaselt lõppkuupäev, milleks toetuskõlblikud meetmed peavad olema ellu viidud, 31. märts 2012.

Menetlused tööturu osapooltega konsulteerimiseks

31. Fondi taotluse valmistasid ette Frederikshavni omavalitsus ja Põhja-Jüütimaa regioon koostöös teiste asjaomaste omavalitsuste, kohalike kaubanduse edendamise asutuste, ametiühingute, Taani tööstustööandjate haridusasutuste ja omavalitsuste tööhõivekeskustega. Käivituskonverents on kavandatud 2010. aastaks ja kutsutud on kõik huvitatud pooled.

32. Taani ametiasutused on kinnitanud, et siseriiklikus ja ELi õiguses kollektiivse koondamise puhuks sätestatud nõuded on täidetud.

Teave meetmete kohta, mis on siseriikliku õiguse alusel või kollektiivlepingute kohaselt kohustuslikud

33. Seoses määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 6 sätestatud kriteeriumidega on Taani ametiasutuste taotluses esitatud järgmised asjaolud:

34. on kinnitatud, et EGFist saadav rahaline toetus ei asenda meetmeid, mis on riikliku õiguse või kollektiivkokkulepete kohaselt äriühingute vastutusalas;

35. on näidatud, et kavandatud meetmed on mõeldud töötajate toetuseks ja neid ei kasutata ettevõtjate või sektorite ümberkorraldamiseks;

36. on kinnitatud, et eespool nimetatud toetuskõlblikud meetmed ei saa toetust muudest ELi rahalistest vahenditest.

Haldus- ja kontrollisüsteemid

37. Taani on teatanud komisjonile, et finantstoetust haldavad ja kontrollivad samad asutused, mis ka Euroopa Sotsiaalfondi. Ka viimase korraldusasutuseks on Taani ettevõtlus- ja ehitusamet. Sertifitseerimisasutuseks nimetatakse sama organi teine osakond. Auditeerimisasutuseks on Taani ettevõtlus- ja ehitusametis tegutsev ELi kontrollitalitus.

Frederikshavni omavalitsus võtab vastu ja haldab fondi rahalist toetust. Ta nimetab projekti koordinaatori ja haldussekretäri, kes juhivad abi saavatele töötajatele mõeldud algatusi. Põhja-Jüütimaa regioon jälgib projekti elluviimist hoolega ja osaleb protsessi juhtimisrühmas.

Rahastamine

38. Taani taotluse põhjal on kavas fondist rahastada kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketti 7 521 359 euro ulatuses, mis moodustab 65 % kogukuludest. Komisjoni kavandatav assigneering fondist põhineb Taani esitatud teabel.

39. Arvestades määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 10 lõike 1 alusel fondist eraldatava toetuse maksimumsummat ja assigneeringute ümberpaigutamise ulatust, teeb komisjon ettepaneku kasutada fondi vahendeid eespool nimetatud kogusummas, mis eraldatakse finantsraamistiku rubriigist 1a.

40. Kavandatava rahalise toetuse puhul jääb üle 25 % Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi aastasest maksimumsummast kasutamiseks aasta viimase nelja kuu jooksul, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 12 lõikes 6.

41. Tehes käesoleva ettepaneku fondi kasutuselevõtmiseks, algatab komisjon 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 sätestatud lihtsustatud kolmepoolse menetluse, et saada mõlemalt eelarvepädevalt institutsioonilt nõusolek fondi kasutamise ja vajaliku summa suuruse kohta. Komisjon kutsub üles seda eelarvepädevat institutsiooni, kes saavutab fondi kasutamise eelnõu suhtes esimesena asjakohasel poliitilisel tasandil kokkuleppe, teavitama oma kavatsustest teist eelarvepädevat institutsiooni ja komisjoni. Kui eelarvepädevad institutsioonid on eriarvamusel, kutsutakse kokku ametlik kolmepoolne kohtumine.

42. Samuti esitab komisjon ümberpaigutamise taotluse, et kirjendada 2010. aasta eelarvesse konkreetsed kulukohustuste ja maksete assigneeringud, nagu on nõutud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28.

Makseassigneeringute allikad

31. Eelarve täitmise senist käiku arvestades võib prognoosida, et kõiki eelarvereal 01.0404 „Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm — Ettevõtluse ja uuendustegevuse programm” 2010. aastaks ettenähtud maksete assigneeringuid ei kasutata selle aasta jooksul ära.

32. See eelarverida hõlmab kulusid, mis on seotud nimetatud programmi rahastamisvahendi rakendamisega ning programmi põhieesmärk on hõlbustada VKEde juurdepääsu rahastamisele. Euroopa Investeerimisfondi hallatavatele usalduskontodele assigneeringute paigutamise ja toetusesaajatele raha väljamaksmise vahele jääb mõningane ajavahe. Finantskriisil on olnud suur mõju 2010. aasta väljamaksete prognoosidele. Selle tulemusena on maksete assigneeringute arvutamise metoodikat muudetud, võttes arvesse eeldatavaid väljamakseid, et niiviisi vältida ülemääraseid saldosid usalduskontodel. Seega saab ümberpaigutuse jaoks kättesaadavaks teha 7 521 359 euro suuruse summa.

43. Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (Taani taotlus EGF/2010/001 DK/Nordjylland)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,[5] eriti selle punkti 28,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta,[6] eriti selle artikli 12 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[7]

ning arvestades järgmist:

(1) Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

(2) Fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajaile, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel.

(3) 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas.

(4) Taani esitas 22. jaanuaril 2010 taotluse fondi kasutuselevõtmiseks seoses masinate ja seadmete tootmise sektoris toimunud koondamistega Põhja-Jüütimaal ja saatis lisateavet kuni 28. aprillini 2010. Taotlus vastab rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku võtta kasutusele 7 521 359 euro suurune summa.

(5) Seepärast tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, et rahastada Taani taotluses nimetatud meetmeid,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 7 521 359 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .

(Allakirjutamise aeg ja koht)

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president eesistuja

[1] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

[2] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

[3] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1893/2006, 20. detsember 2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

[4] Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmanda lõiguga.

[5] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

[6] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

[7] ELT C […], […], lk […].