[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 31.8.2010

KOM(2010) 447 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Aastaaruanne eelarve täitmist kinnitavale asutusele2009. aastal tehtud siseauditite kohta(Finantsmääruse artikli 86 lõige 4)

SEK(2010) 994

SISUKORD

1. Sissejuhatus 3

1.1. Siseauditi talituse missioon: sõltumatus, objektiivsus ja aruandekohustuse täitmine 3

2. Töökeskkond ja auditikava 3

2.1. Siseauditite tegemise kord 3

2.2. Siseauditi talituse strateegilise auditikava täitmine 4

2.3. Siseauditi talituse esitatud soovituste heakskiidu määr ja tema tööle esitatud hinnangud 4

3. Siseauditi talituse peamised soovitused ja tähelepanekud 5

4. Järeldused 9

SISSEJUHATUS

Aruandega teavitatakse eelarve täitmist kinnitavat asutust komisjoni siseauditi talituse tööst vastavalt finantsmääruse artikli 86 lõikele 4. Käesoleva aruande aluseks on siseauditi talituse aruanne, mis käsitleb vastavalt finantsmääruse artikli 86 lõikele 3 peamisi audititähelepanekuid ja vastavalt kutsestandarditele ka suuremaid ohte ning kontrolli ja üldjuhtimisega seotud probleeme.

Aruanne põhineb siseauditi talituse 2009. aastal valminud[1] komisjoni struktuuriüksuste ja täitevametite auditi- ja konsultatsiooniaruannetel. Selle audititöö tulemusi, mida siseauditi talitus tegi teistes asutustes ja organites, ei kajastata selles aruandes, vaid need esitatakse eraldi aastaaruannetes.

Komisjoni tagasiside siseaudiitori tähelepanekute ja järelduste kohta on esitatud koondaruandes,[2] milles komisjon teatab oma seisukoha siseauditi talituse, Euroopa Kontrollikoja ja eelarve täitmist kinnitava asutuse tõstatatud valdkondadevahelistes küsimustes ning auditi järelevalvekomitee esitatud ja finantsmääruse iga kolme aasta järel toimuva läbivaatamise raames tekkinud küsimustes.

Siseauditi talituse missioon: sõltumatus, objektiivsus ja aruandekohustuse täitmine

Siseauditi talituse missioon on parandada Euroopa Komisjoni juhtimise usaldusväärsust, auditeerides komisjoni ning reguleerivate ja rakendusametite sisemisi juhtimis- ja kontrollisüsteeme, et hinnata nende tulemuslikkust ja aidata kaasa nende edasisele täiustamisele.

Siseauditi talitus kuulub auditeerimise eest vastutava komisjoni liikme vastutusalasse ja annab aru auditi järelevalvekomiteele.

Siseauditi talitus lähtub oma tegevuses Siseaudiitorite Instituudi rahvusvahelisest kutsetavade raamistikust. Siseaudiitor on deklareerinud, et on oma tegevuses sõltumatu auditi järelevalvekomiteest.

Finantsrikkumiste uurimise komisjon ei osutanud 2009. aastal ühelegi finantsmääruse rakenduseeskirja artikli 112 kohasele süsteemsele probleemile.

TÖÖKESKKOND JA AUDITIKAVA

Siseauditite tegemise kord

Siseauditi talitus tegi koostööd kontrollikoja ja siseauditiüksustega, koordineerides auditeerimiskavu, esitades üksteisele auditiaruandeid, vahetades teavet meetodite kohta ja korraldades ühiseid koolitusi.

Siseauditi talitus ja siseauditi üksused tegutsevad ühes ja samas auditeerimisvaldkonnas ning kasutavad samu riskihindamise meetodeid. Siseauditi talituse juhtimisel töötav siseauditi üksuste võrgustik on sobiv raamistik komisjoni siseauditi meetodite ühtlustamiseks.

Valmis komisjoni siseaudiitorite kutsekoolituse kava, mille koosseisu kuulub ka OLAFi väljatöötatud pettuse ennetamise kursus.

Siseauditi talituse strateegilise auditikava täitmine

Siseauditi talituse 2007.–2009. aasta strateegilist auditikava ajakohastati 2009. aastal, et võtta arvesse juhtkonna iga-aastast riskihinnangut ning muid muutusi välis- ja sisekeskkonnas, näiteks organisatsiooni tegevusvaldkondades, tegevuses, programmides, süsteemides ja kontrollivahendites.

2007.–2009. aasta planeerimistsükli lõpuks oleks siseauditi talitusel ja siseauditi üksustel tulnud auditeerida kõik komisjoni sisekontrollisüsteemid, mis hõlmavad 56 % finantsauditi valdkonnast ja 66 % 2009. aasta eelarvelistest kulukohustustest. Auditeerimise tegelik ulatus arvutatakse välja siis, kui on saadud andmed kõikidelt siseauditi üksustelt. Siseauditi talitus auditeeris peale finantsvaldkonna ka muid tegevusvaldkondi, näiteks talitluspidevuse tagamine ja riskijuhtimine.

2009. aastal täitis siseauditi talitus 87 % oma töökavast, kusjuures C1-kategooria ülesannetest[3] täideti 100 % ja C2-kategooria ülesannetest[4] 66 %. Kokku esitati 67 aruannet – 34 auditi-, 32 järelauditi- ja 1 konsultatsiooniaruanne. Nende täielik loetelu on esitatud lisas.

Siseauditi talituse esitatud soovituste heakskiidu määr ja tema tööle esitatud hinnangud

2009. aastal kiitsid auditeeritavad heaks 98,8 % auditi käigus antud soovitustest.

[pic]

* Heaks kiideti kõik soovitused peale kahe väga olulise ja ühe olulise soovituse.

Auditeeritavate keskmine rahulolu määr üksikauditite tulemustega oli 1,71 mõõteskaalal 1 (suurim) kuni 4 (väikseim). 2008. aasta näitaja oli 1,74 ja 2007. aasta näitaja 1,86. 2010. aasta algul läbi viidud sidusrühmade uuringu tulemustest ilmneb, et 78,8 % küsitletute meelest on siseauditi talitusel juhtimise ja sisekontrolli valdkonnas selged seisukohad, 90 % oli arvamusel, et auditid viidi läbi ausalt, objektiivselt ja õiglaselt ning 76,3 % (2008. aastal 61,5 % ja 2007. aastal 48,8 %) meelest olid siseauditi soovitused kasutuskõlblikud. Üldiselt leidis 90,0 % küsitletutest, et siseauditi talituse töö aitab parandada komisjoni ja rakendusametite juhtimis- ja kontrollisüsteeme.

SISEAUDITI TALITUSE PEAMISED SOOVITUSED JA TÄHELEPANEKUD

Talitluspidevus

Nelja talituse puhul hinnati, kui piisavad ja tulemuslikud on nende talitluspidevuse juhtimise meetodid. Jõuti järeldusele, et talitluspidevuse tagamine on pidevalt muutuv protsess, mis ei ole veel täiuslik, kuid et alates 2006. aastast on selle arendamiseks, rakendamiseks ja täiustamiseks tehtud palju tööd. Siseauditi talitus on siiski arvamusel, et talituste tegevust tuleb paremini kontrolli all hoida ja suunata. Siseauditi talitus esitas soovituse anda sellekohane ülesanne asjakohasele kontrolli- või juhtorganile. Selleks et parandada riskihinnangu alusel tegevuse mõju analüüsimist, valdkondadevaheliste küsimuste ja vastastikku sõltuvates valdkondades toimuva tegevuse koordineerimist ning talitluspidevust, peaks talitluspidevuse juhtimise eest vastutav horisontaaltalitus esitama üksikasjalikumad juhtnöörid. Talituste talitluspidevuse plaanimine peab olema institutsiooni pideva üldkontrolli all. Selle kontrolli parandamiseks tuleb koostada toimimise seisukohalt olulisimate tegevuste täielik loetelu. Plaanide töökindlust tuleb tegelikkuses korrapäraselt katsetada ja koostada tuleb talituste talitluspidevuse õppuste programm, milles nähakse ette kohustuslike tegemine.

Riskijuhtimine

Praegune riskijuhtimisraamistik ja selle 2005.–2007. aastat hõlmav rakenduskava võeti vastu 2005. aastal. 2009. aastal auditeeriti kahte horisontaal- ja kahte operatiivtalitust, et hinnata, kas nende riskijuhtimisraamistik on piisav ja selle rakendamine tulemuslik.

Auditi tulemused kinnitasid, et komisjoni riskijuhtimisraamistik vastab rahvusvaheliselt tunnustatud kriteeriumidele, mis on esitatud COSO ettevõtte riskijuhtimise mudelis, ning võimaldab riske tõhusalt juhtida.

Komisjoni riskijuhtimismeetmete paremaks kontrolli all hoidmiseks, valdkondadevaheliste riskitegurite täielikuks kõrvaldamiseks ja terve institutsiooni riskide nõuetekohaseks väljaselgitamiseks soovitas siseauditi talitus märkimisväärselt tugevdada kesktalituste rolli. Ta soovitas kesktalitustel levitada riskijuhtimise head tava, viia läbi peadirektoraatide teatatud peamiste riskide ja nende lahendusvõimaluste analüüs ning esitada kolleegiumile selle konsolideeritud aruanne.

Riskijuhtimise ja riskiaruandluse täiustamiseks tuleb täpsustada peamiste mõistete (näiteks olulisimate kaasnevate ja jääkriskide hindamine) sisu ja esitada üksikasjalikumaid suuniseid (näiteks riskitaluvuse ja välispartneritega vastastikusest sõltuvusest tulenevate riskide arvestamise kohta).

Operatiivpeadirektoraatidel tuleb tugevdada riskijuhtimist ja rakendada riskijuhtimine tõhusalt juhtimise teenistusse.

Hangete ja toetuste haldamine

Sisepoliitika valdkonnas hangete ja toetuste haldamise menetlusi käsitles kolm uut auditit ja viis järelauditit.

Teadusuuringute Ühiskeskuse hankemenetlustes esineb riske, mis tulenevad tema detsentraliseeritud organisatsioonist ja tegevuse laadist. Teda ähvardav peamine oht tuleneb asjaolust, et ta käitleb tuumamaterjale ja käitab tuumauurimisrajatisi. Siseauditi talitus esitas soovitusi hankeplaanimismenetluse, hanketoimikute, järelkontrolli soovituste esitamise ja erandite seire parandamiseks.

Statistikaameti toetuste puhul soovitati tugevdada suurte projektide eelhindamist ja hindamist toetuse andmise käigus ning muuta lihtsamaks komisjoni tasutavate kulude arvutamise aluseid.

Õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste valdkonnas tehti ettepanek parandada aruandlust Schengeni rahastust antud toetuste kohta, esitades andmed ka detsentraliseeritult juhitavate programmide peamiste kontrollihoobade ja aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse hindamist võimaldavate tulemuslikkusnäitajate kohta. Esitati järeldus, et Schengeni rahastu kontrollihoobadel puudub selge õiguslik alus. Teise Schengeni rahastu vähene kasutamine Bulgaarias ja Rumeenias annab tunnistust sellest, et auditi toimumise ajaks olid ellu viimata olulised ELi välispiiridel kontrolli tõhustamise meetmed. Kardetavasti ei suuda Bulgaaria täielikult ära kasutada talle eraldatud teise Schengeni rahastu eelarvet. Õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraat peaks tugevdama järelevalvet Bulgaaria üle, koostama koostöös tema ametiasutustega tegevuskava ning assigneeringute kaotsimineku vältimiseks kaaluma eraldi kava koostamist juhuks, kui Bulgaaria ei suudagi oma assigneeringuid ära kasutada.

Seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi kontrollimeetmete puhul soovitab siseauditi talitus teadusuuringute peadirektoraadil parandada kontrollistrateegiaid. Mööndes, et õigusraamistikuga on püütud lihtsustada ja vähendada toetusesaajate eelkontrollimist, tuleb siiski osutada, et auditite tulemuste kohaselt on vaja paremini tasakaalustada ennetavaid meetmeid ja järelkontrolle. Siseauditi talitus soovitas kasutada riskihindamisel põhinevat valikulist kontrollimist ning töötada välja pettuse ennetamise ja avastamise strateegiad. Samuti tuleks tegelikkuses kasutama hakata eeskirjades ettenähtud sanktsioone, sest neil on hoiatav mõju.

Rakendusametid

Rakendussametite volituse alusel kasutatava tegevuseelarve täitmise kontrollimiseks korraldati kaks auditit ja rakendusametites viidi läbi kaks järelauditit. Peadirektoraadid peaksid erilist tähelepanu pöörama sellele, et vastloodud rakendusametitele üleantavad ülesanded oleksid selged ja konkreetsed ning nende pädevusvaldkonnad oleksid selgelt eristatud. Siseauditi talitus soovitab peadirektoraatidel ja nende rakendusametitel koostada omavahelise vastastikuse mõistmise memorandumi, ning asjaomasel peadirektoraadil koostada selge ja kohustusliku rakendusameti tegevuseelarve täitmise kinnitamise strateegia.

Mõlema auditi tulemusel esitati soovitus töötada välja kõikehõlmav juhtimisinfo süsteem, mis võimaldaks parandada rakendusametite hallatavate programmide järelevalve ja aruannete aluseks olevate andmete kvaliteeti.

Siseauditi talitus soovitas Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutusel sooritada oma talitluspidevuse kava suhtes katseid eesmärgiga välja selgitada selle parima rakendamise viisid. Peale selle juhiti tähelepanu asjaolule, et juurdepääsu piiramine komisjoni IT-süsteemidele ja turbeteenustele võib pärssida neist tugevasti sõltuvate rakendusametite talitluspidevust.

Infotehnoloogiavaldkonna probleemid

Auditi järelevalvekomitee palvel koostati kaks auditikirja, milles esitati kokkuvõte viimaste aastate jooksul tehtud suurte IT-süsteemide ja institutsiooni tasandi IT-süsteemide[5] auditite olulisimatest järeldustest.

Suurte IT-projektide puhul soovitati järgmist: hakata IT-valdkonna riskijuhtimise parandamiseks riske hindama korrapäraselt ja põhjalikult, töötada välja ja juurutada suurte IT-süsteemide arendusprojektide juhtimise ametlik metoodika, parandada IT-allhankijate tegevuse tulemuslikkuse ja kvaliteedi järelevalvet ning juurutada täielik ja ametlik IT-süsteemides muudatuste tegemise protsess. Eraldi osutati vajadusele parandada IT-hangete kavandamist ja allhankijate kasutamise strateegiat, et vältida sõltuvust konkreetsetest tehnoloogiatest ja tõrkeid süsteemide töös teenuseaosutajate vahetumisel. Selleks et tekiks ülevaade suurtest IT-arendustöödest, tuleks see võtta asutuse tihedama üldkontrolli alla.

Nii suurte kui ka institutsiooni tasandi IT-süsteemide puhul täheldati järgmisi ohtusid: institutsiooni tasandi IT-süsteemide juhtimise eeskirjade mittetäitmine, projekti tähtaegade ja eelarve ületamine, kasutajate rahulolematus, vahendite ebaotstarbekas kasutamine ja maine kahjustamine.

Institutsiooni tasandi IT-süsteemide puhul nimetati veel täiendavaid ohutegureid, mida sisaldab eelkõige vajadus tagada süsteemi hea juhtimine nii kesk- kui ka kohalikul tasandil: süsteemi arendamise ebapiisav keskne suunamine ja järelevalve, ebaselge juhtimiskord, sidusrühmade puudulik kaasamine otste tegemisse ja IT-projektidele ettenähtud vahendite ebaotstarbekas kasutamine. Kui need ohud muutuvad tegelikkuseks, ei saa komisjoni IT-strateegiat rakendada järjekindlalt ja tulemuslikult ning muutub küsitavaks, kas projekti eesmärgid suudetakse täita. On ka oht, et komisjon ei suuda enda käsutuses olevat suuri tööjõu- ja eelarveressursse korralikult rakendada.

Siseauditi talitus esitas soovituse anda mõnele organile ülesanne määrata kindlaks komisjoni keskmise pikkusega ja pika perioodi IT-strateegia ja prioriteedid, mille omakorda peaks heaks kiitma tegevuspõhise juhtimise juhtrühm, mis teostaks ka nende täitmise järelevalvet. Nimetatud prioriteedid, mis tuleb kindlaks määrata süsteemide puhul, millele on eraldatud tegevus- ja juhtimisassigneeringuid, peaksid olema aluseks loodavale peadirektoraatide IT-strateegia ning eelarveassigneeringute tegemise ja vabastamise korrale. Paremini tuleb kindlaks määrata institutsiooni tasandi IT-süsteemide haldamisega seotud vastutuse kehtestamise ja haldamisalaste otsuste vastuvõtmise kord. Selleks tuleb kindlaks määrata peamiste osalejate ülesanded. Parandada tuleb projekti, valdkonna ja süsteemi omaniku tasandil juhtimise struktuuri, mille raames tuleb ette näha ka talitustevaheliste erimeelsuste tegevuspõhise juhtimise juhtrühmale lahendamiseks suunamise kord. Peale selle on vaja tugevdada eelarvemenetlust ja kulude kontrollimise korda.

Liikmesriikidega ühine haldamine

Siseauditi talitus pööras auditeerimisel tähelepanu eeskätt sellele, kuidas peadirektoraadid täidavad oma järelevalvekohustust niisugustes olulistes poliitikavaldkondades nagu põllumajandus-, kalandus- ja ühtekuuluvuspoliitika. Muu hulgas auditeeriti asjaomaste peadirektoraatide 2007.–2013. aasta programmiperioodi mitmeaastaste kontrollistrateegiate algusetappe.

Põllumajanduspoliitika auditeerimisel pöörati peatähelepanu sellele, kuidas makstakse tagasi liikmesriikidele antud otsetoetusi, ning sellele, kuidas kasutatakse ühtset haldus- ja kontrollisüsteemi ühes konkreetses kandidaatriigis ja neis liikmesriikides, kus on tuvastatud olulisi puudusi. Siseauditi talitus jõudis järeldusele, et maksete algatamine, kontrollimine ja nende tegemiseks loa andmine liikmesriikides toimib korralikult ning et viimastel aastatel on komisjon tähelepanelikult jälginud, kuidas nimetatud riikides juurutatakse ühtset haldus- ja kontrollisüsteemi. Siseauditi talitus leidis, et maaelu arengu valdkonnas rajatud sisekontrollisüsteem võimaldab saada piisava kinnituse selle kohta, et saavutatakse Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi 2007.–2013. aasta programmiperioodi eesmärgid. Siiski tuleks parandada sisemist kooskõlastamist, et piirkondlikele maaelu arendamise valdkonna üksustele tehtaks järjekindlalt teatavaks kogu asjakohane audititulemuste teave ning et seda teavet ka järjekindlalt kasutataks.

Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadil soovitas siseauditi talitus veelgi tugevdada Euroopa Kalandusfondi liikmesriikides rakendamise järelevalvet ja parandada sellealast dokumentatsiooni. Peadirektoraadil tuleks koostada üksikasjalik auditikava ja koos regionaalpoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadiga ühine kirjalik dokument ühise koostöö kohta riikide auditiasutustega. Lisaks soovitas siseauditi talitus neil lisada auditistrateegiasse pettuse ennetamise ja selle avastamise töökorralduse.

Siseauditi talitus vaatles mehhanisme, mille abil regionaalpoliitika peadirektoraat ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat kontrollivad liikmesriikide ühtekuuluvuse poliitikavaldkonna 2007.–2013. aasta programmiperioodi juhtimis- ja kontrollisüsteeme. Siseauditi talitus leidis, et kuigi kontrollimehhanismid toimisid nõuetekohaselt, takerdus süsteem aeg-ajalt liikmesriikide talituste aeglase tegutsemise taha. Siseauditi talitus väljendas kahtlusi liikmesriikide esitatud teabe kvaliteedi suhtes ning soovitas peadirektoraatidel võtta selles küsimuses järelmeetmeid kinnituse loomise järgmisel etapil. Siseauditi talitus jagab kontrollikoja arvamust, et programmiperiood on alles algusjärgus, mistõttu ei saa veel otsustada, kas eeskirjades ja järelevalvesüsteemides tehtud muudatused on aidanud vähendada lõplikele abisaajatele tehtud maksetes esinevate vigade arvu. Auditite tulemused kinnitavad, et peadirektoraatidel tuleb muuta oma auditistrateegiaid selgesõnalisemaks, eriti küsimuses, mil määral võetakse arvesse liikmesriikides tehtud audititöö tulemusi. Komisjonil ja liikmesriikidel on küllalt võimalusi veelgi paremini koordineerida audititööd ja isegi teha ühisauditeid, eriti kui liikmesriigi ühe ja sama auditiasutusega on seotud mitu auditit.

Varade haldamine

Brüsselis asuva infrastruktuuri- ja logistikaameti inventarihalduse (v.a IT-seadmete haldamise keskus) auditeerimisel leiti, et selle õiguslik alus on aegunud ning lisaks puuduvad tõendid selle kohta, et korrapärane inventuur on iga kord läbi viidud. Siseauditi talitus rõhutas, et protsesside tõhususe huvides on eriti oluline selgelt kindlaks määrata rollid ja ülesanded ning kehtestada menetluste dokumenteerimise ja koostöö eeskirjad.

Tarnete ja varade haldamise projekti auditi tulemuste kokkuvõte on esitatud IT-valdkonna probleeme käsitlevas jaotises.

Välistegevuse valdkonnad

Ühise välis- ja julgeolekupoliitika eelarve auditeerimisel leiti, et komisjonil on selle valdkonna meetmete ulatusele ja rakendamisele vaid väike mõju, kuna valdkond kuulub nõukogu ja komisjoni ühispädevusse. Siseauditi talitus ei saanud piisavat kinnitust ühise välis- ja julgeolekupoliitika eelarve haldamise usaldusväärsuse kohta. Ta esitas komisjonile soovituse täita kõik õigusaktidest tulenevad eelhindamise nõuded. Ühise välis- ja julgeolekupoliitika meetmete rakendamisel täheldatud viivitusi saaks edaspidi vältida, kui komisjon töötaks koos nõukoguga välja paremad suunised (menetluste käsiraamatud), standardiseeriks menetlusi ja töötaks välja menetluste rakendamise vahendid. Siseauditi talitus juhtis tähelepanu üsna tõsisele ohule, et märkimisväärne osa ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika kriisiohjamise tsiviiloperatsioonidele ettenähtud summadest jääb kasutamata, ning sellele, et igal operatsioonil peab olema kohalikele oludele vastav strateegia ning ühtlustatud aruandlus ja operatsiooni õigeaegse lõpetamise kord.

Toitlusabi kava finantsjuhtimise auditeerimisel saadi piisav kinnitus kehtestatud eesmärkide täitmise kohta. Naabruspoliitika ning programmide CARD ja PHARE lõpetamise auditeerimise tulemusel esitati soovitused kontrolli parandamiseks ning osutati suurest tööjõu voolavusest tulenevatele ohtudele.

Varasemate auditite soovituste alusel võetud järelmeetmed

Auditeeritud talitused on koostanud siseauditi talituse soovituste täitmise kava. Nende tegevuskavade rakendamist jälgitakse süsteemi „Issue-track” ja kontrollitakse järelauditite abil.

2009. aastal viidi lõpule 34 järelauditit, millest 24 puhul järeldati, et täidetud on kõik esimeses auditiaruandes esitatud soovitused ja kuue puhul leiti, et lõplikult rakendamata on ainult üks soovitus.

Siseauditite aruannetes esitatud soovituste täitmise määr on veelgi paranenud. 29. jaanuari 2010. aasta seisuga kasutada olevate statistiliste andmete põhjal võib öelda, et rohkem kui kuus kuud üle tähtaja on täitmata 41 väga olulist soovitust 159st (26 %), mida on vähem kui aasta varem (29 %).

JÄRELDUSED

2009. aastal lõpuleviidud audititest ja muust audititööst saab teha järgmised järeldused.

1. järeldus. Olukord paraneb, kuid teha on veel palju

Siseauditi talitus täheldas komisjoni sisekontrollikeskkonna edasist paranemist seoses tööga, mida tehakse reservatsioonideta kinnitava avalduse saamiseks. Selle kõrval märgib siseauditi talitus, et finantsjuhtimise valdkonnas tuleb teha hulk parandusi:

- Liikmesriikidega ühine haldamine:

- II Schengeni rahastust antud toetuste haldamise puhul tuleb hoolimata lepingu pikendamisest ning Schengeni rahastu ja rahavoogude vahendite ümberjaotamisest siiski paremini määratleda riskiprofiilid ja kohandada asjakohaselt lõpuauditeid. Lisaks tuleb õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadil tähelepanelikult jälgida eelarve täitmist;

- struktuurifondipoliitika haldamise eest vastutavad komisjoni talitused peaksid parandama auditistrateegiate koordineerimist, mis võimaldaks suurendada ühiste auditiasutuste panust. Auditiasutuste tegevusest läbivaatamise eesmärgil 2009. aastal algatatud uuringu tulemusi arvestades saab komisjon kasutada talle esitatud arvamusi ja sellest tulenevalt teha ise vähem auditeid kohapeal.

- Otsene haldamine:

- vaadati läbi inventarihalduse õiguslik alus. Infrastruktuuri- ja logistikaamet Brüsselis peab täielikult rakendama kontrollinõuded;

- Kuigi Teadusuuringute Ühiskeskusel on tugev avalike hangete nõuanderühm, tuleb tal oluliselt parandada hankemenetlust, eriti erandite dokumenteerimist, kavandamist, järelkontrolli kvaliteeti ja turule raskendatud ligipääsu kohta esitatavaid põhjendusi;

- teadusuuringute valdkonnas osutati vajadusele töötada välja pettuse avastamise ja ennetamise strateegia ning täiustada rahalise elujõulisuse kontrollimise nõuete rakendamise suuniseid. Seitsmenda raamprogrammi haldamise sisekontrollisüsteemides on siiski juba tehtud hulk täiustusi (näiteks on parandatud eel- ja järelkontrolli suhet ning valminud on tagatisfondi haldamise kord).

- Kaudne tsentraliseeritud haldus – ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonna meetmete rakendamine: täideti kaudse tsentraliseeritud halduse alla kuuluvate ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonna operatsioonide puhul organisatsiooni, toetamise ja järelevalve kohta esitatavaid nõudeid ning nõudeid, mida esitatakse ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonna lepingute lõpetamise menetlusele. Välissuhete peadirektoraadil tuleb kaudse tsentraliseeritud haldamise nõuete täitmiseks võtta täiendavaid meetmeid (finantsmääruse artikli 56 kohased nn kuue samba hinnangud). Lisaks tuleb välja töötada kriisiohjamise tsiviiloperatsioonide hindamise ja nende finantsjuhtimise süsteemide rakendamise suunised ja meetodid ning tugevdada nende operatsioonide järelkontrollimist.

Siseauditi talituse meelest tuleb selleks, et kasutada terve institutsiooni huvides ühisprotsesse, nagu riskianalüüs ja talitluspidevuse haldamine, hoida need institutsiooni kui terviku kontrolli all. Ka IT-investeeringute usaldusväärseks juhtimiseks on vaja neid hoida institutsiooni tasandil kontrolli all, kuna see võimaldab saada mastaabisäästu ja leida ühistele probleemidele ühiseid lahendusi.

Siseauditi talitus soovitab asjakohastele organitele anda ülesande see kontroll saavutada ning esitada vajalikud soovitused, pidades samal ajal silmas, et ühegi protsessi rakendamisel ei väheneks selle eest vastutamine.

Komisjon on seisukohal, et teatavate protsesside suhtes on juba kehtestatud või kavandatud asutuse tasandil kontroll, mida teostavad näiteks mõju hindamise nõukogu, tegevuspõhise juhtimise juhtrühm ja sisekontrolli kontaktisikute võrgustik ning millele aitavad kaasa iga-aastased tegevusaruanded, arvukad muud võrgustikud, aruteluseminarid ning valdkonna teenustele veebipõhise kasutajatoe andmine.

Komisjon arvab ka, et kõnealuste ülesannete andmine kesktalitustele vähendaks peadirektorite ja talituste juhatajate vastutust.

2. järeldus. Riskijuhtimine

Siseauditi talitus märgib, et pärast komisjoni riskijuhtimisraamistiku kehtestamist 2005. aastal on tehtud edusamme, kuid on seisukohal, et rakendusmeetmed tuleb paremini juurutada talituste juhtimisprotsessidesse. Sellele lisaks tuleb paremini kontrolli all hoida valdkondadevahelisi riskitegureid ja parandada kesktasandi suuniseid.

Kesktalitused ei nõustu selle soovitusega täielikult, kuna see ei sobi täielikult kokku komisjoni juhtimisraamistikuga. Komisjon on seisukohal, et kesktalituste praegune juhtimisstruktuur võimaldab kontrolli valdkondadevaheliste ohtude üle ning anda suuniseid riskijuhtimisraamistiku ja selle rakendamise kohta.

3. järeldus. Asutuste talitluspidevus

Siseauditi talituse tehtud auditi tulemusel selgus, et komisjonil tuleb endise hooga jätkata tõsiste häirete korral talitluspidevuse tagamise meetmete võtmist, eeskätt tõhustades olulisimate tegevuste taastamiseks vajalike meetmete juhtimist, koordineerimist ja katsetamist. Komisjon nõustub selle seisukohaga.

4. järeldus. Institutsiooni tasandi IT-süsteemid

Siseauditi talitus osutas vajadusele veelgi tugevdada IT-valdkonna strateegilisi otsustus- ja IT-projektide haldamise protsesse, et tagada IT-projektide elluviimine vastavalt komisjoni eesmärkidele ning säästlikult ja õigeaegselt. Komisjon nõustub selle järeldusega.

Lõppmärkused

Siseauditi talitus esitas 2010. aasta aprillis oma 2010.–2012. aasta strateegilise auditikava, millega hõlmatakse peamised riskid ning mis on küllalt ulatuslik selleks, et toetada siseaudiitori üldhinnangut finantsjuhtimise kohta.

[1] Käesoleva aruande koostamisel ei ole arvestatud mõningaid niisuguseid 2009. aasta algul valminud aruandeid, mida on arvestatud 2008. aasta aruandes. 2009. aasta aruande koostamisel on aga arvestatud mõningaid niisuguseid 2009. aastal koostatud aruandeid, mis valmisid alles 2010. aasta algul.

[2] KOM(2010) 0281, 25. mai 2010.

[3] C1-kategooria ülesanded on niisugused ülesanded, mis tuleb täita ühe aasta jooksul.

[4] C1-kategooria ülesanded on niisugused ülesanded, mille täitmise võib lükata järgmisse aastasse, eriti juhul, kui pelgalt tegevuskava täitmise nimel ei ole otstarbekas järelauditit teha, või kui auditeeritavas valdkonnas võetakse meetmeid eeldatust aeglasemalt.

[5] Süsteemid, millel on palju kasutajaid väljaspool süsteemi haldavat peadirektoraati.