ET    ET 
 
 
 EUROOPA  
KOMISJON   
Brüssel, 17.6.2015  
COM(2015) 299 final  
  
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA 
MAJANDUS - JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE  
Aruanne romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistiku 
rakendamise kohta (2015)  
  
 
 KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA 
MAJANDUS - JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE  
Aruanne romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistiku 
rakendamise kohta (2015)  
 
 
EDUSAMMUD JA TAKISTUS ED 
1. Sissejuhatus: Koostöö – komisjoni toetus liikmesriikidele  
 
Tõrjutus, millega paljud romad jätkuvalt si lmitsi seisavad, on täielikus vastuolus Euroopa Liidu 
(EL) põhiväärtustega. Romavastasus ning roma kogukondade ja elanikkonna põhiosa vaheline 
usaldamatus on ajalooliselt sügavalt juurdunud, samal ajal kui ELi tasandil hakati olukorra 
parandamiseks meetmei d võtma alles eelmisel aastakümnel. Romasid käsitlevate riiklike 
integratsioonistrateegiate ELi raamistikus (aastani 2020)1 esitati terviklik lähenemisviis, milles 
võitlemine romade diskrimineerimisega ja romade sotsiaalse ja majandusliku kaasatuse 
edendam ine on omavahel tihedalt seotud. Kooskõlas ELi raamistikuga on liikmesriigid võtnud 
vastu romasid käsitlevad riiklikud integratsioonistrateegiad2, mis on kohandatud roma 
kogukonna suurusele ja olukorrale. 2013. aasta nõukogu soovituses romade tõhusaks 
integreerimiseks võetavate meetmete kohta on antud konkreetsed suunised 
integratsioonimeetmete tugevdamiseks ja rakendamiseks3. 
 
Ehkki romade integreerimine kuulub peaasjalikult liikmesriikide vastutusalasse, on komisjon 
suurendanud oma poliitilist toetust nii  ELi raamistiku kui ka strateegia „Euroopa 2020” Euroopa 
poolaasta raames ning sidunud ELi rahalised vahendid tegevusprioriteetidega. Vastastikuse 
õppimise ja koostöö edendamiseks toetab komisjon romade riiklike kontaktpunktide võrgustikku. 
Komisjoni ja li ikmesriikide vahelised kahepoolsed kohtumised on võimalus pidada põhjalikke 
arutelusid kõigi asjaomaste liikmesriikide pädevate ametiasutuste ja kodanikuühiskonna 
esindajatega4. 2014. aastal toimunud romade teemalisel Euroopa tippkohtumisel, millel osalesi d 
kõik sidusrühmad, tehti kokkuvõte alates ELi raamistiku kehtestamisest toimunud muutustest, 
keskendudes raamistiku rakendamisele kohalikul tasandil.  
 
                                                 
1 KOM (2011) 173 (lõplik), ELT L 76/68, 22.3.2011.  
2 Vastavalt tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise - ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu 29. mai 2011. aasta järeldustele 
kutsuti liikmesrii ke „koostama, ajakohastama või arendama romade olukorra parandamiseks 2011. aasta lõpuks 
romade kaasamist käsitlevaid riiklikke strateegiaid või oma üldise sotsiaalse kaasatuse poliitika raames võetavaid 
integreeritud poliitikameetmeid”, 10658/11.  
3 Nõukog u soovitus romade tõhusaks integreerimiseks liikmesriikides võetavate meetmete kohta, ELT C 378, 
14.12.2013.  
4 Kahepoolsed kohtumised peeti Bulgaarias, Tšehhi Vabariigis, Kreekas ja Prantsusmaal. Romasid käsitlevate 
riiklike integratsioonistrateegiate rake ndamist käsitlevad kahepoolsed kohtumised toimusid ka Ungaris, Slovakkias 
ja Rumeenias osana strateegia „Euroopa 2020” raames korraldatud teabekogumismissioonidest romade jaoks 
ettenähtud ELi rahaliste vahendite kasutamise kohta.  
  
3 
 Komisjon on hinnanud liikmesriikides tehtud edusamme seoses strateegiate tõhusaks 
rakendamiseks vajalike  struktuursete eeltingimuste – koostöö - ja järelevalvemehhanismid ja 
võitlus diskrimineerimisega – tõhustamisega5. Esimest korda uuris komisjon ka seda, kuidas 
liikmesriigid kavatsevad kasutada aastateks 2014 –2020 ELi rahaliste vahenditega pakutavaid 
uusi võimalusi. Käesolev aruanne põhineb liikmesriikide6 (välja arvatud Belgia, kes oma panust 
ei esitanud) ja kodanikuühiskonna7 kaastööl ning Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 
eksperdivõrgustiku koostatud aruannetel. Lisaks sellele, et aruandes antakse üldhinna ng 
struktuursete eeltingimuste täitmise praegusele olukorrale, kirjeldatakse selles tavasid, mida 
liikmesriigid kõnealustes valdkondades kohaldavad.  
2. Edusammud liikmesriikides – komisjoni hinnang  
 
ELi raamistikuga seati uued ootused nii rakendamise eest vastutavatele liikmesriikidele kui ka 
Euroopa Komisjonile, kes tagab järelevalve ja koordineerimise. Kuigi raamistik kavandati 
kümneks aastaks, lootsid paljud sidusrühmad, et romade elutingimused paranevad oluliselt 
kiiremini, kuid majanduskriisi tõttu hal venes olukord veelgi, eelkõige riikides, kus romade 
kogukond on suurim. Sotsiaalne ja majanduslik integratsioon ei toimu küll üleöö, kuid teatavat 
edu on olukorra muutmisel juba saavutatud tänu sellele, et loodud on püsivateks ja 
konkreetseteks muutusteks vajalikud struktuurid.  
 
2.1. Romade integreerimise rahastamisel juhindutakse Euroopa poolaasta põhimõtetest  
 
Komisjon juhib ja jälgib liikmesriikide romade kaasamist käsitlevaid meetmeid Euroopa 
poolaasta raames. Eesmärk on tagada, et romade integreerimise  strateegiad on kooskõlas üldiste 
poliitikasuundadega. Nõukogu 2012., 2013. ja 2014. aastal vastu võetud romade kaasamist 
käsitlevad riigipõhised soovitused  (milles käsitletakse kaasavat haridussüsteemi, vaesuse 
vähendamist, tööturu aktiviseerimismeetmeid ja romasid käsitlevaid riiklikke 
integratsioonistrateegiaid) on olnud aluseks, millest lähtuvalt on komisjoni  ja liikmesriikide 
vahelistel ELi rahastamisvahendite kasutamist käsitlevatel läbirääkimistel määratud 
kindlaks rahastamisprioriteedid8. 2015. aast al esitas komisjon riigipõhised soovitused, kuidas 
edendada roma laste osalemist kvaliteetses ja kaasavas alus - ja üldhariduses, neile viiele 
                                                 
5 Viimati käsitleti neid e eltingimusi lähemalt 2013. aasta teatises. 2014. aasta teatises keskenduti neljale 
poliitikavaldkonnale ja võitlusele diskrimineerimise vastu.  
6 Liikmesriikidele viitamisel kasutatakse järgmisi lühendeid: AT – Austria, BE – Belgia, BG – Bulgaaria, CY – 
Küpros, CZ – Tšehhi Vabariik , DE – Saksamaa, DK – Taani, EE – Eesti, EL –Kreeka, ES – Hispaania, FI – Soome, 
FR – Prantsusmaa, HU – Ungari, HR – Horvaatia, IE – Iirimaa, IT – Itaalia, LT – Leedu, LU –Luksemburg, LV – 
Läti, MT – Malta, NL – Madalmaad, PL – Poola, PT – Portugal, RO – Rumeenia, SE – Rootsi, SI – Sloveenia, SK – 
Slovakkia, UK – Ühendkuningriik. Malta territooriumil romasid ei ole.  
7 Käesoleva aasta hindamisse andsid kodanikuühiskonna poolse panuse Romade Kaasamise Aastakümne Sihtasutuse 
Sekretaria at (Decade of Roma Inclusion Secretariat Foundation) nelja liikmesriigi kodanikuühiskonna liidu kaudu 
(CZ: Open Society Fund; HU: Chance for Children Foundation, Habitat for Humanity Hungary, Hungarian 
Women’s Lobby, Metropolitan Research Institute, Partne rs Hungary Foundation, Romaversitas Foundation; RO: 
Resource Centre for Roma Communities, Soros Foundation, Civil Society Development Foundation, Iulius Albert 
Rostas; SK: Centre for the Research of Ethnicity and Culture), Amalipe, ERIO, ERRC, ERTF, Euroci ties, 
Eurodiaconia, Pavee Point Ireland, Romano Centro Austria, Asociación de Enseñantes con Gitanos, Fundación 
Secretariado Gitano, RSG UK ning Consejo Estatal del Pueblo Gitano. Arvesse on võetud ka Euroopa Nõukogu 
rassismi ja sallimatuse vastu võitlemis e komisjoni tööd.  
8 Määruse (EL) nr  1303/2013 (riigipõhine soovitus) artikli 4 lõige 1 . 
  
4 
 liikmesriigile, kus roma kogukond on suurim ja probleemid kõige teravamad (BG, CZ, HU, RO, 
SK)9.  
 
Komisjon julgustas liikmesriike kasutama ELi vahendeid, et rahastada konkreetselt romadele 
suunatud meetmeid ja integreerida romade kaasamine teistesse sellistesse asjakohastesse 
valdkondadesse nagu haridus, tööhõive või sotsiaalne kaasatus. Üldiste poliit ikameetmete 
kaasav reformimine  on oluline, kuna riigipõhistes soovitustes esile tõstetud prioriteetseid 
valdkondi (näiteks kaasav haridussüsteem) ei saa edendada üksnes sihtmeetmetega.  
 
Euroopa Sotsiaalfondi  (ESF)  kaudu on eraldatud rohkem kui 80 miljardit  eurot 
(jooksevhindades) tööhõive, hariduse ja sotsiaalse kaasatuse, sealhulgas tervishoiuteenuste 
kättesaadavuse ja tervishoiu edendamise valdkonnas inimkapitali tehtavateks 
investeeringuteks.  Sellega lõpetatakse olukord, kus ESFi osakaal ühtekuuluvuspoli itika 
rahastamises järk -järgult väheneb, mida on viimase 25 aasta jooksul täheldatud10. Liikmesriigid 
on eraldanud keskmiselt 25 % ESFi kogueelarvest (20 miljardit eurot) sotsiaalse kaasatuse  
meetmetele. Seda on oluliselt rohkem kui iga liikmesriigi kohta n õutav 20 %. Selles valdkonnas 
on investeerimisprioriteet marginaliseeritud kogukondade  (nt romad) integreerimi ne, mis 
peaks võimaldama meetmeid suunata konkreetselt romadele, aga ka muudele rühmadele,11 ja 
tulemusi paremini jälgida.  
 
Samuti on liikmesriigid  partnerluslepingute alusel otsustanud suunata ligikaudu 20 miljardit 
eurot Euroopa Regionaalarengu Fondi  (ERF)  eraldistest kaasavale majanduskasvule , millest 
10,8 miljardit eurot sotsiaalse kaasatuse edendamisele ja vaesusega võitlemisele . Selle raames 
saab mitut investeerimisprioriteeti, näiteks investeerimine  sotsiaal -, tervishoiu - või 
haridusinfrastruktuuri , kasutada romade kaasamise rahastamiseks ja aidata ebasoodsamates 
oludes elavatel kogukondadel saada üle füüsilisest, majanduslikust ja sotsiaalsest  
mahajäämusest.  
 
Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD)  üks kuuest maaelu arengu 
prioriteedist on suunatud maapiirkondade majanduse ja elanikkonna sotsiaal -majandusliku 
arengu parandamisele ja edendab sotsiaalset kaasatust maapiirkondades, kus el ab palju 
romasid.  Programmi LEADER raames on kohalikud arengustrateegiad osutunud tõhusaks 
vahendiks romade integreerimisel (BG, CZ, HU, RO, SK)12. Läbirääkimised ei ole küll veel 
lõppenud, kuid juba on teada, et romade küsimusega kõige otsesemalt seotud li ikmesriikide 
(BG, CZ, HU, RO, SK) programmid hõlmavad marginaliseeritud rühmade, sealhulgas romade 
                                                 
9 http://ec.europa.eu/europe2020/making -it-happen/country -specific -recommendations/index_en.htm .  
 
10 Ühtekuuluvuspoliitika vahendid on ESF, ERF (Euroopa Regionaalarengu Fond) ja Ühtekuuluvusfond. 18 
liikmesriiki on otsustanud eraldada ESFile täiendavaid vahendeid lisaks kohustuslikule miinimumile (23,1 %): AT, 
BG, CZ, DE, EE, EL, IE, IT, HR, HU, IT, LV, LT, PL, PT, SE, SI, SK.  
11 Kooskõlas nõukogu 2009. aastal vastu võetud romade kaasamise ühiste põhimõtetega peaksid romadele suunatud 
meetmed olema selgesõnalised, kuid mitte välistavad. See tähendab seda, et sihtrühmaks võetakse küll romad, kuid 
ei välista ta teisi marginaliseeritud rühmi, kes elavad sarnastes sotsiaal -majanduslikes tingimustes.  
12 LEADER on kohaliku tasandi tegijate juhitud kohaliku arengu meetod maakogukondade kaasamiseks ja 
arendamiseks kohaliku tasandi avaliku ja erasektori partnerluste ( kohalike tegevusrühmade) kaudu. See aitab 
maapiirkondade elanikel, rühmadel ja ettevõtjatel hinnata oma piirkonna potentsiaali ning soodustada integreeritud 
ja uuenduslike kohalike arengustrateegiate rakendamist.  
  
5 
 integreerimist toetavaid meetmeid. Kuna EAFRD vahendite eraldamisel ei tehta sihtrühmadel 
etnilise päritolu alusel vahet, ei ole võimalik esitada kvantifitse eritud andmeid.  
 
Euroopa poolaasta soovituste kohaselt kirjeldasid kõik romasid käsitlevad riigipõhised 
soovitused saanud viis liikmesriiki (BG, CZ, HU, RO, SK) oma partnerluslepingutes, kuidas nad 
kavatsevad kasutada iga fondi pakutavaid võimalusi romade integratsiooni edendamiseks. 
Nimetatud liikmesriikidele lisaks on ka mitu teist liikmesriiki (BE, EL, ES, FR, IT) valinud uue 
ESFi investeerimisprioriteedi, milleks on marginaliseeritud kogukondade 
sotsiaalmajanduslik integreerimine . See võimaldab jälgida ja tagada, et rahalised vahendid 
jõuavad romadeni.  
 
Uute kehtestatud tingimuste13 eesmärk on tagada, et selles valdkonnas14 ELi rahalisi vahendeid 
kasutavad liikmesriigid täidaksid eeltingimused, tagades nii, et investeeringutega saadakse 
konkreetseid tulemu si. Tingimused on järgmised:  
 tõhus tegevusraamistik ja saavutatavad eesmärgid, mis on seotud romade parema 
juurdepääsuga haridusele, tööhõivele, tervishoiule ja eluasemele;  
 meetmete piisav kohandamine kõige ebasoodsamas olukorras olevatele mikropiirkondade le, 
eraldatud naabruskondadele või kõige ebasoodsamas olukorras olevatele kogukondadele;  
 range järelevalve, et hinnata üldiste ja sihtmeetmete mõju romadele;  
 kodanikuühiskonna, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste kaasatus;  
 toetus sidusrühmade suutlikkuse suurendamisele.  
Liikmesriigid, kes neid kriteeriume ei täida, peavad esitama tegevuskava, mis võimaldaks 
aastaks 2016 täita kõik tingimused.  
 
Liikmesriigid on võtnud uue ESIFi raamistikuga pakutavate võimaluste hulgast kasutusele mitu 
põhivahendit , et parandada romade kaasamiseks ettenähtud ELi rahaliste vahendite 
tõhusust : 
 territoriaalsed ja integreeritud lähenemisviisid , milles võetakse arvesse kõige vaesemate 
geograafiliste piirkondade ja suurimas sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate si htrühmade 
erivajadusi (mida lihtsustab ka mitmest fondist rahastamine)15; 
 linna - ja maapiirkondade ebasoodsamates oludes elavate kogukondade toetamine, et aidata 
neil saada üle  füüsilisest, majanduslikust ja sotsiaalsest mahajäämusest,  mis võib 
omakorda tug evdada integreeritud eluasememeetmeid;  
 tulemustele orienteeritus  koos tulemusnäitajatega ; 
 partnerluspõhimõte , mille alusel toimub koostöö kodanikuühiskonna, kohalike 
ametiasutuste ja sotsiaalpartneritega ELi rahastatud meetmete kavandamisel, rakendamisel j a 
järelevalvel ; 
 temaatiline suunitlus , millega tagatakse, et investeeringutega keskendutakse piiratud arvul 
prioriteetidele;  
 kodanikuühiskonna organisatsioonide suutlikkuse arendamine ; 
 üldiste toetuste kasutamine, et tagada rahaliste vahendite tõhusam kasu tamine16; 
                                                 
13 Nn valdkondlike eeltingimuste eesmärk on tagada Euroopa struktuuri - ja investeerimisfondide (ESIF) tõhus ja 
tulemuslik kasutamine.  
14 Romadele suunatud ESFi investeerimisprioriteedi või romade integreerimiseks kasutatavate ERFi 
investeerimisprioriteetide kaudu.  
15 Näiteks integreeritud linnaareng, kogukonna juhitud kohalik areng ja integreeritud territoriaalsed investeeringud.  
  
6 
  lihtsustatud kuluvõimalused, et vähendada halduskoormust ja muuta vahendid väikeste 
(kohalike) projektide jaoks kättesaadavamaks.  
Liikmesriigid on kaardistanud probleemid, lähtudes territoriaalsest lähenemisviisist ja suunates 
meetmed konkreetselt , kuid mitte eranditult romadele (nt CZ, EL, FR, HU, HR, IT, RO, SK, 
SE)17. Killustatud ja projektipõhised meetmed tuleks süstemaatiliselt asendada kavandatud ja 
integreeritud lähenemisviisiga.  
 
Näiteid ELi rahaliste vahendite kavandatavast kasutamisest aastatel 2014 –2020  
Bulgaaria: Partnerluspõhimõte on osutunud tõhusaks, et kaasata roma kodanikuühiskond romade 
kaasamise seisukohalt kõige olulisemate rakenduskavade kavandamisse.  Riiklikud ametiasutused on 
võtnud mitut romade esitatud ettepanekut arvesse. Roma kodanikuühiskond osaleb 
järelevalvekomiteedes ka kavade rakendamisel. Positiivsed aspektid on näiteks järgmised: üldiste ja 
sihtotstarbeliste lähenemisviiside kombineerimine,  selged eesmärgid, terviklike kohaliku tasandi 
sekkumismeetmete toetamine, sealhulgas võitlus negatiivsete stereotüüpidega. Tegeleda tuleks 
näiteks järgmiste küsimustega: riikliku tasandi koordineerimise tõhustamine ja kohalike 
omavalitsuste suutlikkuse ar endamine, ebapiisavad eesmärgid ja suunatud investeerimisprioriteedi 
jaoks ettenähtud eelarve nappus.  
Slovakkia: Romade küsimusega tegeletakse mitmest vahendist rahastatava inimressursi arendamise 
rakenduskava raames, mis hõlmab nii investeerimist inimest esse (ESF) kui ka infrastruktuuri (ERF). 
Sellega seoses eraldatakse 450 miljonit eurot ja seatakse esikohale 150 kohalikku omavalitsust, kellel 
on kõige ebasoodsamates oludes olevad marginaliseeritud roma kogukonnad. Terviklik lähenemisviis 
hõlmab teavitus tegevust, väikelaste alusharidust ja hoidmist, finantsoskuste ja tervisealase 
teadlikkuse algatusi, sotsiaalmajutust, koolieelseid asutusi, kogukonnakeskusi ja sotsiaalettevõtteid. 
Rakendamise eest vastutavad liikmesriikide ametiasutused ulatuslikemate ja pikemaajaliste 
sekkumismeetmete kaudu. Neid meetmeid täiendavad kohalike ametiasutuste või valitsusväliste 
organisatsioonide väiksemad projektid. Romade integreerimine lõimitakse ka muudesse 
investeerimisprioriteetidesse (nt kaasav haridus, noorte tööhõive  ja diskrimineerimisvastased 
meetmed). ERFi ja ESFi ühendamine ühte rakenduskavva, mida juhib üks vahendusasutus 
(siseministeerium), peaks looma suuremat sünergiat, võimaldama tõhusat koordineerimist ja hoidma 
ära teatavad ajavahemikul 2007 –2013 ilmnenud p robleemid.  
Hispaania: Romadega tegeletakse nii piirkondlikes kui ka riiklikes rakenduskavades sisalduvate 
üldiste ja erimeetmete kaudu. Riiklik sotsiaalse kaasatuse ja sotsiaalmajanduse rakenduskava 
hõlmab romadele suunatud investeerimisprioriteeti ja sell es on esitatud tööhõive, hariduse, 
eluaseme, tervishoiu ja sotsiaalse kaasatuse valdkonna meetmed. Kavandatud on erinevaid 
meetmeid alates personaalsetest tööturule integreerimise võimalustest kuni koolist varase 
väljalangemise ärahoidmise, kutseõppe ja in tegreeritud meetmete väljatöötamiseni. Mõnes 
                                                                                                                                                             
16 Üldiste toetuste puhul saavad liikmesriigid anda programmi teatava osa juhtimise ja rakendamise 
vahendusasutustele, sealhulgas valitsusvälistele organisatsioonidele, kellel on tõendatud praktiline kogemus. Mõni 
suure roma kogukonnaga liikmesriik (nt SK ja RO) kavatseb üldisi toetusi kasutada.  
17 Tšehhi Vabariik kaardistas integreeritud lähenemisviisi kohaldamiseks sotsiaalselt tõrjutud positsioonis olevad 
paikkonnad. Horvaatia  koostab romade kogukondi käsitlevat atlast. Prantsusmaa on võtnud tähelepanu alla 
ebaseaduslikud asundused. Ungari on teinud kindlaks kõige ebasoodsamas olukorras olevad mikropiirkonnad, 
kellele antakse eritoetust. Selleks kasutati integreeritud lähenemis viisi, mille kohaselt keskendutakse üheaegselt 
kõigile peamistele poliitikavaldkondadele. Slovakkias määrati kindlaks kõige ebasoodsamates oludes olevate 
asundustega paikkonnad ja toetust pakutakse valmispaketina. Ka sel puhul kasutati integreeritud lähene misviisi, mis 
hõlmab kõiki peamisi poliitikavaldkondi korraga. Itaalias kaardistas linnade liit romade integratsiooniga seotud 
probleemide ulatuse.  
  
7 
 piirkonnas rahastatakse romade jaoks ettenähtud investeerimisprioriteeti ESFi vahenditest ning 
linna - ja maapiirkondade ebasoodsamates oludes elavate kogukondade füüsilise, majandusliku ja 
sotsiaalse taaselustam ise toetamise investeerimisprioriteeti ERFi vahenditest. See võimaldab 
eluaseme, tööhõive, hariduse ja tervishoiu valdkonnas integreeritult tegutseda.  
 
Järgmiseks etapiks on tagada kavandatud meetmete tõhus rakendamine . Väga oluline on 
piisava haldussuutli kkuse olemasolu, ka kohalikul tasandil, et kasutada ära olemasolevad 
vahendid. Komisjoni ja Euroopa Nõukogu ühisalgatuste ROMACT ja ROMED raames 
koostatakse haldussuutlikkuse suurendamise mudeleid  nii kohalike ametiasutuste kui ka roma 
kogukondade jaoks.  
 
Läbirääkimiste praeguses etapis võib juba täheldada mitmeid edasiminekuid võrreldes aastatega 
2007 –2013:  
 Kasutatakse rohkem  integreeritud ja  mitmest fondist rahastamise lähenemisviise, mille 
aluseks on meetmete konkreetne, kuid mitte välistav suunamine  18 . 
 Senisest enam on tegeletud puuduliku haldussuutlikkusega , ehkki selliste vahendite 
kasutamine nagu üldised toetused ja tehniline abi ei ole ikka veel optimaalsel tasemel.  
 Ressursside killustatuselt (lühiajalised meetmed, mille mõju on piiratud) on liigutu d 
pikemaajalisematele meetmetele , millel tegelik sotsiaalne mõju on tõenäolisem.  
 ELi vahendid on poliitikaprioriteetidega  (näiteks strateegia „Euroopa 2020” raames välja 
toodud prioriteedid) paremini ühitatud , ehkki romadele keskendutakse peamiselt 
sotsiaalsete meetmetega ja liiga vähe tööhõive ja hariduse valdkonnas19. 
Järeldused:  
Romade kaasamiseks ettenähtud ELi vahendite määr ei ole piiravaks teguriks. Vahendite tõhus 
kasutamine hariduse, tööhõive, tervishoiu ja eluaseme parandamiseks on jätkuvalt  probleem. 
Romade integreerimiseks eraldatud vahendeid tuleb kasutada integreeritud viisil. Samuti tuleb 
tagada nii pehmete kui ka jõuliste meetmete20 järjepidev kasutamine. ELi rahastatavad meetmed 
roma laste hariduslike väljavaadete parandamiseks peavad k äima käsikäes haridussüsteemi 
kaasavate reformidega. Kuna segregatsioon hariduse ja eluaseme valdkonnas on üks suurimaid 
probleeme, avaldab komisjon metoodilised juhised selle kohta, kuidas ELi vahenditega saaks 
edendada segregatsiooni kaotamist. Komisjon kavatseb tähelepanelikult jälgida ka tingimuste 
rakendamist ja täitmist ning toetab neid liikmesriike, keda küsimus kõige enam puudutab. Samuti 
kavatseb komisjon kaasata romade riiklikud kontaktpunktid, et parandada neis liikmesriikides 
aastate 2014 –2020 r akenduskavade rakendamisel romade integreerimiseks ettenähtud ELi 
vahendite kasutamist ja järelevalvet.  
2.2. Koostöö ja koordineerimine: Romade riiklike kontaktpunktide, kohalike ametiasutuste 
ja kodanikuühiskonna roll  
 
                                                 
18 Suurima roma kogukonnaga riikides rakendatakse järgmistes rakenduskavades mitmest fondist rahastamise 
lähenemisviisi: Slovakkias ja Ungaris inimressursi arendamise rakenduskavad, Ungaris territoriaalsed 
rakenduskavad, Tšehhi Vabariigis ja Bulgaarias hariduse rakenduskava.  
19 Neile järeldustele jõuti ka ESFi EURoma õppevõrgustiku raames koostatud analüüsis Reinf orcing Policy Learning 
for Roma Inclusion  http://www.euromanet.eu/about/index.html . 
20 Inimestesse ja infrastruktuuri suunatud investeerimismeetmed peaksid olema omavahel tihedalt seotud.  
  
8 
 ELi raamistiku kohaselt peavad liikm esriigid tihedas koostöös kodanikuühiskonna ja kohalike 
ametiasutustega koostama romasid käsitleva riikliku integratsioonistrateegia ning seda 
rakendama ja jälgima, samuti määrama romade riikliku kontaktpunkti, kes tegeleks nimetatud 
strateegia koordineeri mise ja rakendamise järelevalvega. Nõukogu soovituses tuletati meelde, et 
kontaktpunktidel peavad olema kõnealuse koordineerimisrolli täitmiseks vajalikud volitused ja 
vahendid.  
 
Mitu liikmesriiki (CZ, EE, ES, HU, LT, PL, RO, SK) on oma riikliku strateegia  või tegevuskava 
kas läbi vaadanud, teevad seda praegu või on töötanud välja uusi ja ulatuslikumaid kaasamise 
strateegiaid, et kõrvaldada täheldatud puudused ja täita 2014. –2020. aasta finantsplaneerimise 
perioodiga seotud nõuded. Kodanikuühiskond ja kohal ikud ametiasutused osalesid nendes uutes 
strateegiates ja tegevuskavades ning mõnes liikmesriigis nendega ka konsulteeriti, kuid see oleks 
pidanud olema laiaulatuslikum.  
 
Komisjoni arvates on kohalike ametiasutuste osalemine rakendamisel väga erinev21. Üha 
sagedamini tunnustatakse kohaliku tasandi osalejate pädevust näiteks eluaseme ja haridusega 
seotud probleemide lahendamisel ja nende varasemast suuremat kaasatust on näha sellest, kuidas 
riiklikud strateegiad on konkretiseerunud kohalike tegevuskavade na. E hkki mitmes 
liikmesriigis (BG, CZ, EL, ES, HU, IE, IT, PL, RO, SE, SI, SK) on kõnealused tegevuskavad 
koostatud või praegu läbivaatamisel / kavandamisel, on endiselt lahendamata küsimused, mis on 
seotud vajalike rahaliste vahendite ja suutlikkuse arendamis ega, et toetada tegevuskavade 
rakendamist ja jälgimist, nagu Hispaania romade arengukava puhul (mida romadele suunatud 
üldiste sotsiaalset kaasatust käsitlevate projektide puhul kaasrahastavad valitsus, autonoomsed 
piirkonnad ja kohalikud ametiasutused ). Selline lähenemisviis aitab järk -järgult ühtlustada 
riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi poliitikameetmed. Liikmesriigid ( AT, EE, FI, FR, DE, 
HR, LV, LT, NL, PT, SE, UK) , kellel sellised kohalikud tegevuskavad puuduvad, on 
moodustanud koordineerimiss truktuurid, mis toimivad rakendamise ja jälgimise alaste 
nõuandefoorumitena . Teistes liikmesriikides (LU) puuduvad spetsiaalselt romade jaoks 
mõeldud koordineerimisstruktuurid, kuid on loodud struktuurid, mis on ette nähtud laiemate või 
osaliselt kattuvate  rühmade integreerimiseks. Horisontaalsete (ühe valdkonna ministeeriumid) ja 
vertikaalsete (piirkonna ja kohalik tasand) koordineerimisstruktuuride nõrkus ja romade vähene 
kaasatus on suurim probleem Rumeenias, ehkki strateegia läbivaatamist käsitleva dial oogiga on 
juba alustatud.  
 
Kodanikuühiskonna kaasatuse küsimuses täheldab komisjon, et edusamme on tehtud vähemalt 
ühes aspektis: selgelt on suurenenud nende romasid esindavate kodanikuühiskonna 
organisatsioonide arv, kes on teadlikud riiklikest ja kohalik est tegevuskavadest. Need 
organisatsioonid on teinud suuremaid jõupingutusi, et osaleda aktiivsemalt tegevuskavade 
rakendamises ja jälgimises. Takistused roma kodanikuühiskonna osalemisel on endiselt 
märkimisväärsed, hoolimata mõnedest näidetest, mille puh ul on suudetud kodanikuühiskonna 
suutlikkust mingil määral suurendada (nt ES, HR, PT). Endiselt on enamikus liikmesriikides 
tagamata romade õiguspärane esindatus ja kodanikuühiskonna laiapõhjaline ja läbipaistev 
kaasatus . Mõned romade organisatsioonid on h akanud alles hiljuti kodanikuühiskonnas osalema 
ja neid peetakse kogenematuks ja nende tegevust killustatuks. Väga oluline on nende suutlikkust 
suurendada ja tagada nende läbipaistev osalemine kohaliku tasandi rakendamisel ja järelevalves.  
                                                 
21 Seda ki nnitatakse ka võrgustiku Eurocities romadega tegeleva töörühma koostatud aruandes.  
  
9 
  
Näiteid koostöö st ja koordineerimisest kohalike ametiasutuste ja kodanikuühiskonnaga  
Austria : Kohalike ametiasustuste ja kodanikuühiskonna osalemine toimub mitmetasandilise 
struktureeritud dialoogi kaudu: romade riikliku kontaktpunkti loodud romade dialoogiplatvormi on 
kaasatud riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi, kodanikuühiskonna ja akade emilise ringkonna 
esindajad. Liidumaade valitsusasutuste ja ministeeriumide inimõiguste koordinaatorite rühmas on 
kindla päevakorrapunktina kirjas romade integratsioonimeetmeid käsitlevate kogemuste vahetamine. 
Austria linnade integratsiooni eest vastutav tehniline komitee tegeleb samuti romade integratsiooni 
küsimusega tänu romade riikliku kontaktpunkti ja Austria linnade liidu vahelisele koostööle.  
Saksamaa: Mitu liidumaad toetab kohalikke ametiasutusi ning roma ja sinti kogukondi. 2013. aasta 
novembris allkirjastas Baden -Württembergi liidumaa Saksamaa sintide ja romadega riikliku lepingu, 
mille alusel loodi Saksamaa sinti ja roma küsimuste nõukogu, milles osalevad asjaomased 
sidusrühmad, ja millega eraldatakse aastas 500 000 eurot rahalist abi. Teiste li idumaade näidetest 
võib esile tuua Berliini strateegia välismaiste romade integreerimiseks, Nordrhein -Westfaleni 
liidumaa meetmepaketi, millega toetatakse kohalikke omavalitsusi, keda sisseränne puudutab, ja 
Müncheni integratsioonimeetmed. Hiljuti loodi Sa ksamaa sintide ja romade nõuandekomitee, mille 
raames tagatakse Saksamaa keskvalitsuse tasandil dialoog liidumaade ja föderaalministeeriumide 
esindajate ning sintide ja romade ühenduste vahel.  
 
Edu üks võti on  tõhusad koordineerimismehhanismid , mis võimald avad toetada rakendamist 
ja järelevalvet. Kõik liikmesriigid on määranud kõnealust koordineerimisrolli täitma romade 
riiklikud kontaktpunktid, kelle volitusi, pädevust ning inim - ja rahalist ressurssi on suurendatud. 
Mitu kontaktpunkti on osalenud aastatek s 2014 –2020 romade kaasamiseks ette nähtud ELi 
rahaliste vahendite kasutamise kavandamises (nt BG, HU, SK, ES, RO),22 ehkki 
projektikonkursside ettevalmistamiseks ja rakendamiseks vajalik tegevuse koordineerimine on 
veel tagamata. Romade riiklikud kontaktpu nktid on astunud samme, et luua ametlikud 
koordineerimisstruktuurid, kuhu oleksid kaasatud vähemalt mõned asjakohased sidusrühmad 
(näiteks piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi hõlmav töörühm Hispaanias, roma kogukondade 
integreerimist käsitlev konsultat sioonirühm Portugalis, „national traveller partnership” Iirimaal, 
DIHALi ( Délégation interministérielle à l'hébergement et à l'accès au logement ) loodud ja 
kohalikke omavalitsusi hõlmavad töörühmad Prantsusmaal). Enamikus teistes liikmesriikides on 
küll am etlikult olemas samalaadsed struktuurid, kuid kohaliku tasandi ja kodanikuühiskonna 
esindajate ulatuslik osalemine ei ole neis tagatud ja nende organite tegevus on sageli 
läbipaistmatu ja ebakorrapärane.  
 
Järeldused:  
Romade riiklikud kontaktpunktid on vali tsemisstruktuuridesse senisest paremini integreeritud ja 
osalevad üha enam ELi vahendite kasutamise kavandamisel. Kontaktpunktide toimimise tõhususe 
parandamiseks on siiski vaja suurendada rahalisi ja inimressursse ja koordineerimisvolitusi. 
Praegused koor dineerimisstruktuurid tuleb muuta toimivateks riiklikeks koostöömehhanismideks, 
millega tagatakse kõigi asjaomaste sidusrühmade laialdane ja läbipaistev osalemine, heade 
tavade korrapärane vahetamine ning toetus kohaliku tasandi rakendamisele ja järelevalv ele. 
Komisjon toetab rahaliste vahenditega romade kaasamise riiklike platvormide arendamist ja 
                                                 
22 Mõnel juhul (nt PL) vähenes romade riikliku kontaktpunkti osalemine ELi vahendite kavandamisel aastateks 
2014 –2020 üha suureneva detsentraliseerimise tõttu.  
  
10 
 jätkab romade riiklike kontaktpunktide vahelise koostöö toetamist kontaktpunktide võrgustiku 
kaudu. Komisjon teeb kodanikuühiskonna organisatsioonidega ELi raami stiku peamistes 
temaatilistes valdkondades koostööd ja tugineb romade kaasamise Euroopa platvormi 
tegevusele, millel on Euroopa poliitikatsükli raames oluline roll. Selleks seob komisjon Euroopa 
platvormi tihedalt riiklike platvormidega ja teeb sellest foo rumi, kus peetakse liikmesriikide ja 
kodanikuühiskonna esitatud aruannete põhjal temaatilisi arutelusid ja mille töö tulemusi 
kasutatakse romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate rakendamise iga -aastasel 
hindamisel.  
2.3. Diskrimineerimise va stase võitluse tõhustamine  
 
Komisjon püüab võidelda diskrimineerimise, rassismi ja ksenofoobiaga. Hoolimata sellest esineb 
paljudes liikmesriikides, eriti neis, kus romade kogukond on suurim ja mida majanduskriis on 
kõige tugevamalt mõjutanud, järjest enam  romavastasust, paremäärmuslaste meeleavaldusi, 
vihkamist õhutavaid avaldusi ja vihakuritegusid. Sageli ei ole poliitikud ja ametiasutused neid 
negatiivseid suundumusi avalikult hukka mõistnud23. Mõnes liikmesriigis on vaba liikumist ja 
sotsiaalõigusi käsit levad tulised arutelud aidanud kaasa negatiivsete stereotüüpide loomisele 
romadest. Tulemuseks on see, et mitmes liikmesriigis on suurel osal elanikkonnast romadest 
negatiivne arvamus (IT: 85  %, FR: 66  %, EL: 53  %, UK: 50  %)24. Mõnel juhul on romasid 
toetav ad sihtmeetmed suurendanud veelgi usaldamatust romade ja muu ühiskonna vahel. See 
viitab sellele, et puudub tõhus tegevus, mis võimaldaks suurendada teadlikkust romade 
integreerimisest tuleneva mõlemapoolse kasu kohta25. 
 
Selleks et tõhusalt võidelda eelarv amuste, diskrimineerimise, vihkamist õhutavate 
avalduste ja vihakuritegude vastu, peavad sihtmeetmed ja poliitiline tahe olema tihedalt 
seotud õiguslike vahenditega.  Komisjon suhtub tõsiselt oma rolli aluslepingute täitmise 
järelevalvajana. Sellega tagab t a, et ELi diskrimineerimisvastased õigusaktid võetakse üle ja 
jõustatakse nõuetekohaselt. See on diskrimineerimisevastase võitluse vajalik lähtekoht. 2014. 
aasta jaanuaris võttis komisjon vastu hinnangu ELi diskrimineerimisvastaste direktiivide 
kohaldamise  kohta26 ja tõdes, et romadega seotud probleemid tulenevad sageli sellest, kuidas 
õigusakte piirkondlikul või kohalikul tasandil kohaldatakse. Kohaldamise probleemid on 
mõnikord seotud ka ebaselgete õigussätetega.  
 
Seepärast on komisjon suurendanud oma jõu pingutusi, et tagada romasid käsitlevate 
diskrimineerimisvastaste õigusaktide nõuetekohane rakendamine ja kohaldamine  
liikmesriikides ka kohalikul tasandil. Komisjon hindab omal algatusel probleeme, mis tema 
                                                 
23Report by Cou ncil of Europe Commissioner for Human Rights, following his visit to Hungary, Strasbourg, 16. 
detsember 2014,  
https://wcd.coe.int/ViewDoc.jsp?Ref=CommDH(2014)21&Language=lanEnglish&Ver=original&BackColorInternet=C3C3C3&
BackColorIntranet=EDB021&BackColorLogged=F5D383 . 
24 2014 Global Attitude Survey, Pew Research Center, http://www.pewglobal.org/2014/05/12/chapter -4-views -of-roma -
muslims -jews/ . 
25 Bulgaaria üldsuse hulgas tekkis vastuseis romadele suunatud sotsiaaleluruumide projekti suhtes.  
26 Ühis aruanne nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/2943/EÜ (millega rakendatakse võrdse kohtlemise 
põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (rassilise võrdõiguslikkuse direktiiv)) ja nõukogu 27. 
novembri 2000. aasta direktiivi 20 00/78/EÜ (millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö 
saamisel ja kutsealale pääsemisel (võrdse tööalase kohtlemise direktiiv)) kohaldamise kohta.  
  
11 
 tähelepanu äratavad ja mis võivad olla seotud di rektiivi rikkumisega. Sellega seoses on käimas 
mitu uurimist, mis käsitlevad romade diskrimineerimist hariduse27 või eluaseme valdkonnas.  
 
Diskrimineerimine algab väga varakult. Roma laste segregeerimine hariduselus ei ole 
kadunud:  paljud marginaliseeritud  roma lapsed käivad eraldi koolides või klassides (SK: 58  %, 
HU: 45  %, EL: 35  %, CZ: 33  %, BG: 29  %, RO: 26  %)28. Tšehhi Vabariigis ja Slovakkias käib 
üle 20 % kuni 15 -aastastest roma lastest vaimse puudega lastele mõeldud erikoolides ja -
klassides. See näi tab, et ilma riikliku hariduspoliitika kaasava reformita ei ole sihtmeetmetega 
võimalik muuta ühiskonna suhtumist romadesse. Ebavõrdsete võimaluste vastu võitlemisel tuleb 
alustada sellest, et roma lastele tagatakse võrdne juurdepääs kvaliteetsele kaasaval e haridusele ja 
kõrvaldatakse tulemuslikult nii nõudluse kui ka pakkumise poolel esinevad tõkked (näiteks 
vanemate puudulik arusaam hariduse tähtsusest ja õpetajate puudulik väljaõpe klassiruumis 
mitmekesisusega toimetulekul). Pariisi deklaratsioonis29 kutsutakse samuti üles võtma hariduse 
valdkonnas meetmeid marginaliseerumise, sallimatuse, rassismi ja radikaliseerumise 
ärahoidmiseks ja tõrjumiseks ning tagama kõigi jaoks võrdsed võimalused, sealhulgas kõigile 
lastele kaasava hariduse.  
 
Tegeleda tuleb ka diskrimineerimisega , mida romad  kogevad hilisematel eluetappidel. Valdav 
osa marginaliseeritud romadest (54 %) kogeb diskrimineerimist tasustatava töö otsinguil (CZ: 
74 %, EL, IT, FR, PL: 64 -68 %)30. Romade diskrimineerimine hariduse, tööelu ja eluasemega 
seotud küsimustes on struktuursed takistused, mis takistavad nende täielikku osalemist 
ühiskonnas. Seega on väga tähtis võtta diskrimineerimisvastaseid meetmeid, mille sihtrühm on 
tööandjad, õpetajad, meedia, politsei, sotsiaalteenuste pakkujad, muud riigia metnikud, 
ametiühingud ja ühiskond tervikuna. Mõni liikmesriik on võtnud kasutusele asjakohased 
meetmed ja järginud lähenemisviise, mida ka teised liikmesriigid võiksid kaaluda31.  
 
                                                 
27 2014. aasta septembris algatas komisjon esimese rikkumismenetluse seoses roma laste diskrimineerimisega 
hariduse valdkonnas (CZ). 2015. aasta aprillis algatati teine menetlus (SK).  
28 Roma survey — Data in focus: Education: the situation of Roma in 11 EU Member States, Põhiõiguste Amet, 
2014 . Uuringuküsimus hõlmab juhtumeid, kus kõik/paljud klassikaaslased on romad. Kuna valimimetoodika hõlmab 
alasid, kus romade osakaal on suurem kui riigis keskmiselt, võib vastuseid mõjutada roma laste suurem osakaal 
koolis või lasteaias. Riikide andmed on siiski omavahel võrreldavad.  
29 Declaration on promoting citizenship and the common values of freedom, tolerance and non -discrimination 
through education adopted by Commissioner Navracsics and Education Ministers on 17 Ma rch 2015 , vt 
https://ec.europa.eu/commission/sites/cwt/files/dp_mobilisation_europeenne_20150317.pdf  
30 Roma survey — Data in focus: Poverty and Employment: the situation of Roma in 11 EU Member States,  
Põhiõiguste Amet, 2014 . 
31 Näiteks FI: tööandjate võrgu stik on alla kirjutanud mitmekesisuse hartale, katsetatakse töökohal diskrimineerimise 
jälgimise mudelit ja levitatakse teabematerjale (käsiraamat „Kas võtaksin tööle roma?”). PT: rändeküsimuste 
kõrgetasemeline komisjon võttis kasutusele diskrimineerimisva stased meetmed, näiteks teadlikkuse suurendamisele 
keskendunud 30 -liikmelise koolitusmeeskonna loomine, rassismi internetis käsitlev veebisait, mis võimaldab 
kodanikel esitada kaebusi rassilise diskrimineerimise kohta, koolitused ja soovitused meediale etn ilise päritolu, 
rände ja usu küsimustes.  
  
12 
 Näiteid diskrimineerimisvastasest võitlusest  
Horvaatia: Horvaatias kasutatakse vihakuritegudega võitlemiseks institutsioonidevahelise koostöö 
mudelit, mille raames on loodud süsteem andmete kogumiseks diskrimineerimise ja võrdõiguslikkuse 
kohta. Arvnäitajad osutavad sellele, et politsei teeb tõhusat tööd romade vastu suun atud 
vihakuritegude toimepanijate tuvastamisel. Enamik teatatud juhtumitest lahendatakse aasta jooksul 
alates nendest teatamisest. 1. jaanuaril 2014 jõustunud tasuta õigusabi seadus lihtsustab esmase 
õigusabi andmist.   
Iirimaa: 2014. aasta septembris korra ldas Iiri sisserändajate tugikeskus (Irish Immigrant Support 
Centre, NASC) Corkis rassismivastase pilootkoolituse 20 politseiametnikule. Koolitusel keskenduti 
teadlikkuse suurendamisele, rassismi mõju sisserändajate ja etniliste vähemuste kogukondadele 
käsitleva mõttevahetuse edendamisele ning sellele, kuidas vältida diskrimineerimist inimeste etnilise 
päritolu alusel iseloomustamise kaudu. Arutelus osalesid ja oma kogemusi jagasid sisserändajad, kes 
esindasid roma, moslemi ja Aafrika kogukondi.  Saadud koge mustele tuginedes koostatakse 
koolitusmaterjalid, mis võetakse kasutusele kogu riigis.  
Itaalia, Portugal, Hispaania, Rumeenia: Riikidevaheline projekt NET -KARD viidi läbi aastatel 
2013 –2014. Seda rahastati ELi põhiõiguste ja kodakondsuse programmi kaudu ja  seda koordineeris 
Foundación Secretariado Gitano. Projekti üldeesmärk oli tõkestada romade diskrimineerimist, 
parandada diskrimineerimise ohvritele antavat abi, edendades koostööd peamiste osalejate vahel, 
ning täiustada ja anda edasi omandatud metoodilis i kogemusi. Projekti peamine tulemus on mitu 
advokaatidele ja juristidele, politseiteenistustele, romade ühendustele ja meediatöötajatele ette nähtud 
praktilist juhendit romade diskrimineerimise tõkestamiseks.  
 
Nõukogu raamotsus32 rassismi ja ksenofoobia va stu võitlemise kohta on õiguslik vahend, mis 
võimaldab võidelda  ka romade vastu suunatud vihakõnede ja vihakuritegude  vastu, kuna 
liikmesriikidel on kohustus karistada rassismist või ksenofoobiast ajendatud vihakõnede ja 
vihakuritegude toimepanijaid. 2014.  aasta jaanuaris võttis komisjon vastu aruande raamotsuse 
rakendamise kohta ja tõdes, et mitmed liikmesriigid ei olnud selle sätteid veel täielikult ja/või 
nõuetekohaselt üle võtnud, ja et esines teatavaid lünki seoses kuritegude rassistlike ja 
ksenofoobil iste motiividega33. Seepärast leidis komisjon, et kehtiva raamotsuse täielik ja 
nõuetekohane õiguslik ülevõtmine on esimene samm selle suunas, et võidelda kõikjal ELis 
tõhusalt ja sidusal viisil rassismi ja ksenofoobia vastu34. 
 
Ehkki teadlikkuse suurendamis e ja diskrimineerimisvastased meetmed  on romade eduka 
kaasamise eeltingimus, ei ole neid meetmeid enamikus romasid käsitlevates riiklikes 
integratsioonistrateegiates piisavalt prioriseeritud. Teadlikkuse suurendamise ja 
diskrimineerimisvastased meetmed, mi s on suunatud üldsusele (IT, FI, PL), riigiteenistujatele 
(HR, IE, IT) või meediatöötajatele (PT), ja kohalikul tasandil tehtav diskrimineerimisvastane töö, 
mis suurendab romade teadlikkust oma õigustest ja toetab diskrimineerimise ohvreid (BG, NL), 
võiks olla senisest laiaulatuslikum. Selles valdkonnas võib pidada märkimisväärseteks 
tulemusteks romade väärkohtlemist ja nende vastu suunatud rikkumisi käsitlevat valget raamatut 
ja romavastasuse tõrjumise komisjoni poolt koolide jaoks koostatud õppematerjali (SE). Võitlus 
                                                 
32 2008/913/JSK.  
33 http://ec.europa.eu/justice/fundamental -rights/files/com_2014_27_en.pdf . 
34 Alates 1. detsembrist 2014 on k omisjonil täielikud volitused raamotsuste, sealhulgas raamotsuse 2008/913/JSK 
rakendamiseks.  
  
13 
 romavastasusega kui romade vastu suunatud rassismi erivormiga on tihedalt seotud ka Euroopa 
ajaloo ühe süngeima peatüki – romade holokaust – tunnistamisega.  
 
Järeldused:  
Võitlemine diskrimineerimise ja segregatsiooniga nõuab poliitilist tahet , pikaajalist visiooni, 
otsusekindlat tegutsemist ja piisavaid rahalisi vahendeid. Üldine avalik poliitika hariduse, 
tööhõive, tervishoiu ja eluaseme valdkonnas vajab kaasavaid reforme. Diskrimineerimisvastaste 
ja segregatsiooni kaotamisele suunatud meetme te rahastamiseks saab kasutada Euroopa 
struktuuri - ja investeerimisfonde. Komisjon rõhutab taas võrdõiguslikkust edendavate riiklike 
asutuste rolli riiklikul tasandil diskrimineerimise järelevalvajatena ja diskrimineerimise ohvriks 
langenud romade abistaja tena35. Komisjon kavatseb kasutada kõiki oma pädevusvaldkonna 
vahendeid, sealhulgas rikkumismenetlusi, et võidelda diskrimineerimisega. Samuti toetab ta 
riikidevahelisi teadlikkuse suurendamise meetmeid, mille abil võidelda diskrimineerimise ja 
romavastasus ega kohalikul tasandil.  
2.4. Järelevalve parandamine ja võimalus kohandada poliitikameetmeid  
 
ELi raamistikus on kutsutud liikmesriike üles võtma kasutusele ranged järelevalvemeetodid, et 
hinnata romade integreerimise meetmete mõju, sealhulgas kodanikuühis konna tehtav järelevalve. 
Selleks et saada aastatel 2014 –2020 ELi rahalisi vahendeid, tuleb esitada romade kaasamisega 
seotud eesmärgid ja tulemusnäitajad.  Liikmesriigid, kes on valinud investeerimisprioriteediks 
romade ja teiste marginaliseeritud kogukondade sotsiaal -majandusliku kaasamise, peavad 
tõendama, et neil on paigas tugev järelevalvemehhanism ELi rahastatud romasid toetavate 
meetmete mõju hindamisek s. Need muutused on kindlasti suurendanud survet määrata kindlaks 
näitajad ja luua järelevalvemehhanismid, mida saab kasutada nii romasid käsitlevate riiklike 
integratsioonistrateegiate rakendamise kui ka ELi rahaliste vahendite kontekstis.  
 
Riikliku ja E uroopa tasandi järelevalve - ja aruandlusmehhanismide tõhustamiseks on tehtud 
olulisi samme. 2012. aastal loodi romade integreerimise näitajaid käsitlev töörühm. Töörühma 
koordineerib Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet koos liikmesriikide ja komisjoniga. Praegu  osaleb 
töörühmas 17 liikmesriiki36. 
 
Töörühm on töötanud välja aruandluse ja näitajate raamistiku, mille abil mõõdetakse nõukogu 
soovituses esitatud meetmete rakendamist37. Raamistiku eesmärk on anda liikmesriikidele 
vahend, mida kasutada tulevastes nõukogu  soovituse kohastes iga -aastastes aruannetes 
enesehindamiseks ja edusammudest teavitamiseks. Mudeli kasutamine aitab tagada romasid 
käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate riigi ja Euroopa tasandi järelevalve sidususe ja 
                                                 
35 Näiteks BG, CZ, EL, FR, PL, RO, SE, UK.  
36 AT, BE, BG, CZ, EL, ES, FI, FR, HR, HU, IE, IT, NL, PT, RO, SK, UK.  
37 Soovituses esitatud liikmesriikide kohustused moodustavad raamistiku struktuuri, kuid liikmesriikidel tuleb 
aruandluses juhinduda ka muudest normides ja kohustustest, mille abil tagatakse, et lisaks romadele suunatud 
meetmetele kajastuvad tulemustes ka ül dised meetmed, millel on märkimisväärne mõju romade kaasamisele. Nende 
hulgas on näiteks aluslepingutest tulenevad kohustused: võrdsus, võitlus sotsiaalse tõrjutusega ja 
diskrimineerimisega, Euroopa Liidu põhiõiguste harta ja Euroopa diskrimineerimisvastas ed õigusaktid, samuti 
strateegia „Euroopa 2020” Euroopa poolaasta raames võetud kohustused hariduse, tööhõive ning vaesuse ja 
sotsiaalse tõrjutusega võitlemise valdkonnas.  
  
14 
 suurema läbipaistvuse. Lisa ks raamistiku väljatöötamisele ja katsetamisele toimib töörühm 
foorumina, kus vahetatakse teadmisi ja kogemusi andmete kogumisest.  
 
Näiteid järelevalvest ja andmete kogumisest  
Ungari: Ungari statistikaamet on lisanud suurtesse valikuuringutesse küsimused etnilise päritolu 
kohta. Meetodit testiti 2011. aasta rahvaloenduse ajal. 68 000 inimest hõlmavas tööjõu -uuringus oli 
kaks etnilist identiteeti käsitlevat küsimust, millega uuriti etnilist topeltidentiteeti. Sama meetodit 
kasutati 2014. aastal korraldatud Euroopa terviseküsitlusuuringus. Etnilise päritoluga seotud küsimus 
sisaldus ka 2014. aastal tehtud uuringus EU -SILC,38 mis hõlmas 20 000 inimest. Selle teabe põhjal 
on võimalik välja arvutada peamised tulemusnäitajad romasid käsitlevate riiklike 
integratsi oonistrateegiate rakendamise jälgimiseks.  
Rumeenia: 2014. aasta novembris alustas Rumeenia rahvusvähemuste uurimise instituut kaheaastase 
projekti rakendamist, mille käigus kaardistatakse roma kogukonnad kogukonna tasandi järelevalve 
otstarbel. Euroopa Maj anduspiirkonna ja Norra finantsmehhanismi aastatel 2009 –2014 rahastatud 1 
miljoni euro suuruse projekti sihtrühmaks on kohalikud roma kogukonnad, kohaliku tasandi 
haldusasutused ja kodanikuühiskond. Kogukondade osalemine on oluline aspekt. Kogutud andmete 
alusel koostatakse näitajad, et jälgida romade kaasamisel kohalikul tasandil saavutatavaid edusamme, 
ja neid kohaldatakse tulemuspõhisel järelevalvel.  
Slovakkia: Romade kaasamist edendava poliitika riiklikku järelevalve - ja hindamisprojekti 
rahastatakse in imressursi arendamise rakenduskavast. Projekt hõlmab konsultatsioonitegevuse ja 
andmete kogumise järelevalvet, analüüsi ja romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate 
infoportaali. Andmete kogumisel põhineva mõju jälgimist täiendavad haldusalan e aruandlus ja 
näiteks kodanikuühiskonna tehtav välishindamine.  
 
Mitu liikmesriiki (BG, SK, RO) kavatseb kasutada ESFi oma järelevalvesüsteemi arendamiseks. 
On positiivne, et riiklikud statistikaametid osalevad üha enam riiklike järelevalvemehhanismide 
loomises. Kodanikühiskonna liitude39 koostatud aruanded näitavad, et kodanikuühiskond võib 
anda väärtusliku panuse romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate järelevalvesse. 
Euroopa Parlamendi tulevane katseprojekt võimaldab suutlikkust veelgi suu rendada, millega 
tagatakse kodanikuühiskonna järjepidev järelevalve romasid käsitlevate riiklike 
integratsioonistrateegiate üle. Samuti tuleks jälgida üldiste poliitikameetmete reformimise mõju 
romadele riikides, kus romade osakaal on suur ja probleemid kõ ige pakilisemad.  
 
Järeldused:  
Vajalike järelevalvemehhanismide väljatöötamine on alanud. Nõukogu soovitus moodustab 
alates 2016. aastast liikmesriikide, kodanikuühiskonna ja komisjoni tehtava rakendamise 
järelevalve raamistiku. Nii luuakse läbipaistev süsteem romade integreerimiseks tehtavate 
jõupingutuste järelevalveks.  Koos Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametiga aitab komisjon 
liikmesriikidel lõpetada ühise aruandluse ja näitajate raamistiku väljatöötamise ning kasutada 
seda nõukogu soovituse rakendamist käsitlevate iga -aastaste aruannete koostamisel. Andmete 
                                                 
38 Sissetulekuid ja elamistingimusi käsitlev ELi statistika.  
39 Neid koordineerib roma de kaasamise aastakümne sekretariaat. Sellesse kuulub 11 liikmesriiki (BG, CZ, ES, HU, 
CR, FR, DE, IT, RO, SK, UK), kelle aladel elab Euroopa Nõukogu hinnangu kohaselt ligi 90 % ELi romadest.  
  
15 
 kogumine (etnilise päritolu alusel liigitatud või sotsiaal -majanduslikud kaudsed andmed) on 
esmatähtsal kohal. Seda toetab Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti40 mitut liikmesriiki hõlmava 
romasid käsitleva  uuringu järgmine etapp.  
3. Olukord laienemisprotsessis osalevates riikides  
 
ELi raamistikus rõhutatakse, et romade integratsiooni eesmärgid on asjakohased ka 
laienemisprotsessis osalevate riikide jaoks. 2013. aasta laienemispaketis41 nimetati romade 
kaasa mine üheks peamiseks teguriks, millest tuleks tulevases laienemispoliitikas juhinduda. 
Samuti märkis komisjon, et romade integreerimise alal tehtavat tööd tõhustatakse, ühinemiseelse 
abi rahastamisvahendi (IPA II) raames antavaid vahendeid suurendatakse ja  nende sihipärasust 
parandatakse. Romade integreerimise strateegiate ja tegevuskavade rakendamise tõhustatud 
järelevalves keskenduti ELi raamistiku poliitikavaldkondadele ja kodanikuühiskonna koostatud 
dokumentidele. Romade integreerimist käsitlevad semina rid jätkusid Lääne -Balkani riikides ja 
Serbias42. Montenegro puhul käsitleti romade integreerimist ka ELiga ühinemise 
läbirääkimistel43. 
 
Komisjon alustas hiljuti IPA I hindamist osana kohustusest, mille kohaselt IPA II (2014 –2020) 
raames kasutatakse romade integreerimiseks rohkem vahendeid ja nende kasutamine on 
tõhusam. Hindamisel uuritakse kavandamist, rakendamist ja järelevalvet ning üldist mõju 
romade olukorrale. Samuti antakse soovitused edaspidiseks. 2014. aasta detsembris kiitis 
komisjon heaks IPA mit ut riiki hõlmava programmi „Romade integratsioon 2020 ”44. 
Programmiga pakutakse vahendeid ja eksperditeadmisi, et toetada võetud kohustuste täitmist 
poliitilisel ja strateegilisel tasandil, tagades kodanikuühiskonna struktureeritud osalemise. 2014. 
aasta o ktoobris lõi komisjon romade Lääne -Balkani riikides ja Türgis integreerimise eest antava 
auhinna, mille eesmärk on suurendada teadlikkust romade probleemidest ja valitsusväliste 
organisatsioonide panusest. Auhinnaga tunnustati innovatiivseid ja edukaid rom ade kaasamist 
toetavaid projekte45. 
 
4. Edasised sammud  
 
ELi raamistik võeti kasutusele neli aastat tagasi ning kolm aastat on möödas sellest, kui 
liikmesriigid esitasid strateegiad ja viidi läbi esimene hindamine. Strateegiate läbivaatamise 
käigus täheldas  komisjon, et romasid käsitlevate riiklike (läbivaadatud) integratsioonistrateegiate 
ja ELi aastate 2014 –2020 rahastamisvahendite ühitamine on selgelt paranenud. Paljudes 
                                                 
40 Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti uuring, mille kohapealsed küsi tlused lõpevad 2015. aastal.  
41 Iga-aastases laienemispaketis tehakse kokkuvõte iga kandidaatriigi või potentsiaalse kandidaatriigi tehtud 
edusammudest.  
42 Kõik asjaomased sidusrühmad osalesid seminaridel, mis korraldati 2014. aastal Albaanias, Montenegros j a 
endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis. Seminaride järelduste rakendamise järelmeetmeid jälgisid 
stabiliseerimis - ja assotsiatsioonikomitee allkomiteed.  
43 Kohtusüsteemi ja põhiõiguste 23. peatüki kohaselt jälgis komisjon rohkem kui 50 romade integreer imise meedet, 
mis sisalduvad tegevuskava 23. peatükis. Romade olukorda käsitletakse riigiasutuste ja kodanikuühiskonna saadetud 
andmete põhjal koostatavas iga -aastases eduaruandes.  
44 Seda rakendab piirkondlik koostöönõukogu.  
45 Auhind anti seitsmele projekt ile, mille rakendajateks olid peamiselt laienemisprotsessis osalevate riikide 
rohujuure tasandi valitsusvälised organisatsioonid.  http://europa.eu/rapid/press -release_IP -14-1064_en. htm. 
  
16 
 liikmesriikides on nähtavat edu saavutatud ka tänu sellele, et romade riiklikele kont aktpunktidele 
on antud suurem roll. Neid on üha enam kaasatud rahaliste vahendite kavandamisse ja otsuste 
tegemisse, et viia romade kaasamine kooskõlla üldiste poliitikasuundadega. Siiski on vaja 
suurendada kontaktpunktide rahalisi ja inimressursse ja koor dineerimisvolitusi. Riiklike 
strateegiate muutmine kohaliku tasandi tegevuseks on veel algusjärgus. Seda peavad toetama 
jätkusuutlik rahastamine, suutlikkuse suurendamine, kohalike ametiasutuste ja 
kodanikuühiskonna täielik osalemine ja range järelevalve, et vajalik konkreetne mõju avalduks 
kohalikul tasandil, mis on tasand, kus probleemid tekivad.  Muude kiiret tegutsemist nõudvate 
prioriteetide hulgas on kodanikuühiskonna suutlikkuse suurendamine, ametlike 
koordineerimisstruktuuride muutmine toimivateks ja  kõiki sidusrühmi hõlmavateks 
koordineerimis - ja koostöömehhanismideks ning diskrimineerimise, segregatsiooni ja 
romavastasusega võitlemise tõhustamine, et tagada romadele võrdne ja tegelik juurdepääs 
haridusele, tööhõivele ja eluasemele. Seda kinnitati ka  romade kaasamise Euroopa platvormi 
2015. aasta märtsi kohtumise aruteludes ja järeldustes46. 
 
Komisjon julgustab liikmesriike  võtma järgmisi meetmeid, et saavutada konkreetseid ja 
püsivaid tulemusi romade integreerimisel kõikjal Euroopas:  
 Luua romade riikl ikud platvormid  või muuta olemasolevaid koordineerimisstruktuure 
selliselt, et need edendaksid vastastikust õppimist kohalikul tasandil ja tagaksid kõigi 
sidusrühmade ja roma kogukondade laialdase kaasatuse rakendamises ja järelevalves.  
 Kasutada täiel määral ära Euroopa struktuuri - ja investeerimisfondide raames 
kättesaadavad uued vahendid ja rahastamisallikad . 
 Jõustada diskrimineerimisvastased õigusaktid . 
 Võidelda  kiiremas korras segregatsiooniga  ning teha seda ka osana laiematest 
jõupin gutustest hallata mitmekesisust ja edendada sallivust vastavalt Pariisi deklaratsioonile.  
 Jälgida vihkamist õhutavaid avaldusi ja romavastasus e ilminguid ja võidelda nende vastu.  
 Kasutada aruandluse ja näitajate raamistikku täiel määral  nii romasid käsitlevate riiklike 
integratsioonistrateegiate rakendamise ja struktuuri - ja investeerimisfondide kasutamise üle 
riiklikul tasandil tehtavas järelevalves kui ka komisjonile nõukogu soovituse alusel 
esitatavates aruannetes.  
 Uurida, kas nende l iikmesriigis edukaks osutunud tavasid  võiks võtta laiemalt kasutusele, 
et mitmekordistada nende mõju ja jõuda märkimisväärse osani romadest.  
 Toetada romade integratsiooni eesmärkide saavutamist üldiste poliitikameetmete kaasava 
reformi ja jätkusuutliku rii kliku rahastamisega . 
                                                 
46 http://ec.europa.eu/justice/events/roma -platform -2015/platformconclusions_en.htm .