Kommenteeritud kokkuvõte

Mõjuhinnang Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega luuakse ühtne digivärav teabe ja menetluste ning abi- ja probleemilahendamisteenuste pakkumiseks ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1024/2012

A. Vajadus meetmete järele

Miks? Mis on lahendamist vajav probleem?

Ühtse turu õiguste kasutamine on ELi kodanike ja ettevõtjate jaoks aeganõudev ja kulukas. Teave, menetlused ja abiteenused, mis on vajalikud piiriüleselt tegutsemiseks, ei ole sageli veebipõhised, hästi teada, piisava kvaliteediga ega piiriüleste ELi kasutajate jaoks kättesaadavad.

Mida selle algatusega loodetakse saavutada?

Ühtse digivärava eesmärk on parandada selliste veebipõhiste teabe- ja abiteenuste kättesaadavust, kvaliteeti ja leitavust, mis puudutavad ELis tegutsemise ja liikumise alaseid ELi õigusi ja riiklikke õigusnorme. Sellega pannakse liikmesriikidele kohustus pakkuda riigisiseseid põhimenetlusi täielikult veebipõhiselt ning teha kõik veebipõhised menetlused täielikult kättesaadavaks piiriüleste ELi kasutajate jaoks.

Milline on ELi tasandi meetmete lisaväärtus?

Riiklikud õigusnormid ühtse turu valdkonnas ei ole täielikult ühtlustatud. Kasutajate jaoks on oluline hõlpsasti teada saada, milliseid õigusnorme konkreetses liikmesriigis kohaldatakse. Samuti on oluline, et menetlused ei tooks muude ELi kasutajate jaoks kaasa tarbetut ja täiendavat regulatiivset koormust. Need eesmärgid nõuavad ELi tasandi meetmeid.

B. Lahendused

Milliseid seadusandlikke ja mitteseadusandlikke poliitikavariante on kaalutud? Kas on olemas eelistatud variant? Miks?

Olemasolevate teabe- ja abiteenuste hindamine näitab, et õiguslikult siduvate ja mittesiduvate vahendite praegune kombinatsioon ei ole tõhus. Aluslepingu artikli 21 lõikel 2, artiklil 48 ja artikli 114 lõikel 1 põhinev määrus on käesoleva algatuse eesmärkide saavutamiseks sobivaim õigusakt. Ühtse digivärava poliitikavariandid ulatuvad tugevast riiklikust koordineerimisest (1. variant) täieliku ühtlustamiseni ELi tasandil (3. variant). Eelistatud on 2. variant: ELi koordineeritud lähenemisviis, mille puhul on teave, menetlused ja abiteenused leitavad ELi otsingusüsteemi kaudu. Sisu haldavad liikmesriigid. Seda täiendavad selged ja täidetavad kvaliteedikriteeriumid ning veebipõhiselt kättesaadavad põhimenetlused.

Kes millist varianti toetab?

Algatusel on ettevõtjate, kodanike ja avaliku sektori asutuste seas laialdane toetus. Euroopa ja liikmesriikide ettevõtjate ühendused on avaldanud kindlat toetust. Paljud liikmesriigid on algatuse heaks kiitnud, sealhulgas 2015. aasta septembris 17 ministri poolt allkirjastatud ühises kirjas. Euroopa Parlament ja ettevõtjad eelistavad kaugeleulatuvamat 3. varianti. REFITi platvorm kutsus üles toetama 1. variandile vastavat lahendust. Liikmesriigid eelistaksid variante, mis põhineksid olemasolevatel portaalidel, nagu 1. ja 2. variandi puhul.

C. Eelistatud poliitikavariandi mõju

Millised on eelistatud poliitikavariandi (kui see on olemas, vastasel korral peamiste poliitikavariantide) eelised?

Eelistatud variant vähendab teabe ja abiteenuste otsimise ning põhimenetluste läbimisega seotud tehingukulusid, eriti VKEde puhul, kellel ei ole asutusesisest õigusnõustajat või sihtotstarbelisi vahendeid. See parandab ühtse turu toimimist ja loob uusi ettevõtlusvõimalusi. Kuna hõlmatud teenused on juba ELi õigusega nõutavad või ELi eelarvest rahastatavad, toob minimaalsete kvaliteedikriteeriumide kehtestamine kaasa nii kasutajate kogemuse paranemise kui ka lisandväärtuse suurenemise. Põhimenetluste veebipõhine kättesaadavus ning täielik piiriülene kasutatavus vähendab diskrimineerimist liikmesriigi oma kodanike ja teiste ELi kodanike vahel. Vähenenud liikuvustõkked aitavad suurendada haridus- ja kutsealaseid võimalusi ja sotsiaalset sidusust.

Millised on eelistatud poliitikavariandi (kui see on olemas, vastasel korral peamiste poliitikavariantide) kulud?

Peamised kulud seonduvad ühtset digiväravat toetavate IT-süsteemide arendamisega, koordineerimise ja kvaliteedi tagamisega seotud personalikuludega ning teavitustegevuse ja tõlkimisega. Hinnatakse, et liikmesriikide algsed kulud seoses ühtse digivärava loomise ning kõigi põhimenetluste täies mahus veebis kättesaadavaks tegemisega ulatuvad keskmiselt 5,8 miljoni euroni. Komisjoni kulud jäävad 4,3–4,8 miljoni euro vahele. Iga-aastased jooksvad kulud on hinnanguliselt 212 000 eurot liikmesriigi ja 2,2 miljonit eurot komisjoni jaoks.

Milline on mõju ettevõtjatele, VKEdele ja mikroettevõtjatele?

Ühtne digivärav vähendab teises liikmesriigis teenuste osutamise või kauba müümisega seotud tehingukulusid, eelkõige VKEde jaoks. Näiteks võiks see ettevõtete puhul vähendada aastas kulusid 11–55 miljardi euro võrra. Selles hinnangus on arvestatud üksnes üheksat ettevõtlusvaldkonn menetlust ja üheksat teabevaldkonda, mille kohta ettevõtted piiriüleselt laienedes tavaliselt teavet otsivad.

Kas on ette näha märkimisväärset mõju riigieelarvetele ja ametiasutustele?

Kulud saavad suures osas tasakaalustud halduskulude kokkuhoiuga, kuna veebipõhised menetlused on veebivälistest tavaliselt tõhusamad. Ühtse digivärava väljatöötamine toob kaasa märkimisväärseid kulusid neile liikmesriikidele, kes on menetluste digiteerimise vallas vähem arenenud. Alginvesteeringuks saab ühe rahastamisallikana kasutada Euroopa struktuuri-ja investeerimisfonde, kui see vastab riiklike rakenduskavade prioriteetidele.

Kas on oodata muud olulist mõju?

Ühtne digivärav võib parandada ka õigusaktide lihtsustamist ja seeläbi suurendada Euroopa ettevõtjate ja kodanike isevastutust ühtsel turul.

D. Järelmeetmed

Millal poliitika läbi vaadatakse?