[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 9.7.2007

KOM(2007) 393 lõplik

2007/0135 (CNS)

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi mitmeaastaste tehniliste suuniste kohta

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Sissejuhatus

Euroopa Ühenduse (EÜ) asutamislepingule lisatud protokolliga Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (ESTÜ) asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgede ning söe ja terase teadusfondi kohta on kõik ESTÜ varad kantud üle ELile ning ELi on volitatud teostama teadusuuringuid söe- ja terasetööstusega seotud sektorites. Kõnealuste varade investeerimisest saadud tulud on mõeldud ainult teadusuuringute raamprogrammi väliste uurimisprojektide rahastamiseks söe- ja terasetööstusega seotud valdkondades.

Nõukogu 1. veebruari 2003. aasta otsuses 2003/78/EÜ, millega kehtestatakse söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi mitmeaastased tehnilised suunised,[1] on määratud kindlaks nimetatud teadusprogrammi rakendamise kord.

Programmiga antakse rahalist toetust projektidele, täiendavatele meetmetele ja muudele nõukogu 1. veebruari 2003. aasta teadusfondi suuniseid kindlaksmäärava otsuse 2003/78/EÜ lisa punktis 1.5 määratletud tegevustele, mis edendavad koostööd ettevõtete, teaduskeskuste ja kõrgkoolide vahel. Programm hõlmab tootmisprotsesse, kasutuselevõttu, ressursside säilitamist, keskkonnatingimuste parendamist ning tööohutust söe- ja terasetööstusega seotud sektorites.

Ajavahemikul 2003–2006 ulatus söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi eelarve ligikaudu 57 miljoni euroni aastas, nimetatud summast 27,2 % oli mõeldud söega ja 72,8 % terasega seotud uuringutele. Eelarve koosneb Euroopa Söe- ja Teraseühenduse kehtivuse lõppemisel 2002. aastal järelejäänud kapitali toodetud intressidest (ligikaudu 1,6 miljardit eurot). Teadusprogrammi finants- ja tehniline juhtimine usaldati 2003. aastal teadusuuringute peadirektoraadi raames selleks otstarbeks loodud üksusele. Kolme tegevusaasta jooksul on teadusfondi juhitud tõhusalt ja fondi tegevuse tulemused on võrreldavad teadusuuringute peadirektoraadi muu tegevuse tulemustega. Aastal 2006 vähenes ajavahemik teadusuuringute ettepaneku esitamisest kuni lepingu allakirjutamiseni üheksale kuule. Maksed on üle kantud keskmiselt 10 päeva jooksul.

Lisas oleva otsuse eelnõu eesmärk on vaadata viieaastane periood nõukogu otsuse 2003/78/EÜ (millega kehtestatakse söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi mitmeaastased tehnilised suunised) artikli 2 kohaselt läbi.

Kõnealuse läbivaatamise puhul arvestatakse ka komisjoni osa terast käsitleva mõiste ülevaatamisel vastavalt avaldusele nr 4, mis on lisatud nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 27. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/234/ESTÜ[2].

Läbivaatamisel tehtud ettepanekuid on arutatud söe ja terase nõuanderühmadega ning söe ja terase programmi komiteega. Ettepanekutes on võetud arvesse ka nende järelevalvearuannete järeldusi, mille on koostanud sõltumatud eksperdid, kellele tehti hiljuti ülesandeks teha programmi toimimise kriitiline analüüs vastavalt nõukogu otsuse 2003/78/EÜ lisa punktile 4, samuti söe ja terase nõuanderühmade märkusi kõnealuse aruande kohta. Lisaks teadusalast raamprogrammi hõlmavale tavapärasele teavitustegevusele, mis on mõeldud programmi tegevusülevaate andmiseks kolmandatele isikutele, on aruanne ning söe ja terase nõuanderühmade märkused avaldatud veebilehel Cordis, mille aadress on: http://www.cordis.lu/coal-steel-rtd/home.html.

Üldine seisukoht on mitte muuta tõhusaks osutunud ja hästi väljakujunenud korda, kuid teha siiski mõned vähesed kuid vajalikud muudatused ja lihtsustada halduskorda.

LÄBIVAADATUD OTSUS

Nende eeskirjade kohaldamine, mida on kirjeldatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühises praktilises juhendis, mis on mõeldud isikutele, kes ühenduse institutsioonides tegelevad ühenduse õigusaktide koostamisega, on viinud söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi uue struktuuri ja uue sõnastuseni. Tekstidega tutvumise lihtsustamiseks on allpool esitatud peamised põhjendused 2003. aasta teksti sisu säilitamise või muutmise kohta.

1. EUROOPA LIIDU LAIENEMINE UUTESSE LIIKMESRIIKIDESSE

Euroopa Liidu laienemine uutesse liikmesriikidesse eeldab söe ja terase nõuanderühmade koosseisu sätestavate eeskirjade muutmist. Eelnõus tehakse ettepanek jätta muutmata otsusega 2003/78/EÜ kindlaks määratud nõuanderühma kuuluvate ekspertide maksimumarv, et mitte muuta koosolekute toimumist liiga keeruliseks ja kulukaks. Seega tuleb nõue „vähemalt üks esindaja huvitatud liikmesriigi kohta” kehtetuks muuta ja asendada see võimalikult laiapõhjalise geograafilise esindatusega. Lisaks tuleb Eesti ühinemislepingu kohaselt (ELT L, 23.9.2003, lk 589) laiendada mõiste „süsi” määratlust kivisöele (uue otsuse artikkel 3 ja endiste tehniliste suuniste liide A).

2. SEITSMENDA RAAMPROGRAMMI JÕUSTUMINE

Söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi mitmeaastaste tehniliste suuniste läbivaatamist mõjutavad ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad (2007–2013). Söe ja terase teadusfondi teadusprogramm on mõeldud täiendama liikmesriikides läbiviidavaid tegevusi olemasolevate ühenduse teadusprogrammide (näiteks raamprogramm) raames. Kõnealune vastastikune täiendavus toimub erinevatel tasemetel, näiteks võib tuua teadusuuringute teemad, programmides kasutatavate vahendite liigid, nende eelarved jne.

Esialgu uuris komisjon vajadust vaadata üle mõiste „teras” vastavalt otsusele 2002/234/ESTÜ lisatud avaldusele. Nende teemadega tutvumisel, mida on võimalik rahastada seitsmenda raamprogrammi raames, jõudis komisjon järeldusele, et nimetatud mõistet ei tuleks muuta (artikli 3 lõige 2, varem söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi mitmeaastaste tehniliste suuniste liite A lõige 2).

Teisest küljest on teatavad teadusfondiga seostuvad meetmed (konverentside korraldamine ja toetus teadusuuringuteks) muudetud kehtetuks, kuna need on juba hõlmatud seitsmenda raamprogrammiga (eriprogramm „Inimesed”).

Pakutakse välja ka liikmesriikide osa kindlaksmääramist söe ja terase programmi komitee kaudu, et olla vastavuses seitsmendas raamprogrammis eriprogrammide puhul ettenähtuga.

Sama kehtib ka söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi mitmeaastaste tehniliste suuniste järelevalveperioodi kohta, mida pakutakse välja pikendada viielt aastalt seitsmele aastale.

Lõpuks tehakse ettepanek kasutada samalaadset ekspertide nimetamise korda, nagu on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse nr 1906/2006 (millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad)[3] artiklis 17.

3. ENERGEETIKA JA SÄÄSTVA ARENGU EUROOPA POLIITIKAD

Riigipeade arutelu Hampton Courtis, Euroopa Ülemkogu märtsis 2007, energia rohelise raamatu vastuvõtmine komisjoni poolt 2006. aasta esimesel poolel ja komisjoni energeetikaalane teavitustegevus jaanuaris 2007 näitavad selgelt, et liikmesriikide poliitilised prioriteedid on Euroopa energia varustuskindlus, tööstuse konkurentsivõimelisus ja toimetulek erinevate Euroopa poliitikate tulemusel tekkivate keskkonnamõjudega.

Seega pakutakse välja jätta alles sütt ja terast käsitlevate teadusuuringute eesmärgid (varasemalt söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi tehniliste suuniste liited B ja C ning uue otsuse 3. ja 4. jao artiklid 4–10). Teadusuuringute peamised eesmärgid on järgmised:

- ühenduse söe konkurentsiolukorra parandamine;

- tõhus keskkonnakaitse ja söe kui puhta energiaallika kasutamise arendamine, söe kasutamisega kaasnevate CO2 heitekoguste vähendamine ning kasvuhoonegaaside eemaldamine ja ladustamine;

- energiavarustuse välissõltuvuse haldamine;

- heitkoguste, energiatarbimise ja keskkonnamõjude vähendamine;

- ressursside ja ökosüsteemi säilitamine terase tootmisel;

- keskkonnakontroll ja -kaitse terase tootmise ümbruses asuvates paikades.

Selleks et suurendada raamprogrammi ja teadusfondi vastastikust täiendavust ja keskenduda valitud teemade rahastamisele, pakuti välja anda komisjonile võimalus korraldada teadusuuringute eesmärkide raames temaatiliste uuringute konkursikutseid.

Kõnealused temaatiliste uuringute konkursikutsed on kindlaks määratud, võttes arvesse seitsmenda raamprogrammi jaoks avaldatud tööprogramme ning vajaduse korral programmi tehnoloogiliste huviplatvormide strateegilisi kavu (ESTEP (European Steel Technology Platform), ZEP (Zero Emission Fossil Fuel Power Plants Platform), SMR (Sustainable Minerals Resource Platform) jne).

4. HORISONTAALEESKIRJAD

Läbivaadatud teadusprogrammis arvestatakse komisjoni vastuvõetud horisontaaleeskirjadega, millele peavad vastama kõik komisjoni väljatöötatud teadusprogrammid. Kõnealuste eeskirjade säte, mis hõlmab naiste ja meeste võrdset esindatust eri ekspertrühmades ja komiteedes (komisjoni 19. juuni 2000. aasta otsus, mis käsitleb naiste ja meeste võrdset esindatust komisjoni asutatud komiteedes ja ekspertrühmades[4]) on läbivaadatud tehnilistesse suunistesse sisse viidud.

5. FINANTSHALDUS

Söe ja terase teadusfondi teadusprogrammide raames toetust saanute ning teadusfondi programmide järelevalve eest vastutavate ekspertide (eelkõige söe ja terase nõuandekomitee liikmed) kiitva hinnangu tõttu tehakse ettepanek jätta teadusuuringute toetuse finantskülge sätestavad peamised põhimõtted muutmata.

Näiteks pakutakse välja jätta muutmata otsuses 2003/78/EÜ esitatud tehniliste suuniste versioonis kindlaksmääratud toetuskõlblike kulude struktuur, see tähendab toetuskõlblike kulukategooriate mõiste ja rahastamise ühtse määra põhimõte kaudsete kulude katmiseks (rahastamise ümberarvestamine kuni 35 %ni toetuskõlblikest personalikuludest. Alates aastast 2002 allkirjastatud teaduslepingute alusel tehtud mudelarvutused näitavad, et ühtse määra väljapakutud suurendamine 30 %lt 35 %le peaks katma toetuskõlblike kulukategooriate loetelust välja jäänud reisikulusid. Mudelarvutused näitavad ühtlasi, et kaudsed kulud, mis on arvestatud 35 % alusel toetuskõlblikest personalikuludest, on võrreldavad nende kuludega, mis oleks arvestatud 20 %lise ühtse määra alusel otsestest kogukuludest, mis jäävad lepingust välja ja mida kasutatakse kuuenda ja seitsmenda raamprogrammi rahastatavates teadusprogrammides.

Teadusfondi viie esimese tegevusaasta jooksul saadud kogemuse alusel pakutakse välja tegevuskulude eri kategooriate täpsem määratlus.

Teisest küljest tehakse katse- või näidisprojektidega seotud teadusettepanekute soodustamiseks ettepanek suurendada maksimaalset rahalist osalust 40 %lt 50 %le heakskiidetud kuludest. Muude tegevuste puhul maksimaalset rahalist osalust ei muudeta.

Kõik ülejäänud sätted jäävad muutmata.

2007/0135 (CNS)

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi mitmeaastaste tehniliste suuniste kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud protokolli ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise rahaliste tagajärgede ning söe ja terase teadusfondi kohta,

võttes arvesse nõukogu 1. veebruari 2003. aasta otsust 2003/76/EÜ, milles kehtestatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgi ning söe ja terase teadusfondi käsitleva protokolli rakendamiseks vajalikud meetmed,[5] ning eelkõige selle artikli 4 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[6]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[7]

ning arvestades järgmist:

(1) Likvideerimisel ESTÜ varade omakapitali investeerimisest ning likvideerimise lõpetamisel söe ja terase teadusfondi varade investeerimisest saadud tulud assigneeritakse söe ja terase teadusfondi ning on mõeldud ainult teadusuuringute raamprogrammi väliste uurimisprojektide rahastamiseks söe- ja terasetööstusega seotud valdkondades,

(2) Söe ja terase teadusfondi haldab komisjon vastavalt sarnastele põhimõtetele, mis reguleerivad endiseid ESTÜ söe ja terase tehnilisi uurimisprogramme, ning mitmeaastaste tehniliste suuniste põhjal, mis peaksid määrama nende ESTÜ programmide ideaalse pikendamise, tagades teadustegevuse kontsentreerituse ning kindlustades, et need täiendaksid ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogia arengu raamprogrammi,

(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ[8], milles on sätestatud Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm (2007–2013), on ette nähtud võimalus läbi vaadata nõukogu 1. veebruari 2003. aasta otsus 2003/78/EÜ, millega kehtestatakse söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi mitmeaastased tehnilised suunised[9] tagamaks, et söe ja terase teadusfondi tööga täiendatakse seitsmendat raamprogrammi söe- ja terasetööstusega seotud valdkondades,

(4) Teadusuuringute ja tehnoloogia arendamisel on ühenduse energeetikaeesmärkide toetamisel väga tähtis osa seoses ühenduse söe tarnimise ning selle konkurentsivõimelise ja keskkonnahoidliku töötlemise ja kasutamisega. Lisaks sellele tähendavad söeturu kasvav rahvusvaheline mõõde ja selle ees seisvate probleemide ülemaailmne ulatus seda, et ühendusel peab olema ajakohaste meetodite, kaevandusohutuse ja ülemaailmse keskkonnakaitsega seotud probleemide lahendamisel juhtiv roll, tagades oskusteabe siirde, mis on vajalik edasisteks tehnoloogilisteks edusammudeks, paremateks töötingimusteks (tervishoid ja ohutus) ja tõhustatud keskkonnakaitseks,

(5) Seoses üldeesmärgiga suurendada konkurentsivõimet ja aidata kaasa säästlikule arengule, on teaduse- ja tehnoloogiaarenduse põhirõhk uue või täiustatud tehnoloogia arendamisel, et tagada majanduslik, puhas ja ohutu terase ja terasetoodete tootmine, mida iseloomustab püsivalt kasvav tulemuslikkus, kasutussobivus, tarbija rahulolu, pikem kasutusiga, lihtne taaskasutamine ja ringlussevõtt,

(6) Käesolevas otsuses esitatud söe- ja terase valdkonna teadusuuringute eesmärkide järjekord ei tähenda kõnealuste eesmärkide eelisjärjekorda,

(7) Söe ja terase teadusfondi haldustegevuste raames peaks komisjoni abistama nõuande- ja tehnikatöörühmad, mis esindavad majandusharude ja teiste asjaosaliste mitmesuguseid huve,

(8) Uusi liikmesriike kaasava viimase laienemise tõttu on vaja muuta 1. veebruaril 2003. aastal vastu võetud tehnilisi suuniseid eelkõige nõuandetöörühma koosseisu ja söe mõiste suhtes,

(9) Nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 27. veebruari 2002. aasta otsuse 2002/234/ESTÜ[10] avalduse nr 4 kohaselt on komisjon läbi vaadanud terase mõiste ja jõudnud järeldusele, et kõnealust mõistet ei ole vaja muuta. Terasevalandid, sepised ja pulbermetallurgiatooted on teemad, mis on seitsmenda raamprogrammiga juba hõlmatud,

(10) Nõukogu otsuse 2003/78/EÜ läbivaatamise üldpõhimõte on hoida alles abistavate töörühmade poolt tõhusaks hinnatud menetlused, aga teha vähesed, kuid olulised muudatused ja haldusalased lihtsustused, et tagada vastastikune täiendavus seitsmenda raamprogrammiga,

(11) Kõnealused muutmised hõlmavad mõnede täiendavate meetmete tühistamist nagu on juba seitsmendas raamprogrammis kavandatud. Samuti on vaja viia vastavusse programmi läbivaatamise ja ekspertide ametisse nimetamise perioodilisus seitsmendas raamprogrammis kasutatud vastava perioodilisusega,

(12) Nõuandetöörühma moodustamise eeskirjad tuleks läbi vaadata eelkõige huvitatud liikmesriikide esinduse ning meeste ja naiste võrdse esindatuse suhtes,[11]

(13) Komisjonile peaks jääma võimalus esitada temaatilisi konkursikutseid käesolevas otsuses määratletud teadusuuringute eesmärkide raames,

(14) Teadusfondi katse- ja näidisprojektideks antavat suurimat rahalist toetust tuleks suurendada kuni 50% toetuskõlblikest kuludest,

(15) Toetuskõlblike kulude senine põhimõte tuleks säilitada, kuid täpsemalt tuleks määratleda kululiigid ja läbi vaadata üldkulude arvutamise protsendimäär,

(16) Komisjon on uuesti hinnanud otsuses 2003/78/EÜ sätestatud tehnilisi suuniseid ja leidnud, et vajalike muudatuste jaoks on asjakohane kõnealune otsus asendada,

(17) Selleks et tagada vajalik kooskõla otsusega 2003/78/EÜ, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates 16. septembrist […]. Taotlejatel, kes esitavad taotlused 16. septembri ja käesoleva otsuse jõustumiskuupäeva vahelisel ajal, palutakse oma taotlused kooskõlas käesoleva otsusega uuesti esitada, et neil oleks võimalik kasu saada käesoleva otsusega ettenähtud soodamatest tingimustest, eelkõige sellistest, mis on seotud katse- ja näidisprojektideks antava rahalise toetusega,

(18) Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused,[12] mida kohaldatakse analoogia põhjal,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

I peatükk Üldsätted

Artikkel 1 Sisu

Käesoleva otsusega nähakse ette söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi vastuvõtmine ning sätestatakse kõnealuse programmi rakendamise mitmeaastased tehnilised suunised.

II peatükk Teadusprogramm

1. jaguTeadusprogrammi vastuvõtmine

Artikkel 2 Vastuvõtmine

Käesolevaga võetakse vastu söe ja terase teadusfondi teadusprogramm, (edaspidi „teadusprogramm”).

Teadusprogrammi eesmärk on toetada ühenduse söe- ja terasetööstusega seotud sektorite konkurentsivõimet. Programm on kooskõlas ühenduse teaduslike, tehnoloogiliste ja poliitiliste eesmärkidega; see täiendab liikmesriikides läbiviidavaid tegevusi olemasolevate ühenduse teadusprogrammide raames, eelkõige teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse raamprogrammi (edaspidi „teadusuuringute raamprogramm”) raames.

Soodustatakse kooskõlastamist, vastastikust täiendatavust ja sünergiat nende programmide vahel, samuti teabevahetust käesoleva programmi alusel ja teadusuuringute raamprogrammi alusel rahastatavate projektide vahel.

Teadusprogrammiga toetatakse teadusuuringute eesmärke, mis söe puhul on määratletud 3. jaos ja terase puhul määratletud 4. jaos.

2. JAGU SÖE JA TERASE MÕISTED

Artikkel 3 Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1. „süsi” võib tähendada:

2. kivisüsi hõlmab ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni rahvusvahelise söe kodifitseerimissüsteemis määratletud kõrge ja keskmise kvaliteediga A sütt;

3. kivisöebrikett;

4. koks ja poolkoks kivisöest;

5. ligniit hõlmab eespool nimetatud kodifitseerimissüsteemis määratletud madala kvaliteediga C sütt (või ortoligniiti) ja madala reitinguga B sütt (või metaligniiti);

6. ligniitbriketid;

7. koks ja poolkoks ligniidist;

8. põlevkivi.

9. „teras” võib tähendada:

10. raua ja terase tootmise toormaterjalid, näiteks rauamaak, rauakäsn ja raua jäätmed;

11. malm (sealhulgas kuum metall) ja ferrosulamid;

12. toorraud ja rauast pooltooted, tavaline või eriteras (sealhulgas taaskasutatavad tooted või tooted edasiseks valtsimiseks), näiteks vedel terasevalu pidevvaluna või muul moel, ja sellised pooltooted nagu valuplokid, kangid, latid, plaadid ja ribad;

13. rauast kuumtooted, tavaline või eriteras (kaetud või katmata tooted, välja arvatud terasest valandid, sepised ja pulbermetallurgiatooted), näiteks rööpad, sulundkonstruktsioonid, profiilvaltsmetall, latid, valtstraat, plaadid ja universaalplaadid, lindid ja lehed ning ümartoru- ja nelikanttoru-pfofiilteras;

14. rauast, tavalisest või eriterasest (kaetud või katmata) lõpptooted, näiteks külmvaltsitud ribad ja lehed ning elektrotehniline lehtteras;

15. tooted terase esimesest töötlusetapist, mis võivad parandada eespool nimetatud raua- ja terasetoodete konkurentsiolukorda, näiteks torutooted, tõmmatud ja poleeritud tooted, külmvaltsitud ja külmvalatud tooted.

3. JAGU SÜTT KÄSITLEVATE TEADUSUURINGUTE EESMÄRGID

Artikkel 4 Ühenduse söe konkurentsiolukorra parandamine

1. Eesmärk on vähendada kaevandustoodete kogumaksumust, parandada toodete kvaliteeti ja vähendada söe kasutamiskulusid. Teadusprojektid hõlmavad söe kogu tootmisahelat järgmiselt:

a) tänapäevased maardlate uurimise tehnoloogiad;

b) integreeritud kaevanduse planeerimine;

c) suure tõhususe ja suures osas automatiseeritud strekk- ja kaevandamistehnoloogiad, mis vastavad Euroopa kivisöemaardlate geoloogilistele omadustele;

d) asjakohased abitehnoloogiad;

e) transpordisüsteemid;

f) energiavarustusteenused, side- ja info-, edastus-, seire- ja protsessikontrollsüsteemid;

g) söerikastustehnoloogiad, mis on suunatud tarbijaturgude vajadustele;

h) söe muundamine;

i) söe põletamine.

2. Teadusprojektide eesmärk peab olema samuti saavutada teaduslikku ja tehnoloogilist edu, et saada paremini aru maardlate toimimisest ja nende ohjamisest mäesurve, eralduvate gaaside, plahvatusohu, ventilatsiooni ja muude kaevandustöid mõjutavate tegurite osas. Selliste eesmärkidega teadusprojektide abil peab olema võimalik saada tulemusi, mis oleksid lühikese või keskmise tähtajaga rakendatavad olulise osa ühenduse toodangu suhtes.

Eelistatakse projekte, mis edendavad vähemalt ühte järgmistest punktidest:

16. üksiktehnikate integreerimine süsteemideks ja meetoditeks ning integreeritud kaevandusmeetodite arendamine;

17. tootmiskulude oluline vähendamine;

18. edusammud kaevandusohutuse ja keskkonnaküsimustes.

Artikkel 5 Tervisekaitse ja ohutus kaevandustes

4. jao punktides a–f nimetatud tegevustega peavad kaasnema asjakohased jõupingutused kaevandamise ohutuse, kaevandusgaasi kontrolli, ventilatsiooni ja õhu konditsioneerimise valdkonnas, et parandada maa all töötamise tingimusi töötervishoiu ja tööohutuse alal.

Artikkel 6 Tõhus keskkonnakaitse ja söe kui puhta energiaallika kasutamise arendamine

Sellise eesmärgiga teadusprojektidega püütakse minimeerida kaevandusoperatsioonide mõju ja ühenduses söe kasutamise mõju atmosfäärile, veele ja pinnasele saastega seotud integreeritud juhtimisstrateegia raamistikus. Kuna ühenduse söetööstuses toimub pidev restruktureerimine, on teadustöö suunatud ka nende maa-aluste kaevanduste keskkonnamõju minimeerimisele, mis lähevad sulgemisele.

Eelistatakse projekte, millel on vähemalt üks järgmistest eesmärkidest:

19. söe kasutamisega kaasnevate heidete koguste vähendamine, sealhulgas CO2 kogumine ja ladustamine;

20. söemaardlatest lähtuvate kasvuhoonegaaside, eelkõige metaani heitkoguste vähendamine;

21. kaevandusjäätmete, lendtuha ja väävlitustamissaaduste tagasiviimine kaevandusse koos muude jäätmeliikidega, kui see on asjakohane;

22. jäätmemägede korrastamine ja söe tootmis- ja tarbimisjääkide tööstuslik kasutamine;

23. põhjavee kaitse ja kaevanduste drenaaživee puhastamine;

24. nende seadmestike keskkonnamõjude vähendamine, mis kasutavad peamiselt ühenduse sütt ja pruunsütt;

25. maa pinnal olevate rajatiste lühi- ja pikaajaline kaitse maa alla vajumise eest.

Artikkel 7 Energiavarustuse välissõltuvuse haldamine

Sellise eesmärgiga teadusprojektid on seotud pikaajalise energiavarustuse perspektiiviga ja käsitlevad seoses majandus-, energia- ja keskkonnaküsimustega nende söemaardlate ajakohastamist, mida ei saa tavapäraseid kaevandustehnoloogiad kasutades ökonoomselt kaevandada. Projektid võivad sisaldada uuringuid, strateegiate määratlusi, alus- ja rakendusuuringuid ning uudsete tehnoloogiate katsetamist, mille abil oleks võimalik ühenduse söeressursse ajakohastada.

Eelistatakse projekte, mis integreerivad sellised täiendavad tehnoloogiad nagu metaani või süsinikdioksiidi adsorbeerimine, söekihist metaani ekstraheerimine ja maa-aluse söe gaasistamine.

4. JAGU TERAST KÄSITLEVATE TEADUSUURINGUTE EESMÄRGID

Artikkel 8 Terase uued ja täiustatud valmistus- ja viimistlustehnoloogiad

Teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse (TTA) eesmärk peab olema arendada terase tootmisprotsesse toote kvaliteedi parandamiseks ja tootlikkuse tõstmiseks. Soovitud edasiarenduste lahutamatuks osaks peab olema heitkoguste, energiatarbimise ja keskkonnamõju vähendamine ning toormaterjalide kasutamise ja ressursside säilitamise parandamine. Teadusprojektid peaksid tegelema järgmiste valdkondadega:

a) uued ja täiustatud rauamaagi taandamismenetlused;

b) rauatootmisprotsessid ja -operatsioonid;

c) elektrikaarahju protsessid;

d) terasetootmisprotsessid;

e) teisesed metallurgiatehnoloogiad;

f) pidevvalu ja mõõdulähedasse vormi valamise menetlused otsevaltsimisega või ilma;

g) valtsimis-, viimistlus- ja pindamistehnoloogiad;

h) kuum- ja külmvaltsimistehnoloogiad, peitsimis- ja viimistlusprotsessid;

i) protsessi mõõte-, juhtimis- ja automatiseerimistehnika;

j) tootmisliinide hooldamine ja töökindlus.

Artikkel 9 TTA ja terase kasutamine

Terase kasutamise TTA-l on oluline tähtsus terasekasutajate edasiste nõuete rahuldamiseks ja uute turuvõimaluste loomiseks. Teadusprojektid peaksid tegelema järgmiste valdkondadega:

a) uued teraseliigid nõudlike rakenduste tarvis;

b) terase omadused, eelkõige mehaanilised omadused madalal ja kõrgel temperatuuril, näiteks tugevus ja sitkus, väsimus, kulumine, roome, korrosioon ja murdumiskindlus;

c) kasutusea pikendamine, eelkõige parandades teraste ja terasestruktuuride vastupidavust kuumusele ja korrosioonile;

d) terast sisaldavad komposiidid ja kihtstruktuurid;

e) mikrostruktuuride ja mehaaniliste omaduste simuleerivad prognoosmudelid;

f) struktuuriline ohutus ja konstruktsioonimeetodid, eelkõige seoses tule- ja maavärinapüsivusega;

g) tehnoloogiad, mis on seotud terase ja muude materjalide stantsimise, keevitamise ja ühendamisega;

h) katse- ja hindamismeetodite standardimine.

Artikkel 10 Ressursside säilitamine ja töötingimuste parandamine

Nii terase tootmise kui ka kasutamise TTA töö lahutamatu osa peab moodustama ressursside ja ökosüsteemi säilitamise ning ohutusega seotud küsimused. Teadusprojektid peaksid tegelema järgmiste valdkondadega:

a) erinevatest allikatest pärit aegunud terase ringlussevõtutehnoloogiad ja terasejäätmete liigitamine;

b) teraseliigid ja monteeritud struktuuride kavandamine, mis võimaldaksid terasejäätmeid lihtsalt ringlusse võtta ja muuta kasutatavaks teraseks;

c) keskkonnakaitse ja -kontroll töökohal ja selle ümbruses;

d) terasetehaste restaureerimine;

e) töötingimuste ja elukvaliteedi parandamine töötamiskohal;

f) ergonoomilised meetodid;

g) töötervishoid ja tööohutus;

h) töökohas heidetega kokkupuute vähendamine.

III peatükk Mitmeaastased tehnilised suunised

1. JaguOsalemine

Artikkel 11 Liikmesriigid

Teadusprogrammis võivad osaleda ja finantsabi taotleda liikmesriigi territooriumil alalist elukohta või asukohta omavad ettevõtjad, riigiasutused, teadusasutused või kesk- ja kõrgharidusasutused, või muud õigussubjektid, sealhulgas füüsilised isikud, eeldusel et nad soovivad läbi viia TTA tegevust või suudavad anda olulise panuse sellisesse tegevusse.

Artikkel 12 Kandidaatriigid

Kandidaatriikide ettevõtjad, riigiasutused, teadusasutused või kesk- ja kõrgharidusasutused, või muud õigussubjektid, sealhulgas füüsilised isikud võivad osaleda teadusprogrammist finantsabi saamata, kui see ei ole sätestatud teisiti asjakohastes Euroopa lepingutes või nende lisaprotokollides ning erinevate assotsiatsiooninõukogude otsustes.

Artikkel 13 Kolmandad riigid

Kolmandate riikide ettevõtjad, riigiasutused, teadusasutused või kesk- ja kõrgharidusasutused, või muud õigussubjektid, sealhulgas füüsilised isikud võivad osaleda üksikprojektide alusel teadusprogrammist finantsabi saamata, eeldusel et osalemine on ühenduse huvides.

2. JAGU TOETUSKÕLBLIKUD TEGEVUSED

Artikkel 14 Teadusprojektid

Teadusprojekti eesmärk on katta uurimis- ja eksperimentaaltööd, mille eesmärk on saada uusi teadmisi, et hõlbustada konkreetsete praktiliste eesmärkide saavutamist, näiteks uute toodete, tootmisprotsesside või teenuste väljaarendamine.

Artikkel 15 Katseprojektid

Katseprojekti iseloomustab sobiva suurusega rajatise või selle olulise osa ehitamine, kasutamine ja arendamine ja kasutades piisava suurusega komponente, et uurida teoreetiliste või laboratoorsete tulemuste rakendamise võimalust ja/või suurendada tehniliste ja majandusandmete usaldusväärsust, mis on vajalikud edasiliikumiseks näidisetappi ja teatavatel juhtudel tööstus- ja/või kaubandusetappi.

Artikkel 16 Näidisprojektid

Näidisprojekti iseloomustab tööstustasandi seadeldise või tööstustasandi seadeldisest märkimisväärse osa ehitamine ja/või kasutamine, et viia kokku kõik tehnilised ja majandusandmed, selleks et võtta tehnoloogia tööstuslikku ja/või kaubanduslikku kasutusse vähima riskiga.

Artikkel 17 Täiendavad meetmed

Täiendavad meetmed on seotud saadud teadmiste kasutamise edendamisega või projekti või programmi põhieesmärkide raames temaatiliste seminaride või konverentside organiseerimisega.

Artikkel 18 Tugi- ja ettevalmistustegevused

Tugi- ja ettevalmistustegevused on tegevused, mis on teadusprogrammi kindla ja tõhusa haldamise seisukohast asjakohased, nagu artiklites 27 ja 28 osutatud ettepanekute hindamine ja valik, artiklis 38 osutatud perioodiline järelevalve ja hindamine, uuringud, programmi alusel rahastatavate seotud projektide rühmitamine või võrgustiku loomine.

Kui tundub olevat asjakohane, võib komisjon tugi- ja ettevalmistustegevuste abistamiseks nimetada sõltumatu ja kõrge kvalifikatsiooniga eksperdi.

3. JAGU PROGRAMMI HALDAMINE

Artikkel 19 Haldus

Programmi haldab komisjon. Teda abistavad söe- ja terasekomitee, söe ja terase nõuanderühmad ning söe ja terase tehnikarühmad.

Artikkel 20 Söe ja terase nõuanderühmade moodustamine

Söe ja terase nõuanderühmad (edaspidi „nõuanderühmad”) on sõltumatud tehnikanõuanderühmad.

Artikkel 21 Söe ja terase nõuanderühmade ülesanded

Mõlemad nõuanderühmad annavad komisjonile asjaomast nõu järgmistes söe ja terasega seotud TTA küsimustes:

26. teadusprogrammi üldine areng, artiklis 25 osutatud infopakett ja edasised suunised;

27. järjepidevus ja võimalik kattumine muude TTA programmidega ühenduse ja riigi tasandil;

28. suunavate põhimõtete kehtestamine TTA projektide järelevalveks;

29. eriprojektide raames tehtav töö;

30. 3. ja 4. jaos loetletud teadusprogrammi teadustöö eesmärgid;

31. infopaketis loetletud iga-aastased esmatähtsad eesmärgid ja vajaduse korral artiklis 25 nimetatud temaatiliste konkursikutsetega seotud esmatähtsad eesmärgid;

32. käsiraamatu koostamine TTA tegevuse hindamiseks ja valikuks artiklite 27 ja 28 kohaselt;

33. TTA tegevuse kohta tehtavate ettepanekute hindamine ja neile ettepanekutele antav prioriteet, võttes arvesse olemasolevaid rahalisi vahendeid;

34. artiklis 24 osutatud tehnikarühmade arv, pädevus ja koosseis;

35. artiklis 25 nimetatud temaatiliste konkursikutsete koostamine;

36. muud meetmed, kui komisjon nõuab nende rakendamist.

Artikkel 22 Söe ja terase nõuanderühmade koosseis

Mõlema nõuanderühma koosseis on kooskõlas lisas esitatud tabelitega. Komisjon nimetab liikmed isiklikult ametisse 42 kuuks. Ametisse nimetamine võidakse tühistada.

Komisjon võtab arvesse ettepanekuid ametisse nimetamise kohta, mis on saadud järgmisel teel:

(a) liikmesriikide ettepanekul;

(b) lisas esitatud tabelis osutatud üksuste ettepanekul;

(c) vastusena reservnimekirja kandmiseks esitatud taotluste esitamise kutsele.

Komisjon tagab mõlemas nõuanderühmas valdkondadealaste eriteadmiste tasakaalustatuse ja võimalikult laia geograafilise esindatuse.

Liikmed peavad olema tegevad asjaomases valdkonnas ja teadlikud tööstuslikest prioriteetidest. Lisaks püüab komisjon nõuanderühmade liikmeid ametisse nimetades tagada naiste ja meeste võrdse esindatuse.

Artikkel 23 Söe ja terase nõuanderühmade koosolekud

Komisjon on nõuanderühmade koosolekute korraldajaks ja eesistujaks ning tagab ka sekretariaaditeenused.

Vajaduse korral võib eesistuja paluda liikmetel hääletada. Igal liikmel on üks hääl. Eesistuja võib vajaduse korral kutsuda koosolekutele külaliseksperte või vaatlejaid. Külalisekspertidel ja vaatlejatel hääleõigus puudub.

Vajaduse korral (näiteks nõuandmine küsimustes, mis on olulised nii söe- kui ka terasesektoris) peavad kaks nõuanderühma ühisnõupidamisi.

Artikkel 24 Söe ja terase tehnikarühmade moodustamine ja ülesanded

Söe ja terase tehnikarühmad annavad komisjonile nõu teadus- ja katse- või näidisprojektide järelevalve küsimustes ja vajaduse korral teadusprogrammi esmatähtsate eesmärkide määratlemisel.

Liikmed määrab ametisse komisjon ning need on pärit söe- ja terasetööstusega seotud sektoritest, teadusorganisatsioonidest või töötlevast tööstusest, kus nad vastutavad teadusstrateegia, juhtimise või tootmise eest.

Lisaks püüab komisjon tehnikarühmade liikmeid ametisse nimetades tagada naiste ja meeste võrdse esindatuse.

Tehnikarühmade koosolekuid korraldatakse võimaluse korral kohtades, kus on võimalik kõige paremini tagada projektide järelevalve ja tulemuste hindamine.

4. JAGU TEADUSPROGRAMMI RAKENDAMINE

Artikkel 25 Konkursikutse

1. Käesoleva otsusega esitatakse avatud ja pidev konkursikutse. Hindamiseks esitatavate taotluste esitamise tähtaeg on iga aasta 15. september, kui ei ole märgitud teisiti.

2. Kui komisjon otsustab artikli 41 punktide d ja e kohaselt muuta lõikes 1 nimetatud taotluste esitamise tähtaega või esitada temaatilisi konkursikutseid, avaldab ta kõnealuse teabe Euroopa Liidu Teatajas .

Temaatilises konkursikutses tuleb ära märkida taotluse esitamise kuupäev ja üksikasjad, sealhulgas asjaolu, kas konkurss toimub ühes või kahes etapis, taotluste hindamise prioriteedid, vajaduse korral artiklites 14–18 osutatud toetuskõlblike projektide liik, ja kavandatav rahastamise maht.

3. Komisjon koostab infopaketi, milles nähakse ette üksikasjalikud osalemiseeskirjad, taotluste ja projektide haldamise metoodika, taotlusvormid, projektide esitamise eeskirjad, näidistoetuslepingud, toetuskõlblikud kulud, suurim lubatav finantsabi, makseviisid ja teadusprogrammi iga-aastased esmatähtsad eesmärgid.

Komisjon avalikustab infopaketi ühenduse teadus- ja arendustegevuse teabeteenistuse kaudu (CORDIS) või asjaomasel veebisaidil.

Taotlused esitatakse komisjonile vastavalt infopaketis sätestatud eeskirjadele, mille paberkoopia saab taotluse korral komisjonist.

Artikkel 26 Taotluste sisu

Taotlused peavad olema seotud II peatüki 3. ja 4. jaos sätestatud teadustööalaste eesmärkidega ja vajaduse korral artikli 25 lõike 3 kohaste infopaketis loetletud esmatähtsate eesmärkidega või artikli 25 lõikes 2 nimetatud temaatilistes konkursikutsetes määratletud esmatähtsate eesmärkidega.

Iga taotlus sisaldab kavandatava projekti üksikasjalikku kirjeldust ja täielikku teavet eesmärkide, partnerite (sealhulgas iga partneri täpse rolli), haldusstruktuuri, oodatavate tulemuste ja loodetavate rakenduste kohta ning hinnangut oodatavatele tööstuslikele, majanduslikele, sotsiaalsetele ja keskkonnaalastele hüvedele.

Kavandatav kogumaksumus ja selle jaotumine peab olema realistlik ja tõhus ning eeldatakse, et projektil on soodne kulude ja tulude suhe.

Artikkel 27 Taotluste hindamine

Komisjon tagab taotluste konfidentsiaalse, õiglase ja erapooletu hindamise.

Komisjon koostab ja avaldab käsiraamatu TTA tegevuse hindamiseks ja valikuks.

Artikkel 28 Taotluste valik ja projektide järelevalve

1. Komisjon registreerib saadud taotlused ja kontrollib nende tingimustele vastavust.

2. Komisjon annab taotlustele hinnangu sõltumatute ekspertide abil.

3. Komisjon koostab loetelu taotlustest, mis on pandud paremusjärjekorda. Paremusjärjekorra üle võib nõu pidada nõuanderühmaga.

4. Komisjon teeb otsuse projektide valiku ja raha eraldamise kohta. Kui ühenduse osa teadusprogrammi meetmete rahastamisel on hinnanguliselt 0,6 miljonit eurot või rohkem, kohaldatakse artikli 41 punkti a.

5. Komisjon, keda abistavad artiklis 24 osutatud tehnikarühmad, viib läbi järelevalve projektide ja tegevuse üle.

Artikkel 29 Toetuslepingud

Toetusleping sõlmitakse selliste projektide kohta, mis põhinevad artiklites 14–18 määratletud valitud taotlustel, meetmetel ja tegevustel. Toetuslepingud põhinevad komisjoni koostatud asjakohastel näidistoetuslepingutel, võttes vajaduse korral arvesse asjaomase tegevuse olemust.

Toetuslepingutes määratletakse programmi raames toetuskõlblike kulude alusel tehtav rahaeraldus, samuti eeskirjad, mis käsitlevad kulude aruannet, raamatupidamiskontode sulgemist ja raamatupidamisaruandeid. Lisaks on nendes ette nähtud sätted teabe levitamise, kasutamise ja juurdepääsuõiguste kohta.

Artikkel 30 Rahaline toetus

Teadusprogramm põhineb jaotatud kuludega TTA toetuslepingutel. Kogu rahaline toetus, sealhulgas mis tahes lisavahendid riigieelarvest, vastab kohaldatavatele riigiabi eeskirjadele.

Vallas- või kinnisvara soetamiseks või toetus- ja ettevalmistavate meetmete rakendamiseks vajalike tööde tegemiseks ja teenuste saamiseks võib kasutada ka riigihankelepinguid.

Ilma et see piiraks esimese lõigu kohaldamist, on suurim rahaline kogutoetus, väljendatuna protsentides artiklites 31–35 määratletud toetuskõlblikest kuludest:

teadusprojektide puhul | kuni 60% |

katse- ja näidisprojektide puhul | kuni 50% |

kaasnevate meetmete ning toetus- ja ettevalmistavate meetmete puhul | kuni 100% |

37. Artikkel 31 Toetuskõlblikud kulud

1. Toetuskõlblikud on järgmised kulud:

38. seadmete kulud;

39. tööjõukulud;

40. tegevuskulud;

41. kaudsed kulud.

2. Toetuskõlblikud kulud katavad ainult toetuslepingu tingimuste alusel elluviidud projekti tegelikke kulusid. Toetusesaajad, projektiga seotud teised toetusesaajad ja alltöövõtjad ei saa kajastada kuludena eelarvelisi ega kommertshindu.

Artikkel 32 Seadmete kulud

Projekti elluviimisega otseselt seotud seadmete ostu- või rendikulud hüvitatakse otsekuludena. Toetuskõlblikud kulud seadmete liisimiseks ei tohi ületada nende toetuskõlblikke ostukulusid.

Artikkel 33 Tööjõukulud

Hüvitatakse toetusesaaja poolt otse palgatud teadurite, nooremteadurite, tehniliste töötajate ja tööliste ainult projektile pühendatud tegelike töötundidega seotud kulud. Mis tahes lisatööjõukulude kohta (näiteks stipendiumid) on vajalik komisjoni eelnev kirjalik nõusolek. Kõik hüvitatavad töötunnid peavad olema dokumenteeritud ja kinnitatud.

Artikkel 34 Tegevuskulud

Projekti elluviimisega seotud otsesed tegevuskulud on seotud ainult järgmisega:

42. toorained;

43. tarbekaubad;

44. energia;

45. toorainete, tarbekaupade, seadmete, toodete, lähteainete või kütuse transport;

46. olemasolevate seadmete hooldus, remont, ümberehitamine või -kujundamine;

47. infotehnoloogia- ja muud eriteenused;

48. seadmete rentimine;

49. analüüsid ja katsed;

50. temaatiliste seminaride korraldamine;

51. raamatupidamisaruanded ja pangatagatis;

52. teadmiste kaitse;

53. kolmandate poolte abi.

Artikkel 35 Kaudsed kulud

Kõik muud kulud, nagu üldkulud, mis võivad tekkida seoses projektiga ja mis ei ole täpselt nimetatud eelnevates kategooriates, sealhulgas reisi- ja majutuskulud, kaetakse kindla suurusega summast, mis moodustab 35 % artiklis 33 osutatud toetuskõlblikest tööjõukuludest.

5. JAGU TEADUSTEGEVUSE HINDAMINE JA JÄRELEVALVE

Artikkel 36 Tehnilised aruanded

Artiklites 14–16 osutatud teadus-, katse- ja näidisprojektide kohta koostavad toetusesaajad korrapäraselt aruandeid. Aruandeid kasutatakse tehtud tehniliste edusammude kirjeldamiseks.

Töö lõpetamisel esitavad toetusesaajad lõpparuande, mis sisaldab hinnangut kasutusvõimaluste ja mõju kohta. Komisjon avaldab aruande täielikult või osaliselt sõltuvalt projekti strateegilisest tähtsusest ja pärast seda, kui ta on vajaduse korral konsulteerinud asjaomase nõuandekomiteega.

Komisjon võib nõuda, et toetusesaajad esitaksid lõpparuanded artiklis 17 osutatud kaasnevate meetmete ning artiklis 18 osutatud abi- ja ettevalmistavate meetmete kohta, ning võib otsustada need avaldada.

Artikkel 37 Iga-aastane läbivaatamine

Komisjon vaatab igal aastal läbi teadusprogrammi raames teostatud tegevuse ja TTA töö edusammud. Läbivaatust sisaldav aruanne edastatakse komiteele.

Komisjon võib määrata sõltumatud ja kõrgelt kvalifitseeritud eksperdid, kes teda iga-aastase aruande läbivaatamisel abistavad.

Artikkel 38 Programmi järelevalve ja hindamine

1. Komisjon teeb teadusprogrammi üle järelevalvet ja annab hinnangu eeldatavale kasule. Selle kohta koostatakse aruanne 2013. aasta lõpuks ja seejärel iga seitsme aasta möödumisel. Infopakett avalikustatakse ühenduse teadus- ja arendustegevuse teabeteenistuse (CORDIS) kaudu või asjaomasel veebisaidil.

2. Komisjon annab teadusprogrammile hinnangu iga seitsmeaastase perioodi jooksul rahastatud projekti lõpetamisel. Samuti hinnatakse TTA kasu ühiskonnale ja asjaomastele sektoritele. Hindamisaruanne avaldatakse.

3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud järelevalvet tehes ja hinnangut andes aitavad komisjoni tema poolt ametisse nimetatud kõrgelt kvalifitseeritud ekspertidest koosnevad rühmad.

Artikkel 39 Sõltumatute ja kõrgelt kvalifitseeritud ekspertide ametisse nimetamine

Artiklis 18, artikli 28 lõikes 2 ja artiklis 38 nimetatud sõltumatute ja kõrgelt kvalifitseeritud ekspertide ametisse nimetamisel kohaldatakse analoogia põhjal Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1906/2006[13] artikleid 14 ja 17.

IV peatükk Lõppsätted

Artikkel 40 Mitmeaastaste tehniliste suuniste läbivaatamine

III peatükis ettenähtud mitmeaastased tehnilised suunised vaadatakse läbi iga seitsme aasta järel; esimene periood lõpeb 31. detsembril 2014. Sel eesmärgil ja hiljemalt iga seitsmeaastase perioodi viimase aasta esimese kuue kuu jooksul annab komisjon tehniliste suuniste toimimisele ja tõhususele uue hinnangu ja teeb vajaduse korral ettepanekuid muudatuste tegemiseks.

Kui komisjon peab vajalikuks, võib ta teha ümberhindamisi ja esitada nõukogule ettepanekuid mis tahes kohaste muudatuste tegemiseks enne seitsmeaastase perioodi lõppemist.

Artikkel 41 Rakendusmeetmed

Komisjon võtab artikli 42 lõikes 2 osutatud korras vastu järgmised rakendusmeetmed:

(a) rahastamismeetmete kinnitamine, kui käesoleva programmi kohane ühenduse hinnanguline toetus on 0,6 miljonit eurot või rohkem;

(b) artiklis 38 osutatud programmi järelevalve ja hindamisega seotud volituste koostamine;

(c) II peatüki 3. ja 4. jao muutmine;

(d) artiklis 25 nimetatud tähtaja muutmine;

(e) temaatiliste konkursikutsete koostamine;

(f) mis tahes muud programmiga seotud küsimused.

Artikkel 42 Komitee

1. Komisjoni abistab söe- ja terasekomitee (edaspidi „komitee”).

2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse analoogia põhjal otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7.

Selle otsuse artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kaks kuud.

3. Komitee võtab vastu oma kodukorra.

Artikkel 43 Kehtetuks tunnistamine ja üleminekumeetmed

[Juhul kui otsus võetakse vastu enne 15. juunit 2008:]

[„Otsus 2003/78/EÜ tunnistatakse kehtetuks. Otsust 2003/78/EÜ kohaldatakse siiski kuni 31. detsembrini 2008 nende meetmete rahastamise suhtes, mida käsitlev taotlus on esitatud enne 15. septembrit 2007. ”]

[Juhul kui otsus võetakse vastu pärast 15. juunit 2008:]

[„Otsus 2003/78/EÜ tunnistatakse kehtetuks. Otsust 2003/78/EÜ kohaldatakse siiski kuni 31. detsembrini 2009 nende meetmete rahastamise suhtes, mida käsitlev taotlus on esitatud enne 15. septembrit 2008. ”]

Artikkel 44 Kohaldamine

[„Käesolevat otsust kohaldatakse alates 16. septembrist 2007. ”]

[või]

[„Käesolevat otsust kohaldatakse alates 16. septembrist 2008. ”]

Artikkel 45 Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, […]

Nõukogu nimel

eesistuja

[…]

LISA

Artiklis 23 nimetatud söe nõuanderühma koosseis:

[pic]

Liikmetel peavad olema head taustateadmised ja isiklikud oskused ühes või mitmes järgmises valdkonnas: söe kaevandamine ja kasutamine, keskkonna- ja sotsiaalteemad, sealhulgas ohutusaspektid.

Artiklis 23 nimetatud terase nõuanderühma koosseis:

[pic]

Liikmetel peavad olema head taustateadmised ja isiklikud teadmised ühes või mitmes järgmises valdkonnas: toorained; raua tootmine; terase tootmine; pidevvalu; kuum- ja/või külmvaltsimine; terase viimistlemine ja/või pinnatöötlus; teraseliikide ja/või toodete arendamine; terase rakendused ja omadused; keskkonna- ja sotsiaalküsimused, sealhulgas ohutusküsimused.

[1] ELT L 29, 5.2.2003, lk 28.

[2] EÜT L 79, 22.3.2002, lk 60.

[3] ELT L 391, 30.12.2006, lk 7.

[4] EÜT L 154, 27.6.2000, lk 34.

[5] ELT L 29, 5.2.2003, lk 22.

[6] ELT C […], […], lk […].

[7] ELT C […], […], lk […].

[8] ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.

[9] ELT L 29, 5.2.2003, lk 1.

[10] EÜT L 29, 22.3.2002, lk 42.

[11] EÜT L 154, 27.6.2000, lk 34.

[12] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on viimati muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

[13] ELT L 391, 30.12.2006, lk 6.