ET Euroopa Liidu Teataja C 31/32

Regioonide komitee arvamus teemal “Komisjoni teatis sotsiaalmeetmete kava kohta”

(2006/C 31/08)

REGIOONIDE KOMITEE,

võttes arvesse komisjoni teatist sotsiaalmeetmete kava kohta, KOM (2005) 33 lõplik,

võttes arvesse komisjoni otsust konsulteerida komiteega kõnealuses küsimuses vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 265 lõikele 1,

võttes arvesse regioonide komitee presidendi 20. jaanuari 2005. aasta otsust teha sellekohase arvamuse koostamine ülesandeks majandus- ja sotsiaalpoliitika poliitika komisjonile,

võttes arvesse põhiseaduse lepingu eelnõu ning eriti selle artikleid III-117 ja III-209 kuni III-219,

võttes arvesse 2001. aasta valget raamatut Euroopa avalikust haldusest KOM(2001) 428 lõplik,

võttes arvesse kõrgetasemelise töörühma aruannet, milles käsitletakse sotsiaalpoliitika tulevikku laienenud Euroopa Liidus, tööhõive ja sotsiaalküsimuste peadirektoraat, mai 2004,

võttes arvesse 2003. aasta novembris valminud aruannet “Töö, töö, töö. Luua rohkem töökohti Euroopas”, mille on välja töötanud Wim Koki juhitud tööhõivealane rakkerühm,

võttes arvesse publikatsiooni “The economic costs of non-Lisbon. A survey of the literature on the economic impact of Lisbon-type reforms”, (European economy, Occasional Papers, nr 16, märts 2005),

võttes arvesse regioonide komitee 23. veebruari 2005 arvamust teemal “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Sotsiaalfondi kohta” ja “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programm PROGRESS” (CdR 240/2004),

võttes arvesse regioonide komitee 23. veebruari 2005 arvamust teemal “Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele globaliseerumise sotsiaalse mõõtme kohta — Euroopa Liidu panus hüvede loomiseks kõigile” (CdR 328/2004),

võttes arvesse regioonide komitee 29. septembri 2004 arvamust teemal “Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele: Vanemate töötajate tööhõive suurendamine ja tööturult lahkumise edasilükkamine” (CdR 151/2004) (1),

võttes arvesse regioonide komitee 22. aprilli 2004 arvamust teemal “Sotsiaalse hõlvamise ühisaruanne — kokkuvõte sotsiaalse hõlvamise riiklike tegevuskavade hindamise tulemustest (2003– 2005)” (CdR 21/2004) (2),

võttes arvesse regioonide komitee 24. veebruari 2005 resolutsiooni “Lissaboni strateegia taaselavdamine” (CdR 518/2004 fin),

võttes arvesse komitee arvamuse eelnõu (CdR 80/2005 rev 1), mille võttis majandus- ja sotsiaalpoliitika komisjon vastu 3. mail 2005 (raportöör: pr Linetta Serri, Armungia linnavolikogu liige, (IT-PES)),

võttis 6. ja 7. juulil 2005 toimunud 60. täiskogu istungil (6. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse.

1. Regioonide komitee märkused

Regioonide komitee

1.1 hindab positiivselt uue 2005–2010. aastate sotsiaalmeetmete kava rakendamiseks tehtavaid jõupingutusi, jagab täielikult kõnealuse kava eesmärke ja hindab positiivselt määratletud strateegiaid ja kava rakendamiseks kasutatavaid vahendeid, mis on kokku võetud juhtlauses “Sotsiaalne Euroopa maailmamajanduses: töökohad ja võimalused kõigile”;

1.2 hindab eriliselt asjaolu, et vaatamata Euroopa majanduskasvu aeglustumisele ja ebapiisavatele tulemustele, mis on nüüdseks saavutatud Lissaboni strateegia rakendamisel, esitatakse sotsiaalpoliitika valdkonnas uuesti Lissaboni strateegia eesmärgid, mis taotlevad prioriteerida majanduskasvu sotsiaalset mõõdet, ning taaskäivitatakse Euroopa sotsiaalne mudel, mis vastavalt 2002. aasta Barcelona Ülemkogu deklaratsioonile on rajatud “tõhusale majandusele, kõrgele sotsiaalkaitse, hariduse ja sotsiaalse dialoogi tasemele”;

1.3 kiidab heaks põhimõtted, millel rajaneb sotsiaalmeetmete kava, st integreeritud lähenemisviis, tööhõive kvaliteedi edendamine, sotsiaalkaitsesüsteemi ajakohastamine, “sotsiaalpoliitika puudumise kuludega” arvestamine;

1.4 märgib siiski, et määratletud eesmärgid on mõnikord üldsõnalised ja nõuavad täpsustamist rakendatavate vahendite omaduste ja tähtaegade kindlaksmääramise osas;

1.5 nõustub, et tuleb arvestada “sotsiaalpoliitika puudumise kulude” põhimõttega, kuna sotsiaalpoliitika võib aidata kaasa nii sotsiaalsete kui majanduslike eesmärkide saavutamisele. Sotsiaalpoliitika eesmärgiks pole üksnes sotsiaalse tõrjutuse vähendamine, vaid ka paremate majanduslike eesmärkide saavutamisele kaasaaitamine, näiteks suurendades majanduse kohanemisvõimet rahvusvahelise majanduskeskkonna muutustele. Praktikas avaldab sotsiaalpoliitika puudumine või kohanematus negatiivset mõju potentsiaalsele majanduskasvule;

1.6 avaldab kahetsust, vaatamata senisele üldiselt positiivsele hinnangule, et sotsiaalmeetmete kavas ei mainita sõnaselgelt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vastutust ja rolli, eriti arvestades asjaolu, et sotsiaalpoliitika asjakohane määratlus ja rakendamine kuuluvad enamuses Euroopa riikides kõnealuste omavalitsuste pädevusvaldkonda;

1.7 arvab, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste aktiivne osalus ja nende asjaomased subsidiaarsuse põhimõtte raames tarvitusele võetavad meetmed, mis sisalduvad ka Euroopa põhiseaduse lepingu eelnõus ja Euroopa avaliku halduse kohta käiva 2001. aasta valge raamatu juhistes (teatis “Pidev ja süstemaatiline dialoog piirkondlike omavalitsuste ühendustega tegevuskavade väljatöötamise teemal”), on üheks sotsiaalmeetmete kava eesmärkide eduka saavutamise tingimuseks;

1.8 väljendab soovi, et tänu just kohaliku tasandi ametiasutuste kaasamise kaudu võetaks tarvitusele meetmed vähendamaks erinevusi ja tasakaalustamatust erinevate liikmesriikide vahel ja levitamaks Euroopa sotsiaalset mudelit kõige paremal kujul, järgides seejuures parimaid tavasid, selle asemel, et asuda kohandama seda mudelit nende liikmesriikide olukorraga, kus leidub kõige rohkem vajakajäämisi sotsiaalpoliitika valdkonnas. Komisjoni strateegiad, eesmärgid, vahendid ja ettepanekud.

2. Regioonide komitee soovitused

Usalduse suurendamine

Regioonide komitee

2.1 olles teadlik asjaolust, et Euroopa on oma kodanike silmis läbimas murettekitavat faasi (seoses järgmiste teemadega: majanduskasvu aeglustumine, ostujõu vähenemine, elanikkonna vananemine, Euroopa Liidu teisejärgulise rolli tajumine rahvusvahelisel tasandil, sotsiaalkaitsesüsteemi ees seisvad raskused ning jätkuv sotsiaalne ja majanduslik tõrjutus ja vaesus, mis kõik tekitab hirmutunnet ja kaitsehoiakut ning toidab ühtlasi vana ja uut kohalikku egoismi), kiidab heaks idee, mille kohaselt usalduse kasv peaks moodustama Euroopa sotsiaalstrateegia keskse elemendi;

2.2 peab oluliseks otsustavat tegutsemist tõepärase teabe levitamisel, mis vähendaks uute ja vanade liikmesriikide kodanike hirmu;

2.3 meenutab sellegipoolest vajadust, et kõrvuti pingutustega, mida tehakse parema kommunikatsiooni saavutamiseks, tuleks jätkata peaeesmärkide järgimist ning parandada viivitamatult ja märgatavalt elu- ja töötingimusi. Kõnealuseid eesmärke tuleb kohandada liikmesriikide erinevatele tingimustele ja prioriteetidele ning nende elluviimine peab eeldama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jõulist kaasamist.

3. Vahendid

Regioonide komitee

3.1 on seisukohal, et määratletud vahendite kogum (õigusaktid, sotsiaalne dialoog, rahalised vahendid) tuleb viivitamatult tarvitusele võtta, et hajutada levivat umbusaldust;

3.1.1 märgib edusammu, mida tähistab üldise sotsiaalklausli (artikkel III-117) lisamine põhiseaduse lepingu eelnõusse, vastavalt millele tuleb nüüdsest arvestada sotsiaalse mõõtmega igas ühenduse poliitikavaldkonnas;

3.2 hindab positiivselt sotsiaalmeetmete kava, Lissaboni strateegia ja säästva arengu strateegia vastastikust täiendavust, mis peab mõjutama kõiki ühenduse poliitikavaldkondi. Kõnealune integreeritud lähenemisviis võiks tuua kaasa tõelise edu sotsiaalpoliitika ja tööhõive poliitika valdkonnas, kui komisjoni poolt välja töötatud mõju hindamise meetod võtaks vastavalt põhiseaduse lepingu eelnõule arvesse subsidiaarsuse põhimõtet;

3.3 kutsub komisjoni üles rakendama avatud kooskõlastusmeetodit, ühendades praegused üksnes valitsustevahelised meetodid, kaasates seejuures kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, sotsiaalmeetmete kava rahaliste vahendite juhtimise peamised otsustajad, tänu rubriikidele “Lähenemine” ja “Piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive”;

3.4 on seisukohal, et on tingimata vajalik asuda otsustavalt rakendama ühenduste aquis'd kogu ühenduses, nõudes seejuures tungivalt, et liikmesriikide õigusaktid kaasaksid üha enam Euroopa põhimõtteid ja miinimumstandardeid, vähendamaks erinevate liikmesriikide vahelisi erinevusi ja tasakaalustamatust.

3.5 on seisukohal, et üks aasta pärast uute liikmesriikide ühinemist Euroopa Liiduga, on kohane, et Euroopa Komisjon asub tegema kokkuvõtet, mis käsitleb uutest liikmesriikidest pärit töötajate 15-liikmelise ELi tööturule juurdepääsu piiranguid; Oleks eriti huvitav määratleda kõnealuste piirangute strukturaalne mõju töösuhete staatusele.

3.6 on seisukohal, et uutest liikmesriikidest pärit töötajate 15-liikmelise ELi tööturule juurdepääsu piirangud ning käimasolev arutelu komisjoni ettepaneku üle, mis käsitleb siseturul pakutavate teenuste direktiivi, näitavad direktiivi 96/71 läbivaatamise vajadust, mis käsitleb töötajate ajutist lähetamist seoses teenuste osutamisega.

4. Usalduse eduka suurendamise kolm tingimust

Regioonide komitee

4.1 tunnistab uue põlvkondadevahelise lähenemise tähtsust, loomaks noortele rohkem ja paremaid väljavaateid. Usalduse suurenemine ja Lissaboni strateegia eesmärkide taaskäivitamine ei saa ignoreerida noorte keskset rolli; sellega seoses viitab komitee oma arvamusele teemal “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis rajab programmi” Aktiivsed noored “perioodiks 2007–2013” (EDUC-37, 2004);

4.2 väljendab oma nõusolekut käivitada 2005. aastal tõhus arutelu põlvkondadevahelist mõõdet käsitleva rohelise raamatu üle;

4.3 märgib, et hoogsa aruteluga elanikkonna vananemise ja pensionisüsteemide reformi teemal peaks kaasnema noorte olukorra (kindel sissetulek, töö- ja karjääriväljavaated) jätkuva halvenemise põhjalik hindamine ning arvestamine; jätmata unarusse vanemate kodanike püsivaid probleeme, tuleb integreeritud lähenemisviisi raames tähelepanu pöörata ka teistele rahvastikurühmade olukorrale, keda ähvardab sotsiaalne tõrjutus;

4.4 kiidab täielikult heaks põlvkondadevahelise partnerluse idee, mis võimaldaks kaasata ja väärtustada vanemate inimeste kogemusi, tagades nende kui aktiivse elanikkonna osalemise ühiskondlikus elus ning andes neile võimaluse aidata noorematel pääseda tööturule; kutsub sellega seoses komisjoni üles soodustama katsete teostamist, heade tavade levikut, erialgatuste käivitamist põlvkondadevahelisteks kohtumisteks;

4.5 omistab vastavalt komisjoni teatisele suurt tähelepanu partnerlusele kõigil tasandeil, mis on peamiseks vahendiks sotsiaalse kapitali loomisel, mis praegu näib olevat nõrgenenud jätkuva tagasihoidliku majanduskasvu ja Lissaboni eesmärkide aeglase elluviimise tõttu, mille seast tähtsaim on väärikas töö kõigi Euroopa kodanike jaoks;

4.6 rõhutab erimeetmete vajadust seal, kus traditsioonid ja kogemused partnerluse vallas on ajaloolistel ja sotsiaalmajanduslikel põhjustel vähem juurdunud;

4.7 nõustub täielikult Euroopa Liidu välispoliitilise mõõtme tähtsusega. Euroopa võib ja peab mängima aktiivset rolli rahvusvahelisel tasandil, edendamaks eelkõige väärilist tööd kõigile, tagamaks õiglasi reegleid kaubanduses ja rahvusvahelises kaubavahetuses, hoidmaks ja toetamaks ühtlasi globaliseerunud majanduses Euroopa sotsiaalset mudelit ning viimase aluseks olevaid inimväärikuse, sotsiaalse õigluse ja solidaarsuse põhimõtteid.

4.8 leiab, et kodanike enesekindluse tõstmiseks peavad olema täidetud veel vähemalt kaks tingimust: i) kodanikkond, kes on äärmiselt teadlik olemasolevatest võimalustest Euroopas; ii) kodanikkond, kelle käsutuses on vahendid, mis võimaldavad kõnealuseid võimalusi kasutada, nagu näiteks keeleoskus; kutsub Euroopa Komisjoni üles rõhutama kõnealuseid ja ka teisi tingimusi.

5. Kaks prioriteetset valdkonda: liikumine täistööhõive suunas

Regioonide komitee

5.1 jagab täielikult strateegiat, mille kohaselt kuulub tööhõivele, nii kvantitatiivses kui kvalitatiivses mõttes, keskne koht sotsiaalmeetmete kava eesmärkide seas. Tööhõive koos nelja Koki aruandes esitatud prioriteediga on peamine vahend nii võitluses sotsiaalse tõrjutuse vastu kui ka kestva majanduskasvu edendamisel;

5.2 pooldab tööõiguse arengut käsitleva rohelise raamatu koostamist. Uute töövormide üldine levik muudab hädavajalikuks tööõiguse alaste õigusaktide väljatöötamise;

5.3 on seisukohal, et kõnealuses valdkonnas on tarvis võtta meetmeid vältimaks seda, et tööhõive paindlikkus, mis on vajalik tööturu ajakohastamist ja konkurentsivõime tagamiseks, ei tähendaks töötajate kaitstuse tingimuste halvenemist ja sotsiaalse tõrjutuse riski suurenemist;

5.4 on seisukohal, et sotsiaalne dialoog jääb antud kontekstis peamiseks vahendiks, mida tuleks igati kasutada ja tugevdada, edendamaks ja soodustamaks muutusi, neid juhtimaks ning muutmaks sotsiaalselt õiglaseks;

5.5 hindab kõrgelt komisjoni kavatsust esitada uus strateegia rahvatervise ja tööohutuse tagamiseks, ennetades rahvatervise ja töötajate turvalisusega seotud riske;

5.6 jälgib huviga Euroopa tööturu perspektiivi; tunneb sellegipoolest muret selle üle, et kõnealune eesmärk ei tähendaks üksnes töötajate liikumist liikmesriikide vahel, vaid tagaks pigem reeglite ja normide kehtestamise, mis reguleerivad tööturu toimimise ning mis võimaldavad tõhusalt ühendada kõige enam garantiisid suurima võimaliku efektiivsuse ja tootlikkusega;

5.7 on seisukohal, et kõnealuses kontekstis võivad olla kasuks riikidevahelised kollektiivlepingud;

5.8 samuti pooldab komitee ettevõtete sotsiaalse vastutuse edendamist;

5.9 toetab samuti sotsiaalkaitsesüsteemide tõhusama ja tihedama kooskõlastamise edendamist.

6. Ühtsem ühiskond

Regioonide komitee

6.1 tunnistab, et sotsiaalkaitse ajakohastamine, kaasa arvatud selle finantsjätkusuutlikkus, on võtmeelemendiks Lissaboni strateegia vahehindamisel. Komitee kordab sellegipoolest, et kõnealune ajakohastamine peab jätkuma saavutamaks ühiskonda, mis on solidaarsem ja kus kõigil kodanikel on võrdsed võimalused;

6.2 on ülalmainitut silmas pidades seisukohal, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad olema kutsutud ja seatud mängima keskset rolli kõnealuses ajakohastamisprotsessis ja et avatud kooskõlastusmeetodit tuleks rakendada ka liikmesriikide piirkondlike ja kohalike omavalitsuste tasandil;

6.3 jagab avatud kooskõlastusmeetodi ratsionaliseerimise ettepanekuid ühiste eesmärkide ühtse loetelu abil hõlvamise, pensionide ja tervishoiu valdkonnas;

6.4 kiidab täielikult heaks vaesusega võitlemise ja sotsiaalse hõlvamise edendamise eesmärgi;

6.5 on seisukohal, et ühenduse algatus, mis käsitleb kavasid tagamaks kõigile kodanikele miinimumpalk tööleasumisel, on väga oluline, ning kutsub komisjoni üles arendama konkreetseid meetmeid, et võrrelda riikide ja piirkondade erinevaid kogemusi, mis soodustavad heade tavade levikut ja vastavasisuliste õigusaktide võrdlevat analüüsi;

6.6 komitee pooldab ideed kuulutada 2010. aasta sotsiaalse tõrjutuse ja vaesusega võitlemise Euroopa aastaks. Komitee rõhutab sellegipoolest, et sarnased algatused (nagu näiteks teised “Euroopa aastad”, mis on ette nähtud komisjoni teatises kuni aastani 2010) ei või ega pea olema üksnes pidulikku laadi, vaid peavad toetama ja tugevdama ülalmainitud konkreetseid meetmeid;

6.7 toetab täielikult diskrimineerimise vastast võitlust ja rahvusvähemuste õiguste edendamist algatuste abil, millel võib ka olla seadusandlik iseloom;

6.8 toetab ettepanekut luua Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut. Selle asemel tuleks parandada teisi, juba olemasolevaid vahendeid, aitamaks tõhusamalt kaasa kogemuste hindamisele ja erinevate liikmesriikides loodud heade tavade rakendamisele;

6.9 rõhutab vajadust määratleda täpsemalt diskrimineerimise vastase võitluse eesmärgid, tehes kindlaks konkreetsed meetmed, mis on rakendatavad erinevates olukordades: kinnitatud eesmärk meeste ja naiste võrdõiguslikkuse saavutamise vallas kannab endas tegelikult ajaloolisi kõrvaltähendusi ja probleeme, mida ei saa taandada üldisemale rahvusvähemuste õiguste küsimusele ning mis lisaks kõigele väljendub Euroopa Liidu erinevates osades erinevalt;

6.10 kiidab heaks kohustuse töötada välja eriteatis üldhuvi pakkuvate sotsiaalteenuste kohta, ning soovib eelkõige, et kõnealune algatus aitaks kaasa praeguse õigusraamistiku ebakindluse vähendamisele. Komitee rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esmatähtsat rolli üldhuvi pakkuvate sotsiaalteenuste valdkonnas ja vajadust toetada kõnealuseid omavalitsusi asjakohasel viisil tagamaks üldhuvi pakkuvate sotsiaalteenuste kättesaadavuse ja universaalsuse. Soovides isikute vaba liikumist Euroopa Liidus, tuleb kõigil liikmesriikidel ühtlustatult teostada olulisi meetmeid kõnealuses valdkonnas. Kõnealuses kontekstis hindab komitee komisjoni kavatsust teha teatavates tingimustes erand hüvitistest teatamise kohustusest mõningate sotsiaalteenuste, haiglate ja sotsiaalelamuühistute suhtes.

7. Kokkuvõte

Regioonide komitee

kutsub komisjoni üles arvestama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vastutust ja aktiivset rolli erinevates sektorites, mida katab sotsiaalmeetmete kava, vastavalt põhiseaduse lepingu subsidiaarsuse põhimõttele, ning kinnitab veel kord, et tegemist on kodanike Euroopa rajamise peateega, ühtekuuluvuse ja solidaarsuse mudeliga protsessis, mille eesmärk on muuta Euroopa Liit maailma kõige dünaamilisemaks ja konkurentsivõimelisemaks teadmistepõhiseks majanduseks.

Brüssel, 6. juuli 2005 Regioonide komitee president Peter STRAUB

(1) ELT C 43, 18.2.2005, lk. 7

(2) ELT C 121, 30.4.2004, lk. 32