ET Euroopa Liidu Teataja C 72/20

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

2010/C 72/10

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muutmistaotluse kohta vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamisest.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

Muutmistaotlus vastavalt artiklile 9

„PROSCIUTTO DI MODENA”

EÜ nr: IT-PDO-0217-0066-21.08.2007

KGT ( ) KPN ( X )

1. Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

—  Toote nimetus —  Toote kirjeldus —  Geograafiline piirkond —  Päritolutõend — Tootmismeetod —  Seos piirkonnaga —  Märgistus — Riiklikud nõuded —  Muu [täpsustada]

2. Muudatus(t)e liik:

—  Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine — Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet —  Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) —  Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3. Muudatus(ed):

3.1. Tootmismeetod:

Muudetud on niiskusesisalduse näitajat, mis võrreldes varasema näitajaga vahemikus 50–61 % ei tohi nüüd olla väiksem kui 59 % ega suurem kui 63,5 %.

Kõnealuste näitajate muutmine osutus vajalikuks, kuna Itaalia raskete sigade kasvatuses on viimastel aastatel võetud järk-järgult kasutusele tehnoloogiaid, mille puhul päevase kasvuindeksi suurenemine (tuleb võtta arvesse, et üheksa kuuga saadakse ligikaudu 160 kg raskused sead) kajastub märkimisväärselt ka liha toiduaineteaduslikus analüüsis. Kõige rohkem on nende tehnoloogiate kasutuselevõtt mõjutanud liha niiskusesisaldust. Sigade kasvukiiruse märkimisväärne suurenemine avaldab mõju lihavuse tekkele, tõstes samas liha niiskusesisaldust. Kõrge niiskusesisaldusega kaasneb suurem kaalukadu liha valmistamisel, kuid samas ka liha pehmus, mis on singile „Prosciutto di Modena” eriti iseloomulik.

Spetsifikaadi C-osas on 15 päeva võrra vähendatud viimast tähtpäeva, mil seakasvataja peab lööma kustumatu templi iga sea tagakintsule, ning nüüd on selleks tähtpäevaks varasema 45 päeva asemel 30 päeva; muudatusega on püütud tagada vastavus loomade heaolu käsitleva määrusega.

Vähimat laagerdumisaega on pikendatud ning 12 kuu asemel on see nüüd 14 kuud; kui tegemist on ühtliku partiiga, mille algne kaal jääb alla 13 kilo, võib laagerdumisaega vähendada 12 kuuni, varasemad vastavad näitajad olid 12 kilo ja 10 kuud. Muudatus osutus vajalikuks, kuna kogemus on näidanud, et spetsifikaadis ettenähtud omaduste saavutamiseks peab toode pikemalt laagerduma.

3.2. Riiklikud nõuded:

Lisaks sellele on muudetud G-osa, lisades sinna olulised üksikasjad, millega tagada kinnitus toote algupära kohta.

Spetsifikaadist on välja jäetud kõik viited tootjaühenduste teostatavale kontrollile.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„PROSCIUTTO DI MODENA”

EÜ nr: IT-PDO-0217-0066-21.08.2007

KGT ( ) KPN ( X )

1. Nimetus:

„Prosciutto di Modena”

2. Liikmesriik või kolmas riik:

Itaalia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1. Toote liik (III lisa alusel):

Klass 1.2 Lihatooted

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Kaitstud päritolunimetusega tähistatakse laagerdunud toorsinki. See on väliselt pirni kujuga, ilma jalaosata, korrastamisel on võetud ära liigne rasv ning eemaldatud osa kamarast ja välisrasv. Lõikekoht on helepunase värvusega. Maitse on meeldiv, kuid mitte soolane. Lõhn on hea ja mahe, kuid siiski intensiivne, olles tuntav ka vardaga proovimisel. Iseloomulik on vastavus täpsetele analüüsinõuetele: niiskusesisaldus vahemikus 59–63,5 %; naatriumkloriidi 4,5–6,7 %; Proteolüüsi määra näitaja vahemikus 21–31 %. Terve sink kaalub kaheksa kuni kümme kilogrammi ning kaal ei jää kunagi alla seitsme kilogrammi.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

Sink saadakse selliste sigade poolrümba värskest tagaosast, kes on sündinud, kasvatatud ja tapetud ühes Itaalia kümnest järgmisest maakonnast: Emilia Romagna, Veneto, Lombardia, Piemonte, Molise, Umbria, Toscana, Marche, Abruzzo, Lazio.

Lubatud on vastavalt Itaalia tõuraamatule (Libro Genealogico Italiano) parandatud traditsiooniliste standardtõugude Large White ja Landrace puhtatõulised sead või hübriidid. Ühtlasi on lubatud vastavalt Itaalia tõuraamatule parandatud Duroci tõugu sead.

Lubatud on ka muudest tõugudest sead, ristandid ja hübriidid, kui need vastavad selektsiooni- ja ristamismudelitele, mille eesmärgid ei ole vastuolus Itaalia tõuraamatu ettekirjutustega raske sea tootmise kohta.

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Arvestada tuleb üksikasjalikke eeskirju söödaratsiooni koostise ja söötmise kohta, eelistades punktis 4 määratletud geograafilisest piirkonnast pärinevat sööta. Sigade söötmiseks kasutatakse kahte liiki sööta, mis põhineb peamiselt teraviljatoodetel (mais, oder, kaer jne) ja juustutootmisega kaasnevatel jääkidel (vadak, hapu- ja petipiim). Teraviljapõhist sööta antakse eelistatavalt vedelal kujul (vedelsööt või söödapasta), millele on traditsiooni kohaselt lisatud vadakut.

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Jälgitavuse ja kontrolli tagamiseks peab singi „Prosciutto di Modena” tootmine ja laagerdamine tervikuna toimuma punktis 4 määratletud tootmispiirkonnas.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

—

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta:

„Prosciutto di Modena” on alati äratuntav kontrolliasutuse poolt kamarale pandud märgise järgi.

Terve, koos kondiga singi märgistusel peab olema nimetus „Prosciutto di Modena” ja seejärel sõnad „denominazione di origine protetta” (kaitstud päritolunimetus). Kui sink „Prosciutto di Modena” on terve, kuid ilma kondita, või tükeldatud, peab juhul kui tempel või põletusmärk ei ole enam nähtav, olema märgisel ka tootmise kuupäev, mis vastab singi töötlemise alguskuupäevale, nähtav peab olema ka partii identifitseerimisnumber.

Keelatud on kasutada omadusi kirjeldavaid sõnu, nagu classico, autentico, extra, super (klassikaline, ehtne, eriline, super) ja muid päritolunimetusele lisatud tunnuseid, nimetusi ja täiendeid (välja arvatud disossato e kondita), samuti muid andmeid, mida ei ole konkreetselt ette nähtud, välja arvatud juhud, mil see on ette nähtud muude õigussätetega; samad keelud kehtivad ka „Prosciutto di Modena” reklaami ja müügiedenduse kohta olenemata vormist ja kontekstist.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

„Prosciutto di Modena” töötlemine peab toimuma üksnes Panaro jõe ja selle äärde jäävate orgude orohüdrograafilist basseini ümbritsevas mägipiirkonnas, kõrgusel kuni 900 meetrit üle merepinna; piirkond hõlmab järgmiste kommuunide haldusterritooriumi: Castelnuovo Rangone, Castelvetro, Spilamberto, San Cesario sul Panaro, Savignano sul Panaro, Vignola, Marano, Guiglia, Zocca, Montese, Maranello, Serramazzoni, Pavullo nel Frignano, Lama Mocogno, Pievepelago, Riolunato, Montecreto, Fanano, Sestola, Gaggio Montanto, Monteveglio, Savigno, Monte San Pietro, Sasso Marconi, Castello di Serravalle, Castel d’Aiano, Bazzano, Zola Predosa, Bibbiano, San Polo d’Enza, Quattro Castella, Canossa (già Ciano d’Enza), Viano, Castelnuovo Monti. Sigade kasvatamine ja tapmine peab toimuma üksnes Regioni Emilia Romagna, Veneto, Lombardia, Piemonte, Molise, Umbria, Toscana, Marche, Abruzzo ja Lazio maakonnas asuval määratletud territooriumil.

5. Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1. Geograafilise piirkonna eripära:

Panaro jõe orohüdrograafilist basseini ümbritseva mägipiirkonna mikrokeskkond on üks vähestest sobilikest; kuna seda varjavad Toscana ja Emilia Romagna Apenniinid, on seal singi tootmiseks sobivaim mikrokliima: asjaolu, et ala asub mäenõlvadel, seal on iseloomulik taimestik ning Panaro jõgi ja selle lisajõgedeks olevad mägijõed viivad ära liigse vee, loob ideaalse kliima, mis on pigem kuiv ja veidi tuuline. Tootmispiirkond, mis on määratletud mitte juhuse tõttu ega seadusesätete alusel, vaid vastavalt keskkonna geograafilistele piiridele, rõhutab tootmissüsteemi ja keskkonna vahel aja jooksul tekkinud sidet: sink peab laagerduma täiesti tervislikus keskkonnas ning samas ei muuda kasutatavad tootmissüsteemid singi laagerdumise ajal selle keskkonna tervislikkust.

5.2. Toote eripära:

Lisaks toote kirjelduses juba osutatud eripärale on „Prosciutto di Modena” omadused järgmised:

— rasva ja kamarata osa on suurem, võimaldades soola kiiremat imendumist, mis annab tootele iseloomuliku maitse;

— niiskusesisaldus vahemikus 59–63 %;

— soolasisaldus vahemikus 4,5–6,7 %;

— proteolüüsi määra näitaja vahemikus 21–31 %.

Viimati osutatud eripära muudab toote eriti sobivaks proteiinidieedi puhul, kuna sink on kergesti seeditav. Tänu rohketele mineraalidele ja vitamiinidele ning vähesele kolesteroolisisaldusele on „Prosciutto di Modena” rasva eemaldamisel ideaalne toit lipiididevaese dieedi puhul, ühtekokku on sink väga tasakaalustatud toit nii rasvade kui ka proteiinide osas.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Tootmisele esitatavad nõuded, mille abil tagatakse toote eripära, mis omakorda võimaldab kasutada toote puhul kaitstud päritolunimetust, on suures sõltuvuses keskkonnatingimustest ning loodus- ja inimfaktorist: tooraine saab oma iseloomulikud omadused määratletud geograafilisest makropiirkonnast, kuna piirkond on ajalooliselt ja majanduslikult selliseks kujunenud ja põllumajandustoodangule pühendunud. „Prosciutto di Modena” tootmine on saanud alguse põllumajandustegevusest määratletud mikropiirkonna geomorfoloogilistes ja mikroklimaatilistes tingimustes, mis on ühtlasi põhjenduseks sellele põllumajandustegevusele. Kõnealuste eritingimuste raames on kujunenud välja toorainenäitajate, toote töötlemissüsteemide ja nimetuse kinnistumise omavaheline seos, mis on tihedalt seotud geograafilisele piirkonnale omase sotsiaal-majandusliku arenguga, mis omakorda on kindlaks määranud ainulaadsed omadused, kuna määratletud makropiirkonnas arenes välja pärismaine tõug, mida on Põhja- ja Kesk-Itaalias esinenud juba etruskide ajajärgust peale, ning seatõu arenguga käis kaasas teraviljakasvatus ja piima töötlemine, mille alusel kujunesid välja sigade söödasüsteemid. Selline suunitlus määras kindlaks tooraine omadused ning väga selgepiirilise tootmise, mille jaoks edendati raskete ja kõrge tapavanusega sigade kasvatust. Laagerdunud singi tootmise muutumine iseseisvaks tootmisharuks on toimunud järk-järgult ja loomulikult, see kujunes välja ammustel aegadel neil aladel, mis asusid eriliste keskkonnatingimuste tõttu vähestes sobivates piirkondades ja seda väärtustas nende inimeste töö, kes aja jooksul olid muutunud vastava ala spetsialistideks.

Toote ajalugu ulatub kaugetesse aegadesse ning päritolupiirkonnas leidub selle kohta tõestusmaterjali alates pronksiajast, kui koduloomade kasvatamise tava kinnistus ja võeti kasutusele sool (naatriumkloriid). Ajaloolis-majanduslikus mõistes arenes liha soola abil säilitamise püsiv tava koos keltide tulekuga ning täiustus Rooma tsivilisatsiooni ajal.

Ajaloolisest vaatekohast on toote päritolu dokumenteeritav tooraine päritolupiirkonna osas alates industrialiseerimiseelsest perioodist; kõnealune toodang on tüüpilise maakultuuri erakorralise arengu vili, selline areng oli omane kogu Po jõe tasandikule, keskendudes Panaro jõe orohüdrograafilist basseini ümbritsevale mägipiirkonnale (Toscana ja Emilia Romagna Apenniinide nõlvad) selle eriliste kliimatingimuste tõttu.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

Spetsifikaadi terviktekst on kättesaadav järgmisel veebilehel:

— klõpsates lingil http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg või

— minnes otse põllumajandusministeeriumi veebilehele (http://www.politicheagricole.it), seejärel klõpsates „Prodotti di Qualità” („Kvaliteettooted”; ekraanil vasakul) ning seejärel „Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE [regolamento (CE) n. 510/2006]” („ELi läbivaatuseks esitatud spetsifikaadid (määrus (EÜ) nr 510/2006)”).

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.