ET   ET 
 
 
 EUROOPA  
KOMISJON   
Brüssel, 2.2.2022  
COM(2022) 30 final  
 
Standardimispakett  
KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE  
määruse (EL) nr 1025/2012 rakendamise kohta aastatel 2016 –2020   
 
1 
 1 Sissejuhatus  
Määruses (EL) nr  1025/20121 (edaspidi „määrus“) on sätestatud õigusraamistik, mis 
võimaldab komisjonil Euroopa standardiorganisatsioonidelt2 taotleda, et nad töötaksid 
kaupade ja teenuste jaoks välja ELi poliitikat ja liidu õigust toetavad standardite eelnõud ja 
standardimisdokumend id, ja ELil toetada Euroopa standardimissüsteemi toimimist, ning 
määratud kindlaks Euroopa standardimissüsteemi toimimise põhikriteeriumid.  
Määruse artikli  24 lõike  3 kohaselt esitab komisjon iga viie aasta järel aruande määruse 
rakendamise kohta. 2016.  aastal avaldati esimene aruanne, mis hõlmas ajavahemikku 2013 –
20153. Käesolev aruanne hõlmab peamiselt ajavahemikku 2016 –2020, ent mõned andmed 
olid kättesaadavad üksnes kuni 2019.  aasta kohta ja võimaluse korral sisaldab aruanne ka 
ajakohastatud fak te ning arve kuni 2021.  aastani. Määruse artikli  24 lõigete  1 ja 2 kohaselt 
peavad Euroopa standardiorganisatsioonid ja muud organisatsioonid, kes saavad ELi toetust, 
esitama oma tegevuse kohta iga -aastase aruande. Neid aruandeid on käesoleva aruande 
koost amisel arvesse võetud. Andmete kogumise toetamiseks telliti sõltumatu uuring4. 
2  Määruse rakendamine  
Komisjon lükkas määruse rakendamise toetamiseks käima mitu algatust ja meedet. 
2015.  aasta ühtse turu strateegia5 toetamiseks käivitas komisjon 2016.  aasta 
standardimispaketi6 raames standardimise ühisalgatuse. Selle paljusid sidusrühmi hõlmava ja 
partnerlusel põhineva algatuse eesmärk oli ajakohastada Euroopa standardimissüsteemi, et 
säilitada selle atraktiivsus, tu lemuslikkus ja tõhusus. Algatus jaotati 15 alameetmeks ja selle 
dokumendid on avalikult kättesaadavad7. 2018.  aasta jaanuaris esitati olukorrast ülevaade8. 
Võttes arvesse ka neid algatusi ja meetmeid, saab määruse praeguse rakendamise kokku võtta 
järgmisel t. 
2.1  Standardiorganisatsioonide vaheline läbipaistvus (artikkel  4) 
Määruse artiklis  4 on sätestatud Euroopa standardiorganisatsioonide ja riikide 
standardiorganisatsioonide ning nende üksuste ja komisjoni vahelist standardite läbipaistvust 
käsitlevad nõuded.  
Veebivahendid on hõlbustanud teiste Euroopa standardiorganisatsioonide, riikide 
standardiorganisatsioonide ja komisjoni juurdepääsu standardite eelnõudele ning suurendanud 
                                                           
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25.  oktoobri 2012.  aasta määrus (EL) nr  1025/2012, mis käsitleb Euroopa 
standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/E Ü, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 
2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr  1673/2006/EÜ (ELT  L 316, 14.11.2012, lk  12). 
2 Kolm Euroopa standardiorganisat siooni määruse tähenduses on Euroopa Standardikomitee (CEN), Euroopa 
Elektrotehnika Standardikomitee (CENELEC) ja Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituut (ETSI).  
3 COM(2016)  212 final.  
4 Uuring määruse (EL) nr  1025/2012 (artikkel  24) rakendamise kohta, https://doi.org/10.2873/504681  ja 
https://doi.org/10.2873/593923 .  
5 COM(2015)  550 final.  
6 COM(2016)  358 final.  
7 https://ec.europa.eu/growth/single -market/european -standards/notification -system_et#jis .  
8 https://eur -lex.europa.eu/legal -content/ET/TXT/?uri=CELEX%3A52018SC0015 .  
 
2 
 standardite läbipaistvust, nagu on nõutud artiklis  4. Määruse artikli  4 koha st juurdepääsu 
standardite eelnõudele ja standardite läbipaistvust Euroopa tasandil on edendanud 
veebivahendid, mille Euroopa standardiorganisatsioonid võtsid kasutusele 2015.  aastal, kui 
nad seadsid sisse mehhanismi, mis annab Euroopa standardiorganisatsi ooni liikmetele / 
osalevatele sidusrühmadele, komisjonile ja Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioonile 
(EFTA) veebis vahetu juurdepääsu Euroopa standardite eelnõudele ja 
standardimisdokumentidele. Mis puudutab riikide standardiorganisatsioone, siis 2019.  aastal 
olid ligikaudu 70  %-l neist veebivahendid, mis hõlbustavad asjakohaste sidusrühmade 
juurdepääsu riikide standardite eelnõudele. Hoolimata sellest tuleb kodanikuühiskonna 
organisatsioonide ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate aruandlusest vä lja, et 
juurdepääs riikide standardiorganisatsioonide tegevusele on endiselt keeruline.  
2.1.1 Suunised  
Lisaülesandena läbipaistvuse edendamiseks koostas komisjon 2015.  aastal koostöös Euroopa 
standardiorganisatsioonidega vademeekumi ,9 milles antakse Euroopa 
standardiorganisatsioonide esindajatele, komisjoni ametnikele, ELi liikmesriikidele ja 
sidusrühmadele suuniseid komisjoni standardimistaotluste rolli,10 standardimistaotluste 
koostamise ja vastuvõtmise11 ning nende täitmise12 kohta. 2016.  aastal13 andis komisjon 
Euroopa standardiorganisatsioonide  jaoks välja ka üldise kontrollnimekirja  liidu õigust 
toetavate Euroopa harmoneeritud standardite koostamisel ja väljaandmisel enesehindamise 
tegemiseks , et edendada standardite ja dokumentide kvaliteeti ja nende viidete ed ukat 
avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . Mõnel juhul14 kohandati kontrollnimekirja mõne 
poliitikavaldkonna õigusaktide ja muude valdkondlike nõuete eripäradega.  
ELi toote -eeskirjade rakendamist käsitlevate ulatuslike komisjoni suuniste osana sisaldab 
sinine raamat15 eraldi punkti  standardite kohta (punkt  4.1.2 ja VI  lisa).  
2.2 Kaasamine ja sidusrühmade, sealhulgas teadusasutuste osalemine (artiklid  5 
ja 9) 
Määruse artikli  5 kohaselt peavad Euroopa standardiorganisatsioonid ergutama ja hõlbustama 
kõigi asjaomaste s idusrühmade, sealhulgas VKEde, tarbijaorganisatsioonide ning 
keskkondlike ja ühiskondlike sidusrühmade asjakohast esindatust ja tulemuslikku osalemist 
standardimistegevuses. Praegu ELilt rahalist toetust saavad kindlakstehtud sidusrühmade 
organisatsioonid (nn III  lisa tingimustele vastavad organisatsioonid) on Small Business 
Standards (väikeettevõtete suhtes kehtivad standardid, SBS), Euroopa tarbijate huve 
standardimises kaitsev organisatsioon (ANEC), Euroopa kodanike keskkondlik 
standardiorganisatsioon (E COS) ja Euroopa Ametiühingute Keskliit (ETUC), kes esindavad 
vastavalt VKEde, tarbijate, keskkonna ja töötajate huve standardimises.  
                                                           
9 SWD(2015)  205 final, 27.  oktoober 2015.  
10 https://ec.europa.eu/docsroom/documents/13507/attachments/1/translations .  
11 https://ec.europa.eu/docsroom/documents/13508/attachments/1/translations .  
12 https://ec.europa.eu/docsroom/documents/13509/attachments/1/translations .  
13 Ares(2016)6548298, 22.  november 2016.  
14 Näiteks direktiivid 2014/30/EL ja 2014/53/EL.  
15 https://ec.europa.eu/growth/single -market/goods/building -blocks_et#blue -guide .  
 
3 
 Euroopa tasandil  (määruse artikli  5 lõige  1) võivad III  lisa tingimustele vastavad 
organisatsioonid osaleda poliitika tasandil kõigi Euroopa standardiorganisatsioonide 
juhtorganites ning tehnilisel tasandil CENi ja CENELECi tehnilistes organites ja ETSI 
tehnilistes komite edes. Nende kaasamise ja tõhusa osalemise edendamiseks on alates 
viimasest aruandest tehtud uusi algatusi.  
2017.  aastal tegid CEN ja CENELEC muudatuse, mille tulemusena saavad III  lisa 
tingimustele vastavad mittetööstuslikud organisatsioonid (ANEC, ETUC ja  ECOS) esitada 
ametlikke arvamusi standardite eelnõude kohta (nn arvamuse avaldamise õigus). 
Mittepooldava arvamuse korral kaalub kõnealuse standardi koostamise eest vastutav tehniline 
komitee arvamuse põhjendatust ja annab tagasisidet. Selle tulemusel või dakse standardi 
eelnõu ka läbi vaadata. Kokku 76  % kõigist ühiskondlike sidusrühmade esitatud ametlikest 
arvamustest olid pooldavad.  
ETSI algatas III  lisa tingimustele vastavate organisatsioonidega koostöö tegemiseks 
2017.  aastal programmi „3SI“. See hõlma b ümarlaua kohtumisi ETSI ametnike ja ETSI 
sidusrühmade esindajaga (nn 3SI eestkõnelejad), et arutada kaasamise küsimusi. ETSI ei ole 
võtnud kasutusele sarnaseid mehhanisme nagu CEN ja CENELEC, et anda III  lisa 
tingimustele vastavatele mittetööstuslikele o rganisatsioonidele standardite väljatöötamisel 
struktuursem roll, nagu ametlik arvamuse avaldamise õigus. SBS avaldas 2021.  aasta suvel 
komisjoni tulevase standardimisstrateegia tegevuskava16 käsitleva avaliku konsultatsiooni 
raames rahulolematust seoses ET SI kaasavusega, märkides, et „ETSI ei ole seni eraldanud 
piisavalt ressursse ja eelarvelisi vahendeid kaasamise suurendamiseks“,17 nagu leidis ka üks 
teine VKEde ühendus18. Teised määruse alusel rahastatavad organisatsioonid on avaldanud 
asjakohases artikli  24 kohases aruandluses sarnaseid arvamusi. Näiteks ANECi 2019.  aasta 
aruandes19 on märgitud, et „ETSI ei nõustu oma kaasamissätteid süvendama, leides, et ta juba 
täidab määruse nõudeid.  III lisa tingimustele vastavad organisatsioonid leiavad siiski, et ETSI  
ei täida nõudeid“ . ECOS märgib20 sarnaselt, et „III  lisa tingimustele vastavate 
organisatsioonide osalemine ETSIs on endiselt keerulisem kui kahe teise Euroopa 
standardiorganisatsiooni puhul“.  Üks nende tähelepanekuid on, et protsessi kaasavust ei saa 
lahutada hääleõigustest, sest ETSIs on tööstuslike sidusrühmade hääleõigused suuremad kui 
teiste sidusrühmade kategooriate või asutuste hääleõigused kokku. ELi liikmesriikide 
standardiorganisatsioonide hääleõiguste osakaal ETSIs on ligikaudu 2  %. Teiste 
mittet ööstuslike sidusrühmade (kodanikuühiskond, akadeemilised ringkonnad, 
teadusringkonnad) hääleõiguste mõju on hääletamisel minimaalne.  
Nendele mureküsimustele juhtisid tähelepanu ka teatava kategooria sidusrühmad, eriti seoses 
juurdepääsetavusega, kusjuures mõned puuetega inimeste esindajad leidsid, et protsessi on 
raske kaasavaks pidada ja neil tuli loota kontaktidele tarbijaühendustega. Kuigi selline 
                                                           
16 https://ec.europa.eu/info/law/better -regulation/have -your-say/initiatives/13099 -Standardisation -strategy_et .  
17 https://ec.europa.eu/info/law/better -regulation/have -your-say/initiatives/13099 -Standardisation -
strategy/F2665680_et . 
18 https ://ec.europa.eu/info/law/better -regulation/have -your-say/initiatives/13099 -Standardisation -
Strategy/F2665677_et.  
19 https://ec.europa.eu/docsroom/documents/44748 .  
20 https://ec.europa.eu/docsroom/documents/44749 .  
 
4 
 tarbijaühenduste kaudu lävimine ei ole rangelt võttes määrusega vastuolus, annavad eri 
kategooria sidusrühma de mured põhjust kahelda, kas kaasamisele pööratakse piisavalt 
tähelepanu.  
2.2.1 Teadusasutused  
Seoses määruse artikli  5 lõike  2 ja artikli  9 rakendamisega on Euroopa 
standardiorganisatsioonide aruannetes21 osutatud mitmesugusele tegevusele, mis hõlmas 
teadusorganisatsioone. Aruannetest ei selgu siiski täielikult, milline oli sellise tegevuse 
tulemuslikkus, näiteks mõju konkreetsete standardite vastuvõtmisele või suuremale 
osalemisele.  
Sellega seotud sündmusena allkirjastasid CEN, CENELEC ja Euroopa Komisjoni 
Teadusuuringute Ühiskeskus (JRC) 2016.  aasta oktoobris koostöölepingu teadusuuringute ja 
innovatsiooni ning standardimise vahele silla loomiseks, et aidata standardimisvajadusteks 
valmis olla ja k ooskõlastada strateegilisi prioriteete, ning uuendasid seda lepingut 2021.  aasta 
oktoobris22. 
JRC tegi standardimise ühisalgatuse raames koostööd ka Euroopa teaduse ja tehnika alase 
koostöö ühendusega COST, pakkudes teavet ja koolitust standardimise kasu ko hta COSTi 
projektide raames toimuvale teadus - ja innovatsioonitegevusele. CEN ja CENELEC pakkusid 
nende sidemete kaudu alates 2019.  aastast mitut koolitusmoodulit.  
2.2.2 IKT-vahendid  
Euroopa standardiorganisatsioonid teatasid investeeringutest ja IKT -vahendite k asutamisest, 
et suurendada Euroopa standardimissüsteemi tõhusust ja hõlbustada standardimistegevust (nt 
liikmetevaheline koostöö, kohtumised, dokumentide koostamine, juurdepääs 
töödokumentidele ja standardimisdokumentidele ning kaugside ja -heakskiidud).  
2.3 Riikide standardiorganisatsioonide ja Euroopa standardiorganisatsioonide 
vaheline koostöö  
Riikide standardiorganisatsioonid ja Euroopa standardiorganisatsioonid on võtnud kasutusele 
mehhanismid, näiteks nõuanderühmad, järelevalvekomiteed, kohtumised ja suu nised, mis 
hõlbustavad parimate tavade vahetamist. Kolm Euroopa standardiorganisatsiooni kasutavad 
mitmesuguseid vahendeid, et hõlbustada ja parandada parimate tavade vahetamist nii 
omavahel kui ka riikide delegatsioonide vahel (nt riikide delegatsioonide juhtide kohtumiste 
kaudu, mida korraldab ETSI). Euroopa standardiorganisatsioonid teevad koostööd ka mitmes 
valdkonnas, sealhulgas hariduse, koolituse ning teadus - ja arendustegevuse alal erinevates 
standardimisega seotud küsimustes, näiteks CENi ja CENELE Ci ühine standardimisalane 
koolitustegevus.  
                                                           
21 https://ec.europa.eu/growth/single -market/european -standar ds/notification -system_et#article24 .  
22 https://www.cencenelec.eu/news -and-events/news/2021/pressrelease/2021 -10-21-jrc-cen-cenelec-renewed -
cooperation/ .  
 
5 
 2021.  aasta lõpus väljendasid mõned riikide standardiorganisatsioonid muret oma rolli pärast 
ETSIs. ETSI ja mõne Euroopa riigi standardiorganisatsiooni vahel käivad arutelud nende 
tunnustamise üle standardimise s trateegiliste partneritena.  
2.4 VKEde juurdepääs standarditele (artikkel  6) 
Määruse artikli  6 lõike  3 kohaselt koostavad riikide standardiorganisatsioonid iga -aastase 
aruande oma tegevuse kohta, mille eesmärk on ergutada ja hõlbustada VKEde juurdepääsu 
standar ditele ja standardite väljatöötamise menetlustele. See hõlmab ka aruandlust VKEde 
osalemise edendamisele suunatud parimate tavade vahetamise kohta (määruse artikli  6 
lõige  2). Käesolevat aruannet toetavas uuringus esitatakse selle kohta täpsed statistilise d 
andmed23 ja ka nende riikide standardiorganisatsioonide arv, kes võimaldavad asjaomase 
sidusrühmade kategooria esindatust (vt järgmine tabel). Näiteks tabeli esimene väärtus 
(29/33) näitab, et 29 riigi standardiorganisatsiooni 33st, kes olid CENi liikmed,  võimaldasid 
VKEdel selles Euroopa standardiorganisatsioonis esindatud olla.  
Sidusrühmad / 
Euroopa 
standardi -
organisatsioon 
/ aasta  CEN  CENELEC  ETSI  
2016  2017  2018  2019  2016  2017  2018  2019  2016  2017  2018  2019  
VKEd  29/33  30/34  31/34  31/34  29/33  30/34  31/34  31/34  28/39  29/39  29/39  30/39  
Tarbijad  25/33  24/34  25/34  25/34  20/33  20/34  22/34  22/34  26/39  27/39  27/39  27/39  
Kesk -
kondlikud 
sidusrühmad  24/33  24/34  26/34  26/34  18/33  20/34  23/34  23/34  22/39  23/39  23/39  23/39  
Ühiskondlikud 
sidusrühmad  21/33  20/34  23/34  22/34  17/33  18/34  20/34  20/34  19/39  20/39  20/39  20/39  
 
Tasub märkida, et mõnel juhul on liikmeks olevate riikide standardiorganisatsioonide koguarv 
palju suurem kui ELi ja EMP liikmesriikide arv. Seda seetõttu, et Euroopa 
standardiorganisatsioonid kaasavad oma väljatöötamisprotsessidesse ELi ja EMPsse 
mittekuuluvate riikide standardiorganisatsioone.  
Uuringust selgus üllatav fakt, et CENi ja CENELECi kuuluvad riikide 
standardiorganisatsioonid „on 2015. –2019.  aastal pakkunud VKEdele standardimistegevuses 
osalemiseks üha rohkem erimäärasid, samal ajal kui ETSIsse kuuluvate riikide 
standardiorganisatsioonide puhul selliste erimäärade pakkumine vähenes“. Selle küsimuse 
kohta on ETSI 2019.  aasta aruandes24 märgitud ka, et „ETSI ei tegutse riikide delegatsioonide 
põhimõttel, mistõttu [VKEd] osalevad ETSI tehnilises korralduses ja töös otse ETSI 
liikmesuse kaudu […].  Need sidusrühmad peavad oma märkused esitama ETSIsse kuuluvate 
riikide standardiorganisatsioonide kaudu üksnes avaliku heakskii tmise protsessi korral“.  
                                                           
23 https://doi.org/10.2873/504681 .  
24 https://ec.europa.eu/docsroom/documents/44751 .  
 
6 
 2.5 Riigiasutuste osalemine Euroopa standardimistegevuses (artikkel  7) 
Mis puudutab määruse artikli  7 rakendamist, siis komisjonile esitatud aruannetes on vähe 
süstemaatilist ja ametlikku teavet riigiasutuste osalemise kohta standardim istegevuses. 
Euroopa standardiorganisatsioonide aruannetes25 on sobivate tegevustena tavaliselt viidatud 
standardimise ühisalgatuse meetmetele  4 ja 926. Kuna täpsed andmed ei ole kättesaadavad, 
võidakse tulevikus kaaluda seirevahendit.  
2.6 Liidu iga -aastased töö kavad  (artikkel  8) 
Komisjon on kooskõlas artikliga  8 vastu võtnud Euroopa standardimist käsitlevad liidu iga -
aastased töökavad27. Komisjon annab liidu iga -aastase töökavaga Euroopa 
standardiorganisatsioonidele suuniseid standardite ja standardimisdokumentidega töötamiseks 
ning ka selle kohta, kuidas suurendada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ja 
ühiskondlike sidusrühmade kaasamist sellesse protsessi. Seda dokumenti on järk -järgult 
kujundatud ELi poliitikameetmetega seotud prio riteetide kindlaksmääramiseks, et anda kätte 
suund ja esitada ootused poliitikakujundaja seisukohast ning anda ka standardimise 
sidusrühmadele paremaid suuniseid dokumentide väljatöötamiseks.  
2.7 Standardimistaotlused (artikkel  10) 
Aastatel 2015 –2019 esitas ko misjon 35 standardimistaotlust ja 2020.  aastal veel üheksa 
taotlust. Neist 44 standardimistaotlusest kuus (13,6  %) lükati tagasi. Euroopa 
standardiorganisatsioonid on tagasilükkamise põhjusena sageli nimetanud järgmist:  
lahkarvamus teatavate taotletud stan dardite asjus; lahkarvamus mõningate 
standardimistaotluses sisalduvate nõuete asjus;  lahkarvamus seoses sellega, et konkreetse 
olulise nõude toetuseks on vaja teatavaid taotletud tehnilisi kirjeldusi, või lahkarvamus 
taotletud standardite koostamiseks määr atud tähtaegade asjus.  
Standardimistaotluse tagasilükkamisel võib olla märkimisväärne mõju i) õiglase ja tõhusa 
siseturu sisseseadmisele, ii) tööstuse konkurentsivõimele, iii) ühiskondlike sidusrühmade 
osalemisele ning iv) liidu tehnoloogilisele sõltumatus ele. Ka on võimalik, et seetõttu 
tuginetakse ELi -välistele standarditele, mille puhul ei pruugi olla selge, mil määral on järgitud 
kaasavat protsessi.  
Standardimistaotluste täitmisel on juhtunud ka seda, et kuigi CEN võttis standardimistaotluse 
vastu, rake ndati sellest vaid osa28. 
2.7.1 Komisjoni toetus standardimistaotluste täitmisele  
Enne 2018.  aastat kehtis teenuste hankeleping (nn uue lähenemisviisi konsultandid), mille 
raames said Euroopa standardiorganisatsioonid kontrollida Euroopa harmoneeritud 
                                                           
25 https://ec.europa.eu/growth/single -market/european -standards/notification -system_et#annual .  
26 Meede  4: riigiasutuste teadlikkuse suurendamine sta ndardimisest; meede  9: kaasamine, läbipaistvus ja kõigi 
sidusrühmade tulemuslik osalemine Euroopa standardimissüsteemis.  
27 https://ec.europa.eu/ growth/single -market/european -standards/notification -system_et#annual .  
28 Laevavarustuse direktiivi 2014/90/EL puhul võttis CEN küll standardimistaotluse SR M/557 vastu, kuid 
vastutav tehniline komitee ei ole sellest hoolimata teinud voolikute puhul edusam me selle rakendamisel.  
 
7 
 standardite eelnõude vastavust komisjoni taotlusele. Selle lepingu kehtivuse ajal oli 
standardimisdokumentide viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas  piiratud ja 
märkimisväärse hulga standardite kohta ei avaldatud viidet. 2017.  aasta märtsis oli komisjoni 
siseandmebaasis loetletud 596 Euroopa standardiorganisatsioonide esitatud Euroopa 
harmoneeritud standardit, mida ei olnud läbi vaadatud.  Et määruse rakendamist toetaks tõhus 
teenus, korraldas komisjon hanke uue teenuste hankelepingu29 (edaspidi „HAS“) sõlmimiseks. 
Uue süsteemi rakendamisel pööras komisjon tähelepanu mõne varasema kindlakst ehtud 
probleemi lahendamisele ja järgmise tagamisele:  
 teenuse vabatahtlikkus Euroopa standardiorganisatsioonide jaoks, mis on kooskõlas 
ka varasema uue lähenemisviisi konsultantide süsteemiga;  
 rollide selge eraldatus, st konsultandid ei koosta Euroopa harm oneeritud standardeid 
ega pea nende sisu üle läbirääkimisi, vaid keskenduvad hindamisele, kas Euroopa 
harmoneeritud standardid vastavad liidu õiguse nõuetele;  
 valdkondlike teenuste kättesaadavus suuniste andmiseks uute kahtluste, küsimuste või 
probleemide korral, mis võivad Euroopa harmoneeritud standardite koostamisel 
tekkida, ning  
 komisjoni roll lõppotsuses avaldada Euroopa harmoneeritud standardi viide Euroopa 
Liidu Teatajas . 
Komisjon kujundas HASi konsultantide töö nii, et see ei põhjustaks viivitusi Eu roopa 
harmoneeritud standardite koostamises.  
Alates HASi konsultantide süsteemi toimima hakkamisest kuni 2021.  aasta detsembrini on 
nende Euroopa harmoneeritud standardite arv, mille Euroopa standardiorganisatsioonid on 
Euroopa Liidu Teatajas  viite avaldamiseks esitanud, kuid mis on hindamata ja läbi vaatamata, 
vähenenud ainult kahe 2018.  aasta standardini ja viie 2019.  aasta standardini, mis on praegu 
komisjoni otsuse ootel.  
Alates 9.  detsembrist 2021 on komisjoni töövõtja, kes haldab HASi ko nsultante, saanud 
Euroopa standardiorganisatsioonidelt 3  312 Euroopa harmoneeritud standardi eelnõu 
hindamise taotlust 21 ELi õigusakti raames ning neist 2  944 on läbi vaadatud ja 368 ei 
vastanud tingimustele30. Kõigi sektorite lõikes oli vaid 27,58  % HASi hinnangutest 
positiivsed,31 peamiselt liidu õigusega seotud puuduste tõttu, mis näitab, et standardite 
väljatöötamise protsessis tuleb teha rohkem tööd – nt tehnilistes komiteedes –, et töö oleks 
poliitika - ja õigusnõuetega rohkem kooskõlas.  
2.7.2 Euroopa harmone eritud standardite koostamine ja nende viite avaldamine  
Sidusrühmad tõstatasid 2016. ja 2017.  aastal teatavate Euroopa harmoneeritud standardite 
kohta viite avaldamise viibimise probleemi. Seetõttu on komisjon teinud alates 2018.  aastast 
                                                           
29 https://ec.europa.eu/growth/content/technical -assistance -area-harmonised -standards_en .  
30 Näiteks kuna taotlused ei olnud seotud Euroopa harmoneeritud standarditega või olid liiased.  
31 Märkus: ühte standardit hinnatakse kaks kuni neli korda ja iga hindamiskorda on selles statistikas eraldi 
arvestatud. Esitatud arv ei kajasta seega negatiivseid hinnanguid, mis hiljem antakse.  
 
8 
 järelevalvet prots essi eri etappide üle ja käesolevas aruandes on esitatud ka 2020.  aasta 
asjaomased tulemused.  
Aastatel 2018 –2020 sai komisjon 1 247 ELi õigusakte toetavat Euroopa harmoneeritud 
standardit . Neist 238 puhul oli tegemist olemasolevate Euroopa harmoneeritud st andardite 
uuesti esitamisega uute määruste raames. Seepärast oli uusi esitatud standardeid 1 009, 
sealhulgas 76 parandust ja 267 muudatust.  
Järgnevas analüüsis keskendub käesolev aruanne uutele esildistele, mis jagunesid aasta ja 
Euroopa standardiorganisat siooni kaupa järgmiselt:  
Esitatud Euroopa 
harmoneeritud standardid  2018  2019  2020  Kokku  
CEN  231  216 129 576  
CENELEC  134  161 104 399  
ETSI  8 11 15 34 
Kokku  373  388 248 1 009  
 
9. detsembriks 2021 on Euroopa Liidu Teatajas  avaldatud 576 Euroopa harmoneeritud 
standardi viide, 17 viidet on avaldamisel, 371 ei ole vastu võetud ja 45 ootavad otsust.  
Vastavalt komisjoni siseandmebaasile, mis suhtleb Euroopa standardiorganisatsioonide IT -
vahenditega, on mediaanaeg Euroopa harmoneeritud standar di CENi, CENELECi või ETSI 
poolt vastuvõtmise ja komisjonile Euroopa Liidu Teatajas  viite avaldamiseks ametlikult 
esitamise vahel 100 päeva. See tähendab, et Euroopa standardiorganisatsioonil võib kuluda 
pärast standardi avalikult (st ostmiseks) kättesaada vaks tegemist üle kolme kuu, enne kui ta 
esitab standardi komisjonile ning komisjon saab hakata Euroopa harmoneeritud standardit 
hindama ja Euroopa Liidu Teatajas  viite avaldamiseks läbi vaatama32. Keskmine aeg 
(järgmises tabelis sulgudes) on mõne äärmuslik u juhtumi tõttu palju pikem33. 
Mediaanaeg (ja keskmine aeg) 
päevades Euroopa 
standardiorganisatsiooni poolt 
vastuvõtmise ja komisjonile esitamise 
vahel  2018  2019  2020  Kokku  
CEN  75 (115)  105 (199)  70 (91)  83 (141)  
CENELEC  218 (424)  189 (1  374) 82 (481)  186 (822)  
ETSI  29 (27)  49 (58)  20 (29)  28 (38)  
Kokku  109 (224)  117 (683)  75 (251)  100 (407)  
 
                                                           
32 Komi sjon ei saa Euroopa harmoneeritud standardite institutsioonisisest läbivaatamist alustada enne, kui 
Euroopa standardiorganisatsioonid on need ametlikult komisjonile esitanud.  
33 Suur erinevus CENELECi puhul on tingitud teatavate vanade standardite esitamisest ühe kogumina ja nendega 
seotud hilisematest muudatustest. Kuna mõni neist vanadest standarditest oli pärit 1990.  aastatest, on keskmises 
ajas arvesse võetud esitamise viivit usi ja tulemused on seega kallutatud. Eelkõige saab enamikku neist suuri 
viivitusi põhjustanud standarditest piiritleda dokumentidena, mis kuuluvad ökodisaini õigusaktidega seotud 
komisjoni standardimistaotluste alla.  
 
9 
 Mis puudutab Euroopa harmoneeritud standardite läbivaatamist komisjonis, siis mediaanaeg 
(keskmine aeg) alates sellest, kui Euroopa standardiorganisatsioon esitab need Euroopa Liidu 
Teatajas  viite avaldamiseks komisjonile,34 on pidevalt lühenenud, nagu nähtub järgmisest 
tabelist. 2019.  aastal vajas komisjon läbivaatamiseks rohkem aega avaldamismeetodi 
muutmise tõttu ( Euroopa Liidu Teataja  C-seeria asemel L -seeria), mis nõudis kohanemist 
võimaldavat üleminekuperioodi. Sestsaad ik on komisjon oma protsesside kestust oluliselt 
lühendanud. 2020. ja 2021.  aastal olid komisjoni tulemused paremad kui 2018.  aastal (kui 
Euroopa harmoneeritud standardite viiteid avaldati Euroopa Liidu Teatajas  ikka veel C -
seerias avaldamise korra kohasel t).  
 2018  2019  2020  2021  
Mediaanaeg (ja keskmine aeg) 
päevades komisjonile esitamise ja viite 
ELTs avaldamise vahel  238 (298)  292 (322)  228 (231)  108 (121)  
 
2.8 Ametlikud vastuväited (artikkel  11) 
Aastatel 2015 –2019 esitati konkreetsetele Euroopa harmoneeritud standarditele kokku 20 
ametlikku vastuväidet kooskõlas määruse artikli  11 sätetega. 2020.  aastal esitati veel kolm 
vastuväidet35. Ametliku vastuväite keskmine kestus (st selle esitamise ja lahendamise vaheline 
aeg) on 1  084 päeva ehk kolm aast at. 
2.9 Sidusrühmade organisatsioonide teavitamine (artikkel  12) 
Komisjon on loonud artiklis  12 osutatud teavitamise jaoks sihtotstarbelise veebisaidi36. 
2.10 IKT tehnilised kirjeldused (artiklid  13 ja  14) 
Paljud kõige levinumad IKT tehnilised kirjeldused on viimase l ajal koostanud erafoorumid ja 
-konsortsiumid. Määruse artikkel  13 võimaldab komisjonil teha kindlaks IKT tehnilised 
kirjeldused, mis vastavad riigihangetes viitamise tingimustele. See suurendab selles 
valdkonnas konkurentsi ja vähendab omandiõigusega kai tstud süsteemide lõksu jäämise riski. 
Sobiv loetelu on avaldatud komisjoni veebisaidil37. 
Lisaks tagab ühiste IKT standardite olemasolu koostalitlusvõime. See on muutunud järjest 
olulisemaks, sest omavahel ühendatavaid seadmeid tuleb palju juurde. 2016.  aasta teatises 
IKT standardimise prioriteetide kohta38 tegi komisjon ettepaneku keskenduda standardite 
                                                           
34 See hõlmab kogu aega, mida komisjon vajab, et Euroopa standardiorganisatsioonidelt saadud Euroopa 
harmoneeritud standardeid kõigepealt hinnata ja seejärel korraldada sisemenetlus, mille tulemusel avaldatakse 
Euroopa harmoneeritud standardite viited Euroopa Liidu Teatajas . 
35 https://ec.europa.eu/growth/single -market/european -standards/notification -system_et#objections .  
36 https://ec.europa.eu/growth/single -market/european -standards/notification -system_et . 
37 https://ec.europa.eu/growth/single -market/european -standards/ict -standardisation/ict -technical -
specifications_et . 
38 https://eur -lex.europa.eu/legal -content/ET/TXT/?uri= CELEX:52016DC0176 . 
 
10 
 kehtestamise ressursside ja kogukondade puhul viiele prioriteetsele valdkonnale. IKT 
standardite tähtsust rõhutati taas 2020.  aasta tööstusstrateegias39. 
Lood ud on IKT standardimist käsitlev Euroopa sidusrühmade platvorm40 komisjoni 
nõustamiseks küsimustes, mis on seotud standardimispoliitika rakendamisega IKT 
valdkonnas, sealhulgas prioriteetide seadmise ja kirjelduste kindlaksmääramisega.  Kindlaks 
tehti üle 15 0 meetme, mis rühmitati teemavaldkondadesse.  
3 Euroopa standardimissüsteemi rahastamine (artiklid  15, 16 ja  17) 
Euroopa standardiorganisatsioonide ja III  lisa tingimustele vastavate organisatsioonide 
tegevuse rahastamine ELi vahenditest on sätestatud määruse  artiklites  15, 16 ja  17. 
Aastatel 2015 –2019 anti standardimistegevusele ELi toetusi kokku ligikaudu 105,3  miljonit 
eurot (85  miljonit eurot eraldati Euroopa standardiorganisatsioonidele ja 20  miljonit eurot 
III lisa tingimustele vastavatele organisatsioon idele). EL ja EFTA kaasrahastavad osa 
organisatsioonide kuludest ja tegevustest. Toetusi antakse tegevus - ja meetmetoetustena. 
Tegevustoetustega toetatakse tegevuseelarvet, et täita iga -aastased töökavad, milles 
täpsustatakse igaks aastaks kavandatud tegev used kooskõlas komisjoni 
standardimiseesmärkidega. Ajavahemikuks 2015 –2019 antud tegevustoetused hõlmasid 
mitmesuguseid igapäevaseid tegevusi. Meetmetoetustega rahastati konkreetseid tegevusi, 
millega toetati ELi õigusakte ja poliitikat. 2019.  aastal moodu stasid meetmetoetused 66  % 
Euroopa standardiorganisatsioonidele ja III  lisa tingimustele vastavatele organisatsioonidele 
antud ELi toetustest. Komisjon jälgib rahastatud tegevuste elluviimist Euroopa 
standardiorganisatsioonide aruandluse kaudu.  
Euroopa sta ndardiorganisatsioonidest on CEN olnud peamine toetuste saaja, saades aastatel 
2015 –2019 ligikaudu 71  % Euroopa standardiorganisatsioonidele eraldatud toetuste 
kogusummast; talle järgnesid ETSI (22  %) ja CENELEC (7  %). Euroopa 
standardiorganisatsioonidele antud tegevustoetuste ja meetmetoetuste üldine osakaal ELi 
rahastuse kogusummast on jäänud aruandeperioodi jooksul üldiselt stabiilseks.  
III lisa tingimustele vastavatele organisatsioonidele antava rahalise toetuse eesmärk on 
suurendada nende asjaomaste hu virühmade kaasamist standardite väljatöötamisse ning see 
toetus on viimase viie aasta jooksul üldiselt suurenenud. SBS ja ANEC said aastatel 2015 –
2019 suurima osa (vastavalt 42,5  % ja 34,5  %) III  lisa tingimustele vastavatele 
organisatsioonidele antud ELi toetuste kogusummast. ECOS sai toetuste kogusummast 
15,7 % ja ETUC 7,3  %. 
Seoses Euroopa standardimissüsteemi rahastamise lihtsustamise ja halduskoormuse 
vähendamisega võttis komisjon 2015.  aastal kasutusele ühekordsete maksete mehhanismi, et 
rahastada toe tuslepingute raames teatavaid kulusid, näiteks vajalikke inimpäevi või tekkinud 
reisikulusid. See mehhanism aitas vähendada halduskoormust, mis tuleneb kohustusest 
                                                           
39 https://ec.europa.eu/growth/industry/policy_et - industrial -strategy -2020 . 
40 https://ec.europa.eu/transparency/expert -groups -register/screen/expert -
groups/consult?do=groupDetail.groupDetail&groupID=2758 .  
 
11 
 põhjendada ja dokumenteerida iga üksikut selliste kulude tekkimise juhtumit. Analüüs näitas 
siiski, et toetusesaajad olid võimalike auditite jaoks nõutavate andmete puhul jätkuvalt 
ebakindlad.  
Mis puudutab aruandlusnõudeid, siis sidusrühmad peavad mõnda neist aruandlustegevustest 
koormavaks. Kõige aeganõudvam ülesanne on koostada tegevustoetuse s aamiseks 
tegevuskavasid ja aruandeid, kusjuures vajalike inimpäevade arv on alates 2015.  aastast veidi 
suurenenud. Kuigi Euroopa standardiorganisatsioonidelt saadud andmed näitavad 
meetmetoetuste ettepanekute koostamiseks kuluva keskmise aja pikenemist, nä itavad need 
meetmetoetuste aruandluseks kuluva keskmise aja lühenemist.  
4 Järeldused  
Käesolev teine aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule määruse (EL) nr  1025/2012 
rakendamise kohta näitab, et Euroopa standardimissüsteem on mõnes aspektis (nt seoses uute  
IT-vahenditega) paranenud, kuid eri valdkondades on veel parenemisruumi. See puudutab 
eelkõige kaasamist, riikide standardiorganisatsioonide rolli Euroopa standardimissüsteemis ja 
Euroopa harmoneeritud standardite komisjonile esitamise aega, nagu on kirje ldatud eespool.  
Standardite ja standardimisdokumentide läbivaatamise aja puhul peavad nii Euroopa 
standardiorganisatsioonid kui ka komisjon veelgi suurendama jõupingutusi tõhususe 
parandamiseks, kuigi komisjon on püüdnud Euroopa harmoneeritud standardite a valdamiseks 
kuluvat aega viimasel ajal oluliselt vähendada.