ET Euroopa Liidu Teataja C 212/9

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

2010/C 212/07

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muutmistaotluse kohta vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

Muutmistaotlus vastavalt artiklile 9

„MONTASIO”

EÜ nr: IT-PDO-0217-0012-10.03.2006

KGT ( ) KPN ( X )

1. Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

—  Toote nimetus —  Toote kirjeldus —  Geograafiline piirkond —  Päritolutõend — Tootmismeetod —  Seos piirkonnaga — Märgistus —  Riiklikud nõuded —  Muud ( )

2. Muudatus(t)e liik:

—  Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine — Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet —  Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) —  Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3. Muudatus(ed):

3.1. Tootmismeetod:

Lisatud on luba kasutada nelja lüpsi piima.

Piima säilitamiseks (eelkõige suvel) puudusid sobilikud vahendid, ning seetõttu tuli põllumajandusettevõtetes hakata kasutama piima säilitamiseks ja kvaliteedi parandamiseks jahutussüsteeme.

Praeguseks on peaaegu kõik põllumajandusettevõtted jahutussüsteemidega varustatud ning juustukodadesse jõuab juba jahutatud piim, mille temperatuur on üldjuhul vahemikus 4–8 °C, mis on ühtlasi spetsifikaadiga ette nähtud säilitamistemperatuur. Tänu sellele, et kasutusele on võetud automaatsed jahutussüsteemid ja piima kvaliteet on seetõttu muutunud paremaks, on tänapäeval võimalik kasutada juustu valmistamiseks nelja järjestikuse lüpsi piima, mis omakorda tähendab olulist aja ja maksumuse kokkuhoidu.

Lisatud on järgmine lause „Bakterite arv 30 °C juures (milliliitri kohta) ja somaatiliste rakkude arv (milliliitri kohta) kasutatavas piimas peab vastama 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 853/2004 nõuetele”. Osutatud määrusega asendatakse direktiivi 92/46/EMÜ sätted, mis olid üle võetud Vabariigi Presidendi 14. detsembri 1997. aasta dekreedi nr 54 lisa A peatükiga IV, ja mis hiljem tühistati.

Välja on jäetud mittevajalik ja eksitav piirang „juustukojas”, sest juust võib laagerduda ka heakskiidetud laagerdumisettevõtetes ja mitte üksnes tootmisasutuses (juustukoda).

Muudetud on ka piima soojendamis- ja keetmistemperatuuri. Ühest küljest on aastatepikkune kogemus ja eelkõige kolmandate isikute teostatud kontrollimised näidanud, et pakutud vahemik oli liiga kitsas, sest osa juustukodades kasutatavatest mõõteriistadest (käsi- ja automaattermomeetrid) andsid inspektorite kasutatavate täppismõõteriistadega võrreldes erinevaid tulemusi. Teiseks nõudis soojendamis- ja keetmistemperatuuri vahemiku suurendamist erinev soojusedastuskiiruse (aur-vask, aur-teras) ja sellega kaasnevad reaktsioonid. Kalgendi lisamise temperatuuri seisukohalt ei ole vahemiku suurendamisel olulist tehnilist tähtsust, samas kui keetmise temperatuurivahemiku suurendamine võimaldab madala mikroobidetasemega piima töötlemisel soodustada termofiilsete piimhappebakterite arengut.

Juustu laagerdumise esimeseks kuuekümneks päevaks kehtestati miinimumtemperatuur, kuna uuring, mille juustu „Montasio” kaitsev tootjate ühendus koos Thiane juustu- ja piima instituudiga tegi, kinnitas, et liiga madal temperatuur aeglustab juustu biokeemilisi protsesse ega võimalda juustule „Montasio” iseloomulikku niiskuskadu. Juust võib olla miinimumtemperatuuri + 8 °C juures kuni laagerdumise kolmekümnenda päevani, kuid seejärel tuleb eespool osutatud põhjustel temperatuuri suurendada. Kuna juustu minimaalset laagerdumisaega ei muudeta, ei ole mõtet keelustada temperatuuri 12 °C ületamist.

Veidi on muudetud juustu niiskustaset laagerdumise kümnendal päeval, kuna mõõteinstrumentidest tuleneva väikese erinevuse ühtlustamiseks oli vaja kehtestada kümnenda ja kuuekümnenda laagerdumise päeva vahemikus mõõdetud niiskuse väärtuse kuni 2 % suurune hälve. Lisaks on muudetud mõned näitajad, mis on seotud maksimaalse niiskustasemega (alati on lubatud 2 % kõikumine) laagerdumise kuuekümnendal päeval, ühtlasi on muudetud juustuketta kaalu ja läbimõõtu (kehtestatud on rangemad nõuded). Parandus hõlmab 2 % suuruse lubatud vahemiku kehtestamist samalaadselt laagerdumise kümnenda päeva niiskustaseme kindlaksmääramisega. Et turustusnõuete järgimine oleks paremini tagatud, on juustuketta kaalu puhul samalaadselt ette nähtud alumine vahemik. Ka läbimõõt on täpsemini kindlaks määratud ja turule ei tohi lasta juustuketast, mille läbimõõt on üle 35 cm.

Juust on bioloogiline toode, mis võib paisuda, mille kaal võib väheneda jne, ning tema omadused sõltuvad suurel määral esimeses etapis kasutatavast toorainest, samuti ilmastiku- ja keskkonnatingimustest jne. Seetõttu leiti, et teaduslikust ja tehnilisest seisukohast on kohasem jätta laagerdumiseks pigem veidi rohkem aega, kui suurendada kunstlikult analüüsi tulemusi, et saavutada toote vastavus kuuekümnenda laagerdumispäeva suhtes kehtestatud niiskusnäitajatele. Seega ei saa sellist juustu, mis kümnendal laagerdumispäeval ületab kehtestatud määra, enne kuuekümnendat päeva turule viia, ning kuuekümnendal päeval tuleb teha juustule analüüs, et teha kindlaks, kas kaalu kadu laagerdumisel tasakaalustab algset kehtestatud taseme ületamist. Kui toode ei vasta ettenähtud nõuetele, siis talle päritolumärgist ei anta. Kui juustu niiskustase ei vasta kuuekümnendal laagerdumispäeval nõuetele, tehakse üheksakümnendal laagerdumispäeval talle uus kontroll. Alles pärast seda võib juust kanda nimetust „Montasio”. Ka sellel juhul on nii, et kui toode ei vasta ettenähtud nõuetele, siis talle päritolumärgist ei anta.

Lisatud on ka uus säte, mille kohaselt võib juustu portsjoniteks lõigata ja eelpakendada üksnes pärast seda, kui juust on 60 päeva laagerdunud.

3.2. Märgistus:

Punkt, milles käsitletakse toote märgistamist ja kujundust tarbimisse andmisel, on muudetud üksikasjalikumaks. Muudatust peeti vajalikuks selleks, et anda tarbijale täpsemat ja üksikasjalikumat teavet.

Lisati võimalus, et KPNga juustuketas „Montasio” võib olla selgelt identifitseeritav nn mäestikutootena, lisades juustu põhjale tähise PDM (prodotto della montagna, st mäestikutoode). Selleks peab kogu tootmistsükkel alates piima tootmisest kuni vähemalt kuuekümnepäevase laagerdumiseni toimuma kehtivate riiklike õigusaktide mõistes mägiseks peetavates piirkondades, mis kuuluvad kaitstud päritoluga toote tootmispiirkonda.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„MONTASIO”

EÜ nr: IT-PDO-0217-0012-10.03.2006

KPN ( X ) KGT ( )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teabe andmise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1. Liikmesriigi pädev asutus:

Nimi: Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali Aadress: Via XX Settembre 20 00187 Roma RM ITALIA Tel +39 0646655104 Faks +39 0646655306 E-post: saco7@politicheagricole.gov.it

2. Taotlejate rühm:

Nimi: Consorzio per la tutela del formaggio Montasio Aadress: Vicolo Resia ½ 33030 Codroipo UD ITALIA Tel +39 0432905317 Faks +39 0432912052 E-post: info@formaggiomontasio.net Koosseis: tootjad/töötlejad ( X ) muud ( )

3. Toote liik:

Klass 1.3. Juust

4. Spetsifikaat:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1. Nimetus:

„Montasio”

4.2. Kirjeldus:

Lehmapiimast valmistatud keskmise või pika laagerdumisajaga juust, mille kuju on silindriline, põhi lame või peaaegu lame, küljed sirged või veidi kumerad. „Montasio” juust on valmistatud pastöriseerimata piimast, millele on lisatud üksnes looduslikke piimhappebaktereid või lubatud fermente. Juust peab olema laagerdunud vähemalt 60 päeva ning selle niiskustaset tuleb kontrollida kümnendal ja kuuekümnendal päeval võetud proovide alusel. Piima saamiseks kasutatavad veistetõud on Bruno alpina ning Pezzata Rossa Italiana ja Pezzata Nera.

Lisaks teraviljale, peamiselt maisile ja odrale, antakse lehmadele toorsööta, heina (segutaimedest ja lutserni perekonda kuuluvatest taimedest) ja silo (peamiselt maisisilo). Need valdavalt tootmispiirkonnast pärit saadused moodustavad keskmiselt 80–85 % kogusöödast. Söödakontsentraadid ja proteiinikoogid ostetakse üldjuhul tootmispiirkonnas asuvatest loomasöödatehastest, kus kasutatakse peamiselt kohalikku teravilja; sisse ostetakse üksnes valgujahu (mida valmistatakse samuti kohalikust sojast ja lutsernist), mineraale ja vitamiine.

Kuuekümnendal laagerdumispäeval peab KPNga juust „Montasio” olema järgmiste omadustega: niiskusesisaldus mitte üle 36,72 %; rasvasisaldus kuivaines: vähemalt 40 %; kaal: 6–8 kg; juustuketta läbimõõt: 30–35 cm; külgmine serv: kuni 8 cm; koorik: sile, ühtlane ja elastne; sisu: tihe, väheste silmakestega; värvus: naturaalne, kergelt õlgkollane; lõhn: iseloomulik; maitse: pikantne ja meeldiv.

4.3. Geograafiline piirkond:

KPNga juustu „Montasio” tootmispiirkond hõlmab järgmisi maakondi: Friuli-Venezia Giulia kogu territoorium; Veneto: Belluno ja Treviso provintsi kogu territoorium ning Padova ja Venezia provintsi territooriumi järgmiselt määratletud osa: Trevisio ja Padova provintsi piiride lõikumiskohast piki Padova provintsi piiri kuni Serenissima kiirteeni. Edasi mööda kiirteed kuni Brenta jõge ületava maanteesillani ning seejärel piki jõesängi kuni jõe suudmeni.

4.4. Päritolutõend:

Tootmisprotsessi iga etappi jälgitakse ning kõik sissetulevad ja väljaminevad tooted dokumenteeritakse. Lisaks eelpool nimetatule tagab toote jälgitavuse tootmisahela iga osaleja sissekandmine kontrolliasutuse hallatavatesse eriregistritesse ning toodetud koguste kontrolli deklaratsioonid. Kontrolliasutus kontrollib kõiki kõnealustesse registritesse kantud nii juriidilisest kui ka füüsilisest isikust ettevõtjaid.

Kasutatav piim tuleb heakskiidetud, indentifitseeritavatest ja proovide alusel kontrollitud lautadest. KPNga juustu „Montasio” valmistamiseks kasutatava piima kogumine on igapäevaselt jälgitav. Selleks tehakse kindlaks ja kontrollitakse kasutatavaid transpordivahendeid, põllumajandusettevõtjate piimakogumistsisterne, piima termilise töötlemise süsteeme (juustu „Montasio” valmistamiseks kasutatav piim ei tohi olla pastöriseeritud). Kohe pärast valmistamist vajutatakse juustukettale „Montasio” jäljend, millel on tootja identifitseerimist võimaldav kood ning tootmise aasta, kuu ja päev. Juustu „Montasio” tootmisega seotud kõiki registreeritud andmeid säilitatakse paberkandjal ja vajaduse korral ka elektrooniliselt.

Piima tootvad ettevõtted, juustukojad ja laagerdamiskohad peavad asuma tootmispiirkonnas.

4.5. Tootmismeetod:

Piima tootmine, töötlemine, juustu laagerdumine ja juustu „Montasio” märgistamine peavad toimuma punktis 4.3 osutatud piirkonnas.

Pärast seda, kui piim on vasikalaabiga kalgendatud, purustatakse kalgend väikesteks tükkideks, kuni saadakse riisitera suurustest tükikestest koosnev mass. Pärast kuumutamist lisatakse massile sool ja jäetakse keskmiseks või pikaks ajaks laagerduma. „Montasio” peab laagerduma vähemalt kuuskümmend päeva temperatuuril, mis on esimese kolmekümne päeva jooksul mitte alla 8 °C ja ülejäänud laagerdumisaja jooksul veidi kõrgem.

Kõik juustu „Montasio” partiide liigutamised kuuekümnepäevase laagerdumisaja jooksul registreerib juustutootja või asutus, kus laagerdumine toimub, paberil või elektroonilisel teel.

4.6. Seos geograafilise piirkonnaga:

Juustu omadused on seotud tootmispiirkonna ja sealse kliimaga. Piirkond on suures osas mägine või asub mäenõlvadel, kus veel praegugi tegeletakse loomade mägi- ja tavakarjatamisega. See mõjutab ka piimalehmadele antava sööda kvaliteeti.

Aastatel 1773 ja 1775 lisati „Montasio” juust San Daniele ja Udine hinnakirja. See annab kinnitust „Monasio” turustamise kohta ja näitab, et tegemist ei olnud üksnes kohaliku tootega, mida tarbiti üksnes tootmispiirkonnas. Juustuhindade võrdlemine näitab, et „Montasio” hind oli kõrvalpiirkondades toodetavate samalaadsete juustude omast märksa kõrgem. See on kahtlemata selgitatav juustu lõhna ja maitsega, kuid samuti tema pika säilivusajaga: juust laagerdub ja võib niimoodi saada vahetus- või kaubaartikliks. „Montasio” tihedast sidemest piirkonnaga annab tunnistust ka selle tootmise oluline mõju ühistute tegevusele. 1880. aasta paiku asutatakse Cadores esimene juustutootmise ühistu. Seejärel tekib piimaühistuid Friulis ja Venetos ning aastal 1915 (Esimese maailmasõja eelõhtul) on „Montasio” juustu tootmise ja turustamisega tegelevate ühistute arv jõudnud juba 350ni.

Teise näitena KPNga juustu „Montasio” ja tootmispiirkonna seosest võib tuua juustuvalmistamise kooli (Scuola di Caseificio) rajamise Friuli-Venezia Giulias 1925. aastal. Selles koolis õpetati välja juustumeistreid, kes läksid tööle Veneto idaosa ja Friuli-Venezia Giulia juustukodadesse. Juba kahekümnendatel aastatel oli tootmispiirkond sama suur kui hilisemates dokumentides määratletud.

„Montasio” juust ja selle tootmise tehnilised iseärasused levisid kiiresti Friulis ja Veneto idaosas. Ja seda mitte üksnes inimeste tegevuse ja struktuuri loomise (juustuühistute või juustumeistrite kooli asutamine) tõttu – kuuekümnendatel aastatel tegutses seal üle 650 juustukoja –, vaid keskkonna tõttu, kust selline tootmisviis alguse sai ja ilma milleta ei oleks toimunud kirjeldatud arengut.

Itaalia idapoolses osas on alati olnud kevadel ja sügisel palju sademeid, mis loovad soodsad tingimused piimalehmade söödaks vajalikele rohumaadele ja teraviljakasvatuseks (nisu ja oder). Märkimata ei saa jätta ka maisikasvatuse olulisust, sest maisi kasutatakse loomade toorsöödaks ja siloks. Mõned aastad tagasi hakati tootmispiirkonnas kasvatama ka sojat, mida kasutatakse proteiinirohkuse tõttu söödalisandina.

Keskkond, milles juust „Montasio” on välja kujunenud, on kahtlemata selle tootmiseks kõige sobivamate mikrobioloogiliste omadustega. Juustus „Montasio” esineb tõepoolest termofiilset mikroobset floorat, mis võimaldas vanasti ja võimaldab ka praegusel ajal valmistada ainulaadset juustu, mida tarbitakse nii värskelt (tänapäeval vähemalt kahe kuu vanuselt, kuid mõned aastakümned tagasi ka pärast kuuajast laagerdumist) kui ka laagerdunult (üle 36 kuu). Laagerdumise jooksul juustu omadused ei halvene, muutuvad üksnes organoleptilised omadused, nagu maitse ja lõhn, ning seda tänu just tootmispiirkonna rohumaade ja karjamaade bakterioloogilistele omadustele.

Erinevus tuleb veel selgemalt esile võrreldes juustu „Montosio” naaberpiirkondade mägijuustudega, mille puhul tavadest ja keskkonnatingimustest lähtuvalt ja juustu liigist olenevalt tuli kasutada veidi erinevat valmistamismenetlust et saada laagerdunud (6/8 kuud) juustu saamiseks.

Kuna loomapidamistehnika arenes, kultuure hakati ratsionaalsemalt kasvatama ja lüpsmisviisid muutusid üha hügieenilisemaks on juustu „Montasio” valmistamiseks vaja piimale lisada üksnes mikroorganisme. Piimale hakati lisama piimhappebaktereid (milles on palju kokke ja vähe kepikesi), samal ajal kui naaberpiirkondades kasutati vadakut (milles on palju kepikesi).

4.7. Kontrolliasutus:

Nimi: CSQA Certificazioni srl Aadress: Via San Gaetano 74 36016 Thiene VI ITALIA Tel +39 0445313011 Faks +39 0445313070 E-post: csqa@csqa.it

4.8. Märgistus:

Toode on äratuntav juustule pressitud originaalitunnuse järgi, millel on juustukoja kood, provintsi esitäht ja tootmise kuupäev. KPNga juustu „Montasio” päritolumärgis koosneb nimest „Montasio”, mis on juustu küljel viltu edaspidi ja tagurpidi kirjutatuna (joonis 1).

See päritolumärgis pannakse ühinenud või eraldiseisvate ettevõtete kogu toodangule, mis on valmistatud vastavalt spetsifikaadile.

Joonis 1

Nimetuse logol on stiliseeritud suur M-täht ning selle all kiri „Montasio”.

Joonis 2

Kui kogu tootmisprotsess alates piima tootmisest kuni vähemalt kuuekümnepäevase laagerdumiseni toimub piirkonnas, mida loetakse kehtivate riiklike õigusaktide mõistes mägipiirkonnaks, mis kuulub KPNga juustu „Montasio” tootmispiirkonna alla, võib juustul olla märgis „prodotto della montagna” (mäestikutoode). Sel juhul lisatakse juustupõhjale silt, millel on sõnade „prodotto della montagna” lühend PDM.

KPNga juustule „Montasio”, mille laagerdumisaeg on üle saja päeva, võib ühendus Consorzio per la Tutela del Formaggio Montasio kõigi ühinenud või üksiktootjate palvel pressida juustupõhjal selleks ette nähtud kohta juustu logo põletusmärgiga (joonis 2).

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.