Lühikokkuvõte Prantsusmaa kohtusüsteemis jätkatakse mitme reformi elluviimist, mille eesmärk on parandada selle süsteemi kvaliteeti ja tõhusust. Ammu kavandatud algatused, mille eesmärk on tugevdada kohtute sõltumatust – eelkõige kõrgema kohtunõukoja pädevuse suurendamise kaudu – ei ole lähemale toonud vastuvõtmist, mis eeldaks mõlema parlamendikoja kvalifitseeritud häälteenamust. Kohtusüsteemile on eraldatud märkimisväärselt rohkem vahendeid. Edasi arendatakse projekte, mille eesmärk on täielikult digiteerida kriminaalmenetlus ja tsiviilmenetluse teatavad osad. Kohtusüsteemi usaldusväärsuse suurendamiseks koostatud kaks seaduseelnõud hõlmavad selliseid küsimusi nagu advokaatide ametisaladus, kõigile õigusalatöötajatele kohalduvate distsiplinaarkohtute loomine ja kohtuistungite ülekanded. Vabariigi president palus kõrgemal kohtunõukojal esitada arvamuse kohtunike vastutuse ja kaitse korra täiendamise viiside kohta. Prantsusmaa on jätkuvalt tugevdanud oma institutsioonilist raamistikku korruptsiooni vastu võitlemiseks ning selle ennetamiseks avalikus ja erasektoris. Oma ülesannete täitmist jätkavad korruptsioonivastasele võitlusele spetsialiseerunud asutused, nagu avaliku sektori tegevuse läbipaistvuse ülemamet ja Prantsusmaa korruptsioonivastane amet. Kehtestatud on huvide konflikte ja rikkumisest teatajate kaitset käsitlevad eeskirjad. Lobitööd puudutavates kehtivates õigusaktides ei käsitleta kõrgemate ametnikega ühendust võtvaid üksikisikuid ja valitsus ei ole veel selleteemalist ettepanekut esitanud. Varade deklaratsioonid avalikustatakse ja neid kontrollitakse korrapäraselt. Riikliku finantsprokuröri institutsioon korraldati ümber ja saavutab jätkuvalt tugevaid tulemusi süüdimõistmise tagamisel, kaasa arvatud avalikes huvides tehtavate kohtulike kokkulepetega, sealhulgas kõrgemate ametnike ja suuri summasid hõlmavate juhtumite kohta. Näib, et riiklikul kampaaniaarvepidamise ja poliitika rahastamise komisjonil ei ole selle töökoormust arvestades piisavalt töötajaid. COVID-19 pandeemiale reageerimiseks kehtestati riigihangete erimeetmed. Prantsusmaal on üldiselt tugev õigusraamistik meedia mitmekesisuse ja meediavabaduse kaitsmiseks. Eesolev õigusmuudatus võib tuua kaasa riikliku meediat reguleeriva asutuse institutsioonilise ümberkorraldamise ning audiovisuaalse ja digitaalse kommunikatsiooni eest vastutava ühtse asutuse loomise. Jätkuvalt esineb ajakirjanike vastu suunatud mitmesuguseid ähvardusi. Arvestades, et meeleavalduste käigus toimub rohkem rünnakuid, kavatseb valitsus rakendada meetmeid, et parandada ajakirjanike ja politseijõudude vahelist suhtlust selliste ürituste ajal. Prantsusmaa asutused nägid meediakanalitele ette tervikliku taastekava, et leevendada COVID-19 pandeemia mõju ja toetada meediasektori ümberkujundamist. Õigusloomeprotsessi käigus tehakse palju mõjuhinnanguid ja konsulteeritakse tihti sidusrühmadega. Valitsus on aga märgatavalt suurendanud kiirmenetluses vastuvõtmise kasutamist, piirates parlamendi arutelu teatavate tundlike seaduseelnõude kohta. COVID-19 pandeemia eriolukord lõppes 1. juunil 2021. Konstitutsiooninõukogu ja riiginõukogu vaatasid läbi põhiõigusi mõjutavad muud meetmed ning lükkasid tagasi valitsuse taotluse kaaluda, kas üks Euroopa Kohtu otsus võib olla vastuolus pädevuse andmise põhimõttega ja pädevuse jagamisega ELi ja selle liikmesriikide vahel. Sõltumatud asutused tegelesid COVID-19 pandeemia ajal järjepidevalt ja väga aktiivselt põhiõiguste kaitsmisega. Õiguste kaitsja tunnistas vajadust parandada selle jälgimist, kuidas riigiasutused tema soovitusi täidavad. Esile on kerkinud küsimus hiljutiste õigusaktide võimalikust mõjust kodanikuühiskonnale. Sidusrühmadelt ja sõltumatutelt asutustelt pälvis eriti karmi kriitikat uus üldise julgeoleku seadus. Konstitutsiooninõukogu kuulutas põhiseadusvastaseks osa selle sätetest, eelkõige sätte, mille eesmärk on kaitsta tööülesandeid täitvate politseiametnike anonüümsust.

I.Kohtusüsteem

Kohtusüsteem koosneb kahest eraldiseisvast kohtuharust: tsiviil- ja kriminaalasjades pädevad üldkohtud ning halduskohtud. Mõlemad kohtuharud koosnevad kolmest kohtuastmest, mille moodustavad esimese astme kohtud, apellatsioonikohtud ja kõrgema astme kohtud (vastavalt kassatsioonikohus ja riiginõukogu). Riiginõukogul on ka nõuandev haruosakond, mis avaldab arvamust õigusaktide eelnõude kohta ning juhib haldus- ja apellatsioonikohtuid. Seaduste vastavust põhiseadusele kontrollib konstitutsiooninõukogu. Kõrgemal kohtunõukojal, mille liikmetest pooled on kolleegide valitud kohtunikud, on tähtis osa kohtute sõltumatuse kaitsmisel. See nimetab kohtusüsteemi kõrgeimate ametikohtade kandidaadid ja esitab siduvaid arvamusi justiitsministeeriumi kohtunike ametisse nimetamise kohta . Prokuratuur on osa kohtusüsteemist ja kuulub justiitsministri valitsemisalasse. Justiitsminister võib anda üldisi juhiseid süüdistuse esitamise põhimõtete kohta, kuid tal puudub õigus anda juhiseid üksikutes kohtuasjades. Prantsusmaa osaleb Euroopa Prokuratuuris. Advokaate esindavad eri advokatuurid üle kogu Prantsusmaa.

Sõltumatus

Tajutava sõltumatuse tase on nii ettevõtjate kui ka üldsuse hulgas keskmine. 57 % rahvastikust leiab, et kohtute sõltumatuse tase on „üsna või väga hea“, ning sama arvab 58 % ettevõtjatest. Kuigi tajutava sõltumatuse tase on üldise elanikkonna jaoks püsinud alates 2016. aastast suhteliselt stabiilsena, on see viimase aasta jooksul ettevõtjate seas vähenenud. Nii üldsus kui ka ettevõtjad toovad kohtusüsteemi sõltumatuse tajutava puudumise põhjusena kõige sagedamini esile valitsuse ja poliitikute survet või sekkumist.

Edasi ei ole liigutud ammu kavandatud põhiseaduse reformiga, mille eesmärk on suurendada kõrgema kohtunõukoja pädevust. Põhiseaduse reform muudaks eelkõige kõrgema kohtunõukoja arvamuse prokurörikandidaatide nimetamisel täitevvõimule siduvaks, annaks kõrgemale kohtunõukojale pädevuse otsustada ka prokuröride suhtes kohaldatavate distsiplinaarmeetmete üle, kaotaks vabariigi endiste presidentide õiguse saada pärast oma ametiaja lõppu konstitutsiooninõukogu liikmeks ja kaotaks vabariigi erikohtu (Cour de Justice de la République). Selle põhiseaduse reformi elluviimise tähtsust rõhutati parlamendi uurimiskomisjoni 2. septembril 2020. aastal koostatud aruandes kohtusüsteemi sõltumatust takistavate tegurite kohta. Aruandes tehakse ettepanek veelgi tugevdada kõrgema kohtunõukoja rolli, eelkõige viies prokuröridele kehtivad distsiplinaar- ja ametisse nimetamise eeskirjad täielikku kooskõlla kohtunikele kohalduvate vastavate eeskirjadega ning volitades kõrgemat kohtunõukoda tegutsema kohtusüsteemi sõltumatusega seotud mis tahes küsimuses omal algatusel. Põhiseaduse eelnõu vastuvõtmise suunas liikumiseks peaks president seaduseelnõu üle hääletamiseks kongressi kokku kutsuma mõlemad parlamendikojad, kusjuures vastuvõtmiseks on vaja kolmeviiendikulist kvalifitseeritud häälteenamust. Vajadust tugevdada kõrgema kohtunõukoja distsiplinaarvolitusi rõhutati ka seoses haldusuurimistega, mille justiitsminister tellis riikliku finantsprokuratuuri kolme prokuröri kohta, mis on praegu pooleli ja mis võivad tuua kaasa distsiplinaarmenetluse. Kolme kohtuniku ametiühingud esitasid justiitsministri kohta kaebuse, esitades põhjusena huvide konflikti seoses tema eelneva tegevusega advokaadina. Vabariigi erikohus kuulutas kaebuse vastuvõetavaks ja alustas 13. jaanuaril 2021 eeluurimist. Vabariigi president esitas 23. veebruaril 2021 kõrgemale kohtunõukojale taotluse esitada arvamus nii kohtunike vastutuse kui ka nende kaitse kohta. Üks eesmärke on muuta menetlusosaliste kaebuste esitamise süsteem tulemuslikumaks, et paremini lahendada kohtunike ametialaste puuduste juhtumid.

Kahe uue seaduseelnõu eesmärk on suurendada usaldust kohtusüsteemi vastu. Justiitsminister esitas 14. aprillil 2021. aastal ministrite nõukogule kaks seaduseelnõu kohtusüsteemi usaldusväärsuse suurendamiseks, millega soovitakse eelkõige tugevdada kaitseadvokaatide ametisaladuse kaitset, luua õigusalatöötajatega tegelevad riiklikud distsiplinaarkohtud, millele antaks ka ülesandeks koostada eetikakoodeks, ning suurendada kohtuistungite filmimise ja ülekandmise võimalust, et soodustada üldsuse hulgas kohtusüsteemist arusaamist.

Kvaliteet

Viiakse ellu mitut projekti kohtusüsteemi digiteerimise edasiarendamiseks. Hoolimata kohtusüsteemi digiteerituse taseme tõstmiseks tehtud jõupingutustest on veel arenguruumi seoses kohtutes digitehnoloogiat kasutada võimaldavate menetlusnormidega, kohtutes ja prokuratuuris digitehnoloogia ja elektroonilise side vahendite kasutamisega ning menetluste alustamiseks, läbiviimiseks ja jälgimiseks olemasolevate digilahendustega. Kriminaalasjade valdkonnas viiakse ellu „digitaalse kriminaalmenetluse“ projekti. Selle eesmärk on digiteerida menetluse kõik etapid alates kaebuse registreerimisest või süüteo avastamisest kuni kohtuotsuse kuulutamise ja lahendi toimikusse kandmiseni ning hõlbustada poolte ja õigusalatöötajate juurdepääsu toimikule. Eri vahendeid kriminaalmenetluse kõigi poolte vahelise teabevahetuse ja toimiku kõigi dokumentide digiteerimiseks asuti 2019. aastal katseliselt rakendama kahes kohtus ja seda laiendatakse järk-järgult kõigile kohtutele. Tsiviilasjades soovitakse programmiga „PORTALIS“ asendada kõik kaheksa kohtutes praegu kasutatavat rakendust ühtse digivahendiga ja saavutada lõpuks täielikult digitaalne tsiviilmenetlus nii menetlusosaliste kui ka õigusalatöötajate jaoks, alates taotlusest ja lõpetades lahendi turvalise portaali kaudu kättetoimetamisega. Esimene etapp saavutati, kui pandi üles menetlusosalistele suunatud veebisait, mis võimaldab neil esitada teatavates tsiviilasjades taotlusi alates 4. jaanuarist 2021. Samamoodi vähendab eeldatavasti märkimisväärselt selliste taotluste töötlemiseks vajalikku aega võimalus esitada õigusabi taotlusi interneti kaudu, millega alustati 2021. aasta märtsis pilootkohtutes ja mis võetakse järk-järgult kasutusele riigi tasandil, koostoimes uute harmoneeritud eeskirjadega taotlejate vahendite arvutamise kohta. Vahend „PORTALIS“ võetakse 2021. aastal kasutusele töövaidluskomisjonis ja seejärel laiendatakse selle kasutamist 2022. aastal teistele kohtutele.

Kohtusüsteemile on 2021. aastal eraldatud tunduvalt rohkem vahendeid . 2021. aasta finantsseaduse kohaselt eraldatakse justiitsministeeriumile seega 12,1 miljardi euro suurune eelarve ehk ligikaudu 2 % avaliku sektori kogukulutustest, s.o 8 % rohkem kui eelmisel aastal (suurim aastane tõus enam kui 20 aastast saadik), sealhulgas täiendavad 127 miljonit eurot menetluskuludeks. Finantsseaduse alusel luuakse ka 2 450 kohtusüsteemi ametikohta, mis tähendab ligikaudu 3 % suurust tõusu ja kokku ligikaudu 90 000 ametikohta. Õigusabi eelarve suurenes 2021. aastal 585 miljoni euroni ehk 10 % võrra, mis võimaldab suurendada selle korra alusel töötavate advokaatide töötasu, eelkõige teatavate kriminaalvaldkonna ülesannete ja vahendamise puhul. Samuti loodi uus tagatis advokaatide tasustamiseks olenemata õigusabi taotleja tegematajätmistest. Advokatuurid leiavad, et advokaatide tasu õigusabi eest on jätkuvalt valdavalt ebapiisav ega kata advokaatide kulusid.

Tühistati mitu COVID-19 pandeemia ajal kehtestatud kriminaalõigussüsteemi toimimisega seotud meedet. Konstitutsiooninõukogu kuulutas põhiseadusvastaseks 25. märtsi 2020. aasta määrusega sätestatud ja piirangute ajal kuni 11. maini 2020 rakendatud eelvangistuse kestuse automaatse pikendamise tulenevalt selle automaatsest laadist ja sellest, et puudub pikendamise vajalikkuse süstemaatiline kohtulik kontroll lühikese aja jooksul, arvestades õigust isikuvabadusele. Ka riiginõukogu leidis 5. märtsi 2021. aasta otsuses, et selline automaatne pikendamine on vastuolus Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklis 5 sätestatud õigusega isikuvabadusele ja et madalama astme kriminaalkohtute kohtunike võimalus rakendada videokonverentside või telefonisuhtluse kasutamist on vastuolus sama konventsiooni artikliga 6 kaitstava õigusega õiglasele kohtumenetlusele. Riiginõukogu oli 27. novembri 2020. aasta määrusega kõrgema astme kriminaalkohtute istungite puhul videokonverentside kasutamise ilma süüdistatava nõusolekuta juba peatanud, tuues põhjuseks, et see kujutab endast olulist ja ilmselgelt ebaseaduslikku sekkumist kaitseõigusesse ja õiglase kohtumenetluse õigusesse.

Tõhusus

Võetakse meetmeid, et leevendada COVID-19 pandeemia mõju tsiviil- ja kriminaalkohtute tõhususele, kuid endiselt on lahendamata üldised probleemid seoses menetluste pikkusega. Tervisekriisiga toime tulemiseks võetud eriolukorra meetmed – eriti 2020. aasta märtsist maini – aeglustasid kohtute tegevust ja suurendasid nende töökoormust. Nii suurenes 2020. aasta oktoobri seisuga tsiviilkohtute töökoormus võrreldes 2019. aasta lõpuga peaaegu 43 000 kohtuasja võrra ja madalama astme kriminaalkohtutel 19 000 kohtuasja võrra. Tsiviil- ja kaubandusasjade lahendamiseks kuluv hinnanguline aeg pikenes veelgi, ulatudes 2019. aastal keskmiselt 432 päevani. Samas suurenes 2019. aastal veidi tsiviil- ja kaubandusasjades algatatud ja lõpule viidud kohtumenetluste määr, nimelt 99,7 %ni, kuid tegemist on pandeemia mõju eelse näitajaga. Kriminaalkohtutele tekkinud raskustega toime tulemiseks laiendatakse 8. aprilli 2021. aasta uue seaduse (mille eesmärk on suurendada kohalike kohtu- ja kriminaalmenetluste tõhusust) alusel kohaldatavaid alternatiivseid meetmeid süüdistuse esitamisele, laiendatakse composition pénale raames kohaldatavate meetmete ulatust ja lubatakse üldkasuliku töö kohtuvälist täitmist.

II.KORRUPTSIOONIVASTANE RAAMISTIK

Korruptsioonivastases võitluses osalevad järgmised asutused: korruptsioonivastane amet (mis valmistab ette mitmeaastase korruptsioonivastase võitluse kava ning aitab era- ja avalik-õiguslikel juriidilistel isikutel korruptsiooni ennetada ja avastada), avaliku sektori tegevuse läbipaistvuse ülemamet (mis vastutab avaliku sektori asutuste ja ametnike eetilise käitumise tagamise eest), ning korruptsiooni ja maksukuritegude vastu võitlemise keskasutus (eripolitsei majanduskuritegude, sealhulgas korruptsiooni ja rahapesu uurimiseks). Kõrgema tasandi korruptsioonijuhtumeid uurib riiklik finantsprokurör.