1Sissejuhatus

Euroopa koolide eesmärk on anda Euroopa Liidu (edaspidi „liit“) institutsioonide töötajate lastele mitmekeelset ja mitmekultuurilist haridust lasteaia, algkooli ja keskkooli tasemel (sealhulgas Euroopa küpsustunnistus). Sellisena aitavad Euroopa koolid suurendada Euroopa avaliku teenistuse atraktiivsust.

Euroopa koolid on valitsustevaheline organisatsioon, mille on loonud ELi liikmesriigid ja liit, kes on Euroopa koolide põhikirja konventsiooni lepinguosalised. Kuues ELi liikmesriigis on kokku 13 Euroopa kooli ja neil on oma asukohariigis avaliku sektori asutuse staatus. Kõrgeim otsustusorgan on kuratoorium, mis ühendab liikmesriike, (liidu nimel) Euroopa Komisjoni ning lapsevanemate, töötajate ja muude sidusrühmade esindajaid. Igal kuratooriumi liikmel, sealhulgas komisjonil, on üks koht ja üks hääl. Euroopa koolide eesistuja vahetub ELi liikmesriikide hulgas igal õppeaastal, samas kui süsteemi üldise haldamise tagab Euroopa koolide peasekretär, kes esindab kuratooriumi.

Kõnealuse konventsiooni artikli 25 kohaselt toetab Euroopa Komisjon liidu nimel Euroopa koolide eelarvet rahaliselt. Selle toetusega kaetakse vahe Euroopa koolide kulude kogusumma ja muude tulude kogusumma vahel. Euroopa koolide sissetuleku suurim osa (aastal 2017 ligikaudu 60 %) kasutatakse kohapeal palgatud õpetajatele ja haldustöötajatele palga maksmiseks, lähetatud õpetajatele liikmesriikide poolt makstavatele palkadele lisatasu maksmiseks ja üldkuludeks. Teine oluline osa sissetulekust saadakse liikmesriikidelt (aastal 2017 ligikaudu 18 %), kes maksavad Euroopa koolidesse lähetatud õpetajatele ja teistele töötajatele töötasu. Ülejäänud tulu moodustavad maksed teistelt asutustelt ja äriühingutelt, kelle töötajate lapsed käivad nendes koolides (ligikaudu 14 %, nn II kategooria õpilased), samuti III kategooria lapsevanemate makstavad õppetasud ja maksud (ligikaudu 8 %).

Viimastel aastatel on Euroopa koolide süsteemi finantsjuhtimisega seoses esinenud suuri probleeme. Kontrollikoda ja siseauditi talitus on aruandeperioodi 2013–2015 käsitlevates aastaaruannetes teinud kindlaks teatavaid puudusi. Kontrollikoda leidis 2013. ja 2014. aasta aruandes, et ta ei saa kinnitada, et Euroopa koolide konsolideeritud aastaaruannetes puuduks märkimisväärne väärkajastamine. Siiski ei leidnud kontrollikoda 2015. ja 2016. aasta aruandes lõplikest konsolideeritud finantsaruannetest olulisi vigu.

Siseauditi talitus tõi välja mõned sisekontrolli puudused ja rõhutas Euroopa koolide rahaliste vahendite väärkasutamise ohtu.

Euroopa koolide finantsjuhtimise puudused ei ohusta komisjoni (personalihalduse ja julgeoleku peadirektoraat) poolt Euroopa koolidele tehtavate maksete seaduslikkust ja korrektsust, sest need maksed on rangelt reguleeritud. Ent komisjon on Euroopa koolide eelarve peamise rahastajana väga huvitatud selle tagamisest, et Euroopa koolide toimingute usaldusväärse finantsjuhtimise ning korrektsuse ja seaduslikkuse kohta antaks nõutavad tagatised.

Sellest tulenevalt väljastas personalihalduse ja julgeoleku peadirektoraat oma neljas viimases iga-aastases tegevusaruandes (2013–2016) Euroopa koolide finantsjuhtimise kohta mainega seotud põhjustel reservatsiooni auditiaruannete ja ühe kooli raamatupidamises 2012. aastal avastatud pettuse alusel. Lisaks hääletas komisjon neljal viimasel korral Euroopa koolide 2012., 2013., 2014. ja 2015. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise vastu (samas kui kõik teised kuratooriumi liikmed hääletasid poolt).

Oma aruandes ELi 2015. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta juhtis Euroopa Parlament tähelepanu mõningatele puudustele Euroopa koolide finantsjuhtimises, mis ühtib kontrollikoja ja siseauditi talituse järeldustega.

Seetõttu kutsus Euroopa Parlament komisjoni üles täitma oma täit rolli kõikides Euroopa koolide juhtimise valdkondades ja palus esitada parlamendile ja nõukogule teatise selle kohta, kuidas saaks Euroopa koolide haldusstruktuuri kõige paremini reformida.

Käesoleva teatise eesmärk on seepärast esitada komisjoni seisukohad Euroopa koolide haldus- ja finantsstruktuuri ning nendes valdkondades käimasolevate reformide kohta.

2Euroopa koolide süsteemi haldusstruktuuri reformimise kulg

On oluline tunnistada, et Euroopa koolide süsteemi haldusstruktuuri reformimisel on saavutatud juba suurt edu.

Peamine saavutus on Euroopa koolide läbivaadatud finantsmääruse vastuvõtmine kuratooriumis 2017. aasta septembris. Finantsmääruse läbivaatamise algatas komisjon, saades 2014. aasta lõpus kuratooriumilt mandaadi alustada seda käsitlevat arutelu. Uue finantsmäärusega võetakse Euroopa koolide süsteemis kasutusele uus finantsjuhtimise mudel. See tähendab peamiselt eelarvevahendite käsutaja ja peaarvepidaja ülesannete järkjärgulist tsentraliseerimist. Komisjon väljendab heameelt ka asjaolu üle, et läbivaadatud finantsmäärus on liidu finantsmäärusega paremini kooskõlla viidud, eelkõige eelarvepõhimõtete, sisekontrollisüsteemide (sealhulgas parem aruandlus ja raamatupidamisarvestus) ja hanke-eeskirjade osas.

Lisaks on Euroopa koolid võtnud audiitorite kindlakstehtud puuduste vähendamiseks meetmeid, et edendada usaldusväärset finantsjuhtimist ja pettusevastast võitlust, st tekkepõhise raamatupidamissüsteemi rakendamine, kontrollitulemuste aruandlus ja sisekontrolliraamistiku ümberkujundamine (nimelt on kasutusele võetud riskihindamine ja riskiregister ning sisekontrollistandardid on läbi vaadatud). Alates 2014. aastast on kasutusel sisekontrolli koordineerimise funktsioon, et nõustada ja juhendada koole ja Euroopa koolide keskasutust auditi soovituste alusel tulemuslike järelmeetmete võtmisel, samuti sisekontrollisüsteemi ülesehitamisel ja rakendamisel. Euroopa koolide keskasutuses on loodud spetsiaalne hankeüksus. Ülesannete lahususe põhimõte on läbi vaadatud ja seda on täiustatud ning tundlike ülesannetega töötajate (nt lähetatud varahaldurid) liikuvuse eeskirjad on vastu võetud, kusjuures arutlusel on varahaldurite töölevõtmine kohapeal.

Euroopa koolid on teinud märkimisväärseid edusamme maksesüsteemist sisekontrolli struktuursete puuduste kõrvaldamisel. Kõikides Euroopa koolides kehtib nüüd maksete tegemisel nõuetekohane volituste lahusus. Selle tulemusena otsustas siseauditi talitus, et maksesüsteemi puudustega seotud pettuseriski on piisavalt leevendatud, ning on sellega seotud soovituse sulgenud. Seda kinnitati kontrollikoja 2016. aasta aruandes.

Lisaks võimaldab Euroopa koolide finantsmäärus viia OLAFil Euroopa koolides läbi haldusuurimisi, sealhulgas liidu finantshuvide kaitsmisel pettuse vastu ja muude rikkumistega seoses. Peale selle võtavad Euroopa koolid kasutusele pettusevastase strateegia ja OLAF korraldab halduskokkulepete raames pettuste ennetamise koolituse.

Sellele lisaks on Euroopa koolide ja peasekretäri büroo raamatupidamise aastaaruannete auditeerimisel järk-järgult kasutusele võetud sõltumatud välisauditid. Viis kooli on juba auditeeritud ja kõigi ülejäänute puhul tehakse seda kolme aasta jooksul.

Neid erinevaid punkte arvesse võttes leiab komisjon, et enam ei ole vajadust säilitada 2017. aasta tegevusaruandes mainega seotud põhjustel tehtud reservatsiooni.