Pärast COVID-19 pandeemia puhkemist 2020. aasta esimeses kvartalis mindi pooleliolevate terviseturbe meetmete rakendamisel üle hädaolukorra režiimile ja keskenduti võitlusele pandeemia vastu. Peamised näited on ühismeede „Healthy Gateways“ , millega edendati koordineerimist ELi riikide seas, et suurendada suutlikkust võidelda sisenemispunktides, sealhulgas sadamates, lennujaamades ja maismaal asuvates piiriületuspunktides, piiriüleste terviseohtude vastu, ning ühismeede SHARP (tõhustatud rahvusvahelised tervise-eeskirjad ja valmisolek) , mille raames tehti koostööd Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse võrgustikuga EVD-LabNet (uute viirushaiguste eksperdilaborite võrgustik) , et tagada kvaliteedikontroll ja suurendada suutlikkust COVID-19 täpseks diagnoosimiseks pandeemia varajases järgus, ning mis näitas, kui tähtis on kasutada valmisoleku tagamise ja reageerimise vahendina laborite võrgustikke.

Käesolevas aruandes käsitletakse liidu kolmanda tervisevaldkonna tegevusprogrammi (edaspidi „programm“) 2020. aasta tööprogrammi rakendamist. Määruses, millega see programm loodi, on artikli 13 lõikes 1 sätestatud, et Euroopa Komisjon peab andma programmi komiteele aru kõigi programmi kaudu rahastatud meetmete rakendamise kohta ning teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu. Käesoleva aruandega täidetakse see nõue, kirjeldades, kuidas rakendati programmi ja kasutati eelarvet 2020. aastal.

1. eesmärgi raames (tervise edendamine, haiguste ennetamine ja tervislikke eluviise soosiva keskkonna loomine) eraldas EL üheteistkümnele valitsusvälisele organisatsioonile ja ühele rahvusvahelisele organisatsioonile ning ühele ühismeetmele, kahele muule meetmele ja kümnele teenuslepingule kokku 11 097 241,78 eurot. Need üksteist valitsusvälist organisatsiooni olid taotlenud toetuslepingu sõlmimist 2017. aastal allkirjastatud raampartnerluslepingu alusel. Ühismeetme eesmärk on vahetada parimaid tavasid tubakatoodete direktiivi (2014/40/EL) rakendamisel ning e-sigarette käsitlevate õigusaktidega seotud rakendusaktide ja delegeeritud õigusaktide rakendamiseks.

2. eesmärgi raames (liidu kodanike kaitsmine tõsiste piiriüleste terviseohtude eest) eraldas EL nelja projekti jaoks, mille eesmärk on parandada juurdepääsu vaktsiinidele ja tõsta vaktsineerituse taset, kokku 3 933 955,42 eurot. Üks neist projektidest on IMMUNION (Improving IMMunisation cooperation in the European UNION (vaktsineerimisalase koostöö parandamine Euroopa Liidus)), millega püütakse suurendada vaktsineeritust ja reageeritakse seega nõukogu 2018. aasta soovitusele vaktsineerimise kohta, lisades samal ajal väärtust ELi ja liikmesriikide algatustele, eelkõige vaktsineerimiskoalitsioonile.

3. eesmärgi raames (panustamine innovaatilistesse, tõhusatesse ja jätkusuutlikesse tervisesüsteemidesse) eraldas EL valitsusvälise organisatsiooni Health Action International tegevuse toetamiseks ning mitme meetme jaoks, millega edendatakse innovaatilisi, tõhusaid ja jätkusuutlikke tervisesüsteeme, kokku 31 850 207,93 eurot. Ühe ühismeetme raames vahetati ja rakendati parimaid tavasid vaimse tervise valdkonnas, pöörates erilist tähelepanu enesetappude ennetamisele ja vaimse tervise teenuste reformile. Peale selle käivitati ühismeede „Tervishoiu Euroopa andmeruumi suunas“ (TEHDaS), mis on oluline edasiminek terviseandmete jagamise valdkonnas. Meditsiini ja tervishoiu kvaliteedi Euroopa direktoraadile anti otsetoetus, et aidata sel asutusel kehtestada ühtlustatud kvaliteedistandardid ja koostada võrdlusmaterjalid bioloogilise päritoluga ainete jaoks kooskõlas ELi loomakaitsealaste algatustega.

4. eesmärgi raames (liidu kodanike juurdepääsu hõlbustamine parematele ja ohutumatele tervishoiuteenustele) eraldas EL kaasrahastusena kokku 7 710 843,21 eurot, et toetada kolme valitsusvälist organisatsiooni, kes aitavad saavutada ELi tervishoiueesmärke, rahastada Portugali eesistumise ajal korraldatud eesistujariigi konverentsi ravimite ja meditsiiniseadmete kättesaadavuse ja taskukohasuse teemal ning rahastada teenuslepinguid.

Kogukulutused kõigi eesmärkidega seotud valdkonnaülestele meetmetele, sealhulgas ühismeetmele programmi riiklike koordinatsioonikeskuste toetamiseks, ELi 2020. aasta terviseauhinnale, teavitustegevusele, info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale ning eksperthindajatele, olid 13 595 548,80 eurot.

Komisjon ning Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (Chafea) tagasid asjakohase teavitustegevusega programmi tulemuste ulatusliku tutvustamise. Selles tegevuses keskenduti tervise- ja toiduohutuse peadirektoraadi kindlaks määratud peamistele teavitamisprioriteetidele, nagu vaktsineerimine, COVID-19, tervislike eluviiside propageerimine, tervishoiusektori tööjõud, tervisetehnoloogia hindamine ja e-tervis. Tutvustamistegevuse raames, mida viidi ellu koostöös riikide koordinatsioonikeskuste võrgustikuga, korraldati veebiseminari vormis kaks teabepäeva, et tutvustada rahastamisvõimalusi 2020. aasta tööprogrammi alusel.

2. AASTA KOKKUVÕTE

2020. aasta tööprogrammis käsitleti üldiselt tegevusprogrammi nelja erieesmärki.

1. eesmärgi raames (tervise edendamine, haiguste ennetamine ja tervislikke eluviise soosiva keskkonna loomine) käivitati tubaka tarbimise leviku vähendamise ühismeede, et hõlbustada heade tavade vahetamist liikmesriikide vahel, misläbi parandatakse tubakatoodete direktiivi ning e-sigarette käsitleva määrusega seotud rakendusaktide ja delegeeritud õigusaktide rakendamist. Üks selle ühismeetme eesmärke on suurendada järjepidevust direktiivi kohaldamisel, millega tagatakse tubaka- ja seonduvate toodete jaoks õiglane ühtne turg, pannes erilist rõhku turujärelevalvele ja õigusnormide täitmise tagamisele. Hinnatakse kehtivat tubakatoodete reklaamimise õigusraamistikku ja turule tulevate toodete reklaamimist.

Üks mitmest tegevustoetuse saanud valitsusvälisest organisatsioonist oli Euroopa vähiliitude ühendus, ainulaadne platvorm, mis koondab mitmesuguseid piirkonna, riigi ja rahvusvahelisel tasandil tegutsevaid vähiliite, et saavutada vähivaba Euroopa. Ühendus toetab vähiliite vähi sõeluuringuid käsitleva nõukogu soovituse rakendamisel ning ühendab neid, et edendada vähipatsientide võrdset juurdepääsu ravi-, tugi- ja rehabilitatsiooniteenustele. Lisaks propageerib ühendus vähktõve tõrje kvaliteedi parandamise Euroopa suuniste täiustamist ja paremat arvesse võtmist riiklikes vähktõvevastase võitluse kavades. Euroopa vähiliitude ühenduse aktiivne osalemine vähivastases võitluses on olnud väga tähtis eelkõige ELi ravimistrateegia puhul, mille kohta ühendus on avaldanud arvamust kirjalikus seisukohavõtus, millega on tugevdatud kavandatud patsiendikeskset lähenemisviisi. Ühendus osaleb ka Euroopa vähktõvevastase võitluse kava elluviimises.

2. eesmärgi raames (liidu kodanike kaitsmine tõsiste piiriüleste terviseohtude eest) rahastati kolme projekti, et tõsta vaktsineerituse taset. Projektidega RISE-Vac, ImmuHubs ja ActToVAx4NAM püütakse muuta vaktsiinid kättesaadavamaks hiljuti saabunud rändajatele ning elanikkonnarühmadele, kes on ebasoodsas olukorras, isoleeritud või kelleni on keeruline jõuda (rakendades erinevaid vanuserühmi arvestavat lähenemisviisi). Projekt ActToVAx4Nam on suunatud üksnes hiljuti saabunud rändajatele eesliini-, transiidi- ja sihtriikides ning sellega püütakse tagada võrde juurdepääs vaktsiinidele.

3. eesmärgi raames (panustamine innovaatilistesse, tõhusatesse ja jätkusuutlikesse tervisesüsteemidesse) sõlmiti Chafea algatusel teenusleping ühistöö tegemiseks tervisetehnoloogia hindamise alal, et toetada praegu selles valdkonnas ELis tehtavat koostööd. Teenuslepingu raames uuritakse olemasolevaid metoodilisi probleeme, et edendada tervisetehnoloogia hindamise alast ühistööd, ning sellega toetatakse ELis selles valdkonnas tehtavat koostööd ka pärast EUnetHTA ühismeetme lõppu. Seega võimaldab see saada olulist teavet tervisetehnoloogia hindamise uue õigusraamistiku väljatöötamiseks. Arvestades, et määrus (EL) 2021/2282 tervisetehnoloogia hindamise kohta jõustus 2022. aasta jaanuaris ja muutub kohaldatavaks 2025. aasta jaanuaris, võib oodata, et teenusleping on suureks toeks uue määruse rakendamisel, milleks praegu tehakse ettevalmistusi.

Teenusleping hõlmab eelkõige järgmist:

·tervisetehnoloogia kliinilise ühishindamise ja teaduslike ühiskonsultatsioonide metoodika edasiarendamine. Uuritakse valdkondi, kus arvamused lähevad endiselt lahku, et täiustada ühistöö metoodikat ning hõlbustada ühises lähenemisviisis kokku leppimist kliinilise ühishindamise ja teaduslike ühiskonsultatsioonide korral;

·kaheksa (või vähemalt kuue) paralleelse teadusliku ühiskonsultatsiooni lõpuleviimine ravimite valdkonnas, et jätkata ühismeetme EUnetHTA ühe kõige edukama vahendi rakendamist;

·võimaluse korral kahe (või igal juhul vähemalt ühe) kliinilise (ühis)hindamise lõpuleviimine ravimite valdkonnas ja nelja (või igal juhul vähemalt kahe) kliinilise (ühis)hindamise lõpuleviimine meditsiiniseadmete valdkonnas;

·eespool nimetatud ühistegevuste koordineerimine, sealhulgas suhtlemine sidusrühmade (patsiendid, tervishoiutöötajad, tervishoiusektor), akadeemiliste ringkondade, asjaomaste ELi ja rahvusvaheliste organisatsioonide ning tervisetehnoloogia hindamise algatuste esindajatega.

4. eesmärgi raames (liidu kodanike juurdepääsu hõlbustamine parematele ja ohutumatele tervishoiuteenustele) algatati uuring, toetamaks inimvere ja verekomponentide ohutust ja kvaliteeti käsitleva direktiivi 2002/98/EÜ ning inimkudede ja -rakkude ohutust ja kvaliteeti käsitleva direktiivi 2004/23/EÜ mõjuhinnangu koostamist ning nende kahe direktiivi rakendusaktide läbivaatamist. Üheksa kuu pikkune leping aitas komisjonil koostada mõjuhinnangu, mis toetas tema ettepanekut muuta kehtivaid ELi õigusakte vere, kudede ja rakkude kohta.

Konkreetsed eesmärgid olid järgmised: