(5)Alates 2020. aasta märtsist on kohaldatud üldist vabastusklauslit. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema ELi või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aasta lõpuni.

(4)Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne muudetud kava esitamise kuupäeva.

(3)Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub näiteks kõrgemates energia- ja toiduhindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus. EL seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 esimest korda ajutise kaitse direktiiv, millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult ELis viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele. Bulgaariale on algatuse „Ühtekuuluvusmeetmed pagulaste toetamiseks Euroopas“ (CARE) ning programmi „Ühtekuuluvust ja Euroopa territooriume toetav taasteabi“ (REACT-EU) täiendavate eelmaksete kaudu tehtud kättesaadavaks erakorraline toetus, et kiiresti reageerida Ukrainast põgenevate inimeste vastuvõtu ja integreerimise vajadustele.

(1)19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ja teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse kestlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. [30. juunil] 2022 ajakohastati kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

(6)2021. aasta lähenemisprogrammi käsitlevas nõukogu 18. juuni 2021. aasta arvamuses esitatud lähenemisviisi kohaselt on eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude ELi vahenditega rahastatavaid kulusid. Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

(7)2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised, et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajanduslike väljavaadete kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale 2023. aastal asjakohane, kuid samal ajal tuleb olla valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriigiti diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

(8)Seoses 2. märtsil 2022 esitatud eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil; eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, ning see peab olema riigiti diferentseeritud sõltuvalt nende eelarve- ja majandusolukorrast, sealhulgas võttes arvesse kriisi mõju ja Ukrainast põgenenud inimeste sisserännet.

(9)15. oktoobril 2021 esitas Bulgaaria vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon on määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt hinnanud taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 4. mail 2022 võttis nõukogu vastu otsuse Bulgaaria taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta. Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsusest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Bulgaaria on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

(10)29. aprillil 2022 esitas Bulgaaria kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtajaga oma 2022. aasta riikliku reformikava ja samal päeval ka 2022. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos.

(11)23. mail 2022 avaldas komisjon Bulgaaria kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Bulgaaria edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte Bulgaaria taaste- ja vastupidavuskavast. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Bulgaaria edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning ELi peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

(12)23. mail 2022 esitas komisjon ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Bulgaaria eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2021. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas on asjakohane teha ettepanek algatada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused.

(13)20. juulil 2020 soovitas nõukogu Bulgaarial võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Bulgaarial juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla kestlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal suurenes Bulgaaria valitsemissektori eelarve puudujääk 4,0 %-lt SKPst 2020. aastal 4,1 %-le SKPst 2021. aastal. Bulgaaria eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised toetusmeetmed suurenesid 2,9 %-lt SKPst 2020. aastal 4,3 %-le SKPst 2021. aastal. Need Bulgaaria 2021. aasta meetmed on kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. Enamik kaalutlusõigusel põhinevaid eelarvemeetmeid, mille valitsus 2020. ja 2021. aastal vastu võttis, olid ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Eurostati kinnitatud andmete põhjal oli valitsemissektori võlg 2021. aastal 25,1 % SKPst.

(14)2022. aasta lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2022. aastal soodne ja seejärel realistlik. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 2,6 % ja 2023. aastal 2,8 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv väiksem 2022. aastal (2,1 %) ja suurem 2023. aastal (3,1 %), mis tuleneb peamiselt erinevatest tööhõive ja investeeringute kasvu prognoosidest. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta lähenemisprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk suureneb 2022. aastal 5,3 %-le SKPst ja väheneb 2023. aastal 2,9 %-le SKPst. Eelarvepuudujäägi suurenemine 2022. aastal, mida leevendab COVIDiga seotud erakorraliste meetmete järkjärguline lõpetamine, kajastub peamiselt vahetarbimise järsus tõusus, ettevõtete toetamise ja energiameetmetes, aga ka pensionisüsteemi muudatustes. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse kasvama 2022. aastal 25,5 %ni ja 2023. aastal 27,7 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 3,7 % SKPst ja 2,4 % SKPst. See on märkimisväärselt väiksem kui 2022. aasta lähenemisprogrammis prognoositud 2022. aasta eelarvepuudujääk, mis tuleneb ennekõike erinevatest makromajanduslikest prognoosidest, väiksemast vahetarbimise kasvust ning 2022. aasta suurematest tootmis- ja impordimaksudest. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse väiksem: 2022. aastal 25,3 % ja 2023. aastal 25,6 %. Erinevus tuleneb väiksemast eelarvepuudujäägist mõlemal aastal ja suuremast prognoositud majanduskasvust 2023. aastal.

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 1,8 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Bulgaaria potentsiaalset majanduskasvu.

(15)2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised toetusmeetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 4,3 %-lt SKPst 2021. aastal 1,8 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,9 % SKPst ja 2023. aastal 0.0 % SKPst. Need meetmed koosnevad peamiselt kommunaalettevõtete ja gaasi kodutarbijate toetamise programmidest. Need meetmed on kavandatud enamasti ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neist meetmetest ei ole suunatud, eelkõige kodumajapidamiste energiahindade moratooriumi kehtestamine. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,1 % SKPst ja 2023. aastal 0,2 % SKPst.

(16)18. juunil 2021 soovitas nõukogu Bulgaarial järgida 2022. aastal toetavat eelarvepoliitikat, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Bulgaarial hoida riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasv kontrolli all. Samuti soovitati Bulgaarial juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse kestlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid, et hoogustada võimalikku majanduskasvu.

(17)Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Bulgaaria 2022. aasta lähenemisprogrammis sisalduva teabe põhjal peaks prognooside kohaselt eelarvepoliitika 2022. aastal olema toetav, –3,4 % SKPst, nagu soovitas nõukogu. Bulgaaria kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastumist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest ELi vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 1,1 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavatel investeeringutel peaks olema 2022. aastal eelarvepoliitikasse ekspansiivne panus 1,1 protsendipunkti SKPst. Seepärast kavatseb Bulgaaria säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu soovitas nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasvul (ilma uute tulumeetmeteta) olema 2022. aastal üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivne panus 1,4 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõjuga tegelemise meetmete täiendavat mõju (0,2 protsendipunkti SKPst) ning Ukrainast ümberasustatud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulusid (0,1 protsendipunkti SKPst), samas kui pensionisüsteemi muudatused (0,6 %) ja palgatõus (0,3 % SKPst) peaksid samuti aitama kaasa jooksvate netokulude kasvule. Seepärast ei hoia Bulgaaria komisjoni praeguste hinnangute kohaselt 2022. aastal oma riiklikult rahastatud jooksvate kulude kasvu piisavalt kontrolli all.

(18)Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal –1,3 % SKPst. Prognooside kohaselt jätkab Bulgaaria 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest ELi vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga suurenema 0,7 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma ekspansiivse panuse 0,2 protsendipunkti. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasvul (ilma uute tulumeetmeteta) olema 2023. aastal üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivne panus 0,5 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete järkjärgulise kaotamise mõju (0,9 % SKPst), samas kui suuremad sotsiaalsiirded ja palgakasv panustavad eeldatavasti jooksvate netokulude kasvu.

(19)2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 2,8 %-le SKPst 2024. aastal ja 2,4 %-le SKPst 2025. aastal. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma programmiperioodi jooksul alla 3 % SKPst. Nendes prognoosides eeldatakse, et tulu kasvab otseste maksude ja sotsiaalmaksete arvelt tänu leibkondade tulu suurenemisele ja taaste- ja vastupidavusrahastust tingitud suurematele kapitalisiirdetele. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastani kasvama – 2024. aastal 29,1 %ni ja 2025. aastal 30,4 %ni. Komisjoni analüüsi põhjal näivad võla kestlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis keskmised.

(20)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Bulgaariale Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal; nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne kava vastuvõtmise kuupäeva. Täpsemalt käsitletakse riiklikus taaste- ja vastupidavuskavas sotsiaalvaldkonna riigipõhiseid soovitusi koos sotsiaalse kaasatuse suurendamise meemetega, mis parandavad eeldatavasti miinimumsissetuleku kava piisavust ja katvust, ning tööhõive- ja sotsiaalteenuste integreerimise kiirendamise meetmetega. Muud meetmed, mis käsitlevad riigipõhiseid soovitusi, keskenduvad oskuste – täpsemalt digioskuste – omandamisele, haridus- ja elukestva õppe süsteemide vastavusele tööturu vajadustega ning tervishoiuteenuste pakkumise laiendamisele terves Bulgaarias. Need meetmed aitavad saavutada eesmärgid ja teha lisaedusamme seoses Euroopa sotsiaalõiguste samba ja selle tegevuskavaga 2030. aastaks. Peale selle käsitletakse riiklikus taaste- ja vastupidavuskavas riigipõhiseid soovitusi, edendades energiasektori CO2 heitkoguste vähendamist, suurendades üldist energiatõhusust ja rakendades kestliku transpordi ja digitaristu/-teenustega seotud meetmeid. Veel sisaldab kava kaugeleulatuvaid meetmeid avaliku halduse ja kohtusüsteemi tõhususe parandamiseks, korruptsiooni ennetamiseks, tuvastamiseks ja kõrvaldamiseks, ärikeskkonna parandamiseks, investeeringute soodustamiseks ning teadusuuringute ja innovatsiooni süsteemi parandamiseks. See aitab ka toetada Bulgaariat ülejäänud koostöö- ja jälgimiskorra alusel võetud kohustuste ja õigusriigi mehhanismist tulenevate eesmärkide täitmisel.

(21)Bulgaaria taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Bulgaaria kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 58,9 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 25,8 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Bulgaarial COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Samal ajal aitavad lisapingutused, mis tehakse avalike tööturuasutuste täielikuks kasutamiseks ning lõimitud tööhõive- ja sotsiaalabi osutamiseks, leevendada prognoositud demograafiliste muutuste mõju ning toetada õiglast rohe- ja digipööret. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

(22)Bulgaaria esitas partnerluslepingu 11. mail 2022, kuid ei ole veel esitanud muid ühtekuuluvuspoliitika programmidokumente. Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrusega (EL) 2021/1060 peab Bulgaaria arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut.

(23)Versailles’ deklaratsioonis ELi riigipeade ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse kavaga „REPowerEU“ kaotada võimalikult kiiresti Euroopa Liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks määratakse dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja ELi tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale.

(24)Bulgaaria majandus on ELi kõige CO2-mahukam, sealjuures on kasvuhoonegaaside heitemahukus ELi keskmisest rohkem kui neli korda suurem. Fossiilkütuste praegune osakaal Bulgaaria energiaallikate jaotuses on 61,5 %, sealjuures on tuumaenergia osakaal 24 % ja taastuvenergia osakaal 14,5 % (väiksem kui ELi taastuvenergia keskmine ehk 19 %). Riik sõltub suuresti Venemaa maagaasist. 2020. aastal imporditi Venemaalt 75 % maagaasist, mis ületab ELi keskmist ehk 43,2 %. Selle osakaal energiaallikate jaotuses oli aga vaid 13,9 %, mis on väiksem kui ELi keskmine ehk 24,4 %. Tööstussektor on 40 % osakaalu juures (sh muu kui energiakasutus) endiselt suurim gaasitarbija, samal ajal kui energiasektori osakaal on alates 2010. aastast vähenenud: 30 %-lt 25 %-le 2019. aastal. Kaugküte tugineb maagaasile, sealjuures on olukorra parandamiseks vähe ruumi, kuna kaugküttesüsteeme ei saa alternatiivsete allikatega asendada. Kuigi riiklikus taaste- ja vastupidavuskavas uuritakse geotermilise energia küttepotentsiaali, on suurte soojuspumpade paigaldamise toetamiseks vaja kavandada lisainvesteeringud. Kivisöel põhinev elektritootmine on täielikult kaetud riigisisese pruunsöe tootmisega ning Bulgaaria impordib Venemaalt piiratud koguses kivisütt tööstuslikuks kasutuseks (0,56 miljonit tonni, mis moodustab 85 % kivisöe koguimpordist). Teisest küljest sõltub Bulgaaria Venemaa toornaftast (63 % selle toornaftast pärineb Venemaalt, mis ületab märkimisväärselt ELi keskmist ehk 26 %) ja impordib 22 % oma rafineeritud naftatoodetest Venemaalt, mis jääb ELi keskmisest ehk 35 % allapoole. Üldiselt oli 2020. aastal nafta osakaal energiaallikate jaotuses 23,9 %, mis on väiksem kui ELi keskmine ehk 32,7 %. Bulgaaria taaste- ja vastupidavuskava hõlmab kliimaneutraalsuse tegevuskava vastuvõtmist. See hõlmab meetmeid kivisöe/pruunsöe kasutamise järkjärguliseks lõpetamiseks aastaks 2038 ning märkimisväärseid investeeringuid ja reforme taastuvate energiaallikate kasutuselevõtu kiirendamiseks, sealjuures on vaja teha lisapingutusi, et saavutada kliima- ja energiapöörde eesmärgid. Seoses taastuvate energiaallikatega on Bulgaaria võtnud kohustuse lisada taastuvatest energiaallikatest (tuul ja päike) vähemalt 3500 MW ulatuses uut tootmisvõimsust ning luua tehnilised tingimused elektrisüsteemi tootmisvõimsuse suurendamiseks veel 4500 MW võrra 2026. aastaks. Lisaks hõlmab kava reformi, millega kõrvaldatakse peamised taastuvallikatest toodetava vesinikuga seotud tehnoloogia ja väärtusahelate väljatöötamise takistused, ning investeeringuid katseprojektide väljatöötamiseks, et toota saastevaba vesinikku ja kestlikku biogaasi. Kavas on võtta meetmeid, et aidata leibkondadel paigaldada päikese-veesoojendus- ja päikeseelektrisüsteeme. Kavas määratletakse ka energiaostuvõimetus. Selleks, et Bulgaaria oleks kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidega, tuleb veelgi ambitsioonikamalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvate energiaallikate tootmist ja energiatõhusust.