EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 9.11.2011 
SEK(2011) 1323 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile 
„TERVIS MAJANDUSKASVUKS” 
EUROOPA LIIDU TERVISEVALDKONNA KOLMAS TEGEVUSPROGRAMM 
(2014–2020) 
{KOM(2011) 709 lõplik} 
{SEK(2011) 1322 lõplik}  
 
 2Märkus 
Käesolev mõju hindamise aruanne on kasutami seks ainult kõnealust dokumenti koostavatele 
komisjoni talitustele. Tekst on koostatud komme ntaaride esitamiseks ega piira komisjoni 
otsuste kohaldamist. 
 
 31. PROBLEEMI  MÄÄRATLEMINE 
ELi tervisevaldkonna kolmandas tegevu sprogrammis „Tervis majanduskasvuks” 
ajavahemikuks 2014–2020 (edaspidi „programm”) püütakse toetuda nii esimese 
rahvaterviseprogrammi (2003–2007) kui ka prae gu kehtiva teise tervishoiuprogrammi (2008–
2013) tulemustele.  
Kooskõlas teatise „Euroopa 2020. aastal – aruk a, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu 
strateegia”1 eesmärkidega ja tuginedes eelmiste programmide kohta antud eri hinnangutes 
sisalduvatele järeldustele ja soovitustele ning auditeerimise tulemustele, kehtestatakse uue 
programmiga teatavates küsimustes ka uus lähenemisviis. Programm keskendub varasemast 
väiksemale hulgale olulistele prioriteetidele ja meetmetele, kus saab muu hulgas võimendava mõju abil liikmesriikide tegevuspõhimõtteid täiendades luua „kriitilise massi” ning soodustada koostööd tervishoiuvaldkonnas Eur oopa Liidu toimimise lepingu artikli 168 
kohaselt
. 
Eelmiste programmide ja nende hindamise kä igus saadud kogemuste põhjal tehti üheselt 
mõistetavad järeldused: 
a) Uus programm peaks sisaldama vähe m eesmärke, et neile saaks paremini 
keskenduda , ja see peaks rahaliselt toetama väiksemat hulka meetmeid  peamistes 
prioriteetsetes valdkondades, millega kaasneks suurim ELi lisaväärtus . Selle tulemusena 
peaks tõhususe kasv hoogustuma ja progr ammi mõju maksimaalselt suurenema. 
b) Programmi tuleks paremini kaasata kõik osalevad riigid , eelkõige suhteliselt madala 
kogurahvatuluga ELi liikmesriigid . Rõhk tuleks asetada valdkonda dele, kus liikmesriigid ei 
saa kulutõhusal viisil omaette toimida,  kus on selged piiriülesed või siseturuprobleemid või 
kus on märkimisväärsed eelised ja tõhususe kasv, mis tuleneb koostööst ELi tasandil. 
c) Tulemused peavad tuginema korrapärasele aruandlussüsteemile ning neid tuleb 
tõhusamalt jagada ja levitada komisjoni talitu ste, sidusrühmade ja riikide poliitikakujundajate 
vahel. 
Euroopa Komisjoni 29. juuni 2011. aasta teatises „Euroopa 2020. aasta stra teegia aluseks olev 
eelarve”2 on sätestatud järgmine: „Tervise ede ndamine on 2020. aasta Euroopa aruka ja 
kaasava majanduskasvu strateegia  lahutamatu osa. Meetmed, mi s tagavad pikemaks ajaks 
rahva tervise ja aktiivsuse, mõjutavad pos itiivselt tootlikkust ja konkurentsivõimet. 
Innovatsioon tervishoius aitab lahendada se ktori jätkusuutlikkuse probleemi demograafiliste 
muudatuste kontekstis”  ja tervisealase ebavõrdsuse vähendamisele suunatud meede on oluline, 
saavutamaks „kaasavat majanduskasvu” . 
Mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevale tea tisele lisatud tervisepoliitika selgituses on 
täpsemalt väidetud järgmist: 
                                                 
1 Komisjoni teatis: „Euroopa 2020. aastal – aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia”, 
KOM(2010) 2020 lõplik. 
2 „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” – Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule, 
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele – KOM(2011) 500 lõplik. 
 
 4„Uus programm „Tervis majanduskasvuks” on s uunatud suurimat ELi lisaväärtust andvatele 
meetmetele kooskõlas Euroopa 2020. aasta ees märkide ja uute õiguslike kohustustega . 
Peaeesmärk on:  
• töötada liikmesriikidega, et kaitsta kodanikke piiriüleste terviseohtude eest,  
• suurendada terviseteenuste jätkusuutlikkust , 
• parandada elanikkonna tervist, samal ajal  soodustades innovaatilist tegevust 
tervishoius.  
Programmi alusel töötatakse te rvishoiupoliitika toetamiseks välja  näiteks haruldaste haiguste 
diagnoosimise ja ravi parimad tavad ja suunised,  toetatakse haiguste Euroopa tugivõrgustikke, 
töötatakse välja skanner-sõeluu ringu parimad tavad ja suunised  ning kujundatakse ELi ühist 
lähenemisviisi meditsiinitehnoloogia hindamise ja e-tervise valdkonnas. 
[Samal ajal] Uurimis- ja innovatsioonimeetmeid  tervisevaldkonnas toetatakse 
teadusuuringute ja innovats iooni ühise stra teegilise raamistiku alusel” . 
Komisjon tegi selles teatises ettepaneku 396 miljoni euro suuruse assigneeringu (2011. aasta 
hindades ehk 446 miljonit eurot hetkehindades) eraldamiseks aastateks 2014–2020 eriotstarbeliste 
kulude kava jaoks tervisevaldkonnas. Eelarve seisukohalt on see kava  kahtlemata väikese või 
keskmise ulatusega, eelkõige arvesse võttes,  et tervishoiukulutused hõlmavad peaaegu 10 % 
ELi sisemajanduse koguproduktist (SKP) ni ng et tervishoid on üks suurimaist 
majandussektoreist ELis.  
Tervis ei ole ainult väärtus omaette – see on ka kasvule suunatud tugev majanduslik tegur. 
Tervishoiusektoris töötab iga kümnes töötaj a ELis; tervishoiutööt ajad kuuluvad kõrgeima 
kvalifikatsiooniga töötajate hulka, sest keskmise st suurem osa kõnealuse sektori töötajaist on 
ülikooliharidusega. Selle kaaluk a asjaolu tõttu etendab tervishoi usektor olulist osa majanduses 
üldiselt ja ka Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamises.  Olulised tõendid viitavad tervishoiu ja 
majandusarengu seosele, mille kohaselt on elanikkonna hea tervis aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu
 eeltingimus. 
Hea tervis on üksikisiku toot likkuse ja kodanikuvastutus e suurendamise üks kõige 
olulisematest teguritest, kuid peale selle suur endab parem tervis ka tööaastate arvu ning 
mõjutab selle kaudu vahetult ja positiivselt kollektiivset tootlikkust ja konkurentsivõimet. 
Peale selle on tervis tugev majanduskasvu tõukejõud, mis säilitab kodumajapidamiste 
nõudlust ja kasvatab sääste, loob uusi kvaliteet seid töökohti, stimuleerib innovaatilisust ja 
tagab tugeva aluse Euroopa tööstusele.  
Investeerimine tervisesse võib aidata leeven dada kitsaskohti ning paremini toime tulla 
ühiskonna vananemisest tulenevate asjaoludeg a (järgmise 20 aasta jooksul kasvab üle 65-
aastaste eurooplaste arv eeldatavasti 45 % võrra, 85 miljonilt inimeselt 2008. aastal 123 miljonini aastal 2030). Selles kontekstis seisneb küsimus peale vanemaealiste tervise 
kaitse, edendamise ja parandamise ka suuren evate tervishoiukulutuste rahastamises ning 
pakutavate tervishoiuteenuste parandamises vastav alt suurematele ja erinevatele ootustele, aga 
samuti ka neile juurdepääsu tagamises. 
Liikmesriikidele avaldab tervisevaldkonnas survet vajadus leida õige tasa kaal kvaliteetsetele 
tervishoiuteenustele üldise juur depääsu tagamise ja eelarvepiir angutest kinnipidamise vahel. 
Need probleemid ei tarvitse olla uued, kui d vajadus nendega tegeleda on muutunud üha 
pakilisemaks, eelkõige praegustes majandustingimu stes. Finantskriis on veelgi suurendanud 
vajadust parandada riiklike tervishoiusüs teemide kulutasuvust. Esmajoones tuleb 
liikmesriikidel võtta otsesed meetmed riigi tasa ndil. ELi tervishoiupoliitika eesmärk, nagu see 
 
 5on Euroopa Liidu toimimise leping us sätestatud, on täiendada ja tugevdada neid riigisiseseid 
programme ja tugevdada koost ööd liikmesriikide vahel.  
Piiratud eelarve raames tuleb lu ua ELi terviseprogramm, mis va stab liikmesriikide ja muude 
sidusrühmade parimatele huvidele, ning see on k eeruline ülesanne. Seet õttu tuleb vajadused 
seada eelisjärjekorda viisil, mis võimaldab kasutada programmi tulemusi ja võimendab tervishoiupoliitika toetamist ja arendamist  kohalikul, riigi ja Euroopa tasandil.  
Programmiga tuleks tekitada võimalused luua ja tugevdada liikmesriikide vahelisi 
koostöömehhanisme ja kooskõlastusprotsesse, et  kindlaks määrata koostoimeks vajalikud 
ühised vahendid ja parimad tavad. See peak s andma suurimat ELi lisaväärtust ja 
mastaabisäästu, toetades sel viisil reforme pr obleemsetes tingimustes. Liikmesriikidel ja kogu 
ELil tuleb 2020-ndatel ja järg mistel aastatel lahendada mi tmeid keerulisi probleeme. 
A. Tervishoiusüsteemide rahastamise jätkusuutlikkus 
 B. Tööjõupuudus tervishoiuvaldkonnas 
  C. Vajalikud parandused patsiendiohutuses 
  D. Pideva arengu puudumine krooniliste haigusseisundite tõrjes ja ennetamises 
  E. Suure osa elanikkonna parimate tööaastate kaotamine tervena elatud 
eluaastate aeglase kasvu tõttu 
 F. Kasvav tervisealane ebavõrdsus kogu  Euroopas ja Euroopa naaberriikides 
 G. Ülemaailmsed ja piiriülesed ohud 
Programm saab eespool nimetatud probleemide käsitl emisel kaasa aidata ainult sellega, et ta 
pakub rahalisi võimalusi, et l uua ja tugevdada liikmesriikid e vahelisi koostöömehhanisme ja 
kooskõlastusprotsesse, eesmärgiga kindlaks määr ata ühised vahendid ja parimad tavad, mis 
tekitaksid sünergiat, annaksid ELi tasandil lisa väärtust ja mastaabisäästu, pidades samal ajal 
täielikult kinni subsidiaarsuse põhimõttest ja  tunnustades liikmesriikide lõplikku vastutust 
teha oma konkreetsetele olukor dadele vastavaid otsuseid. 
Programmi abi saab seega kasutada ainult juhul,  kui liikmesriikidel ei ole võimalust tegutseda 
üksi või kui kooskõlastamine on selgelt parim ed asiliikumise viis. Kooskõlas ELi 2020. aasta 
eesmärkidega peab programmi raames võetavail meetmeil olema tõeline ELi lisaväärtus ja 
mõõdetav mõju.  
Inimeste tervise parandamisel ELis osal evad ka suuremaid vahendeid hõlmavad ELi 
rahastamisprogrammid, eelkõige teadusuuringute programmi ja struktuurifondide rahvatervise 
osa. Ent terviseprogramm käsitleb ainsan a konkreetselt väljakutseid ja probleeme 
tervishoiupoliitikas, võimaldades samal ajal tä ita poliitilisi eesmärke kõnealuses valdkonnas. 
Seega on programmi raames võimalik käsitleda küsimusi, mis jäävad muude rahastamisprogrammide reguleerimisalast välj a. Programmi edukust saab sellest olenemata 
võimendada, kui luua vajalikud seosed ja se lge sünergia muude rahastamiskavadega. 
2. SUBSIDIAARSUSE  HINDAMINE  – EUROOPA  LIIDU  ÕIGUS  TEGUTSEDA 
Euroopa Liidu toimimise lepingu ar tiklis 168 on rangelt sätestatud subsidiaarsuse põhimõte 
rahvatervise valdkonnas.  Lepingus on öeldud: „Liidu meetmed [...] täiendavad  
liikmesriikide poliitikat” ning seejärel: „Liidu meetmed täiendavad  liikmesriikide 
meetmeid.” Liit samuti „ toetab  [...] nende meetmeid”. 
 
 6Tuuakse esile ka peamised valdkonnad, kus kõnealuseid täiendavaid meetmeid võetakse: 
• rahvatervise parandamine; 
• füüsiliste ja vaimsete haiguste ennetamine; 
• füüsilist ja vaimset tervist ohus tavate tegurite kõrvaldamine; 
• võitlus olulisemate tervisehäirete vastu; 
• uimastitest tulenevate tervisekahjustuste vähendamine, kaasa arvatud teavitamine ja 
tõkestamine, ning  
• koostöö eesmärgiga parandada liikmesriikide tervisehoiuteenuste vastastikust 
täiendavust piirialadel.  
Samas artiklis viidatakse ka viisidele, kuidas aidata kaasa võitluses olulisemate tervisehäirete 
vastu: 
• edendades nende põhjuste, leviku ja vältimise uurimist; 
• edendades tervishoiualast se lgitus- ja kasvatustööd; 
• edendades tõsiste piiriüleste te rviseohtude seiret, ne nde eest varajast hoiatamist ja nende 
vastu võitlemist; 
• soodustades liikmesriikide vahelist koostööd. Ee lkõige on artikli 168 lõik e 2 teises lõigus 
sätestatud järgmist: „Komisjon võib tihedas kontaktis liikmesriikidega teha kõiki 
kasulikke algatusi, et sellist kooskõlastamist edendada, eelkõige algatusi, mille eesmärk 
on kehtestada suuniseid ja näitajaid, korra ldada kogemuste vahetamist ning valmistada 
ette korrapäraseks järelevalveks ja  hindamiseks vajalikke tegureid.” 
Sama artikli lõikes 3 on öeldud:  „Liit ja liikmesriigid edendava d rahvatervise alal koostööd 
kolmandate riikide ja pädevate rahv usvaheliste organisatsioonidega.” 
Sellest tulenevalt volitatakse Euroopa Parlam enti ja nõukogu ELi toimimislepingu artikli 168 
lõike 5 alusel vastu võtma stimuleerivaid meetmeid inimeste tervise kaitseks ja 
parandamiseks. 
 
Vajalikkuse hindamine 
Suveräänsete üksustena peavad  liikmesriigid tegelema eespool nimetatud probleemidega ning 
tegema oma riigi tervishoiupoliitikaga seotud otsuseid, kuid paljudel juhtudel saavad nad võtta meetmeid alles pärast kooskõlastamist ELi  tasandil. Liikmesriikidevaheline koostöö on 
paljudele riikidele kasulik ja palju kulutasuvam. Jõupingutuste mobiliseerimine ELi tasandil ning ühiste väärtuste ja põhimõtete kehtestami ne annab alati rohkem võimalusi lahendada 
globaalseid küsimusi ja ühiseid probleeme. 
Seetõttu rahastatakse programmist esmajoones meetmeid, mida liikmesriigid ise ei saa nii 
tõhusalt võtta, sest nad sõltuvad suur el määral koostööst ELi tasandil.  
3. ELI LISAVÄÄRTUS 
Eelmistest programmidest saadud kogemused võimaldavad arvukate näidete varal väita, et 
ELi tasandil võetud meetmed annavad selget  lisaväärtust, mida liikmesriigid on ka 
tunnistanud (vrd mõjuhinnangul e lisatud juhtumid).  
 
 7H1N1-gripi puhang 2009. aastal tõendas hiljuti selgelt, kui oluline on investeerida 
valmisolekusse võitluseks terviseohtude ja na kkushaigustega, nende ennetamisse ja nendega 
seotud meetmete kooskõlastamisse ELi tasandil. Suutlikkuse suurendamine tõsiste piiriüleste 
terviseohtudega toimetulekuks ning ühise d hankemenetlused vaktsiinide saamiseks 
pandeemiate korral on teine valdkond, mis võib  anda märkimisväärset ELi lisaväärtust. 
Koostööd piiriüleste haiguste, näiteks H1N1-gri pi korral, ei saa teha üks liikmesriik, see 
sõltub algatustest ja rahastamisest ELi tasand il. Terviseohtude valdkonnas seisneb ELi osa 
peale kõnealustele ohtudele reageerimise ka li ikmesriikide ja kolmandate riikide suutlikkuse 
parandamises nendele ohtudele reageerimisel . ELi roll hõlmab kiir et ja kooskõlastatud 
reageerimist ülemaailmsetele terviseohtudele. 
ELi tegevus võib märkimisväärset kasu tuua  küsimustes nagu piiriülene tervishoid ja 
tervisealane ebavõrdsus, üha kasvavat antimikr oobset resistentsust käsitlevate strateegiate 
väljatöötamine koos kulutõhusate tervisetehnolo ogiate ja uuenduslike tervishoiusüsteemidega 
ning tervena vananemine Euroopa innovatsioonip artnerluse toel. Terviseprogrammiga seotud 
meetmed täiendavad liikmesriikide tervisedendust  ja haiguste ennetamist hõlmavat tegevust 
(kaasa arvatud näiteks töö toitumise, suitsetamis vastase võitluse ja tervisealase ebavõrdsuse 
vähendamise valdkonnas), kodanike kaitsmist terviseohtude eest, ees kätt valmisolekut 
pandeemiate tekkimise korral, meditsiinitoodete, vere-, koe- ja rakupreparaatide ning organite 
ohutust ning tervishoiusüsteemide vahelist koo stööd, ning annavad tege vusele lisaväärtuse. 
Haruldaste haiguste tundmiseks ja nendega seotud uuenduslike ravimeetodite väljatöötamiseks on tarvis ühendada mitme Euroopa  riigi patsiendiregis trid. Paljud sellised 
meetmed sõltuvad äärmiselt olulisel määral terviseprogrammist.  
Terviseprogramm on arendanud ja  tugevdanud võrgustikke Euroopa tervishoiuspetsialistide, 
riiklike ja piirkondlike te rvishoiuasutuste ja muude sidusrühm ade vahel, kes aitavad tugevasti 
kaasa teadmiste jagamisele ja tervishoiualase suutlikkuse loomisele ELis. Selle alusel on 
loodud ka liite, partnerlussuhteid ja muid teabe ja kogemuste vahetamise viise üle kogu 
Euroopa, suurendades sellega koostööd ja kiire ndades teadustegevust. Terviseprogrammist 
rahastatavate projektide ja meetmete tulemu stele tuginemine on kõige tõhusam, kui mitte 
ainus viis luua faktiline baas palju ulatuslikumate reguleerivate meetmete määratlemiseks (mis käsitlevad näiteks vähktõbe, Alzheimeri  tõbe, haruldasi haigusi ja tervisealast 
ebavõrdsust). 
Teise terviseprogrammi vahehindamisega se oses ning juhtumipõhisele süvaanalüüsile 
tuginedes töötati välja järgmise d ELi lisaväärtuse kriteeriumid ja neid hinnati konkreetsete 
rahastatud meetmete puhul: 
• liikmesriikide vahelise parimate tavade vahetamise  soodustamine; 
• teadmiste jagamist või vastas tikust õppimist võimaldavate võrgustike toetamine; 
• piiriüleste ohtudega  seotud riski vähendamine ja tagajärgede leevendamine; 
• teatavate siseturuga seotud küsimuste lahendamine, millega seoses ELil on olulised 
õiguspärased vahendid, et tagada kvaliteet sed lahendused kõikides liikmesriikides; 
• tervishoiualase innovatsioonipotentsiaali  avamine; 
• meetmed, mille tulemusena võidakse luua võrdlussüsteem  otsuste tegemiseks; 
• mastaabisäästu suurendamine, hoides ära tegevuse kattu misest tuleneva raiskamise ja 
optimeerides rahaliste vahendite kasutamist. 
 
 84. PROGRAMMI  EESMÄRGID 
Arvesse võttes eespool kirjeldatud probleeme ja olukorda ning lähiaastate  piiratud rahalisi 
vahendeid, on programmi „Tervis majandus kasvuks” üldeesmärk teha koostööd 
liikmesriikidega, et julgustada innovatsiooni tervishoius, parandada tervishoiusüsteemide 
jätkusuutlikkust ja ELi kodanike tervist ning kait sta inimesi piiriüleste terviseohtude eest. 
 Programmi toetavad konkreetse d eesmärgid on kõik tulemustel e suunatud, neis rõhutatakse 
praktilisi tulemusi ning nende lisamist liikmesrii kide programmidesse ja tervisepoliitikasse, et 
võimendada tervishoiumeetmeid ning mõju m uudele tegevuspõhimõtetele ja Euroopa Liidu 
muudele rahastamisprogrammidele. 
1. Töötada välja ühised vahendid ja mehhanismid ELi tasandil, et lahendada nii inim- kui 
ka rahaliste ressursside probleem ja lihts ustada uuenduslike meetmete kasutuseleõttu 
tervishoius eesmärgiga edendada uuenduslikke, tõhusaid ja jätkusuutlikke 
tervishoiusüsteeme  
ELi terviseprogramm, toetades liikmesriikide jõ upingutusi tervishoiu tõhususe ja rahastamise 
jätkusuutlikkuse parandamisel, on eesmärgiks võt nud ergutada selles sektoris ettenähtud 
oluliste vahendite üleminekut kõige innovaatil isematele ja väärtuslikumatele toodetele ja 
teenustele, mis omakorda pakuvad parimat turupotentsiaali ja kulude kokkuhoidu pikas 
perspektiivis. On selge, et tervishoiusüsteemi reform peab olema tõhususe kasvu ja 
pikaajalisemate põhilisi kuluartikleid käsitlevate  strateegiliste meetme te kombinatsioon. See 
on ainus viis, kui riikidel tuleb tagada üldine  juurdepääs ja võrdsus  tervishoius, tervishoiu 
rahastamises ja süsteemi kasutamisel. Näiteks Euroopa koostöö tervishoiutehnoloogia 
hindamise  alal mitte ainult ei vähe nda dubleerimist ja koonda eksperditeadmisi, vaid saab 
valla päästa ka tervishoiutoodete ja -teenus te jätkusuutliku innovatsiooni potentsiaali. 
Väga oluline on töötada ELi tasandil välja ühis ed vahendid ja mehhanismid, mis aitaksid 
liikmesriikide tervishoiusüsteemidel pakkuda rohkem teenuseid vähemate vahenditega. Vaja on uuenduslikke lahendusi, et korvata töötaj ate puudus ja saavutada tervishoiusüsteemide 
maksimaalne tõhusus uuenduslike toodete, teenuste ja vahendite kasutamisega. 
Euroopa 2020. aasta strateegias käsitletakse  innovatsiooni kui aruka  majanduskasvu võtit. 
Tervishoius on olemas tohutu „aruka majanduska svu” potentsiaal, mis võib viia tõhususe 
suurenemiseni ja meie ühiskonda sobivate uut e tervishoiumeetmete ja -toodete loomiseni. 
Innovatsioon vastab tervishoiusüsteemide ees se isvale jätkusuutlikkuse  eesmärgile, leides 
täiesti uued lahendused rahuldama ta vajaduste osas, kasutades tõhusamalt juba olemasolevat 
ning luues parimad tingimused tulevase innovatsi ooni jaoks. Innovatsiooni ei tohiks käsitada 
ainult tehnoloogiapõhisena, vaid ka  organisatsioonilise ja sotsiaalse nähtusena, mis keskendub 
inimtegurile ja toob olulist kasu kulutõhusal viisil. 
Hiljutine majanduskriis on muutnud tervishoius üsteemide kulutõhususe parandamise vajaduse 
veelgi pakilisemaks ning sellest on saanud es matähtis poliitiline prioriteet, mis tõenäoliselt 
püsib päevakorras veel palju aastaid. Liikmesr iigid peavad tasakaalustama vajaduse tagada 
kõigile juurdepääs ajal, mil nõudlus kvaliteetsete terviseteenuste järele kasvab, kuid ressursid 
on piiratud. 
Pragmaatilist lähenemisviisi kasutades võib programm kõnealuse poliitilise eesmärgi 
saavutamisel etendada olulist osa valdkonda des nagu meditsiinitehno loogiate, sealhulgas 
genoomikal põhinevate uute ravimeetodite kulutõhus  kasutamine, tervishoiutöötajate piisav 
hulk, eriteadmised otsustamise parandamiseks ni ng täisväärtusliku eluperioodi pikendamist 
käsitleva Euroopa innovatsioon ipartnerluse toetamine. 
 
 92. Parandada juurdepääsu meditsiin iteadmistele ja konkreetseid haigusi käsitlevale teabele 
ka väljaspool riigipiire ning töötada välja ühised lahendused ja suunised tervishoiu 
kvaliteedi ja patsientide ohutuse suurenda miseks, et hõlbustada ELi kodanike juurdepääsu 
paremale ja ohutumale tervishoiule 
 
Tervishoiule juurdepääsu parandamine kõikide kodanike jaoks, sõltumata nende sissetulekust, 
sotsiaalsest seisundist, asukohast ja rahvusest,  on võti, millega saaks likvideerida praegu 
esineva märkimisväärse tervisealase ebavõrds use. Kõikidel ELi kodanikel peaks sõltumata 
nende olukorrast olema juurdepääs ohutule ja kvaliteetsele tervishoiule. Tegelikkuses on ELis 
juurdepääs tervishoiuteenustele endiselt väga  erinev. On teadvustatud, et tervis etendab 
ebavõrdsuse osas määravat rolli, kuna halb  tervislik seisund mõju tab sageli oluliselt 
juurdepääsu tõhusale tervishoiut eenusele ja kodanike võimalusele  tegutseda riigi ja Euroopa 
tasandil levitatud tervishoiuteab e põhjal. Käesoleva programmi kõikide eesmärkide raames 
rakendatavad meetmed peaksid aitama likvideer ida selle ebavõrdsuse, käsitledes erinevaid 
tervishoiutegureid, mis põhjustavad ja suure ndavad ebavõrdsust, ning täiendades teiste 
programmide meetmeid, mis käsitlevad konkreetsel t sotsiaalseid ja piirkondlikke erinevusi 
ELis.  
Selleks et paranda juurdepääsu tervishoiule, eelkõige selliste  haiguste puhul, kus riigisisene 
suutlikkus on vähene, annab selget lisaväärtus t kõikidele ELi kodanike le juurdepääsetavate 
Euroopa tugikeskuste võrgustiku edendamine.  
Vähest teadmiste hulka on võimalik jagada ja  ressursse saab kombineerida võimalikult 
tõhusalt kogu ELis, näiteks haruldaste haiguste puhul3. Eesmärgi nr 2 kohaselt tuleb 
ressursside jagamist laienda da teistele tervishoiuval dkondadele, kuhu on mitmesuguste 
kliiniliste haigusseisunditega seoses vaja koonda da konkreetseid vahendeid või ekspertiisi. 
Peamine eesmärk on ühendada meditsiiniline eksper tiis ja teadmised, et parandada võimalusi 
diagnoosi saamiseks ning teenindada kõiki pats iente, kes konkreetse ha iguse või haiguste 
rühmaga seoses vajavad spetsialiseeritud arstiabi. 
Võrgustikud täiendaksid juba ol emasolevaid olulisi eksperditeadmisi ja osalevate keskuste 
võimalusi osutada konkreetseid keerulisi/kõrgt ehnoloogilisi diagnostika- või raviteenuseid, 
pakkudes parema kvaliteedi ja kulutõhususe näol märkimisväärset lisaväärtust kogu järjepideva ravi valdkonnas. 
Lõppeesmärk on parandada patsientide tervist piiriüleste võimaluste suurendamise abil. 
Arstiabi osutamist käsitleva teabe parema kätte saadavuse ja suurema lä bipaistvuse abil oleks 
liikmesriikidel võimalik suurendada ka patsientide pädevust, mis omakorda aitaks saavutada paremaid ravitulemusi. 
Kõnealuse poliitilise eesmärgi saavutam ise konkreetsed meetmed peaksid hõlmama 
akrediteerimissüsteemide loomist ja Euroopa t ugivõrgustike toetamist, patsiendiohutuse ja 
ravikvaliteedi alase koostöö tugevdamist, ning parandama mikroobivastaste toimeainete 
arukat kasutamist inimmeditsiinis. 
3. Määratleda kulutõhusate ennetusmeetmetega seotud parimad tavad, neid levitada ja 
nende kasutuselevõttu toetada, tegeledes peamis te riskifaktorite, n imelt suitsetamise, 
alkoholi kuritarvitamise, rasvumise ja HIV/AIDSiga ning keskenduda sealjuures 
piiriülesele tööle, et ennetada haiguste teket ja edendada head tervist  
                                                
 
3 Vt lisa 7 – haruldaste haiguste Euroopa tugikeskuse juhtum ja ORPHANET. 
 
 10Haiguste ennetamine ja tervis e edendamine aitab suurendada tervena elatud aastate arvu. 
Peale selle, et tervis iseene sest on suurim rikkus ja eesmärk, aitavad terved kodanikud oma 
suurema tööturul osalemise ja tootlikkuse kaudu saavutada majanduslikku heaolu. Täpselt 
suunatud investeering tervise ed endamisse ja haiguste ennetamisse on üks kõige kulutõhusam 
sisemajanduse koguprodukti kasvu stimuleeriv vahend. See muutub äärmiselt otsustavaks 
seoses ühiskonna vananemise ja tööea pikenemisega.  
Õiged investeeringud annavad tulemuseks mitte ainult parema tervise, vaid ka pikema ja 
tootlikuma elu ning vähendava d tööjõupuudust. Parem elu võimaldab eurooplastel vanemas 
eas töötajate, vabatahtlike ja tarbijatena jätkuvalt osal eda majanduselus. Vajadus eakate 
inimeste kogemuste järele on suurem rahva puhul, kus sündimus on madal ja oskustöölisi 
napib. 
Programm näeb ette meetmed, mis toetavad liik mesriikide jõupingutusi, mille  eesmärk on 
suurendada tervena ja tulemuslikumalt el atud aastate arvu. Kulutõhusaid edendus- ja 
ennetusmeetmed käsitlevad riskitegureid ja hai gusi põhjustavaid mõjureid, kroonilisi haigusi 
ja vähktõbe. 
4. Töötada välja ühised lähenemisviisid ja tõ endada nende väärtust tervist ohustavate 
hädaolukordade paremal koordineer imisel ja nendeks valmisol ekul, et kaitsta kodanikke 
piiriüleste terviseohtude eest 
Viimasel ajal on EL pidanud tegelema mitme suure piiriülese te rviseohuga, näiteks 
pandeemilise gripi või SARSiga. ELi pädevus tõsisteks piiriülesteks terviseohtudeks valmisoleku ja ohtudele reageerimise kooskõ lastamisel on ette nähtud Euroopa Liidu 
toimimise lepingus. Oma olemuse tõttu ei jää se llised terviseohud riigi piiridesse ning ükski 
liikmesriik ei saa üksi nendega tõhusalt tegeleda. EL peab olema hästi valmistunud võitluseks 
ohtudega, mis võivad tugevasti mõjutada kodanike te rvist ja elu, ent peale selle ka majandust.  
Et võimalikult vähendada inimeste tervist mõjutavaid piiriüleste terviseohtude tagajärgi, mis 
võivad ulatuda kemikaalidest tekkinud suurtest saastumistest epideemiate või pandeemiateni, 
nagu hiljutised E. coli , H1N1 või SARSi (raskekujuline äge respiratoorne sündroom) 
puhangud, on vaja luua või tugevda da rangeid mehhanisme ja va hendeid suurte piiriüleste 
terviseohtude avastamiseks, hindamiseks ja oh jamiseks. Kõnealuste ohtude olemuse tõttu on 
tarvis ELi tasandil kooskõlastatud rahvatervise m eetmeid, et käsitleda eri aspekte, tuginedes 
valmisolekule ja reageerimise planeerimisele, rangele ja usaldusväärsele riskihindamisele ning tugevale riski- ja kriisiohjamise raamistikule.  
Peamise eesmärgina tuleb tugevdada seiret, varajase hoiatamise süsteemi ja võitlust tõsiste 
piiriüleste terviseohtude vastu, võttes arvesse  ka „one-health”-kontsep tsiooni ning pidades 
silmas ulatuslikku tervisekaitse raam istikku, mida praegu välja töötatakse. 
Sellega seoses peaks tulevane  programm „Tervis majanduskasvuks ” toetama terviseohte 
käsitlevate ELi õigusaktide rake ndamist ja ELi meetmeid ra hvatervise valdkonna kriiside 
ohjamisel. Käsitletakse kõiki kriisiohjamise elemente: valmisolek ja reageerimise 
planeerimine, riski- ja kr iisikommunikatsioon, riski hindamise ja koolitamissuutlikkuse 
suurendamine, kogemuste ja parimate tavade vahetamine tervisega seotud hädaolukordade 
käsitlemisel. Kavandatud meetmed ulatuvad liikmesriikide põhivõimekuse ja valmisolekustandardite arendamise toetamis est kuni reageerimise planeerimiseni.  
Kõnealune võimekuse suurendamine hõlmab järelevalv et, oluliste tervisehäirete avastamist ja 
riskihindamist praegu läbivaatamisel ja vä ljatöötamisel olevate õigusaktide põhjal koos 
rahvusvaheliste valdkondadeüleste koolituste ni ng nakkushaiguste tõrjet ja ennetamist 
käsitlevate algatustega, antimikroobset resi stentsust ja haiglanakkusi, sellele lisaks 
vaktsineerimispoliitikaid ja -strateegiaid ELi tasandil. 
 
 115. MEETMETE  VALIK 
1. valik:  absoluutselt minimaalne hulk meetmei d, mis tulenevad ELi toimimise lepingus ja 
ELi kehtivas õigustikus sätestatud õigu slikest kohustustest meditsiinitoodete, 
meditsiiniseadmete, inimpäritolu materjal i, valdkonnaüleses tervishoius kehtivate 
patsiendiõiguste, terviseka itse (piiriülesed terviseohud)  ja tubaka valdkonnas. 
2. valik:  baasstsenaarium. See tähendab, et prog ramm jätkub praegusel kujul muudatusteta, 
olenemata hindamiste tulemustest, lisaks  otsestele juriidilistele kohustustele. 
3. valik, valikuvõimalus A:  hästi struktureeritud programm SMART-eesmärkidega, 
prioriteetseteks peetavate meetmetega, mis anna vad ELi lisaväärtust ning parema tulemuste ja 
mõjude hindamisega. Valik keskendub järgmisele:  
• praegu kehtivates tervishoidu ja siseturgu käsitlevates ELi õi gusaktides ettenähtud 
meetmete toetamine; 
• innovaatiliste lahenduste kasutusele võtu toetamine, et lahendada 
tervishoiusüsteemide kvaliteedi, tõhususe ja jätkusuutlikkusega  seotud konkreetseid 
küsimusi; 
• haiguste ennetamine ELi tasandil, abista des liikmesriike ja tä iendades jõupingutusi, 
mida liikmesriigid teevad oma kodani ke tervena elatud eluaastate arvu 
suurendamiseks, sealhulgas tervisealase ebavõrdsuse vähendamine, kuid peamiselt muudest kui programmi vahenditest ning piirdudes töömeetodite arendamise ja 
poliitika hindamisega; 
• liikmesriikide nende meetmete toetamine ja täiendamine, mille eesmärk on kaitsta 
kodanikke piiriüleste ohtude eest. 
3. valik, valikuvõimalus B:  hästi struktureeritud programm,  kuid käsitleb kompromissina 
ainult ühte üldeesmärkidest. See programm keskendub järgmisele: 
• praegu kehtivates tervishoidu ja siseturgu käsitlevates ELi õi gusaktides ettenähtud 
meetmete toetamine; 
• innovaatiliste lahenduste kasutusele võtu toetamine, et lahendada 
tervishoiusüsteemide kvaliteedi, tõhususe ja jätkusuutlikkusega  seotud konkreetseid 
küsimusi, 
• liikmesriikide nende meetmete toetamine ja täiendamine, mille eesmärk on kaitsta 
kodanikke piiriüleste ohtude eest. 
3. valik, valikuvõimalus C: programm piirdub ainult ELi praegu kehtivates tervishoiualastes 
ja siseturgu käsitlevates õigusaktides ette  nähtud meetmetega ning liikmesriikide nende 
meetmete toetamise ja täiendamisega, mille eesmärk on kaitsta kodanikke piiriüleste ohtude eest. Peale selle hõlmab valikuvõimalus praeguse terviseprogrammi tulemuste teatavat levitamist, et arvesse võtta eelmiste hindamiste järeldusi. 
4. valik: hästi struktureeritud programm, mis kesk endub samadele küsimustele nagu 3. valiku 
punkt a, kuid lisab konkreetse eesmärgi, mille kohaselt uuritaks tervisealase ebavõrdsuse 
ulatuslikumaid sotsiaalseid ja majanduslikke põhjusi asjakohaste rahaliste vahendite toel. See 
valik viitab programmi üldise finantsraam istiku märkimisväärsele suurendamisele.  
 
 126. VALIKUTE  VÕRDLUS 
Arvesse ei ole võetud  valikut, mis ei sisalda üldse ressursse . Laenudeta ei ole komisjonil 
lihtsalt võimalik täita kehtivatest õigusaktidest tulenevaid kohustusi. 
1. valik tooks kaasa ELi toetuse vähenemise rahvatervise poliitikas ning oleks vastuolus 
praeguse terviseprogrammi hindamisel tehtud otsu ste ning ELi tervishoiuministrite ja muude 
sidusrühmade esitatud taotlustega programmi jätkamiseks. See ei tagaks küllaldast toetust edaspidisele rahvatervisepoliitikale. 
2. valik võimaldaks teataval määral arvesse võtta  liikmesriikide ja sidusrühmade probleeme 
ning avaldaks võimendavat mõju riiklikel e tervisepoliitikatel e. Ent juhul kui puudub 
sekkumise loogika, puuduvad realistlikud SMART- eesmärgid, kui on suur hulk tähtsuse 
järjekorda seadmata meetmeid, ning puuduvad s aavutuste mõõtmiseks vajalikud täpsed 
näitajad, oleks mis tahes mõju kas väga raske hinnata või võimalik hinnata piiratud määral, 
sest see ei ole loogika osa. Seda liiki programm ei võimaldaks eesmärke saavutada ega võtaks 
arvesse varasemate hindamiste ja auditeerimiste soovitusi. 
Valik 3, valikuvõimalus A võimaldab saavutada konkree tseid eesmärke selles 
mõjuhinnangus määratletud ja eelisjärjekorda seatud meetmete abil. Komisjoni õiguslikud 
kohustused oleksid täidetud. Kavanda tav programm vastaks peamistele  kriitilistele märkustele, 
mis sisalduvad välishinnangutes ja kontrollikoja arua ndes. See sisaldaks sekkumiste loogikat, 
hästi määratletud poliitilisi eesmärke, realis tlikke, konkreetseid, tulemustele suunatud ja 
pragmaatilisi SMART-eesmärke, võetavad meetmed oleksid ELi lisaväärtust näitavate kriteeriumide alusel prioriteetsetena järjes tatud ning tulemuste ja nende liikmesriikides 
kasutuselevõtu mõõtmiseks vajalikud näitaja d oleksid määratletud. Seega oleks võimalik 
mõõta saavutusi ning võtta meetmeid, juhul  kui saavutused ei vasta kehtestatud 
põhietappidele, ning lõpuks kindl aks määrata programmi mõju. 
Valik 3, valikuvõimalus B sisaldab praeguse programmi eelarvest väiksemat eelarvet ning 
mitmeaastases finantsraamistikus ettenähtud eraldist. See valik ei võimaldaks rahuldavalt lahendada rahvatervise valdkonna keerulisi pr obleeme, sest kaoks sünergia hea tervise 
edendamise ja krooniliste haigus te vahel, eriti arve sse võttes krooniliste haiguste esinemist 
kodanike hulgas. Programm ei vastaks liikmesriikide ja muude sidusrühmade ootustele. 
Valik 3, valikuvõimalus C vastab ainult 1. valikule, kuid terviseohte käsitleva konkreetse 
eesmärgiga. Komisjoni õiguslikud kohustused s aaksid täidetud ja terviseohte käsitlevad 
meetmed viidaks ellu, kuid kõik muud meetmed ELi  tasandil tuleks peatada. See tooks kaasa 
ELi toetuse vähenemise rahvatervise po liitikas ning oleks vastuolus praeguse 
terviseprogrammi hindamisel tehtud otsuste ning liikmesriikide ja muude sidusrühmade 
esitatud taotlustega programmi jätkamiseks. See ei tagaks küllaldast toetust tulevasele rahvatervisepoliitikale, mida praegu ette valmistatakse. 
4. valik tähendab rahvatervise valdkonna eelarve olu list suurendamist, mis ei ole realistlik. 
Valikute võrdlemise tulemus oli üh ehäälne: valik 3 A on eelistatuim.  
7. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Programmi rakendamist kontrollitakse kord aasta s ning hinnatakse konkreetsete eesmärkide 
saavutamist tulemuste ja mõjunäitajate põhjal, et teha mis tahes vajalikke kohandusi poliitikas 
ja rahastamisprioriteetides. 
 
 13Komisjoni taotlusel, ilma et see põhjustaks ebaproportsionaalset halduskoormust, peaksid 
liikmesriigid esitama kogu olemasoleva teabe programmi rakendamise ja mõju kohta. 
Ettepaneku kohaselt tuleks luua soovituslik sisemine mitmeaastane tööprogramm, mis toimiks 
suunisena aasta tööprogrammidele. 
Programmis kasutatakse hulgaliselt finantsm ehhanisme: konkursikutsed, liikmesriikide 
meetmetega seotud toetused, toetused rahvusvahe listele organisatsioonidele, tegevustoetused 
ja riigihankelepingud. Hinnangute kohaselt oli nende rakendamise kogemus praeguses 
tervishoiuprogrammis positiivne ning seda või b pidada edasiminekuks võrreldes eelmises 
rahvatervise programmis kasutatud süsteemiga. 
Programmi suhtes kohaldatakse vahehindamist ja  järelhindamist. Vahehindamist kasutatakse 
võimaliku jätkuprogrammi mõju hindamiseks  tervisevaldkonnas pärast 2020. aastat.