ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 21.4.2009 
SEK(2009) 531 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
mis lisatakse 
järgmisele ettepanekule:  
NÕUKOGU MÄÄRUS 
 
millega muudetakse 21. detsembri 2006. aas ta määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega 
luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja 
territooriumitega  
 
MÕJU HINDAMISE   
 
KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE 
{KOM(2009)197 lõplik} 
{SEK(2009)532} 
ET 2   ET SISSEJUHATUS  
Määrustes, mis käsitlevad  2007.–2013. aastaks kavandatud seitset uut välistegevuse 
rahastamisvahendit, on ette  nähtud vaheläbivaatamise tegemine. Kõnealuste 
rahastamisvahendite ingliskeel sed lühendid on järgmised: DC I, ENPI, IPA, IfS, EIDHR, 
INSC ja ICI1. Komisjon peab esitama aruande raha stamisvahendite rakendamise kohta ning 
lisama vajaduse korral ettepanekud õigusaktide  muutmiseks. Ehkki määrustes sätestatud 
tähtaeg on 31. detsember 2010, nõustus komisjon Euroopa Parlamendi taotlusel esitama 
vaheläbivaatamise aruande enne 2009. aasta valim isi, st samale koosseisule, kes osales 
rahastamisvahendeid käsitlevas kaasotsust amismenetluses. Aruande koostasid komisjoni 
töötajad, kes andsid aru rahastamisvahendite  vahekokkuvõtte talitustev ahelisele töörühmale. 
Komisjon nõustus võtma enne vaheläbivaatamise aruande vastuvõtmist ar vesse ka parlamendi 
seisukohti, mida viimane väljendas arengukoostöö rahastamisvahendi planeerimisdokumentide demokraatliku kontrolli käigus. Peamine probleem on seotud ametliku arenguabi kriteeriumitele mittevastava tegevuse rahastamisega arengukoostöö rahastamisvahendi määrusega nr 1905/2006 hõlma tud piirkondades ja riikides (Ladina-
Ameerika, Aasia, Kesk-Aasia ning Iraak, Ir aan, Jeemen ja Lõuna-Aafrika). Kõnealune 
probleem puudutab ainult neid riike, kes saav ad abi arengukoostöö rahastamisvahendist – 
muude rahastamisvahendite puhul ei ole sätest atud, et abikõlblik tegevus peab vastama 
ametliku arenguabi kriteeriumitele. Lisa ks käesolevale ettepanekule tehakse 
rahastamisvahendite rakendamise vaheläbivaatamise tagajärjel veel ettepanekud stabiliseerimisvahendi määruse m uutmiseks (määruse reguleerimi sala kohandamine väike- ja 
kergrelvade osas, osalemist ja päritolureegleid  käsitlevate sätete muutmine, rahaeraldisi 
käsitlevate sätete muutmine) ning arengukoost öö rahastamisvahendi ja demokraatia ja 
inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi määrus e muutmiseks (makse, tollimakse ja lõive 
käsitleva sõnastuse ühtlustamine muude ra hastamisvahendite määruste asjakohase 
sõnastusega).  
P
ROBLEEMI MÄÄRATLUS  
Arengukoostöö rahastamisvahendi määr use piiratud reguleerimisala  
Arengukoostöö rahastamisvahendi määruses  välistatakse meetmed, mis ei vasta 
Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabikomit ees kindlaksmääratud 
ametliku arenguabi kriteeriumitele. K õnealune piirang sisaldub arengukoostöö 
rahastamisvahendi määruse artikli 2 lõikes 4, m illes sätestatakse, et piirkondlike programmide 
meetmed peavad olema kavandatud nii, et need  vastaksid ametliku aren guabi kriteeriumitele. 
Parlament tuvastas demokraatliku kontrolli ja komiteemenetluse käigus oma kontrolliõigust kasutades hulga probleemseid juhtumeid. Selle tulemusena edastas parlament komisjonile mitu resolutsiooni, milles süüdistas komisjoni , et viimane võttis oma volitusi ületades 
arengukoostöö rahastamisvahendi määruse alusel  vastu ametliku arenguabi kriteeriumitele 
                                                
 
1 DCI ( the Development Cooperation Instrument ) – arengukoostöö rahastamisvahend, ENPI ( the 
European Neighbourhood and Partnership Instrument ) – Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse 
rahastamisvahend, IPA (the Instrument for Pre-accession Assistance ) – ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend, IfS ( the Instrument for Stability ) – stabiliseerimisvahend, EIDHR ( the European 
Instrument for Democracy and Human Rights ) – demokraatia ja inimõiguste Euroopa 
rahastamisvahend, INSC ( the Instrument for Nuclear Safety Cooperation ) – tuumaohutusalase koostöö 
rahastamisvahend ning ICI ( the Instrument for Cooperation with Industrialised Countries ) – 
tööstusriikidega tehtava koostöö rahastamisvahend. 
ET 3   ET mittevastavaid projekte, ning kutsus komisjoni üles  selliseid projekte tühistama. Kirjeldatud 
õigusliku piiranguga kaasnevad kolm probleemi. 
1) Puuduvad õigusnormid, mille alusel olek s võimalik rahastada ametliku arenguabi 
kriteeriumitele mittevastavaid meetmeid. 
2) Komisjonil ja parlamendil on teatavate programmimeetmete abikõlblikkuse küsimuses 
erinevad seisukohad. 
3) On oht, et ettevalmistavate meetmete  ja Erasmus Munduse programmi väliskoostöö 
alaprogrammi ELi üliõpilaste ja õppej õudude liikuvuse komponendi raames toimunud 
tegevuste rahastamine tuleb lõpetada. 
Õiguslünga täitmise vajadus 
Eelarvepädevad institutsioonid tegid ettepa neku lisada eelarvesse m itu ettevalmistavat 
meedet, mille raames oleks võimalik rahastada ametliku arenguabi kriteeriumitele mittevastavaid meetmeid (nt äri- ja teadusva hetus India ja Hiinag a ning koostöö Aasia ja 
Ladina-Ameerika keskmise sissetulekuga riikid ega) asjaomastes piirkondades ja riikides. 
Pärast seda, kui ettevalmistavate meetmete  rakendamisega oli 2007. ja 2008. aastal algust 
tehtud, väljendati vaheläbivaatam ise aruandes selgelt vajadust ettevalmistavate meetmete 
rakendamist jätkata ja seda laiendada, et võimaldada ametliku arenguabi kriteeriumitele 
mittevastavate meetmete rahastamist kõnealustes riikides, eelkõige tärkava majandusega riikides. Lisaks sellele tuleks tagada mõ ningate ametliku arenguabi kriteeriumitele 
mittevastavate energeetika ja avaliku diplom aatia valdkonna projektide rahastamise võimalus 
(nt Kesk-Aasias ning Iraagis ja Iraanis). 
E
ESMÄRGID  
Üldine poliitikaeesmärk peaks sarnanema töös tusriikidega tehtava koostöö rahastamisvahendi 
määruses (nr 1934/2006) arengukoostöö rahast amisvahendist abi saavate riikide ja 
territooriumite suhtes kehtestatud eesmärgiga: „ konkreetne reageerimine vajadusele 
tugevdada nendega peetavaid side meid ning jätkata sidemete arendamist nii kahepoolsel, 
piirkondlikul kui ka mitmepoolsel alusel, eesmärgiga luua soodsam keskkond ühenduse suhete 
arendamiseks nende riikide ja  territooriumitega ni ng soodustada nendega dialoogi pidamist, 
edendades samas ühenduse huve .” 
Kavandatud määruse alusel rahastatakse pr ojekte, mis täidavad järgmisi peamisi 
rakenduslikke eesmärke:  
• majanduspartnerluse ja ärisuhe te edendamine ELi huvides; 
• inimestevahelised sidemed / hariduskoostöö; 
• avalik diplomaatia ja teadlikkuse suurendamine; 
• dialoog ning 
• koostööprojektid, mis ei vasta ametliku arenguabi kriteeriumitele. 
Määrusega tuleks hõlmata ainult arengukoostöö rahastamisvahendist abi saavad riigid. 
Kirjeldatud piirang puudub ühinemiseelse abi rahastamisvahendi määruses ja Euroopa 
naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisva hendi määruses ning AKV riigid saavad abi 
Euroopa Arengufondi vahenditest. Eraldist e kavandatud kogusumma ajavahemikul 2010–
2013 on 176 miljonit eurot. Kõnealune summa tuleks eraldada rubriigist 4 ning selle 
eraldamine peaks olema kooskõlas 2007.–2013. aasta finantsraamistikuga. Ehkki 
ET 4   ET ettevalmistavaid meetmeid rahastati 2007.–200 9. aastal rubriigi 4 varust, on kavandatud 
meetmete nõuetekohaseks rahastamiseks vaja teha mõningaid ümberpaigutusi 
koostööprogrammidest. 
Käesoleva algatuse eesmärk on täit a õiguslünk 2007.–2013. aas ta õiguslike ja 
eelarvepiirangute raames. Seetõttu  on algatuse mõju piiratud se lle poliitilise sisu, eelarvele 
avaldatava mõju ja ajakava seisukohast. Alga tus ei piira väliskoostöö rahastamisvahendeid 
käsitlevate ettepanekute esitamist jä rgmise finantsraamistiku raames.  
POLIITIKAVÕIMALUSED JA NENDE HINNANG  
Rahastamisprogrammid peavad toetuma al usaktile. Kaalutud on nelja võimalust. 
1. ELi tasandi meetmeid ei võeta: koost öö asjaomaste riikidega toimub rangelt 
arengukoostöö rahastamisva hendi määruse raames. 
2. Arengukoostöö rahastamisvahendi määrus t muudetakse: määrusesse lisatakse 
säte, millega võimaldatakse kindla summa ulatuses rahastada ametliku arenguabi kriteeriumitele mittevastavaid meetmeid.  
3. Tööstusriikidega tehtava koostöö ra hastamisvahendi määrust muudetakse: 
määruse piirkondlikku reguleerim isala laiendatakse arengukoostöö 
rahastamisvahendist abi saavatele riikidele ning meetmete rahastamiseks nähakse ette kindel summa. 
4. Koostatakse uus õigusakt.  
Kõnealust nelja võimalust analüüsiti nende sidu suse, tõhususe ja mõju suse seisukohast. 1. 
võimalust ei peetud õiguslünga täitmiseks sobi vaks. 2. võimalus oleks küll kõige sidusam, aga 
ei sobi seetõttu, et ühte ja samasse määrusse  koondataks eri eesmärgid: vaesuse kaotamine ja 
ühenduse huvide edendamine. 3. võimalust loet akse kõige asjakohasemaks ja tõhusamaks 
rahastamisvahendite reformi seisukohast (reformi  raames asendatakse üle 30 eri õigusakti). 
Tööstusriikidega tehtava koostöö rahastamisva hendi määrus täidab ka ametliku arenguabi 
kriteeriumitele mittevastavate meetmetega seotud eesmärke ning selle sätted ja õiguslik alus 
(asutamislepingu artikkel 181a) võimald avad võtta kõnealus eid meetmeid.  
K
OKKUVÕTE  
Seatud eesmärke ja koostöövaldkondi arvess e võttes eelistatakse 3. võimalust – muuta 
tööstusriikidega tehtava koostöö rahastamisvahe ndi määrust. Seetõttu soovitatakse laiendada 
tööstusriikidega tehtava koostöö rahastamis vahendi määruse piirkondlikku reguleerimisala 
arengukoostöö rahastamisvahendist abi saavatele riikidele ning esitada rahastamisvahendite 
rakendamise vaheläbivaatamise raames õigusakti muutmise ettepanek.