Teisipäev, 5. juuli 2011

Tuletisinstrumendid, kesksed vastaspooled ja kauplemisteabehoidlad ***I

P7_TA(2011)0310

Euroopa Parlamendi 5. juulil 2011. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (KOM(2010)0484 – C7-0265/2010 – 2010/0250(COD)) (1)

2013/C 33 E/34

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

[Muudatusettepanek 1, kui ei ole osutatud teisiti]

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD (2)

komisjoni ettepanekule

(1) Seejärel saadeti see vastavalt kodukorra artikli 57 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile uueks läbivaatamiseks (A7-0223/2011).

(2) Muudatusettepanekud: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas; välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▐.

Teisipäev, 5. juuli 2011

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

(1) Komisjoni taotlusel avaldati 25. veebruari 2009 J. de Larosière’i juhitud kõrgetasemelise ekspertiderühma aruanne, milles järeldati, et järelevalveraamistikku tuleb tugevdada, et vähendada tulevikus finantskriisi ohtu ja selle sügavust, ning soovitati kaugeleulatuvaid reforme liidu finantssektori järelevalvestruktuuris, sealhulgas soovitati luua Euroopa Finantsjärelevalveasutuste Süsteem, mis hõlmab kolme Euroopa järelevalveasutust (üks pangandussektori, üks kindlustussektori ja tööandjapensioni sektori ning üks väärtpaberiturusektori jaoks), ning soovitati luua Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu.

(2) Komisjon tegi 4. märtsi 2009. aasta teatises „Euroopa majanduse elavdamine” ettepaneku tugevdada ELi finantsteenuste õigusraamistikku. Komisjon hindas 3. juuli 2009. aasta teatises „Tuletisinstrumentide tõhusate, turvaliste ja nõuetekohaste turgude tagamine” tuletisinstrumentide rolli finantskriisis ning 20. oktoobri 2009. aasta teatises „Tuletisinstrumentide tõhusate, turvaliste ja usaldusväärsete turgude tagamine: edasised poliitikameetmed” esitas komisjon meetmed, mida ta kavatseb võtta tuletisinstrumentidega seotud riskide vähendamiseks.

(3) Komisjon võttis 23. septembril 2009 vastu ettepanekud kolme määruse kohta, millega luuakse Euroopa Finantsjärelevalveasutuste Süsteem ja sealhulgas kolm Euroopa järelevalveasutust, et aidata järjepidevalt kohaldada liidu õigust ning kehtestada kvaliteetsed ühtsed õigusalased ja järelevalvestandardid ning tavad. Järelevalveasutusteks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1093/2010 (3) asutatud Euroopa järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA)), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1094/2010 (4) asutatud Euroopa järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA)) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (5) asutatud Euroopa järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA)). Nimetatud asutustel on oluline roll finantssektori stabiilsuse tagamisel. Seetõttu on tähtis pidevalt tagada, et nende asutuste töö arendamine oleks oluline poliitiline prioriteet ja nende käsutuses oleksid piisavad vahendid.

(4) Börsivälised tuletisinstrumendid ei ole piisavalt läbipaistvad, kuna need on eraviisiliselt läbiräägitavad lepingud ning neid käsitlev teave on tavaliselt kättesaadav ainult lepinguosalistele. Need instrumendid moodustavad keerulise vastastikuse sõltumise võrgustiku, mistõttu võib olla keeruline määrata kindlaks nendega seotud riski laadi ja ulatust. Finantskriis on näidanud, et kõnealused tegurid suurendavad turupingete ajal ebakindlust ja seetõttu kujutavad endast ohtu finantsstabiilsusele. Käesoleva määrusega kehtestatakse tingimused selliste kõnealuste riskide vähendamiseks ja tuletislepingute läbipaistvuse suurendamiseks.

(5) G20 tippkohtumisel 26. septembril 2009 leppisid G20 juhid Pittsburghis kokku, et kõik standarditud börsivälised tuletislepingud tuleks arveldada keskse vastaspoolega 2012. aasta lõpust alates ning et börsiväliste tuletislepingute kohta tuleb andmed saata kauplemisteabehoidlatele. G20 juhid kordasid 2010. aasta juunis Torontos veelkord oma lubadusi, samuti lubasid nad kiirendada rangete meetmete rakendamist, et „suurendada börsiväliselt kaubeldavate tuletisinstrumentide läbipaistvust ja regulatiivset järelevalvet rahvusvaheliselt ühtsel ja mittediskrimineerival viisil” , et parandada börsiväliste tuletisinstrumentide turgu ja luua tugevamaid vahendeid, et panna ettevõtteid nende poolt võetavate riskide eest vastutama . Komisjon üritab tagada, et meie rahvusvahelised partnerid täidavad neid lubadusi sarnasel viisil.

(6) Euroopa Ülemkogu nõustus oma 2. detsembri 2009. aasta järeldustes sellega, et vaja on oluliselt vähendada vastaspoole krediidiriski ning et oluline on parandada tuletisinstrumentidega tehtavate tehingute läbipaistvust, tõhusust ja terviklikkust. Euroopa Parlamendi 15. juuni 2010. aasta resolutsioonis „Tuletisinstrumentide turud: edasised poliitikameetmed” toetati kohustuslikku kliirimist ja börsiväliste tuletisinstrumentidega tehtud tehingutest teatamist.

(7) ESMA peaks tegutsema käesoleva määruse reguleerimisalas, tagades finantsturgude stabiilsuse eriolukordades ning selle, et riiklikud järelevalveasutused kohaldavad liidu eeskirju ühtselt, ning lahendades nendevahelisi erimeelsusi. Samuti on tema ülesanne töötada välja õiguslikult siduvad reguleerivad tehnilised standardid ning tal on oluline roll kesksetele vastaspooltele ja kauplemisteabehoidlatele tegevusloa andmisel ja nende kontrollimisel.

(8) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ (finantsinstrumentide turgude kohta) (6) I lisa C jaos punktides 4–10 sätestatud börsiväliselt kaubeldavate tuletislepingute jaoks on vaja ühtseid eeskirju.

(8 a) Komisjon märkis oma 2. veebruari 2011. aasta teatises „Kaubaturgude ja toorainega seotud probleemide lahendamine”, et rahvusvaheliste tooraineturgude suurem keskendumine finantstegevusele esitab liidu liikmesriikide majandustele strateegilise väljakutse. Komisjon kinnitas taas vajadust toorainetega kauplemise läbipaistvuse suurendamise järele ja kaupade tuletisinstrumentidega kauplemise positsioonide piirmäärade võimalikku kasulikku mõju. Selleks et saavutada tooraineturgudel toimuva kauplemise ohtlikult suure mahu tõeline vähendamine, peaks komisjon eelkõige hindama seda, millist mõju avaldaks see, kui toorainebörsile antaks juurdepääs ainult füüsilistele kauplejatele, välja arvatud finantseerimisasutused. Direktiivi 2004/39/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/6/EÜ (siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta) (7) eesseisvate läbivaatamiste raames peaks komisjon eelkõige käsitlema hindade kõikumise probleemi toiduainete- ja põllumajandusturgudel ning nägema ette asjakohased nõuded, et vältida süsteemseid riske ja manipuleerivaid tavasid, sealhulgas marginaalinõuded, positsioonipiirangud ja karistuslik kasumi loovutamine.

(9) Stiimulid kesksete vastaspoolte kasutamise suurendamiseks ei ole osutunud piisavaks, et tagada standardsete börsiväliste tuletisinstrumentide tegelik kliirimine. Seepärast on vaja kohustuslikuks muuta kliirimiseks sobivate börsiväliste tuletisinstrumentide kliirimine keskse vastaspoolega.

(10) On tõenäoline, et liikmesriigid võivad vastu võtta erinevaid riiklikke meetmeid, mis võivad takistada siseturu sujuvat toimimist ning kahjustada turuosalisi ja finantsstabiilsust. Kliirimiskohustust on vaja liidus rakendada ühtselt, et tagada investorite kõrgel tasemel kaitse ja luua turuosalistele võrdsed konkurentsitingimused.

(11) Selleks et kliirimiskohustus vähendaks süsteemset riski, on vaja tuletisinstrumentide klasside kliirimiskõlblikkuse määramise menetlust. See peaks võtma arvesse, et mitte kõik keskse vastaspoolega kliiritavad börsivälised tuletisinstrumendid ei vasta kohustusliku keskse vastaspoolega kliirimise nõuetele.

(12) Käesolevas määruses sätestatakse kliirimiskohustuse kõlblikkuse kindlaksmääramise kriteeriumid. Võttes arvesse ESMA olulist rolli, peaks ta pärast komisjoni ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrusega (EL) nr 1092/2010 (finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta) (8) asutatud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga konsulteerimist otsustama, kas tuletisinstrumentide klass vastab kõlblikkuskriteeriumidele , kas tuleks kohaldada kliirimiskohustust ning mis kuupäevast kliirimiskohustus jõustub , sealhulgas vajaduse korral järkjärgulise rakendamise standardid. Kliirimiskohustuse järkjärguline rakendamine võiks toimuda kas kõlblike klasside osakaalu alusel, mida tuleb kliirida, või turuosaliste liikide alusel, kes peavad kliirimiskohustust järgima. Kahepoolne kliirimine peaks olema jätkuvalt lubatud, kui ühes tuletisinstrumentide klassis ei ole teatavate tuletisinstrumentide puhul kliirimise nõuded täidetud, nagu see võib juhtuda tagatud võlakirjade puhul.

(12 a) Selleks et teha kindlaks, kas tuletisinstrumentide klassile tuleks kohaldada kliirimisnõudeid, peaks ESMA püüdma vähendada süsteemset riski ja vältida süsteemseid tagajärgi. Sealhulgas tuleks hindamises arvesse võtta selliseid tegureid nagu kliirimiskohustuse jõustumise tulevane kuupäev, asjaomaste tuletisinstrumentide klassi omavaheline seotus turul, lepingute lepinguliste ja majanduslike tingimuste standardimise määr, mõju ELi ettevõtete tegevusele ja konkurentsivõimele ülemaailmsel turul, kesksete vastaspoolte tegevus- ja riskijuhtimisvõime, et tulla toime käesolevast direktiivist tulenevate mahtude ja kohustustega, arveldusriski ja vastaspoole krediidiriski määr ning kulude mõju reaalmajandusele ja eriti investeeringutele.

(12 b) Valuutaturgu iseloomustavad andmed (tehingute maht päevas, valuutapaarid, kolmandate riikide tehingute osatähtsus, jõuliste olemasolevate mehhanismide kaudu käsitletud arveldusrisk) nõuavad asjakohast korda, mis tugineks eelkõige eelneval rahvusvahelisel lähenemisel ja asjaomase infrastruktuuri vastastikusel tunnustamisel.

(12 c) Delegeeritud õigusaktide ja tehniliste rakendusstandardite koostamisel tuleks erilist tähelepanu pöörata pikaajalisi hoiustamistooteid pakkuvate hoiuasutuste vajadustele, et pakkuda tarbijatele pikaajalisi hoiustamistooteid. Selleks ei tohiks käesolev määrus põhjustada pikaajalisi hoiustamistooteid pakkuvatele asutustele ülearuseid kulusid. Kõnealuse eesmärgi saavutamise üheks vahendiks on proportsionaalsuse põhimõtte nõuetekohane kohaldamine.

(12 d) Pikaajalisi hoiustamistooteid pakkuvatel hoiuasutustel tuleks lubada valitsuse võlakirjade ja kõrgekvaliteediliste äriühingute võlakirjade kasutamist sularaha alternatiivina esialgse marginaali ja kõikumise marginaali katmisel.

(13) Börsivälise tuletislepingu kliirimiseks on vaja lepingu mõlema poole nõusolekut. Seepärast peaks erandid kliirimiskohustusest olema piiratud, kuna need vähendaksid kohustuse tõhusust ja keskse vastaspoolega kliirimisest saadavat kasu ning võiksid soodustada õigusalast arbitraaži turuosaliste gruppide vahel. Sellele vaatamata peaksid komisjon ja ESMA tagama, et kohustuslik kliirimise kord kaitseks ka investoreid.

(13 a) Üldiselt tuleks käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi kohaldada üksnes tulevastele tehingutele, võimaldades seeläbi sujuvat üleminekut ja suurendades süsteemi stabiilsust, vähendades samal ajal tulevaste kohandamiste vajadust. Sellega seoses tuleks kliirimis- ja aruandluskohustusi käsitleda eri viisidel. Samal ajal kui vajalikust hilisemast täiendavast tagatisest tulenevalt on õiguslikel põhjustel tagasiulatuva kliirimiskohustuse kehtestamine raskendatud, ei kehti see tagasiulatuva aruandluskohustuse kohta. Sellisel juhul oleks mõju-uuringu tulemuste alusel ning tuletisinstrumentide klassidest, tehnilistest nõuetest ja tähtaja lõpuni jäänud ajast lähtuvalt võimalik kehtestada tagasiulatuv aruandluskohustus.

(14) Börsiväliste tuletisinstrumentidega, mida ei peeta sobivaks keskse vastaspoolega kliirimiseks, kaasneb siiski vastaspoole krediidirisk ja seetõttu tuleks selle riski juhtimiseks kehtestada eeskirjad. Kõnealused eeskirjad peaksid kehtima üksnes nende turuosaliste suhtes, kellel on kliirimiskohustus.

(14 a) On oluline, et finantssektoriväliste vastaspoolte tingimata tarvilik erinev käsitlemine laieneks käesolevalt määruselt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivile 2006/48/EÜ (krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta) (9) ja direktiivile 2006/49/EÜ (investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse kohta) (10). Vastaspooled, kes ei ole kohustatud keskselt kliirima, ei peaks jätkuvate kahepoolsete lepingute puhul seisma silmitsi kõrgemate kapitalinõuetega.

(14 b) Regulatiivse kapitali kulu nende finantssektori vastaspoolte puhul, kes tegelevad börsiväliste tuletisinstrumentidega, mida kliiritakse kahepoolselt ja mitte kesksetes kliiringukodades, peaks olema võimalik arvutada vastavalt kohustuste täitmata jätmise riskiga seotud võimalikele kahjudele, mida mõõdetakse iga vastaspoole puhul eraldi.

(15) Kliirimis- ja aruandluskohustust käsitlevaid eeskirju ja selliste tuletislepingute, mida ei kliirita keskse vastaspoolega, riskimaandamismeetodeid käsitlevaid eeskirju tuleks kohaldada direktiivis 2004/39/EÜ sätestatud tegevusloa saanud investeerimisühingute, direktiivis 2006/48/EÜ määratletud tegevusloa saanud krediidiasutuste, nõukogu 24. juuli 1973. aasta esimeses direktiivis 73/239/EMÜ otsekindlustustegevuse, välja arvatud elukindlustustegevuse alustamise ja jätkamisega seotud õigusja haldusnormide kooskõlastamise kohta (11) määratletud tegevusloa saanud kindlustusseltside, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. novembri 2002. aasta direktiivis 2002/83/EÜ (elukindlustuse kohta) (12) määratletud tegevusloa saanud elukindlustusseltside, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2005. aasta direktiivis 2005/68/EÜ, mis käsitleb edasikindlustust (13) määratletud tegevusloa saanud edasikindlustusseltside, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivis 2009/65/EÜ (vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta) (14) määratletud tegevusloa saanud vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjate (eurofondid) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/61/EL (alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta) (15) kohaselt tegevusloa saanud või registreeritud alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate valitsetavate alternatiivsete investeerimisfondide suhtes.

(15 a) Seetõttu tuleks hinnata selliste eurofondide tegevust, kes teostavad üksnes vähesel määral tuletisinstrumentide tehinguid, et määrata kindlaks, milliste konkreetsete tingimuste alusel tuleks neid käesoleva määruse tähenduses liigitada finantssektori vastaspoolteks. Seejuures tuleks võtta meetmeid, et vältida konkurentsimoonutusi ja vähendada kuritarvitamise võimalusi. Seetõttu ei tuleks finantssektoriväliste vastaspoolte kliirimiskünnist eurofondide puhul automaatselt üle võtta. Selle asemel tuleks kaaluda rangelt piiritletud erandi tegemist ja see kehtestada.

(15 b) Eurofondid peaksid kuuluma käesoleva määruse reguleerimisalasse, kuna eurofondide mitmekesistatud investeerimispoliitika hõlmab ka tehinguid tuletislepingutega. Eurofondid on viimastel aastatel märkimisväärselt kasvanud ja moodustavad hinnanguliselt 50 % liidu SKPst, omades nende olulist investeerimisvõimet arvestades ühtlasi ka üleilmset süsteemset tähtsust.

(15 c) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiivis 2003/41/EÜ (tööandjapensioni kogumisasutuste tegevuse ja järelevalve kohta) (16) määratletud pensionifondidele, mis on riske vältiva riskiprofiiliga ning mis kasutavad pensionide väljamaksmisega seotud riskide maandamiseks tuletisinstrumente, tuleks kohaldada aruandluskohustust ning nad peaksid järgima selliste börsiväliste tuletislepingute riskimaandamismeetodeid, mida ei kliirita keskse vastaspoole kaudu, nagu on sätestatud käesolevas määruses. Kõnealustele pensionidele ei tohiks siiski kohaldada kliirimiskohustust, et vältida ebaproportsionaalseid kulusid pensionäridele.

(16) Vajaduse korral kohaldatakse finantssektori vastaspoolte suhtes kehtivaid eeskirju ka finantssektoriväliste vastaspoolte suhtes. On teada, et finantssektorivälised vastaspooled kasutavad börsiväliseid lepinguid, et katta äririske, mis on otseselt seotud nende äritegevusega. Kui määratakse kindlaks, kas finantssektorivälise vastaspoole suhtes peaks kohaldama kliirimiskohustust, tuleks arvesse võtta börsiväliste tuletisinstrumentide kasutamise eesmärki ning tema kõnealuste instrumentide positsiooni suurust. Finantssektorivälised vastaspooled peaksid tuletisinstrumentide kasutamist selgitama oma aastaaruandes või muul asjakohasel viisil. Kliirimiskohustuse künnise määramisel peaks ESMA konsulteerima kõigi asjaomaste asutustega (nt kaubaturgude eest vastutatavate reguleerivate asutustega ja finantssektoriväliste vastaspooltega ), et tagada vastavate sektorite eripära täielik arvessevõtmine. Peale selle peaks komisjon 31. detsembriks 2013 hindama finantssektoriväliste ettevõtete börsiväliste tuletisinstrumentidega tehtud tehingute süsteemset olulisust eri sektorites, sealhulgas energiasektoris. Juhul kui jõustuvad konkreetsete sektorite jaoks välja töötatud võrdväärsed ELi eeskirjad, peaks komisjon viivitamata kaaluma sektori väljaarvamist kõnealuse määruse reguleerimisalast ning esitama vastavasisulised õigusaktide ettepanekud.

(16 a) Finantssektoriväliste vastaspoolte kliirimiskünnis on kõigi turuosaliste jaoks väga oluline suurus. Kliirimiskünnise määramisel tuleks hinnata nii kvalitatiivseid kui ka kvantitatiivseid kriteeriume ja anda neile sobiv kaal. Seejuures tuleks teha vajalikke pingutusi börsiväliste tuletislepingute ulatuslikuks standardimiseks ning tunnistada seda, kui oluline on finantssektoriväliste vastaspoolte puhul riskimaandamine nende tavapärase äritegevuse raames. Niisuguste künniste kehtestamist, mis põhinevad ettevõtja olulisusel kogu turu või börsivälise turusegmendi jaoks, saaks täiendada operatsiooniriski suhtarvude kasutamisega.

(16 b) Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) kliirimiskohustusest vabastamiseks tuleks kaaluda ka valdkonnapõhiseid börsiväliseid kliirimiskünniseid, mis põhinevad ettevõtja lepingute kogumahul. Lisaks peaks ESMA uurima, kas VKEde puhul oleks võimalik aruandluskohustuse osas kehtestada de minimis reegel.

(16 c) Komisjon peaks tagama, et tulevased õigusaktide ettepanekud ei kahjusta hinnakujunduse ja kättesaadavuse osas börsiväliste tuletisinstrumentide vajalikku ja asjakohast kasutamist finantssektoriväliste vastaspoolte poolt äritegevusest tulenevate tururiskide maandamiseks.

(17) Fondi sõlmitud leping, valitsegu teda fondivalitseja või mitte, kuulub käesoleva määruse reguleerimisalasse.

(18) Keskpangad ja teised samu ülesandeid täitvad riigiasutused, samuti teised riigiasutused, kelle ülesanne on riigivõla haldamine või kes on kaasatud riigivõla haldamisse, ning mitmepoolsed arengupangad, kes on loetletud direktiivi 2006/48/EÜ VI lisa 1. osa jaos 4.2, Rahvusvaheliste Arvelduste Pank ja teatavad direktiivi 2006/48/EÜ artikli 4 punktis 18 määratletud avaliku sektori asutused tuleks arvata käesoleva määruse reguleerimisalast välja, et vältida piirangute seadmist nende volitustele sekkuda turu stabiliseerimise eesmärgil, kui seda on vaja. Direktiivi 2006/48/EÜ artikli 4 punkti 18 kohaste avaliku sektori asutuste puhul, kes alluvad keskvalitsusele ja on vastava keskvalituse poolt otseselt tagatud, mis on võrdväärne vastutuse võtmisega, tuleks eelnevalt kaaluda, kas neile kliirimiskohustusest erandi tegemine oleks vastutustundlik.

(19) Kuna kõigil turuosalistel, kellel on kliirimiskohustus, ei ole võimalik hakata keskse vastaspoole kliirivaks liikmeks (või kliiriva liikme kliendiks) , peaks neil olema võimalik pääseda kesksetele vastaspooltele juurde klientidena või kliendistaatuses olevate investeerimisühingute või krediidiasutuste kaudu .

(20) Kliirimiskohustuse kehtestamine koos menetlusega, millega määratakse kindlaks, milliseid keskseid vastaspooli võib seoses selle kohustusega kasutada, võib tekitada soovimatuid konkurentsihäireid börsiväliste tuletisinstrumentide turul. Näiteks võib keskne vastaspool keelduda teatavates kauplemiskohtades tehtud tehingute kliirimisest, kuna keskse vastaspoole omanik on konkureeriv kauplemiskoht. Selleks et vältida sellist diskrimineerivat tava, peaksid kesksed vastaspooled kliirima eri kauplemiskohtades tehtud tehinguid, eeldusel et kõnealused kauplemiskohad vastavad keskse vastaspoole kehtestatud tehnilistele ja tegevusnõuetele , ilma viiteta lepingudokumentidele, mille alusel pooled sõlmisid asjaomased börsiväliste tuletisinstrumentide tehingud, tingimusel et asjaomased dokumendid on turu standarditega kooskõlas . Üldiselt peaks komisjon jätkuvalt hoolega jälgima börsiväliste tuletisinstrumentide turu arengut ning peaks vajaduse korral sekkuma, et ennetada siseturul selliste konkurentsihäirete tekkimist.

(21) Selleks et määrata kindlaks asjaomased börsivälised tuletisinstrumentide klassid, künnised ja süsteemselt olulised finantssektorivälised vastaspooled, kelle suhtes tuleks kohaldada kliirimiskohustust, on vaja usaldusväärseid andmeid. Seepärast on regulatiivsetel eesmärkidel vaja liidu tasandil kehtestada börsiväliste tuletisinstrumentide suhtes ühtsed aruandlusnõuded. Lisaks on vaja võimalikult ulatuslikku tagasiulatuvat aruandluskohustust nii finantssektori vastaspoolte kui finantssektoriväliste vastaspoolte suhtes, kes on ületanud künnise, et esitada ESMA-le võrreldavad andmed. Kui tagasiulatuv aruandlus mõne börsiväliste tuletisinstrumentide klassi puhul on raskendatud, tuleks vastavale kauplemisteabehoidlale esitada asjakohane selgitus.

(22) On oluline, et turuosalised esitavad börsiväliste tuletislepingute kohta kõik andmed kauplemisteabehoidlatele. Tänu sellele säilitatakse börsiväliste tuletisinstrumentide turgudega seotud riske käsitlevat teavet keskselt ning see on ESMA-le, asjaomastele pädevatele asutustele ja Euroopa Keskpankade Süsteemi keskpankadele kergesti kättesaadav. Komisjon ja ESMA peaksid kaaluma aruandluskohustuse laiendamist tuletisinstrumendi tunnustega väärtpaberitele.

(22 a) Direktiivi 2003/41/EÜ artikli 6 punktis a määratletud tööandjapensioni kogumisasutuste või kokkulepete suhtes, millega pakutakse sarnases ulatuses riskide maandamist ja mida siseriiklikus õiguses tunnustatakse pensioni kogumisena ning milles kasutatakse tuletislepinguid, mis objektiivselt mõõdetuna vähendavad pensioniskeemi juhtiva asutuse maksevõimega otseselt seotud riske, tuleks kohaldada käesoleva määruse sätteid kahepoolse tagamise kohta, mis vaadatakse läbi 2014. aastal.

(23) Selleks et ülevaade turust oleks põhjalik ning et hinnata süsteemseid riske , tuleks kauplemisteabehoidlatele esitada andmed nii kliiritud kui kliirimata lepingute kohta.

(23 a) ESMA-le, EIOPA-le ja EBA-le tuleks anda piisavad vahendid, et nad saaksid tulemuslikult täita neile käesoleva määrusega määratud ülesandeid.

(24) Lepingu muutmisest või lõpetamisest teatamise kohustust tuleks kohaldada lepingu algsete vastaspoolte suhtes ja kõigi teiste üksuste suhtes, kes esitavad andmed algsete vastaspoolte nimel. Vastaspool või tema töötajad, kes esitavad kauplemisteabehoidlale lepingu kohta kõik andmed teise vastaspoole nimel vastavalt käesolevale määrusele, ei riku sellega ühtegi avaldamist käsitlevat piirangut.

(25) Seoses kliirimis- ja aruandluskohustusega tuleks kehtestada tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused. Liikmesriigid peaksid jõustama kõnealuseid karistusi viisil, mis ei vähenda kõnealuste eeskirjade tõhusust. Liikmesriigid peaksid tagama, et kehtestatud karistused avalikustatakse ja avaldatakse korrapäraselt kehtivate eeskirjade tõhususe hindamise aruandeid.

(26) Kesksele vastaspoolele tegevusloa andmine peaks sõltuma algse kapitali miinimumsumma olemasolust. Kapital koos keskse vastaspoole jaotamata kasumi ja reservidega peaks kogu aeg vastama keskse vastaspoole tegevusele ja suurusele, et ta oleks piisavalt kapitaliseeritud operatsiooni- ja jääkriskide puhuks ning et ta oleks vajaduse korral võimeline korrakohaselt likvideerima või restruktureerima oma tegevuse.

(27) Kuna käesoleva määrusega kehtestatakse regulatiivsetel eesmärkidel õiguslik kohustus kliirida teatavate kesksete vastaspooltega, on oluline tagada, et kõnealused kesksed vastaspooled on turvalised ja täidavad kogu aeg käesoleva määrusega kehtestatud rangeid organisatsioonilisi, äritegevust käsitlevaid nõudeid ja usaldatavusnormatiive. Selleks et tagada käesoleva määruse ühtne kohaldamine, peaksid need nõuded kehtima kõigi keskse vastaspoole kliiritavate finantsinstrumentide suhtes.

(27 a) Asjaomane pädev asutus peaks veenduma, et keskne vastaspool säilitab piisavalt kättesaadavaid finantsvahendeid (milles peaks sisalduma keskse vastaspoole omavahendite minimaalne panus) kooskõlas ESMA antud suunistega.

(28) Seepärast on vaja reguleerimise ja ühtlustamise eesmärgil tagada, et finantssektori vastaspooled kasutavad üksnes keskseid vastaspooli, kes täidavad käesoleva määrusega kehtestatud nõudeid.

(29) Kesksete vastaspoolte tegevuslubasid ja järelevalvet käsitlevad otsesed eeskirjad tulenevad vahetult kohustusest kliirida börsivälised tuletisinstrumendid. On asjakohane, et pädevad asutused jäävad vastutavaks kesksete vastaspoolte tegevuslubade ja järelevalve kõigi aspektide eest, sealhulgas peavad nad kontrollima, kas tegevusluba taotlev keskne vastaspool vastab käesolevale määrusele ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 1998. aasta direktiivile 98/26/EÜ (arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides) (17), võttes arvesse, et kõnealustel riiklikel pädevatel asutustel on kõige parem kontrollida, kuidas kesksed vastaspooled tegutsevad igapäevaselt, et teostada korrapäraseid kontrolle ja võtta vajaduse korral asjakohaseid meetmeid.

(30) Kui keskset vastaspoolt ohustab maksevõimetus, võib finantsvastutus minna eelkõige asutamise liikmesriigile. Seetõttu peaks selle keskse vastaspoole tegevusloa ja järelevalve eest vastutama kõnealuse liikmesriigi asjaomane pädev asutus. Kuna kesksete vastaspoolte kliirivad liikmed võivad olla asutatud eri liikmesriikides ning neid mõjutab kesksete vastaspoolte lepingujärgsete kohustuste täitmatajätmine kõigepealt, on oluline, et ESMA oleks kaasatud tegevusloa andmise ja järelevalve protsessi. Sellega välditakse riiklike meetmete ja tavade erinemist ja siseturu takistusi. ESMA peaks soovituste ja otsuste koostamisse kaasama asjaomaste liikmesriikide muud pädevad asutused .

(31) On vaja parandada pädevate asutuste vahelist teabevahetust reguleerivaid sätteid ja tugevdada nende kohustusi vastastikuse abi osutamise ja koostöö valdkonnas. ▐ Teabevahetuses on vaja rangelt hoida ametisaladust. Kuna börsiväliste tuletislepingute mõju on lai, on oluline, et teistel reguleerivatel asutustel ▐ on juurdepääs teabele, mida neil on vaja oma ülesannete täitmiseks.

(31 a) Käesoleva määrusega ei tohiks mingil viisil püüda piirata või takistada ühte jurisdiktsiooni kuuluvat keskset vastaspoolt kliirimast toodet, mis on nomineeritud teise liikmesriigi vääringus või kolmanda riigi vääringus, ega nõuda, et kesksel vastaspoolel peab olema panganduslitsents, et pääseda juurde igapäevasele keskpanga likviidsusele.

(32) Võttes arvesse finantsturgude üleilmset olemust, on vaja kolmandas riigis asutatud kesksete vastaspooltega lepinguid liidus kliirimisteenuse osutamiseks. Sellised lepingud peaksid hõlmama ESMA-lt ja selle liikmesriigi pädevalt asutuselt, kus asjaomane keskne vastaspool kavatseb kliirimisteenust osutada, loa saamist kolmandas riigis asutatud kesksele vastaspoolele või komisjoni poolt loa andmise tingimustes või menetluses erandi tegemist , eeldusel et komisjon on tunnistanud kõnealuse kolmanda riigi õigus- ja järelevalvesüsteemi samaväärseks liidu raamistikuga ning et nõutavad tingimused on täidetud. Sellega seoses on lepingud liidu suurte rahvusvaheliste partneritega eriti olulised, et tagada rahvusvaheliselt võrdsed konkurentsitingimused ja finantsstabiilsus.

(32 a) 16. septembril 2010. aastal nõustus Euroopa Ülemkogu, et liidul on vaja liidu välissuhete kontekstis edendada oma huve ja väärtusi senisest tõhusamalt ning vastastikkuse põhimõtte ja hüvangu alusel ning muu hulgas astuda samme, et tagada Euroopa ettevõtete parem juurdepääs turule ja süvendada regulatiivset koostööd peamiste kaubanduspartneritega.

(33) Kesksetel vastaspooltel peab sõltumata omandistruktuurist olema jõuline juhtimiskord, hea mainega kõrgem juhtkond ja juhtivasse organisse peavad kuuluma sõltumatud liikmed. Vähemalt kolmandik, kuid mitte vähem kui kaks liiget juhtkonnast peaksid olema sõltumatud liikmed. Need sõltumatud liikmed ei tohiks tegutseda sõltumatu liikmena enam kui ühe teise keskse vastaspoole juures. Nende tasustamine ei tohiks mingil viisil olla seotud keskse vastaspoole tegevuse tulemustega. Keskse vastaspoole erinev juhtimiskord ja omandistruktuur võivad aga mõjutada keskse vastaspoole soovi või võimet kliirida teatavaid tooteid. Seepärast on asjakohane, et juhtiva organi sõltumatud liikmed ja keskse vastaspoole asutada tulev riskikomitee lahendavad võimalikud huvide konfliktid keskse vastaspoole sees. Kliirivad liikmed ja kliendid peavad olema piisavalt esindatud, kuna keskse vastaspoole tehtud otsused võivad neid mõjutada.

(34) Keskne vastaspool võib muud funktsioonid kui riskijuhtimisfunktsiooni osta allhanke korras, aga üksnes juhul, kui kõnealused funktsioonid ei mõjuta keskse vastaspoole korrakohast toimimist ja tema võimet juhtida riske. Funktsioonide allhanke korras ostmise peaks kiitma heaks keskse vastaspoole riskikomitee.

(35) Keskse vastaspoole osalemistingimused peaksid seepärast olema läbipaistvad, proportsionaalsed ja mittediskrimineerivad ning peaksid võimaldama juurdepääsu eemalt, eeldusel et see ei kujuta endast kesksele vastaspoolele lisariski.

(36) Kliirivate liikmete klientidele, kes kliirivad oma börsivälised tuletisinstrumendid kesksete vastaspooltega, tuleks pakkuda kõrgel tasemel kaitset. Kaitse tegelik tase sõltub kõnealuste klientide valitud eraldamise tasemest. Vahendajad peaksid eraldama oma varad kliendi varadest. Selleks peaksid kesksed vastaspooled säilitama ajakohastatud ja kergesti tuvastatavad andmed. Lisaks peaks saama kanda teistele liikmetele üle nende liikmete kontod, kes jätavad oma kohustused täitmata.

(36 a) Igasugune õiguskindlusetus seoses keskse vastaspoole eeskirjade ja menetluste tõhususe ja teostatavusega, kui need käsitlevad kliirivate liikmete ja nende klientide vara ja kohustuste eraldamist ning positsioonide ülekandmist eelnevalt kindlaks määratud sündmuste korral, kahjustaks keskse vastaspoole stabiilsust. Sündmused, mis käivitavad positsioonide ülekandmise, tuleks eelnevalt kindlaks määrata, et tagada pakutava kaitse ulatus.

(37) Kesksel vastaspoolel peaks olema nõuetekohane riskijuhtimisraamistik, et juhtida krediidi-, likviidsus-, operatsiooni- ja muid riske, sealhulgas riske, mida ta kujutab teistele üksustele vastastikuse sõltumise tõttu. Kesksel vastaspoolel peaksid olema asjakohased menetlused ja mehhanismid, et tegeleda kliiriva liikme kohustuste täitmatajätmisega. Selleks et minimeerida kohustuste täitmatajätmise edasikandumise riski, peaks kesksel vastaspoolel olema ranged osalemistingimused, nad peaksid koguma piisava tagatise ning säilitama tagatisfondi ja muud rahalised vahendid, et katta võimalik kahju. Tugeva riskijuhtimise arendamine peaks jääma keskse vastaspoole tähtsaimaks eesmärgiks. Ta võib siiski kohandada oma erijooned kliirivate liikmete klientide konkreetse tegevuse ja riskiprofiilidega ning kui seda peetakse vajalikuks, lisada tagatisena aktsepteeritud väga likviidse vara juurde vähemalt sularaha ja riigi võlakirjad, mille puhul tehakse asjakohaseid kärpeid.

(37 a) Kesksel vastaspoolel peaks olema usaldusväärsed riskijuhtimisstrateegiad, mis ei tohiks jätta riske maksumaksjate kanda.

(37 b) Finantsstabiilsuse nõukogu on määratlenud kesksed vastaspooled süsteemi seisukohast oluliste institutsioonidena. Rahvusvahelisel ega liidu tasandil ei ole ühiseid tavasid tingimuste osas, mille alusel võivad kesksed vastaspooled saada juurdepääsu keskpanga likviidsusvahenditele või mille kohaselt peavad nad olema krediidiasutustena litsentseeritud. Käesoleva määrusega nõutud kliirimiskohustuse rakendamine võib suurendada kesksete vastaspoolte olulisust süsteemis ja vajadust likviidsuse järele. Seetõttu tuleks kutsuda komisjoni üles võtma arvesse keskpankade vahel tehtava töö kõiki tulemusi, et hinnata koostöös Euroopa Keskpankade Süsteemiga võimalikku vajadust meetmete järele, millega hõlbustada kesksete vastaspoolte juurdepääsu keskpankade likviidsusvahenditele ühes või enamas vääringus ja anda aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

(38) Marginaalidel ja tagatisväärtuse kärpimisel võib olla protsükliline mõju. Kesksed vastaspooled, pädevad asutused ja ESMA peaksid seepärast võtma vastu meetmed, et ennetada ja kontrollida võimalikku protsüklilist mõju kesksete vastaspoolte rakendatud riskijuhtimistavadele, eeldusel et kesksete vastaspoolte tugevust ja finantsturvalisust ei mõjutata negatiivselt.

(39) Riskijuhtimine on kliirimisprotsessi oluline osa. Kliirimisteenuste pakkumiseks tuleks üldiselt anda juurdepääs asjaomastele hinnakujundusallikatele ning võimaldada neid kasutada. Sellised hinnakujundusallikad peaksid hõlmama allikaid, mis on seotud näitajatega, mida kasutatakse tuletisinstrumentide või muude finantsinstrumentide sihtnäitajatena.

(40) Marginaalid on keskse vastaspoole esimene kaitseliin. Kuigi kesksed vastaspooled peaksid saadud marginaalid investeerima turvaliselt ja usaldusväärselt, peaksid nad marginaale piisavalt kaitsma, et tagastada need õigeaegselt kohustusi täitvatele kliirivatele liikmetele või koostalitlevale kesksele vastaspoolele, kui kõnealuseid marginaale koguv keskne vastaspool ei suuda oma kohustusi täita.

(40 a) Juurdepääs piisavatele likviidsetele vahenditele on keskse vastaspoole jaoks ülimalt oluline. Kõnealune likviidsus võib tuleneda juurdepääsust keskpanga likviidsusele, krediidikõlbliku ja usaldusväärse kommertspanga likviidsusele või nende mõlema kombinatsioonile.

(41) 7. novembri 2006. aasta Euroopa kliiringu ja arvelduse tegevusjuhendiga (18) loodi vabatahtlik raamistik kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate vaheliste ärisuhete loomiseks. Kauplemisjärgne sektor jääb riigiti siiski killustatuks, mis muudab piiriülese kauplemise kulukamaks ja takistab ühtlustumist. Seepärast on vaja kehtestada kesksete vastaspoolte vaheliste koostalitluskokkulepete sõlmimise tingimused eeldusel, et need ei ole asjaomaste kesksete vastaspoolte jaoks seotud riskidega, mida piisavalt ei juhita.

(42) Koostalitluskokkulepped võivad üldiselt olla vahendid kauplemisjärgse turu suuremaks integreerimiseks liidus ning neid tuleb reguleerida. Samas võivad koostalitluskokkulepped tekitada kesksetele vastaspooltele lisariske. Võttes arvesse börsiväliseid tuletislepinguid kliirivate kesksete vastaspoolte vaheliste koostalitluskokkulepete keerukust, on praegu asjakohane nõuda kolmeaastast ajapikendust tuletisinstrumentide kliirimisloa saamise ja koostalitluse loa taotlemise õiguse vahel ning piirata järgnevate koostalitluskokkulepete ulatust rahas arveldatavate väärtpaberitega. 30. septembriks 2014 peab ESMA siiski esitama komisjonile aruande, kas ja millal oleks asjakohane kõnealuse ulatuse laiendamine muudele finantsinstrumentidele.

(43) Kauplemisteabehoidlad koguvad andmeid regulatiivsetel eesmärkidel, mis on olulised kõigi liikmesriikide ametiasutustele. ESMA peaks vastutama kauplemisteabehoidlate registreerimise, selle tühistamise ja järelevalve eest.

(44) Võttes arvesse, et reguleerivad asutused, kesksed vastaspooled ja teised turuosalised tuginevad kauplemisteabehoidlate säilitatavatele andmetele, on vaja tagada, et kõnealuste kauplemisteabehoidlate suhtes kohaldatakse rangeid andmete säilitamise ja andmehalduse nõudeid.

(45) On vaja, et kesksete vastaspoolte , nende liikmete ja kauplemisteabehoidlate teenuste hinnad ja tasud on läbipaistvad, et turuosalistel oleks võimalik teha teadlik valik.

(45 a) Finantsteenuste ja tuletislepingutega kauplemise vallas võib olla tegemist äriliste ja intellektuaalomandi õigustega. Sellistel juhtudel, kus need on seotud toodete või teenustega, mida seovad või mõjutavad tööstusstandardid, peaks kehtima nõue, et litsentse antakse proportsionaalse FRAND-põhimõtte (õiglased, mõistlikud ja mittediskrimineerivad tingimused) kohaselt.

(46) ESMA peab saama teha komisjonile ettepanekuid kehtestada ajutisi karistusmakseid. Kõnealuste perioodiliste karistusmaksete eesmärk peaks olema, et ESMA tuvastatud rikkumised lõpetatakse, ESMA-le esitatakse täielik ja õige teave või et kauplemisteabehoidlad , kesksed vastaspooled, nende liikmed või teised isikud alluvad uurimisele. Hoiatamise eesmärgil ning selleks, et sundida kauplemisteabehoidlaid , keskseid vastaspooli ja nende liikmeid järgima käesoleva määruse nõudeid, peaks komisjon saama ESMA taotluse alusel kehtestada trahve, kui on kas tahtlikult või tahtmatult rikutud käesoleva määruse mõnda konkreetset sätet. Trahv peaks olema hoiatav ning proportsionaalne rikkumise laadi ja tõsiduse, rikkumise kestuse ning asjaomase kauplemisteabehoidla , keskse vastaspoole või liikme majandusliku suutlikkusega.

(47) Selleks et teostada tõhusat järelevalvet kauplemisteabehoidlate , kesksete vastaspoolte ja nende liikmete üle, peaks ESMA-l olema õigus teostada uurimisi ja kohapealseid kontrolle.

(48) On oluline, et liikmesriigid ja ESMA kaitsevad füüsiliste isikute õigust privaatsusele isikuandmete töötlemisel kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (19).

(49) Oluline on tagada kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate nõuete rahvusvaheline ühtlustamine. Käesolevas määruses järgitakse CPSS-IOSCO ja ESCB-CESR väljatöötatud soovitusi ning sellega luuakse liidu raamistik, mille alusel saavad kesksed vastaspooled turvaliselt tegutseda. ESMA võtab asjaolusid arvesse käesoleva määrusega ette nähtud reguleerivate tehniliste standardite ning suuniste ja soovituste koostamisel.

(50) Komisjonile tuleks delegeerida õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290 ja kinnitada reguleerivaid tehnilisi standardeid vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitele 10–14 seoses andmetega, mida peab sisaldama ESMA-le esitatav teave ja register, ning seoses kriteeriumidega, mille alusel ESMA otsustab järgmise üle: kliirimiskohustuslikkuse kriteeriumid, teabe- ja kliirimiskünnised, lepingu sõlmimise ja selle kinnitamise vaheline maksimaalne aeg, likviidsus, juhtimiseeskirjade minimaalne sisu, säilitatavad andmed, ettevõtte talituspidevuse kava minimaalne sisu ja tagatud teenused, tagatisnõuete osakaal ja tähtaeg, turu ekstreemsed tingimused, väga likviidsed tagatised ja väärtuskärped, väga likviidsed finantsinstrumendid ja kontsentreerumise piirmäärad, testitulemused, kauplemisteabehoidla ESMA juures registreerimise andmed, trahvid ja kauplemisteabehoidla avalikustatav teave, nagu on osutatud käesolevas määruses. Delegeeritud õigusaktide kindlaksmääramisel peaks komisjon kasutama asjaomaste ESA-de teadmisi (ESMA, EBA ja EIOPA). Võttes aluseks ESMA kogemused väärtpaberite ja väärtpaberituru küsimustes, peaks tal olema keskne roll komisjoni nõustamisel seoses delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisega. Vajaduse korral peaks ESMA siiski konsulteerima EBA ja EIOPAga . [ME 16]

(50 a) Tehniliste suuniste ja reguleerivate tehniliste standardite kehtestamise ettevalmistamise raames ning eelkõige käesoleva määruse kohaselt finantssektorivälistele vastaspooltele kliirimiskünnise kehtestamisel peaks ESMA korraldama turuosalistega peetavaid avalikke arutelusid.

(51) Selleks et tagada käesoleva määruse ühesugune kohaldamine, tuleks anda rakendusvolitused komisjonile. Nimetatud volitusi tuleb teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (20). [ME 17]

(52) Kuna liikmesriigid ei suuda käesoleva määruse eesmärki (st kehtestada ühtsed nõuded börsivälistele tuletislepingutele ning kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate tegevusele) piisavalt saavutada, saab seda meetme ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutada liidu tasandil ning liit võib võtta vastu meetmed vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik seatud eesmärkide saavutamiseks.

(53) Seoses koostalitlevaid süsteeme käsitlevate eeskirjadega peeti asjakohaseks muuta direktiivi 98/26/EÜ, et kaitsta sellise süsteemioperaatori õigusi, kes annab tagatisega kaitse teisele süsteemioperaatorile, kui tagatise saanud süsteemioperaatori suhtes algatatakse maksevõimetusmenetlus.

(53 a) Ühtse ja tõhusa seadusandluse tagamiseks ning kauplemise ja kauplemisjärgse tegevuse tiheda seose tõttu tuleks käesolev määrus viia vastavusse direktiiviga 2004/39/EÜ, millega määratakse kindlaks asjakohased kauplemiskohanõuded, mis tuleb kehtestada kohtadel, kus tehakse tehinguid Euroopa turu infrastruktuuri määruses määratletud tuletisinstrumentidega. Need nõuded võivad hõlmata läbipaistvuse, juurdepääsu, korralduste täitmise, järelevalve, stabiilsuse ja süsteemi ohutuse ning muuga seotud vajalikke nõudeid.

(53 b) Erilist tähelepanu nõuab keeruliste tuletistoodete müümine kohalikele ametiasutustele. Selle probleemi käsitlemiseks peaks komisjon kaasama direktiivi 2004/39/EÜ eesseisvasse läbivaatamisse konkreetsed ettepanekud. Need ettepanekud hõlmavad nõuetekohase hoolsuse, teabe ja avalikustamisega seotud nõudeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I jaotis

Sisu, reguleerimisala ja mõisted

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

1. Käesoleva määrusega kehtestatakse ühtsed nõuded tuletislepingute suhtes , konkreetsed sätted börsiväliste tuletisinstrumentide turu läbipaistvuse ja riskijuhtimise parandamiseks ning ühtsed nõuded kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate tegevuse suhtes.

Käesoleva määruse järjepideva kohaldamise tagamiseks koostab ESMA reguleerivate tehniliste standardite projektid, milles kehtestatakse direktiivi 2004/39/EÜ I lisa C jao punktide 4–10 tõlgendamise ja kohaldamise suunised käesoleva määruse kohaldamiseks.

ESMA esitab kõnealuste reguleerivate tehniliste standardite projektid komisjonile 30. juuniks 2012.

Komisjonile delegeeritakse volitused võtta vastu teises lõigus osutatud reguleerivad tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14. [ME 18]

2. Käesolevat määrust kohaldatakse kesksete vastaspoolte, nende kliirivate liikmete, finantssektori vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate suhtes. Seda kohaldatakse finantssektoriväliste vastaspoolte suhtes, kui see on ette nähtud.

3. V jaotist kohaldatakse üksnes direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 18 alapunktides a ja b ning punktis 19 määratletud vabalt võõrandatavate väärtpaberite [varem siirdväärtpaberid] ja rahaturuinstrumentide suhtes.

4. Käesoleva määruse kliirimiskohustusi ei kohaldata:

a) EKPS i liikmete suhtes ja teiste samu ülesandeid täitvate riigiasutuste suhtes, samuti teiste riigiasutuste suhtes, kelle ülesanne on riigivõla haldamine või mis on kaasatud riigivõla haldamisse;

b) direktiivi 2006/48/EÜ VI lisa 1. osa punktis 4.2 loetletud mitmepoolsete arengupankade suhtes;

b a) Rahvusvaheliste Arvelduste Panga suhtes.

4 a. Täiendavad erandid käesolevast määrusest nõuavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu konkreetse määruse vastuvõtmist, mis põhineb rahvusvahelistel standarditel ja samaväärsetel liidu sektoripõhistel eeskirjadel.

Artikkel 2

Mõisted

1. Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) „keskne vastaspool”– ühel või mitmel finantsturul kaubeldavate lepingute vastaspoolte vahel õiguslikult asuv üksus, kes on iga müüja jaoks ostja ja iga ostja jaoks müüja ning kes vastutab kliirimissüsteemi toimimise eest;

2) „kauplemisteabehoidla”– üksus, kes keskselt kogub ja säilitab andmeid tuletisinstrumentide kohta;

3) „kliirimine”– ▐ protsess, mille käigus kolmas osapool asub otseselt või kaudselt tehingu vastaspoolte vahele, et võtta enda peale nende õigused ja kohustused ;

4) „tuletisinstrumentide klass”– kogum tuletisinstrumente , millel on ühised ja olulised tunnused , sealhulgas vähemalt seos alusvaraga, alusvara tüüp, väljamakse profiil ja teoreetiline valuuta. Samasse klassi kuuluvatel tuletisinstrumentidel võivad olla erinevad tähtajad ;

5) „börsivälised tuletisinstrumendid”– tuletislepingud, millega ei tehta tehinguid reguleeritud turul või kolmanda riigi turul, mida peetakse reguleeritud turuga samaväärseks, või mis tahes muus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/109/EÜ läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele (21) kohaselt asutatud organiseeritud kauplemiskohas, mis kliirib selliseid lepinguid keskse vastaspoole kaudu;

5 a) „reguleeritud turg” –

mitmepoolne süsteem, nagu on määratletud direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punktis 14;

5 b) „mitmepoolne kauplemissüsteem” –

mitmepoolne süsteem, nagu on määratletud direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punktis 15;

6) „finantssektori vastaspool”– liidus asutatud ettevõtja, kes on direktiivis 2004/39/EÜ sätestatud tegevusloa saanud investeerimisühing , direktiivis 2006/48/EÜ määratletud tegevusloa saanud krediidiasutus , direktiivis 73/239/EMÜ määratletud tegevusloa saanud kindlustusselts , direktiivis 2002/83/EÜ määratletud tegevusloa saanud elukindlustusselts , direktiivis 2005/68/EÜ määratletud tegevusloa saanud edasikindlustusselts , direktiivis 2009/65/EÜ määratletud tegevusloa saanud eurofond , direktiivis 2003/41/EÜ määratletud tegevusloa saanud tööandjapensioni kogumisasutus või direktiivis 2011/61/EL määratletud tegevusloa saanud alternatiivse investeerimisfondi valitseja ;

7) „finantssektoriväline vastaspool”– ettevõtja, mis on asutatud liidus ning mis ei kuulu punktides 1 ja 6 osutatud üksuste hulka;

7 a) „tööandjapensioniskeem” –

direktiivi 2003/41/EÜ kohaselt kehtestatud pensioniskeem, sealhulgas asjaomase direktiivi artikli 2 lõikes 1 osutatud tegevusloa saanud üksused, kes vastutavad tööandjapensioni kogumisasutuste juhtimise eest ja tegutsevad nende asutuste nimel, või asjaomase direktiivi artikli 19 lõike 1 kohased määratud investeerimisjuhid või mis tahes muu kokkulepe, mida siseriiklikus õiguses tunnustatakse pensioni kogumise eesmärgil rajatud skeemina;

8) „vastaspoole krediidirisk”– risk, et tehingu vastaspoolel jätab enne tehingu rahavoogude lõplikku arveldamist kohustused täitmata;

9) „koostalitluskokkulepe”– kokkulepe kahe või enama keskse vastaspoole vahel, mis hõlmab tehingute süsteemiülest täitmist;

10) „pädev asutus”– iga liikmesriigi poolt vastavalt artiklile 18 määratud asutus või üks või mitu Euroopa järelevalveasutust ; [ME 5]

11) „kliiriv liige”– ettevõtja, kes osaleb keskses vastaspooles ning kes vastutab kõnealusest osalemisest tulenevate finantskohustuste täitmise eest;

12) „klient”– ettevõtja, kellel on otsene või kaudne lepinguline suhe keskse vastaspoole kliiriva liikmega või mõne tema tütarettevõtjaga , mis võimaldab sellel ettevõtjal kliirida tehinguid seeläbi, et kõnealune kliiriv liige kasutab asjaomast keskset vastaspoolt;

13) „oluline osalus”– otsene või kaudne osalus keskses vastaspooles või kauplemisteabehoidlas, kui osalus kapitalis või hääleõiguses on vähemalt 10 %, nagu on sätestatud direktiivi 2004/109/EÜ artiklites 9 ja 10, võttes arvesse nimetatud direktiivi artikli 12 lõigetes 4 ja 5 sätestatud osaluste summeerimise tingimusi, või osalus, mis võimaldab märkimisväärselt mõjutada selle keskse vastaspoole või kauplemisteabehoidla juhtimist, milles osalust omatakse;

14) „emaettevõtja”– emaettevõtja seitsmenda nõukogu direktiivi 83/349/EMÜ (mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb konsolideeritud aastaaruandeid) (22) artiklite 1 ja 2 tähenduses;

15) „tütarettevõtja”– tütarettevõtja direktiivi 83/349/EMÜ artiklite 1 ja 2 tähenduses, sealhulgas põhiemaettevõtja iga tütarettevõtja kõik tütarettevõtjad;

16) „kontroll”– direktiivi 83/349/EMÜ artiklis 1 määratletud kontroll;

17) „märkimisväärne seos”– olukord, kus kaks või rohkem füüsilist või juriidilist isikut on seotud:

Olukorda, kus vähemalt kaks füüsilist või juriidilist isikut on kontrollsuhte kaudu ühe ja sama isikuga alaliselt seotud, käsitletakse ka nimetatud isikute vahelise märkimisväärse seosena.

18) „kapital”– kapital 8. detsembri 1986. aasta direktiivi 86/635/EMÜ (pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta) artikli 22 tähenduses, kuivõrd see on sissemakstud, ning sellega seotud aažio; see kompenseerib täielikult kahjud tegevuse jätkumise kahtluse puhul ning pankroti või likvideerimise korral reastatakse see kõigi teiste nõuete järele;

19) „reservid”– reservid nõukogu 25. juuli 1978. aasta direktiivi 78/660/EMÜ (mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid) (23) artiklis 9 määratletud tähenduses ning eelmiste aastate jaotamata kasum või kahju;

20) „juhtiv organ”– juhatus või nõukogu või mõlemad vastavalt siseriiklikule äriühinguõigusele;

21) „juhtiva organi sõltumatu liige”– juhtiva organi liige, kellel puudub eelnev või praegune äriline, perekondlik või muu suhe, mis tekitab huvide konflikti keskse vastaspoole, kontrolli omava(te) aktsionäri(de) või juhtkonna või kliirivate liikmete või nende juhtkonnaga;

22) „kõrgem juhtkond”– isik või isikud, kes tegelikult juhivad keskse vastaspoole tegevust ning juhtiva organi juhtiv liige või juhtivad liikmed;

22 a) „kolmanda riigi kliiriv vastaspool” –

kolmandas riigis asutatud ettevõtja, keda loetakse samaväärseks finantssektori vastaspoolte ja artikli 7 lõikes 2 osutatud finantssektoriväliste vastaspooltega; sellist samaväärsust loetakse kehtivaks, kui kolmandas riigis asutatud ettevõtja liigitataks, kui ta oleks asutatud liidus, finantssektori vastaspoolte või artikli 7 lõikes 2 osutatud finantssektoriväliste vastaspoolte alla;

22 b) „eraldatus” –

vähemalt see, et ühe isiku vara ega positsioone ei kasutata mis tahes muu sellise isiku kohustuste või tema vastu esitatud nõuete täitmiseks, kelle puhul on ette nähtud, et isik on temast eraldatud, ning selle isiku vara ega positsioone ei saa sellistel eesmärkidel, eriti kliiriva liikme maksejõuetuse korral kasutada;

22 c) „kauplemistehingute koondamine” – protsess, mille käigus asendatakse üks tuletislepingute kogum seaduslikult teistsuguse lepingute kogumiga, mida iga protsessiosalise vaatepunktist iseloomustab:

22 d) „ühine tegutsemine” –

ühine tegutsemine, nagu see on määratletud direktiivi 2004/109/EÜ artikli 10 punktis a.

2. Lõike 1 punkti 22 a järjepideva kohaldamise tagamiseks koostab ESMA reguleerivate tehniliste standardite projektid, milles määratakse üksikasjalikumalt kindlaks kriteeriumid, mida kasutatakse kolmandate riikide ettevõtjate liigitamisel kolmandate riikide kliirivateks vastaspoolteks.

ESMA esitab kõnealuste reguleerivate tehniliste standardite projektid komisjonile 30. juuniks 2012.

Komisjonile delegeeritakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud reguleerivad tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14. [ME 19]

II jaotis

Börsiväliste tuletisinstrumentide kliirimine, aruandlus ja riskimaandamine

Artikkel 3

Kliirimiskohustus

1. Finantssektori vastaspool või artikli 7 lõikes 2 osutatud finantssektoriväline vastaspool kliirib kõik vastavalt artiklile 4 kliirimiskõlblikud börsivälised tuletislepingud, mis sõlmitakse teiste finantssektori vastaspooltega või artikli 7 lõikes 2 osutatud finantssektoriväliste vastaspooltega artikli 4 lõikes 4 osutatud registrisse kantud kesksete vastaspoolte kaudu.

Kõnealust kliirimiskohustust kohaldatakse ka finantssektori vastaspoolte ja esimeses lõigus osutatud finantssektoriväliste vastaspoolte suhtes, kes sõlmivad kliirimiskohustuse nõuetele vastavad börsivälised tuletislepingud kolmandate riikide kliirivate vastaspooltega .

Börsivälised tuletislepingud, mis on sõlmitud enne kuupäeva, mil kliirimiskohustus selle tuletisinstrumentide klassi osas jõustub, on kliirimiskohustusest vabastatud.

Kõnealust kliirimiskohustust kohaldatakse kõigile börsivälistele tuletislepingutele, mis on artikli 4 lõike 2 punkti a kohase ESMA otsuse järgi loetud kliirimiskohustuse täitmise nõuetele vastavateks.

1 a. Kliirimiskohustust ei ole tuletislepingute puhul, mis on sõlmitud sama emaettevõtja tütarettevõtjate või emaettevõtja ja tütarettevõtja vahel. Käesolevas sättes on „emaettevõtja” ja „tütarettevõtjad” ettevõtjad, mis on seega määratletud asjakohaste ELi eeskirjadega. See erand ei mõjuta artikli 6 kohast aruandluskohustust ega artikli 8 kohaste riskimaandamismeetoditega seotud kohustusi.

Erandid kehtivad üksnes juhul, kui asjassepuutuv emaettevõtja on eelnevalt oma päritoluliikmesriigi pädevat asutust kirjalikult teavitanud oma kavatsusest asjaomast erandit rakendada. Teavitada tuleb vähemalt 30 kalendripäeva enne erandi rakendamist. Pädev asutus tagab, et erandit rakendatakse ainult selliste tuletislepingute puhul, mis vastavad kõigile järgmistele tingimustele:

a) tuletislepingute sõlmimine sama emaettevõtja tütarettevõtjate või emaettevõtja ja tütarettevõtja vahel on õigustatud majanduslikel põhjustel;

b) erandi rakendamine ei suurenda finantssüsteemi süsteemset riski;

c) sama emaettevõtja tütarettevõtjate või emaettevõtja ja tütarettevõtja vahelistele kapitalivoogudele ei ole seatud õiguslikke piiranguid.

2. Selleks et täita kliirimiskohustust vastavalt lõikele 1, hakkavad finantssektori vastaspooled ja artikli 7 lõikes 2 osutatud finantssektorivälised vastaspooled kas kliirivaks liikmeks või kliirivad oma tehingud keskse vastaspoolega investeerimisfirma või krediidiasutuse kaudu, kellele kohaldatakse direktiivis 2004/39/EÜ esitatud nõudeid .

Artikkel 4

Kliirimiskohustuslikkus

1. Kui pädev asutus on andnud kesksele vastaspoolele loa kliirida teatavat tuletisinstrumentide klassi vastavalt artiklile 10 või 11, teatab ta viivitamata ESMA-le kõnealusest tegevusloast ning taotleb otsust artiklis 3 osutatud kliirimiskohustuse kohta.

1 a. Kui kolmandas riigis asutatud keskset vastaspoolt on tunnustatud artikli 23 kohaselt, teeb vastava kolmanda riigi asjaomane pädev asutus, kohaldades artikli 23 lõikes 4 osutatud koostöölepinguid, ESMA-le teatavaks tuletislepingute klassid, mille puhul on nimetatud kesksele vastaspoolele antud õigus pakkuda kliirimisteenuseid kliirivatele liikmetele ja/või liidus asutatud klientidele.

2. ESMA saadab kuue kuu jooksul alates lõikes 1 osutatud teate ja taotluse saamist taotluse esitanud pädevale asutusele otsuse, märkides selles järgmise teabe:

a) kas kõnealune tuletisinstrumentide klass vastab artikli 3 alusel kliirimiskohustuse täitmise nõuetele;

b) kliirimiskohustuse jõustumise tulevase kuupäeva , kaasa arvatud ajavahemiku, mille jooksul hakkab vastaspooltele või vastaspoolte kategooriatele kehtima kliirimiskohustus . Nimetatud kuupäev ei tohi olla varasem kui kliirimiskohustuse jõustamise kuupäev;

b a) kas ja millistel tingimustel kohaldatakse kliirimiskohustust kolmandates riikides paiknevate isikutega tehtavatele tehingutele.

Enne otsuse tegemist viib ESMA läbi turuosaliste ja turuväliste osalistega, kes omavad teadmisi või on huvitatud kõnealusest teemast, peetava avaliku arutelu ning võtab ühendust Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja kolmandate riikide pädevate asutustega. Kõnealuse arutelu kokkuvõte avalikustatakse ühe kuu jooksul ning täiendav teave avalike arutelude ja muude arutelude kohta tehakse kättesaadavaks taotluse alusel. [ME 21]

2 a. ESMA määrab lõikes 3 sätestatud kriteeriumide kohaselt omal algatusel ja pärast avaliku arutelu läbiviimist ning Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga ja vajaduse korral kolmandate riikide pädevate asutustega konsulteerimist kindlaks ja teatab komisjonile need tuletislepingute klassid, mida tuleks lugeda kliirimiskohustuse täitmise nõuetele vastavateks, kuid mille jaoks ei ole ükski keskne vastaspool veel luba saanud.

Pärast selliste tuletislepingute klasside kindlaksmääramist avaldab ESMA kutse teha ettepanekuid selliste tuletislepingute klasside kliirimiseks.

3. ESMA otsus põhineb järgmistel kriteeriumidel:

a) finantssüsteemis süsteemse riski vähendamine , sealhulgas omavahel väga tihedalt seotud vastaspoolte võimalik suutmatus täita oma maksekohustusi ja läbipaistvuse puudumine positsioonidega seoses ;

b) lepingute likviidsus;

c) õiglaste, usaldusväärsete ja üldiselt aktsepteeritavate hinnakujundusallikate kättesaadavus.

▐

Eespool nimetatud kriteeriumide kohaldamisel võtab ESMA arvesse ka rahvusvahelist konsensust.

Enne otsuse tegemist viib ESMA läbi avaliku arutelu ning vajaduse korral konsulteerib kolmandate riikide pädevate asutustega.

4. ESMA avaldab registris kohe kõik lõike 2 kohased otsused. Kõnealune register sisaldab kõiki kõlblikke tuletisinstrumentide klasse ja keskseid vastaspooli, kellel on luba neid kliirida. ESMA ajakohastab kõnealust registrit korrapäraselt.

ESMA vaatab oma otsused korrapäraselt läbi ja vajaduse korral muudab neid.

5. Omal algatusel ja pärast Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga konsulteerimist määrab ESMA kindlaks ja teatab komisjonile selle tuletislepingute klassi , mis tuleks lisada avalikku registrisse ning mis peaks vastama kliirimiskohustuse täitmise nõuetele , kuid millega seoses ei ole veel ükski keskne vastaspool luba saanud. Pärast sellise tuletisinstrumentide klassi kategooria kindlaksmääramist avaldab ESMA kutse, et kesksed vastaspooled töötaksid välja ettepanekud nende kliirimiseks, ning avaldab nimekirja, milliste kategooriate kohta on kutse esitatud.

5 a. Tuletisinstrumentide klassi ei loeta enam kliirimiskohustuse nõuetele vastavaks, kui ei ole enam keskset vastaspoolt, kellel on luba või kelle kohta on ESMA kinnitanud, et tal on luba seda tuletisinstrumentide klassi käesoleva määruse kohaselt kliirida, või kui ükski keskne vastaspool ei soovi asjaomast tuletisinstrumentide klassi kliirida.

6. Käesoleva artikli järjepideva kohaldamise tagamiseks töötab ESMA välja reguleerivate tehniliste standardite projektid, milles täpsustatakse järgmine:

a) andmed, mida peab sisaldama lõikes 1 osutatud teade;

b) lõikes 3 osutatud kriteeriumid;

c) andmed, mida peab sisaldama lõikes 4 osutatud register.

Lõikes 4 osutatud andmete alusel peab vähemalt kliirimiskohustusega tuletisinstrumentide klass olema täpselt ja ühemõtteliselt määratletud.

ESMA esitab kõnealuste reguleerivate tehniliste standardite projektid komisjonile 30. juuniks 2012.

Komisjonile delegeeritakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud reguleerivad tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.

Enne otsuse tegemist vastavalt lõikele 1 viib ESMA läbi avaliku arutelu turuosalistega. [ME 20]

Artikkel 4 a

Tuletislepingute tulemusliku ja järjepideva ülemaailmse reguleerimise edendamiseks võib komisjon esitada nõukogule ettepanekuid, et saada vajalikke volitusi läbirääkimisteks, et saavutada kokkulepe tõhusate ja samaväärsete õigusaktide suhtes, mida kohaldatakse finantssektori vastaspoolte ja artiklis 7 osutatud finantssektoriväliste vastaspoolte poolt kolmandas riigis teostatud tehingutele.

Artikkel 4 b

Avalik register

1. Kliirimiskohustuse täitmise eesmärgil loob ESMA avaliku registri ja haldab seda. Register on ESMA veebisaidil avalikult kättesaadav.

2. Registris sisaldub vähemalt järgmine teave:

a) tuletislepingute klassid, millele kohaldatakse artikli 3 kohast kliirimiskohustust;

b) kesksed vastaspooled, keda saab kasutada kliirimiskohustuse täitmise eesmärgil;

c) kliirimiskohustuse jõustumise kuupäevad, kaasa arvatud igasugune järkjärguline rakendamine;

d) tuletisinstrumentide klassid, mille ESMA on kindlaks määranud artikli 4 lõike 5 kohaselt.

3. Kui pädev asutus või kolmanda riigi asjaomane pädev asutus on teatud tuletislepingute klassi kliirimise loa tagasi võtnud, eemaldab ESMA sellise keskse vastaspoole seoses kõnealuse tuletisinstrumentide klassiga viivitamatult registrist.

4. ESMA ajakohastab registrit korrapäraselt.

5. Selleks et tagada käesoleva artikli kohaldamise ühtsed tingimused, võib ESMA töötada välja tehniliste rakendusstandardite projektid, millega täpsustatakse andmed, mida peab sisaldama lõikes 1 osutatud avalik register.

ESMA esitab kõnealused tehniliste rakendusstandardite projektid komisjonile 30. juuniks 2012.

Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud tehnilised rakendusstandardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 15 sätestatud korras.

Artikkel 5

Juurdepääs kesksele vastaspoolele

1. Keskne vastaspool, kellel on luba kliirida kliirimiskohustuse nõudeid täitvaid börsiväliseid tuletislepinguid, on nõus kliirima kõnealuseid lepinguid sõltumata täitmiskohast läbipaistval, õiglasel ja mittediskrimineerival alusel ning võimalusel rahvusvaheliste avatud tööstusstandardite alusel, kui see ei kahjusta riskide maandamist. Diskrimineerivate tavade vältimiseks nõustuvad kesksed vastaspooled kliirima eri kauplemiskohtades tehtud tehinguid eeldusel, et kõnealused kauplemiskohad vastavad keskse vastaspoole kehtestatud või kesksele vastaspoolele kohaldatavatele tehnilistele, tegevus- ja õiguslikele nõuetele, samuti juurdepääsu ja riskijuhtimisega seotud nõuetele, ilma viiteta lepingudokumentidele, mille alusel pooled sõlmisid asjaomased börsiväliste tuletisinstrumentide tehingud.

1 a. Keskne vastaspool annab selge tagasilükkava või heakskiitva vastuse börsivälise tuletislepingu kliirimisluba taotlevale kauplemiskohale kolme kuu jooksul alates nende taotluse menetlemisest.

Kui keskne vastaspool keeldub kliirimast kauplemiskohalt saadud börsivälist tuletislepingut, annab ta kauplemiskohale täielikult põhjendatud ja selgitatud vastuse.

Tagasilükatud taotluse järel võib kauplemiskoht esitada uue juurdepääsutaotluse minimaalselt kolme kuu pikkuse ooteperioodi järel.

Lahkarvamuste korral lahendab ESMA kõik vaidlused pädevate asutuste vahel määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 19 kohaselt.

1 b. Artiklis 68 osutatud komisjonile ja Euroopa Parlamendile esitatavate aruannete koostamiseks peab ESMA järelevalvet kesksetele vastaspooltele juurdepääsu üle ning selle üle, kuidas teatud tavad, sh ainulitsentside kasutamine, mõjutavad konkurentsivõimet.

Artikkel 6

Aruandluskohustus

1. Kõik tuletislepingud esitatakse vastavalt artiklile 51 registreeritud kauplemisteabehoidlale . Vastaspooled esitavad andmed iga nende sõlmitud tuletislepingu kohta ning andmed kõigi lepingus tehtud sisuliste muudatuste ning lepingu uuendamise või lõpetamise kohta. Andmed esitatakse hiljemalt üks tööpäev pärast lepingu sõlmimist , muutmist , uuendamist või lõpetamist, välja arvatud juhul, kui lõike 5 alusel vastu võetud õigusaktides on sätestatud teisiti. Lepingu kokkulepitud lõpetamist või tehingu aegumist – erinevalt selle ennetähtaegsest lõpetamisest – muudatusena ei käsitleta. Tuletisinstrumentidega tehtud tehinguid käsitlev teave esitatakse hiljemalt üks tööpäev pärast tehingu tegemist või pärast sellele järgneva muudatuse tegemist. „Tööpäev” on sellistel juhtudel päev, mis on tööpäev mõlema lepinguosalise jaoks ning niisuguse lepingu korral, mille suhtes kohaldatakse keskse vastaspoolega kliirimist, ka asjaomase keskse vastaspoole jaoks. Nad peavad samuti säilitama viieaastase perioodi jooksul aruandluseks vajaliku arvestuse.

Kolmandatel isikutel on lubatud teostada esimeses lõigus sätestatud aruandlust algsete vastaspoolte nimel, tingimusel et on tagatud, et mingeid lepinguandmeid ei esitata kaks korda.

Keskne vastaspool täidab esimese lõigu kohase aruandluskohustuse, kui kliiritakse kliirimiseks kohustatud tuletislepingud. Kui tuletislepingud kuuluvad kauplemistehingute koondamise protsessi, on esimese lõigu kohaste aruandluskohustuste täitjaks kauplemistehingute koondamise teenuse osutaja.

ESMA-le antakse õigus uurida, kas börsiväliste tuletislepingute osas on võimalik kehtestada tagasiulatuvat aruandluskohustust, kui kõnealune teave on järelevalveasutuste jaoks olulise tähtsusega. ESMA võtab oma otsuse tegemisel arvesse järgmisi kriteeriume:

a) aruande esitamise tehnilised nõuded (eelkõige asjaolu, kas tehingud on elektrooniliselt registreeritud);

b) aeg, mis on jäänud teostamata tehingute tähtajani.

Enne otsuse tegemist viib ESMA läbi avaliku arutelu turuosalistega.

2. Kogu aruandlus põhineb võimaluse korral rahvusvahelistel avatud tööstusstandarditel. [ME-d 14 ja 15]

3. Vastaspool, kellel on aruandluskohustus, võib delegeerida ▐ tuletislepingute andmete esitamise teisele vastaspoolele või kolmandale isikule .

Teise vastaspoole nimel lepingu kohta kõik andmed kauplemisteabehoidlale esitanud vastaspool ei riku sellise lepinguga või õigus- ja haldusnormidega teabe avaldamisele kehtestatud piiranguid.

Andmed esitanud üksusel või tema juhtidel või töötajatel või muudel üksuse nimel tegutsevatel isikutel ei teki kõnealuse avaldamisega seoses ühtegi kohustust.

4. Selleks et tagada käesoleva artikli järjepidev kohaldamine, töötab ESMA koostöös EBA, EKPS i ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga välja reguleerivate tehniliste standardite projektid, et määrata kindlaks lõigetes 1 ja 2 osutatud aruannete üksikasjad ja tüüp vastavalt tuletisinstrumentide klassidele , rühmadele või kategooriatele ning mis tahes tagasiulatuvale mõjule, hõlmates kõigi tuletisinstrumentide elektrooniliselt registreeritud kauplemistehingute perioodi lõppu koondamise ja aruandluse korda ning niisuguste kehtivate tuletislepingute tagasiulatuva aruandluse kriteeriumeid ja tingimusi, mis on sõlmitud enne käesoleva määruse jõustumist .

Kõnealused aruanded sisaldavad vähemalt järgmist:

a) lepingupooled ning lepingust tulenevate õiguste ja kohustuste kandja, juhul kui need on erinevad;

b) ▐ lepingu põhijooned, sealhulgas tüüp, alusväärtus, tähtaeg , täitmine, tehingupäev, hinnaandmed ja teoreetiline väärtus ;

b a) tuletisinstrumentide puhul, mis ei ole vastavuses standardvormiga, kehtib asendusvorm, mis võimaldab pädevatel asutustel tuvastada niisuguse kauplemistehingu toimumise ning võtta mis tahes vajalikke reguleerivaid meetmeid;

b b) lepingu ainulaadne tunnuskood .

Koostöös EBA, EIOPA ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga esitab ESMA kõnealused projektid komisjonile 30. juuniks 2012.

Kui reguleerivate tehniliste standardite projektid puudutavad hulgimüügi energiatooteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu … määruse (EL) nr …/2011 [energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta] (24) (25) mõistes, konsulteerib ESMA Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametiga.

Komisjonile delegeeritakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud reguleerivad tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14 . [ME 19]

4 a. Regulatiivsete tehniliste standardite koostamisel juhindub ESMA muu hulgas komisjoni määruse (EÜ) nr 1287/2006 (millega rakendatakse direktiivi 2004/39/EÜ) I lisa tabelis 1 esitatud nõutavate aruandlusandmete loetelust.

5. Selleks et tagada lõigete 1 ja 2 ühesugune kohaldamine, töötab ESMA koostöös EBA, EIOPA ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga välja tehniliste rakendusstandardite projektid, et määrata eri tuletisinstrumentide klasside jaoks kindlaks lõigetes 1 ja 2 osutatud aruannete vorm ja esitamissagedus.

ESMA esitab kõnealuste tehniliste rakendusstandardite projektid komisjonile 30. juuniks 2012.

Kui reguleerivate tehniliste standardite projektid puudutavad hulgimüügi energiatooteid määruse (EL) nr …/2011 [energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta] (26) mõistes, konsulteerib ESMA Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametiga.

Komisjonile on antud volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud tehniliste rakendusstandardite projekt ▐ kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15.

Artikkel 7

Finantssektorivälised vastaspooled

1. ▐ Finantssektorivälise vastaspoole suhtes kohaldatakse artikli 6 lõikes 1 sätestatud aruandluskohustust.

2. Kui finantssektoriväline vastaspool omandab börsiväliste tuletislepingute positsiooni selliselt , et libisev keskmine positsioon ületab 50 tööpäeva vältel kliirimiskünnist, mis tuleb kindlaks määrata vastavalt lõike 3 punktile b, kohaldatakse tema suhtes artiklis 3 sätestatud kliirimiskohustust ▐.

Kliirimiskohustus kestab seni, kuni finantssektorivälise vastaspoole börsiväliste tuletislepingute netopositsioonid ja riskipositsioonid ületavad kliirimiskünnise, ning lõpeb siis, kui nimetatud netopositsioonid ja riskipositsioonid ei ületa kindlaksmääratud aja jooksul kliirimiskünnist.

Vastavalt direktiivi 2004/39/EÜ artiklile 48 määratud pädev asutus tagab esimese lõigu kohase kohustuse täitmise.

Esimeses lõigus osutatud kliirimiskohustus täidetakse kuue kuu jooksul.

2 a. Lõikes 2 osutatud positsioonide arvutamisel ei võeta arvesse finantssektorivälise vastaspoole sõlmitud börsiväliseid tuletislepinguid, mis on objektiivselt mõõdetuna otseselt seotud selle vastaspoole äritegevuse või tresooraktsiate ostmise riskide maandamisega.

3. Selleks et tagada käesoleva artikli järjepidev kohaldamine, töötab ESMA pärast EBA, Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja muude asjaomaste asutustega konsulteerimist välja reguleerivate tehniliste standardite projektid , milles täpsustatakse järgmine:

▐

b) kliirimiskünnis ;

b a) kriteeriumid, mille alusel määratakse kindlaks, millised börsivälised tuletislepingud on objektiivselt mõõdetuna otseselt seotud äritegevusega või tresooraktsiate ostmisega.

Kõnealused künnised määratakse kindlaks, võttes arvesse vastaspoole netopositsiooni summa süsteemset olulisust ja positsiooni tuletisinstrumentide klasside kaupa.

ESMA esitab pärast EBA, Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja muude asjaomaste asutustega konsulteerimist kõnealuste reguleerivate standardite projektid komisjonile 30. juuniks 2012.

Komisjonile delegeeritakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud reguleerivad tehnilised standardid ▐ kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14 .

▐

Kliirimiskünnise ja niisuguste kriteeriumide kehtestamise ettevalmistamisel, mille alusel määratakse kindlaks, millised börsivälised tuletislepingud on objektiivselt mõõdetuna otseselt seotud äritegevusega või tresooraktsiate ostmisega, korraldab ESMA avalikke arutelusid ja annab finantssektorivälistele vastaspooltele võimaluse oma seisukohti esitada.

▐

5. Pärast ESAde ja muude asjaomaste asutustega konsulteerimist vaatab komisjon korrapäraselt läbi lõikes 3 osutatud künnised ning muudab neid vajaduse korral.

Artikkel 8

Nende börsiväliste tuletislepingute riskimaandamismeetodid, mida ei kliirita keskse vastaspoolega

1. Finantssektori vastaspooled või artikli 7 lõikes 2 osutatud finantssektorivälised vastaspooled, kes sõlmivad börsivälise tuletislepingu, mida ei kliirita keskse vastaspoolega, tagavad nõuetekohase hoolikusega operatsiooni- , turu- ja krediidiriski mõõtmiseks, kontrollimiseks ja maandamiseks vajalike usaldatavusnormatiividega seotud menetluste ja korra olemasolu, sealhulgas vähemalt:

a) piisavad elektroonilised vahendid, et tagada börsiväliste tuletislepingute tingimuste õigeaegne kinnitamine;

b) tugevad , vastupidavad ja auditeeritavad standardiseeritud menetlused portfellide vastavusse viimiseks, et juhtida nendega seotud riske ning tuvastada ja lahendada varakult pooltevahelised eriarvamused, ning jälgida kehtivate lepingute väärtust.

Punkti b kohaldamiseks hinnatakse kehtivate lepingute väärtust turuhinnas iga päev ning riskijuhtimiskorraga nõutakse tagatiste õigeaegset, täpset ja asjakohaselt eristatud vahetamist või riskile vastavat kapitali tagamist vastavalt finantssektori vastaspoolte suhtes kohaldatavatele regulatiivsetele kapitalinõuetele .

Finantssektori vastaspooled ja artikli 7 lõikes 2 osutatud finantssektorivälised vastaspooled pakuvad vastaspooltele lepingu jõustumisel esialgse marginaali eraldatuse võimalust.

ESMA teostab korrapäraselt järelevalvet niisuguste tuletisinstrumentidega seotud tegevuse üle, mis ei ole kliirimiseks kõlblikud, et tuvastada juhtumid, kus teatav lepingute klass võib kujutada endast süsteemset riski. Pärast Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga konsulteerimist võtab ESMA meetmeid niisugusesse klassi kuuluvate lepingute täiendava kumuleerumise vältimiseks.

Pädev asutus ja ESMA tagavad, et usaldatavusnormatiividega seotud menetlused ja kord oleksid suunatud regulatiivse arbitraaži ennetamisele kliiritud ja kliirimata tuletisinstrumentidega tehtud tehingute vahel ning peegeldaksid tuletislepingutest tulenevat riski ülekandumist.

ESMA ja pädevad asutused vaatavad läbi marginaalistandardid, et ennetada regulatiivset arbitraaži kooskõlas artikliga 37.

1 b. Direktiivi 2003/41/EÜ kohase pensioniskeemi investeeringute või niisuguse skeemi investeeringute korral, mida liikmesriigi õiguses tunnustatakse pensioni kavandamise skeemina, võetakse riskimaandamiseks kasutatud tuletisinstrumentide vastupidava kahepoolse tagamise puhul arvesse vastaspoole krediidivõimet. Usaldatavusnormatiividega seotud kapitalinõuded on kooskõlas keskselt kliiritud lepingute nõuetega.

2. Selleks et tagada käesoleva artikli järjepidev kohaldamine, töötab ESMA välja reguleerivate tehniliste standardite projektid , millega kehtestatakse asjakohaste usaldatavusnormatiividega seotud menetluste ja kordade suunised ning lõikes 1 osutatud marginaalistandardid, samuti maksimaalne aeg börsivälise tuletislepingu sõlmimise ja lõike 1 punktis a osutatud kinnitamise vahel.

ESMA esitab kõnealuste reguleerivate tehniliste standardite projektid komisjonile 30. juuniks 2012.

Komisjonile delegeeritakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud reguleerivad tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.

3. Selleks et tagada käesoleva artikli järjepidev kohaldamine, töötavad ESAd välja ühtse reguleerivate tehniliste standardite projekti , milles täpsustatakse lõike 1 punkti b ja lõike 1 teise lõigu täitmiseks vajalikud menetlused seoses tagatise ja kapitaliga ning nende tasemed.

ESAd esitavad kõnealuste ühtse reguleerivate tehniliste standardite projekti komisjonile 30. juuniks 2012.

Sõltuvalt vastaspoole õiguslikust vormist delegeeritakse komisjonile volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud reguleerivad tehnilised standardid ▐ vastavalt määruse (EL) nr 1093/2010, määruse (EL) nr 1094/2010 või määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitele 10–14 .

▐

Artikkel 9

Karistused

1. Liikmesriigid kehtestavad (komisjoni 8. detsembri 2010. aasta teatist sanktsioonide tõhustamise kohta finantsteenuste sektoris arvesse võttes ja pärast ESMAga konsulteerimist) karistusi käsitlevad eeskirjad, mida kohaldatakse käesoleva jaotise sätete rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Kõnealused karistused hõlmavad vähemalt haldustrahve. Ettenähtud karistused on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

2. Liikmesriigid tagavad, et finantssektori ja vajaduse korral finantssektoriväliste vastaspoolte järelevalve eest vastutavad pädevad asutused avalikustavad kõik karistused, mis on määratud artiklite 3–8 rikkumise eest, välja arvatud juhul, kui selline avalikustamine ohustaks tõsiselt finantsturgusid või põhjustaks asjaosalistele ebaloomulikult suurt kahju. Liikmesriigid avaldavad korrapäraste ajavahemike järel hindamisaruandeid kohaldatavate karistuseeskirjade tõhususe kohta.

Liikmesriigid teatavad lõikes 1 osutatud sätted komisjonile 30. juuniks 2012. Nad teavitavad komisjoni viivitamata kõigist nende sätete muudatustest.

3. Komisjon, keda abistab ESMA, kontrollib, et lõikes 1 osutatud haldustrahve ning artikli 7 lõigetes 1 ja 2 osutatud künniseid kohaldatakse järjekindlalt.

3 a. Käesoleva jaotise kohaste eeskirjade rikkumine ei mõjuta börsivälise tuletislepingu kehtivust ega osaliste võimalust jõustada börsivälise tuletislepingu sätteid. Käesoleva jaotise kohaste eeskirjade rikkumine ei anna alust nõuda börsivälise tuletislepingu osaliselt hüvitist.

III jaotis

Kesksetele vastaspooltele tegevusloa andmine ja järelevalve nende üle

1. peatükk

Kesksele vastaspoolele tegevusloa andmise tingimused ja menetlus

Artikkel 10

Kesksele vastaspoolele tegevusloa andmine

1. Kui keskne vastaspool, kes on liidus asutatud juriidiline isik ning kellel on juurdepääs piisavale likviidsusele, kavatseb pakkuda oma teenuseid ja sooritada tegevusi, taotleb ta tegevusluba selle liikmesriigi pädevalt asutuselt, kus ta on asutatud.

Kõnealune likviidsus võib tuleneda juurdepääsust keskpanga likviidsusele või krediidikõlbliku ja usaldusväärse kommertspanga likviidsusele või nende mõlema kombinatsioonile. Juurdepääs likviidsusele võib tuleneda direktiivi 2006/48/EÜ artikli 6 või muude asjakohaste sätete kohaselt antud tegevusloast.

2. Tegevusluba kehtib kogu liidu territooriumil.

3. Tegevusluba antakse kesksele vastaspoolele ainult kliirimisega seotud tegevuste jaoks ning selles täpsustatakse teenused ja tegevused, mida kesksel vastaspoolel on lubatud osutada või sooritada, sealhulgas tegevusloaga kaetud finantsinstrumentide klassid.

4. Keskne vastaspool täidab pidevalt algse tegevusloa saamisel nõutud tingimusi.

Keskne vastaspool teatab viivitamata pädevale asutusele kõigist olulistest muudatustest, mis mõjutavad esmase tegevusloa andmisel nõutud tingimuste täitmist.

5. Selleks et tagada käesoleva artikli järjepidev kohaldamine, töötab ESMA pärast EBAga konsulteerimist välja reguleerivate tehniliste standardite projektid , milles täpsustatakse lõikes 1 osutatud asjakohase likviidsuse kriteeriumid.

ESMA esitab pärast EBAga konsulteerides kõnealuste reguleerivate tehniliste standardite projektid komisjonile 30. juuniks 2012.

Komisjonile delegeeritakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud reguleerivad tehnilised standardid ▐ kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14 .

▐

Artikkel 11

Tegevuste ja teenuste laiendamine

1. Keskne vastaspool, kes soovib oma äritegevust laiendada lisateenustele või -tegevustele, mida esmane tegevusluba ei kata, esitab laiendamistaotluse. Kliirimisteenuste pakkumist muus vääringus või nende finantsinstrumentide puhul, mille riskinäitajad erinevad oluliselt nendest, millega seoses kesksele vastaspoolele on tegevusluba juba antud, käsitatakse tegevusloa laiendamisena.

Tegevusloa laiendamisel järgitakse artikli 13 kohast menetlust.

2. Kui keskne vastaspool soovib laiendada tegevust teise liikmesriiki kui see, milles ta on asutatud, teavitab asutamise liikmesriigi pädev asutus kohe kõnealuse teise liikmesriigi pädevat asutust.

Artikkel 12

Kapitalinõuded

1. Kesksel vastaspoolel on artikli 10 kohaselt tegevusloa saamiseks vähemalt 10 miljoni euro suurune algkapital, mis on alaline ja kättesaadav ▐.

2. Kapital koos keskse vastaspoole jaotamata kasumi ja reservidega on vastavuses keskse vastaspoole suuruse ja riskiga, mis on seotud tema äritegevusega. See on kogu aeg piisav, et tagada tegevuste korrakohane likvideerimine või restruktureerimine ettenähtud aja jooksul ning et keskne vastaspool oleks adekvaatselt kaitstud operatsiooni- ja jääkriskide vastu.

3. Selleks et tagada käesoleva artikli järjepidev kohaldamine, töötab ESMA tihedas koostöös EKPSiga ning pärast EBAga konsulteerimist välja reguleerivate tehniliste standardite projektid , milles täpsustatakse keskse vastaspoole lõikes 2 osutatud kapitali , jaotamata kasumit ja reserve käsitlevad nõuded, sh nende ajakohastamise sagedus ja ajastus .

Tihedas koostöös EKPS iga ja pärast EBAga konsulteerimist esitab ESMA kõnealuste reguleerivate tehniliste standardite projekti 30. juuniks 2012.

Komisjonile delegeeritakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud reguleerivad tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.

Artikkel 13

Tegevusloa andmise ja sellest keeldumise kord

1. Pädev asutus annab tegevusloa üksnes juhul, kui ta on täiesti veendunud, et taotluse esitanud keskne vastaspool vastab kõigile käesolevas määruses sätestatud nõuetele ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 1998. aasta direktiivi 98/26/EÜ (arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides) (27) kohaselt vastuvõetud nõuetele, ning tingimusel, et ESMA on esitanud artiklis 15 osutatud positiivse arvamuse .

2. Tegevusloa esmaseks saamiseks esitab taotluse esitanud keskne vastaspool ▐ kogu teabe, mida on pädeval asutusel vaja veendumaks, et taotluse esitanud keskne vastaspool on tegevusloa esmase andmise ajaks kehtestanud kõik vajalikud menetlused, mida on vaja käesoleva määrusega kehtestatud kohustuste täitmiseks. Pädev asutus edastab viivitamata kogu taotluse esitanud keskselt vastaspoolelt saadud teabe ESMA-le ja artikli 14 lõikes 1 osutatud kolleegiumile.

3. Tegevusloa esmase andmise korral teavitab pädev asutus nelja kuu jooksul alates täieliku taotluse esitamisest kirjalikult taotluse esitanud keskset vastaspoolt tegevusloa andmisest.

Tegevuste ja teenuste laiendamisega seotud loa korral teavitab pädev asutus kahe kuu jooksul alates täieliku taotluse esitamisest kirjalikult taotluse esitanud keskset vastaspoolt tegevusloa andmisest.

Artikkel 14

Koostöö

1. Keskse vastaspoole asutamise liikmesriigi pädev asutus asutab koostöös ESMAga kolleegiumi, et lihtsustada artiklites 10, 11, 46 ja 48 osutatud ülesannete täitmist.

Kolleegiumi juhib ESMA ja sellesse kuulub mitte rohkem kui seitse liiget, sh selle liikmesriigi pädev asutus, kus keskne vastaspool on asutatud, ning ametiasutus, kes vastutab keskse vastaspoole järelevalve eest, ning keskpangad, kes emiteerivad kliiritud finantsinstrumentide kõige olulisemaid vääringuid , samuti keskse vastaspoole nende kliirivate liikmete järelevalve eest vastutavad pädevad asutused, kes on asutatud kolmes liikmesriigis, kelle agregeeritud osamaksed keskse vastaspoole artiklis 40 osutatud tagatisfondi on kõige suuremad.

2. Ilma et see piiraks käesoleva määruse kohaseid pädevate asutuste volitusi, tagab kolleegium:

a) artiklis 15 osutatud arvamuse ettevalmistamise;

b) teabevahetuse, sealhulgas teabe taotlemise vastavalt artiklile 21; ▐

d) keskse vastaspoole riskihindamisel põhinevate järelevalvealaste kontrolliprogrammide kooskõlastamise ;

e) järelevalve muutmise tõhusamaks, kõrvaldades järelevalvenõuete ülearuse dubleerimise;

f) järelevalvetavade rakendamise ühtsuse;

g) eriolukordades kasutatavate menetluste ja varuplaanide kindlaksmääramise, nagu on osutatud artiklis 22.

3. Kolleegiumi asutamine ja töö põhineb kõigi selle liikmete kirjalikul kokkuleppel.

Selles kokkuleppes määratakse eelkõige kindlaks pädeva asutuse ja ESMA vahelise koostöö kord ja võidakse määratleda ülesanded, mis tuleb delegeerida selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus keskne vastaspool või ESMA on asutatud.

Kui kolleegiumi liikmete enamus on arvamusel, et niisuguse liikmesriigi pädev asutus, kus keskne vastaspool on asutatud, ei täida oma kohustusi asjakohasel viisil ja see kujutab ohtu finantsstabiilsusele, teeb ESMA otsuse selle kohta, kas ta peab niisuguse liikmesriigi pädeva asutuse, kus keskne vastaspool on asutatud, teostatavat järelevalvet asjakohaseks ja kas see kujutab ohtu finantsstabiilsusele.

Kui ESMA on arvamusel, et järelevalve ei ole asjakohane, võib ESMA kehtestada pädevate asutuste suhtes parandusmeetmeid vastavalt määrusele (EL) nr 1095/2010.

3 a. Selleks et tagada käesoleva artikli järjepidevkohaldamine, töötab ESMA tihedas koostöös EKPSiga ning pärast EBAga konsulteerimist välja reguleerivate tehniliste standardite projektid, milles täpsustatakse artikli 14 lõikes 2 ja artikli 15 lõikes 1 osutatud riskihindamine.

Tihedas koostöös EKPSiga ja pärast EBAga konsulteerimist esitab ESMA kõnealuste reguleerivate tehniliste standardite projektid komisjonile 30. juuniks 2012.

Komisjonile delegeeritakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud reguleerivad tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.

Artikkel 15

Kolleegiumi arvamus

1. Tegevusloa esmase andmise eesmärgil hindab selle liikmesriigi pädev asutus, kus keskne vastaspool on asutatud, ▐ keskse vastaspoole riske ja esitab sellekohase aruande ESMA-le nelja kuu jooksul pärast keskse vastaspoole täieliku taotluse esitamist .

1 a. Tegevuste ja teenuste laiendamisega seotud loa andmise eesmärgil viib selle liikmesriigi pädev asutus, kus keskne vastaspool on asutatud, läbi keskse vastaspoole tegevuste ja teenuste laiendamise riskihindamise ning esitab ühe kuu jooksul kolleegiumile sellekohase aruande.

Kolleegium jõuab kõnealuse aruande alusel ühe kuu jooksul pärast selle saamist arvamusele selles osas, kas hinnatud riskide tase soodustab keskse vastaspoole ohutut toimimist.

2. Kolleegiumi positiivne või negatiivne arvamus nõuab liikmete lihthäälteenamust, kelle hulka kuulub ka selle liikmesriigi pädev asutus, kus keskne vastaspool on asutatud, koos keskse vastaspoole asutamise liikmesriigi pädeva asutuse hindamisega. ESMA hõlbustab viivituste või erimeelsuste korral arvamuse vastuvõtmist erimeeluste lahendamise volituste raames vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 19 ning üldise koordineerimisfunktsiooni raames vastavalt sama määruse artiklile 21. ▐

Artikkel 16

Tegevusloa kehtetuks tunnistamine

1. Selle liikmesriigi pädev asutus , kus keskne vastaspool on asutatud, tunnistab tegevusloa kehtetuks mis tahes järgmisel põhjusel:

a) kui keskne vastaspool ei ole tegevusluba kasutanud 12 kuu jooksul, loobub selgesõnaliselt tegevusloast või ei ole eelmise kuue kuu jooksul teenuseid osutanud ega tegelenud äritegevusega;

b) kui keskne vastaspool on saanud tegevusloa valeandmeid esitades või mõnel muul ebaausal viisil;

c) kui keskne vastaspool ei vasta enam nendele tingimustele, mille alusel talle tegevusluba anti;

d) on jämedalt ja korduvalt rikkunud käesolevas määruses sätestatud nõudeid.

1 a. Tegevusloa kehtetuks tunnistamise otsuse menetlus eeldab sama kolleegiumi positiivset arvamust, kellele on osutatud algses tegevusloas, ja ESMA positiivset arvamust.

2. ESMA võib mis tahes ajal nõuda, et selle liikmesriigi pädev asutus, kus keskne vastaspool on asutatud, kontrollib, kas keskne vastaspool täidab veel tegevusloa andmise aluseks olevaid nõudeid.

3. Pädev asutus võib tegevusloa kehtetuks tunnistamist piirata teatava teenuse, tegevuse või finantsinstrumendiga. Tegevusloa kehtetuks tunnistamise otsus kehtib kogu liidu territooriumil.

Artikkel 17

Läbivaatamine ja hindamine

Pädev asutus kontrollib vähemalt igal aastal, kuivõrd keskse vastaspoole rakendatud eeskirjad, strateegiad, menetlused ja süsteemid vastavad käesolevale määrusele ning hindab keskse vastaspoole olemasolevaid või võimalikke turu-, operatsiooni- ja likviidsusriske.

Läbivaatamisel ja hindamisel võetakse arvesse keskse vastaspoole tegevuse mahtu, süsteemset olulisust, loomust, ulatust ja komplekssust ning artikli 4 lõikes 3 kindlaksmääratud kriteeriume .

Pädev asutus palub kesksel vastaspoolel, kes ei järgi käesolevas määruses sätestatud nõudeid, võtta vajalikke meetmeid.

Keskse vastaspoole suhtes kohaldatakse ESMA teostatavaid kohapealseid kontrolle.

2. peatükk

Kesksete vastaspoolte järelevalve ja kontroll

Artikkel 18

Pädevad asutused

1. Iga liikmesriik määrab pädeva asutuse, kes vastutab käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmise eest seoses tema territooriumil asutatud kesksetele vastaspooltele tegevusloa andmise, nende järelevalve ja kontrolliga, ning kes teavitab vastavalt komisjoni ja ESMAt.

▐

2. Iga liikmesriik tagab, et pädeval asutusel on oma ülesannete täitmiseks vajalikud järelevalve- ja uurimisvolitused.

3. Iga liikmesriik tagab, et kooskõlas siseriikliku õigusega saab võtta asjakohaseid haldusmeetmeid vastutavate füüsiliste või juriidiliste isikute suhtes, kui käesoleva määruse sätteid ei ole järgitud.

Need meetmed on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

4. ESMA avaldab oma veebilehel lõike 1 kohaselt määratud pädevate asutuste nimekirja.

Artikkel 18 a

Ametisaladus

1. Ametisaladuse kohustust kohaldatakse kõigi nende isikute suhtes, kes töötavad või on töötanud artikli 18 kohaselt määratud pädeva asutuse või ESMA heaks, või pädevate asutuste või ESMA juures väljaõppe saanud audiitorite ja ekspertide suhtes. Nad ei või muude kui kriminaalõiguse või maksuõiguse valdkonda kuuluvate või käesoleva määruse muude sätetega reguleeritud juhtumite puhul avaldada mitte ühelegi isikule ega asutusele konfidentsiaalset teavet, mida nad on võinud saada oma ülesandeid täites, välja arvatud kokkuvõttena või sellises üldises vormis, mille põhjal üksikuid keskseid vastaspooli, kauplemisteabehoidlaid ega muid isikuid ei saa identifitseerida.

2. Keskse vastaspoole pankroti väljakuulutamise või sundlõpetamise korral võib juhul, kui see on vajalik menetluse läbiviimiseks, avaldada tsiviil- ja kaubandusõiguse menetluse käigus konfidentsiaalset teavet, mis ei puuduta kolmandaid isikuid.

3. Ilma et see piiraks kriminaalõiguse ja maksuõigusega reguleeritud juhtumeid, võivad pädevad asutused, ESMA, organid või muud füüsilised või juriidilised isikud kui pädevad asutused, kes saavad käesoleva määruse kohaselt konfidentsiaalset teavet, kasutada seda üksnes oma kohustuste ja ülesannete täitmiseks; pädevate asutuste puhul tähendab see käesoleva määruse reguleerimisala eesmärki, muude asutuste, organite või füüsiliste või juriidiliste isikute puhul eesmärki, mille jaoks kõnealune teave neile esitati, ja/või haldus- või kohtumenetluse konteksti, mis on seotud just kõnealuste ülesannete täitmisega. Kui ESMA, pädev asutus või muu asutus, organ või isik annab teavet edastades selleks nõusoleku, võib teabe saav asutus kasutada seda siiski muudel mittekaubanduslikel eesmärkidel.

4. Käesoleva määruse kohaselt saadud, vahetatud või edastatud konfidentsiaalse teabe kohta kehtib lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud ametisaladuse hoidmise kohustus. Käesolevad tingimused ei takista siiski ESMAt, pädevaid asutusi või asjaomaseid keskpanku vahetamast või edastamast konfidentsiaalset teavet kooskõlas käesoleva määruse ja muude õigusaktidega investeerimisühingute, krediidiasutuste, pensionifondide, vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate, alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate, kindlustus- ja edasikindlustusvahendajate, kindlustusandjate, reguleeritud turgude või turu korraldajate või muu kohta teabe edastanud pädeva asutuse, muu asutuse või organi või füüsilise või juriidilise isiku nõusolekul.

5. Lõiked 1, 2 ja 3 ei takista pädevatel asutustel kooskõlas siseriikliku õigusega vahetamast või edastamast konfidentsiaalset teavet, mis ei ole saadud teise liikmesriigi pädevalt asutuselt.

3. peatükk

Koostöö

Artikkel 19

Asutuste koostöö

1. Pädevad asutused teevad üksteise , ESMA ja vajaduse korral EKPSiga tihedat koostööd. ELi institutsioonid annavad ESMA-le piisavad vahendid selleks, et täita tulemuslikult talle käesoleva määrusega seatud ülesandeid.

2. Pädevad asutused peavad üldiste ülesannete täitmisel hoolikalt kaaluma oma otsuste võimalikku mõju finantssüsteemi stabiilsusele kõikides teistes asjaomastes liikmesriikides, eriti artiklis 22 osutatud eriolukordades, võttes aluseks vastaval ajahetkel kättesaadava teabe.

▐

Artikkel 21

Teabevahetus

1. Pädevad asutused annavad ESMA-le ja üksteisele teavet, mida on vaja käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmiseks.

2. Vastavalt käesolevale määrusele oma ülesannete täitmise käigus konfidentsiaalset teavet saavad pädevad asutused ja teised organid või füüsilised või juriidilised isikud kasutavad seda üksnes oma ülesannete täitmiseks ja neil ei ole lubatud mis tahes sellist konfidentsiaalset teavet avaldada või muul viisil kättesaadavaks teha ühelgi muul eesmärgil peale nende, mis on selgesõnaliselt sätestatud käesolevas määruses .

3. ESMA edastab ülesannete täitmiseks vajaliku konfidentsiaalse teabe pädevatele asutustele, kes vastutavad kesksete vastaspoolte järelevalve eest. Pädevad asutused ja teised asjaomased asutused edastavad ESMA-le ja teistele pädevatele asutustele käesolevas määruses sätestatud ülesannete täitmiseks vajaliku teabe.

4. Pädevad asutused edastavad teabe Euroopa Keskpankade Süsteemi keskpankadele, kui kõnealune teave on neile nende ülesannete täitmisel vajalik.

Artikkel 22

Eriolukord

Pädev asutus või mis tahes teine asutus teavitab ESMAt ▐ ja teisi asjaomaseid asutusi asjatult viivitamata keskse vastaspoolega seotud mis tahes eriolukorrast, sealhulgas muutustest finantsturgudel, millel võib olla ebasoodne mõju turulikviidsusele ja finantssüsteemi stabiilsusele mis tahes liikmesriigis, kus keskne vastaspool või üks tema kliirivatest liikmetest on asutatud.

4. peatükk

Suhted kolmandate riikidega

Artikkel 23

Kolmandad riigid

1. Kolmandas riigis asutatud keskne vastaspool võib osutada kliirimisteenuseid liidus asutatud üksustele üksnes juhul, kui keskset vastaspoolt on tunnustanud ESMA.

Tegevusloa andmise või laiendamise või kehtetuks tunnistamise suhtes kohaldatakse artiklites 10–16 sätestatud tingimusi ja menetlusi.

Kolmanda riigi kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatakse kontrolli menetluse teel, mille rangus on samaväärne menetlusega, mida kohaldatakse ELi kesksete vastaspoolte suhtes.

Komisjon võib võtta vastu otsuse, millega antakse täielik või osaline vabastus tegevusloa andmise tingimustest ja menetlustest, eeldusel et see toimub vastastikkuse alusel ja on täidetud järgmised tingimused:

a) komisjon on vastu võtnud lõike 3 kohase otsuse ning

b) asjaomases kolmandas riigis on liidus asutatud kesksetele vastaspooltele antud võrreldavad vabastused.

2. Konsulteerides liidu pädevate asutuste ja EBAga ning niisuguste liikmesriikide EKPSi asjaomaste liikmetega, kus keskne vastaspool osutab või kavatseb osutada kliirimisteenuseid, ning EKPSi asjakohaste liikmetega, kes vastutavad niisuguste kesksete vastaspoolte järelevalve eest, kellega on sõlmitud koostalitluskokkulepped, tunnustab ESMA kolmanda riigi keskset vastaspoolt, kui järgmised tingimused on täidetud:

a) komisjon on vastu võtnud lõike 3 kohase delegeeritud õigusakti või

b) keskne vastaspool on saanud tegevusloa kolmandas riigis ja seal teostatakse tema üle tõhusat järelevalvet;

b a) kolmanda riigi suhtes on komisjon teinud otsuse, milles kinnitatakse, et rahapesu ja terrorismi rahastamise vältimise standardid vastavad rahapesuvastase töökonna nõuetele ning on samaväärsed Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiivis 2005/60/EÜ (rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta) (28) sätestatud nõuetega;

b b) kolmas riik on sõlminud volitatud keskse vastaspoole päritoluliikmesriigiga kokkuleppe, mis on täielikult kooskõlas OECD tulu- ja kapitalimaksu näidiskonventsiooni artiklis 26 sätestatud standarditega ning tagab maksustamisalase teabe tõhusa vahetamise, sh võimalikud mitmepoolsed maksustamislepingud;

b c) ESMA on keskse vastaspoole riskijuhtimise standardid läbi vaadanud ja hinnanud need IV jaotises sätestatud standarditega vastavuses olevaks;

b d) tal on piisavalt andmeid, et arvata, et kolmanda riigi õigusraamistik ei ole ELi juriidiliste isikute suhtes diskrimineeriv;

b e) kolmas riik kohaldab ELis asuvate kesksete vastaspoolte suhtes vastastikuse ligipääsu tingimusi ja asjaomases kolmandas riigis on rakendatud vastastikuse tunnustamise korda;

b f) kolmanda riigi kesksetele vastaspooltele kehtestatud tingimustega tagatakse võrdsed võimalused ELi kesksetele vastaspooltele ja kolmanda riigi kesksetele vastaspooltele.

3. Komisjon võtab vastavalt artiklile -68 ning ESMA, EBA, EKPSi ja niisuguse kolme kliiriva liikme järelevalve eest vastutavate pädevate asutuste ühisarvamuse alusel, kes on asutatud liikmesriikides, kelle osamaksed keskse vastaspoole tagatisfondi on kõige suuremad, vastu delegeeritud õigusaktid , milles märgitakse, et kolmanda riigi õigus- ja järelevalvekorraga tagatakse, et kõnealuses kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täidavad õiguslikult siduvaid nõudeid, mis on samaväärsed käesolevast määrusest tulenevate nõuetega, ning et kõnealuste kesksete vastaspoolte üle teostatakse kõnealuses kolmandas riigis pidevat ja tõhusat järelevalvet ning et asjakohaseid eeskirju jõustatakse pidevalt.

4. ESMA , EBA, EKPS ja niisuguse kolme kliiriva liikme järelevalve eest vastutavad pädevad asutused, kes on asutatud liikmesriikides, kelle osamaksed keskse vastaspoole tagatisfondi on kõige suuremad, sõlmivad koostöölepingud selliste kolmandate riikide asjaomaste pädevate asutustega, mille õigus- ja järelevalveraamistik on tunnistatud vastavalt lõikele 3 käesoleva määrusega samaväärseks. Koostöölepingus kehtestatakse vähemalt:

a) ESMA , lõike 1 kohaste pädevate asutuste ja asjaomaste kolmandate riikide pädevate asutuste vaheline teabevahetamismehhanism;

b) järelevalvetegevuse kooskõlastamise menetlus;

b a) menetluskord seoses kesksele vastaspoolele antud tegevusloa kehtetuks tunnistamisega.

IV jaotis

Kesksetele vastaspooltele esitatavad nõuded

1. peatükk

Organisatsioonilised nõuded

Artikkel 24

Üldsätted

1. Kesksel vastaspoolele peab olema kindel halduskord, mis hõlmab selgesti määratletud, läbipaistvate ja järjepidevate vastutusaladega selget organisatsioonilist struktuuri, tõhusat menetlust riskide või võimalike riskide tuvastamiseks, juhtimiseks, jälgimiseks ja nendest teatamiseks ning piisavaid sisekontrollimeetmeid, sealhulgas usaldusväärset juhtimis- ja raamatupidamiskorda.

2. Keskne vastaspool võtab vastu piisavalt tõhusad põhimõtted ja menetluse, millega tagatakse, et keskne vastaspool (sh tema juhid ja töötajad) täidab käesoleva määruse kõiki sätteid.

3. Keskse vastaspoole organisatsiooniline struktuur peab olema selline, millega tagatakse, et teenuseid osutatakse ja tegevusi sooritatakse järjepidevalt ja korrektselt. Ta kasutab asjakohaseid ja proportsionaalseid süsteeme, ressursse ja menetlusi.

4. Keskne vastaspool eraldab selgelt riskijuhtimisega seotud aruandluskohustuse keskse vastaspoole muude tehingutega seotud aruandluskohustusest.

5. Keskse vastaspoole tasustamispoliitika peab olema selline, millega edendatakse usaldusväärset ja tõhusat riskijuhtimist ega looda stiimuleid riskistandardite lõdvendamiseks.

6. Keskse vastaspoole IT-süsteemid peavad olema sellised, mis sobivad keeruliste eri liiki teenuste osutamiseks ja tegevuste sooritamiseks ning millega tagatakse turvalisuse kõrge tase ja säilitatava teabe terviklikkus ja konfidentsiaalsus.

6 a. Keskne vastaspool tagab, et käesoleva määruse nõuete kohaselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingutega seoses saadud kauplemis- või klienditeavet kasutatakse ainult määruse nõuete täitmiseks ega kasutata või ekspluateerita kaubanduslikul eesmärgil, välja arvatud juhul, kui selleks on olemas eelnev kirjalik nõusolek kliendilt, kellele see kuulub.

7. Keskne vastaspool avalikustab tasuta oma juhtimi