(...PICT...)

ERASMUS KÕIGI JAOKS

ELi haridus-, koolitus-, noorsoo- ja spordiprogramm

1. Uus programm uute eesmärkide saavutamiseks

Käesolev teatis täiendab ettepanekut Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega luuakse 2014.–2020. aasta mitmeaastases finantsraamistikus ühtne haridus-, koolitus-, noorsoo- ja spordiprogramm „Erasmus kõigi jaoks”. Programm on kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegia prioriteetide ja juhtalgatustega. See on oluline investeering inimestesse, millest saavad osa nii üksikisikud kui ka ühiskond tervikuna ning mis toetab majanduskasvu ja tagab jõukuse.

Hariduse ja koolituse tähtsus innovatsiooni, tootlikkuse ja majanduskasvu tagamisel on üha suurem, eelkõige praeguse finants- ja majanduskriisi kontekstis, kuid Euroopa inimkapitali potentsiaal on siiski osaliselt kasutamata. Veel on palju teha, et haridus- ja koolitussüsteem annaks üha enam üleilmastuval tööturul vajalikud teadmised ja oskused ning aitaks noori, tehes elukestva õppe kõigile kättesaadavaks. Hariduse ja koolituse mõju tööhõivele (ka praktikakohtade kaudu) on eriti suur noorte puhul, keda kriis on puudutanud kõige valusamalt. Lisaks on hariduses veel palju soolist ebavõrdsust – kuigi kõrghariduses on naiste osalus suurem ja nende tulemused meeste omast paremad, on valdkondlik segregatsioon märkimisväärne ning teaduses ja insenerierialadel on naised alaesindatud. Poiste puhul tuuakse esile, et nende lugemisoskus on kehvem ning varakult kooli pooleli jätnute hulgas on poisse rohkem kui tüdrukuid.

Ühine pingutus, et saavutada ELi seatud eesmärk ning vähendada 2020. aastaks põhioskuste osas madala õpiedukusega isikute osatähtsust alla 15 %, võib pikas perspektiivis tähendada ELile märkimisväärset majanduslikku kasu [1]. Suurendades kõrgharidusega isikute osatähtsust 40 %-ni kasvaks Euroopa Liidu SKP elaniku kohta 4 % võrra [2]. Kui tagame, et haridus- ja koolitussüsteem suudab anda tööturul vajalikud oskused, aitab see kaasa Euroopa 2020. aasta strateegia tööhõiveeesmärgi saavutamisele (75 %).

Programmi Euroopa lisandväärtus seisneb järgmises: programm aitab kodanikel omandada rohkem ja paremaid oskusi, parandab õpetamise kvaliteeti nii ELi kui ka välisriikide õppeasutustes, toetab ELi liikmes- ja partnerriike haridus- ja koolitussüsteemide ajakohastamisel ja innovatiivsemaks muutmisel, edendab noorte osalust ühiskonnas ning annab kohaliku tasandi spordile Euroopa mõõtme. Samas eeldavad Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide eelarvepiirangud, et arvesse võetaks tulemuslikkust ja tasuvust ning jõupingutused oleksid suunatud süsteemse mõju saavutamisele ning haldus-ja tegevuskulude vähendamisele.

Lisandväärtuse saavutamise olulisim tingimus on tugevdada kõnealuse programmi seotust ja koostoimet ELi peamiste poliitiliste prioriteetide ja protsessidega, eelkõige Euroopa 2020. aasta strateegia, hariduse ja koolituse 2020. aasta strateegia ning noorsoo strateegiate rakendamisega. Kulude osas tuleb juhinduda ühistest prioriteetidest ja poliitilistest arengutest. Hiljutises teatises kõrghariduse ajakohastamise kohta [3] on toodud esile olulised valdkonnad, mida tuleb toetada, et parandada kõrgharidussüsteemi taset, kvaliteeti ja atraktiivsust, edendada selle rahvusvahelisemaks muutumist ning suurendada kõrgharidussüsteemi seotust innovatsiooniga.

2. Toetumine varasematele saavutustele ja saadud kogemustele

Hindamised näitavad, et ajavahemikul 2007–2013 rakendatud ELi programmidega on juba saavutatud märkimisväärne süsteemne mõju, mis on suurem, kui üksikute osalejate saadud kasu. Rahvusvaheline koostöö kõrghariduse valdkonnas on näidanud, et kõrghariduse reformimisel on EL muudele riikidele eeskujuks ja inspiratsiooni allikaks. Lisaks on tal olnud oluline roll näiteks õppekavade arendamist ja läbipaistvuse suurendamist toetavate uuenduslike lähenemisviiside edendamisel. Mitteformaalse õppe valdkonnas on ELi toetus mõjutanud oluliselt üksikisikute haridus- ja kutsealast arengut, ärgitanud looma poliitilisi algatusi ja neid kujundanud (nt Euroopa vabatahtlik teenistus).

Programmide ja meetmete keeruline struktuur tuleb muuta lihtsaks ja tõhusaks ning tagada parem tasakaal kriteeriumide ühtlustamise ja paindlikkuse vahel. Näiteks on elukestva õppe programmil kuus all-programmi [4], mis hõlmavad rohkem kui 50 eesmärki ja 60 meedet. Programm „Aktiivsed noored” keskendub noorte liikuvusele ja (mitteformaalsele) õppele ning ka ligikaudu 80 % elukestva õppe programmi rahalistest vahenditest on suunatud noortele. Mõne meetme puhul puudub pikaajalise mõju avaldamiseks vajalik kandepind või on halduskulud liiga suured.

Rahvusvahelisele koostööle kõrghariduse valdkonnas on iseloomulik killustatus ELi eri rahastamisvahendite vahel, millel on sarnased eesmärgid ja meetmed. Praegu rahastab komisjon kõrghariduse valdkonnas viit rahvusvahelist koostööprogrammi, mis hõlmavad maailma eri riike:

· Erasmus Mundus keskendub peamiselt liikuvusele, pakkudes stipendiume kõrgetasemelistes ühistes magistri- ja doktoriõppekavades osalemiseks ning toetades maailma eri riikide ülikoole ühendavaid konsortsiume;

· Tempus on suutlikkuse suurendamist toetav programm kõrghariduse ajakohastamiseks koostööprojektide kaudu ELi ülikoolide ning nende Lääne-Balkani ja ELi naaberriikides asuvate koostööpartnerite vahel;

· programmide Alfa ja Edulink eesmärgid on eelmisega sarnased, kuid programmidesse on kaasatud vastavalt Ladina-Ameerika ja AKV riigid.

· Komisjon on käivitanud ka koostööprogrammi tööstusriikidega, mille raames rahastatakse ühis- ja topeltkraadiõppe projekte ning ühiseid liikuvust käsitlevaid projekte ja poliitikameetmeid.

Kõigil neil kõrgharidust käsitlevatel programmidel on sarnased eesmärgid. Programmide raames rahastatakse sarnaseid, kuid siiski mõnevõrra erinevaid meetmeid, erinevad on ka tähtajad ning rakendusmeetmed ja menetlused. Liigne killustatus põhjustab kattuvust, raskendab võimalike toetusesaajate juurdepääsu ja piirab tõhusust, kandepinda ja kulutasuvust.

Keskendudes uutele prioriteetidele, mis suurendavad ELi lisandväärtust ja süsteemset mõju, toetavad rahastatavad meetmed jõupingutusi töökohtade arvu ja majanduskasvu suurendamiseks kooskõlas Euroopa 2020. aasta eesmärkidega. Mastaabisääst oleks märkimisväärne, kui samalaadsetel meetmetel oleksid sarnased rakenduseeskirjad ja -menetlused, mis lihtsustaksid nii toetusesaajate kui ka haldusorganite tööd. Tuginedes 2007.–2013. aasta programmide [5] märkimisväärsele edule, kõrvaldatakse programmi „Erasmus kõigi jaoks” raames kõnealuste programmide hindamisel tuvastatud puudused ja suurendatakse nende sünergiat ELi muude rahastamisvahenditega. Kui uus programm keskendub mitmesugustele rahvusvahelistele meetmetele, siis struktuurifondide kaudu toetatakse riiklikke ja piirkondlikke jõupingutusi, näiteks hariduse infrastruktuuri ajakohastamist, oskuste ja koolituse täiendamist, inimeste liikuvust tööturul ning alaesindatud rühmade juurdepääsu haridusele ja koolitusele. Algatuse Horisont 2020 Marie Curie meetmetega [6] toetatakse teadlaste liikuvust. Suurema koosmõju saavutamiseks algatusega Horisont 2020, kuuluvad ühised doktoriõppekavad edaspidi vaid Marie Curie meetmete alla.

Programm „Erasmus kõigi jaoks” võimaldab

· suurendada elukestva õppe lähenemisviisi ühtsust ja seda lähenemisviisi tugevdada, sidudes kõikides haridus- ja koolitusvaldkondades formaalsele ja mitteformaalsele õppele antava toetuse;

· laiendada struktureeritud partnerlussuhteid haridussektorite, äriringkondade ja muude asjaosaliste vahel;

· tagada paindlikkus ja luua stiimulid, et eelarve jaotus tegevuste, toetusesaajate ja riikide vahel kajastaks paremini programmi tulemuslikkust ja mõju.

Nime „Erasmus” tunnevad hästi nii ELi kui ka kolmandate osalevate riikide kodanikud. See on sünonüüm nii õppurite liikuvusele ELi piires kui ka euroopalikele väärtustele nagu mitmekultuurilisus ja keeleline mitmekesisus. Selle asemel, et võtta kasutusel üha uusi nimetusi, saab uue programmi nimeks „Erasmus kõigi jaoks”. Seda programminime võivad kasutada programmiga hõlmatud peamiste haridussektorite era- ja avalik-õiguslikud asutused.

Lisaks on kavas siduda programminimi teavitamise ja levitamine eesmärgil olulisemate haridussektoritega järgmisel viisil: programm „Erasmus – Kõrgharidus” hõlmab kõrgharidust nii Euroopa kui ka rahvusvahelisel tasandil; „Erasmus – Kutseõpe” hõlmab kutseõpet ja -koolitust ning ja täiskasvanuharidust; „Erasmus – Kool” hõlmab üldharidust ja „Erasmus – Noorte osalus” hõlmab noorte mitteformaalset õpet.

3. Programmi struktuur ja põhimeetmed

3.1. Tõhustatud struktuur

Elukestva õppe programmil, rahvusvahelisel kõrgharidust hõlmaval programmil ning programmil „Aktiivsed noored” on ühised üldeesmärgid ning nendest toetatakse tegevusi, mida võib liigitada kolme suuremasse kategooriasse: õppimisega seotud liikuvus, õppeasutuste või noorteorganisatsioonide vaheline koostöö ning valdkondlik koostöö ELi või rahvusvahelisel tasandil. Programmidel on sarnane haldusstruktuur (nt riikidevahelise koostööga seotud konkursikutsed) ja rakendusmeetodid (komisjonipoolne otsejuhtimine või kaudne juhtimine rakendusametite ja riiklike asutuste kaudu). Selleks, et tagada suurem sidusus ja koostoime, lihtsustada süsteemi ning võimaldada uuenduslike rahastamismehhanismide kasutamist, on programmi raames kavas toetada kolme tüüpi põhimeetmeid, mis täiendavad ja tugevdavad üksteist:

– üksikisikute õppimisega seotud liikuvus. Liikuvuse toetamine hõlmab märkimisväärse osa suurendatud üldeelarvest. Eelarve suurendamine, rohkema tähelepanu pööramine liikuvuse kvaliteedile ning prioriteetide ja jõupingutuste koondamine peaks laiendama nii programmide kandepinda kui ka nende mõju kaasatud üksikisikutele ja institutsioonidele;

– koostöö innovatsiooni ja heade tavade edendamiseks. Kavas on pöörata suuremat tähelepanu innovatsioonialase partnerluse tugevdamisele haridusasutuste ja äriringkondade vahel. Kõrghariduse osas asetatakse põhirõhk suutlikkuse suurendamisele, eelkõige koostöö puhul naaberriikidega, ning strateegilisele partnerlusele arenenud ja kiiresti areneva majandusega riikidega;

– poliitiliste reformide toetamine. Poliitiliste reformide osas keskendutakse hariduse, kutseõppe ja noorsootöö koordineerimise avatud meetodi meetmete ja nende mõju tugevdamisele, Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamisele ning poliitilise dialoogi edendamisele kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega.

(...PICT...)

Rahvusvaheline ulatus

Kõrghariduse valdkonnas rakendatakse kolmandate riikidega praegu viit koostööprogrammi. Need on kavas kaasata programmi kolme põhimeetmesse, pöörates taas erilist tähelepanu liikuvusele:

· lisaks praegu osalemisvõimalust omavatele suhteliselt vähestele ülikoolidele on kavas toetada kõikjal kõrgetasemeliste ühiste kraadiõppekavade loomist ning suurendada üliõpilaste ja personali stipendiume;

· rahvusvahelise liikuvuse juhtimine toimub ka edaspidi praeguse Erasmuse süsteemi kohaselt ning stipendiumide andmisel lähtutakse institutsioonidevahelistest kokkulepetest;

· rahalisi vahendeid eraldatakse vastavalt ELi välistegevuse valdkondlikele ja geograafilistele prioriteetidele;

· süsteemse mõju saavutmiseks on kavas tõhustada kõrgharidussüsteemi moderniseerimise suutlikkust edendavaid meetmeid ning tugevdada naaberriikidega tehtavat koostööd, ühendades suutlikkuse suurendamist ja liikuvust hõlmavad meetmed; meetmetega, mida praegu rahastatakse programmide Alfa ja Edulink ning varasema programmi Asialink raames, on Euroopa Liidu ning Ladina-Ameerika, Aasia ja Aafrika ülikoolide ühisprojektide kaudu kavas toetada kõrgkoolide suutlikkuse suurendamist, arengut ja ajakohastamist.

Erimeetmed

Võttes arvesse konkreetseid jõupingutusi, et edendada haridus- ja teadusvaldkonnas tipptaset ELi integratsiooni käsitlemisel, on programmi raames kavas jätkata Jean Monnet' algatust iseseisva tegevusena, mille puhul kasutatakse programmiga samu rakendusmehhanisme. Samamoodi on programmi raames kavas käsitleda iseseisva tegevusena ELi tasandi koostööd spordivaldkonnas, et lihtsustada ja tõhustada mitmeaastase finantsraamistiku struktuuri.

3.2. 1. põhimeede: üksikisikute õppimisega seotud liikuvus

Rahvusvahelise õppega seotud liikuvusel (õppimine partnerõppeasutuses, õpetamine, töökogemuse omandamine, kutseõpe ning osalemine vabatahtlikus tegevuses või vahetusprojektis välismaal) on kindel lisaväärtus ning seda saab tõhusalt edendada ainult Euroopa tasandil. Õppimisega seotud liikuvus võimaldab parandada tööturu ja ühiskonna jaoks olulise väärtusega põhipädevusi ja -oskusi, laiendada noorte osalemist demokraatias ja edendada haridusasutuste moderniseerimist ja rahvusvahelisemaks muutmist, mis on kasulik nii Euroopa Liidule kui ka kolmandatele riikidele. Seepärast on kavas liikuvust toetada ning see on ka edaspidi programmi tuumikelement, mille puhul pööratakse erilist tähelepanu just üliõpilaste liikuvusele.

Komisjoni kavandatud eelarvet arvesse võttes saaks programmi raames toetada seitsme aasta jooksul ligikaudu 5 miljoni õpilase liikuvust. Praegu toetatakse igal aastal umbes 400 000 õpilase liikuvust ELi piires. Seda arvu saaks suurendada keskmiselt 700 000 toetusesaajani ning programmi viimasel aastal kuni 900 000 toetusesaajani, võttes arvesse nii õpilaste kui personali liikuvust. Hinnanguliselt peaks seitsme aasta jooksul rahvusvahelise liikuvuse raames kolmandatesse riikidesse ja kolmandatest riikidest toetust saama ligikaudu 135 000 inimest. Siiski ei ole liikuvus eesmärk iseeneses. Programmi raames on võimalik luua suurem ELi lisaväärtus, tagada liikuvuseks paremad tingimused ja saavutada parem tulemus, kuid see eeldab, et liikuvus oleks osa õppeasutuste arengu ühtsest strateegiast.

Rahastamise peamine kriteerium on kvaliteet, mille hindamisel võetakse arvesse õppekavade sisu, õpetamis- ja õppemeetodeid, õpitulemuste tunnustamist, keelelist ja kultuuridevahelist ettevalmistust ning vastuvõtva õppeasutuse tehtud täiustusi.

Liikuvuse toetamisel programmi „Erasmus kõigi jaoks” raames keskendutakse neljale põhitegevusele:

– personali liikuvus, eelkõige õpetajate, koolitajate, koolijuhtide ja noorsootöötajate liikuvus;

– üliõpilaste liikuvus (sh ühise ja topeltkraadiõppe korral) ning kutseõppe ja -koolitusega seotud liikuvus;

– üliõpilaste magistriõppega seotud liikuvus all-programmi „Erasmus – Magistriõpe” raames, mida toetatakse uue laenutagamismehhanismi kaudu;

– noorte liikuvus (sh vabatahtlike ja noortevahetusega seotud programmid).

(...PICT...)

Personali liikuvus Uuringud osutavad üksmeelselt, et õpitulemuste ja haridussüsteemi parandamisel on oluline roll õpetajatel ja koolijuhtidel. Selleks et tõsta õpetamise taset, luua uuenduslikke ja edukaid õpetamis- ja õpimeetodeid ning parandada õppeasutuste kvaliteeti, on kavas kõikide haridussektorite personali liikuvust märkimisväärselt suurendada, sh toetada haridustöötajate liikuvuse pikaajalisi projekte. Rohkem võimalusi on kavas luua ka noorsootöötajate õppega seotud liikuvuse toetamiseks, võttes arvesse nende rolli kujundajatena, ning lähtudes vajadusest tõhustada noorteorganisatsioonide heade tavade vahetamist.

Kõrgkoolide üliõpilased Võttes arvesse kõrgharidussektori muutumist üha rahvusvahelisemaks, on Erasmuse programmi raames kavas õppimisega seotud liikuvust märkimisväärselt elavdada ja rahvusvaheliselt laiendada (sh naaberriikidele). Eesmärk on saavutada, et liikuvusega oleks hõlmatud 20 % kõrgharidusasutuste lõpetajatest. See võimaldab Euroopa riikide üliõpilastel õppida välismaal ja kolmandatest riikidest pärit üliõpilastel õppida ELis. Programm edendab talentide ringlust ning suurendab Euroopa kõrghariduse atraktiivsust, see on vastastikku kasulik nii ELi kui ka kolmandate riikide kõrgkoolidele ja kõrgharidussüsteemidele.

Ühiskraadid Võttes arvesse tööstusriike hõlmava koostööprogrammi Erasmus Mundus edu, on programmi raames kavas suurendada toetust kraadiõppega seotud liikuvusele, mis on seotud ELi ja kolmandate riikide ülikoolide kõrgetasemeliste ühiste õppekavade rakendamisega. Programmist huvitatud partnerriikidel on võimalus meedet kaasrahastada.

Ühiste kraadiõppekavadega seotud liikuvus | 34 000 toetusesaajat |

Erasmus – Magistriõpe Magistrikaadi omandamine on kõrgharidusliku kvalifikatsiooni tõstmisel olulise tähtsusega, see võimaldab üliõpilastel omandada teadmistemahuka töö jaoks vajalik kõrgetasemeline pädevus. Kuigi Bologna reformidega loodi rohkem võimalusi, on kraadiõppega seotud liikuvus ELis ikkagi liiga väike. Osaliselt on see tingitud asjaolust, et riiklike toetuskavade olemasolu korral on nende reguleerimisala enamasti piiratud ja antavat toetust ei saa kasutada teises liikmesriigis. Lisaks ei ole üliõpilastel tavaliselt piisavat laenutagatist, mis muudab riskipreemia liiga suureks, eriti siis, kui laenu soovitakse võtta välisriigis õppimiseks. Probleem on eriti terav üliõpilaste jaoks, kes soovivad läbida kogu magistriõppe mõnes muus liikmesriigis, kus on kõrge õppemaks. Olukorra parandamiseks on kavas luua programmi „Erasmus kõigi jaoks” raames üliõpilaste laenutagatisskeem, mis võimaldab magistriõppe üliõpilastel, kes läbivad kogu magistriõppe mõnes muus ELi või EMP liikmesriigis, saada soodsatel tingimustel laenu.

Üliõpilased, kes on seotud programmi „Erasmus – Magistriõpe” laenutagatisskeemiga | 330 000 toetusesaajat |

Kutseharidusõpilased Kutseõppe ja -koolitusega seotud õpilastele juurdepääsu loomine muudes riikides kasutatavatele meetoditele, tavadele ja tehnoloogiale aitaks parandada nende tööalast konkurentsivõimet globaalses majanduses. Kõikide haridustasandite puhul on töökeskkonnas toimuv väljaõpe tööalase konkurentsivõime jaoks olulise tähtsusega, eriti praeguses olukorras, kus noorte töötuse tase on väga kõrge ning paljudes Euroopa riikides on vaja parandada kutseõppe kvaliteeti ja atraktiivsust. Seepärast on kavas nende õpilaste liikuvuse rahastamist märkimisväärselt suurendada.

Ettevõtetes pakutavad riikidevahelised praktikavõimalused võivad suurel määral parandada nii kutseõppe ja -koolitusega seotud õpilaste kui ka üliõpilaste tööalast konkurentsivõimet. Eesmärk on tugevdada haridusasutuste ja ettevõtjate vahelisi sidemeid, edendada ettevõtlust ja hõlbustada üleminekut õpingutelt tööellu. Võimaluse korral on kavas luua riikidevahelised praktikavõimalused konkreetsetes piirkondades või valdkondades, kus on täheldatud oskuste puudust.

Üliõpilaste liikuvus ELis ja kolmandates riikides | 2 165 000 toetusesaajat |

Kutseharidusõpilaste liikuvus | 735 000 toetusesaajat |

KOKKU | 2 900 000 toetusesaajat |

– millest praktikakohad | 700 000 toetusesaajat |

Mitteformaalne õpe Mitteformaalne õpe võimaldab täiendada formaalse õppe raames saadud kogemusi. Liikuvus mõjutab tugevasti isiklikku arengut, sotsiaalset kaasatust, kodanikuaktiivsust ja noorte tööalast konkurentsivõimet. Mõju on eriti oluline ebasoodsas olukorras olevatele noortele. Seepärast on kavas suurendada noorte liikuvust noorsoovahetuse ja vabatahtliku töö programmide raames.

Noorte liikuvus | 540 000 toetusesaajat |

3.3. 2. põhimeede: koostöö innovatsiooni ja heade tavade edendamiseks

Riikidevahelistel koostööprojektidel on oluline roll läbipaistvuse, avatuse ja kvaliteedi edendamisel ning heade tavade vahetamise hõlbustamisel asutuste vahel. Selleks, et aidata kaasa Euroopa 2020. aasta strateegia juhtimisele ja rakendamisele ning meetmete avatud koordineerimismeetodi kohaldamisele, on programmi raames kavas suurendada toetust koostööprojektidele, mille eesmärk on uuenduslike tavade arendamine, edasiandmine ja rakendamine hariduses, koolituses ja noorsootöös. Programm soodustab ka rahvusvahelist koostööd ja suutlikkuse edendamist kolmandates riikides.

Koostöö toetamisel programmi „Erasmus kõigi jaoks” raames keskendutakse neljale põhitegevusele:

– strateegiline partnerlus haridusasutuste, noorteorganisatsioonide ja/või muude asjaomaste asutuste vahel;

– laiaulatuslik partnerlus haridus- ja koolitusasutuste ning ettevõtete vahel teadmusühenduste (kõrghariduse puhul) ning valdkondlike oskusühenduste loomise kaudu;

– IT tugiplatvormid, sh e-partnerlus;

– suutlikkuse suurendamine kolmandates riikides, pöörates erilist tähelepanu naaberriikidele.

(...PICT...)

Strateegiline partnerlus Vastusena üha kasvavale vajadusele rakendada hariduses uuenduslikke lähenemisviise, hõlmab strateegiline partnerlus mitmesuguseid erineva eelarvega koostöölepinguid, mille eesmärk on tugevdada riikidevahelist koostööd haridusasutuste, noorteorganisatsioonide ja/või muude asjaosaliste vahel. Tulevane programm ühendab liikuvuse ja koostöö ning suurendab süsteemset mõju (nt koolide koostööprojektid võiksid hõlmata nii õppekava arendamist kui ka töötajate vahetust). Selleks, et edendada riiklike vabatahtliku töö programmide Euroopa mõõdet, võiks toetust kasutada ka kõnealuste programmide avamiseks riikidevahelisele liikuvusele. 2007.–2013. aasta programmide (Comenius Regio, „Aktiivsed noored”) kogemustele tuginedes on kavas soodustada piirkondlike ja kohalike omavalitsuste partnerlust, kuhu on kaasatud osalejaid erinevatest sektoritest, et edendada uuenduslikke ja terviklikumaid elukestva õppe lähenemisviise, tõhusamat ressursside kasutamist ja kõrgetasemelisi liikuvuskavasid.

Strateegiline partnerlus / kaasatud õppeasutused | 23 000 partnerlust ja 115 000 õppeasutust |

Selleks, et edendada innovatsiooni ja õppijate tööalast konkurentsivõimet, on programmi raames kavas suurendada koostööd ettevõtetega, rakendades ulatuslikke riikidevahelisi projekte.

Teadmusühendused Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatuses „Innovatiivne liit” on rõhutatud vajadust toetada ülikoolide moderniseerimist ning edendada kvaliteeti ja innovatsiooni teadmusühenduste kaudu. See on kõrgharidusasutuste ja ettevõtete struktureeritud partnerlus, mille eesmärk on arendada teadmiste loomise ja jagamise uuenduslikke viise, edendada loovust ja ettevõtlust ning kavandada ja rakendada uusi õppekavasid ja kutsekvalifikatsioone. Programm on vastuseks ettevõtjate ja haridussektori väga suurele huvile seda liiki koostöö vastu, et edendada Euroopas innovatsiooni ja majanduskasvu [7].

Valdkondlikud oskusühendused Ettevõtete ning hariduse ja koolituse pakkujate vaheliste valdkondlike projektide eesmärk on koostada uued valdkondlikud õppekavad, et arendada kutseõppes ja -koolituses uuenduslikke õpetamise viise ja rakendada kutsekvalifikatsiooni tunnustamise vahendeid kõikjal Euroopa Liidus.

Teadmusühendused ja valdkondlikud oskusühendused / kaasatud õppeasutused ja ettevõtted | 400 ühendust ja 4 000 õppeasutust |

IT tugiplatvormid ja virtuaalne liikuvus Et rahuldada vajadust leida liikuvuse alternatiivseid vorme, on kavas pöörata programmi raames suuremat tähelepanu IT tugiplatvormidele. Väga vähese lisakuluga võimaldavad sellised platvormid korraldada rühmaõpet ja heade tavade vahetamist märkimisväärselt paljude võimalike toetusesaajate vahel. Avatud haridusvõimalused, nagu e-õpe ja virtuaalne liikuvus, on üha olulisemad ka haridusasutuste rahvusvahelise atraktiivsuse suurendamisel. E-partnerlust hõlmavat koolidevahelist koostööd on kavas oluliselt tugevdada ning ärgitada selliseid algatusi ka kutsehariduse ja -koolituse, täiskasvanuhariduse ning noorsootöö valdkonnas. E-partnerlus oleks avatud ka naaberriikidele.

Infotehnoloogia platvormid | 3 platvormi |

Rahvusvaheline koostöö ja suutlikkuse suurendamine Kooskõlas ELi välispoliitika prioriteetidega ning toetudes 2007.–2013. aasta programmide (eelkõige programmide Tempus ja Erasmus Mundus) kogemustele on kavas integreerida kolmandate riikidega tehtav koostöö täielikult uue programmi põhimeetmetesse. Eesmärk on parandada kõrghariduse kvaliteeti, asjakohasust ja haldamist rahvusvaheliste konsortsiumide poolt rakendatavate alt-üles suunatud projektide kaudu. Vastuseks tugevale poliitilisele soovile suurendada toetust ELi naabruspoliitikaga hõlmatud riikidele, toetatakse uue programmi raames õppeasutuste suutlikkuse suurendamist ja kõrgharidussüsteemi moderniseerimist koostöö ja struktuurimeetmete kaudu. Kõnealused meetmed on kavas tihedalt siduda õpilaste ja personali liikuvusega. Lisaks aitab programm ajakohastada Aasia, Ladina-Ameerika ja AKV riikide haridussüsteemi ja suurendada sealset suutlikkust ning toetab mitteformaalse õppega seotud koostööprojekte.

Kõrghariduse suutlikkuse suurendamist käsitlevad koostööprojektid | 1 000 projekti |

3.4. 3. põhimeede: poliitiliste reformide toetamine

Euroopa strateegiliste prioriteetide saavutamisel on olulise tähtsusega rakendada tõenditel põhinevat poliitikakujundust, riikide igakülgset analüüsi ja mitmepoolset järelevalvet. Vastastikune õppimine ELi ja rahvusvahelisel tasandil on tõestanud oma kasulikkust, see on võimaldanud tõhustada haridusalaseid investeeringuid ja aidanud liikmesriikidel rakendada uut poliitikat ja reforme. Elukestva õppe programmi raames loodud erinevatel ELi läbipaistvuse tagamise vahenditel on olnud suur mõju. Rohkem kui 10 miljonit inimest kasutavad juba töö otsimisel „Europassi” veebipõhist elulookirjeldust.

Poliitiliste reformide toetamisel programmi „Erasmus kõigi jaoks” raames keskendutakse neljale põhitegevusele:

– toetus avatud koordinatsiooni meetodite (ET 2020, Euroopa Liidu noorsoostrateegia) ja Euroopa semestri (Euroopa 2020. aasta strateegia) rakendamiseks;

– ELi vahendite väärtustamine ja rakendamine;

– poliitiline arutelu (sidusrühmad, kolmandad riigid, rahvusvahelised organisatsioonid)

(...PICT...)

Uue programmi kohaselt suurendatakse toetust tegevustele, mis parandavad Euroopa Liidu hariduse, kutseõppe ja noorsootöö tegevuskava juhtimist, eelkõige avatud koordinatsiooni meetodi abil. Sellised tegevused on näitajate, statistika ja sihtasemete väljatöötamine, suundumuste ja poliitilise arengu seire, vastastikuse õppimise korraldamine ja seda kajastavate ülevaadete koostamine ning poliitikaanalüüsi ja võrdlevate uuringute tegemine. Uue programmiga on kavas suurendada toetust ELi läbipaistvuse tagamise vahendite (nt Euroopa kvalifikatsiooniraamistik, ECTS, ECVET) [8] ja ELi võrgustike rakendamiseks liikmesriikides. Programm toetab tulemustel põhineva kõrgharidusasutuste paremusjärjestuse süsteemi ja teabevahendi „U-Multirank” rakendamist, mille eesmärk on parandada märkimisväärselt kõrgharidussektori läbipaistvust. Esimesi tulemusi on kavas esitleda 2013. aastal.

Programm toetab ka valdkondlike prioriteetidega konkreetseid poliitilisi tegevuskavasid, sealhulgas kõrghariduse ajakohastamise kava, Bologna protsessi (kõrgharidus), Kopenhaageni protsessi (kutseharidus ja -koolitus), 21. sajandi kooli tegevuskava, Euroopa täiskasvanuhariduse tegevuskava ja struktureeritud dialoogi noortega (sh tegevustoetus Euroopa Noortefoorumile ja partnerlusele noori ühendavate valitsusväliste organisatsioonidega). Lisaks on programmi raames kavas toetada Euroopa 2008. aasta raamistikus [9] sätestatud elukestva õppe kaheksat põhipädevust ja tõhustada nende rakendamist.

Poliitilise reformi toetamise eesmärk on saavutada ET2020 strateegia erieesmärgid ning Euroopa 2020. aasta strateegia hariduse ja inimkapitaliga seotud eesmärgid. Kohaldades avatud koordinatsiooni meetodit, on programmi puhul kavas keskenduda nendele peamistele poliitikavaldkondadele, mis aitavad saavutada ELi järgmisi põhieesmärke – IKT kasutamise edendamine koolides [10] formaalse õppe kõikidel tasanditel, nii noorte kui ka täiskasvanud eurooplaste kirjaoskuse parandamine, haridussüsteemist varakult lahkunud noorte osakaalu vähendamine, tugevamate sidemete loomine hariduse, teadustöö ja innovatsiooni vahel ning tipptaseme edendamine nendes valdkondades, keeleõppe ja horisontaalsete pädevuste (nt õppimisoskuse ja ettevõtlusõppe) tõhustamine.

Kooskõlas ELi välispoliitika prioriteetidega on kavas tihendada poliitilist dialoogi kolmandate riikide ja naaberriikidega ning ka strateegiliste partneritega areneva majandusega riikides ja arenenud riikides.

3.5. Jean Monnet' algatus

1989. aastal käivitatud programmi rakendatakse nüüd 62 riigis kõikjal maailmas ja ligikaudu 740 ülikooli pakuvad õppekava raames Jean Monnet' kursusi. Aastatel 1990–2009 loodi Jean Monnet' algatuse toetusel ligikaudu 3 500 projekti Euroopa integratsiooni uurimiseks, sealhulgas rajati 141 Jean Monnet' Euroopa tippkeskust, 775 õppetooli ja 2 007 alalist kursust ja Euroopat käsitlevat moodulit. Toetudes algatuse rakendamisel saadud kogemustele ja headele tavadele, on uue programmiga kavas edendada Euroopa integratsiooni käsitlevat õppe- ja teadustööd nii ELi liikmesriikides kui ka mujal maailmas (eelkõige kandidaat- ja naaberriikides). Julgustatakse mitmekesistama uuringuid, tasakaalustama geograafilist ulatust ning kaasama õpetajate noort põlvkonda.

Võttes arvesse nende rahvusvaheliselt tunnustatud akadeemilist taset seoses mitme Euroopa integratsiooni käsitleva erialaga, on uue programmi raames kavas jätkata Brugges ja Natolinis asuvate Euroopa kolledžite toetamist, et laiendada nende tegevust naaberriikidesse, ning Euroopa Ülikool-Instituudi toetamist, et arendada selle suutlikkust edendada ELi poliitikavaldkondade head valitsemistava. Mõlemat õppeasutust kutsutakse üles tõhustama vastastikust koostööd. Muud akadeemilised asutused, kus käsitletakse Euroopa integratsiooni, osalevad uues programmis vastavalt oma tegevuse lisaväärtusele.

Õppeasutuste jaoks, kes on huvitatud oma Euroopa integratsiooni käsitlevate õppeprogrammide kvaliteedi tunnustamisest, loob komisjon Jean Monnet kvaliteedimärgise. Jean Monnet' algatusega seotud õppejõudude võrgustik on ühtlasi ELi juhtimise ja poliitika kujundamise eksperdirühm. Seetõttu on kavas tugevdada akadeemiliste ringkondade ja poliitikakujundajate vahelist dialoogi.

3.6. Spordivaldkonna meetmed

Euroopa mõõtme edendamiseks spordivaldkonnas toetatakse uue programmi raames järgmisi tegevusi:

– riikidevahelised koostööprojektid;

– mitteärilised olulise tähtsusega spordiüritused Euroopas;

– tõenditel põhineva poliitikakujunduse tugevdamine spordivaldkonnas;

– spordivaldkonna suutlikkuse suurendamine;

– arutelu asjakohaste Euroopa sidusrühmadega.

Programmi raames on kavas pöörata erilist tähelepanu spordivaldkonna hea valitsemistava ja alusteadmiste tõhustamisele ELis, tervist parandava füüsilise tegevuse edendamisele, spordi potentsiaali rakendamisele sotsiaalse kaasatuse edendamiseks ning sportlaste toetamisele, et sportimisega samaaegselt saaksid nad omandada ka hariduse, ning võitlusele riigiüleste ohtudega nagu dopingu kasutamine ning vägivalla, rassismi ja sallimatuse ilmingud.

Programmiga toetatakse avalik-õiguslikke asutusi või kodanikuühiskonna organisatsioone, kes on spordivaldkonnas aktiivsed kohalikul tasandil. Toetust saavate projektide ja võrgustike eesmärk on enamasti rakendada ja jälgida liikmesriikide ja/või spordiorganisatsioonide suuniseid ja soovitusi sellistes valdkondades nagu hea valitsemistava, sportlaste paralleelkarjäär, osalemine sportlikus tegevuses ning kehaline aktiivsus.

4. Eelarve ja rakendamine

Praegu toimivatele programmidele antud hinnangutes rõhutatakse, et kõige mõjuvam ja tõhusam viis tulemuste saavutamiseks on tegutseda ELi ja riiklike esinduste kaudu. Asutuste finantskontrollid ja kontrollikoja hinnangud osutavad, et juhtimise veamäär on väga madal (alla 2%). Seepärast on kavas tugineda uue programmi rakendamisel olemasolevale põhisüsteemile ning tugevdada rakendusmehhanisme, et vähendada haldus- ja juhtimiskulusid.

4.1. Eelarve

Tabelis 1 ja joonisel 1 on esitatud peamiste meetmete rahastamise kavandatav jaotus. Kogemustele toetudes ning pöörates suuremat rõhku liikuvusele, on kavas eraldada eelarvest umbes kaks kolmandikku õppimisega seotud liikuvuse toetamiseks. Kuigi koostöö ja poliitilised reformid mõjutavad poliitikat olulisel määral, on nende olemusest lähtuv mõju eelarvele palju väiksem. Programmi rahvusvaheline mõõde on kooskõlas Euroopa Liidu välispoliitiliste prioriteetidega. Iga-aastane vahendite eraldamine on kavas korraldada paindlikult, et võtta arvesse rahvusvahelisi sündmusi.

TABEL 1 EELARVE SOOVITUSLIK JAOTUMINE HARIDUS-, KOOLITUS- JA NOORSOOMEETMETE LÕIKES (välja arvatud Jean Monnet' algatuse ja spordiprogrammiga seotud kulud ning halduskulud)

Põhimeetmed ja tegevused | Ligikaudne osatähtsus (%) | Peamised tegevussuunad |

1. põhimeede: üksikisikute õppimisega seotud liikuvus | 66% | Personal, üliõpilased ning kutseharidusõpilased, ühised magistriõppekavad, Erasmus –Magistriõpe (üliõpilaste laenutagatissüsteem), noored |

2. põhimeede: koostöö innovatsiooni ja heade tavade edendamiseks | 26% | Strateegiline partnerlus, teadmusühendused, valdkondlikud oskusühendused ja IT platvormid |

3. põhimeede: poliitiliste reformide toetamine | 5% | Euroopa 2020. aasta strateegia juhtimise ja avatud koordinatsiooni meetodi toetamine |

Tegevustoetused riiklikele asutustele | 3% | |

JOONIS 1. PROGRAMMI EELARVE JAOTUS MEETMETE TÜÜBI JÄRGI

(...PICT...)

Kuigi eelarve ülesehituses lähtutakse kolmest põhimeetmest, on kavas avada uus programm ka olulisematele sektoritele, mida praegu toetatakse elukestva õppe programmi ja programmi „Aktiivsed noored” kaudu. Tabelis 2 ja joonisel 2 on esitatud eelarve kavandatav jaotus sektorite kaupa (võttes arvesse prioriteete ja eespool esitatud konkreetseid tegevusi) ning võrdlus 2007.–2013. aasta eelarvega. On oluline märkida, et esitatud arvude puhul on tegemist esialgse hinnanguga. Eelarve kasutamist hariduse, koolituse ja noorsootöö peamiste sektorite lõikes saab jälgida ja sellest aru anda programmi rakendamise käigus [11]. Eelarvekavast ilmneb, et programmi kavandatud eelarve võimaldaks suurendada kõikide haridussektorite ning noorte mitteformaalse õppe rahastamist.

TABEL 2 VÕIMALIK RAHASTAMINE SEKTORITE LÕIKES AASTATEL 2014-2020, VÕRRELDES AASTATEL 2007-2013 rakendatud PROGRAMMIDEGA (miljonit eurot, EL-27)

Programm „Erasmus kõigi jaoks” | 2007.-2013. aasta programmid* | Aasta keskmine aastatel 2014–2020 | Kasv (%) | Peamised tegevussuunad |

Erasmus – Kõrgharidus (sh rakenduskõrgharidus) | 585 | 1100 – 1150 | 85 %-95 % | Üliõpilased, personal, ühiskraadid, magistriõpe, strateegiline partnerlus, teadmusühendused |

Erasmus – Kõrgharidus (rahvusvaheline mõõde) (eelarverea 4 rahastamisvahendid) | 220** | 259 | 17% | Üliõpilased, personal, suutlikkuse suurendamine eelkõige naaberriikides |

Erasmus – Kutseharidus (kutseharidus ja -koolitus ning täiskasvanuharidus) | 330, millest 60 täiskasvanu-haridusele | 500–540, millest ligikaudu 110 täiskasvanu-haridusele | kokku 50 % — 60 %, täiskasvanu-haridus 80 % | Üliõpilased, personal, strateegiline partnerlus, valdkondlikud oskusühendused, IT platvormid |

Erasmus – Kool | 180 | 250 – 275 | 40 % -55 % | Personal, strateegiline partnerlus, IT platvormid |

Erasmus – Noorte osalus | 150 | 190 – 210 | 25 % — 40 % | Noored, personal, strateegiline partnerlus, IT platvormid |

Tegevustoetus (riiklikud asutused) | 55 | 63 | 15 % | |

Poliitika toetusmeetmed | 75 | 92 | 20 % | |

Jean Monnet' algatus | 30 | 45 | 50 % | |

Sport | – | 34 | – | |

* hõlmab 2010. aastal rahastatud tegevusi EL 27, mis on indekseeritud 2017. aastale.** See on esialgne hinnang kõrghariduse valdkonnas tehtavale rahvusvahelisele koostööle eraldatavate rahaliste vahendite taseme kohta. |

JOONIS 2. KAVANDATAV RAHASTAMINE AASTATEL 2014–2020 ja VÕRDLUS AASTATEGA 2007–2013

(...PICT...)

Mitu poliitilist prioriteeti ja tegevust on kavas koondada kolme liiki põhimeetmetesse. Mitmekeelsust on kavas toetada õpilaste ja keeleõpetajate liikuvuse kaudu, koostöö kaudu, mis võimaldab luua keeleõppe jaoks uuenduslikke vahendeid ja meetodeid ning poliitilise toetuse kaudu keeleõppe ja keelelise mitmekesisuse reformimiseks haridussüsteemis.

Uued tegevused võimaldavad mitut juba rakendatavat tegevust tõhustada ning prioriteete paremini suunata, et need vastaksid uutele väljakutsetele (nt suurendada märkimisväärselt personali liikuvust, et parandada kutsehariduse ja kutsekoolide kvaliteeti). Koole julgustatakse sõlmima riikidevahelisi partnerlus- ja koostöökokkuleppeid õppeasutustega teistes Euroopa Liidu riikides, et suurendada ELi toetuse mõju ja edendada eri koostöövormide (virtuaalne mobiilsus, õpilaste ja personali liikuvus, pedagoogilised projektid) sünergiat.

Seevastu on kavas mõne tegevuse ulatust vähendada või see lõpetada, võttes arvesse vähest süsteemset mõju või ülemäärast maksumust või sarnaste meetmete rahastamist mõnest muust ELi rahastamisallikast. Kõnealused tegevused hõlmavad õppelähetusi, ettevalmistavaid lähetusi ja täiskasvanutele suunatud õpikodasid, Erasmuse süvendatud programme (mis on kavas kaasata laiaulatuslikumasse tegevusse, mille eesmärk on tõhustada kõrgkoolide koostööd) ning tööturul osalevate täiskasvanute jätkuõpet (rahastatakse edaspidi muude ELi rahastamisvahendite, eelkõige Euroopa Sotsiaalfondi kaudu).

Minimaalsed eraldised sektori kohta Selleks, et vältida sidusrühmade ja toetusesaajate põhikategooriatele eraldatud vahendite taseme langust allapoole programmidega ajavahemikuks 2007−2013 ettenähtud taset, on programmi rakendamisel kavas eraldada kõigile viiele peamisele laiapõhjalisele sektorile piisavad vahendid. Vastavad miinimumeraldised protsendina rubriigi 1 kogueelarvest oleksid: 25 % kõrgharidusele; 17 % kutseharidusele ja -koolitusele ning täiskasvanuharidusele (millest 2 % täiskasvanuharidusele); 7 % koolidele ja 7 % noorsootööle. Nende eraldiste kavandamisel lähtutakse praegusest olukorrast ning eesmärk on tagada järjepidevus peamistele haridussektoritele tagatud miinimumi osas. Kõnealused miinimumeraldised on märkimisväärse varuga, millest saavad tõenäoliselt kasu kõik sektorid. Näiteks elukestva õppe programmi raames rahastatakse kõiki haridussektoreid suuremas mahus, kui neile tagatud miinimumsummad.

4.2. Rakendamine

Programmis ja eelkõige selle juhtimist käsitlevates sätetes rõhutatakse vajadust rahaliste vahendite eraldamist tõhustada ja lihtsustada ning lähtuda tulemuslikkusest. Samas võetakse rakendamisel arvesse paindlikkuse ja diferentseerituse vajadust, et tasakaalustada tõhususe suurendamiseks tehtavaid jõupingutusi.

Lihtsustamise ja tõhustamise eesmärgil on kavas vähendada 2007.–2013. aasta programmide raames rahastatavate tegevuste arvu 75lt 11ni [12] (4 liikuvusega, 4 koostööga ja 3 poliitika toetamisega seotud tegevust). Tõhususe suurendamiseks on kavas kasutada rohkem kindlasummalisi toetusi. Liikuvusega seotud tegevuste puhul on kavas laialdaselt kasutada Erasmuse programmi raames edukaks osutunud kindlasummaliste toetuste eraldamist üliõpilaste liikuvuse toetamiseks. Kuna riiklikud asutused ei tegele enam üksikisikute liikuvustoetuste taotlustega, väheneb nende halduskoormus.

Praeguse olukorraga võrreldes on kavas tegevuste arvu 85 % võrra vähendada. Hinnanguliselt peaks programmi struktuuri lihtsustamine ja keskendumine süsteemsele mõjule tagama kulude 30 %-lise kokkuhoiu. Kokkuhoid tuleneb programmi keerukuse vähendamisest ja vähemate eesmärkide püstitamisest, keskendumisest põhimeetmetele, horisontaalsete tegevuste süvalaiendamisest ning kattuvate, vähem tõhusate ja väikesemahuliste tegevuste lõpetamisest.

Kokku on võimalik hoida veel 10 %, kui pärast programmide liitmist võetakse kasutusele ühised vahendid ning igas riigis jääb tegutsema vaid üks riiklik koordineeriv asutus. Kõnealune kokkuhoid tuleneks üldkulude jagamisest ja mastaabisäästust: riikide asutuste ühine IT-süsteem rahaliste vahendite haldamiseks, ühised eeskirjad, finantstehingute arvu vähenemine jne. Juba praegu on asutuste halduskulud, mis on seotud elukestva õppe ulatusliku programmiga, palju väiksemad kui väikesemahulise programmi „Aktiivsed noored” puhul (vastavalt 4,5 % ja 8 %).

Seega seatakse eesmärgiks suurendada tootlikkust lihtsustamise kumulatiivse mõju kaudu kuni 40 %. Üldise koosmõju toimel oleks võimalik suurendada ühe inimese (täistööaja ekvivalendina) hallatavat summat 6 miljonilt eurolt kuni 10 miljoni euroni.

Kontroll peaks tuginema ühekordse audiitorkontrolli põhimõttele: riiklikul tasandil jälgib ja kontrollib iga liikmesriik käesoleva programmiga seotud tegevusi määratud ametiasutuse kaudu; riiklik asutus vastutab programmi toetusesaajate kontrollimise eest ning komisjon jälgib ja koordineerib kattumiste vältimiseks kontrollisüsteemi ning kehtestab miinimumnõuded. Kontrollid on suures osas riskipõhised. Neid meetmeid on hakatud juba rakendama ka käimasolevate programmide puhul.

Uus lihtsustatud ja tõhustatud struktuur on lihtne võimalus piirkulusid vähendada ning eelarvet, mida vastavalt komisjoni teatises mitmeaastase finantsraamistiku kohta esitatud ettepanekule on kavas 70% suurendada, saaks hallata olemasolevate ressurssidega.

Programmi Erasmus – Magistriõpe (magistriõppe üliõpilaste laenutagatisskeem) rakendamine on kavas usaldada ühele haldajale, kes lähtub oma tegevuses usalduslepingust, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad ja nõuded finantsinstrumendi rakendamise ning poolte vastastikuste kohustuste kohta.

Rakendamise tingimused toetavad rahaliste vahendite eraldamist vastavalt tulemuslikkusele ja ELi lisaväärtusele ning lähtudes kvalitatiivsetest ja võimaluse korral kvantitatiivsetest kriteeriumidest. 1. põhimeetme (liikuvus) puhul on kavas jagada 25% riiklikele asutustele eraldatud vahenditest lähtuvalt mõõdetavatest kriteeriumitest nagu eelarve täitmine, liikuvusega hõlmatud isikute arv ja riiklike asutuste töökavade rakendamine. See on võrdne osatähtsusega, mida kohaldatakse praegu Erasmuse programmi raames tulemuslikkusest sõltuva jaotuse puhul. Ettepanek toetubki sellele kogemusele. Ülejäänud eelarve eraldamisel riiklikele ametitele lähtutaks peamiselt elanikkonna suurusest. Kvaliteedikriteeriume, mille eesmärk on suurendada ELi lisaväärtust, kohaldatakse eelkõige 2. põhimeetme (koostöö) ja 3. põhimeetme (poliitilised reformid) suhtes. Kriteeriumid hõlmavad näiteks partnerluses osalevate sidusrühmade organisatsioonilist ja materiaalset panust või meetmete avatud koordineerimismeetodi kohaldamisega seotud probleeme Euroopa 2020. aasta strateegia haldamisel.

Tagades rahastamise stabiilsuse ning vältides nn sisse- ja väljalülitamise efekti, järgitakse programmi rahvusvahelise mõõtme rahastamisel Euroopa Liidu välistegevuse geograafilisi, poliitilisi ja arenguprioriteete. Kavas on luua prognoosi- ja aruandlussüsteemid, et tagada liikuvus ELi ja kolmandate riikide eri piirkonda vahel ning seda kontrollida.

Koostades käesolevat teatist ja ettepanekut uue programmi kohta, konsulteeris komisjon haridusasutuste juhtide, õpetajate, teadlaste ja üliõpilastega, ettevõtjate ja sotsiaalpartneritega, valitsuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega ning samuti noorsootöö sidusrühmadega.

5. Programm „Erasmus kõigi jaoks” – investeering tulevikku

EL seisab täna silmitsi kõige keerulisemate probleemidega alates algusaegadest. Kriisile ei leita jätkusuutlikku lahendust, kui ei võeta kohustust tagada tipptaseme saavutamine ja võrdsus hariduse kaudu, toetada liikuvust ja kujundada Euroopa identiteet, mis põhineks Euroopat iseloomustaval multikultuursusel ja mitmekesisusel.

Ainus võimalus edasiminekuks on investeerida Euroopa inimestesse. Uue programmi „Erasmus kõigi jaoks” eesmärk on anda miljonitele inimestele kõikjal Euroopas ning kogu maailmas võimalus omandada ainulaadne rahvusvaheline kogemus. Haridus-, koolitus-, noorsoo- ja spordivaldkonna integreerimisega tõhustatakse programmi struktuuri, mis võimaldab rohkematel inimestel programmis osaleda ning suurendada selle ulatust ja mõju. Kasutades ära Euroopa üht suurimat edulugu – programmi Erasmus – on kavas edendada uue programmi „Erasmus kõigi jaoks” raames rahvusvahelist liikuvust, kaasates programmi koolid, kutsehariduse ja -koolituse, magistriõppe ja konkreetsed noortega seotud valdkonnad nagu vabatahtlik tegevus.

ELi keskne roll majandusarengu ja poliitilise stabiilsuse edendajana tagatakse vaid juhul, kui era- ja avalik sektor ning riiklikud ja rahvusvahelised sidusrühmad võtavad selgesõnalise kohustuse ehitada tulevik, mis toetub haridusele ja koolitusele.

[1] Euroopa haridusökonoomika ekspertide võrgu (EENEE) poliitikaülevaade, september 2011.

[2] Poola eesistumise raames koostatud aruanne Euroopa majanduskasvu allikate kohta („Euroopa konsensuse saavutamine majanduskasvu suhtes”.), oktoober 2011.

[3] KOM(2011) 567, 20.9.2011.

[4] Erasmus, Comenius, Leonardo, Grundtvig, ristprogramm, Jean Monnet.

[5] Elukestva õppe programm (hõlmab programme Erasmus, Comenius, Leonardo, Grundtvig), Erasmus Mundus Tempus, kahepoolsed koostööprogrammid tööstusriikidega, Edulink, Alfa ja „Aktiivsed noored” ning spordivaldkonna ettevalmistavad meetmed 2009–2011.

[6] Programmi nimes on jäädvustatud Nobeli preemia laureaadi Marie Sklodowska-Curie olulised avastused.

[7] Horisont 2020 programmidel ja kavadel (sh Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudil) ning programmi „Erasmus kõigile” kohastel teadmusühendustel on ühine kõikehõlmav eesmärk – Euroopa innovatsioonialase võimekuse suurendamine. Samas aitavad need meetmed Euroopa innovatsioonialast mahajäämust vähendada üksteist täiendades. Horisont 2020 raames edendatakse teadusuuringute ja innovatsiooni tugevamat seotust (ei hõlma koolitustegevust), Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut panustab nn teadmiste kolmnurga (teadusuuringud, innovatsioon ja haridus) täieliku integreerimise kaudu ning teadmusühendused esindavad hariduse ja innovatsiooni tõhustatud koostööd.

[8] ECTS: Euroopa ainepunktide ülekandmise süsteem; ECVET: Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteem.

[9] Euroopa Parlamendi ja Nõukogu soovitus nõukogule põhipädevuste kohta elukestvas õppes (18.12.2006).

[10] Toetuse andmine on täielikult kooskõlas digitaalse tegevuskava 68. meetmega, mis julgustab liikmesriike tõhustama e-õpet hariduse ja koolituse kaasajastamise riikliku poliitika raames.

[11] Praegune ja tulevane eelarve ei ole omavahel täielikult ja otseselt võrreldavad. Hinnangud põhinevad aastatel 2007–2013 ja 2014-2020 põhimeetmetele eraldatud ja eraldatavatel toetustel. Välja on jäetud mõned kulutused, mis moodustavad praegu osa valdkonna eelarvest, kuid on edaspidi valdkonnaülesed (nt tegevustoetused riiklikele agentuuridele ja poliitika toetusmeetmed). Tulemuslikkusest lähtuvaid toetusi ei saa eelnevalt täpselt hinnata.

[12] Ei hõlma Jean Monnet' algatust ega spordivaldkonda.

--------------------------------------------------