SISSEJUHATUS

Laienemise valdkonnas toetatakse komisjoni poliitikaeesmärke ühinemiseelse abi rahastamisvahendist (IPA). See on vahend, mille kaudu Euroopa Liit (EL) toetab kandidaatriikide või potentsiaalsete kandidaatriikide reforme rahalise ja tehnilise abiga. See moodustab osa Euroopa Liidu kehtestatud ühinemispoliitikast, mille eesmärk on rakendada Euroopa Liidu lepingu artiklit 49. Selle kohaselt võivad ELi liikmeks saada kõik Euroopa riigid, kes austavad ELi põhiväärtusi ja on võtnud endale kohustuse neid edendada. IPA vahenditega parandatakse riikide suutlikkust kogu ühinemisprotsessi vältel, mille tulemuseks on piirkonna järkjärguline soodne areng. 2014. aastal said abi Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Island, Kosovo, Montenegro, Serbia ja Türgi. Pärast ELiga ühinemist 2013. aasta juulis ei ole Horvaatia enam IPA abisaaja, kuid saab veel üleminekutoetust.

ELi ühinemiseelsed rahalised vahendid on hea investeering nii kandidaatriikide või potentsiaalsete kandidaatriikide kui ka ELi enda tulevikku. Need vahendid aitavad abisaajatel ellu viia poliitilisi ja majanduslikke reforme, valmistades neid ette ELi liikmesusega kaasnevateks õigusteks ja kohustusteks. Reformid peavad andma riigi kodanikele paremaid väljavaateid ja võimaldama välja töötada normid, mis on võrdsed ELi kodanike käsutuses olevate normidega. Samuti aitavad ühinemiseelse abi rahalised vahendid saavutada ELil oma eesmärke majanduse jätkusuutliku elavdamise, energiavarustuse, transpordi, keskkonna, kliimamuutuste jne vallas.

Kuna ühinemiseelse abi rahastamisvahend (2014–2020) ehk IPA II võeti kasutusele alles hiljuti, rakendati 2014. aastal programme veel selle eelkäija IPA kaudu.

POLIITILINE ARENG

ELi laienemispoliitika suurendab vastastikust kasu, mida annavad rahu, turvalisus ja jõukus Euroopas. See kasvatab ELi poliitilist ja majanduslikku jõudu ning avaldab asjaomastele riikidele tugevat muutusi soodustavat mõju. Lääne-Balkani riikide jaoks on peamine stabiliseeriv tegur ELi liikmesriikide pakutav selge väljavaade saada ELi liikmeks. See toetab edusamme vajalike tingimuste täitmise poole, sealhulgas seoses stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessiga.

Ühinemisprotsess on range, põhinedes karmidel, kuid õiglastel tingimustel, kindlaks määratud kriteeriumidel ja riigi enda saavutuste arvestamise põhimõttel. See on väga vajalik laienemispoliitika usaldusväärsuse seisukohalt, kandidaatriikide või potentsiaalsete kandidaatriikide innustamiseks, et nad viiksid ellu ulatuslikke reforme, ja Euroopa Liidu kodanike toetuse tagamiseks.

Komisjon pöörab laienemisprotsessis üha rohkem tähelepanu sellele, et põhiküsimused leiaksid lahenduse esmajärjekorras. Selline hoiak seab esikohale reformid, mis on seotud õigusriigi põhimõtte ja põhiõigustega, majanduse juhtimise ja konkurentsivõime parandamisega ning demokraatlike institutsioonide, sealhulgas avaliku halduse tugevdamisega.

Õigusriigi põhimõte ja põhiõigused. Õigusriigi põhimõte on põhiväärtus, millele EL on rajatud, ja see on ühinemisprotsessi keskmes. Õigusriigi põhimõtte kindlustamiseks peavad liidu liikmeks pürgivad riigid alates varasest etapist panema aluse vajalike põhiinstitutsioonide nõuetekohasele toimimisele ja seda edendama. See töö on ulatuslik ja nõuab lisaks vajalikule riigi toetusele suurt tehnilist ja rahalist abi Euroopa Liidult. Õigusriigi põhimõte on stabiilse majanduskeskkonna jaoks oluline, andes ettevõtjatele õiguskindluse, toetades tarbijaid ning hoogustades investeeringuid, töökohtade loomist ja majanduskasvu. Erilist tähelepanu pööratakse õigusriigi põhimõtte kolmele aspektile: kohtureform, võitlus korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu. Töö edeneb kõigis kolmes valdkonnas.

Põhiõiguste vallas jälgib komisjon hoolikalt, milline on kandidaatriikides või potentsiaalsetes kandidaatriikides olukord seoses kodanike poliitiliste, sotsiaalsete ja majanduslike õigustega, samuti vähemuste hulka kuuluvate isikute õigustega. Põhiõigused on enamjaolt seadustes sätestatud. Teha tuleb aga veelgi rohkem, et kindlustada nende täielik austamine praktikas.

Majanduse juhtimine ja konkurentsivõime. Komisjon on suurendanud oma toetust, et parandada majanduse juhtimist ja konkurentsivõimet kandidaatriikides või potentsiaalsetes kandidaatriikides. See on esmane samm, mis aitab lahendada kodanike probleeme püsivalt keerulises majanduskeskkonnas, kus tööpuudus on suur ja investeerimine loid. Samuti on see eriti oluline Lääne-Balkani riikidele, millest ühtki ei peeta veel toimiva turumajandusega riigiks. Komisjoni toetus tugineb Euroopa poolaasta raames ELi liikmesriikide saadud kogemusele, sealjuures asetatakse suurem rõhk olemuselt sektoripõhistele struktuurireformidele.

Avaliku halduse reform. Lisaks õigusriigi põhimõttele ja majanduse juhtimisele on veel üks laienemisprotsessi tugisammas avaliku halduse reform. Kõik need kolm sammast kätkevad omavahel tihedalt seotud, valdkondade vahelisi küsimusi, mis on määrava tähtsusega poliitiliste ja majandusreformide valdkonnas edu saavutamisel ning ELi eeskirjade ja normide rakendamiseks aluse loomisel. Hästi toimiv avalik haldus on vajalik demokraatlikuks valitsemiseks. Samuti mõjutab see otseselt valitsuste suutlikkust pakkuda avalikke teenuseid ning edendada konkurentsivõimet ja majanduskasvu.

Praegune laienemisstrateegia hõlmab Lääne-Balkani riike ja Türgit . 2014. aasta oli mitme Lääne-Balkani riigi jaoks väga oluline.

Montenegro astus ühinemisläbirääkimistes täiendavad sammud. Avati kaksteist peatükki. Õigusriigi põhimõttega seotud reforme on hakatud ellu viima.

Serbia suhetes ELiga oli pöördepunktiks ühinemisläbirääkimiste alustamine jaanuaris, kusjuures tähelepanu keskmes on vajadus saavutada jätkusuutlikul viisil reformiprioriteedid, eelkõige õigusriigi põhimõtte ja Kosovoga suhete normaliseerimise protsessi küsimustes .

Albaaniale anti juunis kandidaatriigi staatus, millega tunnustati riigi reformidega seotud jõupingutusi ja nõutud tingimuste täitmisel saavutatud edu.