Nõukogu järeldused, milles käsitletakse regulatsiooni testkeskkondi ja katsetamissätteid kui innovatsioonisõbraliku, tulevikukindla ja vastupidava õigusraamistiku vahendeid, mis aitavad lahendada murrangulisi probleeme digiajastul

(2020/C 447/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU

1. TULETAB MEELDE 2020. aasta veebruari järeldusi, (1) kus RÕHUTATI, et parem õigusloome on kestliku ja kaasava majanduskasvu üks peamisi tõukejõude, edendab konkurentsivõimet, innovatsiooni, digitaliseerimist ja töökohtade loomist, suurendab läbipaistvust ja tagab üldsuse toetuse ELi õigusaktidele, ja KORRATI vajadust tagada, et ELi õigusloome oleks läbipaistev ja lihtne ning koostatav minimaalse kuluga, võttes alati arvesse tarbijate, töötajate, tervise, kliima ja keskkonna kõrgel tasemel kaitset; KINNITAB VEEL KORD oma kohustust edendada kõige tõhusamaid reguleerivaid vahendeid, nagu ühtlustamine ja vastastikune tunnustamine (2);

2. RÕHUTAB, et ELi õigusraamistik peab olema võimalikult konkurentsivõimeline, tulemuslik, tõhus, sidus, prognoositav, innovatsioonisõbralik, tulevikukindel, jätkusuutlik ja vastupidav, eelkõige selleks, et EL saaks tugevamana väljuda COVID-19 kriisist, millel on olnud tõsine mõju enamikule ELi ettevõtjatele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd), sealhulgas mikroettevõtjatele ja idufirmadele, kellest paljud seisavad silmitsi eksistentsiaalse ohuga. Õigusraamistik peab põhinema tõenditel ning kaitsma ja toetama nii kodanikke kui ka ettevõtjaid, pidades silmas eesmärki luua täielikult toimiv ELi ühtne turg, et see vähendaks praegust tarbetut koormust ja ilma et see tekitaks uut tarbetut koormust;

3. TULETAB MEELDE subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet ning ettevaatuspõhimõtet ja oma 2016. aasta mai järeldusi, (3) milles RÕHUTATI, et ELi poliitika või reguleerivate meetmete arutamisel, väljatöötamisel või ajakohastamisel tuleks kohaldada nn innovatsioonipõhimõtet, mille kohaselt võetakse teadusuuringutele ja innovatsioonile avalduvat mõju arvesse kõigis poliitikavaldkondades õigusaktide väljatöötamise ja läbivaatamise käigus, milles KUTSUTI komisjoni ja liikmesriike ÜLES käsitlema innovatsioonisõbraliku ning tulevikukindla õigusloome väljavaadet aruteludes, mida peetakse kehtivate õigusaktide üle REFIT-programmi raames, ning milles KUTSUTI komisjoni ja liikmesriike ÜLES uurima ja jagama parimaid tavasid, kuidas õigusloome saaks olla tulevikukindlam ning soodustaks teadusuuringuid ja innovatsiooni, sealhulgas katsetamisvõimalusi ja paindlikkust; TULETAB MEELDE nõukogu eesistujariigi Malta poolt 2017. aastal korraldatud parimate tavade vahetust, mis näitas, et paljud liikmesriigid juba kaaluvad oma poliitika kujundamisel katsetamist ja muid innovatsiooniga seotud vahendeid (4);

4. RÕHUTAB, et paindlikkus ja katsetamine võivad olla olulised elemendid kiire, innovatsioonisõbraliku, tulevikukindla, tõenditel põhineva ja vastupidava õigusraamistiku jaoks, mis edendab konkurentsivõimet, majanduskasvu, kestlikkust, regulatiivset õppimist ning Euroopa tehnoloogilist suveräänsust ja juhtpositsiooni ning aitab toime tulla süsteemsete vapustuste ning murranguliste ja pikaajaliste tulevikuprobleemidega;

5. MÄRGIB, et regulatsiooni testkeskkondi kasutatakse üha enam paljudes sektorites, näiteks rahanduses, tervishoius, õigusteenustes, lennunduses, transpordis ja logistikas ning energeetikas, kasutades sageli uusi ja kujunemisjärgus tehnoloogiaid, nagu tehisintellekt ja plokiahela/hajusraamatu tehnoloogia, või kasutades uuenduslikult olemasolevaid tehnoloogiaid (5);

6. VÕTAB TEADMISEKS komisjoni jaoks 2019. aastal koostatud innovatsioonipõhimõtte vahehindamist toetava uuringu, milles rõhutati vajadust parandada ELi innovatsioonisõbralikkust, tugevdades komisjoni lähenemisviisi katselise reguleerimise, sealhugas regulatsiooni testkeskkondade kavandamisele (6); MÄRGIB, et komisjoni 2020. aasta aruandes teadus-, teadusuuringute ja innovatsiooni alaste tulemuste kohta märgitakse, et tehnoloogia arengu kiirendamine nõuab ka vähem traditsioonilisi lähenemisviise reguleerimisele ja poliitikale, nagu regulatsiooni testkeskkonnad (7);

7. TUNNISTAB, et komisjon kuulutas oma teatises „VKEde strateegia kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks“, et ergutab liikmesriike töötama katseprojekti abil välja ettepanekud regulatsiooni testkeskkondade kohta (8); MÄRGIB, et komisjon kavandab koostöös Euroopa plokiahela partnerlusega üle-euroopalist plokiahela regulatsiooni testkeskkonda, mis hakkaks toimima 2021/2022; MÄRGIB, et komisjoni struktuurireformide toe peadirektoraat abistab Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanka Kreekas, Eestis ja Poolas regulatsiooni testkeskkondade toetamisel (9);

8. TAJUB regulatsiooni testkeskkondi konkreetsete raamistikena, mis võimaldavad katsetamiseks struktureeritud kontekstis vajaduse korral reaalses keskkonnas katsetada innovatiivseid tehnoloogiaid, tooteid, teenuseid või lähenemisviise – praegu eelkõige digitaliseerimise kontekstis – piiratud aja jooksul ja regulatiivse järelevalve all oleva sektori või valdkonna piiratud osas, tagades asjakohaste kaitsemeetmete olemasolu (10);

9. PEAB katsetamissätteid õigussäteteks, mis võimaldavad õigusaktide rakendamise ja jõustamise eest vastutavatel asutustel kasutada juhtumipõhiselt teatavat paindlikkust uuenduslike tehnoloogiate, toodete, teenuste või lähenemisviiside katsetamisel (11); MÄRGIB, et katsetamissätted moodustavad sageli regulatsiooni testkeskkondade õigusliku aluse ning neid kasutatakse juba ELi õigusaktides ja paljude liikmesriikide õigusraamistikes;

10. RÕHUTAB, et regulatsiooni testkeskkonnad võivad anda võimaluse edendada reguleerimist ennetava regulatiivse õppimise abil, mis võimaldab reguleerivatel asutustel saada paremaid regulatiivseid teadmisi ja leida parimad vahendid innovatsiooni reguleerimiseks tegelike tõendite alusel, eriti väga varases etapis, mis võib olla eriti oluline suure ebakindluse ja murranguliste probleemide korral, samuti uute poliitikameetmete ettevalmistamisel;

11. TOONITAB, et regulatsiooni testkeskkonnad võivad pakkuda eelkõige märkimisväärseid innovatsiooni- ja kasvuvõimalusi kõikidele ettevõtetele, eriti VKEdele, sealhulgas mikroettevõtjatele ja idufirmadele tööstuses, teenustesektoris ja muudes sektorites;

12. TOONITAB, et regulatsiooni testkeskkonnad ja katsetamissätted peavad alati järgima subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet ning ettevaatuspõhimõtet ning peaksid neid edendama. Alati tuleb tagada muu hulgas kodanike, tarbijate, töötajate, tervise, kliima ja keskkonna kõrgel tasemel kaitse, samuti õiguskindlus, finantsstabiilsus, võrdsed tingimused ja aus konkurents ning austada olemasolevat kaitsetaset.

13. Seoses katsetamissätetega: a) INNUSTAB komisjoni jätkuvalt kaaluma katsetamissätete juhtumipõhist kasutamist õigusaktide koostamisel ja läbivaatamisel ning hindama katsetamissätete kasutamist järelhindamistes ja toimivuskontrollides; b) RÕHUTAB, et katsetamissätted võivad olla olulised mitmetes praegustes ja tulevastes seadusandlikes ettepanekutes; c) TOETAB õiguskontrollikomitee jätkuvat kontrolli, et mõjuhinnangute, hindamiste ja toimivuskontrollide jälgimisel võetakse nõuetekohaselt arvesse õigusaktide mõju innovatsioonile, mis võib muu hulgas hõlmata katsetamissätete kasutamist; d) RÕHUTAB oma kavatsust hinnata katsetamissätete võimalikku lisamist seadusandlike ettepanekute arutamisse; e) KUTSUB komisjoni ÜLES koostama ülevaadet ELi õiguses kehtivatest peamistest katsetamissätetest; f) KUTSUB komisjoni ÜLES tegema kindlaks poliitikavaldkonnad ja eeskirjad, milles täiendavad katsetamissätted võiksid aidata soodustada innovatsiooni ja edendada reguleerimist; INNUSTAB sellega seoses komisjoni konsulteerima liikmesriikide ja sidusrühmadega, näiteks tulevikukindluse platvormi või sihipäraste konsultatsioonide kaudu.

14. Seoses regulatsiooni testkeskkondadega: KUTSUB komisjoni ÜLES korraldama koostöös liikmesriikidega teabe- ja heade tavade vahetust seoses regulatsiooni testkeskkondadega liikmesriikide vahel ning liikmesriikide ja komisjoni vahel, et: a) koostada ülevaade regulatsiooni testkeskkondade kasutamise hetkeolukorrast ELis; b) teha kindlaks regulatsiooni testkeskkondade õigusliku aluse, rakendamise ja hindamisega seotud kogemused; c) analüüsida, kuidas regulatsiooni testkeskkondadest riiklikul tasandil saadud teadmised võivad aidata kaasa tõenditel põhineva poliitika kujundamisele ELi tasandil;

15. KUTSUB komisjoni ÜLES esitama 2021. aasta esimesel poolel eduaruande kõnealuse teabe- ja heade tavade vahetuse kohta seoses regulatsiooni testkeskkondadega, samuti ülevaate olemasolevatest katsetamissätetest ELi õiguses, et võimaldada selle teema arutamist parema õigusloome töörühmas Portugali eesistumise ajal, ning esitama lõplikud tulemused ja analüüsi koos praktiliste soovitustega regulatsiooni testkeskkondade ja katsetamissätete võimaliku tulevase kasutamise kohta ELis ja ELi tasandil 2021. aasta teisel poolel, et võimaldada nende arutamist ja järelmeetmeid parema õigusloome töörühmas Sloveenia eesistumise ajal.

(1) 6232/20.

(2) Institutsioonidevaheline kokkulepe parema õigusloome kohta, punkt 47.

(3) 9580/16.

(4) WK 6474/2017.

(5) Attrey, A., Lesher, M. ja Lomax, C., „The role of sandboxes in promote flexibility and innovation in the digital age“, Going Digital Toolkit Policy Note 2, 2020.

(6) https://ec.europa.eu/info/publications/study-supporting-interim-evaluation-innovation-principle_en.

(7) https://ec.europa.eu/info/publications/science-research-and-innovation-performance-eu-2020_en.

(8) 6783/20 (COM(2020)103).

(9) Parenti, R., „Regulatory Sandboxes and Innovation Hubs for FinTech“, Majandus- ja rahanduskomisjoni jaoks koostatud uuring, Majandus-, teadus- ja elukvaliteedi poliitika osakond, Euroopa Parlament, Luxembourg, 2020.

(10) European Commission, TOOL #21. Research & Innovation, Better Regulation Toolbox; Euroopa Komisjon; 6783/20 (COM(2020)103).

(11) European Commission, TOOL #21. Research & innovation, Better Regulation Toolbox, punkt 1 katsetamissätete kohta, lk 151.