ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 30.1.2009 
SEK(2009) 90  
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
ELi õigusaktide lihtsustamine tekstiilinim etuste ja tekstiiltoodete märgistamise 
valdkonnas – Mõju hindamine – Kokkuvõte 
{COM(2009) 31 lõplik} 
{SEK(2009) 91} 
 
 
ET 2   ET KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
ELi õigusaktide lihtsustamine tekstiilinim etuste ja tekstiiltoodete märgistamise 
valdkonnas – Mõju hindamine – Kokkuvõte 
ELi õigusaktid tekstiilinimetuste ja teks tiiltoodete märgistamise valdkonnas on kolm 
direktiivi, mida on viimastel aastatel muudetud uute kiunimetuste Euroopa õigusaktidesse lisamiseks (tehnika arenguga kohandamiseks). Direktiivis 96/74/EÜ tekstiilinimetuste kohta 
nähakse ette tekstiiltoodete ki ukoostise märgistamine üksnes sell e direktiivi I lisas loetletud 
ühtlustatud nimetusi kasutades. Direktiivide s 96/73/EÜ ja 73/44/EM Ü määratakse kindlaks 
analüüsimeetodid, mida tuleb kasutada kontrollimisel, kas tekstiiltoodete koostis vastab märgisel esitatud teabele.  
Neid tekstiile käsitlevaid direktiive on vaja koha ndada alati, kui tehnilis tesse lisadesse on vaja 
lisada uus üldnimetus mõne uuendkiu jaoks. Kõig epealt esitatakse ko misjoni talitustele 
taotlusankeet, mille ettevõtja on ette valmis tanud. Poliitika ja õigusloome seisukohast on uue 
kiunimetuse lisamine ELi õigusaktis tehtav vä ike tehniline muudatus. Kuid kuna õigusaktid 
on direktiivide kujul, nõuab s ee kõigilt liikmesriikidelt m eetmete võtmist, et muudetud 
direktiivid üle võtta. Kogemused on näidanud, et ajavahemik uue kiunimetuse taotluse 
sisseandmise ja selle nimetuse õigusli ku vastuvõtmise vahel ELis on pikk. Euroopa 
Komisjoni vastuvõetud õigusaktide lihtsustamise  programmis tehti ettepanek vaadata läbi 
tekstiilinimetusi ja tekstiiltoodete märgista mist käsitlevad ELi õigusaktid, eesmärgiga 
lihtsustada nende õigusaktide kohandamist tehnika arenguga. 
Praeguse õigusliku raamistiku puhul on põhiküsimus nii ametiasutuste kui ka tööstuse jaoks 
aeg, mis kulub uue kiunimetuse esialgse taotluse esitamise ja selle kiunimetuse õigusliku vastuvõtmise vahel kogu ELi territooriumil. ELi  õigusaktide lihtsustamine selles valdkonnas 
keskendub seega menetluse lihtsustamisele ni ng direktiivide tehnilistesse lisadesse uue 
kiunimetuse lisamiseks kuluva aja kokkuhoiule.  Seega ei mõjuta kontrollitud valikud 
tekstiiltoodete märgistamise eeskirju ki ukoostise osas ning institutsionaalseid 
otsustusmenetlusi ei muudeta. 
Selleks et saavutada eesmärki, milleks on uue tekstiilkiunimetuse õiguspärase turustamiseni 
kuluva aja lühendamine, on kõige käepärasem la hendus muuta kolm kehtivat direktiivi üheks 
või kolmeks määruseks, kusjuures eelistatakse muutmist üheks määruseks, kui õigusteenistus 
kinnitab, et tegemist on õigusloome seisukohast pädeva lahendusega. 
Määrus muudab tehnika arenguga kohandamise li htsamaks. Liikmesriikidel ei ole enam vaja 
direktiivides tehtavaid tehnili si muudatusi üle võtta riiklik esse õigusaktidesse, selle 
tulemuseks on halduskoormuse otsene vähe nemine. Veelgi enam, määruse vastuvõtmine 
võimaldab turustada uusi tekstiilkiunime tusi 12 kuu võrra praegu kehtivast lühema 
ajavahemiku jooksul, tuues ette võtjatele olulist kasumit. 
Kontrolliti ka tekstiilinimetusi käsitleva mitteõi gusliku lahenduse teostatavust. Tekstiiltoodete 
kiunimetustega märgistamisest loobumine ei ole siiski lahendus. Tarbijate teavitamine selles 
valdkonnas on oluline, sest teatavate kiudude omadused seonduvad neist valmistatud toodete 
mugavusega, samuti on see tähtis tervise seisu kohast, sest mõnedel tarbijatel võib ilmneda 
teatavate kiudude suhtes allergiaid. Euroopa Liidu õigusaktid selles valdkonnas töötati välja 
selleks, et ühtlustada riiklikke õigusnorme ning vältida tehnilisi takistusi tekstiiltoodete vabas 
ET 3   ET ringluses ühenduse turul. Lisa ks on uute kiudude loomine ja nende kiudude tuntus kasulik 
ettevõtjatele. 
Kaaluti ka võimalust, mida toob kaasa isere gulatsioon. Siiski näitasid uue kiunimetuse 
saamiseks esitatud taotluste osas saadud kogemused, et nimetused, mille kohta taotlustes ettepanek tehti, sarnanesid mõnikord rohk em kaubamärgi nimele kui kiu omadustega 
seonduvale kiunimetusele, et kiu määratluse ko hta tehtud ettepanek ei  olnud alati kooskõlas 
kiu omadustega ja seega esitati tarbijale eksi tavat teavet ning et kontrollimisel kasutatavad 
meetodid, mida kavandati, olid peaaegu al ati puudulikud või ebasobivad selleks, et 
turujärelevalveasutused s aaksid vastavust hinnata. 
Liikmesriigid ei kiitnud kumbagi võimalust heaks. Seetõttu mõlemat eespool kirjeldatud 
valikut rohkem ei kontrollitud. 
Samuti kaaluti, kas kavandatud lihtsustamine võiks põhjustada negatiivset mõju keskkonnale 
või tööhõivele. Keskkonna suht es ei tundu õiguslik lihtsustamine praegust olukorda muutvat. 
Puuduvad tõendid selle kohta, nagu võiks uue ki unimetuse turuleviimise tempo olla seotud 
keskkonnaprobleemidega. Vastupidi, võiks isegi väita, et keskkonna suhtes võib olla 
kasulikum selliste kiudude tootmise soodusta mine, mis võivad asendada looduslikke kiude, 
näiteks puuvilla, mille tootmisprotsess on seotud mõnede keskkonnaprobleemidega. Seepärast ei uuritud rohkem võimalikke negatiivseid mõju sid, mis võiksid tulene da igal aastal uute 
tekstiilikudude turuleviimisest. 
Sama on olukord ka tööhõivega. Kui uue tekstii lkiu varasem turuleviimine üldse midagi 
mõjutab, saab see mõju olla üksnes posit iivne. Tõepoolest on uu te tekstiilkiududega 
seonduvad uuendused Euroopa tekstiili- ja rõiv atööstuse konkurentsiee lis. Koos teiste 
teguritega on uute tekstiilki udude turuleviimine võimaldanud juba kümnendeid tööstust 
sügavuti moderniseerida ja tootmisprotsesse  ümber korraldada ning  säilitada seega nii 
tehniliste- kui tööstustekstiilid e ja rõivamoe valdkonnas turuli idri kohta maailmas. Selle 
sektori suundumused näitavad, et ettevõtteid jääb vähemaks, kuid need on suuremad ja 
moodsamad ning et need ettevõtted võtavad tööl e vähem, kuid paremini tasustatud tööjõudu. 
Euroopa tekstiili- ja rõivatööstuse töökohtade kadumine on peamiselt seotud muutustega, mis 
tulenevad rahvusvahelise tootmise asjaolude  muutumisest. Võrrelduna maailma muude 
piirkondadega loob tehnoloogia, oskusteabe ja  tööjõukulude kombinatsioon Euroopas 
konkurentsieelise kõrge lisandväärtu sega, kvaliteetsete ja uuenduslik e toodete tootmiseks ning 
ettevõtted loobuvad järjest masstootmisest. Sellega seoses aitavad uued tekstiilkiud tekstiili- 
ja rõivatööstust uuendada ning hoolimata selle tööstusharu turuosa vähenemisest Euroopa 
majanduses, säilitab kõneal une tööstusharu 3,5 % li sandväärtuse tootmisest
1. Seepärast 
kavandatud õiguslikust lihtsustami sest tulenevaid negatiivseid  mõjusid tööhõive osas ei 
tuvastatud ja teemat rohkem ei uuritud.  
Seoses võimalusega võtta vastu määrus hinnati edasisi võimalusi , kuidas vähendada aega uue 
kiunimetuse taotluse esitamise ja kiunimetuse õigusliku vastuvõtmise vahel ELis. 
Viimaste aastate kogemused on näidanud, et taotlusankeedid on peaaegu alati puudulikult 
täidetud, eelkõige kontrollimisel ka sutatavate meetodite osas. Seepärast otsustati kontrollida, 
kas täpsemate juhiste esitamine selle kohta, kuida s taotlusankeeti ette valmistada, võiks tuua 
ettevõtjatele, tarbijatele ja riigiasutustele otsest kasu. 
                                                 
1 Eurostat. 
ET 4   ET Lisaks kaaluti võimalust, kas taotlusankeete võiks kontrollida üks ol emasolevatest selleks 
ettenähtud laboratooriumitest enne seda, kui taotlus komisjoni talitustele edastataks. 
Lõpetuseks kaaluti ideed, kas kontrollimisel  kasutatavate meet odite osa tehnilistes 
direktiivides tuleks standardiseerida. Tehnilised meetodid võib üle võtta Euroopa 
standarditesse. See võimalus lihtsustaks Euroopa Liidu õigus akte veelgi. Seetõttu tasus 
kontrollida, kas selline teguviis ei ole vastuolus peamise eesmärgiga, milleks on ajakulu vähendamine uute kiudude ametlikuks turustamiseks ELis. 
Nende eesmärkide taustal kaaluti järgmisi poliit ikavalikuid ja nende valikute alavalikuid: 
(1) Valik nr 1: poliitilisi muudatusi ei tehta  – see valik võeti alusstsenaariumiks ja iga 
valikut võrreldi praegu kehtiva menetlusega; 
(2) Valik nr 2: uue määrus e (määruste) vastuvõtmine  – see hõlmab kolme 
tekstiilinimetusi ja tekstiiltoodete märgistamist käsitleva direktiivi asendamist ühe (või mitme) määrusega, selle alavalikud on järgmised: 
(a) Valik nr 2.1: võtta vastu uus määrus ( uued määrused) ilma sätteid lisamata; 
(b) Valik nr 2.2: võtta vastu uus määrus (uued määrused) ja lisada lisa, milles 
kirjeldatakse taotlusankeedi sisu; 
(c) Valik nr 2.3: võtta vastu uus määrus (uued määrused), sealhulgas sätted 
liikmesriikide poolt tunnustatud laboratooriumide loetelu kehtestamise kohta; 
(d) Valik nr 2.4: võtta vastu uus määrus (uued määrused), sealhulgas lisa, kus 
kirjeldatakse taotlusankeedi sisu, ja sätted liikmesriikid e poolt tunnustatud 
laboratooriumide loetelu kehtestamise kohta (valik nr 2.2 koos valikuga nr 
2.3). 
(3) Valik nr 3: võtta vastu regulatiivse ja mitteregulatiivse (standardimine) 
lähenemise kombinatsioon  – see tähendab, et uus määrus sisaldaks praegu direktiivis 
96/74/EÜ (muudetud kujul) säte statut ning kvantifitseerimismeetodid viidaks üle 
standardimise valdkonda. 
(a) Valik nr 3.1: võtta vastu uus määrus ( uued määrused) / standardimise menetlus 
ilma sätteid lisamata; 
(b) Valik nr 3.2: võtta vastu uus määrus ( uued määrused) / standardimise menetlus 
ja lisada lisa, milles kirjeldatakse taotlusankeedi sisu; 
(c) Valik nr 3.3: võtta vastu uus määrus ( uued määrused)/ standardimise menetlus, 
sealhulgas sätted liikmesriikide po olt tunnustatud laboratooriumide loetelu 
koostamise kohta; 
(d) Valik nr 3.4: võtta vastu uus määrus ( uued määrused) / standardimise menetlus, 
sealhulgas lisa, kus kirjeldatakse taotlu sankeedi sisu, ja sätted liikmesriikide 
poolt tunnustatud laboratooriumide loetel u kehtestamise kohta (valik nr 3.2 
koos valikuga nr 3.3). 
ET 5   ET Kavandatud poliitikavalikud võiksid kaasa tuua kokkuhoiu taotluse esitamisest uue 
kiunimetuse saamiseni kuluvas ajas, tuua maja nduslikku kasu ja vähendada kulusid. Lisaks 
näitas analüüs, et oluline aja kokkuh oid võib soodustada uuenduslikkust. 
Tööstusharu ja liikmesriigid leiavad, et uue kiunimetuse kasutuselevõtu kiirendamine toob 
kaasa selle, et turule viiakse rohkem kiude . Tööstusharu väidete kohaselt loob üks uus kiud 
aastas, olenevalt mitmest tegurist, puhaskasu 100  000 ja 2 miljoni euro vahelises summas. Kui 
igal aastal lisanduvad veel üks või kaks uut kiunimetust, suureneb tööstusharu kasum 
märgatavalt. Uute ja uuenduslike kiudude kasutegur it järgneva tööstuse tootjate jaoks, kes 
neid kiude kasutavad, ei analüüs itud. Siiski tasub märkida, et  hiljuti kasutuselevõetud kiu 
nimetus elastaan, mille omaduseks on suur elastsus, on võimaldanud teha olulisi muudatusi rõivatootmises ning toonud kaasa konkuren tsieeliseid ja olulist kasumit. 
Väikese- ja keskmise suurusega ettevõtete puhul on eriti tähtis, et väheneks aeg uude kiudu 
investeerimise ja selle kiu uue nimetuse al l turustamise võimaluste vahel. Vastavalt 
tööstusharu esitatud teabele, võib kogu väikese- ja keskmise suurusega ettevõtjate äritegevus 
sõltuda ajast, mis kulub teat ava kiu turule jõudmiseks. 
Poliitikavalikute analüüsi ja võrdlemise tulemusena tehti järgmised järeldused: 
• tööstus saab suurima kasu, kui uue ki unimetuse taotluse esitamise ja uue 
nimetusega kiu turuleviimise vaheli st aega vähendataks e. Nii hoitakse kokku 
halduskulusid ja kiu müük hakkab vare m tulu tooma. Valikud nr 2.4 ja 3.4 
(juhtum A) annavad potentsiaalselt suurima kulukokkuhoiu ja üldise kasumi. Potentsiaalne ajaline kokkuhoid nende võimaluste puhul ulatub 18 kuust 33 kuuni ning on kuni kuue kuu võrra suurem kui teiste võimaluste puhul;  
• liikmesriikide ametiasutustele on kõige kasulikum, kui direktiiv asendatakse 
määrusega (määrustega), sest siis ei ol e ametiasutustel enam vaja muudatusi 
riiklikesse õigusaktidesse üle võtta. See peaks liikmesriikide kulutusi oluliselt 
kokku hoidma. Kõnealune kulukokkuhoid kaasne b kõigi valikute nr 2 ja nr 3 
alavalikutega;  
• tööstusharu ja ametiasutused saavad potentsiaalset kasu, kui taotlusankeedi sisu 
kohta esitatakse juhised (vali kud nr 2.2 ja nr 3.2), ja ku i kehtestatakse tunnustatud 
riiklike laboratooriumide lo etelu (valikud nr 2.3 ja nr  3.3). Kui nende valikute 
tulemus on, et esitatud taotlusankeedid vastavad paremini komisjoni talituste nõuetele, võib see kaasa tuua ol ulise ajalise kokkuhoiu (18–27 kuud) nii 
tööstusharu kui ka ametiasutuste jaoks ning 
• kõik valikud on kasulikud tarbijatele, sest säilib kindlustunne, et nimetuse saanud 
kiud vastavad konkreetsetele omadustele. Tarb ijad võivad kasu saad a ka sellest, et 
uued kiud jõuavad varem turule.