SELETUSKIRI

25. juunil 2012 esitas Küpros taotluse finantsabi saamiseks Euroopa stabiilsusmehhanismilt (ESM). 25. aprillil 2013 otsustas nõukogu (nõukogu otsus 2013/236/EL), et Küpros peab täpselt rakendama makromajanduslikku kohandamisprogrammi, mis on mõeldud Küproselt lähtuvate, euroala finantsstabiilsust ohustavate probleemide lahendamiseks ning usaldusväärse ja jätkusuutliku majandus- ja finantsolukorra kiireks taastamiseks Küprosel.

24. aprillil 2013 otsustas ESMi juhatajate nõukogu põhimõtteliselt anda Küprosele stabiilsustoetust ning kiitis heaks konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi (edaspidi „memorandum”) ja selle allakirjutamise komisjoni poolt ESMi nimel. 8. mail 2013 kiitis ESMi juhatajate nõukogu heaks rahalise abi süsteemi lepingu.

Makromajandusliku kohandamisprogrammi eesmärk on taastada finantsturgude usaldus ja usaldusväärne makromajanduslik tasakaal ning võimaldada majandusel naasta jätkusuutliku majanduskasvu juurde. Nende eesmärkide saavutamiseks tugineb programm kolmele sambale. Esimene neist on finantssektori strateegia, mis põhineb sellesse kuuluvate finantsasutuste restruktureerimisel ja väiksemaks muutmisel ning finantssektori järelevalve tugevdamisel koos pingutustega lahendada kapitali ja likviidsuse puudujääkide probleem. Teine sammas on ambitsioonikas eelarve konsolideerimise strateegia, millega jätkatakse 2012. aastal alustatud konsolideerimispingutusi eelkõige selliste meetmete abil, millega vähendatakse praegusi esmaseid kulusid, suurendatakse valitsemissektori tulusid, parandatakse avaliku sektori toimimist ja säilitatakse eelarve konsolideerimine keskpikas perspektiivis. Eesmärk on korrigeerida valitsemissektori ülemäärast eelarvepuudujääki ja tagada, et valitsemissektori koguvõla suhe SKPsse keskpikas perspektiivis kindlalt väheneks. Ametiasutused on seadnud eesmärgiks viia eelarvepuudujääk 2016. aastaks allapoole 3 % SKPst. Säilitada tuleks struktuurifondide ja muude ELi fondide, samuti tööhõive ja majanduskasvu edendamisele suunatud ELi poliitikaalgatuste tõhus rakendamine. See aitab kaasa Küprose pikaajalisele majanduskasvule. Kolmas sammas koosneb ambitsioonikast struktuurireformikavast, mille eesmärk on toetada konkurentsivõimet ning jätkusuutlikku ja tasakaalustatud majanduskasvu kooskõlas Küprosele 2012. aastal antud riigipõhiste soovitustega ning võimaldada kõrvaldada makromajanduslikud tasakaalustamatused. Tuletades meelde nõukogu 22. aprilli 2013 soovitust noortegarantii loomise kohta,[1] tuleks suurendada noorte võimalusi ja nende tööalase konkurentsivõime perspektiive.

Kolmeaastane programm hõlmab ajavahemikku 2013. aasta keskpaigast 2016. aasta keskpaigani.

Kooskõlas otsuse 2013/236/EL artikli 1 lõikega 2 on komisjon koostöös Euroopa Keskpangaga (EKP) ja asjakohasel juhul Rahvusvahelise Valuutafondiga (IMF) vaadanud viiendat korda läbi kokkulepitud meetmete rakendamisel tehtud edusammud, samuti kõnealuste meetmete tulemuslikkuse ning majandusliku ja sotsiaalse mõju. Selle tulemusena on memorandumit täiendatud finantssektori reformi, eelarvepoliitika ja struktuurireformide valdkonnas. Finantssektori puhul on muudetud memorandumis sätestatud, et ametiasutused kaaluvad piiravate väliste meetmete edasist liberaliseerimist ainult pärast põhjaliku hindamise edukat lõpuleviimist ja sujuvat üleminekut ühtsele järelevalvemehhanismile. See liberaliseerimine, mille üle konsulteeritakse õigeaegselt komisjoni, EKP ja IMFiga ning millest teavitatakse ESMi, on kooskõlas finantsstabiilsuse ja piisavate likviidsuspuhvritega. Muudetud memorandumiga nähakse ette ka ajakohastatud kava kõnealuste piiravate meetmete järkjärguliseks lõdvendamiseks. Lisaks nõutakse selles lisameetmeid pankades viivislaenude haldamise parandamiseks. See sisaldab ka sätet, mille eesmärk on viia lõpule üksikuid finantsasutusi käsitlenud 2013. aasta auditiga seotud järeltegevus, kehtestada vajaduse korral sanktsioonid ja avalikustada lõplik otsus. Muudetud memorandumiga nõutakse lisameetmeid ühistupankadena tegutsevate krediidiasutuste grupi operatiivsuutlikkuse parandamiseks. See sisaldab ka kaht varasemat meedet, nimelt sellise uue laiaulatusliku raamistiku vastuvõtmist ministrite nõukogu poolt, millega kehtestatakse asjakohased äriühingute ja füüsiliste isikute maksejõuetusmenetlused, ja hüpoteegiga koormatud varadega seotud sundtäitmise õigusraamistiku muudatuste vastuvõtmist esindajatekoja poolt, selles täpsustatakse ka nende kahe uue raamistiku vajalike elementide üksikasju. Eelarvepoliitika valdkonnas korrigeeriti 2014. aasta esmase eelarvepuudujäägi eesmärki allapoole (maksimaalselt 210 miljonit eurot ehk 1,3 % SKPst), et kajastada 2014. aasta esimese poole eelarvetulemusi. Lisaks nõutakse muudetud memorandumiga sellise ettepaneku esitamist, mille eesmärk on tagada hoolekandesüsteemi reformi eelarveneutraalsus ja 2015. aasta eelarvepuudujäägi eesmärgi saavutamine; 2017. aasta esmase eelarveülejäägi eesmärki on aga korrigeeritud allapoole, et muuta sujuvamaks eelarve kohandamine aastatel 2017–2018. Eelarve- ja struktuurireformide valdkonnas nähakse muudetud memorandumiga ette uued sammud Küprose sadamaameti (CPA) ja Küprose energiaameti (EAC) erastamisprotsessi läbiviimiseks. Tulude haldamise ja maksukohustuse täitmisega seoses nõutakse selles maksuosakonna uue juhataja ja kahe abijuhataja ametissenimetamist, ühtse maksumaksjate andmebaasi loomist ja vajalike teiseste õigusaktide vastuvõtmist eesmärgiga hakata rakendama parandatud maksukogumisvolitusi. Muudetud memorandumis on samuti sätestatud, et 2015. aastal viiakse ellu kinnisvaramaksude reform. Sotsiaalhoolekandereformiga seoses nähakse muudetud memorandumiga ette, et luuakse riiklik toetuste register, millest lähtuvalt koostab seireüksus eelarveneutraalsuse tagamiseks hoolekandesüsteemi reformi käsitleva hindamisaruande. Eluasemeturu reguleerimise valdkonnas on esitatud lisanõuded, et kiirendada omandiõigust tõendavate dokumentide väljastamist. Turismi valdkonnas hinnatakse Küprose turismiametit käsitleva kehtiva seaduse artikleid, mis võivad piirata konkurentsi. Energia alal viiakse ellu esialgne hindamine, mille käigus uuritakse tehnilisi ja majanduslikke võimalusi taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmise suurendamiseks ning omahinda mitmesuguste taastuvate energiaallikate ja traditsiooniliste primaarenergiaallikate puhul. Muudetud memorandumi kohaselt peavad ametiasutused kavandama meetmeid energiaturgu reguleeriva asutuse (CERA) suutlikkuse ja sõltumatuse suurendamiseks.

Määruse (EL) nr 472/2013 jõustumise tulemusena tuleb makromajanduslik kohandamisprogramm nüüd nõukogu rakendusotsuse kujul vastu võtta. Seepärast teeb komisjon õigusselguse ja -kindluse tagamiseks ettepaneku võtta programm määruse 472/2013 artikli 7 lõike 2 alusel uuesti vastu. Programmi sisu on samasugune kui programmil, mis võeti vastu nõukogu otsusega 2013/236/EL, kuid see sisaldab ka otsuse 2013/236/EL artikli 1 lõike 2 kohaselt tehtud läbivaatamise tulemusi. Samal ajal tehakse ettepanek tunnistada kehtetuks nõukogu otsus 2013/236/EL.

Kavandatav otsus tagab täieliku kooskõla Euroopa Liidu toimimise lepinguga loodud liidu mitmepoolse järelevalve raamistiku ja makromajandusliku kohandamisprogrammi aluseks olevate poliitiliste tingimuste vahel. Aruande- ja järelevalvekohustuste kooskõla on sätestatud määruse (EL) nr 472/2013 artiklis 10.

2014/0248 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,

millega muudetakse rakendusotsust 2013/463/EL, millega kiidetakse heaks Küprose makromajanduslik kohandamisprogramm

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 472/2013, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet euroala liikmesriikide üle, millel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel,[2] eriti selle artikli 7 lõikeid 2 ja 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Määrust (EL) nr 472/2013 kohaldatakse nende liikmesriikide suhtes, kes selle jõustumise hetkel juba saavad finantsabi, sealhulgas Euroopa stabiilsusmehhanismilt (ESM).

(2) Määruses (EL) nr 472/2013 on sätestatud eeskirjad finantsabi saavate liikmesriikide makromajanduslike kohandamisprogrammide heakskiitmiseks, mis peavad olema kooskõlas Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamislepinguga.

(3) Vastuseks Küprose 25. juuni 2012. aasta taotlusele saada ESMilt finantsabi otsustas nõukogu 25. aprillil 2013 otsusega 2013/236/EL,[3] et Küpros peab täpselt rakendama makromajanduslikku kohandamisprogrammi.

(4) 24. aprillil 2013 otsustas ESMi juhatajate nõukogu põhimõtteliselt anda Küprosele stabiilsustoetust ning kiitis heaks konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi ja selle allakirjutamise komisjoni poolt ESMi nimel.

(5) Kooskõlas nõukogu otsuse 2013/236/EL artikli 1 lõikega 2 on komisjon koostöös Euroopa Keskpangaga (EKP) ja asjakohasel juhul Rahvusvahelise Valuutafondiga (IMF) vaadanud viiendat korda läbi kokkulepitud meetmete rakendamisel tehtud edusammud, samuti kõnealuste meetmete tulemuslikkuse ning majandusliku ja sotsiaalse mõju. Nimetatud läbivaatamise tulemusena ajakohastati olemasolevat makromajanduslikku kohandamisprogrammi, et võtta arvesse Küprose ametiasutuste 2014. aasta teiseks kvartaliks astutud samme.

(6) Määruse (EL) nr 472/2013 jõustumise tulemusena võeti makromajanduslik kohandamisprogramm nõukogu rakendusotsuse kujul vastu[4]. Õigusselguse ja -kindluse tagamiseks võeti programm määruse (EL) nr 472/2013 artikli 7 lõike 2 alusel uuesti vastu. Programmi sisu jäi samasuguseks kui programmil, mis võeti vastu nõukogu otsusega 2013/236/EL, kuid see sisaldab ka otsuse 2013/236/EL artikli 1 lõike 2 kohaselt tehtud läbivaatamise tulemusi. Samal ajal tunnistati kehtetuks nõukogu otsus 2013/236/EL.

(7) Nõukogu rakendusotsust 2013/463/EL on juba muudetud otsusega 2014/169/EL. Lähtudes hiljutisest arengust, tuleks seda uuesti muuta.

(8) Komisjon on koostöös EKPga ja IMFiga vaadanud viiendat korda läbi kokkulepitud meetmete rakendamisel tehtud edusammud, samuti kõnealuste meetmete tulemuslikkuse ning majandusliku ja sotsiaalse mõju. Selle tulemusena tuleks teha muudatusi finantssektori reformi, eelarvepoliitika ja struktuurireformide valdkonnas, eelkõige seoses järgmisega: i) piiravate väliste meetmete järkjärguliseks lõdvendamiseks ajakohastatud kava kehtestamine, kusjuures ametiasutused kohustuvad selle käivitama alles pärast põhjaliku hindamise edukat lõpuleviimist ja sujuvat üleminekut ühtsele järelevalvemehhanismile; ii) lisameetmed pankades viivislaenude haldamise parandamiseks; iii) nõue viia lõpule üksikuid finantsasutusi käsitlenud 2013. aasta auditiga seotud järeltegevus, kehtestada vajaduse korral sanktsioone ja avalikustada lõplik otsus; iv) ühistupankadena tegutsevate krediidiasutuste grupi operatiivsuutlikkuse parandamiseks lisameetmete kehtestamine; v) sellise uue laiaulatusliku raamistiku vastuvõtmine ministrite nõukogu poolt, millega kehtestatakse asjakohased äriühingute ja füüsiliste isikute maksejõuetusmenetlused, ja hüpoteegiga koormatud varadega seotud sundtäitmise õigusraamistiku muudatuste vastuvõtmine esindajatekoja poolt (need on kaks varasemat meedet), samuti nende kahe uue raamistiku vajalike elementide üksikasjad; vi) 2014. aasta esmase eelarvepuudujäägi eesmärgi korrigeerimine (maksimaalselt 210 miljonit eurot ehk 1,3 % SKPst), et kajastada 2014. aasta esimese poole eelarvetulemusi; sellise ettepaneku esitamine, mille eesmärk on tagada hoolekandesüsteemi reformi eelarveneutraalsus ja 2015. aasta eelarvepuudujäägi eesmärgi saavutamine; 2017. aasta esmase eelarveülejäägi eesmärki on aga korrigeeritud allapoole, 2,5 %-le SKPst, et muuta sujuvamaks eelarve kohandamine aastatel 2017–2018; vii) uued sammud Küprose sadamaameti ja Küprose energiaameti erastamisprotsessi läbiviimiseks; viii) uue maksuosakonna uue juhataja ja kahe abijuhataja ametissenimetamine, ühtse maksumaksjate andmebaasi loomine ja vajalike õigusaktide vastuvõtmine eesmärgiga hakata rakendama parandatud maksukogumisvolitusi; ix) kinnisvaramaksude reform, mis viiakse ellu 2015. aastal; x) eluasemeturu reguleerimise valdkonnas täiendavad nõuded omandiõigust tõendavate dokumentide väljastamise kiirendamiseks; xi) kohtuasjade kuhjumise kõrvaldamise tegevuskava projekt, üksikasjalik statistika kohtuasjade kuhjumise ja menetluste kestuse kohta ning halduskohtu loomine; xii) Küprose turismiametit käsitleva kehtiva seaduse selliste artiklite hindamine, mis võivad piirata konkurentsi; xiii) esialgne hindamine, milles uuritakse tehnilisi ja majanduslikke võimalusi taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmise suurendamiseks ning omahinda mitmesuguste taastuvate energiaallikate ja traditsiooniliste primaarenergiaallikate puhul; meetmed CERA suutlikkuse ja sõltumatuse suurendamiseks.

(9) Küprose põhjaliku poliitikameetmete paketi rakendamise ajal peaks komisjon andma täiendavalt poliitilist nõu ja pakkuma tehnilist abi spetsiifilistes valdkondades. Makromajanduslikku kohandamisprogrammi rakendav liikmesriik, kelle haldussuutlikkus on ebapiisav, on kohustatud paluma komisjonilt tehnilist abi, mis võib hõlmata eksperdirühma lähetamist.

(10) Küprose ametiasutused peaksid kooskõlas kehtivate riigisiseste eeskirjade ja tavadega kaasama makromajandusliku kohandamisprogrammi ettevalmistamisse, rakendamisse, järelevalvesse ning hindamisse sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse 2013/463/EL artiklit 2 muudetakse järgmiselt.

1) lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5. Oma finantssektori usaldusväärsuse taastamiseks peab Küpros i) jätkama pangandussektori ja ühistupankadena tegutsevate krediidiasutuste sektori restruktureerimist, ii) jätkama käimasoleva ühtsele järelevalvemehhanismile ülemineku kontekstis järelevalve ja reguleerimise tugevdamist, iii) viima ellu võla restruktureerimise raamistiku reformi ning iv) kõrvaldama kooskõlas oma tegevuskavaga järk-järgult piiravad meetmed, tagades seejuures finantsstabiilsuse. Programmiga nähakse ette järgmised meetmed ja tulemused:

(a) selle tagamine, et pangandussektori likviidsusega seotud olukorda jälgitakse tähelepanelikult. Kapitali vabale liikumisele kehtestatud ajutisi piiranguid (sh sularaha väljavõtmise, maksete ja ülekannete limiidid) jälgitakse tähelepanelikult. Piiravate väliste meetmete järkjärguline lõdvendamine peab olema kooskõlas finantssektori stabiilsusega ja säilitama piisavad likviidsuspuhvrid. Küprose keskpank (CBC) kontrollib kohapeal piirangute rakendamist ja võtab vastavalt vajadusele asjakohaseid järelevalvemeetmeid. Ametiasutused kaaluvad piiravate väliste meetmete edasist liberaliseerimist ainult pärast põhjaliku hindamise edukat lõpuleviimist ja sujuvat üleminekut ühtsele järelevalvemehhanismile. Eesmärk on rakendada kontrolli ainult seni, kui see on rangelt vajalik finantssüsteemi stabiilsust ohustavate tõsiste riskide maandamiseks. Piiravate meetmete järkjärgulise lõdvendamise tegevuskava ajakohastatakse ja see avaldatakse pärast põhjalikku hindamist. Keskpangapoolsele rahastamisele või riigiabi saamisele toetuvate riigisiseste pankade rahastamises ja kapitalikavades peaks realistlikult kajastama oodatavat finantsvõimenduse vähendamist pangandussektoris ning need peaksid vähendama sõltuvust keskpankadelt laenamisest, vältides samal ajal varade kiirmüüki ja krediidituru kriisi;

(b) miinimumkapitalinõuete kohandamine, võttes arvesse bilansi hindamise parameetreid ja kogu ELi hõlmavat stressitesti;

(c) selle tagamine, et restruktureerimiskavad tuleb enne riigiabi andmist riigiabi eeskirjade kohaselt ametlikult heaks kiita. Kapitali puudujääkidega pangad võivad muude meetmete ebapiisavuse korral taotleda kooskõlas riigiabi menetlustega riigilt abi rekapitaliseerimiseks. Restruktureerimiskavadega pangad annavad aru kõnealuste kavade rakendamisel tehtud edusammudest;

(d) toimiva krediidiregistri loomise tagamine;

(e) võttes arvesse ühtsele järelevalvemehhanismile üleminekut, laenude väljastamist, varade väärtuse langust ja provisjoneerimist käsitleva õigusraamistiku täieliku rakendamise tagamine;

(f) avalikustamise nõuete kehtestamine tagamaks, et pangad teavitaksid korrapäraselt ametiasutusi ja turge oma tegevuse ümberkujundamisel tehtud edusammudest;

(g) juhtimisdirektiivi muutmise tagamine nii, et see täpsustab muu hulgas pankade siseauditi üksuste ja pankade järelevalveasutuste vahelist vastastikmõju;

(h) pankade juhtimise tugevdamine, sealhulgas keelates laenude andmise sõltumatutele juhtkonnaliikmetele ja nendega seotud isikutele;

(i) Küprose keskpanga uuest ülesandest tulenevalt vajaliku personali ja muudatuste tagamine, muu hulgas kindlustades kriisilahendusfunktsiooni ja järelevalvefunktsiooni lahushoidmise, ja selle tagamine, et siseriiklikku õigusesse võetakse üle ühtsed eeskirjad, sealhulgas pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiiv ning hoiuste tagamise skeemi direktiiv;

(j) viivislaenude haldamise parandamine, võttes arvesse ühtse järelevalvemehhanismi arengut ja ajakava. See hõlmab eelkõige järgmist: käitumisjuhendi ning pankade võlgnevuste haldamise poliitika ja tavade muutmine; Küprose keskpanga seatud restruktureerimiseesmärkide jälgimine; meetmed, mis võimaldavad laenuandjatel saada asjakohast finantsteavet laenuvõtjate finantsseisundi kohta ning taotleda võlgnevustega laenuvõtjate finantsvara arestimist ja võlgnevuste kinnipidamist töötasust, see saavutada ja ellu viia; meetmed, mis võimaldavad ja hõlbustavad laenuandjatel olemasolevate üksiklaenude ülekandmist kolmandatele isikutele koos kõigi tagatiste ja väärtpaberitega ning ilma laenuvõtja nõusolekuta;

(k) tagatise realiseerimisele seatud piirangute lõdvendamine. See täiendab õigusaktide ettevalmistamist laiaulatusliku reformi raamistiku alusel, millega kehtestatakse asjakohased äriühingute ja füüsiliste isikute maksejõuetusmenetlused, ning muudetud sundtäitmise ja maksejõuetuse raamistike tõrgeteta ja tõhusa toimimise tagamist. Lisaks vaadatakse pärast reformi läbi uus erasektori võlgade restruktureerimise õigusraamistik ja vajaduse korral määratakse kindlaks täiendavad meetmed;

(l) ühistupankadena tegutsevate krediidiasutuste regulatsiooni ja järelevalve kommertspankade regulatsiooni ja järelevalvega ühtlustamise lõpuleviimine;

(m) selle tagamine, et ühistupankadena tegutsevate krediidiasutuste grupp näeb ette kokkulepitud restruktureerimiskava õigeaegse ja täieliku rakendamise ning võtab täiendavaid meetmeid operatiivsuutlikkuse parandamiseks eelkõige võlgnevuste haldamise, juhtimisinfosüsteemi ja juhtimise valdkonnas ning seoses juhtimissuutlikkusega;

(n) rahapesuvastase raamistiku edasise tugevdamise jätkamine ning sellise tegevuskava rakendamine kooskõlas parimate tavadega, mis tagab kliendi suhtes rakendatavate hoolsusmeetmete ja üksuste läbipaistvuse alal parandatud tavade kohaldamise ning millega integreeritakse stressitestimine korrapärasesse panga välisjärelevalvesse.”

2) lõike 8 punkt e asendatakse järgmisega:

„e) seaduse vastuvõtmine, et luua tugev äriühingu üldjuhtimise süsteem täielikult või osaliselt riigi omandis olevate ettevõtete jaoks, ning erastamiskava rakendamine, et aidata parandada majanduslikku tõhusust ja taastada võla jätkusuutlikkus;”

3) lõige 13 asendatakse järgmisega:

„13. Kohtuasjade menetlemist kiirendatakse ja kohtuasjade kuhjumine likvideeritakse programmi lõpuks. Küpros käivitab algatused oma turismisektori konkurentsivõime suurendamiseks, rakendades konkreetse tegevuskava muu hulgas hiljuti muudetud turismistrateegias (2011–2015) kindlaks määratud kvantifitseeritud eesmärkide saavutamiseks ja muutes Küprose turismiametit käsitlevat seadust, eelkõige artikleid, mis võivad piirata konkurentsi turismisektoris. Küpros rakendab lennunduspoliitika strateegiat Küprose lennundusalase välispoliitika kohandamiseks, võttes arvesse ELi välislennundust ja ELi lennunduskokkuleppeid, tagades samal ajal piisava lennuühenduse.”

4) Lõike 14 punkt b asendatakse järgmisega:

„b) ümberkujundatud energeetika- ja gaasisektori reguleeriva korra ja turukorralduse igakülgne kavandamine, sealhulgas esialgne hinnang taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmise suurendamise võimaluste kohta, ning”

5) lõige 16 asendatakse järgmisega:

„16. Laiaulatusliku ja ühtse majanduskasvu strateegia väljatöötamisel integreerib Küpros selle oma riiklikku institutsioonilisse raamistikku, mõjutades käimasolevat avaliku halduse reformi, riikliku finantsjuhtimise reformi, muid Küprose makromajanduslikus kohandamisprogrammis sätestatud kohustusi ning asjaomaseid liidu algatusi, võttes arvesse partnerluslepingut Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamiseks. Majanduskasvu strateegia töötatakse välja, seda koordineeritakse ja jõustatakse ühtse asutuse kaudu, mis areneb välja juba asutatud majanduskasvu töökonnast ja mis tugineb riiklikule institutsioonilisele raamistikule.”

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Küprose Vabariigile.

Brüssel, […]

Nõukogu nimel

eesistuja […]

[1] ELT C 120, 26.4.2013, lk 1.

[2] ELT L 140, 27.5.2013, lk 1.

[3] Nõukogu otsus 2013/236/EL, 25. aprill 2013, mis on adresseeritud Küprosele ning käsitleb spetsiifilisi finantsstabiilsuse ja jätkusuutliku majanduskasvu taastamise meetmeid (ELT L 141, 28.5.2013, lk 32).

[4] Nõukogu rakendusotsus 2013/463/EL, 13. september 2013, millega kiidetakse heaks Küprose makromajanduslik kohandamisprogramm ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2013/236/EL (ELT L 250, 20.9.2013, lk 40).