KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT

MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE

Lisatud dokumendile:

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus,

millega luuakse kosmose jälgimise ja seire toetusprogramm

1. Sissejuhatus

Viimastel aastatel on kosmose jälgimise ja seire (SST) Euroopa teenuse arendamine olnud kosmoseküsimuste eest vastutavate ELi ministrite poliitiliste mõttevahetuste teemaks. Nende mõttevahetuste tulemused on leidnud kajastamist mitmes nõukogu järelduses ning neist selgub, et liikmesriigid, satelliidioperaatorid ja teised sidusrühmad on üksmeelel, et kosmoseinfrastruktuuri on vaja kaitsta ja et SST Euroopa teenuse arendamine sellise infrastruktuuri kaitsmiseks peaks toimuma ELi juhtimisel (kusjuures tehnilist teadus- ja arendustegevuse alast tuge pakuks Euroopa Kosmoseagentuur) ning et selle käigus tuleks kasutada olemasolevat suutlikkust, mida täiendatakse uute varadega. Peale selle on üldsus teadlik vajadusest kaitsta kosmoseinfrastruktuuri ja toetab seda (viimase kolme aasta jooksul on laiema üldsusega konsulteeritud kaks korda).

2. Probleemi määratlus

2.1. Euroopa elutähtsa kosmoseinfrastruktuuri turvalisus ei ole tagatud

Kosmosepõhised süsteemid võimaldavad kasutada väga erinevaid rakendusi, mis mängivad olulist rolli meie igapäevaelus (televisioon, internet, geograafilise asukoha määramine jne). Need süsteemid on muutunud ka väga oluliseks ELi tegevuspõhimõtete rakendamise eesmärgil. Galileo ja EGNOSe programme silmas pidades muutub EL peagi ise üheks suuremaks satelliidioperaatoriks Euroopas. Kuid kosmoseinfrastruktuure ähvardab üha enam kosmoseaparaatide omavahelise kokkupõrke oht ning – mis veelgi olulisem – kosmosejäätmetega kokkupõrke oht. Kosmosejäätmed on muutunud kõige tõsisemaks ohuks kosmosetegevuste jätkusuutlikkusele.

Selleks et leevendada kokkupõrkeohtu, tuleb satelliidid ja kosmosejäätmed kindlaks määrata ja neid jälgida, nii et satelliidioperaatoreid oleks võimalik hoiatada ja nad saaksid oma satelliitide asukohta muuta. Seda riigi julgeoleku seisukohast äärmiselt tundlikku tegevust tuntakse kui kosmose jälgimist ja seiret (SST). SST näol on tegemist ka kahesugust kasutusotstarvet võimaldava tegevusega, mis võib kasu tuua nii tsiviil- kui ka militaarkasutajatele. SST teenus hõlmab kolme põhifunktsiooni:

– sensorifunktsioon: radarid ja teleskoobid, mida kasutatakse kosmoseaparaatide ja -jäätmete kindlaksmääramiseks ja seireks;

– töötlemisfunktsioon: kokkupõrke tõenäosuse või kosmoseobjektide Maa atmosfääri taassisenemise trajektoori kindlaksmääramine;

– teenindusfunktsioon: satelliidioperaatoritele ja asjaomastele ametiasutustele SST teabe levitamise korraldamine (nt kokkupõrkeohu ja taassisenemise hoiatused).

Praegu SST teenust Euroopas ei osutata: olemasolev sensorisuutlikkus ei ole piisav ega ühendatud, töötlemissuutlikkus on väga piiratud ning teenindusfunktsioon puudub täielikult. Peale selle puudub rahvusvahelisel tasandil sobilik alternatiiv ning samuti ei sobi Ameerika Ühendriikide süsteem, sest see ei ole piisavalt täpne, ega muud süsteemid, sest need ei ole avatud rahvusvaheliseks koostööks.

2.2. Kosmosejäätmete tõttu suurenenud kokkupõrkeoht

Viimase poole sajandi jooksul on kosmoseobjekte korrapäraselt orbiidile saadetud. Need Maa orbiidil väga kiiresti ja kontrollimatult tiirlevad objektid kujutavad endast üha suuremat potentsiaalset ohtu kosmoseaparaatide orbiidile saatmisel ja nende aparaatide kasutamisel, sest need objektid võivad kokku põrgata kosmosejäätmete või teiste orbiidil tiirlevate kosmoseaparaatidega.

Viimastel hinnangutel tiirleb praegu Maa orbiidil 16 000 kaardistatud objekti, mis on suuremad kui 10 cm, ning 300 000–600 000 kaardistamata objekti, mis on suuremad kui 1 cm. ESA sõnul üle 1 cm suuruste objektide arv aina kasvab ning 2020. aastaks on kosmosejäätmete koguarv umbes 1 miljonit. Peale selle arvatakse, et üle 1 mm suuruseid objekte on üle 300 miljoni. Enamik neist kosmoseobjektidest paikneb ärilises mõttes kõige kasutatavamates avakosmose piirkondades. Kõige tagasihoidlikumate hinnangute kohaselt (tuginedes osaliselt jälgitavatele objektidele) valitseb praegu oht, et kord kolme aasta jooksul toimub üks kokkupõrge.

2.3. Kokkupõrke vältimiseks tehtavad manöövrid lühendavad satelliitide eluiga

Kuna potentsiaalselt jälgitavate või mittejälgitavate kosmosejäätmetega kokkupõrkamise ohtu on raske ennustada, teevad satelliidioperaatorid kokkupõrke vältimiseks manöövreid kosmosejäätmete lähenemist käsitlevatele hoiatustele tuginedes.

Iga vältimismanöövri jaoks on vaja kütust, mis lühendab satelliitide eluiga, või on nende manöövrite tõttu vaja viia orbiidile lisakütust, mis aga suurendab orbiidile saatmisega seotud kulusid. Lisaks võib kõnealuste objektide asukohta käsitlevate andmete ebatäpsuse tõttu arvata, et paljud manöövrid ei pruugi olla hädavajalikud, kuid neid tuleb siiski ettevaatuse mõttes teha ning sellega kaasnevad lisakulud.

2.4. Kosmosejäätmete või kontrollimatute kosmoseaparaatide taassisenemine Maa atmosfääri on ohuks ELi kodanike turvalisusele

Kosmoseaparaatide ja kosmosejäätmete taassisenemine Maa atmosfääri kujutab endast üha suuremat ohtu Maa elanikkonna turvalisusele ja tervisele. Kui aktiivsete kosmoseaparaatide (nt USA Space Shuttle, Venemaa Sojuz ja Euroopa automaatne transportmoodul) atmosfääri taassisenemist kontrollitakse, siis mitteaktiivsed satelliidid ja kosmosejäätmed taassisenevad atmosfääri pidevalt ja kontrollimatult.

Objekti trajektoori prognoosimise võime (mis sõltub suurel määral kosmoseseire süsteemi järelevalve- ja seiresuutlikkusest) on väga oluline taassisenemistega seotud ohtude leevendamiseks. Kuna satelliitide arv orbiidil üha kasvab, võib arvata, et lähiaastatel suureneb ka kontrollimatute taassisenemiste arv.

2.5. Ülevaade kosmosejäätmetest tuleneva ohu tõttu igal aastal hinnanguliselt kantud kahjust

Olemasolevate andmete ja turukasvu prognooside alusel moodustab kokkupõrgete tagajärjel ja nende vältimiseks tehtavate manöövrite tagajärjel iga-aastane kvantifitseeritav kahju (mis tekib nt satelliitide hävinemise, satelliitide eluea lühenemise, satelliitidega teenitava tulu vähenemise tagajärjel) hinnanguliselt 140 miljonit eurot. Kuna eeldatakse, et orbiidil tiirlevate aktiivsete satelliitide arv kasvab järgneva kümne aasta jooksul 50 %, võib arvata, et iga-aastane hinnanguline kahju suureneb järgmisel kümnendil 210 miljoni euroni

Võib olla üsna kindel, et need kulud moodustavad vaid murdosa võimalikest mittekvantifitseeritavatest kuludest ja teataval määral ka mittekvantifitseeritavatest tagajärgedest, mis võivad tekkida seetõttu, et Euroopal puudub kosmoseseire- ja järelevalvesuutlikkus. Näiteks võib satelliidi hävinemisega kaasneda elutähtsa satelliitside katkemine hädaolukorras ning selle tulemusel kaotatakse elu.

3. ELi õigus tegutseda ja subsidiaarsuse analüüs

ELi toimimise lepingu artikliga 189 nähakse ette ELi õigus töötada välja Euroopa kosmosepoliitika, tuginedes samas Euroopa Kosmoseagentuuri ja liikmesriikide tasandil varem saavutatule, ning antakse Euroopa Komisjonile selge volitus kasutada oma õigust teha algatusi. Kosmosepoliitika puhul on pädevus jagatud ELi ja selle liikmesriikide vahel.

Viimastel aastatel sidusrühmadega toimunud arutelude käigus selgus, et toimivate SST Euroopa teenuste väljatöötamiseks on vajalik ELi sekkumine. Selle aluseks on ELi ja ESA liikmesriikide kosmoseküsimuste eest vastutavate ministrite vahel saavutatud konsensus. Sellega seoses hakkab SST Euroopa teenusel olema julgeolekumõõde, millega tegelemiseks on ELil erinevalt ESAst (teadus- ja arendustegevuse asutus) asjakohane pädevus.

EL ei soovi asendada üksikute liikmesriikide poolt või ESA raames tehtud algatusi. EL soovib nimetatud tasanditel võetud meetmeid täiendada (eelkõige ESA SSA ettevalmistava programmi raames) ja parandada koordineerimist, kui selline koordineerimine on vajalik ühiste eesmärkide saavutamiseks.

ELi kaasamine oleks vajalik, et koondada teatavate kosmoseprojektide rahastamiseks vajalikud investeeringud, kehtestada juhtimiskord, määrata kindlaks andmepoliitika ning tagada, et olemasolevat ja tulevast suutlikkust kasutatakse ära koordineeritud ja tõhusal moel, tagades kindla ja koostalitlusvõimelise süsteemi, millest saavad kasu kõik asjaomased Euroopa sidusrühmad.

Peale selle ei soovita kavandatud ELi meetmega asendada ega dubleerida olemasolevaid rahvusvahelisi või mitmepoolseid leevendusmeetmeid, sest nende meetmetega ei lahendata pakilist probleemi, vaid ainult vähendatakse kosmosejäätmete hulga kasvu pikas perspektiivis.

4. Eesmärgid

Kavandatud algatuse üldeesmärk on kaitsta selliste Euroopa ja riiklike kosmoseinfrastruktuuride ja -teenuste pikaajalist kättesaadavust ja julgeolekut, mis on väga olulised Euroopa majanduse ja ühiskonna tõrgeteta toimimiseks ning Euroopa kodanike turvalisuse tagamiseks.

Erieesmärk || Tegevuseesmärgid

(a) vähendada Euroopa kosmoseaparaatide orbiidilesaatmisega seotud riske; (b) hinnata ja vähendada Euroopa kosmoseaparaatide orbiidil toimimisega seotud kokkupõrkeohtu ning võimaldada kosmoseaparaatide operaatoritel tõhusamalt kavandada ja võtta leevendusmeetmeid (nt täpsemad manöövrid kokkupõrgete vältimiseks, ebavajalike – ning iseenesest riskantsete ja satelliidi eluiga lühendavate – manöövrite vältimine); (c) teha seiret kosmoseaparaatide või nendega seotud kosmosejäätmete Maa atmosfääri kontrollimatu taassisenemise üle ning anda täpsemaid ja tõhusamaid varajasi hoiatusi julgeoleku tagamisega ja kodanikukaitsega / katastroofide ohjamisega tegelevatele riiklikele ametiasutustele eesmärgiga vähendada potentsiaalset ohtu Euroopa kodanike turvalisusele ja tervisele ning leevendada potentsiaalse kahju tekkimist maapealsele elutähtsale infrastruktuurile. || (a) luua Euroopa tasandil kosmoseseire ja -järelevalve operatiivne suutlikkus, mis tugineb olemasolevatele Euroopa ja riiklikele varadele ning võimaldab tulevikus integreerida uusi varasid; (b) rakendada asjakohast juhtimisstruktuuri; (c) määrata kindlaks andmepoliitika põhimõtted SST teabe käsitlemiseks Euroopa SST-alase suutlikkuse kaudu ja rakendada neid põhimõtteid; (d) määrata kindlaks SST teenused, mis on kättesaadavad kõigile Euroopa ja riiklikele avalik-õiguslikele ja erasektoris tegutsejatele, ning osutada neid teenuseid; (e) tagada SST teenuste vajalik kvaliteet ning nende teenuste tõhus ja jätkusuutlik osutamine; (f) teha järelevalvet kavandatud operatiivse SST suutlikkuse ja SST operatiivteenuste rakendamise ja tõhusa toimimise üle ning tagada jätkusuutlik rahastamine ELi poolt.

5. võimalikud strateegiad

5.1. Variant 1. Meetmeid ei võeta: SSTsse ei kaasata ELi rahalisi vahendeid

Baasstsenaariumi kohaselt ei osaleks EL üheski meetmes ega pakuks mingit abi (õiguslikku või finantsabi) SST Euroopa teenuste loomisel ja osutamisel.

Organisatsioonilise raamistiku puudumise tõttu on ebatõenäoline laiem koostöö liikmesriikide vahel eesmärgiga luua tõeline Euroopa SST-alane suutlikkus ja osutada toimivaid SST Euroopa teenuseid.

Peale selle, võttes arvesse asjaolu, et liikmesriigid ei näe SST Euroopa teenuste arendamises ülesannet, mille võiks usaldada ESA-le, ei saa eeldada, et baasstsenaariumi korral loodaks operatiivsed SST teenused Euroopa tasandil.

Koostöö ELi liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel jääb eeldatavalt praegusele tasemele.

Rahvusvahelisel tasandil on tehtud kosmosejäätmete probleemi leevendamiseks algatusi, millega püütakse ära hoida kosmosejäätmete eksponentsiaalset kasvu. Need algatused võivad osutuda tõhusaks vaid pikas perspektiivis, kuid nende meetmetega ei ole võimalik asendada lühiajalisi leevendusmeetmeid, näiteks kokkupõrke vältimiseks tehtavaid manöövreid.

5.2. Variant 2. Partnerlusel põhinev lähenemisviis – EL rahastab Euroopa SST teenindusfunktsiooni

Selle variandi puhul püütakse vähendada kokkupõrkeohtu 3–5 korda ning seeläbi vähendada samavõrra ka satelliitide mittetoimimise või hävinemisega kaasnevat majanduslikku kahju. Eksperdid on üksmeelel, et sellise vähenemise saavutamiseks tuleb välja töötada sensorifunktsioon, millega ühendatakse olemasolevad varad ja mis toimib võrgustikuna, ning sellesse võrgustikku tuleb lisada üks seireradar, üks järelevalveradar, kaheksa teleskoopi ja andmekeskus. Nende varade omavaheliseks ühendamiseks tuleks kasutada turvalisi liine. Töötlemisfunktsioon tuleb luua selleks, et kindlaks määrata kokkupõrke tõenäosus või kosmoseobjektide Maa atmosfääri taassisenemise trajektoor. Samuti tuleb luua teenindusbüroo, mis väljastaks hoiatusi ja käsitleks SST teenuste kasutajate päringuid.

Selleks on vaja ELi ja liikmesriikide investeeringuid kokku umbes 60 miljonit eurot aastas (üksikasjad on esitatud arvutusmeetodeid käsitlevas V lisas). Kõige tagasihoidlikumate hinnangute kohaselt väheneks praegune iga-aastane 140 miljoni euro suurune hinnanguline kahju 28–46 miljoni euroni.

Selle variandi puhul töötataks toimivad SST Euroopa teenused välja partnerluses asjaomaseid varasid omavate ELi liikmesriikidega. EL määraks kindlaks õigusraamistiku Euroopa SST teenuste väljatöötamiseks ja osutamiseks (olemasolevate ja liikmesriikide poolt tulevikus potentsiaalselt välja töötatavate sensorite ning liikmesriikide olemasoleva ja tulevikus arendatava suutlikkuse alusel), sealhulgas andmepoliitika.

Liikmesriikide konsortsium vastutaks Euroopa SST-alase suutlikkusega seotud sensorifunktsiooni ja töötlemisfunktsiooni eest. Teenindusfunktsiooni täitmine usaldataks olemasolevale üksusele/ametile, kellel on tõendatud julgeolekuvolitused SST teabe käsitlemiseks (nt ELi Satelliidikeskusele). Euroopa Komisjon ei sekkuks igapäevastesse tegevustesse, vaid tagaks SST funktsionaalsete elementide üldise koordineerimise.

Euroopa SST-alase suutlikkuse loomise ja toimimise tagamise kogukulusid kaasrahastaksid konsortsiumi moodustavad liikmesriigid ja EL. Kui konsortsium rahastaks kõiki kapitaliinvesteeringuid, mis on seotud sensorifunktsiooniga (sealhulgas uute varade väljatöötamisega) ja töötlemisfunktsiooniga (hinnanguliselt 58 miljonit eurot aastas), siis EL näeks ette rahalised vahendid teenindusfunktsiooni loomiseks ja toimimiseks (hinnanguliselt kokku 2 miljonit eurot aastas). Teenustasude kehtestamist võiks uurida algatuse rakendamise hindamise kontekstis.

5.3. Variant 3. Partnerlusel põhinev lähenemisviis – EL rahastab võrgustiku loomist ning sensori-, töötlemis- ja teenindusfunktsiooni toimimist

See variant on identne variandiga 2 kõigis aspektides, välja arvatud selles, mis käsitleb liikmesriikide konsortsiumi ja ELi pakutavate rahaliste vahendite jaotust. Selle variandi puhul rahastavad konsortsiumis osalevad liikmesriigid jällegi kõiki kapitaliinvesteeringuid, mis on seotud sensorifunktsiooniga (sealhulgas uute varade väljatöötamisega: üks järelevalveradar, üks seireradar, kaheksa teleskoopi ja andmekeskus) ja töötlemisfunktsiooniga. Kuid variandiga 2 võrreldes rahastaks EL lisaks ka neid hooldus- ja tegevuskulusid, mis on vajalikud SST Euroopa teenuse sensori- ja töötlemisfunktsiooni toimimise tagamiseks.

Nagu ka variandi 2 puhul, on selleks, et liikmesriigid saaksid soetada kokkupõrkeohu vähendamise eesmärgi (vähendamine 3–5 korda) saavutamiseks vajaliku uue vara, tarvis hinnanguliselt 50 miljonit eurot aastas. ELi rahaline panus oleks 10 miljonit eurot aastas. Sarnaselt variandile 2 tuleks uurida teenustasude kehtestamise võimalust.

5.4. Variant 4. SST arendamine ja kasutamine ELi juhtimisel (kokkupõrkeohu vähendamine 3–5 korda)

Selle variandi puhul oleks kokkupõrkeohu vähendamise tegur identne variantides 2 ja 3 nimetatud teguriga, kuid tõenäoliselt esineksid mõningad erinevused juhtimises ja rahastamises, sest süsteemi omanik oleks EL, kes rahastaks kõik kulud. EL määrab kindlaks asjaomase õigusraamistiku (sealhulgas andmepoliitika) ning vastutab selliste struktuuride väljatöötamise eest, mis on vajalikud olemasolevate riiklike ja Euroopa sensorite ja olemasoleva suutlikkuse ühendamiseks ning SST teenuste osutamise tagamiseks.

Komisjonist saaks uute SST infrastruktuuri elementide omanik. Selle variandi puhul on samuti vaja välja töötada üks järelevalveradar ja üks seireradar, kaheksa teleskoopi ja andmekeskus ning olemasolevate varade võrguks ühendamiseks vajalik varustus. ELi rahaline panus kokku oleks umbes 60 miljonit eurot aastas.

5.5. Variant 5. SST arendamine ja kasutamine ELi juhtimisel (kokkupõrkeohu vähendamine 10 korda)

Variandi 5 puhul lähtutakse samast loogikast nagu variandi 4 puhul, kuid kokkupõrkeohtu püütakse vähendada 10 korda ning sellest tulenevalt püütakse hinnangulist kahju vähendada rohkem kui 10 korda. Selle variandi puhul tuleb soetada kaks järelevalveradarit, kaks seireradarit, 14 teleskoopi ja andmekeskus, parandades sel moel erinevatele kasutajarühmadele osutatavate teenuste kvaliteeti ja täpsust ning kaasates Euroopas olemas olevad sensorid.

Rahastamisel lähtutaks samadest põhimõtetest nagu variandi 4 puhul, kuid uusi varasid on vastavalt eespool kirjeldatule vaja poole rohkem. ELi poolne rahastamine moodustab ajavahemikul 2014–2020 hinnanguliselt umbes 120 miljonit eurot aastas.

5.6. Kokkuvõte sidusrühmade seisukohtadest variantide kohta

Nii töötlev tööstus kui ka satelliidioperaatorid pooldavad väga Euroopa SST suutlikkuse loomist. Kui töötlev tööstus pooldab selgelt seda varianti, millega tagatakse suurimad investeeringud ja seega tööstuslik tulu, siis operaatorid on mures süsteemi toimimise pärast ning selle pärast, et kõrgetasemelise toimimisega võivad nende jaoks kaasneda täiendavad kulud. Tööstussektor ei ole väljendanud oma seisukohti seoses juhtimise või andmepoliitikaga.

Kõik liikmesriigid on nõus, et SST süsteemi on vaja ja et süsteem peaks tuginema olemasolevatele varadele. Kõik liikmesriigid on nõus variantides 2–5 esitatud juhtimismudeliga. Üks liikmesriik on korduvalt rõhutanud, et talle meeldiks, kui sensori- ja töötlemisfunktsiooni tagamiseks loodaks Euroopa üksus, kuid ta nõustub väljapakutud juhtimiskavaga tingimusel, et sellega tagatakse konsortsiumis osalemise võimalus kõigile seda soovivatele liikmesriikidele. Peale selle on kõik liikmesriigid nõus kavandatud andmepoliitikaga ning valmis kaaluma ideed, mille kohaselt toimiks teenindusbüroona Euroopa üksus. Sõjalise kontrolli all olevaid SST sensoreid ja SST suutlikkust omavad liikmesriigid rõhutasid, et andmepoliitika ja juhtimise puhul on väga oluline võtta arvesse riiklikke julgeolekuhuve. Kõikide variantide puhul on nende mureküsimustega arvestatud.

Toimimisega seoses pooldavad liikmesriigid parandatud toimimiskorda, mis on välja pakutud variantide 2–4 puhul. Rahastamise küsimuses on mõni liikmesriik mures, et kui EL rahastaks süsteemi täies mahus, mõjutaks see investeeringutelt saadava tulu geograafilist jaotust, nii nagu ESA seda tagab. Ilma et see mõjutaks eespool öeldut, mõistavad liikmesriigid eelarvepiiranguid ning – olles potentsiaalselt avatud mis tahes kavandatud variandile – pooldavad nad kõige rohkem siiski variante 3 ja 4.

6. Mõju hindamine

6.1. Mõju, mis kaasneb variandiga 1 – meetmeid ei võeta

6.1.1. Strateegiline mõju

Kui meetmeid ei võeta, siis EL ei investeeriks SST teenuste väljatöötamisse ja nende teenuste osutamisse Euroopa tasandil. See ei mõjutaks ELi juhtprogrammide Galileo ja Copernicuse (mis on GMESi uus nimi) rakendamist, kuid võib mõjutada nende turvalisust ja jätkusuutlikku kasutamist pikemas perspektiivis.

6.1.2. Majanduslik mõju

Tuvastatud probleeme ei käsitletaks ning järgnevate aastate jooksul need probleemid tõenäoliselt süveneksid Kuna kosmosetegevus laieneb ja kosmosejäätmete arv kasvab, suureneb tõenäoliselt ka majanduslik kahju, mis tuleneb orbiidile saatmisel esinevatest tõrgetest, satelliitide hävinemisest või kahjustumisest ja teenuste osutamisel esinevatest seisakutest. Tööstustegevus SST valdkonnas jääks Euroopas praegusele piiratud tasemele.

6.1.3. Sotsiaalne mõju

ELi meetmete puudumisel ning võttes arvesse asjaolu, et liikmesriigid ei tundu olevat valmis osalema suuremahulises SST-alases arendustegevuses ESA raames, on selle variandi mõju töökohtade loomisele tühine. Ei käsitletaks ega leevendataks turvalisusriske, mis tulenevad kosmosejäätmete kontrollimatust taassisenemisest Maa atmosfääri, nagu on selgitatud probleemi määratlust käsitlevas osas. Kuna kosmosetegevus laieneb pidevalt, suureneb ka oht Euroopa kodanike või elutähtsa maapealse infrastruktuuri turvalisusele.

6.1.4. Keskkonnamõju

Kõik prognoosid näitavad pidevat ja märkimisväärset kosmosejäätmete arvu kasvu tulevikus (tegelikult kaasneb iga kosmoseobjektide vahelise kokkupõrkega kosmosejäätmete arvu eksponentsiaalne suurenemine) ning vajadust kosmosekeskkonna kaitsmise meetmete järele. Kui EL ei sekku, siis neid küsimusi ei käsitleta.

6.2. Mõju, mis kaasneb variantidega 2, 3 ja 4

6.2.1. Strateegiline mõju

Kavandatud juhtimiskavad ja andmepoliitikad võimaldavad liikmesriikidel anda aktiivne panus ja kaitsta oma riiklikke julgeolekuhuve. Nende variantide puhul tuginetaks toimivale rahvusvahelisele koostööle USAga. Üldiselt võimaldaks Euroopa SST suutlikkuse loomine teha ELil USAga koostööd – ja mõjutada arenguid USAs – võrdväärse partnerina eesmärgiga vastastikku edendada SST toimimist. Peale selle aitaksid need variandid parandada Euroopa sõltumatut juurdepääsu kosmosele ja tema suutlikkust teha sõltumatuid otsuseid kosmoseaparaatide toimingute ohutuse küsimustes. Lisaks esitavad need variandid pragmaatilise raamistiku SST valdkonnas Euroopa tasandil tehtavale koostööle, mida on võimalik laiendada, et ühendada veelgi rohkem sensoreid, kui see peaks tulevikus vajalikuks osutuma.

6.2.2. Majanduslik mõju

Kavandatud algatusega parandataks Euroopa SST võimet tuvastada ohtlikud olukorrad ja anda täpsemat SST teavet satelliitide orbiidile saatmiseks ja nende tööks orbiidil. Selle tulemusel väheneks satelliitide hävinemise oht ja kokkupõrke vältimiseks tehtavate manöövrite arv ning seega väheneks ka majanduslik kahju. Praegune iga-aastane hinnanguline kahju (140 miljonit eurot) väheneks 3–5 korda, jäädes 28–46 miljoni euro juurde. Nende variantide puhul tuginetaks olemasolevatele SST sensoritele ja oskusteabele ning nendega kaasneks uute SST sensorite väljatöötamine. Uute sensorite väljatöötamine – nagu nende variantide puhul soovitatakse – suurendaks tööstustegevust tõenäoliselt 2,3 korda. Kui võtta arvesse vaid seda, et investeeringud uutesse varadesse moodustaksid ligikaudu 50 miljonit eurot aastas, s.t 350 miljonit eurot seitsmeaastase ajavahemiku jooksul (2014–2020), siis oleks tööstuslik tulu hinnanguliselt 850 miljonit eurot.

6.2.3. Sotsiaalne mõju

Kavandatud meetmega kaasneks vähemalt 50 alalist töökohta.

Peale selle paraneks Euroopa võime prognoosida kosmoseobjektide trajektoori ning selle tulemusel paraneks Euroopa suutlikkus kontrollida kosmosejäätmete taassisenemist Maa atmosfääri. Kuna puuduvad igasugused kvantitatiivsed andmed ja uuringud kontrollimatu taassisenemisega kaasneva materiaalse kahju kohta, ei ole antud hetkel võimalik seda positiivset mõju kvantitatiivselt kindlaks määrata.

6.2.4. Keskkonnamõju

Nende variantidega suureneks Euroopa suutlikkus teha järelevalvet kosmosejäätmete kontrollimatu taassisenemise üle ning kehtestada sidus ja selge kord tähendusrikaste ja õigeaegsete hoiatuste edastamiseks riiklikele julgeolekuasutustele.

6.3. Mõju, mis kaasneb variandiga 5 – ELi juhtimisel toimuv SST arendamine ja kasutamine (kokkupõrkeohu vähendamine 10 korda)

6.3.1. Strateegiline ja juhtimisalane mõju

Lisaks eelmiste variantide puhul kirjeldatud strateegilisele mõjule suureneks variandi 5 puhul selgelt ELi strateegiline potentsiaal tugevdada ja intensiivistada väljakujunenud poliitiliste kanalite kaudu koostööd SST valdkonnas muude kosmoses tegutsevate riikidega (eelkõige USAga). Selle variandi puhul oleks ELil täielik kontroll Euroopa SST suutlikkuse loomise üle ning ta tagaks, et algatus oleks avatud kõigile ELi liikmesriikidele, kes soovivad selles osaleda.

6.3.2. Majanduslik mõju

Selles variandis ette nähtud ELi SST programmiga kaasneb uute SST varade väljatöötamine/hankimine summas 810 miljonit eurot ajavahemikul 2014–2020. Investeeringute tulemusel suureneks tööstustegevus tõenäoliselt 2,3 korda. Sellega kaasneks otsene ja kaudne tööstuskäive summas 1,863 miljardit eurot. Kui hinnata sama lähenemisviisi kohaldades majandusliku kahju vähenemist, mis tõenäoliselt kaasneks variandiga 3, võib prognoosida, et variandi 5 puhul väheneksid probleemi määratlust käsitlevas osas kindlaks määratud ohud 10 korda või rohkem. Selle tulemusel võib kokkupõrgetega kaasnev hinnanguline iga-aastane kahju väheneda 14 miljoni euroni praeguselt tasemelt, milleks on hinnanguliselt 140 miljonit eurot majanduslikku kahju aastas.

6.3.3. Sotsiaalne mõju

Selle variandi puhul võidakse tehnika ja andmeanalüüsi valdkonnas luua umbes 100 uut alalist töökohta kogu Euroopas. Nagu variantide 2, 3 ja 4 puhul, paraneks ka selle variandi puhul Euroopa võime prognoosida kosmosejäätmete taassisenemist Maa atmosfääri. Variandiga 5 oleks võimalik veelgi vähendada ohtu Euroopa kodanike ja elutähtsa maapealse infrastruktuuri turvalisusele.

6.3.4. Keskkonnamõju

Nagu ka variantide 2 ja 4 puhul, võimaldaks see variant parandada Euroopa suutlikkust teha järelevalvet kosmosejäätmete hulga üle, vältida kokkupõrkeid ning seega leevendada täiendavate kosmosejäätmete tekitamise ohtu. Variant 5 võimaldaks avastada kosmosjäätmeid, mis on maksimaalselt 3–5 cm suurused ning mida praegu ei kaardistata. See parandaks märkimisväärselt Euroopa suutlikkust vähendada jäätmepilvede tekkimise ohtu ja nende pikaajalist levikut maalähedasel orbiidil.

Variantide ja järelduste võrdlus:

|| Tugevused || Nõrkused

Variant 1: meetmeid ei võeta || USA osutab piiratud teenust tasuta. Riiklikud vahendid võib suunata muudesse prioriteetidesse. || Kokkupõrkeoht jääb ja muutub suuremaks. EL ei suuda kaitsta elutähtsat kosmoseinfrastruktuuri. Negatiivne strateegiline, majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnamõju. See ei vasta liikmesriikide ega sektori esindajate ootustele.

Variant 2 || Eesmärgiks on seatud kokkupõrkeohu vähendamine 3–5 korda. Positiivne strateegiline, majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnamõju. Mitu liikmesriiki on andnud märku soovist välja töötada ELi juhitava SST algatuse raames täiendavad SST varad. See variant vastab liikmesriikide ettekujutusele, mille kohaselt oma varade väljatöötamisega tagatakse, et nende investeeringud toovad kasu riigi tööstusele. || Selle variandi puhul on vaja märkimisväärseid rahalisi vahendeid nii ELilt kui ka liikmesriikidelt, kes soovivad välja töötada uusi varasid. Kuigi on olemas tõendid, et mõni liikmesriik tõepoolest toetab seda ideed ja soovib uusi varasid välja töötada, puudub ELil täielik kontroll SST Euroopa teenuse väljatöötamiseks vajalike rahaliste vahendite üle. ELi investeering ei kata olulist osa SST Euroopa teenuste väljatöötamisega – s.t sensori- ja töötlemisfunktsioonide toimimise tagamisega – otseselt kaasnevatest kuludest. See variant ei vasta liikmesriikide ootustele, mille kohaselt EL kataks vähemalt SST Euroopa teenuse osutamisega kaasnevad kulud, ning sellepärast ei pruugi see variant olla liikmesriikidele piisav stiimul investeerimiseks.

Variant 3 || Nagu ka variandi 2 puhul, on eesmärgiks seatud kokkupõrkeohu vähendamine 3–5 korda. Positiivne strateegiline, majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnamõju. Mitu liikmesriiki on andnud märku soovist välja töötada ELi juhitava SST algatuse raames täiendavad SST varad. See variant vastab liikmesriikide ettekujutusele, mille kohaselt oma varade väljatöötamisega tagatakse, et nende investeeringud toovad kasu riigi tööstusele. See variant vastab liikmesriikide ootustele, mille kohaselt EL kataks vähemalt SST Euroopa teenuse osutamisega kaasnevad kulud. || Nagu ka variandi 2 puhul, on ka selle variandi puhul vaja märkimisväärseid rahalisi vahendeid nii ELilt kui ka liikmesriikidelt, kes soovivad välja töötada uusi varasid. Kuigi on olemas tõendid, et mõni liikmesriik tõepoolest toetab seda ideed ja soovib uusi varasid välja töötada, puudub ELil täielik kontroll SST Euroopa teenuse väljatöötamiseks vajalike rahaliste vahendite üle.

Variant 4 || Eesmärgiks on seatud kokkupõrkeohu vähendamine 3–5 korda. Positiivne strateegiline, majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnamõju. Selle variandiga antakse ELile praktiliselt täielik kontroll SST Euroopa teenuse väljatöötamiseks vajalike rahaliste vahendite üle. Mõnele liikmesriigile meeldiks, kui ELi rahaline toetus oleks suurem, sest sellega tagataks SST ELi teenuse väljatöötamine ning antaks neile võimalus kas teha täiendavaid investeeringuid SST valdkonda või investeerida muudesse kosmoseprojektidesse. || Ainsa rahastajana on ELil suurem vastutus kogu süsteemi eest ning eelkõige peab ta tegema järelevalvet uute varade soetamise üle. Kuna ELi rahalised vahendid võetakse SST valdkonna jaoks muudest allikatest, kujutaks selle variandi kohaselt vajalik summa endast olulist koormat neile allikatele.

Variant 5 || Eesmärgiks on seatud kokkupõrkeohu vähendamine 10 korda. Selle variandiga kaasneks kõige positiivsem strateegiline, majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnamõju. Selle variandiga antakse ELile praktiliselt täielik kontroll SST Euroopa teenuse väljatöötamiseks vajalike rahaliste vahendite üle. Mõnele liikmesriigile meeldiks, kui ELi rahaline toetus oleks suurem, sest sellega tagataks SST ELi teenuse väljatöötamine ning antaks neile võimalus kas teha täiendavaid investeeringuid SST valdkonda või investeerida muudesse kosmoseprojektidesse. || Ainsa rahastajana on ELil suurem vastutus kogu süsteemi eest ning eelkõige peab ta tegema järelevalvet uute varade soetamise üle. Kuna ELi rahalised vahendid võetakse SST valdkonna jaoks muude allikate arvelt, on selle variandi jaoks vajalik summa võimalik kättesaadavaks teha ainult muudes programmides tehtavate märkimisväärsete kärbete abil ning selleks tuleb teha väga raskeid kompromisse.

Erinevate variantide tõhusust, tulemuslikkust ja sidusust on täiendavalt võrreldud mõju hindamise aruandes.

7. Järelevalve ja hindamine

Viiakse läbi vahehindamine ja järelhindamine. Järelevalvega seoses tagab komisjon, et toetuslepingutes või lepingutes, mis sõlmitakse kavandatud algatuse raames, nähakse ette komisjoni tehtav järelevalve ja finantskontroll ning see toimub vajaduse korral kohapealsete kontrollide, pisteliste kontrollide ja kontrollikoja auditite abil.

Lisaks finantsjärelevalvele kehtestab komisjon mehhanismid, mille abil tagada osutatavate SST teenuste pidev kvaliteet. Selleks mõõdetakse ühelt poolt kasutajate rahulolu ning teiselt poolt viiakse läbi tehnilised auditid. Mõju hindamise aruandes esitatakse tabel, mis sisaldab eesmärke ja vastavaid näitajaid. Selleks et vältida pettuseid, on tehtud ettepanek, et ELi rahalised vahendid eraldataks toetuslepingute alusel; see võimaldab komisjonil teha asjakohast finantskontrolli.