ET Euroopa Liidu Teataja C 247/1

EELARVE TÄITMISE JA FINANTSJUHTIMISE ARUANNE

I JAGU: EUROOPA PARLAMENT

EELARVEAASTA 2014

(2015/C 247/01)

SISUKORD

SISSEJUHATUS 3

I. FINANTSJUHTIMINE: ÜLDÜLEVAADE 3

A. Tulud 5

B. Esialgne eelarve ja paranduseelarved 5

C. Kulukohustused ja maksed 5

D. Ülekandmised 2014. aastast 2015. aastasse 5

E. Ülekandmised 2013. aastast 2014. aastasse 5

F. Sihtotstarbeliste tulude assigneeringud 6

G. Kasutada olnud assigneeringute tühistamine 7

H. Ümberpaigutamised 8

H.1. Ümberpaigutamised määratlemata otstarbega assigneeringutest ja muudest allikatest, v.a koondümberpaigutamine 10

H.2. Ümberpaigutamine C4 (assigneeringujääkide koondümberpaigutamine) 10

II. FINANTSJUHTIMINE PEATÜKKIDE LÕIKES 15

A. Peatükk 1 0 „Institutsiooni liikmed” 17

B. Peatükk 1 2 „Ametnikud ja ajutised töötajad” 18

C. Peatükk 1 4 „Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused” 19

D. Peatükk 1 6 „Institutsiooni heaks töötavate isikute muud kulud” 20

E. Peatükk 2 0 „Hooned ja nendega seotud kulud” 20

F. Peatükk 2 1 „Arvutisüsteemid, seadmed ja vallasvara” 22

G. Peatükk 2 3 „Jooksvad halduskulud” 23

H. Peatükk 3 0 „Koosolekud ja konverentsid” 23

I. Peatükk 3 2 „Eksperdiarvamused ja teave: hankimine, arhiveerimine, tootmine ja levitamine” 24

J. Peatükk 4 0 „Teatavate institutsioonide ja organite kulud” 25

K. Peatükk 4 2 „Parlamendiliikmete assistentide kulud” 26

L. Peatükk 4 4 „Parlamendiliikmete ja endiste parlamendiliikmete koosolekud ja muu tegevus” 26

M. Jaotis 10 „Muud kulud” 27

III. 2014. AASTA EESMÄRGID JA TULEMUSED 27

A. Euroopa Parlamendi valimised 27

B. Parlamendi ja selle liikmete töö tõhustamine seadusandlustsükli täiendamiseks 27

B.1. Uuringute toetamine 27

B.2. Teadmushaldus 28

B.3. Kontroll ja tegevuskava koostamine 28

B.4. Kaasotsustamine ja nõusolek välispoliitikas 29

B.5. Täiskogu istungi teenuste parandamine 30

C. 2014. aasta valimiste teavituskampaania 30

C.1. Tsentraalselt korraldatud tegevus 30

C.2. Detsentraliseeritud tegevus 31

C.3. Euroopa noorteüritus 31

C.4. Euroopa Ajaloo Maja 31

D. Mitmeaastaste programmide rakendamise jätkamine Euroopa Parlamendi administratsiooni võtmetähtsusega sektorite ratsionaliseerimiseks ja ajakohastamiseks 31

D.1. Kinnisvarapoliitika 31

D.2. Keskkonnapoliitika 33

D.3. Toitlustuspoliitika 34

D.4. Infotehnoloogia moderniseerimise jätkamine/turvalisus 34

D.5. Suhted liikmesriikide parlamentidega 35

D.6. Turvateenistuse põhjalik ümberkorraldamine 35

E. Muud uuendusmeetmed 35

E.1. Strateegiline rakendusraamistik 35

E.2. Parlamendiliikmetele pakutavate teenuste täiustamine: ühtne kontaktpunkt ja parlamendiliikmete portaal 47 36

E.3. Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine 37

E.4. Personalijuhtimine 37

F. Üldised struktuurimuutused peasekretariaadis (kaasa arvatud fraktsioonides) 38

IV. TABELITE JA JOONISTE LOETELU 42

LISAD 43

I Lisa – 2014. aastal tehtud C-ümberpaigutuste nimekiri 43

II Lisa – 2014. aastal tehtud P-ümberpaigutuste nimekiri 44

III Lisa – 2014. aasta assigneeringute kasutamine 47

SISSEJUHATUS

1. Käesolevas aruandes analüüsitakse Euroopa Parlamendi eelarve haldamist ja finantsjuhtimist eelarveaastal 2014. Aruandes antakse ülevaade rahaliste vahendite kasutamise ja sündmuste kohta, millel oli aasta jooksul tegevustele oluline mõju (I ja II osas), ning esitatakse kokkuvõtlik ülevaade 2014. aasta eesmärkide saavutamisest (III osas).

2. Aruanne on koostatud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (1) (edaspidi „finantsmäärus”)) artikliga 142 ja komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 (mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju) (2) artikliga 227. Tehtud analüüs tugineb peaarvepidaja koostatud esialgsele raamatupidamisaruandele.

I. FINANTSJUHTIMINE: ÜLDÜLEVAADE

3. Euroopa Parlamendi lõplikud kasutada olnud assigneeringud olid 2014. aastal kokku 1 75 5 6 31 742 eurot, mis moodustas 20,13 % mitmeaastase finantsraamistiku (3) rubriigi 5 ülemmäärast. Allpool esitatud tabel 1 annab ülevaate Euroopa Parlamendi eelarve täitmisest 2014. aastal. Tabel 1 Assigneeringute kasutamine Assigneeringu liik 2014. aasta assigneeringud (eurodes või %) 2013. aasta assigneeringud (eurodes või %) Muutus 2014/2013 Assigneeringud Esialgsed assigneeringud 1 75 5 6 31 742 1 75 0 4 63 939 0,3 % Paranduseelarve 0 0 Lõplikud assigneeringud 1 75 5 6 31 742 1 75 0 4 63 939 0,3 % Täitmine aasta jooksul Kulukohustused 1 73 7 7 44 692 1 73 5 9 63 486 0,1 % Osakaal lõplikest assigneeringutest 99,0 % 99,2 % - 0,2 % Maksed 1 45 9 8 32 867 1 45 8 1 88 881 0,1 % Osakaal kulukohustustest 84,0 % 84,0 % 0,0 % Järgmisse aastasse ülekandmised Automaatsed ülekandmised järgmisse aastasse (4) 27 7 9 11 825 27 7 7 74 604 0,05 % Osakaal lõplikest assigneeringutest 15,8 % 15,9 % - 0,07 % Osakaal kulukohustustest 16,0 % 16,0 % - 0,01 % Mitteautomaatsed ülekandmised (järgmisse aastasse üle kantud kulukohustustega sidumata assigneeringud) (5) 0 7 34 000 -100 % Osakaal lõplikest assigneeringutest 0,0 % 0,0 % Tühistamised Tühistatud assigneeringud 1 7 8 87 050 1 3 7 66 453 29,9 % Osakaal lõplikest assigneeringutest 1,0 % 0,8 % 0,2 % Ülekandmised eelmisest aastast Automaatsed ülekandmised eelmisest aastast (4) 27 7 7 74 604 30 5 4 57 875 - 9,1 % Maksed nende ülekandmiste alusel 25 5 7 43 100 28 6 1 09 573 - 10,6 % Osakaal ülekandmistest 92,1 % 93,7 % - 1,6 % Tühistatud summa 2 2 0 31 504 1 9 3 48 302 13,9 % Mitteautomaatsed ülekandmised eelmisest aastast (5) 7 34 000,00 0 Maksed nende ülekandmiste alusel 7 33 996,45 — Osakaal ülekandmistest 100 % — Assigneeringud 2014. aasta sihtotstarbelistest tuludest Assigneeringud 2014. aasta sihtotstarbelistest tuludest 2 6 9 79 032 2 5 9 91 783 3,8 % Kulukohustused 1 7 0 42 788 1 6 9 07 174 0,8 % Osakaal sihtotstarbelistest tuludest saadud assigneeringutest 63,2 % 65,0 % - 1,8 % Maksed 1 3 0 53 117 8 9 97 498 45,1 % Osakaal sihtotstarbelistest tuludest saadud kulukohustuste assigneeringutest 76,6 % 53,2 % - 4,8 % Kasutada olnud assigneeringud 2014. aasta sihtotstarbelistest tuludest 9 9 36 243 9 0 84 608 9,4 % Järgmisse aastasse üle kantud sihtotstarbeliste tulude assigneeringud Järgmisse aastasse ülekantud sihtotstarbeliste tulude assigneeringud 10 6 0 77 150 10 6 9 34 452 - 0,8 % Eelmisest aastast üle kantud sihtotstarbeliste tulude assigneeringud Eelmisest aastast ülekantud sihtotstarbeliste tulude assigneeringud 10 6 9 34 452 10 6 9 00 532 0,03 % Kulukohustused 10 5 3 56 705 10 4 1 47 894 1,2 % Osakaal eelmisest aastast ülekantud sihtotstarbelistest tuludest saadud assigneeringutest 98,5 % 97,4 % 1,2 % Maksed 1 3 0 27 149 1 6 4 60 753 - 20,9 % Osakaal kulukohustustest 12,4 % 15,8 % - 3,4 %

A. Tulud

4. Raamatupidamisaruandesse 31. detsembri 2014. aasta seisuga kantud tulud kokku olid 17 4 4 36 852 eurot (2013. aastal 15 8 1 17 371 eurot), millest 2 6 9 79 032 eurot oli sihtotstarbeline tulu (2013. aastal 2 5 9 91 783 eurot).

B. Esialgne eelarve ja paranduseelarved

5. Euroopa Parlamendi 2014. aasta lõplikus eelarves kasutada olnud assigneeringute kogumaht oli 1 75 5 6 31 742 eurot, mis tähendab 2013. aasta eelarvega (1 75 0 4 63 939 eurot) võrreldes 0,3 % suurust kasvu.

C. Kulukohustused ja maksed

6. Kulukohustuste kogumaht oli 1 73 7 7 44 692 eurot ehk 99 % lõplikest assigneeringutest (2013. aastal 99 %). Maksete kogumaht oli 1 45 9 8 32 867 eurot, mis moodustas 84 % täidetud kulukohustustest (2013. aastal 84 %).

D. Ülekandmised 2014. aastast 2015. aastasse

7. Automaatsete ülekandmiste maht 2015. aastasse oli 27 7 9 11 825 eurot ehk 16 % kulukohustustega seotud assigneeringutest (2013. aastal 16 %). Finantsmääruse artikli 13 kohaseid mitteautomaatseid ülekandmisi 2015. aastasse ei olnud.

E. Ülekandmised 2013. aastast 2014. aastasse

8. Automaatsete ülekandmiste maht 2014. aastasse oli 27 7 7 74 604 eurot (2013. aastal 30 5 4 57 875 eurot). Makseid tehti nende ülekandmiste alusel 25 5 7 43 100 euro ulatuses ehk 92 % (2013. aastal 94 %). Tühistatud summa suurenes seega 2 2 0 31 504 eurole, mis on 14 % rohkem kui 2013. aastal (1 9 3 48 302 eurot). Tühistamised puudutasid peamiselt järgmisi artikleid: artikkel 2 0 0 „Hooned”, artikkel 2 0 2 „Hoonetega seotud kulud”, artikkel 3 2 4 „Kirjastamine ja levitamine”, artikkel 2 1 0 „Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid”, artikkel 1 0 0 „Palgad ja hüvitised” ja artikkel 4 0 2 „Euroopa tasandi erakondade rahastamine”. Neid kuut artiklit puudutavad tühistamised moodustasid 82 % kogu tühistatud summast.

9. Tühistatud summad ja tühistamiste peamised põhjused on esitatud tabelis 2. Tabel 2 2013. aastast 2014. aastasse automaatsetelt üle kantud summade tühistamiste peamised põhjused Artikkel Tühistatud summa Tühistamiste peamised põhjused Artikkel 2 0 0 „Hooned” 7 5 02 599 Punkt 2 0 0 7 „Ruumide sisustamine”: 7,19 miljoni euro tühistamise peamine põhjus oli asjaolu, et EASTMANi hoone (Euroopa Ajaloo Maja) renoveerimise ja laiendamise tööd ei jõudnud ettenähtud ajaks – 2014. aasta detsembriks – valmis. Tühistamine on seotud ka muude Euroopa Parlamendi kolmes töökohas hilinenud või tegemata jäetud töödega. Punkt 2 0 0 8 „Muud kinnisvarahaldusega seotud kulud”: 0,28 miljonit eurot tühistati mitmel objektil ja erinevate teenustega seoses tekkinud ülejäägiga. Artikkel 2 0 2 „Hoonetega seotud kulud” 3 5 35 651 Punkt 2 0 2 2 „Hoonete korrashoid, hooldus, käitamine ja puhastus”: tühistati 2,16 miljonit eurot. See hõlmas 0,58 miljonit eurot Brüsselis liftide hooldusega seotud lepingu jaoks, mille puhul töövõtjaga tekkinud vaidluse tulemusel allkirjastati maksekokkulepe ja Euroopa Parlamendi poolt makstavat summat vähendati. 0,35 miljonit eurot on seotud Strasbourgis tehnilise hoolduse lepinguga seotud leppetrahviga, mis arvestati makstavast summast maha. Ülejääk on seotud mitmesuguste lepingute lõikes tekkinud ülejäägiga ja teatavate tööde hilinemisega. Punkt 2 0 2 4 „Energiatarbimine”: tühistati 1,09 miljonit eurot. Tühistamine selles punktis on seletatav vajadusega näha ette piisav varu, et katta vajadused kõige halvemate võimalike juhtumite korral. Ülekantavate assigneeringute täpset mahtu on keeruline arvutada, kuna assigneeringute ülekandmise ajal ei olnud kõiki arveid veel laekunud. Artikkel 3 2 4 „Kirjastamine ja levitamine” 3 2 53 663 Punkt 3 2 4 7 „Euroopa Ajaloo Maja”: tühistati 1,60 miljonit eurot. Asjaomased assigneeringud on seotud ka Euroopa Ajaloo Maja ehitamisega ja nende kasutamata jäämine on seotud kõnealuse projekti hilinemisega ja lõpuleviimise edasilükkumisega 2015. aastasse (vt ka punkti 2 0 0 7). Punkt 3 2 4 4 „Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, Euroscola programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest”: 0,52 miljonit eurot tühistati, kuna kulukohustused põhinesid broneeringutel, samal ajal kui tegelik tarbimine oli osalejate ettenägematute tühistamiste tõttu väiksem. Punkt 3 2 4 8 „Audiovisuaalse teabe kulud”: 0,49 miljonit eurot tühistati mitmesuguste kulukohustustega seotud prognoosides sisaldunud kindlusvaru tõttu. Punkt 3 2 4 5 „Seminaride, sümpoosionide ja kultuurilise tegevuse korraldamine”: 0,25 miljonit eurot tühistati seminaride korraldamise jaoks ette nähtud mitmesuguste esialgsete kulukohustustega seotud prognoosides sisaldunud kindlusvaru tõttu. Artikkel 2 1 0 „Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid” 1 2 81 824 Punkt 2 1 0 2 „Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Üldise kasutajatoega seotud üldised meetmed”: tühistati 0,99 miljonit eurot, kuna teenuseid ei osutatud nii suures mahus, kui oli ette nähtud, ja esitatud arved olid prognoositust väiksemad. Artikkel 1 0 0 „Palgad ja hüvitised” 1 2 44 857 Punkt 1 0 0 4 „Tavalised reisikulud”: tühistati 1,23 miljonit eurot. Suur osa hüvitisetaotlustest esitatakse reisi toimumisele järgneva eelarveaasta jooksul. Seetõttu on igal aastal vaja oluline osa assigneeringutest nende taotluste katteks üle kanda. 2014. aasta lõpus tühistatud summa moodustab ülekantud summadest 6,6 % ja 2013. aastal kulukohustustega seotud assigneeringutest 1,6 %, mida võib pidada normaalseks kindlusvaruks. Artikkel 4 0 2 „Euroopa tasandi erakondade rahastamine” 1 1 81 744 Selle artikli raames aset leidnud tühistamised on seotud asjaoluga, et mitmed erakonnad teatasid, et nad on kulutanud rahastamiskõlblike kulude lubatud maksimumsummast vähem.

F. Sihtotstarbeliste tulude assigneeringud

10. Kasutatav sihtotstarbeline tulu 2014. aastal oli kokku 2 6 9 79 032 eurot (2013. aastal: 2 5 9 91 783 eurot). Kulukohustuste maht oli 1 7 0 42 788 eurot ja kulukohustustega sidumise määr 63 % (2013. aastal 65 %). Maksete kogumaht oli 1 3 0 53 117 eurot ehk 77 % täidetud kulukohustustest (2013. aastal 53 %).

11. 2014. aasta sihtotstarbeliste tulude assigneeringute allikaid on analüüsitud järgmisel joonisel. Joonis 1 Sihtotstarbeliste tulude assigneeringud 2014. aastal peatükkide kaupa

12. Assigneeringud 2014. aastasse üle kantud sihtotstarbelisest tulust olid kokku 10 6 9 34 452 eurot (2013. aastal 10 6 9 00 532 eurot). Suurem osa (92 %) neist assigneeringutest pärinesid peatükist 2 0 ja tulenesid peamiselt Belgia riigi poolt 27. jaanuaril 2010 tehtud 8 5 8 97 000 euro suurusest maksest, mis oli seotud hoonete D4 ja D5 krundi kulude katmise ning Brüsselis asuva Luxembourgi raudteejaama hoone katusega seotud arenduskuludega, mis on osa MARTENSi hoone (TREBEL) projektist.

13. Ülekantud sihtotstarbeliste tuludega seotud kulukohustuste summa oli 2014. aasta lõpus 10 5 3 56 705 eurot (2013. aastal 10 4 1 47 894 eurot). 2014. aastal tehtud maksete summa moodustas võetud kulukohustustest 12 % (2013. aastal 16 %). Põhiline osa kulukohustustest on seotud MARTENSi hoone ostuga vastavalt juhatuse 30. novembri 2011. aasta otsusele.

14. Summa 10 6 0 77 150 eurot kanti üle 2015. aastasse, sellest 1 3 5 43 113 eurot 2014. aasta sihtotstarbelisest tulust tulenevatest assigneeringutest (kasutada olnud assigneeringuid kanti üle 9 5 53 441 euro suuruses summas ja kulukohustuste jääk oli 3 9 89 671 eurot, assigneeringuid tühistati 3 82 802 euro suuruses summas) ja 9 2 5 34 038 eurot 2013. aasta sihtotstarbelisest tulust tulenevatest assigneeringutest (kulukohustuste jääk oli 5 4 63 051 eurot, assigneeringuid tühistati 1 3 73 265 euro suuruses summas, millest 4 03 761 eurot olid ülekantud sihtotstarbelisest tulust tulenevad kulukohustustega sidumata assigneeringud ja millest 9 69 504 eurot oli sihtotstarbelisest tulust tulenevate assigneeringutega seotud kulukohustuste jääk, mida ei saa üle kanda). Belgia valitsuse 2010. aasta jaanuaris makstud 8 5 8 97 000 eurot (vt punkti 12) on finantsmääruse artikli 21 lõike 2 kohaselt sihtotstarbeline välistulu. Ülekantud sihtotstarbelisest sisetulust tulenevad assigneeringud olid 2 0 1 80 150 eurot.

G. Kasutada olnud assigneeringute tühistamine

15. Tühistati assigneeringud summas 1 7 8 87 050 eurot (2013. aastal 1 3 7 66 453 eurot), mis moodustab lõplikest assigneeringutest 1,0 % (2013. aastal 0,8 %). Tühistamise peamised põhjused on esitatud allolevas tabelis. Tabel 3 Kasutada olnud assigneeringute tühistamiste peamised põhjused 2014. aastal Artikkel Tühistatud summa (eurodes) Osakaal kõigist tühistamistest Tühistamise osakaal artiklist Tühistamise peamine põhjus 4 2 2 Parlamendiliikmete assistendid 5 4 17 593 30 % 2,9 % Sellest summast oli 4 3 57 579 eurot (80 %) seotud kohalike assistentidega: kuna 2014. aasta oli valimisteaasta, tuli ametist lahkuvatele kohalikele assistentidele maksta suuri summasid lahkumishüvitistena. Nende hüvitiste kogusummat ei olnud lihtne ette prognoosida, pidades eriti silmas asjaolu, et see oli esimene parlamendi koosseisu ametiaja lõpp, millele kohaldati 2009. aastal jõustunud parlamendiliikmete põhimäärusest tulenevaid uusi eeskirju. Sellest tulenevalt nähti ette suured kindlusvarud, mis selgitab ka assigneeringute ülejääki. 3 2 4 Kirjastamine ja levitamine 1 8 94 489 11 % 1,9 % Tegemist on eelkõige tehnilise tühistamisega, mis hõlmab mitut punkti. 2 1 0 Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid 1 4 99 011 8 % 1,5 % Tegemist on eelkõige tehnilise tühistamisega, mis hõlmab mitut punkti. 2 0 2 Hoonetega seotud kulud 1 4 85 037 8 % 1,5 % Tegemist on eelkõige tehnilise tühistamisega, mis hõlmab mitut punkti. 1 2 0 Töötasu ja muud õigused 1 3 49 211 8 % 0,2 % Tegemist on eelkõige tehnilise tühistamisega, mis hõlmab mitut punkti. 1 4 2 Välistõlketeenused 1 1 17 126 6 % 20,8 % Kuna nõudlus tõlke järele vähenes (maht vähenes valimiste tõttu), oli välistõlketeenuseid vaja vähem kasutada.

H. Ümberpaigutamised

16. Eelarveaasta jooksul kiideti finantsmääruse artiklite 27 ja 46 alusel (6) heaks kolm C-ümberpaigutamist (kaasa arvatud assigneeringujääkide koondümberpaigutamine). Nende kogumaht oli 7 7 2 15 000 eurot ehk 4,4 % lõplikest assigneeringutest (2013. aastal moodustasid kümme ümberpaigutamist 3,9 % lõplikest assigneeringutest). President kiitis heaks kokku 12 P-ümberpaigutamist finantsmääruse artikli 25 lõike 1 alusel (7). Kasutada olnud assigneeringute P-ümberpaigutamisi tehti kümme, ülekantud sihtotstarbelisest tulust tulenevate assigneeringute ümberpaigutamisi üks ja üks ümberpaigutamine oli seotud eri liiki assigneeringutega (kasutada olnud assigneeringud, kasutada olnud ja ülekantud sihtotstarbelisest tulust tulenevad assigneeringud). Kasutada olnud assigneeringute P-ümberpaigutamiste kogusumma oli 1 7 4 97 444 eurot, mis moodustas 1,0 % lõplikest assigneeringutest (2013. aastal moodustasid kümme ümberpaigutamist 0,6 % lõplikest assigneeringutest). Üksnes ülekantud sihtotstarbelisest tulust tulenevaid assigneeringuid sisaldava ümberpaigutamise summa oli 2 3 21 173 eurot ja see oli seotud ADENAUERi hoone projektiga. Need tulud pärinesid komisjoni poolt Haagi, Nikosia, Londoni ja Budapesti infobüroode ostmisel makstud osamakse tagastamisest. See erakorraline ümberpaigutamine on pigem tehniline kohandus, mis ei muuda assigneeringu eesmärki (8), ja neid assigneeringuid võis kasutada ADENAUERi hoone laiendamistöödega seotud ettemaksete tegemiseks. Lisaks kiideti heaks üks ümberpaigutamine kogusummas 6 4 00 000 eurot Euroopa Ajaloo Maja projektiga seoses. Sellest summast 3 8 66 628 eurot pärines kasutada olevatest assigneeringutest, 1 2 47 510 eurot ülekantud sihtotstarbelisest tulust tulenevatest assigneeringutest ja 1 2 85 862 eurot 2014. aasta sihtotstarbelistest tuludest tulenevatest assigneeringutest. Selle ümberpaigutamise puhul on samuti tegemist tehnilise kohandusega, mis ei muuda assigneeringu eesmärki (9). Tabel 4 Ümberpaigutamised õigusliku aluse järgi Ümberpaigutamiste arv Ümberpaigutatud summa (eurodes) Osakaal lõplikest assigneeringutest C-ümberpaigutamised (finantsmääruse artiklid 27 ja 46) 3 C-ümberpaigutamist 7 7 2 15 000 4,4 % sh assigneeringujäägi koondümberpaigutamine (C4) 7 1 5 00 000 4,1 % P-ümberpaigutamised (finantsmääruse artikli 25 lõige 1) 11 kasutada olnud assigneeringute P-ümberpaigutamist (10) 1 7 4 97 444 1,0 % 14 kasutada olnud assigneeringute C- ja P- ümberpaigutamist 9 4 7 12 444 5,4 % 2 ülekantud sihtotstarbelist tulu puudutavat P-ümberpaigutamist (11) 3 5 68 683 ei ole teada 1 2014. aasta sihtotstarbelist tulu puudutav P-ümberpaigutamine 1 2 85 862 ei ole teada Tabel 5 C-ümberpaigutamiste analüüs sihtridade kaupa Sihtrida Ümberpaigutamine Ümberpaigutatud summa (eurodes) 2 0 0 1 Liisingumaksed C4 7 1 5 00 000 4 2 2 0 Parlamendiliikmete assistendid C3 2 5 00 000 1 0 0 0 Palgad C3 1 3 00 000 1 0 0 4 Tavalised reisikulud C3 1 1 50 000 1 0 0 5 Muud reisikulud C3 7 00 000 1 2 2 0 Hüvitised teenistuskoha huvides ametist vabastamisel C1 65 000 Kokku 7 7 2 15 000 Tabel 6 C-ümberpaigutamiste analüüs kulukategooria ja eesmärgi kaupa Ümberpaigutamise sihiks olev kulukategooria Eesmärk Ümberpaigutamine Ümberpaigutatud summa (eurodes) % Kinnisvarapoliitika ADENAUERi hoone projekt C4 7 1 5 00 000 93 Kinnisvarapoliitika kokku 7 1 5 00 000 93 Parlamendiliikmed Parlamendiliikmete 2012. aasta töötasude korrigeerimine ja mandaadi lõppemisega seotud kulud C3 1 3 00 000 2 Reisikulud C3 1 8 50 000 2 Registreeritud assistentide 2012. aasta töötasude korrigeerimine ja hüvitised C3 2 5 00 000 3 Parlamendiliikmed kokku 5 6 50 000 7 Haldus Hüvitised teenistuskoha huvides ametist vabastamisel C1 65 000 0 Haldus kokku 65 000 0 Kokku 7 7 2 15 000 100

H.1. Ümberpaigutamised määratlemata otstarbega assigneeringutest ja muudest allikatest, v.a koondümberpaigutamine

17. Jaotise 10 „Muud kulud” alla kuuluv peatükk 10 1 „Ettenägematute kulude reserv” oli ümberpaigutamise peamiseks allikaks, assigneeringujääkide koondümberpaigutamine välja arvatud: 99 % selliste ümberpaigutamiste assigneeringutest pärines sealt (5 6 50 000 eurot kokku 5 7 15 000 eurost). Kogu asjaomane summa oli ette nähtud parlamendiliikmete jaoks.

18. Ainus ümberpaigutamine muust allikast tehti halduse valdkonnas eelarvepunktist 1 2 0 0 „Töötasu ja hüvitised” punkti 1 2 2 0 „Hüvitised teenistuskoha huvides ametist vabastamisel” summas 65 000 eurot.

H.2. Ümberpaigutamine C4 (assigneeringujääkide koondümberpaigutamine)

19. Määratlemata otstarbega assigneeringutest ja muudest allikatest paigutati ümber kokku 7 1 5 00 000 eurot ADENAUERi hoone – Luxembourgis asuva peamise ehitusprojekti – laiendamise ja renoveerimise rahastamiseks. Selle ümberpaigutamise ülevaade on esitatud tabelis 7. Tabel 7 Ümberpaigutamine C4 (assigneeringujääkide koondümberpaigutamine) Lähtepeatükk Rubriik Summa (eurodes) Osakaal esialgsetest assigneeringutest Osakaal ümberpaigutamistest kokku Märkused 1 0 Institutsiooni liikmed - 3 3 90 000 2 % 5 % Tegelik ülejääk on ainult 0,24 miljonit eurot (0,1 % esialgsetest assigneeringutest), kuna ümberpaigutamisega C3 suurendati asjaomase peatüki assigneeringuid 3,15 miljoni euro võrra (punktides 1 0 0 0, 1 0 0 4 ja 1 0 0 5). Tehnilistel põhjustel ei olnud hetkel, kui oli vaja katta eespool nimetatud punktides tekkinud puudujääki, veel võimalik prognoosida peatüki teistes punktides tekkida võivat ülejääki. 1 2 Ametnikud ja ajutised töötajad - 1 5 10 000 0,3 % 2 % Tehniline ülejääk. 1 4 Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused - 6 7 10 700 7 % 9 % Valimiste mõju (vähesem aktiivsus). 1 6 Institutsiooni heaks töötavate isikute muud kulud - 2 3 78 085 13 % 3 % Kokkuhoid tuleneb peamiselt punktist 1 6 5 4 „Lasteaed ja lepingulised lastesõimed”. Ülejääk tuleneb peamiselt sellest, et kasutati kogunenud sihtotstarbelisi tulusid, mida ei olnud võimalik 2015. aastasse üle kanda. 2 0 Hooned ja nendega seotud kulud - 9 7 04 998 5 % 14 % Kokkuhoid tuleneb peamiselt järgmisest: — punktist 2 0 2 2 „Hoonete korrashoid, hooldus, käitamine ja puhastus”: lepingute pikendamisel saadud paremad tingimused ja hooldustöödega seotud hankemenetluse edasilükkamine 2015. aastasse; — punktist 2 0 2 4 „Energiatarbimine”: pehmete ilmastikuolude tõttu oli tarbimine prognoositust väiksem, samuti andsid kokkuhoidu uued gaasi- ja elektrilepingud; — punktist 2 0 2 6 „Hoonete turvalisus ja valve”: kokkuhoid saavutati tänu turvafirmadelt tellitud valvetundide väga rangele planeerimisele ja tänu sellele, et kavandatud oli muuta mõningad teenused Brüsselis institutsioonisisesteks. 2 1 Arvutisüsteemid, seadmed ja vallasvara - 1 1 6 03 888 8 % 16 % Kokkuhoid tuleneb peamiselt järgmisest: — punktist 2 1 0 0 „Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid: üldised meetmed”: kokkuhoid saavutati tänu mastaabisäästule võrgu- ja andmekeskuste hooldusel ning tänu sellele, et kulud telefonikõnedele olid prognoositust väiksemad; — punktist 2 1 4 0 „Tehniline varustus ja sisseseade”: turvalisuse ja valvega seotud vanemate seadmete uuendamise külmutamine üldise juurdepääsukontrolli ajakohastatud ja integreeritud projekti kasuks, mis esitatakse juhatusele aasta lõpuks; — punktist 2 1 6 0 „Sõidukid”: kokkuhoid tänu parlamendiliikmetele osutatavate transporditeenuste institutsioonisisesteks muutmisele ja ratsionaliseerimisele. 2 3 Jooksvad halduskulud - 1 1 13 519 18 % 2 % Kokkuhoid tuleneb peamiselt järgmisest: — punktist 2 3 0 0 „Kirja- ja kontoritarbed” ja punktist 2 3 6 0 „Posti- ja kohaletoimetamiskulud”: prognoositust vähem taotlusi seoses vähesema aktiivsusega valimisteperioodil; — punktist 2 3 9 0 „Euroopa Parlamendi süsinikuheite tasakaalustamise kava”: pakkumismenetlus süsinikdioksiidi kompensatsiooni ühikute ostmiseks ei olnud edukas. Uus menetlus algatatakse 2015. aasta eelarve raames. 3 0 Koosolekud ja konverentsid - 6 3 29 474 18 % 9 % Valimiste mõju (vähesem aktiivsus). 3 2 Eksperdiarvamused ja teave: hankimine, arhiveerimine, tootmine ja levitamine - 8 6 96 016 7 % 12 % Valimiste mõju (vähesem aktiivsus). 4 0 Teatavate institutsioonide ja organite kulud - 4 63 320 0,5 % 1 % Tegemist on eelkõige tehnilise ülejäägiga. 4 2 Parlamendiliikmete assistentide kulud - 1 2 2 50 000 6 % 17 % Ülejääk tuleneb sellest, et parlamendiliikmed kasutasid parlamendiliikmete kohalike assistentide jaoks ette nähtud hüvitist prognoositust vähem, eriti lahkumishüvitiste maksmiseks. Samas ületati kuluprognoosid parlamendiliikmete registreeritud assistentide puhul (vt ümberpaigutamine C3; tehnilistel põhjustel ei olnud hetkel, kui oli vaja katta registreeritud assistentide eelarverea puudujääki, veel võimalik piisavalt täpselt prognoosida kohalike assistentide eelarvereal tekkida võivat ülejääki). Seetõttu on tegelik ülejääk 9,75 miljonit eurot, st 5 % esialgsetest assigneeringutest. 10 Muud kulud - 7 3 50 000 57 % 10 % Määratlemata otstarbega assigneeringute kasutamine. Kokku 7 1 5 00 000 4 % 100 % Sihtrida Rubriik Summa (eurodes) Osakaal esialgsetest assigneeringutest Osakaal ümberpaigutamistest kokku Eesmärk 2 0 0 1 Liisingumaksed 7 1 5 00 000 1 319 % 100 % Uue ADENAUERi hoone ehitamine Luxembourgis. Kokku 7 1 5 00 000 4 % 100 %

20. Kasutada olnud assigneeringute P-ümberpaigutamiste ülevaade on esitatud tabelis 8. Tabel 8 Kasutada olnud assigneeringute P-ümberpaigutamiste eesmärk Sihtrida Ümberpaigutamine Kirjeldus Ümberpaigutatud summa (eurodes) 2 1 0 5 Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid: projektidesse tehtavad investeeringud P3 Ümberpaigutamise eesmärk on tasakaalustada IT-kulude jaoks ette nähtud assigneeringute jaotust tehnoloogiliste uuenduste ja tugiteenuste peadirektoraadi (DG ITEC) hallatavate eelarvepunktide vahel. 3 8 25 881 2 1 0 4 Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid: infrastruktuuriinvesteeringud P2 Ümberpaigutamise eesmärk on tasakaalustada IT-kulude jaoks ette nähtud assigneeringute jaotust tehnoloogiliste uuenduste ja tugiteenuste peadirektoraadi (DG ITEC) hallatavate eelarvepunktide vahel. 3 2 58 416 2 0 0 5 Hoonete ehitus P11 Ümberpaigutamise eesmärk on Euroopa Ajaloo Maja projektiga seotud tööde rahastamine. 3 8 66 628 2 1 0 4 Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid: infrastruktuuriinvesteeringud P10 Ümberpaigutamise eesmärk on võimaldada kasutada rakenduste arenduskulude teatavast vähenemisest tulenevat ülejääki IT infrastruktuuri investeerimise kiirendamiseks. 2 0 47 394 1 4 0 0 Muud teenistujad P9 Ümberpaigutamise eesmärk on tagada rahaliste vahendite olemasolu muude teenistujatega (lepinguliste töötajatega) seotud oodatust suuremate kulude katmiseks, paigutades ümber suulise tõlke kulude assigneeringute ülejäägi. 1 7 00 000 2 1 0 3 Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid: info- ja kommunikatsioonitehnoloogia rakenduste haldamise üldised meetmed P1 Ümberpaigutamise eesmärk on tasakaalustada IT-kulude jaoks ette nähtud assigneeringute jaotust tehnoloogiliste uuenduste ja tugiteenuste peadirektoraadi (DG ITEC) hallatavate eelarvepunktide vahel. 1 1 71 600 2 1 0 3 Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid: info- ja kommunikatsioonitehnoloogia rakenduste haldamise üldised meetmed P6 Ümberpaigutamise eesmärk on tagada inimressurssidega seotud andmebaaside kohandamise jätkamine. 5 50 000 3 2 4 1 Elektroonilised ja traditsioonilisel andmekandjal väljaanded P12 Ümberpaigutamise eesmärk on võimaldada tõlkimise jaoks rakenduse SPA+ (Safe Working Protocol Automation) sellise parandatud versiooni arendamist, mis oleks vastupidavam ja vastaks Euroopa Parlamendi standarditele. 5 00 000 2 1 0 2 Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused P8 Ümberpaigutamise eesmärk on suurendada tehnoloogiliste uuenduste ja tugiteenuste peadirektoraadi kasutajatoe üksuse jaoks kasutada olevaid assigneeringuid, et tagada teenuse rahastamine 2014. aasta lõpuni. 2 77 525 1 0 1 2 Puudega parlamendiliikmetega seotud erimeetmed P7 Ümberpaigutamise eesmärk on rahastada konkreetseid abimeetmeid, mida hiljuti valitud puudega parlamendiliikmed on taotlenud. 2 00 000 3 2 4 1 Elektroonilised ja traditsioonilisel andmekandjal väljaanded P5 Ümberpaigutamise eesmärk on tagada rahaliste vahendite olemasolu põhilise tõlkeabiprogrammi SDL Studio lisafunktsioonide arendamiseks. 1 00 000 Kasutada olnud assigneeringute ümberpaigutamised kokku 1 7 4 97 444

II. FINANTSJUHTIMINE PEATÜKKIDE LÕIKES

21. Käesolevas osas käsitletakse assigneeringute kasutamist eelarvepeatükkide lõikes, nende osakaalu üldeelarves ning muutusi assigneeringute kasutamises eelnenud eelarveaastaga võrreldes. Assigneeringute kogumahust 72 % moodustavad nelja peatüki assigneeringud. Need on: peatükk 1 0 „Institutsiooni liikmed”, peatükk 1 2 „Ametnikud ja ajutised töötajad”, peatükk 2 0 „Hooned ja nendega seotud kulud” ning peatükk 4 2 „Parlamendiliikmete assistentide kulud”.

22. Tabelis 9 on esitatud 2014. aastal kulukohustustega seotud assigneeringute muutus peatükkide kaupa 2013. aastaga võrreldes. Joonistel 2 ja 3 on 2014. aasta muutused võrreldes 2013. aastaga esitatud graafiliselt. Tabel 9 Kulukohustuste muutus 2013. ja 2014. aasta võrdluses Peatükk Rubriik 2014 2013 Erinevus Muutus 2014/2013 1 0 Institutsiooni liikmed 22 3 3 48 317 20 5 4 14 449 1 7 9 33 868 9 % 1 2 Ametnikud ja ajutised töötajad 59 2 2 25 771 57 4 9 99 348 1 7 2 26 423 3 % 1 4 Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused 8 9 6 59 626 10 6 1 82 103 - 1 6 5 22 477 - 16 % 1 6 Institutsiooni heaks töötavate isikute muud kulud 1 5 7 69 390 1 7 8 29 236 - 2 0 59 845 - 12 % Jaotis 1 – Institutsiooni heaks töötavate isikute kulud 92 1 0 03 104 90 4 4 25 137 1 6 5 77 968 2 % 2 0 Hooned ja nendega seotud kulud 26 1 2 55 177 25 0 3 36 611 1 0 9 18 566 4 % 2 1 Arvutisüsteemid, seadmed ja vallasvara 12 7 5 93 867 13 6 4 76 413 (12) - 8 8 82 546 - 7 % 2 3 Jooksvad halduskulud 4 8 24 591 4 8 77 511 (12) - 52 920 - 1 % Jaotis 2 – Hooned, mööbel, seadmed ja mitmesugused tegevuskulud 39 3 6 73 635 39 1 6 90 535 1 9 83 100 1 % 3 0 Koosolekud ja konverentsid 2 8 5 62 580 3 2 8 16 473 - 4 2 53 893 - 13 % 3 2 Eksperdiarvamused ja teave: hankimine, arhiveerimine, tootmine ja levitamine 11 2 5 32 750 12 5 6 72 031 - 1 3 1 39 282 - 10 % Jaotis 3 – Institutsiooni üldiste ülesannete täitmise kulud 14 1 0 95 330 15 8 4 88 505 - 1 7 3 93 175 -11 % 4 0 Teatavate institutsioonide ja organite kulud 10 0 5 23 786 9 2 6 83 288 7 8 40 498 8 % 4 2 Parlamendiliikmete assistentide kulud 18 1 0 48 837 18 8 3 01 020 - 7 2 52 184 - 4 % 4 4 Parlamendiliikmete ja endiste parlamendiliikmete koosolekud ja muu tegevus 4 00 000 3 75 000 25 000 7 % Jaotis 4 – Institutsiooni eriülesannete täitmise kulud 28 1 9 72 623 28 1 3 59 309 6 13 314 0 % Jaotis 10 – Muud kulud 0 0 0 — Kokku 1 73 7 7 44 692 1 73 5 9 63 486 1 7 81 207 0 %

Joonis 2

2014. aasta kulukohustuste jaotus peatükkide kaupa

Joonis 3

Kulukohustustega seotud assigneeringute muutus 2013. ja 2014. aasta võrdluses peatükkide kaupa

A. Peatükk 1 0 „Institutsiooni liikmed”

23. Parlamendiliikmetega otseselt seotud kulud olid 2014. aastal 22 3 3 48 317 eurot, mis on 13 % kõikidest eelarveaasta kulukohustustest. Võrreldes 2013. aastaga suurenesid nimetatud kulud 17,9 miljonit eurot ehk 8,7 %. Peatükk hõlmab kolme peamist kuluartiklit: punktid 1 0 0 0 „Palgad” ja 1 0 0 6 „Üldkulude hüvitis” võtavad enda alla vastavalt 34 % ja 19 % kulukohustustest, punktid 1 0 0 4 „Tavalised reisikulud” ja 1 0 0 5 „Muud reisikulud” vastavalt 30 % ja 3 %, punkt 1 0 2 0 „Üleminekuhüvitised” 7 % ning punkt 1 0 3 0 „Vanaduspensionid” 5 % kulukohustustest.

24. Punkti 1 0 0 0 „Palgad” kulukohustused suurenesid 7 4 8 81 314 euroni, mis teeb kasvuks 2013. aastaga võrreldes 7,7 %. Igakuine hüvitis (brutopalk) suurenes 38,5 %-ni Euroopa Ühenduste Kohtu kohtuniku põhipalgast (13). Selle punkti kohaste kulukohustuste kasvu peamine põhjus on selles, et 2014. aasta juulis sisaldasid parlamendiliikmetele makstud hüvitised (14) makseid nii uutele parlamendiliikmetele kui ka makseid ametist lahkunud parlamendiliikmetele, kes said selle kuu eest täispalka. Parlamendiliikmed valitakse ametisse viieks aastaks ja nende ametiaeg algab igale valimisele järgneva osaistungjärgu avamisega (avaistungiga). Tagasi valimata jäänud parlamendiliikmed jätkavad tööd kuni valimistele järgneva esimese osaistungjärgu avamiseni (1. juulil 2014). Parlamendiliikme palka makstakse kuni selle kuu viimase päevani, mille jooksul ta oma ülesannete täitmise lõpetab. Samuti kohandati ja tõsteti aprillis 2014 Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasu 0,8 % alates 1. juulist 2012. Parlamendiliikmete igakuine hüvitis suurenes sellega 8 021 euroni (2013. aastal 7 957 eurot) ja 2014. aastal maksti ajavahemiku juuli 2012 kuni aprill 2014 eest tagasiulatuvalt välja kokku 1 0 19 948 eurot.

25. Punkti 1 0 0 6 „Üldkulude hüvitis” (mis on ette nähtud parlamendiliikmete tegevuskulude katmiseks) osas suurenesid kulukohustused 2013. aastaga võrreldes 10,6 % 4 3 2 15 516 euroni. See kasv on tingitud üleminekuhüvitise maksmisest 2014. aastal tagasi valimata jäänud parlamendiliikmetele: hüvitist makstakse mandaadi lõppemisele järgneva kolme kuu jooksul 50 % ulatuses tavapärasest hüvitisest. Selle hüvitise suurus oli 2014. aastal 4 299 eurot kuus parlamendiliikme kohta ning 2013. aastaga võrreldes see summa ei muutnud.

26. Punkti 1 0 0 4 „Tavalised reisikulud” ja punkti 1 0 0 5 „Muud reisikulud” kulukohustused suurenesid 7 4 0 50 000 euroni, mis moodustab 33 % peatüki 1 0 kulukohustustest. Need kulukohustused vähenesid 2013. aastaga võrreldes 5,7 % valimisteaastale iseloomuliku parlamendi tegevuse mahu vähenemise tõttu. Ka on juhatuse poolt sõidukulude valdkonnas võetud struktuursed kärpemeetmed aidanud vähendada konjunktuurseid kulukohustusi.

27. Aastal 2014 tegid parlamendiliikmed kokku 28 694 (15) sõitu (16). Enamik sõite tehti Brüsselisse (18 559) ja Strasbourgi (8 631). Koosolekute tõttu mujal Euroopa Liidus tehti 1 221 sõitu ja koosolekute tõttu väljaspool Euroopa Liitu 283 sõitu.

28. Punkti 1 0 2 0 „Üleminekuhüvitised” kulukohustused suurenesid 1 4 7 66 194 euroni ehk peaaegu 81 korda 2013. aasta vastava summaga võrreldes (1 83 008 eurot). See kasv tulenes parlamendiliikmete vahetumisest parlamendi uues koosseisus. Parlamendist lahkuvad liikmed võivad esitada taotluse üleminekutoetuse saamiseks (17). Parlamendi seitsmendas koosseisus olnud 408 liiget 2014. aasta mais tagasi ei valitud. 2014. aasta detsembri lõpus sai üleminekutoetust 356 endist parlamendiliiget (2013. aastal oli see näitaja vaid 23).

29. Punktiga 1 0 3 0 „Vanaduspensionid” seotud kulukohustused olid 1 0 4 22 837 eurot, mis moodustab 5 % kõigist selle peatüki kulukohustustest. Kulukohustused vähenesid 12,7 % võrreldes aastaga 2013, mil tehti erakorraliselt hilinenud makseid.

B. Peatükk 1 2 „Ametnikud ja ajutised töötajad”

30. Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud olid 2014. aastal 59 2 2 25 771 eurot ning see oli kõige suurem kulukategooria (34 % kõikidest 2014. aasta kulukohustustest). Võrreldes eelnenud eelarveaastaga suurenesid nimetatud kulud 17,2 miljonit eurot ehk 3 %. Asjaomase peatüki kulude suurenemine on peamiselt tingitud punkti 1 2 0 0 „Töötasu ja hüvitised” suurenemisest, mis moodustab 99 % assigneeringutest.

31. Punkti 1 2 0 0 „Töötasu ja hüvitised” täidetud kulukohustuste maht suurenes 58 8 3 25 127 euroni ehk 3,1 % 2013. aastaga võrreldes (1 7 6 55 239 eurot). See kasv kajastab ametikohtade täitmise määra ning selles on arvestatud edutamisi ning palkade indekseerimist. Aprillis 2014 kohandati ja tõsteti Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasu 0,8 % alates 1. juulist 2012; selle mõju 2014. aasta eelarvele (koos viivistega) on hinnanguliselt 11,4 miljonit eurot, mis on 65 % suurem kui 2013. aastal.

32. Aastal 2014 võeti peasekretariaati tööle 309 ametnikku ja ajutist töötajat ning fraktsioonidesse võeti tööle kaheksa ajutist töötajat. Kokku töötas Euroopa Parlamendis 31. detsembri 2014. aasta seisuga 6 040 ametnikku ja ajutist töötajat (nendest 5 295 peasekretariaadis ja 745 fraktsioonides).

33. Seisuga 31. detsember 2014 oli naiste osakaal kõigist parlamendi töötajatest 59 %, samas oli naisi vaid 30 % osakonnajuhatajatest, 34 % direktoritest ja 25 % peadirektoritest. Alltoodud joonisel on kujutatud töötajaskonna sooline jaotus tegevusüksuste lõikes. Joonis 4 Peasekretariaadi töötajate sooline jaotus

C. Peatükk 1 4 „Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused”

34. Muude teenistujate ja sisseostetavate teenustega seotud kulud olid 2014. aastal 8 9 6 59 626 eurot, mis on 5 % kõigist kulukohustustest. Peatükk hõlmab nelja peamist kuluartiklit: punkti 1 4 0 0 „Muud teenistujad” (18) osakaaluga 50 %, punkti 1 4 0 2 „Suulise tõlke kulud”, mille arvele langes 39 % selle peatüki kulukohustustest, punkti 1 4 0 4 „Praktika, stipendiumid ja ametnike vahetus” (6 %) ja punkti 1 4 2 0 „Sisseostetavad teenused” (19) (4 %).

35. Peatüki kulukohustused vähenesid võrreldes 2013. aastaga umbes 16,5 miljonit eurot ehk 15,6 %. See muutus on seletatav peamiselt valimiste mõjuga, kuna parlamentaarse tegevuse mahu vähenemine viis alla ka vajaduse välise suulise ja kirjaliku tõlke järele (vastavalt -15 miljonit eurot ja -8 miljonit eurot). Samas kasvasid muude teenistujatega seotud kulukohustused, mis tulenes eelkõige turvateenuste muutmisest parlamendisiseselt täidetavaks ülesandeks (+ 7,8 miljonit eurot).

36. Punkti 1 4 0 2 „Suulise tõlke kulud” kulukohustused olid kokku 3 4 5 53 991 eurot ja need hõlmasid eelkõige Euroopa Parlamendi korraldatud koosolekutel suulise tõlke tagamiseks kasutatavate akrediteeritud koosseisuväliste tõlkide tasusid, sotsiaalkindlustusmakseid, sõidukulusid ja päevaraha. Kulukohustused vähenesid võrreldes 2013. aastaga 1 5 0 45 386 miljonit eurot ehk 30,3 %. See tulenes peamiselt akrediteeritud koosseisuväliste tõlkide tõlketööpäevade arvu vähenemisest (2014. aastal 39 181 päeva ja 2013. aastal 53 244 päeva). Aasta 2014 oli valimisteaasta, mil parlamendi vajadus suulise tõlke järele vähenes ja selle katsid peamiselt parlamendi koosseisulised tõlgid.

37. Parlamendi tõlgid ja akrediteeritud koosseisuvälised tõlgid tegid 2014. aastal 86 381 tõlketööpäeva (2013. aastal 1 03 550 päeva) ning osutasid teenust nii parlamendile kui ka teistele institutsioonidele (20) (sellistel puhkudel, kus parlamendi teenistused pidid tagama suulise tõlke). Parlamendi tõlgid töötasid 47 200 päeva (6 % vähem kui 2013. aastal) ja akrediteeritud koosseisuvälised tõlgid 39 181 päeva (26 % vähem kui 2013. aastal).

38. Punkti 1 4 0 4 „Praktika, stipendiumid ja ametnike vahetus” kulukohustused suurenesid 5 7 91 882 euroni, millest kaeti asjaomaste töötajate kategooriate töötasud, hüvitised, sõidukulud ning õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustus. Kulukohustused vähenesid võrreldes 2013. aastaga 6 52 756 miljonit eurot ehk 10,1 %. See muudatus tulenes peamiselt riikide lähetatud ekspertide, hüvitatud õppekülastuste ning lähetuses viibinud ametnikega seotud kulutuste vähenemisest (- 3 84 000 eurot), samuti akrediteeritud koosseisuväliste tõlkide täienduskoolituse kulude vähenemisest (- 3 46 000 eurot). Kuna 2014. aasta oli valimisteaasta, pöörati eelkõige tähelepanu parlamendi tõlkide koolituse korraldamisele.

39. Punkti 1 4 2 0 „Välistõlketeenused” kulukohustused olid 3 8 92 854 eurot, mis on 8 0 11 807 eurot ehk 67,3 % vähem kui 2013. aastal. Ka see vahe on seletatav sellega, et 2014 oli valimisteaasta. Nõudlus kirjaliku tõlke järele valimiste ajal peaaegu puudus ning uue koosseisu ametiaja esimestel kuudel oli see üsna väike. Seetõttu suutsid koosseisulised tõlkijad tagada vajalikud tõlked ning välistõlketeenuseid ei olnud vaja.

40. Punkti 1 4 0 0 „Muud teenistujad” kulukohustused olid 4 5 0 51 879 eurot, mida on 2013. aastaga võrreldes 20,8 % rohkem. Sellest punktist kaetakse peamiselt muude teenistujate, sealhulgas lepinguliste töötajate töötasud, toetused ja hüvitised, tööandja sissemaksed mitmesugustesse sotsiaalkindlustusskeemidesse ning kulud, mis tulenevad paranduskoefitsientide kohaldamisest nimetatud teenistujate töötasude suhtes, ning ajutiselt teistest asutustest tööle võetud töötajate töötasud. Kasv on peamiselt seletatav lepinguliste töötajate töölevõtmisega turvateenuse osutamise institutsioonisiseseks muutmise raames. Seisuga 31. detsember 2014 oli palgal 1 209 lepingulist töötajat. Lepinguliste töötajate jaotus tegevusüksuste (21) ja soo alusel on esitatud joonisel 5. Joonis 5 Lepinguliste töötajate jaotus tegevusüksuste ja soo alusel 2014. aastal

D. Peatükk 1 6 „Institutsiooni heaks töötavate isikute muud kulud”

41. Peatükiga 1 6 seotud kulud olid 1 5 7 69 391 eurot, mis on 1 % kõikidest 2014. aasta kulukohustustest. Võrreldes 2013. aastaga vähenesid nimetatud kulud 2 0 59 845 miljonit eurot ehk 11,6 %.

42. Selle peatüki kulukohustustest puudutab 31 % punkti 1 6 1 2 „Täiendusõpe”, 26 % punkti 1 6 5 2 „Restoranide ja sööklate jooksvad tegevuskulud” ning 25 % punkti 1 6 5 4 „Lasteaed ja lepingulised lastesõimed”.

43. Punkti 1 6 1 2 „Täiendusõpe” kulukohustustega seotud assigneeringud olid kokku 4 8 35 591 eurot, mis teeb kasvuks 2013. aastaga võrreldes 3,3 %, ja nendega kaeti kulutused koolituskursustele, mille eesmärk oli täiendada töötajate teadmisi ja oskusi ning institutsiooni töö tulemuslikkust ja tõhusust. Keelekursustel osalemiste arv oli 2014. aastal 4 594 (2013. aastal 4 766), infotehnoloogiakursustel osalemiste arv oli 3 614 (2013. aastal 5 775) ja finantskoolitusel osalemiste arv 1 113 (2013. aastal 900). Parlamendisisestel üldkoolitustel osalemiste arv oli 13 441 (2013. aastal 7 709) ja väliskursustel osalemiste arv 423 (2013. aastal 343) (22).

44. Punkti 1 6 5 2 „Restoranide ja sööklate jooksvad tegevuskulud” olid 4 0 50 000 eurot, mida on 4,9 % vähem kui 2013. aastal. Vähenemist võimaldas peamiselt personalikulude range haldamine seoses kehtivate toitlustusteenuste lepingutega. Ka võttis juhatus 10. juuni 2013. aasta koosolekul vastu peasekretäri teatise „Euroopa Parlamendi edasine toitlustuspoliitika aastatel 2014–2019 – uuendamise suunised”, millega pandi paika selle valdkonna edaspidise arengu strateegilised suunised.

45. Parlamendi Brüsseli lastesõime ja peretoa välisjuhtimine ning sellega seotud kulud moodustasid punktist 1 6 5 4 suurima osa. Selle punkti kulukohustused olid kokku 4 0 06 645 eurot, mis vähenesid 2013. aastaga võrreldes 31,4 %, ja nendest tasuti Euroopa Parlamendi osamaks lasteaia ja lepinguliste lastesõimede kõigi kulude katteks (23). Kulukohustuste vähenemine on seletatav nendes asutustes, eelkõige eralastesõimedes, käinud laste arvu olulise vähenemisega ning eelkõige varasematest aastatest üle kantud sihtotstarbeliste tulude kasutamisega.

E. Peatükk 2 0 „Hooned ja nendega seotud kulud”

46. Peatükiga 2 0 seotud kulukohustused olid 26 1 2 55 177 eurot, mis on 15 % 2014. aasta kulukohustustest. Kulukohustuste maht suurenes 1 0 9 18 566 euro võrra, mis on 2013. aasta tasemega võrreldes 4,4 % rohkem. Peatüki assigneeringud suurenesid eelarveaasta jooksul 61,8 miljonit eurot (30,6 % esialgsetest assigneeringutest) assigneeringujääkide koondümberpaigutamise tõttu (vt tabelit 7).

47. Alltoodud joonisel on kujutatud peatüki 2 0 kulukohustuste jaotus kululiikide kaupa. Joonis 6 Peatüki 2 0 kulukohustuste jaotus punktide kaupa

48. Punkti 2 0 2 2 „Hoonete korrashoid, hooldus, käitamine ja puhastus” kulukohustused suurenesid 5 4 9 30 848 euroni (21 % peatüki kulukohustustest). Sellest punktist kaeti ruumide, liftide, kütte- ja kliimasüsteemide ning tulekindlate uste hooldamise, samuti värvimis- ja parandustööde jms kulud. Kulukohustused suurenesid võrreldes 2013. aastaga 5,9 % (+ 3 0 38 864 eurot). See kasv on osaliselt seotud parlamendi kolmes töökohas asuvate hoonete eri ehitustööde või teenuslepingutega seotud tasude indekseerimisega ning eri teenuste ja eritöödega, mis on iseloomulikud vananeva kinnisvarapargi haldamisele ja hooldusele. Brüsseli puhul, kus kasv oli kõige suurem, võib eelkõige viidata sisustustöödele parlamendiliikmete ja töötajate kabinettides, mis järgnes suurele järkjärgulisele kolimisele (kolimine kesksetest hoonetest Square de Meeûsi ja muudesse kaugematesse hoonetesse Brüsselis); Brüsselis viidi ellu ka eriprojekte, nagu nn taasvalgustamine, mille puhul sõlmiti leping kõigi tõsteseadmete kohta.

49. Punkti 2 0 0 1 „Liisingumaksed” kulukohustused (29 % peatüki kulukohustustest) olid 7 6 9 14 000 eurot, mis oli 7 6 78 000 eurot (11,1 %) suurem kui 2013. aastal. Punktile lisati eelarveaasta jooksul 7 1 5 00 000 eurot, peamiselt assigneeringujääkide koondümberpaigutamise abil (vt tabelit 7). Kogusumma seoti kulukohustustega KADi hoone laiendamise projekti rahastamiseks Luxembourgis.

50. Punkti 2 0 0 5 „Hoonete ehitus” kulukohustused suurenesid 2 9 0 37 045 euroni (11 % peatüki assigneeringutest) ning neist rahastati ADENAUERi (24) projektiga seotud kulusid ja ehitustöid 8 2 14 105 euro suuruses summas (2013. aastal 8 1 13 000 eurot), HAVELi hoone renoveerimist Strasbourgis 7 3 16 390 euro eest (2013. aastal 0 eurot) ja Euroopa Ajaloo Maja projekti 1 3 5 06 549 euro suuruses summas (25). Viimati nimetatud projektiga seotud tööde rahastamiseks paigutati ümber 3 8 66 628 eurot. Tööde lõpetamine lükati edasi 2015. aastasse, järelejäänud tööde rahastamiseks ette nähtud ülekantud assigneeringud tühistati 2014. aasta lõpus ning ümberpaigutamine peaks andma vajalikud assigneeringud, mis uuesti kulukohustustega siduda.

51. Punkti 2 0 0 7 „Ruumide sisustamine” kulukohustused olid 2 3 5 17 400 eurot (9 % peatüki kulukohustustest) ning need vähenesid 2013. aastaga võrreldes on 35 %. See eelarvepunkt on mõeldud kordumatu iseloomuga konkreetsete ja individuaalsete sisustusprojektide haldamiseks. Seega ei ole nende assigneeringute võrdlemine eelarveaastate lõikes kuigi asjakohane. Tuleb toonitada, et algselt kanti Euroopa Ajaloo Maja ehitustööde rahastamiseks mõeldud summad selle eelarvepunkti alla ning alates eelarveaastast 2014 kanti need punkti 2 0 0 5 „Hoonete ehitus” alla, mis selgitab ka 2013. ja 2014. aasta assigneeringute suurt vahet. Erisisustuse osas kiitis juhatus Berliinis asuva Euroopa Maja puhul heaks uue üürilepingu allkirjastamise, mille alusel üüritakse sama hoone alumisel korrusel 317 m2 täiendavat pinda, mis võimaldab sinna paigaldada külastajate keskuse, kus on 360-kraadine filmiekraan (nagu Brüsseli Parlamentariumis, ainult vähendatud kujul). Detsembris 2014 allkirjastatud üürileping sisaldab 1 3 42 500 eurot hoone infrastruktuuri ja Parlamentariumi paigaldamisega seotud eeltöödeks, kaasa arvatud infopunkti paremaks muutmine ja turvaala sisustamine.

52. Punkti 2 0 2 6 „Hoonete turvalisus ja valve” kulukohustused (10 % peatüki kulukohustustest) olid kokku 2 5 8 90 784 eurot, mida oli 2013. aastaga võrreldes 17 % vähem, tulenevalt nende teenuste järkjärgulisest institutsioonisiseseks muutmisest. Need katavad eelkõige Euroopa Parlamendi kolme alalise töökoha ja infobüroode hoonete turvalisuse ja valve kulusid.

F. Peatükk 2 1 „Arvutisüsteemid, seadmed ja vallasvara”

53. Peatüki kulukohustused olid 12 7 5 93 867 eurot ehk 7 % 2014. aasta kulukohustustest ning see summa oli 8 8 82 546 eurot (26) väiksem kui 2013. aastal (-7 %). Ka vähenesid peatüki assigneeringud eelarveaasta jooksul ümberpaigutamiste tõttu 1 1 6 03 888 euro võrra (ehk 8,2 % algsetest assigneeringutest).

54. Peatükkide 2 1 „Arvutisüsteemid, seadmed ja vallasvara” ning 2 3 „Jooksvad halduskulud” liigendust muudeti 2014. aastal ning telekommunikatsioonikulud viidi peatükist 2 3 üle peatükki 2 1. Peatüki 2 1 punktid katavad praegu seadmete ja tarkvara hankimise, rentimise, korrashoiu ja hoolduse kulusid ning kulutused, mida tehakse teenindus- ja nõustamisettevõtjatelt arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemide valdkonna eri tegevustega seotud teenuste sisseostmiseks. Loodi uued punktid 2 1 0 1 „Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Infrastruktuuriga seotud üldised meetmed”, 2 1 0 3 „Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia rakenduste haldamise üldised meetmed”, 2 1 0 4 „Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Infrastruktuuriinvesteeringud” ning 2 1 0 5 „Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Projektidesse tehtavad investeeringud”. Punkt 2 3 5 0 „Telekommunikatsioon” jäeti välja ning punktid 2 1 0 0 „Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Üldised meetmed” ja 2 1 0 2 Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Üldise kasutajatoega seotud üldised meetmed” nimetati ümber ja nende sisu muutus. Aasta 2013 kulukohustuste assigneeringute esitlust muudeti võrdlemise lihtsustamiseks vastavalt 2014. aasta uuele liigendusele.

55. Peatüki 2 1 kulude jaotus on esitatud joonisel 7. Joonis 7 Peatüki 2 1 kulude jaotus

56. Punkti 2 1 0 0 „Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Üldised meetmed” kulukohustused moodustasid 17 % peatüki 2 1 kulukohustustest ja nende summa oli 2 1 0 66 293 eurot, mis on 2 % suurem kui 2013. aastal. Sellest punktist tehtavad kulutused on vajalikud Euroopa Parlamendi arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemide tõrgeteta tööks, eelkõige andmetöötlus- ja telekommunikatsioonikeskuse süsteemide, osakondade arvutitega varustamise ja võrgu haldamise osas.

57. Punkti 2 1 0 1 „Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Infrastruktuuriga seotud üldised meetmed” kulukohustused moodustasid 17 % peatüki 2 1 kulukohustustest ja nende summa oli 2 1 8 90 682 eurot, mis on 17 % suurem kui 2013. aastal. Sellest punktist rahastatakse Euroopa Parlamendi arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemide infrastruktuuride, eelkõige võrkude, elektrikaablite, telekommunikatsioonisüsteemide, töökohtade varustuse ja hääletussüsteemidega seotud infrastruktuuride haldamiseks ja korrashoiuks vajalikke üldisi meetmeid.

58. Punkti 2 1 0 2 „Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Üldise kasutajatoega seotud üldised meetmed” kulukohustused moodustasid 9 % peatüki 2 1 kulukohustustest ja nende summa on 1 1 7 63 534 eurot, mis on 12 % väiksem kui 2013. aastal. Sellest punktist rahastatakse Euroopa Parlamendi arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemide kasutajate abistamiseks ja toetamiseks vajalikke tavapäraseid tegevusi, eelkõige parlamendiliikmetele ning haldus- ja õigusloomealaste rakenduste jaoks mõeldud tugiteenuseid.

59. Punkti 2 1 0 3 „Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia rakenduste haldamise üldised meetmed” kulukohustused moodustasid 11 % peatüki 2 1 kulukohustustest ja nende summa oli 1 3 8 12 345 eurot, mis on 17 % väiksem kui 2013. aastal. Sellest punktist rahastatakse Euroopa Parlamendi info- ja kommunikatsioonitehnoloogia rakenduste haldamiseks vajalikke üldisi meetmeid, eeskätt parlamendiliikmetele ja teabevahetuseks mõeldud rakendusi ning haldus- ja õigusloomealaseid rakendusi.

60. Punkti 2 1 0 4 „Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Infrastruktuuriinvesteeringud” kulukohustused moodustasid 15 % peatüki 2 1 kulukohustustest ja nende summa oli 1 9 3 52 737 eurot, mis on 38 % väiksem kui 2013. aastal. Sellest punktist rahastatakse investeeringuid Euroopa Parlamendi arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemide infrastruktuuridesse, eelkõige andmetöötlus- ja telekommunikatsioonikeskuse süsteemidesse, võrkudesse, elektrikaablitesse ja videokonverentsisüsteemidesse.

61. Punkti 2 1 0 5 „Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Projektidesse tehtavad investeeringud” kulukohustused moodustasid 10 % peatüki 2 1 kulukohustustest ja nende summa oli 1 2 2 13 961 eurot, mis on 52 % suurem kui 2013. aastal. Sellest punktist rahastatakse olemasolevatesse ja uutesse info- ja kommunikatsioonitehnoloogia projektidesse tehtavaid investeeringuid. Need investeeringud puudutavad eelkõige parlamendiliikmetele mõeldud rakendusi, õigusloome-, haldus- ja finantsvaldkonna rakendusi ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia haldamise rakendusi.

G. Peatükk 2 3 „Jooksvad halduskulud”

62. See peatükk moodustas 0,3 % 2014. aasta kulukohustustest summas 4 8 24 591 eurot (27). Kulukohustuste summa on võrreldes 2013. aastaga vähenenud 1 %.

63. Peatüki kulukohustuste jaotus oli järgmine: 31 % moodustas artikkel 2 3 7 „Kolimiskulud”, 30 % artikkel 2 3 0 „Kirja- ja kontoritarbed ning mitmesugused äratarvitatavad kaubad” ning 17 % artikkel 2 3 2 „Õigusabikulud ja kahjutasud”. Ülejäänud 22 % jagunes artiklite 2 3 1 „Finantskulud”, 2 3 6 „Posti- ja kohaletoimetamiskulud” ning 2 3 8 „Muud halduskulud” vahel.

64. Kõikidest selle peatüki punktidest rahastati ümberpaigutamist C4 (assigneeringujääkide koondümberpaigutamine) (vt tabelit 7). Ümberpaigutamisega vähenesid peatüki esialgsed assigneeringud 18 %, mis on seletatav väiksema aktiivsusega valimisteaastal, aga ka jooksvate halduskulude kärpimiseks tehtud pingutustega.

H. Peatükk 3 0 „Koosolekud ja konverentsid”

65. See peatükk sisaldas 2014. aasta kulukohustustest 2 % summas 2 8 5 62 580 eurot, mida oli 13 % vähem kui 2013. aastal. Peatüki kulukohustuste jaotus on järgmine: artikkel 3 0 0 „Töötajate lähetuskulud kolme töökoha vahel” – 80 %, artikkel 3 0 4 „Mitmesugused koosolekute kulud” – 17 %, artikkel 3 0 2 „Vastuvõtu- ja esinduskulud” – 3 %.

66. 2014. aastal tehti 33 141 lähetust (2013. aastal 34 658 lähetust), mis teeb kokku 93 960 lähetusel oldud päeva (2013. aastal 1 01 620 päeva). Enamik lähetusi oli seotud sõitudega Euroopa Parlamendi kolme töökoha vahel (Brüsselisse 5 297 lähetust, Strasbourgi 20 092 lähetust ja Luxembourgi 2 411 lähetust).

I. Peatükk 3 2 „Eksperdiarvamused ja teave: hankimine, arhiveerimine, tootmine ja levitamine”

67. Selle peatüki kulukohustused moodustasid 2014. aasta kuludest 6 % summas 11 2 5 32 750 eurot, kusjuures kulukohustused vähenesid 2013. aastaga võrreldes 10 %. Ligikaudu 24 % selle peatüki kulukohustustest puudutavad punkti 3 2 4 4 „Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, Euroscola programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest”, 17 % punkti 3 2 4 2 „Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud” ning 14 % punkti 3 2 4 8 „Audiovisuaalse teabe kulud”.

68. Kulukohustuste jaotus on esitatud alltoodud joonisel. Joonis 8 Peatüki 3 2 kulukohustuste jaotus

69. Punktis 3 2 4 4 „Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, Euroscola programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest” oli kulukohustuste summa 2 7 2 49 059 eurot, mida on 14 % vähem kui 2013. aastal. Neid kulukohustusi kasutati toetusteks külastajate rühmadele ning sellega seotud järelevalve- ja infrastruktuurikuludeks, Euroscola programmi halduskuludeks ning stipendiumiteks kolmandate riikide arvamuskujundajatele. Kulukohustuste kahanemine tulenes külastajate arvu vähenemisest valimistele järgnenud kuudel, mis tulenes parlamendiliikmete poolt kutsutud rühmade arvu vähenemisest.

70. Punkti 3 2 4 2 „Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud” kulukohustused olid 1 9 6 51 447 eurot. Kulukohustusi kasutati eelkõige infoväljaannete, sh elektrooniliste väljaannete, teabealase tegevuse, avalike suhete ning liikmesriikides ja kandidaatriikides avalikel üritustel, messidel ja näitustel osalemise kulude katmiseks, samuti õigusloome jälgimise süsteemi (OEIL) ajakohastamise kulude katmiseks. Kulukohustused vähenesid 2013. aastaga võrreldes 23 %, kuna paljud kulud olid seotud teavitustegevusega 2014. aasta valimisteks ettevalmistuste tegemise eesmärgil.

71. Punkti 3 2 4 8 „Audiovisuaalse teabe kulud” kulukohustused olid 1 5 4 84 852 eurot ja neist kaeti järgmiste tegevustega seotud kulud: — audiovisuaalse valdkonna (sh institutsiooni enda ja sisseostetavate teenuste, näiteks raadio- ja televisioonijaamade tehniliste teenuste, samuti audiovisuaalsete programmide ettevalmistamise, tootmise, kaastootmise ja levitamise, liinide rentimise, televisiooni- ja raadioprogrammide ülekande ning institutsioonide ja audiovisuaalse ringhäälingu asutuste vaheliste suhete arendamiseks kasutatavate muude vahendite) tegevuseelarve; — täiskogu istungite ja parlamendikomisjonide koosolekute interneti kaudu tehtud otseülekannete kulud; — arhiivi sisseseadmine, mis tagab kodanikele alalise juurdepääsu teabele.

72. Kulukohustused vähenesid võrreldes 2013. aastaga 25 %. Nii nagu punkti 3 2 4 2 puhul, on see muutus seotud 2014. aasta valimistega seotud teabealase tegevuse kulukohustustega 2013. aastal.

73. Audiovisuaalse teabe tootmise osas kanti veebi kaudu üle 1 080 üritust, millest 874 olid komisjonide koosolekud. Europe by Satellite tootis 874 uudislugu Euroopa Parlamendist, mida edastati 85 181 korda 207 kanali kaudu, 68 infoklippi õigusteemadel, 38 täiskogu istungipäeva, 585 otseülekannet, 357 uudislugu Eurovisioonile (levitamiseks 79 riigis) ja 18 Eurovisiooni kaudu üle kantud sündmust Euroopa Parlamendist Brüsselis ja Strasbourgis.

74. Tuleks ka märkida, et punkti 3 2 4 3 „Parlamentarium – Euroopa Parlamendi külastajatekeskus” kulukohustused (4 7 48 380 eurot) olid võrreldes eelnenud eelarveaastaga 24 % suuremad. Parlamentarium on Brüsselis üks külastatuim turismiobjekt ning 2014. aastal võeti seal vastu 3 40 500 külastajat (2013. aastal 3 37 000).

J. Peatükk 4 0 „Teatavate institutsioonide ja organite kulud”

75. See peatükk sisaldab 2014. aasta kulukohustustest 6 % kogusummas 10 0 5 23 786 eurot (8 % rohkem kui 2013. aastal).

76. Artikli 4 0 0 „Fraktsioonide ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete jooksvad halduskulud ning poliitilise ja teabealase tegevusega seotud kulud” arvele langes 59 % peatüki 4 0 assigneeringutest (2013. aastal 63 %). Selle artikli kulukohustuste maht oli 5 9 4 16 002 eurot. Kulukohustused olid mõeldud fraktsioonide ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete järgmiste kulude katmiseks: — sekretariaadi-, haldus- ja tegevuskulud ning — poliitilise ja teabealase tegevusega seotud kulud Euroopa Liidu poliitilise tegevuse raames.

77. Kulukohustused suurenesid võrreldes 2013. aastaga 1 %.

78. Artikkel 4 0 2 „Euroopa tasandi erakondade rahastamine” moodustas 28 % peatüki 4 0 kulukohustustest (2013. aastal 23 %) summas 2 7 7 13 795 eurot ning 2013. aastaga võrreldes suurenesid selle artikli assigneeringud valimisteaasta lisakulutuste tõttu 28 %.

79. Artikkel 4 0 3 „Euroopa tasandi sihtasutuste rahastamine” moodustas peatüki 4 0 kulukohustustest 13 % (2013. aastal 13 %) summas 1 3 3 93 989 eurot. Joonis 9 Peatüki 4 0 kulukohustuste jaotus

K. Peatükk 4 2 „Parlamendiliikmete assistentide kulud”

80. See peatükk sisaldas 2014. aasta kulukohustustest 10 % summas 18 1 0 48 837 eurot (4 % vähem kui 2013. aastal).

81. Selle peatüki kulukohustuste jaotus on esitatud allpool oleval joonisel. Joonis 10 Peatüki 4 2 kulukohustuste jaotus

82. Kohalike assistentidega (28) seotud kulukohustused olid 8 0 5 42 421 eurot ehk 4 % väiksemad kui 2013. aastal. Registreeritud assistentidega (personalieeskirjad) (29) seotud kulukohustused olid 9 9 6 89 759 eurot ja seega samuti 4 % väiksemad kui 2013. aastal. Nendest kaetakse nimetatud assistentide palgad, toetused ja lähetuskulud ning väliskoolituskursustega seotud kulud.

83. Nii kohalike kui ka registreeritud assistentidega seotud kulukohustuste vähenemine on seletatav asjaoluga, et 2014 oli valimisteaasta ning märkimisväärne arv assistente pidi ametist lahkuma. Uute assistentide töölevõtmine vastvalitud parlamendiliikmete poolt toimus progresseeruvas tempos juulist aastavahetuseni, mis selgitab ka nende assigneeringute kasutamise vähenemist 2014. aastal.

84. Seisuga 31. detsember 2014 töötas Euroopa Parlamendis 1 686 parlamendiliikmete registreeritud assistenti ning parlamendiliikmega töölepingu sõlminud 4 453 kohalikku assistenti (213 assistendil oli sõlmitud leping parlamendiliikmete rühmaga). Keskmiselt oli iga parlamendiliikme kohta 2,3 registreeritud assistenti ja 5,9 kohalikku assistenti (30). Kohalike assistentide arv parlamendiliikme kohta oli 2014. aastal väga erinev, ulatudes nullist kuni 46ni. Kui 67-l parlamendiliikmel ei olnud 2014. aasta lõpus ühtegi kohalikku assistenti, siis 91 parlamendiliiget oli võtnud oma liikmesriigis 2014. aasta jooksul (seitsmenda ja kaheksanda koosseisu ametiajal) tööle üle kümne töötaja.

85. Parlamendiliikmete väljaspool euroala elavate kohalike assistentidega seotud maksed tehti 2014. aastal euro ja muude vääringute vahetuskursi alusel, mis kehtestati kogu aastaks (2013. aasta detsembri kurss).

L. Peatükk 4 4 „Parlamendiliikmete ja endiste parlamendiliikmete koosolekud ja muu tegevus”

86. See peatükk moodustas 2014. aastal kulukohustustest 0,02 % ehk 4 00 000 eurot, mis on 7 % rohkem kui 2013. aastal.

M. Jaotis 10 „Muud kulud”

87. Selle jaotise peatükid sisaldavad üksnes määratlemata otstarbega assigneeringuid, mille osas ei ole võimalik kulukohustusi võtta ilma nende ümberpaigutamiseta tegevusassigneeringute reale. Määratlemata otstarbega assigneeringute ümberpaigutamisi (1 3 0 00 000 eurot) käsitletakse käesoleva aruande I osas. Selle jaotise esialgsed assigneeringud olid 1 3 0 00 000 eurot (2013. aastal 2 2 9 12 765 eurot) ehk ligikaudu 0,7 % kogu 2014. aasta eelarvest.

III. 2014. AASTA EESMÄRGID JA TULemused

88. Eelarveaastat 2014 mõjutasid suuresti Euroopa Parlamendi valimised ning komisjoni uue koosseisu ametisse määramise protsess.

89. Sellel eelarveaastal jätkati 2011. aastal algatatud struktuursete parenduste tegemist eesmärgiga anda Euroopa Parlamendile kõik vahendid, mida ta vajab, et täita täiel määral oma rolli seadusandlikus protsessis, ning võimaldada tal kasutada täielikult ära talle Lissaboni lepinguga antud suuremaid volitusi. Euroopa Parlament jätkas ka mitmeaastaste programmide rakendamist, et ratsionaliseerida ja ajakohastada oma administratsiooni võtmetähtsusega sektoreid, eelkõige julgeoleku valdkonnas.

90. Järgnevalt kirjeldatud 2014. aasta eesmärgid ja tulemused lähtuvad juhatuse poolt 2014. aastal vastu võetud prioriteetidest ja otsustest, Euroopa Parlamendi poolt eelarvet käsitlevates resolutsioonides vastu võetud suunistest ning haldustöö 2012.–2014. aasta programmi eesmärkidest ja tulemustest.

A. Euroopa Parlamendi valimised

91. Parlamentaarse tegevuse üldine maht vähenes 2014. aastal, mis on valimisaasta puhul tavapärane. Üleminek seitsmendalt ametiajalt kaheksandale ametiajale tähendas de facto aasta jagunemist kolmeks perioodiks.

92. Esimest perioodi, mis kestis jaanuarist aprillini, iseloomustas niisuguste seadusandlike ettepanekute kindlaksmääramine, mida parlamendikomisjonid tahtsid veel seitsmenda ametiaja jooksul vastu võtta, ning nende esmatähtsaks pidamine parlamendikomisjonide koosolekute aja puhul ja kolmepoolsetes läbirääkimistes, et need saaksid ametiaja viimasteks täiskogu istungiteks viimistletud. Lühikesed tähtajad tähendasid märkimisväärset survet nii töötajatele kui ka ressurssidele üldisemas mõttes.

93. Nii poliitika peadirektoraadid kui ka õigusteenistus tegid märkimisväärseid jõupingutusi, et viia ametiaja lõpuks lõpule olulised seadusandlikud menetlused, eelkõige need, mis on olid seotud ühtse kriisilahenduskorra, ühtse kriisilahendusfondi, erakondade rahastamise, Euroopa uurimismääruse ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondiga.

94. Mai ja juuni olid nii poliitilisest kui ka halduslikust seisukohast üleminekukuud. Neid kahte kuud iseloomustasid uutele parlamendiliikmetele suunatud tervitusürituste korraldamine ja vastuvõtulaudade sisseseadmine ning parlamendikomisjonide uutele liikmetele mõeldud mahukate teabematerjalide, nn tervituspaketi viimistlemine.

95. Kolmas etapp, mis käivitus 2014. aasta juulis, algas presidendi valimisega ning parlamendikomisjonide ja komisjonide esimeeste konverentsi uue koosseisu kindlaksmääramisega. Uute komisjonide esimeeste ja aseesimeeste valimisega ning volinikukandidaatide kuulamiste eduka lõpuleviimisega septembris/oktoobris said sisse seatud kõik elemendid, et nii seadusandlik kui ka muu kui seadusandlik töö saaks nii parlamendikomisjonides kui ka täiskogus täies mahus uuesti alata.

B. Parlamendi ja selle liikmete töö tõhustamine seadusandlustsükli täiendamiseks

B.1. Uuringute toetamine

96. Niisuguse võrdleva uuringu tulemusel, mille läbiviimisse oli kaasatud neli riiklikku parlamenti ja Ameerika Ühendriikide Kongress, ning soovituste alusel, mille esitas juhatuse ja eelarvekomisjoni ühine töörühm Euroopa Parlamendi eelarve kohta, otsustas juhatus oma 20. mail 2013. aastal toimunud koosolekul luua uue parlamendi uuringuteenuste peadirektoraadi, et anda nii Euroopa Parlamendi poliitilistele organitele kui ka üksikutele parlamendiliikmetele sõltumatuid teaduslikke nõuandeid. Selle peadirektoraadi loomine sai teoks 1. novembril 2013. aastal.

97. Pärast oma esimest täit tegevusaastat on parlamendi uuringuteenuste peadirektoraat saavutanud täieliku toimivuse. Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse tegevuseeskiri võeti Euroopa Parlamendi juhatuse poolt vastu 2014. aasta juunis.

98. Uus Euroopa Parlamendi uuringuteenistus hakkas pakkuma parlamendiliikmete jaoks individuaalselt tehtud uuringuid ning koostama üldisele parlamendi lugejaskonnale palju mitmekesisemaid ja rohkem sügavuti minevaid analüüse ja ülevaateid kõikide poliitikavaldkondade kohta. Aastal 2014 koostas Euroopa Parlamendi uuringuteenistus rohkem kui 450 väljaannet (kaks kolmandikku nendest on avaldatud füüsilisel kujul ja üks kolmandik üksnes internetis) ning vastas 1 675 isiklikule parlamendiliikmete või nende heaks töötavate isikute esitatud taotlusele uuringu või analüüsi tegemiseks ning tegeles samal ajal ka veel 745 samalaadse taotlusega, mille esitasid muud kliendid Euroopa Parlamendis. Peaaegu 50 % parlamendiliikmetest või nende büroodest esitasid oma taotlused aasta teisel poolel, mis tõi kaasa teabenõuete mahu ja keerukuse kiire kasvu, mis tulenes osaliselt Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse teadlikust nn klientide vajadustest lähtumise põhimõtte järgimisest.

99. Ühtlasi pakub Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komiteega sõlmitud koostööleping, mis allkirjastati 5. veebruaril 2014. aastal, komiteede tõlketeenistuste ümberkorraldamisest mõjutatud ja vajaliku profiiliga teenistujatele (maksimaalselt 80 teenistujale) võimalust nende üleviimiseks Euroopa Parlamenti, et asuda tööle uues parlamendi uuringuteenuste peadirektoraadis.

100. Pärast kõnealuse lepingu allkirjastamist avaldati komiteedes osalemiskutse ning moodustati nõuetekohaselt ühine valikukomisjon valikumenetluse edukalt läbinud kandidaatide nimekirja kinnitamiseks. Komiteede ametnike lähetamise esimene etapp kestusega kuus kuud algas 1. oktoobril 2014. aastal ja hõlmas 25 teenistujat; lähetamise teine etapp algas 1. jaanuaril 2015. aastal ja hõlmas 17 teenistujat. Personali peadirektoraadi ja kõnealuse kahe komitee pädevate teenistuste vahel sõlmiti läbirääkimiste tulemusel 30. septembril 2014. aastal vastastikuse mõistmise memorandum, et määrata täpselt kindlaks kõnealuste lähetuste elluviimise haldusalased üksikasjad.

B.2. Teadmushaldus

101. Parlamendikomisjonide ja poliitikaosakondade koostöö on väga tihe ja järjepidev ning hõlmab paljusid aspekte: poliitikaosakondade kirjalik teave, strateegiadokumendid, uuringud ja õpikojad on korrapäraselt parlamendikomisjonide arutelude aluseks ning tagavad väärtusliku ühenduse eksperdiarvamuste ja poliitiliste otsuste tegemise vahel.

102. Selleks et toetada parlamendiliikmete poliitilist tööd ning tagada võimalus põhjalike arutelude pidamiseks parlamendikomisjonidele ja allkomisjonidele vahetut huvi pakkuvatel ja muret tekitavatel teemadel, korraldasid sekretariaadid 2014. aastal 50 kuulamist sisepoliitika teemadel ja 24 avalikku kuulamist välispoliitika teemadel.

103. Lisaks välisekspertide arvamuste hankimisele eesmärgiga toetada parlamendikomisjonide ja allkomisjonide tööd koostati ka parlamendis endas mitmeid uuringuid ja briefing’uid (ülevaateid): liidu sisepoliitika peadirektoraat koostas 218 parlamendisisest uuringut ja briefing’ut (ülevaadet) ning liidu välispoliitika peadirektoraat koostas 251 parlamendisisest dokumenti ja riigi julgeolekuolukorra hinnangut. Need arvud näivad kinnitavat suundumust, mis seisneb kahel viimasel aastal toimunud liikumises üha suurema parlamendisisese tootmise poole.

104. Märkimisväärseid täiendavaid edusamme tehti parlamendikomisjonide ulatuslikumal toetamisel seoses kontrolli ja järelevalve teostamisega täitevvõimu üle.

105. Euroopa lisaväärtuse ja Euroopa mõõtme puudumisest tulenevate kulude valdkonnas tehtud töö osutus väärtuslikuks Euroopa Parlamendi valimiste eel ning oli parlamendikomisjonidele abiks volinikekandidaatide kuulamistel. Parlamendi uuringuteenuste peadirektoraat koostas nendel teemadel 75 eri väljaannet.

106. Aastatel 2012–2014 tehtud oluline töö uute algatuste võimaliku lisaväärtuse ja eri sektorite Euroopa mõõtme puudumisest tulenevate kulude kindaksmääramisel koondati ühte suurde väljaandesse „Euroopa mõõtme puudumisest tulenevate kulude kaardistamine”, mis pälvis positiivset tähelepanu nii meedias kui ka akadeemilistes ja poliitikakujundamise ringkondades.

B.3. Kontroll ja tegevuskava koostamine

107. Parlamendikomisjonide kontrollialast tegevust arendatakse ja tugevdatakse üha rohkem, et võimaldada Euroopa Parlamendil teostada järelevalvet muude institutsioonide üle, jälgida ELi eelarve nõuetekohast kasutamist ning tagada ELi õiguse nõuetekohane rakendamine.

108. Parlamendikomisjonide sekretariaadid ja horisontaalsed teenistused tegelevad mitmete niisuguste projekti vahe-eesmärkide väljatöötamisega, mille sihiks on neid aspekte tugevdada ja süstematiseerida. Eelmise ametiaja lõpus tegid nad ka kokkuvõtte ja koostasid hinnangu parlamendikomisjonide aktuaalse tegevuse kohta selles valdkonnas, mille tulemusel pandi kokku menetluste ja tavade kontrollivahendite kogum. Seda vahendite kogumit on edasi arendatud ja seda kohandatakse korrapäraselt.

109. Seoses eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse (31) kaudu tehtava kontrolliga on välja töötatud uued vahendid eelkõige tulemuslikkuse kontrolli valdkonnas, mis hõlmab ka Euroopa Komisjoni iga-aastase hindamisaruande ja selle ELi eelarve kaitsmist käsitleva teatise analüüsi.

110. Koostatud on uued tooted mõju järelhindamise ja poliitika tulemuslikkuse hindamise valdkonnas, sealhulgas kaheksa rakendamishinnangut ja õigusaktide läbivaatamisklauslite terviklik loetelu, et hõlbustada parlamendikomisjonide kontrolli- ja järelevalvealast tööd. Muud esmalt 2014. aastal välja töötatud järelevalvevahendid hõlmasid Euroopa Ülemkogu kohustuste jooksvalt ajakohastatavat kontrollnimekirja ning riigipõhiste soovituste rakendamise ajakohastatud ülevaadet Euroopa poolaasta raames.

111. Selleks et toetada parlamendikomisjonide poliitilisi algatusi ja tegevuskava koostamist, koostati neli uut Euroopa mõõtme puudumisest tulenevaid kulusid käsitlevat aruannet ning rida hinnanguid, milles kaardistati Euroopa mõõtme puudumisest tulenevad üldised kulud ning Euroopa Komisjoni vastvalitud presidendi esitatud kava majanduslik potentsiaal.

112. Euroopa Parlamendi tuleviku-uuringutega seotud tööd tugevdati veelgi STOA (teaduslike ja tehnoloogiliste valikute hindamine) esinduskogu jaoks niisuguse kuue uuringu ja kaheksa analüüsi avaldamisega, milles käsitleti teemasid, mille valisid välja esinduskogu liikmed oma poliitikakujundamisega seotud strateegilistest huvidest lähtuvalt.

113. PPPs (parlamendi projektiportfell, vt punkte 167–169) on mitu projekti seotud konkreetselt parlamentaarse järelevalvega, eelkõige kolm liidu sisepoliitika peadirektoraadi väljatöötatud projekti: parlamendikomisjonides tehtava kontrolli, delegeeritud õigusaktide ja kontrolliga regulatiivmenetluse (RPS) (32) meetmete eelnõude kontrolli ning mitmeaastase finantsraamistiku (MFF) (33) rahastamiskavade kontrolli kultuuri tugevdamine.

B.4. Kaasotsustamine ja nõusolek välispoliitikas

114. Parlamendikomisjonide sekretariaadid abistasid esimehi ja liikmeid seadusandlikus ja muus kui seadusandlikus töös. Enamik menetlusi, eelkõige algatusraporteid, viidi parlamendikomisjonides ja allkomisjonides seitsmenda ametiaja lõpuks lõpule. Rahvusvahelise kaubanduse komisjon (INTA) kandis kaheksandasse ametiaega üle kaks seadusandlikku tavamenetlust (üks käsitleb kolmandate riikide kaupade ja teenuste juurdepääsu liidu riigihangete siseturule ning selliseid menetlusi, millega toetatakse läbirääkimisi liidu kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide riigihanketurgudele, ning teine käsitleb kaitset dumpinguhinnaga impordi ja subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) ning jätkas oma nendega seotud tööd.

115. INTA sekretariaadi märkimisväärsete jõupingutuste toel tegi Euroopa Parlament olulisi edusamme Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse (TTIP) läbirääkimiste läbipaistvuse ning dokumentidele juurdepääsu valdkonnas, mis hõlmab ka läbirääkimisvolituste avaldamist. Pidevaid jõupingutusi tehti selleks, et tagada väliskomisjoni (AFET) (34) juurdepääs ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) dokumentidele ning väliskomisjoni ja eelarvekomisjoni juurdepääs teabele, mis käsitleb ÜVJP/ÜJKP (ühine julgeoleku- ja kaitsepoliitika) rahastamist.

116. Pärast rahastamisvahendite vastuvõtmist moodustasid asjaomased parlamendikomisjonid haldus- ja/või poliitilisel tasandil mitmesugused projektimeeskonnad, töörühmad või rakkerühmad, et tugevdada parlamentaarset järelevalvet. AFET ja DEVE (arengukomisjon) moodustasid (poliitilisel tasandil) mitu eri töörühma ning püüdlesid välisrahastamisvahendite rakkerühma poole (töötajate puhul), vajaduse korral DROI (inimõiguste allkomisjon) ja SEDE (julgeoleku ja kaitse allkomisjon) toetusel. DEVE sekretariaat teostas tähelepanelikku järelevalvet programmidokumentide üle, mida edastati valimistega seotud tööseisaku ajal, ning esitas ettepaneku kontrollialaste töörühmade struktuuri ja metoodika kohta kaheksanda ametiaja alguses. Mis puudutab Euroopa Arengufondi kontrollimist, siis oli sekretariaadil oluline tähtsus Euroopa Komisjonis täielikult uue metoodika kehtestamisel. INTA puhul kontrollisid 38 riigipõhist ja piirkondlikku järelevalverühma käimasolevaid kaubandusläbirääkimisi ja kahepoolseid kaubandussuhteid Euroopa Parlamendi asjaomaste alaliste delegatsioonide juhtide osavõtul. DROI jätkas oma niisuguse kontaktrühma tõhusat kasutamist, mille ta moodustas EP/Euroopa välisteenistuse/komisjoni (35) konsultatsioonideks ja kontrolliks uue inimõiguste tegevuskava üle. AFET ja SEDE jätkasid ÜVJPd ja ÜJKPd käsitleva parlamentidevahelise konverentsi kaudu riikide parlamentidega tehtava töö tugevdamist.

117. DEGi (demokraatia toetamise ja valimiste koordineerimise rühm) poolt ametiaja lõpu aruandes esitatud soovituste vastuvõtmisega kaasnes tervikliku demokraatia toetamise lähenemisviisi väljatöötamine ning sidusa strateegilise visiooni kindlaksmääramine EP demokraatia toetamise ja suutlikkuse suurendamise suhtes, mis hõlmas ka kuue prioriteetse riigi ja prioriteetse piirkonna (Lääne-Balkani riigid + Türgi) valikut ning millega kinnitati iga riigi/piirkonna jaoks juhtivate parlamendiliikmete nimetamise kasulikkust. See aitas kaasa ka parlamendiliikmete poliitilise vastutuse tugevdamisele, sest nad kaasati süsteemselt kõikidesse demokraatia toetamise ja Sahharovi auhinna võrgustiku tegevustesse, kas siis seminaridel ja konverentsidel ettekannete tegijatena või õppekülastuste võõrustajatena.

118. Tõhustatud koostööd Euroopa Komisjoni ja Euroopa välisteenistusega jätkati ja selle kvaliteeti parandati. Suur samm edasi tehti Euroopa välisteenistuse ja Euroopa Parlamendi (liidu välispoliitika peadirektoraat, liidu sisepoliitika peadirektoraat ja parlamendi uuringuteenuste peadirektoraat) vahelise halduskokkuleppe edendamise ja allkirjastamisega, kusjuures selle rakendamisega tehti viivitamata algust: töötajate vahetuses on juba osalenud 14 Euroopa Parlamendi ja viis Euroopa välisteenistuse inimest, kusjuures mõlema poole tagasiside on olnud väga positiivne.

119. Esimest korda korraldati koos Euroopa Komisjoni ja ELi eesistujariigi Itaaliaga (Albaanias) ühiskonverents põhiõiguste teemal ning korrapärane teabevahetus seati sisse laienemise peadirektoraadiga, kaasates selle peadirektoraadi eksperte nii Brüsselis kui ka asjaomases piirkonnas toimuvatesse seminaridesse.

B.5. Täiskogu istungi teenuste parandamine

120. Jätkati jõupingutusi institutsiooni kuvandi ja täiskogu atraktiivsuse parandamiseks. Lisaks juba alustatud töödele (usaldusväärse andmebaasi väljatöötamine täiskogu istungi tegevuse alase statistika jaoks ning kodukorra ja sisemenetluste kohandamine) toimub mõttevahetus parimate vahendite üle täiskogu istungeid ja nendel toimuvat tegevust käsitleva teabe kogumiseks ja edastamiseks, eelkõige infotundide, ajakohastatud teatmiku (Vademecum), portaali „KKK” (korduma kippuvad küsimused) ja internetisaidi „Séance en Direct” kaudu, mis on lingitud saidiga Europarl.

121. Endiselt tegeletakse täiskogu istungiga seotud IT-rakenduste ajakohastamisega. Eelkõige uuritakse praegu võimalusi Euroopa Parlamendi õigusloome jälgimissüsteemile juurdepääsuks mobiilside vahenditega (nutitelefonid, tahvelarvutid jne) ning kõnetuvastussüsteemi rakendamist protokolli/istungi stenogrammi puhul.

122. Tekstide esitamise üksusesse saabuvate ja seal töödeldavate kirjalikult vastatavate küsimuste arv on aastatel 2009–2014 kahekordistunud ning see tendents peaks ametiajal 2014–2019 jätkuma. Tekstide vastuvõtmiseelse vormistamise menetluse kohaldamisala laiendamine, mis võimaldab õigusaktide kiiremat allkirjastamist ja avaldamist, ning programmitöö suure võimekuse arendamine võimaldasid kõikide nõukoguga kokku lepitud tekstide vastuvõtmist enne seitsmenda ametiaja lõppu.

C. 2014. aasta valimiste teavituskampaania

C.1. Tsentraalselt korraldatud tegevus

123. Kampaaniat alustati 2013. aasta septembris, et see langeks ajaliselt kokku president Barroso kõnega Euroopa Liidu olukorra kohta, ning see lõppes 2014. aasta lõpus valimistejärgse etapiga, mille puhul keskenduti valimiste tulemustele, Euroopa Parlamendi uue koosseisu moodustamisele, volinikukandidaatide kuulamistele ning Euroopa Parlamendi poolt valitud Euroopa Komisjoni uue koosseisu ja selle presidendi ametisse astumisele.

124. Kampaania lõppetappide olulisteks tähtsündmusteks võib pidada kahte eriüritust: presidendikandidaatide debatti ja valimisõhtut.

125. Ainus debatt kõigi viie Euroopa Komisjoni uueks presidendiks pürgiva kandidaadi vahel toimus 15. mail 2014 Euroopa Parlamendi ruumides Brüsselis. See üritus korraldati koostöös Euroopa Ringhäälingute Liidu ja Euroopa tasandi erakondadega ning sellesse kaasati rohkem kui 150 partnerit (telekanalid, raadiojaamad ja veebisaidid), kes kandsid seda üritust otse üle ELi riikides.

126. 25. mail ehk valimisõhtul tõi valimistulemuste kogumine Euroopa Parlamendi uue poliitilise koosseisu prognoosimiseks ning ürituse otseülekannete tegemise tagamine kokku rohkem kui 1 200 akrediteeritud ajakirjanikku, kes tegid otsereportaaže Euroopa Parlamendi ruumidest, ning rohkem kui 150 ringhäälinguorganisatsiooni 46 riigist. Ka üldsus näitas üles sügavat huvi valimisõhtu vastu, osaledes külastuskeskuses Parlamentarium korraldatud üritustel ja aruteludel ning kogunedes Euroopa Parlamendi lähedusse.

127. Kampaania viimases, nn valimistejärgses etapis keskenduti valimiste tulemustele ja Euroopa Parlamendi uue koosseisu moodustamisele. Kommunikatsiooni peadirektoraat edastas teavet valimiste tulemuste ja Euroopa Parlamendi uue koosseisu kohta kõikides ELi liikmesriikides ning tagas Euroopa Komisjoni uue presidendi valimist käsitleva meediakajastuse ning tagas ka volinike kuulamiste kajastamise nii traditsioonilise meedia kui ka uue meedia vahendusel.

128. Reageeringuna eelarvepädevate institutsioonide taotlusele (23. oktoobri 2013. aasta resolutsioon 2014. aasta eelarveprojekti kohta) telliti ühelt väliskonsultandilt teavituskampaania järelhinnang. See hinnang, mille eesmärk oli analüüsida kampaania metoodikat ja elluviimist, annab väärtusliku ülevaate kampaania käigus tehtud valikute asjakohasusest ning aitab rikastada vajalikku mõttevahetust strateegiliste otsuste üle, mida tuleb eelseisvatel aastatel teha kommunikatsioonistrateegia ja selle rakendamise valdkonnas.

C.2. Detsentraliseeritud tegevus

129. Kampaaniat viisid liikmesriikides ellu 34 Euroopa Parlamendi infobürood. Infobüroodel oli otsustav tähtsus kampaania eri etappide elluviimisel riikide tasandil, kohandades keskseid sõnumeid riiklikule tegelikkusele ning levitades sama sõnumit eri keeltes 28 riigis.

130. Euroopa Parlamendi infobürood tagasid kampaania kõikide etappide aktiivse edendamise ning korraldasid palju muidki valimiseelseid tegevusi kampaania põhisõnumi levitamiseks ja valimisjärgseid tegevusi, milles keskenduti valimiste tulemuste analüüsimisele. Lisaks aktiveerisid Euroopa Parlamendi infobürood ka omad, sidusrühmade ja kohalike partneritega sisse seatud võrgustikud, et mitmekordistada Euroopa Parlamendi brändimise ja valimismaterjalide edendamise mõju.

131. Euroopa Parlamendi infobüroodel oli ka keskne roll telekanalite ja raadiojaamadega peetud läbirääkimistel, mille eesmärk oli tagada valimiste tele- ja raadioreklaami tasuta edastamine. Muude institutsioonidega tehtud koostöö abil õnnestus neil ka kohalikul tasandil saada mõningast rahastust institutsioonidevahelistest programmidest. Tänu Euroopa Parlamendi infobüroode kokkulepetele kohalike partneritega suudeti hinnanguliselt hoida kokku 10,7 miljonit eurot.

C.3. Euroopa noorteüritus

132. Lisaks töötati välja täiesti uus formaat noortele keskenduva ürituse jaoks, mis ei olnud osa 2014. aasta teavitus- ja kommunikatsioonikampaaniast. Euroopa noorteüritus (EYE 2014) tõi 11. mail 2014. aastal Strasbourgis kokku 5 000 eurooplast vanuses 16–30, et vahetada mõtteid noortega seotud küsimustes. Noored osalesid paneelaruteludel, mida peeti sellistel teemadel nagu inimõigused, noorte tööhõive, digitaalne revolutsioon ja jätkusuutlikkus, ning rääkisid poliitikute, ajakirjanike ja muude poliitikakujundajatega sellest, millisena näevad nemad Euroopa tulevikku. Euroopa noorteürituse jaoks lisaeelarvet ette ei nähtud, sest seda rahastati olemas olnud 2014. aasta eelarve vahendite ümberjaotamise kaudu.

133. Juhatus võttis oma 16. juunil 2014. aastal toimunud koosolekul teadmiseks asjaolu, et Euroopa noorteüritus pakkus Euroopa Parlamendile eduka võimaluse kutsuda noori oma ruumidesse, et arutada nende ideesid Euroopa poliitikakujundajatega, ning juhatus tegi ka peasekretärile ülesandeks viia lõpule Euroopa noorteürituse elluviimise läbivaatamine, et sellest saaks korrapärane nähtus, mille raames korraldataks samalaadseid üritusi ka tulevikus noortega toimuva avatud ja pideva kahesuunalise kommunikatsiooni strateegia raames.

C.4. Euroopa Ajaloo Maja

134. Euroopa Ajaloo Maja asukohaks saava Eastmani hoone ehitamise töid jätkati. Üha arvukamad viivitused takistasid aga ehitustööde lõpuleviimist 2014. aasta lõpuks. Praeguse seisuga peaksid ehitustööd jõudma lõpule 2015. aasta suveks, pärast mida saab alustada väljapanekute ettevalmistamist. Euroopa Ajaloo Maja ja selle alalise väljapaneku avamine ning ühtlasi ka esimese ajutise näituse korraldamine toimub 2016. aastal.

D. Mitmeaastaste programmide rakendamise jätkamine Euroopa Parlamendi administratsiooni võtmetähtsusega sektorite ratsionaliseerimiseks ja ajakohastamiseks

D.1. Kinnisvarapoliitika

135. Juhatuse poolt 24. märtsil 2010. aastal vastu võetud keskpika perspektiivi kinnisvarastrateegia rakendamise käigus kiideti heaks või viidi ellu rida projekte, mida on kirjeldatud allpool.

Brüssel

136. Ajutise lahenduse otsimisel kuni MARTENSi hoone kasutuselevõtmiseni (projekt TREBEL), mis peaks kavakohaselt toimuma 2017. aastal, peeti kõige sobivamaks hoonet, mis asub aadressil Square de Meeûs 8 (vt juhatuse 30. novembri 2011. aasta, 14. jaanuari 2013. aasta ja 11. märtsi 2013. aasta otsuseid ning eelarvekomisjoni 28. veebruari 2013. aasta otsust). Pärast hoones tehtud parandustöid võeti see kasutusele 2014. aasta juunis ja sinna kolisid liidu sisepoliitika, liidu välispoliitika ja parlamendi uuringuteenuste peadirektoraadid (ligikaudu 1 000 teenistujat). See kolimine oli oluline meede, mis võimaldas parlamendiliikmetele peahoonetes ruume juurde anda.

137. Alustati uue keskpika perioodi kinnisvarastrateegia väljatöötamist. Uus strateegia hõlmab uute lisaruumide otsimist, et rahuldada vajadused kindlaksmääratud alal peahoonete läheduses ning võtta arvesse uut kontseptsiooni „New World of Work” (36) ja hoonete renoveerimise mitmeaastast kava, sh seonduvaid projekte. Kinnisvara institutsioonidevahelise ümberjaotamise põhimõte on selle lahutamatu osa. Uut strateegiat tutvustatakse juhatusele kavakohaselt 2015. aasta esimesel poolel.

138. Alustati kinnisvaraturu uuringuga, et asendada koolituskeskus ja võtta kasutusele ruumid, mille pindala on ligikaudu 6 000 m2.

139. Mis puutub MARTENSi hoonesse (projekt TREBEL), siis alustati esimeste paigaldustööde projektiga. Tööde puhul tuleb arvesse võtta ka kontseptsiooni „New World of Work”.

Luxembourg

140. Seoses projektiga ADENAUER otsustati 2013. aastal, et kontseptsiooni haldamine asendatakse rakendamise haldamisega viie üksuse poolt, keda juhib katseline koordinaator, vastavalt juhatuse 2012. aasta otsustele ja olukorra üldisele analüüsile, mis tehti koostöös Luksemburgi riigiga. 2013. aastal jätkati ehitusplatsil töödega ning samal ajal täiendati rahastamissüsteemi usaldusfondi loomisega. 2014. aasta oli seega esimene aasta, kui projekti selle praegusel kujul terve aasta jooksul ellu viidi.

141. 2013. aasta lõpus oli projekti elluviimisel tekkinud esialgse raamkavaga võrreldes kolmekuuline viivitus. Vaatamata ehitusel ette tulnud ootamatustele ja hankemenetluste nr 4 ja nr 5 (tehniliste eriseadmetega ehitus ja viimistlustööd) korraldamisel tekkinud raskustele ei muudetud 2014. aastal enam peaaegu üldse kohandatud raamkava, milles on arvesse võetud kolmekuulist viivitust. Selles raamkavas ei ole sellegipoolest veel arvesse võetud fassaadimuudatustest tingitud viivitust, mille pikkuse üle peetakse läbirääkimisi lepingupaketi 61 (Façades) raames, samuti viivitust, mis on tingitud uue hankemenetluse korraldamisest seoses lepingupaketiga 74 (kütte-, ventilatsiooni- ja kliimaseadmed – HVAC (37)). Ehitusprojekti chantier Est tööde lõpptähtaeg võib seetõttu 6–9 kuu võrra edasi nihkuda.

142. Kogu 2014. aasta kestel kasutati usaldusfondi tagatisena parlamendi üle kantud summadele, mida ei kasutatud otseselt arvete maksmiseks. Usaldusfondis hoitav vara pärines parlamendi eelmaksetest ja 31. detsembril 2013. aastal võetud laenu esimesest väljavõtust. Varad vabastati järk-järgult vastavalt vajadustele. 2014. aastal teostas parlament kümme varade vabastamist kokku 31,9 miljoni euro eest. Kontakti võtmine Luksemburgi maksuhalduritega võimaldas kehtestada kinnisvaraettevõtte Société Immobilière KAD PE (38) maksuneutraalsuse tulumaksu miinimummäära kohaldamise (taotluse alusel) ja käibemaksu mõju osas (kiire hüvitamine).

143. Kuni uue ADENAUERi hoone kasutuselevõtmiseni otsustati 2013. aastal pikendada Goldbelli hoone üürilepingut 31. detsembrini 2017 ning üürida „Presidendi” hoone asemel hoonet GEOS. Pärast 2014. aasta alguses toimunud personali üleviimist „Presidendi” hoonest hoonesse GEOS tehti Luxembourgis Euroopa Parlamendi poolt ruumide kasutamise optimeerimise analüüs. Analüüsist ilmnes, et ADENAUER II (39) ehitusest tingitud häirivate tegurite uuringu ja mitmete peadirektoraatide kolimistaotluste ajakohastamist arvesse võttes saab Euroopa Parlament loovutada Euroopa Komisjonile (infrastruktuuri- ja logistikaamet Luxembourgis) Goldbelli hoone 2015. aastal.

Infobürood

144. 13. jaanuari 2014. aasta koosolekul kiitis juhatus Berliinis asuva Euroopa Maja puhul heaks uue üürilepingu allkirjastamise, mille alusel üüritakse sama hoone alumisel korrusel 317 m2 täiendavat pinda, mis võimaldab sinna paigaldada 360-kraadise ekraani (nagu Brüsseli Parlamentariumis). 19. detsembril 2014. aastal alla kirjutatud üürileping sisaldab 1,34 miljonit eurot hoone infrastruktuuriga seotud eeltöödeks, kaasa arvatud infopunkti paremaks muutmine ja turvaala sisustamine. Tööd peaks lõpule jõudma 2016. aasta alguses.

145. Läbirääkimiste puhul koostöölepingu sõlmimiseks Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni vahel Euroopa Majade ühiseks haldamiseks oli eesmärgiks ühelt poolt kinnisvarauuringute mitmeaastase planeerimise raamistiku kindlaksmääramine ruumide ostmise või üürimise eesmärgil, sh asjakohane piirav eelarveprognoos, ning teiselt poolt igapäevase administratiivse ja finantshalduse lihtsustamine. Läbirääkimised administratiivsel tasandil näivad aga ummikusse jooksnud olevat, sest institutsioonide poliitika lahkneb – Euroopa Komisjon pooldab eelarve planeerimist vastavalt käimasoleva aasta eelarvevahendite olemasolule, Euroopa Parlament on seisukohal, et eelarve peab järgima kolmeaastast ühismeetmete kava, mis võetakse vastu ühiselt poliitilisel tasandil. Seetõttu on olukord säilinud muutumatuna ja kohaldatakse praegust halduskorda. Euroopa Majade ühise lähenemisviisi osas poliitilisel tasandil dialoogi taasalustamist kaalutakse edaspidi.

Uus hoonete hooldamise ja renoveerimise poliitika

146. Juhatus kiitis 26. veebruaril 2013. aastal heaks kava sise- ja välisauditite jaoks, mida igal ametiajal korrapäraselt tehakse. Välisauditi tulemusi tutvustati kinnisvara, transpordi ja keskkonnasõbraliku parlamendiga tegelevale juhatuse töörühmale eelmise ametiaja lõpus (25. juunil 2014).

147. Brüsselis asuva SPAAKi hoone A-ala otsustati ajutiselt sulgeda pärast seda, kui 2012. aasta septembris tehti parlamendi infrastruktuuride pideva inspekteerimis- ja korrashoiupoliitika raames toimunud inspekteerimise käigus kindlaks, et kolmes istungisaali laetalas on praod. Istungisaali ohutuse taastamise tööd (talade parandamine ja saali endisesse korda viimine) lõpetati 2014. aasta esimeses kvartalis, istungisaal avati uuesti ja seal toimus 2014. aasta 1. aprilli lühike istungjärk.

148. Seoses Strasbourgis asuva WEISSi hoone laetalade tulekaitsekihi (flokeeritud) halva olukorraga on endiselt käimas ekspertiis, mida teeb Strasbourgi esimese astme kohtu määratud ekspertide kolleegium, kes peaks kava kohaselt esitama aruande 31. oktoobriks 2015.

149. Lagede küsimuses on tehniline ekspertiis lõppenud, Strasbourgi esimese astme kohtu määratud ekspertide kolleegium esitas menetleva kohtuniku ees oma aruande 31. märtsil 2014. Selle aruande alusel võidakse ekspertide kolleegiumi poolt esitatud summa, mis moodustab 64 % Euroopa Parlamendi poolt rahastatud parandustööde maksumusest (8,64 miljonit eurot ilma maksudeta), Euroopa Parlamendile hüvitada. Menetlevale kohtunikule on esitatud taotlus kindlustusandja, ettevõtete, töövõtjate ja tehnilise järelevalve teostajate vastutusele võtmiseks.

D.2. Keskkonnapoliitika

150. Euroopa Parlament on saanud kliimamuutustevastases võitluses teistele eeskujuks, sest ta on kasutusele võtnud kõikehõlmava strateegia oma CO2-jalajälje vähendamiseks ja kompenseerimiseks ambitsioonika eesmärgiga vähendada oma CO2 heidet 2020. aastaks 30 %.

151. Et täita ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemi (EMAS) 2009.–2011. aasta tegevuskava esimest eesmärki „CO2 heite üldine uuring asukoha ja hoone kaupa Brüsselis ja Strasbourgis”, valiti hankemenetluse teel 2011. aasta aprillis välja büroo, kes teeb energiaauditeid. Esimeste Brüsselis ja Strasbourgis asuvate hoonete energiaaudititest ilmneb, et energia kokkuhoid ja CO2 heite vähendamine on keskpikas perspektiivis võimalik ilma oluliste investeeringuteta. Toimingud viiakse lõpule 2015. aasta jooksul. Pikemas perspektiivis on hoonete renoveerimise käigus võimalik teha muid parandusi ulatuslikumate rahaliste ja tehniliste vahendite abiga.

152. Keskkonnahoidlike avalike hangete töörühm (WGGPP) lõpetas oma töö 2014. aasta oktoobri lõpus. WGPP töötas välja keskkonnahoidlike avalike hangete käsituse Euroopa Parlamendi jaoks, sh avalike hangete korraldamise eeskirja Vademecumi läbivaatamine, sellele lisatud keskkonnahoidlike avalike hangete uus rakendusjuhend, läbi vaadatud hangete kavandamise dokument ning keskkonnahoidlike avalike hangete alase koolituse üksikasjalik kava ja kasutajatoe loomine. Keskkonnahoidlike avalike hangete käsitus kiideti heaks avalike hangete foorumil 8. detsembril 2014.

D.3. Toitlustuspoliitika

153. 2014. aastal jätkus reform, mille eesmärk on uuendada Euroopa Parlamendis aastaks 2019 toitlustamistoiminguid, mis on määratletud juhatuse 10. juuni 2013. aasta otsuses „Euroopa Parlamendi edasine toitlustuspoliitika aastatel 2014–2019 – uuendamise suunised”.

154. Tehti märkimisväärseid pingutusi, et avada Brüsseli hoones Square de Meeûs uus söökla ja kohvik, kus on võimalik toitlustada 800 inimest. Uus rajatis kavandati võimalikult suurt mugavust ning jätkusuutlikku ja kvaliteetset toitlustamist silmas pidades. See uus söökla on esimene infrastruktuuriprojekt, mis viidi ellu juhatuse eespool nimetatud otsuses esitatud suuniste kohaselt. Lisaks rajati kavandatud tähtajaks uus söökla ja kohvik Luxembourgis asuvasse hoonesse GEOS. Tehti ka muid erinevaid parendamistöid, peamiselt Brüsseli ja Luxembourgi müügikohtades.

155. Kolmes töökohas võeti kasutusele ka toidujäätmete käitlemise poliitika, võttes arvesse Euroopa Parlamendi 2012. aastal vastu võetud resolutsiooni ning ELi ja liikmesriikide tasandil käivitatud algatusi. Toidujäätmete käitlemise poliitika elemendid on muu hulgas salatileti salatite kaalupõhine ost ning väiksema portsjoni (nn minu portsjon) võimaldamine väiksema hinnaga.

156. Koosolekute ajal jookide pakkumise teenuse reformi rakendamine 2014. aasta juulis on võimaldanud vastavas eelarvepunktis kulude märkimisväärset kokkuhoidu. See võimaldab 2015. aastal kõnealuse eelarvepunkti vahendeid veelgi vähendada.

D.4. Infotehnoloogia moderniseerimise jätkamine/turvalisus

157. Rakenduste e-Parlament (muudatusettepanekud ja elektrooniline allkiri, parlamendiliikmete portaal MEP Portal jne), Paperless (e-Committee (40), e-Meeting (41) jne) ja Knowledge Management kasutuselevõtt võimaldab Euroopa Parlamendil muutuda täielikult püsiühenduses olevaks ja mobiilseks institutsiooniks. Sellele aitab kaasa tahvelarvutite kasutuselevõtt tavapärase töövahendina (parajasti käimas). Protsess hõlmab ka uue tarkvara kasutuselevõttu (üleminek Windows 7 ja Outlook 2010 kasutamisele) ning videokonverentsivõrgu ja Wifi-ühenduse märkimisväärset tõhustamist.

158. Uue parlamendikoosseisu ametisseastumise ajaks viidi lõpule programm Paperless, võeti kasutusele e-Committee uus versioon ja ning käivitati kõikide komisjonide jaoks e-Meeting. Nende arendamine jätkub 2015. aastal. Projekt Paperless Repository on kasutajatel katsetamise etapis, eesmärgiga võtta see kõikides komisjonides kasutusele 2015. aasta kevadel. Kõik see aitab kaasa Euroopa Parlamendi EMAS-poliitikale.

D.5. Suhted liikmesriikide parlamentidega

159. Liikmesriikide parlamentide dokumentide Euroopa Parlamendi andmebaasi „Connect” arendamine on lõpule viidud ja andmebaas on täielikult toimiv. Andmebaas võimaldab paremini levitada liikmesriikide parlamentide arvamusi ja panust kooskõlas aluslepingus sätestatud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega.

160. Majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu artiklis 13 ette nähtud Euroopa Liidu majandus- ja finantsjuhtimiseteemaline parlamentidevaheline konverents toimus Brüsselis 3.–4. veebruaril 2014.

161. Muude 2014. aasta parlamentidevaheliste kohtumiste seas olid kõige märkimisväärsemad järgmised: parlamentaarne foorum „EU Parliaments in global governance” (18. veebruaril), parlamentidevaheline kohtumine teemal „Naistevastase vägivalla ennetamine – väljakutse kõigile” (5. märtsil) rahvusvahelise naistepäeva puhul, parlamentidevaheline kohtumine teemal „Järgmised prioriteedid kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade valdkonnas” (19. märtsil) ning parlamentidevaheline kohtumine teemal „ELi välissuhete tegevuskava ja Lääne-Balkani riigid” (1.-2. detsembril). Kuna 2014. aasta oli Euroopa Parlamendi valimiste aasta, ei toimunud Euroopa Parlamendis parlamentidevahelisi kohtumisi ametiaja lõpus ega uue ametiaja alguses.

D.6. Turvateenistuse põhjalik ümberkorraldamine

162. Eelarveaastat 2014 iseloomustab turvateenuste osutamise järkjärguline parlamendisiseseks muutmine, mistõttu haldamine toimus nii parlamendisiseselt kui ka väljastpoolt (mis peaks lõppema 2015. aasta juunis) ning teenuste osutajaga oli vaja leida kooskõla juhatuse kehtestatud strateegia ning lepinguliste nõuete ja kohustuste vahel, tagades seejuures institutsiooni poliitilise juhtkonna valikute ja suuniste järjepideva järgimise. Euroopa Parlamendi teenistused võtsid tööle 287 turva- ja ohuennetuse valdkonna töötajat (2013. aastal 80 ja 2014. aastal 207).

163. Aastal 2012 vastu võetud tegevuskavas oli ette nähtud järkjärguline rakendamine Brüsselis ja Strasbourgis ajavahemikul 2013.–2016. Seda kava järgiti rangelt. Teenuste osutamise parlamendisiseseks muutmine nimetatud kahel töökohal viiakse lõpule 2015. aasta esimesel poolel. Luxembourgis sõltub parlamendisiseseks muutmise protsess kinnisvarapoliitikast, eelkõige ADENAUERi (KAD) hoone käimasolevatest ehitustöödest. Seetõttu oleneb parlamendisiseseks muutmise protsessi hindamine ja rakendamine ehitustööde edenemisest.

164. Teenuste osutamise parlamendisiseseks muutmise käigus vaadati läbi parlamendihoonete lahtioleku ajad, võttes aluseks teiste liidu institutsioonide tavad, ning kehtestati erinev kord vastavalt sellele, kas tegemist on poliitiliseks ja parlamentaarseks tegevuseks ette nähtud hoonetega ning sellega otseselt seotud teenistuste hoonetega või siis ainult administratiivhoonetega. Uusi sätteid hakatakse 2015. aastal järk-järgult kohaldama, olenevalt iga hoonega seotud konkreetsete tehniliste turvameetmete rakendamise ajakavast.

165. 2014. aasta jooksul hakkas lõpuks täielikult oma ettenähtud ülesandeid täitma Euroopa Parlamendi julgeoleku kontaktisikute võrgustik (Network of Security Correspondents), mille eesmärk on tagada julgeolekuküsimuste valdkonnas pidev kontakt ja tulemuslik suhtlus fraktsioonide, peadirektoraatide ja parlamendi teenistuste vahel.

166. Pärast julgeolekuvaldkonna haldamise juhtkomitee 5. veebruari 2014. aasta koosolekut vaadati üle võrgustiku koosseis ning sellesse kuuluvad nüüd ressursside direktoraadi direktorid ja üks esindaja igast fraktsioonist. Samal koosolekul otsustati luua ka teenistus „Need to know”, mille ülesanne on koguda kokku ja tsentraliseerida kogu teave Euroopa Parlamendis korraldatavate sündmuste või koosolekute kohta, millel osalevad parlamendivälised isikud. See võimaldab planeerida sündmuste turvamise ajakava, hinnata paremini iga sündmusega seotud riske ja mõju, vastata paremini korraldajate vajadustele, võtta ennetusmeetmeid, korraldada toiminguid – eriti akrediteerimist ja külastajate vastuvõttu – vastavalt ürituse suurusele ning muuta hoonetesse pääsu kiiremaks.

E. Muud uuendusmeetmed

E.1. Strateegiline rakendusraamistik

167. Strateegiline rakendusraamistik kujutab endast akadeemilist teooriat, mille töötas välja Californias Palo Altos asuv Stanford School of Engineering. See võimaldab terviklikult mõtestada institutsiooni, selle eesmärke ja tegevust. Selle abil saab institutsioon luua oma eesmärkide ja pikaajaliste sihtide saavutamiseks strateegia, võttes arvesse nii väliskeskkonda kui ka sisekultuuri ja -struktuuri. Kogu protsess algab sellest, et sõnastatakse institutsiooni mõte, olemus ja pikaajalised sihid, st see, kus soovitakse olla 10–15 aasta pärast.

168. Euroopa Parlamendi peasekretariaat saab seda kasut