ET

Brüssel 25.6.2008

KOM(2008) 390 lõplik

2008/0128 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 216/2008 lennuväljade, lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste valdkonnas ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/23/EÜ

(komisjoni esitatud)

{SEK(2008) 2086}

{SEK(2008) 2087}

1. Taust

Euroopa Lennundusohutusamet loodi määrusega (EÜ) nr 1592/2002, [1] mis jõustus septembris 2002. Algse määrusega pandi ametile ülesanded kahes valdkonnas – lennukõlblikkuse ning lennundustoodete, osade ja seadmete keskkonnaohutuse sertifitseerimine, mis koos kõnealuste toodete, osade ja seadmete konstrueerimise, tootmise ja hooldamise eest vastutavate organisatsioonidega peavad nüüd vastama komisjoni vastuvõetud ühtsetele siduvatele eeskirjadele [2].

Amet varustab komisjoni mis tahes vajaliku tehnilise oskusteabega ning abistab teda muu hulgas seadusandlike ja reguleerimisfunktsioonide täitmisel. Ameti ülesanne on ka luua ühenduse õigusaktide kohaldamise järelevalve süsteem, hinnata ühenduse õigusaktide kohaldamise mõju ja teha kasulikke ettepanekuid. Sertifikaate ja heakskiite, millega tunnistatakse toodete ja organisatsioonide vastavust ühiseeskirjadele, annab välja kas Euroopa Lennundusohutusamet (EASA) või teevad seda liikmesriikide pädevad asutused: EASA teostab toodete tüübisertifitseerimise ja annab välja kolmandates riikides asuvate organisatsioonide sertifikaadid; liikmesriikide pädevad asutused annavad ühiseeskirjade alusel ja ameti järelevalve all välja individuaalsertifikaadid ja heakskiidud enamikule oma territooriumil asuvatest organisatsioonidest.

Määrusega (EÜ) nr 216/2008 [3] laiendati EASA ülesandeid nii, et need hõlmavad lennutegevust ja pilootide lennunduslube, ning Chicago konventsiooniga kehtestatud piirides ka kolmandate riikide õhusõidukite ohutust. Tema ülesannete hulka kuuluvad ka standardimiskontrollid ja ohutusjärelevalve, eelkõige aga seisuplatsil kontrollimine.

2. Praegused ülesanded

Komisjon on alati püüdnud tagada, et koos õhutranspordi siseturu loomisega töötatakse välja ühised ohutuseeskirjad, et saavutada ühtselt kõrged nõuded kõikides liikmesriikides.

Praegune suurepärane ohutustase tuleb säilitada ja seda tuleb veelgi tõsta, et vähendada suurenevast liiklusmahust ja ummikutest tulenevaid ohutusriske. Samuti on oluline kaasata ohutusaspektid ühtse Euroopa taeva algatusse selle tagamiseks, et õhuruumi killustatuse vähenemise tõttu ei sageneks õnnetusjuhtumid.

Järgmise sammuna selles suunas tuleks suurendada ameti pädevust, et see hõlmaks lennuvälju, lennuliikluse korraldamist ja aeronavigatsiooniteenuseid.

3. Euroopa Lennundusohutusameti arvamus ja konsulteerimine huvitatud isikutega

Enne konsulteerimist huvitatud isikutega pidi komisjon vastavalt määruse (EÜ) nr 216/2008 artiklile 19 saama EASA arvamuse. Amet omakorda pidi kooskõlas oma kodukorra [4] ja kõnealuses valdkonnas kehtiva rahvusvahelise tavaga pidama ulatuslikke konsultatsioone kõikide huvitatud isikutega ja võtma arvesse nende märkusi enne arvamuse esitamist. Seepärast avaldas amet kaks eraldi teatist kavandatud muudatuste kohta – ühe seoses lennuväljadega ning teise seoses lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenustega.

Amet võttis küsimuste käsitlemisel arvesse kõnealuseid märkusi. 6. detsembril 2007 saatis amet komisjonile oma arvamuse lennuväljade kohta. Seejärel esitas ta 15. aprillil 2008 arvamuse lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste kohta.

Konsultatsioonides saavutati üldine üksmeel selles, et 2002. aastal algatatud protsess tuleb lõpule viia ning EASA ülesannetesse tuleb lisada lennuväljade, lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenustega seotud ohutusaspektid ning sellega saab EASAst lennundusohutuse eeskirjade täitmise järelevalvaja. Samuti rõhutati vajadust tihedalt siduda need meetmed ühtse Euroopa taeva algatuse arengutendentsidega.

4. Mõju-uuring

Enne käesoleva määruse eelnõu koostamist viis komisjon läbi mõju hindamise. Mõju hindamisel võeti aluseks 2005. aastal komisjoni algatatud ja sõltumatu konsultandi koostatud esialgse mõjuhinnangu tulemused, samuti EASA läbiviidud regulatiivse mõju hindamine. Mõju hindamisel vaadeldi mitmeid eri võimalusi:

A Jätkata muudatusteta;

B Laiendada EASA pädevust;

C Laiendada kehtivat ülesannete jaotust lisavolituste andmisega Eurocontrolile

D Luua uus amet;

E Laiendada EASA pädevust ja anda talle lisaks võimaluse B all nimetatule veel täiendavaid ülesandeid.

Kõiki kõnealuseid võimalusi võrreldi võimalusega jätkata muudatusteta ning analüüsiti nende mõju sellistes valdkondades nagu ohutus, majanduslik külg, keskkonnaseisund, sotsiaalsed ja muud küsimused. Nende mõju võrdlemisest ilmnes selgelt, et soovitav on laiendada EASA pädevust, et see hõlmaks vastutust lennuväljade, lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste eest. Leiti, et kõnealusel võimalusel ei ole kahjulikku mõju eespool nimetatud valdkondadele.

Mõju hindamise komitee andis oma kinnituse 23. aprillil 2008.

5. Määruse ettepanek

5.1. Õiguslik vahend ja meetod

Määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaldamisala laiendamine on kõige asjakohasem võimalus laiendada ühiseeskirju, et need hõlmaksid ka lennuväljade, lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste ohutust, kuna ka EASA saab endale uued ülesanded kõnealustes valdkondades, eelkõige seoses eeskirjade kehtestamise, standardimiskontrollide ja teataval määral ka sertifitseerimisega.

Seoses lennuväljade ohutusega püütakse tagada, et lennuvälju, lennuväljaseadmeid, organisatsioone, käitamist ja töötajaid käsitlevad olulised nõuded ja sellekohased rakenduseeskirjad põhineksid asjakohastel ICAO standarditel. Lennuväljaseadmete kohta lisatakse ka menetlused ja nõuded, et vältida kattumist olemaolevate eeskirjadega, mis on kehtestatud nn uue lähenemisviisi direktiivis või ühtset Euroopa taevast käsitlevates rakenduseeskirjades. Vajaduse korral kasutatakse ka selliste tunnustatud standardiasutuste nagu ISO, CEN, CENELEC, ETSI või EUROCAE standardeid.

Lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste puhul on vaja olulised nõuded ja rakenduseeskirjad korralikult kooskõlastada ühtset Euroopa taevast käsitlevate määrustega ja sellekohaste rakenduseeskirjadega. Eesmärk on tagada, et tulevased EASA rakenduseeskirjad põhineksid olemasolevatel ühtset Euroopa taevast käsitlevatel sätetel, eelkõige Eurocontroli ohutusnõuetel, mis on ühenduse õigusaktidesse üle võetud. Selleks kavandatakse üleminekumeetmed, et tagada ühtset Euroopa taevast käsitlevate eeskirjade alusel juba välja antud heakskiitude edasine kehtivus.

5.2. Sisu

5.2.1. Ameti arvamuse muudatused

Ameti esitatud kaht arvamust järgiti üldjoontes. Teatavates küsimustes pakutakse nendes mitmeid eri võimalusi ohutuseesmärkide saavutamiseks. Kõnealuste võimaluste vahel valides on komisjon järginud hea juhtimistava põhimõtet, et kõige paremini kasutada kättesaadavaid vahendeid, samuti subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet.

5.2.2. Määruse kohaldamisala laiendamine

Määruses (EÜ) nr 216/2008 on kindlaks määratud ühismeetme kohaldamisala. Kõnealuse määruse kohaldamisala laiendamise korral tuleb selgelt nimetada infrastruktuur, tooted, süsteemid, seadmed, teenused, isikud või organisatsioonid, mida või keda laiendamine hõlmab, ning mille või kelle suhtes sellest tulenevalt kohaldatakse määruses sätestatud nõudeid ja vajaduse korral selle rakendamiseks vastu võetud eeskirju. Seevastu kõik eespool nimetatu, mis ei kuulu ühenduse pädevusse, jääb liikmesriikide vastutusalasse ja nemad peavad võtma asjakohaseid meetmeid, et tagada kaitsetase, mida elanikud eeldavad.

5.2.2.1. Lennuväljad

Ohutuse parandamiseks eelkõige lennuväljadel ja nende ümbruses laiendataks kavandatud määrusega ühiseeskirjade kohaldamisala lennuväljadele. Olulisemad punktid on järgmised:

· Kõik üldsusele avatud lennuväljad, kus on võimalik korraldada lendusid vastavalt instrumentaallennureeglitele või kus on võimalik teenindada teatavat massipiirangut ületavaid õhusõidukeid, kuuluvad ühenduse õigusaktide kohaldamisalasse.

· Algmäärusesse tuleb lisada uus lisa, milles sätestatakse konkreetsed ühised olulised nõuded, mis hõlmavad füüsilisi omadusi, infrastruktuuri, lennuvälja seadmeid, tegevust, juhtimist ja riskide vähendamist lennuväljade vahetus läheduses.

· Lennujaamade omanikud, lennujaamade käitajad ning organisatsioonid ja personal, kes osutavad selliseid teenuseid või tarnivad selliseid seadmeid, mis võivad mõjutada lennuvälja ohutut käitamist, vastutaksid kõnealuste oluliste nõuete rakendamise eest liikmesriikide järelevalve all.

· Lennujaamade käitajad võtaksid vastu juhtimissüsteemid, sealhulgas ohutuse valdkonnas, ja rakendaksid neid.

· Ameti ülesannete hulka kuuluksid rakenduseeskirjade ja sertifitseerimistingimuste kavandamine, ohutuse analüüsimine ja standardimiskontrollide läbiviimine.

· Komisjonile antaks volitused võtta vastu rakenduseeskirjad, milles määratletakse üksikasjalikud nõuded, mida eespool nimetatud organisatsioonid või isikud peaksid täitma, ning kohaldatavad sertifitseerimismenetlused.

· Sellised rakenduseeskirjad vastaksid lennuvälja keerukustasemele ning nendes võetaks arvesse tegevuse laadi ja mahtu; rakenduseeskirjad peaksid olema kooskõlas asjakohaste ICAO standardite ja soovitatud tavadega (SARP).

· Ametile antakse volitused võtta vastu sertifitseerimismenetluses kasutatavad sertifitseerimistingimused, millega tagataks oluliste nõuete paindlik rakendamine ja ühtne ohutustase.

· Lennuväljade projekteerimist ja käitamist sertifitseeritaks eraldi, kuid ühe sertifikaadi võib välja anda juhul, kui lennuvälja omanik ja käitaja on üks ja sama isik.

· Mitme lennuvälja käitajad, kelle tegevus on asjakohaselt tsentraliseeritud, võivad taotleda üht sertifikaati, mis hõlmab kõikide nende vastutusalasse kuuluvate lennujaamade käitamist ja juhtimist.

· Kuigi lennujaamaseadmete vastavuse kontrollimine oleks üks osa lennujaama projekteerimise või käitaja sertifitseerimisest, võib ohutuse seisukohast oluliste seadmete puhul nende kasutusotstarbest sõltuvalt kohaldada konkreetseid sertifitseerimiskavu, mille käigus kõigepealt nõuetekohaselt hinnatakse kõnealuste kavade ohutusalaseid ja majanduslikke eeliseid ning mis võivad hõlmata projekteerija ja tootja suutlikkuse tõendamist, kui see on kindlaks määratud rakenduseeskirjades.

5.2.2.2 Lennuliikluse korraldamine ja aeronavigatsiooniteenused

Kavandatud määrusega luuakse õiguslik alus selle tagamiseks, et lennuliikluse korraldamise, aeronavigatsiooniteenuste ning maal ja õhus toimuva tegevuse koostalitlusvõime ohutust korraldatakse EASA süsteemi kohaselt. Selleks tehakse järgmised ettepanekud:

· Kogu õhuruum, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, samuti mis tahes muu õhuruum, mille suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 551/2004, kuulub ühenduse õigusaktide kohaldamisalasse.

· Algmäärusesse tuleks lisada uus lisa, mis käsitleb konkreetseid ühiseid olulisi nõudeid õhuruumi kasutamisega seotud ohutusriskide vähendamiseks.

· Õhuruumiosa kasutamist reguleeritaks tegevuskontseptsiooniga, mille eesmärk on vähendada õhusõidukite omavahelise kokkupõrke ohtu ning õhusõiduki maaga kokkupõrke ohtu.

· Õhuruumi kasutajad järgiksid eeskirju, mis on välja antud kohaldatavate tegevuskontseptsioonide rakendamiseks õhuruumis, kus nad tegutsevad, ning kasutaksid õhuruumi kasutamise eest vastutavaid teenistusi.

· Lennuliikluse korraldamisega ja aeronavigatsiooniteenuste osutamisega seotud organisatsioonid ja personal vastutaksid kohaldatavate oluliste nõuete rakendamise eest.

· Lennujuhid ja nende koolitamise eest vastutavad organisatsioonid peaksid olema sertifitseeritud.

· Lennuliikluse korraldamiseks ja aeronavigatsiooniteenuste osutamiseks kasutatavad süsteemid ja koostisosad peaksid vastama asjakohastele ohutusnõuetele, kui seda eeldab kõnealuste süsteemide ja koostisosa olulisus.

· Komisjonile antaks volitused võtta vastu rakenduseeskirjad, milles määratletakse üksikasjalikud nõuded, millele eespool nimetatud organisatsioonid, personal, süsteemid ja koostisosad peaksid vastama, ning vajaduse korral ka kohaldatavad sertifitseerimismenetlused.

· Sellised rakenduseeskirjad vastaksid reguleeritava tegevuse keerukusele või asjaomase süsteemi ja koostisosa olulisusele; kõnealused eeskirjad põhineksid olemasolevatel ühtset Euroopa taevast käsitlevatel sätetel, eelkõige Eurocontroli ohutusnõuetel, mis on ühenduse õigusaktidesse üle võetud. Selleks kavandataks üleminekumeetmed, et tagada ühtset Euroopa taevast käsitlevate eeskirjade alusel juba välja antud heakskiitude edasine kehtivus.

· Organisatsioonide vastavust olulistele nõuetele ja seonduvatele rakenduseeskirjadele kontrolliksid liikmesriikide pädevad asutused, kuid kui organisatsioon asub kolmandas riigis või osutab teenuseid rohkem kui kolme liikmesriigi õhuruumis, kontrollib selle vastavust amet.

· Ameti ülesannete hulka kuuluksid rakenduseeskirjade ja sertifitseerimistingimuste koostamine, ohutuse analüüsimine ja liikmesriikide pädevate asutuste standardimiskontrollide läbiviimine.

· Lennuliikluse korraldamisega seotud isikud ja aeronavigatsiooniteenuste osutajad võtaksid vastu ja rakendaksid ohutusaspekte sisaldavad juhtimissüsteemid ning nad peaksid olema sertifitseeritud, v.a ainult lennuteabe edastajad või perrooniteenindusega seotud isikud, kes üksnes teataksid oma suutlikkusest.

· Kuigi süsteemide ja koostisosade vastavuse kontrollimine oleks üks osa lennuliikluse korraldamisega seotud isikute ja aeronavigatsiooniteenuste osutajate sertifitseerimisest, võib ohutuse seisukohast oluliste seadmete puhul kohaldada spetsiaalseid sertifitseerimiskavu, mille käigus kõigepealt nõuetekohaselt hinnatakse ohutusalaseid ja majanduslikke eeliseid ning mis võivad hõlmata projekteerija ja tootja suutlikkuse tõendamist, kui see on kindlaks määratud rakenduseeskirjades.

5.2.3. Muud määruse muudatused

Lisaks uutele artiklitele, mis käsitlevad lennuvälju, lennuliikluse korraldamist ja aeronavigatsiooniteenuseid, ning sellekohastele lisadele tuli uute ülesannete nõuetekohaseks arvessevõtmiseks muuta ka mõningaid artikleid.

6. Vastavustabel: määruse (EÜ) nr 216/2008 artiklite uus ja vana numeratsioon ning muudatused

Uus number | Endine number | Muudatused |

1 | 1 | Kohaldamisala laiendatud lennuväljadele, lennuliikluse korraldamisele ja aeronavigatsiooniteenustele |

2 | 2 | Ei muutu |

3 | 3 | Uute määratluste lisamine ja mõne määratluse muutmine |

4 | 4 | Lõige 3 muudetud |

5 | 5 | Lõike 2 punktid b ja c muudetud |

6 | 6 | Ei muutu |

7 | 7 | Lõige 4 muudetud |

8 | 8 | Lõige 1, lõike 5 punktid a ja g ning lõige 6 muudetud |

8a | Uus | Lennuväljad |

8b | Uus | Lennuliikluse korraldamine ja aeronavigatsiooniteenused |

8c | Uus | Lennujuhid |

8d | Uus | Akrediteeritud asutused |

9 | 9 | Lõiked 1 ja 5 muudetud |

10 | 10 | Lõige 1 muudetud |

11 | 11 | Lõige 4 muudetud ning lisatud lõike 5 punktid a ja b |

12 | 12 | Ei muutu |

13 | 13 | Ei muutu |

14 | 14 | Ei muutu |

15 | 15 | Ei muutu |

16 | 16 | Ei muutu |

17 | 17 | Ei muutu |

18 | 18 | Punktid c ja d muudetud |

19 | 19 | Lõike 2 punkt a muudetud |

20 | 20 | Ei muutu |

21 | 21 | Ei muutu |

22 | 22 | Ei muutu |

22a | Uus | Lennujaama käitaja sertifitseerimine |

22b | Uus | Lennuliikluse korraldamine ja aeronavigatsiooniteenused |

22c | Uus | Lennujuhtide sertifitseerimine |

22d | Uus | Akrediteeritud asutused |

23 | 23 | Ei muutu |

24 | 24 | Ei muutu |

25 | 25 | Ei muutu |

26 | 26 | Ei muutu |

27 | 27 | Ei muutu |

28 | 28 | Ei muutu |

29 | 29 | Ei muutu |

30 | 30 | Ei muutu |

31 | 31 | Ei muutu |

32 | 32 | Ei muutu |

33 | 33 | Lõike 2 punkt c muudetud |

34 | 34 | Ei muutu |

35 | 35 | Ei muutu |

36 | 36 | Ei muutu |

37 | 37 | Ei muutu |

38 | 38 | Ei muutu |

39 | 39 | Ei muutu |

40 | 40 | Ei muutu |

41 | 41 | Ei muutu |

42 | 42 | Ei muutu |

43 | 43 | Ei muutu |

44 | 44 | Lõige 1 muudetud |

45 | 45 | Ei muutu |

46 | 46 | Ei muutu |

47 | 47 | Ei muutu |

48 | 48 | Ei muutu |

49 | 49 | Ei muutu |

50 | 50 | Lõige 2 muudetud |

51 | 51 | Ei muutu |

52 | 52 | Lõiked 1 ja 2 muudetud |

53 | 53 | Ei muutu |

54 | 54 | Ei muutu |

55 | 55 | Lõige 1 muudetud |

56 | 56 | Ei muutu |

57 | 57 | Ei muutu |

58 | 58 | Ei muutu |

59 | 59 | Ei muutu |

60 | 60 | Ei muutu |

61 | 61 | Ei muutu |

62 | 62 | Ei muutu |

63 | 63 | Ei muutu |

64 | 64 | Ei muutu |

65 | 65 | Ei muutu |

65a | Uus | Muutmine |

66 | 66 | Ei muutu |

67 | 67 | Ei muutu |

68 | 68 | Ei muutu |

69 | 69 | Ei muutu |

70 | 70 | Ei muutu |

I lisa | I lisa | Ei muutu |

II lisa | II lisa | Ei muutu |

III lisa | III lisa | Ei muutu |

IV lisa | IV lisa | Ei muutu |

V lisa | V lisa | Pealkiri muudetud |

Va lisa | Uus | Lennuvälju käsitlevad olulised nõuded |

Vb lisa | Uus | Lennuliikluse korraldamist ja aeronavigatsiooniteenuseid käsitlevad olulised nõuded |

7. Subsidiaarsus ja proportsionaalsus

Liikmesriigid on juba kokku leppinud, et meetmete võtmine ühenduse tasandil on ainus võimalus saavutada kõrge ühtne ohutustase.

Seepärast on määrustega (EÜ) nr 1592/2002 ja (EÜ) nr 216/2008 antud ühendusele järk-järgult üle mõned liikmesriikide pädevusse kuuluvad küsimused.

Ühenduse meetmeid on vaja selleks, et saavutada eesmärk kehtestada ühiseeskirjad lennuväljade, lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste kohta ning kohaldada neid eeskirju ühtselt. Käesolevas määruse ettepanekus käsitletakse kõnealuste eesmärkide saavutamiseks vajalikke aspekte. Seepärast piirdutakse näiteks selle kohaldamisala puhul üldsusele avatud lennuväljadega, kus on võimalik korraldada liiklust vastavalt instrumentaallennureeglitele või kus on võimalik teenindada teatavat massipiirangut ületavaid õhusõidukeid.

Seejuures ei tähenda käesolev määrus seda, et EASA hakkab korraldama lennuliiklust või osutama teenuseid. Määrusega ainult laiendatakse vastutusala, mis piirdub peamiselt eeskirjade kehtestamise ja standardimiskontrollidega, samal ajal kui vastutus käitamise eest jääb liikmesriikidele. Seepärast on määrus kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsus- ja proportsionaalsuspõhimõttega.

8. Hindamine

Käesoleva määrusega ja selle rakenduseeskirjadega kehtestatud meetmeid tuleb hinnata kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikliga 62.

2008/0128 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 216/2008 lennuväljade, lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste valdkonnas ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/23/EÜ

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut [5],

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust [6],

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust [7],

toimides asutamislepingu artiklis 251 osutatud korras [8]

ning arvestades järgmist:

(1) Komisjoni 15. novembri 2005. aasta teatises nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele „Euroopa Lennundusohutusameti ülesannete laiendamine – Agenda aastaks 2010“ [9] teatati kavatsusest järk-järgult laiendada Euroopa Lennundusohutusameti (edaspidi „amet“) ülesandeid üldist süsteemset lähenemisviisi silmas pidades nii, et need hõlmaksid lennuväljade/-jaamade ohutust ja koostalitlusvõimet, aeronavigatsiooniteenuseid ja lennuliikluse korraldamist.

(2) Lennuliikluse pidevast suurenemisest Euroopas tuleneb palju raskusi, eelkõige seoses lennuväljade, lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste põhiliste ohutusteguritega. Seepärast tuleb kehtestada vajalikud riskide vähendamise meetmed, et tagada ohutus kõiki liikmesriike hõlmava ühtlustatud ja tervikliku regulatiivse lähenemisviisiga.

(3) Ühtse Euroopa taeva algatuse raames saavutatut on vaja täiendada lennuvälju, lennuliikluse korraldamist ja aeronavigatsiooniteenuseid käsitlevate ühtlustatud ohutuseeskirjadega.

(4) Chicago konventsiooniga kehtestatud standarditest ja soovitatud tavadest lähtuvalt peaks ühendus sätestama olulised nõuded, mis käsitlevad lennundustooteid, -osi ja -seadmeid, lennuvälju, lennuliikluse korraldamist ja aeronavigatsiooniteenuste osutamist, isikuid ja organisatsioone, kes on seotud lennuväljade käitamise, lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste osutamisega, ning lennujuhtide koolitamise ja tervisekontrolliga seotud isikuid ja tooteid. Komisjoni tuleks volitada välja töötama vajalikud sellekohased rakenduseeskirjad.

(5) Asjakohane ei oleks kohaldada ühiseeskirju kõikide lennuväljade suhtes. Liikmesriikide reguleeriva kontrolli alla peaksid jääma eelkõige lennuväljad, mis ei ole üldsusele avatud, ja peamiselt üksnes harrastuslendudeks kasutatavad lennuväljad, ilma et käesolevast määrusest tuleneks teistele liikmesriikidele kohustus tunnustada sellist siseriiklikku korda. Liikmesriigid peaksid siiski võtma proportsionaalseid meetmeid harrastuslennunduse üldise ohutustaseme tõstmiseks. Komisjon käsitleb sobival ajal uuesti kohaldamisala laiendamist lennuväljadele, mis praegu on sellest välja jäetud, võttes täielikult arvesse sellise laiendamise võimalikku mõju kõnealustele lennuväljadele.

(6) Lennundustooteid, -osi ja -seadmeid, lennuvälju ja lennuväljaseadmeid, ärilise lennutranspordiga ja lennuväljade käitamisega seotud ettevõtjaid, lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenustega seotud süsteeme ja teenuseosutajaid, samuti piloote ja lennujuhte ning nende koolitamise ja tervisekontrolliga seotud isikuid, tooteid ja organisatsioone tuleks sertifitseerida või litsentsida, kui on tuvastatud, et need vastavad olulistele nõuetele, mis ühendus peab sätestama kooskõlas Chicago konventsiooniga ettenähtud nõuete ja soovitatavate tavadega. Komisjoni tuleks volitada välja töötama vajalikud rakenduseeskirjad, et kehtestada sertifikaatide väljaandmise tingimused või tingimused nende asendamiseks ettevõtja suutlikkuse tõendamisega, võttes arvesse erinevate tegevus- või teenuseliikidega kaasnevaid riske.

(7) Ühenduse institutsioonilise süsteemi kohaselt on ühenduse õiguse rakendamine eelkõige liikmesriikide ülesanne. Käesoleva määruse alusel nõutavaid sertifitseerimisülesandeid ning määruse rakenduseeskirju tuleb seepärast täita liikmesriigi tasandil. Teatavatel selgelt määratletud juhtudel peaks ametil siiski olema samuti õigus täita käesoleva määrusega ette nähtud sertifitseerimisülesandeid. Samal põhjusel peaks ametil olema võimalus võtta vajalikke meetmeid käesoleva määrusega hõlmatud valdkondades, kui see on parim viis ühtsuse tagamiseks ja siseturu toimimise hõlbustamiseks.

(8) Ameti väljatöötatavad rakenduseeskirjad lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste valdkonnas peaksid põhinema Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrusel (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks, [10] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrusel (EÜ) nr 550/2004 aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas, [11] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrusel (EÜ) nr 551/2004 õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas, [12] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrusel (EÜ) nr 552/2004 Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta, [13] eelkõige Eurocontroli ohutusnõuetel, mis on ühenduse õigusaktidesse üle võetud. Seoses sellega tuleks kavandada üleminekumeetmed, et tagada kõnealuste määruste eeskirjade alusel juba välja antud heakskiitude edasine kehtivus.

(9) Üldeesmärk on liikmesriikidelt funktsioonide ja ülesannete, sealhulgas nende koostööst Eurocontroli lennundusohutuskomisjonis tulenevate funktsioonide ja ülesannete tõhus ülekandmine ametile, ilma et see alandaks praegust kõrget ohutustaset või kahjustaks sertifitseerimise ajakavu. Vajaliku ülemineku jaoks peaks vastu võtma asjakohased meetmed.

(10) Käesoleva määrusega kehtestatakse tsiviillennunduse üldiste tehniliste nõuete ja haldusmenetluste määratlemise ja rakendamise asjakohane ja terviklik raamistik. Seepärast tuleks kehtetuks tunnistada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiiv 2006/23/EÜ ühenduse lennujuhiloa kohta, [14] ilma et see mõjutaks kõnealuse õigusakti kohaselt juba sertifitseeritud või litsentsitud tooteid, isikuid ja organisatsioone.

(11) Käesoleva määrusega kehtestatakse lennuvälju, lennuliikluse korraldamist ja aeronavigatsiooniteenuseid käsitlevate ohutuseeskirjade ning tsiviillennundusohutust käsitleva üldise süsteemse lähenemisviisi asjakohane ja kõikehõlmav raamistik. Seepärast tuleks kohandada määrusi (EÜ) nr 549/2004, (EÜ) nr 550/2004, (EÜ) nr 551/2004 ja (EÜ) nr 552/2004, et viia need vastavusse käesoleva määrusega. Komisjonile tuleks anda volitused kõnealuste kohanduste tegemiseks. Kuna tegemist on üldmeetmetega, mille eesmärk on muuta kõnealuste määruste vähem olulisi sätteid, tuleb need vastu võtta kontrolliga regulatiivmenetluse teel, mis on sätestatud otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a.

(12) Komisjonile tuleks anda ka volitus vastu võtta rakenduseeskirjad, mis käsitlevad lennujuhtide litsentsimist ja sellega seotud heakskiitusid, lennuvälju ja nende käitamist, lennuliikluse korraldamist ja aeronavigatsiooniteenuseid ning kõige sellega seotud sertifikaate, järelevalvet ja jõustamist, samuti vastu võttu eeskirjad ameti lõivude ja tasude kohta. Kuna tegemist on üldmeetmetega, mille eesmärk on muuta kõnealuste määruste vähem olulisi sätteid seda muu hulgas uute vähem oluliste sätetega täiendades, tuleb need vastu võtta kontrolliga regulatiivmenetluse teel, mis on sätestatud otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 216/2008 muudetakse järgmiselt:

1) artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Kohaldamisala

1. Käesolevat määrust kohaldatakse:

(a) lennundustoodete, -osade ja -seadmete konstrueerimise, tootmise, hooldamise ja kasutamise ning selliste toodete, osade ja seadmete konstrueerimise, tootmise ja hooldamisega seotud personali ja organisatsioonide suhtes;

(b) õhusõidukite käitamisega seotud personali ja organisatsioonide suhtes;

(c) lennuväljade ümbruse projekteerimise, hooldamise, kasutamise ja kaitsmise ning sellega seotud personali ja organisatsioonide suhtes;

(d) lennuvälja seadmete konstrueerimise, tootmise ja hooldamise ning sellega seotud personali ja organisatsioonide suhtes;

(e) lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste süsteemide, osade ja seadmete konstrueerimise, tootmise ja hooldamise ning sellega seotud personali ja organisatsioonide suhtes;

(f) lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste ning nendega seotud personali ja organisatsioonide suhtes.

2. Käesolevat määrust ei kohaldata:

(a) lõike 1 punktides a ja b osutatud toodete, osade, seadmete, personali ja organisatsioonide suhtes, kui need on seotud kaitsejõudude, tolli ja politsei, otsimis- ja päästeteenistuste, tuletõrje, rannikuvalve või muude samalaadsete teenistuste või sellekohase tegevusega. Liikmesriigid kohustuvad tagama, et kõnealuse tegevuse või kõnealuste teenistuste puhul järgitakse käesoleva määruse eesmärke nii palju kui võimalik;

(b) lõike 1 punktides c ja d osutatud lennuväljade ja nende osade ning seadmete, personali ja organisatsioonide suhtes, kui neid kasutatakse üksnes käesoleva lõike punkti a kohaldamisalasse kuuluvate õhusõidukite puhul;

(c) lõike 1 punktides e ja f osutatud lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste, sealhulgas süsteemide, osade, seadmete, personali ja organisatsioonide suhtes teenuste osutamisel käesoleva lõike punktis a osutatud õhusõidukitele. Liikmesriigid kohustuvad tagama, et punktis a osutatud õhusõidukid eraldatakse teistest õhusõidukitest.“;

2) artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a) punkt d asendatakse järgmisega:

„d „osad ja seadmed“ – mis tahes vahend, seade, mehhanism, osa, aparaat, lisaseade, tarkvara või tarvik, sealhulgas sideseadmed, mida tarvitatakse õhusõiduki kasutamiseks või juhtimiseks lennu ajal või mis on selleks ette nähtud; see hõlmab õhusõiduki plaaneri, mootori või propelleri osi, seadmeid, mida kasutatakse õhusõiduki manööverdamiseks maapinnalt, ning määruse (EÜ) nr 549/2004* artikli 2 punktis 19 määratletud koostisosi;

__________________

* ELT L 96, 31.3.2004, lk 1.“;

b) punkt h asendatakse järgmisega:

„h) „ettevõtja“ – juriidiline või füüsiline isik, kes käitab või kavatseb käitada üht või mitut õhusõidukit või lennuvälja;“;

c) lisatakse järgmised punktid m–t:

„

m) „lennuväli – maapinnal, vees, tehiskonstruktsioonil või laeval asuv ala, mis on eelkõige kohandatud õhusõiduki maandumiseks, startimiseks ja manööverdamiseks;

n) „lennuväljaseadmed“ – seade, aparaat, lisaseade, tarkvara või tarvik, mida kasutatakse või kavatsetakse kasutada lennuvälja käitamisel;

o) „perrooniteenindus“ – teenus, mida osutatakse õhusõidukite ja muude sõidukite tegevuse ja liikumise reguleerimiseks perroonil;

p) „perroon“ – määratletud ala, mis on ette nähtud õhusõiduki reisijate, posti või lasti peale- ja mahalaadimiseks ning õhusõidukite tankimiseks, parkimiseks või hoolduseks;

q) „üldsusele avatud lennuväljad“ – aeronavigatsioonialase teabe teenistuse (AIS) ametlikku väljaandesse lisatud lennuväljad, mis teenindavad diskrimineerimata kõiki kasutajaid;

r) „lennuliikluse korraldamine ja aeronavigatsiooniteenused“ – määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 2 punkti 10 kohased lennuliikluse korraldamisega seotud ülesanded ja kõnealuse määruse artikli 2 punktis 4 määratletud aeronavigatsiooniteenistused, samuti teenistused, kes tegelevad aeronavigatsioonialase teabe koostamise, töötlemise, vormindamise ja edastamisega õhuruumi kasutajatele;

s) „lennuteabeteenistus“ – lendude ohutuse ja tõhususe tagamiseks vajalike nõuannete ja teabe andmiseks osutatav teenus;

t) „süsteem“ – seadmete ja määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 2 punktis 19 määratletud koostisosade kombinatsioon;“;

3) artiklisse 4 lisatakse lõiked 3a ja 3b:

„3a. Asutamislepingu sätete kohaldamisalasse kuuluval territooriumil asuvad sellised üldsusele avatud lennuväljad, sealhulgas nende seadmed, mis on võimelised teenindama instrumentaallennureeglitel põhinevaid lendusid või õhusõidukeid maksimaalse stardimassiga üle 2730 kg, peavad vastama käesoleva määruse nõuetele. Kõnealuste lennuväljade tegevusega seotud personal ja organisatsioonid peavad vastama käesoleva määruse nõuetele.

3b. Asutamislepingu kohaldamisalasse kuuluva territooriumi õhuruumis ja määruse (EÜ) nr 551/2004 kohaldamisalasse kuuluvas õhuruumis toimuv lennuliikluse korraldamine ning osutatavad aeronavigatsiooniteenused peavad vastama käesoleva määruse nõuetele. Kõnealuste lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste osutamisega seotud süsteemid, osad, seadmed, personal ja organisatsioonid peavad vastama käesoleva määruse nõuetele.“;

4) artikli 5 lõike 2 punktid b ja c asendatakse järgmiste punktidega:

„b) Lõikes 5 osutatud meetmetega võib kehtestada osade ja seadmete sertifitseerimise nõude. Osade ja seadmete kohta antakse sertifikaat välja juhul, kui taotleja on tõendanud, et need vastavad üksikasjalikele lennukõlblikkusnõuetele, mis on ette nähtud lõikes 1 osutatud oluliste nõuete täitmise tagamiseks;

c) Igal õhusõidukil peab olema eraldi lennukõlblikkussertifikaat. Kõnealune sertifikaat antakse välja juhul, kui taotleja on tõendanud, et õhusõiduk vastab tüübisertifikaadiga kinnitatud tüübikonstruktsioonile ning asjakohased dokumendid, ülevaatused ja katsed näitavad, et õhusõiduk on kõlblik ohutuks kasutamiseks. Lennukõlblikkussertifikaat kehtib seni, kuni see peatatakse, kehtetuks tunnistatakse või lõpetatakse, tingimusel et õhusõidukit hooldatakse vastavalt I lisa punktis 1.d sätestatud olulistele jätkuva lennukõlblikkuse nõuetele ning lõike 5 kohaselt vastu võetud meetmetele;“;

5) artikli 7 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4. Kõikidel pilootide koolitamiseks kasutatavatel lennutreeningseadmetel peab olema sertifikaat. Sertifikaat antakse välja juhul, kui taotleja on tõendanud, et seade vastab eeskirjadele, mis on kehtestatud III lisas sätestatud asjakohaste oluliste nõuete täitmise tagamiseks.“;

6) artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

a) lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1. Artikli 4 lõike 1 punktides b ja c osutatud õhusõidukite käitamine peab olema kooskõlas IV ja Vb lisas sätestatud oluliste nõuetega.“;

b) lõiget 5 muudetakse järgmiselt:

i) punkt a asendatakse järgmisega:

„a) õhusõidukite käitamise tingimused vastavalt IV ja Vb lisas sätestatud olulistele nõuetele;“;

ii) punkt g asendatakse järgmisega:

„g) tingimused, millal II lisa punkti a alapunktis ii ning punktides d ja h osutatud õhusõidukite lennutegevus (kui kõnealuseid õhusõidukeid kasutatakse äriliseks lennutegevuseks) vastab IV ja Vb lisas sätestatud asjakohastele olulistele nõuetele.“;

c) lõikele 6 lisatakse järgmine taane:

„– võetakse arvesse lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenustega seotud ohutusaspekte;“;

7) lisatakse artiklid 8a–8d:

„Artikkel 8a

Lennuväljad

1. Lennuväljad, lennuväljaseadmed ja lennuväljade käitamine vastavad Va lisas sätestatud olulistele nõuetele.

2. Lennuväljade, lennuväljaseadmete ja lennuväljade käitamise vastavus olulistele nõuetele tagatakse järgmisega:

a) igal lennuväljal peab olema sertifikaat. Kõnealune sertifikaat ja selle muudatuste kinnitus antakse välja juhul, kui taotleja on tõendanud, et lennuväli vastab punkti b kohastele lennuvälja sertifitseerimise alustele ning et lennuväljal ei ole omadusi, mis võiksid olla ohuks selle käitamisel. Sertifikaat hõlmab lennuvälja ja selle seadmeid;

b) sertifitseerimise alused koosnevad järgmisest:

i) lennuväljade suhtes kohaldatavad sertifitseerimistingimused,

ii) sätted, mille puhul on heaks kiidetud samaväärne ohutustase ning

iii) eriotstarbelised üksikasjalikud tehnospetsifikaadid, mis on vajalikud juhul, kui konkreetse lennuvälja planeeringu eripära või käitamiskogemused näitavad, et mõni alapunktis i osutatud tingimus ei ole Va lisas sätestatud oluliste nõuete täitmise tagamiseks piisav või sobilik;

c) lõikes 3 osutatud meetmetega võib kehtestada lennuväljaseadmete sertifitseerimise nõude. Lennuväljaseadmete kohta antakse sertifikaat välja juhul, kui taotleja on tõendanud, et need vastavad üksikasjalikele nõuetele, mis on ette nähtud lõikes 1 osutatud oluliste nõuete täitmise tagamiseks;

d) lennuväljade käitamise eest vastutavad organisatsioonid peavad tõendama, et nad on suutelised täitma oma õigustega seotud kohustusi ning et neil on selleks vahendid. Kõnealuste suutlikkuse ja vahendite tunnustuseks antakse välja sertifikaat. Sertifitseeritud organisatsioonile antud õigused ning sertifikaadi kohaldamisala määratakse kindlaks sertifikaadis.

3. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesolevas artiklis osutatud nõuete vähem olulisi sätteid seda täiendades, võetakse vastu artikli 65 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Nende meetmetega täpsustatakse eelkõige järgmist:

a) lennuvälja suhtes kohaldatavate sertifitseerimise aluste kehtestamise ja taotlejale teatavaks tegemise tingimused;

b) lennuväljaseadmete suhtes kohaldatavate üksikasjalike spetsifikaatide kehtestamise ja taotlejale teatavaks tegemise tingimused;

c) lennuväljadele ja lennuväljaseadmetele, sealhulgas lennuvälja konkreetsest konstruktsioonist tulenevatele käitamispiirangutele sertifikaatide väljaandmise, kehtivuse jätkamise, muutmise, peatamise või tühistamise tingimused;

d) lennuvälja käitamise tingimused vastavalt Va lisas sätestatud olulistele nõuetele;

e) lõike 2 punktis d osutatud sertifikaadi väljaandmise, kehtivuse jätkamise, muutmise, peatamise või kehtetuks tunnistamise tingimused;

f) sertifikaadiomanike vastutus;

g) tingimused, mille korral tuleb ohutuse huvides lennutegevus keelata, seda piirata või seada sellele tingimused;

h) meetmed, mida pädevad asutused võtavad, et kaitsta lennuvälju tegevuse ja arengutendentside vastu, millega lennuväljade ümbruses võivad kaasneda lennutegevusele vastuvõetamatud riskid.

4. Lõikes 3 osutatud meetmed:

a) kajastavad lennuväljade tehnika taset ning häid tavasid;

b) on proportsionaalses vastavuses lennuvälja suuruse ja keerukusega ning sealse tegevusega;

c) võtavad arvesse ülemaailmseid õhusõidukite kasutamise kogemusi ning teaduse ja tehnika arengut;

d) võimaldavad viivitamata reageerida õnnetuste ja tõsiste intsidentide kindlakstehtud põhjustele.

Artikkel 8b

Lennuliikluse korraldamine ja aeronavigatsiooniteenused

1. Lennuliikluse korraldamine ja aeronavigatsiooniteenuste osutamine vastab Vb lisas sätestatud olulistele nõuetele.

2. Lennuliikluse korraldajatel ja aeronavigatsiooniteenuste osutajatel peab olema sertifikaat. Kõnealune sertifikaat antakse välja juhul, kui lennuliikluse korraldaja või aeronavigatsiooniteenuste osutaja on tõendanud, ta on suuteline täitma oma õigustega seotud kohustusi ning et tal on selleks vahendid. Sertifikaadis täpsustatakse antavad õigused ja osutatavate teenuste ulatus.

3. Erandina lõikest 2 teatavad lennuteabe- ja perrooniteeninduse osutajad, et nad on suutelised täitma osutatavate teenustega seotud kohustusi ning et neil on selleks vahendid.

4. Lõikes 6 osutatud meetmetega võib sätestada lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste süsteemide, osade ja seadmete konstrueerimise, tootmise ja hooldamisega tegelevate organisatsioonide sertifitseerimise nõude. Kõnealustele organisatsioonidele antakse sertifikaat välja juhul, kui nad on tõendanud, et on suutelised täitma oma õigustega seotud kohustusi ning et neil on selleks vahendid. Sertifikaadis täpsustatakse antavaid õigusi.

5. Lõikes 6 osutatud meetmetega võib sätestada lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste süsteemide, osade ja seadmete sertifitseerimise nõude. Kõnealuste süsteemide, osade ja seadmete kohta antakse sertifikaat välja juhul, kui taotleja on tõendanud, et kõnealused süsteemid, osad ja seadmed vastavad üksikasjalikele spetsifikaatidele, mis on ette nähtud lõikes 1 osutatud oluliste nõuete täitmise tagamiseks. Sertifikaadi võivad välja anda artikli 8d kohased akrediteeritud asutused.

6. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesolevas artiklis osutatud nõuete vähem olulisi sätteid seda täiendades, võetakse vastu artikli 65 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Nende meetmetega täpsustatakse eelkõige järgmist:

a) lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste osutamise tingimused vastavalt Vb lisas sätestatud olulistele nõuetele;

b) lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste süsteemide, osade ja seadmete suhtes kohaldatavate üksikasjalike spetsifikaatide kehtestamise ja taotlejale teatavaks tegemise tingimused;

c) lõigetes 2 ja 4 ning artikli 8d lõikes 2 osutatud sertifikaatide väljaandmise, kehtivuse jätkamise, muutmise, peatamise või kehtetuks tunnistamise tingimused;

d) tingimused, mille alusel artikli 8d kohased akrediteeritud asutused võivad välja anda lõikes 5 osutatud sertifikaate;

e) sertifikaadiomanike vastutus;

f) lõikes 3 osutatud teenuseosutajate poolse teatamise ning nende järelevalve tingimused ja menetlused;

g) tingimused, mille korral tuleb ohutuse huvides lennutegevus keelata, seda piirata või seada sellele tingimused.

7. Lõikes 6 osutatud meetmed:

a) kajastavad lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenustega seotud tehnika taset ning häid tavasid;

b) on proportsionaalses vastavuses osutatavate teenuste liigi ja keerukusega;

c) võtavad arvesse ülemaailmseid kogemusi lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste alal ning teaduse ja tehnika arengut;

d) töötatakse välja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EÜ) nr 549/2004, (EÜ) nr 550/2004, ** (EÜ) nr 551/2004*** ja (EÜ) nr 552/2004**** sätete alusel ning kõnealuste määruse alusel juba välja antud heakskiitude puhul tagatakse üleminekumeetmed;

e) võimaldavad viivitamata reageerida õnnetuste ja tõsiste intsidentide kindlakstehtud põhjustele.

8. Liikmesriigid ja komisjon võtavad määruse (EÜ) nr 549/2004 rakendamisel arvesse järgmist:

a) õhuruumi mis tahes konkreetse osa haldamisel võetakse arvesse õhuruumi keerukust ja lennuliikluse eeldatavaid iseärasusi, nt liiklustihedust, liikluse laadi ja kõiki muid asjakohaseid tegevusega seotud asjaolusid. Eelkõige:

i) määratakse kindlaks õhuruumi üldplaneering, sealhulgas selle funktsionaalne ülesehitus ja sellega seotud protsessid;

ii) määratakse kindlaks osutatavad lennuliikluse korraldamise teenused ja aeronavigatsiooniteenused ning nende kättesaadavus;

iii) viiakse miinimumini õhusõidukite omavahelise ning õhusõidukite ja maapealse takistuse ebapiisava hajutuse risk;

iv) leevendatakse lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste ohutuse seisukohast oluliste teenistuste täieliku või osalise mittetoimimise riske;

v) määratletakse õhuruumi maksimaalne läbilaskevõime ja lubatud tegevusliigid vastavalt eespool nimetatud kriteeriumidele ning võetakse arvesse kõiki lennuliikluse ohutuks korraldamiseks vajalikke tegureid;

vi) kehtestatakse mehhanismid selle vältimiseks, et lennuliikluse maht ületab õhuruumi läbilaskevõime;

vii) täpsustatakse eri osaliste ülesandeid ja kohustusi, ning

viii) käsitletakse koostööd naaberriikide õhuruumiga, mida reguleeritakse teistsuguste tegevuskontseptsioonidega, ning lennuväljadega;

b) kohaldatava tegevuskontseptsiooni alusena tagatakse lennundusside, navigeerimise ja järelevalve jaoks piisav ja nõuetekohaselt kaitstud elektromagnetiline spekter;

c) ühenduse või valitsuse tasandil toimuvaks lennuliikluse voogude taktikaliseks juhtimiseks kasutatakse ja edastatakse piisavalt täpset ja ajakohast teavet teenuste osutamist mõjutava kavandatava lennuliikluse mahu ja laadi kohta, kooskõlastatakse liiklusvoogude ümbersuunamine ja sellega seotud viivitused ning peetakse läbirääkimisi õhuruumi või lennuväljade ülekoormuse vältimiseks;

d) konkreetse õhuruumiosa määramist konkreetseks kasutuseks valitsuse tasandil kontrollitakse ning see kooskõlastatakse ja tehakse aegsasti teatavaks, et igal juhul vältida õhusõidukite hajutuse puudumist;

e) kehtestatakse vajalik kooskõlastamine ametiga selle tagamiseks, et kõiki punktides a–d nimetatud ohutusaspekte võetakse nõuetekohaselt arvesse ja et need valideeritakse enne rakendamist.

Artikkel 8c

Lennujuhid

1. Lennujuhid ning lennujuhtide koolitamise, testimise, kontrollimise ja tervisekontrolliga seotud isikud ja organisatsioonid vastavad Vb lisas sätestatud asjakohastele olulistele nõuetele.

2. Lennujuhtidel peab olema osutatavatele teenustele vastav luba ja tervisetõend.

3. Lõikes 2 osutatud luba antakse välja juhul, kui loa taotleja tõendab, et ta vastab eeskirjadele, mis on kehtestatud Vb lisas sätestatud teoreetilisi teadmisi, praktilisi oskusi, keeleoskust ja kogemusi käsitlevate oluliste nõuete täitmise tagamiseks.

4. Lõikes 2 osutatud tervisetõend antakse välja juhul, kui lennujuht vastab eeskirjadele, mis on kehtestatud Vb lisas sätestatud terviseseisundit käsitlevate oluliste nõuete täitmise tagamiseks. Kõnealuse tervisetõendi võivad välja anda lennundusarstid või lennundusmeditsiinikeskused.

5. Loale ja tervisetõendile märgitakse lennujuhile antud õigused ning loa ja tervisetõendi kohaldamisala.

6. Lennujuhtide koolitusorganisatsioonide suutlikkust täita oma õigustega seotud kohustusi lubade väljaandmisel kinnitatakse sertifikaadi väljaandmisega.

7. Sertifikaat antakse lennujuhtide koolitusorganisatsioonidele, kes on tõendanud, et nad vastavad eeskirjadele, mis on kehtestatud Vb lisas sätestatud asjakohaste oluliste nõuete täitmise tagamiseks. Sertifikaadile märgitakse sellega antavad õigused.

8. Lennujuhtide praktilise koolitamise või nende oskuste hindamise eest vastutavatel isikutel on sertifikaat. Sertifikaat antakse välja juhul, kui asjaomane isik on tõendanud, et ta vastab eeskirjadele, mis on kehtestatud Vb lisas sätestatud asjakohaste oluliste nõuete täitmise tagamiseks. Sertifikaadile märgitakse sellega antavad õigused.

9. Lendusid jäljendavad koolitusseadmed vastavad Vb lisas sätestatud asjakohastele olulistele nõuetele. Lõikes 10 osutatud meetmetega võib kehtestada lennujuhtide koolituseks kasutatavate lendusid jäljendavate koolitusseadmete sertifitseerimise nõude. Sertifikaat antakse välja juhul, kui taotleja on tõendanud, et seade vastab eeskirjadele, mis on kehtestatud Vb lisas sätestatud asjakohaste oluliste nõuete täitmise tagamiseks.

10. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva artikli vähem olulisi sätteid seda täiendades, võetakse vastu vastavalt artikli 65 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Nende meetmetega täpsustatakse eelkõige järgmist:

a) lennujuhilubade eri pädevusmärked ja kinnitused;

b) lubade, lubadele kantavate pädevusmärgete ja kinnituste, tervisetõendite, heakskiitude ning sertifikaatide väljaandmise, kehtivuse jätkamise, muutmise, piiramise, peatamise või kehtetuks tunnistamise tingimused ning tingimused, millal niisuguseid sertifikaate ja heakskiitusid ei ole vaja nõuda;

c) lubade, lubadele kantavate pädevusmärgete ja kinnituste, tervisetõendite, heakskiitude ja sertifikaatide omanike õigused ja kohustused.

11. Lõikes 10 osutatud meetmetega kajastatakse lennujuhtide koolituse taset, sealhulgas parimaid tavasid ning teaduse ja tehnika arengut.

Artikkel 8d

Akrediteeritud asutused

1. Asutused, kes pakutavate teenuste hulgas hindavad lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste süsteemide või osade ja seadmete vastavust kohaldatavatele nõuetele ning annavad välja sellekohaseid sertifikaate (edaspidi „akrediteeritud asutused“), vastavad V lisas sätestatud olulistele nõuetele.

2. Akrediteeritud asutustel peab olema akrediteerimistunnistus. Kõnealune tunnistus antakse välja juhul, kui asutus tõendab, ta on suuteline täitma oma õigustega seotud kohustusi ning et tal on selleks vahendid. Tunnistuses täpsustatakse akrediteeritud asutusele antud õigusi.

__________________

** ELT L 96, 31.3.2004, lk 10.

*** ELT L 96, 31.3.2004, lk 20.

**** ELT L 96, 31.3.2004, lk 26.“;

8) artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

a) lõikes 1 asendatakse tekst „I, III ja IV lisas“ tekstiga „I, III, IV ja Vb lisas“;

b) lõikele 5 lisatakse punkt e:

„e) võetaks arvesse lennuliikluse korraldamist ja aeronavigatsiooniteenuseid käsitleva kohaldatava tegevuskontseptsiooniga seotud ohutusaspekte;“;

9) artikli 10 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1. Liikmesriigid, komisjon ja amet teevad koostööd, et tagada käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjade täitmine.“;

10) artiklit 11 muudetakse järgmiselt:

a) lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

„4. Ilma et see piiraks artikli 69 lõike 4 kohaldamist, võib sertifikaate välja anda liikmesriikides kohaldatavate eeskirjade alusel kuni artikli 5 lõikes 5, artikli 7 lõikes 6 ja artikli 9 lõikes 4 osutatud meetmete kohaldamise kuupäevani, kuid mitte kauem kui 8. aprillini 2012.

5. Ilma et see piiraks artikli 69 lõike 4 kohaldamist, võib sertifikaate välja anda liikmesriikides kohaldatavate eeskirjade alusel või vajaduse korral määruse (EMÜ) nr 3922/91 asjakohaste nõuete alusel kuni artikli 8 lõikes 5 osutatud meetmete kohaldamise kuupäevani, kuid mitte kauem kui 8. aprillini 2012.“;

b) lisatakse lõiked 5a ja 5b:

„5a. Ilma et see piiraks artikli 69 lõike 4 kohaldamist, võib sertifikaate välja anda liikmesriikides kohaldatavate eeskirjade alusel kuni artikli 8a lõikes 3 ja artikli 8c lõikes 10 osutatud meetmete kohaldamise kuupäevani, kuid mitte kauem kui 31. detsembrini 2012.

5b. Ilma et see piiraks artikli 69 lõike 4 kohaldamist, võib sertifikaate välja anda liikmesriikides kohaldatavate eeskirjade alusel või vajaduse korral komisjoni määruse (EÜ) nr 2096/2005***** asjakohaste nõuete alusel kuni artikli 8b lõikes 6 osutatud meetmete kohaldamise kuupäevani, kuid mitte kauem kui 31. detsembrini 2012.

_____________

***** ELT L 335, 21.12.2005, lk 13.“;

11) artikli 18 punktid c ja d asendatakse järgmisega:

„c) annab välja sertifitseerimistingimusi ja vastuvõetavaid nõuete täitmise menetlusi ning mis tahes juhismaterjali käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjade täitmiseks;

d) teeb artiklite 20–23, 54 ja 55 kohaldamiseks vajalikke otsuseid;“;

12) artikli 19 lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:

„a) sertifitseerimistingimused ja vastuvõetavad nõuete täitmise menetlused; ning“;

13) lisatakse artiklid 22a–22d:

„Artikkel 22a

Lennuvälja käitaja sertifitseerimine

Seoses artikli 4 lõike 3 punkti b kohaste lennuvälja käitajatega täidab amet järgmisi ülesandeid:

a) viib ise või liikmesriikide lennuametite või kvalifitseeritud üksuste kaudu läbi sertifitseeritavate organisatsioonide kontrolle ja auditeid;

b) annab välja ja uuendab selliste organisatsioonide sertifikaate, kes asuvad asutamislepingu sätete kohaldamisalast väljapoole jääval territooriumil ja vastutavad asutamislepingu sätete kohaldamisalasse kuuluval territooriumil asuva lennuvälja käitamise eest;

c) muudab, peatab või tühistab asjakohase sertifikaadi, kui selle väljaandmise tingimused ei ole enam täidetud või kui sertifikaadiomanik ei täida talle käesoleva määruse või selle rakenduseeskirjadega pandud kohustusi.

Artikkel 22b

Lennuliikluse korraldamine ja aeronavigatsiooniteenused

Seoses lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenustega täidab amet järgmisi ülesandeid:

a) viib ise või liikmesriikide lennuametite või kvalifitseeritud üksuste kaudu läbi sertifitseeritavate organisatsioonide kontrolle ja auditeid;

b) annab välja ja uuendab rohkem kui kolmes liikmesriigis lennuliiklust korraldavate ja aeronavigatsiooniteenuseid osutavate organisatsioonide sertifikaate;

c) muudab, peatab või tühistab asjakohase sertifikaadi, kui selle väljaandmise tingimused ei ole enam täidetud või kui sertifikaadiomanik ei täida talle käesoleva määruse või selle rakenduseeskirjadega pandud kohustusi.

Artikkel 22c

Lennujuhtide sertifitseerimine

1. Seoses artikli 8c lõikes 1 osutatud personali ja organisatsioonidega täidab amet järgmisi ülesandeid:

a) viib ise või liikmesriikide lennuametite või kvalifitseeritud üksuste kaudu läbi sertifitseeritavate organisatsioonidega ning vajaduse korral nende personaliga seotud uurimisi ja auditeid;

b) annab välja ja uuendab lennujuhtide selliste koolitusorganisatsioonide ja vajaduse korral nende personali sertifikaate, mis/kes asuvad väljaspool liikmesriikide territooriumi;

c) muudab, peatab või tunnistab kehtetuks asjakohase sertifikaadi, kui tingimused, mille alusel see väljastati, ei ole enam täidetud, või kui sertifikaati omav juriidiline või füüsiline isik ei täida enam talle käesoleva määruse või selle rakenduseeskirjadega pandud kohustusi.

2. Seoses artikli 8c lõike 1 kohaste lendusid jäljendavate koolitusseadmetega täidab amet järgmisi ülesandeid:

a) viib ise või liikmesriikide lennuametite või kvalifitseeritud üksuste abil läbi nende seadmete tehnilist kontrolli, mida ta sertifitseerib;

b) annab välja ja uuendab sertifikaate järgmiste lendusid jäljendavate koolitusseadmete puhul:

i) mida kasutavad ameti sertifitseeritud koolitusorganisatsioonid;

ii) mis asuvad liikmesriikide territooriumil, kui seda taotleb asjaomane liikmesriik;

iii) mis asuvad väljaspool liikmesriikide territooriumi;

c) muudab, peatab või tühistab asjakohase sertifikaadi, kui tingimused, mille alusel see väljastati, ei ole enam täidetud või kui juriidilisest või füüsilisest isikust sertifikaadiomanik ei täida talle käesoleva määruse või selle rakenduseeskirjadega pandud kohustusi.

Artikkel 22d

Akrediteeritud asutused

Seoses akrediteeritud asutustega täidab amet järgmisi ülesandeid:

a) viib ise või liikmesriikide lennuametite või kvalifitseeritud üksuste kaudu läbi sertifitseeritavate organisatsioonide kontrolle ja auditeid;

b) annab välja ja uuendab akrediteeritud asutuste sertifikaate;

c) muudab, peatab või tühistab asjakohase sertifikaadi, kui selle väljaandmise tingimused ei ole enam täidetud või kui sertifikaadiomanik ei täida talle käesoleva määruse või selle rakenduseeskirjadega pandud kohustusi;“;

14) artikli 33 lõike 2 punktis c asendatakse kuupäev „30. september“ kuupäevaga „30. november“;

15) artikli 44 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1. Kaebuse võib esitada ameti poolt artiklite 20–23, 55 või 64 alusel tehtud otsuste peale.“;

16) artikli 50 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2. Kaebusi artiklite 20–23, 55 või 64 alusel tehtud ameti otsuste tühiseks tunnistamiseks võib Euroopa Ühenduste Kohtusse esitada alles pärast seda, kui kõik ametisisesed kaebemenetlused on ammendatud.“;

17) artiklit 52 muudetakse järgmiselt:

a) lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„1. Võimalikult kiiresti pärast käesoleva määruse jõustumist kehtestab haldusnõukogu artikli 18 punktides a ja c osutatud arvamuste, sertifitseerimistingimuste, nõuete täitmise vastuvõetavate menetluste ja juhismaterjali väljaandmise läbipaistvad menetlused.“;

b) lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2. Kui amet töötab artikli 19 kohaselt välja liikmesriikides kohaldatavad arvamused, sertifitseerimistingimused, vastuvõetavad nõuete täitmise menetlused ja juhismaterjalid, näeb ta ette liikmesriikidega konsulteerimise menetluse. Selleks võib ta luua töörühma, millesse iga liikmesriik võib määrata ühe eksperdi.“;

18) artikli 55 lõike 1 esimene lause asendatakse järgmisega:

„Amet võib ise teostada või volitada siseriiklikke lennuameteid või kvalifitseeritud üksusi teostama kõiki vajalikke ettevõtjatega seotud uurimisi kooskõlas artiklitega 7 ja 20–23 ning artikli 24 lõikega 2.“;

19) lisatakse artikkel 65a:

„Artikkel 65a

Muudatused

Komisjon muudab määrusi (EÜ) nr 549/2004, (EÜ) nr 550/2004, (EÜ) nr 551/2004 ja (EÜ) nr 552/2004, et võtta arvesse käesoleva määruse nõudeid ja artikli 8b lõikes 6 täpsustatud meetmeid. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta kõnealuste määruste vähem oluliste sätteid, võetakse vastu artikli 65 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.“;

20) V lisa pealkiri asendatakse järgmisega:

„Artiklites 8d ja 13 osutatud kvalifitseeritud üksusi ja akrediteeritud asutusi (edaspidi eraldi „kvalifitseeritud üksus“ või „üksus“) käsitlevad kriteeriumid“;

21) lisatakse käesoleva määruse lisas esitatud Va ja Vb lisa.

Artikkel 2

Direktiiv 2006/23/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates määruse (EÜ) nr 216/2008 (muudetud käesoleva määrusega) artikli 8c lõikes 10 osutatud meetmete kohaldamise kuupäevast.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määruse (EÜ) nr 216/2008 artikleid 8a, 8b ja 8c (muudetud käesoleva määrusega) kohaldatakse alates nende vastavate lisameetmete kohaldamise kuupäevast ja hiljemalt alates 1. jaanuarist 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, […]

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president eesistuja

[…] […]

LISA

„Va LISA

Lennuvälju käsitlevad olulised nõuded

A – Füüsilised parameetrid, infrastruktuur ja seadmed

Liiklusala

a) Lennuväljal peab olema määratud ala õhusõidukite õhkutõusmiseks ja maandumiseks.

i) Õhkutõusmis- ja maandumisala mõõtmed peavad olema sobivad seda kasutavate õhusõidukite jaoks.

ii) Õhkutõusmis- ja maandumisala kandevõime peab vajaduse korral olema piisav ettenähtud õhusõidukite korduvaks maandumiseks ja õhkutõusmiseks. Alad, mis ei ole ette nähtud korduvaks käitamiseks, peavad õhusõidukit üksnes kandma.

iii) Õhkutõusmis- ja maandumisalal peab olema projekteeritud kuivendussüsteem, mis välistab vee kogunemise seisvaks veeks, mis võib tekitada lubamatut riski õhusõiduki käitamisele.

iv) Maandumis- ja õhkutõusmisala kalle ja kaldemuutused ei tohi tekitada lubamatut riski õhusõiduki käitamisele.

v) Pinnaomadused peavad sobima õhusõidukitele, mida seal kavatsetakse kasutada.

vi) Õhkutõusmis- ja maandumisala peab olema vaba takistustest, mis võivad tekitada lubamatut riski õhusõiduki käitamisele.

b) Kui lennuväljal on mitu õhkutõusmis- ja maandumisala, peavad need olema sellised, et need ei tekita lubamatut riski õhusõiduki käitamisele.

c) Õhkutõusmis- ja maandumisala peab olema ümbritsetud piiritletud aladega. Need alad on ette nähtud õhkutõusmisel ja maandumisel neist üle lendavate õhusõidukite kaitsmiseks ning kavandamata liiga varajase maandumise ja rajalt külgsuunas või raja otsast väljasõitmise tagajärgede leevendamiseks.

i) Alade mõõtmed peavad olema sobivad õhusõiduki eeldatava käitamise jaoks.

ii) Kõnealuste alade kalle ja kaldemuutused ei tohi põhjustada lubamatut riski õhusõiduki käitamisele.

iii) Kõnealused alad peavad olema vabad takistustest, mis võivad põhjustada lubamatut riski õhusõiduki käitamisele. See ei välista kergesti purunevate seadmete paigaldamist nimetatud aladele, kui neid on vaja õhusõiduki käitamisele kaasaaitamiseks.

iv) Igal sellisel alal peab olema otstarbele vastav kandevõime.

d) Lennuvälja alad, mida kasutatakse õhusõidukite ruleerimiseks või parkimiseks, koos vahetu ümbrusega, peavad olema projekteeritud nii, et tagada kasutatavate õhusõidukite ohutu käitamine kõigis kavandatud tingimustes:

i) Aladel peab olema küllaldane kandevõime ettenähtud õhusõidukite korduvaks käitamiseks, välja arvatud ajutise kasutusega alad, mille kandevõime peab olema piisav üksnes õhusõiduki kandmiseks.

ii) Aladel peab olema projekteeritud kuivendussüsteem, mis välistab vee kogunemise seisvaks veeks, mis võib tekitada lubamatut riski õhusõiduki käitamisele.

iii) Alade kalle ja kaldemuutused ei tohi tekitada lubamatut riski õhusõiduki käitamisele.

iv) Alade pinnaomadused peavad sobima õhusõidukitele, mida seal kavatsetakse kasutada.

v) Alad peavad olema vabad takistustest, mis võivad tekitada lubamatut riski õhusõiduki käitamisele. See ei välista seadmeid, mida on alal vaja, et parkida õhusõidukeid eritähistusega kohas või piirkonnas.

e) Õhusõiduki kasutamiseks ettenähtud muu infrastruktuur peab olema projekteeritud nii, et selle kasutamine ei tekita õhusõidukile lubamatut riski.

f) Konstruktsioonid, ehitised, seadmed ja hoiustamisalad peavad olema paigutatud ja projekteeritud nii, et need ei tekita lubamatut riski õhusõiduki käitamisele.

g) Liiklusalal peavad olema vahendid, et takistada isikute, sõidukite ning suuruse tõttu õhusõidukile lubamatut riski tekitavate loomade loata sisenemist liiklusalale, kui kaasnevaid riske ei saa vähendada teiste meetmetega, mis tagavad samaväärse ohutuse.

Kaugus takistustest

a) Lennuväljale maandumisel läheneva või lennuväljalt õhkutõusva õhusõiduki kaitsmiseks peavad olema kehtestatud õhkutõusmis- ja maandumismarsruudid. Sellised marsruudid või alad peavad tagama õhusõiduki vajaliku kauguse lennuvälja ümbruses olevatest takistustest.

b) Kaugus takistustest peab vastama lennu etapile ja tegevuse liigile. Arvesse tuleb võtta ka õhusõiduki asukoha määramise seadmeid.

Visuaal- ja mittevisuaalseadmed ning lennuväljaseadmed

a) Seadmed peavad olema otstarbekohased ja tuvastatavad ning andma kasutajatele üheselt mõistetavat teavet kõikides ettenähtud käitustingimustes.

b) Lennuväljaseadmed peavad toimima ettenähtud kasutustingimustes nõuetekohaselt, nõudmata erioskusi ega jõudu. Kasutamisel või rikete korral ei tohi lennuväljaseadmed põhjustada lennundusohutusele lubamatut riski.

c) Seadmed ja nende elektritoitesüsteem peavad olema projekteeritud nii, et rikked ei põhjusta asjakohatu, eksitava või puuduliku teabe esitamist kasutajatele ega oluliste teenuste katkemist.

d) Seadmete kahjustuste ja rikete vältimiseks tuleb kasutada sobivaid kaitsemeetmeid.

e) Kiirgusallikad või liikuvad või paiksed esemed ei tohi häirida ega halvendada lennunduse side-, navigatsiooni- ega järelevalvesüsteemide toimimist.

f) Asjaomast personali teavitatakse lennuväljaseadmete toimimisest ja kasutamisest, sealhulgas antakse selged juhised tingimuste kohta, mis võivad põhjustada lubamatuid riske lennundusohutusele.

Lennuväljaandmestik

a) Lennuvälja ning pakutavate teenuste kohta peab olema koostatud andmestik ja seda ajakohastatakse.

b) Andmed peavad olema täpsed, arusaadavad, täielikud ja üheselt mõistetavad. Tagada tuleb andmestiku asjakohane kaitstuse tase.

c) Andmed peavad olema kasutajatele kättesaadavad õigel ajal piisavalt turvaliste, töökindlate ja kiirete sidevahendite kaudu.

B – Käitamine ja juhtimine

(1) Lennuvälja käitamise eest vastutab lennuvälja käitaja. Lennuvälja käitaja kohustused on järgmised:

a) Lennuvälja käitajal peavad olema otseselt või lepingute kaudu kõik vajalikud vahendid õhusõiduki ohutu käitamise tagamiseks lennuväljal. Nende vahendite hulka kuuluvad muu hulgas rajatised, personal, seadmed ja materjalid, ülesandeid, kohustusi ja protseduure käsitlevad dokumendid, juurdepääs asjakohastele andmetele ning dokumenteerimine.

b) Lennuvälja käitaja peab kontrollima, et A-osa nõudeid täidetaks pidevalt, või võtma nõuete mittetäitmisega seotud riskide vähendamiseks asjakohaseid meetmeid. Tuleb kehtestada menetlused kõigi kasutajate õigeaegseks teavitamiseks sellistest meetmetest ning kohaldada neid menetlusi.

c) Lennuvälja käitaja koostab ja rakendab asjakohase loomade ja lindudega seotud riskide haldamise programmi.

d) Lennuvälja käitaja peab tõendama, et sõidukite ja isikute liikumist liiklusalal ning muudel tööaladel kooskõlastatakse õhusõidukite liikumisega, et vältida kokkupõrkeid ja õhusõidukite kahjustamist.

e) Lennuvälja käitaja peab tõendama, et on kehtestatud menetlused riskide leevendamiseks õhusõiduki käitamisel halbades ilmastikuoludes, halva nähtavuse korral või, kui see on asjakohane, öösel, ning et neid menetlusi rakendatakse.

f) Lennuvälja käitaja sõlmib kokkuleppeid teiste asjaomaste organisatsioonidega käesolevate lennuvälju käsitlevate oluliste nõuete jätkuva täitmise tagamiseks. Selliste organisatsioonide hulka kuuluvad muu hulgas õhusõidukite käitajad, aeronavigatsiooniteenuste osutajad, maapealse teeninduse pakkujad ning muud organisatsioonid, mille tegevus või tooted võivad mõjutada õhusõiduki ohutust.

g) Lennuvälja käitaja peab tõendama, et on kehtestatud menetlused, mis tagavad õhusõidukitele puhta ja nõuetele vastava kütuse, ning et neid menetlusi kohaldatakse.

h) Lennuväljaseadmete hooldamise käsiraamatud peavad olema kättesaadavad, neid tuleb kasutada ning need peavad sisaldama korrashoiu- ja remondijuhendeid, hooldusteavet, tõrkeotsingu- ning kontrollimenetlusi.

i) Lennuvälja käitaja kehtestab ja rakendab lennuvälja hädaolukorra lahendamise plaani, mis hõlmab lennuvälja või selle vahetu läheduse võimalike hädaolukordade stsenaariume. Plaan tuleb kooskõlastada kohaliku omavalitsuse hädaolukorra lahendamise plaaniga.

j) Lennuvälja käitaja peab tõendama, et lennuväljal on olemas pääste- ja tuletõrjeteenistus hädaolukorda sattunud õhusõiduki jaoks, mis kavatseb kasutada lennuvälja õhkutõusmiseks või maandumiseks. Pääste- ja tuletõrjeteenistus peavad reageerima vahejuhtumi või õnnetuse korral vajaliku kiirusega ning neil peavad olema vähemalt seadmed, kustutusvahendid ja piisaval arvul personali.

k) Lennuvälja käitaja peab kasutama lennuvälja käitamiseks ja hooldamiseks üksnes asjakohase väljaõppe ja kvalifikatsiooniga personali ning rakendama ja kasutama väljaõppe- ja kontrolliprogramme, et tagada kogu asjaomase personali jätkuv pädevus.

l) Lennuvälja käitaja peab tõendama, et kõik isikud, kellel on lubatud järelevalveta viibida lennuvälja liiklusalal või muudel käitamisaladel, on asjakohase väljaõppe ja kvalifikatsiooniga.

m) Päästetöötajad ja tuletõrjujad peavad olema lennuvälja keskkonnas tegutsemiseks vajaliku väljaõppe ja kvalifikatsiooniga. Lennuvälja käitaja peab rakendama ja kasutama väljaõppe- ja kontrolliprogramme, et tagada kogu asjaomase personali jätkuv pädevus.

n) Kõik päästetöötajad ja tuletõrjujad, kes peavad vajaduse korral tegutsema lennuõnnetuse korral, peavad korrapäraselt tõendama oma ülesannete rahuldavaks täitmiseks piisavat terviseseisundit, võttes arvesse tegevuse liiki. Käesolevas kontekstis tähendab piisav terviseseisund, mis hõlmab füüsilist ja vaimset tervist, et töötajal ei ole haigust ega puuet, mille tõttu ta ei suuda:

i) täita lennuõnnetuse olukorras tegutsemiseks vajalikke ülesandeid;

ii) täita talle pandud kohustusi mis tahes ajal;

iii) tajuda õigesti oma ümbruskonda.

Kui piisavat terviseseisundit ei ole võimalik täielikult tõendada, võib rakendada riskide vähendamise meetmeid, mis tagavad võrdse ohutustaseme.

(2) Juhtimissüsteemid

a) Lennuvälja käitaja peab rakendama juhtimissüsteemi, mis tagab pideva vastavuse käesolevatele lennuväljade olulistele nõuetele ning mille eesmärk on ohutuse ja kvaliteedi pidev ja ennetav parandamine, ning seda töökorras hoidma. Juhtimissüsteem hõlmab organisatsioonilisi struktuure, vastutusalasid, kohustusi, tegevuspõhimõtteid ja menetlusi.

b) Juhtimissüsteem peab sisaldama õnnetuste ja vahejuhtumite vältimise kava, mis sisaldab vahejuhtumitest teatamise ja nende analüüsimise korda. Analüüsis osalevad vastavalt vajadusele eespool punkti 1 alapunktis f loetletud isikud.

c) Lennuvälja käitaja peab koostama lennuvälja käsiraamatu ja käitama lennuvälja selle järgi. Käsiraamat peab sisaldama kõiki vajalikke juhendeid, teavet ja menetlusi, mida on vaja lennuvälja ja juhtimissüsteemi käitamiseks ning personali töökohustuste täitmiseks.

C – Lennuvälja ümbrus

(1) Lennuvälja liiklusalasid ümbritsev õhuruum tuleb hoida vaba takistustest, et lennuväljal oleks võimalik õhusõidukit ettenähtud korras käitada, ilma et lennuvälja ümbruse takistused tekitaksid lubamatuid riske. Seepärast tuleb välja töötada ja kasutusele võtta takistuste seire alad, mida pidevalt jälgitakse, et tuvastada uued takistused.

a) Seirealadel uute takistuste tekkimisel tuleb määrata, kas tegemist on lubamatu riskiga või mitte. Kõik lubamatud riskid tuleb kõrvaldada või neid leevendada.

b) Andmed kõikide allesjäävate takistuste kohta tuleb avaldada, takistused tuleb vajaduse korral tähistada ja varustada hoiatustuledega.

(2) Inimtegevuse ja maakasutusega seotud riske tuleb jälgida ja kontrollida. Nende põhjustatud riski tuleb hinnata ja vajaduse korral leevendada. Need riskid on muu hulgas järgmised:

a) lennuvälja piirkonna maakasutuse mis tahes arengutendentsid ja muutused;

b) võimalikud ehitiste põhjustatud õhupöörised;

c) ohtlike, segavate ja eksitavate valgustite kasutamine;

d) suurte ja tugevasti peegeldavate pindade põhjustatud pimestus;

e) loomade ja lindude tegevust soodustada võivate alade loomine lennuvälja liiklusala lähedal;

f) nähtamatu kiirguse allikad või liikuvad või paiksed esemed, mis võivad häirida või halvendada lennunduse side-, navigatsiooni- või järelevalvesüsteemide toimimist.

(3) Kohalikus omavalitsuses peab olema kehtestatud hädaolukordade lahendamise plaan lennuvälja ümbruses esinevate olukordade lahendamiseks.

(4) Välja arvatud õhusõiduki hädaolukorra puhul, kui õhusõiduk suunatakse ümber teisele lennuväljale, või muudel igal üksikjuhul määratletud tingimustel ei tohi lennuvälja ega selle osi ilma lennuvälja käitaja loata kasutada õhusõidukid, mille jaoks lennuväli ning selle käitamismenetlused ei ole tavaolukorras ette nähtud.

Vb LISA

Lennuliikluse korraldamist ja aeronavigatsiooniteenuseid käsitlevad olulised nõuded

(1) Õhuruumi kasutamine

a) Kõiki õhusõidukeid käitatakse igal lennuetapil või lennuvälja liiklusalas vastavalt ühtsetele üldistele käitamiseeskirjadele ning kõikidele menetlustele, mille kasutamine asjaomases õhuruumis on kohaldatavate käitamispõhimõtete kohaselt ette nähtud.

b) Kõik õhusõidukid peavad olema varustatud nõutavate seadmetega ja neid tuleb nõuetekohaselt kasutada. Lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste süsteemis kasutatavad seadmed peavad vastama ka punktis 3 esitatud nõuetele.

(2) Teenused

a) Lennundusteave ja õhuruumi kasutajatele aeronavigatsiooniks esitatavad andmed

i) Lennundusteabe allikana kasutatavad andmed peavad olema piisavalt kvaliteetsed, täielikud ja ajakohased ning need tuleb esitada õigel ajal.

ii) Nendel põhinev lennundusteave peab olema täpne, täielik, ajakohane, üheselt mõistetav ning kasutajatele sobivas vormis.

iii) Kõnealune lennundusteave tuleb õhuruumi kasutajatele edastada õigel ajal ja piisavalt terviklikult, kasutades piisavalt turvalisi ja kiireid sidevahendeid, mis on kaitstud häirete ja andmete rikkumise eest.

b) Meteoroloogiline teave

i) Meteoroloogilise lennundusteabe allikana kasutatavad andmed peavad olema piisavalt kvaliteetsed, täielikud ja ajakohased.

ii) Nendel põhinev meteoroloogiline lennundusteave peab olema õhuruumi kasutajate vajaduste täitmiseks piisavalt täpne, täielik, ajakohane ja üheselt mõistetav.

iii) Kõnealune meteoroloogiline lennundusteave tuleb õhuruumi kasutajatele edastada õigel ajal ja piisavalt terviklikult, kasutades piisavalt turvalisi ja kiireid sidevahendeid, mis on kaitstud häirete ja andmete rikkumise eest.

c) Lennuliiklusteenused

i) Lennuliiklusteenuste osutamise alusena kasutatavad andmed peavad olema täpsed, täielikud ja ajakohased.

ii) Nendel põhinevad lennuliiklusteenused peavad olema kasutajate vajaduste täitmiseks piisavalt täpsed, täielikud, ajakohased ja üheselt mõistetavad.

iii) Kasutajatele teavet või nõuandeid edastavad automatiseeritud seadmed peavad olema nõuetekohaselt projekteeritud, toodetud ja hooldatud, et tagada nende vastavus oma otstarbele.

iv) Lennujuhtimisteenuste ja seotud protsessidega tuleb tagada õhusõidukite piisav eraldatus teistest õhusõidukitest, takistustest ja muudest õhus esinevatest riskidest ning kiire ja õigeaegne kooskõlastamine kõikide asjakohaste kasutajate ning piirnevate õhuruumiosadega.

v) Lennujuhtimisüksuse ja õhusõiduki vaheline ning asjaomaste lennujuhtimisüksuste vaheline sidepidamine peab olema õigeaegne, selge, täpne, üheselt mõistetav ja kaitstud vahelesegamise eest ning kõik asjaosalised peavad seda ühtemoodi mõistma ja kinnitama.

vi) Kehtestada tuleb meetmed võimalike hädaolukordade avastamiseks ning vajaduse korral tõhusa otsimis- ja päästetegevuse algatamiseks. Selliste meetmete hulka peavad vähemalt kuuluma asjakohased häiremehhanismid, kooskõlastamismeetmed ning vastutusaluse piirkonna tõhusaks katmiseks vajalikud menetlused, vahendid ja personal.

d) Sideteenused

Tuleb saavutada ja säilitada side piisav toimimine, sealhulgas teenuse kättesaadavus, terviklikkus, järjepidevus ja õigeaegsus. Side peab olema turvaline ja kiire ning kaitstud andmete rikkumise eest.

e) Navigatsiooniteenused

Tuleb saavutada ja säilitada navigatsiooniteenuste piisav toimimistase suunamise, asukoha määramise ja ka ajastamist käsitleva teabe osas, kui viimast teenust pakutakse. Toimivuse kriteeriumid hõlmavad täpsust, terviklikkust, kättesaadavust ja järjepidevust.

f) Järelevalveteenused

Järelevalveteenusega tuleb piisavalt tulemuslikult kindlaks määrata õhusõiduki suhteline asukoht õhus ning muude õhusõidukite ja maapealsete sõidukite asukoht lennujaama pinnal, võttes arvesse selliseid kriteeriume nagu täpsus, terviklikkus, järjepidevus ja avastamise tõenäosus.

g) Lennuliiklusvoogude korraldamine

Lennuliiklusvoogude taktikalisel korraldamisel ühenduse tasandil kasutatakse ja esitatakse piisavalt täpset ja ajakohast teavet teenuste osutamist mõjutava kavandatava lennuliikluse mahu ja laadi kohta ning kooskõlastatakse ja arutatakse liiklusvoogude ümbersuunamist ja edasilükkamist, et vältida ülekoormuse tekkimist õhus või lennuväljadel.

h) Õhuruumi korraldamine

Õhuruumi kindlate osade määramist teatavaks kasutuseks jälgitakse, kooskõlastatakse ja avalikustatakse õigel ajal, et vältida igas olukorras õhusõidukite hajutuse puudumist.

(3) Süsteemid ja koostisosad

a) Üldist

Õhusõidukitele, õhusõidukitelt ning maa peal lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenustega seotud teavet edastavad süsteemid ja koostisosad peavad olema nõuetekohaselt projekteeritud, valmistatud, hooldatud ja käitatud, et tagada nende vastavus oma otstarbele.

b) Süsteemide ja koostisosade rikkumatus, toimivus ja usaldusväärsus

Õhusõidukitel, maapinnal või kosmoses paiknevate süsteemide ja koostisosade terviklikkus ja ohutusalane toimimine peab nii tervikuna, eraldi kui ka üksteise suhtes tõendatult vastama nende otstarbele. Need peavad vastama toimimispõhimõtetes ettenähtud ootuspärasele toimivustasemele kõikides kavandatud kasutustingimustes ja terve oma tööea jooksul.

c) Süsteemide ja koostisosade projekteerimine

i) Süsteemidel ja koostisosadel ei tohi olla konstruktsioonilahendusi ega üksikasju, mis kogemuste põhjal on ohtlikud.

ii) Süsteemid ja koostisosad tuleb nii tervikuna, eraldi kui ka üksteise suhtes projekteerida nii, et sellise rikke tõenäosus, mille tagajärjel süsteem läheb täielikult rivist välja või lakkab töötamast, oleks pöördvõrdelises sõltuvuses rikke korral teenindusele avaldatava mõju raskusastmest.

iii) Süsteemide ja koostisosade projekteerimisel nii eraldi kui üksteisega seotult tuleb arvesse võtta inimeste suutlikkusest ja võimetest tulenevaid piiranguid.

iv) Süsteemid ja koostisosad tuleb projekteerida nii, et need oleksid kaitstud ettekavatsematu kahjuliku kokkupuute eest välisteguritega.

v) Süsteemide ja koostisosade tootmiseks, paigaldamiseks, käitamiseks ja hooldamiseks vajalik teave ning ohtlikke tingimusi käsitlev teave tuleb personalile esitada selgelt, järjepidevalt ja üheselt mõistetavalt.

d) Teenuste püsiv tase

Tuleb ette näha vahendid, mis võimaldavad jälgida ja uuesti konfigureerida süsteemide ja koostisosade toimivust kaitstuse ja ohutuse osas, kui see on vajalik teenuste taseme säilitamiseks.

e) Süsteemide ja koostisosade muutmine

Süsteemide ja koostisosade muutmise korral peavad need jätkuvalt vastama käesolevas jaos esitatud olulistele nõuetele. Kui muudatused rakendatakse käitamise ajal, tuleb välja töötada muutmisprotsess, millega tagatakse teenuste miinimumtaseme säilimine.

(4) Lennujuhtide kvalifikatsioon

a) Üldist

Lennujuhiks koolitatav isik peab olema haridusalaselt, füüsiliselt ja vaimselt piisavalt küps vajalike teoreetiliste teadmiste ning praktiliste oskuste omandamiseks, säilitamiseks ja tõendamiseks.

b) Teoreetilised teadmised

i) Lennujuht peab omandama ja säilitama sellise teadmiste taseme, mis vastab tema täidetavate ülesannete keerukusele ja on proportsionaalne asjaomase teenuseliigiga seotud riskidega.

ii) Teoreetiliste teadmiste omandamist ja alalhoidmist tuleb tõendada pideva hindamise käigus koolituse jooksul või asjakohaste eksamitega.

iii) Tuleb säilitada vajalik teoreetiliste teadmiste tase. Nõuetele vastavust tuleb tõendada korrapäraste hindamiste või eksamitega. Eksamite sagedus peab olema proportsionaalne asjaomase teenuseliigiga seotud riskidega.

c) Praktilised oskused

i) Lennujuht peab omandama ja säilitama oma ülesannete täitmiseks vajalikud praktilised oskused. Sellised oskused peavad olema proportsionaalsed asjaomase teenuseliigiga seotud riskidega ning, kui see on täidetavate ülesannete puhul asjakohane, hõlmama vähemalt järgmisi valdkondi:

i käitamisprotseduurid;

ii konkreetsete ülesannetega seotud küsimused;

iii häda- ja ebatavalised olukorrad;

iv inimtegurid;

v toimetulek riskide ja vigadega.

ii) Lennujuht peab tõendama oma suutlikkust teostada asjakohaseid protseduure ja ülesandeid tema täidetavatele funktsioonidele vastaval pädevustasemel.

iii) Praktiliste oskuste puhul tuleb säilitada rahuldav pädevustase. Nõuetele vastavust tuleb tõendada korrapäraste hindamiste või eksamitega. Selliste hindamiste sagedus peab vastama asjaomase teenuseliigi ja täidetavate ülesannete keerukusele ning riskitasemele.

d) Keeleoskus

i) Lennujuht peab tõendama oma võimet rääkida ja mõista inglise keelt sel määral, et ta suudab konkreetsetel ja tööga seotud teemadel, sealhulgas hädaolukorras, lennumeeskondade ja muu asjaomase personaliga tõhusalt suhelda ainult hääle abil (telefon/raadiotelefon) ja näost näkku.

ii) Kui see on määratletud õhuruumiosas lennujuhtimisteenuse osutamiseks vajalik, peab lennujuhtimisteenust osutav isik suutma rääkida ja mõista ka kohalikku keelt (kohalikke keeli) eespool kirjeldatud tasemel.

e) Lendusid jäljendavad koolitusseadmed

Kui olukorra lahtimõtestamise ja inimtegurite alaseks praktiliseks koolituseks või oskuse omandamise või säilimise tõendamiseks kasutatakse lendusid jäljendavat koolitusseadet, peab selle toimimistase võimaldama asjaomasele koolitusele vastava töökeskkonna ja operatiivolukorra piisavat imiteerimist.

f) Koolituskursus

i) Koolitus peab toimuma koolituskursuse kaudu, mis võib hõlmata teoreetilist ja praktilist õpet ning vajaduse korral koolitust lendusid jäljendaval koolitusseadmel.

ii) Igat liiki koolituse puhul peab olemas olema kindlaksmääratud ja heakskiidetud koolituskava.

g) Instruktorid

i) Teoreetilist koolitust peavad läbi viima vajaliku kvalifikatsiooniga instruktorid. Nad peavad:

i omama vajalikke teadmisi õpetatavast ainest ning

ii olema tõendanud oma suutlikkust kasutada sobivaid õpetamismeetodeid.

ii) Praktilisi oskusi peavad õpetama vajaliku kvalifikatsiooniga instruktorid, kes:

i omavad läbiviidavale õppele vastavaid teoreetilisi teadmisi ja kogemusi;

ii on tõendanud oma suutlikkust kasutada sobivaid õpetamismeetodeid;

iii on õpetatavate protseduuride õpetamise meetodeid praktikas rakendanud;

iv on tõendanud oma suutlikkust õpetada valdkondades, milles õpet korraldatakse; ning

v saavad oma asjatundlikkuse säilitamiseks korrapärast täiendõpet.

iii) Praktiliste oskuste instruktoritel peab olema või peab olema olnud õigus tegutseda lennujuhina.

h) Hindajad

i) Lennujuhtide oskuste hindamise eest vastutavad isikud peavad:

i olema tõendanud oma suutlikkust hinnata lennujuhtide tegevust ning neid testida ja kontrollida;

ii olema tõendanud oma suutlikkust teostada hindamisi asjakohastes valdkondades; ning

iii saama hindamisstandardite ajakohasuse tagamiseks korrapärast täiendõpet.

ii) Praktiliste oskuste hindajatel peab olema või peab olema olnud õigus tegutseda lennujuhina.

i) Lennujuhi tervislik seisund

i) Tervisenõuded

i Kõik lennujuhid peavad korrapäraselt tõendama oma ülesannete täitmiseks piisavat tervislikku seisundit. Nõuetele vastavust näitab nõuetekohane hindamine, mille käigus võetakse arvesse võimalikku vanusest tulenevat vaimse ja füüsilise seisundi halvenemist.

ii Piisava tervisliku, st füüsilise ja vaimse seisundi tõendamine hõlmab selliste haiguste või puuete tõendatud puudumist, mille tõttu lennujuhtimisteenust osutav isik ei ole võimeline:

- nõuetekohaselt täitma lennuliiklusteenuse osutamisega seotud ülesandeid; või

- igal ajal täitma talle pandud kohustusi; või

- tajuma õigesti oma ümbruskonda.

ii) Kui piisavat terviseseisundit ei ole võimalik täielikult tõendada, võib rakendada riskide vähendamise meetmeid, mis tagavad samaväärse ohutustaseme.

(5) Teenuseosutajad ja koolitusorganisatsioonid

a) Teenuseid tohib osutada üksnes juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

i) teenuseosutaja peab otseselt või lepingute kaudu kaudselt omama kõiki teenuse mahuks või ulatuseks vajalikke vahendeid. Nende vahendite hulka peavad kuuluma vähemalt: süsteemid; rajatised, sealhulgas energiavarustus; juhtimisstruktuur; personal; seadmed ja nende hooldamine; ülesandeid, kohustusi ja protseduure käsitlevad dokumendid; juurdepääs asjakohastele andmetele ning andmete register;

ii) teenuseosutaja peab teenuste osutamise kohta koostama juhtimis- ja tegevuskäsiraamatud ja neid ajakohastama ning tegutsema vastavalt nendele käsiraamatutele. Sellised käsiraamatud peavad sisaldama kõiki vajalikke juhiseid, andmeid ja protseduure juhtimissüsteemi kasutamiseks ning käitamisega seotud personali kohustuste täitmiseks;

iii) teenuseosutaja peab rakendama ja käigus hoidma riskipõhise juhtimissüsteemi, et tagada käesolevas lisas sisalduvate oluliste nõuete täitmine, seda süsteemi käigus hoidma ja seadma eesmärgiks oma süsteemi pideva ennetava täiustamise;

iv) teenuseosutaja peab kasutama üksnes sobiva kvalifikatsiooni ja koolitusega personali, kehtestama personali koolitus- ja kontrollikavad ning neid täitma;

v) teenuseosutaja peab käesolevate oluliste nõuete täitmiseks looma ametlikud sidemed kõikide teiste teenuste osutamises osalejatega;

vi) teenuseosutaja peab koostama ja rakendama situatsioonikava, mis hõlmab kõiki osutatava teenuse puhul esineda võivaid häda- ja ebatavalisi olukordi;

vii) teenuseosutaja peab koostama ohutus- ja õnnetuste vältimise kava, sealhulgas vahejuhtumitest teatamise ja analüüsi kava, mida tuleb juhtimissüsteemis kasutada ohutuse pidevaks suurendamiseks, ja seda täitma; ning

viii) teenuseosutaja peab kehtestama korra, mille kohaselt kontrollitakse, et igal ajal on täidetud kõikide käitatavate süsteemide ja koostisosade ohutusega seotud toimivusnõuded.

b) Lennujuhtimisteenuseid tohib osutada üksnes juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

i) lennujuhtimisteenust osutava personali väsimuse tekkimist tuleb ennetada tööaja korraldusega. Sellise tööaja korraldusega tuleb reguleerida vahetuste kestus ning töö- ja puhkeaja kohane vaheldumine. Tööaja korralduses kehtestatud piirangutes tuleb arvestada väsimust põhjustavaid asjakohaseid tegureid, näiteks unepuudust, ööpäevatsükli häirimist, öötööd, vahetuse aja kumuleerumist teatavatel perioodidel ning ka töötajate vahelist tööjaotust;

ii) lennujuhtimisteenust osutava personali stressi vältimiseks tuleb kasutada õppe- ja ennetuskavasid;

iii) lennujuhtimisteenuse osutaja peab olema kehtestanud menetlused, millega kontrollitakse, et lennujuhtimisteenust osutava personali kognitiivne otsustusvõime ei oleks häiritud ega tervislik seisund ebapiisav;

iv) lennujuhtimisteenuse osutaja peab oma tegevuse kavandamisel ja elluviimisel võtma arvesse nii kõiki töökorralduslikke ja tehnilisi piiranguid kui ka inimtegureid. Lennujuhtimisteenuse osutaja piirab alati sissepääsu õhuruumi, kui kõnealuseid piiranguid ei järgita või kui osutatud põhimõtteid võidakse rikkuda.

c) Side-, navigatsiooni- ja järelevalveteenuseid tohib osutada üksnes juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

teenuseosutaja peab kõiki asjaomaseid õhuruumi kasutajaid ning lennuliiklusteeninduse üksusi õigel ajal teavitama lennuliiklusteeninduse võimaldamiseks osutatavate teenuste olukorrast (ja selle muutustest).

d) Koolitusorganisatsioonid

Lennujuhtimisteenust osutavat personali koolitav organisatsioon peab vastama järgmistele nõuetele:

i omab kõiki tema tegevusega seotud ülesannete ulatusele vastavaid vahendeid. Nende vahendite hulka kuuluvad muu hulgas: rajatised; personal; seadmed; meetodid; ülesandeid, kohustusi ja protseduure käsitlevad dokumendid; juurdepääs asjakohastele andmetele ning andmete register;

ii rakendab ja hoiab käigus ohutusega ja koolituse tasemega seotud juhtimissüsteemi ning seab eesmärgiks selle süsteemi pideva täiustamise; ning

iii sõlmib vajaduse korral sidemed teiste asjaomaste organisatsioonidega käesolevate oluliste nõuete pideva täitmise tagamiseks.

1. ETTEPANEKU NIMETUS:

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse 19. märtsi 2008. aasta määrust (EÜ) nr 216/2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet.

2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK

0602 – maismaa-, õhu- ja meretransport

3. EELARVEREAD

3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sh järgmised nimetused:

06 02 01 (EASA)

3.2. Meetme ja finantsmõju kestus:

Tähtajatu (iga-aastane rahastamine)

3.3. Eelarve tunnusjooned

Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |

060201 | Mittekohustuslik | Liigend. [15]/ | EI | JAH [16] | EI | Nr 1A |

4. ÜLEVAADE VAHENDITEST

4.1. Rahalised vahendid

4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Kulu liik | Jao nr | | aasta n [17] | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 jj | Kokku |

Tegevuskulud [18] | | | | | | | | |

Kulukohustuste assigneeringud | 8.1. | a | 2,240 | 4,283 | 4,660 | 4,753 | 4,848 | 4,944 | 25,728 |

Maksete assigneeringud | | b | 2,240 | 4,283 | 4,660 | 4,753 | 4,848 | 4,944 | 25,728 |

Võrdlussummas sisalduvad halduskulud [19] | | | | |

Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4. | c | 0 | | | | | | |

VÕRDLUSSUMMA KOKKU | | | | | | | |

Kulukohustuste assigneeringud | | a+c | 2,240 | 4,283 | 4,660 | 4,753 | 4,848 | 4,944 | 25,728 |

Maksete assigneeringud | | b+c | 2,240 | 4,283 | 4,660 | 4,753 | 4,848 | 4,944 | 25,728 |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud [20] | | |

Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5. | d | 0,117 | 0,119 | 0,121 | 0,124 | 0,126 | 0,129 | 0,736 |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6. | e | 0,026 | 0,053 | 0,054 | 0,055 | 0,056 | 0,057 | 0,301 |

Meetme soovituslik finantskulu kokku |

Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | | a+c+d+e | 2,383 | 4,455 | 4,835 | 4,932 | 5,030 | 5,130 | 26,765 |

Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | | b+c+d+e | 2,383 | 4,455 | 4,835 | 4,932 | 5,030 | 5,130 | 26,765 |

Kaasrahastamise andmed

Kui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustada) poolset kaasrahastamist, peaks allpool esitatud tabelis näitama, milline on selle kaasrahastamise hinnanguline tase (kui kaasrahastajaid on mitu, võib lisada täiendavaid ridu):

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Kaasrahastav asutus | | aasta n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 jj | Kokku |

Kolmandad Euroopa riigid [21] | f | 0,054 | 0,103 | 0,112 | 0,114 | 0,116 | 0,118 | 0,617 |

Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU | a+c+d+e+f | 2,437 | 4,558 | 4,947 | 5,046 | 5,146 | 5,248 | 27,382 |

4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga

X Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule

Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine

Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe [22] sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine).

4.1.3. Finantsmõju tuludele

X Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele

Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:

miljonites eurodes (üks koht pärast koma)

| | Enne meetme rakendamist [aasta n–1] | | Olukord pärast meetme rakendamist |

Eelarverida | Tulud | | | [aasta n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] [23] |

| a) Tulud absoluutväärtuses | | | | | | | | |

| b) Tulude muutus | | | | | | | | |

4.2. Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutine personal ja koosseisuväline personal), vt täpsemalt punktist 8.2.1.

Aastane vajadus | aasta n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 jj |

Personal kokku | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |

5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID

5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus

Ühtlustatud siduvate eeskirjade kehtestamine, et suurendada tsiviillennunduse ohutust.

5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoime

Ühtmoodi kohaldatavad ühenduse eeskirjad tagavad vajaliku ühtlustamise ja ohutuse suurendamise.

5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames

Meetmega saavutatakse Euroopa lennundusohutuse õigusliku raamistiku täiustamine, mis omakorda suurendab lennunduse ohutust. Meetme kasulik mõju hõlmab veel majanduslikku mõju Euroopa lennundusele ja sotsiaalkindlustusele.

5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)

X Tsentraliseeritud haldamine

X otse, haldajaks on komisjon

kaudselt, haldamine on delegeeritud:

täitevasutustele

X ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185

riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele

Haldamine detsentraliseeritult või koostöös

liikmesriikidega

kolmandate riikidega

Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)

Asjakohased märkused:

Kõnealuse määrusega ettenähtud meetmeid rakendavad ühiselt komisjon ja EASA.

6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE

6.1. Järelevalvekord

Igal aastal kontrollitakse ja hinnatakse EASA tööd lõppenud aasta osas üldise aastaaruande ning järgmise aasta osas aastase tööprogrammi alusel. Mõlemad dokumendid võtab vastu ameti haldusnõukogu ning esitab need Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ja liikmesriikidele.

6.2. Hindamine

6.2.1. Eelhindamine

Määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaselt küsis komisjon EASA arvamust määruse kohaldamisala laiendamise kohta, nii et see hõlmaks ka lennuväljade, lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenustega seotud ohutusaspekte.

Pärast ulatuslikke konsultatsioone kõikide huvitatud isikutega vastavalt EASA kodukorrale ja kõnealuse valdkonna rahvusvahelisele tavale avaldas amet oma arvamused 6. detsembril 2007 (lennuväljade kohta) ja 15. aprillil 2008 (lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste kohta), milles ta pooldas oma kohaldamisala laiendamist kõnealustesse valdkondadesse, tuginedes asjaomaste sidusrühmade väga ülekaalukale toetusele.

Komisjon hindas meetme mõju; hinnang toetas selgelt määruse (EÜ) nr 216/208 kohaldamisala laiendamist, nii et see hõlmaks kõnealuseid valdkondi.

6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)

6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedus

Iga viie aasta tagant viiakse läbi sõltumatu välishindamine, millega hinnatakse, kui hästi EASA on täitnud oma ülesandeid, samuti hinnatakse ühiseeskirjade ja ameti töö mõju lennundusohutusele üldiselt.

7. PETTUSEVASTASED MEETMED

Ameti eelarve täitmise eest vastutab tegevdirektor. Ta esitab igal aastal üksikasjaliku aruande eelmise aasta tulude ja kulude kohta komisjonile, kontrollikojale ja ameti haldusnõukogule. Lisaks on komisjoni siseaudiitoril EASA suhtes samasugune pädevus kui komisjoni allüksuste suhtes ja ametil on oma siseauditisüsteem, mis on sarnane komisjoni süsteemile.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta ning 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet OLAFi läbiviidud sisejuurdluste kohta kohaldatakse EASA suhtes piiranguteta.

8. ANDMED VAHENDITE KOHTA

8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi

Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

(Esitada eesmärkide, meetmete ja väljundite nimetused) | Väljundi liik | Keskmine kulu | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 jj | KOKKU |

| | | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku |

TEGEVUSEESMÄRK NR 1 [24] | Ühiste siduvate ohutuseeskirjade väljatöötamine lennuväljade, lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste kohta | | | | | | | |

Meede 1 [25] | Eeskirjade väljatöötamine | | | 1,680 | | 1,713 | | 1,747 | | 1,782 | | 1,818 | | 1,854 | | 10,594 |

Meede 2. | Standardimine | | | 0,560 | | 2,570 | | 2,913 | | 2,971 | | 3,030 | | 3,090 | | 15,134 |

1. eesmärk kokku | | | | 2,24 | | 4,283 | | 4,660 | | 4,753 | | 4,848 | | 4,944 | | 25,728 |

KULUD KOKKU | | | | 2,24 | | 4,283 | | 4,660 | | 4,753 | | 4,848 | | 4,944 | | 25,728 |

8.2. Halduskulud

Kõnealused kulud kaetakse assigneeringutest, mida igal aastal eraldab komisjoni eelarvevahendeid käsutav talitus.

8.2.1. Ametikohtade arv ja liigid

Ametikoha liik | | Meetme haldamiseks vajalik olemasolev ja/või täiendav personal (täistööajale taandatud ametikohtade arv) |

| | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 |

Ametnikud või ajutine personal [26] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |

| B*, C*/AST | | | | | | |

Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal [27] | | | | | | |

Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal [28] | | | | | | |

KOKKU | | | | | | |

8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus

Tehniliste eeskirjade ja määruste ettevalmistamine ning rakendamine, kaasa arvatud standardimisega seotud jõupingutused.

8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)

Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud

Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud

X Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus

Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)

Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud

8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Eelarverida(number ja nimetus) | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 ja järgnevad | KOKKU |

1 Tehniline ja haldusabi (sh sellega seonduvad personalikulud) | 0 | | | | | | |

Täitevasutused | | | | | | | |

Muu tehniline ja haldusabi | | | | | | | |

– sise- | | | | | | | |

– välis- | | | | | | | |

Tehniline ja haldusabi kokku | | | | | | | |

8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Ametikoha liik | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5ja järgnevad |

Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) | 0,117 | 0,119 | 0,121 | 0,124 | 0,126 | 0,129 |

Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne)(täpsustada eelarverida) | | | | | | |

(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | | | | | | |

Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal |

Üks ametnik, 117 000 eurot (2008), summat indekseeritakse 2 % aastas |

|

Arvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal |

|

8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |

| aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5ja järgnevad | KOKKU |

XX 01 02 11 01 – Lähetused | | | | | | | |

XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | | | | | | | |

XX 01 02 11 03 – Komiteed [29] | 0,026 | 0,053 | 0,054 | 0,055 | 0,056 | 0,057 | 0,301 |

XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid | | | | | | | |

XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid | | | | | | | |

2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) | | | | | | | |

3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) | | | | | | | |

Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummas VÄLJA) | | | | | | | |

Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud |

Määruse nr 216/2008 artikli 65 kohaselt moodustatud komitee koosolek, võttes aluseks 40 eksperdi ühe koosoleku esimesel aastal ja 40 eksperdi kaks koosolekut järgmistel aastatel ning arvestades 650 eurot ühe eksperdi kohta (2008. aastal); summat indekseeritakse 2 % aastas. |

[1] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1592/2002, 15. juuli 2002, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist (EÜT L 240, 7.9.2002, lk 1).

[2] Komisjoni 24. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1702/2003 (ELT L 243, 27.9.2003, lk 6) ja 20. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2042/2003 (ELT L 315, 28.11.2003, lk 1), milles käsitletakse lennundustoodete, osade ja seadmete sertifitseerimist ja hooldamist.

[3] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 216/2008, 20. veebruar 2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ.

[4] 27. juuni 2003. aasta otsus MB/7/03, mis käsitleb ameti poolt arvamuste, sertifitseerimisnõuete ja juhismaterjali väljatöötamisel kohaldatavat menetlust, mis on vastu võetud määruse (EÜ) nr 1592/2002 artikli 43 alusel.

[5] ELT C […], […], lk […].

[6] ELT C […], […], lk […].

[7] ELT C […], […], lk […].

[8] ELT C […], […], lk […].

[9] KOM(2005) 578.

[10] ELT L 96, 31.3.2004, lk 1.

[11] ELT L 96, 31.3.2004, lk 10.

[12] ELT L 96, 31.3.2004, lk 20.

[13] ELT L 96, 31.3.2004, lk 26.

[14] ELT L 114, 27.4.2006, lk 22.

[15] Liigendatud assigneeringud.

[16] Ametiga koostööd tegevate kolmandate Euroopa riikide (Šveits, Norra ja Island) osamaks.

[17] Eeldades, et aasta n on aasta 2010, mis on võimaliku vastuvõtmise aasta.

[18] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.

[19] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.

[20] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.

[21] EASAga koostööd tegevate kolmandate Euroopa riikide osamaks vastavalt määruse nr 216/2008 artiklile 66. Selle osamaksu suuruseks hinnatakse 2,4 % ameti lisaeelarvest, välja arvatud teenustasudest saadud sissetulekud.

[22] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.

[23] Vajaduse korral, st kui meedet rakendatakse üle kuue aasta, lisage täiendavaid veerge.

[24] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule.

[25] Keskmised EASA teenistuja kohta arvestatud kulud koos üldkulude, infrastruktuuri kulude ja reisikuludega on 140 000 eurot aastas. Eeskirjade väljatöötamiseks palgatakse 12 inimest alates aastast n; standardimiseks palgatavate inimeste arv muutub järgmiselt: 4 aastal n, +14 aastal n+1, +2 aastal n+2.

[26] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.

[27] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.

[28] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.

[29] Päevakorras olevast teemast ja seonduvast EASA määruse artiklist sõltuvalt võib tegemist olla nõuandekomiteega, regulatiivkomiteega või kontrolliga regulatiivkomiteega. Viide: C 10000

--------------------------------------------------