EUROOPA KOMISJON Brüssel,22.9.2020 COM(2020) 579 final 2013/0186(COD) Muudetud ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS ühtse Euroopa taeva algatuse rakendamise kohta



(uuesti sõnastatud) (EMPs kohaldatav tekst) {SWD(2020) 187 final}



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Ühtse Euroopa taeva algatuse eesmärk on suurendada aeronavigatsiooniteenuseid osutava sektori reformi abil Euroopa õhuruumi korralduse ja juhtimise üldist tõhusust. Algatus töötati välja kahe ulatusliku õigusaktide paketiga – „SES I“ ja „SES II“ – ning see koosneb neljast määrusest. Alates 2004. aastast SES I‑ga ja alates 2009. aastast SES II‑ga saadud kogemus on näidanud, et ühtse Euroopa taeva algatuse põhimõtted ja üldsuund on õiged ning nende rakendamist tuleks jätkata. Vaatamata sellele õigusaktide paketile on lennuliikluse korraldamise kulud endiselt suured ja keskkonnakahjulikud viivitused jätkuvad. Selline olukord on tingitud piiratud läbilaskevõimest ning lennuliikluse korraldamise ebatõhususest, mis põhjustab ummikuid isegi tavapärastes tingimustes. On selge, et ühtse Euroopa taeva loomise ajal seatud eesmärke ei saavutatud oodatud aja jooksul täielikult. Käesoleva muudetud ettepaneku eesmärk ei ole seega mitte üksnes kõrvaldada lennuliikluse korraldamise praegused puudujäägid, mis kahjustavad keskkonda, vaid ka tugevdada lennuliikluse korraldamisega seotud muid kasulikke aspekte, nagu kiirem andmeteenuste osutamine ja stiimulid, mis võivad aktiivselt kaasa tuua täiustusi ja kaasa aidata lennunduse keskkonnajalajälje edasisele vähendamisele. Komisjon võttis 11. juunil 2013 vastu esialgse ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühtse Euroopa taeva algatuse rakendamise kohta (uuesti sõnastatud) (tuntud lühendi SES2+ all). Selle eesmärk oli kiirendada aeronavigatsiooniteenuste reformi rakendamist, kaldumata kõrvale selle algsetest eesmärkidest ja põhimõtetest. Samal ajal on lennundussektor alates ettepaneku vastuvõtmisest, kuid üldisemalt viimase kümne aasta jooksul muutunud, sest tehnoloogia on arenenud ja liiklus kuni 2020. aasta alguseni kokkuvõttes jätkuvalt tihenenud. COVID-19 pandeemia tõttu on liiklus järsult vähenenud, mis on näidanud, et struktuurselt ei ole ühtne Euroopa taevas piisavalt vastupidav, kuna teenuste osutamine on liikluse arenguga raskesti kohandatav. Ka poliitiline kontekst on muutunud. Eelkõige võeti vastu Pariisi kokkulepe, milles nähakse ette, et lennundus peab panustama CO2-heite vähendamisse (võrreldes heite senise pideva ja kiire suurenemisega). Komisjon võttis 2019. aasta detsembris vastu teatise Euroopa rohelise kokkuleppe kohta, mille eesmärk on saavutada 2050. aastaks CO2-neutraalsus ja vähendada transpordi heidet 90 %. Nende muudatuste kajastamiseks tuleks SES2+ seadusandlikku ettepanekut ajakohastada. Selleks et sektoril oleks võimalik paremini realiseerida oma majanduslikku potentsiaali, tegutsedes seejuures kestlikumalt, on vaja näha ette läbivaatamine, et tagada suurem paindlikkus selliste aeronavigatsiooniteenuste osutamisel, mis sobivad tänapäevase ja tulevase tegevuskeskkonnaga. Kavandatud eeskirjad peaksid võimaldama kohandada läbilaskevõimet kiiresti ja tõhusalt nõudluse suurenemisele või vähenemisele või erinevatele geograafilistele vajadustele. See aitaks kaasa ka Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamisele, konkreetsemalt CO2-heite vähendamisele lennundussektoris, mis on väga oluline. Selle heite nõutav vähendamine hõlmab erinevate meetmete paketti, millest paljude mõju avaldub alles pikema aja jooksul. Ühtse Euroopa taeva süsteemi õigeaegne läbivaatamine ja sellest tulenevate uute eeskirjade kohaldamine võib aga CO2-heidet hakata tuntavalt vähendama juba 2025. aasta alguses. Lisaks üldise läbivaatamise vajadusele on SES2+ ettepaneku muutmise konkreetsed põhjused muu hulgas järgmised: ·teksti tuleb lihtsustada ja viia see kooskõlla asjakohaste liidu õigusaktidega, mis on jõustunud pärast seda, kui läbirääkimised 2013. aasta esialgse SES2+ ettepaneku üle seiskusid; ·mõningaid mõisteid ja eeskirju tuleb kohandada, et kajastada sidusrühmade panust ja saadud kogemusi, samuti värskete aruannete ja uuringute asjakohaseid järeldusi; ·tundub asjakohane kajastada soovitusi, mis on esitatud kõrgetasemelise eksperdirühma aruandes ühtse Euroopa taeva tuleviku kohta; ·sama kehtib soovituste kohta, mis tulenevad Euroopa Parlamendi katseprojektist Euroopa õhuruumi tulevase ülesehituse kohta ja Euroopa Kontrollikoja aruannetest; ·Samuti on oluline kajastada hiljutisi tehnoloogilisi arenguid lennundussektoris ja Euroopa rohelises kokkuleppes võetud kohustusi vähendada transpordisektori CO2-heidet. Vaatamata mitmele muudatusele taotletakse käesoleva muudetud ettepanekuga samu eesmärke kui 2013. aasta SES2+ ettepanekus, ehkki mõnel juhul kasutatakse selleks teistsuguseid vahendeid. Mõnel juhul on säilitatud lahendused, mis vastavad 2013. aasta mõjuhinnangus kindlaks määratud eelistatud variantidele, kuid mõnesid lahendusi on ajakohastatud, et kajastada sektoris toimunud muutusi. Lisatud komisjoni talituste töödokumendi punktis 4 kirjeldatakse muudatusi üksikasjalikult ja esitatakse neid toetavad tõendid. Kuna mõjuhinnangus esitatud peamised eesmärgid ja eelistatud valikud jäävad sisuliselt samaks, on ebatõenäoline, et käesolevas ettepanekus esitatud eeskirjadel oleks esialgse SES2+ ettepanekuga võrreldes oluliselt teistsugune majanduslik, keskkonnaalane või sotsiaalne mõju. Seetõttu ei ole käesoleva muudetud ettepaneku jaoks vaja läbi viia uut mõjuhinnangut, mis läheks kaugemale eespool nimetatud komisjoni talituste töödokumendis sisalduvast analüüsist. •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega Komisjoni Euroopa lennundusstrateegias (2015) kutsuti kaasseadusandjaid üles SES2+ ettepanekus osutatud määrust kiiresti vastu võtma. Kõnealuse ettepaneku muudatus on täielikus kooskõlas komisjoni selle poliitikavaldkonna üldstrateegiaga ja see peaks eelkõige hõlbustama edasiminekut kõnealuse seadusandliku dokumendi osas.

Ühtset Euroopa taevast käsitlevad õigusaktid on tihedalt seotud lennundusohutust käsitlevate liidu õigusaktide kogumiga ja Euroopa Liidu Lennundusohutusametile (edaspidi „amet“) usaldatud ülesannetega. Käesoleva ettepaneku eesmärk on muu hulgas lihtsustada õigusakte, kõrvaldades teatavad kattumised kehtivates eeskirjades, ning viia ühtset Euroopa taevast käsitlevad õigusaktid vastavusse EASA alusmäärusega. •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega Ühtset Euroopa taevast käsitlevate eeskirjade parandamine on Euroopa rohelist kokkulepet käsitlevas komisjoni teatises määratletud kui meede, mis võib aidata vähendada lennundussektori CO2-heidet. Selline parandamine vähendaks eelkõige ülekoormust ja võimaldaks seega sagedamini kasutada otseliine. Ettepanek sisaldab ka olulisi elemente, mille eesmärk on tugevdada digiteerimist ja siseturgu, mille näol on tegu veel kahe komisjoni prioriteediga. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus Kavandatud muudatuse õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõige 2. •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul) Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikega 2 antakse liidule õigus tegutseda selles valdkonnas, mis kuulub jagatud pädevusse. Täpsemalt lennuliikluse korraldamist on alates 2004. aastast käsitletud liidu õiguse sätetes, mida liikmesriigid ei saa iseseisvalt muuta. Sisuliselt ja olemuslikult mõjutab lennuliikluse korraldamine kogu Euroopa Liidu õhuruumi ning lennundusele on omane isikute, kaupade, teenuste ja kapitali piiriülene liikumine, mistõttu käsitletakse seda kõige tõhusamalt liidu tasandil. Liidu tasandi meetmed on vajalikud Euroopa õhuruumi killustatuse vähendamiseks, võimaldades seeläbi tõhusamat haldamist, mis võimaldaks üldises perspektiivis vähendada läbilaskevõime puudujääki ning seega võidelda viivituste ja neist tuleneva täiendava heitega. •Proportsionaalsus Ettepanek piirdub üksnes sellega, mis on vajalik selle eesmärkide saavutamiseks. Ettepanekus keskendutakse elementidele, mida toetavad lisatud komisjoni talituste töödokumendi III lisas loetletud erinevad sisendid. •Vahendi valik Esialgse ettepanekuga sooviti muuta olemasolevaid määrusi, sõnastades need selguse huvides ümber üheks määruseks. Selline lähenemisviis on endiselt õigustatud ning kasutada tuleks sama vahendit (uuesti sõnastatud määrust), tingimusel et sisus tehakse vajalikud muudatused. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED Uut mõjuhinnangut, mis läheks kaugemale 2013. aasta esialgse ettepaneku aluseks olevast hinnangust [SWD (2013) 206 final], ei peeta vajalikuks, sest peamised eesmärgid ja eelistatud valikud ei ole märkimisväärselt muutunud ning käesoleva ettepaneku majanduslik, keskkonnaalane või sotsiaalne mõju ei tohiks oluliselt erineda esialgse SES2+ ettepaneku tingimustest oodatavast mõjust. Käesolevale muudetud ettepanekule lisatud komisjoni talituste töödokumendis [lisada viide] on aga esitatud täiendavad tõendid ja analüüs, eelkõige seoses ajakohastustega võrreldes 2013. aastal valikute realiseerimiseks eelistatud lahendustega. Need ajakohastused kajastavad muudatusi sektoris ja muid uusi või muudetud vahendeid seatud eesmärkide saavutamiseks. Täiendavad elemendid on tuginenud viimastel aastatel kogutud mitmesugustele sisenditele. 2017. aastal avaldas Euroopa Kontrollikoda ühtset Euroopa taevast käsitleva eriaruande, mis sisaldas komisjonile adresseeritud soovitusi. 2019. aastal täiendas kontrollikoda oma varasemat analüüsi teise eriaruandega lennuliikluse korraldamise ajakohastamise reguleerimise kohta ELis. Aruandes antakse komisjonile soovitusi, mida käsitletakse kas otseselt käesolevas muudetud ettepanekus või mida saab käsitleda komisjoni õigusaktidega, mis põhinevad olemasolevatel või kavandatud volitustel. 2019. aastal loodi kõrgetasemeline eksperdirühm, kuhu kuuluvad viisteist valdkonna tunnustatud eksperti, et hinnata praegust olukorda ja lennuliikluse korraldamise tulevasi vajadusi ELis. Pärast mitu kuud kestnud konsultatsioone, mis peeti ärakuulamiste vormis kõigi asjaomaste operatiivses lennutegevuses osalevate sidusrühmadega, esitas kõrgetasemeline eksperdirühm 2019. aasta aprillis aruande ühtse Euroopa taeva tuleviku kohta, mis kajastab rühma ühist seisukohta ja sisaldab kümmet soovitust. Samal ajal tellis Euroopa Parlament katseprojekti Euroopa õhuruumi tulevase ülesehituse kohta, mille kokkuvõtteks koostati samuti 2019. aasta märtsis aruanne. Euroopa Liidu Nõukogu Soome eesistumise ajal toimus 2019. aasta septembris kõrgetasemeline konverents ühtse Euroopa taeva tuleviku teemal, mille tulemusena allkirjastati sidusrühmade ühisavaldus, milles kutsuti Euroopa institutsioone üles lihtsustama õigusraamistikku ja institutsioonilist ülesehitust, et vastata Euroopa lennuliikluse korraldamise praegustele ja tulevastele vajadustele, muutes selle eesmärgipäraseks. 4.MÕJU EELARVELE Ettepanek ei mõjuta liidu eelarvet.

5.MUU TEAVE •Muudetud ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus Nagu varemgi, tehakse ettepanek koondada olemasolevad ühtset Euroopa taevast käsitlevad määrused ühte määrusesse, mis on tinginud mitmeid muudatusi. Uus vahend koosneb kuuest peatükist: – I peatükk. Üldsätted – II peatükk. Riiklikud järelevalveasutused – III peatükk. Teenuste osutamine – IV peatükk. Võrgu haldamine – V peatükk. Õhuruum, koostalitlusvõime ja tehnoloogiline innovatsioon – IV peatükk. Lõppsätted Sellega seoses tehakse ettepanek kõrvaldada elemendid, mis kattuvad määrusega (EL) 2018/1139. Samuti muudetakse paralleelselt teatud üksikasju määruses (EL) 2018/1139, et tagada kahe määruse nõuetekohane vastavusse viimine. Määrus (EÜ) nr 552/2004 on määrusega (EL) 2018/1139 kehtetuks tunnistatud ning seda ei võeta käesolevas muudetud ettepanekus enam arvesse. Samas on säilitatud ühtse Euroopa taeva koostalitlusvõime eesmärk. Riiklikud järelevalveasutused (artiklid 3, 4 ja 5, mida tuleb lugeda koos määruse (EL) 2018/1139 uue artikliga 114i, mis on esitatud samal ajal esitatud eraldi ettepanekus) Üks peamisi mõjuhinnangus kindlaks tehtud tähelepanu vajavaid valdkondi seisneb riiklike järelevalveasutuste tugevdamises nende sõltumatuse ja asjatundlikkuse, aga ka nende ressursside osas. Seetõttu on artiklis 3 selgitatud, mil määral peavad riiklikud ametiasutused olema sõltumatud teenuseosutajatest, kelle üle nad järelevalvet teevad, ning kõigist teistest era- või avalik-õiguslikest isikutest. Kavandatud korra kohaldamine nõuab mõnes liikmesriigis eelnevat halduslikku ümberkorraldamist, mistõttu tehakse ka ettepanek lubada sellega seoses 48-kuulist üleminekuperioodi (eelnõu artikli 46 lõige 2). Lisaks on kehtestatud selgemad nõuded värvatud töötajate pädevuse ja sõltumatuse kohta, eelkõige seoses strateegiliste otsuste eest vastutavate isikutega. Samal eesmärgil viidatakse eelnõu artiklis 20 tasude kulubaasi puhul ühe abikõlbliku elemendina sõnaselgelt kuludele, mida lennuliiklusteenuse osutajad kannavad seoses oma järelevalve ja sertifitseerimisega riiklike järelevalveasutuste poolt. Selle õigusnormiga luuakse võimalus riiklike pädevate asutuste asjakohaseks rahastamiseks vastavate tasude kaudu. Muu hulgas eesmärgiga parandada asutustevahelist koostööd, et edendada eksperditeadmisi ja parimaid tavasid, tehakse ettepanek luua riiklike järelevalveasutuste jaoks asjakohane foorum tulemuslikkuse hindamise nõuandekogu kujul (vt määruse (EL) 2018/1139 kavandatud uued artiklid 114a ja 114i). Tehakse ettepanek selgelt eristada ühtse Euroopa taevaga seotud küsimustes pädevate riiklike järelevalveasutuste ja määrusega (EL) 2018/1139 hõlmatud lennundusohutuse valdkonnas pädevate riiklike asutuste ülesanded. Esimesena nimetatud asutused peaksid vastutama aeronavigatsiooniteenuste osutamiseks vajalike finantstingimustega seotud majandusliku sertifitseerimise, aeronavigatsiooniteenuste hangete järelevalve ning tulemuslikkuse kavade ja tasusüsteemide kohaldamise eest. Viimasena nimetatud asutused vastutavad jätkuvalt ohutussertifitseerimise ja -järelevalve ning muude määruses (EL) 2018/1139 kirjeldatud ülesannete täitmise eest. Aeronavigatsiooniteenuse osutajate majanduslik sertifitseerimine ja lennuliiklusteenuse osutajate määramine (artiklid 6 ja 7) Aeronavigatsiooniteenuse osutajate ohutusalane sertifitseerimine ja järelevalve on hõlmatud määrusega 2018/1139. Lisaks selle alusel nõutavatele sertifikaatidele tuleks aeronavigatsiooniteenuste osutamise tingimuseks seada teatavate finantsstabiilsuse, vastutuse ja kindlustuskaitsega seotud nõuete täitmine. Sel eesmärgil tehakse ettepanek näha ette riiklike järelevalveasutuste välja antud majandussertifikaat. Muudetud ettepanekus on ka sätestatud, et lennuliiklusteenuse osutajad määratakse maksimaalselt kümneks aastaks. Eesmärgiks on tagada, et määramist hinnatakse korrapäraselt uuesti. CNS-, AIS-, ADS-, MET- ja terminali lennuliiklusteenused (artikkel 8) Lennuliiklusteenuseid toetavad teenused võivad suurendada kulutõhusust, võimaldada suuremat paindlikkust ja edendada innovatsiooni. Need võimalikud täiustused on võimalik saavutada siis, kui teenuseid osutatakse turutingimustel, mis neid teenuseid nende olemuse tõttu reguleerivad. Seetõttu tehakse ettepanek asendada määruse (EÜ) nr 550/2004 artikkel 9 õigusnormiga, mis käsitleb CNS-, AIS-, ADS-, MET- ja terminali lennuliiklusteenuste osutamist turutingimustel. Lennuliiklusteenuste suhtes, mida loetakse loomulikeks monopolideks, kehtib põhimõtteliselt nõue, et vastutavad ametiasutused peavad määrama konkreetse teenuseosutaja. Lennuliiklusteenuse osutajatel peaks siiski olema võimalik otsustada, kas hankida CNS-, AIS-, ADS- või MET-teenuseid. Terminali lennuliiklusteenuste puhul peaks lennujaama käitajatel olema võimalik otsustada, kas nad hangivad lähilennujuhtimise teenuseid, kui selline hange võimaldaks kasutajatel suurendada kulutõhusust. Sama tingimuse alusel peaks liikmesriikidel olema võimalik lubada lähenemislennujuhtimise teenuste hankimist.

Võrdsete võimaluste tagamiseks ning diskrimineerimise, ristsubsideerimise ja konkurentsi moonutamise vältimiseks tuleks marsruudil osutatavad teenused teistest aeronavigatsiooniteenustest korralduslikult eraldada. . Ühised teabeteenused (artikkel 9) Käesoleva muudetud ettepaneku artikkel 9 sisaldab sätteid ühiste teabeteenuste kohta, mida on vaja mehitamata lennuliikluse (drooniliikluse) ohutuks korraldamiseks. Artikkel on viidud kooskõlla mehitamata õhusõidukite käitamise valdkonna hiljutiste regulatiivsete arengutega. Tehakse ettepanek reguleerida selliste teenuste hinnakujundust, et piirata mehitamata õhusõidukite liikluse korraldamise kulusid. Tulemuslikkuse kavad ja tasusüsteemid ning tulemuslikkuse hindamise asutus (artiklid 10–25) Majanduslikku reguleerimist tuleks tugevdada ja tõhustada. Selleks tehakse ettepanek anda määratud lennuliiklusteenuse osutajatele endile ülesanne koostada ja esitada oma tulemuslikkuse kavad pädevale asutusele heakskiitmiseks. Vastavalt juhtumile võib selleks asutuseks olla ka tulemuslikkuse hindamise asutusena tegutsev amet või riiklik järelevalveasutus. Tulemuslikkuse hindamise asutuse funktsioon, mille jaoks on määruse (EL) 2018/1139 muutmise ettepanekus sätestatud spetsiaalsed juhtimiseeskirjad, on kavandatud nii, et asjaomaseid otsuseid oleks võimalik teha vajaliku asjatundlikkuse ja sõltumatusega. Kavandatavate rahastamiseeskirjadega tuleks tagada, et ametile antakse vajalikud vahendid. Menetlusökonoomia huvides tehakse ettepanek, et tulemuslikkuse hindamise asutusena tegutseva ameti otsuste suhtes kohaldatakse asjaomastele pooltele avatud kaebemenetlust. Käesolevas muudetud ettepanekus sätestatakse tulemuslikkuse hindamise asutusena tegutseva ameti ja riiklike järelevalveasutuste vastavad kohustused seoses tulemuslikkuse kavade ja tasusüsteemide rakendamisega. Eelkõige vastutab tulemuslikkuse hindamise asutusena tegutsev amet marsruudi ja terminali aeronavigatsiooniteenuste kulude jaotamise hindamise ja heakskiitmise ning marsruudil osutatavate aeronavigatsiooniteenuste tulemuslikkuse kavade hindamise ja heakskiitmise eest. Riiklikud järelevalveasutused vastutavad terminali aeronavigatsiooniteenuste tulemuslikkuse kavade hindamise ja heakskiitmise eest. Selleks peavad määratud lennuliiklusteenuse osutajad, kes osutavad mõlemat liiki teenuseid, esitama eraldi kavad marsruudil osutatavate aeronavigatsiooniteenuste ja terminalis osutatavate aeronavigatsiooniteenuste kohta. Kavandatud tasusüsteemi tingimused on selle uue lähenemisviisiga kooskõlas. Lisaks tehakse ettepanek kehtestada liidu tasandil tasude ümbersuunamise mehhanismid, et toetada eelkõige keskkonnaga seotud tulemusnäitajate või teenuse kvaliteedi parandamist. Samuti tehakse ettepanek lisada aeronavigatsiooniteenuse osutajate raamatupidamisarvestuse läbipaistvust käsitlevatesse eeskirjadesse teatavad nõuded (artikkel 25). Eesmärk on aidata vältida ristsubsideerimist ja sellest tulenevaid moonutusi. Õigusnorm peaks eelkõige hõlbustama artiklite 8 ja 9 kohaldamist. Funktsionaalsed õhuruumiosad Muudetud ettepanek ei sisalda enam funktsionaalseid õhuruumiosi käsitlevaid sätteid. Selliste õigusnormide puudumine ei takistaks liikmesriikidel funktsionaalsete õhuruumiosade säilitamist või loomist, kui seda peetakse vajalikuks. Samuti ei takista selliste eeskirjade puudumine paindlikke koostöövorme aeronavigatsiooniteenuse osutajate vahel. Võrgu haldamine (artiklid 26, 27 ja 28) Artiklis 26 loetletakse võrgu funktsioonid ja sätestatakse nende eesmärgid. Artiklis 27 sätestatakse võrgu haldaja roll, mis kätkeb võrgu funktsioonide täitmisele kaasaaitamist, ning kehtestatakse võrgu haldaja määramist, tema ülesandeid ja tema rakendatavaid otsustusprotsesse käsitlevad sätted. Tehakse ettepanek, et võrgu funktsioonide suhtes kohaldataks erieeskirju tulemuslikkuse kava kohta (artikkel 16). Artikli 28 kohaselt peab võrgu haldaja avaldama oma finantsaruanded ja läbima sõltumatu auditi. Andmete kättesaadavus ja neile juurdepääs (artikkel 31) Tehakse ettepanek muuta seda küsimust käsitlevaid eeskirju (ka võrreldes esialgse ettepanekuga), et hõlbustada lennuliiklusandmete teenuste osutamist piiriülesel ja kogu liitu hõlmaval turul. Lisaks tagatakse eelnõu artikli 31 tingimustega, et uutel andmeturule sisenejatel oleks juurdepääs asjakohastele operatiivandmetele juba enne sertifitseerimist. Ristsubsideerimise või topeltmaksustamise vältimiseks tehakse ettepanek kehtestada asjakohased hinnakujunduspõhimõtted. Õhuruumi paindlik kasutamine (artikkel 33) Artikkel 33 vastab suures osas määruse (EÜ) nr 551/2004 artiklile 7 ja paneb jätkuvalt vastutuse õhuruumi paindliku kasutamise kontseptsiooni kohaldamise tagamise eest liikmesriikidele. Samuti nõutakse selles, et seda kontseptsiooni rakendataks kooskõlas lennuliikluse korraldamise üldkavaga. Artikliga 33 täiendatakse määruses (EL) 2018/1139 sätestatud olulist nõuet, mille kohaselt õhuruumi korraldamine peab toetama õhuruumi paindliku kasutamise ühetaolist kohaldamist. SESARi koordineerimine (artikkel 34)

Artiklis 34 nõutakse, et asjaomased üksused teeksid koostööd, et tagada tõhus kooskõlastamine projekti SESAR eri etappide vahel. •Muudatused võrreldes punktis 1 osutatud esialgse ettepanekuga Punktis 1 osutatud esialgse ettepanekuga võrreldes on käesolevas muudetud ettepanekus tehtud järgmised muudatused: Põhjendused 1)Põhjendust 1 lihtsustatakse järgmiselt: „Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 549/2004, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 550/2004 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 551/2004 on oluliselt muudetud. Kuna kõnealustesse määrustesse tuleb teha veelgi muudatusi, tuleks need selguse huvides uuesti sõnastada.“ 2)Põhjendus 2 jäetakse välja. 3)Põhjendus 3 nummerdatakse ümber põhjenduseks 2 ja sellesse tehakse järgmised muudatused: (a)viite „määruse (EÜ) nr 552/2004“ ette lisatakse sõnad „Euroopa Parlamendi ja nõukogu“; (b)põhjendusele 3 järgnev nummerdamata põhjendus muudetakse põhjenduse 2 teiseks lauseks ja sõnastatakse ümber järgmiselt: „Ühtset Euroopa taevast käsitleva teise õiguspaketi, täpsemalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1070/2009 vastuvõtmisega tugevdati kõnealust algatust veelgi ning võeti Euroopa lennuliikluse korraldamise võrgu edasiseks tulemuslikkuse parandamiseks kasutusele tulemuslikkuse kava ja võrgu haldaja kontseptsioon.“; (c)lisatakse järgmine uus kolmas lause: „Määrus (EÜ) nr 552/2004 tunnistati kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1139, sest lennuliikluse korraldamise süsteemide, nende koostisosade ja menetluste koostalitlusvõime tagamiseks vajalikud eeskirjad inkorporeeriti kõnealusesse määrusesse.“ 4)Lisatakse järgmine uus põhjendus 3: „Selleks et võtta arvesse määruses (EL) 2018/1139 tehtud muudatusi, on vaja viia käesoleva määruse sisu vastavusse määruse (EL) 2018/1139 sisuga.“ 5)Põhjendus 6 sõnastatakse ümber järgmiselt: „Üheaegne tegelemine lennuliikluse ohutusstandardite laiendamise ning lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste (ANS) üldise toimivuse parandamise eesmärkidega Euroopa üldlennuliikluse osas nõuab arvestamist inimteguriga. Seetõttu peaksid liikmesriigid järgima nn õiglase kultuuri põhimõtteid. Tuleks ära kuulata ühtse Euroopa taeva inimmõõtme eksperdirühma arvamused ja soovitused ning neid arvesse võtta.“ 6)Lisatakse järgmine uus põhjendus 7: „Lennuliikluse korraldamise vallas keskkonnaga seotud tulemusnäitajate parandamine aitab otseselt kaasa ka Pariisi kokkuleppe ja komisjoni Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamisele, eelkõige lennunduse heite vähendamise kaudu.“ 7)Põhjendus 7 nummerdatakse ümber põhjenduseks 8 ja sõnastatakse ümber järgmiselt:

„Liikmesriigid on 2004. aastal võtnud vastu üldise avalduse ühtse Euroopa taevaga seotud sõjaliste küsimuste kohta. Selle avalduse kohaselt peaksid liikmesriigid eelkõige suurendama tsiviil- ja sõjandusvaldkonna koostööd ja, kui kõik asjaomased liikmesriigid peavad vajalikuks, hõlbustama nende liikmesriikide poolt vajalikuks peetavas ulatuses koostööd nende relvajõudude vahel kõikides lennuliikluse korraldamisega seotud küsimustes.“ 8)Põhjendus 8 nummerdatakse ümber põhjenduseks 9 ja põhjendus 9 jäetakse välja. 9)Põhjenduse 10 viimane lause asendatakse järgmisega: „See ei tohiks takistada riiklikul järelevalveasutusel kuuluda mitmes reguleeritavas sektoris pädeva reguleeriva asutuse koosseisu, kui see reguleeriv asutus täidab sõltumatuse nõude, või korralduslikult olla ühinenud riikliku konkurentsiasutusega.“ 10)Lisatakse järgmine uus põhjendus 11: „Riiklike järelevalveasutuste rahastamisel tuleks kindlustada nende sõltumatus ja võimaldada neil tegutseda kooskõlas õigluse, läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ja proportsionaalsuse põhimõtetega. Töötajate ametisse nimetamise asjakohaste menetlustega tuleks riiklike järelevalveasutuste sõltumatuse tagamisele kaasa aidata, tagades eelkõige, et strateegiliste otsuste eest vastutavad isikud nimetatakse ametisse avaliku sektori asutuse poolt, kes ei ole aeronavigatsiooniteenuse osutajate otsene omanik.“ 11)Põhjendus 11 nummerdatakse ümber põhjenduseks 12 ja esimene lause sõnastatakse ümber järgmiselt: „Riiklikel järelevalveasutustel on võtmeroll ühtse Euroopa taeva rakendamisel ning nad peaksid seepärast tegema üksteisega koostööd, et võimaldada nende tööd ja otsustuspõhimõtteid, parimaid tavasid ja menetlusi ning käesoleva määruse kohaldamist käsitleva teabe vahetamist ja töötada välja ühine lähenemisviis, sealhulgas tihedama koostöö kaudu piirkondlikul tasandil.“ 12)Põhjendus 12 nummerdatakse ümber põhjenduseks 43. 13)Põhjendus 13 jäetakse välja. 14)Lisatakse järgmised uued põhjendused 13 ja 14: „(13) Lennuliiklusteenuse osutajate vaheline koostöö on oluline vahend Euroopa lennuliikluse korraldamise süsteemi tulemuslikkuse parandamisel ning seda tuleks soodustada. Liikmesriikidel peaks olema võimalik luua koostöömehhanisme, mis ei piirdu eelnevalt kindlaksmääratud koostöövormide ega geograafiliste piirkondadega.“ (14) Aeronavigatsiooniteenuse osutajate ohutussertifitseerimist ja -järelevalvet teevad riiklikud pädevad asutused või Euroopa Liidu Lennundusohutusamet (edaspidi „amet“) kooskõlas määruses (EL) 2018/1139 sätestatud nõuete ja menetlustega. Aeronavigatsiooniteenuste osutamiseks tuleb täita täiendavad finantsstabiilsuse, vastutuse ja kindlustuskaitsega seotud nõuded, mille kohta tuleks välja anda majandussertifikaat. Aeronavigatsiooniteenuse osutajal peaks olema võimalik liidus teenuseid osutada vaid juhul, kui tal on nii ohutus- kui ka majandussertifikaat.“ 15)Põhjendus 14 nummerdatakse ümber põhjenduseks 15. 16)Lisatakse järgmised uued põhjendused 16–33: „(16) Ainuõiguslikult osutatavate lennuliiklusteenuste suhtes tuleks kohaldada määramist ja minimaalset avalikku huvi käsitlevaid nõudeid. (17) Lennuliiklusteenuse osutajatel või lennujaama käitajatel peaks olema võimalus hankida turutingimustel side-, navigatsiooni- ja seireteenuseid (CNS), aeronavigatsioonialaseid teabeteenuseid (AIS), lennuliikluse andmeteenuseid (ADS), meteoroloogiateenuseid (MET) või terminali lennuliiklusteenuseid, ilma et see piiraks ohutusnõuete kohaldamist, kui nad leiavad, et selline hange võimaldab suurendada kulutõhusust. Selliste hangete kasutamise võimalus peaks suurendama paindlikkust ja edendama teenuste valdkonna innovatsiooni, mõjutamata sõjaväe erivajadusi seoses konfidentsiaalsuse, koostalitlusvõime, süsteemi vastupidavuse, andmetele juurdepääsu ja lennuliikluse korraldamise turvalisusega. (18) Kui terminali lennuliiklusteenuseid hangitakse, ei tohiks nende suhtes kohaldada käesolevas määruses sätestatud tasusüsteemi ega Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/12/EÜ artikli 1 lõiget 4, mis on seotud kõnealuse süsteemi kohaldamisega. (19) Marsruudi lennuliiklusteenuste osutamine tuleks korralduslikult eraldada CNS-, AIS-, ADS-, MET- ja terminali lennuliiklusteenuste osutamisest, sealhulgas raamatupidamisarvestuste eristamise kaudu, et tagada läbipaistvus ning vältida diskrimineerimist, ristsubsideerimist ja konkurentsi moonutamist. (20) Vajaduse korral tuleks aeronavigatsiooniteenuste hanked korraldada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/24/EL ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/25/EL. Riiklikud järelevalveasutused peaksid tagama, et aeronavigatsiooniteenuste hankenõuded oleksid täidetud.

(21) Mehitamata õhusõidukite liikluskorraldus eeldab ühiste teabeteenuste kättesaadavust. Sellise liikluskorralduse kulude piiramiseks peaksid ühiste teabeteenuste hinnad põhinema kuludel ja mõistlikul kasumimarginaalil ning riiklikud järelevalveasutused peaksid need heaks kiitma. Teenuse osutamise võimaldamiseks peaksid aeronavigatsiooniteenuse osutajad tegema nõutavad andmed kättesaadavaks. (22) Tulemuslikkuse kavade ja tasusüsteemide eesmärk on muuta muudel kui turutingimustel osutatavad aeronavigatsiooniteenused kulutõhusamaks ja edendada kvaliteetsemat teenust ning need peaksid selleks hõlmama vastavaid asjakohaseid stiimuleid. Seda eesmärki silmas pidades ei tohiks tulemuslikkuse kavad ega tasusüsteemid hõlmata turutingimustel osutatavaid teenuseid. (23) Suurima tõhususe huvides peaks tulemuslikkuse kavade ja tasusüsteemide vajalik järelevalve olema suunatud määratud lennuliiklusteenuseosutajatele kui sellistele. (24) Tulemuslikkuse kavade ja tasusüsteemide järelevalvega seotud kohustused tuleks asjakohaselt jagada. (25) Võttes arvesse marsruudi aeronavigatsiooniteenuste osutamisele omaseid piiriüleseid ja võrgu elemente ning asjaolu, et seetõttu tuleb tulemuslikkust hinnata eelkõige kogu liitu hõlmavate tulemuseesmärkide alusel, peaks marsruudi aeronavigatsiooniteenuste tulemuslikkuse kavade ja tulemuseesmärkide hindamise ja heakskiitmise eest vastutama liidu asutus, mille üle teeb kohtulikku kontrolli apellatsiooniorgan ja lõppastmes Euroopa Kohus. Selleks et tagada ülesannete täitmine suure asjatundlikkuse ja vajaliku sõltumatusega, peaks kõnealune liidu asutus olema tulemuslikkuse hindamise asutuse ülesandeid täitev amet, mis tegutseb kooskõlas määruses (EL) 2018/1139 sätestatud spetsiaalsete juhtimiseeskirjadega. Võttes arvesse nende teadmisi kohalikest oludest, mis on vajalikud terminali aeronavigatsiooniteenuste hindamiseks, peaksid riiklikud järelevalveasutused vastutama terminali aeronavigatsiooniteenuste tulemuslikkuse kavade ning tulemuseesmärkide hindamise ja heakskiitmise eest. Kulude jaotamine marsruudi ja terminali aeronavigatsiooniteenuste vahel kujutab endast ühtainsat toimingut, mis on asjakohane mõlemat liiki teenuste puhul, mistõttu peaks see kuuluma tulemuslikkuse hindamise asutusena tegutseva ameti järelevalve alla. (26) Marsruudi ja terminali aeronavigatsiooniteenuste tulemuslikkuse kavade projektid peaksid olema kooskõlas vastavate kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkidega ja vastama teatavatele kvaliteedikriteeriumidele, et tagada seatud eesmärkide tulemuslik saavutamine võimalikult suures ulatuses. (27) Võrgu funktsioonide tulemuslikkuse suhtes tuleks kohaldada neile omaseid kriteeriume, võttes arvesse nende funktsioonide eripära. Võrgu funktsioonide suhtes tuleks kohaldada tulemuseesmärke sellistes põhilistes tulemusvaldkondades nagu keskkond, läbilaskevõime ja kulutõhusus. (28) Tasusüsteem peaks tuginema põhimõttele, et õhuruumi kasutajad peaksid tasuma saadud teenuste osutamise kulud, kuid arvesse tuleks võtta üksnes sellise teenusega seostatavaid kulusid, mida muul viisil ei kaeta. Võrgu haldajaga seotud kulud peaksid sisalduma kindlaksmääratud kuludes, mida võib õhuruumi kasutajatelt sisse nõuda. Tasudega tuleks soodustada aeronavigatsiooniteenuste ohutut, tulemuslikku, tõhusat ja jätkusuutlikku osutamist, et saavutada ohutuse ja kulutõhususe kõrge tase ja tulemuslikkuse eesmärgid ning nendega tuleks soodustada teenuste integreeritud osutamist, vähendades samaaegselt lennunduse keskkonnamõju. (29) Tasude muutmise mehhanismid, millega parandatakse keskkonnaga seotud tulemusnäitajaid ja teenuste kvaliteeti, eelkõige kasutades rohkem säästvaid alternatiivkütuseid, suurendades läbilaskevõimet ja vähendades viivitusi, säilitades seejuures optimaalse ohutustaseme, tuleks kehtestada kogu ELis, sest lennundus on olemuselt piiriülene. Riiklikel järelevalveasutustel peaks olema ka võimalus luua terminaliteenuste jaoks kohaliku tasandi mehhanismid. (30) Selleks et ergutada õhuruumi kasutajaid lendama lühimat marsruuti, eelkõige suure liiklustiheduse korral, peaks olema võimalik kehtestada kogu ühtse Euroopa taeva õhuruumis marsruudil osutatavate teenuste ühtne ühikumäär. Mis tahes sellise ühtse ühikumäära kehtestamine peaks olema lennuliiklusteenuse osutajate jaoks tuluneutraalne. (31) Ristsubsideerimise ja sellest tulenevate moonutuste vältimise ühe vahendina tuleks sätestada aeronavigatsiooniteenuste osutajate raamatupidamisarvestuse läbipaistvus. (32) Lennuliikluse korraldamise võrgu funktsioonidega tuleks kaasa aidata lennutranspordisüsteemi kestlikule arengule ja toetada kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide saavutamist. Nendega tuleks tagada õhuruumi ja piiratud ressursside jätkusuutlik, tõhus ja keskkonna seisukohast optimaalne kasutamine, võtta arvesse operatiivvajadusi Euroopa lennuliikluse korraldamise võrgu taristu kasutuselevõtul ning pakkuda tuge võrgu tegevuses ilmnenud kriisiolukordade korral. Mitut ülesannet, mis aitavad kaasa nende funktsioonide täitmisele, peaks täitma võrgu haldaja, kelle tegevus peaks hõlmama kõiki asjaomaseid operatiivses lennutegevuses osalevaid sidusrühmi. (33) Ühisotsustamismenetluses, mille käigus teeb otsuseid võrgu haldaja, tuleks eelistada võrgu huve. Ühisotsustamismenetluses osalejad peaksid seetõttu tegema nii palju kui võimalik selleks, et parandada võrgu toimimist ja tulemuslikkust. Ühisotsustamismenetlusega tuleks edendada võrgu huve ning need peaksid olema sellised, et probleemid lahendatakse ja konsensus saavutatakse alati, kui see on võimalik.“ 17)Põhjendus 15 nummerdatakse ümber põhjenduseks 39 ja sõnastatakse ümber järgmiselt: Ühisprojektide kontseptsiooni eesmärk peaks olema rakendada õigeaegselt, kooskõlastatult ja sünkroniseeritult Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkavas kindlaksmääratud käitamispõhimõtete olulisi muudatusi, mis mõjutavad kogu võrku. Komisjonile tuleks teha ülesandeks viia läbi rahastamise kulude-tulude analüüs, et kiirendada projekti SESAR kasutuselevõttu.“ 18)Põhjendus 16 jäetakse välja. 19)Põhjendus 17 nummerdatakse ümber põhjenduseks 37 ja sõnastatakse ümber järgmiselt: Õhuruumi on võimalik ohutult ja tõhusalt kasutada üksnes tsiviil- ja militaarõhuruumi kasutajate tihedas koostöös, mis praktikas põhineb peamiselt õhuruumi paindlikul kasutamisel ja tõhusal tsiviil-sõjalisel koordineerimisel, nagu on kehtestanud Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (ICAO). Õhuruumi paindliku kasutamise ja tõhusa tsiviil-sõjalise koordineerimise tagamiseks tuleks kehtestada eeskirjad ning komisjonile tuleks anda volitused näha ette meetmed, millega tagatakse ulatuslikum ühtlustamine.“ 20)Põhjendus 18 nummerdatakse ümber põhjenduseks 35 ja sõnastatakse ümber järgmiselt: „Selleks et lennuliikluse andmeteenuseid oleks võimalik nii piiriüleselt kui ka kogu ELi hõlmavatel alustel osutada paindlikult, on oluline asjakohaste operatiivandmete kättesaadavus. Seepärast tuleks sellised andmed teha kättesaadavaks asjaomastele sidusrühmadele, sealhulgas võimalikele uutele lennuliikluse andmeteenuste osutajatele. Täpne teave õhuruumi olukorra ja lennuliikluse eriolukordade kohta ning kõnealuse teabe õigeaegne ja nõuetekohane edastamine tsiviil- ja sõjalistele kontrollidele mõjutab otseselt lennutegevuse ohutust ja tõhusust. Õhuruumi olukorda kajastava ajakohastatud teabe õigeaegne kättesaadavus on oluline kõikide nende osaliste jaoks, kes soovivad oma lennuplaani täitmise või muutumise korral kasutada asjaomase õhuruumi struktuure.“

21)Põhjendus 19 nummerdatakse ümber põhjenduseks 36 ja sõnastatakse ümber järgmiselt: „Täieliku, kvaliteetse ja õigeaegse aeronavigatsioonialase teabe edastamisel on märkimisväärne mõju ohutusele ja liidu õhuruumile juurdepääsemise ja seal liikumise võimaluste hõlbustamisele. Neile andmetele juurdepääsu peaks soodustama asjakohase teabetaristu abil.“ 22)Põhjendused 20–25 jäetakse välja. 23)Põhjendus 26 nummerdatakse ümber põhjenduseks 34 ja sõnastatakse ümber järgmiselt: „Selleks et lennuliiklusteenuse osutajad võtaksid tarbijaid rohkem arvesse ning et pakkuda õhuruumi kasutajatele rohkem võimalusi rääkida kaasa neid mõjutavate otsuste vastuvõtmisel, tuleks tõhustada sidusrühmadega konsulteerimist ja nende osalemist lennuliiklusteenuse osutajate olulisemates käitamisalastes otsustes.“ 24)Lisatakse järgmine uus põhjendus 38: Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi SESAR eesmärk on võimaldada lennutranspordi ohutut, tõhusat ja keskkonnasäästlikku arengut, ajakohastades Euroopa ja ülemaailmset lennuliikluse korraldamise süsteemi. Selleks et kaasa aidata projekti täielikule tõhususele, tuleks tagada nõuetekohane kooskõlastamine projekti etappide vahel. Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava peaks tulenema SESARi määratlemisetapist ja aitama saavutada kogu liitu hõlmavaid tulemuseesmärke.“ 25)Lisatakse järgmine uus põhjendus 40: „Määrusega (EL) 2018/1139 kehtestatud lennuliikluse korraldamise süsteemidele ja koostisosadele esitatavate nõuete täitmisega tuleks tagada nende süsteemide ja koostisosade koostalitlusvõime ühtse Euroopa taeva huvides.“ 26)Põhjendus 27 jäetakse välja. 27)Põhjendus 28 nummerdatakse ümber põhjenduseks 41 ja seda muudetakse järgmiselt: (a)esimeses lauses jäetakse välja sõnad „ja tulemuslikkuse kavaga“; (b)kolmas ja neljas lause asendatakse järgmisega: „Käesoleva määruse alusel delegeeritud õigusaktide vastuvõtmisel on eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.“ 28)Põhjendus 29 jäetakse välja. 29)Põhjendus 30 nummerdatakse ümber põhjenduseks 42 ja sõnastatakse ümber järgmiselt: „Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, eelkõige seoses järgmisega: riiklike järelevalveasutuste värbamis- ja valikumenetluste kord, aeronavigatsiooniteenuse osutajate majandusliku sertifitseerimise eeskirjad, tulemuslikkuse kavade ja tasusüsteemide rakendamise eeskirjad, eelkõige kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide kehtestamise vallas, marsruudi ja terminali aeronavigatsiooniteenuste liigitamine, lennuliiklusteenuse osutajate ja võrgu haldaja tulemuslikkuse kavade projektide ja tulemuseesmärkide hindamise kriteeriumid ja menetlused, tulemuslikkuse järelevalve, kulusid ja tasusid käsitleva teabe andmise eeskirjad, tasude kulubaasi sisu ja kehtestamine ning aeronavigatsiooniteenuste ühikumäärade kehtestamine, stiimulite mehhanismid ja riskide jagamise mehhanismid, võrgu haldaja määramine ja selle tingimused, võrgu haldaja ülesanded ja tema poolt kohaldatavad juhtimismehhanismid, võrgu funktsioonide täitmist käsitlevad eeskirjad, lennuliiklusteenuse osutajate olulisemate käitamisalaste otsuste teemal sidusrühmadega konsulteerimise kord, operatiivandmete kättesaadavusnõuded, juurdepääsutingimused ja juurdepääsuhindade kehtestamine, õhuruumi paindliku kasutamise kontseptsiooni kohaldamine, ühisprojektide ja nende puhul kohaldatavate juhtimismehhanismide kindlaksmääramine. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011.“ 30)Põhjendused 31 ja 32 jäetakse välja. 31)Põhjendus 33 nummerdatakse ümber põhjenduseks 44. 32)Põhjendus 34 jäetakse välja.

33)Põhjendused 35 ja 36 asendatakse järgmise uue põhjendusega 45: „Võttes arvesse Hispaania Kuningriigi õiguslikku seisukohta lennujaama asukohaks oleva territooriumi suveräänsuse ja jurisdiktsiooni küsimuses, ei tuleks käesolevat määrust kohaldada Gibraltari lennujaama suhtes.“ 34)Põhjendus 37 nummerdatakse ümber põhjenduseks 46. Esimene lause sõnastatakse ümber järgmiselt: „Kuna käesoleva määruse eesmärki, milleks on ühtse Euroopa taeva rakendamine, ei suuda liikmesriigid vajalikul määral saavutada, kuid meetme riikidevahelise laadi tõttu võidakse see paremini saavutada pigem liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. I peatükk. Üldsätted 35)Artiklisse 1 (Reguleerimisese ja kohaldamisala) tehakse järgmised muudatused: (a)Lõige 1 sõnastatakse ümber järgmiselt: „Käesoleva määrusega kehtestatakse ühtse Euroopa taeva loomise ja tulemusliku toimimise eeskirjad, et tugevdada olemasolevaid lennuliikluse ohutusstandardeid, aidata kaasa lennutranspordi süsteemi kestlikule arengule ja parandada üldlennuliikluse lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste üldist tulemuslikkust Euroopas eesmärgiga rahuldada kõikide õhuruumi kasutajate nõudmised. Ühtne Euroopa taevas koosneb sidusast üleeuroopalisest üha ühtsema õhuruumi, võrgu haldamise ja lennuliikluse korraldamise süsteemide võrgust, mis põhineb õhuruumi kasutajate, kodanike ja keskkonna huvides turvalisusel, tõhususel, koostalitlusvõimel ja tehnoloogia ajakohastamisel.“; (b)lõikes 2 asendatakse viide artiklile 38 viitega artiklile 44; (c)lõike 3 teine lause sõnastatakse ümber järgmiselt: „Seoses sellega on käesoleva määruse eesmärk selle kohaldamisalasse kuuluvates valdkondades liikmesriikide abistamine Chicago konventsioonist tulenevate kohustuste täitmisel, luues aluse selle sätete ühetaoliseks tõlgendamiseks ja ühtseks rakendamiseks ning tagades selle sätete nõuetekohase arvessevõtmise käesolevas määruses ning selle rakendamiseks koostatud eeskirjades.“; (d)lõige 4 sõnastatakse ümber järgmiselt: „Käesolevat määrust kohaldatakse õhuruumi suhtes ICAO EUR-piirkonnas, kus liikmesriigid vastutavad lennuliiklusteenuste osutamise eest. Samuti võivad liikmesriigid kohaldada käesolevat määrust nende vastutusalasse kuuluva õhuruumi suhtes muudes ICAO piirkondades, tingimusel et nad teavitavad sellest komisjoni ja teisi liikmesriike.“; (e)lõige 5 asendatakse järgmisega: „[Kui määrus võetakse vastu enne üleminekuperioodi lõppu: Käesolevat määrust ei kohaldata Gibraltari lennujaama suhtes.]“; (f)lisatakse järgmine lõige 6: „Kui ei ole sätestatud teisiti, käsitatakse viidet Euroopa Liidu Lennundusohutusametile (edaspidi „amet“) viitena ametile kui ohutusasutusele, mitte kui tulemuslikkuse hindamise eest vastutavale asutusele.“ 36)Artiklis 2 (Mõisted) tehakse seoses punktidega 1–22 järgmised muudatused ja täiendused: (a)punkt 1 nummerdatakse ümber punktiks 5 ja selle alapunkt a sõnastatakse ümber järgmiselt:

„a) kokkupõrgete vältimine: i)õhusõidukite vahel; ii) manööverdusalal olevate õhusõidukite ja takistuste vahel;“ (b)punkt 2 nummerdatakse ümber punktiks 1 ja see sõnastatakse ümber järgmiselt: „„lähilennujuhtimine“ — liikluse juhtimine lennuväljal; (c)punkt 3 nummerdatakse ümber punktiks 2 ja see sõnastatakse ümber järgmiselt: „„aeronavigatsiooniteabe teenistus“ — määratletud alal asuv teenistus, kes vastutab aeronavigatsiooniteabe ning aeronavigatsiooni ohutuse, korrapärasuse ja tõhususe jaoks vajalike andmete edastamise eest;“ (d)punkt 4 sõnastatakse ümber järgmiselt: „„aeronavigatsiooniteenused” (ANS) — lennuliiklusteenused; side-, navigatsiooni- ja seireteenused (CNS); meteoroloogiateenused (MET); aeronavigatsioonialased teabeteenused (AIS) ; ja lennuliikluse andmeteenused (ADS);“ (e)punkt 5 nummerdatakse ümber punktiks 3 ja see sõnastatakse ümber järgmiselt: „„aeronavigatsiooniteenuse osutajad“ — mis tahes avalik-õiguslik või eraõiguslik isik, kes osutab üht või mitut aeronavigatsiooniteenust üldise lennuliikluse jaoks; (f)punktid 6 ja 7 nummerdatakse ümber vastavalt punktideks 11 ja 12. Punkt 12 sõnastatakse ümber järgmiselt: „„õhuruumi korraldamine“ — kavandatav tegevus, mille peamine eesmärk on maksimeerida olemasoleva õhuruumi kasutamist dünaamilise ajajagamise abil ja teatavatel juhtudel eraldada lühiajaliste vajaduste põhjal õhuruum selle kasutajate eri kategooriate seas;“ (g)lisatakse järgmised punktid 6 ja 7: „6. „lennuliikluse andmeteenused“ — teenused, mis seisnevad seireteenuste osutajatelt, MET- ja AIS-teenuste osutajatelt ning võrgu funktsioonide täitjatelt ja muudelt asjaomastelt üksustelt operatiivandmete kogumises, koondamises ja integreerimises või töödeldud andmete edastamises lennujuhtimise ja lennuliikluse korraldamise eesmärgil; 7. „lennuliiklusvoo ja läbilaskevõime juhtimine (ATFCM)“ — teenus, mille eesmärk on kaitsta lennujuhtimist ülekoormuse eest ja optimeerida olemasoleva läbilaskevõime kasutamist;“ (h)punkt 8 nummerdatakse ümber punktiks 14 ja sõnastatakse ümber järgmiselt: „„õhuruumi kasutajad“ — üldiseks lennuliikluseks eeskirjade kohaselt kasutatavate õhusõidukite käitajad;“ (i)punkt 9 nummerdatakse ümber punktiks 8 ja see sõnastatakse ümber järgmiselt: „„lennuliiklusvoo juhtimine“ — tegevus või teenus, mis on ette nähtud selleks, et aidata kaasa kogu marsruuti hõlmavatele ohututele, nõuetekohastele ja kiiretele lennuliiklusvoogudele, tagades lennujuhtimise võimsuse maksimaalse kasutamise, ning selleks, et liikluse maht oleks kooskõlas lennuliiklusteenuse osutajate deklareeritud võimsusega;“

(j)punkt 10 nummerdatakse ümber punktiks 9 ja sõnastatakse ümber järgmiselt: „„lennuliikluse korraldamine“ — kõik õhus ja maa peal tehtavad toimingud või teenused (lennuliiklusteenused, õhuruumi korraldamine ja lennuliiklusvoogude juhtimine), mis on nõutavad õhusõiduki ohutu ja tõhusa liikumise tagamiseks kõikides lennuetappides;“ (k)punkt 11 nummerdatakse ümber punktiks 10; (l) punkt 12 nummerdatakse ümber punktiks 17 ja sõnastatakse ümber järgmiselt: „„piirkondlik lennujuhtimine“ — kontrollitavate lendude juhtimine lennujuhtimispiirkonnas;“ (m)punkt 13 nummerdatakse ümber punktiks 16; (n)lisatakse punkt 13: „„õhuruumi struktuur“ — õhuruumi konkreetse mahuga osa, mis on kindlaks määratud eesmärgiga tagada õhusõiduki ohutu ja optimaalne käitamine;“; (o)punkt 14 nummerdatakse ümber punktiks 33 ja sõnastatakse ümber järgmiselt: „ Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava” — kava, mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2009/320/EÜ kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 219/2007, mida on hiljem muudetud, artikli 1 lõikega 2;“; (p)punktid 15 ja 16 jäetakse välja; (q)punkt 17 nummerdatakse ümber punktiks 21 ja sõnastatakse ümber järgmiselt: „„sertifikaat” — ameti, riikliku pädeva asutuse või järelevalveasutuse välja antud mis tahes kujul dokument, mis vastab siseriiklikule õigusele ning millega kinnitatakse, et lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuse osutaja vastab selle teenuse osutamiseks vajalikele nõuetele;“ (r)punkt 18 nummerdatakse ümber punktiks 23; (s)lisatakse punkt 18: „„lähteväärtus“ — prognoositud väärtus, mis on mõeldud tulemuseesmärkide seadmiseks ja seotud kindlaksmääratud kulude või kindlaksmääratud ühikuhindadega asjaomase võrdlusperioodi algusele eelnenud aastal;“ (t)punkt 19 nummerdatakse ümber punktiks 24; (u)lisatakse punkt 19: „„võrdlusrühm“ — sarnases tegevus- ja majanduskeskkonnas tegutsevate lennuliiklusteenuse osutajate rühm;“ (v)punkt 20 nummerdatakse ümber punktiks 28 ja sõnastatakse ümber järgmiselt:

„„deklaratsioon“ — lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste puhul määruse (EL) 2018/1139 artikli 3 punktis 10 määratletud deklaratsioon;“; (w)lisatakse punkt 20: „„jaotusväärtus“ — väärtus, mis on saadud konkreetse lennuliiklusteenuseosutaja kohta, jaotades kogu ELi hõlmava tulemuseesmärgi kõikide lennuliiklusteenuse osutajate vahel, ning mida kasutatakse võrdlusalusena, et hinnata tulemuslikkuse kava projektis seatud tulemuseesmärgi kooskõla kogu ELi hõlmava tulemuseesmärgiga;“ (x)punkt 21 nummerdatakse ümber punktiks 34 ja see sõnastatakse ümber järgmiselt: „„õhuruumi paindlik kasutamine“ — õhuruumi korraldamise kontseptsioon, mille aluseks on põhimõte, et õhuruum ei tohiks olla määratud üksnes tsiviil- või sõjaliseks õhuruumiks, vaid seda peaks käsitama pigem ühe tervikuna, kus tuleb rahuldada kõigi kasutajate nõudmised võimalikult suures ulatuses;“ (y)punkt 22 nummerdatakse ümber punktiks 35; (z)lisatakse punkt 22: „„ühine teabeteenus (CIS)“ — teenus, mis seisneb staatiliste ja dünaamiliste andmete kogumises ja levitamises, et võimaldada teenuste osutamist mehitamata õhusõidukite liikluse korraldamiseks;“. (37)Artiklis 2 („Mõisted“) tehakse punktides 23–38 järgmised muudatused ja täiendused: (a)punkt 23 nummerdatakse ümber punktiks 15; (b)punkt 24 jäetakse välja; (c)punkt 25 nummerdatakse ümber punktiks 36 ja sõnastatakse ümber järgmiselt: „„üldine lennuliiklus” — kogu tsiviilõhusõidukite liiklus ning kogu riiklike õhusõidukite (sealhulgas sõjaväe, tolli ja politsei õhusõidukite) liiklus, mis toimub 1944. aasta Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooniga asutatud Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) protseduuride kohaselt;“ (d)punkt 26 nummerdatakse ümber punktiks 37; teine lause jäetakse välja; (e)lisatakse punktid 25 ja 26: „25. „lennujuhtimispiirkond“ — maapinna kohal olevast kindlaksmääratud tasandist kõrgemal asuv kontrollitav õhuruum; 26. „ühisotsustamine“ — menetlus, milles otsused tehakse liikmesriikide, operatiivses lennutegevuses osalevate sidusrühmade ja vajaduse korral teiste osalejate pideva ühistegevuse ja konsulteerimise põhjal;“ (f)punkt 27 nummerdatakse ümber punktiks 38 ja see sõnastatakse ümber järgmiselt: „„meteoroloogiateenused” — vahendid ja teenused, mille abil varustatakse õhusõidukit aeronavigatsiooni eesmärgil ilmaprognoosidega, -hoiatustega, -ülevaadetega ja -vaatlustega ning mis tahes muu meteoroloogilise teabe ja andmetega, mille edastamise on riigid lennunduses kasutamiseks ette näinud;“ (g)punkt 28 nummerdatakse ümber punktiks 41 ja see sõnastatakse ümber järgmiselt:

„„navigatsiooniteenused” — vahendid ja teenused, mille abil antakse õhusõidukile teavet tema asukoha ja ajastuse kohta;“ (h)punkt 29 nummerdatakse ümber punktiks 44 ja see sõnastatakse ümber järgmiselt: „„operatiivandmed“ — teave lennu kõikide etappide kohta, mida aeronavigatsiooniteenuse osutajad, õhuruumi kasutajad, lennujaamade käitajad ja teised asjaosalised vajavad operatiivsetel eesmärkidel;“ (i)punkt 30 nummerdatakse ümber punktiks 46 ja see sõnastatakse ümber järgmiselt: „„kasutuselevõtt“ — esimene tööks kasutamine pärast esialgset paigaldamist või parandamist;“ (j)punkt 31 nummerdatakse ümber punktiks 47; (k)punkt 32 nummerdatakse ümber punktiks 53 ja see sõnastatakse ümber järgmiselt: „„seireteenused“ — vahendid ja teenused, mida kasutatakse lennuki asukoha määramiseks ohutu hajutamise tagamiseks;“ (l)lisatakse punktid 29–32: „29. „marsruudi aeronavigatsiooniteenused“ — lennuliiklusteenused, mis on seotud õhusõiduki juhtimisega stardi- ja tõusuetapi lõpust kuni lähenemis- ja maandumisetapi alguseni ning marsruudil osutatavate lennuliiklusteenuste osutamiseks vajalikud aeronavigatsiooniteenused; 30. „marsruudi navigatsioonitasude sissenõudmise piirkond“ — õhuruumiosa, mis algab maapinnalt ja hõlmab ülemist õhuruumi ning kus osutatakse marsruudi aeronavigatsiooniteenuseid ja mille suhtes on kehtestatud ühtne kulubaas; 31. „Eurocontrol“ — Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioon, loodud lennuliikluse ohutuse alast koostööd käsitleva 13. detsembri 1960. aasta rahvusvahelise konventsiooniga; 32. „Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrk“ (EATMN) — määruse (EL) 2018/1139 VIII lisa punktis 3.1 loetletud süsteemide kogum, mis võimaldab osutada aeronavigatsiooniteenuseid liidus, sealhulgas liidu ja kolmandate riikide piirialadel;“ (m)punkt 33 nummerdatakse ümber punktiks 54; (n)punkt 34 nummerdatakse ümber punktiks 57; (o)punkt 35 nummerdatakse ümber punktiks 27 ja sõnastatakse ümber järgmiselt: „„piiriülesed teenused“ — aeronavigatsiooniteenused, mida pakub ühes liikmesriigis teenuseosutaja, kelle peamine äritegevuse koht on teises liikmesriigis;“ (p)punkt 36 nummerdatakse ümber punktiks 40 ja sõnastatakse ümber järgmiselt: „„riiklik järelevalveasutus“ — riiklik asutus või riiklikud asutused, kellele liikmesriik on usaldanud käesolevast määrusest tulenevad ülesanded, välja arvatud riikliku pädeva asutuse poolt täidetavad ülesanded;“ (q) punktid 37 ja 38 jäetakse välja;

(r)lisatakse punkt 39: „„riiklik pädev asutus“ — määruse (EL) 2018/1139 artikli 3 punktis 34 määratletud üksused;“ (s)lisatakse punktid 42 ja 43: „42. „kriisiolukord võrgu tegevuses“ — olukord, milles ebatavalistest ja ettenägematutest asjaoludest tingituna ei suudeta võrgu läbilaskevõime suure vähenemise või võrgu läbilaskevõime ja nõudluse vahelise olulise tasakaalustamatuse või märkimisväärselt puuduliku teabevahetuse tõttu võrgu ühes või mitmes osas pakkuda nõutaval tasemel lennuliikluse juhtimise ega aeronavigatsiooniteenuseid; 43. „võrgu haldaja“ — üksus, kellele on usaldatud artiklis 26 osutatud võrgu funktsioonide täitmisele kaasaaitamiseks vajalikud ülesanded kooskõlas artikliga 27;“ (t)lisatakse punkt 45: „„tulemuslikkuse kava“ — vastavalt olukorrale lennuliiklusteenuse osutajate ja võrgu haldaja koostatud või vastu võetud kava, mille eesmärk on parandada aeronavigatsiooniteenuste osutamist ja võrgu funktsioonide täitmist;. (38)Artiklis 2 („Mõisted“) tehakse järgmised lisatäiendused: (a)lisatakse punktid 48–52: „48. „SESARi määratlemisetapp“ — etapp, mis hõlmab projekti SESAR pikaajalise visiooni, igas lennuetapis täiustusi võimaldava seonduva tegevuskontseptsiooni, EATMNis nõutud oluliste operatiivsete muudatuste ning nõutavate arendus- ja kasutuselevõtuprioriteetide väljatöötamist ja ajakohastamist; 49. „SESARi kasutuselevõtuetapp“ — industrialiseerimise ja rakendamise järjestikused etapid, mille jooksul tehakse järgmist: SESARi lahenduste rakendamiseks vajalike maapealsete ja pardaseadmete ning -protsesside standardimine, tootmine ja sertifitseerimine (industrialiseerimine) ning SESARi lahendustel põhinevate seadmete ja süsteemide hankimine, paigaldamine ning kasutuselevõtt, sealhulgas seonduvad käitamisprotseduurid (rakendamine); 50. „SESARi arendusetapp“ — etapp, mille jooksul viiakse läbi teadus-, arendus- ja valideerimistoiminguid, mille eesmärk on pakkuda välja küpsed SESARi lahendused; 51. „projekt SESAR“ — Euroopa lennuliikluse korraldamise ajakohastamise projekt, mille eesmärk on tagada liidule kõrgjõudlusega, standarditud ja koostalitlusvõimeline lennuliikluse korraldamise taristu ning mis koosneb innovatsioonitsüklist, mis hõlmab SESARi määratlemisetappi, SESARi arendusetappi ja SESARi kasutuselevõtuetappi; 52. „SESARi lahendus“ — SESARi arendusetapi rakendatav väljund, millega võetakse kasutusele uued või täiustatud standarditud ja koostalitlusvõimelised käitamisprotseduurid või -tehnoloogiad;“; (b)lisatakse punktid 55 ja 56: „55. „terminali aeronavigatsiooniteenused“ — lähilennujuhtimisteenused või lennuvälja lennuinfoteenused, mis hõlmavad lennuliikluse nõustamisteenuseid ja häireteenuseid ning lennuliiklusteenuseid, mis on seotud õhusõiduki saabumise ja lahkumisega kindlaksmääratud vahemaani asjaomasest lennujaamast, mis on vajalikud käitamisnõuete täitmiseks, ning nendega seotud vajalikke aeronavigatsiooniteenuseid; 56. „terminali navigatsioonitasude sissenõudmise piirkond“ — liikmesriigi territooriumil asuv lennujaam või lennujaamade rühm, kus osutatakse terminali aeronavigatsiooniteenuseid ja mille suhtes on kehtestatud ühtne kulubaas;“. II peatükk. Riiklikud ametiasutused (39)II peatüki pealkiri asendatakse järgmisega: „Riiklikud järelevalveasutused“. (40)Artikli 3 pealkiri asendatakse järgmisega: „Riiklike järelevalveasutuste nimetamine ja loomine ning neid käsitlevad nõuded“.

(41)Artiklit 3 muudetakse järgmiselt: (a)lõige 1 sõnastatakse ümber järgmiselt: „Liikmesriigid nimetavad või loovad kas üksi või ühiselt asutuse või asutused oma riikliku järelevalveasutusena, et see võtaks enese kanda käesoleva määrusega sellisele asutusele määratud ülesannete täitmise.“; (b)lõige 2 nummerdatakse ümber lõikeks 3 ja sõnastatakse ümber järgmiselt: „Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, on riiklikud järelevalveasutused oma korralduse, toimimise, õigusliku struktuuri ja otsuste tegemise seisukohast õiguslikult eraldiseisvad ja sõltumatud mis tahes muust avalik-õiguslikust või eraõiguslikust üksusest. Riiklikud järelevalveasutused ei sõltu oma korralduse, rahastamisotsuste, õigusliku struktuuri ja otsuste tegemise seisukohast ka ühestki aeronavigatsiooniteenuse osutajast.“; (c)lõige 3 nummerdatakse ümber lõikeks 4 ja sõnastatakse ümber järgmiselt: „Liikmesriigid võivad luua riiklikke järelevalveasutusi, mis on pädevad mitmes reguleeritavas sektoris, kui sellised integreeritud reguleerivad asutused vastavad käesolevas artiklis sätestatud sõltumatusnõuetele. Riiklik järelevalveasutus võib olla oma organisatsioonilise struktuuri poolest ka ühendatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklis 11 osutatud riikliku konkurentsiasutusega, kui see ühendatud asutus vastab käesolevas artiklis sätestatud sõltumatuse nõuetele.“; (d)lõige 4 jäetakse välja; (e)lõige 5 nummerdatakse ümber lõikeks 2 ja sõnastatakse ümber järgmiselt: „Riiklikud järelevalveasutused kasutavad oma volitusi erapooletult, sõltumatult ja läbipaistvalt ning on sellele vastavalt korraldatud, mehitatud, juhitud ja rahastatud.“; (f) lõige 6 asendatakse lõigetega 5 ja 6, mille tekst on järgmine: „5. Riiklike järelevalveasutuste töötajate suhtes kohaldatakse järgmisi nõudeid: a) nad võetakse tööle selgete ja läbipaistvate protsesside alusel, mis tagavad nende sõltumatuse; b) nad valitakse, lähtudes konkreetse töötaja kvalifikatsioonist, kaasa arvatud asjakohasest pädevusest ja vastavatest kogemustest, või nad peavad läbima asjakohase koolituse. Riiklike järelevalveasutuste töötajad tegutsevad sõltumatult, eelkõige vältides huvide konflikte aeronavigatsiooniteenuste osutamise ja oma ülesannete täitmise vahel. 6. Lisaks lõikes 5 sätestatud nõuetele nimetab strateegiliste otsuste eest vastutavad isikud ametisse asjaomase liikmesriigi üksus, kellele otseselt ei kuulu aeronavigatsiooniteenuste osutajad. Liikmesriigid otsustavad, kas need isikud nimetatakse ametisse tähtajaliseks ja pikendatavaks ametiajaks või alaliselt, mis võimaldab neid töölt vabastada üksnes põhjustel, mis ei ole seotud nende poolt tehtavate otsustega. Strateegiliste otsuste eest vastutavad isikud ei küsi ega võta oma ülesannete täitmisel riikliku järelevalveasutuse heaks vastu juhiseid üheltki valitsuselt ega muult avalik-õiguslikult või eraõiguslikult üksuselt ning neil on täielik voli oma töötajate värbamise ja juhtimise üle. Nad hoiduvad igasugusest otsesest või kaudsest huvist, mida võib pidada nende sõltumatust kahjustavaks ja mis võib mõjutada nende ülesannete täitmist. Sel eesmärgil esitavad nad igal aastal kohustuste deklaratsiooni ja huvide deklaratsiooni, milles märgitakse kõik otsesed või kaudsed huvid. Strateegiliste otsuste vastuvõtmise, auditeerimise või muude selliste ülesannete eest vastutavad isikud, kes on otseselt seotud aeronavigatsiooniteenuse osutajate üle tehtava järelevalvega või tulemuseesmärkidega, ei tohi vähemalt kahe aasta jooksul pärast oma ametiaja lõppu riiklikus järelevalveasutuses töötada aeronavigatsiooniteenuse osutajate juures ühelgi töökohal ega täita nende juures ametialaseid kohustusi.“; (g)lõige 7 sõnastatakse ümber järgmiselt:

„Liikmesriigid tagavad, et riiklikel järelevalveasutustel on olemas vajalikud finantsvahendid ja võimalused, et täita tõhusalt ja õigeaegselt ülesandeid, mis on neile määratud käesoleva määrusega. Riiklikud järelevalveasutused juhivad oma töötajaid vastavalt oma eelarveassigneeringutele, mis peavad olema proportsionaalsed ülesannetega, mida asutus peab täitma vastavalt artiklile 4.“; (h)lõige 8 nummerdatakse ümber lõikeks 9; (i)lisatakse lõige 8: „Liikmesriik võib nõuda, et tulemuslikkuse hindamise asutusena tegutsev amet täidaks artiklites 14, 17, 19, 20, 21, 22 ja 25 ning artiklites 18 ja 23 osutatud rakendusaktides sätestatud tulemuslikkuse kavade ja tasusüsteemide rakendamisega seotud ülesandeid, mille eest käesoleva määruse ning selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide kohaselt vastutab kõnealuse liikmesriigi riiklik järelevalveasutus. Kui tulemuslikkuse hindamise asutusena tegutsev amet on kõnealuse taotlusega nõus, saab ta riiklikuks järelevalveasutuseks, kes vastutab kõnealuse taotlusega hõlmatud ülesannete täitmise eest, ning taotluse esitanud liikmesriigi riiklik järelevalveasutus vabastatakse vastutusest nimetatud ülesannete eest. Määruses (EL) 2018/1139 sisalduvaid ja tulemuslikkuse hindamise asutusena tegutsevat ametit puudutavaid eeskirju kohaldatakse nende ülesannete täitmise suhtes, sealhulgas tasude ja maksude kehtestamise suhtes.“; (j)lõige 9 nummerdatakse ümber lõikeks 10 ja seda muudetakse järgmiselt: –sõnad „lõike 6 punktides a ja b“ asendatakse sõnadega „lõike 5 punktides a ja b“; –sõnad „artikli 27 lõikes 3“ asendatakse sõnadega „artikli 37 lõikes 3“. (42)Artiklit 4 muudetakse järgmiselt: (a)lõige 1 asendatakse järgmisega: „Artiklis 3 osutatud riiklikud järelevalveasutused: a) teevad artiklis 6 osutatud majandussertifikaatide väljaandmiseks vajalikke toiminguid, sealhulgas järelevalvet nende majandussertifikaatide omanike üle; b) teevad järelevalvet hankenõuete nõuetekohase kohaldamise üle vastavalt artikli 8 lõikele 6; c) kohaldavad artiklites 10–17 ja 19–22 ning artiklites 18 ja 23 osutatud rakendusaktides sätestatud tulemuslikkuse kavasid ja tasusüsteeme nimetatud artiklites ja õigusaktides kindlaksmääratud ülesannete piires ning teevad järelevalvet määruse kohaldamise üle määratud lennuliiklusteenuseosutajate raamatupidamisarvestuse läbipaistvuse osas kooskõlas artikliga 25.“; (b)lõige 2 nummerdatakse ümber lõikeks 3 ja see sõnastatakse ümber järgmiselt: „Iga riiklik järelevalveasutus viib läbi vajalikke kontrolle, auditeid ja muid järelevalvetoiminguid, et teha kindlaks käesolevas määruses ja selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktides ja rakendusaktides sätestatud nõuete võimalikud rikkumised, mille panevad toime nende järelevalve alla kuuluvad üksused. Ta võtab kõik vajalikud täitemeetmed, mis võivad vajaduse korral hõlmata artikli 6 kohaselt tema poolt välja antud majandussertifikaatide muutmist, piiramist, peatamist või kehtetuks tunnistamist. Asjaomased aeronavigatsiooniteenuse osutajad, lennujaamade käitajad ja ühise teabeteenuse osutajad peavad järgima meetmeid, mida riiklikud järelevalveasutused on sel eesmärgil võtnud.“; (c)lisatakse lõige 2: „Riiklikud järelevalveasutused vastutavad ühise teabeteenuse osutamise hindamise ja hinnakujunduse heakskiitmise eest kooskõlas artikliga 9.“

(43)Artiklit 5 muudetakse järgmiselt: (a)lõige 1 asendatakse järgmisega: „Riiklikud järelevalveasutused vahetavad teavet ja teevad koostööd määruse (EL) 2018/1139 artiklis 114a osutatud tulemuslikkuse hindamise nõuandekogu raames loodud võrgus.“; (b)lõige 2 sõnastatakse ümber järgmiselt: „Riiklikud järelevalveasutused teevad tihedat koostööd, kui see on asjakohane, töökokkulepete kaudu, et aidata üksteist oma seire- ja järelevalveülesannete täitmisel ning uurimiste ja ülevaatustega seotud küsimustes.“; (c)lõige 3 asendatakse järgmisega: „Riiklikud järelevalveasutused hõlbustavad aeronavigatsiooniteenuse osutajatel piiriüleste teenuste osutamist, et parandada võrgu toimimist. Aeronavigatsiooniteenuste osutamise korral kahe või enama liikmesriigi vastutusalasse kuuluvas õhuruumis sõlmivad asjaomased liikmesriigid omavahel kokkuleppe käesoleva määrusega ette nähtud järelevalve tegemiseks asjaomaste aeronavigatsiooniteenuse osutajate üle. Asjaomased riiklikud järelevalveasutused võivad koostada kava, milles täpsustatakse eespool nimetatud kokkuleppe jõustamiseks tehtava koostöö rakendamist.“; (d)lõige 4 jäetakse välja; (e)lõige 5 nummerdatakse ümber lõikeks 4 ja see sõnastatakse ümber järgmiselt: „Kui aeronavigatsiooniteenuseid osutatakse teise liikmesriigi vastutusalasse kuuluvas õhuruumis, nähakse lõikes 3 osutatud kokkulepetes ette käesolevas määruses sätestatud järelevalveülesannete ja nende ülesannete täitmise tulemuste vastastikune tunnustamine kõigi asjaomaste asutuse poolt. Nendes märgitakse ka, milline riiklik järelevalveasutus vastutab artiklis 6 sätestatud majandussertifikaatide väljaandmise eest.“; (f)lõige 6 nummerdatakse ümber lõikeks 5 ja see sõnastatakse ümber järgmiselt: „Kui siseriiklik õigus seda võimaldab, võivad riiklikud järelevalveasutused piirkondliku koostöö huvides samuti sõlmida kokkuleppeid järelevalvekohustuste jagamise kohta. Nad teavitavad nendest kokkulepetest komisjoni.“ (44)Artikkel 6 jäetakse välja. III peatükk. Teenuste osutamine (45)Artikkel 7 ja artikkel 28 asendatakse artikliga 38, mille pealkiri on „Sidusrühmadega konsulteerimine“ ja mis sõnastatakse järgmiselt: „1. Liikmesriigid, riiklikud järelevalveasutused, amet (olenemata sellest, kas ta tegutseb tulemuslikkuse hindamise asutusena või mitte) ning võrgu haldaja kehtestavad asjakohaseks konsulteerimiseks sidusrühmadega konsulteerimismehhanismid, et sidusrühmad saaksid täita oma ülesandeid käesoleva määruse rakendamisel. 2. Komisjon kehtestab liidu tasandil mehhanismi, et vajaduse korral konsulteerida käesoleva määruse rakendamisega seotud küsimustes. Konsulteerimisse kaasatakse komisjoni otsuse 98/500/EÜ kohaselt moodustatud konkreetse valdkonna dialoogikomitee. 3. Sellised sidusrühmad võivad olla: a) aeronavigatsiooniteenuse osutajad või asjaomased rühmad, kes esindavad aeronavigatsiooniteenuse osutajaid; b) võrgu haldaja;

c) lennujaamade käitajad või asjaomased rühmad, kes esindavad lennujaamade käitajaid; d) asjaomased õhuruumi kasutajad või asjaomased rühmad, kes esindavad õhuruumi kasutajaid; e) sõjavägi; f) lennukitööstus; g) lennunduspersonali esindavad organisatsioonid; h) asjaomased valitsusvälised organisatsioonid.“ (46)Artikkel 8 nummerdatakse ümber artikliks 6. Artikli pealkiri asendatakse tekstiga „Aeronavigatsiooniteenuse osutajate majanduslik sertifitseerimine ja neile esitatavad nõuded“ ning selle artikli tekst asendatakse järgmisega: „1. Aeronavigatsiooniteenuse osutajatel peab lisaks sertifikaatidele, mida nad peavad omama vastavalt määruse (EL) nr 2018/1139 artiklile 41, olema majandussertifikaat. Majandussertifikaat antakse välja taotluse alusel, kui taotleja on tõendanud, et tal on piisav finantsstabiilsus ning ta on võtnud asjakohase vastutuse ja kindlustuskaitse. Käesolevas lõikes osutatud majandussertifikaati võidakse piirata või see võidakse peatada või kehtetuks tunnistada, kui selle omanik ei vasta enam selle sertifikaadi väljaandmise ja omamise nõuetele. 2. Üksus, millel on lõikes 1 osutatud majandussertifikaat ja määruse (EL) nr 2018/1139 artiklis 41 osutatud sertifikaat, võib osutada liidus õhuruumi kasutajatele aeronavigatsiooniteenuseid mittediskrimineerivatel tingimustel, ilma et see piiraks artikli 7 lõike 2 kohaldamist. 3. Lõikes 1 osutatud majandussertifikaadi ja määruse (EL) nr 2018/1139 artiklis 41 osutatud sertifikaadi suhtes võib kohaldada ühte või mitut I lisas sätestatud tingimust. Sellised tingimused on objektiivselt põhjendatud, mittediskrimineerivad, proportsionaalsed ja läbipaistvad. Komisjonil on õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 36, et muuta I lisas sätestatud loetelu eesmärgiga tagada majanduslikult võrdsed võimalused ja teenuste osutamise vastupidavus. 4. Selle liikmesriigi riiklikud järelevalveasutused, kus asub majandussertifikaati taotleva füüsilise või juriidilise isiku peamine äritegevuse koht või selle puudumise korral tema elukoht või asukoht, vastutavad käesolevas artiklis sätestatud ülesannete täitmise eest seoses majandussertifikaatidega. Aeronavigatsiooniteenuste osutamise korral kahe või enama liikmesriigi vastutusalasse kuuluvas õhuruumis on vastutavad riiklikud järelevalveasutused artikli 5 lõike 4 kohaselt kindlaks määratud asutused. 5. Lõike 1 kohaldamiseks riiklikud järelevalveasutused: a) võtavad vastu ja hindavad neile esitatud taotlusi ning, kui see on asjakohane, siis annavad välja või pikendavad majandussertifikaate; b) teevad majandussertifikaatide omanike üle järelevalvet. 6. Komisjon võtab kooskõlas artikli 37 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega vastu rakenduseeskirjad, milles käsitletakse üksikasjalikke nõudeid finantsstabiilsuse, eelkõige finantstugevuse ja finantsalase vastupidavuse kohta, samuti seoses vastutuse ja kindlustuskaitsega. Selleks et tagada käesoleva artikli lõigete 1, 4 ja 5 ühtne rakendamine ning neile vastavus, võtab komisjon vastavalt artikli 37 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusele vastu rakendusaktid, kehtestades üksikasjalikud sätted seoses sertifitseerimise ning uurimiste, kontrollide, auditite ja muude selliste järelevalvetoimingute läbiviimise eeskirjade ning korraga, mis on vajalikud, et tagada riikliku järelevalveasutuse tõhus järelevalve üksuste üle, mille suhtes kohaldatakse käesolevat määrust.“ (47)Artikkel 9 nummerdatakse ümber artikliks 7 ja selles tehakse järgmised muudatused: (a)lõiked 1, 2 ja 3 sõnastatakse ümber järgmiselt: „1. Liikmesriigid tagavad, et nende vastutusalasse kuuluva õhuruumi igas konkreetses osas osutab lennuliiklusteenuseid ainult üks teenuseosutaja. Selleks määravad liikmesriigid eraldi või ühiselt ühe lennuliiklusteenuse osutaja või mitu lennuliiklusteenuse osutajat. Lennuliiklusteenuse osutajad peavad vastama järgmistele tingimustele: a) neil on kehtiv sertifikaat või kehtiv deklaratsioon, millele on viidatud määruse (EL) 2018/1139 artiklis 41, ning majandussertifikaat kooskõlas artikli 6 lõikega 1;

b) nad vastavad riiklikele julgeoleku- ja kaitsenõuetele. Iga otsus lennuliiklusteenuse osutaja määramise kohta kehtib maksimaalselt kümme aastat. Liikmesriigid võivad otsustada pikendada lennuliiklusteenuse osutaja määramist. 2. Lennuliiklusteenuse osutajate määramise suhtes ei kohaldata ühtegi tingimust, mille kohaselt kõnealused teenuseosutajad peavad: a) olema otseselt või enamusosaluse kaudu määrava liikmesriigi või selle kodanike omanduses; b) omama peamist äritegevuse kohta või registrijärgset asukohta määrava liikmesriigi territooriumil; c) kasutama ainult määravas liikmesriigis asuvaid rajatisi. 3. Liikmesriigid määravad kindlaks eraldi või ühiselt määratud lennuliiklusteenuse osutajate õigused ja kohustused. Kohustused sisaldavad tingimusi, mis käsitlevad selliste asjakohaste andmete kättesaadavaks tegemist, mis võimaldavad teha kindlaks kõik õhusõidukite liikumised nende vastutusalasse kuuluvas õhuruumis.“; (b)lõiked 4 ja 5 jäetakse välja; (c)lõige 6 nummerdatakse ümber lõikeks 4. (48)Artikkel 10 jäetakse välja. (49)Lisatakse uus artikkel 8, mille pealkiri on „Tingimused seoses CNS-, AIS-, ADS-, MET- ja terminali lennuliiklusteenuste osutamisega“ ja mis sõnastatakse järgmiselt: „1. Kui see võimaldab õhuruumi kasutajatel suurendada kulutõhusust, võivad lennuliiklusteenuse osutajad otsustada hankida CNS-, AIS-, ADS- või MET-teenuseid turutingimustel. Kui see võimaldab õhuruumi kasutajatel suurendada kulutõhusust, võivad liikmesriigid lubada lennujaamade käitajatel hankida lähilennujuhtimise jaoks terminali lennuliiklusteenuseid turutingimustel. Lisaks, kui see võimaldab õhuruumi kasutajatel suurendada kulutõhusust, võivad liikmesriigid lubada lennujaamade käitajatel või asjaomasel riiklikul järelevalveasutusel hankida lähenemislennujuhtimise jaoks terminali lennuliiklusteenuseid turutingimustel. 2. Teenuste hankimine turutingimustel põhineb võrdsetel, mittediskrimineerivatel ja läbipaistvatel tingimustel, mis on kooskõlas liidu õigusega, sealhulgas asutamislepingu konkurentsieeskirjadega. Hankemenetlus asjaomaste teenuste hankimiseks töötatakse välja nii, et konkureerivad teenuseosutajad saaksid selles tõhusalt osaleda, sealhulgas hankemenetluse korrapärase taasavamise kaudu. 3. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et hoida marsruudi lennuliiklusteenuste osutamise korraldus lahus CNS-, AIS-, ADS-, MET- ja terminali lennuliiklusteenuste osutamisest ning et artikli 25 lõikes 3 osutatud raamatupidamisarvestuse eristamist käsitlev nõue oleks täidetud. 4. CNS-, AIS-, ADS-, MET- või terminali lennuliiklusteenuse osutaja võib valida liikmesriigis teenuseid osutama üksnes juhul, kui: a) ta on artikli 6 lõigete 1 ja 2 kohaselt sertifitseeritud; b) tema peamine äritegevuse koht asub liikmesriigi territooriumil; c) liikmesriigile või liikmesriigi kodanikele kuulub rohkem kui 50 % teenuseosutajast ja nad omavad selle üle tõhusat otsest või kaudset kontrolli kas ühe või mitme vaheettevõtte kaudu, välja arvatud juhul, kui see on sätestatud kolmanda riigiga sõlmitud lepingus, mille üks osaline on liit, ning

d) asjaomane teenuseosutaja vastab riikliku julgeoleku ja riigikaitsega seotud nõuetele. 5. Artikleid 14, 17 ja 19–22 ei kohaldata terminali lennuliiklusteenuse osutajate suhtes, kes on määratud hankemenetluse tulemusel vastavalt lõike 1 teisele ja kolmandale lõigule. Need terminali lennuliiklusteenuse osutajad esitavad andmeid lennuliiklusteenuste tulemuslikkuse kohta sellistes põhilistes tulemusvaldkondades, nagu ohutus, keskkond, läbilaskevõime ja kulutõhusus, riiklikule järelevalveasutusele ja tulemuslikkuse hindamise asutusena tegutsevale ametile järelevalve eesmärgil. 6. Riiklikud järelevalveasutused tagavad, et lennuliiklusteenuse osutajate ja lennujaamade käitajate hankimine, nagu on osutatud lõikes 1, toimub vastab lõikele 2, ning kohaldavad vajaduse korral parandusmeetmeid. Terminali lennuliiklusteenuste korral peavad nad heaks kiitma terminali lennuliiklusteenuste tehnilise kirjelduse, mis hõlmab teenuse kvaliteeti käsitlevaid nõudeid. Riiklikud järelevalveasutused pöörduvad konkurentsieeskirjade kohaldamisega seotud küsimustes nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklis 11 osutatud riikliku konkurentsiasutuse poole.“ (50)Lisatakse uus artikkel 9, mille pealkiri on „Ühiste teabeteenuste osutamine“ ja mis sõnastatakse järgmiselt: „1. Ühiste teabeteenuste osutamise korral peavad levitatavad andmed olema piisavalt terviklikud ja kvaliteetsed, et võimaldada ohutult osutada mehitamata õhusõidukite liikluse juhtimise teenuseid. 2. Ühiste teabeteenuste hind põhineb asjaomase teenuse osutamise püsi- ja muutuvkuludel ning võib hõlmata ka hinnalisandit, mis kajastab asjakohast riski ja tootluse vahelist tasakaalu. Esimeses lõigus osutatud kulud esitatakse raamatupidamisarvestuses, mida peetakse eraldi asjaomase ettevõtja muu tegevusega seotud raamatupidamisarvestusest, ning tehakse avalikkusele kättesaadavaks. 3. Ühise teabeteenuse osutaja kehtestab hinna vastavalt lõikele 2, lähtudes asjaomase riikliku järelevalveasutuse hinnangust ja heakskiidust. 4. Mis puutub lendudesse konkreetses õhuruumis, mille liikmesriigid on määranud mehitamata õhusõidukite käitamiseks, siis tehakse asjakohased operatiivandmed aeronavigatsiooniteenuse osutajate poolt reaalajas kättesaadavaks. Ühise teabeteenuse osutajad kasutavad neid andmeid üksnes enda osutatavate teenustega seotud operatiivsetel eesmärkidel. Vajalikud operatiivandmed tehakse kättesaadavaks ühise teabeteenuse osutajatele kedagi diskrimineerimata ning ilma et see piiraks julgeoleku- või kaitsepoliitika huve. Sellistele andmetele juurdepääsu hinnad põhinevad andmete kättesaadavaks tegemise piirkulul.“ (51)Artikkel 11 nummerdatakse ümber artikliks 10 ja seda muudetakse järgmiselt: (a)lõige 1 sõnastatakse ümber järgmiselt: „Selleks et parandada aeronavigatsiooniteenuste tulemuslikkust ja võrgufunktsioone ühtses Euroopa taevas, kohaldatakse vastavalt käesolevale artiklile ning artiklitele 11–18 aeronavigatsiooniteenuste ja võrgufunktsioonide jaoks tulemuslikkuse kava.“; (b)lõige 2 asendatakse järgmisega: „Tulemuslikkuse kava rakendatakse võrdlusperioodidel, mis hõlmavad minimaalselt kahte aastat ja maksimaalselt viit aastat. Tulemuslikkuse kava sisaldab järgmist: a) kogu ELi hõlmavad tulemuseesmärgid põhilistes tulemusvaldkondades, nagu keskkond, läbilaskevõime ja kulutõhusus iga võrdlusperiood kohta; b) tulemuslikkuse kavad, sealhulgas siduvad tulemuseesmärgid punktis a märgitud põhilistes tulemusvaldkondades iga võrdlusperioodi kohta; c) tulemuslikkuse perioodiline läbivaatamine, järelevalve ja võrdlusuuringud põhilistes tulemusvaldkondades nagu ohutus, keskkond, läbilaskevõime ja kulutõhusus. Komisjon võib lisada täiendavaid põhilisi tulemusvaldkondi tulemuseesmärkide seadmise või järelevalve eesmärgil, kui see on vajalik tulemuslikkuse parandamiseks.“; (c)lõiked 3–6 ja lõige 8 jäetakse välja;

(d)lõige 7 nummerdatakse ümber lõikeks 3 ja see sõnastatakse ümber järgmiselt: „Lõike 2 punktid a, b ja c põhinevad järgmisel: a) kõikidelt asjaomastelt pooltelt, sealhulgas aeronavigatsiooniteenuse osutajatelt, õhuruumi kasutajatelt, lennujaamade käitajatelt, lennujaamade koordinaatoritelt, riiklikelt järelevalveasutustelt, riiklikelt pädevatelt asutustelt, liikmesriikidelt, ametilt, võrgu haldajalt ja Eurocontrolilt aeronavigatsiooniteenuste ja võrgufunktsioonide tulemuslikkust käsitlevate asjakohaste andmete kogumine, kontroll, analüüs, hindamine ja levitamine; b) põhilised tulemusnäitajad eesmärkide seadmiseks keskkonna, läbilaskevõime ja kulutõhususega seotud põhilistes tulemusvaldkondades; c) näitajad tulemuslikkuse jälgimiseks keskkonna, läbilaskevõime ja kulutõhususega seotud põhilistes tulemusvaldkondadess; d) metoodika tulemuslikkuse kavade ja tulemuseesmärkide väljatöötamiseks aeronavigatsiooniteenuste jaoks ning metoodika tulemuslikkuse kava ja tulemuseesmärkide väljatöötamiseks võrgu funktsioonide jaoks; e) tulemuslikkuse kavade projektide ning aeronavigatsiooniteenuste ja võrgu funktsioonide eesmärkide hindamine; f) tulemuslikkuse kavade järelevalve, sealhulgas asjakohased häiremehhanismid tulemuslikkuse kavade ja tulemuseesmärkide läbivaatamiseks ning kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide läbivaatamiseks võrdlusperioodi jooksul; g) aeronavigatsiooniteenuse osutajate võrdlusuuring; h) stimuleerimiskavad, sealhulgas negatiivsed rahalised stiimulid, mida kohaldatakse juhul, kui lennuliiklusteenuse osutaja ei järgi võrdlusperioodi jooksul asjaomaseid siduvaid tulemuseesmärke või kui ta ei ole rakendanud artiklis 35 osutatud asjakohaseid ühisprojekte. Selliste negatiivsete rahaliste stiimulite puhul võetakse eelkõige arvesse selle teenuseosutaja pakutavate teenuste kvaliteedi halvenemist seetõttu, et ta ei järgi tulemuseesmärke või ei rakenda ühisprojekte, ning nende mõju võrgule; i) riskijagamissüsteemid liikluse ja kulude puhul; j) eesmärkide seadmise, tulemuslikkuse kavade ja tulemuseesmärkide hindamise, järelevalve ja võrdlusuuringute ajakavad; k) metoodika marsruudi ja terminali aeronavigatsiooniteenuste ühiste kulude jaotamiseks kahe teenusekategooria vahel; l) mehhanismid, et tegeleda ettenägematute ja oluliste sündmustega, millel on suur mõju tulemuslikkuse kavade ja tasusüsteemide rakendamisele.“ (52)Lisatakse uus artikkel 11, mille pealkiri on „Kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide kehtestamine“ ja mis sõnastatakse järgmiselt: „1. Komisjon võtab vastu kogu ELi hõlmavad tulemuseesmärgid marsruudi ja terminali aeronavigatsiooniteenuste jaoks sellistes põhilistes tulemusvaldkondades nagu keskkond, läbilaskevõime ja kulutõhusus iga võrdlusperioodi kohta kooskõlas artikli 37 lõikes 2 ning käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 osutatud nõuandemenetlusega. Komisjon võib kooskõlas kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkidega määrata kindlaks täiendavad lähteväärtused, jaotusväärtused või võrdlusrühmad, et võimaldada tulemuslikkuse kavade projektide hindamist ja heakskiitmist vastavalt artikli 13 lõikes 3 osutatud kriteeriumidele. 2. Lõikes 1 osutatud kogu ELi hõlmavad tulemuseesmärgid määratakse kindlaks järgmiste oluliste kriteeriumide alusel: a) need aitavad järk-järgult ja jätkuvalt suurendada aeronavigatsiooniteenuste operatiivset ja majanduslikku tulemuslikkust; b) need on realistlikud ja neid on võimalik saavutada asjaomase võrdlusperioodi jooksul, edendades samal ajal pikemaajalist struktuurset ja tehnoloogilist arengut, mis võimaldab aeronavigatsiooniteenuste tõhusat, jätkusuutlikku ja vastupidavat osutamist. 3. Selleks et valmistada ette oma otsuseid kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide kohta, kogub komisjon sidusrühmadelt vajalikku teavet. Komisjoni nõudmise korral abistab tulemuslikkuse hindamise asutusena tegutsev amet komisjoni nende otsuste analüüsimisel ja ettevalmistamisel, esitades oma arvamuse.“

(53)Artikkel 12 jäetakse välja. (54)Artikkel 13 nummerdatakse ümber artikliks 19 ja sõnastatakse ümber järgmiselt: „1. Ilma et see piiraks liikmesriikide võimalust rahastada käesoleva artikliga hõlmatud lennuliiklusteenuste osutamist riiklikest vahenditest, määratakse õhuruumi kasutajate jaoks kindlaks aeronavigatsiooniteenuste tasud, kehtestatakse need ja nõutakse need sisse. 2. Tasud põhinevad lennuliiklusteenuse osutajate kuludel, mis tulenevad õhuruumi kasutajatele vajalike teenuste osutamisest ja asjakohaste funktsioonide täitmisest kindlaksmääratud võrdlusperioodidel, nagu on määratletud artikli 10 lõikes 2. Need tasud võivad hõlmata mõistlikku aktivatulu, et aidata kaasa kapitali vajalikule suurendamisele. 3. Maksudega soodustatakse aeronavigatsiooniteenuste ohutut, tulemuslikku, tõhusat ja jätkusuutlikku osutamist, et saavutada ohutuse ja kulutõhususe kõrge tase ning tulemuslikkuse eesmärgid ja nendega soodustatakse teenuste integreeritud osutamist, vähendades samaaegselt lennunduse keskkonnamõju. 4. Õhuruumi kasutajatele kehtestatud tasudest saadav tulu võib lennuliiklusteenuse osutajatele tekitada rahalise ülejäägi või kahjumi, mis tuleneb artikli 10 lõike 3 punktis h osutatud stimuleerimiskavade ja artikli 10 lõike 3 punktis i osutatud riskijagamismehhanismide kohaldamisest. 5. Käesoleva artikli kohaselt õhuruumi kasutajatele kehtestatud tasudest saadud tulu ei kasutata selliste teenuste rahastamiseks, mida osutatakse turutingimustel kooskõlas artikliga 8. 6. Määratud lennuliiklusteenuseosutajate kindlaksmääratud kulusid, tegelikke kulusid ja tulusid käsitlevad finantsandmed esitatakse riiklikele järelevalveasutustele ja tulemuslikkuse hindamise asutusena tegutsevale ametile ning tehakse avalikkusele kättesaadavaks.“ (55)Artikkel 14 nummerdatakse ümber artikliks 24. Artikli pealkiri asendatakse tekstiga „Tulemuslikkuse kavale ja tasusüsteemile vastavuse kontroll“ ja artikkel sõnastatakse ümber järgmiselt: „1. Komisjon kontrollib regulaarselt lennuliiklusteenuse osutajate ja liikmesriikide vastavust artiklite 10–17 ja 19–22 nõuetele ning artiklites 18 ja 23 osutatud rakendusaktide (olenevalt asjaoludest) nõuetele. Enne meetmete võtmist konsulteerib komisjon tulemuslikkuse hindamise asutusena tegutseva ametiga ja riiklike järelevalveasutustega. 2. Tulemuslikkuse hindamise asutusena tegutsev amet korraldab ühe või enama liikmesriigi, riikliku järelevalveasutuse või komisjoni taotluse korral uurimise lõikes 1 osutatud nõuete mis tahes mittejärgimise kohta. Kui tulemuslikkuse hindamise asutusena tegutsev amet saab teavet sellise nõuete mittejärgimise kohta, võib ta alustada omal algatusel uurimist. Uurimine tuleb lõpule viia nelja kuu jooksul pärast taotluse saamist ja asjaomase liikmesriigi, asjaomase riikliku järelevalveasutuse ning asjaomase määratud lennuliiklusteenuseosutaja seisukohtade ärakuulamist. Ilma et see piiraks artikli 41 lõike 1 kohaldamist, jagab tulemuslikkuse hindamise asutusena tegutsev amet uurimistulemusi asjaomaste liikmesriikidega, asjaomaste lennuliiklusteenuse osutajatega ja komisjoniga. 3. Komisjon võib esitada arvamuse selle kohta, kas liikmesriigid ja/või lennuliiklusteenuse osutajad on järginud artiklite 10–17, 19–22 ning artiklites 18 ja 23 osutatud rakendusaktide nõudeid ning teavitab sellest asjaomast liikmesriiki või asjaomaseid liikmesriike ja asjaomast lennuliiklusteenuse osutajat.“ (56)Artikkel 15 nummerdatakse ümber artikliks 35 (muudetud ettepaneku V peatükis) ja see sõnastatakse ümber järgmiselt: „1. Komisjon võib luua ühisprojekte, et rakendada Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava käitamispõhimõtete olulisi muudatusi, mis mõjutavad kogu võrku. 2. Lisaks võib komisjon kehtestada ühisprojektide ja nende rakendamise juhtimismehhanismid. 3. Ühisprojektid võivad olla kõlblikud liidu rahastamise saamiseks. Sel eesmärgil ja ilma et see piiraks liikmesriikide pädevust otsustada oma rahaliste vahendite kasutamise üle, viib komisjon läbi sõltumatu tasuvusanalüüsi ning konsulteerib asjakohaselt liikmesriikide ja asjaomaste sidusrühmadega vastavalt artiklile 10, uurides põhjalikult kõiki sobivaid vahendeid, millest rahastada ühisprojektide rakendamist. 4. Komisjon kehtestab lõigetes 1 ja 2 osutatud ühisprojektid ning juhtimismehhanismid artikli 37 lõikes 3 osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud rakendusaktidega.“ (57)Artikkel 16 jäetakse välja. (58)Artikkel 17 asendatakse artiklitega 26 ja 27 (muudetud ettepaneku IV peatükis) ja nende tekst on järgmine: „Artikkel 26

Võrgu funktsioonid 1. Lennuliikluse korraldamise võrgu funktsioonidega tagatakse, et õhuruumi ning piiratud ressursse kasutatakse kestlikult ja tulemuslikult. Lisaks tagatakse nende funktsioonidega, et õhuruumi kasutajad saavad lennata keskkonna seisukohast kõige optimaalsetel marsruutidel, võimaldades samal ajal maksimaalset juurdepääsu õhuruumile ja aeronavigatsiooniteenustele. Lõigetes 2 ja 3 loetletud võrgufunktsioonid toetavad kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide täitmist ja põhinevad operatiivvajadustel. 2. Lisaks hõlmavad lõikes 1 osutatud võrgufunktsioonid järgmist: a) Euroopa õhuruumi struktuuride kavandamine ja haldamine; b) lennuliiklusvoogude juhtimine; c) piiratud ressursside koordineerimine üldise lennuliikluse kasutatavates lennusagedusalades, eriti raadiosagedustel ning radari transpondri koodide koordineerimine ja jaotamine. 3. Lisaks hõlmavad lõikes 1 osutatud võrgufunktsioonid järgmist: a) õhuruumi optimaalne kavandamine võrgu tarbeks ja lihtsustatud korra väljatöötamine lennuliiklusteenuste osutamise delegeerimiseks koostöös lennuliiklusteenuse osutajate ning liikmesriikide ametiasutustega; b) lennujuhtimisvõimekuse haldamine võrgus, nagu on kindlaks määratud võrgu siduvas operatiivkavas; c) koordineerimis- ja tugifunktsiooni pakkumine võrgu tegevuses tekkinud kriisiolukorras; d) lennuliiklusvoogude ja läbilaskevõime juhtimine; e) Euroopa lennuliikluse korraldamise võrgus taristu kasutuselevõtuga seotud tegevuse kavandamise, järelevalve ja koordineerimise juhtimine kooskõlas Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkavaga, võttes arvesse käitamisvajadusi vajadusi ja nendega seotud käitamismenetlusi; f) Euroopa lennuliikluse korraldamise võrgu toimimise järelevalve. 4. Lõigetes 2 ja 3 loetletud funktsioonidega ei kaasne üldiste siduvate meetmete vastuvõtmine ega poliitilise hinnangu andmine. Funktsioone täidetakse kooskõlastatult sõjaväevõimudega vastavalt kokkulepitud korrale, mis näeb ette õhuruumi paindliku kasutamise. 5. Komisjonile antakse volitused võtta kooskõlas artikliga 36 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse muutmiseks, et lisada lõigetes 2 ja 3 osutatud funktsioonidele uusi funktsioone, kui see on vajalik võrgu paremaks toimimiseks ja selle tulemuslikkuse parandamiseks. Artikkel 27 Võrgu haldaja 1. Artiklis 26 osutatud eesmärkide saavutamiseks peab komisjon, keda vajaduse korral toetab amet, tagama, et võrgu haldaja aitaks lõikes 4 osutatud ülesandeid täites rakendada artiklis 26 sätestatud võrgufunktsioone. 2. Komisjon võib määrata mõne erapooletu ja pädeva organi, kes täidaks võrgu haldaja ülesandeid. Selleks võtab komisjon vastu rakendusakti kooskõlas artikli 37 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. Asjaomane määramisotsus sisaldab määramise tingimusi, sealhulgas võrgu haldaja rahastamisega seotud tingimusi. 3. Võrgu haldaja ülesandeid täidetakse sõltumatult, erapooletult ja kulutõhusalt. Ülesannetega tegeletakse asjakohaselt, hoides lahus teenuste osutamise ja regulatsiooni vastutusvaldkonnad, kui võrgu haldajaks määratud pädev asutus täidab ka reguleerivat funktsiooni. Võrgu haldaja võtab oma ülesandeid täites arvesse kogu lennuliikluse korraldamise võrgu vajadusi ja kaasab täielikult õhuruumi kasutajad, aeronavigatsiooniteenuse osutajad, lennuväljade käitajad ning sõjaväe.

4. Võrgu haldaja aitab rakendada võrgu funktsioone, kasutades tugimeetmeid, mille eesmärk on võrgu ohutu ja tulemuslik kavandamine ning toimimine tava- ja kriisitingimustes, ning meetmeid, mille eesmärk on pidevalt parandada ühtse Euroopa taeva võrgu toimimist ja võrgu üldist tulemuslikkust, eelkõige seoses tulemuslikkuse kava rakendamisega. Võrgu haldaja võtab oma tegevuses arvesse vajadust integreerida lennujaamad täielikult võrgustikku. 5. Võrgu haldaja ja tulemuslikkuse hindamise asutusena tegutsev amet teevad tihedat koostööd tagamaks, et artiklis 10 osutatud tulemuseesmärgid kajastuksid asjakohaselt läbilaskevõimes, mille konkreetsed aeronavigatsiooniteenuse osutajad peavad saavutama ja milles võrgu haldaja ja kõnealused aeronavigatsiooniteenuse osutajad on võrgu operatiivkava raames kokku leppinud. 6. Võrgu haldaja teeb järgmist: a) määrab kindlaks konkreetsed meetmed selleks, et rakendada võrgu funktsioone ja toetada siduva võrgu operatiivkava tõhusat rakendamist ning siduvate tulemuseesmärkide saavutamist; b) nõustab komisjoni ja esitab tulemuslikkuse hindamise asutusena tegutsevale ametile asjakohast teavet lennuliikluse korraldamise võrgu taristu kasutuselevõtu kohta kooskõlas Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkavaga, eelkõige selleks, et teha kindlaks võrgu jaoks vajalikud investeeringud. 7. Võrgu haldaja kasutab otsuste tegemisel ühisotsustamismenetlust. Ühisotsustamismenetluses osalejad teevad kõik, mis võimalik, et parandada võrgu toimimist ja tulemuslikkust. Ühisotsustamismenetluse käigus peetakse eelkõige silmas võrgu huve. 8. Komisjon kehtestab artikli 37 lõikes 3 osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud rakendusaktidega üksikasjalikud eeskirjad võrgu funktsioonide täitmise, võrgu haldaja ülesannete ning juhtimismehhanismide, sealhulgas otsustamismenetluse ja kriisijuhtimise kohta. 9. Muude õhuruumi struktuuride kavandamise aspektidega kui need, millele on osutatud artikli 26 lõigetes 2 ja 3, tegelevad liikmesriigid. Seda tehes võtavad liikmesriigid arvesse lennuliikluse vajadusi, hooajalisust ning lennuliikluse ja tulemuslikkuse kavade keerukust Enne nende aspektide üle otsustamist konsulteerivad nad asjaomaste õhuruumi kasutajatega või rühmadega, kes esindavad selliseid õhuruumi kasutajaid ja vajaduse korral sõjaväevõime.“ (59)Artikkel 18 jäetakse välja. (60)Artikkel 19 nummerdatakse ümber artikliks 29 (muudetud ettepaneku IV peatükis). Esimene lause asendatakse järgmisega: „Lennuliiklusteenuse osutajad loovad konsultatsioonimehhanismi, et pidada nõu asjaomaste õhuruumikasutajate ja lennuväljakäitajatega kõikides tähtsamates teenuseosutamisega seotud küsimustes, mis muu hulgas hõlmavad õhuruumi konfiguratsioonide vajalikke muudatusi või strateegilisi investeeringuid, millel on asjakohane mõju lennuliikluse korraldamisele ning aeronavigatsiooniteenuse osutamisele ja/või tasudele.“; neljandas lauses asendatakse viide artikli 27 lõikele 3 viitega artikli 37 lõikele 3. (61)Artikkel 20 nummerdatakse ümber artikliks 30 (muudetud ettepaneku IV peatükis) ja sõnastatakse ümber järgmiselt: „Liikmesriigid võtavad ühise transpordipoliitika raames vajalikud meetmed tagamaks, et pädevad tsiviil- ja sõjaväevõimud sõlmivad seoses konkreetsete õhuruumiosade haldamisega kirjalikud lepingud või samaväärsed õiguslikud kokkulepped või uuendavad neid, ning teavitavad sellest komisjoni.“ (62)Artikkel 21 nummerdatakse ümber artikliks 25, selle pealkiri asendatakse tekstiga „Aeronavigatsiooniteenuse osutajate raamatupidamise läbipaistvus“ ja selle tekst sõnastatakse ümber järgmiselt: „1. Aeronavigatsiooniteenuse osutajad, olenemata nende omandivormist või õiguslikust struktuurist, koostavad ja avaldavad igal aastal oma finantsaruanded. Need aruanded vastavad rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele, mille liit on kasutusele võtnud. Kui aeronavigatsiooniteenuse teenuse osutaja õigusliku staatuse tõttu ei ole rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite täielik järgimine võimalik, peab teenuseosutaja saavutama vastavuse võimalikult suures osas. Aeronavigatsiooniteenuse osutajad avaldavad aastaaruande ning sõltumatu audiitor kontrollib käesolevas lõikes osutatud aruandeid regulaarselt. 2. Riiklikul järelevalveasutusel ja tulemuslikkuse hindamise asutusena tegutseval ametil on õigus juurdepääsuks tema järelevalve alla kuuluvate aeronavigatsiooniteenuse osutajate raamatupidamisarvestusele. Liikmesriigid võivad otsustada anda muudele järelevalveasutustele juurdepääsu kõnealusele raamatupidamisarvestusele. 3. Selleks et vältida diskrimineerimist, ristsubsideerimist ja konkurentsi moonutamist, peavad aeronavigatsiooniteenuse osutajad oma siseraamatupidamises eraldi arvestust iga aeronavigatsiooniteenuse kohta, nagu neilt võidakse nõuda juhul, kui kõnealuseid teenuseid osutaksid erinevad ettevõtjad Lisaks peab aeronavigatsiooniteenuse osutaja iga toimingu kohta eraldi arvestust järgmistel juhtudel: a) ta osutab aeronavigatsiooniteenuseid, mis on hangitud vastavalt artikli 8 lõikele 1 ja aeronavigatsiooniteenuseid, mida see säte ei hõlma; b) ta osutab aeronavigatsiooniteenuseid ja teeb igasuguseid muid toiminguid, sealhulgas osutab ühiseid teabeteenuseid;

c) ta osutab aeronavigatsiooniteenuseid liidus ja kolmandates riikides. Aeronavigatsiooniteenuste osutamisega seotud kindlaksmääratud kulud, tegelikud kulud ja tulud jagatakse personalikuludeks, muudeks tegevuskuludeks kui personalikulud, amortisatsioonikuludeks, kapitalikuludeks, tulemuslikkuse hindamise asutusena tegutsevale ametile makstud lõivude ja tasudega seonduvateks kuludeks ning erakorralisteks kuludeks ja tehakse avalikkusele kättesaadavaks, tingimusel et konfidentsiaalne teave on kaitstud. 4. Tulusid ja kulusid käsitlevaid finantsandmeid, millest on teatatud vastavalt artikli 19 lõikele 6, ning muud ühikumäärade arvutamisel asjakohast teavet kontrollib või need kinnitab riiklik järelevalveasutus või asjaomasest aeronavigatsiooniteenuse osutajast sõltumatu üksus, kelle riiklik järelevalveasutus on heaks kiitnud. Auditi järeldused tehakse avalikkusele kättesaadavaks.“ (63)Artikkel 22 nummerdatakse ümber artikliks 31 (muudetud ettepaneku IV peatükk). Artikli pealkiri asendatakse järgmisega: „Üldise lennuliikluse operatiivandmete kättesaadavus ja neile juurdepääs“ ning artikkel sõnastatakse ümber järgmiselt: „1. Üldise lennuliikluse puhul teevad kõik aeronavigatsiooniteenuse osutajad, õhuruumi kasutajad, lennujaamad ja võrgu haldaja asjaomased operatiivandmed kättesaadavaks reaalajas, kedagi diskrimineerimata ning ilma et see piiraks julgeoleku- või kaitsepoliitikahuvide kaitsmist, sealhulgas piiriülesel ja kogu liitu hõlmaval tasandil. Sellisest andmete kättesaadavaks tegemisest saavad kasu sertifitseeritud või deklaratsiooni esitanud lennuliiklusteenuseosutajad, üksused, kellel on tõendatud huvi kaaluda aeronavigatsiooniteenuste osutamist, ning õhuruumi kasutajad, lennujaamad ja võrgu haldaja. Andmeid kasutatakse üksnes operatiivsetel eesmärkidel. 2. Lõikes 1 osutatud teenuse hinnad põhinevad andmete kättesaadavaks tegemise piirkulul. 3. Lõikes 1 osutatud juurdepääs asjakohastele operatiivandmetele antakse ohutusjärelevalve, tulemuslikkuse järelevalve ja võrgu järelevalve eest vastutavatele asutustele, sealhulgas ametile. 4. Komisjon võib kehtestada üksikasjalikud nõuded andmete kättesaadavaks tegemise ja neile juurdepääsu kohta kooskõlas lõigetega 1 ja 3 ning lõikes 2 osutatud metoodika hindade kindlaksmääramiseks. Asjaomased rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 37 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.“ (64)Lisatakse uus artikkel 12, mille pealkiri on „Marsruudi ja terminali aeronavigatsiooniteenuste liigitus“ ja mis sõnastatakse järgmiselt: „1. Enne iga võrdlusperioodi algust teatab iga liikmesriik komisjonile, milliseid aeronavigatsiooniteenuseid ta kavatseb oma vastutusalasse kuuluvas õhuruumis kõnealusel perioodil osutada, liigitades need vastavalt marsruudi aeronavigatsiooniteenusteks ja terminali aeronavigatsiooniteenusteks. Samal ajal teavitab iga liikmesriik komisjoni määratud lennuliiklusteenuseosutajatest, kes osutavad asjaomaseid marsruudi aeronavigatsiooniteenuseid ja terminali aeronavigatsiooniteenuseid. 2. Komisjon võtab aegsasti enne asjaomase võrdlusperioodi algust vastu igale liikmesriigile adresseeritud rakendusotsused selle kohta, kas asjaomaste teenuste kavandatav liigitus vastab artikli 2 punktides 28 ja 55 sätestatud kriteeriumidele. Komisjoni nõudmise korral abistab tulemuslikkuse hindamise asutusena tegutsev amet komisjoni nende otsuste analüüsimisel ja ettevalmistamisel, esitades oma arvamuse. 3. Kui lõike 2 alusel vastu võetud otsuses leitakse, et kavandatav liigitus ei vasta artikli 2 punktides 28 ja 55 sätestatud kriteeriumidele, esitab asjaomane liikmesriik seda otsust arvesse võttes uue teate, mille tingimused vastavad kõnealustele kriteeriumidele. Komisjon võtab selle teate kohta vastu otsuse kooskõlas lõikega 2. 4. Asjaomased määratud lennuliiklusteenuseosutajad lähtuvad oma marsruudi ja terminali aeronavigatsiooniteenuseid käsitlevate tulemuslikkuse kavade projektide puhul liigitustest, mille kohta komisjon on kindlaks teinud, et need vastavad artikli 2 punktides 28 ja 55 sätestatud kriteeriumidele. Tulemuslikkuse hindamise asutusena tegutsev amet lähtub samadest liigitustest, kui ta hindab kulude jaotamist marsruudi ja terminali aeronavigatsiooniteenuste vahel artikli 13 lõike 3 alusel.“ (65)Lisatakse uus artikkel 13, mille pealkiri on „Määratud lennuliiklusteenuseosutajate tulemuslikkuse kavad ja tulemuseesmärgid seoses marsruudi aeronavigatsiooniteenuste osutamisega“ ning mis sõnastatakse järgmiselt: „1. Marsruudi lennuliiklusteenuste osutamiseks määratud lennuliiklusteenuseosutajad võtavad igaks võrdlusperioodiks vastu tulemuslikkuse kavad seoses kõigi marsruudi lennuliiklusteenustega, mida nad osutavad ning vajaduse korral hangivad teistelt teenuseosutajatelt. Tulemuslikkuse kavade projektid võetakse vastu pärast kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide seadmist ja enne asjaomase võrdlusperioodi algust. Need sisaldavad marsruudi lennuliiklusteenuste tulemuseesmärke, mis on kindlaks määratud sellistes põhilistes tulemusvaldkondades nagu keskkond, läbilaskevõime ja kulutõhusus ning mis on kooskõlas kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkidega. Tulemuslikkuse kava projektides võetakse arvesse lennuliikluse korraldamise üldkava. Tulemuslikkuse kava projektid tehakse avalikkusele kättesaadavaks. 2. Lõikes 1 osutatud marsruudi lennuliiklusteenuste tulemuslikkuse kavade projektid sisaldavad võrgu haldaja esitatud asjakohast teavet. Enne kõnealuste kavade projektide vastuvõtmist konsulteerivad määratud lennuliiklusteenuseosutajad õhuruumi kasutajate esindajatega ning vajaduse korral sõjaväevõimude, lennujaamade käitajate ja lennujaamade koordinaatoritega. Määratud lennuliiklusteenuseosutajad esitavad kõnealused kavad ka nende sertifitseerimise eest vastutavale liikmesriigi pädevale asutusele, kes kontrollib vastavust määrusele (EL) 2018/1139 ning selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktidele ja rakendusaktidele. 3. Marsruudi aeronavigatsiooniteenuste tulemuslikkuse kavade projektid sisaldavad marsruudi aeronavigatsiooniteenuste tulemuseesmärke, mis on kooskõlas vastavate kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkidega kõigis põhilistes tulemuslikkuse valdkondades ja vastavad kolmandas lõigus sätestatud lisatingimustele. Marsruudi aeronavigatsiooniteenuse tulemuseesmärkide kooskõla kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkidega tehakse kindlaks järgmiste kriteeriumide alusel: a) kui jaotusväärtused on kehtestatud kooskõlas kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkidega, siis tulemuslikkuse kava projektis sisalduvate tulemuseesmärkide võrdlus nende jaotusväärtustega;

b) hinnangu andmine tulemuslikkuse suurenemisele nii tulemuslikkuse ka