- Kogurahvatulu korrigeerimisega seotud lähenemisviis. Komisjon on loonud kogurahvatulu saldode korrigeerimise valdkonnas kaks rakkerühma. Ühe rakkerühma lõid makromajandusstatistika direktorid ning see keskendub võrdlusaluste läbivaatamise poliitikale. Teise rakkerühma lõi monetaar-, finants- ja maksebilansistatistika komitee ning selle ülesanne on analüüsida Euroopa ühtlustatud läbivaatamispõhimõtteid. Eesmärk on välja töötada ühised Euroopa suunised enne 2016. aasta lõppu.

- Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi aruandlus põllumajandustootjatele otsetoetuse jaotamise kohta. Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat kavatseb aruandlust lähiaastatel järk-järgult arendada, et mõõta ühise põllumajanduspoliitika 2013. aasta reformi mõjusid. See aruandlus oleks kindel alus tulevastele poliitilistele otsustele. Komisjon võttis kohustuse alustada aruandlust ühise põllumajanduspoliitika toetuse jaotamise kohta juba põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi 2015. aasta tegevusaruandes.

- Kuidas tagada tugevam seos liidu tasandil eesmärkide, partnerluslepingute ja rakenduskavade vahel? Komisjonil on kindel kohustus rakendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu kehtestatud õigusraamistikku, et täita oma aruandekohustusi seoses Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide panusega liidu aruka, jätkusuutliku ning kaasava majanduskasvu strateegia saavutamisse.

- Kuidas ühildada pikaajalisi poliitilisi eesmärke mitmeaastase finantsraamistikuga? Komisjon on võtnud kindla kohustuse saavutada finantsplaneerimine, mille puhul on olemas piisavad eelarvevahendid pikemaajaliste poliitiliste prioriteetide jaoks, nagu majanduskasv ja tööhõive, säilitades samal ajal piisava paindlikkuse, et suuta toime tulla uute väljakutsetega Euroopa Parlamendi ja nõukogu kui eelarvepädevate institutsioonide ja seadusandjate abil. Mitmeaastase finantsraamistiku vahekokkuvõttes analüüsitakse praeguse mitmeaastase finantsraamistiku toimimist ja see sisaldab ettepanekuid ELi prioriteetide järgimise parandamiseks, sealhulgas seoses ELi võimega reageerida tema ees seisvatele olulisematele probleemidele. 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine annab võimaluse pidada poliitilisel tasandil arutelu selle üle, kuidas leida kõige parem tasakaal eelarvevahendite ja poliitiliste prioriteetide vahel.

Asepresident Georgieva kiri kinnitas, et komisjon on võtnud endale ametliku kohustuse rakendada täielikult ja õigeaegselt mitut kõnealuste kindlakstehtud küsimustega seotud tegevust ning meedet, eelkõige järgmisi küsimusi.

Komisjon nõustub algatama uusi meetmeid 100 ettepaneku põhjal (88 Euroopa Parlamendilt ja 12 nõukogult). Komisjon leiab, et 272 ettepaneku puhul (227 Euroopa Parlamendilt ja 45 nõukogult) on nõutavad meetmed juba võetud või on nende rakendamine pooleli, kuigi mõnel juhul tuleb veel hinnata meetmete tulemusi. Komisjon ei saa kehtiva õigus- ja eelarveraamistiku või oma institutsionaalse rolli või eelisõigustega seotud põhjustel nõustuda 35 Euroopa Parlamendilt saadud ettepanekuga. Üksikasjalikud põhjendused on esitatud komisjoni talituste töödokumendis, mis on käesolevale aruandele lisatud.

Asepresident Georgieva Euroopa Parlamendile eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse ajal saadetud kiri kinnitas, et komisjon on võtnud endale ametlikud kohustused rakendada täielikult ja õigel ajal mitut kõnealuste kindlakstehtud küsimustega seotud tegevust ja meedet.

Eelkõige rõhutas Martina Dlabajová, kes on Euroopa Parlamendi raportöör komisjoni eelarve täitmisele heakskiidu andmise puhul, vajadust tagada eelarve täitmisele heakskiidu andmisel „järjepidevus ja innovatsioon“. Peale tulemuslikkuse küsimustele suurema tähelepanu pööramise reageeris raportöör ka komisjoni järelmeetmetele seoses Euroopa Parlamendi ettepanekutega eelmise eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames. Asepresident Georgieva toetas seda lähenemisviisi ja märkis: „Peaksime õppima varasemast, et tagada parem tulevik, ja eelarve täitmisele heakskiidu andmine on selles suhtes suurepärane“.

2014. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist iseloomustas enim kaasatud Euroopa institutsioonide – Euroopa Parlamendi, nõukogu, Euroopa Kontrollikoja, komisjoni – ühtne seisukoht, et oluline on keskenduda ELi eelarve tulemuslikkusele. Eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluses leiti seega uus tasakaal ELi eelarvega saavutatud tulemustega seotud teemade ning formaalset eeskirjadele vastavust käsitlevate teemade vahel.

- Pikaajaline rahavoo prognoos ELi eelarve jaoks. Oma teatises mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise kohta esitas komisjon maksete prognoosi, milles hinnatakse kehtivate maksete ülemmäärade jätkusuutlikkust ning mis hõlmab täitmata kulukohustuste hinnangut ja kohustustest vabastamiste arengut kuni praeguse mitmeaastase finantsraamistiku lõpuni.

- Volinike käitumisjuhendi läbivaatamine. Komisjon on võtnud kohustuse olla eeskujuks ja tagada, et tema juhend vastab kõrgeimale standardile. Seoses endiste komisjoni liikmete ametiaja järgse tegevusega näeb käitumisjuhend 18 kuu jooksul ette nii kohustuse teavitada tegevusest, millega endine komisjoni liige kavatseb tegelema hakata, kui ka keelu teha lobitööd komisjoni liikmetega või edendada nende seas oma huve küsimustes, mis kuulusid tema ametisoleku ajal tema vastutusalasse. Peale selle on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 245 lõikes 2 sätestatud, et kohustus käituda ausalt ja diskreetselt kehtib ka pärast ametiaja lõppemist.

- Euroopa koolide järelmeetmed seoses Euroopa Kontrollikoja antud soovitustega. Komisjon on Euroopa koolide toetamisel jätkuvalt proaktiivne, austades samal ajal nende täielikku autonoomiat. Komisjon ei kõhkle, kui ta peab hääletama Euroopa koolide kuratooriumis koolidele eelarve täitmisele heakskiidu andmise vastu, kui ta leiab, et kavandatavad meetmed on riskide leevendamiseks ebapiisavad.

- Asjaomaste peadirektoraatide poolt nende iga-aastastes tegevusaruannetes sellise teabe avaldamine, mis käsitleb nende panust Euroopa poolaasta jooksul vastu võetud riigipõhiste soovituste saavutamisse. Asjaomased peadirektoraadid annavad 2015. aastal ja järgmistel aastatel oma iga-aastastes tegevusaruannetes jätkuvalt aru oma panuse kohta Euroopa poolaasta riigipõhiste soovituste saavutamisse.

- OLAFi ja tema järelevalvekomitee vaheline töökorraldus. Komisjon esitas kaasseadusandjatele oma ettepaneku 4. märtsil 2016.

- Tubakakokkulepped (erimärkused on esitatud allpool punktis 5.3).

- Varjupaiga- ja rändeküsimused. Volinik Avramopoulos esines 13. juulil 2016. aastal Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoni ees, andes ülevaate liidu poolt selles valdkonnas võetud meetmete rahastamise ja rakendamise hetkeseisust, pöörates tähelepanu eelkõige kontrolli- ja aruandlussüsteemidele.

Komisjon on järginud ka Euroopa Parlamendi eriettepanekut mitte võtta vastu uut raamistikku komisjoni eksperdirühmade jaoks enne, kui on toimunud esimese asepresidendi Timmermansi, Euroopa Ombudsmani, Euroopa Parlamendi tähtsaimate liikmete ja kodanikuühiskonna vaheline kohtumine. Komisjon kinnitab, et esimene asepresident ja tema kabinet on kohtunud kõikide asjaomaste osalistega, nagu on viidatud Euroopa Parlamendi resolutsioonis, uute eeskirjade ettevalmistamisel, eri vormides ja eri juhtudel, ning on tehtud ettepanek täiendavateks kohtumisteks poliitilisel tasandil. Komisjon leiab seepärast, et ta on järginud seda Euroopa Parlamendi ettepanekut.

2. Tulemuslikkus kui eelarve täitmisele heakskiidu andmise teine sammas

Nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu toetavad tulemuslikkuse arvesse võtmist eelarve täitmisele heakskiidu andmise teise sambana, mis täiendab tavapärast vastavusküsimuste sammast. See uus lähenemisviis kajastub seega olulistes ettepanekutes, mille kaks institutsiooni on 2014. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise puhul esitanud.

Euroopa Parlament on esitanud kaks peamist ettepanekut, mis käsitlevad vastavalt mitmeaastase finantsraamistiku ja poliitilise programmitöö perioodide ühitamist ning tugevamat seost strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide ning partnerluslepingute ja rakenduskavade vahel.

Eespool nimetatud kirjades rõhutas asepresident Georgieva, et komisjon on võtnud kindla kohustuse: a) saavutada finantsplaneerimine, mille puhul on olemas piisavad eelarvevahendid pikemaajaliste poliitiliste prioriteetide jaoks; ning b) rakendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu kehtestatud õigusraamistikku, et parandada aruandlust, mis kajastab Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide panust liidu aruka, jätkusuutliku ning kaasava majanduskasvu strateegia saavutamisse.

Peale selle nõuab Euroopa Parlament, et komisjon kasutaks täielikumalt olemasolevate õigusnormide pakutavaid võimalusi seoses tulemusreserviga. Komisjon rakendabki õigusliku aluse pakutavaid võimalusi ja leiab, et praegune õigusraamistik innustab juba piisavalt liikmesriike tulemuslikkust suurendama. Kui tulemusreservi eeskirju tuleb veelgi tugevdada, siis tegeldakse sellega 2020. aastale järgneva perioodi ettevalmistuste ajal.

Euroopa Parlament kutsub komisjoni üles parandama oma aruandlust tulemuslikkusega seotud teemade puhul. Komisjon on esitanud uue iga-aastase haldus- ja tulemusaruande 2015. aasta ELi eelarve kohta, ühendades kaks varasemat aruannet: iga-aastase hindamisaruande, mis koostati kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 318, ning koondaruande, mis oli nõutud finantsmääruse artikli 66 lõikega 9. Koondades ELi eelarve tulemuslikkust ja haldamist käsitlevat teavet, annab see aruanne põhjaliku ülevaate sellest, kuidas ELi eelarve toetab liidu poliitilisi prioriteete, ning rollist, mida komisjon mängib tulemuslikkusest juhinduva töökultuuri edendamisel ja eelarve haldamise rangeimate standardite tagamisel ning edendamisel. Aruanne on oluline komisjoni panus iga-aastasesse eelarve täitmisele heakskiidu andmise protsessi.

„Keskendumine, kiirus ja tulemused“ on juhtpõhimõtted mitmes algatuses, mis kuuluvad nelja eri valdkonda, nagu on näidatud uues iga-aastases haldus- ja tulemusaruandes. See lähenemisviis näitab komisjoni kohustust ühtlustada eelarve tulemuslikkuse aruandlust.

Tulemustele keskendunud ELi eelarve algatusega püütakse tagada pidev areng selles valdkonnas. Teatav edasiminek toimus juba 2015. aastal komisjoni strateegilise planeerimise ja programmitöö tsükli ajal ning eelarvemenetluse käigus. Need muudatused edendavad tulemuslikkuse planeerimist, jälgimist ja aruandlust kõikide programmide puhul.

3.Vigade esinemise määra käsitlemine

Euroopa Parlament ja nõukogu on teinud ettepanekuid seoses vastavusküsimustega, tuginedes Euroopa Kontrollikoja järeldustele, mis on esitatud tema 2014. aasta aruandes, samuti teabele, mida komisjon on andnud eelarve täitmisele heakskiidu andmisega seotud aruannetes, nagu komisjoni 2014. aasta haldustegevuse koondaruanne ning teatis ELi eelarve kaitsmise kohta 2014. aasta lõpuni.

Vastuseks nii Euroopa Parlamendi kui ka nõukogu ettepanekule kohaldada rangelt finantsmääruse artikli 32 lõiget 5 korraldab komisjon püsivalt vigade kõrge esinemismääraga valdkondade analüüsi ning annab aru algpõhjustest ja nende käsitlemiseks võetud meetmetest, tagades samal ajal kontrolli kulutõhususe.

Siinkohal on komisjon võtnud kohustuse jätkata tihedat kooskõlastamist liikmesriikidega ja teiste eelarve täitmisega seotud ülesandeid täitvate üksustega, et teha kindlaks valdkonnad, kus on vaja või peetakse tõenäoliselt kasulikuks kooskõlastatud meetmeid. Vajaduse korral võetakse ennetusmeetmed, nagu liikmesriikidele suuniste andmine või vahendite andmise peatamine/katkestamine.