SELETUSKIRI

9. mail 2011 võttis nõukogu vastu määruse (EL) nr 442/2011 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Süürias[1].

Nõukogu […] otsusega 2011/[…]/ÜVJP[2] nähakse ette täiendavate meetmete võtmine, sealhulgas toornafta ja naftasaaduste Süüriast ostmise, importimise või vedamise keeld ning Bashar al-Assadi režiimilt toetust saavate või Bashar al-Assadi režiimi toetavate isikute ja üksuste rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamine. Selliste täiendavate isikute, üksuste ja asutuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid külmutatakse, on esitatud asjaomase otsuse lisas.

Kõnealused meetmed on võetud vastu nõukogu määrusega (EL) nr […]/2011.

Mõned kõnealustest toodetest kuuluvad Euroopa Majandusühenduse ja Süüria Araabia Vabariigi vahelise koostöölepingu reguleerimisalasse. Koostöölepingu kohaldamine tuleb seetõttu kõnealuste toodete suhtes peatada.

2011. aasta märtsist on Süüria ametiisikud pannud toime väga tõsiseid inimõiguste rikkumisi, mida võib ÜRO inimõiguste ülemkomissari 18. augusti 2011. aasta avalduse kohaselt pidada inimsusevastasteks kuritegudeks.

Koostöölepingu preambulis on sätestatud, et „lepinguosalised soovivad kõnealust lepingut sõlmides tõendada ühist soovi säilitada ja tugevdada omavahelisi sõbralikke suhteid Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtete kohaselt”. Praeguses olukorras ei ole enam võimalik eeldada, et Süüriaga saaks säilitada omavahelisi sõbralikke suhteid Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtete kohaselt.

Teisest küljest ei peaks juba repressioonide all kannatavaid Süüria elanikke veelgi koormama Süüriaga tehtava üldise koostöö peatamisega. Peatamine peaks olema suunatud vaid Süüria ametiisikutele. Arvestades et praegu saab toornafta ja naftasaadustega kauplemisest kõige rohkem kasu Süüriat valitsev režiim ning et kauplemisega toetatakse seega repressiooniakte, peaks koostöölepingu peatamine piirduma toornafta ja naftasaadustega.

2011/0235 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

millega osaliselt peatatakse Euroopa Majandusühenduse ja Süüria Araabia Vabariigi vahelise koostöölepingu kohaldamine

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

1. 18. jaanuaril 1977. aastal sõlmisid Euroopa Ühendus ja Süüria Araabia Vabariik koostöölepingu (edaspidi „koostööleping”),[3] et edendada igakülgset koostööd lepinguosaliste vaheliste suhete tugevdamiseks.

2. Koostööleping põhineb lepinguosaliste ühisel soovil säilitada ja tugevdada omavahelisi sõbralikke suhteid Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtete kohaselt.

3. Alates 2011. aasta märtsist on suureneva majandusliku ja poliitilise rahulolematuse üldisel taustal kasvanud protestid Süüria ametiisikute konkreetsete võimukuritarvituste vastu. Äärealadel alanud tagasihoidlikud protestid on kasvanud ülemaaliseks ülestõusuks. Süüria ametiisikud on vastanud väga vägivaldsel viisil, sealhulgas tulistanud rahumeelseid protestijaid, ning teevad seda jätkuvalt.

4. ÜRO inimõiguste ülemkomissar esitas 18. augustil 2011 Süüria Araabia Vabariigis valitsevat inimõiguste olukorda käsitleval inimõiguste nõukogu 17. erakorralisel istungjärgul avalduse, milles ta tuletas meelde oma 18. augusti aruannet, et inimõiguste nõukogu poolt esitatud teabehankimise ülesande läbiviimisel tehti kindlaks, et Süüria julgeoleku- ja sõjaväejõud rikuvad laialdaselt või süstemaatiliselt inimõigusi, sealhulgas vastutavad mõrvade, sunniviisiliste kadumiste, piinamiste, vabadusevõtmiste ja tagakiusamiste eest. Ülemkomissar leidis, et tulenevalt nimetatud tegude ulatusest ja laadist võivad need olla inimsusevastased kuriteod, ning ta kutsus julgeolekunõukogu liikmeid tungivalt üles kaaluma Süüria praeguse olukorra esitamist arutamiseks rahvusvahelisele kriminaalkohtule.

5. Samal päeval mõistis Euroopa Liit hukka Bashar al-Assadi ja tema režiimi poolt rahva vastu suunatud jõhkra vägivalla, mis oli kaasa toonud paljude Süüria kodanike tapmise või vigastamise. EL on korduvalt rõhutanud, et julmad repressioonid tuleb lõpetada, kinnipeetud meeleavaldajad vabastada, rahvusvahelistele humanitaar- ja inimõigusorganisatsioonidele ning meediale tuleb võimaldada vaba juurdepääs, samuti tuleb alustada tõelist ja kaasavat riigisisest dialoogi. Süüria juhtkond on siiski eiranud ELi ja laia rahvusvahelise üldsuse üleskutseid.

6. 23. augustil 2011 võttis inimõiguste nõukogu vastu resolutsiooni inimõiguste raske rikkumise kohta Süüria Araabia Vabariigis, milles ta mõistis karmilt hukka inimõiguste jätkuvad rikkumised Süüria ametiisikute poolt, kordas oma üleskutset Süüria ametiisikutele täita rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi, rõhutas väidetavate rahvusvahelise õiguse rikkumiste, sealhulgas inimsusevastaste kuritegudena tõlgendada võidavate tegude rahvusvahelise, läbipaistva, sõltumatu ja kiire uurimise ning süüdlaste karistamise vajadust. Samuti otsustas inimõiguste nõukogu lähetada sõltumatu rahvusvahelise komisjoni uurima rahvusvaheliste inimõiguste rikkumise juhtumeid Süürias.

7. Võttes arvesse üldise rahvusvahelise õiguse vaieldamatutest normidest tulenevate kohustuste rasket rikkumist Süüria poolt, on Euroopa Liit otsustanud võtta Süüria režiimi suhtes täiendavad piiravad meetmed ja peab vajalikuks koostöölepingu kohaldamine ajutiselt peatada.

8. Vastavalt koostöölepingu preambulile soovisid lepinguosalised seda lepingut sõlmides näidata oma ühist soovi säilitada ja tugevdada omavahelisi sõbralikke suhteid Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtete kohaselt. Arvestades väljakujunenud olukorda, on Euroopa Liit seisukohal, et praegune olukord Süürias on ilmses vastuolus Süüria ja Euroopa Liidu koostöö aluseks olevate Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtetega. Seetõttu on EL seisukohal, et olukord on põhjalikult muutunud võrreldes sellega, mis valitses kõnealuse lepingu sõlmimise ajal ning see muutus õigustab koostöölepingu kohaldamise osalist peatamist.

9. Osaline peatamine peaks kestma seni, kuni Süüria ametiisikud lõpetavad inimõiguste süstemaatilised rikkumised ja hakkavad jälle täitma koostöölepingu aluseks olevaid tingimusi.

10. Arvestades, et peatamine peaks olema suunatud vaid Süüria ametiisikutele ja mitte Süüria elanikele, tuleks seda piirata. Arvestades, et praegu saab toornafta ja naftasaadustega kauplemisest kõige rohkem kasu Süüriat valitsev režiim ning et kauplemisega toetatakse repressiooniakte, peaks lepingu peatamine piirduma toornafta ja naftasaadustega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Majandusühenduse ja Süüria Araabia Vabariigi vahelise koostöölepingu artiklite 12 ja 14 kohaldamine peatatakse I lisas loetletud meetmetega seoses.

Artikkel 2

Käesolevast otsusest teatatakse Süüriale.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, [...]

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA

Artiklis 1 osutatud meetmete loetelu

11. Toornafta ja naftasaaduste importimine liitu, kui need

12. pärinevad Süüriast või

13. on eksporditud Süüriast;

14. Toornafta või naftasaaduste ostmine, kui need asuvad Süürias või on pärit Süüriast;

15. Toornafta või naftasaaduste vedamine, kui need on pärit Süüriast või kui neid eksporditakse Süüriast muusse riiki;

16. Otseselt või kaudselt rahastamise või rahalise abi pakkumine, sealhulgas tuletisinstrumentide ja futuuride, samuti kindlustuse ja edasikindlustuse pakkumine seoses punktidega 1, 2 ja 3; ja

17. Teadlik ja tahtlik osalemine tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on otsene või kaudne kõrvalehoidmine punktides 1, 2 3 ja 4 nimetatud keeldudest.

[1] ELT L 121, 10.5.2011, lk 11.

[2] ELT L […]

[3] EÜT L 269, 27.9.1978, lk 2.