[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel, 25.7.2007

KOM(2007) 443 lõplik

2007/0163 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega luuakse Euroopa Koolitusfond (uuesti sõnastatud)

(esitanud komisjon)

SELETUSKIRI

Sissejuhatus

Euroopa Koolitusfond, edaspidi „koolitusfond“ või „fond“, on ELi detsentraliseeritud asutus, mis on loodud nõukogu 7. mai 1990. aasta määruse (EMÜ) nr 1360/90[1] alusel. Fondi asukoht on Itaalias Torinos.

Oma asutamismääruse kohaselt on fondi üldeesmärk aidata kaasa kutseõppesüsteemide arengule partnerriikides, mis kuuluvad selle geograafilisse rakendusalasse.

Algselt loodi koolitusfond PHARE välisabiprogrammi rakendamise toetuseks kutseõppe valdkonnas. Kuid pärast asutamismääruse kolme järjestikust muutmist on koolitusfondi geograafiline ulatus laienenud, hõlmates ka varasemate TACISe, CARDSi ja MEDA programmidega hõlmatud riike.

Sestsaadik, kui fondi asutamismäärust viimati muudeti, on Euroopa Liidu poliitilistes perspektiivides toimunud olulisi arenguid nii hariduse ja koolituse kui ka välissuhete valdkonnas, samuti on vastava poliitika rakendamiseks vastu võetud uusi vahendeid. Sellest tulenevalt leitakse, et koolitusfondi asutamismäärust on vaja uuesti muuta, et võtta arvesse hiljutisi arenguid, ajakohastada fondi rolli ja ülesandeid ning luua kindel alus selle edaspidiseks tööks.

2005. aastal esitas komisjon institutsioonidevahelise kokkuleppe eelnõu Euroopa Liidu reguleerivate ametite raamistiku loomise kohta[2]. Ehkki nimetatud raamistik, mis on alles ettepaneku staadiumis, on ette nähtud eelkõige komisjonile juhtnööriks uute detsentraliseeritud asutuste loomisel, tuleks ka selle põhimõtteid arvesse võtta, kui tehakse ettepanek teha olemasolevate asutuste asutamismäärustesse olulisi muudatusi, et saavutada olulisimates küsimustes pikas perspektiivis suurem lähenemine. Käesoleva ettepaneku ettevalmistamisel võeti arvesse institutsioonidevahelise kokkuleppe (edaspidi „IIAOFA“) eelnõus esitatud põhimõtteid.

Lisaks sellele on käesoleva seadusandliku ettepaneku eesmärgiks koostada Euroopa Koolitusfondi asutamismääruse uuesti sõnastatud versioon kooskõlas 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta[3].

Ettepaneku taust ja eesmärgid

Viimased arengusuunad kutseõppes ja -koolituses

Teemadering, millega Euroopa Koolitusfond tegeleb, nagu seda on kirjeldatud fondi asutamismääruses, on kutseõppesüsteemide arengule kaasaaitamine partnerriikides.

Viimastel aastatel on haridus- ja koolituspoliitika ELis nihkunud eri sektorite eraldi käsitlemiselt elukestva õppe perspektiivile, mis hõlmab holistilist vaadet haridusele ja koolitusele kui osale terviklikust õppimissüsteemist, kuhu kuulub nii alg- ja keskharidus, kõrgharidus, alus- ja täiendkutseõpe, jätkukoolitus ja täiskasvanute koolitus.

Lisaks peetakse elukestvat õpet otsustavaks teguriks Lissaboni eesmärkide saavutamisel, sest see võib anda inimestele teadmised, oskused ja laiema silmaringi, et nad saaksid töötada ja elada aktiivsete kodanikena dünaamilises ja kiirelt muutuvas majanduses ja ühiskonnas.

Selles kontekstis ei saa traditsioonilist kutsekoolitust, mida määratletakse kui protsessi, mille käigus antakse inimesele tööturul vahetult kasutatavad tööalased oskused, käsitleda eraldi muudes haridusvaldkondades toimuvast arengust või tööturu pikaajalisematest suundumustest.

Uued välissuhete poliitika vahendid

Euroopa Koolitusfondi asutamismäärusesse üksteise järel tehtud muudatuste tulemusena on fondi geograafilist rakendusala seni määratletud välissuhete programmide põhjal, mille alusel fond tegutses (PHARE, CARDS, TACIS, MEDA).

Alates 2007. aastast asendavad neid programme uued välissuhete poliitika vahendid, peamiselt ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA) ning Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahend (ENPI).

Nende uute välissuhete poliitika vahendite kasutuselevõtt on oluline samm välisabi puhul kogu sektori ulatuses programmikeskse lähenemisviisi asemel strateegilise lähenemisviisi rakendamise suunas. Need vahendid on ette nähtud selleks, et toetada partnerriike kohalike reformide läbiviimisel eri sektorites.

Sellises uues kontekstis oodatakse, et koolitusfond annaks komisjonile poliitika kujundamisel ja programmitöö kavandamisel veelgi rohkem teavet ja analüüsitulemusi ning aitaks komisjoni palvel kaasa partnerriikidele antava koolitusabi üldise tõhususe analüüsimisel. Tähelepanu keskmes on ka partnerriikide toetamine riigi kontekstis sobivate reformistrateegiate kindlaksmääramisel ja rakendamisel ning võrgustikutöö arendamine ja kogemuste ja heade tavade vahetus ELi ja partnerriikide vahel ning samuti partnerriikide endi vahel.

Koolitusfondi välishindamine

Kooskõlas koolitusfondi asutamismäärusega, nagu seda on muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1572/98,[4] toimus 2005. aastal koolitusfondi 2002—2005. aasta tegevuse välishindamine. Hindamise lõppjäreldused koos rea soovitustega esitati komisjonile 2006. aastal ning nende põhjal esitas komisjon nõukogule ja Euroopa Parlamendile teatise, mis võeti vastu 19. detsembril 2006[5].

Hindamisel kinnitati, et koolitusfondi tehtud töö on hinnaline, ning leiti, et komisjoni talitused ja EÜ delegatsioonid suhtuvad positiivselt koolitusfondi asjatundlikku panusesse kutseõppe ja -koolituse valdkonnas.

Hindajad esitasid ka rea soovitusi, mis nõuavad kas komisjonilt või koolitusfondilt endalt meetmete võtmist. Komisjon analüüsis hindajate tulemusi, järeldusi ja soovitusi ning võttis need käesoleva seadusandliku ettepaneku koostamisel asjakohaselt arvesse. Selles kontekstis kõige olulisemad soovitused on esitatud alljärgnevalt.

Koolitusfondi pädevusvaldkond

Hindajad jõudsid järeldusele, et koolitusfondi pädevusvaldkonna piiramine üksnes kutseõppe ja -koolitusega on liiga kitsendav, ning ehkki nii komisjon kui ka fond ise on seda viimastel aastatel tõlgendanud üsna paindlikult, soovitasid nad, et fondi asutamismääruse läbivaatamisel tuleks fondi roll määratleda niiviisi, et kutseõpe ja -koolitus oleks osa laiemast inimressursside arendamise programmist.

Geograafiline ulatus

Hindajad pooldasid suuremat paindlikkust koolitusfondi geograafilises ulatuses, sest see võimaldaks komisjonil kasutada fondi spetsiifilist asjatundlikkust riikides, mis on võrreldaval arengutasemel ja seisavad samalaadsete sotsiaalmajanduslike probleemide ees. Samal ajal rõhutasid hindajad, et niisuguse paindlikkusega peab kaasnema fondi tegevusel rangete prioriteetide järgimine.

Juhtimisstruktuurid

Hindajad tõstsid esile oma järeldust, et juhatuse strateegilist rolli tuleks veelgi võimendada ja et nõuandev kogu kujutab endast küll olulist ja kasulikku ekspertide võrgustikku, kuid ei täida oma rolli juhatuse nõuandjana ning seetõttu tuleks selle põhikirjaline funktsioon tõenäoliselt kaotada.

Kokkuvõte

Eespool toodud põhjendustest lähtudes teeb komisjon järgmised ettepanekud:

- koolitusfondi pädevusvaldkondi tuleks laiendada, et need hõlmaksid inimressursside arendamist, eelkõige haridust ja koolitust elukestva õppe seisukohalt, ning samuti nendega seotud tööturuküsimusi;

- lisaks tuleks fondi geograafilist ulatust ajakohastada ja määratleda see uuesti, lähtudes Euroopa Liidu välissuhete poliitika uutest vahenditest ja prioriteetidest;

- selle uue töökeskkonna piires tuleb koolitusfondi funktsioone vastavalt kohandada, hoides komisjoniga kooskõlastatult selgelt kindlaks määratud prioriteete tähelepanu keskmes;

- fondi juhtimisstruktuure on vaja moderniseerida, et soodustada tulemuslikku otsuste tegemise protsessi ja aidata kaasa pikaajalisele lähenemisele teiste ametitega, nagu on ette nähtud IIAOFAs.

Komisjoni ettepaneku põhjendus

Käesoleva ettepanekuga nähakse ette vajalikud muudatused asutamismääruses ja aidatakse lihtsustada Euroopa Koolitusfondiga seotud õigusakte.

Õigusakti valik: uuesti sõnastatud määrus

Euroopa Koolitusfondi asutamismäärust on pärast selle vastuvõtmist 1990. aastal muudetud kolmel korral (aastatel 1994, 1998 ja 2000), et laiendada fondi tegevuse geograafilist ulatust vastavalt TACISe, MEDA ja CARDSi riikidele. Lisaks sellele muudeti asutamismäärust aastal 2003 neljandat korda, et viia see vastavusse uue finantsmäärusega.

Kuna praegu on vaja teha kõnealusesse määrusse olulisi muudatusi, nagu on selgitatud eespool punktis 2, on komisjon seisukohal, et selleks tuleb kasutada uuestisõnastamise meetodit, mida on kirjeldatud 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta,[6] et võtta vastu ühtne õigusakti tekst, millega samaaegselt tehakse soovitud muudatused, kodifitseeritakse need muudatused varasemate õigusaktide muutmata sätetega ja tunnistatakse kõnealused õigusaktid kehtetuks.

Õiguslik alus

Koolitusfondi asutamismääruse õiguslikuks aluseks oli Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 235 (praegune artikkel 308).

Euroopa Liidu reguleerivate ametite raamistiku loomist käsitleva teatise[7] punktis 4.1 on öeldud, et „ [ameti] asutamise õigusakt peab põhinema sellel asutamislepingu sättel, mis on kõnealuse poliitika õiguslik alus “.

Komisjon on seisukohal, et koolitusfondi uus temaatiline pädevusvaldkond, nagu seda on kirjeldatud käesolevas uuestisõnastamismääruses, on küll laiem kui „traditsiooniline“ kutseõpe, kuid on endiselt tihedasti seotud ELi selle valdkonna poliitikaga.

Seetõttu näib, et asutamislepingu artikkel 150, milles käsitletakse kutseõpet, ning eriti selle lõige 3, milles on sätestatud, et „ [ü]hendus ja liikmesriigid edendavad kutseõppe valdkonnas koostööd kolmandate riikidega ja pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega “, on Euroopa Koolitusfondi asutamismääruse jaoks kohane õiguslik alus.

Nimetatud artikli lõikes 4 on sätestatud, et kavandatav õigusakt tuleb vastu võtta asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (kaasotsustamismenetlus).

Kommentaarid ettepaneku tekstile

Ümber sõnastatud asutamismääruses on kokku 27 artiklit. Enamikku olemasolevaid artikleid on kas uute viidete või lisaelementidega täiendatud, teised on nihutatud teise teksti osasse ja/või ümber sõnastatud, et saada kergemini loetav ja sisutihedam versioon. On lisatud mõned täiesti uued artiklid, peamiselt selleks, et käsitleda IIAOFAs soovitatud elemente. Hulk artikleid on jäänud muutmata, samas kui mõned on välja jäetud, kuna need on vananenud või muutunud üleliigseks.

Viide õiguslikule alusele on muutunud, kuna vana asutamislepingu artikkel 235 (praegune artikkel 308) on punktis 5 selgitatud põhjustel asendatud artikliga 150.

Põhjendusi on muudetud järgmiselt: on lisatud esimene põhjendus, et näidata, et uus õigusakt kujutab endast vanema õigusakti uuesti sõnastamist; uues põhjenduses viidatakse fondi asukohale; on lisatud kolm uut põhjendust, et selgitada asutamismääruse varasemate muudatuste asjaolusid; on lisatud kolm uut põhjendust, milles viidatakse uutele ELi välispoliitika vahenditele ning nende vahenditega hõlmatud riikides valitsevale inimressursside arendamise vajadusele.

Lisaks viidatakse ühes uues põhjenduses koolitusfondi ning komisjonilt nõukogule ja Euroopa Parlamendile esitatud vastavasisulise teatise hiljutisele välishindamisele, kuna käesolevas ettepanekus on arvesse võetud kõnealuse teatise järeldusi.

Lõpuks viidatakse reas uutes põhjendustes juhatuse rollile ning fondi kohustusele kohaldada ühenduse eeskirju ja menetlusi seoses eelarve- ja finantsküsimustega, pettuse, korruptsiooni ja ebaseadusliku tegevuse vastase võitlusega, üldsuse juurdepääsuga dokumentidele ning isikuandmete töötlemisega. Viimases põhjenduses kinnitatakse, et kavandatavas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid.

Peamisi sisulisi muudatusi on kirjeldatud alljärgnevalt:

Artikkel 1 (Sisu ja reguleerimisala)

Nagu eespool selgitatud, on elukestval õppel põhinev lähenemisviis haridusele ja koolitusele ning tööturuküsimuste jätkuv tähtsus koolitusfondi töös tähendanud, et fondi tegevus on alati olnud laiem, kui nähtub selle pädevusvaldkonna sõnastusest.

Et seda olukorda ametlikult vormistada, tehakse ettepanek, et koolitusfondi pädevusvaldkonda tuleks laiendada, nõnda et see hõlmaks inimressursside arendamise tõhustamist, eelkõige hariduses ja koolituses elukestva õppe seisukohalt, ning sellega seotud tööturuküsimusi .

Komisjon peab õigeks, et oma piiratud ressursside tõttu säilitab Euroopa Koolitusfond praeguse geograafilise katvuse. Seetõttu tehakse ettepanek lähtuda fondi peamiste tegevusvaldkondade määratlemisel ühinemiseelse abi rahastamisvahendist (IPA) ning Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendist (ENPI). Et koolitusfond saaks tegutseda kooskõlas välissuhete prioriteetidega piirkondades, mis jäävad fondi esmasest geograafilisest ulatusest väljapoole (näiteks Kesk-Aasia riikides), peaks fondi juhatus tegema komisjoni ettepaneku põhjal ad hoc otsuse.

Endisi „abikõlblikke riike“ nimetatakse nüüdsest „partnerriikideks“.

Artikkel 2 (Ülesanded)

Arvestades fondile kavandatavat uutel välissuhete poliitika vahenditel põhinevat uut rolli, tuleks selle ülesanded uuesti kindlaks määrata järgmiselt:

- pakkuda teavet, analüüsida poliitikat ja anda nõu inimressursside arendamise küsimuste ning nende seoste kohta valdkondlike poliitiliste eesmärkidega partnerriikides;

- toetada partnerriikides asjaomaseid huvirühmi suutlikkuse tõstmisel inimressursside arendamise alal;

- aidata kaasa teabe- ja kogemustevahetusele partnerriikides inimressursside arendamise ümberkorraldamisega seotud rahastajate vahel;

- toetada inimressursside arendamise valdkonnas ühenduse abi kohaletoimetamist partnerriikidesse;

- levitada inimressursside arendamise küsimustes teavet, toetada koostöövõrgustike loomist ning heade tavade ja kogemuste vahetust nii Euroopa Liidu ja partnerriikide vahel kui ka partnerriikide endi vahel;

- komisjoni palvel aidata analüüsida partnerriikidele antava koolitusabi üldist tõhusust.

Artikkel 3 (Üldsätted)

Fondi asukoht on nimetatud lõikes 2; lõikes 3 lisatakse mõned üksikasjad, millega täpsustatakse koostööd Euroopa Kutseõppe Arenduskeskusega (CEDEFOP), ning lõiked 4 ja 5 sisaldavad sätteid Euroopa ombudsmani teostatava haldusjärelevalve kohta ning koostöölepingute sõlmimise tingimuste kohta koolitusfondi ja muude asjakohaste asutuste vahel.

Artiklid 4 (Läbipaistvus), 5 (Konfidentsiaalsus) ja 6 (Õiguskaitsemeetmed)

Need artiklid laiendavad dokumentidele juurdepääsu käsitleva endise artikli 4a reguleerimisala, lisades sellele IIAOFAs soovitatud sätted läbipaistvuse ja konfidentsiaalsuse kohta ning nähes ette selles kontekstis vajalikud õiguskaitsemeetmed.

Artiklid 7 (Juhatus), 8 (Hääletuskord ja esimehe ülesanded) ja 9 (Juhatuse volitused)

Et aidata kaasa tulemuslikule otsustusprotsessile ja minimeerida tegevuskulusid, nähakse artiklis 7 ette koolitusfondi juhatuse ümberstruktureerimine IIAOFAs sätestatud põhimõtteid arvestades järgmiselt:

- esindajate arv juhatuses piirdub viieteistkümnega;

- komisjon ja nõukogu nimetavad võrdse ja piiratud arvu esindajaid (kumbki kuus);

- läbipaistvuse huvides nimetab komisjon juhatuse hääleõiguseta liikmeteks ka kolm partnerriikide esindajat;

- kõik juhatuse liikmed nimetatakse ametisse nende erialaste teadmiste põhjal asjaomases valdkonnas ning võttes arvesse sugupooltevahelist võrdsust; nende ametiaeg on viis aastat (praeguse kolme aasta asemel).

Artiklis 9 on lühemalt ja selgemalt sätestatud juhatuse ülesanded ja kohustused.

Endine artikkel 6 (Nõuandev kogu)

Kuna nõuandval kogul ei ole enam põhikirjalist rolli koolitusfondi juhtimisorganina, jäetakse see artikkel asutamismäärusest välja. Nõuandev kogu võib siiski koolitusfondi tegevuse raames piirkondlike seminaride vormis edasi tegutseda. Seda seisukohta toetavad välishindamise tulemused.

Artikkel 10 (Direktor)

See artikkel viib direktori ametissenimetamise korra vastavusse IIAOFA soovitustega ja institutsioonidevahelisel tasandil selles küsimuses toimunud hilisemate aruteludega. On lisatud erisätted direktorile antava hinnangu ja tema ametiaja võimaliku pikendamise kohta ühel korral ja kõige rohkem kolmeks aastaks. Direktori ülesanded on sätestatud lühemalt ja selgemalt. Lõikesse 5 on lisatud selge säte juhatuse rolli kohta direktori karistamisel ja ametist vabastamisel.

Artikkel 11 (Avalik huvi ja sõltumatus)

See uus artikkel on vastavuses IIAOFA soovitustega.

Artikkel 12 (Aasta tööprogramm)

See on uus artikkel, milles on lühemalt ja selgemalt esitatud aasta tööprogrammi koostamise ja vastuvõtmise kord, mis varem oli sätestatud endises artiklis 5. Praeguse kolmeaastase perspektiivplaani asemel tehakse ettepanek kehtestada nelja-aastane.

Artikkel 13 (Aasta tegevusaruanne)

See on uus artikkel, milles on lühemalt ja selgemalt esitatud aasta tegevusaruande koostamise ja vastuvõtmise kord; varem hõlmas seda osaliselt endise artikli 5 lõige 9.

Artikkel 14 (Seosed ühenduse muu tegevusega)

See artikkel sisaldab endise artikli 8 sisu, mis on esitatud ulatuslikumalt ja järjekindlamalt ning ei viita enam konkreetsetele meetmetele.

Artiklid 15 (Eelarve), 16 (Eelarve koostamise kord) ja 17 (Eelarve täitmise kontroll)

Need artiklid on suuremalt jaolt muutmata, välja arvatud mõned pisemad lihtsustused. Artiklile 17 on lisatud uus lõige 11, tagamaks, et direktor võtaks kõik vajalikud meetmed, et toimida kinnitamisotsusele lisatud märkuste kohaselt.

Artikkel 18 (Euroopa Parlament ja nõukogu)

Selles artiklis on IIAOFA soovituste kohaselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule ette nähtud võimalus taotleda fondi direktori ärakuulamist mõnes fondi tegevusega seotud küsimuses.

Artikkel 19 (Finantseeskirjad)

On lisatud lõiked 2–4, et tagada usaldusväärsete raamatupidamiseeskirjade järgimine ja pettustevastased meetmed koolitusfondis.

Artiklid 20 (Privileegid ja immuniteedid), 21 (Personalieeskirjad), 22 (Vastutus) ja 23 (Kolmandate riikide osalemine)

Need artiklid on suuremalt jaolt muutmata. Artiklile 21 (Personalieeskirjad) on lisatud lause, et vastavalt IIAOFA soovitustele lisada artiklisse viide personalieeskirjade artiklile 110 ning muude teenistujate teenistustingimuste artiklile 127 ning võimalusele lähetada fondi juurde riikide eksperte. Artikli 23 esimeses lõigus on sõnad „abikõlblikele maadele koolitusabi“ asendatud sõnadega „partnerriikidele inimressursside alase abi“, et viia terminoloogia vastavusse artikliga 1; samuti on sama lõike lõppu lisatud lause, milles selgitatakse kolmandate riikide osalemise tingimusi.

Artikkel 24 (Hindamine)

See artikkel on asendatud vastavalt IIAOFA soovitustele ning selles nähakse ette hindamistsükli pikendamine nelja aastani, et võtta arvesse nelja-aastast perspektiivplaani.

Artikkel 25 (Läbivaatamine)

See artikkel seob asutamismääruse tulevased läbivaatamised tulevaste hindamistega ning selles nähakse ette võimalus asutamisleping kehtetuks tunnistada, kui fondi olemasolu ei ole enam fondile seatud eesmärkide seisukohast õigustatud.

Artikkel 26 (Kehtetuks tunnistamine)

Selle artikliga tunnistatakse varasemad määrused kehtetuks ja nähakse ette, et viiteid neile määrustele tuleb käsitada viidetena uuesti sõnastatud määrusele ning lugeda vastavalt määruse lisas olevale vastavustabelile, nagu on nõutud 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta.

Artikkel 27 (Jõustumine)

Subsidiaarsus ja proportsionaalsus

Koolitusfondi ülesanded, nagu need on sõnastatud käesolevas ettepanekus, on „ ELi välissuhete poliitika raames aidata kaasa inimressursside arendamise tõhustamisele, eelkõige hariduse ja koolituse parandamisele elukestva õppe seisukohalt ning sellega seotud tööturuküsimustele “ konkreetsetes partnerriikides. Käesolev ettepanek sisaldab täpsete ülesannete loetelu, mida koolitusfond peab täitma „ juhatusele antud volituste piires ning järgides ühenduse tasandil kehtestatud üldjuhiseid “. Sel viisil järgib koolitusfond subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid.

Mõju eelarvele

Käesoleva ettepanekuga ei kehtestata koolitusfondile uusi tegevusi. Ettepaneku eesmärk on pigem näha ette fondi praeguste ülesannete ajakohasem ja selgem piiritlemine, laiem pädevusala (inimressursside arendamine) ja uuendatud geograafiline ulatus. Siiski ollakse seisukohal, et laiem pädevusala ja keskendumine teabe ja poliitika analüüsiga seotud ülesannetele (ja sellega kaasnev projektijuhtimise vähenemine alates aastast 2008) peaksid olema töömahukamad ülesanded, mis eeldatavalt nõuavad fondilt suuri investeeringuid personali koolituse ja kvalifikatsiooni näol. Seetõttu on käesolevale ettepanekule lisatud finantsselgitus, milles selgitatakse koolitusfondi eelarvevajadusi eelolevatel aastatel.

2007/0163 (COD)

∫uus

Ettepanek:

⎢ 1360/90

?uus

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

millega luuakse Euroopa Koolitusfond

? (uuesti sõnastatud) ï

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

⎢ 1360/90 (kohandatud)

?uus

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse √ Ühenduse ∏ asutamislepingut, eriti selle artiklit 235 ð 150 ï ,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[8],

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,

võttes arvesse ð Euroopa ï Mmajandus- ja Ssotsiaalkomitee arvamust[9],

∫uus

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[10],

toimides asutamislepingu artiklis 251 ettenähtud korras[11]

ning arvestades järgmist:

∫uus

1. Nõukogu 7. mai 1990. aasta määrust (EMÜ) nr 1360/90, millega luuakse Euroopa Koolitusfond,[12] on mitu korda oluliselt muudetud. Täiendavate muudatuste tegemiseks tuleks see määrus selguse huvides sõnastada uuesti.

⎢ 1360/90 (kohandatud)

? uus

2. Euroopa Ülemkogu istungil Strasbourgis 8. ja 9. detsembril 1989 soovitati nõukogul komisjoni ettepaneku põhjal 1990. aasta alguses vastu võtta Kesk- ja Ida-Euroopa riikide Euroopa Koolitusfondi loomiseks vajalikud otsused;. ð 7. mail 1990 võttis nõukogu sel eesmärgil vastu määruse (EMÜ) nr 1360/90, millega loodi nimetatud fond. ï

∫uus

3. 29. oktoobril 1993 Brüsselis riigipeade ja valitsusjuhtide tasandil kohtunud liikmesriikide valituste esindajate ühisel kokkuleppel vastu võetud otsuse[13] kohaselt on fondi asukoht Itaalias Torinos.

⎢ 1360/90 (kohandatud)

4. 18. detsembril 1989 võttis nõukogu vastu määruse (EMÜ) nr 3906/89[14] Ungari Vabariigile ja Poola Rahvavabariigile antava majandusabi kohta, millega nähakse ette abi ka koolitusalal, et toetada majandus- ja sotsiaalreformi Ungaris ja Poolas;.

5. komisjon √ Nõukogu ∏ võib edaspidi √ on ∏ vastava õigusakti √ vastavate õigusaktide ∏ alusel laiendada √ laiendanud ∏ nimetatud abi teistele Kesk- ja Ida-Euroopa riikidele;.

6. majandus- ja sotsiaalreform edendab Kesk- ja Ida-Euroopa riikide ja ühenduse vaheliste vastastikku kasulike majandus- ja kaubandussuhete arengut; tugevnenud sidemed aitavad kaasa ka ühendusesisese majandustegevuse harmoonilisele arengule;

∫uus

7. 27. juulil 1994 võttis nõukogu vastu määruse (EÜ) nr 2063/94,[15] millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1360/90 Euroopa Koolitusfondi loomise kohta, et laiendada Euroopa Koolitusfondi tegevust riikidele, mis saavad abi määruse (Euratom, EÜ) nr 2053/93 (Tacise programmi) alusel.

8. 17. juulil 1998 võttis nõukogu vastu määruse (EÜ) nr 1572/98,[16] millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1369/90, et laiendada Euroopa Koolitusfondi tegevust Vahemere piirkonna mitteliikmesriikidele ja piirkondadele, mis saavad oma majandus- ja ühiskondliku struktuuri ümberkujundamiseks abi rahalistest ja tehnilistest meetmetest määruse (EÜ) nr 1488/96 kohaselt.

9. 5. detsembril 2000 võttis nõukogu vastu määruse (EÜ) nr 2666/2000,[17] mis käsitleb Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Jugoslaavia Liitvabariigi ning endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi abistamist ja millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1360/90, et laiendada Euroopa Koolitusfondi tegevust määrusega hõlmatud Lääne-Balkani riikidele.

10. Välisabiprogrammid, mis on seotud Euroopa Koolitusfondi tegevusega hõlmatud riikidega, tuleb asendada uute välissuhetepoliitika vahenditega, peamiselt vahendiga, mis on loodud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1085/2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend , [18] ja vahendiga, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1638/2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta[19].

11. Toetades oma välissuhete poliitika raames inimressursside arendamist, aitab EL kaasa majanduse arengule nendes riikides, pakkudes vajalikke oskusi tootlikkuse ja tööhõive edendamiseks, ning toetab sotsiaalset ühtekuuluvust, edendades kodanike osalust.

12. Seoses nende riikide püüdlustega oma majandus- ja sotsiaalstruktuure ümber korraldada on pikaajalise stabiilsuse ja õitsengu ning eelkõige sotsiaalmajandusliku tasakaalu saavutamiseks oluline arendada inimressursse.

⎢ 1360/90 (kohandatud)

?uus

13. Euroopa Koolitusfondil võiks ð ELi välissuhete poliitika kontekstis ï olla oluline osa nendele Kesk- ja Ida-Euroopa riikidele koolitusabi andmises, kellel on õigus saada majandusabi reformiprotsessi toetuseks ð inimressursside arendamise tõhustamisel, eelkõige hariduse ja koolituse osas elukestva õppe seisukohalt ï ;.

14. Ooma osa täitmiseks peab Euroopa Koolitusfond tuginema ühenduses kutseõppe valdkonnas ð Euroopa Liidus ï ühise kutseõppepoliitika rakendamisel ð hariduse ja koolituse alal elukestva õppe seisukohalt ï saadud kogemustele ja ühenduse ð oma ï koolitusasutustele ð sellealastele asutustele ï ;.

15. Üühenduses ja kolmandates riikides, sealhulgas Kesk- ja Ida-Euroopa ð Euroopa Koolitusfondi tegevusega hõlmatud ï riikides, on piirkondlikke ja/või siseriiklikke, avalik-õiguslikke ja/või eraõiguslikke üksusi, keda võiks kutsuda tegema koostööd koolitusalal tõhusa abi andmisel ð inimressursside arendamise alal, eelkõige hariduses ja koolituses elukestva õppe seisukohast ï ;.

16. Euroopa Koolitusfondi staatus ja struktuur peaksid hõlbustama abi saavate riikide konkreetsete ja erinevate vajaduste paindlikku lahendamist ning võimaldama täita tema ülesandeid tihedas koostöös olemasolevate siseriiklike ja rahvusvaheliste üksustega ð organitega ï ;.

17. Euroopa Koolitusfond peaks olema juriidiline isik, samas peaks ta säilitama tihedad koostöösuhted komisjoniga ning pidama kinni ühenduse ja selle institutsioonide üldistest poliitilistest ja ð tööalastest ï kohustustest;.

18. Euroopa Koolitusfondil peaks olema tihedad sidemed Euroopa Kutseõppe Arenduskeskusega, üleeuroopalise kõrghariduse liikuvusprogrammiga (Tempus) ja muude ühenduse algatatud programmidega, mille eesmärk on Kesk- ja Ida-Euroopa ð koolitusfondi tegevusega hõlmatud ï riikidele koolitusabi andmine;.

19. Rriikidele, kes ei ole Euroopa ühenduste liikmed, kuid kes jagavad ühenduse ja liikmesriikide huvi Kesk- ja Ida-Euroopa ð Euroopa Koolitusfondi tegevusega hõlmatud ï riikidele koolitusabi ð abi ï andmise vastu ð inimressursside arendamise valdkonnas, eelkõige hariduse ja koolituse alal elukestva õppe seisukohalt ï , peaks Euroopa Koolitusfond olema avatud nende ja ühenduse vahel sõlmitud lepingutes kehtestatava korra alusel;.

∫uus

20. Komisjon ja liikmesriigid peaksid olema juhatuses esindatud, et fondi toimimist tõhusalt kontrollida. Juhatusele tuleks anda vajalikud volitused, et kehtestada eelarve, kontrollida selle täitmist, võtta vastu asjakohased finantseeskirjad, kehtestada läbipaistvad töömenetlused, mille kohaselt fond oma otsuseid teeb, ja määrata direktor.

21. Et tagada fondi täielikku autonoomiat ja sõltumatust, tuleks sellele anda autonoomne eelarve, mille tulud tulevad peamiselt ühenduse toetustest. Ühenduse eelarvemenetlust tuleks kohaldada selles osas, mis puudutab ühenduse toetust ja muid Euroopa Liidu üldeelarvest tulevaid subsiidiume. Raamatupidamisdokumentide auditit peaks teostama Kontrollikoda.

22. Koolitusfond on ühenduse asutatud asutus nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust)[20] (edaspidi „finantsmäärus“) artikli 185 lõike 1 tähenduses ning peaks sellele vastavalt võtma vastu oma finantseeskirjad.

23. Koolitusfondi suhtes tuleks kohaldada komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185[21].

24. Et võidelda pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu, tuleks koolitusfondi suhtes piiranguteta kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta[22].

25. Koolitusfondi suhtes tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele[23].

26. Koolitusfondis isikuandmete töötlemise suhtes tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta[24].

27. Kuna kavandatava meetme eesmärki, nimelt inimressursside arendamise vajadust, eelkõige haridust ja koolitust elukestva õppe seisukohalt ja sellega seotud tööturuküsimusi, ei suuda liikmesriigid piisaval määral saavutada ning seetõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks.

28. Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. Eelkõige püütakse selle määrusega edendada Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 43 kohaldamist.

⎢ 1360/90

29. asutamislepingus ei nähta asjaomase tegevuse kohta ette muid volitusi peale artiklis 235 sätestatute,

⎢ 1360/90 (kohandatud)

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

√Sisu ja reguleerimisala ∏ Eesmärgid

⎢ 2666/2000 artikkel 16 (kohandatud)

?uus

Käesoleva määrusega asutatakse Euroopa Koolitusfond (edaspidi „fond“), mille eesmärk on aidata kaasa kutseõppesüsteemide arengule: ?ELi välissuhete poliitika raames aidata kaasa inimressursside arendamise tõhustamisele, eelkõige hariduses ja koolituses elukestva õppe seisukohalt, ning sellega seotud tööturuküsimustele järgmistes riikides: ï

- Kesk- ja Ida-Euroopa riikides, kelle nõukogu on tunnistanud kõlblikuks saama majandusabi määruse (EMÜ) nr 3906/89 või mõne hilisema asjakohase õigusakti kohaselt,

- endise Nõukogude Liidu iseseisvunud vabariikides ja Mongoolias, kes saavad abi majanduse ümberkujundamise ja taastamise programmi alusel määruse (Euratom, EÜ) nr 1279/96 või mõne hilisema asjakohase õigusakti kohaselt,

- Vahemere piirkonna mitteliikmesriikides ja piirkondades, kes saavad oma majandus- ja ühiskondliku struktuuri ümberkujundamiseks abi rahalistest ja tehnilistest meetmetest määruse (EÜ) nr 1488/96 või mõne hilisema asjakohase õigusakti kohaselt,

- riikides, kes saavad abi määruse (EÜ) nr 2666/2000[25] või mõne hilisema asjakohase õigusakti kohaselt.

Neid riike nimetatakse edaspidi “abikõlblikeks riikideks”.

∫uus

a) riikides, mis on toetuskõlblikud nõukogu määruse (EÜ) nr 1085/2006 ja hilisemate sellega seotud õigusaktide alusel;

b) riikides, mis on toetuskõlblikud nõukogu määruse (EÜ) nr 1638/2006 ja hilisemate sellega seotud õigusaktide alusel;

c) muudes riikides, mis on kindlaks määratud komisjoni ettepanekul tehtud juhatuse otsusega kooskõlas Euroopa Liidu välissuhete prioriteetidega ning niivõrd, kui olemasolevad ressursid võimaldavad.

Punktides a, b ja c osutatud riike nimetatakse edaspidi „partnerriigid“.

⎢ 1360/90

Fond peab eelkõige:

- otsima võimalusi ühenduse ja abikõlblike riikide vahelise tõhusa koostöö edendamiseks kutseõppe valdkonnas,

- kaasa aitama ühenduse, liikmesriikide ja artiklis 16 nimetatud kolmandate riikide antava abi kooskõlastamisele.

⎢ 1572/98 artikli 1 lõige 2

Artikkel 2

Reguleerimisala

Ühenduse tasandil kehtestatud üldjuhiste kohaselt tegutseb fond koolitusalal, hõlmates nii alg- kui täienduskutseõpet, samuti noorte ja täiskasvanute ümberõpet, sealhulgas eelkõige juhtimiskoolitust.

⎢ 1360/90 (kohandatud)

Artikkel 32

Ülesanded

⎢ 1572/98 artikli 1 lõige 3 (kohandatud)

Artiklis 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks ja tegutsedes juhatusele antud volituste piires ning järgides ühenduse tasandil kehtestatud üldjuhiseid, fond:»; √ täidab fond järgmisi ülesandeid ∏ :

⎢ 1360/90

(a) aitab määratleda koolitusvajadusi ja prioriteete, rakendades koolitusalal tehnilise abi meetmeid ja tehes koostööd abikõlblike riikide asjaomaste määratud ametiasutustega;

(b) tegutseb arvelduskojana, et anda ühendusele, liikmesriikidele ja artiklis 16 nimetatud kolmandatele riikidele ning abikõlblikele riikidele ja teistele huvitatud pooltele teavet koolitusalal käimasolevatest algatustest ja tulevikuvajadustest ning moodustada süsteem, mille kaudu oleks võimalik suunata abipakkumisi;

2063/94 artikli 1 lõige 2

(c) punktide a ja b alusel:

- selgitab välja võimalused koolitusabi ühisettevõtete loomiseks, sealhulgas katseprojektide käivitamiseks, eriprojekte rakendavate spetsialiseeritud rahvusvaheliste töörühmade loomiseks ja selliste toimingute leidmiseks, mida võiks ühiselt rahastada,

- rahastab niisuguste projektide väljatöötamist ja ettevalmistamist, mille elluviimist võiks rahastada üks või mitu riiki koos fondiga või erandjuhtudel ainult fond,

1572/98 artikli 1 lõige 4

- rakendada komisjoni või abikõlbliku maa ja juhatuse ühise taotluse alusel kutseõppeprogramme, mille on nendele maadele suunatud komisjoni abipoliitika osana heaks kiitnud komisjon ja üks või mitu abikõlblikku maad, kasutades mitme teadusharu esindajatest koosnevaid spetsialistide meeskondi, kes teevad tihedat koostööd asjaomaste riikide pädevate asutustega ja kasutavad aktiivselt ühenduse kutseõppeprogrammidest saadud kogemusi; fondi juhitavate projektide valimisel eelistatakse uuendusliku iseloomuga projekte ja — Euroopa Ühenduse kandidaatriikide puhul — projekte, mis on otseselt seotud ühenduse kutseõppe valdkonna projektidega;

⎢ 1360/90 (uus)

(d) korraldab fondi rahastatavate ettevõtmiste ja projektide puhul, et asjaomased vastava koolituskogemuse ja vajaliku asjatundlikkusega avalik-õiguslikud ja/või eraõiguslikud ettevõtted kavandaksid, valmistaksid ette, rakendaksid ja/või haldaksid projekte paindlikult ja detsentraliseeritult;

1572/98 artikli 1 lõige 5

(e) annab juhatusele volitused kehtestada fondi finantseeritavate või kaasfinantseeritavate projektide pakkumismenetlused, võttes asjakohaselt arvesse menetlusi, ms on kehtestatud vastavalt määrusele (EMÜ) nr 3906/89, eelkõige selle artiklile 7, määrusele (Euratom, EÜ) nr 1279/96, eriti selle artiklitele 6 ja 7, määrusele (EÜ) nr 1488/96, eriti selle artiklile 8, või mis tahes hilisemale asjakohasele õigusaktile;

⎢ 1360/90

(f) aitab koostöös komisjoniga valvata ja hinnata abikõlblikele riikidele antava koolitusabi üldist tõhusust;

(g) levitab informatsiooni ja toetab kogemuste vahetamist trükiste, koosolekute ja muude asjakohaste meetmete kaudu;

ò uus

a) pakub teavet, analüüsib poliitikat ja annab nõu inimressursside arendamise küsimuste ja nende seoste kohta valdkondlike poliitiliste eesmärkidega partnerriikides;

b) toetab partnerriikides asjaomaseid huvirühmi suutlikkuse tõstmisel inimressursside arendamise alal;

c) aitab kaasa teabe- ja kogemustevahetusele partnerriikides inimressursside arendamise ümberkorraldamisega seotud rahastajate vahel;

d) toetab inimressursside arendamise valdkonnas ühenduse abi kohaletoimetamist partnerriikidesse:

e) levitab inimressursside arendamise küsimustes teavet, toetab koostöövõrgustike loomist ning heade tavade ja kogemuste vahetust nii Euroopa Liidu ja partnerriikide vahel kui ka partnerriikide endi vahel;

f) komisjoni palvel aitab analüüsida partnerriikidele antava koolitusabi üldist tõhusust;

1360/90 (kohandatud)

(h) √g) ∏ võtab käesoleva määruse üldraames kohustusi, mille suhtes on kokku leppinud juhatus ja komisjon.

Artikkel 43

Üldsätted

1. Fond on juriidiline isik. Tal on kõigis liikmesriikides kõige ulatuslikum õigusaktidega juriidilisele isikule omistatav õigus- ja teovõime; eelkõige võib fond omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisvara ning olla kohtus hagejaks ja kostjaks. Fond on mittetulunduslik asutus.

ò uus

2. Fondi asukoht on Itaalias Torinos.

1572/98 artikli 1 lõige 6 (kohandatud)

ð uus

3. Fond teeb komisjoni toetusel koostööd muude asjaomaste ühenduse asutustega, eelkõige Euroopa Kutseõppe Arenduskeskusega (Cedefop). ?Eelkõige teeb fond koostööd Euroopa Kutseõppe Arenduskeskusega (CEDEFOP) kummagi ameti aastasele tööprogrammile lisatud ühise aastase tööprogrammi raames eesmärgiga edendada mõlema ameti tegevuse vahelist koostoimet. ï

⎢ 1360/90

2. Euroopa tasandil ühenduse institutsioonide töös juba osalevate tööandjate ja töövõtjate ning koolitusalal tegutsevate rahvusvaheliste organisatsioonide esindajad võivad osaleda fondi töös eelkõige artikli 5 lõike 8 ja artikli 6 lõigete 1 ja 2 alusel.

ò uus

4. Kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 43 teostab Euroopa ombudsman fondi üle halduskontrolli EÜ asutamislepingu artiklis 195 sätestatud tingimuste kohaselt.

5. Fond võib sõlmida koostöölepinguid teiste ELis ja rahvusvahelisel tasandil inimressursside arendamise valdkonnas tegutsevate asjakohaste organitega. Juhatus võtab sellised lepingud vastu direktori esitatud eelnõu alusel pärast seda, kui komisjon on esitanud oma arvamuse. Nendes sisalduv töökorraldus peab olema vastavuses ühenduse õigusega.

1648/2003 artikli 1 lõige 1 (kohandatud)

Artikkel 4a

Juurdepääs dokumentidele √ Läbipaistvus ∏

ò uus

1. Fond tagab oma tegevuse läbipaistvuse kõrge taseme ja järgib lõigete 2–4 sätteid.

2. Fond avalikustab viivitamata:

a) oma kodukorra, samuti juhatuse kodukorra;

b) oma aastase tegevusaruande.

3. Juhatus võib direktori ettepaneku põhjal lubada kohastel juhtudel huvitatud poolte esindajatel osaleda vaatlejatena fondi organite nõupidamistel.

4. Fondi valduses olevate dokumentide suhtes kehtib määrus (EÜ) nr 1049/2001.

Juhatus võtab vastu nimetatud määruse kohaldamise praktilise korra.

ò uus

Artikkel 5

Konfidentsiaalsus

1. Ilma et see piiraks artikli 4 lõike 4 sätete kohaldamist, ei avalda fond kolmandatele isikutele konfidentsiaalset teavet, mida ta on saanud ja mida on põhjendatult palutud käsitleda konfidentsiaalsena.

2. Juhatuse liikmete ja direktori suhtes kehtib EÜ asutamislepingu artiklis 287 sätestatud konfidentsiaalsuskohustus.

3. Fondi poolt selle asutamisakti kohaselt kogutud teabe suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 45/2001.

1648/2003 artikli 1 lõige 1 (kohandatud)

ð uus

1. Koolitusfondi valduses olevatele dokumentide kohta kehtib Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele[26].

2. Juhatus võtab määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamiseks vastu praktilised meetmed kuue kuu jooksul pärast seda, kui jõustub nõukogu 18. juuni 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1648/2003, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1360/90, millega luuakse Euroopa Koolitusfond[27].

Artikkel 6

√ Õiguskaitsemeetmed ∏

3.

Määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 8 kohaselt vastu võetud fondi otsuste peale võidakse asutamislepingu artiklite 195 ja 230 alusel esitada kaebus ombudsmanile või algatada kohtuasi Euroopa √ Ühenduste ∏ Kohtus.

1360/90 (kohandatud)

Artikkel 5 7

Juhatus

1. Fondil on juhatus, kuhu kuulub üks esindaja igast liikmesriigist ning kolm komisjoni esindajat.

Iga juhatuse liiget võib esindada või temaga koos juhatuse töös osaleda asendusliige; kui asendusliige osaleb koos juhatuse liikmega, ei ole tal hääleõigust.

2. Liikmesriigid nimetavad asjaomased liikmesriikide esindajad.

Komisjon nimetab liikmed, kes teda esindavad.

ò uus

1. Fondil on juhatus, kuhu kuulub kuus liikmesriikide esindajat, kuus komisjoni esindajat ning kolm partnerriikide esindajat.

Esindajat võib asendada samal ajal ametisse nimetatud asendusesindaja.

2. Liikmesriikide esindajad nimetab ametisse nõukogu, võttes aluseks nende kogemused ja erialased teadmised fondi töövaldkondades.

Komisjon nimetab oma esindajad.

Partnerriikide esindajad nimetab komisjon.

Komisjon ja nõukogu püüavad juhatuses tagada meeste ja naiste tasakaalustatud esindatuse.

1360/90 (kohandatud)

ð uus

3. Esindajate ametiaeg on kolm ð viis ï aastat. Neid võib ametisse tagasi nimetada ð veel üheks ametiajaks ï .

4. Juhatuse esimeheks on üks komisjoni esindajatest. ?Esimehe ametiaeg lõpeb siis, kui lõpeb tema liikmesus juhatuses. ï Esimees ei hääleta.

5. Juhatus võtab vastu oma kodukorra.

1572/98 artikli 1 lõige 8 (kohandatud)

ð uus

Artikkel 8

√ Hääletuskord ja esimehe ülesanded ∏

1. Igal liikmesriigi ð ja komisjoni ï esindajal on juhatuses üks hääl. Komisjoni esindajatel on kokku üks hääl.

?Partnerriikide esindajad ei hääleta. ï

1360/90 (kohandatud)

ð uus

Juhatuse otsuste vastuvõtmiseks on nõutav juhatuse liikmete kahekolmandikuline häälteenamus, välja arvatud lõikes 52 nimetatud juhul.

5.2. Juhatus otsustab liikmete ühehäälse otsusega fondi keeli reguleerivate eeskirjade üle, arvestades vajadust tagada kõikidele huvitatud pooltele juurdepääs fondi tööle ja osalemine selles.

6.3. Esimees kutsub juhatuse kokku vähemalt kaks korda aastas ning vähemalt selle liikmete lihthäälteenamuse ð kahekolmandikulise häälteenamuse ï taotlusel.

Esimees peab teavitama juhatust muust fondi töösse puutuvast asjakohasest ühenduse tegevusest ja sellest, mida ð komisjon ï fondilt järgmisel aastal √ tegevuse osas ∏ oodatakse √ ootab ∏ .

1572/98 artikli 1 lõige 9

7. Fondi direktori esitatud eelnõu alusel vaatab juhatus pärast komisjoniga konsulteerimist hiljemalt iga aasta 30. novembril läbi fondi järgmise aasta tööprogrammi esialgse projekti. Tööprogrammi lõplik vastuvõtmine toimub kolmeaastase perspektiivplaani raames iga aasta alguses. Vajaduse korral võib programmi aasta jooksul sama korra alusel korrigeerida, et tagada ühenduse poliitika suurem tõhusus.

Aasta tööprogrammi projektidele ja toimingutele lisatakse vajalike kulude kalkulatsioon ja personali- ja eelarvevahendite jaotus.

⎢ 1360/90

8. Juhatus kooskõlastab vastavalt vajadusele ja igale üksikjuhtumile valdkondades ajutiste töörühmade moodustamise, mis hõlmavad kõiki riike või organisatsioone, kes osalevad mitmete asjaomaste projektide rahastamises, samuti muid huvitatud pooli, sealhulgas vajaduse korral tööandjate ja töövõtjate esindajaid.

1648/2003 artikli 1 lõige 2

9. Juhatus võtab vastu fondi aastaaruande ja edastab selle hiljemalt 15. juuniks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, sotsiaal- ja majanduskomiteele ning kontrollikojale. Aruanne edastatakse samuti liikmesriikidele ning teadmiseks abikõlblikele riikidele.

10. Fond edastab igal aastal eelarvepädevatele institutsioonidele igasuguse teabe, mis käsitleb hindamise tulemusi.

ò uus

Artikkel 9

Juhatuse volitused

Juhatusel on järgmised ülesanded ja volitused:

a) nimetada ametisse ja vajaduse korral vabastada ametist fondi direktor vastavalt artikli 10 lõike 5 sätetele;

b) teostada direktori üle distsiplinaarvõimu;

c) võtta fondi direktori esitatud eelnõu alusel pärast komisjoni arvamuse saamist vastu fondi aastane tööprogramm vastavalt artikli 12 sätetele;

d) koostada igal aastal fondi kulude ja tulude kalkulatsioon ning edastada see komisjonile;

e) võtta aasta eelarvemenetluse lõppedes vastu fondi lõplik eelarve ja ametikohtade loetelu vastavalt artikli 16 sätetele;

f) võtta artiklis 13 sätestatud menetluse kohaselt vastu fondi aasta tegevusaruanne ning saata see institutsioonidele ja liikmesriikidele;

g) võtta direktori esitatud eelnõu alusel pärast komisjoni arvamuse saamist vastu fondi kodukord;

h) võtta direktori esitatud eelnõu alusel pärast komisjoni arvamuse saamist vastu fondi suhtes kehtivad finantseeskirjad vastavalt artikli 19 sätetele;

i) võtta vastu määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamise kord vastavalt käesoleva määruse artikli 4 sätetele.

⎢ 1360/90

Artikkel 6

Nõuandev kogu

1. Fondil on nõuandev kogu, mille nimetab juhatus.

1572/98 artikli 1 lõige 10

Nõuandva kogu liikmed valitakse koolitusala ja muude fondi tööga seotud valdkondade asjatundjate hulgast, võttes arvesse vajadust tagada tööandjate ja töövõtjate, komisjoni, koolitusabiga tegelevate rahvusvaheliste organisatsioonide ja abikõlblike maade ja piirkondade esindatus.

⎢ 1360/90

Igast liikmesriigist, igalt abikõlblikult riigilt ja Euroopa tasandi tööandjate ja töövõtjate hulgast nimetatakse nõuandvasse kogusse kaks asjatundjat.

1572/98 artikli 1 lõige 11

2. Juhatus taotleb ettepanekuid nõuandva kogu liikmeks nimetamise kohta:

- igalt liikmesriigilt,

- igalt abikõlblikult maalt,

- komisjonilt,

- Euroopa tasandi tööandjatelt ja töövõtjatelt, kes juba tegutsevad ühenduse institutsioonides, ja

- asjaomastelt rahvusvahelistelt organisatsioonidelt.

1360/90

3. Nõuandva kogu liikmete ametiaeg on üldiselt kolm aastat, kusjuures juhatus vaatab selle korrapäraste ajavahemike järel üle.

4. Nõuandva kogu ülesandeks on esitada juhatusele arvamusi artikli 5 lõikes 7 nimetatud fondi aasta tööprogrammi kohta nii juhatuse taotlusel kui ka omal algatusel.

Kõikidest arvamustest teatatakse juhatusele.

5. Fondi direktor on nõuandva kogu esimees.

Nõuandev kogu koostab oma kodukorra, mille peab heaks kiitma juhatus.

6. Esimees kutsub nõuandva kogu kokku kord aastas.

Artikkel 710

Direktor

1572/98 artikli 1 lõige 12 (kohandatud)

ð uus

1. Fondi direktori nimetab juhatus komisjoni ettepanekul viieks aastaks. Seda ametiaega võib üks kord pikendada kõige rohkem viie aasta võrra. ?komisjoni ettepanekul koostatud kandidaatide nimekirja alusel viieks aastaks. Enne ametisse nimetamist võidakse juhatuse valitud kandidaadil paluda esineda Euroopa Parlamendi pädeva(te) komitee(de) ees avaldusega ning vastata selle (nende) liikmete esitatud küsimustele. ï

ò uus

Selle perioodi lõpule eelneva üheksa kuu jooksul viib komisjon läbi hindamise. Hindamise käigus hindab komisjon eelkõige:

– direktori tegevust,

– fondi kohustusi ja fondile esitatavaid nõudeid eelseisvatel aastatel.

Komisjoni ettepaneku põhjal, võttes arvesse hindamisaruannet ning üksnes juhul, kui fondi kohustused ja nõuded seda nõuavad, võib juhatus pikendada direktori ametiaega ühel korral mitte rohkem kui kolmeks aastaks.

Juhatus teatab Euroopa Parlamendile oma kavatsusest direktori ametiaega pikendada. Kuu aja jooksul enne oma ametiaja pikendamist võidakse direktoril paluda esineda Euroopa Parlamendi pädeva(te) komitee(de) ees avaldusega ning vastata selle (nende) liikmete esitatud küsimustele.

Kui ametiaega ei pikendata, jääb direktor ametisse kuni oma ametijärglase ametissenimetamiseni.

2. Direktor nimetatakse ametisse tema teenete, haldus- ja juhtimisoskuste ning fondi töövaldkonnas omandatud kogemuste ja erialateadmiste põhjal.

3. Direktor on fondi seaduslik esindaja.

1572/98 artikli 1 lõige 12 (kohandatud)

4. Direktor vastutab järgmiste valdkondade eest √ Direktoril on järgmised ülesanded ja volitused ∏ :

- juhatuse töö, juhatuse kokkukutsutud ajutiste töörühmade tegevuse ettevalmistamine ja korraldamine ja eelkõige fondi aasta tööprogrammi eelnõu ettevalmistamine, võttes arvesse ühenduse tasandil kehtestatud üldjuhiseid,

- fondi igapäevane juhtimine,

1648/2003 artikli 1 lõige 3

- fondi tulude ja kulude kalkulatsiooni eelnõu ettevalmistamine ning eelarve täitmine,

1572/98 artikli 1 lõige 12

- käesoleva määrusega ettenähtud aruannete koostamine ja avaldamine,

- kõik personaliküsimused,

- artiklis 3 ja artikli 5 lõikes 7 nimetatud aasta tööprogrammis sätestatud ülesannete täitmine,

- juhatuse otsuste ja fondi tegevusjuhiste täitmine.

ò uus

a) valmistada komisjoni kehtestatud üldjuhiste põhjal ette aasta tööprogramm, fondi kulude ja tulude kalkulatsiooni eelnõu, fondi ja juhatuse kodukord, finantseeskirjad ning juhatuse ja kõigi juhatuse kokkukutsutud ajutiste töögruppide töö;

b) osaleda juhatuse koosolekutel ilma hääleõiguseta;

c) viia ellu juhatuse otsused;

d) viia ellu fondi aasta tööprogramm ning vastata komisjoni abipalvetele;

e) täita eelarvevahendite käsutaja ülesandeid vastavalt komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artiklitele 33–42;

f) täita fondi eelarve;

g) töötada välja tõhus järelevalvesüsteem, mis võimaldab läbi viia artiklis 24 osutatud korrapäraseid hindamisi, ning valmistada selle põhjal ette fondi tegevuse aastaaruande projekt;

h) esitada aruanne Euroopa Parlamendile;

i) tegelda kõigi personali puudutavate küsimustega ning eelkõige kasutada artiklis 21 sätestatud volitusi;

j) määrata kindlaks fondi organisatsiooniline struktuur ja esitada see juhatusele heakskiitmiseks;

k) esindada fondi Euroopa Parlamendi ja nõukogu ees vastavalt artikli 18 sätetele.

1360/90 (kohandatud)

ð uus

2.5. Direktor annab oma tegevusest aru juhatusele ja osaleb selle koosolekutel ð , kes võib direktori enne tema ametiaja lõppu komisjoni ettepaneku põhjal ametist vabastada. ï

3. Direktor on fondi seaduslik esindaja.

ò uus

Artikkel 11

Avalik huvi ja sõltumatus

Juhatuse liikmed ja direktor juhinduvad oma tegevuses avalikest huvidest ning on sõltumatud igasugustest välismõjudest. Selleks esitavad nad igal aastal kirjalikult kohustuste deklaratsiooni ja huvide deklaratsiooni.

Artikkel 12

Aasta tööprogramm

1. Aasta tööprogramm on vastavuses käesoleva määruse artiklites 1 ja 2 määratletud fondi sisu, reguleerimisala ja ülesannetega.

2. Tööprogrammi eelnõu koostatakse nelja-aastase perspektiivplaani raames koostöös komisjoni talitustega ning võttes arvesse asjaomaste riikide ja piirkondade suhtes kindlaks määratud välispoliitilisi prioriteete.

3. Aasta tööprogrammi projektidele ja toimingutele lisatakse vajalike kulude kalkulatsioon ja personali- ja eelarvevahendite jaotus.

4. Direktor esitab tööprogrammi eelnõu juhatusele pärast seda, kui komisjon on esitanud selle kohta oma arvamuse.

5. Juhatus võtab järgneva aasta tööprogrammi eelnõu vastu hiljemalt 30. novembriks. Tööprogrammi lõplik vastuvõtmine toimub iga aasta alguses.

6. Vajaduse korral võib programmi aasta jooksul sama korra alusel korrigeerida, et tagada ühenduse poliitika suurem tõhusus.

Artikkel 13

Aasta tegevusaruanne

1. Direktor annab juhatusele oma ülesannete täitmisest aru aasta tegevusaruande vormis.

2. Aruanne sisaldab finants- ja juhtimisinformatsiooni, milles võrreldakse tegevuse tulemusi seatud eesmärkidega ja esitatakse tegevusega seotud riskid ning kirjeldatakse fondi käsutusse antud vahendite kasutamist ja sisekontrollisüsteemi toimimist.

3. Juhatus koostab eelmise finantsaasta kohta aasta tegevusaruande analüüsi ja annab hinnangu.

4. Juhatus võtab direktori aasta tegevusaruande vastu ja edastab selle koos oma analüüsi ja hinnanguga hiljemalt 15. juuniks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning kontrollikojale. Aruanne edastatakse samuti liikmesriikidele ning teadmiseks partnerriikidele.

1572/98 artikli 1 lõige 13

ð uus

Artikkel 814

Seosed ühenduse muu tegevusega

Komisjon tagab koostöös juhatusega ja vajaduse korral vastavalt määruse (EMÜ) nr 3906/89 artiklis 9, määruse (Euratom, EÜ) nr 1279/96 artiklis 8 ja määruse (EÜ) nr 1488/96 artiklis 11 sätestatud korrale kokkusobivuse ja vajaduse korral täiendavuse fondi ja muude ühenduse tasandi toimingute vahel nii ühenduses kui abikõlblikes maades ð partnerriikides ï , eelkõige TEMPUSe programmi ja muude ühenduse tasandil rakendatavate koolitusprogrammide ja -toimingute, sealhulgas MED-CAMPUSe programmi raames toimuva tegevuse puhul.»;

1360/90 (kohandatud)

Artikkel 915

Eelarve koosseis

1. Iga eelarveaasta kohta valmistatakse ette fondi tulude ja kulude kalkulatsioon ja see esitatakse fondi eelarves, kuhu kuulub ametikohtade loetelu; iga eelarveaasta vastab kalendriaastale.

2. Fondi eelarve tulud ja kulud peavad olema tasakaalus.

3. Fondi tulud koosnevad Euroopa ühenduste üldeelarve osaks olevast toetusest, osutatud teenuste eest saadud tasudest ja muudest allikatest pärit summadest, ilma et see piiraks muud liiki sissetulekute saamise võimalust.

4. Eelarve sisaldab ka üksikasju abikõlblikes riikides √ partnerriikides ∏ endis kasutusel olevate vahendite kohta, mis on seotud fondilt rahalist abi saavate projektidega.

1648/2003 artikli 1 lõige 4

Artikkel 1016

Eelarve koostamise kord

1. Juhatus esitab igal aastal direktori koostatud eelnõu alusel fondi tulude ja kulude kalkulatsiooni järgmiseks eelarveaastaks. Kõnealuse kalkulatsiooni, mis sisaldab ametikohtade loetelu kava, edastab juhatus komisjonile hiljemalt 31. märtsiks.

ò uus

2. Komisjon kontrollib kalkulatsiooni, võttes arvesse välistegevuseks ettenähtud kavandatavaid kogusummasid, ning kannab Euroopa Liidu üldeelarve esialgsesse projekti ressursid, mida ta peab ametikohtade loetelu põhjal vajalikuks, ja Euroopa Liidu üldeelarvest (edaspidi „üldeelarve“) makstava toetuse suuruse.

1648/2003 artikli 1 lõige 4 (kohandatud)

ð uus

2.3. Komisjon edastab kalkulatsiooni Euroopa Parlamendile ja nõukogule, (edaspidi «„eelarvepädevad institutsioonid“»,) koos Euroopa Liidu üldeelarve esialgse projektiga.

3. Komisjon kontrollib kalkulatsiooni, võttes arvesse kutseõppe prioriteete abikõlblikes riikides ja neile riikidele antava majandusabi üldisi finantssuundi. Kõnealuse kalkulatsiooni alusel kannab komisjon Euroopa Liidu üldeelarve esialgsesse projekti kalkulatsioonid, mida ta peab ametikohtade loetelu põhjal vajalikuks, ja üldeelarvest makstava toetuse suuruse, ning esitab kooskõlas asutamislepingu artikliga 272 eelarvepädevatele institutsioonidele.

Selle põhjal ja abikõlblikele riikidele ettenähtud majandusabi üldise mahu piires kehtestab komisjon fondi eelarvesse makstava osa suuruse, mis lisatakse Euroopa Liidu üldeelarve esialgsesse projekti.

4. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad fondi subsiidiumiks mõeldud assigneeringud.

Eelarvepädevad institutsioonid võtavad vastu fondi ametikohtade loetelu.

5. Juhatus võtab vastu fondi eelarve ð ja ametikohtade loetelu ï . See muutub √ Need muutuvad ∏ lõplikuks pärast Euroopa Liidu üldeelarve lõplikku vastuvõtmist. Vajaduse korral tehakse fondi eelarves ð ja ametikohtade loetelus ï vastavaid kohandusi.

6. Juhatus teatab eelarvepädevatele institutsioonidele võimalikult vara oma kavatsusest viia ellu projekte, millel võivad olla olulised rahalised tagajärjed fondi eelarve rahastamisele, eriti projektide puhul, mis seonduvad kinnisvaraga, nagu hoonete üürimine või ostmine. Juhatus teatab nendest komisjonile.

Kui emb-kumb eelarvepädevatest institutsioonidest on teatanud oma kavatsusest esitada arvamus, edastab ta selle juhatusele kuue nädala jooksul pärast projektist teatamist.

⎢ 1360/90

Artikkel 1117

Eelarve täitmise kontroll

1. Direktor vastutab fondi eelarve täitmise eest.

1648/2003 artikli 1 lõige 5 (kohandatud)

2.1. Hiljemalt igale eelarveaastale järgneva aasta 1. märtsiks edastab fondi peaarvepidaja komisjoni peaarvepidajale esialgse raamatupidamisaruande koos kõnealuse eelarveaasta eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruandega. Komisjoni peaarvepidaja konsolideerib institutsioonide ja detsentraliseeritud asutuste esialgsed raamatupidamisaruanded kooskõlas üldise finantsmääruse artikliga 128.

3.2. Hiljemalt igale eelarveaastale järgneva aasta 31. märtsiks edastab komisjoni peaarvepidaja fondi esialgse raamatupidamisaruande koos kõnealuse eelarveaasta eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruandega kontrollikojale. Eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne kõnealuse eelarveaasta kohta edastatakse ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

ò uus

3. Direktor vastutab fondi eelarve täitmise eest.

1648/2003 artikli 1 lõige 5 (kohandatud)

4. Kui kontrollikojalt on saadud vastavalt üldise finantsmääruse artiklile 129 esitatud märkused fondi esialgse raamatupidamisaruande kohta, koostab direktor omal vastutusel fondi lõpliku raamatupidamisaruande ning edastab selle juhatusele arvamuse saamiseks.

5. Juhatus esitab fondi lõpliku raamatupidamisaruande kohta arvamuse.

6. Hiljemalt igale eelarveaastale järgneva aasta 1. juuliks edastab direktor kõnealuse lõpliku raamatupidamisaruande koos juhatuse arvamusega Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale.

7. Lõplik raamatupidamisaruanne avaldatakse.

8. Fondi direktor saadab hiljemalt 30. septembriks kontrollikojale selle märkuste kohta vastuse. Ta saadab kõnealuse vastuse ka juhatusele.

9. Euroopa Parlamendi taotluse korral esitab direktor talle kogu teabe, mida on vaja, et kõnealuse eelarveaasta eelarve täitmise aruande kinnitamismenetlust üldise finantsmääruse artikli 146 lõike 3 kohaselt tõrgeteta rakendada.

10. Kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament enne 30. aprilli aastal n + 2 kinnituse direktori tegevusele aasta n eelarve täitmisel.

ò uus

11. Direktor võtab kõik vajalikud meetmed, mida vajaduse korral nõuavad kinnitamisotsusele lisatud märkused.

Artikkel 18

Euroopa Parlament ja nõukogu

Ilma et see piiraks eespool kirjeldatud kontrolli ning eelkõige eelarvemenetlust ja eelarve täitmise kinnitamist, võib Euroopa Parlament või nõukogu igal hetkel taotleda direktori ärakuulamist mõnes fondi tegevusega seotud küsimuses, eriti fondi aasta tegevusaruande avaldamisel.

1648/2003 artikli 1 lõige 6

Artikkel 1219

Finantseeskirjad

1. Juhatus võtab vastu fondi suhtes kohaldatavad finantseeskirjad pärast nõupidamist komisjoniga. Need ei või kalduda kõrvale asutuste finantsraammäärust käsitlevast komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrusest (EÜ, Euratom) nr 2343/2002, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002[28] artiklis 185, välja arvatud juhul, kui fondi tegevus seda konkreetselt nõuab ja komisjon on andnud eelneva nõusoleku.

ò uus

2. Vastavalt finantsmääruse artikli 133 lõikele 1 kohaldab fond komisjoni arvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirju, et tema raamatupidamisaruandeid oleks võimalik ühendada komisjoni omadega.

3. Määrust (EÜ) nr 1073/1999 kohaldatakse fondi suhtes tervikuna.

4. Fond liitub 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega. Juhatus vormistab selle liitumise ametlikult ja võtab vastu vajalikud meetmed, et hõlbustada sisejuurdluste läbiviimist OLAFi poolt.

⎢ 1360/90

Artikkel 1320

Privileegid ja immuniteedid

Fondi suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli.

2063/94 artikli 1 lõige 8 (kohandatud)

ð uus

Artikkel 1421

Personalieeskirjad

Fondi töötajate kohta kehtivad eeskirjad ja õigusaktid, mida kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike ja teiste teenistujate suhtes.

Fond kasutab oma töötajate suhtes ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule antud volitusi.

Juhatus võtab kokkuleppel komisjoniga vastu vajalikud rakenduseeskirjad ð Euroopa Ühenduste ametnike personalieeskirjade artiklis 110 ja Euroopa Ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 127 sätestatud korra kohaselt. ï

ò uus

Juhatus võib võtta vastu sätted, mille kohaselt võetakse fondi juurde tööle liikmesriikidest või partnerriikidest lähetatud asjatundjaid.

1360/90 (kohandatud)

Artikkel 1522

Õiguslik Vvastutus

1. Fondi lepingulist vastutust reguleerib vastava lepingu suhtes kohaldatav õigus.

2. Lepinguvälise vastutuse korral hüvitab fond kõik kahjud, mida fond või selle teenistujad on oma kohustuste täitmisel põhjustanud, vastavalt liikmesriikide seaduste üldpõhimõtetele.

Kõikide selliste kahjude hüvitamisega seotud vaidluste lahendamine kuulub Euroopa Kohtu jurisdiktsiooni alla.

3. Teenistujate vastutust fondi ees reguleerivad fondi töötajate suhtes kohaldatavad asjaomased sätted.

Artikkel 1623

Kolmandate riikide osalemine

1572/98 artikli 1 lõige 15 (kohandatud)

ð uus

1. Riikidele, kes ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, kuid kes jagavad ühenduse ja liikmesriikide huvi artiklis 1 osutatud abikõlblikele maadele ð partnerriikidele ï koolitusabi ð inimressursside alase abi ï andmise vastu, on fond avatud lepingute kaudu, mis on nende ja ühenduse vahel sõlmitud, järgides asutamislepingu artiklis 228 √ 300 ∏ sätestatud korda.

1360/90

ð uus

Lepingutes tuleb muu hulgas täpsustada nende riikide fondi töös osalemise iseloom ja ulatus ning vastavad üksikasjalikud eeskirjad, sealhulgas rahalist toetust ja personali käsitlevad sätted. ?Sellised eeskirjad ei tohi ette näha kolmandate riikide esindatust juhatuses koos hääleõigusega ega sisaldada sätteid, mis ei ole vastavuses eespool artiklis 21 sätestatud personalieeskirjadega. ï

2. Juhatus võib vajadusel otsustada kõnealuste riikide osalemise artikli 5 lõikes 8 nimetatud ajutistes töörühmades ilma sellekohast lepingut sõlmimata.

1572/98 artikli 1 lõige 16 (kohandatud)

ð uus

Artikkel 1724

Järelevalve- ja hindamiskord √ Hindamine ∏

ò uus

1. Raamfinantsmääruse artikli 25 lõike 4 kohaselt teeb fond korrapäraselt oma tegevuse eel- ja järelhindamisi, kui selle tegevusega kaasnevad märkimisväärsed kulud. Nende hindamiste tulemused edastatakse juhatusele.

1572/98 artikli 1 lõige 16 (kohandatud)

ð uus

2. Komisjon kehtestab ð annab iga nelja aasta tagant ï juhatusega konsulteerimise järel fondi töös saadud kogemuste järelevalve- ja hindamiskorra ð hinnangu käesoleva määruse rakendamisele, fondi saavutatud tulemustele ja tema töömeetoditele, lähtudes määruses sätestatud eesmärkidest, volitustest ja ülesannetest ï. Seda korda tuleks kohaldada √ Hindamine viiakse läbi ∏ välisekspertide abiga. Komisjon esitab selle korra √ hindamise ∏ esimesed tulemused aruandes, mis saadetakse Euroopa Parlamendile, nõukogule ning √ Euroopa ∏ Mmajandus- ja Ssotsiaalkomiteele enne 31. detsembrit 2000 ja seejärel iga kolme aasta tagant.

ò uus

3. Fond võtab kõik asjakohased meetmed, et lahendada hindamise käigus avastatud probleemid.

⎢ 1360/90

Artikkel 1825

Läbivaatamine

Nõukogu vaatab käesoleva määruse üle komisjoni ettepaneku alusel viie aasta jooksul alates selle jõustumisest.

ò uus

Pärast hindamist esitab komisjon vajaduse korral käesoleva määruse sätete läbivaatamise ettepaneku. Kui komisjon leiab, et fondi olemasolu ei ole enam fondile seatud eesmärkide seisukohast õigustatud, võib ta teha ettepaneku käesolev määrus kehtetuks tunnistada.

ò uus

Artikkel 26

Kehtetuks tunnistamine

Nõukogu määrused (EMÜ) nr 1360/90, (EÜ) nr 2063/94, (EÜ) nr 1572/98, (EÜ) nr 1648/2003 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 2666/2000 artikkel 16, nagu need on loetletud I lisas, tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ning neid loetakse vastavalt II lisas esitatud vastavustabelile.

1360/90 (kohandatud)

ð uus

Artikkel 1927

√ Jõustumine ∏

Käesolev määrus jõustub järgmisel √ kahekümnendal ∏ päeval pärast seda, kui pädevad asutused on vastu võtnud otsuse fondi asukoha kohta[29] √ selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas ∏ .

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

I LISA

Kehtetuks tunnistatud määrused ja nende hilisemad muudatused

Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1360/90, 7. mai 1990

(EÜT L 131, 23.5.1990, lk 1)

Nõukogu määrus (EÜ) nr 2063/94, 27. juuli 1994

(EÜT L 216, 20.8.1994, lk 9)

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1572/98, 17. juuli 1998

(EÜT L 206, 23.7.1998, lk 1)

Nõukogu 5. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1572/98 artikkel 16

(EÜT L 306, 7.12.2000, lk 1)

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1648/2003, 18. juuni 2003

(ELT L 245, 29.9.2003, lk 22)

〉

II LISA

Vastavustabel

Määrus (EMÜ) nr 1360/90 | Käesolev määrus |

Artikli 1 sissejuhatav osa Artikli 1 sissejuhatava osa lõpp Artikli 1 esimene kuni neljas taane Artikli 1 teine lause – – – Artikkel 2 Artikli 3 sissejuhatav osa Artikli 3 punktid a–g – Artikli 3 punkt h Artikli 4 lõige 1 – Artikli 4 lõike 3 esimene lause – Artikli 4 lõige 2 – – Artikli 4a lõige 1 Artikli 4a lõige 2 – Artikli 4a lõige 3 Artikli 5 lõige 1 Artikli 5 lõige 2 – Artikli 5 lõige 3 Artikli 5 lõike 4 esimene lõik – Artikli 5 lõike 4 teine lõik Artikli 5 lõike 4 kolmas ja neljas lõik – Artikli 5 lõike 4 viimane lõik Artikli 5 lõiked 5 ja 6 Artikli 5 lõiked 7–10 - Artikkel 6 Artikli 7 lõike 1 esimesed sõnad Artikli 7 lõike 1 esimese lause lõpp ja teine lause – – Artikli 7 lõige 2 Artikli 7 lõige 3 – – – – Artikkel 8 (osaliselt) Artikkel 9 Artikli 10 lõige 1 – Artikli 10 lõige 2 Artikli 10 lõige 3 Artikli 10 lõiked 4–6 Artikli 11 lõige 1 Artikli 11 lõiked 2 ja 3 Artikli 11 lõiked 4–10 – – Artikkel 12 – Artikkel 13 Artikkel 14 – Artikkel 15 Artikli 16 lõige 1 – Artikli 16 lõige 2 – Artikkel 17 (osaliselt) – Artikkel 18 – – Artikkel 19 – | Artikli 1 sissejuhatav osa – – – Artikli 1 sissejuhatava osa lõpp Artikli 1 punktid a–c Artikli 1 teine lause – Artikli 2 sissejuhatav osa – Artikli 2 punktid a–f Artikli 2 punkt g Artikli 3 lõige 1 Artikli 3 lõige 2 Artikli 3 lõike 3 esimene lause Artikli 3 lõike 3 teine lause – Artikli 3 lõiked 4 ja 5 Artikli 4 lõiked 1–3 Artikli 4 lõike 4 esimene lõik Artikli 4 lõike 4 teine lõik Artikkel 5 Artikkel 6 Artikli 7 lõige 1 Artikli 7 lõike 2 esimene ja teine lõik Artikli 7 lõike 2 kolmas ja neljas lõik Artikli 7 lõige 3 Artikli 7 lõike 4 esimene lause Artikli 7 lõike 4 teine lause Artikli 7 lõige 5 Artikli 8 lõike 1 esimene lõik Artikli 8 lõike 1 teine lõik Artikli 8 lõike 1 viimane lõik Artikli 8 lõiked 2 ja 3 – Artikkel 9 – Artikli 10 lõike 1 esimesed sõnad – Artikli 10 lõike 1 esimese lause lõpp, teine lause ning teine kuni neljas lõik Artikli 10 lõige 2 Artikli 10 lõike 5 esimene lause Artikli 10 lõige 3 Artikli 10 lõike 4 punktid a–k Artikkel 11 Artikkel 12 Artikkel 13 Artikkel 14 Artikkel 15 Artikli 16 lõige 1 Artikli 16 lõige 2 Artikli 16 lõige 3 – Artikli 16 lõiked 4–6 Artikli 17 lõige 3 Artikli 17 lõiked 1 ja 2 Artikli 17 lõiked 4–10 Artikli 17 lõige 11 Artikkel 18 Artikli 19 lõige 1 Artikli 19 lõiked 2–4 Artikkel 20 Artikli 21 esimene ja teine lause ning kolmanda lause esimesed sõnad Artikli 21 kolmanda lause lõpp ja viimane lause Artikkel 22 Artikli 23 lõike 1 esimene lõik ja teise lõigu esimene lause Artikli 23 lõike 1 teise lõigu viimane lause Artikli 23 lõige 2 Artikli 24 lõige 1 Artikli 24 lõige 2 Artikli 24 lõige 3 – Artikkel 25 Artikkel 26 Artikkel 27 Lisa |

FINANTSSELGITUS

1. ETTEPANEKU NIMETUS:

Ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega luuakse Euroopa Koolitusfond (uuesti sõnastatud).

2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK

Asjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed: Välissuhted, inimressursside arendamine elukestva õppe raames.

3. EELARVEREAD

3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised BA read)), sh rubriigid:

15 02 27 Euroopa Koolitusfond15 02 27 01 Euroopa Koolitusfond – Toetus jaotistele 1 ja 215 02 27 01 Euroopa Koolitusfond – Toetus jaotisele 3

3.2. Meetme ja finantsmõju kestus:

kindlaks määramata (iga-aastane subsiidium finantsmääruse artikli 185 alusel moodustatud organisatsioonile)

3.3. Eelarve tunnusjooned:

Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |

15 02 27 01 | Kohustuslik | Liigendatud | EI | EI | EI | Nr [4] |

15 02 27 02 | Kohustuslik | Liigendatud | EI | EI | EI | Nr [4] |

4. ÜLEVAADE VAHENDITEST

4.1. Rahalised vahendid

4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Kulu liik | Jao nr | Aasta 2008 | Aasta 2009 | Aasta 2010 | Aasta 2011 | Aasta 2012 | Aasta2013 jj | Kokku |

Tegevuskulud[30] |

Kulukohustuste assigneeringud | 8.1. | a | 17.984 | 19.872 | 20.271 | 19.528 | 19.918 | 20.317 | 117.890 |

Maksete assigneeringud | b | 17.984 | 19.872 | 20.271 | 19.528 | 19.918 | 20.317 | 117.890 |

Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[31] |

Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4. | c |

VÕRDLUSSUMMA KOKKU |

Kulukohustuste assigneeringud | a+c | 17.984 | 19.872 | 20.271 | 19.528 | 19.918 | 20.317 | 117.890 |

Maksete assigneeringud | b+c | 17.984 | 19.872 | 20.271 | 19.528 | 19.918 | 20.317 | 117.890 |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[32] |

Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5. | d |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6. | e |

Sekkumise soovituslik finantskulu kokku |

Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | 17.984 | 19.872 | 20.271 | 19.528 | 19.918 | 20.317 | 117.890 |

Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | 17.984 | 19.872 | 20.271 | 19.528 | 19.918 | 20.317 | 117.890 |

Kaasrahastamise andmed

Ei kohaldata.

4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga

( Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule

( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine

( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[33] sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrument või finantsperspektiivi läbivaatamine).

4.1.3. Finantsmõju tuludele

( Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele

( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine: ei kohaldata

4.2. Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutine personal ja koosseisuväline personal), vt täpsemalt punktist 8.2.1.

Aastane vajadus | Aasta 2008 | Aasta 2009 | Aasta 2010 | Aasta 2011 | Aasta 2012 | Aasta 2013 jj |

Ametikohtade loetelu järgi Ajutiste töötajate koguarv | 96 | 96 | 96 | 96 | 96 | 96 |

Väljaspool ametikohtade loetelu Koosseisuväliseid töötajaid kokku täistööajana | 34 | 30 | 30 | 30 | 30 | 30 |

5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID

5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus

Määruse uuestisõnastamine, et ajakohastada Euroopa Koolitusfondi reguleerimisala ja eesmärke vastavalt ELi Lissaboni ja elukestva õppe tegevuskavas esitatud arengusuundadele ja määratleda uuesti fondi ülesanded seoses ELi uute välispoliitika vahenditega.

5.2. Ühenduse osaluse lisaväärtus, ettepaneku kooskõla muude rahastamisvahenditega ja võimalik koostoime

Komisjon nõustus enamiku aastail 2005-2006 toimunud koolitusfondi välishindamise järelduste ja soovitustega, nagu on näha dokumendis KOM(2006)832 (lõplik). Hindamisel leidis kinnitust, et koolitusfondi töö on väärtuslik, komisjoni talitused ja EÜ delegatsioonid suhtuvad positiivselt fondi asjatundlikku panusesse kutseõppe ja -koolituse valdkonnas ja tema seostesse tööturuga. Fondi lisaväärtuse tagavad ümberkorraldustega seotud asjaolude mõistmine, fondi ekspertide võrgustik ning võime reageerida taotlustele paindlikult ja kiiresti.

5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames

5.3.1. Koolitusfondi eesmärgid

Koolitusfond aitab tõsta elukestva õppe süsteemide kvaliteeti ja nende suutlikkust toetada partnerriikides tööhõivet, konkurentsivõimet ja sotsiaalset ühtekuuluvust. See nõuab kehtestatud tegevusvaldkondade kohandamist laiemaks teemaderingiks, laiemat geograafilist ulatust ja strateegilist lähenemisviisi, et vastata uute välispoliitikavahendite nõuetele.

Selles kontekstis peavad koolitusfondi investeeringud suutlikkuse suurendamise ja meetmeuuringute pilootprojektidesse suurenema sedamööda, kuidas fond arendab oma uueks pädevuseks vajalikke erialateadmisi ja lähenemisviise.

Samuti peab koolitusfond kohandama oma ülesandeid, et viia need vastavusse ELi uute välissuhete vahenditega, lähtudes mitte programmi-, vaid pigem poliitikapõhistest reformidest.

Praegu pakub koolitusfond ka tehnilist abi Tempuse programmile. See lakkab eeldatavasti aastal 2008, mis on üleminekuaasta praeguse ja uuesti sõnastatud määruse vahel.

5.3.2. Oodatavad tulemused

Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi ning Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendiga hõlmatud riikides näeb uuesti sõnastatud määrus fondile ette järgmise tegevuse:

- pakkuda teavet, analüüsida poliitikat ja anda nõu inimressursside arendamise küsimuste ning nende seoste kohta valdkondlike poliitiliste eesmärkidega partnerriikides;

- toetada partnerriikides asjaomaseid huvirühmi suutlikkuse tõstmisel inimressursside arendamise alal;

- aidata kaasa teabe- ja kogemustevahetusele partnerriikides inimressursside arendamise ümberkorraldamisega seotud rahastajate vahel;

- toetada inimressursside arendamise valdkonnas ühenduse abi kohaletoimetamist partnerriikidesse;

- levitada inimressursside arendamise küsimustes teavet, toetada koostöövõrgustike loomist ning heade tavade ja kogemuste vahetust nii Euroopa Liidu ja partnerriikide vahel kui ka partnerriikide endi vahel;

- komisjoni palvel aidata analüüsida partnerriikidele antava koolitusabi üldist tõhusust.

5.3.3. Uuesti sõnastatud määruse näitajad

Koolitusfondi tegevus | Koolitusfondi näitajad konkurentsivõime, tööhõive ja sotsiaalse ühtekuuluvuse suurendamisel elukestva õppe süsteemide kvaliteedi parandamise kaudu eesmärgiga tõsta inimressursside arendamise taset partnerriikides |

1. Aidata kaasa haridusreformile IPA, ENPI ja DCI (Kesk-Aasia) regioonides | Koolitusfondi sektoripoliitika analüüs ja soovitused haridussektori moderniseerimiseks on huvirühmade poolt omaks võetud ning sidemed tööhõivega on kooskõlas ELi välissuhete poliitikaga; huvirühmade suutlikkus määrata kindlaks valdkondlikud reformid ja rakendada need ellu on tugevnenud ja teadlikkus ELi vastavatest kogemustest on suurenenud; sektorianalüüs, planeerimine ning projektide toetus on IPA abi raames vastu võetud; huvirühmad haridussektori, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna hulgast on edukalt kaasatud haridusreformi läbiviimisse. |

4. Euroopa Komisjoni ja partnerriikide poliitika arendamise toetamine innovatsiooni ja õppimise kaudu | Partnerriikides on suurendatud teabelevi, analüüsi- ning poliitika analüüsi ja nõustamise suutlikkust; on välja töötatud ja ellu rakendatud lähenemisviisid huvirühmade suutlikkuse suurendamiseks; on arendatud teabevahetussuutlikkust rahvusvaheliste organisatsioonide ja partnerriikides inimressursside arendamisega seotud rahastajate vahel; ühenduse abiprogrammide jaoks asjaomastes valdkondades on välja töötatud sektoripoliitika metoodikad ja planeerimissisendid ning neid on katsetatud; ELilt ja muudest asjaomastest kontekstidest on omandatud asjakohased poliitika-alased teadmised partnerriikides levitamiseks ning neile on antud hinnang. |

5.3.4. Tulemused

Üldiselt põhineb alltoodud tabelis esitatud tulemuste määratlus koolitusfondile ettenähtud ülesannetel, mille kohta komisjon on teinud ettepaneku dokumendis KOM(2006)832 (lõplik), ning fondi poolt ajavahemikul 2000–2006 reformide toetamisel omandatud kogemustel. Nende keerukusse ja maksumusse toob uuesti sõnastatud määrus siiski muutusi.

Ülesanne/meede | Tulemused, mis aastail 2000–2006 piirdusid kutseõppe ja -koolituse ning tööhõive allsektoriga | Tulemused, mis aastail 2007–2013 hõlmavad kogu haridussektorit ja selle sidemeid konkurentsivõime, tööhõive ja sotsiaalse ühtekuuluvusega |

Teabelevi ja poliitika analüüs | Poliitika läbivaatamine ja nõustamine | Poliitika läbivaatamine ja nõustamine riikide ja kohalike huvirühmade aktiivsel osalusel |

Suutlikkuse suurendamine | Piirkondlikud seminarid, erialakolleegide hinnangud ja partnerriikide huvirühmadele kohapealsed külastused | Riiklikud üritused huvirühmadele |

Teabevahetus asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide ja rahastajate vahel | Koostöövõrgustikud ja perioodilised kohtumised asjaomaste rahvusvaheliste ja abiorganisatsioonide vahel | Koostöövõrgustikud ja perioodilised kohtumised asjaomaste rahvusvaheliste ja abiorganisatsioonide vahel |

Ühenduse antava abi toetamine | Programmide analüüsimine ja projektide kindlakstegemine | Toetussüsteem prioriteetriikide kaupa, sh valdkonna analüüs, programmi koostamine, toetus projektitsüklitele, aruandlus edusammude kohta |

Teabelevi ja koostöövõrgustikud | Partnerriikide ning piirkondlike ja/või allpiirkondlike huvirühmavõrgustike moodustamine ja juhtimine ELi poliitiliste kontseptsioonide levitamiseks allsektoris | Partnerriikide ning piirkondliku ja/või allpiirkondliku huvirühmavõrgustiku moodustamine ja juhtimine ELi poliitiliste kontseptsioonide levitamiseks haridussektoris |

Koolitusabi tõhususe hindamine | Kutseõppe- ja -koolitusalase abi perioodiline läbivaatamine partnerriigis komisjoni taotlusel | Haridussektorile antava abi perioodiline läbivaatamine partnerriigis komisjoni taotlusel |

Koolitusfondi suutlikkuse suurendamine | Personali arendamise meetmed, et säilitada fondi erialast asjatundlikkust | Personali arendamine ja värbamine, et säilitada fondi erialast asjatundlikkust ja tõsta suutlikkust |

Koolitusfondi meetmete uurimine | Meetmete uurimise pilootprojektid, et katsetada partnerriikides ELi poliitilisel lähenemisviisil põhinevaid reformimudeleid | Meetmete uurimise pilootprojektid, et katsetada partnerriikides ELi poliitilisel lähenemisviisil põhinevaid reformimudeleid |

5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)

( Tsentraliseeritud haldamine

( otse, haldajaks on komisjon

( kaudselt, haldamine on delegeeritud:

( täitevasutustele

( ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185

( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele

( Haldamine detsentraliseeritult või koostöös

( liikmesriikidega

( kolmandate riikidega

( Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustada)

Asjakohased märkused:

6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE

6.1. Järelevalvekord

Koolitusfond on kehtestanud järelevalve- ja hindamispoliitika ning tulemuspõhise juhtimissüsteemi, et mõõta püstitatud eesmärkide, oodatavate tulemuste ja eraldatud ressursside taustal fondi tulemuslikkust. Fond on oma aasta tööprogrammis kehtestanud ettevõtte, tegevuse ja projekti tasandil näitajad. Uuesti sõnastatud määruse alusel hakkab fond komisjoni ettepanekus esitatud läbivaadatud ülesannete põhjal üha enam mõõtma sisendeid ja väljundeid.

Lisaks sellele on koolitusfondil olemas süsteem oma tulemuslikkuse ja mõju hindamiseks projekti ja riigi tasandil ning oma sisekontrollisüsteemi auditeerimiseks. Fond investeerib 10% oma III jaotise vahenditest oma tegevuse hindamiseks ja auditeerimiseks välisekspertide abiga.

6.2. Hindamine

6.2.1. Eelhindamine

Komisjoni poolt üldise finantsmääruse artikli 24 lõike 4 kohaselt läbi viidav eelhindamine.

6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)

Komisjoni poolt üldise finantsmääruse artikli 24 lõike 4 kohaselt välishindajate abil läbi viidav järelhindamine.

6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedus

Ettepanekus nähakse ette järelhindamine vähemalt iga nelja aasta tagant.

7. PETTUSEVASTASED MEETMED

Koolitusfondi kontrollib siseauditi talitus ja Euroopa Kontrollikoda. Alates aastast 2006 on fond moodustanud ka oma siseauditi üksuse.

8. ANDMED VAHENDITE KOHTA

8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi

Lisas esitatud tabel põhineb järgmistel eeldustel:

- soovituslikud koolitusfondile eraldatavad ressursid ühenduse aastate 2007–2013 finantsperspektiivis

- järjepidevus ressursside eraldamisel koolitusfondile kooskõlas ühenduse välissuhete prioriteetidega ja jätkuva arenguga erialase asjatundlikkuse keskusena:

- IPA 32,5%

- ENPI 32,5%

- DCI 15%[34]

- innovatsioon ja õppimine 20%[35]

- Koolitusfond keskendab oma tegevuse sellistesse partnerriikidesse, kus ühendus investeerib aktiivselt inimressursside arendamisse ning kus on olemas reformiks vajalikud eeltingimused (stabiilne institutsiooniline keskkond ning kindel haridusreformi läbiviimise tahe).

- Välishindamise aruande, koolitusfondi kogemuse ning keskpika perspektiivi planeerimiseelduste põhjal on koolitusfondi peamine ülesanne analüüsida poliitikat, anda nõu ja anda oma panus ühenduse abisse. Suutlikkuse suurendamine, teabelevi ja -vahetus ning koolitusabi hindamine aitavad sellele kaasa. Koolitusfondi ressursside jaotus on kavandatud järgmiselt:

- 20% hariduspoliitika analüüsimiseks ja toetuseks;

- 24% partnerriikide poliitilise suutlikkuse suurendamiseks;

- 39% osalemiseks ühenduse valdkondliku programmi koostamises ja projektitsüklis;

- 10% teabelevi ja koostöövõrgustike toetamiseks;

- 3,5% teabevahetuseks rahastajate ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahel;

- 3,5% koolitusabi hindamiseks.

Ressursside tegeliku jaotumise määravad muutused koolitusfondi tegevuskeskkonnas, ELi prioriteetide areng ja komisjoni konkreetsed taotlused.

- Koolitusfondi tegevuspõhise eelarve jaotumine, mille kohaselt 70% toetusest investeeritakse tegevusse ja 30% üldkuludeks. III jaotis moodustab umbes 15% koolitusfondi ressurssidest.

Lisa – punkt 8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi

[pic]

8.2. Halduskulud

8.2.1. Ametikohtade arv ja liigid

Ametikoha liik | Meetme haldamiseks vajalik olemasolev ja/või täiendav personal (täistööajale taandatud ametikohtade arv) |

Aasta 2008 | Aasta 2009 | Aasta 2010 | Aasta 2011 | Aasta 2012 | Aasta 2013 |

Ametnikud või ajutine personal[36] (XX 01 01) | A*/AD | 54 | 54 | 54 | 54 | 54 | 54 |

B*, C*/AST | 42 | 42 | 42 | 42 | 42 | 42 |

Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal[37] |

Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal[38] | 34 | 30 | 30 | 30 | 30 | 30 |

KOKKU | 130 | 126 | 126 | 126 | 126 | 126 |

8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus

8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)

( Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud

( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud

( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus

( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)

( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud

NB! Koosseisulised ametikohad vastavalt koolitusfondi mitmeaastasele personalipoliitika plaanile aastateks 2007–2010.

8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Eelarverida (number ja nimetus) | Aasta n | Aasta n+1 | Aasta n+2 | Aasta n+3 | Aasta n+4 | Aasta n+5 jj | KOKKU |

Muu tehniline ja haldusabi |

– sise- |

– välis- |

Tehniline ja haldusabi kokku |

8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Ametikoha liik | Aasta n | Aasta n+1 | Aasta n+2 | Aasta n+3 | Aasta n+4 | Aasta n+5 jj |

Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) |

Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) |

(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku |

Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal

Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1.

Arvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal

Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1.

8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |

Aasta n | Aasta n+1 | Aasta n+2 | Aasta n+3 | Aasta n+4 | Aasta n+5 jj | KOKKU |

XX 01 02 11 01 – Lähetused |

XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid |

XX 01 02 11 03 – Komiteed[40] |

XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |

XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid |

2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) |

3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) |

Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummas VÄLJA) |

Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud

[1] EÜT L 131, 23.5.1990, lk 1.

[2] KOM(2005)59 (lõplik), 25.2.2005. Vt ka teatist Euroopa Liidu reguleerivate ametite raamistiku loomise kohta, KOM(2002)718 (lõplik), 11.12.2002.

[3] EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

[4] EÜT L 206, 23.7.1998, lk 1.

[5] KOM(2006) 832 (lõplik).

[6] EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

[7] KOM(2002)718 (lõplik), 11.12.2002.

[8] EÜT C 86, 4.4.1990, lk 12. Öð .

[9] KOM(2006) 832 (lõplik).

[10] EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

[11] KOM(2002)718 (lõplik), 11.12.2002.

[12] EÜT C 86, 4.4.1990, lk 12. √ ELT C […], […], lk […]. ∏

[13] 25. aprillil 1990 avaldatud arvamus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).√ OJ C […], […], p. […]. ∏

[14] ELT C […], […], lk […].

[15] ELT C […], […], lk […].

[16] EÜT L 131, 23.5.1990, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1648/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 22).

[17] EÜT C 323, 30.11.1993, lk 1.

[18] EÜT L 375, 23.12.1989, lk 11.

[19] EÜT L 216, 20.8.1994, lk 9.

[20] EÜT L 206, 23.7.1998, lk 1.

[21] EÜT L 306, 7.12.2000, lk 1.

[22] ELT L 210, 31.7.2006, lk 82.

[23] ELT L 310, 9.11.2006, lk 1.

[24] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[25] EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

[26] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

[27] EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

[28] EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

[29] EÜT L 306, 7.12.2000, lk 1.

[30] EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

[31] ELT L 245, 29.9.2003, lk 22.

[32] EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72, parandus avaldatud EÜT L 2, 7.1.2003, lk 39.

[33] Määruse jõustumise kuupäev avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

[34] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.

[35] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.

[36] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.

[37] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.

[38] See määr on ühenduse Kesk-Aasia algatuse tõttu natuke suurem kui aastail 2007–2010 keskpikas perspektiivis koolitusfondile eraldatud vahendid.

[39] Investeeringud innovatsiooni ja õppimisse on otsustava tähtsusega, et kohandada koolitusfondi suutlikkus uuesti sõnastatud määruse nõuetele vastavaks.

[40] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.

[41] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.

[42] Ametikoha kulud sisalduvad võrdlussummas.

[43] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.

[44] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.