ET    ET  
 EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 7.6.2011 
SEK(2011) 812 lõplik 
  
Soovitus: 
NÕUKOGU SOOVITUS, 
milles käsitletakse Malta 2011. aasta riiklikku reformikava 
  
ja esitatakse nõukogu arvamus 
 
Malta ajakohastatud stabiils usprogrammi (2011–2014) kohta 
{SEK(2011) 726 lõplik} 
 
 
ET 2   ET Soovitus: 
NÕUKOGU SOOVITUS, 
milles käsitletakse Malta 2011. aasta riiklikku reformikava 
  
ja esitatakse nõukogu arvamus 
 
Malta ajakohastatud stabiilsu sprogrammi (2011–2014) kohta 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Liidu toim imise lepingut, eriti selle artikli 121 lõig et 2 ja artikli 148 
lõiget 4, 
võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr  1466/97 eelarveseisundi 
järelevalve ning majanduspolii tika järelevalve ja kooskõlas tamise tõhustamise kohta
1, eriti 
selle artikli 5 lõiget 3, 
võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,2 
võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi, võttes arvesse tööhõive komitee arvamust, 
pärast konsulteerimist ma jandus- ja rahanduskomiteega 
ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks Euroopa Komisjoni ettepaneku 
käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive stra teegia – Euroopa 2020. aas ta strateegia –, 
mis põhineb majanduspoliitika tõhustatu d koordineerimisel ning keskendub 
esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja  võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku 
majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. 
(2) Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu s oovituse liikmesriikide ja liidu 
majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta
3; mõlemaid dokumente 
koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikme sriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid 
arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitika kujundamisel. 
                                                 
1 EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. 
2 ELT C , lk . 
3 Jäetud 2011. aastal samaks nõukogu 19. mai 2011. aasta otsusega 2011/308/EL. 
 
ET 3   ET (3) Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esim ese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, 
mis tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud 
eelkoordineerimise esimese Euroopa pool aasta algust; majanduspoliitika parem 
koordineerimine on ette nähtud Euroopa 2020. aasta strateegiaga.  
(4) Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja 
struktuurireformide priorit eedid (kooskõlas nõukogu 15. veeb ruari ja 7. märtsi 2011. 
aasta järelduste ning komi sjoni iga-aastase majanduska svu analüüsiga). Ülemkogu 
rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks ee larve usaldusväärsus e ja riigi rahanduse 
jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötus e määra vähendamist ning 
uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles 
viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- 
või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. 
(5) Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 
25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt koh ustused, mis lisatakse nende stabiilsus- 
või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. 
(6) Malta esitas 28. aprillil 2011 ajakohastat ud stabiilsusprogrammi 2011. aastaks ja 
29. aprillil 2011 riikliku reformikava ajavahemikuks 2011–2014. Vastastikuse seose 
arvessevõtmiseks hinnati neid kaht dokumenti üheaegselt.  
(7) Majanduskriisi saabumise ajal langesid eksport ja investee ringud järsult ning SKP 
reaalväärtus kahanes 2009. aastal 3,4 % võrra. Kuna riik toetas t ööhõivet, kahanes see 
ainult pisut. Eksport ja inve steeringud ettevõtluss e taastusid 2010. aasta l kiiresti ning 
2010. aastal sai majandustegevus Maltal uu e hoo sisse ja töötuse määr langes. 
Arvestades valitsemissektori suurt võlga ( 61,5 % SKPst 2008. aastal),  jättis valitsus 
mahukad stimuleerivad fiskaalmeetmed vastu võtmata ja valitsemissektori eelarve 
puudujääk jäi 2009. aastal 3,7 %ga SK Pst alla euroala keskmi sest. 2010. aastal olid 
valitsemissektori eelarve puudujääk ja võlasuhe üldjoontes stabiilsed. 
(8) Nõukogu, kelle arvamus põhineb ajakohast atud stabiilsusprogrammile antud 
hinnangul kooskõlas nõukogu määrusega (E Ü) nr 1466/97, on seisukohal, et 
programmi eelarveprognoosides esitatud makromajanduslik stsenaarium on pisut 
optimistlik, eriti programmi lõpuaastatel. Stabiilsusprogrammis kavandatakse vähendada 2010. aasta valitsemissektor i eelarvepuudujääki 3,6 % SKPst alla 
aluslepingus sätestatud kontro llväärtuse 2011. aastaks. Se epärast on kavas toetada 
järkjärgulist liikumist struktuurselt tasakaalus  eelarvepositsiooni kui keskpika perioodi 
eesmärgi suunas jätkusuutliku, peamiselt kulupõhise konsolideerimise tagamisega. Stabiilsusprogrammiga ei ole siiski et te nähtud keskpika perioodi eesmärkide 
saavutamine programmiperioodi jooksul . Võla suhe peaks prognooside kohaselt 
langema 2010. aasta tippväärtusest 68 % SKPst 63,7 %le SKPst 2014. aastaks tänu 
suurenevale esmasele ülejäägile. Eelarve keskmine struktuurne kohandamine aastatel 
2012–2014 on komisjoni arvutuse kohaselt stabii lsuse ja kasvu paktiga üldjoontes 
kooskõlas. Eelarve täitmine võib osutuda kavandatust kehvemaks, kuna kulutused 
võivad osutuda suuremaks ja puudub teave pärast 2011. aastat võetavate konsolideerimismeetmete kohta. 
(9) Eelarve konsolideerimine keskpika periood i eesmärgi saavutamiseks on Malta jaoks 
peamine ülesanne. 2011. aasta eelarves kehtestati küll meetmed ülemäärase 
puudujäägi kõrvaldamiseks 2011. aastal, kui d kõrvalekallete puhuks oleks vaja 
 
ET 4   ET lisameetmeid. Keskpika perioodi konsolideer imisstrateegia usaldusväärsust saaks 
praegu konkreetsete meetmete puudumisel parandada tugevama mitmeaastase 
eelarveraamistikuga. Peamine nõrk külg seisneb mitmeaastaste eesmärkide mittesiduvas laadis, mis tähendab suhteliselt lühikest eelarve planeerimise perioodi. 
Stabiilsusprogrammi kohaselt kaalut akse kulueeskirjade kehtestamist. 
(10) Elanikkonna vananemise, sealhulgas pensioni de pikaajaline mõju eelarvele on Maltal 
märgatavalt suurem kui ELis keskmiselt. Vane mate inimeste osalus tööturul on väga 
väike endiselt suhteliselt varase pensioni ea, ennetähtaegselt pensionile jäämise 
võimaluste kasutamise ja vanemate naiste väga väikse tööturul  osaluse tõttu. 2006. 
aasta pensionireformiga tõstetakse pensioni iga, kuigi väga aeglaselt, ja käsitletakse 
pensionide piisavust tulevikus peamiselt soodsama indekseerimiskorra ja tagatud 
rahvapensioni kehtestamisega . Riiklikus reformikavas osutatakse käimasolevale 
konsulteerimisele pensionide töörühma esitatud täiendava pensionireformi 
ettepanekute üle, sealhulgas selge seose kehtes tamise üle pensioniea ja keskmise eluea 
vahel ning pensioni kohustusliku teise ja kolmanda pensionisamba loomise üle. Riiklikus reformikavas ei ole siiski  esitatud toimuvate ja kavandatavate 
õigusloomemuudatuste kõrval põhjalikku aktiivse vananemise strateegiat. 
Deklareerimata töö suhtelis elt sage esinemine ohustab pikas perspektiivis riigi 
rahanduse jätkusuutlikkust. Valitsus on r iiklikus reformikavas esitanud mõned 
meetmed selle probleemi käsitlemiseks, kuid puuduvad ettepanekud maksu- ja toetussüsteemi läbivaatamiseks, et tehtud tö ö pealt makse makstaks. Naiste tööturul 
osaluse soodustamine on Malta jaoks veel üks keeruline küsi mus, arvestades et naiste 
tööhõive on ELi madalaim. Riiklikus refo rmikavas on esitatud hulk naistöötajaid 
käsitlevaid algatusi. Nende rakendamist  ja mõju tuleks hinnata 2012. aastal. 
(11) Viimastel aastatel on Maltal tööstus suur esti ümber korraldatud – traditsioonilist 
töömahukat tootmist asendatakse uute suur e lisandväärtusega tegevusaladega. Selle 
tagajärjel on tööturul haka nud tööjõu nõudlus ja töötajate oskused lahknema, osutades 
vajadusele tagada uute sektorite nõutavad os kused, eriti kõrghariduse kaudu. Nii saaks 
Malta majandust veelgi mitmekesistada.  
(12) Maltal on ELi kõrgeim kooli pooleli jätnute määr, mis ulatus 2009. aastal 36,8 %ni 
võrreldes ELi keskmisega 14,4 %.  Riigis on ka vähe kolma nda taseme või samaväärse 
haridusega 30–34aastaseid (2009. aastal 21,1 % võrreldes ELi keskmisega 32,3 %). 
Malta püüab vähendada kooli pooleli jätnute hulka 29 %le ja tõsta kolmanda taseme 
või samaväärse haridusega 30–34aastaste hul ka 2020. aastaks 33 %le. Malta kehtestas 
2011. aastal meetmed võimalike kooli pooleli jätjate suunamiseks sobivatele 
elukutseotsingutele kutsehariduse või poolel i jäänud õpingute jätkamise võimaluste 
kaudu.  
(13) Malta on üks väheseid ELi liikmesriike, kus on olemas üldine pa lkade indekseerimise 
mehhanism. Palgatõus on seotud kohustusliku elukallidusega kohandamise mehhanismiga, mille tulemusel vastab palgatõus inflatsioonile ning on proportsionaalselt suurem palgaskaala mada lamas otsas. Miinimumpalga tõstmise 
kaudu võib selline kohandamine veelgi ka hjustada konkurentsivõimet töömahukates 
sektorites. See teema on eriti oluline, kui arvestada hiljutist energiahinnatõusu, mille 
tulemusel võivad kerkida palgad ja hinnad. 
(14) Malta energiavarustus sõltub peaaegu täie likult imporditud naft ast, mis muudab 
majanduse sõltuvaks nafta hinna muutustest. See asjaolu koos Malta 
 
ET 5   ET energeetikasüsteemi puudujääkidega võib tekitada ettevõtluse ja VKEde 
konkurentsiprobleeme. Taastuvallikatest en ergia tootmise võimaluste kasutamine 
võiks tuua topeltkasu, suure ndades konkurentsivõimet ning saa vutades energeetika- ja 
kliimaeesmärgid. Riiklikus reformikavas en ergeetikameetmete kohta esitatud teave on 
paraku piiratud, muutes nende rakendatavuse ja (kulu)tõhususe hindamise keeruliseks. 
(15) Malta on laiendatud euroala pakt i alusel hulga kohustusi võtnud4. Kohustused on 
seotud pakti kahe valdkonnaga: konkurentsivõime ja riigi rahanduse jätkusuutlikkus. Eelarvealased kohustused hõlmavad eelarvera amistiku läbipaistvus t ja vastutust, 
samuti on pööratud tähelepanu eelarve täitmis e distsipliini tugevdamise mehhanismide 
kehtestamisele. Tootlikkuse tõstmise meet med seisnevad ärikeskkonna ja ettevõtete 
rahastamise tingimuste parandamises, samuti  teenuste konkurents ivõime tõstmises, 
eriti telekommunikatsiooni va ldkonnas. Kuigi riiklikus re formikavas on tööhõivet ja 
finantsstabiilsust käsitletud, on need teemad laiendatud euroala pakti alusel võetavate 
kohustuste hulgast välja jäänud. Kuigi am etiasutused keskenduvad tootlikkuse 
tõstmisele, ei tunnista nad asjaolu, et kehtiv palkade indekseerimise mehhanism 
takistab konkurentsivõimet. Laiendatud euroala pakti alusel  võetud kohustusi on 
hinnatud ja soovitustes arvesse võetud. 
(16) Komisjon on hinnanud stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava, sealhulgas Malta 
poolt laiendatud euroala pak ti alusel võetud kohustusi
5. Hindamisel on arvesse võetud 
kõnealuste dokumentide asjakohasust Malta fi skaal- ja sotsiaal-majandusliku poliitika 
jätkusuutlikkuse seisukohast, ni ng seda, kuidas neis järgitakse ELi eeskirju ja juhiseid, 
pidades silmas vajadust tugevdada ELi majandus e üldist juhtimist, lisades ELi tasandi 
panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse . Seda silmas pidades leiab komisjon, et 
kuigi kavandatud liikumine keskpika perioodi eesmärgi suunas on aktsepteeritav, seonduvad konsolideerimisstrateegiaga märkimisväärsed ohud, sest puuduvad konkreetsed meetmed ja kulusid võidakse sarn aselt varasematele aegadele ületada. 
Keskpika perioodi eelarveraamistiku mittesi duv laad ei pruugi eelarvedistsipliinile 
kaasa aidata. Vananemise suhtelised suured  pikaajalised kulud, eriti pensionikulud 
seavad Malta riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse löög i alla. Riiklikus 
reformikavas on tunnistatud Malta majanduse peamisi struktuurseid probleeme, kuigi 
tuleks pöörata lisatähelepanu ka teatavat ele küsimustele, nagu majanduse tööhõive 
potentsiaali parem kasutamine, palkade kohandamise mehhanismi reformimine palkade ja tööviljakuse vahele parema seose loomiseks ning energeetika mitmekesistamine.  
(17) Võttes arvesse komisjoni hinnangut ja  nõukogu 16. veebruari 2010. aasta soovitust, 
mis koostati ELi toimimise lepingu artik li 126 lõike 7 kohaselt, on nõukogu läbi 
vaadanud Malta 2011. aasta ajakohastatud stabiilsusprogrammi ja nõukogu arvamus
6 
kajastub eelkõige numbrite 1 ja 2 all es itatud soovitustes. Võttes arvesse Euroopa 
Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi,  on nõukogu läbi vaad anud Malta riikliku 
reformikava,  
                                                 
4 Üksikasjalikumat teavet laiendatud euroala pakti alusel võetud kohustuste kohta võib leida dokumendis 
SEK(2011) 726. 
5 SEK(2011) 726. 
6 Ette nähtud nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikega 3. 
 
ET 6   ET SOOVITAB MALTAL võtta aastat el 2011–2012 järgmisi meetmeid.  
(1) Tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvald amine 2011. aastal ning olla valmis 
võtma täiendavaid meetmeid võimalike kõrvalekaldumist vältimiseks ning võtta konkreetseid meetmeid 2012. aastaks ka vandatud puudujäägi saavutamiseks. 
Keskpika perioodi konsolideerimisstrateegia usaldusväärsuse tõstmiseks kehtestada 
nõutavad üldmeetmed, kinnitada eelarve -eesmärgid siduvas, eeskirjadepõhises 
mitmeaastases eelarveraamistikus ja para ndada eelarve täitmise järelevalvet. 
(2) Võtta meetmeid pensionisüsteemi jätkusuutlikkuse tagamiseks, kiirendades 
pensioniea praegust tõstmist ja sidudes selle  keskmise elueaga. Lisada seadusjärgse 
pensioniea tõstmisele põhjalik aktiiv se vananemise strateegia, vähendada 
ennetähtaegse pensionile jäämise võimalust e kasutamist ja soodustada erapensioni 
kogumist.  
(3) Siduda hariduse andmine tööturu vajadustega , võttes eriti meetmeid kõrgharidusele 
juurdepääsu parandamiseks ja selle oma ndamise stiimulite suurendamiseks ning 
tugevdades kutseharidussüsteemi tõhusust. Võtta meetmeid kooli pooleli jätmise 
vähendamiseks, tuvastades, analüüsides ja  hinnates selle põhj useid 2012. aastaks 
ning luues meetmete edukuse korrapärase  seire- ja aruandlusmehhanismi. 
(4) Korraldada koostöös sotsiaalpartneritega riikliku tava kohase lt ümber palkade 
automaatne indekseerimismehhanism, tagada  palgatõusu parem seotus tööviljakuse 
ja konkurentsivõime muutustega.  
(5) Suurendada jõupingutusi Malta sõltuvuse vähendamiseks imporditud naftast, 
investeerides taastuvenergiasse ning ka sutades olemasolevaid ELi vahendeid 
infrastruktuuri ajakohastamiseks ja  energiatõhususe suurendamiseks.  
Brüssel, 
 Nõukogu nimel 
 eesistuja