Ettepanek Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus Euroopa Ö Keskkonnaameti Õ ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta (kodifitseeritud versioon) /* KOM/2007/0667 lõplik - COD 2007/0235 */





[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 31.10.2007 KOM(2007) 667 lõplik 2007/0235 (COD) Ettepanek EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS Euroopa Ö Keskkonnaameti Õ ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta (kodifitseeritud versioon) (komisjoni esitatud) SELETUSKIRI 1. Kodanike Euroopa jaoks peab komisjon oluliseks ühenduse õigust lihtsustada ja selgemaks muuta, nii et see oleks kodanikule loetavam ja kättesaadavam; see annab kodanikule parema võimaluse talle antud õigusi kasutada. Seda eesmärki ei ole võimalik saavutada, kuni arvukad sätted, mida on korduvalt ja sageli oluliselt muudetud, asuvad laiali, osad esialgses õigusaktis ja osad muutvates õigusaktides. Nii tuleb kehtiva õiguse kindlakstegemiseks uurida ja võrrelda suurt hulka õigusakte. Muudetud õigusaktide kodifitseerimine on seega oluline ühenduse õiguse selguse ja loetavuse saavutamiseks. 2. 1. aprillil 1987. aastal otsustas[1] komisjon anda oma talitustele ülesande kodifitseerida kõik õigusaktid hiljemalt kümnenda muudatuse järel. Komisjon rõhutas, et see on minimaalne nõue ning et ühenduse õiguse arusaadavuse ja selguse jaoks tuleks talitustel püüda nende vastutusalas olevaid tekste kodifitseerida veel tihedamini. 3. Seda kinnitati Edinburghi Euroopa Ülemkogu eesistuja järeldustega detsembris 1992[2], rõhutades kodifitseerimise tähtsust, mis annab õiguskindlust konkreetsel ajahetkel asjas kohaldamisele kuuluva õiguse osas. Kodifitseerides tuleb täpselt järgida ühenduse tavapärast seadusloomemenetlust. Kuna kodifitseeritavatesse õigusaktidesse ei või teha sisulisi muudatusi, otsustasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes, et kodifitseeritavate õigusaktide kiiremaks vastuvõtmiseks võib kasutada kiirendatud menetlust. 4. Käesoleva ettepaneku eesmärk on kodifitseerida nõukogu 7. mai 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 1210/90 Euroopa Keskkonnaagentuuri ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta[3]. Uus määrus asendab sellesse inkorporeeritud õigusaktid[4]; käesolevas ettepanekus on säilitatud kodifitseeritud õigusaktide sisu ja nende kokkupanemisel on tehtud ainult kodifitseerimiseks vajalikud vormilised muudatused . 5. Kodifitseerimise ettepanek on koostatud määruse (EMÜ) nr 1210/90 ja selle muutmisaktide eelneva konsolideerimise alusel kõikides ametlikes keeltes, mis on teostatud Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete talituse poolt andmetöötluse abil. Juhul kui artiklitele on antud uued numbrid, siis vastavus vanade ja uute numbrite vahel on näidatud tabelis, mis on kodifitseeritud määruse III lisas. ê 1210/90 (kohandatud) 2007/0235 (COD) Ettepanek EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr …/…, […], Euroopa Ö Keskkonnaameti Õ ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit Ö 175 Õ, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[5], võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[6], toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[7] ning arvestades järgmist: ê 1. Nõukogu 7. mai 1990. aasta määrust (EMÜ) nr 1210/90 Euroopa Keskkonnaagentuuri ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta[8] on korduvalt oluliselt muudetud[9]. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida. ê 1210/90 põhjendus 1 2. Asutamislepinguga on ette nähtud ühenduse keskkonnapoliitika arendamine ja rakendamine ning sätestatud eesmärgid ja põhimõtted, mis peaksid seda poliitikat reguleerima. ê 1210/90 põhjendus 2 3. Keskkonnakaitse nõuded on osa teistest ühenduse tegevuse põhisuundadest. ê 1210/90 põhjendus 3 (kohandatud) 4. Vastavalt asutamislepingu artiklile Ö 174 Õ võtab ühendus oma keskkonnaalase tegevuse ettevalmistamisel muu hulgas arvesse tema käsutuses olevaid teaduslikke ja tehnilisi andmeid. ê 1210/90 (kohandatud) 5. Keskkonna kohta andmete kogumist, töötlemist ja analüüsi Euroopa tasandil on vaja, et anda objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet, mis võimaldaks ühendusel ja liikmesriikidel võtta vajalikke meetmeid keskkonna kaitseks, hinnata nende meetmete tulemusi ning tagada avalikkuse küllaldane informeeritus keskkonna seisundist. 6. Ühenduses ja liikmesriikides on juba olemas sellist teavet ja teenuseid pakkuvad asutused. 7. Need peaksid olema aluseks Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgule, mida ühenduse tasandil koordineeriks Euroopa Ö Keskkonnaamet Õ. ê 1641/2003 põhjendus 2 8. Põhimõtted ja piirangud, mis reguleerivad asutamislepingu artikliga 255 ettenähtud juurdepääsuõigust dokumentidele, on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele[10]. ê 1210/90 põhjendus 8 (kohandatud) 9. Ö Keskkonnaamet Õ peaks tegema koostööd ühenduse tasandil olemasolevate struktuuridega, et komisjonil oleks võimalus tagada ühenduse keskkonnaalaste õigusaktide kohaldamine täies ulatuses. ê 1210/90 põhjendus 9 (kohandatud) 10. Ö Ameti Õ staatus ja struktuur peaksid vastama sellelt oodatavate tulemuste objektiivsele iseloomule ning võimaldama täita tema ülesandeid tihedas koostöös olemasolevate riiklike ja rahvusvaheliste asutustega. ê 1210/90 põhjendus 10 (kohandatud) 11. Ö Keskkonnaamet Õ peaks olema juriidiliselt iseseisev ning säilitama samas tihedad sidemed ühenduse institutsioonide ja liikmesriikidega. ê 1210/90 põhjendus 11 (kohandatud) 12. On soovitav ette näha, et Ö amet Õ oleks teiste maade ja ühenduse vahel sõlmitavate lepingute alusel avatud nendele maadele, mis jagavad ühenduse ja liikmesriikide huvi Ö ameti Õ eesmärkide vastu, ê 1210/90 (kohandatud) ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 1. Käesoleva määrusega asutatakse Euroopa Ö Keskkonnaamet Õ ning seatakse eesmärgiks luua Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrk. ê 933/1999 art 1 p 1 (kohandatud) 2. Et saavutada asutamislepingus ja ühenduse keskkonnaalastes tegevusprogrammides ettenähtud eesmärke keskkonna kaitsmise ja parandamise ning säästva arengu alal, seatakse Ö Euroopa Keskkonnaameti ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu Õ sihiks anda ühendusele ja liikmesriikidele: ê 1210/90 (kohandatud) a) objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet Euroopa tasandil, mis võimaldaks neil võtta vajalikke keskkonnakaitsemeetmeid, hinnata nende meetmete tulemusi ja tagada avalikkuse küllaldane informeeritus keskkonna seisundist, Ö ja Õ sel eesmärgil, b) vajalikku tehnilist ja teaduslikku tuge. Artikkel 2 Artiklis 1 sätestatud eesmärgi saavutamisel on Ö ameti Õ ülesandeks: a) asutada koostöös liikmesriikidega artiklis 4 nimetatud võrk ning koordineerida selle tegevust; seejuures vastutab Ö amet Õ andmete kogumise, töötlemise ja analüüsi eest, eriti artiklis 3 nimetatud valdkondades; ê 933/1999 art 1 punkt 2 alapunkt a (kohandatud) b) anda ühendusele ja liikmesriikidele objektiivset teavet, mida on vaja aruka ja tõhusa keskkonnapoliitika kujundamiseks ja rakendamiseks; anda sel eesmärgil komisjonile eriti sellist teavet, mida on vaja, et ta saaks edukalt täita oma ülesandeid keskkonnaalaste meetmete ja õigusaktide vajaduse väljaselgitamisel, ettevalmistamisel ja hindamisel; c) osutada abi keskkonnameetmete seire alal, toetades asjakohasel viisil andmete esitamise nõuet (sealhulgas osaledes küsimustike väljatöötamises, liikmesriikide aruannete läbitöötamisel ja tulemuste levitamisel) vastavalt oma mitmeaastasele tööprogrammile ning eesmärgiga koordineerida aruandlust; d) nõustada üksikuid liikmesriike nende taotlusel ja niivõrd, kui see on vastavuses Ö ameti Õ aastase tööprogrammiga, nende keskkonnameetmete seire süsteemide väljatöötamisel, kehtestamisel ja laiendamisel ning tingimusel, et selline tegevus ei ohusta muude käesoleva artikliga Ö ametile Õ pandud kohustuste täitmist; selline nõustamine võib liikmesriigi konkreetsel taotlusel hõlmata ka sama ala ekspertide hinnangut; e) talletada, võrrelda ja hinnata andmeid keskkonna seisundi kohta, koostada ekspertaruandeid keskkonna kvaliteedi, tundlikkuse ning koormuse kohta ühenduse territooriumil, näha ette keskkonnaandmete ühtsed hindamiskriteeriumid kõikides liikmesriikides, arendada välja ja pidada ülal keskkonnateabe võrdluskeskust; komisjon kasutab seda teavet, et tagada ühenduse keskkonnaalaste õigusaktide rakendamine; ê 1210/90 f) kaasa aidata, et keskkonnaalased andmed oleksid Euroopa tasandil võrreldavad ning vajaduse korral soodustada mõõtmismeetodite ühtlustamist asjakohaste vahenditega; g) soodustada Euroopa keskkonnateabe lülitamist sellistesse rahvusvahelistesse keskkonnaseire programmidesse, mida on koostanud näiteks Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ja selle spetsialiseeritud asutused; ê 933/1999 art 1 punkt 2 alapunkt a h) avaldada iga viie aasta järel aruanne keskkonna seisundi, suundumuste ja väljavaadete kohta, täiendades seda konkreetseid küsimusi käsitlevate aruannetega; ê 1210/90 i) stimuleerida keskkonnaalase prognoosimismetoodika arendamist ja rakendamist, et oleks võimalik õigeaegselt võtta kohaseid ennetavaid meetmeid; j) stimuleerida keskkonnale tekitatud kahju ning keskkonnaalaste ennetus-, kaitse- ja taastusabinõude maksumuse hindamismeetodite arendamist; k) stimuleerida teabevahetust parima kättesaadava tehnoloogia abil, et ennetada või vähendada keskkonnale tekitatavat kahju; l) teha koostööd artiklis 15 nimetatud asutuste ja programmidega; ê 933/1999 art 1 punkt 2 alapunkt b m) tagada usaldusväärse ja võrdlemist võimaldava keskkonnateabe ja eelkõige keskkonnaseisundit käsitleva teabe ulatuslik levitamine elanikkonna hulgas ning edendada uudse telemaatika tehnoloogia kasutamist sel eesmärgil; n) abistada komisjoni keskkonna hindamise metoodika ja heade tavade väljatöötamisega seotud teabevahetusprotsessis; o) abistada komisjoni asjakohaste keskkonnaalaste teadusuuringute tulemuste levitamisel viisil, millest on poliitika väljatöötamisel kõige rohkem abi. ê 1210/90 (kohandatud) è1 933/1999 art 1 punkt 3 alapunkt a Artikkel 3 1. Ö Ameti Õ põhiline tegevus hõlmab võimalikult paljusid valdkondi, mis võimaldavad tal koguda teavet keskkonna hetke- ja tulevikuseisundi kirjeldamiseks, lähtudes järgmistest vaatepunktidest: a) keskkonna kvaliteet; b) keskkonna koormus; c) keskkonna tundlikkus; è1 sealhulgas asetades need säästva arengu konteksti. ç 2. Ö Amet Õ annab teavet, mida saab vahetult kasutada ühenduse keskkonnapoliitika rakendamisel. Esmatähtsaks peetakse järgmisi töövaldkondi: ê 1210/90 a) õhu kvaliteet ja paisangud atmosfääri; b) vee kvaliteet, saasteained ja veeressursid; c) mulla, loomade ja taimede ning biotoopide seisund; d) maakasutus ja loodusressursid; e) jäätmekorraldus; f) müra; g) keskkonnaohtlikud keemilised ained; ê 933/1999 art 1 punkt 3 alapunkt b h) ranniku- ja merealade kaitse. ê 1210/90 Eriti käsitletakse piiriüleseid, mitut riiki haaravaid ning globaalseid ilminguid. Arvesse võetakse ka sotsiaal-majanduslikku dimensiooni. ê 933/1999 art 1 punkt 3 alapunkt c (kohandatud) 3. Ö Amet Õ võib teha teabevahetuse alast koostööd teiste asutustega, sealhulgas Ö keskkonnaõiguse rakendamise ja jõustamise Euroopa Liidu võrgustikuga Õ (IMPELi võrgustikuga). Ö Amet Õ püüab tagada, et tema tegevus ei kattuks teiste institutsioonide ja asutuste senise tegevusega. ê 1210/90 Artikkel 4 1. Võrku kuuluvad: a) riikide teabevõrkude põhiosad; b) riikide teabekeskused; c) teemakeskused. ê 933/1999 art 1 punkt 4 alapunkt a ja 1210/90 art 4 lõige 2 esimene lõik (kohandatud) 2. Liikmesriigid hoiavad Ö ametit Õ kursis oma siseriiklike keskkonnateabevõrkude põhiosadega Ö , eriti artikli 3 lõikes 2 viidatud esmatähtsates valdkondades, sealhulgas mis tahes institutsioonidest, mis liikmesriikide hinnangul võiksid ameti tegevusele kaasa aidata, võttes arvesse vajadust tagada oma territooriumi võimalikult lai geograafiline hõlmatus. Õ Liikmesriigid teevad vastavalt vajadusele Ö ametiga Õ koostööd ning aitavad kaasa Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu tööle Ö ameti Õ tööprogrammi alusel, kogudes, kõrvutades ja analüüsides riigisiseseid andmeid. Liikmesriigid võivad selles tegevuses ka ühineda, et teha riikidevahelist koostööd. ê 1210/90 (kohandatud) 3. Liikmesriigid võivad määrata lõikes 2 viidatud institutsioonide või teiste oma territooriumil asuvate organisatsioonide hulgast „riigi keskuse”, mis kooskõlastab ja/või edastab teavet, mida tuleb riiklikul tasandil anda Ö ametile Õ ja võrku kuuluvatele institutsioonidele või asutustele, sealhulgas lõikes 4 viidatud teemakeskustele. 4. Samuti võivad liikmesriigid kindlaks määrata institutsioonid või muud oma territooriumil asutatud organisatsioonid, millele usaldada koostöö Ö ametiga Õ teatavate erilist huvi pakkuvate teemade puhul. Sel viisil kindlaksmääratud institutsioonil peaks olema õigus sõlmida Ö ametiga Õ leping võrgu temaatilise keskusena tegutsemise kohta konkreetsete ülesannete täitmisel. Need keskused teevad koostööd teiste võrku kuuluvate institutsioonidega. ê 933/1999 art 1 punkt 4 alapunkt c 5. Teemakeskused määratakse artikli 8 lõikes 1 määratletud viisil moodustatud haldusnõukogu poolt ajaks, mis ei ületa ühegi artikli 8 lõikes 4 nimetatud mitmeaastase tööprogrammi kestust. Määratud institutsioonide volitusi võib pikendada. ê 1210/90 (kohandatud) 6. Teemakeskuste konkreetsete ülesannete jaotus esitatakse artikli 8 lõikes 4 nimetatud Ö ameti Õ mitmeaastases tööprogrammis. 7. Pidades eriti silmas mitmeaastast tööprogrammi, vaatab Ö amet Õ regulaarselt läbi lõikes 2 viidatud võrgu osad ning teeb neis võimalikud muudatused, mida haldusnõukogu on liikmesriikide poolt uusi määramisi arvestades otsustanud teha. Artikkel 5 Ö Amet Õ võib vastavalt artiklile 4 võrku kuuluvate institutsioonide ja asutustega kokku leppida vajaliku koostöökorralduse, eriti lepingute suhtes, et nad saaksid Ö ameti Õ poolt neile usaldatud ülesandeid edukalt täita. Oma territooriumil asuvate riiklike institutsioonide ja organisatsioonide puhul võib liikmesriik ette näha, et sellist koostööd Ö ametiga Õ tehakse kokkuleppel riigi keskusega. ê 1641/2003 art 1 punkt 1 (kohandatud) Artikkel 6 1. Ö Ameti Õ valduses olevate dokumentide suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 1049/2001. 2. Ö Ameti Õ poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklile 8 vastu võetud otsuse kohta võib esitada kaebuse ombudsmanile või hagi Euroopa Kohtule nagu on sätestatud vastavalt EÜ asutamislepingu artiklites 195 ja 230. ê 1210/90 (kohandatud) Artikkel 7 Ö Amet Õ on juriidiline isik. Tal on kõikides liikmesriikides kõige laialdasem õigus- ja teovõime, mida vastavalt nende riikide seadustele antakse juriidilistele isikutele. Artikkel 8 ê 933/1999 art 1 punkt 5 alapunkt a (kohandatud) 1. Ö Ametil Õ on haldusnõukogu, kuhu kuulub üks esindaja igast liikmesriigist ning kaks komisjoni esindajat. Lisaks sellele võib vastavalt asjakohastele sätetele sinna kuuluda üks esindaja igast muust riigist, kes osaleb Ö ameti Õ töös. ê 1210/90 (kohandatud) Lisaks sellele määrab Euroopa Parlament haldusnõukogu liikmeteks kaks teadusega tegelevat keskkonnakaitse eriti pädevat spetsialisti, kes valitakse, arvestades nende võimalikku panust Ö ameti Õ töösse. Haldusnõukogu igal liikmel võib olla asendusliige. 2. Haldusnõukogu valib oma liikmete hulgast esimehe kolmeks aastaks ja võtab vastu töökorra. Igal haldusnõukogu liikmel on üks hääl. ê 933/1999 art 1 punkt 5 alapunkt b Haldusnõukogu valib büroo, millele ta vastavalt kehtestatavale töökorrale võib delegeerida otsuste täitmise. ê 933/1999 art 1 punkt 5 alapunkt c 3. Haldusnõukogu otsuse tegemiseks on vaja kahte kolmandikku haldusnõukogu liikmete häältest. 4. Pärast konsulteerimist artiklis 10 nimetatud teaduskomiteega ning komisjoni arvamuse saamist võtab haldusnõukogu artiklis 9 nimetatud tegevdirektori esitatud eelnõu alusel vastu artikli 3 lõikes 2 loetletud esmatähtsatele valdkondadele põhineva mitmeaastase tööprogrammi. Mitmeaastane tööprogramm sisaldab mitmeaastast eelarveprojekti, ilma et see piiraks ühenduse iga-aastast eelarvemenetlust. ê 1210/90 (kohandatud) 5. Pärast konsulteerimist teadusliku komiteega ning komisjoni arvamuse saamist võtab haldusnõukogu tegevdirektori esitatud eelnõu alusel vastu Ö ameti Õ iga-aastase tööprogrammi, mis kuulub mitmeaastase programmi raamesse. Aasta jooksul võib sama korda järgides programmi kohandada. ê 1641/2003 art 1 punkt 2 alapunkt a (kohandatud) 6. Haldusnõukogu võtab Ö ameti Õ tegevuse kohta vastu aastaaruande ja edastab selle hiljemalt 15. juuniks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ja liikmesriikidele. 7. Ö Amet Õ saadab igal aastal eelarvepädevatele institutsioonidele kogu olulise teabe hindamismenetluste tulemuste kohta. ê 1210/90 (kohandatud) Artikkel 9 1. Ö Ametit Õ juhib tegevdirektor, kelle haldusnõukogu määrab komisjoni ettepanekul viieks aastaks ja teda saab ametisse tagasi nimetada. Tegevdirektor on Ö ameti Õ seaduslik esindaja. Tegevdirektor vastutab: a) haldusnõukogus vastuvõetud otsuste ja programmide nõuetekohase ettevalmistamise ja elluviimise eest; b) Ö ameti Õ igapäevase juhtimise eest; c) artiklites 12 ja 13 määratletud ülesannete täitmise eest; d) artikli 2 alapunktis h nimetatud aruannete ettevalmistamise ja avaldamise eest; ê 933/1999 art 1 punkt 6 alapunkt a e) kõikide personaliküsimuste puhul artikli 8 lõigetes 4 ja 5 nimetatud ülesannete täitmise eest. ê 1210/90 (kohandatud) Ö Ameti Õ teadustöötajate töölevõtmisel taotleb ta artiklis 10 nimetatud teadusliku komitee arvamust. 2. Tegevdirektor annab oma tegevusest aru haldusnõukogule. Artikkel 10 1. Haldusnõukogu ja tegevdirektorit abistab teaduskomitee, mis esitab oma arvamuse kõikidel käesolevas määruses ettenähtud juhtudel ning Ö ameti Õ teadustegevust puudutavas mis tahes küsimuses, mille talle esitab haldusnõukogu või tegevdirektor. Teaduskomitee arvamused avaldatakse. ê 933/1999 art 1 p 7 (kohandatud) 2. Teaduskomitee moodustatakse liikmetest, kes on eelkõige pädevad keskkonnaspetsialistid ning kelle haldusnõukogu määrab ametisse neljaks aastaks ja keda saab ühel korral tagasi nimetada, võttes muu hulgas arvesse teadusvaldkondi, mis peavad komitees esindatud olema, et abistada Ö ametit Õ tema tegevusvaldkondades. Komitee tegutseb vastavalt artikli 8 lõikes 2 ette nähtud töökorrale. ê 1210/90 (kohandatud) Artikkel 11 1. Igaks eelarveaastaks, mis ühtib kalendriaastaga, koostatakse Ö ameti Õ tulude ja kulude kalkulatsioon, mida arvestatakse Ö ameti Õ eelarve koostamisel. 2. Eelarve tulud ja kulud peavad olema tasakaalus. 3. Ö Ameti Õ tulud koosnevad Euroopa ühenduste üldeelarve osaks olevast ühenduse toetusest ja osutatud teenuste eest saadud tasudest; see ei piira teiste vahendite kasutamist. 4. Ö Ameti Õ kulud hõlmavad muu hulgas töötajate töötasusid, haldus- ja infrastruktuuri kulusid, tegevuskulusid ning kulusid, mis tulenevad võrku kuuluvate institutsioonide ja asutuste ning kolmandate isikute vahel sõlmitud lepingutest. ê 1641/2003 art 1 punkt 3 (kohandatud) Artikkel 12 1. Igal aastal koostab haldusnõukogu tegevdirektori poolt koostatud eelnõu põhjal Ö ameti Õ järgmise eelarveaasta tulude ja kulude kalkulatsiooni. Kõnealuse kalkulatsiooni, mis sisaldab ametikohtade loetelu kava, esitab haldusnõukogu komisjonile hiljemalt 31. märtsiks. 2. Komisjon edastab tulude ja kulude kalkulatsiooni aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule (edaspidi eelarvepädevad institutsioonid) koos Euroopa ühenduste üldeelarve esialgse projektiga. 3. Komisjon sisestab kõnealusest eelnõust lähtudes Euroopa ühenduste üldeelarve esialgsesse projekti kalkulatsiooni, mida ta peab ametikohtade kava ja üldeelarvest eraldatava toetuse suurust silmas pidades vajalikuks, ning esitab selle eelarvepädevatele institutsioonidele asutamislepingu artikliga 272 ettenähtud korras. 4. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad Ö ameti Õ toetamiseks kasutatavad assigneeringud. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad Ö ameti Õ ametikohtade kava. 5. Haldusnõukogu kinnitab eelarve. Eelarve on lõplik pärast Euroopa ühenduste üldeelarve vastuvõtmist. Vajaduse korral kohandatakse seda vastavalt. 6. Haldusnõukogu teatab võimalikult kiiresti eelarvepädevatele institutsioonidele oma kavatsusest rakendada projekte, millel võib olla oluline rahaline mõju eelarve rahastamisele, eelkõige kinnisvaraga, nagu hoonete üürimine või ostmine, seotud projektid. Eelarvepädevad institutsioonid teatavad sellest komisjonile. Kui emb-kumb eelarvepädevatest institutsioonidest on teatanud oma kavatsusest esitada arvamus, edastab ta selle haldusnõukogule kuue nädala jooksul pärast projektist teatamist. ê 1641/2003 art 1 punkt 4 (kohandatud) Artikkel 13 1. Tegevdirektor vastutab Ö ameti Õ eelarve täitmise eest. 2. Ö Ameti Õ peaarvepidaja saadab komisjoni peaarvepidajale hiljemalt iga järgneva eelarveaasta 1. märtsil esialgse raamatupidamisaruande koos aruandega, mis käsitleb eelmise eelarveaasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist. Komisjoni peaarvepidaja ühendab institutsioonide ja detsentraliseeritud organite esialgsed raamatupidamisarvestused kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002[11] artikliga 128. 3. Hiljemalt igale majandusaastale järgneva aasta 31. märtsiks edastab komisjoni peaarvepidaja kontrollikojale Ö ameti Õ esialgse raamatupidamisaruande koos kõnealuse majandusaasta eelarve- ja finantshalduse aruandega. Aruanne, mis käsitleb eelarveaasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist, saadetakse ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 4. Kui tegevdirektor on vastavalt nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklile 129 kätte saanud kontrollikoja Ö märkused ameti Õ esialgse raamatupidamisaruande kohta, koostab ta omal vastutusel Ö ameti Õ lõpliku raamatupidamisaruande ja esitab selle haldusnõukogule arvamuse saamiseks. 5. Haldusnõukogu esitab oma arvamuse Ö ameti Õ raamatupidamisaruande kohta. 6. Tegevdirektor edastab hiljemalt igale eelarveaastale järgnevaks 1. juuliks lõpliku raamatupidamisaruande ja haldusnõukogu arvamuse Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale. 7. Lõpparuanded avaldatakse. 8. Tegevdirektor saadab kontrollikojale vastuse kontrollikoja märkuste kohta hiljemalt 30. septembril. Tegevjuht saadab selle vastuse ka haldusnõukogule. 9. Tegevdirektor esitab taotluse korral Euroopa Parlamendile nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 146 lõike 3 kohaselt kogu teabe, mida on vaja kõnealust eelarveaastat käsitleva eelarve täitmise aruande kinnitamismenetluse tõrgeteta rakendamiseks. 10. Kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament kinnituse tegevdirektori tegevusele aasta n eelarve täitmise kohta enne 30. aprilli aastal n + 2. ê 1641/2003 art 1 punkt 5 (kohandatud) Artikkel 14 Haldusnõukogu võtab Ö ameti Õ suhtes kohaldatavad finantssätted vastu pärast konsulteerimist komisjoniga. Need ei või kõrvale kalduda komisjoni määrusest (EÜ, Euratom) nr 2343/2002[12], välja arvatud juhul, kui selline kõrvalekaldumine on vajalik ameti tööks ja komisjon on selleks eelneva nõusoleku andnud. ê 1210/90 (kohandatud) Artikkel 15 1. Ö Amet Õ taotleb aktiivselt koostööd ühenduse teiste asutuste ja programmidega, eriti Ühisuuringute Keskuse, Ö Euroopa Ühenduste Statistikaameti (Eurostat) Õ ning ühenduse keskkonnauuringute ja arenguprogrammidega. Eelkõige: a) hõlmab koostöö Ühisuuringute Keskusega ülesandeid, mis on sätestatud I lisa punktis A, b) järgitakse koordinatsioonis Eurostat Ö iga Õ ja Euroopa ühenduste statistikaprogrammiga I lisa punktis B esitatud juhiseid. 2. Ö Amet Õ teeb aktiivset koostööd ka teiste asutuste ja ühendustega, sealhulgas Euroopa Ö Kosmoseametiga Õ, Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooniga, Euroopa Nõukogu ja Rahvusvaheline Ö Energiaametiga Õ ning ka Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ja selle spetsialiseeritud asutuste, eriti Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Keskkonnaprogrammi, Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooni ning Rahvusvaheline Aatomienergia Agentuuriga. ê 933/1999 art 1 punkt 8 alapunkt a (kohandatud) 3. Ö Amet Õ võib ühist huvi pakkuvates valdkondades teha koostööd ühendusse mitte kuuluvate riikide nende asutustega, kust võib saada vastastikku huvipakkuvaid ja Ö ameti Õ edukaks tööks vajalikke andmeid, informatsiooni, kogemusi ning andmete kogumise, analüüsimise ja hindamise metoodikat. ê 933/1999 art 1 punkt 8 alapunkt b 4. Lõigetes 1, 2 ja 3 nimetatud koostöö puhul võetakse arvesse vajadust vältida tegevuste kattumist. ê 1210/90 (kohandatud) Artikkel 16 Ö Ameti Õ suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli. Artikkel 17 Ö Ameti Õ töötajate kohta kehtivad Euroopa ühenduste ametnike ja teiste teenistujate suhtes kohaldatavad määrused ja eeskirjad. Ö Amet Õ kasutab oma töötajate suhtes ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule antud volitusi. Haldusnõukogu võtab kokkuleppel komisjoniga vastu vajalikud rakenduseeskirjad. Artikkel 18 1. Ö Ameti Õ lepingulist vastutust reguleerib vastava lepingu suhtes kohaldatav õigus. Euroopa Kohtu pädevusse kuulub otsuste tegemine vastavalt Ö ameti Õ sõlmitud lepingus sisalduvale vahekohtuklauslile. 2. Lepinguvälise vastutuse korral hüvitab Ö amet Õ kõik kahjud, mida Ö amet Õ või selle teenistujad oma kohustuste täitmisel on tekitanud, vastavalt liikmesriikide seaduste ühistele üldpõhimõtetele. Kõikide selliste kahjude hüvitamisega seotud vaidluste lahendamine kuulub kohtu pädevusse. 3. Teenistujate vastutust Ö ameti Õ ees reguleerivad Ö ameti Õ töötajate suhtes kohaldatavad sätted. Artikkel 19 Maadele, mis ei ole ühenduste liikmed, aga jagavad ühenduste ja liikmesriikide huvi Ö ameti Õ eesmärkide vastu, on Ö amet Õ avatud lepingute kaudu, mis on nende ja ühenduse vahel sõlmitud, järgides asutamislepingu artiklis 300 sätestatud korda. ê Artikkel 20 Määrus (EMÜ) nr 1210/90 tunnistatakse kehtetuks. Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas III lisas esitatud vastavustabeliga. ê 1210/90 (kohandatud) Artikkel 21 ê Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, […] Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja […] […] ê 1210/90 lisa (kohandatud) I LISA A. KOOSTÖÖ ÜHISUURINGUTE KESKUSEGA - Keskkonnaalaste mõõtmismeetodite ühtlustamine[13]. - Instrumentide kalibreerimine1. - Andmete esitusviisi standardimine. - Uute keskkonnaalaste mõõtmismeetodite ja -instrumentide väljatöötamine. - Muud ülesanded vastavalt Ö ameti Õ tegevdirektori ja Ühisuuringute Keskuse peadirektori kokkuleppele. B. KOOSTÖÖ STATISTIKAAMETIGA ê 933/1999 art 1 p 10 (kohandatud) 1. Ö Amet Õ kasutab võimaluste piires ühenduse ametlike statistikateenistuste kaudu saadud teavet. See saadakse EUROSTATi ja siseriiklike statistikateenistuste tööst sotsiaal- ja majandusstatistika, sealhulgas rahvamajanduse arvepidamise ja sellega seotud informatsiooni kogumisel, kinnitamisel ja levitamisel. ê 1210/90 (kohandatud) 2. Keskkonnaalases statistikaprogrammi osas lepivad kokku Ö ameti Õ tegevdirektor ja statistikaameti peadirektor ning see esitatakse kinnitamiseks Ö ameti Õ haldusnõukogule ja statistikaprogrammi komiteele. 3. Statistikaprogrammi väljatöötamine ja rakendamine toimub selliste rahvusvaheliste statistikaasutuste nagu ÜRO Statistikakomisjoni, Euroopa Statistikute Konverentsi ja OECD töö raames. ________________ é II LISA Kehtetuks tunnistatud määrus koos muudatustega Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1210/90 | (EÜT L 120, 11.5.1990, lk 1) | Nõukogu määrus (EÜ) nr 933/1999 | (EÜT L 117, 5.5.1999, lk 1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1641/2003 | (ELT L 245, 29.9.2003, lk 1) | _____________ III LISA Vastavustabel Määrus (EMÜ) nr 1210/90 | Käesolev määrus | Artikkel 1 lõige 1 | Artikkel 1 lõige 1 | Artikkel 1 lõige 2 sissejuhatav lause | Artikkel 1 lõige 2 sissejuhatav lause | Artikkel 1 lõige 2 esimene taane | Artikkel 1 punkt 2 alapunkt a | Artikkel 1 lõige 2 teine taane | Artikkel 1 punkt 2 alapunkt b | Artikkel 2 sissejuhatav lause | Artikkel 2 sissejuhatav lause | Artikkel 2 punkt i | Artikkel 2 punkt a | Artikkel 2 punkt ii esimene taane | Artikkel 2 punkt b | Artikkel 2 punkt ii teine taane | Artikkel 2 punkt c | Artikkel 2 punkt ii kolmas taane | Artikkel 2 punkt d | Artikkel 2 punkt iii | Artikkel 2 punkt e | Artikkel 2 punkt iv | Artikkel 2 punkt f | Artikkel 2 punkt v | Artikkel 2 punkt g | Artikkel 2 punkt vi | Artikkel 2 punkt h | Artikkel 2 punkt vii | Artikkel 2 punkt i | Artikkel 2 punkt viii | Artikkel 2 punkt j | Artikkel 2 punkt ix | Artikkel 2 punkt k | Artikkel 2 punkt x | Artikkel 2 punkt l | Artikkel 2 punkt xi | Artikkel 2 punkt m | Artikkel 2 punkt xii | Artikkel 2 punkt n | Artikkel 2 punkt xiii | Artikkel 2 punkt o | Artikkel 3 lõige 1 sissejuhatav osa | Artikkel 3 lõige 1 sissejuhatav osa | Artikkel 3 lõige 1 punkt i | Artikkel 3 lõige 1 punkt a | Artikkel 3 lõige 1 punkt ii | Artikkel 3 lõige 1 punkt b | Artikkel 3 lõige 1 punkt iii | Artikkel 3 lõige 1 punkt c | Artikkel 3 lõige 1 lõpuosa | Artikkel 3 lõige 1 lõpuosa | Artikkel 3 lõige 2 esimene lõik | Artikkel 3 lõige 2 esimene lõik | Artikkel 3 lõige 2 teine lõik sissejuhatav osa | Artikkel 3 lõige 2 teine lõik sissejuhatav osa | Artikkel 3 lõige 2 teine lõik esimene taane | Artikkel 3 lõige 2 punkt a | Artikkel 3 lõige 2 teine lõik teine taane | Artikkel 3 lõige 2 punkt b | Artikkel 3 lõige 2 teine lõik kolmas taane | Artikkel 3 lõige 2 punkt c | Artikkel 3 lõige 2 teine lõik neljas taane | Artikkel 3 lõige 2 punkt d | Artikkel 3 lõige 2 teine lõik viies taane | Artikkel 3 lõige 2 punkt e | Artikkel 3 lõige 2 teine lõik kuues taane | Artikkel 3 lõige 2 punkt f | Artikkel 3 lõige 2 teine lõik seitsmes taane | Artikkel 3 lõige 2 punkt g | Artikkel 3 lõige 2 teine lõik kaheksas taane | Artikkel 3 lõige 2 punkt h | Artikkel 3 lõige 2 kolmas lõik | Artikkel 3 lõige 2 kolmas lõik | Artikkel 3 lõige 2 neljas lõik | Artikkel 3 lõige 2 neljas lõik | Artikkel 3 lõige 3 | Artikkel 3 lõige 3 | Artikkel 4 lõige 1 sissejuhatav osa | Artikkel 4 lõige 1 sissejuhatav osa | Artikkel 4 lõige 1 esimene taane | Artikkel 4 lõige 1 punkt a | Artikkel 4 lõige 1 teine taane | Artikkel 4 lõige 1 punkt b | Artikkel 4 lõige 1 kolmas taane | Artikkel 4 lõige 1 punkt c | Artikkel 4 lõige 2 esimene lõik „et”-st kuni „põhiosadeni” | – | Artikkel 4 lõige 2 esimene lõik „eriti”-st kuni „hõlmatus”-ni | Artikkel 4 lõige 2 esimene lõik lõpuosa | Artikkel 4 lõige 2 teine lõik | Artikkel 4 lõige 2 esimene, teine ja kolmas lõik | Artikkel 4 lõige 3 | Artikkel 4 lõige 3 | Artikkel 4 lõige 4 | Artikkel 4 lõige 4 esimene, teine ja kolmas lõik | Artikkel 4 lõige 5 esimene lõik | – | Artikkel 4 lõige 5 teine lõik | Artikkel 4 lõige 5 | Artikkel 4 lõiked 6 ja 7 | Artikkel 4 lõiked 6 ja 7 | Artikkel 5 | Artikkel 5 esimene ja teine lõik | Artikkel 6 lõige 1 | Artikkel 6 lõige 1 | Artikkel 6 lõige 2 | – | Artikkel 6 lõige 3 | Artikkel 6 lõige 2 | Artiklid 7 ja 8 | Artiklid 7 ja 8 | Artikkel 9 lõige 1 esimene lõik esimene lause | Artikkel 9 lõige 1 esimene lõik | Artikkel 9 lõige 1 esimene lõik teine lause | Artikkel 9 lõige 1 teine lõik | Artikkel 9 lõige 1 esimene lõik sissejuhatav osa | Artikkel 9 lõige 1 kolmas lõik sissejuhatav osa | Artikkel 9 lõige 1 esimene lõik esimene taane | Artikkel 9 lõige 1 kolmas lõik punkt a | Artikkel 9 lõige 1 esimene lõik teine taane | Artikkel 9 lõige 1 kolmas lõik punkt b | Artikkel 9 lõige 1 esimene lõik kolmas taane | Artikkel 9 lõige 1 kolmas lõik punkt c | Artikkel 9 lõige 1 esimene lõik neljas taane | Artikkel 9 lõige 1 kolmas lõik punkt d | Artikkel 9 lõige 1 esimene lõik viies taane | Artikkel 9 lõige 1 kolmas lõik punkt e | Artikkel 9 lõige 1 teine lõik | Artikkel 9 lõige 1 neljas lõik | Artikkel 9 lõige 2 | Artikkel 9 lõige 2 | Artikkel 10 | Artikkel 10 | Artikkel 11 | Artikkel 11 | Artikkel 12 | Artikkel 12 | Artikkel 13 | Artikkel 13 | Artikkel 14 | Artikkel 14 | Artikkel 15 lõige 1 sissejuhatav osa | Artikkel 15 lõige 1 sissejuhatav osa | Artikkel 15 lõige 1 esimene taane | Artikkel 15 lõige 1 punkt a | Artikkel 15 lõige 1 teine taane | Artikkel 15 lõige 1 punkt b | Artikkel 15 lõige 2 | Artikkel 15 lõige 2 | Artikkel 15 lõige 2a | Artikkel 15 lõige 3 | Artikkel 15 lõige 3 | Artikkel 15 lõige 4 | Artikkel 16 | Artikkel 16 | Artikkel 17 | Artikkel 17 | Artikkel 18 | Artikkel 18 | Artikkel 19 | Artikkel 19 | Artikkel 20 | – | – | Artikkel 20 | Artikkel 21 | Artikkel 21 | Lisa | Lisa I | – | Lisa II | – | Lisa III | _____________ [1] KOM(87) 868 PV. [2] Vt järelduste A osa 3. lisa. [3] Teostatud vastavalt komisjoni teatisele Euroopa Parlamendile ja nõukogule - acquis communautaire ’i kodifitseerimisest KOM(2001) 645 lõplik. [4] Vt käesoleva ettepaneku II lisa. [5] ELT C […], […], lk […]. [6] ELT C […], […], lk […]. [7] ELT C […], […], lk […]. [8] EÜT L 120, 11.5.1990, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1641/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 1). [9] Vt lisa II. [10] EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43. [11] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. [12] EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72. [13] Koostöö puhul nendes valdkondades tuleb võtta arvesse ka Ö Etalonainete ja Mõõtmiste Instituudi Õ tegevust.