I. SISSEJUHATUS

12. aprillil 2016 esitas komisjon teatise „Ülevaade olukorrast ja võimalikud edasised sammud seoses vastastikkuse põhimõtte kohaldamata jätmisega teatavates kolmandates riikides viisapoliitika valdkonnas“. Teatises on märgitud, et komisjoni aktiivsel toetusel on lahendatud enamik vastastikkuse põhimõtte kohaldamata jätmise juhtumeid, millest on teatatud seoses kolmandate riikidega. Teatises on siiski meelde tuletatud, et kui asjaomane kolmas riik ei kaota viisanõuet 12. aprilliks 2016, on komisjon nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määruse (EÜ) nr 539/2001 (mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrusega (EL) nr 1289/2013) alusel kohustatud võtma vastu delegeeritud õigusakti, millega peatatakse 12 kuuks viisavabaduse kohaldamine selle kolmanda riigi kodanike suhtes. Määruse kohaselt peab komisjon arvesse võtma ka tagajärgi, mida viisavabaduse peatamine tooks kaasa ELi ja selle liikmesriikide välissuhetele.

2016. aasta aprilli teatises hinnati viisavabaduse peatamise tagajärgi ning mõju ELi kodanikele ja äriühingutele ning asjaomaste kolmandate riikide kodanikele ning kutsuti Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles arutama, milline on kõige asjakohasem viis edasi liikuda. Komisjon esitas seejärel viis järelteatist: juulis ja detsembris 2016, mais ja detsembris 2017 ning detsembris 2018. Värskeimates, 2017. aasta detsembri ja 2018. aasta detsembri teatises vastastikuse viisavabaduse kohta esitas komisjon ülevaate olukorrast ja edasised sammud seoses vastastikkuse põhimõtte kohaldamata jätmisega USAs (teatanud Bulgaaria, Horvaatia, Küpros, Poola ja Rumeenia), mis on ainus järelejäänud vastastikkuse põhimõtte kohaldamata jätmise juhtum.

Viimane teatis esitati Euroopa Parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile 15. jaanuaril 2019.

Selles teatises tehakse kokkuvõte edusammudest, mida on USAga vastastikuse viisavabaduse saavutamise suunas tehtud alates 2018. aasta detsembrist, ning eelkõige antakse ülevaade 2019. aasta novembris USA viisanõudest loobumise programmiga ühinenud Poola edusammudest.

Käesolev teatis esitatakse ajal, mil üha rohkem riike on võtnud viisaga seotud meetmeid, et võidelda COVID-19 üleilmse pandeemia vastu. Kogu maailmas on praegu laialt levinud meetmed, millega ajutiselt piiratakse mittehädavajalikku reisimist. USAs hakkasid 13. märtsist 2020 kehtima ajutised reisipiirangud füüsiliselt Schengeni alal viibinud või seda viimase 14 päeva jooksul külastanud välismaalastele nende kodakondsusest olenemata. Need piirangud laiendati 16. märtsil Iirimaale ja Ühendkuningriigile. Need meetmed on seotud USAsse sisenemise piirangutega, mille aluseks on füüsiline kohalolek asjaomastes piirkondades, mitte reisijate kodakondsus, ning seetõttu ei ole need seotud vastastikuse viisavabadusega. Euroopa Liit on astunud sarnaseid samme, et piirata mittehädavajalikku reisimist kolmandatest riikidest ELi. Selle teatise puhul tuleb arvesse võtta praegust kiiresti muutuvat olukorda.

Kuigi kogu maailmas on praegu viisapoliitika rakendamise seisukohast erakordne aeg, peab komisjon endiselt oluliseks anda käesolevas teatises aru aruandeperioodil, eelkõige 2019. aastal, enne COVID-19 üleilmse pandeemia puhkemist võetud meetmetest, mille eesmärk on saavutada kõigi liikmesriikide täielik vastastikune viisavabadus USAga. Neid jõupingutusi jätkatakse, kui praegune erakorraline olukord normaliseerub.

II. ARENG ARUANDEPERIOODIL

1.Poola lisamine USA viisanõudest loobumise programmi

Kui näib, et riik täidab kõiki viisanõudest loobumise programmi nõuded, võib USA välisministeerium ametlikult nimetada riigi viisanõudest loobumise programmi kandidaadiks. USA sisejulgeolekuministeerium teeb kõigepealt kindlaks riigi nõuetelevastavuse ja kontrollib, kas riigi lisamine viisanõudest loobumise programmi võib kahjustada USA huve, ning seejärel võib sisejulgeolekuminister lisada riigi viisanõudest loobumise programmi.

4. oktoobril 2019 nimetas USA välisministeerium Poola ametlikult viisanõudest loobumise programmi kandidaadiks. Pärast seda, kui USA sisejulgeolekuministeerium oli tõendanud, et Poola täidab vajalikke õiguslikke ja poliitilisi nõudeid, lisas ta Poola 6. novembril 2019 viisanõudest loobumise programmi. Alates 11. novembrist 2019 võivad Poola kodanikud ilma viisata USAsse reisida turismi või ettevõtluse eesmärgil kuni 90 päevaks.

Komisjon väljendab heameelt Poola lisamise üle viisanõudest loobumise programmi, mis on aktiivse diplomaatilise suhtluse ja kõigi osaliste tiheda koostöö tulemus. See meetod aitas lahendada varasemaid vastastikkuse põhimõtte kohaldamata jätmise juhtumeid ning oli viljakas ka USA puhul. Tulemused näitavad, et selles valdkonnas on võimalik saavutada käegakatsutavat edu tänu järjepidevale tegevusele ja diplomaatilistele kontaktidele.

2.Ülevaade ELi ja USA vahelistest kontaktidest ja nendega seotud järelmeetmetest

Aruandeperioodil toimus ELi ja USA vaheline suhtlus poliitika- ja tehnilistel teemadel väga aktiivne. Komisjon ei jätnud kasutamata ühtegi võimalust tuletada USA-le meelde vajadust teha asjaomaste liikmesriikidega täiendavat koostööd ja kiiremaid edusamme täieliku vastastikuse viisavabaduse saavutamiseks. Komisjon kutsus asjaomaste liikmesriikidega koordineerides kõiki osalisi uuesti üles pingutama selle nimel, et praegune tegevus viiks intensiivsemate ja konkreetsemate meetmeteni, tuginedes objektiivsetele kriteeriumidele.

Sellega seoses arutati vastastikust viisavabadust kõigil aruandeperioodil ELi ja USA vahel toimunud selleteemalistel ametlikel kohtumistel, eelkõige kõrgel poliitilisel tasandil ELi ja USA justiits- ja siseministrite kaks korda aastas toimuvatel kohtumistel: 2019. aasta mais Bukarestis ja 2019. aasta detsembris Washingtonis. Küsimust arutati ELi ja USA justiits- ja siseküsimuste kõrgemate ametnike kaks korda aastas toimuvatel kohtumistel – 2019. aasta veebruaris Bukarestis, 2019. aasta septembris Brüsselis ja 2020. aasta märtsis Rovinjis – põhjalikult ka tehnilisel tasandil. Neid küsimusi arutati ka 2019. aasta mais Washingtonis ja 2019. aasta novembris Brüsselis toimunud kolmepoolsetel (komisjoni, USA ja asjaomaste liikmesriikide vahelistel) kohtumistel.

Kolmepoolne kohtumine Washingtonis (mai 2019)

2019. aasta mais toimus Washingtonis konstruktiivses õhkkonnas tippjuhtide kolmepoolne kohtumine. See oli juba teine USA algatusel Washingtonis korraldatud kolmepoolne kohtumine, millel EL meelsasti osales, sest see andis võimaluse luua täiendavaid kontakte mitmesuguste USA ja teiste koostööpartneritega. Komisjon selgitas poliitilist konteksti, mis oli sel ajal seotud lähenevate Euroopa Parlamendi valimistega, ja vajadust kiiresti edasi liikuda. Kohtumisel käsitleti viisanõudest loobumise programmi tehnilisi nõudeid ning täieliku vastastikuse viisavabaduse saavutamise poliitilist tähtsust.

Kooskõlas kohustusega anda asjaomastele liikmesriikidele konkreetsemaid suuniseid esitas USA üksikasjaliku küsimustiku (mille töötas välja sisejulgeolekuministeerium), et viisanõudest loobumise programmi tehnilised julgeolekunõuded läbipaistvamalt kaardistada. Võrreldes enesehindamismaatriksiga, mis oli 2018. aastal asjaomastele liikmesriikidele esitatud viisanõudest loobumise programmi põhinõuete täitmise jälgimiseks, peaks selline küsimustik andma nendest nõuetest palju põhjalikuma ülevaate. Kuna kõik olid nõus, et küsimustik tagab viisanõudest loobumise programmi julgeolekunõuete kõigi aspektide suurema läbipaistvuse ja selguse, lepiti kokku, et asjaomased liikmesriigid esitavad küsimustiku vastused kokkulepitud tähtajaks. Järgmise sammuna oli USA-l kavas küsimustiku vastuste hindamine, et teha kindlaks võimalikud valdkonnad, kus tuleks viisanõudest loobumise programmi nõuete täitmiseks veel tööd teha. Jätkuarutelu kavandati järgmise, 2019. aasta novembri kolmepoolse kohtumise ajaks, et nendes valdkondades meetmeid võtta.

Kolmepoolsel kohtumisel tõdesid osalejad, et küsimustik ei hõlma viisa andmisest keeldumise määra, kuigi see on enamiku asjaomaste liikmesriikide jaoks üks peamisi viisanõudest loobumise programmiga ühinemise õiguslikke takistusi. USA selgitas, et nad suhtlevad asjaomaste liikmesriikidega nende pealinnades asuvate USA saatkondade konsulaarosakondade kaudu. Konsulaarosakonnad teevad koostööd kohalike ametiasutustega, et vähendada viisa andmisest keeldumise määra, tagades samal ajal USA konsulaarametnike sõltumatuse viisataotluste rahuldamise kohta otsuste tegemisel. Tunnustades käimasolevat konsulaarkoostööd ja tunnistades vajadust tagada USA konsulaartöötajate sõltumatus viisaotsuste tegemisel, kutsusid komisjon ja asjaomased liikmesriigid USAd veel kord üles esitama viisa andmisest keeldumise määrade üksikasjaliku jaotuse. Selline jaotus koos näitajatega konkreetsete asukohtade või suundumuste kohta peamistes konsulaatides, kus viisa andmisest keeldumise määr on kõrge, aitaks liikmesriikidel oma teavituskampaaniaid paremini suunata ja viisa andmisest keeldumise määra veelgi vähendada.