Lühikokkuvõte Praegu on käimas või ettevalmistamisel mitu olulist Tšehhi Vabariigi kohtusüsteemi reformi, sealhulgas prokuratuuri-, kohtunike valikumenetluse ning kohtunike ja prokuröride distsiplinaarkorra reform. Reformid võivad aidata kaasa läbipaistvuse suurendamisele ning täitevvõimu mõju piiramisele kohtunike ja prokuröride ametisse nimetamisel, edutamisel ja ametist vabastamisel. Kavandatavate reformide teatavad üksikud aspektid – eelkõige seoses kõrgema astme prokuröridega – on mõnevõrra muret tekitanud. Kohtusüsteemi kvaliteedi puhul aitaks e-toimiku tulemuslik kasutuselevõtt kaasa kohtute digiüleminekule ja parandaks õiguskaitse kättesaadavust. Kohtulõivude kavandatav tõstmine on tekitanud küsimusi, kuidas mõjutab see kõige haavatavamate isikute juurdepääsu õigusemõistmisele. Korruptsiooniga võitlemise õigus- ja institutsiooniline raamistik on enamjaolt paigas. Mitme algatuse, eelkõige lepingute registri asutamise ja riigiettevõtete juhtkonda määramise uue seaduse eesmärk on suurendada läbipaistvust ja vastutust. Sellegipoolest ootab veel vastuvõtmist mitu olulist seadusandlikku meedet, näiteks eelnõud lobitöö ja rikkumisest teatajate kaitse kohta ning riigikontrolli mandaadi pikendamise eelnõu. Võimalikke huvide konflikte ja ELi vahendite kasutamist uuritakse ja pooleli on auditid nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil. On kahtlusi, et suurkorruptsiooni juhtumeid ei uurita piisavalt. Mõned puudused on tuvastatud parlamendiliikmete suhtes kohaldatavates eetikaraamistikes. Tšehhi Vabariigi põhiseaduslikku korda lõimitud põhiõiguste ja -vabaduste harta artiklis 17 tagatakse väljendusvabadus ja õigus teabele ning keelatakse selge sõnaga tsensuur. Meediasektorit mõjutab endiselt oht, mis on seotud väljaannete omanike mõjuga sisule ja tuleneb konkreetsete eeskirjade puudumisest, millega reguleeritaks meediaomandi läbipaistvust. Näib, et Tšehhi Vabariigi ringhäälingunõukogu täidab oma ülesandeid tulemuslikult, ehkki hiljutised otsused teatavate poliitiliselt väga tundlike küsimuste meediakajastuse kohta näitavad üha suuremat polariseerumist. Kontrolli- ja tasakaalustussüsteem on Tšehhi Vabariigis hästi sisse seatud. Õigusaktide kehtestamisel kasutatakse üldjuhul mõjuhinnangut ja sidusrühmadega konsulteerimist ning tehakse pingutusi õigusloomeprotsessi läbipaistvuse edasiseks suurendamiseks. Sellegipoolest on mõni kodanikuühiskonna organisatsioon nõudnud kodanikuühiskonna sidusrühmade süsteemsemat kaasamist õigusloomeprotsessi. Aktiivse ja mitmekesise kodanikuühiskonna olemasolu suurendab survet teatud liiki vabaühendustele, eelkõige rände valdkonnas. Tegutseb ombudsman, kuid riiklikku inimõiguste instituuti ei ole veel loodud. Tehakse algatusi regulaarsete arutelude korraldamiseks õigusriigi teemadel, eelkõige senatis.





I.Kohtusüsteem

Tšehhi Vabariigi kohtusüsteem koosneb 86 piirkondlikust kohtust, kaheksast maakonnakohtust, kahest kõrgemast kohtust, Tšehhi Vabariigi kõrgeimast kohtust ja Tšehhi Vabariigi kõrgeimast halduskohtust . Kohtute haldamise eest vastutab keskse riigiasutusena justiitsministeerium. Justiitsministeerium haldab riigi tasandil kõrgemaid, maakonna- ja piirkondlikke kohtuid seadusega ettenähtud ulatuses kas otse või nende kohtute esimeeste kaudu. Teatavaid keskvalitsuse haldusasutuse toiminguid teevad kahe kõrgeima kohtu esimehed. Need asutused võtavad arvesse asjaomaste kohtunõukogude arvamusi, mis on asutatud kõrgeima kohtu, kõrgeima halduskohtu, kõrgemate kohtute, maakonnakohtute ja suuremate piirkondlike kohtute juures. Kohtunikud määrab ametisse vabariigi president maakonnakohtute esimeeste valitud ja justiitsministri esitatud kandidaatide seast. Prokuratuur on täidesaatva võimu osa. Riigiprokurörid nimetab tähtajatult ametisse justiitsminister peaprokuröri ettepanekul. Peaprokuröri nimetab ametisse ja kutsub ametist tagasi valitsus justiitsministri ettepanekul . Advokatuur on asutatud seadusega ja sõltumatu. Ta tegeleb õigusvaldkonna halduskorraldusega ja reguleerib kogu kutseala tegevust. Advokatuuri reguleerimisvolitused on seadusega loetletud valdkondades piiratud justiitsministri volitustega .

Sõltumatus

Kohtunike valikumenetluse reform on praegu parlamendis arutlusel. Reformi eesmärk on suurendada läbipaistvust ja vastutust üldkohtunike ja kohtute esimeeste valikul. Kandidaatide valikumenetlus kohtuniku ametisse ei ole praegu seadusega sätestatud. Praktikas nimetavad kandidaadid maakonnakohtute esimehed, kes edastavad nimekirja justiitsministeeriumile. Pärast kaalumist esitab viimane kandidaatide lõppnimekirja vabariigi presidendile, kes nimetab kohtunikud ametlikult ametisse. Kõrgemate ja maakonnakohtute esimeeste kandidaadid esitab justiitsminister . Kui vabariigi president keeldub kandidaati ametisse nimetamast, peab ta seda põhjendama. Kohtuniku nimetamist käsitlevate presidendi otsuste kohta võib esitada kaebuse halduskohtusse . Kavandatavate muudatustega tahetakse kasutusele võtta uute kohtunike ja kohtute esimeeste läbipaistvam ja ühtsem värbamis- ja valikusüsteem, mis põhineb täpsetel, objektiivsetel ja ühtsetel kriteeriumidel . Samuti määratakse reformiga kõrgemate, maakonna- ja piirkondlike kohtute esimeeste valikukomisjonide koosseis. Piirkondlike kohtute esimeeste valikukomisjonis on viis liiget, kellest kaks esindavad täidesaatvat ja kolm kohtuvõimu, ning ka kandidaate hindavate valikukomisjonide koosseis on täpselt kindlaks määratud vastavalt konkreetsele ametikohale . Eesmärk on, et ametisse nimetatavate kandidaatide lõppnimekirja esitavate komisjonide liikmetest oluline osa oleks kohtunikud, nagu on kooskõlas Euroopa Nõukogu soovitustega .

Üldsuse ja ettevõtjate seas on kohtute tajutava sõltumatuse tase keskmine. Kohtute sõltumatuse taset peab võrdlemisi kõrgeks või väga kõrgeks 56 % üldsuse esindajatest ja 44 % ettevõtjatest. Need näitajad on viimastel aastatel üldiselt tõusnud .

Kohtunike, prokuröride ja kohtutäiturite distsiplinaarkorra reformi eelnõu on praegu parlamendis . Selle sõnastatud eesmärk on ühelt poolt tugevdada apellatsioonisüsteemi kasutuselevõtu abil menetluse õiguspärasuse tagatisi ja teiselt poolt suurendada menetluse tõhusust. Praeguse korra kohaselt ei ole võimalik kaevata edasi otsust, mille on teinud distsiplinaarkohus, mis on Tšehhi Vabariigi kõrgeima halduskohtu eriorgan . Reformiga loodaks kahetasandiline distsiplinaarsüsteem, kus kõrgemad kohtud oleksid esimese astme kohtute ning Tšehhi Vabariigi kõrgeim kohus ja kõrgeim halduskohus apellatsioonikohtu rollis. Selline reform võiks aidata kaasa kohtute sõltumatuse tugevdamisele, mis on kooskõlas Euroopa Nõukogu soovitustega .

Justiitsminister esitas prokuratuuri reformi eelnõu. Juunis 2019 esitletud reformiga muudetakse prokuröride ametisse nimetamise ja ametist vabastamise korda. Praegu nimetab peaprokuröri ametisse valitsus justiitsministri ettepanekul tähtajatult. Samal ajal sätestatakse seaduses, et peaprokuröri võib ametist vabastada valitsus justiitsministri ettepanekul ilma põhjuseid esitamata . Teiste prokuröride puhul nähakse seadusega ette, milline ametiasutus nad ametisse määrab, kuid ei reguleerita valikumenetlust ega nõudeid, mida ametikohale kandideerija peab täitma. Justiitsministri kavandatavas reformis sätestatakse, et kõrgema astme prokuröre, sealhulgas peaprokuröri, võib ametist vabastada üksnes distsiplinaarmenetluses tehtud otsusega. Samuti nähakse reformiga ette vanemprokuröride ametisse nimetamine seitsmeks aastaks ning sätestatakse prokuratuuri ametikohtadele kandideerijatele esitatavad nõuded, samuti nende valikumenetlus. Kandidaadid peaks valima viieliikmeline komisjon, mille kolm liiget peaks nimetama justiitsminister (üks neist peab olema kohtunik), ühe peaprokurör ja ühe vanemprokurör, kes vastutab vanemprokuröride nimetamise ettepaneku esitamise eest. Muudatusega nähakse ka ette praeguse peaprokuröri ametiaja lõppemine 2023. aastal ja kahe kõrgema astme prokuröri ametiaja lõppemine 2024. aastal. Konsulteerimise käigus on mitu sidusrühma väljendanud muret, et mõne kavandatava muudatusega säilitatakse täitevvõimu kaasatuse kõrge tase peaprokuröri ja teiste juhtprokuröride valimisse, eelkõige prokuröride ametikohtadele kandideerijate valiku eest vastutava komisjoni liikmete ametisse nimetamise teel. Veelgi enam, sidusrühmad on kritiseerinud seda, et ehkki muudatusettepanekuga nähakse vanemprokuröridele ette seitsmeaastane ametiaeg, lõpeks praeguse peaprokuröri ja kahe juhtprokuröri ametiaeg juba vastavalt 2023. ja 2024. aastal, arvestades et nad on olnud ametis reformiga ettenähtud ametiajast kauem . Reformi eelnõu ootab endiselt valitsuse heakskiitu ning seadusandlik menetlus parlamendis on alles ees.

Kvaliteet

Valitsus on esitanud kohtulõivuseaduse muudatusettepaneku, mis on praegu parlamendis arutlusel . Veebruaris 2020 esitatud kohtulõivuseaduse muudatusettepanekute eelnõuga tõstetakse teatavaid kohtulõive märgatavalt, et viia need kooskõlla viimasest muutmisest saadik 2011. aastal suurenenud elatustasemega . Samal ajal nähakse ettepanekuga ette teatavate kohtulõivude summa suurendamine, et soodustada mõistlikumat kohtupidamist ja vaidluste kohtuvälist lahendamist, nagu lepituse teel saavutatud kompromiss . Praegu on kohtulõivud tsiviil- ja tarbijavaidluste puhul võrdlemisi väikesed, kuid kaubandusvaidluste puhul suhteliselt suured . Konsulteerimise ja avaliku arutelu käigus on mitu sidusrühma väljendanud muret selle üle, kuidas reform mõjutab õiguskaitse kättesaadavust, eelkõige elanikkonna kõige haavatavamate liikmete jaoks . Mure leevendamiseks tehakse eelnõus ettepanek mitte lugeda kohtulõivudest vabastamist edaspidi erandlikuks. Menetlusosaline, kes tõendab, et tema majanduslik olukord on raske, võidakse kohtulõivudest vabastada.

Advokatuur on rakendanud ulatuslikumat tasuta õigusabi süsteemi Advokatuur on rakendanud 2018. aastal kasutusele võetud ulatuslikumat tasuta õigusabi süsteemi, mille kohaselt advokaat annab õigusabi väga väikese tasu eest või tasuta . Skeemi kaasrahastab riik.

Kohtusüsteemi digiüleminekuga seoses on arenguruumi. Ehkki hagi on võimalik esitada digitaalselt, ei ole kohtutoimikud veel veebis kättesaadavad ning kohtuotsused on veebis ligipääsetavad vaid osaliselt . COVID-19 pandeemia tõi esile vajaduse võtta kasutusele digitaalsed kohtutoimikud. Ehkki justiitsministeerium on asunud juba e-toimikut rakendama, on projekt endiselt algetapis . Siiamaani on e-toimikut võimalik kasutada vaid maksekorraldusi käsitlevate menetluste puhul .

2019. aastal alustati maksejõuetusmenetluse reformi. Muudatusettepanekuga suurendati selliste juhtumite hulka, mille puhul kohus võib kuulutada võlgniku võlavabaks. Muudatusettepaneku tingis „võlalõksu“ sattunud inimeste suur arv ning sellise olukorra kahjulik mõju nii ühiskonnale kui ka üksikisikutele . Viimase (veebruar 2020) statistika kohaselt on kohtutäiturite hallatavates täitemenetlustes võlgnikud peaaegu 800 000 inimest, kes moodustavad umbes 8 % elanikkonnast, sealhulgas on arvukalt juhtumeid, mille puhul võlgnevus on algse nõudega võrreldes ebaproportsionaalne. 2019. aasta andmete kohaselt ei olnud 90 % võlgnikest suutelised oma võlgu kunagi tasuma ja neil võisid tekkida probleemid äraelamisega . Sellised olukorrad võivad kahjustada mitut põhiõigust . Reformiga tahetakse anda suuremale hulgale võlgnikele võimalus, et nad kuulutatakse maksejõuetusmenetlusega võlavabaks. Kas muudatus teenib oma eesmärki, näitab tulevik.

Tõhusus