Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 13 (taotlus EGF/2014/013 EL/Odyssefs Fokas) /* COM/2014/0702 final */





SELETUSKIRI ETTEPANEKU TAUST 1. Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF” või „fond”) rahalise toetuse saamise suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006[1] (edaspidi „EGFi määrus”). 2. Kreeka ametiasutused esitasid taotluse EGF/2014/013 EL/Odyssefs Fokas, et saada fondist rahalist toetust seoses Kreekas asuvas ettevõttes Odyssefs Fokas S.A toimunud koondamistega. 3. Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas EGFi määruse kõikide kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud. TAOTLUSE KOKKUVÕTE EGFi taotlus || EGF/2014/013 EL/Odyssefs Fokas Liikmesriik || Kreeka Asjaomane piirkond / asjaomased piirkonnad (NUTS 2. tasand) || Κεντρική Μακεδονία (Kesk-Makedoonia) (EL12), Θεσσαλία (Tessaalia) (EL14), Aττική (Atika) (EL30) Taotluse esitamise kuupäev || 29.7.2014 Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev || 4.8.2014 Lisateabe nõudmise kuupäev || 12.8.2014 Lisateabe esitamise tähtaeg || 23.9.2014 Hindamise lõpuleviimise tähtaeg || 16.12.2014 Sekkumiskriteerium || EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkt a Põhiettevõte || Odyssefs Fokas S.A. Majanduse tegevusala sektor (NACE Rev. 2 osa)[2]: || 47 (Jaekaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad) Tütarettevõtjate, tarnijate ja tootmisahela järgmise etapi tootjate arv || 0 Vaatlusperiood (neli kuud) || 3. veebruar 2014 – 3. juuni 2014 Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arv vaatlusperioodil (a): || 551 Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arv enne või pärast vaatlusperioodi (b): || 49 Koondamisi kokku (a + b): || 600 Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate hinnanguline koguarv || 600 Sihtrühma kuuluvate mittetöötavate ja mitteõppivate noorte arv || 500 Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes): || 10 530 000 EGFi rakendamise eelarve[3] (eurodes) || 210 000 Kogueelarve (eurodes) || 10 740 000 EGFi toetus eurodes (60 %) || 6 444 000 TAOTLUSE HINDAMINE Menetlus 4. Kreeka ametiasutused esitasid taotluse EGF/2014/013 EL/Odyssefs Fokas 29. juulil 2014, st 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Komisjon kinnitas kahe nädala jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast, st 4. augustil 2014, et ta on taotluse kätte saanud, ja taotles 12. augustil 2014 Kreeka ametiasutustelt lisateavet. Lisateave esitati kuue nädala jooksul teabenõude esitamise kuupäevast. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12nädalane tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks viima lõpule hindamise taotluse vastavuse kohta rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 16. detsembril 2014. Taotluse rahastamiskõlblikkus Asjaomased ettevõtted ja toetusesaajad 5. Taotlus esitati seoses 600 töötaja koondamisega ettevõttes Odyssefs Fokas S.A., mis tegutseb NACE Rev. 2 osa 47 (Jaekaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad) alla kuuluvas majandussektoris. Koondamised toimusid NUTS[4] 2. tasandi piirkondades Kesk-Makedoonias (Κεντρική Μακεδονία (EL12)), Tessaalias (Θεσσαλία (EL14)) ja Atikas (Aττική ((EL30)). Sekkumiskriteeriumid 6. Kreeka ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohase sekkumiskriteeriumi alusel, milles on seatud tingimuseks, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on liikmesriigi ettevõttes koondatud või tegevuse lõpetanud vähemalt 500 töötajat või füüsilisest isikust ettevõtjat, kaasa arvatud töötajad, kes on koondatud, või füüsilisest isikust ettevõtjad, kes on tegevuse lõpetanud nimetatud ettevõtte tarnijate ja tootmisahela järgmise etapi tootjate juures. 7. Neljakuuline vaatlusperiood kestis 3. veebruarist 2014 kuni 3. juunini 2014. 8. Taotlus esitati seoses sellega, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul koondati[5] ettevõttes Odyssefs Fokas 551 töötajat. Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine 9. Kõik koondamised on arvestatud alates töölepingu tegeliku lõpetamise kuupäevast või selle kehtivuse lõppemisest. Rahastamise nõuetele vastavad toetusesaajad 10. Punktis 8 juba osutatud töötajatele lisaks kuuluvad rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate hulka 49 töötajat, kes koondati enne punktis 7 osutatud neljakuulist vaatlusperioodi. Kõik need töötajad koondati pärast seda, kui kavandatud koondamistest oli 29. novembril 2012 üldsusele teatatud[6] (nagu on nõutud EGFi määruse artiklis 6), ning vaatlusperioodil töökohtade kaotamise põhjustatud sündmusega saab kindlaks teha selge põhjusliku seose. 11. Rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate koguarv on seega 600. Seos koondamiste ja maailmakaubanduses üleilmastumise tõttu toimunud suurte struktuurimuutuste ning määruses (EÜ) nr 546/2009 käsitletud ülemaailmse finants- ja majanduskriisi vahel 12. Selleks et näidata koondamiste seost määruses (EÜ) nr 546/2009 käsitletud ülemaailmse finants- ja majanduskriisiga, väidab Kreeka, et riigi majandus on kuuendat aastat järjest (2008–2013) sügavas languses. Kreeka statistikaameti ELSTAT andmetel on Kreeka SKP alates 2008. aastast vähenenud 25,7 protsendipunkti, avaliku sektori tarbimine 21 protsendipunkti ja erasektori tarbimine 32,3 protsendipunkti, töötuse määr on aga suurenenud 20,6 protsendipunkti. 13. Peale selle on SKP vähenemine suurendanud Kreeka ja ELi vahelist lõhet SKPs elaniku kohta ning see on nullinud Kreekas ajavahemikus 1995–2007 majandusliku lähenemise suunas tehtud edusammud. 14. Lisaks võttis Kreeka valitsus välisvõla tagasimaksmiseks 2008. aastal ebapopulaarseid meetmeid, nagu maksutulu suurendamine, avaliku sektori kulude ühtlustamine ja riigiametnike palkade vähendamine. Kreeka majanduse konkurentsivõime suurendamise püüdluses on vähenenud ka erasektori palgad. Alates 2008. aastast on tuhanded ettevõtted lõpetanud tegevuse ja koondanud oma töötajad, samuti on tegevuse lõpetanud tuhanded füüsilisest isikust ettevõtjad ja seega on töötus järsult kasvanud. Vähenenud sissetulekute vahetu tagajärjena on kahanenud tarbimine. 15. 2009. aastal näitas Kreeka leibkondade tarbimise kahanemine samasugust negatiivset suundumust nagu EL 27 riikides. 2010. ja 2011. aastal EL 27 riikides leibkondade tarbimine elavnes, 2012. aastal aga vähenes. Kreekas on leibkondade tarbimine alates finants- ja majanduskriisi algusest vähenenud ning vastavad näitajad on aasta-aastalt halvenenud. Leibkondade tarbimine (muutus protsentides võrreldes eelneva aastaga) || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 EL 27 || 0,44 || -1,67 || 1,04 || 0,26 || -0,74 Kreeka || 4,67 || -1,91 || -6,39 || -7,91 || -9,07 Allikas: Eurostat 16. Leibkondade sissetulekuid ja elutingimusi käsitleva ELSTATi aruande kohaselt elas 2012. aastal 23 % kreeklastest allpool vaesuspiiri[7]. 17. INE-GSEE hiljutise (2014. aasta juulis avaldatud) uuringu kohaselt[8] väitsid neljast töölisest või töötajast kolm, et nende sissetulekute tase on 2014. aastal tehtud palgakärbete tagajärjel eelnevate aastatega võrreldes vähenenud. Lisaks usub 38 % vastanutest, et järgmises kvartalis kärbitakse palka veelgi. Enamik vastanutest vähendas oma kulusid vastavalt olukorrale, eelkõige hoiti raha kokku nende kaubaartiklite arvelt, mis ei ole hädavajalikud, näiteks riided ja jalanõud. 18. Tänaseks on jaemüügisektorilt EGFile laekunud veel kolm taotlust,[9] mis on ka tingitud ülemaailmsest majandus- ja finantskriisist. Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused 19. Kreeka ametiasutuste väitel olid koondamised tingitud eeskätt kahest järgmisest sündmusest: 1) leibkondade kasutada olevate sissetulekute vähenemine maksukoormuse suurenemise, palkade vähenemise (nii era- kui ka avaliku sektori töötajatel) ja kasvava töötuse tõttu, mille tagajärg oli ostujõu järsk langus; 2) ettevõtetele ja eraisikutele antavate laenude järsk vähenemine Kreeka pankade sularahapuuduse tagajärjel. Kreeka keskpanga andmetel on leibkondadele ja ettevõtetele (v.a finantsettevõtjatele) antavate laenude aastane kasvumäär alates 2010. aastast olnud Kreeka pankade rahapuuduse tõttu negatiivne. 20. Ettevõte Odyssefs Fokas, kellele juba kuulus pindala suuruselt (7500 m2) kolmas kaubanduskeskus Kreekas, hakkas 80ndatel aastatel dünaamiliselt tegelema hulgimüügiga ja temast sai tuntud välismaiste kaubamärkide esindaja Kreeka turul (parimad kaubaketid müüsid Kreekas oma kaupa Fokase kaubanduskeskustes). Järgmise kümnendi jooksul toimus Fokase äriühingute grupi plahvatuslik kasv. Ettevõte laiendas ainuesindajaõiguse omamise lepinguid rahvusvaheliste rõivabrändide esindajatega ja avas mitme rahvusvahelise kaubamärgi firmapoed[10] Ateenas ja Thessalonikis. Aastatel 1999–2008 Fokase laienemine jätkus. Ateena kõige olulisemates poodlemiskvartalites avati kaks kaubanduskeskust, mille müügipind ulatus vastavalt 3500 m2-ni ja 8500 m2-ni, ja kus oli hulgaliselt väljapanekuid, firmapoode ja müügipunkte, kellel olid kokkulepped mitmesuguste rahvusvaheliste kaubamärkide esindajatega[11]. Edulugu katkes aga järsult 2008. aastal, mil algas finants- ja majanduskriis. 21. Kuna Kreeka majandus on alates majandus- ja finantskriisi puhkemisest olnud languses ning seetõttu on vähenenud Kreeka leibkondade ostujõud, on oluliselt vähenenud ka nõudlus muude toodete kui põhitoiduainete järele ning ettevõtte Odyssefs Fokas käive hakkas samuti kahanema. Ettevõtte Odyssefs Fokas käive (2008–2012) (miljonites eurodes) 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 100 || 87 || 69 || 49 || 30 Allikas: Odyssefs Fokase raamatupidamise andmed, avaldatud Gazettes 2008–2012. 22. Kreeka majanduslanguse teine tagajärg oli rahavoo puudujääk. Rahavoo puudujäägi leevendamiseks otsis ettevõte Odyssefs Fokas rahalist abi pankadelt, kuid tulutult. 23. Tarbimise vähenemisest tulenenud väiksem käive ja laenutingimuste karmistumine nurjasid ettevõtte Odyssefs Fokas püüdlused leida olukorrale lahendus. 2013. aasta novembris, 12 kuud pärast seda, kui ettevõte oli esitanud taotluse saada võlausaldajate vastu kaitset ning elanud üle mitu võõrandamist, esitas ta pankrotiavalduse, mille tagajärjel toimusid käesoleva taotluse aluseks olevad koondamised. Töökohtade kaotamise eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele 24. Kreeka ametiasutused väidavad, et ettevõttes Odyssefs Fokas toimunud koondamised halvendavad veelgi töötusega seonduvat olukorda, mis oli majandus- ja finantskriisi tagajärjel juba niigi halb ning mis näib olevat iseäranis habras. Aastatel 2008–2013 suurenes töötute arv neli korda, kui 2008. aasta juunis oli tööotsijaid 361 482, siis 2013. aasta juunis juba 1 403 698[12]. ELi liikmesriikide hulgas on töötuse määr kõige kõrgem just Kreekas ning maailmas on see näitaja viiendal kohal[13]. Töötuse määr Allikas: Eurostat[14] 25. Enamik koondamisi (90 %) on koondunud Atika ja Kesk-Makedoonia piirkonda ning 10 % neist koondamistest toimus Tessaalias. 2013. aasta neljandas kvartalis oli töötuse määr Atika ja Kesk-Makedoonia piirkonnas kõrgem kui riigi keskmine (27,5 %). Atika piirkonnas oli see 28,2 % ja Kesk-Makedoonias 30,3 %[15]. Tööhõive olukord Tessaalias oli riigi keskmisega võrreldes veidi parem, kuid töötuse määr oli sealgi kõrge (26 %). 26. Peale selle on kõigis kolmes piirkonnas tööotsijate suure arvuga võrreldes tööpakkumisi vajalikust vähem. Seetõttu on rohkem kui 70 % töötutest olnud tööta kauem kui 12 kuud. Kesk-Makedoonias on eriti raskes olukorras noored tööotsijad, sest noorte töötuse määr on selles piirkonnas 60,4 %. Atikas toodetakse 43 % Kreeka SKPst; seega avaldab kõnealuses piirkonnas asuvate ettevõtete tegevuse lõpetamine mõju kogu Kreeka majandusele. Toetusesaajate sihtrühm ning kavandatavad meetmed Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad 27. Eeldatav meetmetes osalevate toetusesaajate arv on 600. Eeldatavad osalejad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse järgi järgmiselt: Kategooria || Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arv Sugu: || mehed: || 65 || (10,83 %) || naised: || 535 || (89,17 %) Kodakondsus: || Euroopa Liidu kodanikud: || 592 || (98,67 %) || ELi mittekuuluvate riikide kodanikud || 8 || (1,33 %) Vanusegrupp: || 15–24aastased: || 6 || (1,00 %) || 25–29aastased: || 45 || (7,50 %) || 30–54aastased: || 509 || (84,83 %) || 55–64aastased: || 39 || (6,50 %) || üle 64aastased: || 1 || (0,17 %) 28. Kreeka ametiasutused osutavad EGFist kaasrahastatud individuaalseid teenuseid kuni 500 mittetöötavale ja mitteõppivale noorele, kes on taotluse esitamise kuupäeval alla 30aastased, arvestades, et kõik punktis 8 osutatud koondamised toimuvad NUTS 2. tasandi piirkondades Kesk-Makedoonias (EL12), Tessaalias (EL14) ja Atikas (EL30), mis on noorte tööhõive algatuse kohaselt rahastamiskõlblikud. 29. Hinnangute kohaselt osaleb meetmetes seega eeldatavasti 1100 sihtrühma kuuluvat toetusesaajat, sh mittetöötavad ja mitteõppivad noored. Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus 30. Koondatud töötajatele ning mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele pakutavad individuaalsed teenused hõlmavad järgmisi tegevusi. – Kutsenõustamine: see kõikidele osalejatele pakutav kaasmeede hõlmab järgmisi etappe. 1. Mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele suunatud teave. Erinevalt juba kindlaksmääratud 600st sihtrühma kuuluvast töötajast (ettevõtte Odyssefs Fokas endised töötajad) tuleb sihtrühma kuuluvate mittetöötavate ja mitteõppivate noorte grupp alles kindlaks määrata. Lisaks sihtrühma kuuluvate mittetöötavate ja mitteõppivate noorte muudele valikukriteeriumidele kasutavad Kreeka ametiasutused Kreeka noortegarantii rakenduskavasse lisatud kooskõlastatud kriteeriume (st tõrjutuse ohus noored, leibkonna sissetulek, haridustase, töötus jne) ning võtavad arvesse ka osalemissoove. Sel eesmärgil kavatsevad nad alustada spetsiaalselt mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele suunatud teavituskampaaniaid. 2. Vastuvõtmine ja registreerimine. Esimene kõikidele osalejatele (töötajatele ning mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele) pakutav meede hõlmab teavet kättesaadavate teenuste ja koolitusprogrammide ning oskuste ja koolitusega seotud nõuete kohta. 3. Oskuste hindamine ja personaalne tööalane dokument. Selle meetme eesmärk on aidata töötajatel ning mittetöötavatel ja mitteõppivatel noortel saada ülevaade oma oskustest ja oma huvidega seonduvatest võimalustest ning koostada realistlik karjäärikava. Oskuste hindamine hõlmab ulatuslikku individuaalset nõustamist, mis koosneb eri etappidest, milles töötaja ja nõustaja tegelevad teatava küsimusega (nt võimalused, huvid, motivatsiooni ja ootuste analüüs, takistused jms). Nende hinnangute põhjal koostatakse personaalne tööalane dokument, milles kirjeldatakse osaleja oskusi ja tema isiklikku tegevuskava. 4. Tööotsingute toetamine ja karjäärinõustamine. See hõlmab järgmist: 1) koolitus horisontaalsetes küsimustes, nagu sotsiaalsete oskuste arendamine, uute olukordadega kohanemine, otsuste tegemine; 2) tööotsingute toetamine, sh vabu töökohti käsitlev teave, kohalike ja piirkondlike tööhõivevõimaluste aktiivne uurimine, tööotsimise meetodid, elulookirjelduse ja kaaskirja koostamise ning tööintervjuuks valmistumise koolitus; 3) karjäärinõustamine: nõustajad pakuvad koondatud töötajatele kutsenõustamist ja suunavad neid konkreetsete tööpakkumiste juurde. 5. Nõustamine töö leidmiseni. Nõustajad on töötajatele ning mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele toeks ka koolitustel osalemise ajal ja tööturule tagasipöördumise individuaalsete kavade elluviimisel. Kõnealuse kutsenõustamise meetme raames pakutakse ettevõtte asutamisest huvitatud osalejatele üldist tuge ja ettevõtlusnõustamist. 6. Järelevalve. Selle abil tagatakse osalejate jälgimine kuue kuu jooksul pärast meetmete rakendamise lõpetamist. – Koolitus, ümberõpe ja kutseõpe. Meetmega pakutakse töötajatele ning mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele kutsenõustamisel kindlaks määratud vajadustele vastavaid kutseõppekursusi sellistes valdkondades ja sektorites, mis pakuvad häid arenguväljavaateid ja vastavad tööturu kindlakstehtud vajadustele. Koolitust võib täiendada ka praktikaga. – Ettevõtluse alustamise toetus. Oma ettevõtte asutavad töötajad või mittetöötavad ja mitteõppivad noored saavad ettevõtte asutamise kulude katteks kuni 15 000 eurot toetust. Kreekas on ettevõtlusega alustajate üks suurimaid probleeme juurdepääs rahastamisele. Rahapuuduse tõttu lükkavad pangad enamiku laenutaotlustest tagasi. Meetme eesmärk on soodustada finantstoetuse abil ettevõtlust. – Tööotsimistoetus ja koolitustoetus. Kutsenõustamise meetmes osalemisega kaasnevate kulude katmiseks makstakse toetusesaajatele 50 eurot osaluspäeva kohta. Koolitusel osalemise toetus on 6 eurot tunnis. – Liikuvustoetus. Töötajad või mittetöötavad ja mitteõppivad noored, kes võtavad vastu elukohavahetust nõudva töökoha, saavad vajalike kulutuste eest tasumiseks ühekordse toetusena 2000 eurot. 31. Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalkaitsemeetmeid. 32. Kreeka ametiasutused on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtted peavad võtma riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt. Nad on kinnitanud, et rahaline toetus EGFist ei asenda ühtegi niisugust meedet. Hinnanguline eelarve 33. Hinnanguline kogukulu on 10 740 000 eurot, millest individuaalsete teenuste kogumaksumus on 10 530 000 eurot ning ettevalmistuse, halduse, teavitamise ja reklaami, kontrolli ja aruandlusega seotud kulud moodustavad 210 000 eurot. 34. EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 6 444 000 eurot (60 % kogukuludest). Meetmed || Osalejate hinnanguline arv || Hinnanguline kulu osaleja kohta (eurodes) (*) || Hinnanguline kogukulu (eurodes) (**) Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed) Kutsenõustamine || 1 100 || 1 250 || 1 375 000 Koolitus, ümberõpe ja kutseõpe || 1 100 || 2 691 || 2 960 000 Ettevõtte asutamise toetamine || 200 || 15 000 || 3 000 000 Kokku (a): || – || 7 335 000 (69,66 %) Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed) Tööotsimistoetus || 1 100 || 1 250 || 1 375 000 Koolitustoetus || 900 || 1 800 || 1 620 000 Liikuvustoetus. || 100 || 2 000 || 200 000 Kokku (b): || – || 3 195 000 (30,34 %) EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed: 1. Ettevalmistav tegevus || – || 40 000 2. Haldamine || – || 40 000 3. Teavitamine ja reklaam || – || 100 000 4. Kontroll ja aruandlus || – || 30 000 Kokku (c): || – || 210 000 (1,96 %) Kogumaksumus (a + b + c): || – || 10 740 000 EGFi toetus (60 % kogumaksumusest): || – || 6 444 000 (*) Kümnendkohtade vältimiseks on hinnangulised kulud ühe töötaja kohta ümardatud. Ümardamine ei mõjuta siiski iga meetme kogumaksumust, mis jääb selliseks nagu Kreeka esitatud taotluses. (**) Ümardamise tõttu ei ole kogusumma päris täpne. 35. Kulutused tabelis esitatud meetmetele kui EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohastele meetmetele ei ületa 35 % kooskõlastatud individuaalse teenustepaketi teenuste kogumaksumusest. Kreeka ametiasutused kinnitasid, et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate osalemist tööotsingul või koolitustegevuses. 36. Kreeka ametiasutused kinnitasid, et füüsilisest isikust ettevõtjate ja selliste isikute puhul, kes on alustanud tegevust ettevõtjana või kes on ettevõtte üle võtnud, ei ületa investeeringud 15 000 eurot toetusesaaja kohta. Kulude rahastamiskõlblikkuse periood 37. Kreeka ametiasutused hakkasid sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 20. oktoobril 2014. Seega võib punktis 30 osutatud meetmetega seotud kulude eest tasumiseks saada EGFist toetust alates 20. oktoobrist 2014 kuni 20. oktoobrini 2016. 38. Kreeka ametiasutused hakkasid EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 1. septembril 2014. Ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandlusmeetmete kulutuste katteks võib seega saada EGFist toetust alates 1. septembrist 2014 kuni 20. aprillini 2017. Vastastikune täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega 39. Riikliku eel- või kaasrahastamise allikas on Kreeka arenguministeeriumi avalike investeeringute programm. 40. Kreeka ametiasutused on kinnitanud, et EGFist toetust saavad eespool kirjeldatud meetmed ei saa toetust liidu teistest rahastamisvahenditest. Menetlused, mida järgitakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate, nende esindajate või sotsiaalpartnerite ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimisel 41. Kreeka ametiasutused on andnud teada, et kooskõlastatud individuaalne teenustepakett koostati sihtrühma kuuluvate toetusesaajate esindajate (Fokase endised töötajad ja nende juriidilised esindajad) ning Kreeka ettevõtjate liiduga konsulteerides. Esimene kokkusaamine oli 2014. aasta veebruaris ja seal kontrolliti, kas juhtum on rahastamiskõlblik ning kas selle raames saab toetada Fokase endiseid töötajaid. EYSEKTi[16] ja töötajate esindajate mitme kokkusaamise tulemus oli, et 8. juulil 2014 arutati kavandatud taotlust ja kooskõlastatud meetmepaketi sisu. Haldus- ja kontrollisüsteemid 42. Taotlus sisaldab haldus- ja kontrollisüsteemi üksikasjalikku kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. Kreeka on komisjonile teatanud, et rahalist toetust haldavad ja kontrollivad samad asutused, mis haldavad ja kontrollivad Euroopa Sotsiaalfondist rahastatavaid meetmeid Kreekas. Euroopa Sotsiaalfondi meetmete koordineerimis- ja järelevalveasutus (EYSEKT) tegutseb korraldusasutusena, EDEL (maksurevisjoni komitee) kontrolliasutusena ning makseasutuse eriteenistus sertifitseerimisasutusena. Asjaomase liikmesriigi kohustused 43. Kreeka ametiasutused on esitanud kõik järgmiste tingimustega seotud nõutavad tagatised: – kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid; – riigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud; – kavandatud meetmed ei saa toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning välistatud on topeltrahastamine; – kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; – EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele. MÕJU EELARVELE Eelarvet käsitlev ettepanek 44. Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)[17] artikli 12 kohaselt ei tohi EGF ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades). 45. Olles taotlust hinnanud EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaselt ning võttes arvesse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatud meetmeid ja nende hinnangulist maksumust, teeb komisjon ettepaneku võtta EGFi vahendeid kasutusele 6 444 000 euro ulatuses, mis moodustab 60 % kavandatud meetmete kogukuludest, et anda taotluse alusel rahalist toetust. 46. EGFi kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)[18] punktis 13. Seotud õigusaktid 47. Samaaegselt EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepanekuga esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku vahendite ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale summas 6 444 000 eurot. 48. Koos EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepanekuga võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu otsuse EGFi kasutuselevõtmise ettepaneku kohta. Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 13 (taotlus EGF/2014/013 EL/Odyssefs Fokas) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006,[19] eriti selle artikli 15 lõiget 4, võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,[20] eriti selle punkti 13, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1) Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) on asutatud selleks, et osutada abi töötajatele, kes on koondatud, ja füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes on lõpetanud oma tegevuse maailma kaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärjel, määruses (EÜ) nr 546/2009[21] käsitletud ülemaailmse finants- ja majanduskriisi jätkumise tõttu või uue ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda. (2) Määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artikli 12 kohaselt ei tohi EGF ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades). (3) Kreeka esitas 29. juulil 2014 taotluse EGFi vahendite kasutuselevõtmiseks seoses Kreekas asuvas ettevõttes Odyssefs Fokas S.A toimunud koondamistega[22] ja saatis lisateavet, nagu on ette nähtud määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikega 3. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13. (4) Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 6 lõikega 2 on Kreeka teinud otsuse osutada EGFist kaasrahastatud individuaalseid teenuseid ka mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele. (5) Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Kreeka esitatud taotluse põhjal rahalist toetust summas 6 444 000 eurot, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) raames kasutusele 6 444 000 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena. Artikkel 2 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja [1] ELT L 347, 20.12.2013, lk 855. [2] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1893/2006, 20. detsember 2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1). [3] Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 7 lõikega 4. [4] Komisjoni määrus (EL) nr 1046/2012, 8. november 2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34). [5] EGFi määruse artikli 3 punkti a tähenduses. [6] 29. novembril 2012 esitas ettevõte FOKAS Kreeka pankrotiseaduse artikli 99 kohase taotluse, milles ta soovis saada kaitset võlausaldajate vastu. [7] Kreekas on vaesuspiir 5708 eurot aastas inimese kohta (üksikisikute puhul) ja 11 986 eurot kahest täiskasvanust ja kahest kuni 14-aastasest lapsest koosneva leibkonna puhul. [8] http://www.inegsee.gr/wp-content/uploads/2014/07/Symperasmata.pdf [9] Taotlus EGF/2010/016 ES Aragón retail. KOM(2010) 615 EGF/2011/004 EL ALDI Hellas. KOM(2011) 580 EGF/2014/009 EL Sprider Stores (hindamisel). [10] Original Levi´s (1994), Active (1996) ja Gruppo T (1996). [11] Espirit, Mango, Façonable ja Gerry Weber. [12] www.statistics.gr [13] Allikas: ILO. http://www.ilo.org/global/research/global-reports/global-employment-trends/2014/WCMS_233936/lang--en/index.htm [14] Code tsdec450 [15] Allikas: ELSTAT. ELSTATi 2013. aasta neljanda kvartali tööjõu-uuring. [16] Euroopa Sotsiaalfondi meetmete koordineerimis- ja järelevalveasutus (EYSEKT) tegutseb Kreekas EGFi korraldusasutusena. [17] ELT L 347, 20.12.2013, lk 884. [18] ELT C 373, 20.12.2013, lk 1. [19] ELT L 347, 20.12.2013, lk 855. [20] ELT C 373, 20.12.2013, lk 1. [21] ELT L 167, 29.6.2009, lk 26. [22] EGFi määruse artikli 3 punkti a tähenduses.