Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

(2022/C 312/06)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muutmistaotluse kohta vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlemine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga

„Pitina“

ELi nr: PGI-IT-02332-AM01 – 21.2.2022

KPN ( ) KGT (X)

1. Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Associazione Produttori Pitina Via Roma, 1 - 33092 Meduno – PN ITALIA

Tel +39 3356987484

E-posti aadress: info@pitina-igp.it

Pitina tootjate ühendusel Associazione Produttori Pitina’l on õigus esitada muutmistaotlus vastavalt põllumajandus-, toidu- ja metsandusministeeriumi 14. oktoobri 2013. aasta dekreedi nr 12511 artikli 13 lõikele 1.

2. Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3. Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

☐ Toote nimetus

☒ Toote kirjeldus

☐ Geograafiline piirkond

☐ Päritolutõend

☒ Tootmismeetod

☐ Seos piirkonnaga

☐ Märgistamine

☐ Muu [täpsustada]

4. Muudatus(t)e liik

☒ Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline.

☐ Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline.

5. Muudatus(ed)

5.1. Oluliste elementide muutmine: toote kirjeldus

Tootespetsifikaadi artikli 2 lõikes 4 („Toote kirjeldus“) ja koonddokumendi punktis 3.2 („Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus“) osutatud maksimaalset soola- ja valgusisaldust on muudetud järgmiselt.

Soolasisalduse piirnormi on muudetud järgmiselt: „< 3,5 %“ asemel „< 5,3 %“.

Muudatus puudutab „soola“ parameetriga seotud kirjavea parandamist. Praegune piirnorm tuleneb trükiveast, mille tõttu on kaks numbrit omavahel ära vahetatud. See on selgelt näha, kui võrrelda seda tootespetsifikaadi artikli 5 lõike 2 punktis 5 esitatud arvudega, millest nähtub, et maitseainena on lubatud kasutada minimaalselt 15 g ja maksimaalselt 32 g soola ühe kilogrammi lihataina kohta: kuna kaal väheneb laagerdumise käigus 30–35 %, siis 32 g soolakogus, mis lisatakse koos maitseainetega iga kilogrammi värske liha kohta, suureneb laagerdunud liha puhul 47,5–49,2 grammini, mis on lähedal õigele 5,3 % suurusele piirnormile ega vastaks praegu kehtivale ebaõigele piirnormile. Õige number on siiski kooskõlas väikese soolaannusega, sest naatriumkloriid toimib traditsiooniliselt säilitusainena koos suitsutamisega.

Valgusisalduse piirnormi on muudetud järgmiselt: „< 28 %“ asemel „< 38 %“.

Muudatus puudutab „valgu“ parameetri muutmist. Ajalooliselt olid lambad ja kitsed, kelle liha kasutati toote „Pitina“ tootmiseks, vanad ja kasuliku ea lõppjärgus loomad. Hilisemad muutused selles, mida peetakse „kasuliku ea lõppjärguks“, on viinud järk-järgult nooremate loomade kasutamiseni, mistõttu valgusisaldus on tavaliselt suurem.

Ajal, mil vanade loomade lihast valmistatud väikese valgusisaldusega toodete proovide põhjal tehti esimesed füüsikalis-keemilised hindamised, oli toote „Pitina“ tavapärane valgusisaldus alla 28 %. Tootmise laienemine seoses põllumajanduslike toiduainete tarbimise tänapäevaste harjumuste pideva muutumisega ning (liha- ja piima-)tootmisega seotud kasvatustsüklitest pärit loomade kasutamine on parandanud kasutatava liha kvaliteeti ja on seega viinud valgusisalduse standardimiseni vastavalt enim kasutatava liha omadustele, järgides samas traditsioonilisi töötlemismeetodeid.

Toote „Pitina“ traditsiooni ja selle algupäraseid omadusi alal hoidvates eeskirjades täpsustatakse pigem maksimaalset valgusisaldust kui minimaalset piirnormi, mis kehtib selle asemel enamiku lihatoodete ja/või muude lihatoodete kirjeldavate nõuete puhul.

5.2. Mitteoluliste elementide muutmine: tootmismeetod

Tootespetsifikaadi artikli 5 lõike 2 punkti 5 („Töötlemisetapid ja -meetodid“) ja koonddokumendi punkti 3.3 („Sööt ja tooraine“) on muudetud seoses nitraatide ja nitritite kasutamisega maitseainesegus, et muuta nende kahe lisaaine kasutamine kohustusliku asemel vabatahtlikuks.

Muudatusega lisatakse tootespetsifikaati sõna „vabatahtlik“ nitritite ja nitraatide kasutamise kohta maitseainesegus.

Muudatusettepaneku eesmärk on sõnaselgelt ette näha võimalus mitte kasutada nitriteid ja nitraate säilitusainete ja/või stabilisaatoritena, kuna mitmed tootjad ei pea seda tava nõuetele vastava toote „Pitina“ tootmise puhul oluliseks. Muudatus ei too kaasa toote kirjelduse muutmist, kuna valmistoote kirjelduses on täpsustatud, et neid lisaaineid on nitraatide puhul vähem kui 100 mg/kg ja nitritite puhul alla 25 mg/kg, mis on kooskõlas ka sellega, et lisaained puuduvad täielikult.

5.3. Mitteoluliste elementide muutmine: tootmismeetod

Tootespetsifikaadi artikli 5 lõike 2 punkte 6 ja 7 („Töötlemisetapid ja -meetodid“) on muudetud, et täpsustada suitsutamise ja kuivatamise etappe.

Eelkõige on muudetud punkti 6, et täpsustada, et suitsutamine „võib vahelduda kuivatamisega“ ning suitsutamise puhul ümbritseva õhu temperatuuri näitajat „18–30 °C“ on muudetud, see „ei tohi ületada 30 °C“.

Punktis 7 on kuivatamise kestuse arvutamise algusaega muudetud järgmiselt: „kl 24.00 kuivatamise alustamise päeval“ asemel „alates tunnist, mil algab kuivatamine“.

Nende muudatuste koosmõju seisneb selles, et kuivatamis- ja suitsutamisetappide vaheldumise võimalus on sõnaselge, ilma et see piiraks vastavate, juba täpsustatud nõuete kohaldamist. Toote „Pitina“ vähesest suitsutamisest ja kuivatamisprotsessi leebest iseloomust tulenevalt ei ole vaja niivõrd nende kahe toimingu ranget järjestust, kuivõrd laagerdamisetapiks vajalike mõjude kombinatsiooni. Toote „Pitina“ tootmisprotsessis on mõnikord vaja toodet vaheldumisi suitsutada ja kuivatada, säilitades seejuures esialgse minimaalse, maksimaalse ja kogukestuse ning põlemisaja, mis peavad igal juhul eelnema laagerdamisetapile.

Suitsutusruumi miinimumtemperatuuri piirväärtus on välja jäetud, kuna see ei ole tehnoloogiline parameeter, mis mõjutab tootmisprotsessi tulemusi, ja see võimaldab hõlmata ka protsessi lõpptemperatuuri, mis võib langeda alla 18 °C, eriti külmadel talvekuudel. Selleks, et tagada toote nõuetekohane suitsutamine ja säilitamine, on ainus oluline temperatuuri piirväärtus, mida tuleb järgida, maksimaalne temperatuur 30 °C.

Lisaks on parandatud kuivatamisetapi algusaja arvutamise meetodit käsitlevat sõnastust, et kõrvaldada sõnastusviga kehtivas tootespetsifikaadis, milles on ebaõigesti märgitud, et kuivatamisetapi algusaega hakatakse arvutama 24 tundi pärast kuivatamise tegelikku algust.

Kirjeldatud muudatuste tulemusel ei muutu toote koostis ega kirjeldus.

KOONDDOKUMENT

„PITINA“

ELi nr: PGI-IT-02332-AM01 – 21.2.2022

KPN ( ) KGT (X)

1. Nimetus(ed)

„Pitina“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.2. Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Toote „Pitina“ valmistamiseks kasutatakse vorstimassi, mis koosneb:

— valdavalt tailihast, mis pärineb ühelt järgmistest liikidest: lammas, kits, metskits, kabehirv, punahirv, mägikits;

— valdavalt rasvasest osast, mis pärineb sea kõhutükist (pancetta) või abatükist.

Toode „Pitina“ on kujult poolkerakujuline ning selle värvus ulatub kuldkollasest kollakaspruunini;

lahti lõigatud toote värvus varieerub erepunasest bordoopunaseni, seejuures on toote väliskihid tumedamad. Lõikepinnal on toode väherasvane ja peeneteraline. Toote maitse on kompleksne ja intensiivne, lõhn on iseloomulik suitsutatud tootele.

Tarbimiseks ringlusse lubamisel on tootel „Pitina“ järgmised füüsikalis-keemilised omadused:

niiskusesisaldus < 55 %;

soolasisaldus < 5,3 %;

valgusisaldus < 38 %;

nitraadisisaldus < 100 mg/kg;

nitritisisaldus < 25 mg/kg.

Toote „Pitina“ kaal on 100–300 grammi.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

— Tooraineks kasutatav liha — Toote „Pitina“ valmistamiseks kasutatav tooraine hõlmab tailihakomponendina valdavalt lamba-, kitse- või sõraliste metsloomade liha, viimasel juhul võib tegemist olla järgmiste liikidega: metskits, kabehirv, punahirv, mägikits, ning rasvakomponendina valdavalt sea kõhu- või abatükist pärinevat liha. — Toote tailihakomponent võib pärineda korraga vaid ühest eespool nimetatud liigist.

Maitseained:

segu mere- ja kivisoolast või segu mere- ja kivisoolast koos pipra, küüslaugu, veini ja maitsetaimedega; soovi korral kasutatakse ka nitriteid ja nitraate.

Lubatud on kasutada järgmisi maitsetaimi: kadakas, köömned või harilik apteegitill, apteegitilli seemned, muskus-raudrohi (Achillea erba-rotta moschata).

Paneering:

maisijahu

Tooraineks kasutatav liha peab olema järgmiste omadustega:

a) liha värvus ja omadused: kasutatav tailiha peab olema roosakaspunase värvusega, sellel puudub katterasv ning mikroverejooksude ja verevalumite jäljed;

b) sea kõhu- ja/või abatüki värvus ja omadused: tailiha osa on roosakaspunase värvusega ja rasvane osa puhta valge värvusega.

Mehaaniliselt eraldatud liha kasutamine ei ole lubatud.

Tooraineks kasutatava liha jaoks on kehtestatud järgmised protsendimäärad:

Miinimum-väärtus Maksimumväärtus Tailiha 70 % 90 % Rasvane liha 10 % 30 %

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Toote „Pitina“ valmistamise kõik etapid alates tooraineks kasutatava liha tükeldamisest kuni toote laagerdumiseni peavad toimuma määratud geograafilises piirkonnas.

3.5. Sellise toote viilutamise, purustamise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Toodet „Pitina“ turustatakse tervelt, vaakumpakendis või gaasikeskkonnas pakendatult. Toote „Pitina“ pakendamistoimingud toimuvad eranditult geograafilises piirkonnas asuvates töötlemisüksustes ning need etapid kuuluvad toote valmistamisprotsessi hulka. Toote „Pitina“ pakendamist tuleb sel viisil piirata, et tagada toote eripära. Erinevalt muudest laagerdatavatest toodetest ei paigutata vorstimassi soolikasse. Toode kaetakse üksnes kaitsva maisijahu kihiga, mis paigutatakse poolümaraks vormitud vorstimassile. Sellega seoses võimaldab toote pakendamine töötlemisprotsessi käigus samal ajal säilitada toote „Pitina“ kuju ning vältida toote ülemääraselt kõvaks muutumist seoses hoidmisega kontrollimatu niiskusesisalduse ja temperatuuriga keskkonnas.

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Igal pakendil peab olema toote logo ja Euroopa Liidu sümbol. Kaitstud geograafilise tähise nimetus „Pitina“ peab olema märgisel toodud loetavate ja püsivate tähtedega, mis eristuvad selgelt kõikidest muudest märgisel toodud märgetest; see nimetus peab järgnema vahetult märkele „Kaitstud geograafiline tähis“ või lühendile „KGT“.

Toote logo hõlmab kogu järgnevat graafilist kujutist koos sellel toodud sümbolitega ja tekstiga.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toodet „Pitina“ valmistatakse üksnes Pordenone provintsi järgmiste kommuunide territooriumil: Andreis, Barcis, Cavasso Nuovo, Cimolais, Claut, Erto Casso, Frisanco, Maniago, Meduno, Montereale Valcellina, Tramonti di Sopra ja Tramonti di Sotto.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Toote „Pitina“ eriomadused tulenevad toote olemusest ja eripärast, st metslooma-, lamba- või kitseliha vähelevinud kasutusviisist, mida Alpide piirkonnas mujal ei esine, ning toote säilitusviisist, mille puhul on erinevalt lihatoodete puhul tavapäraselt kasutatav sool või seanahk asendatud õhukese maisijahu kihiga, mis koostoimes toote suitsutamisel kasutatava erimeetodiga võimaldab toodet laagerdada nii, et see ei kuiva ülemääraselt. Toote „Pitina“ päritolupiirkonda iseloomustavad eripärased ökoloogilised ja keskkonnatingimused, mida piirkondlik meteoroloogiaobservatoorium (OSMER, 2011) on iseloomustanud kui „autonoomse meteoroloogilise ja kliimaprofiiliga Alpi eelmäestike enklaavi, millele on iseloomulik keskmine aastane sademehulk, pinnavormide eripärast tingitud õhumasside sage vahetumine ning Alpide kõige madalamal asuvad igilume piirkonnad“. Geograafiliselt hõlmab toote „Pitina“ tootmispiirkond kolme suurt orgu: Valcellina, Val Colvera ja Val Tramontina, mis jäävad suurt läänepoolset Friuli platood piiravasse mäestikualasse ning asuvad Tagliamento ja Piave jõgede vahel. Osa piirkonnast asub Dolomiti Friulane rahvuspargi territooriumil. Seda piirkonda on iseloomustanud vaesus, väljaränne ja säästlik eluviis; liha kasutati toiduks harva ja seakasvatus puudus peaaegu täielikult. Loomsete valkude saamiseks toidu abil tapeti vanusepiiri saavutanud, vigastatud või mäelõhesse kukkunud lambaid ja kitsi, mõnikord kasutati selleks ka peamiselt salaküttimise teel hangitud sõralistest metsloomade liha. Kuna vähest olemasolevat liha oli vaja talvekuude jooksul säilitada, arendati välja säilitusmeetodid, mida võib kohata ka mujal Alpide piirkonnas ja Põhja-Euroopas ning mis hõlmavad toote suitsutamist ja selle stabiliseerimist searasva lisamise teel. Toote „Pitina“ puhul tükeldati liha, mida kohe ei tarbitud, ja üldjuhul vähem väärtuslikud osad, ning eraldati rasv ja kõõlused ning liha tükeldati raske noaga (manarin) lõikelaual (pestadoria); saadud lihamassist vormiti väikesed pätsikesed, millele lisati soola, vürtse (mida leotati mõnikord veinis) ja apteegitilli. Lihapätsikesi (pitine) veeretati seejärel maisijahus ning suitsutati koldes (fogher või fogolar). Kohalike ajaloolaste poolt alates 1978. aastast kogutud suuliste tõendite põhjal (Renata Ventorelli väitekiri „La cultura popolare di Andreis e la sua valle“ („Andreisi ja selle oru rahvakultuur“), Urbino ülikool, 1981.–1982. õppeaasta) võib kindlalt väita, et toote „Pitina“ valmistamine ja tarbimine Val Tramontinas ja selle naaberorgudes oli laialt levinud juba alates XIX sajandi algusest. Oluline on rõhutada toote „Pitina“ ja selle eriomaduste nimetamist teoses „La valle del Colvera“ (Mazzoli, Maniago, 1973): „... Pitinat valmistati lamba- ja kitselihast...“, ning üksikasjalikku kirjeldust, mis on esitatud 1979. aastal avaldatud teoses „Civiltà contadina del Friuli – architettura spontanea e lavoro a Navarons“ („Friuli talupoegade elu – traditsiooniline arhitektuur ja tööd Navaroni külas“): „Pitina“ – tegemist on kokkuvajutatud pätsiga (läbimõõt kaheksa sentimeetrit ja paksus kolm sentimeetrit), mis on valmistatud lamba-, jäära-, kitse-, soku- või hirvelihast. Lihast eemaldatakse luud ja eraldatakse rasv ning liha hakitakse masina abil või käsitsi, seejärel lisatakse sool, pipar ning küüslauk ja pekitükid. Segu segatakse korralikult läbi ning seda veeretatakse maisijahus. Valmis tükid suitsutatakse kadakapuu sütel. „Pitini“ säilis kuivas kohas enam kui aasta jooksul“ (autor kasutab mitmuse vormi „pitini“).

„Pitina“ valmistamise tava Val Tramontina orus on nimetatud 1989. aastal ilmunud V Comunità Montana turistidele mõeldud reisijuhis. „… pitina väärib erilist tähelepanu… koosnedes suitsutatud lambaliha ja haruldaste maitsetaimede segust, lisatavate vürtside kogus on perekonnaretseptide hulka kuuluv hoolikalt hoitud saladus“. Esialgu levis nimetus „Pitina“ ainult Val Tramontinas. Esimesteks tootjateks peetakse Tramonti di Sopra kommuunis asuvate Inglagna ja Frasaneiti talude elanikke. Samas kommuunis otsustas ühing Pro Loco 1969. aastal taaselustada kohaliku traditsiooni, korraldades iga aasta juulis üritust „Pitina pidustused“. Ajavahemikul 1997–2000, kui Arcigola Slow Food lisas „Pitina“ esimeste kaitse alla kuuluvate toodete nimekirja, valmis tootest videofilm (Pieffe immagini, Maniago, 1999) ning asutati kõnealuse traditsiooni ja toote retsepti kaitse komitee. Ligikaudu samal ajal lisati toode ministri dekreedi nr 350/99 alusel Regione Friuli Venezia Giulia koostatud traditsiooniliste toodete registrisse.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

Tootespetsifikaadi terviktekstiga saab tutvuda veebisaidil http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

otse põllumajandus-, toidu- ja metsandusministeeriumi veebisaidil (www.politicheagricole.it), klõpsates ekraani ülemises paremas osas linki „Qualità“, seejärel ekraani vasakus ääres linki „Prodotti DOP IGP STG“ ja lõpuks linki „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.