[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 28.8.2009

KOM(2009) 448 lõplik

2009. AASTA ÜLDEELARVE ESIALGNE PARANDUSEELARVE PROJEKT NR 9

KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPA III jagu – Komisjon

2009. AASTA ÜLDEELARVE ESIALGNE PARANDUSEELARVE PROJEKT NR 9

KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPAIII jagu – Komisjon

Võttes arvesse:

- Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 272,

- Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 177,

- nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002,[1] mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust ning mida on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1525/2007,[2] eriti selle artiklit 37,

esitab Euroopa Komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele 2009. aasta eelarve paranduseelarve nr 9 esialgse projekti.

SISUKORD

1. Sissejuhatus 4

2. Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine 4

2.1. Itaalia: maavärin 4

2.2. Rahastamine 5

KOONDTABEL FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE KAUPA 9

KULUDE EELARVESTUSSE TEHTAVAD MUUDATUSED EELARVEJAGUDE KAUPA

Kulude eelarvestusse eelarvejagude kaupa tehtavad muudatused edastatakse eraldi SEI-BUD süsteemi kaudu. Teavitamiseks on lisatud jagude kaupa esitatud kulude eelarvestuses tehtavate muudatuste ingliskeelne versioon, mis moodustab eelarve lisa.

1. Sissejuhatus

2009. aasta esialgse paranduseelarve projekti (EPEP) nr 9 sisuks on ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine 493 771 159 euro ulatuses kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringutena seoses Itaalias toimunud maavärina tagajärgedega. Tehti ettepanek paigutada vastavad maksete assigneeringud ümber järgmistest poliitikavaldkondadest: 05 põllumajandus ja maaelu areng, 07 keskkond, 08 teadustegevus ja 11 merendus ja kalandus.

2. Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine

2.1. Itaalia: maavärin

2009. aprillis raputas tugev maavärin Itaalias Abruzzo piirkonda, nõudes 300 inimese elu ja põhjustades väga suuri kahjustusi. Nõukogu määruse (EÜ) 2012/2002[3] artikliga 4 sätestatud kümnenädalase tähtaja jooksul taotlesid Itaalia ametiasutused seoses maavärinaga finantsabi Euroopa Liidu Solidaarsusfondist.

Komisjoni talitused on taotluse põhjalikult läbi vaadanud kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2012/2002, eriti selle artiklitega 2, 3 ja 4. Hinnangute kõige olulisemad punktid võib kokku võtta järgmiselt.

1. Taotlus esitati komisjonile 8. juunil 2009 kümnenädalase tähtaja jooksul alates esimeste kahjustuste registreerimisest 6. aprillil 2009.

2. Tegemist on loodusõnnetusega. Itaalia ametiasutused hindasid otseste kahjude kogusummaks 10 212 036 560 eurot. Kõnealune summa moodustab 0,67 % Itaalia kogurahvatulust ja on kolm korda suurem tavapärasest lävest solidaarsusfondi kasutuselevõtmiseks. Komisjoni talituste analüüsist selgus, et meetod, mida Itaalia kasutas kahjustuste eri kategooriate hindamiseks, on väga üksikasjalik ja usaldusväärne ning et tulemused on usutavad. Otsese kogukahju hinnang tundub olevat võrdlemisi mõistlik.

3. Et otsese kogukahju hinnanguline summa 10 212 036 560 eurot on Itaalia puhul 2009. aastal kohaldatavast Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise lävest 3,398 miljardit eurot (s.t 3 miljardit eurot 2002. aasta hindades) kõrgem, võib õnnetust lugeda suureks loodusõnnetuseks ning see kuulub määruse (EÜ) nr 2012/2002 põhirakendusalasse. Finantsabi summa arvutamise aluseks on otseste kahjude kogusumma. Finantsabi võib kasutada ainult määruse artiklis 3 määratletud hädaolukorras vajalikeks meetmeteks.

4. Maavärin tõi kaasa märkimisväärseid purustusi põhilistele infrastruktuuridele, eramajapidamistele, üldkasutatavatele hoonetele, ettevõtetele ja olulisele kultuuripärandile ning põhjustas tõsist kahju elanikkonnale. Kahju said terve L’Aquila provints, suurem osa Abruzzo piirkonnast ja mõned nendega piirnevad alad. Eriti suuri purustusi sai piirkonna pealinn L’Aquila, eelkõige selle ajalooline keskus, mis on siiani täiesti ligipääsmatu. Loodusõnnetuses kannatada saanud ligikaudu 300 000 elanikust hukkus teadete kohaselt 300 ja vigastada sai 1500. Tuhanded on kaotanud oma kodu ja/või äri ning 30 000 inimest elab jätkuvalt telklaagrites. 32 000 inimest peatuvad hotellides ja eramajutusasutustes Aadria mere rannikul ning ligikaudu 20 000 on teadete kohaselt kolinud eramajutusasutustesse väljaspool piirkonda. Uuritud ehitistest leiti 25 % olevat ohtlikud. Loodusõnnetus kahjustas märkimisväärselt ka kogu piirkonna sotsiaalmajanduslikku olukorda, sest majandustegevus vähenes märkimisväärselt või peatus sootuks. Sama kehtib ka kohaliku ülikooli tegevuse kohta, kus õpib 27 000 tudengit ja mis on piirkonna oluline majandustegur. Taotlus sisaldab üksikasjalikku analüüsi maavärina mõju kohta ja hinnangulise kogukahju jaotust valdkondade kaupa.

5. Itaalia ametiasutused on arvestanud vastavalt määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 3 lõikele 2 hädaolukorras vajalike meetmete maksumuseks 2 004 142 174 eurot, mis on jaotatud meetmete liikide kaupa. Hädaolukorras vajalike meetmete maksumuse suurim osa (üle 1,6 miljardi euro) on seotud päästeteenistuste tegevusega ja eelkõige üle 65 000 inimesele ajutise majutuse korraldamise ja neile igakülgse abi andmisega. Itaalia ametiasutuste esitatud andmete põhjal on selge, et hädaolukorras vajalike meetmete tegelik maksumus ületab oluliselt summa, mida fondist oleks võimalik eraldada. Fondi vahenditest rahastatavate meetmete liigid sätestatakse rakenduslepingus.

6. Itaalia ametiasutused teatasid, et nad uurivad võimalusi rahastada struktuurifondidest kaasrahastatavate asjaomaste rakenduskavade kaudu osa taastamistöödest, mis ei kuulu hädaolukorras vajalike meetmete alla.

7. Itaalia ametiasutused kinnitasid, et kindlustus ei kata punktis 5 nimetatud abikõlblikke meetmeid.

Eespool loetletud põhjustel on tehtud ettepanek kiita heaks Itaalia taotlus lugeda 2009. aasta aprilli maavärin suurõnnetuseks ning teha ettepanek solidaarsusfondi kasutuselevõtmiseks.

2.2. Rahastamine

Solidaarsusfondi aasta kogueelarve on 1 000 miljonit eurot. 2009. aastaks on varasemate taotluste rahuldamiseks sihtotstarbeliselt eraldatud 121,2 miljonit eurot, mistõttu on veel võimalik kasutada 878,8 miljonit eurot.

Et fondi loomise keskne põhjus oli solidaarsus, on komisjon seisukohal, et sellest antav abi peab olema progresseeruv. See tähendab, et varasema tava kohaselt peaks abi osatähtsus olema suurem läve (0,6 % kogurahvatulust või 3 miljardit eurot 2002. aasta hindades, olenevalt sellest, kumb on madalam) ületava kahju puhul kui kahju puhul, mis läveni ei küündi. Varem kasutatud määr assigneeringute määramiseks suurõnnetustele on 2,5 % kogu otsesest kahjust, kui see on fondi kasutuselevõtmise künnisest allpool, ning 6 %, kui see künnise ületab. Solidaarsusfondist antava abi arvutamise metoodika esitati solidaarsusfondi aastaaruandes (2002–2003) ning metoodika kiitsid heaks nõukogu ja Euroopa Parlament.

On tehtud ettepanek rakendada samu protsendimäärasid ka käesoleval juhul ja määrata järgmised abisummad:

(EUR) |

Otsene kahju | Künnis | 2,5 % põhinev summa | 6 % põhinev summa 6 % | Kavandatava abi kogusumma |

Itaalia, Abruzzo maavärin | 10 212 036 560 | 3 398 601 000 | 84 965 025 | 408 806 134 | 493 771 159 |

Kokku | 493 771 159 |

See hüvitise summa jätab vähemalt 25 % Euroopa Liidu Solidaarsusfondist abi andmiseks aasta viimases kvartalis, nagu on nõutud määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 4 lõikes 2.

18. juuni 2009. aasta eelarveprognoosi hoiatusteates esitati vahendite olemasolu 31. mai 2009. aasta seisuga. Sellest tulenevalt tehti ettepanek paigutada maksete assigneeringud ümber vastavalt allpool kirjeldatule järgmistest poliitikavaldkondadest: 05 põllumajandus ja maaelu areng, 07 keskkond, 08 teadustegevus ja 11 merendus ja kalandus.

05 04 02 01 – Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi arendusrahastu lõpuleviimine – Eesmärgi 1 sihtpiirkonnad (2000–2006) – 70 110 359 eurot. Ümberpaigutamise teeb võimalikuks asjaolu, et vastupidiselt esialgsetele kavadele ei lõpetata 2009. aastal ühtegi programmi ja olemasolevaid maksete assigneeringuid kasutatakse ainult kuni 95 % kulukohustuste hüvitamiseks.

06 02 06 Programm Marco Polo II – 23 000 000 eurot. 2009. aasta eelarvemenetluse käigus lisasid eelarvepädevad institutsioonid kõnealusele eelarvereale 37 miljonit eurot maksete assigneeringutena. Kuid 2009. aasta kohustused piirduvad eelmaksetega ja et vahemakseid ei tule aasta jooksul tasuda, on täiendavat summat 2009. aasta eelmaksete kaudu võimalik kasutada vaid osaliselt.

06 04 06 – Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm – Euroopa aruka energiakasutuse programm – 38 000 000 eurot. 2009. aasta eelarvemenetluse käigus lisasid eelarvepädevad institutsioonid kõnealusele eelarvereale 50 miljonit eurot, mis on rohkem kui kaks korda suurem esialgses eelarveprojektis taotletud summast (23 miljonit eurot). Kuigi 2009. aastal on võimalik ära kasutada 12 miljonit eurot, mis moodustab 52 % esialgsest assigneeringust, puudub komisjonil ja abisaajatel suutlikus, et ära kasutada ülejäänud 38 miljonit eurot. Sellest tulenevalt on 2009. aastal võimalik ära kasutada vaid osa kõnealusest suurendatud summast.

06 06 01 02 — Energiaalane uurimistegevus — Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte (FCH) – 19 660 800 eurot. 2009. aasta konkursikutse avaldati juuli alguses ja selle tähtaeg on 15. oktoober 2009. Arvestades projektide hindamiseks, väljavalimiseks ja nende üle läbirääkimiste pidamiseks kuluvat aega, eeldatakse, et lepingud sõlmitakse 2010. aastal. Seetõttu puuduvad kõnealusel eelarvereal 2009. aastal maksed.

06 06 02 01 ─ Transpordialane uurimistegevus (kaasa arvatud lennundus) – 15 000 000 eurot. Konkursikutse avaldati 2007. aastal, kuid lepingud sõlmiti alles 2008. aasta lõpus, mis tähendab, et 2009. aastal ei ole võimalik teha suurt osa vahemakseid. Lisaks sellele ei sõlmita 2008. aasta konkursikutsega seotud lepinguid enne 2009. aasta lõppu, mis tähendab, et ettenähtud eelmakseid ei tehta. Viivitus nii 2008. kui ka 2009. aasta lepingute lõplikul sõlmimisel tulenes sellest, et läbirääkimisteks abisaajatega kulus oodatust rohkem aega ja tegelikkuses on lepingu sõlmimiseks vaja kavandatust rohkem aega.

06 06 02 03 SESAR ühisettevõte – 10 000 000 eurot. SESARi rahastatakse ka Eurocontroli assigneeringutest. 2009. aasta eelarve ettevalmistamise ajal ei olnud selge Eurocontrolist saadava rahalise toetuse ajastus. Eurocontrol on nüüdseks üle kandnud oma 2009. aasta toetuse, mistõttu ühenduse eelarvest on vaja väiksemat toetust – ainult 13 miljonit eurot eelarves ettenähtud 23 miljoni euro asemel.

06 06 05 02 EÜ viienda raamprogrammi (2003–2006) lõpuleviimine – 35 000 000 eurot. Abisaajad on viivitanud vahearuannete esitamisega, mis on omakorda kaasa toonud viivitusi kõnealuse eelarvereavahendite täielikus rakendamises.

07 03 07 – LIFE+ (keskkonna rahastamisvahend — 2007–2013) – 110 000 000 eurot. 2009. aasta eelarvemenetluse käigus suurendasid eelarvepädevad institutsioonid LIFE+ assigneerinuid: nii kulukohustuste assigneeringuid (täiendavad 29,3 miljonit eurot) kui ka maksete assigneeringuid (täiendavad 131 miljonit eurot). LIFE+ toetuste puhul järgib komisjon makserežiimi vastavalt õigusliku aluse nõuetele, mille kohaselt tuleb projektide saamiseks korraldada üks konkurss aastas. Arvestades projektide mitmeaastast kestust, tehakse selle makserežiimi kohaselt 40 % kulukohustuste assigneeringutest (seoses kõnealuse konkursikutsega) lepingu sõlmimise aastal, 30 % siis, kui on saavutatud kulude piisav tase (tavaliselt esimese ja kolmanda aasta vahel pärast lepingu allakirjutamist) ja 30 % pärast lõpparuande hindamist (kolm kuni kuus või rohkem aastat pärast lepingu sõlmimist). Seetõttu ei ole täiendavate maksete assigneeringute rakendamine 2009. aastal võimalik. Sellest asjaolust teavitati eelarvepädevaid institutsioone teostatavust käsitleva kirja esitamise ajal (2008. aasta november) ja uuesti tegevusaruandes eelarverea 07 03 kohaste tegevuste kohta, mis lisati 2010. aasta esialgsele eelarveprojektile.

08 02 01 Koostöö – Tervishoid – 25 000 000. Viivitused kulukohustustega seotud menetlustes on lükanud 2009. aastaks ettenähtud eelmaksed 2010. aastasse. Teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammiga seotud 2009. aasta tervishoiualase konkursside elluviimine on 2009. aasta esialgse eelarveprojekti ajakavast veidi maha jäänud, sest 2009. aasta tervishoiualase koostöö tööprogramm kiideti heaks alles 2008. aasta augusti lõpus. 2009. aasta esialgse eelarveprojekti ettevalmistamise ajal 2008. aasta alguses eeldati, et 2009. aasta tööprogramm kiidetakse heaks 2008. aasta juuni lõpuks. Tööprogrammi avaldamise edasilükkumine kahe kuu võrra lükkas edasi nii konkursikutse avaldamise kui ka sulgemise kuupäeva (2008. aasta oktoobri asemel detsembrisse). Hindamismenetlus, üldiste kohustuste kindlaksmääramine, läbirääkimised, üksikkohustuste võtmine, lepingute allakirjutamine ning eelmaksete tegemine on seega esialgsest ajakavast maha jäänud. Seetõttu väheneb 2009. aastal täidetavate kohustuste ja järelikult ka tehtavate eelmaksete hulk, sest need lükkuvad edasi 2010. eelarveaastasse. Sellist arengut arvestades võib maksete assigneeringuid kasutusele võtta.

08 07 02 Koostöö – Transport – Ühisettevõte Clean Sky – 22 000 000. 2009. aasta tegevuseelarve täidetakse kahte tüüpi lepingute kaudu: 1) liikmete toetuslepingud, mis on üheaastased lepingud, mille kohaselt 80 % eelmaksetest tehakse asjaomasel aastal ja 20 % sellele järgneval aastal, ja 2) partnerite toetuslepingud, mis sõlmitakse pärast konkursikutset ja mille ajakava on mitmeaastane. Konkursikutse avaldatakse 2009. aasta kolmandas või neljandas kvartalis, mis tähendab, et 2009. aastal ei seota sellega ühtegi makset. See tähendab, et ainukesed maksete assigneeringud 2009. aasta tegevuskulude real tulenevad 2008. aasta täitmata kulukohustustest (RAL) ja liikmete toetuslepingute eelmaksetest. 2009. aasta eelarve valmistati ette enne ühisettevõtte Clean Sky aastast rakenduskava 26. mail 2009. Et vastuvõetud kava kohaselt on vaja ühenduse eelarvest väiksemat panust kui algselt arvati, võib ümber paigutada ligikaudu 22 miljonit eurot.

08 10 01 Ideed – 45 000 000. 2009. aasta on esimene aasta, millal ideede programmi raames tuleb teha vahemakseid. Esimeste laekunud kulutaotluste põhjal on esialgseid hinnanguid vähendatud. Lisaks sellele toob hindamise hilinemine kaasa viivitusi toetuslepingute sõlmimises. Sellest tulenevalt vähendatakse ka eelmakseteks vajaminevate assigneeringute summat. Kõik kokku toob endaga kaasa summa hinnangulise vähendamise 45 miljoni euro võrra.

11 06 01 Kalanduse Arendusrahastu lõpuleviimine — Eesmärk 1 (2000–2006) – 16 000 000 eurot ja 11 06 04 — Kalanduse Arendusrahastu lõpuleviimine — Väljaspool eesmärgi 1 sihtpiirkondi (2000–2006) – 65 000 000 eurot. Kulukohustuste assigneeringutest, mis on ette nähtud programmitöö perioodiks 2000–2006, on kasutatav 81 miljonit eurot, sest mitmesse rakenduskavadesse tehtud osamaksete puhul on saavutatud enne täielikku lõpetamist lubatud maksete ülemmäär. Kõnealune ülemmäär saavutati oodatust varem, sest liikmesriigid esitasid 2008. aastal oodatust suuremaid maksetaotlusi, mis kaeti vahendite ümberpaigutamisega, võimaldades mitmed 2009. aastaks kavandatud maksed teha 2008. aastal.

KOONDTABEL FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE KAUPA

Finantsraamistik Rubriik/alamrubriik | 2009. aasta finantsraamistik | Eelarve 2009 (k.a PE nr 1–5 ja EPEP nr 6-8) | EPEP 9/2009 | Eelarve 2009 (k.a PE nr 1–5 ja EPEP nr 6-9) |

|KA |MA |KA |MA |KA |MA |KA |MA | | 1. JÄTKUSUUTLIK KASV | | | | | | | | | | 1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive nimel |13 272 000 000 | |13 768 997 000 |11 100 585 513 | |-232 660 800 |13 768 997 000 |10 867 924 713 | |1b. Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive nimel |48 428 000 000 | |48 426 884 669 |34 963 348 789 | | |48 426 884 669 |34 963 348 789 | | Kokku | 61 700 000 000 | |62 195 881 669 | 46 063 934 302 | |-232 660 800 | 62 195 881 669 | 45 831 273 502 | | Varu[4] | | |4 118 331 | | | |4 118 331 | | | 2. LOODUSVARADE KAITSE JA MAJANDAMINE | | | | | | | | | | millest turuga seotud kulud ja otsetoetused |46 679 000 000 | |41 180 696 325 |41 083 823 325 | | |41 180 696 325 |41 083 823 325 | | Kokku | 57 639 000 000 | |56 770 777 011 | 52 566 129 680 | |-261 110 359 | 56 770 777 011 | 52 305 019 321 | | Varu | | |868 222 989 | | | |868 222 989 | | | 3. KODAKONDSUS, VABADUS, TURVALISUS JA ÕIGUS | | | | | | | | | | 3a. Vabadus, turvalisus ja õigus |872 000 000 | |866 225 000 |617 440 000 | | |866 225 000 |617 440 000 | |3b. Kodakondsus |651 000 000 | |772 125 542 |800 122 542 |493 771 159 |493 771 159 |1 265 896 701 |1 293 893 701 | | Kokku | 1 523 000 000 | |1 638 350 542 | 1 417 562 542 | 493 771 159 | 493 771 159 | 2 132 121 701 | 1 911 333 701 | | Varu[5] | | |5 812 000 | | | |5 812 000 | | | 4. ELi ÜLEMAAILMNE ROLL[6] |7 440 000 000 | | 8 103 930 360 | 8 324 169 158 | | | 8 103 930 360 | 8 324 169 158 | | Varu | | | -419 930 360 | | | | -419 930 360 | | | 5. HALDUS[7] |7 699 000 000 | |7 700 730 900 | 7 700 730 900 | | |7 700 730 900 | 7 700 730 900 | | Varu | | | 76 269 100 | | | | 76 269 100 | | | 6. KOMPENSATSIOON | 210 000 000 | |209 112 912 | 209 112 912 | | |209 112 912 | 209 112 912 | | Varu | | | 887 088 | | | | 887 088 | | | KOKKU | 136 211 000 000 | 121 934 000 000 | 136 618 783 394 | 116 281 639 494 | 493 771 159 | 0 |137 112 554 553 | 116 281 639 494 | | Varu | | |535 379 148 | 6 095 523 048 | | |535 379 148 | 6 589 294 207 | |

[1] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[2] ELT L 343, 27.12.2007, lk 9.

[3] Nõukogu määrus (EÜ) nr 2012/2002, 11. november 2002, Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3).

[4] Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi ei ole arvestatud alamrubriigi 1a varu arvutamisel.

[5] Euroopa Liidu Solidaarsusfondi summa on kantud eelarvesse suuremana, kui vastavate rubriikide puhul on ette nähtud, nagu on sätestatud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes (ELT C 139, 14.6.2006).

[6] 4. rubriigi 2009. aasta varus ei ole arvestatud hädaabireserviga seotud assigneeringuid ega paindlikkusinstrumendi kasutuselevõttu.

[7] 5. rubriigis ülemmäära suhtes jääva varu arvutamisel on võetud arvesse aastate 2007–2013 finantsraamistiku joonealuses märkuses 1 nimetatud 78 miljonit eurot töötajate sissemakseid pensionikavasse.