Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, milles käsitletakse uue protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimist /* KOM/2010/0690 lõplik - NLE 2010/0335 */





[pic] | EUROOPA KOMISJON | Brüssel 25.11.2010 KOM(2010) 690 lõplik 2010/0335 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, milles käsitletakse uue protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimist SELETUSKIRI Komisjon on nõukogu vastavate volituste alusel[1] pidanud Euroopa Liidu nimel Seišelli Vabariigiga läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu protokolli uuendamiseks. Kõnealuste läbirääkimiste tulemusel parafeeriti 3. juunil 2010 uus protokoll, mida muudeti kirjavahetuse teel 29. oktoobril 2010. Protokoll hõlmab kolmeaastast ajavahemikku alates protokolli allkirjastamist ja ajutist kohaldamist käsitleva nõukogu otsuse vastuvõtmisest pärast praeguse protokolli kehtivuse lõppemist 17. jaanuaril 2011. Kalandusalase partnerluslepingu uue protokolli sõlmimist käsitleva nõukogu otsusega seotud menetlust alustati paralleelselt menetlustega, mis käsitlevad nõukogu otsust uue protokolli allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta ja nõukogu määrust kalapüügivõimaluste jaotamise kohta liikmesriikide vahel kõnealuse protokolli alusel. Komisjoni läbirääkimispositsioon rajanes muu hulgas praeguse protokolli järelhindamisel, mille väliseksperdid tegid 2010. aasta mais. Uus protokoll on kooskõlas kalandusalase partnerluslepingu eesmärkidega tihendada koostööd Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahel ning edendada mõlema lepinguosalise huvides partnerlusraamistikku jätkusuutliku kalanduspoliitika ja kalavarude vastutustundliku kasutuse väljaarendamiseks Seišellide kalapüügipiirkonnas. Lepinguosalised on kokku leppinud, et nad teevad koostööd Seišelli Vabariigi valitsuse kalanduspoliitika rakendamiseks ning jätkavad poliitilist dialoogi asjakohase programmitöö teemadel. Uues protokollis sätestatud rahaline toetus kogu programmiperioodiks on 16 800 000 eurot. See summa jaguneb järgmiselt: a) 3 380 000 euro suurune summa aastas, mis vastab võrdlustonnaažile 52 000 tonni aastas ja b) erisumma, mille suuruseks on 2 220 000 eurot aastas ja mis on määratud Seišellide kalandus- ja merenduspoliitika toetamiseks ELi poolt. Tuunipüügivõimalusi pakutakse 48 Euroopa Liidu seinerile ja 12 Euroopa Liidu õngejadaga kalapüügilaevale ehk kokku 60 laevale. Selle alusel teeb komisjon nõukogule ettepaneku võtta parlamendi nõusolekul vastu käesolev otsus kõnealuse protokolli sõlmimise kohta. 2010/0335 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, milles käsitletakse uue protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimist EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 43 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a, võttes arvesse komisjoni ettepanekut[2], võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut[3] ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu võttis 5. oktoobril 2006 vastu nõukogu määruse (EÜ) nr 1562/2006, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimist[4]. (2) Euroopa Liit on pidanud Seišelli Vabariigiga läbirääkimisi, et sõlmida kalandusalase partneluslepingu uus protokoll, milles sätestatakse ELi kalalaevade kalapüügivõimalused Seišellide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes. (3) Läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 3. juunil 2010 kalandusalase partnerluslepingu protokoll. (4) Vastavalt nõukogu […] otsusele 2010/XXX[5] on kalandusalase partnerluslepingu uus protokoll allkirjastatud ja seda kohaldatakse ajutiselt alates […]. (5) Kõnealune protokoll tuleks sõlmida, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Käesolevaga kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks[6] Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu protokoll. Artikkel 2 Nõukogu eesistuja nimetab isiku(d), kes on volitatud Euroopa Liidu nimel esitama protokolli artiklis 14 sätestatud teatise, et väljendada Euroopa Liidu nõusolekut end protokolliga siduda[7]. Artikkel 3 Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja PROTOKOLL, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus Artikkel 1 Kohaldamise ajavahemik ja kalapüügivõimalused 1. Kolme (3) aasta jooksul on kalandusalase partnerluslepingu artikli 5 alusel antud kalapüügivõimalused järgmised: a. kalapüügivõimalus antakse 48-le ookeani tuunipüügiseinerile ja b. 12-le triivõngejadaga kalapüügilaevale. 2. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 5 ja 6 kohaselt. 3. Vastavalt kalandusalase partnerluslepingu artiklile 6 ja käesoleva protokolli artiklile 7 võivad Euroopa Liidu liikmesriigi lipu all sõitvad laevad püüda kala Seišellide vetes üksnes siis, kui neil on olemas vastavalt käesolevale protokollile ja selle lisale väljastatud püügiluba. Artikkel 2 Rahaline toetus – makseviisid 1. Artiklis 1 osutatud ajavahemikul on kalandusalase partnerluslepingu artiklis 7 osutatud rahaline toetus käesoleva protokolli kehtivuse ajal kokku 16 800 000 eurot. 2. Rahaline toetus hõlmab järgmist: a. 52 000 tonni suurusele võrdlustonnaažile vastav 3 380 000 euro suurune aastane toetus juurdepääsuks Seišellide majandusvööndile; b. 2 220 000 euro suurune aastane eritoetus Seišelli Vabariigi kalandus- ja merenduspoliitika toetamiseks ja rakendamiseks. 3. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 3, 4, 5 ja 6 kohaselt. 4. Euroopa Liit maksab käesoleva artikli lõike 2 punktides a ja b kindlaksmääratud kogusumma (vastavalt 3 380 000 eurot ja 2 220 000 eurot) välja igal aastal käesoleva protokolli kohaldamisaja jooksul. Toetus tuleb maksta esimesel kohaldamisaastal 30 päeva jooksul pärast protokolli jõustumist ning hiljemalt käesoleva protokolli jõustumise kuupäeval igal järgneval aastal. 5. Kui Euroopa Liidu laevad ületavad Seišellide majandusvööndis tuunipüügikoguse 52 000 tonni aastas, suurendatakse juurdepääsuõiguse eest makstava aastase rahalise toetuse summat 65 euro võrra iga püütud lisatonni eest. Euroopa Liidu makstav aastane kogutoetus ei tohi siiski ületada lõike 2 punktis a osutatud summat rohkem kui kahekordselt (6 760 000 eurot). Kui Euroopa Liidu laevad ületavad Seišellide majandusvööndis kahekordsele aastasele kogutoetusele vastava püügikoguse, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud täiendavad summad järgmisel aastal kooskõlas lisas esitatud sätetega. 6. Seišellidel on artikli 2 lõike 2 punktis a kindlaksmääratud rahalise toetuse kasutusotstarbe suhtes täielik otsustusvabadus. 7. Rahaline toetus kantakse Seišellide keskpangas avatud riigikassa ühele arvelduskontole. Arvelduskonto numbri esitavad Seišellide ametiasutused. Artikkel 3 Vastutustundliku ja jätkusuutliku kalapüügi edendamine Seišellide vetes 1. Käesoleva protokolli jõustumisel ja hiljemalt kolm kuud pärast jõustumiskuupäeva lepivad Euroopa Liit ja Seišelli Vabariik kalandusalase partnerluslepingu artiklis 9 sätestatud ühiskomitees kokku mitmeaastases valdkondlikus kavas ja üksikasjalikes rakenduseeskirjades, eelkõige: a) ühe- ja mitmeaastastes suunistes artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse konkreetse osa kasutamiseks; b) vastutustundliku ja jätkusuutliku kalapüügi järkjärguliseks juurutamiseks vajalikes ühe- ja mitmeaastastes eesmärkides, võttes arvesse Seišellide riiklikus kalandus- ja merenduspoliitikas ja muudes vastutustundliku ja jätkusuutliku kalapüügi edendamisega seotud või neid mõjutavates poliitikasuundades väljendatud prioriteete, sealhulgas merekaitsealad; c) kriteeriumites ja menetlustes, mis võimaldavad anda aasta lõikes hinnangu saavutatud tulemustele. 2. Mõlemad lepinguosalised peavad kõik mitmeaastase valdkondliku kava muutmise ettepanekud ühiskomitees heaks kiitma. 3. Vajaduse korral võivad Seišellid igal aastal eraldada artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalisele toetusele lisaks täiendava toetuse mitmeaastase kava elluviimiseks. Euroopa Liitu teavitatakse kõnealusest eraldisest. Artikkel 4 Teadusalane koostöö vastutustundliku kalapüügi valdkonnas 1. Käesolevaga kohustuvad lepinguosalised edendama Seišellide vetes vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes Seišellide vetes kalastavate erinevate riikide laevade mittediskrimineerimise põhimõttest. 2. Käesoleva protokolliga kaetud ajavahemikul jälgivad Euroopa Liit ja Seišellid kalavarude seisundit Seišellide majandusvööndis. 3. Lepinguosalised järgivad India Ookeani Tuunikomisjoni (IOTC) resolutsioone ja soovitusi kalavarude kaitse ja vastutustundliku majandamise kohta. 4. Lähtudes India Ookeani Tuunikomisjoni (IOTC) soovitustest ja resolutsioonidest, parimate olemasolevate teadusuuringute tulemustest ning kui see on asjakohane, kalandusalase partnerluslepingu artiklis 4 sätestatud teaduskohtumise järeldustest, võivad lepinguosalised vajaduse korral teineteisega konsulteerida kalandusalase partnerluslepingu artikliga 9 ettenähtud ühiskomitee raames ning vajaduse korral kokku leppida meetmetes, mis tagavad Seišellide kalavarude jätkusuutliku majandamise. Artikkel 5 Kalapüügivõimaluste kohandamine vastastikusel kokkuleppel 1. Artiklis 1 osutatud kalapüügivõimalusi võib vastastikusel kokkuleppel kohandada, tingimusel et see on kooskõlas IOTC soovituste ja resolutsioonidega, mis käsitlevad tuuni ja tuunilaadsete liikide jätkusuutlikku majandamist India ookeanis. 2. Sellisel juhul suurendatakse artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel. Euroopa Liidu makstav aastane kogutoetus ei tohi siiski ületada artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud summat rohkem kui kaks korda. 3. Lepinguosalised teavitavad üksteist kalanduspoliitikas ja kalandusalastes õigusaktides tehtud mis tahes muudatustest. Artikkel 6Uued kalapüügivõimalused 1. Kui Euroopa Liidu kalalaevad huvituvad kalapüügist, mis ei ole sätestatud kalandusalase partnerluslepingu artiklis 1, konsulteerivad lepinguosalised üksteisega enne selliseks kalapüügiks loa andmist ning vajaduse korral lepivad kokku asjakohastes kalapüügitingimustes, sealhulgas vastavate muudatuste tegemises käesolevasse protokolli ja selle lisasse. 2. Lepinguosalised peaksid soodustama katsepüüki, eriti Seišellide vetes elavate vähepüütavate süvamereliikide puhul. Sel eesmärgil ja ühe lepinguosalise taotlusel konsulteerivad lepinguosalised teineteisega ning määravad üksikjuhtumite kaupa kindlaks liigid, tingimused ja muud olulised ning asjakohased parameetrid. 3. Lepinguosalised tegelevad katsepüügiga vastavalt parameetritele, mille nad vajaduse korral määravad kindlaks halduskokkuleppega. Katsepüügiload peaksid kehtima kuni kuus kuud. 4. Kui lepinguosalised leiavad, et katsepüügi kampaaniad on andnud positiivsed tulemusi, võib Seišelli Vabariigi valitsus anda Euroopa Liidu laevadele uute liikide püügivõimalusi kuni käesoleva protokolli kehtivuse lõppemiseni. Sellest tulenevalt suurendatakse käesoleva protokolli artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud rahalist toetust. Vastavalt sellele muudetakse ka laevaomanike loatasusid ja nende suhtes kohaldatavaid tingimusi vastavalt käesoleva protokolli lisa sätetele. Artikkel 7Kalapüügi tingimused – ainuõiguslikkuse klausel Ilma et see piiraks kalandusalase partnerluslepingu artikli 6 kohaldamist, võivad Euroopa Liidu laevad kalastada Seišellide vetes ainult siis, kui neil on Seišellide poolt käesoleva protokolli ja selle lisa alusel välja antud kehtiv kalapüügiluba. Artikkel 8Rahalise toetuse maksmise peatamine ja läbivaatamine 1. Olenemata käesoleva protokolli artikli 9 sätetest vaadatakse läbi artikli 2 lõike 2 punktides a ja b osutatud rahalise toetuse suurus või peatatakse selle maksmine pärast lepinguosaliste omavahelist konsulteerimist, tingimusel et Euroopa Liit on peatamise ajaks kõik saadaolevad summad täielikult tasunud, järgmistel juhtudel: a) kui kalapüüki Seišellide majandusvööndis takistavad erakorralised asjaolud, mis ei ole seotud loodusnähtustega; b) pärast ühe või teise lepinguosalise poolt oluliste muudatuste tegemist käesoleva protokolli asjaomaseid sätteid mõjutavates poliitilistes suunistes; c) kui Euroopa Liit tuvastab Cotonou lepingu artiklis 9 sätestatud inimõigusi käsitlevate oluliste osade ja põhiosa rikkumise ning vastavalt Cotonou lepingu artiklites 8 ja 96 sätestatud menetlusele; Sellisel juhul tuleb kõikide ELi laevade kalapüük peatada. 2. Kui käesoleva protokolli artiklis 3 sätestatud konsulteerimise tulemusel leiab ühiskomitee, et kalanduspoliitika toetamise tulemused erinevad oluliselt eelarveprogrammiga ettenähtud nõuetest, on Euroopa Liidul õigus peatada kas täielikult või osaliselt artikli 2 lõike 2 punktis b sätestatud eritoetuse maksmine. 3. Rahalise toetuse maksmist ja kalapüüki võib jätkata pärast seda, kui on taastunud enne eespool nimetatud asjaolude ilmnemist valitsenud olukord ja kui mõlemad osapooled on pärast konsulteerimist andnud vastava nõusoleku. Artikkel 9Protokolli kohaldamise peatamine 1. Käesoleva protokolli kohaldamine peatatakse ühe lepinguosalise algatusel ning lepinguosalised arutavad peatamist ning kokkuleppe saavutamist lepingu artiklis 9 sätestatud ühiskomitees järgmistel juhtudel: a) kui kalapüüki Seišellide majandusvööndis takistavad erakorralised asjaolud, mis ei ole seotud loodusnähtustega; b) kui Euroopa Liit ei maksa artikli 2 lõike 2 punktis a sätestatud rahalist toetust käesoleva protokolli artiklis 8 nimetamata põhjustel; c) kui lepinguosalistel tekib seoses käesoleva protokolli ja selle lisa tõlgendamise ja kohaldamisega erimeelsusi, mida ei suudeta kõrvaldada; d) kui üks lepinguosalistest ei järgi käesoleva protokolli ja selle lisa sätteid; e) pärast ühe või teise lepinguosalise poolt oluliste muudatuste tegemist poliitilistes suunistes, mis mõjutavad käesoleva protokolli asjaomaseid sätteid; f) kui üks lepinguosalistest tuvastab Cotonou lepingu artiklis 9 sätestatud inimõigusi käsitlevate oluliste osade ja põhiosa rikkumise ning vastavalt Cotonou lepingu artiklites 8 ja 96 sätestatud menetlusele; g) kui ei ole järgitud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni kalandusalase partnerluslepingu artikli 3 lõike 5 kohaselt. 2. Käesoleva protokolli rakendamise peatamiseks peab asjaomane lepinguosaline teatama oma kavatsusest kirjalikult vähemalt kolm kuud enne peatamise jõustumiskuupäeva. 3. Kui protokolli rakendamine peatatakse, jätkavad lepinguosalised konsulteerimist, et lahendada neid lahutavad erimeelsused kokkuleppemenetluse teel. Lahenduse leidmisel jätkatakse käesoleva protokolli rakendamist ning rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel vastavalt ajavahemikule, mil käesoleva protokolli rakendamine oli peatatud. Artikkel 10Riiklike õigusaktide kohaldamine 1. Euroopa Liidu kalalaevade tegevuse suhtes Seišellide vetes kohaldatakse Seišellide õigusnorme, kui käesolevas protokollis ja selle lisas ei ole sätestatud teisiti. 2. Seišellide ametiasutused teavitavad Euroopa Komisjoni kõikidest kalanduspoliitikaga seotud olulisematest muutustest või uutest õigusaktidest. Artikkel 11Protokolli kestus Käesolevat protokolli ja selle lisa kohaldatakse kolme (3) aasta jooksul alates selle ajutisest kohaldamisest vastavalt artiklile 13, juhul kui ei teatata artikli 12 kohasest protokolli lõpetamisest. Artikkel 12Protokolli lõpetamine 1. Protokolli lõpetamise korral teatab asjaomane lepinguosaline teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest protokoll lõpetada vähemalt kuus kuud enne asjaomase lõpetamise kavandatavat jõustumist. 2. Eelmises lõikes nimetatud teatise saatmisega avatakse küsimuste arutamine lepinguosaliste vahel. Artikkel 13 Ajutine kohaldamine Protokolli ja selle lisa kohaldatakse ajutiselt alates nende allkirjastamise kuupäevast. Artikkel 14 Jõustumine Käesolev protokoll ja selle lisa jõustuvad kuupäeval, millal lepinguosalised teatavad teineteisele selle jõustamiseks vajalike menetluste lõpetamisest. LISA EUROOPA LIIDU LAEVADE KALAPÜÜKI SEIŠELLIDE VETES REGULEERIVAD TINGIMUSED I PEATÜKK – MAJANDAMISMEETMED 1. jagu Kalapüügilubade taotlemine ja väljaandmine 1. Loa kalapüügiks Seišellide vetes võib anda ainult nõuetekohastele Euroopa Liidu laevadele vastavalt protokollile, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus. 2. Kalapüügiluba on õigus või litsents kalapüügi teostamiseks kindlaksmääratud ajavahemikul, konkreetses piirkonnas või konkreetse kalaliigi suhtes; 3. Selleks et laev oleks nõuetekohane, ei tohi selle omanikul, kaptenil ega laeval endal olla kalapüük Seišellide vetes keelatud. Nad peavad järgima Seišellide õigusakte ning olema täitnud kõik eelnevad kohustused, mis tulenevad Euroopa Liiduga sõlmitud kalandusalaste lepingute alusel teostatavast kalapüügist Seišellide vetes. Lisaks sellele peavad nad järgima kalapüügilube käsitlevat nõukogu määrust (EÜ) nr 1006/2008. 4. Kalapüügiluba taotlevaid Euroopa Liidu laevu esindab Seišelli Vabariigis asuv esindaja. Esindaja nimi ja aadress peavad olema märgitud loataotluses. 5. Euroopa Liidu asjaomased ametiasutused esitavad kalandusalase partnerluslepingu artiklis 2 määratletud Seišellide pädevale asutusele kalapüügiloa taotluse iga kalandusalase partnerluslepingu alusel kalastada sooviva laeva nimel vähemalt 20 päeva enne kalapüügiloa kehtivusaja algust. 6. Kui kalapüügiloa taotlust ei ole esitatud punkti 5 kohaselt enne kehtivusaja algust, võib laevaomanik seda teha kehtivusaja jooksul hiljemalt 20 päeva enne kalapüügi algust. Sellisel juhul tasub laevaomanik kõik kalapüügiloaga seotud tasud kogu kalapüügiloa kehtivusaja eest. 7. Kalapüügiloa taotlused esitatakse Seišellide pädevale asutusele vormil, mis on koostatud vastavalt 1. liites esitatud näidisele ja millele on lisatud järgmised dokumendid: a. tõend, et kalapüügiloa kehtivusaja eest on makstud loatasu; b. mis tahes muu dokument või tõend, mida nõutakse käesoleva protokolli kohaselt asjaomase laevaliigi suhtes kohaldatavates eeskirjades. 8. Loatasu makstakse Seišellide ametiasutuste esitatud arvelduskontole. 9. Loatasud hõlmavad kõiki riiklikke ja kohalikke makse, välja arvatud sadamamaksud ja teenustasud. 10. Kõikide laevade kalapüügiload antakse laevaomanikele või nende esindajatele välja 15 päeva jooksul pärast kõikide punktis 7 nimetatud dokumentide esitamist Seišellide pädevale asutusele. Kalapüügiloa koopia saadetakse Seišellide eest vastutavale Euroopa Liidu delegatsioonile. 11. Kalapüügiluba antakse välja konkreetsele laevale ja seda ei saa edasi anda, välja arvatud vääramatu jõu korral vastavalt punktile 12. 12. Tõendatud vääramatu jõu korral ja Euroopa Liidu taotlusel võib laeva kalapüügiloa edasi anda loa kehtivusaja lõpuni mõnele teisele samasuguste omadustega nõuetekohasele laevale täiendava loatasuta. Õngejadaga kalapüügilaevade puhul kehtib siiski nõue, et kui asenduslaeva brutoregistertonnaaž ületab asendatava laeva oma, makstakse loatasu erinevus pro rata temporis põhimõttel. 13. Esimese laeva omanik või tema esindaja tagastab tühistatud kalapüügiloa Seišellide pädevale asutusele Seišellide eest vastutava Euroopa Liidu delegatsiooni kaudu. 14. Uus kalapüügiluba hakkab kehtima päevast, mil laevaomanik tagastab tühistatud kalapüügiloa Seišellide pädevale asutusele. Seišellide eest vastutavat Euroopa Liidu delegatsiooni tuleb kalapüügiloa edasiandmisest teavitada. 15. Kalapüügiluba peab alati olema laeva pardal, olenemata käesoleva lisa VII peatüki („Kontrollimine”) punkti 1 sätetest. 2. jagu Kalapüügilube reguleerivad tingimused – tasud ja ettemaksed 1. Kalapüügiluba kehtib ühe aasta alates käesoleva protokolli ajutise kohaldamise kuupäevast ja seda uuendatakse eeldusel, et 1. jaos sätestatud taotluse esitamise tingimused on täidetud. 2. Seišellide pädevad asutused annavad kalapüügiload välja järgmiselt. a. Tuunipüügiseinerid: - iga laeva eest makstakse aastas 61 000 euro suurune kindel summa kahes osas: - 50 % kalapüügiloa taotlemisel; - 50 % saja (100) päeva jooksul pärast kalapüügiloa kehtivusaja algust; - piraatlusega seotud eriolukordades, mis on kalandusalase partnerluslepingu alusel tegutsevate laevade jaoks tõsine turvarisk ja sunnib neid India ookeanist lahkuma, kaaluvad lepinguosalised võimalust kohaldada laevaomanike poolt Euroopa Komisjoni kaudu esitatud individuaalsete taotluste alusel üksikjuhtumite kaupa pro rata temporis põhimõttel tehtavaid makseid. b. Õngejadaga kalapüügilaevad (üle 250 brt): - 4 200 eurot ehk 35 eurot 120 tonni tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi eest Seišellide vetes, mis tuleb tasuda enne kalapüügiloa kehtivusaja algust. c. Õngejadaga kalapüügilaevad (alla 250 brt): - 3 150 eurot ehk 35 eurot 90 tonni tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi eest Seišellide vetes, mis tuleb tasuda enne kalapüügiloa kehtivusaja algust; 3. Õngejadaga kalapüügilaevade omanikud maksavad eespool kindlaksmääratud tonnaaži ületava püügi puhul pärast loatasude aruande kättesaamist Seišelli pädevatele asutustele täiendavalt 35 eurot tonni eest, kandes summa Seišelli pädevate asutuste poolt esitatud arvelduskontole hiljemalt sama aasta 30 juuniks. Kui lõikes 6 osutatud lõpliku aruande summa on õngejadaga kalapüügilaevu käsitlevas lõikes 3 osutatud ettemaksest väiksem, ei hüvitata vahet laevaomanikule. 4. Seišellide ametiasutused koostavad eelmise kalendriaasta eest makstavate loatasude aruande Euroopa Liidu laevade püügiaruannete ja Seišellide ametiasutuste käsutuses oleva muu teabe alusel. 5. Aruanne saadetakse komisjonile enne jooksva aasta 31. märtsi. Komisjon edastab selle enne 15. aprilli samaaegselt laevaomanikele ja asjaomaste liikmesriikide ametiasutustele. 6. Kui laevaomanikud ei nõustu Seišellide ametiasutuste esitatud aruandega, võivad nad püügistatistika kontrollimiseks konsulteerida pädevate teadusasutustega nagu IRD ( Institut de Recherche pour le Développement ), IEO ( Instituto Español de Oceanografia ) ja IPIMAR ( Instituto de Investigação das Pescas e do Mar ) ning pidada seejärel nõu Seišellide ametiasutustega, kes teavitavad sellest komisjoni enne jooksva aasta 31. maid. Kui laevaomanikel selleks kuupäevaks märkusi ei ole, loetakse Seišellide ametiasutuste esitatud aruanne lõplikuks. 3. jagu Abilaevad 1. ELi kalalaevu käesoleva protokolli alusel varustavate abilaevade suhtes kohaldatakse samu sätteid, tasusid ja tingimusi, mida Seišellide õigusaktide kohaselt kohaldatakse teiste samasuguste laevade suhtes. 2. Euroopa Liidu liikmesriigi lipu all sõitvate abilaevade suhtes kohaldatakse käesoleva protokolli 1. jaos kirjeldatud kalapüügilubade taotluste edasiandmise menetlust abilaevade suhtes kohaldatavates piires. II PEATÜKK – KALAPÜÜGI PIIRKONNAD Et vältida väikesemahulise kalapüügi kahjustamist Seišellide vetes, ei ole Euroopa Liidu laevadel lubatud kala püüda piirkondades, kus kalapüük on Seišellide õigusaktide kohaselt piiratud või keelatud, ega kolme meremiili raadiuses Seišellide asutuste paigaldatud mis tahes peibutuspüügivahendist, mille geograafilisest asukohast on teatatud laevaomaniku esindajatele. III PEATÜKK – KONTROLL 1. jagu Väljapüütud koguste registreerimine 1. Laevad, millel on luba Seišellide vetes kalandusalase partnerluslepingu alusel kala püüda, on kohustatud teavitama väljapüütud kogustest Seišellide pädevat asutust järgmiselt: 1.1. Seišellide vetesse kala püüdma lubatud Euroopa Liidu laevad täidavad iga Seišellide vetes tehtud reisi iga päeva kohta 2. ja 3. liites sätestatud püügiaruande vormi. Vorm tuleb täita ka juhul, kui kala ei püütud. Vorm tuleb täita loetavalt ja selle peab allkirjastama laeva kapten või tema esindaja. 1.2. Punktides 1.1 ja 1.3 osutatud püügiaruande vormi esitamisel peavad Euroopa Liidu laevad: - Port Victoria külastamise korral esitama täidetud vormid Seišellide ametiasutustele viie (5) päeva jooksul pärast saabumist või igal juhul enne sadamast lahkumist, olenevalt sellest, kumb on varasem; - kõigil muudel juhtudel saatma täidetud vormid Seišellide ametiasutustele neljateistkümne (14) päeva jooksul pärast saabumist mis tahes muusse sadamasse kui Port Victoria. 1.3. Püügiaruannete koopiad tuleb samal ajal saata ka I peatüki 2. jao punktis 6 osutatud teadusasutustele eespool punktis 1.2 sätestatuid tähtaegadeks. 2. Lause „Seišellide vetest väljaspool” kantakse eespool nimetatud püügiaruande vormi nende ajavahemike kohta, mil laev ei viibi Seišellide majandusvööndis. 3. Lepinguosalised püüavad kasutusele võtta püügiandmete süsteemi, mis põhineb kogu eespool kirjeldatud teabe vahetamisel ainult elektroonilisel teel. Seepärast kaaluvad lepinguosalised paberkandjatel püügiaruannete võimalikult kiiret asendamist elektrooniliste püügiaruannetega. 4. Pärast püügiaruannete elektroonilise esitamise süsteemi rakendamist esitatakse püügiaruanded eespool punkti 1 kohaselt tehniliste probleemide või rikete korral. 2. jagu Väljapüütud kogustest teatamine: Seišellide vetesse sisenemine ja sealt lahkumine 1. Käesolevas lisas mõistetakse Euroopa Liidu laeva püügireisi kestuse all järgmist: - ajavahemik Seišellide vetesse sisenemise ja sealt lahkumise vahel; - ajavahemik Seišellide vetesse sisenemise ja ümberlaadimise vahel; - ajavahemik Seišellide vetesse sisenemise ja Seišellidel lossimise vahel. 2. Euroopa Liidu laevad teatavad Seišellide ametiasutustele vähemalt kolm (3) tundi ette oma kavatsusest Seišellide vetesse siseneda või sealt lahkuda ja iga kolme päeva järel oma sel ajavahemikul Seišellide vetest püütud kalakoguse. 3. Sisenemisest/lahkumisest teatamisel teatavad laevad ka oma asukoha teabevahetuse ajal ning pardal oleva saagi mahu ja liigid. Need teabevahetused tehakse 5. liites sätestatud vormis faksi või e-posti teel kõnealuses liites osutatud aadressidel. Seišellide ametiasutused võivad siiski vabastada asjakohase teabevahetusseadmeta õngejadaga kalapüügilaevad sellest kohustustest, lubades neil teavet vahetada raadio teel. 4. Euroopa Liidu kalalaevu, mida nähakse kala püüdmas Seišellide pädevatele asutustele teatamata, käsitletakse kalapüügiloata laevadena. Sellistel juhtudel kohaldatakse VIII peatüki punktis 1.1 osutatud sanktsioone. 3. jagu Lossimine 1. Kõik oma saaki Seišellide sadamates lossida soovivad laevad edastavad Seišellide pädevale asutusele vähemalt 24 tundi ette järgmise teabe: - lossitavate kalalaevade nimed; - lossitav kogus tonnides kalaliikide kaupa; - lossimispäev; - lossitud koguse saaja. 2. Tuunipüügiseinerid püüavad tarnida tuuni Seišellide kalakonservitehastele ja/või kohalikule tööstusele rahvusvahelise turuhinnaga. 3. Victoria sadamas lossivad tuunipüügiseinerid annavad võimaluse korral oma kaassaagi kohalike käsutusse kohaliku turuhinnaga. 4. jagu Ümberlaadimine 1. Seišellide vetes püütud kalasaaki võib ümber laadida ainult Seišellide sadamates. Ümberlaadimine merel on keelatud ja iga kõnealust sätet rikkuva isiku suhtes rakendatakse Seišelli Vabariigi õigusaktidega ettenähtud sanktsioone. 2. Laevaomanikud või nende esindajad edastavad Seišellide pädevale asutusele vähemalt 24 tundi ette järgmise teabe: - ümberlaadivate kalalaevade nimed; - kaubalaevade nimed; - ümberlaaditavad kogused tonnides liikide kaupa; - ümberlaadimise kuupäev. 3. Ümberlaadimist loetakse Seišellide vetest lahkumiseks. Laevad peavad seetõttu esitama Seišellide pädevatele asutustele püügiaruanded. 5. jagu Laevaseiresüsteem Euroopa Liidu laevu jälgitakse muu hulgas laevaseiresüsteemidega, ilma diskrimineerimata ja vastavalt järgmistele sätetele. 1. Seišellide ametiasutused teatavad satelliitseire rakendamiseks lipuriikide kalapüügi seirekeskustele (edaspidi „seirekeskus”) Seišellide vete koordinaadid (laius- ja pikkuskraadid). Seišellide ametiasutused edastavad selle teabe elektrooniliselt WGS-84 andmesüsteemis väljendatuna kümnendkraadides. 2. Seišellide ametiasutused ja riiklikud seirekeskused vahetavad https-aadresside ning vajaduse korral muude turvaliste teabevahetusprotokollidega ja elektroonilise andmeedastuse erisustega seotud teavet seirekeskuste kohta punktides 4 ja 6 ettenähtud tingimustel. Nimetatud teave sisaldab seirekeskuste vahelises üldises teabevahetuses kasutamiseks järgmisi andmeid, kui need on olemas: nimed, telefoni- ja faksinumbrid, elektronpostiaadressid (Internet). 3. Laevade asukoht määratakse kindlaks vea ülemmääraga alla 100 meetri ning usaldusvahemikus 99 %. 4. Kui ELi ja Seišellide vahelise kalandusalase partnerluslepingu alusel kala püüdev laev siseneb Seišellide vetesse, peab lipuriigi seirekeskus edastama sisenemisele järgnevad asukohateated automaatselt, vähemalt tunniste ajavahemike tagant (sagedus) reaalajas Seišellide seirekeskusele. Sõnumid identifitseeritakse asukohateadetena. Teadete saatmise ajavahemikku võib vähendada kuni 30 minutini, kui on olemas veenvad tõendid selle kohta, et laev on panemas toime rikkumist. 4.1. Seišellide seirekeskus esitab asjakohased tõendid koos sageduse muutmise taotlusega lipuriigi seirekeskusele ja Euroopa Komisjonile. Lipuriigi seirekeskus saadab kõnealused andmed kohe pärast taotluse kättesaamist automaatselt reaalajas Seišellide seirekeskusele. 4.2. Seišellide seirekeskus teavitab viivitamata lipuriigi seirekeskust ja Euroopa Komisjoni seiremenetluse lõppemisest. 4.3. Lipuriigi seirekeskust ja Euroopa Komisjoni teavitatakse eespool punktis 4.2 nimetatud eritaotluse põhjal alustatud mis tahes kontrollimenetluse järelmeetmetest. 5. Punktis 4 osutatud sõnumid edastatakse elektrooniliselt https-vormingus või muu asjaomaste seirekeskuste vahel eelnevalt kokku lepitud turvalise andmeedastusprotokolliga. Kõik sõnumid edastatakse automaatselt reaalajas vastavalt punktis 4 kirjeldatud määratlustele. Laeval on keelatud Seišellide vetes oma satelliitseiresüsteemi seadet välja lülitada või selle tegevust takistada. 6. Kui kalalaeva pardale paigaldatud satelliitseiresüsteemi seadmetes tekib tehniline probleem või rike, edastab laeva kapten punktis 4 kindlaksmääratud teabe faksi või e-postiga asjaomase lipuriigi seirekeskusele kohe pärast probleemi või rikke tuvastamist või asjaomase teabe edastamist laeva omanikule või kaptenile Seišellide pädeva asutuse poolt. Sellistel juhtudel tuleb saata vähemalt üks globaalne asukohateade iga nelja tunni tagant, mil laev viibib Seišellide vetes. Selline globaalne asukohateade sisaldab kapteni registreeritud igatunniseid asukohti nende nelja tunni jooksul. Lipuriigi seirekeskus või laev edastavad need sõnumid viivitamata Seišellide seirekeskusele. Vajaduse või kahtluste korral võib Seišellide pädev asutus paluda asjaomaselt laevalt asukohateadet iga tunni tagant. Rikkis seadmed parandatakse või asendatakse niipea, kui laev on püügireisi lõpetanud. Laev ei tohi alustada ühtegi uut reisi enne, kui seadmed on parandatud või asendatud. 7. Laevaseiresüsteemi tark- ja riistvaraelemendid peavad olema võltsimisekindlad, s.t mitte võimaldama valeandmete sisestamist või väljastamist ning neid ei tohi olla võimalik käsitsi välja lülitada. Süsteem peab olema täisautomaatne ja alati töökorras sõltumata keskkonnatingimustest. Satelliitseadme hävitamine, kahjustamine, töökõlbmatuks tegemine või süsteemi sekkumine on keelatud. Kapten tagab eelkõige, et: - andmeid ei muudeta; - satelliitseireseadmete antenni või antenne ei takistata; - satelliitseireseadmete elektritoidet ei katkestata; - laevaseiresüsteemi ei eemaldata laevalt või kohast, kuhu see algselt paigaldati; - Seišellide pädevat asutust teavitatakse viivitamata laevaseiresüsteemi asendamisest. Eespool osutatud kohustuste mis tahes rikkumise eest vastutab kapten Seišellide õigusaktide kohaselt. 8. Lipuriikide seirekeskused kontrollivad oma laevade jälgimist Seišellide vetes ühetunniste intervallidega. Kui laevade jälgimist ei kontrollita ettenähtud korras, teatatakse sellest viivitamata Seišellide seirekeskusele ning kohaldatakse punktis 6 sätestatud menetlust. 9. Asjaomased seirekeskused ja Seišellide seirekeskus teevad käesolevate sätete rakendamiseks koostööd. Kui Seišellide seirekeskus tuvastab, et lipuriik ei edasta teavet punktis 4 kindlaksmääratud viisil, teavitab ta sellest viivitama asjaomast seirekeskust. Teate kättesaamisel teatab asjaomane seirekeskus kahekümne nelja (24) tunni jooksul Seišellide seirekeskusele teadete edastamata jätmise põhjused ning teatab mõistliku ajapikenduse oma tegevuse vastavusse viimiseks käesolevate sätetega. Kui ajapikendusest kinni ei peeta, lahendavad asjaomased seirekeskused kõnealused probleemid kirjalikult või vastavalt käesoleva protokolli punkti 13 sätetele. 10. Käesoleva protokolli sätete kohaselt edastatud seireandmed on ette nähtud kasutamiseks ainult laevade kontrollimise, haldamise, jälgimise ja korralekutsumise eesmärgil Seišellide pädevate asutuste poolt. Selliseid andmeid ei tohi mingil juhul edastada kõrvalistele kolmandatele isikutele, välja arvatud asjaomase lipuriigi kirjalikul nõusolekul üksikjuhtumite kaupa või Seišellide kohtu otsuse alusel. 11. Lepinguosalised lepivad kummagi lepinguosalise taotlusel kokku satelliitseireseadmetega seotud teabe vahetamises, et käesolevate sätete kohaldamisel vastaksid kõik asjaomased seadmed teise kokkuleppeosalise nõuetele. 12. Lepinguosalised lepivad vastavalt vajadusele kokku käesolevate sätete ülevaatamises, sealhulgas üksiklaevadega seotud rikke- või hälbejuhtumite asjakohases analüüsis. Seišellide ametiasutused teatavad sellistest juhtumitest ELi lipuliikmesriikidele ja Euroopa Komisjonile vähemalt 15 päeva enne ülevaatamiseks korraldatud kohtumist. 13. Käesolevate sätete tõlgendamisel ja kohaldamisel tekkivate erimeelsuste korral alustavad lepinguosalised konsulteerimist kalandusalase partnerluslepingu artiklis 9 sätestatud ühiskomitees. IV PEATÜKK – MEREMEESTE TÖÖLEVÕTMINE 1. Iga tuunipüügiseiner võtab oma püügireisiks Seišellide vetes pardale vähemalt kaks Seišellide meremeest, kelle määrab laeva esindaja laevaomaniku nõusolekul Seišelli Vabariigi pädeva asutuse esitatud nimekirjast. 2. Laevaomanikud püüavad pardale võtta rohkem Seišellide meremehi. 3. Laevaomanik või esindaja teatab Seišellide pädevale asutusele asjaomase laeva pardale võetud Seišellide meremeeste nimed ja andmed, märkides ära nende ametikoha meeskonnas. 4. Euroopa Liidu laevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsiooni. Eelkõige on tegemist ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegeliku tunnustamise ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamisega. 5. Seišellide meremeeste töölepingud, mille koopia antakse allakirjastajatele, koostavad laevaomaniku esindajad ning meremehed ja/või nende ametiühingud või esindajad pärast konsulteerimist Seišellide pädevate asutustega. Lepingud hõlmavad meremeeste suhtes kohaldatavat sotsiaalkindlustust, sealhulgas elukindlustust, haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustust ning pensioniõigusi. 6. Seišellide meremeeste töötasu maksavad laevaomanikud. Töötasu määratakse kindlaks enne kalapüügilubade väljaandmist laevaomanike või nende esindajate ja Seišellide pädevate asutuste vahelise kahepoolse lepinguga. Seišellide meremeestele pakutavad palgatingimused ei tohi siiski olla halvemad kui Seišellide laevameeskondadel, kes täidavad sarnaseid ülesandeid, ning ei tohi kindlasti jääda allapoole ILO standardeid. 7. Seišellide tööhõiveseaduse täitmisel ja kohaldamisel käsitatakse laevaomaniku esindajat laevaomaniku kohaliku esindajana. Esindaja ja meremeeste vahel sõlmitud leping hõlmab ka viimaste tagasisõidutingimusi ja pensioniõigusi. 8. Iga Euroopa Liidu laevale tööle võetud meremees peab end kavandatavale pardaleminekupäevale eelneval päeval talle määratud laeva kaptenile esitlema. Kui meremees pardalemineku kuupäeval ettenähtud kellaajaks kohale ei tule, vabaneb laevaomanik automaatselt kohustusest kõnealune meremees pardale võtta. 9. Kui tuunipüügiseinerite pardale võetud Seišellide meremeeste arv on punktis 1 sätestatust miinimumist väiksem muudel kui eelmises punktis osutatud põhjustel, on laevaomanik kohustatud tasuma kindla summa, mis põhineb päevade arvul, mil tema laevad tegutsevad Seišellide vetes, alates esimese laeva sisenemisest Seišellide vetesse kuni viimase laeva lahkumiseni Seišellide vetest, korrutatuna kindlaksmääratud summaga, mille suuruseks on 20 dollarit päevas. Kindlaksmääratud summa makstakse Seišellide ametiasutustele hiljemalt 90 päeva jooksul alates kalapüügiloa kehtivusaja lõpust. 10. Seda summat kasutatakse Seišellide meremeeste/kalameeste koolitamiseks ja see makstakse Seišellide ametiasutuste esitatud arvelduskontole. V PEATÜKK – VAATLEJAD 1. Mõlemad lepinguosalised rõhutavad, kui oluline on järgida teadusvaatlejate programmi käsitlevas India Ookeani Tuunikomisjoni resolutsioonis10/04 sätestatud kohustusi. 2. Kõnealuste kohustuste järgimiseks kohaldatakse vaatlejate suhtes järgmisi sätteid, välja arvatud turvanõuetest tulenevate ruumipiirangute korral: 2.1. Laevad, millel on lubatud Seišellide vetes kalandusalase partnerluslepingu alusel kala püüda, võtavad pardale Seišellide ametiasutuste sätestatud nõuete täitmist jälgivad vaatlejad järgmistel tingimustel. 2.1.1.Seišellide asutuste taotlusel võtavad Euroopa Liidu kalalaevad pardale ühe vaatleja ning kui Seišellide ametiasutused peavad asjakohaseks ja vajalikuks, siis kaks nimetatud ametiasutuste määratud vaatlejat. 2.1.2.Seišellide ametiasutused koostavad nimekirja laevadest, kes kohustuvad vaatlejaid pardale võtma, samuti koostatakse nimekiri vaatlejatest, keda laevadele määratakse. Nimekirju ajakohastatakse pidevalt. Need edastatakse Euroopa Komisjonile kohe pärast koostamist ja edaspidi nende ajakohastamisel üks kord kolme kuu jooksul. 2.1.3.Seišellide ametiasutused teatavad asjaomastele laevaomanikele või nende esindajatele nende laeva pardale määratud vaatleja nime hiljemalt 15 päeva enne vaatleja pardalemineku kavandatavat kuupäeva. 3. Seišellide ametiasutused määravad kindlaks vaatleja pardaloleku aja, mis üldreeglina ei ole pikem, kui nende kohustuste täitmiseks vajalik aeg. Seišellide ametiasutus teatab sellest laevaomanikele või nende esindajatele samaaegselt asjaomase laeva pardale määratud vaatleja nimega. 4. Vaatlejate pardalevõtmise tingimused lepitakse kokku laevaomanike või nende esindajate ja Seišellide asutuste vahel pärast määratud laevade nimekirja edastamist. 5. Asjaomased laevaomanikud teatavad kahe nädala jooksul ja kümnepäevase etteteatamisega, millises Seišellide sadamas ja mis kuupäeval nad kavatsevad vaatlejad pardale võtta. 6. Kui vaatleja võetakse pardale välisriigi sadamas, kannab laevaomanik vaatleja reisikulud. Kui tuunipüügilaev, mille pardal on Seišellide vaatleja (või kaks vaatlejat), lahkub Seišellide vetest, tuleb võtta kõik meetmed, et tagada vaatleja võimalikult kiire naasmine Seišellidele laevaomaniku kulul. 7. Kui vaatleja ei tule kokkulepitud ajaks kokkulepitud kohta ega saabu kohale kaheteistkümne tunni jooksul pärast kokkulepitud aega, vabastatakse laevaomanik automaatselt vaatleja pardalevõtmise kohustusest. 8. Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. Vaatleja täidab järgmiseid ülesandeid: 8.1. jälgib laevade püügitegevust; 8.2. kontrollib kalapüügiga tegelevate laevade asukohta; 8.3. märgib üles kasutatavad püügivahendid; 8.4. kontrollib Seišellide vetes püügipäevikusse kantud püügiandmeid; 8.5. kontrollib kaaspüügiprotsente ja hindab vette tagasi laskmise kogust; 8.6. edastab kord nädalas faksiga, e-postiga või muul viisil püügiandmed, sealhulgas pardal oleva Seišellide vetest püütud saagi ja kaaspüügi koguseid. 9. Laeva kapten teeb kõik võimaliku, et tagada vaatlejate ohutus ja heaolu nende pardal viibimise jooksul. 10. Samuti antakse neile võimaluse korral kõik kohustuste täitmiseks vajalikud vahendid. Kapten võimaldab neile juurdepääsu kõigile vaatleja kohustuste täitmiseks vajalikele sidevahenditele, kalapüügiga otseselt seotud dokumentidele, eelkõige püügipäevikule ja logiraamatule, ning nendele laevaosadele, millele juurdepääs hõlbustab vaatlejatel täita nende ülesandeid. 11. Pardal olles peavad vaatlejad: 11.1. võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks, et nende pardaletulek ja laeval viibimine ei katkestaks ega takistaks kalapüüki; 11.2. suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse ning tunnustama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsust. 12. Vaatlejad koostavad ja allkirjastavad vaatlusperioodi lõpul ja enne laevast lahkumist tegevusaruande, edastavad selle Seišellide pädevatele asutustele ning saadavad koopia Euroopa Komisjonile. Aruande ühe koopia esitavad vaatlejad enne laevalt lahkumist kaptenile. 13. Laevaomanikud kannavad vaatlejate majutuskulud samadel tingimustel kui laeva juhtkonna liikmete omad. 14. Vaatlejate palga ja sotsiaalmaksu tasuvad Seišellide pädevad asutused. VI PEATÜKK – SADAMAVARUSTUS NING KAUPADE JA TEENUSTE KASUTAMINE Euroopa Liidu laevad püüavad Seišelli Vabariigist hankida kõik nende tegevuseks vajalikud kaubad ja teenused. Seišellide ametiasutused näevad kokkuleppel laevaomanikega ette sadamavarustuse ning vajaduse korral kaupade ja teenuste kasutamise tingimused. VII PEATÜKK – KONTROLL Laevad peavad kalapüügivahendite, nende tehniliste spetsifikatsioonide ja mis tahes muude kalapüügil kohaldatavate tehniliste meetmete osas järgima Seišellide õigusakte ning India Ookeani Tuunikomisjoni poolt vastuvõetud kaitse-, majandamis- ja muid meetmeid. 1. Laevade nimekiri: Euroopa Liit peab ajakohastatud nimekirja laevadest, millele on käesoleva protokolli põhjal antud kalapüügiluba. Kõnealune nimekiri edastatakse kalandusjärelevalve eest vastutavatele Seišellide ametiasutustele kohe pärast koostamist ja iga kord pärast ajakohastamist. 2. Kontrollimenetlused 2.1. Seišellide vetes kala püüdvate Euroopa Liidu kalalaevade kaptenid teevad koostööd Seišellide ametiisikutega, kes kontrollivad ja inspekteerivad kalapüüki. 2.2. Kontrollimenetluse ohutumaks muutmiseks peaks pardaleminek toimuma nii, et inspekteerimisaluse ja inspektorite puhul oleks võimalik tuvastada, et tegemist on Seišellide volitatud ametiisikutega, ilma et see piiraks Seišelli Vabariigi õigusaktide sätete kohaldamist. 2.3. Seišellid võivad lubada Euroopa Liidul või selle määratud organil saata Euroopa Liidu inspektoreid jälgima maismaal toimuvate kontrollide käigus ELi laevade tegevust, sealhulgas ümberlaadimist. 2.4. Pärast inspekteerimise lõppu võivad kõik inspekteerimises osalenud isikud, sealhulgas laeva kapten, teha kontrolliaruande kohta märkusi ja aruande allkirjastada. Kontrolliaruande üks koopia antakse laeva kaptenile. 2.5. Volitatud ametiisikud ei või pardal viibida kauem, kui on vaja nende ülesannete täitmiseks. 3. Seišellide sadamas lossivate või ümberlaadivate Euroopa Liidu kalalaevade kaptenid võimaldavad ja hõlbustavad kõnealuste tegevuste kontrollimist Seišellide volitatud ametiisikute poolt. Pärast inspekteerimise lõppu antakse laeva kaptenile vastav tõend. 4. Kui käesoleva peatüki sätteid ei täideta, jätab Seišellide valitsus endale õiguse peatada nõudeid rikkuva laeva kalapüügiluba kuni vorminõuete täitmiseni ning kohaldada Seišellide õigusaktides sätestatud karistusi. Sellest teavitatakse lipuliikmesriiki ja Euroopa Komisjoni. VIII PEATÜKK – Nõuete täitmine 1. Sanktsioonid 1.1. Eespool esitatud peatükkide mis tahes sätete, mere elusressursside kaitse ja majandamise meetmete või Seišellide õigusaktide rikkumise puhul kohaldatakse Seišellide õigusaktides sätestatud sanktsioone. 1.2. Lipuliikmesriigile ja Euroopa Komisjonile teatatakse viivitamata igast sanktsioonist ja sellega seotud asjakohastest faktidest. 1.3. Kui sanktsiooniks on kalapüügiloa peatamine või tühistamine, võib Euroopa Komisjon peatatud või tühistatud kalapüügiloa järelejäänud kehtivusajal taotleda teist litsentsi, mida oleks muidu kohaldatud teise laevaomaniku laeva suhtes. 2. Kalalaevade arestimine ja kinnipidamine Seišellide ametiasutused teatavad Seišellide eest vastutavale Euroopa Liidu delegatsioonile ja lipuriigile 48 tunni jooksul igast Euroopa Liidu liikmesriigi lipu all sõitva ja kalandusalase partnerluslepingu alusel Seišellide majandusvööndis kala püüdva laeva arestimisest ja/või kinnipidamisest ning edastavad kontrolliaruande koopia, mis sisaldab sellise arestimise ja/või kinnipidamise asjaolude ning põhjuste üksikasjalikku kirjeldust. 3. Arestimise ja/või kinnipidamise korral kohaldatav teabevahetusmenetlus 3.1. Arestimise ja/või kinnipidamise korral järgitakse Seišellide õigusaktide alusel kohaldatavate kohtumenetluste tähtaegu ja menetluskorda ning pärast eespool nimetatud teabe kättesaamist korraldatakse Euroopa Komisjoni ja Seišellide pädevate asutuste nõupidamine, millest võib osa võtta ka asjaomase liikmesriigi esindaja. 3.2. Nõupidamisel vahetavad lepinguosalised asjakohaseid dokumente ja teavet, mis võimaldavad tuvastatud asjaolusid selgitada. Laevaomanikku või tema esindajat teavitatakse nõupidamise tulemustest ja kõigist laeva arestimise ja/ või kinnipidamisega kaasnevatest meetmetest. 4. Arestimise ja/või kinnipidamisega seotud küsimuste lahendamine. 4.1. Eeldatav rikkumine püütakse lahendada kokkuleppemenetluse teel. Menetlus tuleb lõpetada hiljemalt kolme tööpäeva jooksul pärast laeva arestimist ja/või kinnipidamist, kooskõlas Seišellide õigusaktidega. 4.2. Kui küsimus lahendatakse kokkuleppemenetluse teel, määratakse trahvi suurus Seišellide õigusaktide alusel. Kui kokkuleppemenetlust ei ole võimalik kohaldada, algatatakse kohtumenetlus. 4.3. Laev ja selle kapten vabastatakse kohe pärast kokkuleppemenetlusest tulenevate kohustuste täitmist ja kohtumenetluse lõppemist. 5. Euroopa Komisjoni teavitatakse Euroopa Liidu delegatsiooni kaudu kõikidest algatatud menetlustest ja kehtestatud sanktsioonidest. 1. liide SEIŠELLIDE VABARIIGI KALAPÜÜGILUBE VÄLJAANDEV ASUTUS P.O.BOX 3 Victoria, Mahe Republic Of Seychelles Telefon: 28 34 44 Telefaks: 22 42 56 E-post: ceo@sla.sc KALAPÜÜGILOA TAOTLUS VÄLISMAA LAEVADELE Taotleja nimi __________________________________________________ Ettevõtte registreerimisnumber _____________________________________________ Registreeritud asukoha aadress / postiaadress ___________________________________________ __ Tel _______________Faks _______________e-post_________________ Laevaomaniku nimi (kui laevaomanik ja püügiloa taotleja ei ole üks ja sama isik)__________________ _________________________________________________________________ LAEVAGA SEOTUD TEAVE Kapteni nimi____________________________________________________ Registreerimissadam__________________________________________________ Laeva nimi _________________________Registreerimisnumber_______________ Laeva tüüp_____________________ IMO nr_________________________ IOTC nr _________________________OPRT nr ________________________ Laeva pikkuks (meetrites)__________________ Laeva laius (meetrites)__________________ Brutoregistritonnaaž___________ Netoregistritonnaaž _____________ Mootori tüüp ja võimsus__________________________________________ Raadiokutsung__________________Sagedus____________________ Lubatud kalapüügi kirjeldus; ____________________________ Tuuni ja tuunilaadsete sihtliigid: ___________________________________ Kalapüügi piirkonnad : KÕIK PIIRKONNAD, VÄLJA ARVATUD KALANDUSALASTES ÕIGUSAKTIDES SÄTESTATUD PIIRKONNAD Nõuded kaaspüügi äraandmise kohta: VASTAVALT KALANDUSSEADUSELE JA KALANDUSALASTELE ÕIGUSAKTIDELE Aruandlusnõue: VASTAVALT KALANDUSSEADUSELE JA KALANDUSALASTELE ÕIGUSAKTIDELE Laevaseiresüsteemidega seotud nõue: VASTAVALT KALANDUSSEADUSELE JA KALANDUSALASTELE ÕIGUSAKTIDELE NING KEHTIVALE ANDMEEDASTUSPROTOKOLLILE Lubatud lossimissadam: PORT VICTORIA MAHE SEYCHELLES Kalapüügiluba taotletakse ajavahemikuks alates ____________________kuni _____________________ Kinnitan eespool esitatud andmete õigsust. KUUPÄEV TAOTLEJA ALLKIRI ------------------------------ Püügiloa tasu (Seišelli ruupiates) … … ... … ... … … Menetlustasu (Seišelli ruupiates) ... ... … ... … ... …Sularahamakse / Tšeki nr … l….. ... … ... … ... Kviitungi nr … … … ... … ... … .. Kassapidaja allkiri: ... …... … ... … ... … ... … TÄIDAB AMETNIK: 2. liide Statement of catch form for tuna seiners / Fiche de déclaration de captures pour thoniers senneurs DEPART / SALIDA / DEPARTURE | ARRIVEE / LLEGADA / ARRIVAL | NAVIRE / BARCO / VESSEL | PATRON / PATRON / MASTER | FEUILLE | PORT / PUERTO / PORT DATE / FECHA / DATE HEURE / HORA / HOUR LOCH / CORREDERA / LOCH | PORT / PUERTO / PORT DATE / FECHA / DATE HEURE / HORA / HOUR LOCH / CORREDERA / LOCH | HOJA / SHEET N° | Teate algus | SR | K | Süsteemiga seotud teave osa, märgib teate algust | Aadress | AD | K | Sõnumiga seotud teave, saajariigi kolmetäheline ISO kood | Alates | FR | K | Sõnumiga seotud teave, saatja riigi kolmetäheline ISO kood | Sõnumi tüüp | TM | K | Sõnumiga seotud teave, sõnumi liik „POS” | Raadiokutsung | RC | M | Laevaga seotud teave; laeva rahvusvaheline raadiokutsung | Laevastikuregistri sisenumber | IR | V | Laevaga seotud teave; lepinguosalise laeva kordumatu number lipuriigi kolmetähelise ISO koodina, millele järgneb number | Pardatähis | XR | V | Laevaga seotud teave; laeva küljele kantud number | Laiuskraad | LA | K | Asukohaga seotud teave; laeva asukoht kraadides ja minutites N/SKKMM (WGS-84) | Pikkuskraad | LO | K | Asukohaga seotud teave; laeva asukoht kraadides ja minutites E/WKKKMM (WGS-84) | Kiirus | SP | K | Asukohaga seotud teave; laeva kiirus kümnendiksõlmedes | Kurss | CO | K | Asukohaga seotud teave; laeva kurss 360( skaalal | Kuupäev | DA | K | Asukohaga seotud teave; asukoha registreerimise UTC kuupäev (AAAAKKPP) | Kellaaeg | TI | K | Asukohaga seotud teave; asukoha registreerimise UTC kellaaeg (TTMM) | Teate lõpp | ER | K | Süsteemiga seotud teave, tähistab teate lõppu | Märgistik: ISO 8859,1 Iga andmeedastus on järgmise struktuuriga: 1. Andmemärgid vastavalt standardile ISO 8859.1. 2. Iga andmeedastus on järgmise struktuuriga: - topeltkaldjoon (//) ja tähed „SR” märgivad teate algust; - topeltkaldjoon (//) ja väljakood näitavad andmeelemendi algust; - üks kaldjoon (/) lahutab väljakoodi ja andmeid; - andmete paare eraldab tühik; - tähed „ER” ja topeltkaldjoon (//) teksti lõpus märgivad teate lõppu. 5. liide TEABEVAHETUSE ARUANDEVORM 1. SISENEMISE ARUANDEVORM (3 TUNNI JOOKSUL ENNE SÜNDMUST) (SISU) | (EDASTAMINE) | ADRESSAAT | SFA (Seišellide kalandusamet) | TEGEVUSKOOD | IN | LAEVA NIMI | RAHVUSVAHELINE RAADIOKUTSUNG | SISENEMISE KOHT | SISENEMISE KUUPÄEV ja KELLAAEG (UTC) | KALAKOGUS PARDAL (tonnides) | KULDUIM-TUUN | (t) | SUURSILM-TUUN | (t) | VÖÖTTUUN | (t) | MUUD (TÄPSUSTAGE) | (t) | 2. LAHKUMISE ARUANDEVORM (3 TUNNI JOOKSUL ENNE SÜNDMUST) (SISU) | (EDASTAMINE) | ADRESSAAT | SFA (Seišellide kalandusamet) | TEGEVUSKOOD | OUT | LAEVA NIMI | RAHVUSVAHELINE RAADIOKUTSUNG | LAHKUMISE KOHT | LAHKUMISE KUUPÄEV ja KELLAAEG (UTC) | KALAKOGUS PARDAL (tonnides) | KULDUIM-TUUN | (t) | SUURSILM-TUUN | (t) | VÖÖTTUUN | (t) | MUUD (TÄPSUSTAGE) | (t) | 3. IGANÄDALANE PÜÜGIARUANDE VORM (IGA KOLME PÄEVA JÄREL, MIL LAEV PÜÜAB KALA SEIŠELLIDE VETES) (SISU) | (EDASTAMINE) | ADRESSAAT | SFA (Seišellide kalandusamet) | TEGEVUSKOOD | WCRT | LAEVA NIMI | RAHVUSVAHELINE RAADIOKUTSUNG | KALAKOGUS PARDAL (tonnides) | KULDUIM-TUUN | (t) | SUURSILM-TUUN | (t) | VÖÖTTUUN | (t) | MUUD (TÄPSUSTAGE) | (t) | SISSELASKMISTE ARV ALATES VIIMASEST ARUANDEST | Aruanded edastatakse järgmisel pädeva asutuse faksinumbril või e-posti aadressil: Faks +248 225957 E-post fmcsc@sfa.sc Seychelles Fishing Authority, P.O. Box 449, Fishing Port, Mahé, Seychelles FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU NIMETUS: Ettepanek Euroopa Ühenduse ja Seišellide Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu protokolli sõlmimist käsitleva nõukogu otsuse kohta 2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK 11. Merendus ja kalandus 1103. Rahvusvaheline kalandus ja mereõigus 3. EELARVEREAD 3.1. Eelarveread: 110301: Rahvusvahelised kalanduskokkulepped 11010404: Rahvusvahelised kalanduskokkulepped — Halduskorralduskulud 3.2. Meetme kestus ja finantsmõju: Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu protokolli kehtivus lõppeb 17. jaanuaril 2011. Uus protokoll kehtib kolm aastat, arvestatuna protokolli allkirjastamist ja ajutist kohaldamist käsitleva nõukogu otsuse vastuvõtmisest ja pärast praeguse protokolli kehtivuse lõppemist. Protokollis sätestatakse rahalise toetuse suurus ning Euroopa Liidu laevade suhtes kohaldatavad kalapüügi kategooriad ja kalapüüki käsitlevad tingimused Seišellide püügipiirkonnas. 3.3 4. ÜLEVAADE VAHENDITEST 4.1. Rahalised vahendid 4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest miljonites eurodes (neli kohta pärast koma) Kulu liik | Jao nr | 2011 | 2012 | 2013 | Kokku | Tegevuskulud [8] Kulukohustuste assigneeringud | 8.1 | a | Vt joonealused märkused [9] ja [10] | 5,6000 | 5,6000 | 5,6000 | 16,8000 | Maksete assigneeringud | b | Vt joonealused märkused 11 ja 12 | 5,6000 | 5,6000 | 5,6000 | 16,8000 | Võrdlussummas sisalduvad halduskulud [11] Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud | 8.2.4 | c | 0,0192 | 0,0192 | 0,0592 | 0,9760 | VÕRDLUSSUMMA KOKKU Kulukohustuste assigneeringud | a+ c | Vt joonealused märkused 11 ja 12 | 5,6192 | 5,6192 | 5,6592 | 16,8976 | Maksete assigneeringud | b+ c | Vt joonealused märkused 11 ja 12 | 5,6192 | 5,6192 | 5,6592 | 16,8976 | Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud[12] Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 | d | 0,0671 | 0,0671 | 0,0671 | 0,2013 | Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a. personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6 | e | 0,0250 | 0,0250 | 0,0250 | 0,0750 | Meetme soovituslik finantskulu kokku Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a+ c+ d+ e | Vt joonealused märkused 11 ja 12 | 5,7113 | 5,7113 | 5,7513 | 17,1739 | Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b+ c+ d+ e | Vt joonealused märkused 11 ja 12 | 5,7113 | 5,7113 | 5,7513 | 17,1739 | Kaasrahastamise andmed: kaasrahastamist ei toimu miljonites eurodes (neli kohta pärast koma) Kaasrahastav asutus | 2011 | 2012 | 2013 | Kokku | f | Kulukohustuste assigneeringud (kaasrahastamine) KOKKU | a + c + d + e + f | Vt joonealused märkused 11 ja 12 | 5,7113 | 5,7113 | 5,7513 | 17,1739 | 4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga X Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule. ( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine. ( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[13] sätete (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine). 4.1.3. Finantsmõju tuludele X Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele ( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine: NB! Kõik üksikasjad ja tähelepanekud, mis seonduvad tuludele avaldatava mõju arvutusmeetodiga, tuleb näidata eraldi lisas. miljonites eurodes (neli kohta pärast koma) Enne meetme rakendamist [aasta n-1] | Olukord pärast meetme rakendamist | Eelarverida | Tulud | [aasta n] | [n + 1] | [n + 2] | [n + 3] | [n + 4] | a) Tulud absoluutväärtuses | b) Tulude muutus ( | (Kui mõju on seotud rohkem kui ühe eelarvereaga, täpsustage palun kõik seonduvad tulude eelarveread, lisades tabelile vajalikul arvul ridu.) 4.2. Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutine personal ja koosseisuväline personal), vt täpsemalt punktist 8.2.1. Aastane vajadus | 2011 | 2012 | 2013 | Personal kokku | 0,85 | 0,85 | 0,85 | 5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID 5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu praeguse protokolli kehtivus lõppeb 17. jaanuaril 2011. Uus protokoll peaks hõlmama ajavahemikku alates 18. jaanuarist 2011 kuni 17. jaanuarini 2013, tingimusel et protokolli allkirjastamist ja ajutist kohaldamist käsitleva nõukogu otsusega seotud asjakohane menetlus, mida alustati käesoleva menetlusega samaaegselt, lõpeb enne 17. jaanuari 2011. Uue protokolli peamine eesmärk on tugevdada koostööd Euroopa Liidu ja Seišellide vahel, et edendada jätkusuutlikku ja vastutustundlikku kalanduspoliitikat Seišellide vetes. Uus protokoll hõlmab peamiselt järgmisi valdkondi: - Kalapüügivõimalused: võrdlustonnaaž 52 000 tonni aastas jaotatakse 48 seineri ja 12 õngejadaga kalapüügilaeva vahel järgmiselt: - seinerid: Hispaania: 22, Prantsusmaa: 23, Itaalia: 3 laeva - õngejadaga kalapüügilaevad: Hispaania: 2, Prantsusmaa: 5, Portugal: 5 laeva - Aastase rahalise toetuse suurus: 5 600 000 eurot - Laevaomanike poolt makstavad tasud ja ettemaksed [14]: - seinerid: iga laeva eest makstakse aastas 61 000 euro suurune kindel summa kahe osana: 50 % kalapüügiloa taotlemise ajal ja 50 % saja (100) päeva jooksul pärast kalapüügiloa kehtivusaja algust. - õngejadaga kalapüügilaevad: - laevad, mille brutoregistritonnaaž on suurem kui 250: 4 200 eurot ehk 35 eurot/tonn 120 tonni tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi eest; - laevad, mille brutoregistritonnaaž on väiksem kui 250: 3 150 eurot ehk 35 eurot/tonn 90 tonni tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi eest; 5.2. Euroopa Liidu meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ja võimalik koostoime Seišellidega sõlmitud kalandusalase partnerluslepingu uut protokolli on vaja selleks, et luua tulemuslik ja läbipaistev raamistik, mis võimaldaks ELi seineritel ja õngejadaga kalapüügilaevadel saada kalapüügiõigused Seišellide püügipiirkonnas üksnes tuuni ja tuunilaadsete liikide püügiks. Ettepanekus esitatud raamistiku puudumisel toimuks kalapüügi majandamine teistsuguste (eraõiguslike) lepingute alusel, mille puhul jätkusuutlik ja vastutustundlik kalapüük pole sugugi alati peamine eesmärk. Uuel protokollil on positiivne mõju piirkondlikul tasandil, kuna see hoogustab veelgi Seišellide praegugi aktiivset osalemist India ookeani edelaosa kalapüügi piirkondlikus järelevalvekavas ja aitab tugevdada Euroopa Liidu ja Seišellide koostööd piirkondlike kalandusorganisatsioonide, näiteks India Ookeani tuunikomisjoni (IOTC) raames. ELil on kindel soov jätkata vastutustundlikku ja säästlikku kalapüüki kolmandate riikide vetes, sealhulgas India ookeani piirkonna vetes. Selles valdkonnas on oluline kahepoolsete suhete säilitamine praeguste partneritega, eelkõige seoses nende osalemisega India ookeani edelaosa piirkondlikus järelevalvekavas, mida rahastab Euroopa Liit. Selle olulise vahendi eesmärk on tugevdada võitlust ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga, ühendades viie riigi (Madagaskari, Seišellide, Komooride, Mauritiuse ja Réunioni) riiklikud kontrollivahendid ja -võimalused, et kohaldada ja rakendada kõnealuste riikide kontrolli- ja järelevalvestrateegiate puhul koordineeritud lähenemisviisi. 5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames Läbirääkimiste pidamine ja kalandusalaste kokkulepete sõlmimine kolmandate riikidega vastavad üldisele eesmärgile säilitada ja kaitsta Euroopa Liidu kalalaevade traditsioonilist kalapüüki, sh ookeanilaevastiku kalapüüki ning arendada vastastikuseid suhteid partnerluse vaimus, et soodustada kalavarude jätkusuutlikku kasutamist Euroopa Liidu vetest väljaspool, võttes samas arvesse keskkonna-, sotsiaal- ja majandusküsimusi. Tegevuspõhise juhtimise kontekstis kasutatakse lepingu täitmise tagamiseks järgmiste näitajate jälgimist: ( püügivõimaluste täitmise taseme jälgimine; ( püügiandmete ja lepingu kaubandusliku väärtusega seotud andmete kogumine ja analüüs; ( tööhõive parandamine ja lisandväärtus Euroopa Liidus; ( Euroopa Liidu turu stabiliseerumise toetamine; ( üldise eesmärgi – Seišellidel vaesuse vähendamise – saavutamise toetamine, mis hõlmab panustamist tööhõivesse ja infrastruktuuride väljaarendamisse ning toetust riigieelarvele; ( tehniliste koosolekute ja ühiskomitee koosolekute arv. 5.4. Rakendusmeetod (soovituslik) X Tsentraliseeritud haldamine X Otse, haldajaks on komisjon 6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE 6.1. Järelevalvekord Komisjon (merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat koos Euroopa Komisjoni delegatsiooniga Mauritiusel, Seišellidel ja Komooridel) tagab korrapärase järelevalve käesoleva protokolli rakendamise üle, eriti seoses ettevõtjatepoolse täitmise ja püügiandmetega. 6.2. Hindamine Teostati praeguse, 2010. aasta mais kehtivuse kaotava protokolli 2005-11 põhjalik hindamine, milles osales sõltumatute konsultantide konsortsium, et alustada läbirääkimisi uue protokolli sõlmimiseks. 6.2.1. Eelhindamine Hindamise käigus märgiti ära järgmised Euroopa Liidule Seišellide kalandussektoriga suhete säilitamiseks huvi pakkuvad punktid: - Euroopa Liidu laevastike vajaduste rahuldamise kaudu aitab kalandusalane leping Seišellidega toetada ELi tuunitööstuse elujõulisust India ookeanis; - lepingu protokoll aitab eeldatavasti suurendada Euroopa kalatööstuse elujõulisust, sest tagab tööstusharust sõltuvatele ELi laevadele ja töötlemisettevõtetele stabiilse õiguskeskkonna; - ühise kalanduspoliitika uuendamist käsitlevas rohelises raamatus rõhutatakse, et piirkondlikku koostööd tuleks näha ühe võimalusena jätkusuutlikkuse tagamiseks väljaspool ELi akvatooriumi; - see on osa ELi strateegiast tugevdada piirkondlike kalandusorganisatsioonide raamistikku kalanduspoliitika edendamiseks. Seišellide huvid seoses kõnealuse protokolliga olid hindamise põhjal järgmised: - Seišellid vajavad makromajandusliku stabiilsuse säilitamiseks välisvaluutareservi. Kalandusalase partnerluslepinguga tagatud sissetulek aitab kolme aasta jooksul osaliselt rahuldada riigi vajadusi; - uus protokoll aitaks mitme aasta jooksul tagada riigipoolse rahastamise sellistes poliitikavaldkondades, mida välisrahastajad ei toeta, või leida vajaduse korral täiendavad riiklikud rahalised vahendid. Lisaks püütud kalakoguste otsesele kaubanduslikule väärtusele kohaliku töötleva tööstuse jaoks peaks protokoll Seišellidele andma järgmist kasu: - kohalike meremeeste töötamine ELi laevadel; - vastasmõju sadamas pakutavate töövõimaluste, oksjonite, konservitehaste, laeva- ja teenindusettevõtjatega jne; - töövõimaluste pakkumine piirkonnas, kus muud töövõimalused puuduvad; - panus ELi turgude varustamisse kalatoodetega. 6.2.2. Protokolli majandusliku väärtuse ja ELi rahalise toetuse hinnang Käesoleva protokolli alusel antav rahaline toetus on 5 600 000 eurot aastas kolme aasta jooksul. See summa koosneb kahest osast: ELi laevastikule antud juurdepääsuõigustega seotud kulud (3 380 000 eurot aastas) ja kalandussektori toetus (2 200 000 eurot aastas), mis on ette nähtud Seišellide riikliku kalanduspoliitika arendamiseks. Praeguse protokolli alusel antav rahaline toetus on 5 355 000 eurot aastas, mis koosneb juurdepääsuõigustega seotud kuludest (4 095 000 eurot aastas) ja kalandussektori toetusest (1 260 000 eurot aastas). Uues protokollis kompenseeritakse võrdlustonnaaži koguvähenemine (mis on seotud püütud koguste kahanemisega kõnealuses piikonnas leviva piraatluse tõttu), millega kaasneb ka juurdepääsuõiguse eest makstava summa vähenemine, Seišellide kalanduspoliitika arendamiseks ettenähtud summa suurendamisega. Seepärast on kõnealuse protokolli alusel ELi poolt makstav rahaline kogutoetus varasemast pisut suurem. 6.2.3. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid) Hindamisaruanne kinnitab, et protokollil on positiivne mõju ELi seinerite kohaloleku säilitamisele Seišellide vetes, õngejadaga kalapüügilaevade kohalolekut käesolev protokoll oluliselt ei mõjuta. Üldiselt annab protokoll siiski olulise panuse ELi tuunipüügilaevade tegutsemise tagamiseks. 6.2.4. Edasise hindamise tingimused ja sagedus 2010. aasta mais lõpuleviidud uuringu (vt punktid 6.2.1 ja 6.2.3) jätkamiseks ja selleks, et tagada piirkonnas jätkusuutlik kalapüük, teostatakse tulevikus enne protokolli iga uuendamist selle mõju hindamine ja analüüs. Hindamine toimub punktis 5.3 loetletud näitajate põhjal. 7. Pettusevastased meetmed Protokolli alusel ELi antud rahalise toetuse kasutusotstarbe suhtes on asjaomasel kolmandal riigil täielik otsustusvabadus. Siiski on komisjon võtnud kohustuse püüda algatada pidev poliitiline dialoog ja koostöö, et parandada protokolli haldamist ja tugevdada ELi panust ressursside jätkusuutlikku majandamisse. Kõikide komisjoni poolt kalandusalaste lepingute raames makstavate summade puhul kasutatakse komisjoni tavalisi eelarve- ja finantsmenetlusi. See võimaldab eeskätt selgitada täpselt välja kolmandate riikide arvelduskontod, kuhu ELi rahaline toetus makstakse. 8. ANDMED VAHENDITE KOHTA 8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (neli kohta pärast koma) 2011 | 2012 | 2013 | KOKKU | Meede 1 | Meede 2 | 2011 | 2012 | 2013 | Ametnikud ja ajutine personal[16] (11 01 01) | A*/AD | 0,25 | 0,25 | 0,25 | B*, C*/AST | 0,3 | 0,3 | 0,3 | Art 11 01 02 kohaselt rahastatav personal[17] | Art. 11 01 04 04 kohaselt rahastatav personal[18] | 0,3 | 0,3 | 0,3 | KOKKU | 0,85 | 0,85 | 0,85 | 8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus - abistada läbirääkijat kalandusalaste lepingute läbirääkimiste ettevalmistamisel ja pidamisel: - osaleda kalandusalaste lepingute sõlmimiseks peetavatel läbirääkimistel kolmandate riikidega; - valmistada voliniku jaoks ette hindamisaruanded ja läbirääkimiste strateegia; - esitada ja kaitsta komisjoni seisukohta nõukogu väliskalanduse töörühmas; - osaleda kompromisslahenduse otsinguil koos lepingu lõplikus tekstis nimetatud liikmesriikidega; - Lepingu rakendamise kontroll: - teha kalandusalaste lepingute igapäevast järelevalvet; - valmistada ette ning kontrollida rahalise toetuse ja täiendavate eritoetustega seotud kulukohustusi ja ülekandeid. - koostada regulaarseid aruandeid kokkulepete täitmise kohta; - hinnata kokkuleppeid teaduslike ja tehniliste küsimuste seisukohalt; - valmistada ette nõukogu määruse ja otsuse eelnõu ning töötada läbi kokkuleppe tekstid; - käivitada vastuvõtmismenetlus ja teostada vastavat järelevalvet. - Tehniline tugitegevus: - valmistada ühiskomisjoni seisukoha alusel ette komisjoni seisukoht. - Institutsioonidevahelised sidemed: - esindada komisjoni nõukogus, Euroopa Parlamendis ja liikmesriikides läbirääkimiste protsessi puudutavates küsimustes; - koostada vastused Euroopa Parlamendi suulistele ja kirjalikele küsimustele. - Talitustevahelised konsultatsioonid ja koordineerimine: - tagada side teiste peadirektoraatidega läbirääkimisi ja kokkulepete järelevalvet käsitlevates küsimustes; - korraldada talitustevahelisi konsultatsioone ja vastata nende käigus tekkinud küsimustele. - Hinnangu andmine: - osaleda mõjuhinnangute ajakohastamises; - analüüsida saavutatud eesmärke ja hinnangunäitajaid. 8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal) (Rohkem kui ühe variandi nimetamisel märkige palun ametikohtade arv iga allika puhul). X X Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud ( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt 2011. aastaks ette nähtud ( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus ( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused) ( Ametikohad, mis on n aastal nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud 8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (11 01 04/05 – Halduskorralduskulud) Eurodes Eelarverida: 11010404 (number ja nimetus) | 2011 | 2012 | 2013 | KOKKU | 1. Tehniline ja haldusabi (sh sellega seonduvad personalikulud) | Täitevasutused[19] | Muu tehniline ja haldusabi | sise-[20] | 19 200 | 19 200 | 19 200 | 57 600 | välis-[21] | 40 000 | 40 000 | Tehniline ja haldusabi kokku | 19 200 | 19 200 | 59 200 | 97 600 | 8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud Eurodes Ametikoha liik | 2011 | 2012 | 2013 | KOKKU | Ametnikud ja ajutised teenistujad (11 01 01) | 67 100 | 67 100 | 67 100 | 201 300 | Art. XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) | Võrdlussummast VÄLJA jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 67 100 | 67 100 | 67 100 | 201 300 | Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1. - 1AD = EUR 122 000 x 0.25 = 30 500 eurot 1ST = EUR 122 000 x 0.15 = 18 300 eurot 1ST = EUR 122 000 x 0.15= 18 300 eurot Vahesumma: 67 100 eurot (0,0671 miljonit eurot) aastas - [Mauritiusel asuva ELi delegatsiooni lepingulise töötajaga seotud kulud, st 64 000*0,3 = 19 200 eurot on märgitud punktis 8.2.4, kuna tegemist on võrdlussummas sisalduvate kuludega.] Kokku 86 300 eurot (0,0863 miljonit eurot) aastas Arvestus – art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal Vt punkt 8.2.1 8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud Eurodes 2011 | 2012 | 2013 | KOKKU | 11 01 02 11 01 – Lähetused | 15 000 | 15 000 | 15 000 | 45 000 | 11 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | 10 000 | 10 000 | 10 000 | 30 000 | XX 01 02 11 03 – Komiteed[22] | XX 01 02 11 04 - Uuringud ja konsultatsioonid | XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid | 2. Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) | 3. Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) | Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummadest välja) | 25 000 | 25 000 | 25 000 | 75 000 | [1] Nõukogu otsus nr 9755/2010, 31. mai 2010. [2] ELT C , , lk . [3] ELT C…. [4] Nõukogu määrus nr 1562/2006, 5. oktoober 2006, ELT L 290, 20.10.2006. [5] ELT C …, …, lk... [6] Protokolli tekst on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas … ** koos protokolli allkirjastamist käsitleva otsusega. ** ELT: Palun lisada viide asjaomase dokumendi avaldamise kohta ELTs (…/10). [7] Lepingu jõustumise kuupäeva avaldab Euroopa Liidu Teatajas nõukogu peasekretariaat. [8] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise 1 mis ei kuulu asjaomase jaotise 11 peatüki 11 01 alla. [9] Rahaline toetus hõlmab järgmist: a) 3 380 000 euro suurune summa aastas, mis vastab võrdlustonnaažile 52 000 tonni aastas ja b) erisumma, mille suuruseks on 2 220 000 eurot aastas ja mis on määratud Seišellide kalandus- ja merenduspoliitika toetamiseks ELi poolt. Kui aastane püügikogus ületab 52 000 tonni, suurendatakse rahalist toetust proportsionaalselt 65 eurot tonni kohta, kuid rahaline toetus ei tohi ületada 6 760 000 eurot aastas. [10] Vastavalt protokollile võib kalapüügivõimalusi vastastikusel kokkuleppel suurendada, kui see on kooskõlas IOTC soovituste ja resolutsioonidega, mis käsitlevad tuuni ja tuunilaadsete liikide säästvat majandamist India ookeanis. Siiski võib rahalist toetust suurendada ainult vastavalt eelarve võimalustele. [11] Kulud, mis kuuluvad jaotise 11 artikli 11 01 04 alla. [12] Kulud, mis kuuluvad peatüki 11 01 alla, välja arvatud artiklid 11 01 04 või 11 01 05. [13] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24. [14] Laevaomanike poolt makstavad ettemaksed ja tasud ei mõjuta ELi eelarvet. [15] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule. [16] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast. [17] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast. [18] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas. [19] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele. [20] Mauritiusel asuva ELi delegatsiooni lepingulise töötajaga seotud kulud, mida rahastatakse eelarverea 110100404 raames. [21] Protokolli eelhindamisega seotud kulud, vt punkt 6.2.4. [22] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.