SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Oma 2021. aasta kõnes olukorrast Euroopa Liidus tegi president von der Leyen teatavaks Euroopa hooldusstrateegia, et toetada mehi ja naisi parima hoolduse saamisel eri eluetappides ning nende jaoks parima töö- ja eraelu tasakaalu leidmisel. Algatus koosneb komisjoni teatisest Euroopa hooldusstrateegia kohta, millele on lisatud kaks nõukogu soovituse ettepanekut, millest üks puudutab alusharidust ja lapsehoidu käsitlevate Barcelona eesmärkide läbivaatamist ning teine pikaajalist hooldust.

Alusharidus- ja lapsehoiuteenuste kättesaadavus on naiste tööturul osalemise üks peamisi tegureid. Emade tööturul osalemise ning laste alushariduses ja lapsehoius osalemise määra vaheline seos on eriti tugev nende emade puhul, kelle noorim laps on alla kolmeaastane. Seda silmas pidades määras Euroopa Ülemkogu 2002. aastal kindlaks lapsehoidu käsitlevad Barcelona eesmärgid, et suurendada alusharidus- ja lapsehoiuteenuste osutamise edendamisega naiste osalemist tööturul. Euroopa Ülemkogu seadis kaks eesmärki: laste puhul alates kolmandast eluaastast kuni kohustusliku koolieani 90 % osalemismäär ja alla kolmeaastastele laste puhul 33 % osalemismäär. Kuigi ELi tasandil keskmiselt on Barcelona eesmärgid saavutatud, on mõned liikmesriigid märkimisväärselt maha jäänud ja erinevused püsivad eelkõige madalama sissetulekuga leibkondadest pärit laste puhul.

Käesoleva soovituse eesmärk on julgustada liikmesriike suurendama alushariduses ja lapsehoius osalemist, et soodustada naiste osalemist tööturul ning parandada laste, eriti haavatavas olukorras olevate või ebasoodsatest oludest pärit laste sotsiaalset ja kognitiivset arengut. Täpsemalt teeb komisjon ettepaneku Barcelona eesmärgid läbi vaadata, et anda uut hoogu liikmesriikide ülespoole suunatud majandusliku ja sotsiaalse lähenemise edasisele edendamisele seoses laste osalemisega alushariduses ja lapsehoius ning seega suurendada naiste osalemist tööturul ja kaotada sooline tööhõivelõhe. Soovitus käsitleb ka Barcelona eesmärkide saavutamiseks olulisi lisamõõtmeid, eelkõige alushariduse ja lapsehoiu taskukohasust, juurdepääsetavust ja kvaliteeti, mis on vanemate ja laste vajadustele vastamiseks keskse tähtsusega ning mõjutavad seega selliste teenuste tegelikku kasutamist. Lisaks kutsutakse selles liikmesriike üles võtma arvesse laste alushariduses ja lapsehoius osalemise ajamahukust, mis peaks olema piisav, et vanemad saaksid sisuliselt tegeleda tasustatud tööga, ning alushariduses ja lapsehoius osalevate vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate laste osakaalu.

Naiste tööhõive on alates 2002. aastast stabiilselt kasvanud ning oli 2021. aastal 67,7 % võrreldes 2010. aasta 60,7 %ga, kuigi 2020. aastal see COVID-19 kriisi tõttu langes (66,1 %). Selle kasvusuundumusega kaasneb naiste haridustaseme kasv: rohkem naisi omandab kõrghariduse ja saab kõrgema taseme kraade.

Hoolimata neist edasiminekutest on sooline tööhõivelõhe ikka veel märkimisväärne – 2021. aastal oli see 10,8 protsendipunkti. Eurofoundi hinnangul oli soolisest tööhõivelõhest tulenev kahju 2018. aastal 320 miljardit eurot. Suurema osa sellest summast moodustavad tulumaks ja sotsiaalkindlustusmaksed, mis jäid majandusel saamata, kuna naised ei osalenud tööhõives. Sooline tööhõivelõhe on tihedalt seotud hoolduskohustustega. Naised on endiselt laste ja hooldust vajavate täiskasvanute peamised hooldajad ning kannavad põhivastutust majapidamistööde eest. See tasakaalustamatus piirab nende võimalust tasustatud tööd teha ja selleks aega leida.