[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 7.10.2009

KOM(2009)529 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE,

mis käsitleb nõupidamiste alustamist Nigeriga Cotonou lepingu artikli 96 alusel

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE,

mis käsitleb nõupidamiste alustamist Nigeriga Cotonou lepingu artikli 96 alusel

Nigeris on viimase kümne aasta jooksul pärast rahutuid 1990ndaid valitsenud suhteline stabiilsus. See on olnud maailma ühe vaesema riigi jaoks väga oluline. Viimasel kümnendil president Tandja kahe ametiaja vältel on riigi majanduslik olukord püsinud arenguga seotud jõupingutuste tõttu stabiilsena, kuigi elanikkonna kasv on olnud kiire ja ilmastikutingimused rasked.

Käesoleva aasta novembri- ja detsembrikuus toimuvate valimiste eel on president Tandja tekitanud poliitiliselt ebastabiilse õhustiku, sest soovib jätkata presidendi ametis ka pärast oma teise valitsemisaja lõppu 22. detsembril. See on 1999. aasta põhiseadusega vastuolus.

29. mai 2009. aasta teates Nigeri rahvale kinnitas president Tandja oma tahet korraldada rahvahääletus uue põhiseaduse küsimuses, mis lubaks tal jääda ametisse ka pärast oma teise viieaastase ametiaja lõppu. Konstitutsioonikohus oli selleks ajaks juba esitanud rahvusassamblee palvel arvamuse, milles suhtuti president Tandja tagasivalimisse või tema ametiaja pikendamisse ning põhiseaduse rahvahääletuse teel muutmisse eitavalt. President teatas, et konstitutsioonikohtu arvamus on mittesiduv ja allkirjastas 26. mail 2009 vastavalt oma institutsioonilistele õigustele dekreedi, millega ta saatis laiali rahvusassamblee (parlamendivalimised pidid toimuma novembri- ja detsembrikuus).

Viidates riigi stabiilsusele ja vajadusele viia lõpule tema alustatud arengumeetmed ning austada rahva suveräänset tahet, teatas president Tandja 9. juunil, et 4. augustil 2009 toimub rahvahääletus uue põhiseaduse küsimuses, mis hõlmab järgmist: üleminek presidendivõimule, millega kaotatakse praegune piirang presidendi ametiajale (kaks ametiaega); senati loomine; konstitutsioonikohtu muutmine üheksaliikmeliseks ning amnestiapõhimõtte kinnitamine. Lisaks sellele kehtestatakse kolmeaastane üleminekuperiood, et võimaldada riigipeal jääda võimule pärast 22. detsembrit 2009 ilma valimisi korraldamata.

Rühm opositsioonierakondi pöördus konstitutsioonikohtu poole, kes sekkudes seega juba teistkordselt president Tandja kavatsustesse, võttis 12. juunil 2009 vastu otsuse, millega tühistati rahvahääletust käsitlenud presidendi dekreet, kuna see on vastuolus põhiseaduse artiklitega 49 ja 135. Samal ajal kutsus president kokku vabariigi nõukogu (esimest korda pärast selle loomist 1999. aasta põhiseadusega), kes teatas, et ta ei ole ilma rahvusassambleeta pädev otsust tegema. Riiklik sõltumatu valimiskomisjon teatas kohtuotsuse teatavaks tegemisele järgneval päeval, et parlamendivalimised toimuvad 20. augustil ja oli vastu rahvahääletuse korraldamisele.

President reageeris kohtu seisukohale 29. juunil, peatades kohtu tegevuse kolm päeva pärast seda, kui ta oli võtnud endale põhiseaduse artikli 53 alusel erakorralised volitused. Konstitutsioonikohus saadeti hiljem laiali ja selle koosseisu määrati uued liikmed, kelle hulka ei kuulunud rahvusassamblee poolt määratud liikmeid.

President muutis 8. juulil 2009 seadust 2006-24, mis käsitles kõrgema teabenõukogu ülesehitust, volitusi ja toimimist. Muudatusega anti ka nõukogu esimehele erakorralised volitused, mis on sarnased president Tandja enda võetud erakorraliste volitustega ning annavad õiguse karistada vastavalt oma äranägemisele meediaasutusi, kes levitavad või avaldavad avalikku korda ohustavat või riigi julgeolekut mõjutavat teavet.

President edastas 12. juulil rahvale teate, millega ta avas rahvahääletusekampaania ning kutsus rahvast üles vastama rahvahääletuse küsimusele ülekaalukalt „jah”.

Rahvahääletus toimus 4. augustil ilma suuremate vahejuhtumiteta, kuigi hääletamisel avastati mitmeid hääletuskorra rikkumisi. Kuna hääletamisel ei osalenud sõltumatuid vaatlejaid, on osalemisprotsent kaheldav: rahvusvahelise ajakirjanduse, kohapeal viibinud diplomaatiliste esinduste ja opositsiooni sõnul oli osalusprotsent väga madal; valimiskomisjoni 7. augusti deklaratsiooni kohaselt oli osalemisprotsent 68,3 % ning presidendi soovitud põhiseaduse muudatuste poolt hääletas 92,5 % osalenutest. Opositsioon kutsus rahvast üles rahvahääletust boikoteerima.

2. juulil tegi Euroopa Liidu eesistujariik avalduse, milles EL väljendas suurt muret Nigeri poliitilise olukorra pärast. Eelkõige teeb muret asjaolu, et president on rakendanud põhiseaduse artiklit 53 erakorraliste volituste võtmiseks, eesmärgiga saata laiali konstitutsioonikohus ja korraldada põhiseadusega sõnaselgelt keelatud rahvahääletus.

Komisjon saatis 9. juulil president Tandjale kirja, milles väljendas oma eespool mainitud seisukohti ning kutsus presidenti üles täitma konstitutsioonikohtu otsuseid. Volinik täpsustas, et on vaja kontrollida, kas president Tandja võetud meetmed on kooskõlas Cotonou lepingu oluliste osadega, ning et Nigeri valitsusega tuleb viivitamata alustada tõhustatud poliitilist dialoogi. Volinik tuletas meelde, et kui kõnealune dialoog ei jõua vastuvõetava kompromissini, on komisjon sunnitud tegema ettepaneku alustada ametlikult Cotonou lepingu artikli 96 alusel nõupidamisi.

Euroopa Liidu esindajad kohtusid 24. juulil Niameys Nigeri ametiasutustega tõhustatud poliitilise dialoogi raames vastavalt Cotonou lepingu artiklile 8 ja VII lisale. Dialoogi käigus ei olnud võimalik tuvastada Nigeri valitsuse soovi naasta põhiseadusliku korra juurde.

Samal ajal üritas ÜRO, Aafrika Liidu ja Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse ühismissioon lahendada kriisi 20. ja 21. juulil Niameys toimunud kohtumisel. Sellest hoolimata jäi president Tandja seisukoht muutumatuks.

Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik kordas 31. juuli avalduses ELi muret olukorra pärast Nigeris. Eesistujariik teatas, et 4. augusti rahvahääletus rikub põhiseadust ja on vastuolus konstitutsioonikohtu arvamusega. Konstitutsioonikohtu laialisaatmine ja valitsuse tegevus ilma parlamentaarse kontrollita kujutavad ELi arvates endast õigusriigi alusteks olevate demokraatia aluspõhimõtete ränka rikkumist. Euroopa Liit väljendas kahetsust, et Nigeri valitsusega peetud dialoogis ei näidanud valitsus üles mingisugust soovi naasta demokraatliku ja põhiseadusliku korra juurde. Avalduses rõhutatakse Cotonou lepingu tingimuste rikkumiste võimalikke tagajärgi mõlema poole vahelisele koostööle ning kutsutakse Nigeri ametiasutusi üles viivitamata naasma demokraatliku ja põhiseadusliku korra juurde.

Cotonous 23. juunil 2000 alla kirjutatud ja Luxembourgis 25. juunil 2005 läbi vaadatud AKV riikide ja ELi koostöölepingu artikli 9 lõikes 2 on sätestatud lepingu olulised osad. Nendes on sätestatud, et inimõiguste ja demokraatia ning õigusriigi põhimõtete austamine, millel rajaneb AKV-ELi koostöö, on lepinguosaliste sise- ja välispoliitika alus ning lepingu oluline osa.

Komisjon on seoses Cotonou lepingu ja Nigeri poliitilise olukorraga arvamusel, et lepingu olulisi tingimusi on rikutud, ilma et see piiraks president Tandja 22. detsembril lõppevat ametiaega. Komisjon peab vajalikuks algatada Nigeris võimul olevate ametiasutustega nõupidamise, et leida võimalikke lahendusi kriisist väljumiseks ja põhiseadusliku korra taastamiseks. Nõupidamise eesmärk peaks olema taastada kiiresti konsensuslik ja kõikehõlmav poliitiline dialoog, mille abil oleks võimalik luua riigi kõikidele poliitilistele jõududele vastuvõetav põhiseaduslik raamistik. Nõupidamine korraldatakse vastavalt läbivaadatud Cotonou lepingu artiklitele 9 ja 96, sealjuures võetakse arvesse Euroopa Liidu ja muude rahvusvaheliste institutsioonide varasema vahendustegevuse ja nõupidamise tulemusi.

Kõnealune dialoog võimaldab Nigeri valitsusel, aga ka teistel poliitilistel jõududel ja kodanikuühiskonna esindajatel täpsustada oma kavatsusi ja ettepanekuid kriisist väljumiseks ning Euroopa Liidul hinnata, millisel viisil oleks sellest lähtuvalt võimalik toetada naasmist läbivaadatud Cotonou lepingu artikli 9 lõikes 2 sätestatud põhimõtete juurde.

Seepärast teeb komisjon nõukogule ettepaneku kutsuda Nigeri Vabariik läbivaadatud Cotonou lepingu artiklites 9 ja 96 sätestatud nõupidamisele vastavalt lisatud kirja kavandile.

Komisjon teeb ettepaneku piirata käimasolevat ja hiljuti allkirjastatud 10. EAFi raames kavandatud koostööd nõupidamise ajaks juba rakendatud lepingutega seotud maksete tegemisega, humanitaarabi ja otseselt elanikkonna huvides olevate meetmetega ning tulevaste projektide ettevalmistamisega. Ülejäänud Nigeriga arengukoostöö raames võetavad meetmed peatatakse seniks, kuni kriisile leitakse vastuvõetav lahendus.

LISA

Brüssel,

Nigeri Vabariigi president

KAVAND

Lugupeetud president,

Komisjoni 9. juuli kirjas ja Euroopa Liidu eesistujariigi 2. ja 31. juuli 2009. aasta avaldustes väljendas Euroopa Liit sügavat muret seoses Nigeri poliitilise olukorraga ning kutsus Nigerit naasma võimalikult kiiresti põhiseadusliku korra juurde. Euroopa Liit on seisukohal, et 4. augusti rahvahääletus ning selleni viinud protsess on põhiseadusega vastuolus. Sama muret väljendas komisjon ka oma 10. augusti avaldusega. Praegune olukord rikub rängalt Cotonous 23. juunil 2000 alla kirjutatud ja Luxembourgis 25. juunil 2005 läbi vaadatud AKV riikide ja ELi koostöölepingu artikli 9 lõikes 2 sätestatud lepingu olulisi osi.

Euroopa Liit väljendas kahetsust, et Nigeri valitsusega peetud dialoogis ei näidanud valitsus üles mingisugust soovi naasta põhiseadusliku korra juurde. EL rõhutas ka Cotonou lepingu tingimuste rikkumiste võimalikke tagajärgi mõlema poole vahelisele koostööle ning kutsus Nigeri ametiasutusi üles võtma viivitamata vajalikud meetmed, et taastada põhiseaduslik kord konsensusliku ja kõikehõlmava poliitilise dialoogi kaudu erinevate poliitiliste erakondade ja muude Nigeri kodanikuühiskonna esindajate vahel.

Sellises olukorras on 20. oktoobriks kavandatud parlamendivalimistel otsustav tähtsus usaldusväärse ja koostööle suunatud õhustiku loomisel, mis on vajalik kriisist väljumiseks. Euroopa Liit kutsub Nigeri ametiasutusi üles võtma vajalikud meetmed, et tagada valimiste toimumine võrdsetes, rahulikes ja läbipaistvates tingimustes selliselt, et kõik saaksid osaleda.

Võttes arvesse Cotonou lepingu artiklit 96 ning arvestades sama lepingu artikli 9 lõiget 2, on meil au kutsuda Teie riiki nõupidamisele, et olukorda vastavalt lepingule põhjalikult uurida ning vajaduse korral leida lahendus.

Teeme ettepaneku, et nõupidamine võiks toimuda lähemal ajal pooltele sobival kuupäeval Brüsselis.

Lugupidamisega,

Nõukogu nimel | Komisjoni nimel |

Koopiad: AKV-EÜ ministrite nõukogu eesistuja AKV suursaadikute komitee eesistuja AKV riikide rühma peasekretär