EUROOPA KOMISJON Brüssel,2.7.2018 COM(2018) 499 final 2018/0263(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS Euroopa Kalanduskontrolli Ameti kohta (kodifitseeritud tekst)



SELETUSKIRI 1.Kodanike Euroopa jaoks peab komisjon oluliseks liidu õigust lihtsustada ja selgemaks muuta, nii et see oleks kodanikele loetavam ja kättesaadavam; see annab kodanikele parema võimaluse talle antud õigusi kasutada. Seda eesmärki ei ole võimalik saavutada, kuni arvukad sätted, mida on korduvalt ja sageli oluliselt muudetud, asuvad laiali, osad esialgses õigusaktis ja osad muutvates õigusaktides. Nii tuleb kehtiva õiguse kindlakstegemiseks uurida ja võrrelda suurt hulka õigusakte. Muudetud õigusaktide kodifitseerimine on seega oluline õiguse selguse ja loetavuse saavutamiseks. 2.1. aprillil 1987. aastal otsustas komisjon anda oma talitustele ülesande kodifitseerida kõik õigusaktid hiljemalt kümnenda muudatuse järel. Komisjon rõhutas, et see on minimaalne nõue ning et õigusnormide arusaadavuse ja selguse huvides tuleks talitustel püüda nende vastutusalas olevaid tekste kodifitseerida veel tihedamini. 3.Seda kinnitati Edinburghi Euroopa Ülemkogu eesistuja järeldustega detsembris 1992, rõhutades kodifitseerimise tähtsust, mis annab õiguskindlust konkreetsel ajahetkel asjas kohaldamisele kuuluva õiguse osas. Kodifitseerides tuleb täpselt järgida tavapäraselt liidu õigusaktide vastuvõtmiseks ettenähtud seadusandlikku menetlust. Kuna kodifitseeritavatesse õigusaktidesse ei või teha sisulisi muudatusi, otsustasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes, et kodifitseeritavate õigusaktide kiiremaks vastuvõtmiseks võib kasutada kiirendatud menetlust. 4.Käesoleva ettepaneku eesmärk on kodifitseerida nõukogu 26. aprilli 2005. aasta määrus (EÜ) nr 768/2005, millega moodustatakse Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem. Uus määrus asendab sellesse inkorporeeritud õigusaktid; käesolevas ettepanekus on säilitatud kodifitseeritud õigusaktide sisu ja nende kokkupanemisel on tehtud ainult kodifitseerimiseks vajalikud vormilised muudatused. 5.Kodifitseerimise ettepanek on koostatud nõukogu määruse (EÜ) nr 768/2005 ja selle muutmisaktide eelneva konsolideerimise alusel 24 ametlikus keeles, mis on teostatud Euroopa Liidu Väljaannete Talituse poolt andmetöötluse abil. Juhul kui artiklitele on antud uued numbrid, siis vastavus vanade ja uute numbrite vahel on näidatud tabelis, mis on kodifitseeritud määruse II lisas. ê 768/2005 (kohandatud) è1 2016/1626 artikkel 1 p. 1 2018/0263 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS è1 Euroopa Kalanduskontrolli Ameti ç Ö kohta Õ (kodifitseeritud tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ö Liidu toimimise lepingut Õ, eriti selle artikli Ö 43 Õ lõiget 2,

võttes arvesse Ö Euroopa Õ Komisjoni ettepanekut, Ö olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt, Õ ning arvestades järgmist: ê (1)Nõukogu määrust (EÜ) nr 768/2005 on korduvalt oluliselt muudetud. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida. ê 768/2005 põhjendus 1 (2)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1380/2013 nõutakse liikmesriikidelt tulemusliku kontrolli, inspekteerimise ja ühise kalanduspoliitika eeskirjade jõustamise tagamist ja selleks omavahelise ning kolmandate riikidega tehtava koostöö arendamist. ê 768/2005 põhjendus 2 (kohandatud) (3)Nimetatud kohustuste täitmiseks tuleb liikmesriikidel koordineerida kontrolli- ja inspekteerimistegevust oma maismaaterritooriumil, ühenduse ning rahvusvahelistes vetes vastavalt rahvusvahelisele õigusele ja eelkõige arvestades Ö liidu Õ piirkondlike kalandusorganisatsioonidega ja kolmandate riikidega sõlmitud lepingutega seonduvaid kohustusi. ê 768/2005 põhjendus 3 (4)Ükski kontrollsüsteem ei ole kulutasuv, kui selles ei nähta ette inspekteerimistegevust maal. Seetõttu peaksid ühiskasutuskavad hõlmama ka tegevust maal. ê 768/2005 põhjendus 4 (5)Nimetatud koostöö peab kontrolli- ja inspekteerimistegevuse koordineerimise kaudu kaasa aitama vee-elusressursside säästvale kasutamisele ja tagama selle ekspluateerimisega seotud kalandussektorile võrdsed tingimused, kahandades nõnda konkurentsimoonutusi.

ê 768/2005 põhjendus 5 (6)Tõhusat kalapüügi kontrollimist ja inspekteerimist peetakse oluliseks ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügi tõkestamiseks. ê 768/2005 põhjendus 6 (kohandatud) (7)Ilma et see piiraks liikmesriikide määrusest (EL) nr 1380/2013 tulenevaid kohustusi, on tekkinud vajadus Ö liidu Õ tehnilise haldusorgani järele, mis korraldaks liikmesriikide koostööd ja nende tegevuse koordineerimist kalapüügi kontrollimisel ja inspekteerimisel. ê 1224/2009 põhjendus 47 (kohandatud) (8)Ö Euroopa Õ Kalanduskontrolli Ö Ameti Õ („amet”) volitusi tuleks kohandada ja laiendada, et toetada ühise kalanduspoliitika kontrolli süsteemi ühtlast rakendamist, tagada operatiivkoostöö korraldamine, abistada liikmesriike ning võimaldada tal rajade erakorraline üksus, kui tuvastatakse tõsine risk ühisele kalanduspoliitikale. Ametil peaks olema võimalik ka hankida vajalik varustus ühiskasutuskavade rakendamiseks ning teha koostööd ELi integreeritud merenduspoliitika elluviimisel. ê 768/2005 põhjendus 9 (kohandatud) (9)Amet peab olema võimeline abistama komisjoni taotluse korral Ö liitu Õ ja liikmesriike nende suhetes kolmandate riikide ja/või piirkondlike kalandusorganisatsioonidega ning tegema koostööd liikmesriikide pädevate asutustega Ö liidu Õ rahvusvaheliste kohustuste raames. ê 768/2005 põhjendus 10 (kohandatud) (10)Lisaks sellele tuleb püüda tõhusalt kohaldada Ö liidu Õ inspekteerimismenetlusi. Agentuurist võiks aja jooksul saada kalanduse kontrolli- ja inspekteerimisalase teadusliku ja tehnilise abi allikas. ê 768/2005 põhjendus 11 (kohandatud) (11)Ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks, milleks on vee-elusressursside säästval arengul rajanev säästev kasutamine, võtab Ö liit Õ meetmeid vee-elusressursside kaitseks, majandamiseks ja kasutamiseks. ê 768/2005 põhjendus 12 (kohandatud)

(12)Tagamaks nimetatud meetmete nõuetekohast rakendamist peavad liikmesriigid kasutusele võtma adekvaatsed kontrolli- ja rakendusvahendid. Selleks et muuta kontrolli- ja rakendusmeetmed tõhusaks ja tulemuslikuks, peaks komisjon määruse (EÜ) nr 1380/2013 artikli 47 lõikes 2 sätestatud korras ja koos asjaomaste liikmesriikidega võtma vastu kontrolli- ja inspekteerimisalased eriprogrammid. ê 768/2005 põhjendus 13 (13)Liikmesriikide koostöö koordineerimine ameti poolt peab toimuma ühiskasutuskavade alusel, millega korraldatakse asjaosaliste liikmesriikide olemasolevate kontrolli- ja inspekteerimisvahendite kasutamist vastavalt kontrolli- ja inspekteerimisprogrammidele. Liikmesriikide poolne kalanduse kontroll ja inspekteerimine peaks toimuma vastavalt selliste programmide põhjal kontrolli- ja inspekteerimistegevusele kehtestatud ühtsetele kriteeriumitele, prioriteetidele, kontrollnäitajatele ja menetlustele. ê 768/2005 põhjendus 14 (14)Kontrolli- ja inspekteerimisprogrammi vastuvõtmine kohustab liikmesriike tõhusalt eraldama programmi läbiviimiseks vajalikke vahendeid. Liikmesriikidel tuleb viivitamata ametile teatada, milliseid kontrolli- ja inspekteerimisvahendeid ta kavatseb sellise programmi läbiviimiseks kasutada. Ühiskasutuskavadega ei tohi luua lisakohustusi seoses kontrolli, inspekteerimise ja jõustamisega või asjaomaste vajalike vahendite kättesaadavaks tegemisega. ê 768/2005 põhjendus 15 (15)Juhul kui tööprogrammis nähakse ette ühiskasutuskava, tuleks see koostada vaid ameti poolt. ê 768/2005 põhjendus 16 (16)Tööprogrammi peab heaks kiitma haldusnõukogu, kes tagab piisava konsensuse saavutamise, sealhulgas ametile tööprogrammis ettenähtud ülesannete ja ameti käsutuses olevate vahendite vastavuse osas, mis põhineb liikmesriikidelt saadud andmetel. ê 768/2005 põhjendus 17 (17)Tegevdirektori põhiülesanne peaks olema tagada oma konsultatsioonides juhatuse liikmete ja liikmesriikidega, et liikmesriikide poolt ametile eraldatud vahendid oleksid piisavad iga-aastastes tööprogrammides sätestatud eesmärkide täitmiseks. ê 768/2005 põhjendus 18 (18)Iga kontrolli- ja inspekteerimisprogrammi täitmiseks peaks tegevdirektor eelkõige koostama täpsed kasutuskavad liikmesriikide poolt teavitatud vahendite põhjal ning austades eeskirju ja eesmärke, mis on sätestatud kontrolli- ja inspekteerimisalastes eriprogrammides, millel ühiskasutuskava põhineb, samuti teisi asjaomaseid eeskirju, näiteks eeskirju liidu inspektorite kohta.

ê 768/2005 põhjendus 19 (19)Seetõttu on vajalik, et tegevdirektor korraldaks tööd nii, et liikmesriikidel oleks piisavalt aega oma asjakohastel kogemustel põhinevate arvamuste esitamiseks, jäädes seejuures ameti tööplaani ning käesoleva määrusega ettenähtud ajalimiitide raamidesse. Vajalik on, et tegevdirektor arvestaks asjaomaste liikmesriikide huve iga kavaga hõlmatava kalanduspiirkonna osas. Ühise kontrolli- ja inspekteerimistegevuse tõhusa ja õigeaegse kooskõlastamise tagamiseks on vajalik sätestada menetlus, mis võimaldaks teha otsuseid selliste kavade vastuvõtmise osas, kui asjaomased liikmesriigid ei jõua kokkuleppele. ê 768/2005 põhjendus 20 (kohandatud) (20)Ö Liidu Õ vetest väljaspool asuvate vete osas ühiskasutuskavade koostamise ja vastuvõtmise menetlus peaks olema sama mis Ö liidu Õ vete puhul. Sellised ühiskasutuskavad peavad põhinema rahvusvahelistel kontrolli- ja inspekteerimisprogrammidel, järgides ühendusele siduvaid kontrolli- ja inspekteerimise alaseid rahvusvahelisi kohustusi. ê 768/2005 põhjendus 21 (21)Ühiskasutuskavade täitmiseks tuleks asjaomastel liikmesriikidel koondada ja võtta kasutusele selliste kavade jaoks ettenähtud kontrolli- ja inspekteerimisvahendid. Ametil tuleb hinnata olemasolevate kontrolli- ja inspekteerimisvahendite piisavust ning vajaduse korral teatama komisjonile ja asjaosalistele liikmesriikidele, et vahendid on kontrolli- ja inspekteerimisprogrammides ettenähtud ülesannete täitmiseks ebapiisavad. ê 768/2005 põhjendus 22 (22)Kuna liikmesriigid peavad austama oma inspekteerimise ja kontrolli alaseid kohustusi, eelkõige vastavalt määrusele (EL) nr 1380/2013 vastu võetud kontrolli- ja inspekteerimisalase eriprogrammi osas, ei tohiks amet olla volitatud kehtestama liikmesriikidele ühiskasutuskavade alusel lisakohustusi ega sanktsioone. ê 768/2005 põhjendus 23 (23)Amet peab ühiskasutuskavade tulemuslikkust regulaarselt hindama. ê 768/2005 põhjendus 24 (kohandatud) (24)On kohane sätestada võimalus vastu võtta spetsiifilised rakenduseeskirjad ühiskasutuskavade vastuvõtmiseks ja heakskiitmiseks. Nimetatud võimalust võib olla kasulik kasutada pärast seda, kui amet on alustanud tegevust ning tegevdirektori arvates tuleks kõnealused eeskirjad Ö liidu Õ õiguses kehtestada. ê 768/2005 põhjendus 25 (25)Vastava taotluse korral tuleb ametil lepinguliselt korraldada kontrolli- ja inspekteerimisvahendite eraldamist asjaosaliste liikmesriikide ühiskasutusse.

ê 768/2005 põhjendus 26 (26)Ametile seatud ülesannete täitmiseks peavad komisjon, liikmesriigid ja amet teabevõrgustiku kaudu vahetama vajalikku kontrolli- ja inspekteerimisalast teavet. ê 768/2005 põhjendus 27 (kohandatud) (27)Ameti staatus ja ülesehitus peavad objektiivselt vastama temalt nõutavatele tulemustele ja võimaldama tal tihedas koostöös liikmesriikide ja komisjoniga oma funktsioone täita. Seetõttu tuleb ametile anda õiguslik, finants- ja haldusautonoomia, samas säilitada tema tihedad sidemed Ö liidu Õ institutsioonide ja liikmesriikidega. Selleks on vajalik ja kohane moodustada amet Ö liidu Õ organina, kellel on juriidilise isiku staatus ja kes teostab talle käesoleva määrusega antud volitusi. ê 768/2005 põhjendus 28 (kohandatud) (28)Ameti lepinguline vastutus, mida reguleerib ameti poolt sõlmitavate lepingute kohta kehtiv õigus, peaks lepingus sisalduvate mistahes vahekohtuklauslite kohaselt kuuluma Euroopa Ö Liidu Õ Kohtu pädevusse. Euroopa Kohtu pädevusse peaks kuuluma ka vaidluste lahendamine, mis on seotud ameti lepinguvälisest vastutusest tuleneva kahju hüvitamisega vastavalt liikmesriikide seaduste ühistele üldprintsiipidele. ê 768/2005 põhjendus 29 (29)Komisjon ja liikmesriigid peaksid olema esindatud haldusnõukogus, mille ülesandeks oleks tagada ameti korrektne ja tulemuslik toimimine. ê 768/2005 põhjendus 30 (30)Tuleks moodustada nõuandev kogu tegevdirektori nõustamiseks ning tagada tihe koostöö huvirühmadega. ê 768/2005 põhjendus 31 (kohandatud) (31)Arvestades, et ametil tuleb täita Ö liidu Õ kohustusi ja Ö liidu Õ rahvusvaheliste kohustuste raames teha komisjoni palvel koostööd kolmandate riikide ning piirkondlike kalandusorganisatsioonidega, oleks õige valida haldusnõukogu esimees komisjoni esindajate hulgast. ê 768/2005 põhjendus 32

(32)Haldusnõukogu hääletamiskorra juures tuleks arvestada liikmesriikide ja komisjoni huvitatust ameti tulemuslikust toimimisest. ê 768/2005 põhjendus 33 (33)Kohane on sätestada nõuandva kogu esindaja osalemine haldusnõukogu aruteludel ilma hääleõiguseta. ê 768/2005 põhjendus 34 (34)Tuleb sätestada ameti tegevdirektori ametisse nimetamine ja tema ametist vabastamine ning tema ülesannete täitmist määratlevad eeskirjad. ê 768/2005 põhjendus 35 (35)Ameti toimimise läbipaistvuse huvides peaks tema suhtes piiranguteta kehtima Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1049/2001. ê 768/2005 põhjendus 36 (36)Üksikisikute privaatsuse kaitseks peaks käesoleva määruse suhtes kehtima Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 45/2001. ê 768/2005 põhjendus 37 (kohandatud) (37)Ameti sõltumatuse ja tegevusautonoomia tagamiseks tuleks talle anda iseseisev eelarve, mille tulud tulevad Ö liidu Õ assigneeringutest ja ameti poolt osutatavate lepinguliste teenuste tasudest. Ö Liidu Õ eelarvemenetlust tuleks kohaldada Ö liidu Õ osamaksu ja võimalike muude subsiidiumide suhtes, mida makstakse Euroopa Liidu üldeelarvest. Raamatupidamisarvestust peaks auditeerima Euroopa Kontrollikoda. ê 768/2005 põhjendus 38 (kohandatud) (38)Pettuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse tõkestamiseks peaksid ameti suhtes piiranguteta kehtima Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 sätted ja amet peaks ühinema ka Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni vahel 25. mail 1999. aastal sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppega Euroopa Pettustevastase Ameti sisejuurdluste kohta.

ê 768/2005 põhjendus 39 (39)Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks võtta vastu kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011, ê 768/2005 (kohandatud) è1 2016/1626 artikkel 1 p. 1 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I PEATÜKK EESMÄRK JA MÕISTED Artikkel 1 Eesmärk Käesoleva määrusega Ö kehtestatakse sätted Õ è1 Euroopa Kalanduskontrolli Ameti („amet”) kohta, kelle ç eesmärk on korraldada liikmesriikide kalanduse kontrolli- ja inspekteerimistegevuse koordineerimist ja aidata neil ühise kalanduspoliitika eeskirjade täitmisel koostööd teha, et tagada nende tõhus ja ühtne kohaldamine. ê 768/2005 Artikkel 2 Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: a)kontroll ja inspekteerimine – liikmesriikide poolt nõukogu määruse (EL) nr 1224/2009, eelkõige artiklite 5, 11, 71, 91 ja 117 ning VII jaotise kohaselt ühise kalanduspoliitika raames rakendatavad mistahes kalapüügi kontrolli- ja inspekteerimistegevused, kaasa arvatud selline järelevalve- ja seiretegevus nagu satelliidipõhised laevaseiresüsteemid ja vaatluskavad; b)kontrolli- ja inspekteerimisvahendid – liikmesriikide poolt kontrolli ja inspekteerimise jaoks kasutatavad valvelaevad, lennukid, sõidukid ja muud materiaalsed vahendid, samuti inspektorid, vaatlejad jm inimressursid; c)ühiskasutuskava – plaan, millega kehtestatakse olemasolevate kontrolli- ja inspekteerimisvahendite operatiivse kasutamise kord;

ê 768/2005 (kohandatud) d)rahvusvaheline kontrolli- ja inspekteerimisprogramm – programm, millega kehtestatakse kontrolli- ja inspekteerimistegevuse eesmärgid, ühtsed prioriteedid ja menetlused Ö liidu Õ rahvusvaheliste kontrolli- ja inspekteerimisalaste kohustuste täitmiseks; e)kontrolli- ja inspekteerimisalane eriprogramm – programm, millega määratletakse määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 95 kohaselt kehtestatud kontrolli- ja inspekteerimistegevuse eesmärgid, ühtsed prioriteedid ja menetlused; f)kalapüük – määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 28 määratletud kalapüügitegevus g)Ö liidu Õ inspektorid – määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 79 osutatud nimestikus loetletud inspektorid. ê 768/2005 II PEATÜKK AMETI MISSIOON JA ÜLESANDED Artikkel 3 Missioon Ameti missioon on: ê 768/2005 (kohandatud) a)koordineerida liikmesriikide poolt seoses Ö liidu Õ kohustustega teostatavat kontrolli- ja inspekteerimistegevust; b)koordineerida käesoleva määruse kohaselt liikmesriikide kontrolli- ja inspekteerimisvahendite ühist kasutamist; c)aidata liikmesriikidel edastada komisjonile ja kolmandatele osapooltele kalapüüki ja kontrolli- ning inspekteerimistegevust puudutavat teavet; d)aidata oma pädevuse piires liikmesriikidel täita nende ühisest kalanduspoliitikast tulenevaid ülesandeid ja kohustusi; e)aidata liikmesriikidel ja komisjonil harmoneerida ühise kalanduspoliitika kohaldamist kogu Ö liidus Õ; f)aidata kaasa liikmesriikide ja komisjoni kontrolli- ja inspekteerimisalasele uurimis- ja arendustööle;

g)aidata kooskõlastada inspektorite koolitamist ja edendada kogemuste vahetamist liikmesriikide vahel; h)vastavalt Ö liidu Õ eeskirjadele kooskõlastada meetmeid, et tõkestada ebaseaduslikku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüüki; ê 1224/2009 artikkel 120 p. 1 i)aidata kaasa ühise kalanduspoliitika kontrollisüsteemi ühtsele rakendamisele, sealhulgas eelkõige järgmisele: –liikmesriikide kontrollitegevuste operatiivkoostöö korraldamine konkreetsete inspekteerimis- ja kontrolliprogrammide, ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi inspekteerimise ja kontrolli programmide ning rahvusvaheliste kontrolliprogrammide rakendamiseks; –vajalik kontroll ülesannete täitmiseks kooskõlas artikliga 19; ê 2016/1626 artikkel 1 p. 2 j)teha koostööd Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti (loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/1624 ning Euroopa Meresõiduohutuse Ametiga (loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1406/2002), nende ametite volituste piires, et toetada rannikuvalve ülesandeid täitvaid riiklikke asutusi, nagu on sätestatud käesoleva määruse artiklis 8, pakkudes teenuseid, teavet, seadmeid ja koolitust ning koordineerides mitmeotstarbelisi operatsioone. ê 768/2005 (kohandatud) Artikkel 4 Ö Liidu Õ kontrolli- ja inspekteerimiskohustustega seotud rahvusvahelised kohustused 1. Komisjoni taotlusel agentuur: a)abistab Ö liidust Õ ja liikmesriike suhetes kolmandate riikide ja piirkondlike rahvusvaheliste kalandusorganisatsioonidega, mille liikmeks Ö liit Õ on; b)teeb piirkondlike rahvusvaheliste kalandusorganisatsioonide pädevate asutustega kokku lepitud töökorra raames koostööd Ö liidu Õ kontrolli- ja inspekteerimiskohustustega seotud küsimustes. 2. Komisjoni palvel võib amet Ö liidu Õ ja kolmandate riikide vahel sõlmitud lepingute raames teha nende riikide pädevate asutustega koostööd kontrolli ja inspekteerimisega seotud küsimustes. 3. Oma pädevuse piires võib amet liikmesriikide nimel täita rahvusvahelistest kalanduslepingutest, mille osaline Ö liit Õ on, tulenevaid ülesandeid. Artikkel 5

Tegevuse koordineerimisega seotud ülesanded ê 1224/2009 artikkel 120 p. 2 alapunkt a 1. Ameti operatiivkoostöö hõlmab kõikide tegevuste kontrolli, mida hõlmab ühine kalanduspoliitika. ê 768/2005 2. Tegevuse koordineerimise eesmärgil koostab amet ühiskasutuskavad ja korraldab vastavalt III peatükile liikmesriikide kontrolli- ja inspekteerimistegevust. ê 1224/2009 artikkel 120 p. 2 alapunkt b 3. Liikmesriikidevahelise tõhusama operatiivkoostöö eesmärgil võib amet kehtestada asjaomaste liikmesriikidega tegevuskavasid ja koordineerida nende rakendamist. ê 768/2005 (kohandatud) Artikkel 6 Lepinguliste teenuste osutamine liikmesriikidele Liikmesriikide palvel võib amet osutada neile kontrolli ja inspekteerimisega seotud lepingulisi teenuseid seoses nende Ö liidu Õ ja/või rahvusvahelistes vetes teostatavast kalapüügist tulenevate kohustustega. Nimetatud teenused on näiteks kontrolli- ja inspekteerimisaluste prahtimine, opereerimine ja mehitamine ning vaatlejate eraldamine koos asjaosaliste liikmesriikidega teostatavateks ühisoperatsioonideks. ê 1224/2009 artikkel 120 p. 3 (kohandatud) Artikkel 7 Abi komisjonile ja liikmesriikidele Amet abistab komisjoni ja liikmesriike eesmärgiga tagada ühise kalanduspoliitika eeskirjadest tulenevate kohustuste kõrgetasemeline, ühtne ja tõhus täitmine, sealhulgas võitlus ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu ja nende suhted kolmandate riikidega. Amet eelkõige

a)kehtestab ja töötab välja põhiõppekava liikmesriikide kalandusinspektsioonide instruktorite koolitamiseks ning pakub täiendavaid koolituskursusi ja -seminare kõnealustele ametnikele ning muule kontrolli- ja inspekteerimistegevustega seotud personalile; b)kehtestab ja töötab välja põhiõppekava Ö liidu Õ inspektorite koolitamiseks enne viimaste esimest töölerakendamist ja pakub kõnealustele ametnikele regulaarselt täiendavaid koolituskursusi ja -seminare; c)liikmesriikide taotlusel korraldab liikmesriikide kontrollitegevustega seotud ühiseid toodete ja teenuste hankeid ning ühiste katseprojektide liikmesriikidepoolse rakendamise ettevalmistamist ja koordineerimist; d)koostab ühised tegevusmenetlused seoses ühise kontrollitegevusega, millega tegeleb kaks või enam liikmesriiki; e)töötab välja kriteeriumid kontrolli- ja inspektsioonivahendite vahetuseks liikmesriikide vahel ning liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel ning kõnealuste vahendite tagamiseks liikmesriikide poolt; f)teeb riskianalüüsi püüki, lossimist ja püügikoormust käsitlevate kalandusandmete põhjal ning samuti teatamata jäetud lossimiste riskianalüüsi, sealhulgas ka püügi ja impordi andmete võrdlemine ekspordi ja riikliku tarbimise andmetega; g)komisjoni või liikmesriikide taotluse korral töötab välja ühised inspektsioonimeetodid ja -menetlused; h)aitab liikmesriikidel nende taotlusel täita oma ja Ö liidu Õ ning muid rahvusvahelisi kohustusi, sealhulgas võitlus ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu ning piirkondlike kalandusorganisatsioonide raames tekkivaid kohustused; i)edendab ja koordineerib ühtsete riskijuhtimismeetodite väljatöötamist oma pädevusalal; j)koordineerib ja edendab koostööd liikmesriikide vahel ning ühtseid standardeid määruses (EÜ) nr 1224/2009 määratud proovivõtukavade väljatöötamiseks. ê 2016/1626 artikkel 1 p. 3 Artikkel 8 Euroopa koostöö rannikuvalve ülesannete täitmisel 1. Amet toetab koostöös Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti ja Euroopa Meresõiduohutuse Ametiga riiklikke asutusi rannikuvalve ülesannete täitmisel riigi ja liidu tasandil ning vajaduse korral rahvusvahelisel tasandil järgmiste tegevuste kaudu: a)laevade aruandlussüsteemides ja muudes infosüsteemides, mida nimetatud ametid peavad või millele neil on juurdepääs, hoitava teabe jagamine, koondamine ja analüüsimine, kooskõlas nende vastavate õiguslike alustega ning ilma et see piiraks liikmesriikide omandiõigust andmete suhtes; b)jälgimis- ja teabeteenuste osutamine tipptasemel tehnoloogia abil, sealhulgas kosmoses asuvate ja maapealsete taristute ja andurite kaudu, mis on paigaldatud mis tahes platvormile; c)suutlikkuse suurendamine, koostades suuniseid ja soovitusi ning kinnistades parimaid tavasid ja pakkudes töötajate koolitust ja vahetust; d)rannikuvalve ülesannete alase teabevahetuse ja koostöö tõhustamine, sealhulgas analüüsides tegevuslikke küsimusi ja merendusvaldkonnas ilmnevaid ohte; e)suutlikkuse jagamine, kavandades ja viies ellu mitmeotstarbelisi operatsioone ning jagades vahendeid ja muud suutlikust niivõrd, kuivõrd ametid neid tegevusi koordineerivad, ning selleks on saadud nõusolek asjaomaste liikmesriikide pädevatelt asutustelt.

2. Ameti, Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti ja Euroopa Meresõiduohutuse Ameti vaheline rannikuvalve ülesannete alase koostöö täpne vorm määratakse kindlaks töökorras kooskõlas nende vastavate volituste ja nimetatud ametite suhtes kohaldatavate finantseeskirjadega. Selle töökorra kiidavad heaks ameti haldusnõukogu, Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti haldusnõukogu ja Euroopa Meresõiduohutuse haldusnõukogu. 3. Komisjon teeb tihedas koostöös liikmesriikide, ameti, Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti ja Euroopa Meresõiduohutuse Ametiga kättesaadavaks Euroopa rannikuvalve ülesannetega seotud Euroopa koostöö praktilise käsiraamatu. Nimetatud käsiraamat sisaldab suuniseid, soovitusi ja parimaid tavasid teabevahetuseks. Komisjon võtab käsiraamatu vastu soovituse vormis. ê 768/2005 III PEATÜKK TEGEVUSE KOORDINEERIMINE ê 1224/2009 artikkel 120 p. 4 (kohandatud) Artikkel 9 Ö Liidu Õ kontrolli- ja inspekteerimiskohustuste rakendamine 1. Komisjoni palvel koordineerib amet ühiskasutuskavasid koostades liikmesriikide kontrolli- ja inspekteerimistegevust vastavalt rahvusvahelistele kontrolli- ja inspekteerimisprogrammidele. 2. Amet võib omandada, rentida või laenutada varustuse, mis on vajalik lõikes 1 osutatud ühiskasutuskavade rakendamiseks. ê 1224/2009 artikkel 120 p. 5 Artikkel 10 Kontrolli- ja inspekteerimisalaste eriprogrammide rakendamine 1. Amet koordineerib ühiskasutuskavade kaudu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 95 kohaselt välja töötatud kontrolli- ja inspekteerimisalaste eriprogrammide rakendamist. 2. Amet võib omandada, rentida või laenutada varustuse, mis on vajalik lõikes 1 osutatud ühiskasutuskavade rakendamiseks. ê 768/2005 (kohandatud)

Artikkel 11 Ühiskasutuskavade sisu Kõigis ühiskasutuskavades: a)järgitakse asjakohaste kontrolli- ja inspekteerimisprogrammide kriteeriume; b)rakendatakse komisjoni poolt kontrolli- ja inspekteerimisprogrammides määratud kriteeriume, kontrollnäitajaid, prioriteete ja ühiseid inspekteerimismenetlusi; c)püütakse artikli 12 lõike 2 kohaselt teatatud riiklikud kontrolli- ja inspekteerimisvahendid vajadustega vastavusse viia ja nende kasutamist korraldada; d)korraldatakse selleks ettenähtud ajavahemikel ja vööndites inim- ja materiaalsete ressursside, sealhulgas mitmest liikmesriigist pärit Ö liidu Õ inspektorite rühmade rakendamist; e)võetakse arvesse asjaosaliste liikmesriikide muudest ühiskasutuskavadest tulenevaid kohustusi, samuti mistahes piirkondlikke ja kohalikke piiranguid; f)määratletakse, millistel tingimustel võivad ühe liikmesriigi kontrolli- ja inspekteerimisvahendid siseneda teise liikmesriigi suveräänsete õiguste ja jurisdiktsiooni all olevatesse vetesse. ê 768/2005 Artikkel 12 Kontrolli- ja inspekteerimisvahenditest teavitamine 1. Liikmesriigid teatavad igal aastal enne 15. oktoobrit ametile, milliseid kontrolli- ja inspekteerimisvahendid on nende käsutuses kontrolliks ja inspekteerimiseks järgmisel aastal. 2. Iga liikmesriik teatab ametile, milliseid vahendeid ta kavatseb kasutada rahvusvahelise kontrolli- ja inspekteerimisprogrammi või temasse puutuva kontrolli- ja inspekteerimisalase eriprogrammi läbiviimisel hiljemalt ühe kuu jooksul alates kuupäevast, mil liikmesriiki teavitati niisuguse programmi käivitamise otsusest. Artikkel 13 Ühiskasutuskavade vastuvõtmise menetlus 1. Artikli 12 lõikes 2 ette nähtud teatiste alusel ja kolme kuu jooksul alates asjakohase teatise kättesaamisest koostab ameti tegevdirektor esialgse ühiskasutuskava, konsulteerides asjaomaste liikmesriikidega. 2. Esialgses ühiskasutuskavas määratletakse kontrolli- ja inspekteerimisvahendid, mida võib asjaomaste liikmesriikide asjaomase kalapüügipiirkonna huvidest lähtuvalt ühiselt kasutada, et rakendada kontrolli- ja inspekteerimisprogrammi, mille jaoks kava on koostatud. Liikmesriigi kalapüügipiirkonna huvi hindamise aluseks võetakse järgmised kriteeriumid, mille osatähtsus sõltub iga konkreetse plaani eri aspektidest:

a)tema suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvate antud ühiskasutuskavaga hõlmatud vete suhtelist pindala (selliste vete olemasolu korral); b)tema territooriumil arvestusperioodi jooksul lossitud kalakoguste osatähtsus antud ühiskasutuskava objektiks olevast kalapüügipiirkonnast püütud ja lossitud kalade koguhulgast; ê 768/2005 (kohandatud) c)ühiskasutuskava objektiks olevas kalapüügipiirkonnas tegutsevate Ö tema lipu all sõitvate liidu Õ kalalaevade osatähtsus (mootorite võimsus ja kogumahutavus) kõigist antud kalapüügipiirkonnas tegutsevatest laevadest; ê 768/2005 d)antud kalapüügipiirkonnas arvestusperioodiks talle eraldatud kvoodi või kvoodi puudumisel tema tegelik püük. 3. Kui esialgse ühiskasutuskava koostamise käigus selgub, et vastava kontrolli- ja inspekteerimisprogrammi nõuete täitmiseks ei piisa kontrolli- ja inspekteerimisvahendeid, teatab tegevdirektor sellest koheselt kavaga seotud liikmesriikidele ja komisjonile. 4. Tegevdirektor teatab esialgsest ühiskasutuskavast asjaomastele liikmesriikidele ja komisjonile. Juhul kui asjaomased liikmesriigid ja komisjon ei ole viieteistkümne tööpäeva jooksul alates kõnealusest teatamisest vastuväiteid esitanud, võtab tegevdirektor kava vastu. 5. Kui üks või mitu liikmesriiki või komisjon on esitanud vastuväiteid, edastab tegevdirektor küsimuse arutamiseks komisjonile. Komisjon võib teha kavale vajalikke kohandusi ning selle vastu võtta määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 47 lõikes 2 sätestatud korras. 6. Igal aastal vaatab amet asjaosaliste liikmesriikidega konsulteerides kõik ühiskasutuskavad läbi, et võtta arvesse kõiki uusi antud liikmesriike puudutavaid kontrolli- ja inspekteerimisprogramme ning kõiki komisjoni poolt kontrolli- ja inspekteerimisprogrammides määratletud prioriteete. Artikkel 14 Ühiskasutuskavade täitmine 1. Ühised kontrolli- ja inspekteerimistegevusi teostatakse ühiskasutuskavade põhjal. 2. Asjaomase ühiskasutuskavaga seotud liikmesriigid: a)muudavad kättesaadavaks ühiskasutuskava jaoks ettenähtud kontrolli- ja inspekteerimisvahendid; b)määravad ühe kontaktpunkti/koordinaatori, kellele antud volitused võimaldavad õigeaegselt vastata ameti ühiskasutuskava täitmisega seotud taotlustele, ning ametit sellest teavitada; c)kasutavad oma ühendatud kontrolli- ja inspekteerimisvahendeid vastavalt ühiskasutuskavale ja lõikes 4 osutatud nõuetele; d)võimaldavad ametile sidusjuurdepääsu ühiskasutuskava täitmiseks vajalikule teabele;

e)teevad ühiskasutuskava täitmisel agentuuriga koostööd; ê 768/2005 (kohandatud) f)tagavad kõigi Ö liidu Õ ühiskasutuskava jaoks eraldatud kontrolli- ja inspekteerimisvahendite kasutamise vastavalt ühise kalanduspoliitika eeskirjadele. ê 768/2005 3. Piiramata liikmesriikide artiklis 13 kehtestatud ühiskasutuskava järgseid kohustusi, vastutavad ühiskasutuskava raames rakendatavate kontrolli- ja inspekteerimisvahendite juhtimise ja kontrolli eest pädevad siseriiklikud ametiasutused siseriikliku õiguse kohaselt. 4. Tegevdirektor võib määratleda artikli 13 alusel vastu võetud ühiskasutuskava täitmist puudutavad nõuded. Kõnealused nõuded kehtivad asjaomase kava piires. Artikkel 15 Ühiskasutuskavade hindamine Amet viib igal aastal läbi kõigi ühiskasutuskavade tulemuslikkuse hindamise ning analüüsib olemasolevate andmete põhjal, kas kalapüügitegevus on rakendatavate kontrollimeetmetega kooskõlas. Hindamistulemused edastatakse viivitamata Euroopa Parlamendile, komisjonile ja liikmesriikidele. Artikkel 16 Kontrolli- ja inspekteerimisprogrammidega hõlmamata kalapüügipiirkonnad Kaks või mitu liikmesriiki võivad taotleda, et amet koordineeriks nende kontrolli- ja inspekteerimisvahendite kasutamist kalapüügipiirkonnas või -alal, ei ole hõlmatud ühegi kontrolli- ega inspekteerimisprogrammiga. Selline koordineerimine toimub vastavalt asjaosaliste liikmesriikide vahel kooskõlastatud kontrolli- ja inspekteerimiskriteeriumitele ja prioriteetidele. ê 768/2005 (kohandatud) Artikkel 17 Teabevõrgustik 1. Komisjon, amet ja liikmesriikide pädevad asutused vahetavad nende käsutuses olevat asjakohast teavet Ö liidu Õ piires ja rahvusvahelistel vetel teostatava ühise kontrolli- ja inspekteerimistegevuse kohta. 2. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklile 112 ja 113 võtavad kõik pädevad siseriiklikud asutused kooskõlas Ö liidu Õ vastavate õigusaktidega meetmeid Ö esimese lõike Õ kohaselt saadava teabe nõutava konfidentsiaalsuse tagamiseks.

Artikkel 18 Üksikasjalikud eeskirjad Käesoleva peatüki kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad võidakse vastu võtta määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 47 lõikes 2 sätestatud korras. Nimetatud eeskirjad võivad hõlmata eelkõige ühiskasutuskavaprojektide koostamise ja vastuvõtmise menetlusi. ê 1224/2009 artikkel 120.6 (kohandatud) IV PEATÜKK AMETI PÄDEVUS Artikkel 19 Ameti ametnike määramine Ö liidu Õ inspektoriteks Ameti ametnikud võib määrata rahvusvahelistes vetes Ö liidu Õ inspektoriks vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklile 79. ê 1224/2009 artikkel 120.6 Artikkel 20 Ameti meetmed Vajaduse korral teeb amet järgmist: a)annab välja kasutusjuhendeid inspekteerimise ühtlustatud standardite kohta; b)töötab välja abimaterjale, milles kajastuvad parimad tavad ühise kalanduspoliitika kontrollimise valdkonnas, sealhulgas kontrolliametnike koolitamise kohta, ning ajakohastab neid regulaarselt; c)annab komisjonile vajalikku tehnilist ja haldusalast tuge viimase ülesannete täitmiseks. Artikkel 21

Koostöö 1. Liikmesriigid ja komisjon teevad agentuuriga koostööd ning annavad ametile ülesannete täitmiseks vajalikku abi. ê 1224/2009 artikkel 120.6 (kohandatud) 2. Pidades nõuetekohaselt silmas erinevaid õigussüsteeme üksikutes liikmesriikides, aitab amet kaasa koostööle liikmesriikide vahel ning nende ja komisjoni vahel ühtlustatud kontrollistandardite väljatöötamisel vastavalt Ö liidu Õ õigusaktidele ning võttes arvesse parimaid tavasid liikmesriikides ja kokkulepitud rahvusvahelisi standardeid. Artikkel 22 Erakorraline üksus 1. Kui komisjon omal algatusel või vähemalt kahe liikmesriigi taotlusel tuvastab olukorra, mis hõlmab otsest, kaudset või potentsiaalset tõsist ohtu ühisele kalanduspoliitikale, ning ohtu ei ole võimalik olemasolevate vahenditega ära hoida, kõrvaldada ega vähendada ega asjakohaselt juhtida, teavitatakse viivitamatult agentuuri. 2. Komisjonilt sellise teate saamise korral või omal algatusel tegutsedes loob amet viivitamatult erakorralise üksuse ja teavitab sellest komisjoni. Artikkel 23 Erakorralise üksuse ülesanded 1. Ameti loodud erakorraline üksus vastutab kogu asjaomase teabe kogumise ja hindamise eest ning ühist kalanduspoliitikat ähvardava ohu ärahoidmise, kõrvaldamise või vähendamise võimaluste kindlaksmääramise eest nii tõhusalt ja kiirelt kui võimalik. 2. Erakorraline üksus võib paluda abi mis tahes ametiasutuselt või eraisikult, kelle erialaseid teadmisi ta peab vajalikuks, et hädaolukorrale tõhusalt reageerida. 3. Amet korraldab vajalikku koordineerimist, et hädaolukorrale asjakohaselt ja õigel ajal reageerida. 4. Erakorraline üksus teavitab vajaduse korral avalikkust riskidest ja võetud meetmetest. Artikkel 24 Mitmeaastane tööprogramm 1. Ameti mitmeaastases tööprogrammis kehtestatakse üldised eesmärgid, volitused, ülesanded, tulemusnäitajad ja ameti iga tegevuse prioriteedid viie aasta jooksul. See hõlmab personalipoliitika kava esitamist ja kättesaadavaks tehtavate eelarveassigneeringute prognoosi kõnealuse viieaastase perioodi eesmärkide saavutamiseks. 2. Mitmeaastane tööprogramm esitatakse vastavalt komisjoni välja töötatud tegevuspõhisele juhtimissüsteemile ja -meetodile. Viimase võtab vastu haldusnõukogu. 3. Artikli 32 lõike 2 punktis c osutatud tööprogramm viitab mitmeaastasele tööprogrammile. Selles märgitakse selgelt lisad, muudatused või väljajätmised võrreldes eelmise aasta tööprogrammiga ning tehtud edusammud mitmeaastase tööprogrammi üldiste eesmärkide ja prioriteetide saavutamisel.

Artikkel 25 Koostöö merenduse valdkonnas Amet aitab kaasa ELi integreeritud merenduspoliitika rakendamisele ja eelkõige sõlmib pärast haldusnõukogult heakskiidu saamist teiste asutustega halduslepingud käesoleva määrusega hõlmatud valdkondades. Tegevdirektor teavitab komisjoni ja liikmesriike sellistest läbirääkimistest varajases etapis. Artikkel 26 Üksikasjalikud eeskirjad Käesoleva peatüki üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 47 lõikes 2 osutatud korras. Kõnealused eeskirjad võivad eelkõige hõlmata kavade koostamist hädaolukorrale reageerimiseks, erakorralise üksuse loomist ning kohaldatavaid praktilisi menetlusi. ê 768/2005 (kohandatud) V PEATÜKK ORGANISATSIOONI ÜLESEHITUS JA TOIMIMINE Artikkel 27 Juriidiline staatus ja põhiasukoht 1. Amet on Ö liidu Õ asutus. Ametil on juriidilise isiku staatus. 2. Ametil on igas liikmesriigis kõige laialdasem õigus- ja teovõime, mis juriidilisele isikule vastavalt selle riigi seadustele antakse. Amet võib eelkõige omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisvara ning olla kohtumenetluse osaline. 3. Ametit esindab selle tegevdirektor. 4. Amet asub Hispaanias Vigos. Artikkel 28 Töötajad 1. Ameti töötajate suhtes kehtivad ametnike personalieeskirjad ja Euroopa Ö liidu Õ muude teenistujate teenistustingimused nagu need on sätestatud nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 ja Euroopa Ö liidu Õ institutsioonide poolt kehtestatud nimetatud personalieeskirjade ning teenistustingimuste ühised rakendussätted. Vajalikud üksikasjalikud rakenduseeskirjad kehtestab haldusnõukogu kokkuleppel komisjoniga.

2. Ilma et see piiraks artikli 39 kohaldamist, kasutab amet oma töötajate suhtes neid volitusi, mis on antud ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule personalieeskirjadega ja muude teenistujate teenistustingimustega. 3. Ameti töötajateks on komisjoni poolt sinna ajutiselt ametisse nimetatud või lähetuse korras määratud ametnikud ja muud ameti ülesannete täitmiseks tööle võetud teenistujad. Amet võib samuti ajutiselt tööle võtta liikmesriikide poolt lähetatud töötajaid. Artikkel 29 Privileegid ja immuniteedid Ameti suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli. ê 768/2005 Artikkel 30 Vastutus 1. Ameti lepingulist vastutust reguleerib asjaomase lepingu suhtes kohaldatav õigus. 2. Euroopa Kohtu pädevusse kuulub otsuste tegemine vastavalt ameti sõlmitud lepingus sisalduvale vahekohtuklauslile. 3. Lepinguvälise vastutuse korral hüvitab amet vastavalt liikmesriikide seaduste ühistele üldpõhimõtetele kõik kahjud, mida amet või selle töötajad oma kohustuste täitmisel on tekitanud. Kõikide selliste kahjude hüvitamisega seotud vaidluste lahendamine kuulub Euroopa Kohtu pädevusse. 4. Ameti töötajate isiklik vastutus ameti ees on reguleeritud personalieeskirjade või töötajate suhtes kohaldatavate teenistustingimuste sätetega. Artikkel 31 Keeled 1. Ametile kohaldatakse nõukogu määruse nr 1 sätteid. 2. Ameti toimimiseks vajalikke tõlketeenuseid osutab Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskus. Artikkel 32 Haldusnõukogu moodustamine ja volitused

1. Ametil on haldusnõukogu. 2. Haldusnõukogu ülesanneteks on: a)nimetada ametisse ja vabastada ametist tegevdirektor vastavalt artiklile 39; ê 768/2005 (kohandatud) b)võtta iga aasta 30. aprilliks vastu ameti eelmise aasta tegevusaruanne ja Ö esitada Õ see Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ja liikmesriikidele. Aruanne avalikustatakse; c)võtta komisjoni ja liikmesriikide arvamusi arvesse võttes iga aasta 31. oktoobriks vastu ameti järgmise aasta tööprogramm ja Ö esitada Õ see Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja liikmesriikidele. Tööprogramm sisaldab ameti prioriteete. Selles on esikohal ameti kontrolli- ja järelevalveprogrammidega seotud kohustused. Tööprogramm võetakse vastu, ilma et see piiraks Ö liidu Õ iga-aastast eelarvemenetlust. Kui komisjon 30 päeva jooksul pärast tööprogrammi vastuvõtmist teatab, et ei ole sellega nõus, vaatab haldusnõukogu programmi uuesti läbi ja võtab selle koos võimalike parandustega vastu teistkordsel lugemisel kahe kuu jooksul; d)võtta enne rahandusaasta algust vastu ameti lõplik eelarve, viies selle vajadusel vastavusse ühenduse dotatsiooni ja mistahes muude ameti tuludega; e)täita vastavalt artiklitele 44, 45 ja 47 oma ameti eelarvega seotud ülesandeid; f)teostada distsiplinaarvõimu tegevdirektori üle; g)kehtestada töökord, milles võidakse vajadusel ette näha haldusnõukogu allkomiteede moodustamine; h)kehtestada ameti ülesannete täitmiseks vajalikke menetlusi. Artikkel 33 Haldusnõukogu koosseis 1. Haldusnõukogusse kuuluvad liikmesriikide esindajad ja kuus komisjoni esindajat. Igal liikmesriigil on õigus nimetada üks esindaja. Liikmesriigid ja komisjon nimetavad igale esindajale ühe asendusliikme, kes asendab haldusnõukogu liiget tema äraolekul. 2. Nõukogu liikmete nimetamisel lähtutakse nende kalapüügi kontrolli- ja inspekteerimisalaste teadmiste ja kogemuste tasemest. 3. Iga nõukogu liikme ametiaeg on viis aastat alates nimetamise kuupäevast. Sama isikut võib ametisse tagasi nimetada. Artikkel 34 Haldusnõukogu esimees

1. Haldusnõukogu valib komisjoni esindajate seast esimehe. Haldusnõukogu valib oma liikmete seast aseesimehe. Aseesimees asub automaatselt täitma esimehe kohustusi, kui viimane ise ei saa neid täita. 2. Esimehe ja aseesimehe ametiaeg on kolm aastat ning lõpeb nende liikmesuse lõppemisega haldusnõukogus. Sama isikut võib ühe korra ametisse tagasi valida. Artikkel 35 Koosolekud 1. Haldusnõukogu koosoleku kutsub kokku esimees. Esimees määrab koosoleku päevakorra, võttes seejuures arvesse haldusnõukogu liikmete ja tegevdirektori ettepanekuid. 2. Tegevdirektor ja nõuandva kogu nimetatud esindaja osalevad küsimuste arutamisel ilma hääleõiguseta. 3. Haldusnõukogu korralised koosolekud toimuvad vähemalt kord aastas. Lisaks tuleb haldusnõukogu kokku esimehe kutsel, komisjoni või ühe kolmandiku haldusnõukogus esindatud liikmesriikide taotlusel. 4. Konfidentsiaalse küsimuse või huvide konflikti korral võib haldusnõukogu võtta vastu otsuse arutada teatud päevakorraküsimusi nõuandva kogu poolt määratud esindaja juuresolekuta. Käesoleva sätte kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad võib kehtestada töökorras. 5. Haldusnõukogu võib kutsuda vaatlejatena oma koosolekutele kõiki isikuid, kelle seisukoht võib talle huvi pakkuda. 6. Haldusnõukogu liikmed võivad kasutada nõustajate või ekspertide abi, kui nende töökorra sätetest ei tulene teisiti. 7. Amet moodustab haldusnõukogu sekretariaadi. Artikkel 36 Hääletamine 1. Haldusnõukogu võtab otsused vastu absoluutse häälteenamusega. 2. Igal liikmel on üks hääl. Liikme puudumise korral võib tema asendaja teostada tema hääleõigust. 3. Töökorraga kehtestatakse üksikasjalikum hääletamiskord, eelkõige ühe liikme teise liikme nimel tegutsemise tingimused ning vajadusel nõuded kvoorumi kohta. Artikkel 37 Huvide deklaratsioon Haldusnõukogu liikmed esitavad huvide deklaratsiooni, milles tunnistavad nende sõltumatust kahjustavate huvide puudumist või selliste otseste või kaudsete huvide olemasolu, mida võib pidada nende sõltumatust kahjustavaks. Nimetatud deklaratsioonid esitatakse kirjalikult kord aastas või siis, kui päevakorraküsimus võib põhjustada huvide konflikti. Viimasel juhul ei osale asjaomane liige selliste küsimuste hääletamisel. Artikkel 38

Tegevdirektori kohustused ja volitused 1. Ameti tööd juhib tegevdirektor. Ilma et see piiraks vastavalt kas komisjoni või haldusnõukogu pädevust, ei küsi tegevdirektor üheltki valitsus- või muult asutuselt juhtnööre ega tegutse selliste juhtnööride kohaselt. 2. Oma ülesandeid täites viib tegevdirektor ellu ühise kalanduspoliitika põhimõtteid. 3. Tegevdirektoril on järgmised kohustused ja volitused: a)tegevdirektor koostab tööprogrammi projekti ja esitab selle pärast komisjoni ja liikmesriikidega konsulteerimist haldusnõukogule. Ta võtab käesoleva määruse, selle rakenduseeskirjade ja mis tahes kehtivate seadustega piirides tarvitusele abinõud tööprogrammi täitmiseks; b)ta võtab ameti toimimiseks ja selle töö korraldamiseks vastavalt käesoleva määruse sätetele kõiki vajalikke meetmeid, kaasa arvatud organisatsioonisiseste administratiivjuhendite vastuvõtmine ja teatiste avaldamine; c)tegevdirektor võtab kõik vajalikud meetmed, kaasa arvatud II ja III peatükist tulenevaid ameti kohustusi puudutavate otsuste vastuvõtmine, sealhulgas kontrolli- ja inspekteerimisvahendite prahtimine ja ekspluateerimine ning teabevõrgustiku käitlemine; d)tegevdirektor reageerib vastavalt artiklitele 6, 7 ja 16 komisjoni taotlustele ja liikmesriikide abitaotlustele; e)ta seab sisse tõhusa järelevalve süsteemi, mis võimaldab ameti saavutusi tegevussihtidega võrrelda. Selle põhjal koostab tegevdirektor igal aastal esialgse üldaruande ning esitab selle haldusnõukogule. Ta kehtestab korralise hindamise menetluse, mis vastab tunnustatud kutsestandarditele; f)ta rakendab ameti töötajate suhtes artikli 28 lõikes 2 sätestatud õigusi; g)ta koostab vastavalt artiklile 44 ameti tulu- ja kuluprognoosid ning korraldab vastavalt artiklile 45 ameti eelarve täitmist. 4. Tegevdirektor annab oma tegevusest aru haldusnõukogule. Artikkel 39 Tegevdirektori ametisse nimetamine ja ametist vabastamine 1. Tegevdirektori nimetab tema võimete ja vastavate dokumenteeritud ühise kalanduspoliitika ja kalanduse kontrolli- ja inspekteerimisalalaste kogemuste põhjal ametisse haldusnõukogu vähemalt kahe kandidaadi seast, kelle komisjon on välja pakkunud Euroopa Liidu Teatajas ja mujal ametikoha kohta avaldatud teatele järgnenud valikumenetluse põhjal. 2. Haldusnõukogul on õigus tegevdirektor ametist vabastada. Nõukogu arutab kõnealust küsimust komisjoni või ühe kolmandiku nõukogu liikmete taotlusel. 3. Haldusnõukogu võtab vastu otsused lõigete 1 ja 2 alusel nõukogu liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega. 4. Tegevdirektori ametiaeg on viis aastat. Tema ametiaega võib komisjoni ettepanekul pikendada järgnevaks viieks aastaks ning see otsus peab olema heaks kiidetud haldusnõukogu liikmete kahekolmandikulise häälteeenamusega. Artikkel 40 Nõuandev kogu

1. Nõuandev kogu koosneb määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 43 kohaselt nõuandvate kogude esindajatest põhimõttel, et iga nõuandev kogu määrab ühe esindaja. Esindajat võib asendada samal ajal ametisse nimetatud asendusesindaja. 2. Nõuandva kogu liige ei või olla haldusnõukogu liige. Nõuandev kogu nimetab ühe oma liikme osalema haldusnõukogu küsimuste arutamisel ilma hääleõiguseta. 3. Nõuandev kogu nõustab tegevdirektorit tema käesolevast määrusest tulenevate kohuste täitmisel. 4. Nõuandva kogu esimeheks on tegevdirektor. Esimees kutsub nõuandva kogu kokku vähemalt üks kord aastas. 5. Amet annab nõuandvale kogule vajalikku logistilist abi ning tagab koosolekuteks sekretariaaditeenused. 6. Haldusnõukogu liikmed võivad osaleda nõuandva kogu koosolekutel. Artikkel 41 Läbipaistvus ja teabevahetus 1. Ameti valduses olevate dokumentide suhtes kehtib määrus (EÜ) nr 1049/2001. 2. Haldusnõukogu kehtestab kuue kuu jooksul pärast oma esimest koosolekut määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad. 3. Amet võib enda tegevusvaldkondade küsimustes omal algatusel teavet edastada. Eelkõige tagab ta, et avalikkus ja huvitatud isikud saaksid kiiresti erapooletut, usaldusväärset ja hõlpsasti arusaadavat teavet tema töö kohta. 4. Haldusnõukogu kehtestab lõike 3 kohaldamiseks vajalikud sise-eeskirjad. 5. Ameti poolt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 8 kohaselt tehtud otsused võivad vastavalt Ö Euroopa Liidu toimimise lepingu Õ artiklitele Ö 228 Õ ja Ö 263 Õ anda alust kaebuse esitamiseks ombudsmanile või Euroopa Kohtusse pöördumiseks. 6. Komisjoni ja ameti poolt käesoleva määruse kohaselt kogutava teabe suhtes kehtib määrus (EÜ) nr 45/2001. Artikkel 42 Konfidentsiaalsus 1. Haldusnõukogu liikmete, tegevdirektori ja ameti töötajate suhtes kehtivad ka pärast töölepingu lõppemist asutamislepingu artikliga Ö 339 Õ sätestatud konfidentsiaalsusnõuded. ê 768/2005

2. Haldusnõukogu kehtestab sise-eeskirjad lõikes 1 viidatud konfidentsiaalsusnõuete täitmiseks. Artikkel 43 Juurdepääs teabele 1. Komisjonil on piiranguteta juurdepääs kogu ameti poolt kogutavale teabele. Amet esitab komisjonile viimase palvel ja komisjoni poolt osundatud kujul mistahes teavet ja hinnanguid sellele teabele. 2. Ameti mis tahes tegevusega seotud liikmesriikidel on seoses asjaomase meetmega juurdepääs ameti poolt kogutud teabele tingimustel, mida võib kehtestada määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 47 lõikes 2 sätestatud korras. VI PEATÜKK FINANTSSÄTTED ê 768/2005 (kohandatud) Artikkel 44 Eelarve 1. Ameti tuludeks on: a)Ö liidu Õ toetus, mis kantakse Euroopa Liidu üldeelarve komisjoni eelarvejakku; b)tasu ameti poolt artikli 6 kohaselt liikmesriikidele osutatavate teenuste eest; c)väljaannete müügist, koolitusest ja/või muudest ameti teenustest saadav tulu. 2. Ameti kuludeks on personali-, haldus- ja tegevuskulud ja kulud infrastruktuurile. 3. Tegevdirektor koostab ameti järgmise rahandusaasta tulude ja kulude kalkulatsiooni eelnõu ja esitab selle koos ametikohtade loendi projektiga haldusnõukogule. 4. Tulud ja kulud peavad olema tasakaalus. 5. Igal aastal koostab haldusnõukogu tulude ja kulude kalkulatsiooni eelnõu põhjal ameti järgmise rahandusaasta tulude ja kulude kalkulatsiooni. 6. Ö Lõikes 5 Õ nimetatud kalkulatsiooni koos ametikohtade loendi projekti ja esialgse tööprogrammiga esitab haldusnõukogu komisjonile hiljemalt 31. märtsiks.

7. Komisjon esitab tulude ja kulude kalkulatsiooni eelnõu koos Euroopa Liidu üldeelarve esialgse projektiga Euroopa Parlamendile ja nõukogule („eelarvepädevatele institutsioonidele”). 8. Kalkulatsiooni põhjal kannab komisjon Euroopa Liidu üldeelarve esialgsesse projekti arvestuslikud summad, mida ta ametikohtade loendi ja üldeelarvest eraldatava toetussumma jaoks vajalikuks peab, ja esitab üldeelarve vastavalt asutamislepingu artiklile Ö 314 Õ eelarvepädevale institutsioonile. 9. Eelarvepädev institutsioon kinnitab ameti jaoks ettenähtud assigneeringud. Eelarvepädev institutsioon kinnitab ameti ametikohtade loendi. 10. Eelarve võtab vastu haldusnõukogu. Eelarve lõplik kinnitamine toimub pärast Euroopa Liidu üldeelarve lõplikku vastuvõtmist. Vajadusel kohandatakse eelarvet vastavalt üldeelarvele. 11. Haldusnõukogu teatab eelarvepädevale institutsioonile võimalikult kiiresti oma mis tahes projektide, mis võivad eelarvet oluliselt mõjutada, teostamise kavatsusest, eelkõige projektidest, mis on seotud varadega (näiteks hoonete rentimine või müük). Ta teavitab sellest komisjoni. 12. Kui eelarvepädev institutsioon on teatanud, et kavatseb esitada oma arvamuse, edastab ta vastava arvamuse haldusnõukogule kuue nädala jooksul pärast projektist teavitamise kuupäeva. Artikkel 45 Eelarve täitmine ja kontroll 1. Ameti eelarve täitmise eest vastutab tegevdirektor. 2. Pärast rahandusaasta lõppu esitab ameti pearaamatupidaja hiljemalt 1. märtsiks esialgse raamatupidamisaruande koos lõppenud rahandusaasta eelarve täitmise ja finantsjuhtimise aruandega komisjoni pearaamatupidajale. Komisjoni pearaamatupidaja konsolideerib institutsioonide ja detsentraliseeritud asutuste esialgsed raamatupidamisandmed vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 („finantsmäärus”), artiklile 147. 3. Hiljemalt 31. märtsiks pärast rahandusaasta lõppu esitab komisjoni pearaamatupidaja kontrollikojale ameti esialgse raamatupidamisaruande koos lõppenud rahandusaasta eelarve täitmise ja finantsjuhtimise aruandega. Rahandusaasta eelarve täitmise ja finantsjuhtimise aruanne saadetakse ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 4. Kui tegevdirektor on vastavalt finantsmääruse artiklile 148 saanud kontrollikoja märkused ameti esialgsele raamatupidamisaruandele, koostab ta omal vastutusel ameti lõpliku raamatupidamisaruande ja edastab selle arvamuse saamiseks haldusnõukogule. 5. Haldusnõukogu esitab ameti lõpliku raamatupidamisaruande kohta oma arvamuse. 6. Hiljemalt järgneva aasta 1. juuliks saadab tegevdirektor lõpliku raamatupidamisaruande koos haldusnõukogu arvamusega Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale. 7. Lõplik raamatupidamisaruanne avaldatakse. 8. Amet kehtestab siseauditi ülesande, mida tuleb täita asjakohaste rahvusvaheliste standardite kohaselt. 9. Tegevdirektor saadab kontrollikoja märkustele vastuse hiljemalt 30. septembriks. Tegevdirektor edastab selle vastuse ka haldusnõukogule. 10. Tegevdirektor esitab Euroopa Parlamendile viimase palvel kõik kõnesoleva rahandusaasta eelarve täitmise aruande kinnitamismenetluse ladusaks läbiviimiseks vajalikud andmed vastavalt finantsmääruse artikli 165 lõikes 3 sätestatule. 11. Nõukogu soovituse põhjal edastab Euroopa Parlament enne ülejärgmise aasta 30. aprilli ameti tegevdirektorile kõnesoleva aasta eelarve täitmise aruande kinnitamise teate. Artikkel 46

Pettuste tõkestamine 1. Pettuste, korruptsiooni ja muu õigusvastase tegevusega võitlemiseks kohaldatakse ameti suhtes piiranguteta määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 sätteid. 2. Amet ühineb 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega OLAFi sisejuurdluste kohta ja väljastab koheselt asjakohased sätted kõigile oma töötajatele. 3. Rahastamist puudutavates otsustes ja asjaomastes rakenduslepetes ja -vahendites sätestatakse selgelt, et kontrollikoda ja OLAF võivad vajaduse korral ameti finantsvahendite saajaid ja nende jaotamise eest vastutajaid kohapeal kontrollida. Artikkel 47 Finantssätted Komisjoni nõusoleku ja kontrollikoja arvamuse saamise järel võtab haldusnõukogu vastu ameti finantseeskirjad. Eeskirjad ei tohi lahkneda, komisjoni delegeeritud määrusest (EL) nr 1271/2013, välja arvatud juhul, kui see on ameti tegevuse jaoks konkreetselt vajalik ja komisjon on eelnevalt selleks nõusoleku andnud. VII PEATÜKK LÕPPSÄTTED Artikkel 48 Hindamine 1. Haldusnõukogu korraldab käesoleva määruse täitmise hindamise sõltumatu väljaspoolse hindaja poolt viie aasta jooksul alates päevast, mil amet alustab oma ülesannete täitmist, ja edaspidi kord iga viie aasta tagant. Komisjon võimaldab ametil kasutada mis tahes teavet, mida amet peab hindamise jaoks vajalikuks. 2. Igal hindamisel hinnatakse käesoleva määruse mõju, ameti ja tema töömeetodite kasulikkust, asjakohasust ja tulemuslikkust ja seda, mil määral amet aitab kaasa ühise kalanduspoliitika raames kehtestatud eeskirjade võimalikult põhjalikule täitmisele. Haldusnõukogu annab pärast asjaomaste isikutega konsulteerimist kokkuleppel komisjoniga välja konkreetsed juhised. 3. Haldusnõukogu saab hindamisaruande ja edastab komisjonile oma soovitused muudatuste tegemiseks käesolevas määruses, agentuuris ja tema töömeetodites. Komisjon edastab hindamistulemused ja soovitused Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning avalikustab need. ê Artikkel 49 Kehtetuks tunnistamine Määrus (EÜ) nr 768/2005 tunnistatakse kehtetuks. Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas II lisas esitatud vastavustabeliga.