ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.6

Komitee palub Euroopa Liidul teha tihedat koostööd liikmesriikidega, et kooskõlastada peredes elavate hooldustöötajate tööjõu pakkumist ja liikuvust eesmärgiga parandada sektori üldist suutlikkust kvaliteetsete hooldusteenuste osutamisel. Konkreetsed meetmed võiksid hõlmata järgmist: — garantiide parandamine tööandjate karistuste direktiivis (2009/52/EÜ), et kaitsta dokumentideta töötajate õigusi, võitlemaks ebaseadusliku tööhõivega. Kuriteoohvrite õiguste kaitse direktiivi (2012/29/EL) tuleb rangelt kohaldada, et tagada tõhus toetus ärakasutamise ohvriks langevatele peredes elavatele hooldustöötajatele, sõltumata nende rändestaatusest, — kõigi asjakohaste ELi direktiivide kooskõlastamine Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsiooniga nr 189 koduabiliste õiguste kohta, — peredes elavate hooldustöötajate ja hooldusteenuse kasutajate õiguste lisamine ELi ja liikmesriikide õigusaktide tulevasse läbivaatamisse või õigusaktide ettepanekutesse, — peredes elavate hooldustöötajate töökorralduse reformi esmatähtsaks seadmine deklareerimata töö vastu võitlemise Euroopa platvormis, mis on komitee poolt tervitatud algatus, — hooldustöötajate õiguste arvestamine Euroopa poolaasta raames ning nende õiguste kaasamine algatuse „Uus algus töö ja eraelu tasakaalu saavutamiseks“ konsultatsioonidesse, — hooldusteenuse kasutajatele ja pakkujatele suunatud üleeuroopalise teabekampaania algatamine peredes elavate hooldustöötajate õigustest, — peredes elavate hooldustöötajate organisatsioonide ja ühistute loomise edendamine ja toetamine, — peredes elavate hooldustöötajate kvalifikatsiooni ja kogemuste tunnustamise, ühtlustamise ja ülekandmise protsessi rakendamine, kasutades kvalifikatsioonide tunnustamise vahendeid, sh uute oskuste ja töökohtade tegevuskavaga (1) hiljuti lisatud vahendeid, — Euroopa rahaliste vahendite ümbersuunamine peredes elavate praeguste ja potentsiaalsete hooldustöötajate koolituskursuste rahastamiseks, et parandada hoolduse kvaliteeti, — peredes elavate hooldustöötajate lähetamise jälgimine ja parandamine, rakendades põhimõtet, et võrdväärse töö eest makstakse võrdset tasu. Lisaks tuleb märkida, et komisjoni ettepanek Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta ei sisalda ühtegi viidet peredes elavate hooldustöötajate olukorrale. Euroopa sotsiaalõiguste samba ettevalmistamise edasises töös tuleks arvesse võtta peredes elavate hooldustöötajate sotsiaalseid õigusi. Selle kohta koostab komitee praegu arvamust.
4.5.3

Siinkohal on täiesti õige, et nii komisjon kui ka nõukogu rõhutavad järjekindlalt nt põllumajandussektori olulisust, tehes seda viimati vahekokkuvõttes. Nõukogu „märgib murega, et põllumajandus on üks kõige suuremaid survetegureid maismaaökosüsteemidele ning et 2012. aastaga võrreldes ei ole elupaikade direktiiviga reguleeritud põllumajandusega seotud liikide ja elupaikade kaitsestaatus mõõdetavalt paranenud ning avaldab kahetsust, et vähenenud on põllulindude ja rohumaade liblikate arvukus ning et vähenenud on ka tolmeldamine, mis rõhutavad teatavatest põllumajandustavadest, näiteks põllumajandusmaa sööti jätmise ja intensiivistumise teatud aspektidest lähtuva surve jätkumist“ (13).
2.11.

Arengupoliitikas on oma osa ka tehnoloogiakoostööl. Siinkohal tuleb nõuetekohaselt kaitsta intellektuaalomandi õigusi, kuna need on innovatsiooni jaoks otsustava tähtsusega. Samuti on oluline tagada, et pakutud lahendused vastaksid arenguriikides valitsevatele tingimustele ning aitaksid neil – partnerluse vaimus – valida vähese CO2-heitega majanduskasvu kava, ilma et see takistaks nende arengut. Lisaks on vaja suurendada suutlikkust, et abistada arenguriike kliimamuutuste leevendamisel ja nendega kohanemisel.
4.10.

Komitee rõhutab, et Pariisi kokkuleppes on sõnaselgelt välja toodud vajadus töötingimuste õiglase ümberkorraldamise järele, mida märgiti juba Limas toimunud kliimakonverentsil. Uue majandusmudeli raames tuleb luua kvaliteetseid töökohti. See on võimalik jõulise sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimiste kaudu, milles osalevad ettevõtjad ja mida toetavad sisulised meetmed ja tegevused, näiteks töötajate täiendõppemeetmed energiasüsteemi ja majanduse ümberkujundamise raames vajalike uute oskuste omandamiseks ning meetmed sotsiaalkaitsesüsteemide tugevdamiseks. Ka selleks on vajalik soodne tegevusraamistik. Vaid siis on kodanikuühiskonna osalejatel võimalik tasakaalustada töökohtade kadumist ja konkurentsivõime vähenemist mõningates sektorites, mis on ümberkujundamise käigus vältimatu, ning tagada sotsiaalne, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv.
3.1.1.

Nüüdseks eakateks saanud beebibuumi põlvkonnal on oma pagasis hea vahend: uute tehnoloogiate revolutsioon. On hädavajalik näha kaugemale ja laiemalt kui turg ning mitte jätta kedagi ilma infotehnoloogiaga seotud teadmistest ja praktilistest kogemustest, kuna ühenduvus on võimalik igal pool. EL on jagatud kaheks: ühelt poolt Euroopa koostalitlusvõime vajadus ja teiselt poolt kaitsenõuded liikmesriikides, mille kontekst on väga killustatud. Komisjoni 2016. aasta aprilli teatistes (COM(2016) 176, 178 ja 179 final) käsitletakse aga ainult tehnilisi ja mitte sotsiaalseid aspekte. Komisjoni 2016. aasta juuni teatis „Euroopa uute oskuste tegevuskava“ (COM 2016 381/2) ja ettepanek „Nõukogu soovitus oskuste garantii loomise kohta“ (COM 2016 382/2) on suunatud tööalasele konkurentsivõimele ja tootlikkusele. Eakaid ei ole seal üldse mainitud, digitaalsetele oskustele on viidatud vähesel määral. Komitee loodab, et juunis toimuval ELi ministrite kohtumisel ja 2016. aasta detsembris toimuval tippkohtumisel, kus käsitletakse eakate küsimust, soodustatakse eakate digitaalset kaasamist ning eakate nende elu- ja töötingimuste parandamist, mis on vajalik, et vastata kahele üleminekule: digitaalsele ja demograafilisele.
4.2.6.

Innovatsioonile avalduva negatiivse mõju tõttu kahjustaks Hiinale turumajandusliku staatuse andmine pikaajalises plaanis ka kogu tööstuslikku väärtusahelat. ELis laialt levinud arvamuse kohaselt on innovatsioon ainus viis, kuidas meie ühiskond saab konkureerida pelgalt kuludele keskenduvate konkurentidega. Innovatsiooni ei edendata aga enam isoleeritud laborites. KPMG uuringus tehti hoopis kindlaks, et 85 % ülemaailmsest metallitööstusest pärit vastanutest leiab, et nende organisatsiooni innovatsiooni tulevikku kujundavad partnerlussuhted. Enam kui kolmveerand ütles, et tegeleb juba tarnijaid ja tarbijaid hõlmavate koostööpõhisemate ärimudelitega. Seepärast on võimatu ette kujutada, et tulevased innovatiivsed tööstussektorid ei kuulu teadmusvõrgustikesse.
7.2

Transpordi tegevuskavaga antakse mõista, et on vaja jätkata biokütuste arendamist, eelkõige lennunduse ja raskeveokite valdkonnas, märkides samas, et mitmed toiduga kindlustatuse ja keskkonna probleemid on seotud biokütuste arendamisega, ning rõhutatakse, et on oluline välja töötada säästvamad teise ja kolmanda põlvkonna biokütused.
8.1.

Komitee on seisukohal, et organiseeritud kodanikuühiskond on üks demokraatia põhielemente. Kodanikuühiskond oma vabaduse ja õiguste, tugevate sotsiaalpartnerite, tõhusa kaasamisega otsuste langetamisesse ja institutsioonilise tunnustamisega on vajalik, et tagada demokraatia ja seda tugevdada, vältida autoritaarseid tagasilööke, edendada majanduslikku arengut, kindlustada rahu, suurendada sotsiaalset ühtekuuluvust, võidelda võrdsuse eest kõigis selle aspektides, edendada säästva arengu mudelit ja teha see võimalikuks ning parandada demokraatlikku institutsioonilist struktuuri. Paralleelselt diplomaatilise tegevusega on see ka võti sidemete edendamisel teiste riikide ja piirkondade kodanikuühiskondadega, mis on vajalik, et tuua maailma ajalood, kultuurid, uskumused ja eesmärgid üksteisele lähemale.
4.10.

Külad ja väikelinnad on oluline osa Euroopa kultuurist. Nad säilitavad sageli oma kohalikke kombeid ja traditsioone. Maapiirkonna kogukondadel on tihti pikk ajalugu ja nende hoonete arhitektuur hõlmab kohalikke ehitusmaterjale ja -stiile, mida on kasutatud mitme sajandi jooksul. Väikelinnade keskused on säilitanud rohkem kohalikke ettevõtteid ja neid ei ole üle ujutanud poekettide nõutud standardfassaadid, nagu on juhtunud suuremates linnakeskustes. Väikesed maapiirkonna kogukonnad on tihedalt seotud ümbritseva maastikuga ja see looduskeskkond on küla ja väikelinna ümbruse oluline osa, peegeldades nende väga mitmekesist päritolu – mäepealsed kaitsepositsioonid, jõgede ületuskohad, allikad, järvekaldad, saared, rannad jne. Külade ja väikelinnade kultuuriväärtused tuleks seada silmapaistvale kohale 2018. aasta kui Euroopa kultuuripärandi aasta tutvustamisel ja korraldada algatusi selle aasta raames. Eakamatel külaelanikel võib olla tähtis roll traditsiooni ja kultuuri edendamisel, mistõttu tuleks luua tingimused, et nad saaksid selles valdkonnas aktiivselt tegutseda.
6.5.2.

Et hinnata pikaajalise strateegilise raamistiku ja 2050. aasta parima stsenaariumiga seoses tehtud edusamme, on vaja ulatuslikku tulemuskaarti, mis kajastaks käesolevas arvamuses kirjeldatud keerukat, mitut valdkonda hõlmavat lähenemist. See tulemuskaart peaks hõlmama näitajaid kõigist kuuest poliitikavaldkonnast, et kajastada peatükis 2 kirjeldatud kolme globaalse probleemi ja digiteerimise hiigeltrendi omavahelist seotust. Tõeline strateegiline kestlikkusele suunatud lähenemine on võimalik üksnes siis, kui täidetud on äärmiselt analüütiline ülesanne määrata asjakohased näitajad ja lisada need terviklikule tulemuskaardile. Kestliku arengu poliitika vertikaalset ja horisontaalset koordineerimist (vt punkt 6.4) tuleb samuti juhtida. Nende kolme ülesande (järelevalve ja hindamine, poliitikameetmete vastavusse viimine ning horisontaalse ja vertikaalse lõimimise koordineerimine) täitmiseks on vaja haldusorganeid, kes selle eest vastutaksid. Üks lahendus võib olla peadirektoraat ELi tasandil ja sarnased asutused riiklikul tasandil.
1.1.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab üldist majandushuvi pakkuvate teenuste paketi rakendamist, mis toob õiguskindlust avalike teenuste osutajate jaoks. Paketiga luuakse õige tasakaal üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutajate soodustamise ja toetamise vajaduse ning võimalike konkurentsimoonutuste vältimise eesmärgi vahel. Samas väljendavad kohaliku ja piirkondliku tasandi sidusrühmad, eelkõige avaliku sektori omandis olevate üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutajad (lähtuvalt komitee uuringust, milles hinnati liikmesriikide aruandeid selle kohta, kuidas rakendatakse Euroopa Komisjoni otsust riigiabi andmise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest „Review of Member States’ reports on the implementation of the European Commission Decision on the provision of State aid to the provision of services of general economic interest“) muret selliste oluliste küsimuste pärast praegustes eeskirjades, mis loovad tarbetuid tõkkeid või õiguskindlusetust. Seetõttu kutsub komitee komisjoni üles võtma vajalikke meetmeid, et parandada praegusi eeskirju ja nende praktilist rakendamist, pakkuda suuniseid, luua parimate tavade kokkuvõte ning vajaduse korral uurida paketi ajakohastamise ja muutmise vajadust.
3.33

Väga palju on arutletud selle üle, keda tuleks pidada vastutvaks tehisintellekti süsteemi tekitatava kahju korral, iseäranis juhul, kui tehisintellekti süsteem on iseõppiv ja õpib pärast kasutuselevõttu edasi. Euroopa Parlament on koostanud soovitused robootikaalase tsiviilõiguse kohta, sh ettepanek uurida robotite jaoks nn digitaalse juriidilise isiku staatuse (e-personality) kasutuselevõttu, mis tähendab, et neid saaks nende tekitatud kahju korral tsiviilõiguslikult vastutusele võtta. Komitee ei toeta robotitele või tehisintellektile (tehisintellekti süsteemidele) mis tahes juriidilise isiku vormi andmist, kuna sellega kaasneks vastuvõetamatu moraalne risk. Tsiviilvastutusel on ennetav, käitumist korrigeeriv mõju, mis võib kaduda niipea, kui tootja ei kanna enam vastutusriski, kuna see on üle kantud robotile (või tehisintellekti süsteemile). Lisaks kätkeb see endas sellise õigusliku staatuse sobimatu kasutamise ja kuritarvitamise ohtu. Võrdlus äriühingute piiratud vastutusega ei ole siin kohane, kuna selle puhul lasub lõplik vastutus alati füüsilisel isikul. Sellega seoses tuleb uurida, mil määral annavad praegused riiklikud ning ELi õigusaktid ja eeskirjad ja kohtupraktika (toote- ja riski)vastutuse ja omavastutuse valdkonnas sellele küsimusele rahuldava vastuse ning kui ei anna, siis milliseid õiguslikke lahendusi on vaja.
7.2.

Prantsusmaa keskpanga juht on seisukohal, et digitaalne rahandus peab arenema käsikäes õigusaktidega, mida tuleb kohandada, et mitte lämmatada innovatsiooni, vaid jätkuvalt tagada tehingute kõrgetasemeline turvalisus ja tarbijakaitse. Komitee arvates tuleb sama kaugeleulatuvate standarditega hõlmata nii traditsiooniline finantssektor kui ka FinTechi ettevõtted/ärimudelid.
5.6.

Samuti märgib komitee, et paljud maailma toidupuuduse all kannatajad on põllumajandustöötajad ning et näljahäda leevendamine on õigustatult moodustanud olulise osa aastatuhande arengueesmärkidest ja nüüd kestliku arengu 2. eesmärgist. 70 % toidupuuduses elavatest inimestest elab maapiirkondades, mille põhjuseks on osaliselt põllumajandusinvesteeringute järk-järguline vähenemine ning püsivalt madal põllumajanduslik saagikus vaestes riikides, kuid ka tõhusa põllumajandus- või kaubanduspoliitika puudumine, mis ei võta piisavalt arvesse põllumajandusliku tootmise eripära (sealhulgas kliima, ressursid, elusmaterjalid või turgude kõikumine). Siinjuures tuleks panna tähele ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni kaalutlusi, eriti sotsiaalkaitse valdkonnas.
2.2.

Strateegia „Euroopa 2020“ raames on Euroopa Liit seadnud endale teadupärast eesmärgiks vähendada vaesusest või sotsiaalsest tõrjutusest ohustatud inimeste arvu 2020. aastaks vähemalt 20 miljoni võrra. Siiski oli 2014. aasta andmete järgi (4) ELi rahvastikust ikka veel 24,4 % – ligikaudu 122 miljonit inimest – vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus (võrdluseks oli 2011. aastal see näitaja 24,2 % ja 2010. aastal 23,4 %). Eri võrdlusnäitajate analüüs näitab, et kõik need näitajad on 2008. aastaga võrreldes kasvanud: vaesusrisk pärast sotsiaalseid siirdeid (16,6 %-lt 17,2 %-le), suur materiaalne puudus (8,5 %-lt 8,9 %-le), väga madala tööhõivega leibkondades elavad 0–59aastased inimesed (9,1 %-lt 11,1 %-le). Samas märgib Euroopa Liidu Nõukogu: „Järjest suurenevad lõhed liikmesriikide vahel ja nende sees näitavad selgelt, kui tähtis on võtta meetmeid terves liidus korraga“ (5).
3.2.4.

Arvamuses „Töötajate õiglasem liikuvus ELis“ (12) kutsus komitee komisjoni üles käsitlema ebaausaid tavasid, mis viivad sotsiaalse dumpinguni. See probleem muutub aina pakilisemaks, sest praktilised näited liikmesriikidest osutavad, et palga- ja sotsiaalne dumping kasvab piiriülestes tingimustes järsult. Austria BUAKi (13) kontrollid näitasid, et 2015. aastal inspekteeritud 7 238 Austria ettevõttest 38 puhul kahtlustati, et palga- ja sotsiaalse dumpinguga võitlemise seaduse kohaselt on nende töötajad alatasustatud. See tähendab, et 0,53 % ettevõtetest kahtlustati oma töötajate alatasustamises. Samal ajavahemikul kontrolliti 1 481 ettevõtet, kes tegutsevad Austrias, kuid kelle asukoht on muudes ELi riikides. Neist ettevõtetest 398 puhul kahtlustati töötajate alatasustamist, st palgadumpingut. See teeb osakaaluks 26,87 %.
1.8.

Funktsionaalse majanduse territoriaalseks muutmine võimaldab vastata uutele piirkondade jätkusuutliku arengu probleemidele uute majandusmudelite katsetamise teel. Funktsionaalne majandus on kasulik selleks, et väärtustada piirkondade eeliseid, lõpetada masstootmise standardimine, mis on osaliselt vastutav praeguse tarbimise rahulolematuse eest, ning võtta arvesse tootmissüsteemi kõiki välismõjusid. Lisaks on linnad kõige soodsamad piirkonnad funktsionaalse majanduse lahenduste arendamiseks, kuna nende asustustihedus soodustab ühiskasutusel põhinevaid käsitusviise.
5.21.

Minevikus on ühist põllumajanduspoliitikat rahastatud Euroopa tasandil. Ühine põllumajanduspoliitika moodustab olulise osa ELi eelarvest (2015. aastal 38 %), kuid ainult ligikaudu 0,4 % Euroopa avaliku sektori kulutustest. Ühise põllumajanduspoliitika eelarve on väiksem kui asjaomasel poliitikal Ameerika Ühendriikides või Hiinas. Pealegi on see ELi laienemisest hoolimata olnud mitu aastat stabiilne või vähenenud. Ühine põllumajanduspoliitika peab tulevikus leidma lahenduse paljudele olulistele probleemidele. Seepärast tuleb põllumajanduspoliitika eelarvet suurendada Euroopa tasandil.
6.5.

Nükke tõhusus selgub võrdluses soovitava käitumisega, mis tõstatab küsimuse selle kohta, kuidas määratleda ja mõõta seda, mis on soovitav. Kodanike hinnangut oma rahulolule võib olla väga keeruline teada saada. Nüke tõstatab küsimuse ka selle kohta, kes otsustab, milline on taotletav eesmärk ehk see, mis on üksikisiku ja/või ühiskonna jaoks soovitav. Kui tegemist on avaliku otsustajaga, võib ta suunata eesmärki ning nüket kas omakasupüüdlikult või, näiteks teabe puudumise korral, vähem tahtlikult.
5.15.

EL on asetanud tarbijad oma energiapoliitika keskmesse ja annab neile võimaluse kasutada aktiivselt uusi tehnoloogiaid. Viimastel aastatel on välja töötatud uusi taastuvate energiaallikate tehnoloogiaid nii suurte tööstuslike käitiste kui ka väiksemate projektide jaoks, kusjuures nendega kaasnevate investeeringute suurus on olulisel määral vähenenud. Näiteks langes vahemikus 2008–2012 päikesepaneeli mooduli hind 80 %. Selle tulemusena on ettevõtjatel ja leibkondadel olnud võimalik hakata elektrit ise kasumlikult tootma ja tarbima.
3.1.

Suurim väljakutse tegevuskava 2030 rakendamisel on vaesuse, sealhulgas äärmise vaesuse kaotamine kõikides selle vormides. See on ka otsustava tähtsusega valdkondadevaheline põhimõte ja väärtus, mis on sätestatud Euroopa Liidu aluslepingutes ning on säästva arengu saavutamise (1. eesmärk) eeltingimus. EL on ülemaailmsel areenil silmapaistval positsioonil ja seega on liidust de facto saanud oluline osaleja, kes mõjutab jõuliselt majanduskasvu ja maailma arengupoliitikat. Seega on ELil ainulaadne võimalus suunata oma välispoliitika ja programmid tegevuskava 2030 rakendamisele maailma tasandil, tagades tasakaalustatud viisil tegevuskava 2030 kolme samba integreerimise kõikidesse ELi välistegevuse vahenditesse. Võttes arvesse tegevuskava 2030 universaalsust ja jagamatust, peaks EL olema valmis selleks, et tema tegevust jälgitakse ülima tähelepanuga eelkõige selleks, et uurida, kuidas EL on selle väljakutsega toime tulnud.
3.2.

Komisjoni raamistiku eesmärk on käsitleda õigusriigile ohtlikku olukorda mõnes liikmesriigis enne, kui tekivad Euroopa Liidu lepingu artiklis 7 ette nähtud menetluse käivitamist nõudvad tingimused. See on komisjoni vastutusala ja on loodud tühimiku täitmiseks. See ei ole alternatiiv, vaid mehhanism, mis eelneb artikli 7 mehhanismidele ja täiendab neid. Juhtudel, kui on selgeid tõendeid selle kohta, et mõnes liikmesriigis on õigusriigi põhimõtted sattunud süsteemsesse ohtu, lihtsustaks kõnealune raamistik struktureeritud dialoogi komisjoni ja liikmesriigi vahel. Teabevahetusprotsess hõlmaks kolme peamist etappi: komisjoni arvamus, komisjoni soovitus ja komisjoni soovituse järelmeetmed. Oma hinnangu tegemisel võib komisjon konsulteerida ekspertidega (9).
3.2.

Rahvusvahelise õiguse järgi peab iga kaubalaev olema mingis riigis registreeritud. ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverents (UNCTAD) on teatanud, et peaaegu 73 % maailma laevastikust on registreeritud riigis või sõidab sellise riigi lipu all, mis erineb riigist, kus on registreeritud laeva kasusaav omanik. Laeva muu kui oma riigi lipu all sõitmise põhjuste hulka kuuluvad maksudest kõrvalehoidumine, võimalus vältida riiklikke töö- ja keskkonnaeeskirju ning võimalus palgata meeskond madalamate palkadega riikidest. Mitmeid kõnealustest avatud registritest kutsutakse mugavuslippudeks (Flag of Convenience – FOC) või nõuete vältimise lippudeks (Flag of Non-Compliance – FONC). Tegemist on nende riikide lippudega, kus rahvusvahelise õiguse jõustamine on väga nõrk. Ligikaudu 40 % kõigist Lõuna-Aasias randa aetud kasutuselt kõrvaldatud laevadest imporditi mugavuslippude või nõuete vältimise lippude all, nagu Saint Kittsi ja Nevise, Komooride ja Tuvalu lipud. Neid „kasutuselt kõrvaldamise“ lippe kasutatakse väga harva laevade tööea jooksul. Need pakuvad spetsiaalseid hinnasoodustusi viimaste reiside jaoks ja kiiret lühiajalist registreerimist ilma igasuguste kodakondsusnõueteta.
3.2.7

Euroopa Liidu lepingu kohaselt on otsese maksustamise valdkonnas kontroll liikmesriikidel. Komitee on veendunud, et kvalifitseeritud häälteenamuse süsteem otsese maksustamise valdkonnas võimaldaks veelgi enam toetada jõupingutusi, mida tehakse maksustamisbaasi kehtestamist käsitlevate eeskirjade ühtlustamiseks. On vaja kiirendada maksupoliitika arendamise edusamme. See oleks kasulik siseturule ja looks olulist kasvupotentsiaali, kuna ühtlustatud süsteem võimaldaks märkimisväärselt vähendada äriühingute nõuetega vastavusse viimise kulusid ja luua ELis paremini prognoositava maksusüsteemi.
3.27.

Tänases ühiskonnas on juurdepääs ülikiirele lairibaühendusele taristu puhul asendamatu ja see on eelduseks hästitoimivale ühiskonnale nii linna- kui ka maapiirkonnas ning mõjutab seega nii tööjõu kui ka töökohtade kättesaadavust. Suundumus on üha enam võrgus toimuva tegevuse poole. Euroopas ei ole paljudes kohtades, eelkõige maapiirkondades, ikka veel stabiilset ühendust. Komitee rõhutab, et see ei ole õige. Maapiirkondades on lairibaühendust vaja inimeste turvalisuse jaoks, nt toimiv telefoniside, ja elukvaliteedi jaoks, nt toimivad teleülekanded. Juurdepääs lairibaühendusele võib olla tegur, mis mõjutab seda, mil määral noored otsustavad jääda elama kohapeale või lahkuda. Ettevõtjate jaoks on lairibaühendus hädavajalik, sest enamikul juhtudel ei saa ettevõtluses tegutseda ilma toimiva lairibaühenduseta. Näitena võib tuua aina vähem sularaha kasutava ühiskonna makselahendused, raamatupidamise, e-kaubanduse või suhtlemise klientidega. Põllumajandus on näide valdkonnast, kus IKT muutub uutes tehnoloogilistes lahendustes üha olulisemaks.
5.5.

Nii hiljuti lõpetatud kui ka käimasolevate vabakaubandusläbirääkimiste raames pakub EL kolmandatele riikidele juurdepääsu ELi suhkruturule. Turu avanedes puutuvad ELi valge suhkru hinnad kokku hindade vähendamise surve ja suureneva volatiilsusega. Praegune maailmaturg kujutab endast järelejäänud dumpinguturgu, mida mõjutab suur volatiilsus ja kus tihti kaubeldakse ka kõige tõhusamate ülemaailmsete tööstusharude keskmistest tootmiskuludest madalamate hindadega. See on suures osas põhjustatud mõne suure suhkrutootja ja -eksportija, näiteks Brasiilia ja Tai kaubandust moonutavatest toetusmeetmetest. Tulemuseks on see, et ELi peedisuhkrutööstus ei konkureeri võrdsetel tingimustel kolmandate riikide suhkrutootjatega. Komisjon peab oma vabakaubandusläbirääkimistes käsitlema suhkrut tundliku teemana, säilitades ELi tollimaksud suhkru pealt. Käimasolevad läbirääkimised Mercosuriga on sektorile tõsiseks ohuks, arvestades et Brasiilia on maailmas turgu valitsev tootja ja eksportija. Komisjon peab olema valmis peamiste suhkru subsideerijate tavad vaidlustama nii WTO vaidluste lahendamise organis kui ka kaubandusläbirääkimiste käigus.