ET Euroopa Liidu Teataja C 218/59

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS)”

KOM(2008) 402 lõplik – 2008/0154 (COD)

2009/C 218/13

11. septembril 2008 otsustas nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 175 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS)”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon võttis arvamuse vastu 28. jaanuaril 2009. Raportöör oli Antonello PEZZINI.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 451. istungjärgul 25.–26. veebruaril 2009 (25. veebruari istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 166, vastu hääletas 5, erapooletuks jäi 5.

1. Järeldused ja soovitused

1.1 Komitee näeb ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemi (EMAS) läbivaatamises head võimalust anda sellele ühenduse vabatahtlikule süsteemile uus hoog ja tagada, et see süsteem, mis on täielikult integreeritud teiste keskkonnapoliitiliste vahenditega, kinnistub nüüd lõplikult nõuetele vastavuse mõõdupuuna ning tootmise ja toodete olelusringide puhul teavitus- ja turundusvahendina.

1.2 Komitee on seisukohal, et õigusakti ettepanek on praegu liiga keeruline ja et tuleks teha veel loomingulisi jõupingutusi, loomaks tingimused, mis on vajalikud selleks, et turg tajuks EMASiga kaasnevat kasu keskkonnale ning hüvesid ja kohustusi, mis on proportsionaalsed selle süsteemi eesmärgiga, eriti väiksemate organisatsioonide ja ettevõtete puhul, ning et tagada täielik rahvusvaheline tunnustus, vähendades bürokraatiat ning tehnilisi ja halduskulusid, mis on veel liiga kõrged.

1.3 Komitee on veendunud, et ühenduse tasandil oleks suur edusamm, kui teadvustataks erinevate keskkonnakaitse-eeskirjade kohaldamisest igale üksiktarbijale tulenevaid kohustusi ja kulusid ning EMASi vastuvõtmisest tulenevaid potentsiaalseid hüvesid ja maksusoodustusi.

1.3.1 Otsustus- ja järelevalvepädevusega riiklikud ametiasutused peaksid vastavat teadlikkust suurendama.

1.4 Komitee peab väga oluliseks, et organisatsioonidele (eriti väikestele organisatsioonidele) loodaks stiimulid EMASis osalemiseks, võimaldades neile hõlpsama juurdepääsu teabele, olemasolevatele rahalistele vahenditele ja ametiasutustele; kehtestades tehnilise abistamise meetmed ja edendades neid; lihtsustades menetlusi ja mehhanisme ning vähendades registreerimise ja juhtimise tehnilisi kulusid.

1.5 Komitee arvates peab EMASist saama tõeline nõuetele vastavuse mõõdupuu ja keskkonna kvaliteedi garantii, mis suurendaks ka vastavate toodete väärtust, võttes nõuetekohaselt arvesse seost ökomärgise eeskirjaga.

1.6 Komitee pooldab kindlalt EMASis vabatahtlikult osalevate organisatsioonide ja ettevõtjate individuaalset vastutust koos kogu personaliga kohustuste täitmisel ja kontrollimisel, aga ka sellest süsteemist tuleneda võivate hüvede kasutamisel. Seetõttu on komitee vastu igasugusele kollektiivsele vastutusele, mille puhul üks organisatsioon kannab vastutust teiste organisatsioonide eest või nimel. Samas tuleb toetada EMASi kasutust edendavaid ja lihtsustavaid klastreid ja võrgustikke, eriti kui need on piiriülesed.

1.7 Komitee rõhutab, et EMASi edendamiseks on vaja tagada sidusrühmade pidev ja regulaarne kaasamine ühenduse, riiklikul ja piirkondlikul tasandil, mis on EMASi mis tahes keskkonnaalaste eesmärkide saavutamise eelduseks; seejuures tuleks püstitada selgelt määratletud ja ennetavad, mitte survet avaldavad eesmärgid.

1.8 Komitee väljendab heameelt selle üle, et komisjon on määratlenud alljärgneva puhul mitu peamist näitajat:

— tõhusus ja energia säästmine,

— maa kasutamine ja kaitse,

— vesi ja õhk,

— heitmed,

— jäätmekäitlus,

— bioloogilise mitmekesisuse säilitamine,

millest lähtutakse senisest rangemas, ent kasutajasõbralikus ja kulutõhusas keskkonnalases aruandluses.

1.8.1 Komitee on seisukohal, et organisatsioonide suhtes kohaldatava bürokraatia lihtsustamise reeglite sätestamisel võinuks liikmesriike kohustada vabastama EMASi raames sertifitseeritud tegevuskohad, millel juba on EMASi aruande esitamise kohustus, täiendavate keskkonnanõuete kohustusest; neid aruandeid nõutakse siiani, mõnikord tarbetu ahistamise, mõnikord aga bürokraatliku inertsuse tõttu.

1.8.2 Kuna EMASi sertifitseerimise menetluse puhul on ette nähtud kõikidest aspektidest tähelepanelikum suhtumine keskkonda, tuleks kaotada EMASi sertifitseerimise registreerimise tasud, eriti organisatsioonide puhul, mis tegutsevad suure süsinikuheitmetega seotud keskkonnamõjuga piirkondades (1), s.t piirkondades, kus tootmisega seoses toimub suurem keskkonna ekspluateerimine.

1.9 Komitee arvates on oluline EMASi rohkem propageerida ja toetada nii ühenduse tasandil, kasutades konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (Competitiveness and Innovation Framework Programme) (2), Euroopa Investeerimispanga ja struktuurifondide vahendeid, kui ka riiklikul tasandil – riigihangete, maksusoodustuste, registreerimis- ja pikendamistasude piiramise ning reinvesteeritud kasumi maksuvabastuse kaudu.

1.10 Komitee palub, et loodaks tihedamad seosed kavandatava õigusakti ning nende keskkonnapoliitiliste eeskirjade ja vahendite vahel, millega see õigusakt tuleb kooskõlla viia, vältides kattumisi ja dubleerimist.

1.11 Komitee on täiesti veendunud, et EMASi sertifitseerimise kui nõuetele vastavuse mõõdupuu levitamine ja toetamine aitaks märgatavalt kaasa järgmiste eesmärkide saavutamisele:

— töötajate, tööandjate ja üldsuse keskkonnateadlikkuse tõstmine,

— säästva tootmise edendamine,

— säästva kaubanduse edendamine,

— säästva tarbimise edendamine.

1.12 Komitee peab sellega seoses oluliseks, et väärtustataks EMASi süsteemi registreerunud ettevõtete rolli EMASi edendamisel ja kasutuselevõtul Euroopa ühtse turu klientide ja tarnijate ahelas, luues nii säästva arengu kultuuri ja tavade positiivse ringluse.

1.13 Komitee rõhutab oma koduleheküljel algatatud EMASi sertifitseerimisprotsessi olulisust. Ta kutsub teisi institutsioone head eeskuju andes sama tegema.

2. Sissejuhatus

2.1 Vabatahtlike vahendite väljatöötamist tuleks näha ühenduse keskkonnapoliitika olulise osana. Komisjon ise möönab, et „nendel vahenditel on küll suur potentsiaal, kuid need ei ole täielikult välja arendatud” (3).

2.2 Vabatahtlikud keskkonnalased vahendid võivad olla äärmiselt kasulikud, kui — need võimaldavad rakendada äriühingute sotsiaalse vastutusega seotud väärtushinnanguid, — nende puhul võetakse igati arvesse ettevõtetevahelisi ja organisatsioonidevahelisi erinevusi, — need võimaldavad ettevõtetel ja organisatsioonidel oma eesmärkide saavutamiseks paindlikumalt tegutseda, — need vähendavad eeskirjade täitmise kogukulusid, — nendega lihtsustatakse menetlusi ja kõrvaldatakse bürokraatia, ilma et tekiks vajadus või kohustus luua uusi keerukaid enesekontrollimise ja -jälgimise struktuure, — need edendavad ettevõtetes ja organisatsioonides tehnoloogilisi uuendusi, mis on keskkonnahoidlikud ja suurendavad konkurentsivõimet, — need annavad turule, ametiasutustele ja avalikkusele selge signaali ja pildi, — nendega vähendatakse bürokraatiat / kõrvaldatakse bürokraatia ühenduse/riiklikul tasandil, — neid aktsepteeritakse rahvusvahelistel turgudel kasulike vahenditena.

2.3 Lisaks EMASile on Euroopa Liidus vastu võetud ja edasi arendatud järgmised märkimisväärsed vabatahtlikud vahendid: Euroopa ökomärgis (4), toote keskkonnadeklaratsioon (EPD) ja olelusringi hindamine (LCA), keskkonnahoidlik riigihange (GPP) (5), Energy Star märgistus (6) ja vabatahtlikud kokkulepped (7), Agenda 21 ja EN ISO 14 001 standard.

2.4 Sünergia teiste keskkonnapoliitiliste vahenditega on muutunud üha mõjusamaks: näiteks sünergia 35 000 sertifitseeritud keskkonnajuhtimissüsteemiga (EMS), mis on määratletud standardis ISO 14 001 (8) ning mille alus on tippjuhtkonna kohustumus täita õigusakte, tagada pidev parendamine ja vältida saastamist.

2.5 Säästva tarbimise ja tootmise ning säästva tööstuspoliitika tegevuskavas (9), mille kohta komitee on koostamas arvamust, kirjeldatakse EMASi ka vahendina, mis toimib sünergias — ökomärgistusega, — saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli direktiiviga, — saastekvootidega kauplemise direktiiviga, — Seveso II direktiiviga, — direktiiviga 2005/32/EÜ energiat tarbivate toodete ökodisaini nõuete kohta ning valdkondlike direktiividega, mis näevad ette spetsiifilised nõuded toodete suhtes, millele kohaldatakse EPD ja LCA süsteeme (10).

2.6 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee väljendas juba 1992. aastal arvamust, et keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemil on oluline roll keskkonnakaitse edendamisel ja tõhustamisel, ning tervitas kavandatavat keskkonnakaitse parandamise süsteemi, eriti kuna selle raames saavutatakse keskkonnapoliitilised eesmärgid ettevõtete vahenditega, keskkonnahoidliku tegutsemise stimuleerimise ja parema, laiemalt levitatava teabe (11) abil ning kaasatakse kõik töötajad.

2.7 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 761/2001 asendati 1993. aasta määrus ja laiendati sertifitseerimise võimalus kõikidele tegevuskohtadele; selle muudatuste alus oli ühenduse keskkonnapoliitika rõhuasetuse suunamine vabatahtlikele vahenditele ja kõikide sidusrühmade vastutusele säästva arengu edendamise eest (12). Komitee väljendas selle üle heameelt (13).

2.8 Komitee kordas muu hulgas, et EMASi peamised elemendid peaksid olema: — vabatahtlik osalemine, — ühine vastutus keskkonnakaitse eest, — pidev, tulemuslik keskkonnamõjude ohjamine, — usaldusväärsed ja läbipaistvad tulemused, — EMAS täiendab muid keskkonnapoliitilisi vahendeid säästva arengu edendamise eesmärgi raames, — ettevõtete, organisatsioonide ja asutuste kõigi töötajate ning avalikkuse võimalikult ulatuslik kaasamine.

2.9 EMAS võib aidata kaasa ka alljärgnevate eesmärkide saavutamisele: — kulude vähendamine, eriti hangete osas, materjalide ning energia- ja veetarbimise säästmise kaudu, — töötajate väiksem risk ning võimalik kasu tänu kindlustusele ning kindlustundele ettevõtjate ja investorite suhtes, — võimalik positiivne mõju konkurentsivõimele, kuna tagatakse, et tarbijad ja turg aktsepteerivad tooteid paremini ning edendatakse nõudlust sertifitseeritud toodete järele, — laiemad riigihanketurud, eriti keskkonnatehnoloogiate osas, — töötajate suurem kaasamine ja osalemine organisatsiooni arengus keskpikas ja pikas perspektiivis, — laenuandjate suurem tähelepanu ja erivõimalused rahastamistaotluste rahuldamiseks, eriti koostöö ja garantiisüsteemide kaudu.

2.10 Seetõttu tervitab komitee komisjoni algatust käivitada EMASis vabatahtliku osalemist käsitlevate õigusaktide muutmise protsess, et võimaldada täiel määral rakendada selle süsteemi potentsiaali.

3. Komisjoni ettepanek

3.1 Komisjon on teinud ettepaneku vaadata üle keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteem, võttes vastu uue määruse, millega tühistatakse määrus (EÜ) nr 761/2001, otsus 2001/681/EÜ ja otsus 2006/193/EÜ, et — suurendada vabatahtliku süsteemi positiivset keskkonnamõju, täiustades EMASis osalevate organisatsioonide keskkonnategevuse tulemuslikkust ja suurendades süsteemi levikut, — muuta rangemaks organisatsioonide kohustus järgida kõikide kehtivate keskkonnaalaste õigusaktide nõudeid ja esitada keskkonnaalaseid aruandeid tulemuslikkuse põhinäitajate alusel, — ühtlustada akrediteerimis- ja tõendamismenetlused, — laiendada geograafilist ulatust kolmandate riikide organisatsioonidele, — vähendada halduskoormust ja lihtsustada registreerimise protsessi, — vähendada VKEde registreerimistasusid, — vähendada piiranguid, eriti EMASi registreerimise pikendamise osas, — kohustada liikmesriike kaaluma soodustuste, näiteks maksusoodustuste kehtestamist, — lihtsustada EMASi logo kasutamise reegleid, — propageerida EMASi ELi ja riikliku tasandi teabekampaaniate ja muude tegevuste, näiteks EMASi auhinna kaudu, — koostada suunised keskkonnajuhtimise parimate tavade kohta.

4. Üldised märkused

4.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee näeb ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemi (EMAS) läbivaatamises head võimalust anda sellele ühenduse vabatahtlikule süsteemile uus hoog ja tagada, et see süsteem, mis on täielikult integreeritud teiste keskkonnapoliitiliste vahenditega, kinnistub nüüd ja igavesti nõuetele vastavuse mõõdupuuna ning tootmise ja toodete olelusringide puhul teavitus- ja turundusvahendina.

4.2 Komitee arvates on õigusakti ettepanek praegu liiga keeruline ja tuleks teha veel loomingulisi jõupingutusi, loomaks tingimused, mis on vajalikud selleks, et turg mõistaks EMASiga kaasnevat kasu keskkonnale ja et ametiasutused lihtsustaksid kogu haldusraamistikku ja julgustaksid keskkonnahoidlikumate toodete väljatöötamist, tagades uusi kaitsmise viise, iseäranis VKEde jaoks.

4.3 Komitee arvates tuleb kavandatavat õigusakti ning kõiki keskkonnapoliitilisi vahendeid ja eeskirju rohkem kooskõlastada, vältides kattumisi ja dubleerimist.

4.3.1 Samuti leiab ta, et kavandatud määrusesse peaks lisama uue põhjenduse, milles nimetataks direktiive ja määrusi, mille puhul EMASi registreerimist tuleb aktsepteerida kehtivana, et vastata siinkohal mainitud kohustustele, tekitamata samas organisatsioonide ja ettevõtete jaoks tarbetut ja kulukat koormuse suurenemist.

4.4 Komitee rõhutab, kui oluline on sidusrühmade pidev ja süstemaatiline kaasamine, mis on kõikide keskkonnalaste eesmärkide saavutamise eeldus. Sellise kaasamise tõlgendus peab olema võimalikult lai, hõlmates protsessi kõikide tasandite otsustajad ning asutuste, ettevõtjate, ametiühingute, kutsealaliitude, tarbijate ja kõigi asjast huvitatud üksikisikute koolitamise ja teavitamise kõiki vorme ja vahendeid.

4.4.1 Komitee arvates tagab keskkonnamõõtmele sisemise väärtuse omistamine ja keskkonnakaitsealgatuste edendamine säästvama tootmise ja säästvamad käitumismudelid.

4.5 Sellega seoses on komitee seisukohal, et EMASi tuleks propageerida teavitus- ja kommunikatsioonikampaaniate kaudu, mis on suunatud erinevatele sidusrühmadele, alates riiklikest ja kohalikest ametiasutustest kuni väiksemate ettevõtjate ja organisatsioonide, avalikkuse, tarbijate ja haridussüsteemi kõikide tasanditeni.

4.6 Muu hulgas tuleks organisatsioonidele (eriti väikestele organisatsioonidele) luua stiimulid EMASis osalemiseks, võimaldades neile hõlpsama juurdepääsu teabele, olemasolevatele rahalistele vahenditele, riiklikele ametiasutustele ja keskkonnasäästlikele riigihangetele; kehtestades tehnilise abistamise meetmed ja edendades neid; lihtsustades menetlusi ja mehhanisme; ning vähendades hindamise, registreerimise ja juhtimisega kaasnevaid ning tehnilisi kulusid.

4.6.1 Komitee arvates on komisjoni ettepanek selles osas veel puudulik.

4.7 Komitee arvates peaksid EMASi hindamise, registreerimise ja juhtimise kulud olema palju väiksemad, eriti väiksemate majandussubjektide jaoks ning nende katmiseks tuleks eraldada rahalisi vahendeid konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi kaudu (teostatavusuuringuid hõlmavad projektid) ning Euroopa Investeerimispanga ja/või Euroopa Regionaalarengu Fondist.

4.7.1 Tööstuspiirkondades või suure süsinikuheitmetega seotud keskkonnamõjuga piirkondades tegutsevaid organisatsioone tuleks motiveerida EMASiga liitumiseks, näiteks tasuta registreerimise või lihtsustatud haldusmenetluste vormis (14), ent tehniline kontrollimine ja järelevalve peaksid jääma samaks.

4.8 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab, et EMASi tuleb tunnustada kui organisatsioonide ja ettevõtete, aga ka toodete väärtustamise mõõdupuud sise- ja rahvusvahelisel turul, võttes asjakohaselt arvesse seoseid ökomärgise õigusaktiga.

4.9 Komitee pooldab EMASis vabatahtlikult osalevate organisatsioonide ja ettevõtjate individuaalset vastutust kohustuste täitmise ja seire, aga ka sellest süsteemist tuleneda võivate hüvede kasutamise osas.

4.10 Seetõttu on komitee vastu igasugusele ühisele kokkuleppele, mille puhul antakse ühele organisatsioonile vastutus teiste, tema poolt ühendatud organisatsioonide eest või nimel, kuna selline lähenemisviis kahandaks EMASi kui nõuetele vastavuse standardi väärtust, mis tuleb aga säilitada. Samas tuleb toetada EMASi kasutust edendavaid ja lihtsustavaid klastreid ja võrgustikke, eriti kui need on piiriülesed, ning pakkuda neile abi.

4.11 Sellega seoses rõhutab komitee vajadust kehtestada teatud põhinäitajad, mis kirjeldavad selliseid aspekte nagu tõhusus, energia säästmine, maa, vee ja õhu kasutamine ja kaitse, heitmed, jäätmekäitlus ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamine, millele lisandab rangem, ent kasutajasõbralik ja kulutõhus keskkonnalase aruandluse süsteem. Aruandeid võiks esitada Internetis veebilehe kaudu, et vähendada kulusid ja halduskoormust, eriti väiksemate organisatsioonide jaoks (15).

4.12 Komitee arvates on oluline EMASi rohkem propageerida ja toetada nii ühenduse tasandil, kasutades konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi, Euroopa Investeerimispanga ja struktuurifondide vahendeid, kui ka riiklikul tasandil – maksusoodustuste, riigihankeid tegevate asutuste poolt kohustuslikus korras keskkonnahoidliku riigihanke kriteeriumite kohaldamise, vähendatud registreerimis- ja pikendamistasude ning EMASiga seotud tehnoloogilistesse uuendustesse reinvesteeritud kasumi maksuvabastuse kaudu.

4.13 Komitee väljendab muret liikmesriikide poolt määratud riiklike ja piirkondlike institutsioonide ülemäärase arvukuse üle; need institutsioonid on

— pädevad registreerimisasutused,

— akrediteerimisasutused,

— järelvalveasutused,

— tõendajad.

Komitee leiab, et vaja on ühenduse suuniseid, et olukorda lihtsustada.

4.14 Lisaks siseturul toodete turustamist reguleerivate õigusnormide (16) alusel juba olemas olevatele pädevatele institutsioonidele soovitab komitee kasutada olemasolevaid mehhanisme CEN-ISO tehnilistele standarditele vastavuse ja hoonete energiatõhususe tagamiseks. Nii välditaks uute kulukate ametikohtade ja asutuste loomist, mis tõenäoliselt suurendaksid lõhet üldsuse ja Euroopa integratsiooni vahel.

4.15 Igal juhul näeb komitee suurt vajadust suurendada ühenduse rahalisi vahendeid, mis on suunatud riiklike ja piirkondlike asutuste ja EMASi potentsiaalsete kasutajate koolitamisele ja abistamisele ning praktiliste ja kasutajasõbralike suuniste koostamisele, eriti väiksemate organisatsioonide jaoks.

4.16 Komitee arvates aitaks EMASi sertifitseerimise kui nõuetele vastavuse mõõdupuu levitamine ja toetamine ulatuslikult kasutatava ja toetatava menetluse kaudu märgatavalt ja käegakatsutavalt kaasa järgmiste eesmärkide saavutamisele:

— säästev tootmine,

— säästev kaubandus,

— säästev tarbimine.

4.17 Komitee soovitab võtta meetmeid EMASis registreeritud ettevõtete ja organisatsioonide väärtustamiseks ja toetamiseks Euroopa ühtse turu klientide ja tarnijate hulgas, edendades ja tutvustades horisontaalsetes ja vertikaalsetes tootmisharudes vabatahtlikku osalemist ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis, luues nii säästva arengu kultuuri ja tavade kasuliku ringluse.

4.18 Komitee valmistab parajasti põhjalikult ette EMASi sertifikaadi saamist endale ja julgustab teisi Euroopa institutsioone sama tegema, et anda olulist jätkusuutlikku eeskuju kõikidele ELi asutustele, mis võivad EMASi sertifikaadi saamisest huvitatud olla.

Brüssel, 25. veebruar 2009 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Mario SEPI

(1) Näiteks paikades, kus tööstuse kogulisandväärtus ületab riiklikku/ühenduse keskmist enam kui 10 (?) protsendipunkti võrra. Itaalias on 100 NUTS III provintsist 16 provintsis tööstuse kogulisandväärtus üle 35 %, ent riiklik ja ühenduse keskmine on 22 % (Eurostati andmed).

(2) Eriti esimese samba alusel: ettevõtlus.

(3) Vt KOM(2007) 225 lõplik. Ühenduse kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi vahekokkuvõte

(4) Vt nõukogu määrus (EMÜ) nr 880/92 ning määrus (EÜ) nr 1980/2000.

(5) Vt komisjoni teatis „Keskkonnahoidlikud riigihanked”, KOM(2008) 400 (lõplik); direktiiv 2004/18/EÜ ja direktiiv 2004/15/EÜ.

(6) Vt 15. jaanuari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 106/2008 kontoriseadmete kohta; samas kui Energy Star märgistus on vabatahtlik.

(7) Vt KOM(2002) 412 lõplik. Teatises on määratletud miinimumnõuded, millele vabatahtlikud kokkulepped peavad vastama, et need oleksid ühenduse huvides.

(8) Standardi 1996. aasta redaktsiooni muudeti 2004. aastal. Standardi redaktsioon EN ISO 14001:2004 sisaldab olulisi parendusi ja muudatusi.

(9) Vt KOM(2008) 397.

(10) LCA = olelusringi hindamine – toote olelusringi hindamine; EPD = toote keskkonnadeklaratsioon.

(11) EÜT C 332, 16.12.1992, lk 44.

(12) EÜT C 209, 22.7.1999, lk 14.

(13) Vt joonealune märkus nr 3.

(14) Näiteks võiks keskkonnaaruande viia tagasi ühelt kolmele aastale, kui see on põhjendatud, vabastada organisatsioonid kohalike tervisetalituste nõutavate keskkonnaaruannete esitamise kohustusest ja vähendada mõnede tööõnnetustega tegelevate organite kehtestatud nõudeid.

(15) E-valitsuse programm võiks selles suhtes kasulikuks osutuda.

(16) Vt 9. juuli 2008. aasta otsus 768/2008/EÜ toodete turustamise ühise raamistiku kohta ja 9. juuli 2008. aasta määrus nr 765/2008/EÜ.