[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 11.6.2010

KOM(2010)306 lõplik

2010/0167 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr […]/2010,

[kuupäev],

millega muudetakse määrust (EL) nr 53/2010 teatavate tursa-, meriahvena- ja hariliku tuuni varude püügivõimaluste osas ning jäetakse teatavad laevarühmad välja määruse (EÜ) nr 1324/2008 III peatükis sätestatud püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast

SELETUSKIRI

Määrusega (EL) nr 53/2010[1] on 2010. aastaks kindlaks määratud teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse ELi vetes ja ELi kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes.

NAFO 2009. aasta aastakoosolekul võeti vastu otsus lubada üle 10 aasta kestnud moratooriumi järel uuesti alustada tursapüüki NAFO 3M püügipiirkonnas ja meriahvena püüki NAFO 3LN püügipiirkonnas, ning kehtestati ranged kaaspüügi eeskirjad. Tuleks selgitada, et NAFO reguleeritavas piirkonnas kaaspüügi suhtes üldiselt kohaldatava eeskirja kohaselt on kaaspüük lubatud üksnes neil liikmesriikidel, kellele on antud luba püüda teatavas piirkonnas teatavat liiki.

Kõnealuse määruse ID lisas on sätestatud pika rändega liikide lubatud kogupüük ja kvoodid, mis on kehtestatud Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT) 2009. aasta aastakoosolekul vastu võetud otsuste põhjal. ICCATi järelevalvekomitee erikoosolekul, mis peeti Madridis 24.–26. veebruarini 2010, vaadati läbi hariliku tuuni kvootide jaotus ning vähendati Euroopa Liidu kvooti. Seepärast tuleks hariliku tuuni kvoote vastavalt muuta.

Kõnealuse määruse artiklis 15 ja IV lisas on kindlaks määratud ka nende laevade maksimaalne arv, kellel on luba püüda harilikku tuuni teatavates piirkondades ja teatavatel tingimustel. Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 302/2009, milles käsitletakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastast kava,[2] artikleid 5 ja 6, on vaja teha otsus kõnealuste kalavarude püügivõimaluste edasiste piirangute kohta, eelkõige määrata kindlaks mõrdade arv, kalalaevade arv ja kogumahutavuse (GT) abil väljendatud püügivõimsus ning iga liikmesriigi tuunikasvatus- ja nuumamisvõimsus Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres.

Määruse (EÜ) nr 1342/2008, millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 423/2004, artikli 11 lõike 2 kohaselt võib nõukogu liikmesriikidelt saadud teabe ja STECFi nõuannete põhjal jätta teatavad laevarühmad püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast välja tingimusel, et asjaomaste laevade tursapüügi ja vette tagasi laskmise koguste kohta on kättesaadavad nõuetekohased andmed, tursapüük ei ületa 1,5 % laevarühma kogupüügist ning püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisega laevarühma suhtes kaasneks halduskoormus, mis on ebaproportsionaalne selle üldise mõjuga tursavarudele.

STECFi nõuande kohaselt näitab Saksamaa, Iirimaa ja Prantsusmaa esitatud teave teatavate laevarühmade kohta, kes püüavad kala Põhjameres, Šotimaa lääneranniku vetes ja Iiri meres, piisavalt hästi, et nende laevarühmade tursapüük, sh vette tagasi laskmine, vastab määruse (EÜ) nr 1342/2008 artikli 11 lõikes 2 sätestatud tingimustele ning need võib seega püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast välja jätta. Võttes arvesse STECFi nõuannet, on asjakohane jätta need laevarühmad välja määruse (EÜ) nr 1342/2008 kohase püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast, muutes selleks määrust (EÜ) nr 754/2009, ning kohandada maksimaalset lubatud püügikoormust, mis on asjaomastele liikmesriikidele eraldatud määruse (EÜ) nr 53/2009 IIa lisa I liite kohaselt.

Määruse (EÜ) nr 1342/2008 artikli 16 lõike 3 kohaselt lubati liikmesriikidel muuta 2009. aastal oma püügikoormuse jaotust, kandes üle püügikoormust ja -võimsust geograafiliste piirkondade vahel, kui täidetakse teatavaid tingimusi. Madalmaad esitasid teabe teatava hulga püügikoormuse ja -võimsuse ülekandmise kohta Põhjamerest Iiri merre 2009. aastal, ning seda võib pidada artikli 16 lõikega 3 kooskõlas olevaks. Seepärast tuleb vastavalt muuta määruse (EÜ) nr 53/2010 IIa lisa I liite kohaselt Madalmaadele eraldatud maksimaalset lubatud püügikoormust.

Nõukogul palutakse käesolev ettepanek võimalikult kiiresti vastu võtta, et kaluritel oleks võimalik kavandada ülejäänud püügihooaja tegevust.

2010/0167 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr […]/2010,

[kuupäev],

millega muudetakse määrust (EL) nr 53/2010 teatavate tursa-, meriahvena- ja hariliku tuuni varude püügivõimaluste osas ning jäetakse teatavad laevarühmad välja määruse (EÜ) nr 1324/2008 III peatükis sätestatud püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1342/2008, millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava,[3] eriti selle artiklit 11,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Määrusega (EL) nr 53/2010[4] on 2010. aastaks kindlaks määratud teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse ELi vetes ja ELi kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes.

(2) Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni (NAFO) 2009. aasta aastakoosolekul võeti vastu otsus lubada uuesti alustada tursapüüki NAFO 3M püügipiirkonnas ja meriahvena püüki NAFO 3LN püügipiirkonnas pärast üle kümne aasta kestnud moratooriumi. Määrusega (EL) nr 53/2010 kehtestatud kaaspüügieeskirju kahe taasavatud kalapüügipiirkonna suhtes tuleks muuta, et tagada järjepidevus üldiste kaaspüügieeskirjadega, mida NAFO reguleeritavas piirkonnas kohaldatakse vastavalt nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1386/2007 (milles sätestatakse Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni reguleeritavas piirkonnas kohaldatavad kaitse- ja rakendusmeetmed)[5] artikli 4 lõikele 1.

(3) Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) järelevalvekomitee erikoosolekul, mis peeti Madridis 24.–26. veebruarini 2010, vähendati Euroopa Liidu tuunipüügikvooti. Seepärast on vaja kõnealused uued sätted rakendada ELi õiguses.

(4) Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 302/2009 (milles käsitletakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastast kava)[6] artikli 5 lõiget 5, artiklit 8 ja artikli 6 lõiget 4, on vaja kindlaks määrata iga liikmesriigi nende kalalaevade arv ja kogumahutavuse (GT) abil väljendatud püügivõimsus, millele võib anda loa harilikku tuuni püüda, pardal hoida, ümber laadida, transportida või lossida; tuunimõrdade maksimaalne arv, millele iga liikmesriik võib anda püügiloa; iga liikmesriigi maksimaalne tuunide kasvatamis- ja nuumamisvõimsus ning kalakasvandustesse viidava loodusest püütud hariliku tuuni maksimaalne kogus, mille liikmesriik võib eraldada oma kalakasvandustele.

(5) Nõukogu võib seoses kalapüügivõimaluste kehtestamisega ja vastavalt määruse (EÜ) nr 1342/2008 artiklile 11 liikmesriikide esitatud teabe ja sellele STECFi poolt antud hinnangu alusel teatavad laevarühmad nimetatud määrusega kehtestatud püügikoormuse reguleerimise korrast välja jätta tingimusel, et asjaomaste laevade poolt püütud tursa ja tagasilastud koguste kohta on olemas nõuetekohased andmed, et püütud tursa osa ei ületa 1,5 % asjaomase laevarühma kogupüügist ning kui püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisega laevarühma suhtes kaasneks halduskoormus, mis on ebaproportsionaalne selle üldise mõjuga tursavarudele. Saksamaa edastas teabe tursapüügi kohta seoses laevarühmaga, mis püüab Põhjameres ja Šotimaa lääneranniku vetes põhjaatlandi süsikat, kasutades vähemalt 120 mm võrgusilma suurusega põhjatraale. Iirimaa esitas teabe tursapüügi kohta seoses laevarühmaga, mis püüab Iiri meres norra salehomaari, kasutades püügivahendit, millel on määruse (EÜ) nr 43/2009 III lisa 2. liites määratletud selektiivse sorteerimisvõre sarnane võre. Prantsusmaa edastas teabe tursapüügi kohta seoses laevarühmaga, mis püüab Šotimaa lääneranniku vetes süvamereliike, kasutades üle 110 mm võrgusilma suurusega põhjatraale. Kõnealuse teabe ja sellele STECFi poolt antud hinnangu alusel võib väita, et nende laevarühmade poolt püütud tursa kogused koos tagasilastud kogustega ei ületa 1,5 % nende kogupüügist. Võttes ühtlasi arvesse toimivaid kontrolli- ja järelevalvemeetmeid kõnealuste laevarühmade püügitegevuse üle kontrolli ja järelevalve tagamiseks ning arvestades, et püügi reguleerimise korra kohaldamisega nende rühmade suhtes kaasneks halduskoormus, mis on ebaproportsionaalne selle üldise mõjuga tursavarudele, on asjakohane need laevarühmad määruse (EÜ) nr 1342/2008 III peatüki kohaldamisalast välja jätta, võimaldades seega kehtestada asjaomastele liikmesriikidele püügikoormuse piirangud.

(6) Määruse (EÜ) nr 1342/2008 artikli 16 lõike 3 kohaselt lubati liikmesriikidel muuta oma püügikoormuse jaotust 2009. aastal, kandes üle püügikoormust ja -võimsust geograafiliste piirkondade vahel, kui täidetakse teatavaid tingimusi. Teabe põhjal, mille Madalmaad esitasid teatava hulga püügikoormuse ja -võimsuse ülekandmise kohta Põhjamerest Iiri merre 2009. aastal, on asjakohane kohandada maksimaalset lubatud püügikoormust, mis on Madalmaadele eraldatud määruse (EÜ) nr 53/2010 IIa lisa I liite kohaselt.

(7) Määrust (EÜ) nr 53/2010 ja määrust (EÜ) nr 754/2009, millega jäetakse teatavad laevarühmad välja määruse (EÜ) nr 1342/2008 III peatükis sätestatud püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast,[7] tuleks seepärast vastavalt muuta.

(8) Selleks et vältida püügitegevuse katkemist ning esitada saagiaruanded kalendriaasta kohta või püügikoormuse aruanded aasta kohta, mis on arvutatud alates 1. veebruarist 2010 kuni 31. jaanuarini 2011, peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata pärast selle avaldamist ning seda tuleks kohaldada vastavalt alates 1. jaanuarist 2010 ja 1. veebruarist 2010,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 53/2010 muutmine

Määrust (EL) nr 53/2010 muudetakse järgmiselt:

(1) Artikkel 15 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 15 Hariliku tuuni püügi-, kasvatamis- ja nuumamisvõimsuse piirangud

1. Nende ELi söödalaevade ja veoõngedega laevade arvu, kellel on lubatud Atlandi ookeani idaosas aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille suurus ja kaal on vahemikus 8 kg/75 cm ja 30 kg/115 cm, piiratakse IV lisa punkti 1 kohaselt.

2. Nende ELi rannalähedase püügi laevade arvu, kellel on lubatud Vahemeres aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille suurus ja kaal on vahemikus 8 kg/75 cm ja 30 kg/115 cm, piiratakse IV lisa punkti 2 kohaselt.

3. Nende ELi laevade arvu, kes püüavad kasvatamise eesmärgil Aadria meres harilikku tuuni, mille kaal ja suurus on vahemikus 8 kg/75 cm ja 30 kg/115 cm, piiratakse IV lisa punkti 3 kohaselt.

4. Nende kalalaevade arvu ja kogumahutavuse (GT) abil väljendatud püügivõimsust, millel on luba Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres harilikku tuuni püüda, pardal hoida, ümber laadida, transportida või lossida, piiratakse IV lisa punkti 4 kohaselt.

5. Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel harilikku tuuni püüdvate tuunimõrdade arvu piiratakse IV lisa punkti 5 kohaselt.

6. Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni kasvatamis- ja nuumamis-võimsust ning kalakasvandustesse viidava loodusest püütud hariliku tuuni maksimaalset kogust piiratakse IV lisa punkti 6 kohaselt.”

(2) IC lisa muudetakse järgmiselt:

i) kanne tursa kohta NAFO 3M püügipiirkonnas asendatakse järgmisega:

Liik | Tursk Gadus morhua | Püügipiirkond: | NAFO 3M (COD/N3M.) |

Eesti | 61 | (1) (2) |

Saksamaa | 247 | (1) |

Läti | 61 | (1) (2) |

Leedu | 61 | (1) (2) |

Poola | 209 | (1) (2) |

Hispaania | 796 | (1) |

Prantsusmaa | 110 | (1) |

Portugal | 1070 | (1) |

Ühendkuningriik | 521 | (1) |

EL | 3 136 | (1) (2) |

Lubatud kogupüük | 5 500 | (1) (2) |

(1) Tursa sihtpüüki NAFO 3M püügipiirkonnas lubatakse seni, kuni hinnanguline püük, sh kaaspüük, mida võib püüda aasta ülejäänud osas, ulatub 100 %ni eraldatud kvoodist. Pärast kõnealust kuupäeva lubatakse üksnes kaaspüüki lipuliikmesriigile eraldatud kvoodi piires, maksimaalselt 1250 kg või 5 %, olenevalt sellest, kumb on suurem. (2) Pärast Eesti, Läti, Leedu ja Poola ühinemist Euroopa Liiduga hõlmab Eestile, Lätile ja Leedule vastavalt eraldatud 61 tonni ning Poolale eraldatud 209 tonni kooskõlas jaotuskorraga endise NSVLi riikidele, mille NAFO kalanduskomisjon võttis vastu 2003. aastal. |

ii) kanne meriahvena kohta NAFO 3LN püügipiirkonnas asendatakse järgmisega:

Liik | Meriahvenad Sebastes spp. | Püügipiirkond: | NAFO 3LN (RED/N3LN.) |

Eesti | 173 | (1) (2) |

Saksamaa | 119 | (1) |

Läti | 173 | (1) (2) |

Leedu | 173 | (1) (2) |

EL | 638 | (1) (2) |

Lubatud kogupüük | 3 500 | (1) (2) |

(1) Meriahvena sihtpüüki NAFO 3LN püügipiirkonnas lubatakse seni, kuni hinnanguline püük, sh kaaspüük, mida võib püüda aasta ülejäänud osas, ulatub 100 %ni eraldatud kvoodist. Pärast kõnealust kuupäeva lubatakse üksnes kaaspüüki lipuliikmesriigile eraldatud kvoodi piires, maksimaalselt 1250 kg või 5 %, olenevalt sellest, kumb on suurem. (2) Pärast Eesti, Läti, Leedu ja Poola ühinemist Euroopa Liiduga hõlmab Eestile, Lätile ja Leedule vastavalt eraldatud 61 tonni ning Poolale eraldatud 209 tonni kooskõlas jaotuskorraga endise NSVLi riikidele, mille NAFO kalanduskomisjon võttis vastu 2003. aastal. |

(3) ID lisas asendatakse kanne liigi „harilik tuun” kohta Atlandi ookeanis ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeres järgmisega:

„Liik | Harilik tuun Thunnus thynnus | Püügipiirkond: | Atlandi ookean, ida pool 45° läänepikkust, ja Vahemeri (BFT/AE045W) |

Küpros | 70,18 | (4) |

Kreeka | 130,30 |

Hispaania | 2 526,06 | (2)(4) |

Prantsusmaa | 2 021,93 | (2)(3)(4) |

Itaalia | 1 937,50 | (4)(5) |

Malta | 161,34 | (4) |

Portugal | 237,66 |

Kõik liikmesriigid | 2,41 | (1) |

EL | 7 087,38 | (2)(3)(4)(5) |

Lubatud kogupüük | 13 500 |

(1) Välja arvatud Küpros, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Malta ja Portugal, ning üksnes kaaspüük. |

(2) Selle TACi piires kohaldatakse IV lisa 1. punktis (BFT/*8301) osutatud laevade suhtes hariliku tuuni, mille kaal ja suurus on 8 kg/75 cm ja 30 kg/115 cm vahel, järgmisi püügi piirnorme ja jaotust liikmesriikide vahel: |

Hispaania | 367,23 |

Prantsusmaa | 165,69 |

EL | 532,92 |

(3) Selle TACi piires kohaldatakse IV lisa 1. punktis (BFT/*641) osutatud laevade suhtes hariliku tuuni, mille kaal on vähemalt 6,4 kg ja pikkus 70 cm, püügi järgmisi piirnorme ja jaotust liikmesriikide vahel: |

Prantsusmaa | 45 (*) |

EL | 45 |

(*) Komisjon võib kõnealuse koguse Prantsusmaa taotluse korral läbi vaadata ja suurendada kuni 100 tonnini vastavalt ICCAT soovitusele 08–05. |

(4) Selle TACi piires kohaldatakse IV lisa 2. punktis (BFT/*8302) osutatud laevade suhtes hariliku tuuni, mille kaal on 8–30 kg, järgmisi püügi piirnorme ja jaotust liikmesriikide vahel: |

Hispaania | 50,52 |

Prantsusmaa | 49,84 |

Itaalia | 39,34 |

Küpros | 1,40 |

Malta | 3,23 |

EL | 144,34 |

(5) Selle TACi piires kohaldatakse IV lisa 3. punktis (BFT/*643) osutatud laevade suhtes hariliku tuuni, mille kaal on 8–30 kg, püügi järgmisi piirnorme ja jaotust liikmesriikide vahel: |

Itaalia | 39,34 |

EL | 39,34 | ” |

(4) IV lisa muudetakse järgmiselt:

i) punkti 2 tabel asendatakse järgmisega:

„Hispaania | 139 |

Prantsusmaa | 86 |

Itaalia | 35 |

Küpros | 25 |

Malta | 83 |

EL | 374” |

ii) Lisatakse järgmised punktid 4, 5 ja 6:

„4. Liikmesriikide nende kalalaevade arv ja kogumahutavuse (GT) abil väljendatud püügivõimsus, millele võib anda loa Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres harilikku tuuni püüda, pardal hoida, ümber laadida, transportida või lossida.

Tabel A

Kalalaevade arv |

Küpros | Kreeka | Itaalia | Prantsusmaa | Hispaania | Malta |

Seinerid | 1 | 1 | 24 | 19 | 6 | 0 |

Õngejadadega laevad | 12 | 0 | 30 | 0 | 81 | 83 |

Söödalaevad | 0 | 0 | 0 | 8 | 61 | 0 |

Ridvata õngepüügi laevad | 0 | 0 | 0 | 29 | 2 | 0 |

Traalerid | 0 | 0 | 0 | 78 | 0 | 0 |

Muud rannalähedase püügi laevad | 0 | 256 | 0 | 87 | 33 | 0 |

Tabel B

Püügivõimsus (GT) |

Küpros | Kreeka | Itaalia | Prantsusmaa | Hispaania | Malta |

Seinerid | 51 | 260 | * | 4044 | 1608 | 0 |

Õngejadadega laevad | 409 | - | 1196 | 0 | 4416,73 | 1365,64 |

Söödalaevad | - | - | - | 248 | 10335,58 | 0 |

Ridvata õngepüügi laevad | - | - | - | pm | 20,96 | 0 |

Traalerid | - | - | - | pm | 0 | 0 |

Muud rannalähedase püügi laevad | - | 3343,21** | - | pm | 489,83 | 0 |

*Tegevuse ajutine peatamine 2010. aastal. ** Mitmeotstarbelised laevad, mis kasutavad erinevaid püügivahendeid (õngejada, käsiõng, veoõngejada) |

5. Mõrdade arv, millele liikmesriigid on andnud hariliku tuuni püügi loa Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres

Mõrdade arv |

Hispaania | 6 |

Itaalia | 6 |

Portugal | 1 |

6. Hariliku tuuni kasvatamise ja nuumamise maksimaalne võimsus ja kalakasvandustesse viidava loodusest püütud hariliku tuuni maksimaalne kogus, mille iga liikmesriik võib eraldada oma kalakasvandustele Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres

Tabel A

Tuunide kasvatamise ja nuumamise maksimaalne võimsus |

Hispaania | 14 |

Itaalia | 15 |

Kreeka | 2 |

Küpros | 3 |

Malta | 8 |

Tabel B

Kalakasvandusse viidava loodusest püütud hariliku tuuni maksimaalne kogus (tonnides) |

Hispaania | 5 855 |

Itaalia | 3 764 |

Kreeka | 785 |

Küpros | 2 195 |

Malta | 8 768" |

(5) IIA lisa 1. liites tehakse järgmised muudatused.

i) tabelis b asendatakse Saksamaad ja Madalmaid käsitlev veerg järgmisega:

Kindlaksmääratud püügivahend | DE | NL |

TR 1 | 1 269 111 | 371 757 |

TR 2 | 516 154 | 1 080 920 |

TR 3 | 3 501 | 48 508 |

BT 1 | 29 271 | 999 808 |

BT 2 | 1 691 253 | 34 743 212 |

GN | 224 484 | 438 664 |

GT | 467 | 0 |

LL | 0 | 0 |

ii) tabelis c asendatakse Iirimaad ja Madalmaid käsitlev veerg järgmisega:

Kindlaksmääratud püügivahend | IE | NL |

TR 1 | 59 625 | 0 |

TR 2 | 778 729 | 0 |

TR 3 | 8 433 | 0 |

BT 1 | 0 | 0 |

BT 2 | 514 584 | 200 000 |

GN | 18 255 | 0 |

GT | 0 | 0 |

LL | 0 | 0 |

iii) Tabelis d asendatakse Saksamaad ja Prantsusmaad käsitlev veerg järgmisega:

Kindlaksmääratud püügivahend | DE | FR |

TR 1 | 11 151 | 2 317 946 |

TR 2 | 0 | 7 415 |

TR 3 | 0 | 0 |

BT 1 | 0 | 7 161 |

BT 2 | 0 | 13 211 |

GN | 35 442 | 400 503 |

GT | 0 | 0 |

LL | 0 | 54 917 |

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 754/2009 muutmine

Määruse (EÜ) nr 754/2009 artiklisse 1 lisatakse järgmised punktid:

f) Saksamaa lipu all sõitev avamerelaevade rühm, millele Saksamaa osutas oma 26. märtsi 2010. aasta taotluses, mida täiendavad 9. aprilli ja 20. mai 2010. aasta kirjad, ning mis püüab Põhjameres, ICES IIa püügipiirkonna ELi vetes ja Šotimaa lääneranniku vetes põhjaatlandi süsikat, kasutades põhjatraale võrgusilma suurusega vähemalt 120 mm

g) Iirimaa lipu all sõitev laevarühm, millele Iirimaa osutas oma 26. märtsi 2010. aasta taotluses, ning mis püüab Iiri meres norra salehomaari ajavahemikul, mil kõnealused laevad püüavad üksnes määruse (EÜ) nr 43/2009 III lisa 2. liites määratletud sorteerimisvõrega püügivahendiga;

h) Prantsusmaa lipu all sõitev laevarühm, millele Prantsusmaa osutas oma 24. märtsi 2010. aasta taotluses, mida täiendavad 25. märtsi, 29. märtsi, 8. aprilli ja 20. mai 2010. aasta kirjad, ning mis püüab Šotimaa lääneranniku vetes süvamereliike, kasutades selleks üle 110 mm võrgusilma suurusega põhjatraale.”

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2010, välja arvatud artikli 1 lõige 5 ja artikkel 2, mida kohaldatakse alates 1. veebruarist 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] ELT L 21, 26.1.2010, lk 1.

[2] ELT L 96, 15.4.2009, lk 1.

[3] ELT L 348, 24.12.2008, lk 20.

[4] ELT L 21, 26.1.2010, lk 1.

[5] ELT L 318, 5.12.2007, lk 1.

[6] ELT L 96, 15.4.2009, lk 1.

[7] ELT L 214, 19.8.2009, lk 16.