Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Spordi integreerimine ELi 2020. aasta järgsesse tegevuskavva“

(2018/C 461/06)

Raportöör: Roberto PELLA (IT/EPP), Valdengo vallavanem (Biella provints)

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Üldised märkused

1. kavatseb analüüsida Euroopa Liidu ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tasandil spordi majanduslikku ja inimmõõdet ning sotsiaalse kaasatusega seotud aspekte, kuna need on omavahel lahutamatud. Sport kui järjepidev motoorne ja kehaline tegevus on seotud mitmesuguste poliitikavaldkondade, toodete ja teenustega, mis puutuvad kokku ja avaldavad eri väärtusahelatega vastastikust mõju;

2. märgib, et uusimate hinnangute kohaselt on sport ELi jaoks oluline majandusvaldkond, kuna selle osakaal riikide majanduses on võrreldav põllumajanduse, metsanduse ja kalanduse valdkonna osakaaluga kokku, ( 1 ) ning oodata on selle tähtsuse suurenemist. Lisaks sellele moodustab spordisektor 2 % ELi sisemajanduse koguproduktist, pakkudes 7,3 miljonit töökohta kogu kontinendil, mis on 3,5 % kogu ELi tööhõivest. Turismi seisukohast tehakse igal aastal 12–15 miljonit rahvusvahelist reisi, mille eesmärk on spordivõistlustel osalemine või spordiga tegelemine. Seega on spordisektori üks iseärasusi tihe seos teiste tootmisvaldkondadega, nagu kõigile kättesaadav või sporditurism, tehnoloogia, tervishoid, keskkond ja transport, integratsioon ning ehitus ja taristu, mille kaudu see aitab otseselt ja kaudselt kaasa lisandväärtuse loomisele ( 2 )

3. märgib samal ajal siiski, et SpEA (SportsEconAustria) ( 3 ) poolt Euroopa Parlamendi tellimisel teostatud uuringust ilmnes selgelt, et spordi mõju ja ulatust avaliku poliitika mõjutamisel ja suunamisel alahinnatakse, iseäranis arvestades selliseid nähtusi nagu vabatahtlik tegevus (suurem osa sporditegevustest toimub mittetulundusstruktuurides), integratsiooni- ja sotsiaalse kaasatuse protsessides sündiv ülekanduv mõju või füüsilise passiivsuse kulud, mis ulatuvad ELi 28 liikmesriigis 80 miljardi euroni aastas ( 4 ) ning lisanduvad mõjule, mida liikumise puuduse või vähesuse põhjustatud haigused avaldavad keskpikas perioodis piirkondliku tervishoiu eelarvele;

4. rõhutab, et vaatamata kehalise aktiivsuse kasvavale tunnustamisele olulise poliitilise väljakutsena on kohalikul tasandil ikka veel suuri lünki teadmistes kehalise aktiivsuse laiema kasu kohta, sest uuringud näitavad, et 66 % kohalikest poliitikutest ei ole teadlikud rasvumise määrast oma kogukonnas ja 84 % ülekaalulisuse määrast ( 5 )

5. rõhutab, et spordi puhul ei ole tegemist mitte marginaalse sektori, vaid hoopis ELi esmatähtsa investeerimiseesmärgiga, kuna spordi määratlus hõlmab tänapäeval lisaks võistluspordile täielikult ka motoorse ja kehalise aktiivsuse valdkondi, mis ei tähenda üksnes sporditegevuse suurenemist, vaid ka tervise edendamist ja tervislike eluviiside omaksvõtmist. Käsitlusviisi eesmärk peab olema pakkuda võrdsemat, st tasakaalustatud, üheõiguslikku ja võrdväärset juurdepääsu erinevatele aladele ja ennetada krooniliste haiguste (eelkõige mittenakkuslike haiguste, nagu ülekaalulisus, II tüübi diabeet, veresoonkonna haigused, vaimuhaigused jne) teket;

6. rõhutab spordi keskset tähtsust tervist tugevdava ja heaolutegurina, mida on tunnustatud iseäranis kolmandas ELi tervishoiuprogrammis ning HEPA (tervist tugevdav kehaline aktiivsus) seires, Maailma Terviseorganisatsiooni 2014.–2019. aasta tegevuskavas ning Maailma Terviseorganisatsiooni Euroopa andmebaasis toitumise, rasvumise ja kehalise aktiivsuse kohta (NOPA);

7. tuletab ühtlasi meelde, et kestliku arengu tegevuskavas aastani 2030 käsitatakse sporti kestliku arengu olulise tegurina ja tunnustatakse selle tähtsust parema tervise ja hariduse aspektist, samuti selle panust rahu tagamisse, sallivuse, lugupidamise ja sotsiaalse kaasatuse edendamisse ning naiste ja noorte mõjuvõimu suurendamisse ( 6 )

8. juhib tähelepanu mõnele sporti käsitlenud Eurobaromeetris esile toodud tulemustest ( 7 ) — peaaegu pooled (46 %) Euroopa kodanikest ei tegele kehalise tegevuse ega spordiga ning nende osakaal on viimastel aastatel järk-järgult kasvanud (2013. aastal 42 %), jätkates 2009. aastal alanud suundumust; — sporditegevuse või kehalise aktiivsuse osatähtsus on väiksem madalama haridustasemega ja/või suuremate majandusraskustega isikute seas; — mitteametlikud sportimiskohad, nagu pargid või õuealad (40 %), kodu (32 %) või teekond kodust kooli/töökohta (23 %), on rohkem levinud kui ametlikud sportimiskohad; — peamine motiveerija kehaliseks aktiivsuseks on tervis ja vormisolek, peamine takistus on aga ajapuudus; — enamik Euroopa kodanikke leiab, et kohalikul tasandil on olemas võimalused kehaliseks aktiivsuseks, kuid samal ajal arvavad paljud neist ka, et kohalikud omavalitsused peaksid selle valdkonnaga rohkem tegelema;

9. juhib tähelepanu asjaolule, et muu hulgas ELi kogetud majanduskriisi järel kaasneb spordi rolliga majanduses ja tänapäevases ühiskonnas märkimisväärne kasu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks: spordist mõjutatud sektorite läbilaskvus, luues võimendavat mõju; konkurentsivõime, atraktiivsus ja elukvaliteet seal, kus on palju olulisi spordiüritusi ja -tegevusi; tööalane konkurentsivõime, arvestades, et rajatised on Euroopas väga sageli omavalitsuste omandis; integratsioon tõhusa vahendina ELi ühiste väärtuste propageerimiseks, mis sageli väljenduvad selgemini kohalikul tasandil ( 8 ) . Seega, arvestades et sporti kasutatakse üha sagedamini sotsiaalsete ja majanduslike eesmärkide saavutamise vahendina, kasvavad nõudmised spordisektori tulemuslikkusele ja tõhususele järk-järgult mitte ainult selle ülesannetest tulenevate eesmärkide saavutamise vahendina, vaid ka strateegilise eesmärgina iseenesest;

Tausta analüüs: Euroopa tasandi algatused

10. märgib, et esimese poliitikadokumendi spordi kohta ehk sporti käsitleva valge raamatu avaldas Euroopa Komisjon 2007. aastal;

11. soovib juhtida tähelepanu asjaolule, et spordi-, kultuuri- ja haridusüritused võivad siin toimida integreerumistakistusi vähendava raamistikuna, nagu on märgitud komitee arvamuses „Võitlus radikaliseerumise ja vägivaldse ekstremismi vastu“ ( 9 )

12. rõhutab, et alates 2009. aasta detsembrist kehtiv Lissaboni leping sisaldab eraldi artiklit, nimelt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 165, millega anti ELile uued võimalused spordi toetamiseks, kehtestades sätted selle edendamiseks ja kutsudes ELi üles võtma meetmeid spordi Euroopa mõõtme arendamiseks. Juba ELi toimimise lepingu artikli 6 punktis e on märgitud, et EL on pädev võtma meetmeid liikmesriikide meetmete toetamiseks või täiendamiseks spordi valdkonnas;

13. tuletab meelde, et komisjon võttis 2011. aastal vastu teatise „Euroopa mõõtme arendamine spordis“, ( 10 ) mille põhjal võttis nõukogu vastu resolutsiooni ELi spordialase töökava kohta (2011–2014), millega tugevdati veelgi spordialast koostööd Euroopas, määrates kindlaks selliste ELi tasandi meetmete prioriteedid, kuhu on kaasatud ELi liikmesriigid ja komisjon. 2012. aastal võttis nõukogu vastu järeldused kehalise tegevuse kui tervist parandava vahendi edendamise kohta ja spordipoliitika väljatöötamiseks vajaliku andmebaasi suurendamise kohta, kutsudes komisjoni üles avaldama korrapäraseid ülevaateid spordi ja kehalise tegevuse kohta;

14. meenutab samuti, et töökava rakendamiseks keskendus ekspertide tegevus praeguse Eurobaromeetri uuringu küsimustiku kasutuselevõtule;

15. märgib, et hiljuti (2017. aastal) käivitati koostöös Euroopa spordialase innovatsiooni platvormiga (EPSI) piirkondadevaheline algatus, mis hõlmab praeguse seisuga 10 riiki. Algatuse nimi on ClusSport ning selles käsitletakse majanduslikku arengut ja väärtusloomet kõnealuses sektoris. Viimase 18 aasta kestel on Euroopa spordipealinna ja -linnade liit (ACES Europe) propageerinud Euroopa väärtusi Euroopa lipu all toimuva Euroopa spordipealinna, -linna ja -piirkonna konkursi kaudu;

16. märgib, et 2017. aasta juulis jõustus uus ELi spordialane töökava, milles esitati ELi liikmesriikide ja komisjoni prioriteedid kuni 2020. aastani: spordi ausus, rõhuasetusega heale juhtimistavale, alaealiste kaitsele, võitlusele võistluste tulemuste kokkuleppimise vastu ning dopingu- ja korruptsioonivastasele võitlusele; spordi majanduslik mõõde, rõhuasetusega innovatsioonile ning sidemetele spordi ja digitaalse ühtse turu vahel; sport ja ühiskond, rõhuasetusega sotsiaalsele kaasatusele, treeneritele, meediale, spordikeskkonnale, tervisele, spordialasele haridusele ja spordidiplomaatiale;

17. tuletab lõpetuseks meelde komisjoni värskeimat algatust „Tartu üleskutse tervislikele eluviisidele“ ( 11 ) – tegevuskava, mille tulemuseks on valdkondadevahelise koostöö märkimisväärne areng;

Eesmärgid

18. teeb seni esile kerkinud võimalusi ja probleeme arvestades ettepaneku tegeleda järgmiste küsimustega: a. suurendada suutlikkust pidada dialoogi käimasolevate projektide ja piirkondade kõige uuemate meetmete alal, tagades suure osaluse ning soodustades heade tavade ja partnerluste vahetamist (laiendades seda väljaspool Euroopat asuvatele riikidele); b. tuua spordiprojektid kodanikele lähemale ja suurendada nende sotsiaalset mõõdet, seades esikohale läheduse ja kohalikkuse, arvestades ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vastutust rajatiste ja ürituste eest; c. tagada võimalikult suur üldine teadlikkus motoorse ja kehalise aktiivsuse ning sporditegevuse kasulikkusest; d. tutvustada ulatuslikult positiivset mõju, mida sport avaldab ELi majandusele, ja seega lõimida spordipoliitika senisest enam valdkondadesse, millega see seotud on ja mida see mõjutab; e. soodustada rohkem tehnoloogilisi uuendusi ja ettevõtteid, mis põhinevad kohalike ja piirkondlike kogukondade toetamise vahenditel, kutsudes teadus-, tehnoloogia- ja haridussektori osalejaid koos korraldusasutustega üles ühendama jõupingutusi, et töötada välja ja rakendada ellu ühine strateegia, mis tegeleks kõigi väärtusahelate ühenduskohtadega nii tootmisprotsessi eel kui ka järel ja pööraks ülimat tähelepanu sektoris pakutavatele töövõimalustele; f. pidada sporti kodanike tõeliseks õiguseks, mis edendab ühiskonnaelus osalemist ja kaasatust, iseäranis puudega kodanike seas, ning pakub võimalusi parandada elukvaliteeti ja füüsilist ja vaimset heaolu ning haridusvõimalusi; g. pakkuda toetusmeetmeid eesmärgiga teha kõigile kodanikele sõltumatult vanusest, soost, kodakondsusest ja sotsiaalsest päritolust täielikult kättesaadavaks spordirajatised, võimaldades nende vaba kasutamist ja pikendades nende lahtiolekuaegu; h. suurendada toetust naiste spordivõistlustele ja selliste võistluste nähtavust; i. käsitada sporti sotsiaalse integratsiooni ja võrdõiguslikkuse hõlbustamise vahendina; j. toetada eelarvest võistlustel osalevate harrastussportlaste liikuvust, iseäranis kaugel asuvatest piirkondadest, saartelt ja äärepoolseimatest piirkondadest pärit sportlaste puhul;

Poliitilised soovitused ja ettepanekud

19. juhib tähelepanu võimalusele soovitada meetmeid ja luua konkreetsed vahendid spordi integreerimiseks ELi 2020. aasta järgsesse tegevuskavva, milleks tuleb

Poliitilisel tasandil

20. teha suuri jõupingutusi sellise spordidiplomaatia huvides, mis on suuteline edendama Euroopa väärtusi spordi ning konstruktiivse ja mitmetasandilise dialoogi abil, kaasates kõiki valitsustasandeid ja ELi institutsioone, nagu Euroopa Parlament, näiteks selle spordi laiendatud töörühma kaudu, Euroopa Komisjoni asjaomased peadirektoraadid, riiklikud olümpiakomiteed ja Euroopa Olümpiakomitee ning kõik, muu hulgas kodanikuühiskonnas tegutsevad asjaomased sidusrühmad, nt katseprojektide alusel;

21. arendada välissuhteid ja rahvusvahelise koostöö projekte väljaspool Euroopat, et luua täiendav võrdlusmõõde liikuvusprojektide ning teadmiste, kogemuste ja heade tavade vahetamise abil ( communities of practices );

22. töötada Euroopa tasandil välja vahendid, milles sporti nähakse ELi majanduskasvu tegurina, koostades mentorlusprogramme ja mittesiduvaid poliitilisi meetmeid (koostöös nt iga-aastase spordifoorumi või teabepäevadega) ning toetades parimate tavade vahetamist kohalike ja piirkondlike spordiorganisatsioonide ja -ühenduste vahel nende suhete raames üleriigilise ja Euroopa tasandiga, järgides kaasavat ja alt üles suunatud lähenemisviisi, milles võetakse arvesse nende taotlusi ja vajadusi;

23. tugevdada Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli territooriumide senisest aktiivsema ja kooskõlastatuma kaasamise kaudu iga-aastasesse Euroopa spordinädala algatusse, mis on selle loomisest alates olnud suur motivatsiooni allikas selliste keskmise pikkusega ja pikaajaliste poliitikameetmete rakendamiseks, millel on tõestatud mõju tervislikule eluviisile ja käitumisele ning kodanike osalemise suurendamisele aktiivses elus, mis tagaks suurema ametialase pädevuse ja tööalase konkurentsivõime spordisektoris;

24. tagada, et Euroopa Liit toetab liikmesriike praktiliselt ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni spordi mõõtme täielikul rakendamisel;

Programmide tasandil

25. pidada tervitatavaks Euroopa Komisjoni ettepanekut kahekordistada programmi „Erasmus“ rahastamist ELi järgmises pikaajalises eelarves ajavahemikuks 2021–2027, samuti selle keskendumist rohujuure tasandi spordile ( 12 ) . Komitee kutsub komisjoni üles keskenduma seoses sellega kogemuste vahetamisele ka – iseäranis noorte – treenerite, spordiametnike ja spetsialistide hulgas, kes on laiemas tähenduses seotud kõnealuse sektoriga, näiteks üksteiselt õppimise ja õppekülastuste kaudu, kasutades vastastikku üksteise asjatundmust ja kogemusi ning suurendades kohalikul tasandil linnade, omavalitsusüksuste ja piirkondade suutlikkust eesmärgiga töötada välja innovaatilised lähenemisviisid, kuidas integreerida kehaline aktiivsus keskse elemendina linnade ja piirkondade strateegiatesse;

26. kutsuda üles – arvestades, et kohalikku rohujuurespordi taristusse ei investeerita piisavalt, – eraldama järgmistes Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondides vahendeid konkreetselt ja selgesõnaliselt spordi jaoks, keskendudes iseäranis kehalise aktiivsuse edendamisele ebasoodsas olukorras piirkondades, tagades kõigile juurdepääsu sporditegevusele ning parandades inimeste oskusi ja võimeid kui majandus-ja sotsiaalarengu peamisi tegureid;

27. pidada oluliseks lisada – samuti programmi „Erasmus +“ raames – täpsemad suunised vajaduse kohta tegeleda kohustuslikust haridustasemest alates rohkem spordiga;

28. kutsuda Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde toetama – iseäranis noorte – tööhõive edendamist idufirmade või tehnoloogilise innovatsiooni platvormide kaudu sektoris ja tugevdama rohujuure tasandi sporti, kasutades uut põlvkonda väiksemahulisi spordirajatisi ja sporditaristut; edendada spordi abil soolist võrdõiguslikkust, et osalemismäära suurendamise eesmärgil tõhustada spordipoliitikat. Lisaks võiks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide raames toetada uusi lahendusi konkreetsetele probleemidele, millega seisavad vastamisi ELi piirkonnad, toetades näiteks rahva- ja traditsioonilisi spordivorme ning julgustades nende integreerimist avaliku haridussüsteemi õppekavadesse, mille abil saaks väärtustada ja tutvustada Euroopat, säilitades kogukondade eripära ja identiteeti;

29. edendada rahvatervist motoorse ja kehalise aktiivsuse kaudu, nagu on juba väljendatud Tartu hartas, sealhulgas töökohas, kaaludes selleks tööandjatele, sh Euroopa VKEdele stiimulite pakkumist, et parandada töötajate tulemuslikkust ja üldist tootlikkust ning samal ajal vähendada töölt puudumisi ja ennetada haigusi;

30. toonitada, kui tähtis on kavandada kogukonna tegevusi, eelistatavalt koostöös kodanikuühiskonna osalejatega, avalikel aladel, millele pääsevad kergesti ligi kõige haavatavamad rühmad, eelkõige piiratud liikumisvõimega inimesed, ( 13 ) emad ja lapsed ning eakamad, samuti sotsiaalse tõrjutuse ohus elanikerühmad, nagu sisserändajad või ebakindlates sotsiaalmajanduslikes tingimustes elavad inimesed, et parandada põlvkondadevahelist suhtlemist ja integratsiooni Euroopa kodanike seas; kavandada kogukonna tegevusi kinnipeetavate jaoks. Komitee kutsub sel eesmärgil kaaluma sarnaselt olemasolevale WIFI4EU algatusele mehhanismi Sport4EU, et edendada motoorse ja kehalise aktiivsuse kaudu rahvatervist. Mehhanism toimiks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tasandil kupongide alusel, mida eraldataks geograafiliselt tasakaalustatud viisil;

31. selgitada hariduse kaudu, aga ka põllumajandusprogrammide temaatiliste eesmärkide raames seost kehalise aktiivsuse ja tervisliku toitumise vahel, eriti koolis, luues nt tõelised katselaborid ehk „tervise aiad“, kus pakutakse lastele, koolinoortele ja peredele praktilist teavet õige toitumise, puu- ja köögiviljade hooajalisuse, ebatervislike eluviisidega kaasnevate ohtude ning sporditegevuse ja kehalise aktiivsuse tähtsuse kohta;

32. eraldada tulevasele linnade tegevuskavale ELi institutsioonides pööratavat suurt tähelepanu arvestades vajalikud ressursid, et katsetada ja arendada nn aktiivseid linnu, mis on väga atraktiivsed turismi ja innovatsiooni seisukohast ning varasemast nutikamad linnaelanike vajadustega tegelemisel;

33. kutsuda üles lisama Interraili projekti spordiüritusi ja spordiga seonduvaid sümboolseid kohti, et kõige nooremal põlvkonnal oleks võimalik avastada ja levitada ELi toetatavaid spordi väärtusi, stimuleerides seega noorte identiteedi kujunemist;

34. kasutada olemasolevate struktuurifondide vahendeid üldkasutatavate hoonete ja üldkasutatava taristu energiatõhusamaks muutmiseks, et aidata suurendada olemasolevate spordirajatiste keskkondlikku jätkusuutlikkust, muu hulgas takistades mikroplastide suurenevat kasutamist, uurides võimalust muuta sellised rajatised ELi vahendite abil mitmeotstarbelisteks rajatisteks;

35. lisada järgmisesse programmi „Euroopa horisont“ võimalusi andmete kogumise vahendite ja vastavate mudelite väljatöötamise parandamiseks, et leida uuenduslikke lahendusi ja arendada uusi tehnoloogiaid pidevaks teadmistevahetuseks, sealhulgas vastusena tulevase eesistujariigi Rumeenia seatud eesmärkidele aruka spetsialiseerumise strateegia ja digitaalse ühtse turu osas;

36. kutsuda üles käsitlema eespool mainitud algatusi järgmise mitmeaastase finantsraamistiku teemalistel läbirääkimistel, integreerides spordi tõhusalt ELi 2020. aasta järgsesse tegevuskavva; nõuda samuti arutelu võimaluse üle luua spordiprogramm;

Subsidiaarsus ja proportsionaalsus

37. eeldab, et seoses aruteluga järgmise mitmeaastase finantsraamistiku üle ja selle heakskiitmisega tekib võimalus panna kõnealuse teema juures maksma subsidiaarsuse põhimõte ning juhtida Euroopa Komisjoni tähelepanu eesmärgile rõhutada asjakohasel viisil kohalike ja piirkondlike omavalitsuste määravat tähtsust spordi majandusliku ja inimmõõtme jaoks;

38. kinnitab taas, et käsitab piirkondlikke tegevuskavasid, milles määratakse kindlaks struktuurifondide investeerimisstrateegiad, kasuliku ja tõhusa vahendina, millele suunata jõupingutused, ning juhib tähelepanu tõsiasjale, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on need, kes tagavad mitmetasandilise koostööl põhineva valitsemise, mille puhul asutused, ettevõtjad, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja kodanikud saavad kaasa aidata sektori kujundamisele ja arengule;

39. kavatseb osaleda koostöös teiste ELi institutsioonidega järelemõtlemises, mis aitaks muuta arutelu ja poliitilise narratiivi konkreetseteks ettepanekuteks kooskõlas SEDECi komisjoni tööprogrammi (21.11.2017, punkt 1.2) ja Euroopa Regioonide Komitee poliitiliste prioriteetidega;

40. loodab, et komisjon kohustub ratifitseerima ELi nimel Euroopa Nõukogu spordivõistlustega manipuleerimise vastase konventsiooni.

Brüssel, 10. oktoober 2018 Euroopa Regioonide Komitee president Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) Euroopa Komisjon (2014), „Sport as a growth engine for EU economy“, http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-14-432_en.htm.

(2) Euroopa Komisjon, http://ec.europa.eu/growth/content/sport-growth-engine-eu-economy-0_en.

(3) http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/563392/IPOL_STU(2015)563392_EN.pdf.

(4) Uuring ISCA/CEBR 2015 teoses „Narrative review: the state of physical activity in Europe“, lk 37, ning PASS Project http://fr.calameo.com/read/000761585fb41d432c387.

(5) PASS-projekt http://fr.calameo.com/read/000761585fb41d432c387.

(6) https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld.

(7) Eurobaromeeter (ilmumise kuupäev 22.3.2018), https://ec.europa.eu/sport/news/2018/new-eurobarometer-sport-and-physical-activity_en.

(8) Study on the contribution of sport to regional development through the structural funds, https://ec.europa.eu/sport/news/20161018_regional-development-structural-funds_en.

(9) CdR 6329/2015.

(10) CdR 66/2011 fin.

(11) https://ec.europa.eu/sport/sites/sport/files/ewos-tartu-call_en.pdf.

(12) COM(2018) 367 final, ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm „Erasmus“ ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1288/2013.

(13) CdR 3952/2013 fin.