7Järeldused





Kokkuvõte

Asulareovee puhastamise direktiiv aitab suunata ELi liikumist Euroopa rohelises kokkuleppes seatud nullsaaste eesmärgi poole.

Direktiiviga kohustatakse liikmesriike tagama, et linnastud (suurlinnad, väikelinnad, linnaasulad) koguksid ja puhastaksid sobival viisil reovett, mis saastaks muidu jõgesid, järvi ja meresid. Seega on asulareovee puhastamise direktiiv oluline inimeste tervise kaitsmisel ja veeökosüsteemide üldise vastupanuvõime säilitamisel. Puhastatud reovee ja reoveesette taaskasutusse võtmise, taastuvenergia tootmise ja toitainete ringlussevõtu kaudu on direktiivil tähtis roll ka ringmajanduses.

Käesolev aruanne on kümnes iga kahe aasta tagant esitatav aruanne selle kohta, kuidas liikmesriigid asulareovee puhastamise direktiivi rakendavad ning millised on nende investeerimiskavad. Aruanne käsitleb 2016. aastat ning hõlmab üle 23 600 linnastu, kus inimesed (ja piiratud määral ka tööstus) tekitavad 612 miljonit inimekvivalenti (ie) reovett. Asulareovee kogumine ja puhastamine on ELis viimasel aastakümnel paranenud: nõuetele vastavuse määr on kogumise puhul 95 %, sekundaarse ehk bioloogilise puhastamise puhul 88 % ja põhjalikuma puhastamise (fosfori ja lämmastiku eemaldamise) puhul 86 %. Täielikku vastavust asulareovee puhastamise direktiivi nõuetele ei ole siiski veel saavutatud. Mõnes liikmesriigis on praeguse olukorra ja eesmärgi vahe endiselt märkimisväärne: asulareoveest jääb kogumata 6,6 miljonile inimekvivalendile vastav kogus (1 %), kogutud reoveest jääb sekundaarse puhastamise nõuete kohaselt puhastamata üle 37 miljoni inimekvivalendi (6 %) ning põhjalikuma puhastamise nõuded ei ole täidetud ligi 32 miljoni inimekvivalendi puhul (8 %). Seega on ELis linnastuid, kuhu tuleb ehitada taristu või seda parandada. Nõuete täitmata jätmise korral algatatakse süstemaatiliselt rikkumismenetlusi.

Veeteenuste sektori peamised komistuskivid on endiselt rahastamine ja kavandamine. 2016. aastal hindasid kõik liikmesriigid (kelle hulka kuulus sel ajal ka Ühendkuningriik) asulareovee puhastamise direktiivi nõuete täitmiseks vajaliku investeeringu kogusuuruseks ligi 229 miljardit eurot. Ka OECD hinnangul peavad EL ja Ühendkuningriik kulutama 2020.–2030. aastal veel 253 miljardit eurot, et saavutada vastavus asulareovee puhastamise direktiivi nõuetele ja seda säilitada. Paljude liikmesriikide praegused kulutused on osutunud pikaajalise nõuetekohasuse saavutamiseks ja säilitamiseks liiga väikeseks.

Kümnenda aruande andmeid kasutati lisaks direktiivi rakendamise analüüsimisele ka direktiivi hindamiseks. Asulareovee puhastamise direktiivi hinnati õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi kohaselt. Hindamise tulemused avaldati 2019. aastal. Hindamise tulemustest ajendatuna algatas komisjon mõju hindamise, mille raames analüüsitakse poliitikavalikuid asulareovee puhastamise direktiivi kohandamiseks tuleviku vajadustele.



1.Poliitiline taust

Asulareovee puhastamise direktiiv aitab suunata ELi liikumist Euroopa rohelises kokkuleppes seatud nullsaaste eesmärgi poole. Asulareovee puhastamise direktiiv on veepoliitika raamdirektiivi mõistes põhimeede. Sellel on oluline roll ELi veekogude seisundi parandamisel, ökosüsteemide vastupanuvõime suurendamisel ja elurikkuse kaitsmisel. Asulareovee tulemuslik kogumine ja puhastamine on väga oluline selleks, et täita raske ülesanne tagada hiljemalt 2027. aastaks ELi veekogude hea seisund. Samuti on sellel roll inimeste tervise kaitsmisel: näiteks aitas reoveeseire enne pandeemiat ja selle ajal COVID-19 viirust avastada ning võib olla terviseametitele varajase hoiatamise abinõu.

Veeteenuste sektor on oluline Euroopa rohelise kokkuleppe jaoks, sest aitab täita ELi eesmärki saavutada kliimaneutraalsus ja kaotada saastamine, luues samal ajal kestlikku majanduskasvu ja töökohti. Puhastatud reovee ja reoveesette taaskasutusse võtmise, taastuvenergia tootmise ja toitainete ringlussevõtu kaudu saab reoveesektor kaasa aidata ka ringmajandusele.

Samuti aitab asulareovee puhastamise direktiiv läheneda Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkidele, eriti kuuendale eesmärgile tagada kõikidele joogivesi ja kanalisatsioon. Kvaliteetsed sanitaartingimused puuduvad maailmas 2,4 miljardil inimesel, kellest ligikaudu 10 miljonit elab ELis. ELis arendatakse keskkonnahoidlikke tehnoloogiaid kogu maailma veeteenuste sektorile ning luuakse uudseid lahendusi; maailma 15 suurimast vee-ettevõtjast kaheksa asub ELis.

2020. aastal algatas komisjon mõju hindamise, et analüüsida poliitikavalikuid asulareovee puhastamise direktiivi kohandamiseks tuleviku vajadustele. See oli ajendatud asulareovee puhastamise direktiivi hindamisest, mis tehti 2019. aastal koos veepoliitika raamdirektiivi, sellega seotud direktiivide ja üleujutuste direktiivi toimivuskontrolliga .

2.Nõuetele vastavuse määr ELis

Käesolev aruanne on kümnes iga kahe aasta tagant esitatav aruanne selle kohta, kuidas liikmesriigid asulareovee puhastamise direktiivi rakendavad ning millised on nende investeerimiskavad. Aruanne on kokkuvõte asulareovee puhastamise direktiivi artiklite 15 ja 17 kohaselt 2016. aasta kohta esitatud andmete hindamisest.

Asulareovee kogumine ja puhastamine on paranenud. Täielikku vastavust asulareovee puhastamise direktiivi nõuetele ei ole kogu ELis siiski veel saavutatud.

2016. aastal oli nõuetele vastavuse määr ELis kõrge:

·95 % kogumise puhul (kogumissüsteemide ning individuaalsete või muude asjakohaste süsteemide kaudu);

·88 % sekundaarse puhastamise (bioloogilise puhastamise) puhul;