Eriaruanne Kas ELi toetust 
tulekahjude ja 
loodusõnnetuste poolt 
metsadele tekitatava 
kahju ärahoidmiseks ja 
metsade taastamiseks on 
hästi hallatud?ET 2014  nr 24
EUROOPA
KONTROLLIKODA
EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2015
ISBN 978-92-872-1553-6
doi: 10.2865/956256
© Euroopa Liit, 2015
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Printed in Luxembourg
Kas ELi toetust 
tulekahjude ja 
loodusõnnetuste poolt 
metsadele tekitatava 
kahju ärahoidmiseks ja 
metsade taastamiseks on 
hästi hallatud?
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 
teisele lõigule)EriaruanneET 2014  nr 24
02
 Sisukord
Punktid
 Lühendid ja sõnastik
I–IX  Kommenteeritud kokkuvõte
1–16  Sissejuhatus
1–2 Metsade kaitsefunktsioon
3–7 Tulekahjud ja loodusõnnetused
4–5 Tulekahjud
6–7 Muud loodusõnnetused
8–10  Maaelu arengu poliitika on peamine vahend ELi metsade kaitsmiseks
11–16  Maaelu arengu toetus metsapotentsiaali taastamiseks ja ennetustegevuseks (meede 226)
17–20  Auditi ulatus ja lähenemisviis
21–74  Tähelepanekud
21–42  I osa. Ennetustegevus ei olnud piisavalt täpse suunitlusega
22–29  Komisjonil ei olnud MAKide heakskiitmisel vajadustest terviklikku ülevaadet
30–35  Puudused liikmesriikide valikuprotsessis
36–42  Rahastamine ei olnud kooskõlas kindlakstehtud riskide ja vajadustega
43–54  II osa. Leiti tegevusi, mis ei olnud meetme eesmärkide saavutamiseks asjakohased
43 Oma iseloomult aitasid auditeeritud tegevused üldjuhul meetme 226 eesmärkidele kaasa, kuid …
44–47  … toetust anti ka sellisele metsandustegevusele, mis ei ole loodusõnnetustega seotud
48–49  Mõningate läbiviidud tegevuste peamisi toetuskõlblikkuse nõudeid ei olnud võimalik kontrollida
50–52  Toetust anti metsateedele, ilma et see oleks otseselt kaasa aidanud tuleohutusele …
53–54  … ning sellega võivad kaasneda negatiivsed keskkonnaalased kõrvalmõjud
03 Sisukord
55–64  III osa. Rahastatud tegevuse kulutõhusus ei olnud piisavalt tagatud
55–60  Kulude põhjendatus ei olnud alati tõendatud
61–64  Ülemäärase avaliku sektori toetuse riskiga juhtumid
65–74  IV osa. Seiremehhanismid ei võimalda komisjonil ja liikmesriikidel meetme tõhusust ning 
mõjusust asjakohaselt hinnata
66–67  Olemasolevad seirevahendid
68–70  Näitajad, mis ei mõõda tegevuseesmärkide saavutamist asjakohaselt
71–72  Vahehindamiste piiratud kasutusväärtus
73–74  Ennetusmeetmete mõjusust ei ole mõõdetud
75–81  Järeldused ja soovitused
 I lisa. Meetmele 226 eraldatud rahalised ressursid
 II lisa.  Läbivaadatud tegevuste nimekiri
 Komisjoni vastused
04
 Lühendid  
ja sõnastik
EAFRD : Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond. EAFRD on maaelu arengu 
poliitika peamine rahastamisvahend. EAFRD on EAGF‑i (Euroopa Põllumajanduse 
Tagatisfond) kõrval üks kahest peamisest ÜPP rahastamisvahendist.
EFFIS : Euroopa metsatulekahjude teabesüsteem. Komisjoni loodud andmebaas, 
mis sisaldab ELi tasandil teavet metsatulekahjude puhkemise ja mõju kohta. 
Andmeid kasutatakse aastaaruande koostamiseks metsatulekahjude kohta 
Euroopas ja naaberriikides.
EL: Euroopa Liit.
Loodusõnnetus : biootilist või abiootilist laadi looduslik sündmus, millega 
kaasnevad olulised häired metsandusstruktuurides, põhjustades olulist 
keskkonna ‑ ja majanduslikku kahju.
MAK : maaelu arengu programm. Liikmesriigi või piirkonna koostatud ja komisjoni 
heakskiidetud dokument maaelu arengu poliitika rakendamise kavandamiseks.
Meede : programmijuhtimise põhiüksus, mis hõlmab mitut omavahel sarnast 
tegevust ja millel on täpselt määratletud eelarve.
Meede 226 : EAFRD toetus metsapotentsiaali taastamiseks ja ennetustegevuseks1.
Mets : üle 0,5 hektari suurune maa‑ala, millel on üle viie meetri kõrgused puud, 
mille võrade liitus on üle 10% või mis suudavad in situ  kõnealuste künnisteni 
jõuda. See ei sisalda maad, mis on peamiselt kasutuses põllumajanduses või 
linnamaana2.
Muu metsamaa : üle 0,5 hektari suurune maa‑ala, mida ei liigitata metsaks. Sellel 
kasvavate puude võrade liitus on 5–10% või on maa‑ala rohkem kui 10% ulatuses 
puude ja põõsastega kaetud. See ei sisalda maad, mis on peamiselt kasutuses 
põllumajanduses või linnamaana.
Tegevus : kriteeriumide alusel valitud ja toetusesaaja poolt elluviidav projekt, mis 
hõlmab mitut toetuse eesmärkidega seotud toimingut.1 Nõukogu 20. septembri 
2005. aasta määruse (EÜ) 
nr 1698/2005, mis käsitleb 
EAFRD‑st antavaid maaelu 
arengu toetusi, artikkel 48 
(ELT L 277, 21.10.2005, lk 1).
2 Komisjoni 15. detsembri 
2006. aasta määruse (EÜ) 
nr 1974/2006, milles 
sätestatakse nõukogu 
määruse (EÜ) nr 1698/2005 
(Maaelu Arengu Euroopa 
Põllumajandusfondist (EAFRD) 
antavate maaelu arengu 
toetuste kohta) kohaldamise 
üksikasjalikud eeskirjad, 
artikkel 30.
05 Lühendid ja sõnastik 
Telg : ühtne meetmete rühm, millele seatud erieesmärgid aitavad kaasa ühe või 
mitme maaelu arengu toetuse eesmärgi saavutamisele. Perioodil 2007–2013 
moodustas meede 226 osa 2. teljest, mille eesmärk on keskkonna ja paikkonna 
seisundi parandamine.
Vajadus : asjaomaste inimrühmade või piirkondade võimalus või probleem, 
millele riiklik sekkumine on suunatud.
ÜPP : ühine põllumajanduspoliitika.
06
I
Euroopa metsi ohustavad tulekahjud, mis on tavaliselt 
põhjustatud tahtlikust või ettevaatamatust inimtege ‑
vusest, ja loodusõnnetused, mis võivad olla abiootilist 
(nt tormid, põuad, üleujutused, laviinid) või biootilist 
(taimekahjustajad, haigused) päritolu.
II
Kontrollikoda uuris, kas EAFRD toetust loodusõnne ‑
tuse või tulekahju tõttu kahjustatud metsade met ‑
sapotentsiaali taastamisele ja ennetustegevusele 
(meede 226) hallati hästi ja kas selle kavandatud 
eesmärgid saavutati kulutõhusal viisil. Meetmega anti 
toetust programmitöö perioodil 2007–2013 2. telje 
raames, mis oli suunatud metsamaa säästvale kasutu ‑
sele, et parandada keskkonna ja paikkonna seisundit 
ELis. 2012. aasta lõpus oli meetmele 226 kavandatud 
EAFRD toetuse kogusumma perioodiks 2007–2013 
1,55  miljardit  eurot.
III
Kontrollikoja audit hõlmas komisjoni ja valimisse 
kuulunud liikmesriike (Austria, Prantsusmaa (Akvi ‑
taania), Itaalia (Basilicata), Hispaania (Andaluusia) ja 
Slovakkia). Nende liikmesriikide kulud kokku moodus ‑
tasid 31.12.2012 seisuga deklareeritud kogukuludest 
üle 85%. Suurem osa toetusest (80%) anti (peamiselt 
tulekahjuvastasteks) ennetusmeetmeteks.
IV
Kontrollikoda leidis, et toetust ei hallatud piisavalt 
hästi ning liikmesriikidel pole võimalik näidata, et 
kavandatud eesmärgid oleksid saavutatud kulutõhusal 
viisil.V
Ennetusmeetmed ei olnud piisavalt täpse suunitlu ‑
sega. Kontrollikoda leidis, et kuigi meede 226 on suu ‑
natud metsadele, mille tulerisk on suur või väga suur, 
puudub ELi tasandil selliste metsade määratlus või 
nende kindlaksmääramise kriteeriumid. Liikmesriikides 
rakendatud valikumenetlused olid mitmes aspektis 
puudulikud: puudusid selged valikukriteeriumid, 
kavandatud meetmeid ei hinnatud mõjusalt või jäeti 
mõni riskivaldkond tähelepanuta. Keskkonnaeesmärke 
ei tähtsustatud valikuetapis piisavalt ja mõnikord jäeti 
need rakendamise käigus tähelepanuta.
VI
Auditiga leiti tegevusi, mis ei olnud meetme eesmär ‑
kide saavutamiseks asjakohased. Ehkki oma iseloomult 
aitasid paljud ülevaadatud kaasrahastatud tegevused 
(tuletõkestusvööndite rajamine, valikraie, lageraie) 
toetuse eesmärkidele kaasa, leidis kontrollikoda 
juhtumeid, mis ei olnud seotud loodusõnnetuste ega 
tulekahjuga, vaid olid ajendatud muudest (majandus ‑
likest või keskkonnaalastest) eesmärkidest. Mõningate 
läbiviidud tegevuste puhul ei saanud dokumentide 
puudumise tõttu kontrollida nende vastavust peamis ‑
tele toetuskõlblikkuse kriteeriumidele. Kontrollikoda 
leidis ka juhtumeid, kus metsateed kasutati majandus ‑
tegevuse eesmärgil ning puudusid tõendid selle ots ‑
tarbekusest tulekahju ennetamise seisukohalt. Teede ‑
võrgustiku suur tihedus võib avaldada ka negatiivset 
keskkonnamõju.
VII
Rahastatud tegevuse kulutõhusus ei olnud piisavalt 
tagatud. Kontrollikoda leidis juhtumeid, kus avaliku 
sektori toetuse ülemmäära ilma põhjenduseta sageli 
muudeti, kus teatud tegevuse standardkulud ühes 
piirkonnas olid tunduvalt kõrgemad kui sama tege ‑
vuse kulud teises piirkonnas või kus eelistati käsitsi ‑
tööd masinate kasutamisele, mis tõi kaasa suuremad 
kulud. Samuti leiti juhtumeid, kus juba lõpuleviidud 
projektide valimisel tekkis ülemäärase avaliku sektori 
poolse rahastamise oht, kus toetusesaajad olid võime ‑
lised oma tegevust ise rahastama või kus toetust anti 
põldudele.Kokkuvõte
Kokkuvõte 07
VIII
Kasutusel olnud järelevalvemehhanismid ei võimal ‑
danud komisjonil ja liikmesriikidel meetme tõhusust 
ega mõjusust asjakohaselt hinnata. Ühises seire ‑ ja 
hindamisraamistikus kehtestatud tulemusnäitajad ei 
olnud piisavad ning olemasolevate hinnangute kasu ‑
tegur oli piiratud. Ennetustegevuse mõjususe kohta ei 
olnud võimalik järeldusi teha, sest seda ei mõõdetud. 
Kindlakstehtud puudused püsivad tõenäoliselt ka 
perioodil 2014–2020, kuna uued kavandatud järele ‑
valvemehhanismid ei paranda vaadeldava toetusliigi 
järelevalveraamistikku.
IX
Võttes arvesse ülaltoodud järeldusi ja asjaolu, et audi ‑
teeritud toetust on kavas eraldada ka programmitöö 
perioodil 2014–2020, soovitab kontrollikoda:
– liikmesriikidel:
a) valida ennetusmeetmed selgete, vajadustega 
kooskõlas olevate kriteeriumide alusel pärast põh ‑
jalikku ja dokumenteeritud hindamisprotsessi;
b) tõhustada toetuse keskkonnakaitsemõju, eelista ‑
des meetmeid kõige suurema keskkonnaväärtuse ‑
ga metsades, nagu Natura 2000 metsaalad;
c) tagada, et toetust antakse ainult loodusõnnetuste 
või tulekahjuga seotud meetmetele;
d) luua kontrollisüsteem, mille abil tagada mõjus 
kontroll toetuse andmise tingimuste järgimise 
ning asjakohaste dokumentide või teabe olemas ‑
olu üle;
e) võtta rohkem arvesse toetatud tegevusega seotud 
keskkonnakaalutlusi, eelkõige kehtestades asjako ‑
hased kaitsemeetmed keskkonnaalase vastumõju 
ärahoidmiseks;f) tagada, et toetatud tegevuse kindlaksmääratud 
standardkulud oleksid põhjendatud;
g) põhjendada toetuse ülemmäära ja sellesse mis 
tahes muudatuste tegemist toetusesaajate poolt 
tavapäraselt kantavate kuludega;
h) nõuda toetusesaajatelt, et nad selgelt tõendaksid 
oma vajadust meetme 226 raames antava toetuse 
järele;
i) anda aru läbiviidud tegevuse mõjust tulekahjude 
või loodusõnnetuste arvu vähendamisele ja kah ‑
justatud maa‑alale.
– Komisjonil soovitab kontrollikoda:
a) liikmesriikide perioodi 2014–2020 MAKide heaks ‑
kiitmisel kontrollida, et nende metsaalade, millele 
on kavas toetust anda, vajadus ennetusmeetmete 
järele on asjakohaselt kirjeldatud ja põhjendatud;
b) kehtestada ühtsed põhikriteeriumid, mille abil 
eristada väikese, keskmise ja suure tuleriskiga 
metsaalasid;
c) kontrollida, et liikmesriigid on kehtestanud nõue ‑
tekohase kontrollisüsteemi;
d) selgitada meetmest 226 rahastatavale tegevusele 
kehtivaid nõudeid, tagamaks, et tegevus aitab olu ‑
lisel määral kaasa tulekahjude ja loodusõnnetuste 
ärahoidmisele, eriti juhul, kui see on osa tulutoo ‑
vast majandustegevusest ning sellisena rahastatav 
ka 1. telje raames;
e) parandada meetme üle tehtavat järelevalvet, taga ‑
maks et liikmesriigid rakendavad seda kooskõlas 
kehtestatud eesmärkidega.
08
 Sissejuhatus
Metsade kaitsefunktsioon
01 
ELi metsade ja muu metsamaa pindala 
on ca 180 miljonit hektarit, mis moo ‑
dustab umbkaudu 42,4% ELi kogupind ‑
alast ja ületab põllumajanduslikuks 
tegevuseks kasutatava maa‑ala pindala 
(umbes 174 miljonit hektarit)3. Metsad 
on mitmeotstarbelised, täites majan ‑
duslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaees ‑
märke. Metsade sotsiaalmajanduslik 
tähtsus on suur: puidu tootmine ja 
töötlemine aitab kaasa maaelu arengu ‑
le ning annab tööd miljonitele inimes ‑
tele, sageli maapiirkondade väikeste ja 
keskmise suurusega ettevõtjate poolt4.
02 
Viimastel aastakümnetel on metsa 
keskkonnafunktsioonidele hakatud 
järjest suuremat tähelepanu pöörama, 
peamiselt seoses bioloogilise mitme ‑
kesisuse kaitsega ning uuemal ajal ka 
kliimamuutuste kontekstis. Metsadel 
on oluline kaitsefunktsioon5:
a) Metsad kaitsevad asustust ja taristut.  
Paljud mägipiirkonnad Euroopas 
oleksid inimasustuseks kõlbmatud 
ilma metsadeta, mis kaitsevad teid, 
raudteid ja isegi terveid asustu ‑
si kahju või hävingu eest, mida 
tekitavad maalihked, mudavood, 
kivivaringud ja laviinid.b) Metsad kaitsevad mulda.  Metsa ‑
aladel on oluline osa maastike ja 
mulla viljakuse säilitamisel. Metsad 
tõkestavad peamiselt äravoolu 
ja tuule kiiruse vähendamise teel 
mullaerosiooni ja kõrbestumist, 
eriti mägistes ja poolkuivades 
piirkondades.
c) Metsad reguleerivad mageveeva -
rusid . Metsadel on väga tähtis osa 
vee kogumisel, puhastamisel ning 
suunamisel pinnaveekogudesse ja 
põhjaveekihtidesse. Puhastamine 
hõlmab enamiku vihmaga levivate 
õhusaasteainete lõhustamist või 
absorbeerimist.
d) Metsad säilitavad bioloogilist 
mitmekesisust . Metsad on Euroo ‑
pa looduse põhikomponent ning 
nendes elab kõige arvukamalt 
selgroogseid kogu maailmajaos. 
Metsad on elupaigaks ka tuhande ‑
tele putukaliikidele ja selgrootute ‑
le, samuti kasvukohaks paljudele 
taimedele.
e) Metsad kui CO2 sidujad . Metsadel 
on keskne osa ülemaailmses süsi ‑
nikuringes võime tõttu eemaldada 
atmosfäärist süsinikdioksiidi ning 
ladustada seda oma biomassis ja 
mullapinnas.3 „Agriculture, forestry and 
fishery statistics”, Eurostat 
Pocketbooks , 2013. Kui ei ole 
märgitud teisiti, hõlmab 
termin „mets” käesolevas 
aruandes ka muid metsaalasid.
4 KOM(2013) 659 final, 
20. september 2013: „Uus ELi 
metsastrateegia metsade ja 
metsandussektori jaoks”.
5 KOM(2010) 66 (lõplik), 
1. märts 2010: „Metsade kaitse 
ja metsateave ELis: metsade 
ettevalmistamine 
kliimamuutusteks”.
09 Sissejuhatus
Tulekahjud ja 
loodusõnnetused
03 
Euroopa metsi ohustavad tulekahjud, 
mis on tavaliselt põhjustatud tahtlikust 
või ettevaatamatust inimtegevusest, 
ja loodusõnnetused, mis võivad olla 
abiootilist (tormid, põuad, üleujutused, 
laviinid) või biootilist (taimekahjusta ‑
jad, haigused) päritolu.Tulekahjud
04 
Ajavahemikul 1983–2012 põles ELis 
igal aastal keskmiselt 480 000 hektarit6 
metsaala. Põlenud metsamaa kesk ‑
mine pindala oli tunduvalt suurem 
perioodil 1983–1992 kui järgmistel 
aastakümnetel, mil metsatulekahjude 
kustutusvahendeid liikmesriikides tun ‑
duvalt tõhustati (vt 1. joonis )7.6 EFFISe statistika põlenud alade 
kohta perioodil 1980–2012. 
Keskmine näitaja põhineb 
ELi 20 liikmesriigi teabel. 
Teave puudus järgmiste riikide 
kohta: BE, DK, IE, LU, MT, NL, 
UK.
7 Teadusuuringute Ühiskeskuse 
ja keskkonna peadirektoraadi 
ühisaruanne Forest Fires in 
Europe, Middle East and North 
Africa  (Metsatulekahjud 
Euroopas, Lähis‑Idas ja 
Põhja‑Aafrikas), 2012. 
Statistilised andmed 
hõlmavad 19 liikmesriiki. 
Andmed käsitlevad 
lõunapoolseid liikmesriike 
(Kreeka, Hispaania, 
Prantsusmaa, Itaalia ja 
Portugal) perioodil 1980–2012. 
Kõigi ülejäänud liikmesriikide 
(Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, 
Saksamaa, Eesti, Küpros, Läti, 
Ungari, Austria, Poola, 
Rumeenia, Slovakkia, Soome 
ja Rootsi) andmed kajastavad 
perioodi 1990–2012.
Perioodi 1983–2012 põlenud metsaalade keskmine suurus 
(hektarites) aastas
Allikas: Teadusuuringute Ühiskeskuse ja keskkonna peadirektoraadi ühisaruanne Forest Fires in Euro -
pe, Middle East and North Africa  (Metsatulekahjud Euroopas, Lähis‑Idas ja Põhja‑Aafrikas), 2012.300 000350 000400 000450 000500 000550 000600 000
1983–1992 1993–2002 2003–20121. joonis
10 Sissejuhatus
8 Euroopa Keskkonnaameti aruanne 
nr 3/2008 „European forests – 
ecosystem conditions and 
sustainable use” (Euroopa 
metsad  – ökosüsteemi tingimused 
ja jätkusuutlik kasutus), lk 51.
9 KOM(2010) 66 (lõplik), lk 12; 
Euroopa Keskkonnaameti tehniline 
aruanne nr 13/2010 „Mapping the 
impacts of natural hazards and 
technological accidents in Europe” 
(Euroopa loodusohtude ja 
tehnoloogiaalaste õnnetusjuhtu ‑
mite mõju kaardistamine), lk 25.
10 Euroopa Keskkonnaameti tehniline 
aruanne nr 13/2010 „Mapping the 
impacts of natural hazards and 
technological accidents in Europe” 
(Euroopa loodusohtude ja 
tehnoloogiaalaste õnnetusjuhtu ‑
mite mõju kaardistamine), lk 33–40. 
Euroopa Metsainstituudi aruanne 
STORMSi seminarilt teemal 
„Policies for Forest Storm Damages 
Mitigation and Restoration” 
(Metsade tormikahjustuste 
leevendamise ja taastamise 
põhimõtted), 1. juuli 2010, Brüssel, 
lk 20.
11 KOM(2010) 66 (lõplik), lk 12.
12 Euroopa Keskkonnaameti tehniline 
aruanne nr 3/2008 „European 
forests – ecosystem conditions and 
sustainable use” (Euroopa 
metsad  – ökosüsteemi tingimused 
ja jätkusuutlik kasutus), lk 53–54: 
Rootsis sai 2005. aastal kahjustada 
ligikaudu 2 900 000 hektarit metsa 
(peamiselt noori mände) põtrade 
tõttu, kes toitusid noortest 
puuvõrsetest; Lõuna‑Itaalias sai 
aga kariloomade ulatusliku 
karjatamise tagajärjel kannatada 
ligi 500 000 hektarit metsa.
13 Nõukogu määrus (EMÜ) 
nr 3529/1986, 17. november 1986, 
ühenduse metsade kaitse kohta 
tulekahjude eest (EÜT L 326, 
21.11.1986, lk 5) ja nõukogu määrus 
(EMÜ) nr 2158/92, 23. juuli 1992, 
ühenduse metsade kaitse kohta 
tulekahjude eest (EÜT L 217, 
31.7.1992, lk 3).
14 Nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/99, 
17. mai 1999, Euroopa Põllumajan ‑
duse Arendus‑  ja Tagatisfondi 
(EAGGF) toetuse kohta maaelu 
arendamiseks ning teatavate 
määruste muutmise ja kehtetuks 
tunnistamise kohta (EÜT L 160, 
26.6.1999, lk 80), artikkel 30.05 
Üle 95% tulekahjudest on põhjustatud 
tahtlikust või ettevaatamatust inim ‑
tegevusest (näiteks põllumajanduslik 
tegevus, nagu kulu ‑ või metsaprahi 
põletamine, karjamaade uuendamine, 
suitsetamine). Ligi 85% kogu metsa ‑
tulekahjudes põlenud maa‑alast asub 
Vahemere piirkonnas ja Portugalis. 
Hiljutistes metsatulekahjudes põlesid 
suured metsaalad Portugalis 2003. ja 
2005. aastal, Kreekas 2007. aastal ja 
Hispaanias 2006. aastal. Väga raske on 
taastada tõsiselt kahjustada saanud 
metsade põlengueelset seisukorda, 
eriti bioloogilise mitmekesisuse sei ‑
sukohalt. Metsatulekahjude keskkon ‑
namõju ei piirdu üksnes bioloogilise 
mitmekesisuse vähenemise ja ökosüs ‑
teemide kahjustumisega. See toob 
kaasa ka osakeste ja gaaside (sh CO2) 
eraldumise atmosfääri, mineraaltoiteai ‑
nete väljavoolu, mulla orgaanilise kihi 
hävitamise ja vee mullasse imbumise 
määrade muutumise, mis muudab põ ‑
lenud alad vastuvõtlikuks erosioonile, 
pinnase kaole ja maalihetele. Korduvad 
metsatulekahjud koos põuaga võivad 
viia ka kõrbestumiseni8.
Muud loodusõnnetused
06 
Aastail 1950–2009 said Euroopa met ‑
sad kõige rohkem kannatada tormides. 
Tormikahjustused moodustasid kõigist 
abiootilist päritolu metsakahjustustest 
üle 50%9. Kõige laastavamad olid 1999., 2005., 2007. ja 2009. aasta tormid. 
1999. aasta tormid (Lothar ja Martin) 
põhjustasid kõige suuremat kahju 
Prantsusmaal ja Kesk‑Euroopas, kus sai 
kahjustada ligi 200 miljonit kuupmeet ‑
rit puitu. 2005. aasta jaanuaris laastas 
Lõuna‑Rootsit torm Gudrun, milles sai 
kahjustada 66 miljonit kuupmeetrit 
puitu (vastab enam‑vähem Rootsi ühe 
aasta puiduvarumise kogumahule). 
2007. aasta jaanuaris põhjustas torm 
Kirill ulatuslikku kahju Kesk‑Euroopas, 
hävitades 45 miljonit kuupmeetrit 
(millest 16 miljonit kuupmeetrit Sak ‑
samaal) kasvavat metsa. 2009. aasta 
jaanuaris hävitas torm Klaus ulatuslikul 
maa‑alal puuistandusi Prantsusmaal 
(37 miljonit kuupmeetrit, peamiselt 
merimännid), Hispaanias ja Itaalias10. 
Lisaks negatiivsele keskkonnamõjule 
tuleb arvestada ka sotsiaalseid (sur ‑
mad) ja majanduslikke tagajärgi (puidu 
hinna alanemine), mis kaasnevad nii ‑
võrd suurte kahjustatud puidu koguste 
turule laskmisega11.
07 
Suuri maa‑alasid Euroopas ohustavad 
järjest sagedasemad ja tõsisemad 
põuad, mis põhjustavad veenappust 
ja suurendavad survet veevarudele. 
Samas on Euroopas viimastel aasta ‑
tel toimunud suured üleujutused. Ka 
üleujutused kahjustavad metsi, ehkki 
väiksemal määral kui tulekahjud, tor ‑
mid ja biootilised tegurid, nagu putu ‑
kad (nt kooreüraskid), haigused ja elus ‑
organismid ning vabakarjatamine12.
11 Sissejuhatus
Maaelu arengu poliitika 
on peamine vahend ELi 
metsade kaitsmiseks
08 
ELis on metsade kaitsega tegeletud 
juba pikka aega, eriti seoses tulekah ‑
jude ennetamisega. Ajavahemikul 
1986–2002 kehtisid ELi metsade suhtes 
erimäärused, mis käsitlesid metsa ‑
tulekahjude ennetamist13, ja alates 
2000. aastast hõlmab metsade kaitset 
maaelu arengu poliitika14.
09 
Programmitöö perioodi 2007–2013 
maa  elu arengu poliitika keskendus 
kolmele põhieesmärgile15, mis tuli 
saavutada meetmete kogumi abil, mis 
olid iga eesmärgi puhul rühmitatud 
rahaliselt EAFRDst toetatavatesse 
temaatilistesse telgedesse16:
a) põllumajandus ‑ ja metsandussek ‑
tori konkurentsivõime parandami ‑
ne (1. telg);
b) keskkonna ja paikkonna paranda ‑
mine (2. telg);
c) maapiirkondade elu kvaliteedi 
parandamine ja maapiirkondade 
majandustegevuse mitmekesista ‑
mise soodustamine (3. telg).
10 
Perioodil 2007–2013 kuulus üks met ‑
sandusmeede (meede 122: „Metsade 
majandusliku väärtuse parandamine”) 
1. telje alla17 ja paljud teised metsan ‑
dusmeetmed 2. telje alla18.Maaelu arengu toetus 
metsapotentsiaali 
taastamiseks ja 
ennetustegevuseks 
(meede 226)
11 
Perioodil 2007–2013 anti EAFRD toe ‑
tust loodusõnnetustes ja tulekahjus 
kannatada saanud metsade taastami ‑
seks ning ennetustegevuseks meet ‑
me 226 „Metsapotentsiaali taastamine 
ja ennetustegevus” raames, mis kuulub 
2. telje alla. Meede sisaldub 16 liikmes ‑
riigi 58 ‑s maaelu arengukavas19.
12 
2012. aasta lõpus oli meetme 226 
raames planeeritava EAFRD toetuse 
kogusumma ca 1,55  miljardit  eurot. 
EAFRD toetus moodustab osa asja ‑
omase riigiasutuse poolt toetusesaaja ‑
tele makstud avaliku sektori toetuse 
kogusummast. EAFRD kaasrahastamise 
määr on igas MAKis kindlaks määratud. 
Avaliku sektori toetuse kogusumma 
võib katta kuni 100% meetme raames 
toetust saanute rahastamiskõlblikest 
kuludest.15 Nõukogu määruse (EÜ) 
nr 1698/2005 artikkel 4.
16 Perioodil 2014–2020 on meetmete 
telgedesse rühmitamisest 
loobutud. Sel ajavahemikul tuleb 
iga EAFRDst rahastatav meede 
kavandada nii, et see aitaks kaasa 
alljärgnevast kuuest liidu 
prioriteedist ühe või mitme 
saavutamisele (Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 
17. detsembri 2013. aasta määruse 
(EL) nr 1305/2013, mis käsitleb 
Euroopa Maaelu Arengu 
Põllumajandusfondist (EAFRD) 
antavaid maaelu arengu toetusi ja 
millega tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ) 
nr 1698/2005 (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 487), artikkel 5):
1) teadmussiirde ja 
innovatsiooni parandamine;
2) kõigi põllumajandusvormide 
konkurentsivõime ning 
põllumajandusettevõtete 
elujõulisuse parandamine;
3) toiduahela korraldamine ja 
riskijuhtimine;
4) ökosüsteemide ennistamine, 
säilitamine ja parandamine;
5) ressursitõhususe 
edendamine ning vähese 
CO2 ‑heitega ja 
kliimamuutuste suhtes 
vastupidavale majandusele 
ülemineku toetamine;
6) sotsiaalse kaasamise, vaesuse 
vähendamise ja majandusliku 
arengu edendamine
17 Seda meedet käsitletakse 
Euroopa Kontrollikoja eriaruandes 
nr 8/2013 „Euroopa Maaelu 
Arengu Põllumajandusfondist 
antav metsade majandusliku 
väärtuse parandamise toetus”  
(http://eca.europa.eu ). 
18 2. telje alla kuuluvad järgmised 
metsandusmeetmed:  
221 – põllumajandusmaa esmane 
metsastamine;  
222 – agrometsandussüsteemide 
esmane rajamine 
põllumajandusmaal;  
223 – mittepõllumajandusmaa 
esmane metsastamine; 
224 – Natura 2000 toetus; 
225 – metsanduse 
keskkonnatoetus;  
226 – metsapotentsiaali 
taastamine ja ennetustegevus; 
227 – vähetootlikud 
investeeringud.
19 AT, BG, CZ, DK, DE (5), ES (17), FR 
(3), IT (20), CY, LV, LT, HU, GR, PL, PT 
(3), SK.
12 Sissejuhatus
13 
31. detsembri 2012. aasta seisuga 
oli EAFRD toetuste maht kõnealuse 
meetme raames ligikaudu 860 miljo ‑
nit eurot. Suurem osa toetusest (80%) 
eraldati ennetustegevuseks, peamiselt 
tulekahjude ennetamiseks (meetmele 
226 rahaliste vahendite eraldamise 
üksikasju vt I lisast ).
14 
Avaliku sektori finantstoetust antakse 
nii era ‑ kui ka riigimetsale, sest meet ‑
me 226 puhul ei välista ELi määrused 
ühtki omandivormi. Tulekahjuoh ‑
tu ennetavateks meetmeteks võib maaelu arengu toetust anda üksnes 
metsadele, mis on liikmesriikide met ‑
sakaitsekavades liigitatud keskmise 
või suure tuleriskiga piirkondadeks. 
Meetmed võivad hõlmata ka kaitsvate 
infrastruktuuride loomist (nt metsara ‑
dade, teede, veevõtukohtade, puhaste 
lageraiealade ja tuletõkkevööndite 
rajamine), ennetavaid metsandusmee ‑
todeid (nt taimestiku ohjamine, hõren ‑
damine ja taimestiku struktuuri mitme ‑
kesistamine) ning metsatulekahjude 
seire alaste statsionaarsete seadmete 
sisseseadmist ja täiustamist20. Metsa ‑
de tuletõkkevööndite puhul võivad 
rahastamiskõlblike kulude hulka lisaks 
rajamiskuludele kuuluda ka vastava ala 
hoolduskulud.20 Määruse (EÜ) nr 1698/2005 
artikkel 48 ja määruse (EÜ) 
nr 1974/2004 artikkel 33.Meetme 226 raames perioodiks 2007–2013 kavandatud 
EAFRD toetus (miljonites eurodes)
Allikas: Euroopa Komisjon.2. joonis
0100200300400500600700
HispaaniaItaalia
PrantsusmaaSlovakkiaPoolaPortugalAustria Küpros
Tšehhi VabariikBulgaaria SaksamaaLätiLeedu Ungari Taani 
13 Sissejuhatus
15 
Muud ennetusmeetmed, samuti 
loodusõnnetustes või tulekahjus 
kahjustatud metsa potentsiaali taas ‑
tamise meetmed peavad ELi määruste 
kohaselt olema loodusõnnetustega 
seotud, st tulenema loodusõnnetuse 
või tulekahju toimumisest või selle 
ohust, kuid määrustes ei määratleta 
täpsemaid toetuse saamise tingimusi, 
nagu minimaalne riskitase.16 
Maaelu arengu toetust metsapotent ‑
siaali taastamiseks ja ennetustegevu ‑
seks haldab komisjon koostöös liik ‑
mesriikidega. Liikmesriigid koostavad 
maaelu arengukavad riiklikul või piir ‑
kondlikul tasandil. Kui komisjon on ka ‑
vad heaks kiitnud, viivad liikmesriigid 
need ellu. Ühiste näitajate, liikmesriiki ‑
de aasta rakendusaruannete ja mitme ‑
suguste hindamiste alusel on loodud 
ühine seire ‑ ja hindamisraamistik.
14
 Auditi ulatus ja 
lähenemisviis
17 
Auditi peamine eesmärk oli hinnata, 
kas EAFRD toetusmeedet metsade po ‑
tentsiaali taastamiseks ja ennetustege ‑
vuseks hallati hästi ning kas komisjonil 
ja liikmesriikidel on võimalik tõendada, 
et toetuse kavandatud eesmärgid saa ‑
vutati kulutõhusal viisil.
18 
Auditis keskenduti järgmistele 
küsimustele.
a) Kas toetus oli asjakohaselt suuna ‑
tud loodusõnnetuste ja tuleohu 
ennetamise vajadustele?
b) Kas rahastatud tegevused olid 
meetme eesmärkide täitmiseks 
asjakohased?
c) Kas rahastatud tegevused olid 
kulutõhusad?
d) Kas seirevahendid olid meetme 
tõhususe ja mõjususe hindamiseks 
piisavad?19 
Auditis käsitleti nii komisjoni kui ka 
valimisse kuulunud liikmesriike. Ko ‑
misjoni tasandil hõlmas audit meetme 
kavandamist ja komisjoni juhtimis ‑
tegevust, sh liikmesriikide esitatud 
maaelu arengukavade heakskiitmist 
ning meetme rakendamise üle tehta ‑
vat järelevalvet. Liikmesriikide tasandil 
hõlmas audit külastusi Austriasse, 
Prantsusmaale (Akvitaania), Itaaliasse 
(Basilicata), Slovakkiasse ja Hispaanias ‑
se (Andaluusia). 31. detsembri 2012. 
aasta seisuga moodustasid nimetatud 
liikmesriikide kulud üle 85% kõikidest 
meetme 226 raames deklareeritud 
kuludest.
20 
Auditi käigus vaadati üle MAKid, riik ‑
likud või piirkondlikud õigusaktid ja 
haldusmenetlused ning intervjueeriti 
külastatud liikmesriikide vastutavaid 
korraldusasutusi. Lisaks auditeeriti 
68‑t meetme 226 raames toetatud 
tegevust, millest 45 kohapeal, et kont ‑
rollida erinevate asjassepuutuvatel 
metsaaladel läbi viidud toetuskõlblike 
tegevuste mõju (üksikasju vt II lisast ).
15
 Tähelepanekud
I osa. Ennetustegevus ei 
olnud piisavalt täpse 
suunitlusega
21 
Ennetustegevuse täpne suunamine21 
eeldab seda, et:
 ο komisjon omab liikmesriikide 
esitatud MAKe hinnates ülevaadet 
loodusõnnetuste ja tulekahjude 
ohust;
 ο liikmesriikide tasandil juhindu ‑
takse valikuprotsessis MAKides 
väljendatud vajadustest;
 ο selle tulemusel suunatakse ra ‑
hastamine kõige suurema ohuga 
valdkondadesse.
Komisjonil ei olnud MAKide 
heakskiitmisel vajadustest 
täielikku ülevaadet
Puudub tuleriskiga metsa 
ühtne määratlus
22 
Nõukogu määruses (EMÜ) nr 2158/92 
ühenduse metsade kaitse kohta tule ‑
kahjude eest, mille kehtivusaeg lõppes 
2001. aastal, sätestati kriteeriumid met ‑
sade liigitamiseks väikese, keskmise 
või suure tuleriskiga metsaks. Määru ‑
sega nõuti liikmesriikidelt nimekirjade 
koostamist aladest, mis on liigitatud 
tuleriski alusel, ja nimekirjade saatmist 
komisjonile heakskiidu saamiseks22. 
Komisjoni otsust, millega kinnitatak ‑
se Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, 
Itaalia ja Portugali suure ja keskmise 
tuleohuga metsaalade nimekirjad23, 
ei ole alates 2001. aastast uuendatud, 
ning seetõttu ei ole Euroopa Liiduga 
2004. aastal ja pärast seda liitunud 
liikmesriigid nimekirjadesse kaasatud.23 
Pärast ülalmainitud määruse kehtivu ‑
se lõppemist sätestati määruse (EÜ) 
nr 1698/2005 artiklis 48, et tulekah ‑
judevastane ennetustegevus hõlmab 
metsi, mis on liikmesriikide poolt 
vastavalt nende metsakaitsekavadele 
liigitatud kõrge või keskmise metsatu ‑
lekahjuohuga metsadena24.
24 
Tuleriski hindamise ühtsete kriteeriu ‑
mide puudumisel põhineb liikmesrii ‑
kide riskianalüüs nende enda metoo ‑
dikal. Seetõttu on metsa keskmise 
või suure tuleriskiga alaks liigitamise 
kriteeriumid liikmesriigiti erinevad.
25 
Euroopa metsatulekahjude teabe ‑
süsteem (EFFIS) on komisjoni loodud 
andmebaas, mis sisaldab ELi tasandil 
teavet metsatulekahjude puhkemise 
ja mõju kohta25. Andmeid kasutatakse 
aastaaruande koostamiseks metsatu ‑
lekahjude kohta Euroopas ja naaberrii ‑
kides26. Neid ei kasutata aga liikmesrii ‑
kide tuleriski analüüside hindamiseks 
MAKide heakskiitmise käigus. Komis ‑
jon ei väljasta erijuhiseid27 tuleriski 
taseme kindlaksmääramise kohta, mis 
edendaks head tava ning tagaks liik ‑
mesriikide tuleriski analüüside võrrel ‑
davuse ja usaldusväärsuse.21 Käesolevas osas 
keskendutakse 
ennetusmeetmetele, mille 
täpne suunamine on 
mõjususe saavutamiseks 
keskse tähtsusega. Sellised 
meetmed moodustavad 
rahastatud meetmetest 80%.
22 Nagu sätestatud määruse 
(EMÜ) nr 2158/92 artikli 2 
lõigetes 2 ja 3, võib suure 
riskiga aladeks liigitada üksnes 
Portugalis, Hispaanias, Kreekas 
ning Prantsusmaa ja Itaalia 
teatud piirkondades asuvaid 
alasid, kus püsiv või 
perioodiline metsatulekahju 
risk ohustab tõsiselt 
ökoloogilist tasakaalu ning 
isikute ja kaupade ohutust või 
kujutab endast tegurit, mis 
kiirendab maapiirkondade 
kõrbestumise protsessi. Muud 
alad võib liigitada suure riskiga 
aladeks juhul, kui liikmesriik on 
esitanud põhjendatud taotluse. 
Alad, kus metsatulekahju risk ei 
ole püsiv ega perioodiline, kuid 
kujutab endast suurt ohtu 
metsa ökosüsteemile, võib 
liigitada keskmise riskiga 
aladeks.
23 Komisjoni 24. juuni 1993. aasta 
otsuse nr 1619/1993 kohaselt 
oli 12 liikmesriigiga ELis 
tulekahjuriskiga aladeks 
liigitatud 60 miljonit hektarit 
metsa (peamiselt Vahemere ‑
äärsetes riikides), mis 
moodustab 42% metsade 
tollasest kogupindalast.
24 See nõue kehtib ka perioodil 
2014–2020 (vt määruse (EL) 
nr 1305/2013 artikli 24 lõike 2 
punkt 3).
25 Teave tuleriskiga ELi metsade 
kohta koostatakse EFFISe 
andmekogumite alusel, mis 
hõlmavad meteoroloogilist 
tuleohtu, tulekahjude 
esinemissagedust, põlenud 
alade pindala ning riikide 
poolt tulekahjude kohta 
esitatud andmeid. Andmeid 
täiendab muudest allikatest 
(nt Teadusuuringute 
Ühiskeskuse metsakaardid ja 
Corine Land Cover’i 
andmebaas) saadav teave 
metsavarude ulatuse kohta. 
Igal aastal esitab teavet kuni 
22 Euroopa riiki, tehes seda 
vabatahtlikult, sest pärast 
2006. aastat (kui lõppes Forest 
Focuse määruse (EÜ) nr 
2152/2003 kehtivusaeg) ei ole 
andmete esitamine ühegi ELi 
määrusega nõutav.
26 Teadusuuringute Ühiskeskuse 
ja keskkonna peadirektoraadi 
16 Tähelepanekud
ühisaruanne Forest Fires in 
Europe, Middle East and North 
Africa  (Metsatulekahjud 
Euroopas, Lähis‑Idas ja 
Põhja‑Aafrikas), 2012.
27 Oma järeldustes metsatule ‑
kahjude ennetamise kohta 
Euroopa Liidus (26. aprillil 2010 
toimunud 3010. üldasjade 
nõukogu istung) tegi nõukogu 
komisjonile ettepaneku „lisada 
metsatulekahjud prioriteetide 
hulka, millega tuleb tegeleda 
praegu tehtavas töös seoses 
heade tavade vahetamisega 
ning ohtude hindamist ja 
kaardistamist ning ohuspetsii ‑
filise katastroofide ennetamise 
miinimumstandardeid 
käsitlevate suuniste arendami ‑
sega”. Komisjoni talituste 
töödokumendis katastroofide 
ohjamise riskihindamise ja 
kaardistamise juhiste kohta ei 
käsitleta tuleohtu eraldi ega 
tõsteta esile teatud riskikritee ‑
riume, võrdlusandmeid ega 
standardeid. Töödokumendis 
tuuakse välja kasutusel 
olevate meetodite puudujää ‑
gid ja selgitatakse, et juhiste 
uue versiooni tarbeks 
töötatakse välja riskihindami ‑
se soovituslike meetodite ja 
standardite kogum.
28 COM(2013) 659 final.26 
Slovakkia näide illustreerib lahknevusi, 
mis võivad EFFISes olevate andmete 
kasutamisel ilmneda. Vastavalt met ‑
saalade tuleriski alusel liigitamise riik ‑
likule süsteemile on Slovakkia metsa ‑
maast, mille kogupindala on 2 miljonit 
hektarit, 1,8 miljonit hektarit liigitatud 
keskmise või suure tuleriskiga alaks. 
Nii suurt keskmise ja suure tuleriskiga 
alade osakaalu ei toeta aga ei metsa ‑
tulekahjude arvandmed ega EFFISe 
andmebaas (vt  3. joonis ). Slovakkia 
ametiasutused ei selgitanud kont ‑
rollikoja audiitoritele oma meetodit 
ega kriteeriume metsaalade tuleriski 
taseme kindlaksmääramiseks.
Komisjonil puudub ülevaatlik 
teave muude metsi mõjutavate 
loodusõnnetuste kohta
27 
Auditiga leiti, et komisjonil puuduvad 
loodusõnnetuste ja katastroofide (v.a 
tulekahjud) varasemate perioodide 
kohta ülevaatlikud andmed. Komis ‑
joni käsutuses ei ole analüüsi muude 
abiootiliste (nt tormid, põuad, lavii ‑
nid) või biootiliste (taimekahjustajad, 
haigused) tegurite poolt metsadele 
tekitatud kahju ulatuse kohta.28 
Oma teatises „Uus ELi metsastrateegia 
metsade ja metsandussektori jaoks”28 
määrab komisjon kindlaks järgmised 
strateegilised eesmärgid: a) „luuakse 
Euroopa metsateabesüsteem, mille 
jaoks kogutakse ühtlustatud üleeu ‑
roopalist teavet” ning „ühendatakse 
mitmesugused teabesüsteemid (nt 
EFFIS) ja andmeplatvormid [ ‑‑‑]”, b) „ELi 
metsateave ühtlustatakse”, c) „paran ‑
datakse, muudetakse võrreldavaks ja 
jagatakse metsateavet ja seiretulemusi 
[‑‑‑]”, ja d) „töötakse välja mitu moo ‑
dulit, mis käsitlevad näiteks metsi ja 
looduslikke häiringuid, nagu tulekah ‑
jud ja kahjurid”.
29 
Komisjonil puudub ülevaatlik teave 
muude metsi mõjutavate loodusõnne ‑
tuste kohta, mistõttu ei ole tal liikmes ‑
riikide MAKides esitatud meedet 226 
puudutavate kavade hindamisel täit 
ülevaadet loodusõnnetuste ennetami ‑
se vajadustest.
Puudused liikmesriikide 
valikuprotsessis
30 
Korraldusasutused peaksid seadma 
prioriteediks tegevuse kõige väärtus ‑
likematel metsaaladel (võttes arvesse 
metsade mitmeotstarbelisust, mida 
kirjeldatakse punktides 1 ja 2), mil ‑
le puhul on varem kindlaks tehtud 
võimalikud suured riskid. Seda tuleks 
järgida ka valikumenetluses.
17 Tähelepanekud
29 V.a Andaluusias, kui toetus 
eraldati investeerimisprojekti ‑
de konkurentsil põhinevate 
konkursside alusel.
30 Euroopa Keskkonnaameti 
aruanne nr 5/2012 „Protected 
areas in Europe – an overview” 
(Kaitsealad Euroopas  – 
ülevaade), lk 70–79. Natura 
2000 võrgustiku maismaaosa 
(768 000 km2), millest 46% on 
Natura 2000 metsaalad, 
hõlmab umbes 17,9%  
ELi 27 liikmesriigi 
maismaaterritooriumist.  
ELi 27 liikmesriigi metsade 
kogupindala on umbkaudu 
1,8 miljonit km2.
31 See hõlmab liikmesriikide 
poolt elupaikade direktiivi 
alusel määratud erikaitsealasid 
ning linnudirektiivi alusel 
määratud linnualasid. Natura 
2000 ei ole üksnes 
looduskaitsealasid koondav 
võrgustik, kus on igasugune 
inimtegevus välistatud. 
Võrgustik hõlmab kahtlemata 
ka edaspidi looduskaitsealasid, 
kuid suurem osa maast on 
tõenäoliselt ka tulevikus 
eraomandis ning põhirõhk 
asetatakse selle tagamisele, et 
alade edaspidine 
majandamine oleks säästev.Mõjusate valikumenetluste 
puudumine ...
31 
Itaalias (Basilicata) jagati meetme 
rakendamiseks kasutatavad vahen ‑
did esmalt kohalike omavalitsuste 
ühenduste vahel vastavalt iga oma ‑
valitsusüksuse metsatööliste arvule. 
Seejärel esitasid ühendused projektid 
ja toetusetaotlused vastavalt neile 
juba eraldatud vahenditele. Pärast 
seda valiti ja järjestati projektid ning 
toetusetaotlused ametlikus korras, 
kuid praktilist mõju sellel ei olnud, sest 
kõik taotlused kiideti heaks ning juba 
eraldatud toetussummad kinnitati.
32 
Lisaks ei olnud dokumenteeritud toe ‑
tatavate metsaalade valiku ja teatud 
riskitasemele viitamise põhjuseid ega 
muid esmatähtsaid tehnilisi eesmärke 
(nt kohaliku omavalitsuse metsamajan ‑
duskavas ette nähtud täpse ajakavaga 
tööd, vajadus läbi viia või lõpetada 
teistes omavalitsuse omandis olevates 
metsades juba tehtud tööd).
33 
Hispaanias (Andaluusia) kehtestati 
seoses meetmega 226 mitu valiku ‑
kriteeriumi. Investeerimisprojektide 
konkurentsil põhinevate konkursside 
suhtes rakendati valikumenetlust, mis 
ka dokumenteeriti. Vahetult piirkond ‑
like ametiasutuste poolt edendatavate 
tegevuste (mis moodustasid kulutus ‑
test rohkem kui kolmveerandi) puhul 
ei järjestatud tegevusi aga spetsiaalse 
riskianalüüsi alusel ega dokumenteeri ‑
tud valikumenetlust.34 
Austrias on kasutusel metsanduse toe ‑
tussüsteem. Piirkondliku metsandus‑
ameti hallatav ala on jagatud profes ‑
sionaalsete metsanõustajate vahel, 
kes vastutavad otsekontaktide eest 
metsaomanike ja haldajatega. Nõusta ‑
jad otsustavad, kas metsamajandajate 
kavandatud metsandusmeetmeid 
on võimalik toetada. Otsus ei tugine 
selgetele valikukriteeriumidele ega 
kavandatud metsandusmeetme kirjali ‑
kule hindamisele (tehnilise kirjelduse, 
tähtsuse, kiireloomulisuse, keskkonna ‑
mõju jm hinnang).
... ja valikukriteeriumid, 
millega ei seata esiplaanile 
keskkonnaalaseid vajadusi
35 
Tegevust kõige suurema keskkon ‑
naväärtusega ELi metsaaladel, nagu 
Natura 2000 alad, ei peetud alati 
esmatähtsaks29 (vt 1. selgitus ). Natu ‑
ra 2000 metsaalade võrgustik katab 
hinnanguliselt 20% ELi metsaalade 
kogupindalast30. Natura 2000 võr ‑
gustiku eesmärk on tagada Euroopa 
kõige väärtuslikumate ja ohustatumate 
liikide ning elupaikade pikaajaline 
säilimine31.
18 Tähelepanekud
33 Vastavalt Slovakkia riikliku 
metsakeskuse 2012. aasta 
aastaaruandele metsi 
kahjustavate tegurite 
esinemise kohta ning järgmise 
aasta prognoosile.Rahastamine ei olnud koos -
kõlas kindlakstehtud riskide 
ja vajadustega
36 
Rahastamisel tuleks lähtuda kind ‑
lakstehtud riskidest ja suunata see 
kõige rohkem toetust vajavatele 
valdkondadele.
Slovakkias ja Austrias ei 
vastanud rahastamine 
kindlakstehtud riskidele ...
37 
Slovakkias ei arvestatud meetme 226 
raames rahalise toetuse eraldamisel 
peamiste metsi potentsiaalselt kahjus ‑
tavate teguritega. Ehkki Slovakkias olid 
metsi kõige rohkem kahjustavaks tegu ‑
riks tuulega seotud õnnetused (80%), 
millele järgnes lumi (12%) ja põud koos 
kuumalainega (7%)33, kasutati meetme 226 raames antud avaliku sektori 
toetust kõige rohkem tuleennetuseks 
(61%), peamiselt selleks, et ehitada 
ja hooldada metsateid, mis teeni ‑
sid eelkõige metsade majandusliku 
kasutamise huve, põhjendamata seost 
tuleennetusega.
38 
Austrias ei ole hoolimata põhjalikest 
metsamajanduskavadest ja ohutsoo ‑
nide plaanidest Austria ametiasutuste 
poolne metsakaitse riskide käimasolev 
hindamine toetuse suunamist kuigi ‑
võrd mõjutanud. Puudus selge seos 
metsa põhiriski ja eelarvevahendite 
eraldamise vahel. Näiteks Salzburgi 
liidumaale, mille 376 000 hektarit 
metsa on liigitatud väga väikese kuni 
keskmise riskiga alaks, eraldati veidi 
rohkem vahendeid kui Kärntenile, mille 
584 000 hektari suuruse metsa riskita ‑
se on keskmine kuni väga kõrge.Keskkonnaalaste vajaduste esiplaanile seadmine liikmesriikide tasandil
Ehkki märkimisväärne osa Slovakkia metsadest on liigitatud suure keskkonnaväärtusega kaitsealusteks 
metsadeks (sh Natura 2000), ei eelistatud neid valikuprotsessis, mis vähendab meetme 226 võimalikku 
keskkonnamõju.
Prantsusmaal (Akvitaania) kavandati taastamismeetmed, et suurendada tormis kahjustada saanud metsade 
pindala, eelistamata sealjuures suure keskkonnaväärtusega metsi. Samuti ei nähtud piirkondlikes eeskirjades 
ette eraldist, milles oleks arvesse võetud puude äravedamise ning kahjustatud alade puhastamise ja taastami ‑
se keskkonnaaspekte32. Näiteks ei nõutud projekti tasandil ökoloogilisi uuringuid tundlikes piirkondades ega 
keelatud teatud tegevusi, mis mõjutavad mullakaitset, nagu buldooserite kasutamine suurtel maa‑aladel.
32 Erinevalt Akvitaaniast koostas Lorraine’i piirkond, mis samuti rahastas investeeringuid 1999. aasta tormis kahjustada saanud puistute 
taastamiseks, eeskirjad keskkonnaaspektide arvesse võtmiseks.1. selgitus
19 Tähelepanekud
... ning Itaalias (Basilicata) 
ja Hispaanias (Andaluusia) 
eraldati vahendeid peamiselt 
riigiomandis olevatele 
metsadele, et toetada 
tööjõumahukaid tegevusi
39 
Auditiga leiti, et ebaproportsionaal ‑
selt suur osa toetusest eraldati avaliku 
sektori asutustele (piirkondlikele ame ‑
tiasutustele või kohalikele omavalitsus ‑
tele) tööde läbiviimiseks riigiomandis 
olevates metsades ja tööjõumahuka ‑
teks tegevusteks.
40 
Itaalias (Basilicata) kasutati meedet 226 
üksnes kohaliku omavalitsuse omandis 
olevate metsade puhul, mis moodus ‑
tavad kogu piirkonna metsaaladest 
vaid 30%. Asjaolu, et mets on kohaliku 
omavalitsuse omandis, ei muuda seda 
tuleohtlikumaks. 2012. aastal suurenes 
Basilicatas tules kannatada saanud 
metsaala võrreldes 2011. aastaga 93% 
ja võrreldes perioodiga 2009–2011 
231%. Tulekahjud olid peamiselt 
aset leidnud erametsades. Toetuse 
andmine üksnes kohaliku omavalit ‑
suse omandis olevatele metsadele oli 
ajendatud soovist tagada töö metsa ‑
töölistele, kes palgatakse igal aastal 
hooajatöödeks kohaliku omavalitsu ‑
se omandis olevatesse metsadesse 
(vt punkt 31).41 
Hispaanias (Andaluusia) on üle 70% 
metsadest eraomandis, kuid meetme 
raames eraldati riigimetsadele ligi ‑
kaudu kolm korda rohkem toetust kui 
erametsadele. Ei MAK ega eelhinnang 
sisaldanud teavet, mis oleks õigusta ‑
nud rahaliste vahendite ebavõrdset 
jagamist, ning Hispaania ametiasu ‑
tuste selgitus erametsasektori vähese 
kasumlikkuse kohta näitab vajadust 
avaliku sektori toetuse järele.
42 
Lisaks oli samas piirkonnas 2008. aasta 
investeerimisprojektide konkurentsil 
põhineva konkursi raames meetme 
226 alusel eraldatud avaliku sektori 
toetuse summa, mis oli ette nähtud 
alade põõsastest ja võsast puhastami ‑
seks, kuus korda suurem kui piirkonnas 
muudeks tuleennetusmeetmeteks (nt 
tuletõkestusvööndite ja veevõtukohta ‑
de rajamine ning hooldamine) eral ‑
datud vahendite kogusumma. Ehkki 
alade põõsastest ja võsast puhastami ‑
ne aitab tule levikut takistada, on see 
kulukas ja tööjõumahukas tegevus. 
Hispaania ametiasutused tunnistasid, 
et paljudel aladel, mida oli võsast pu ‑
hastatud ja hõrendatud, oleks kontrol ‑
litud põletamine olnud majanduslikust 
ja ökoloogilisest seisukohast otstar ‑
bekam. Ametiasutused põhjendasid 
oma valikut kvalifitseeritud tööjõu 
puudumisega ning juriidiliste (põleta ‑
miseks on nõutav üksikasjalik luba) ja 
sotsiaalsete takistustega, kuid väljen ‑
dasid kavatsust kontrollitud põletamist 
tulevikus rohkem kasutada.
20 Tähelepanekud
34 Põllumajanduse ja maaelu 
arengu peadirektoraadi 
2009. aasta märtsi aruanne 
määrusele (EÜ) nr 1698/2005 
vastavate 
metsandusmeetmete 
rakendamise kohta:  
„[‑‑‑] kahjuritõrjega seotud 
tegevust võib lugeda meetme 
raames toetuskõlblikuks, kui 
see tuleneb loodusõnnetusest, 
nagu torm, üleujutus või 
metsatulekahju”.II osa. Leiti tegevusi, mis 
ei olnud meetme 
eesmärkide 
saavutamiseks 
asjakohased
Oma iseloomult aitasid audi -
teeritud tegevused üldjuhul 
meetme 226 eesmärkidele 
kaasa, kuid ...
43 
Meetme 226 toetus oli ette nähtud 
üksnes metsapotentsiaali taastamiseks 
loodusõnnetustes ja tulekahjudes 
kahjustatud metsades ning ennetus ‑
meetmete kasutusele võtmiseks. Oma 
iseloomult aitasid paljud kaasrahas ‑
tatud tegevused, mida auditi käigus 
kontrolliti (tuletõkestusvööndite 
rajamine, valikraie, lageraie), üldjuhul 
toetuse eesmärkidele kaasa. Osa pro ‑
jekte olid oma kaitsefunktsiooni tõttu 
eriti asjakohased (vt  2. selgitus ).... toetust anti ka sellisele 
metsandustegevusele, mis 
ei ole loodusõnnetustega 
seotud
Taimekahjustajate ja haiguste 
tõkestamine
44 
Meetme 226 raames tehtav taastus ‑ ja 
ennetustegevus peaks olema loo ‑
dusõnnetustega seotud, st tulenema 
loodusõnnetuse toimumisest või selle 
ohust. Putukate, taimekahjustajate ja 
haiguste tekitatud kahjut ei loeta loo ‑
dusõnnetusest tingituks34. Seetõttu ei 
tohiks tavapärase kahjuritõrjega seo ‑
tud tegevus olla toetuskõlblik, kui tõrje 
vajadus ei tulene loodusõnnetusest. 
Hispaanias (Andaluusia) ja Slovakkias 
toetati meetme 226 raames kahjuritõr ‑
jega seotud ennetustegevust, ehkki 
see ei olnud seotud ühegi loodusõn ‑
netusega. Piirkonnas juba aset leidnud 
kahjuripuhangu tõttu loeti tegevus 
toetuskõlblikuks. Puhangu ulatus oli 
aga piiratud, seega ei olnud viitamine 
loodusõnnetuse ohule õigustatud.
Hea tava näide (suure keskkonnaväärtusega projektid)
Austrias rahastati mitut projekti, mille eesmärk oli tõkestada kaitse all olevates metsades laviine, langetades 
puid horisontaalselt, mis aitab olulisel määral kaitsta ka lähedal asuvate veevarustussüsteemidega ühendatud 
veeallikaid.2. selgitus
21 Tähelepanekud
Teiste meetmete alla kuuluva 
tegevuse rahastamine
45 
Austrias rahastati kõiki algselt meetme 
224 (Natura 2000 toetused) ja meetme 
225 (metsanduse keskkonnatoetus) 
raames algatatud tegevusi meetmest 
226. Meede 224 ja meede 225 on aga 
seotud metsaalade ja puistute kesk ‑
konnafunktsioonide säilitamise ning 
edendamisega, mitte katastroofide en ‑
netamisega nagu meede 226. Ka mõni 
metsaistutusprojekt, mis esialgselt 
käivitati meetme 122 alusel eesmärgi ‑
ga „parandada metsa majanduslikku 
väärtust”, kiideti hiljem heaks meetme 
226 raames, ilma et neil oleks nähtavat 
seost ühegi loodusõnnetusega.
Puuliikide  arvu  suurendamine
46 
Andaluusias anti meetme 226 raames 
toetust tegevusele, mille eesmärk oli 
säilitada ja parandada metsaalade 
ökosüsteeme, suurendades teatud 
piirkonna puuliikide arvu, ehkki sealne 
puude arv ei olnud loodusõnnetuse 
või tulekahju tagajärjel vähenenud ega 
kvaliteet kannatanud. Seetõttu ei vas ‑
tanud Andaluusias tegevuse peamine 
eesmärk meetme 226 eesmärgile.Tunduvalt  pärast  
loodusõnnetuse  toimumist  
ehitatud  taristu
47 
Puidu märgladustamine on meetod, 
mis aitab säilitada puidu kvaliteeti 
pärast langetamist ja seega optimeerib 
müügihinda. Austrias toetati puidu 
ladustamisrajatisi, et ära hoida koore ‑
üraskite levikut loodusõnnetustest 
(tormid) kahjustatud männimetsa ‑
aladel. Auditiga leiti, et kõnealustes 
rajatistes, mis ehitati tükk aega pärast 
loodusõnnetuse toimumist, ladustati 
tegelikult pöögipuitu, mida kooreüras ‑
kid väga vähe mõjutavad.
Mõningate läbi viidud tege -
vuste peamisi toetuskõlblik -
kuse nõudeid ei olnud või -
malik kontrollida
48 
Määruse (EL) nr 65/2011 artikli 4 
lõikes 1 on sätestatud, et kontrolli ‑
mise üldpõhimõttena kehtestavad 
liikmesriigid kontrollisüsteemi, millega 
tagatakse kõigi selliste kontrollide 
teostamine, mis võimaldab tõhusalt 
kontrollida toetuse andmise tingimus ‑
te täitmist. Sama määruse artikli 33 
lõige 2 näeb ette piisava kontrolljälje 
säilitamise.
22 Tähelepanekud
49 
Kontrollikoda leidis oma auditiga 
süsteemseid vigu, mida kirjeldatakse 
3. selgituses . Nende puuduste tõttu 
ei olnud võimalik kontrollida toetuse 
andmise tingimuste täitmist, sest pea ‑
miste toetuskõlblikkusnõuete täitmist 
tõendavad dokumendid või andmed 
puudusid.
Toetust anti metsateedele, 
ilma et see oleks otseselt 
kaasa aidanud tuleohutusele 
...
50 
Meetme 226 raames toetati Prantsus ‑
maal (Akvitaania), Austrias, Slovakkias 
ja Hispaanias (Andaluusia) selliste 
metsateede ja ‑ radade ehitamist 
ja hooldust, mida kasutati puidu ja 
muude metsasaaduste (korgipuu koor) 
väljaveoks tootlikest erametsadest 
(vt  4. selgitus ).51 
Peamiselt puidu ja muude metsasaa ‑
duste äravedamiseks kasutatavate 
metsateede ehitamine ja hooldamine 
ei ole meetme 226 eesmärk. Nendeks 
tegevusteks annab EAFRD asjakohast 
toetust 1. telje raames (meetmed 122 
ja 125), mille eesmärk on suurendada 
metsandussektori konkurentsivõimet. 
Ehkki metsateed on tulekahju likvidee ‑
rimiseks vajalikud, ei tohiks meetme 
226 raames toetada projekte, mille 
peamised eemärgid on majanduslikud 
ja mis ei aita otseselt kaasa tuleohu ‑
tusele. Mitme auditeeritud projekti 
puhul (viis projekti kaheksast auditee ‑
ritud projektist, mis hõlmasid teede 
ehitamist erametsades) ei esitatud 
selgitust, mis oleks näidanud projekti ‑
ga loodavat kasu tuleohutuse seisuko ‑
hast, et tagada toetuse mõjus panus 
keskkonnaeesmärkide täitmisel.
Näited ebapiisava teabe või dokumentide kohta seoses toetuse eraldamisega 
meetme 226 raames
Prantsusmaal (Akvitaania) oli üheks oluliseks toetuskõlblikkuse kriteeriumiks, mida tuli kõigi toetusetaotluste 
puhul kontrollida, piirkondlike ametiasutuste kehtestatud minimaalse kahjutaseme (40%) täitmine. Auditiga 
ilmnes, et 1999. aasta tormides kahjustada saanud puistute ja kahju suuruse kindlakstegemiseks puudus hal ‑
dusteabesüsteem. Seetõttu ei olnud võimalik taotluste õigsust kontrollida.
Slovakkias olid riigihankedokumendid puudulikud, sest toetusesaaja kaustas säilitati üksnes võitnud pakku ‑
mus, ülejäänuid aga mitte. See vähendab tõendusmaterjali pakkumuste mõjusa hindamise kohta.3. selgitus
23 Tähelepanekud
52 
Näiteks Austrias hõlmas üks projekt 
metsatee ehitamist, mis annab juur ‑
depääsu 25 hektarile metsale. Projekti 
peamine eesmärk oli võimaldada 
metsaomanikele juurdepääs metsa 
puidu väljaviimiseks. Projektidoku ‑
mentides on toodud näiteks järgmised 
põhjendused: kasutamata metsava ‑
rude mobiliseerimine, puidukasutuse 
kasumlikkuse suurendamine ja kohali ‑
ke saekaatrite varustamine.
... ning sellega võivad kaas -
neda negatiivsed keskkon -
naalased kõrvalmõjud, võt -
mata asjakohaselt arvesse 
kohalikke tingimusi
53 
Tingimusi, mille alusel metsateede 
ehitamist ja hooldamist meetme 226 
raames toetada, tuleks selgitada, et tagada toetuse mõjus panus kesk ‑
konnaalaste eesmärkide täitmisse. 
ELi määrustes ei ole määratletud 
miinimumnõudeid, nagu piiratud 
juurdepääs, tihedus, mis ei ohusta 
ökosüsteemide kaitset, või projekti ‑
de kohustuslik kinnitamine kohaliku 
tuletõrjeteenistuse poolt, et tagada 
asjakohane keskkonnakaitse. Keskkon ‑
na peadirektoraadi jaoks koostatud 
tehnilises aruandes pealkirjaga „Fea ‑
sibility Study on means of combating 
forest dieback in the European Union’’ 
(Teostatavusuuring vahendite kohta, 
mille abil võidelda metsade suremi ‑
se vastu Euroopa Liidus) (detsember 
2007) tõdetakse, et „tee‑ehitus võib 
metsade kaitsele kaasa aidata või seda 
takistada. [ ‑‑‑] Metsateede võrgustikud 
võimaldavad juurdepääsu metsatule ‑
kahjule ja aitavad seeläbi selle kustuta ‑
misele kaasa. Samas võivad metsateed 
põhjustada metsade suuremat killus ‑
tatust, mis destabiliseerib ökosüsteemi 
funktsioone ja muudab seeläbi metsad 
haavatavamaks”.Näide meetme 226 raames toetatud metsateede kasutamisest majanduslikul 
eesmärgil (Prantsusmaa, Akvitaania)4. selgitus

24 Tähelepanekud
54 
Slovakkias nägi komisjoni heakskiide ‑
tud MAK meetme 226 alusel rahasta ‑
tud tegevustega hõlmatud metsatee ‑
de võrgu optimaalseks tiheduseks ette 
20–25 m/ha. Auditiga leiti, et tegelik ‑
kuses rahastati ebaproportsionaalselt 
suure tihedusega metsateid, mis võib 
avaldada negatiivset mõju metsade 
ökoloogilisele seisundile. Näiteks üks 
erametsaomanik taotles 2008. aastal 
toetust neljale projektile, mis olid 
seotud uute teede ehitamisega tema 
metsa35. Enne taristuinvesteeringut oli 
toetusetaotleja metsa teede pikkus 
marginaalne. Investeeringu tulemuse ‑
na ehitati ligikaudu 40 kilomeetri pik ‑
kuses uusi metsateid, mis teeb teede ‑
võrgu tiheduseks 36 m/ha ehk rohkem 
kui MAKis ettenähtud optimaalne ti ‑
hedus, 20–25 m/ha. Teine toetusesaaja 
ehitas oma 24,96 hektari suurusesse 
metsa teid pikkuses 3619 meetrit ehk 
tihedusega 145 m/ha, mis on väga suur 
suhtarv võrreldes nii Slovakkia keskmi ‑
sega (umbkaudu 10,6 m/ha) kui MAKis 
määratletud optimaalse tihedusega 
(20–25 m/ha).III osa. Rahastatud 
tegevuse kulutõhusus ei 
olnud piisavalt tagatud
Kulude põhjendatus ei olnud 
alati tõendatud
55 
Komisjoni määruse (EL) nr 65/2011, 
millega kehtestatakse nõukogu 
määruse (EÜ) nr 1698/2005 rakenda ‑
mise üksikasjalikud eeskirjad, artikli 
24 lõike 2 punktis d on sätestatud, et 
toetusetaotluste halduskontrolli puhul 
kontrollitakse muu hulgas esitatud 
kulutuste põhjendatust, mida hinna ‑
takse nõuetekohase hindamissüsteemi 
alusel, näiteks võrdluskulude, erineva ‑
te pakkumiste võrdluse või hindamis ‑
komitee kaudu.
56 
Austrias, Slovakkias ja Itaalias (Basilica ‑
ta) kehtestatud menetluste puudused 
mõjutasid toetatud tegevuste kulude 
põhjendatust (vt 5. selgitus ).35 Kogu mets on liigitatud suure 
tuleriskiga alaks.
25 Tähelepanekud
Näiteid standardkulude ebapiisavast põhjendamisest
1. näide
Austrias määrati igal aastal kindlaks sekkumiste liigid ja nende ülemmäärad (fikseeritud ülempiir või kindla ‑
summalised maksed vastavalt hektarite või puude arvule). Mõningate, eri aastatel oluliselt muudetud ülem ‑
määrade kehtestamiseks puudus aga põhjendus või selge loogika.
Loodusõnnetuste järgne metsastamine
Kärntenis oli lehtpuumetsa (>75% lehtpuid) metsastamise ülemmäär algselt 1800  eurot hektari kohta 
2008. aastal; 2009. aastal suurendati seda 2500 euroni hektari kohta. 2010. aastal oli metsastamistoetuse suu ‑
rus kuni 6000 eurot hektari kohta.
Valikraie
Kärntenis tõsteti valikraie ülemmäära, mis oli 2008. aastal 300 eurot hektari kohta, 2009. aastal 400 eurole 
hektari kohta ning metsade kaitse kindlasummaliste maksete ülemmäära 420  eurolt hektari kohta 560  eurole 
hektari kohta.
Alam‑Austrias oli valikraie avaliku sektori toetuse suurus 2007.–2009. aastal 350 eurot hektari kohta. 2010. aas ‑
tal tõsteti ülempiir 750  euroni hektari kohta (arvete olemasolu korral) ning kindlasummaliste maksete puhul 
500 euroni hektari kohta. 2011. aastal vähendati mõlemat summat taas 350 euroni hektari kohta.
2. näide
Basilicata piirkonnas kehtestatud standardkulude määrad olid tunduvalt kõrgemad kui teistes Itaalia piirkon ‑
dades samade või sarnaste ennetusmeetmete standardkulud, nagu järgnevalt selgitatakse.
Käsitsiraie
Käsitsiraie standardkulud 1,2 meetri laiusel ribal olid Basilicatas 7,81 eurot meetri kohta, samas kui sarnase 
tegevuse  – „raie ühe meetri laiusel ribal olenemata maastiku tüübist”  – standardkulud Apuulias olid ainult 
3,58  eurot meetri kohta.
Teenistusradade taastamine
Teenistusradade taastamise standardne tööaeg oli Basilicatas 35 minutit meetri kohta ja standardkulud 
6,89 eurot meetri kohta. Apuulias oli sarnase tegevuse standardne tööaeg üheksa minutit (sh kolm minutit 
trimmeriga töötamist) ja standardkulud 2,15  eurot meetri kohta. Campania piirkonnas teostati sarnast tege ‑
vust hinnaga 2,77  eurot meetri kohta.5. selgitus
26 Tähelepanekud
59 
Andaluusias ei viidud läbi mõningaid 
tegevusi, mis moodustasid umbkaudu 
13,5% riigimetsi puudutava projek ‑
ti metsandustööde lepingujärgsest 
kogumahust. Samas oli töövõtja 
teostanud mõningaid teisi töid tundu ‑
valt kõrgema hinnaga, kui tehnilises 
projektis kavandatud. Kuna projekti 
heakskiidetud kogumaksumust ei 
ületatud, ei nõutud toetusesaajalt 
teatud tegevuste tegemata jätmise 
ega teiste tegevuste kõrgemate kulude 
põhjendamist.60 
Prantsusmaal peavad toetusesaajad 
teatud taastus ‑ ja hooldusprojektide 
puhul koos taotlusega esitama ainult 
ühe pakkumuse. Mitme pakkumu ‑
se esitamine aitaks tagada, et välja 
valitakse majanduslikult soodsaim 
pakkumus.Näide tegevuse kulukusest, mida põhjustas käsitsitöö kasutamine
Metsateede hooldus
Basilicatas kulus 7253,82 meetri pikkuse metsatee hoolduseks 337 665,32 eurot36 standardkuluga 46,55  eurot 
meetri kohta.
Sarnast tüüpi ja sama pika metsatee hooldamine Toscanas, kasutades nii käsitsitööd kui ka mehaanilisi vahen ‑
deid, maksaks ainult 37 828,67 eurot, sest seal on standardkulud 5,21 eurot meetri kohta.
36 46,55 eurot meetri kohta.6. selgitus57 
Basilicata piirkonnas oleks saanud töid 
läbi viia säästlikumalt ja tõhusamalt, 
kasutades inimtööjõu asemel rohkem 
masinaid nagu teistes piirkondades. 
Käsitsitöö sagedasema kasutamise tõt ‑
tu on Basilicata piirkonnas kehtestatud 
standardkulud mitmel juhul tunduvalt 
kõrgemad kui sama või sarnase tege ‑
vuse standardkulud teistes piirkonda ‑
des (vt 6. selgitus ).58 
Slovakkias kohaldatakse kõigi projek ‑
tide suhtes riigihanke‑eeskirju, mis 
peaks tagama avaliku sektori vahendi ‑
te tõhusa kasutamise. Audiitorid tuvas ‑
tasid, et toetusesaajate deklareeritud 
investeerimiskulude põhjendatust 
ei hinnatud, ehkki projekte rahastati 
100% ulatuses avaliku sektori vahen ‑
ditest. Kontrolliti üksnes seda, kas 
taotleja deklareeritud kulud jäävad alla 
riigihanke ülempiiri.
27 Tähelepanekud
Konkreetsed juhtumid, mille 
puhul on olemas ülemäärase 
avaliku sektori toetuse risk
61 
Toetuse andmine olukorras, kus toe ‑
tusesaaja vajadus selle järele ei ole 
selgelt väljendatud (tühimõju), vähen ‑
dab toetuse tõhusust.
62 
Austrias rahastati meetme raames juba 
lõpetatud projekte. Riiklik rakendus ‑
määrus jõustus 2008. aasta alguses 
ja seetõttu tehti esimesed toetuse 
andmise otsused alles 2008. aasta ap ‑
rillis. Võimalikel toetusesaajatel lubati 
ja neid julgustati taotlusi esitama aga 
alates 2007. aasta jaanuarist ja projekte 
omal riisikol ellu viima. 2007. aastal esi ‑
tati kokku 3671 toetusetaotlust, millest 
vähemalt 444 projekti viidi ellu enne 
toetuse andmise otsuse kuupäeva. 
Alates 2008. aastast esitatud taotluste 
hulgast viidi vähemalt 147 projekti ellu 
enne toetuse andmise heakskiitmist, 
ehkki alates 2008. aastast kehtinud 
rakendusmääruses oli sätestatud, et 
meetme 226 alla kuuluvate projektide 
projektikulud on rahastamiskõlblikud 
alates toetuse andmise otsuse kuupäe ‑
vast. Neil juhtudel tekib küsimus, kas 
toetusesaajad, kes otsustasid projekti 
ellu viia ilma abita, vajasid avaliku 
sektori toetust.63 
Slovakkias tunnistasid kaks kohapeal 
auditeeritud toetusesaajat, kes said 
toetust metsateede ehitamiseks, et 
oleksid tööd läbi viinud ka ilma avaliku 
sektori toetuseta.
64 
Hispaanias loeti meetme 226 raames 
antava metsandustoetuse jaoks toe ‑
tuskõlblikuks ka peamiselt põllumajan ‑
dusmaana kasutatav maa (karjamaa, 
kus kasvab puid ja põõsaid, ning muud 
tüüpi karjamaad), mis oli toetusõiguste 
aktiveerimise eesmärgil deklareeritud 
toetuskõlblike hektaritena37 ning sel ‑
lisena Hispaania maatükkide identi ‑
fitseerimise süsteemis registreeritud. 
Osa toetusesaajaid sai meetme 226 
raames toetust maa põõsastest ja võ ‑
sast puhastamise kui tulekahjuvastase 
ennetusmeetme eest, ehkki nad olid 
niigi kohustatud säilitama oma põllu ‑
majandusmaa hea põllumajandus ‑ ja 
keskkonnaseisundi (st puhastama maa 
põõsastest ja võsast).37 Nõukogu 
19. jaanuari 2009. aasta 
määruse (EÜ) nr 73/2009, 
millega kehtestatakse ühise 
põllumajanduspoliitika 
raames põllumajandustootjate 
suhtes kohaldatavate 
otsetoetuskavade 
ühiseeskirjad ja teatavad 
toetuskavad 
põllumajandustootjate jaoks, 
muudetakse määruseid (EÜ) 
nr 1290/2005, (EÜ) nr 247/2006, 
(EÜ) nr 378/2007 ning 
tunnistatakse kehtetuks 
määrus (EÜ) nr 1782/2003 
(ELT L 30, 31.1.2009, lk 16), 
artiklis 34 on sätestatud, et 
toetust antakse toetusõiguse 
aktiveerimisel toetuskõlbliku 
hektari kohta. Toetuskõlblikku 
hektarit määratletakse samas 
artiklis kui „põllumajandusliku 
majapidamise 
põllumajandusmaad ning mis 
tahes maad [ ‑‑‑], mida 
kasutatakse [ ‑‑‑] peamiselt 
põllumajanduslikuks 
tegevuseks, kui maad 
kasutatakse ka 
mittepõllumajanduslikuks 
tegevuseks”.
28 Tähelepanekud
IV osa. Seiremehhanismid 
ei võimalda komisjonil ja 
liikmesriikidel meetme 
tõhusust ning mõjusust 
asjakohaselt hinnata
65 
Meetme 226 mõjususe hindamine 
eeldab sobivate seire ‑ ja hindamisva ‑
hendite kasutamist, mis võimaldab 
kindlaks teha vajalikud sammud, et 
saavutada ELi toetuse võimalikult suur 
mõju.
Olemasolevad seirevahendid
66 
Ajavahemikuks 2007–2013 koostati 
komisjoni ja liikmesriikide koostöös 
ühine seire ‑ ja hindamisraamistik. 
MAKide rakendamise arengut, tõhu ‑
sust ja tulemuslikkust seoses nende 
eesmärkidega mõõdetakse näitajate 
abil, mis on seotud lähteolukorraga 
ning käsitlevad kavade finantsteostust, 
tootlust, tulemusi ja mõju38.67 
Komisjon koostas meetme 226 raken ‑
damise juhised, milles on kehtestatud 
järgmised ühised tulemusnäitajad: 
a) ennetus ‑/taastusmeetmete arv; 
b) kahjustatud metsa toetusega hõl ‑
matud ala; c) investeeringute kogu ‑
maht.  Lisaks neile määratleti ühises 
seire ‑ ja hindamisraamistikus meetme 
226 suhtes järgmine tulemusnäitaja: 
edukalt hooldatav ala, mis aitab kaasa 
bioloogilisele mitmekesisusele, vee ja 
mulla kvaliteedile ning kliimamuutuste 
mõju leevendamisele.
Ebapiisavad näitajad ees -
märkide saavutamise 
mõõtmiseks
68 
Ehkki suurem osa rahastatud tege ‑
vustest on ennetava iseloomuga, oli 
selliste tegevuste suhtes kehtestatud 
tulemusnäitaja (ennetusmeetmete 
arv) ebapiisav. Tulemusnäitaja, mis on 
määratletud kui „kahjustatud metsa 
toetusega hõlmatud ala”, käsitleb üks ‑
nes reaalselt loodusõnnetuse tagajär ‑
jel kahjustatud metsa ning on seega 
asjakohane ainult taastusmeetmete 
puhul.
69 
Tulemusnäitaja puhul, mis käsitleb 
bioloogilisele mitmekesisusele ning 
vee ja mulla kvaliteedile kaasaaitamist 
ning kliimamuutuste mõju leevenda ‑
mist, leiti auditiga, et ükski külasta ‑
tud korraldusasutustest ei suutnud 
tegevuste tulemusi omistada näitaja 
ühele või teisele aspektile, ning mõni 
neist esitas ühe ja sama kogupindala 
näitaja kõigi aspektide osas saavutatud 
tulemusena.38 Määruse (EÜ) nr 1698/2005 
artiklid 80 ja 81.
29 Tähelepanekud
70 
Programmitöö perioodile 2014–2020 
seatud tulemusnäitaja (riskijuhtimis ‑
kavades osalevate põllumajanduslike 
majapidamiste osakaal)39 ei aita toe ‑
tuse mõjususe hindamist parandada, 
mistõttu jäävad tuvastatud puudused 
tõenäoliselt püsima.
Vahehindamiste piiratud 
kasutusväärtus
71 
Maaelu arengukavasid hinnatakse 
nende ettevalmistamise, rakendamise 
ja lõpuleviimise alusel (eel ‑, vahe ‑ ja 
järelhindamine). Eelhindamise eesmärk 
on optimeerida eelarvevahendite eral ‑
damist ja parandada programmitöö 
kvaliteeti, vahe ‑ ja järelhindamisega 
uuritakse aga vahendite kasutamist, 
EAFRD programmitöö mõjusust ja 
tõhusust, selle sotsiaal ‑majanduslikku 
mõju ning mõju liidu prioriteetidele. 
Ühises seire ‑ ja hindamisraamistikus 
meetme 226 suhtes perioodiks 2007 – 
2013 kindlaksmääratud neli hindamis ‑
küsimust puudutavad seda, mil määral 
on toetust saanud tegevus kaasa 
aidanud: a) metsapotentsiaali taasta ‑
misele (kahjustatud metsad); b) met ‑
sade hooldamisele (ennetustegevus); 
c) metsamaa säästvale majandamisele 
ja; d) keskkonna parandamisele.72 
Auditiga leiti, et vahehindamistest 
meetme 226 kohta saadud teave oli 
vastuoluline ja puudulik. Näiteks 
Basilicatas ja Akvitaanias ei vasta ‑
nud hindajad erinevalt Andaluusiast 
ühelegi küsimusele. Andaluusia puhul 
olid küll kõik küsimused vastatud, kuid 
vastuseid ei olnud alati võimalik raken ‑
damise seisu hindamiseks kasutada, 
sest samad arvandmed (tegevuste 
ja hektarite arv) esitati vastuseks nii 
metsade hooldamist kui ka metsamaa 
säästvat majandamist puudutavatele 
küsimustele.
Ennetusmeetmete mõjusust 
ei ole asjakohaselt mõõdetud
73 
Põlengukahjusid esineb kõige rohkem 
mõningates Vahemere piirkonnas asu ‑
vates liikmesriikides. Kogu ELi hõlmav 
statistika näitab põlenud metsaalade 
kogupindala mõõdukat vähenemist 
viimastel aastatel (vt punkt 4). Liikmes ‑
riikide tasandil ei saa aga sama suun ‑
dumust täheldada (vt 3. joonis ).39 Komisjoni rakendusmäärus 
(EL) nr 808/2014, 17. juuli 2014, 
milles sätestatakse Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EL) nr 1305/2013 
(Euroopa Maaelu Arengu 
Põllumajandusfondist (EAFRD) 
antavate maaelu arengu 
toetuste kohta) 
rakenduseeskirjad (ELT L 227, 
31.7.2014, lk 18).
30 Tähelepanekud 3. joonisPõlenud mets hektarites meetmest 226 toetust saanud riikides
74 
Meetme 226 raames anti EAFRD toe ‑
tust peamiselt ennetusmeetmeteks, 
pidades eelkõige silmas tuleennetust 
(vt I lisa ). Ehkki 80% ELi vahenditest 
kasutatakse ennetustegevuse rahas ‑
tamiseks, ei mõõdeta sellise tegevuse 
mõjusust. Seetõttu puuduvad komis ‑
jonil statistilised andmed, mille alusel 
kinnitada liikmesriikide poolt meetme 
226 raames võetud tuleennetusmeet ‑
mete mõjusust, ning ta ei ole nõudnud 
geograafilise teabe esitamist alade 
kohta, kus toetatud tegevus ellu on 
viidud.0200
1004006008001 000
900
700
500
3001 200
1 1001 400
1 300
1993–1999 2000–2006 2007–2012Tuhandetes hektarites
Hispaania PortugalItaalia
PrantsusmaaBulgaariaPoola Ungari KüprosLäti
Saksamaa Slovakkia
Tšehhi VabariikLeedu AustriaTaani 
Allikas:  EFFIS.
31
 Järeldused ja soovitused
75 
Perioodil 2007–2013 oli meetme 
226 raames antud ELi toetus suuna ‑
tud metsapotentsiaali taastamisele 
loodusõnnetustes ja tulekahjudes 
kahjustatud metsades ning asjako ‑
haste ennetusmeetmete kasutusele 
võtmisele. Suurem osa toetusest (80%) 
anti (peamiselt tulekahjuvastasteks) 
ennetusmeetmeteks. Kontrollikoda 
uuris, kas toetust hallati hästi ning kas 
komisjonil ja liikmesriikidel on võima ‑
lik tõendada, et toetuse kavandatud 
eesmärgid saavutati kulutõhusal viisil. 
Auditeeriti 68 meetmest moodustatud 
valimit, millest 45 ‑t lõpliku toetuse ‑
saaja juures kohapeal.
76 
Kontrollikoda leidis, et toetust ei halla ‑
tud piisavalt hästi ning liikmesriikidel 
pole võimalik näidata, et kavandatud 
eesmärgid oleksid saavutatud kulutõ ‑
husal viisil.
77 
Arvestades eriti asjaolu, et kõnealust 
toetust eraldatakse ka käesoleval 
programmitöö perioodil (2014–2020)40, 
esitab kontrollikoda alljärgnevad 
soovitused.Ennetusmeetmed ei olnud 
piisavalt täpse 
suunitlusega
78 
Kontrollikoda leidis, et kuigi meede 
226 on suunatud metsadele, mille 
tulekahjuoht on suur või väga suur, 
puudub ELi tasandil selliste metsade 
määratlus või nende kindlaksmää ‑
ramise kriteeriumid. Liikmesriikide 
valikumenetlused olid puudulikud 
mitmes aspektis: puudusid selged 
valikukriteeriumid, ei hinnatud mõ ‑
jusalt kavandatud meetmeid või jäeti 
tähelepanuta mõned riskivaldkonnad. 
Keskkonnaeesmärke ei tähtsustatud 
valikuetapis piisavalt ja mõnikord jäeti 
need rakendamise käigus tähelepanu ‑
ta (vt punktid 21–42).
1. soovitus
Liikmesriigid peaksid:
– valima ennetusmeetmed selge ‑
te, vajadustega kooskõlas ole ‑
vate kriteeriumide alusel pärast 
põhjalikku ja dokumenteeritud 
hindamisprotsessi;
– tõhustama toetuse keskkonnakait ‑
sealast mõju, eelistades meetmeid 
kõige suurema keskkonnaväärtu ‑
sega metsades, nagu Natura 2000 
metsaalad.
Komisjon peaks:
– liikmesriikide perioodi 2014–2020 
MAKide heakskiitmisel kontrollima, 
et nende metsaalade, millele on 
kavas toetust anda, vajadus enne ‑
tusmeetmete järele on asjakoha ‑
selt kirjeldatud ja põhjendatud;
– kehtestama ühtsed põhikritee ‑
riumid, mille abil eristada väike ‑
se, keskmise ja suure tuleriskiga 
metsaalasid.40 Määruse (EL) nr 1305/2013 
artikkel 24.
32 Järeldused ja soovitused
Leiti tegevusi, mis ei 
olnud meetme 
eesmärkide 
saavutamiseks 
asjakohased
79 
Ehkki oma iseloomult aitasid paljud 
ülevaadatud kaasrahastatud tegevu ‑
sed (tuletõkestusvööndite rajamine, 
valikraie, lageraie) toetuse eesmärki ‑
dele kaasa, leidis kontrollikoda juh ‑
tumeid, mis ei olnud seotud loodus ‑
õnnetuste ega tulekahjuga, vaid olid 
ajendatud muudest (majanduslikest 
või keskkonnaalastest) eesmärkidest. 
Mõne läbiviidud tegevuse puhul ei 
saanud dokumentide puudumise tõttu 
kontrollida nende vastavust peamiste ‑
le toetuskõlblikkuse kriteeriumidele. 
Kontrollikoda leidis ka juhtumeid, kus 
metsateed kasutati majandustegevuse 
eesmärgil ning puudusid tõendid selle 
otstarbekusest tulekahju ennetamise 
seisukohalt. Teedevõrgustiku suur 
tihedus võib avaldada ka negatiivset 
keskkonnamõju (vt punktid 43–54).
2. soovitus
Liikmesriigid peaksid:
– tagama, et toetust antakse ainult 
loodusõnnetuste või tulekahjuga 
seotud tegevusele;
– kehtestama kontrollisüsteemi, mil ‑
le abil tagada mõjus kontroll toe ‑
tuse andmise tingimuste järgimise 
ning asjakohaste dokumentide või 
teabe olemasolu üle;– võtma rohkem arvesse toetatud 
tegevusega seotud keskkonnakaa ‑
lutlusi, eelkõige kehtestades asja ‑
kohased kaitsemeetmed keskkon ‑
naalase vastumõju ärahoidmiseks.
Komisjon peaks:
– kontrollima, et liikmesriigid 
on kehtestanud nõuetekohase 
kontrollisüsteemi;
– selgitama meetmest 226 rahastata ‑
vale tegevusele kehtivaid nõudeid, 
tagamaks, et tegevus aitab olulisel 
määral kaasa tulekahjude ja loo ‑
dusõnnetuste ärahoidmisele, eriti 
juhul, kui see on osa tulutoovast 
majandustegevusest ning sellisena 
rahastatav ka 1. telje raames.
Rahastatud tegevuse 
kulutõhusus ei olnud 
piisavalt tagatud
80 
Seoses toetatud meetmete kuludega 
leidis kontrollikoda juhtumeid, kus 
avaliku sektori toetuse ülemmäära ilma 
põhjenduseta sageli muudeti, kus tea ‑
tud tegevuse standardkulud ühes piir ‑
konnas olid tunduvalt kõrgemad kui 
sama tegevuse kulud teises piirkonnas 
või kus eelistati käsitsitööd masinate 
kasutamisele, mis tõi kaasa suuremad 
kulud. Samuti leiti juhtumeid, kus juba 
lõpuleviidud projektide valimisel tek ‑
kis ülemäärase riikliku rahastamise oht, 
kus toetusesaajad olid võimelised oma 
tegevust ise rahastama ja kus toetust 
anti põldudele (vt punktid 55–64).
33 Järeldused ja soovitused
3. soovitus
Liikmesriigid peaksid:
– tagama, et toetatud tegevuse 
kindlaksmääratud standardkulud 
on põhjendatud;
– põhjendama toetuse ülemmäära 
ja sellesse mis tahes muudatuste 
tegemist toetusesaajate poolt 
tavapäraselt kantavate kuludega;
– nõudma toetusesaajatelt, et nad 
selgelt tõendaksid oma vajadust 
meetme 226 raames antava toetu ‑
se järele.
Seiremehhanismid ei 
võimalda komisjonil ja 
liikmesriikidel meetme 
tõhusust ja mõjusust 
asjakohaselt hinnata
81 
Ühises seire ‑ ja hindamisraamistikus 
kehtestatud tulemusnäitajad ei olnud 
piisavad ja olemasolevate hinnan ‑
gute kasutegur oli piiratud. Ennetus ‑
tegevuse mõjususe kohta ei olnud 
võimalik järeldusi teha, sest seda ei olnud mõõdetud (vt punktid 65–74). 
Kindlakstehtud puudused püsivad 
tõenäoliselt ka perioodil 2014–2020, 
kuna uued kavandatud järelevalve ‑
mehhanismid ei paranda vaadeldava 
toetusliigi järelevalveraamistikku.
4. soovitus
Liikmesriigid peaksid:
– andma aru läbiviidud tegevuse 
mõjust tulekahjude või loodus ‑
õnnetuste arvu vähendamisele ja 
kahjustatud maa‑alale.
Komisjon peaks:
– parandama meetme järelevalvet, 
tagamaks, et liikmesriigid raken ‑
daksid seda kooskõlas kehtestatud 
eesmärkidega.
I auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Rasa BUDBERGYTĖ, võttis käesoleva 
aruande vastu 17. detsembri 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.
 Kontrollikoja nimel
 president  
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

34
 Lisad I lisaMeetmele 226 eraldatud rahalised ressursid
(eurodes)
Perioodil 2007–2013 kavan ­
datud avaliku sektori kulud 
(esimesed MAKid)Avaliku sektori vahendi ­
te kasutamine seisuga 
31.12.2012Toetatud  
meetmete arvEAFRD vahendite kasutamine  
(programmitöö perioodi 2007–2013 
UUED taotlused)
Liikmes­
riigidEAFRD 
panus meet ­
mes 226Meetme 226 
avaliku sekto ­
ri kogukuludEAFRD 
maksedAvaliku sek ­
tori maksed 
kokkuEnnetus Taastus Ennetus ­ 
maksedTaastus ­ 
maksedEAFRD mak ­
sed kokku
Bulgaaria 24 224 29 541 544 664 37 29 244 300 544
Tšehhi 
Vabariik22 379 28 017 11 068 13 835 47 264 3 189 7 879 11 068
Taani 3 692 6 712 3 792 6 895 0 0 0 0 0
Saksamaa 11 005 14 239 11 082 13 852 717 308 9 112 1 970 11 082
Kreeka 136 082 179 996 0 0 0 0 0 0 0
Hispaania 468  573 789 950 342 441 543 633 18 666 1 223 275 944 25 486 301 430
Prantsus ­
maa257 364 467 498 154 768 283 910 455 5 656 7 153 40 010 47 163
Itaalia 233 655 431 691 143 722 252 069 1 716 261 131 141 9 725 140 866
Küpros 2 250 4 500 1 336 2 671 86 30 962 373 1 336
Läti 12 974 16 218 1 676 2 104 13 248 1 091 584 1 675
Leedu 12 000 15 000 8 510 10 637 28 167 6 215 2 295 8 510
Ungari 8 251 10 736 1 084 1 392 0 4 105 0 1 084 1 084
Austria 40 934 81 932 40 959 83 018 12 683 3 842 28 866 8 180 37 046
Poola 112 000 140 000 31 121 38 901 74 169 19 424 5 158 24 582
Portugal 119 313 146 077 19 012 21 502 237 70 14 684 4 328 19 012
Slovakkia 88 281 111 354 89 844 113 396 179 186 57 104 32 740 89 844
KOKKU 1 552 977 2 473 463 860  958 1 388 480 34 938 16 558 555  129 140  113 695  242
35 Lisad II lisaLäbivaadatud tegevuste nimekiri
LiikmesriikTegevuse 
numberTegevuse iseloom Sekkumise liikAvaliku sekto ­
ri kogukulud 
(eurodes)EAFRD 
kogupanus 
(eurodes)Kohapealne 
audit
Hispaania 1 Ennetus Tuletõkestusvööndid, tuleohutuskava 4 464,30 3 348,23 Jah
Hispaania 2 Ennetus Valikraie, radade hooldus 641 768,30 4 8 2 437, 8 5 Jah
Hispaania 3 Taastus Lageraie, taasmetsastamine 13 013,61 9 782,18 Jah
Hispaania 4 Taastus Lageraie, valikraie 499 443,40 374 582,55 Jah
Hispaania 5 Taastus Valikraie, radade hooldus 951 688,65 713 766,49 Jah
Hispaania 6 Ennetus Ennetusmeetmed 51 488,59 38 871,67 Ei
Hispaania 7 Ennetus ja taastusValikraie, lageraie, metsateede hooldus, 
tihendamine2 262 163,20 1 741 226,39 Ei
Hispaania 8 Ennetus ja taastusValikraie, lageraie, taasmetsastamine, 
radade ehitamine ja hooldus1 038  834,14 784 763,11 Ei
Hispaania 9 Ennetus Valikraie, lageraie 1 750  955,95 1 313 216,96 Ei
Hispaania 10 Taastus Valikraie, lageraie 60 236,19 45 17 7,14 Ei
Hispaania 11 Taastus Lageraie 209 115,15 165 631,35 Ei
Hispaania 12 Ennetus Tuletõkestusvööndi ehitamine ja hooldus 278,78 225,00 Ei
Hispaania 13 Ennetus Tuletõkestusvööndid, tuleohutuskava 34 323,01 33 750,00 Ei
Hispaania 14 Taastus Metsateede ja -radade hooldus 297 550,92 276 095,98 Ei
Hispaania 15 Ennetus ja taastus Valikraie, lageraie ja taasmetsastamine 1 712  450,99 1 314  688,73 Ei
Prantsusmaa 1 Riskiennetus Lageraie, taastamine 5 368,00 9 760,00 Ei
Prantsusmaa 2 Riskiennetus Juurdepääs 44 791,12 81 438,40 Ei
Prantsusmaa 3 Riskiennetus Taristu 140 768,62 255 942,96 Jah
Prantsusmaa 4Kahjueelse olukorra 
taastaminePuhastamine, taastamine 113 979,04 207 234,62 Jah
Prantsusmaa 5Kahjueelse olukorra 
taastaminePuhastamine, taastamine 178 750,88 325 001,60 Jah
Prantsusmaa 6Kahjueelse olukorra 
taastamineTaastus 4 121,85 7 494,28 Jah
Prantsusmaa 7Kahjueelse olukorra 
taastaminePuhastamine, taastamine 11 035,20 20 064,00 Jah
Prantsusmaa 8Kahjueelse olukorra 
taastaminePuhastamine, taastamine 14 331,68 26 0 5 7, 6 0 Jah
Prantsusmaa 9Kahjueelse olukorra 
taastaminePuhastamine 63 490,90 115 438,00 Ei
Prantsusmaa 10Kahjueelse olukorra 
taastaminePuhastamine, taastamine 34 342,00 62 440,00 Ei
Prantsusmaa 11Kahjueelse olukorra 
taastaminePuhastamine, taastamine 18 182,15 33 058,46 Ei
36 Lisad II lisaLiikmesriikTegevuse 
numberTegevuse iseloom Sekkumise liikAvaliku sekto ­
ri kogukulud 
(eurodes)EAFRD 
kogupanus 
(eurodes)Kohapealne 
audit
Itaalia 1 Ennetus Tuletõkestusvööndid, trassid, lageraie 1 192 999,59 685 974,76 Jah
Itaalia 2 Ennetus Tuletõkestusvööndid, trassid 1 034 691,15 594 947 ,41 Jah
Itaalia 3 Ennetus Tuletõkestusvööndid, trassid 1 042 459,99 599 414,50 Jah
Itaalia 4 Ennetus Tuletõkestusvööndid, trassid, lageraie 816 808,12 469 664,67 Jah
Itaalia 5 Ennetus Tuletõkestusvööndid, trassid 407 399,34 234 254,62 Jah
Itaalia 6 Ennetus Tuletõkestusvööndid, trassid 394 524,99 226 851,87 Jah
Itaalia 7 Ennetus Tuletõkestusvööndid, trassid 405 571,49 233 203,61 Jah
Itaalia 8 Ennetus Tuletõkestusvööndid, trassid, lageraie 1 244 483,70 715 578,13 Jah
Itaalia 9 Ennetus Tuletõkestusvööndid, trassid 62 5 927,12 359 908,09 Jah
Itaalia 10 Ennetus Tuletõkestusvööndid, trassid, lageraie 616 179,62 354 303,28 Jah
Itaalia 11 Ennetus Tuletõkestusvööndid, trassid, lageraie 1 378  702,24 792 753,79 Jah
Itaalia 12 Ennetus Tuletõkestusvööndid, trassid 706 745,31 406  378,55 Jah
Itaalia 13 Ennetus Tuletõkestusvööndid, trassid 1 002 850,95 576 639,30 Jah
Itaalia 14 Ennetus Tuletõkestusvööndid, trassid 900 440,30 517 753,17 Jah
Itaalia 15 Ennetus Tuletõkestusvööndid, trassid, lageraie 998 533,36 574 156,68 Jah
Itaalia 16 Ennetus Tuletõkestusvööndid, trassid, lageraie 499 266,68 287 078,34 Jah
Itaalia 17 Ennetus Tuletõkestusvööndid, trassid 608 695,65 350 000,00 Jah
Itaalia 18 Ennetus Tuletõkestusvööndid, trassid, lageraie 583 960,24 335 777 ,14 Jah
Austria 1 Taastus Loodusõnnetuse järgne raie 33 800,00 16 413,00 Jah
Austria 2 Ennetus Valikraie 5 840,00 3 041,00 Jah
Austria 3 Taastus Istutamine 9 001,00 4 371,00 Jah
Austria 4 Natura 2000 Keskkonna seisukohast väärtuslikud puud 5 080,00 2 646,00 Jah
Austria 5 EnnetusHorisontaalne raie, puude äravedamine 
trosside abil29 029,00 15 118,00 Jah
Austria 6 Taastus Puude äravedamine trosside abil 17 058,00 8 283,00 Jah
Austria 7 Taastus Puude äravedamine trosside abil 18 500,00 9 008,00 Jah
Austria 8 Taastus Puude äravedamine trosside abil 115 883,00 56 273,00 Jah
Austria 9 EnnetusPuude äravedamine trosside abil, ette -
valmistus, istutamine, valikraie123 698,00 61 994,00 Jah
Austria 10 EnnetusPuude äravedamine trosside abil, ette -
valmistus, istutamine, valikraie98 538,00 48 250,00 Jah
Austria 11 Ennetus Kooreüraskite tõrje 684  810,00 333 434,00 Ei
Austria 12 Ennetus Metsatee 142 415,00 69 342,00 Ei
Austria 13 EnnetusKaitsealuste metsade taastamine, laviinide 
ennetamine, puude äravedamine trosside 
abil, istutamine jne128 062,00 62 250,00 Ei
37 Lisad II lisaLiikmesriikTegevuse 
numberTegevuse iseloom Sekkumise liikAvaliku sekto ­
ri kogukulud 
(eurodes)EAFRD 
kogupanus 
(eurodes)Kohapealne 
audit
Slovakkia 1 Ennetus Taristu, metsateed, veehoidlad, seire 503 619,00 402 895,00 Jah
Slovakkia 2 Ennetus Taristu, metsateed 404  885,00 222 687 ,00 Jah
Slovakkia 3 Ennetus Taristu, metsateed, veehoidlad 903 141,00 722 513,00 Jah
Slovakkia 4 Taastus Õhust lupjamine ja väetamine 633 904,00 507 123,00 Jah
Slovakkia 5 Taastus Taasmetsastamine 204 132,00 163 305,00 Jah
Slovakkia 6 Ennetus Taristu, metsateed 778 136,00 622 509,00 Jah
Slovakkia 7 Ennetus Taristu, metsateed 79 689,00 63 751,00 Ei
Slovakkia 8 EnnetusTuletõkestusriba puhastamine ja 
hooldamine371 433,00 297 146,00 Ei
Slovakkia 9 EnnetusTaristu, metsatee; muud 
parandusmeetmed5 0 4 97 7, 0 0 403 982,00 Ei
Slovakkia 10 Taastus Taasmetsastamine, metsatee 1 495 292,00 1 196 234,00 Ei
Slovakkia 11 Taastus Taasmetsastamine 153 271,00 12 2 617, 0 0 Ei
38
Uue programmitöö perioodi jaoks analüüsis 
komisjon metsandussektori olukorda 2013. aasta 
komisjoni talituste töödokumendis, mis oli komis ‑
joni Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa 
Majandus‑  ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide 
Komiteele esitatud teatise „Uus ELi metsastrateegia 
metsade ja metsandussektori jaoks” lisa3.
VI
Osana metsade säästvast majandamisest võib 
eelkõige tulekahju ennetamiseks rajatud metsa ‑
teed (või muud investeeringut) kasutada ka muude 
riskide ennetamiseks ning taastamis ‑ ja parandus ‑
töödeks, puhkamiseks või majanduslikul eesmärgil. 
Asjakohase metsateede võrgustiku rajamine mitte 
ainult ei aita metsa paremini tulekahju eest kaitsta, 
vaid suurendab ka metsavarude jätkusuutlikku 
majanduslikku hindamist paljudes piirkondades. 
Sageli tuleb neid meetmeid võtta selleks, et vältida 
olukorda, kus sotsiaal‑majanduslik huvi metsa ‑
alade vastu kaob täielikult, mis võib viia metsade 
hülgamiseni ning mille tulemusel suureneb lõpuks 
tulerisk.
Uueks programmitöö perioodiks on ette valmista ‑
tud juhendmaterjalid, et tagada meetme nõuete ‑
kohane kasutamine liikmesriikides ja piirkondades. 
Peale selle tuleb liikmesriikidel ja piirkondadel 
oma vajadusi ning põhjusi rohkem täpsustada, 
kui nad soovivad enda teedevõrgustiku tihedust 
suurendada.
3  COM(2013) 659 final, http://ec.europa.eu/agriculture/forest/
strategy/index_en.htmKommenteeritud kokkuvõte
IV
Komisjon on arvamusel, et üldiselt aitasid metsatu ‑
lekahjude ennetusmeetmed kaasa maaelu arengu 
programmide eesmärkidele. On saavutatud konk ‑
reetseid tulemusi ja metsatulekahjusid oli vähem. 
Peale selle on eelkõige meetmete ulatuse ja juhiste 
parandamisega seoses tehtud muudatusi, mida 
rakendatakse ajavahemikul 2014–2020.
V
Maaelu arengu määruses1 on ette nähtud, et tule ‑
kahjude ennetusmeetmed peaksid hõlmama alasid, 
mille liikmesriigid on vastavalt oma metsakaitse ‑
kavadele liigitanud kõrge või keskmise tuleriskiga 
aladeks. Valikumenetluses võeti suunitluse ja priori ‑
teetsuse määramisel aluseks nimetatud metsakait ‑
sekavad ja liikmesriikide riiklikud või piirkondlikud 
metsaprogrammid või samalaadsed vahendid.
Komisjon analüüsis metsandussektori olukorda 
ning metsatulekahjude ennetamise ja seire aspekte 
komisjoni talituste 2005. aasta töödokumendis, mis 
oli ELi metsandusstrateegia rakendamist käsitleva 
teatise lisa2. Maaelu arengu määrusega nõuti, et 
metsandusmeetmed peaksid aitama kaasa ühen ‑
duse metsandusstrateegia elluviimisele. Nimetatud 
metsandusstrateegia hõlmab metsade säästva 
majandamise majanduslikke, keskkonna ‑ ja sotsiaal ‑
seid aspekte.
1 Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1698/2005.
2  Komisjoni talituste töödokument. Lisa järgmise dokumendi 
juurde: komisjoni teatis ELi metsastrateegia rakendamise kohta 
(KOM(2005) 84 (lõplik)) /* SEC/2005/0333 */ ( http://ec.europa.
eu/agriculture/forest/1998 ‑strategy ‑2006 ‑action‑plan/
sec‑2005 ‑333_en.pdf ).Komisjoni  
vastus
Komisjoni vastus 39
IX Esimene taane c)
Komisjon on seisukohal, et uus maaelu arengu 
määrus sisaldab läbivaadatud meedet, mis käsitleb 
metsade kaitset ja taastamist. Uue meetmega võib 
toetada tegevust, mis on seotud metsadele tule ‑
kahju, loodusõnnetuse või katastroofi tagajärjel tek ‑
kiva kahju ennetamise ja taastamisega, ning samuti 
kahjureid ja haigusi ennetavat tegevust, tingimusel 
et vastava katastroofi toimumise riski kohta on 
teaduslikku tõendusmaterjali ja seda tunnustavad 
avalik‑õiguslikud teadusorganisatsioonid.
IX Esimene taane e)
Toetatud tegevuse jaoks on juba olemas mitu kesk ‑
konnakaitsemeedet. Näiteks elupaikade direktiivi 
artikli 6 lõigete 2 ja 3 alusel sätestatud Natura 2000 
kaitserežiimiga tagatakse nimetatud alade olu ‑
korra olulise halvenemise vältimine4. Muudel aladel 
ennetatakse keskkonnale kahjuliku mõju avaldamist 
ka keskkonnamõju hindamisega. Lisaks sellele võib 
kogu ELi fondidest kaasrahastatava tegevuse jaoks 
nõuda riikide pädevatelt asutustelt ELi kaasrahasta ‑
mise eeltingimusena hea keskkonnatava või säästva 
metsamajandamise tunnistust.
Uuel programmitöö perioodil on mitmesuguste 
meetmete rakendamisel kõige olulisem näitaja toe ‑
tusesaajate keskkonnatoime.
IX Esimene taane f)
Komisjon on seisukohal, et kui programmides kasu ‑
tatakse standardkulude meetodit, tagavad liikmes ‑
riigid ja piirkonnad, et asjaomased arvutused on pii ‑
savad ja nõuetekohased ning juba eelnevalt tehtud 
õiglasel, erapooletul ja kontrollitaval viisil. Kõikide 
standardkulude arvutamiseks tuleks määrata sõltu ‑
matu organ või kinnitada arvutuste piisavust.
4 Nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ.VII
Eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega võtab 
komisjon vastu riiklikud ja piirkondlikud maaelu 
arengukavad, kuid nende rakendamine ning toe ‑
tuse tasuvuse ja tõhususe tagamine on liikmesrii ‑
kide ja nende korraldusasutuste ülesanne.
Käsitsitöö kasutamine masinate asemel võib mõni ‑
kord olla tingitud maastiku iseärasustest (orograa ‑
fia, keskkonnaaspektid jne) ja seda tuleks vaadata 
laiemas maaelu arengu kontekstis.
VIII
Tuleb hoolikalt jälgida, et seire ja hindamise kulude 
ja sellest saadava võimaliku kasu vahel valitseks 
tasakaal. Eriti on ennetusmeetmete puhul raske ja 
seetõttu ka kallis tuvastada põhjuslikkuse ahelat. 
Peale selle on teatavate metsandusega seotud sek ‑
kumiste mõjusust võimalik hinnata üksnes mitme 
aasta või koguni aastakümne möödudes.
Programmitöö perioodiks 2014–2020 on tehtud 
parandusi. Näiteks hakatakse ühises seire ‑ ja hinda ‑
missüsteemis koguma andmeid uute toetatud alade 
ennetusmeetmetega seotud näitajate kohta. Peale 
selle on väärtuslike hindamistulemuste saamiseks 
ette nähtud, et 2019. aastal võetakse kasutusele 
rakendamise täiustatud aastaaruanne. Selles aruan ‑
des hinnatakse maaelu arengukavasid ja esitatakse 
esimesed tulemused nende kavade tõhususe kohta.
IX Esimene taane b)
Komisjon on seisukohal, et Natura 2000 võrgustikku 
kuuluvatel metsadel on suur keskkonnaväärtus 
ja need pakuvad olulisi ja mitmekesiseid ökosüs ‑
teemiteenuseid. Peale selle kohaldatakse mitut 
Natura 2000 võrgustiku tingimust kõikide ELi met ‑
sade suhtes nii Natura 2000 aladel kui ka neist väl ‑
jaspool ning selles suhtes on väljaspool Natura 2000 
alasid asuvate metsade roll samuti väga oluline.
Komisjoni vastus 40
Auditeeritavad meetmed ja makseasutused mää ‑
ratakse riskianalüüsi abil. Riskipositsiooni kvan ‑
tifitseerimisel on peamine rahaline tähtsus. See 
tähendab, et suurte kulutustega auditivaldkonda 
hinnatakse tõenäoliselt kõrgemalt ja auditeeritakse. 
Meedet 226 on auditeeritud 2014. aastal ja auditee ‑
ritakse 2015. aastal.
IX Teine taane d)
Komisjon rakendab praegu soovitust maaelu aren ‑
gukavade õigusraamistiku ja täiendavate juhiste 
kaudu.
Uus meede hõlmab laiemat riskide ja kahjude vali ‑
kut. Asjakohane juhenddokumendis toodud meet ‑
mete kirjeldus ajavahemikuks 2014–2020 sisaldab 
üksikasjalikke nõudeid ja selgitusi ning võib liikmes ‑
riigile meetme vastaval väljatöötamisel abiks olla.
Liikmesriikide ja piirkondade tähelepanu juhiti asja ‑
olule, et kui tegevuse otstarbe osas valitseb eba ‑
selgus, tuleks vaadata muid konkreetselt metsade 
majandusliku väärtuse suurendamisele suunatud 
meetmeid.
IX Teine taane e)
Komisjon nõustub soovitusega.
Mõni muudatus on juba sisse viidud, näiteks haka ‑
takse aastate 2014–2020 ühises seire ‑ ja hindamis ‑
süsteemis koguma andmeid uute toetatud alade 
ennetusmeetmetega seotud näitajate kohta.
Selleks et saada väärtuslikke hindamistulemusi 
varem, võetakse 2019. aastal kasutusele raken ‑
damise täiustatud aastaaruanne. Selles rakenda ‑
mise täiustatud aastaaruandes esitatakse prog ‑
rammide tulemuste hinnang ja võimaluse korral 
mõjuhinnang.IX Esimene taane g)
Kontrolle ja karistusi käsitlev juhenddokument on 
ettevalmistamisel ja seda arutatakse liikmesrii ‑
kidega. Kõnealuse dokumendi I lisa sisaldab liik ‑
mesriikidele ette nähtud kontrollnimekirja kulude 
mõistlikkuse hindamise jaoks.
IX Teine taane a)
Komisjon rakendab praegu soovitust.
Vajadus ennetusmeetmete asjakohase kirjelduse 
järele on esitatud maaelu arengukavade strateegias 
aastateks 2014–2020 vajaduste analüüsi jaotises ja 
mõnel juhul ka partnerluslepingute tasandil.
Komisjon uurib esitatud maaelu arengukavasid, 
kontrollib sekkumisloogikat ja vajadust ennetus ‑
meetmete järele programmi heakskiitmisperioodi 
ajal ning nõuab, et ennetustegevus põhineks asja ‑
omase ala kaitsekaval.
IX Teine taane b)
Komisjon nõustub soovitusega.
Komisjon uurib koos riikide ametiasutustega või ‑
malust võtta vastaval tasemel meetmeid seoses 
ühtsete põhikriteeriumidega, et nende abil eristada 
väikese, keskmise ja suure tuleriskiga aladeks liigita ‑
tud metsaalasid.
IX Teine taane c)
Komisjon rakendab praegu soovitust.
Komisjon viib liikmesriikides läbi nõuetele vastavuse 
auditeid, et kontrollida, kas väljamakstud kulutused 
on olnud eeskirjadele vastavad. Kui auditiga leitakse 
puudusi, kohaldatakse finantskorrektsioone.
Komisjoni vastus 41
Tähelepanekud
21 Esimene punkt
Komisjon on arvamusel, et konsultatsiooni ‑ ja liik ‑
mesriikidega vahetatava teabe platvormina toimiva 
Euroopa Komisjoni metsatulekahjude eksper ‑
dirühma ja alalise metsakomitee jätkuv töö annab 
komisjonile asjakohast teavet metsatulekahjude ja 
muude õnnetuste, sealhulgas haiguste ja kahjurite 
kohta. Esitatud maaelu arengukavades on metsade 
ja keskkonna olukorda kirjeldav peatükk ning see 
teave toetab programmi ettepanekute hindamist.
Peale selle parandab metsadega seotud loodusõn ‑
netustest ülevaate saamist pärast ELi metsastratee ‑
gia hiljutist avaldamist loodud Euroopa metsatea ‑
besüsteemi metsahäiringute moodul.
21 Teine punkt
Maaelu arengukavad sisaldavad SWOT‑analüüsi, mil ‑
lest liikmesriigid ja piirkonnad juhinduvad stratee ‑
giliste valikute tegemisel programmis sisalduvate 
prioriteetide, eesmärkide ja meetmete kohta ning 
mis on ka lähtestsenaarium, mille alusel programmi 
seirata ja hinnata.
Ühine vastus punktidele 22–24
Liikmesriikidel on märkimisväärsed biogeograa ‑
filised ja klimaatilised erinevused alates põhjapo ‑
laarjoonest kuni India ookeanini (Prantsusmaale 
kuuluv Réunion), seetõttu peaks metsade liigita ‑
mine tuleriski alusel kajastama tuleriskiga hõlmatud 
piirkonna eriomadusi.
Määrusega (EMÜ) nr 2158/92 nõuti, et liikmesrii ‑
gid esitaksid liigitamise kohta ettepanekud, mille 
komisjon heaks kiidaks.Sissejuhatus
01
Komisjon on seisukohal, et kuna metsad on multi ‑
funktsionaalsed ja teenivad elutähtsate ökosüstee ‑
miteenuste osutamisega majanduslikke, sotsiaalseid 
ja keskkonnaeesmärke, ei saa nende ülesandeid 
täielikult eraldada. Seetõttu võivad peamiselt 
majanduslike eesmärkide täitmisele suunatud met ‑
sandusmeetmed teenida ka sotsiaalseid või kesk ‑
konnaeesmärke. Eelkõige sekkumine kaitse eesmär ‑
gil võib tuua ka sotsiaalset, majanduslikku ja muud 
keskkonnakasu. Metsandusmeetmete kujundamisel, 
korraldamisel ja kontrollimisel tuleks arvestada 
metsandusprotsesside erilist iseloomu.
04
Põlenud metsamaa võib väheneda tänu metsatule ‑
kahjusid ennetava süsteemi heale rakendamisele, 
mida meede hõlbustab.
Statistika võib näidata, et põlendike ala on nüüd 
enam‑vähem stabiilsel tasemel, mis ei tähenda, et ei 
oleks kasvavat metsatulekahjude ja muude õnne ‑
tuste ohtu.
05
Metsatulekahjudel on ka oluline sotsiaal‑majandus ‑
lik mõju, sest need kahjustavad metsast sõltuvaid 
elatusallikaid ja tekitavad puiduturgudel moonutusi 
ning põhjustavad inimkaotusi.
Komisjoni vastus 42
27
Komisjon on seisukohal, et talle on loodusõnnetuste 
ja muude katastroofide varasema ja prognoositava 
muutumise ning võimaliku kahjurite esinemise ja 
haiguste puhkemise kohta Euroopa metsateabe ‑
süsteemi ja uuringute kaudu kättesaadav igakülgne 
teave (nt uuring metsade kohanemise kohta kliima ‑
muutusega5 või muud õnnetusi käsitlevad uurin ‑
gud6). Teave ei ole siiski liikmesriikide lõikes üht ‑
lustatud. Komisjon järgib ka liikmesriikide taotlusi 
Euroopa Solidaarsusfondi kasutuselevõtuks pärast 
suurõnnetusi ja maaelu arengukavade muutmise 
taotlusi. Peale selle teavitavad liikmesriigid alalist 
metsakomiteed regulaarselt suurematest erakorra ‑
listest sündmustest.
28
Komisjon tegeleb praegu Euroopa metsateabe ‑
süsteemi väljatöötamisega. Süsteemi prototüüp 
muutub kättesaadavaks ja seda esitletakse alalises 
metsakomitees 2014. aasta detsembris.
29
Komisjon on seisukohal, et tal on metsi mõjutavate 
loodusõnnetuste liikide ja ka katastroofide enne ‑
tamise vajaduste kohta asjakohased teadmised, 
et analüüsida maaelu arengukavasid, kasutades 
selleks otsekontakte liikmesriikide ja piirkondadega, 
korrapäraseid ELi metsandusjuhtide kohtumisi ning 
alalise metsakomitee ja Euroopa metsateabesüs ‑
teemi käimasolevat tööd.
30
Võttes arvesse, et puudub kõige väärtuslikumate 
metsaalade ühine määratlus, toetab komisjon 
teatava prioriteetsete meetmete raamistiku loomist 
ELi kaasrahastamise jaoks sarnaselt liikmesriikides 
juba olemasolevatele raamistikele Natura 2000 
võrgustiku rahastamiseks erinevatest ELi fondidest. 
Raamistikus sõnastatud liikmesriikide prioriteete 
kajastataks seejärel valikumenetluses.
4  Impacts of Climate Change on European Forests and Options 
for Adaptation (kliimamuutuse mõju Euroopa metsadele ja 
kohanemise võimalused), http://ec.europa.eu/agriculture/
analysis/external/euro_forests/index_en.htm
6 http://ec.europa.eu/environment/forests/studies.htmPraeguse EAFRD määruse järgi ei ole liikmes ‑
riikidel vaja komisjonile teha erineva tuleriski 
tasemega alade määramise ettepanekuid. Nende 
alade määramine on liikmesriikide pädevuses. 
Kõik uued liikmesriigid kuuluvad metsatulekah ‑
jude eksperdirühma ja teevad koostööd Euroopa 
metsatulekahjude teabesüsteemi (EFFIS) tegevuse 
raames. Seega on teave metsatulekahjude kohta 
kättesaadav. Nimetatud sätted näitavad komisjoni 
ja liikmesriikide ühist soovi hoida metsatulekahjude 
ennetamise meetmeid nii sihipäraste ja terviklikena 
kui võimalik, võttes arvesse biogeograafiliste tin ‑
gimuste märkimisväärseid erinevusi liikmesriikide 
vahel.
Üks Euroopa metsatulekahjude teabesüsteemi raja ‑
mise eesmärke on saada ühtlustatud teavet kogu 
Euroopa metsatulekahjude kohta. See teave on 
ülioluline mitmepoolse koostöö tegemiseks metsa ‑
tulekahjude ennetamisel ja kustutamisel.
25
Maaelu arengukavade analüüsimisel on komisjoni 
talitused liikmesriigi või piirkonna metsade üldisest 
tuleriskist teadlikud.
Komisjon on esitanud metoodika metsade tuleriski 
hindamiseks Euroopa metsatulekahjude teabesüs ‑
teemi tegevuse raames. Siiski on tarvis koostöös 
liikmesriikidega teha lisatööd, et koostada Euroopa 
metsade tuleriski ühtlustatud kaart.
26
Komisjon on Slovakkia maaelu arengukava 2014–
2020 läbirääkimiste ajal saadetud märgukirjas kut ‑
sunud Slovakkia ametiasutusi üles põhjalikult läbi 
vaatama tuleriskiga metsaalade liigitamise metoo ‑
dikat. Komisjon uurib koos Slovakkia ametiasu ‑
tustega tähelepanelikult ajavahemiku 2014–2020 
vajaduste määratlemist, võttes arvesse pikaajalisi 
andmeid tulekahjude esinemise kohta ning rahasta ‑
mise ja ennetuse proportsionaalsust.
Komisjoni vastus 43
35
Liikmesriigid on loonud prioriteetse tegevuse 
raamistikud, et alates 2012. aastast rahastada 
riikide Natura 2000 võrgustikke. Uuel rahastamis ‑
perioodil on need raamistikud kõige kasulikumad 
abivahendid Natura 2000 aladel toimuva tegevuse 
eelisjärjestamisel. Komisjon tagab, et piisavalt 
prioriteetseks peetakse tegevust, mis on kooskõ ‑
las vastavate liikmesriikide prioriteetse tegevuse 
raamistikega kavandatud Natura 2000 alade ning 
samuti muudele keskkonnaväärtusega alade jaoks, 
nagu rahvuspargid.
Komisjon on seisukohal, et metsad on multifunkt ‑
sionaalsed ja keskkonnaväärtusi tuleks vaadelda 
õiges kontekstis. Seetõttu peaksid programmi ‑
dega väljatöötatud valikukriteeriumid hõlmama ka 
säästva metsamajandamise muid aspekte.
Peale selle kohaldatakse mitut Natura 2000 võrgus ‑
tiku tingimust kõikide ELi metsade suhtes nii Natura 
2000 aladel kui ka neist väljaspool.
1. selgitus
Slovakkia ametiasutused on teinud ettepaneku 
arvata keskkonnakriteeriumid Slovakkia maaelu 
arengukava 2014–2020 allmeetmete 8.3 ja 8.4 
(metsadele tekkiva kahju ennetamine ja taastamine) 
valikukriteeriumide hulka.
Konkreetsed sekkumismeetodid Prantsusmaal 
tuleks valida vastavalt kohalikele tingimustele. Kui 
tegemist on kuiva liivmullaga, mille pealmises kihis 
on väga vähe orgaanilist ainest, võib buldoose ‑
rite kasutamist pidada asjakohaseks ning see võib 
olla kiire lahendus kahjustatud ala taastamisel. 
Teatavatel aladel, kus on nende erilisi biogeograa ‑
filisi tingimusi arvestades vajalik asjakohane kiire 
reageerimine, et vältida kahjurite ja haiguste levikut 
(mis võib avaldada negatiivset mõju kahjustamata 
või kaitsealustele metsadele), peaks metsa tuleriski 
vähendamine ja kõrbestumise vältimine olema 
esmatähtis.Ühine vastus punktidele 31–33
Üks korraldusasutuse kindlaks määratud tegevuse 
väljavalimise kriteerium on kooskõla piirkondliku 
metsamajanduskavaga ja metsade jaoks ettenähtud 
muude planeerimisvahenditega. Sellega tagatakse 
väljavalitud tegevuse kindel kvaliteet ja antakse 
eelisõigus sekkumisele sellistel aladel, kus metsa 
tulerisk on suurem.
Peale selle on liikmesriikidel seoses metsatulekah ‑
jude ennetamise programmidega, mida ELi vahen ‑
ditest on rahastatud alates 1992. aastast, projektide 
eelisjärjestamises märkimisväärsed kogemused.
Piirkondlikul ja liikmesriigi tasandil sisaldavad 
metsakaitsekavad teavet selle kohta, mida teha 
metsatulekahjude ja muude õnnetuste korral. 
Samuti on kättesaadav maakondade haldustasandi 
(NUTSi 3. tasand) teave metsatulekahjude asukoha, 
ulatuse ja põhjuste kohta. Uuel programmitöö 
perioodil nõudis komisjon, et maaelu arengu prog ‑
rammides esitataks ennetuse ja kaitse vajaduste 
kindlustamiseks metsakaitsekava.
34
Austria on projektide valimiseks rajanud süsteemi, 
mille seirekomitee kiitis heaks 19. juunil 2014. Süs ‑
teem kujutab endast kolmeastmelist lähenemisviisi, 
mis rajaneb meetmetes kirjeldatud valikukriteeriu ‑
midel, täiendavatel riigi õigusnormidel ja vajaduse 
korral täpsustatud kriteeriumidel. Uus süsteem 
peaks tagama aastate 2014–2020 programmitöö 
perioodiks väljavalitud tegevuse kõrge kvaliteedi.
Komisjoni vastus 44
Ühine vastus punktidele 39–41
Meetme 226 eelarve on kättesaadav iga liiki riigi ‑ ja 
erasektori metsadele. Kuigi riigimetsad on prog ‑
rammi rakendamise jooksul saanud suuremat raha ‑
list toetust, neutraliseerib selle toetatavate hekta ‑
rite arv. Andaluusia 2013. aasta eduaruande kohaselt 
oli 78% toetust saanud metsaaladest eraõiguslikud.
Komisjon on seisukohal, et liikmesriikide ja korral ‑
dusasutuste ülesanne on välja valida parimad pro ‑
jektid, võttes arvesse nende sotsiaal‑majanduslikke 
ja geograafilisi tingimusi, ning põhjendada kohalda ‑
tavate kulude väljaarvutamise nõuetekohasust.
Töömahuka tegevuse toetamine võib olla tingitud 
maastiku iseärasustest (orograafia, keskkonnaas ‑
pektid jne) ja seda tuleks vaadata laiemas maaelu 
arengu kontekstis.
42
Komisjon on seisukohal, et kontrollitud põle ‑
tamine alade puhastamise meetodina on väga 
riskantne ettevõtmine. Sellele kohaldatakse väga 
rangeid haldustingimusi ja see ei ole ühiskonnas 
aktsepteeritud.
44
Komisjon on seisukohal, et pikenenud põua ja 
kuumalainete suurenenud esinemissageduse ja 
tugevuse tõttu (esmane põhjus), mida võib teatava ‑
tel tingimustel samuti pidada loodusõnnetusteks, 
võeti mõnes programmis kasutusele tegevus nn 
teisese kahju (kahjurite ja haiguste) vastu, millega 
ennetati kahju ulatuslikumat levikut, millel oleks 
olnud tõsised keskkonna ‑ ja sotsiaal‑majandusli ‑
kud tagajärjed. Seetõttu võib järeldada, et maaelu 
arengu meetmete kaudu toetatud sekkumine aitas 
edukalt kaasa meetme eesmärgile ja vastavatele 
programmidele.37
Tulekahju ennetuseks rajatud metsateid võib kasu ‑
tada ka muul otstarbel. Teed on olulised taastamisel 
ja õnnetuste negatiivse mõju ennetamisel. Lisaks 
sellele oleks kahte liiki teede ehitamine – ühed met ‑
satulekahju ennetamiseks ja teised muuks otstar ‑
beks – ebatõhus ja kulukas investeering.
Slovakkias kasutati maaelu arenguprogrammide 
raames metsatulekahjude ennetamiseks ehitatud 
metsateid tõhusalt praeguste tormide ja tuulemur ‑
dude järgseks kiireks taastamistegevuseks. Parem 
juurdepääs aitas vähendada järgnevate õnnetuste 
riski (tulekahju või kahjurid) ja tänu nõuetekohasele 
juurdepääsule häiriti mullastikku minimaalselt, mis 
säästis mulla orgaanilist ainest ja oli abiks taimesti ‑
kule ja mullaloomastikule.
Metsade kaitsmiseks tuule või lume põhjustatud 
õnnetuste eest ei ole tõhusaid mehhanisme. See ‑
tõttu keskendub tegevus peamiselt metsatulekah ‑
jude ennetamisele. Ennetustegevus ei ole kunagi 
seotud juba toimunud abiootilist päritolu kahjuga, 
vaid selle ennetamisega. Seepärast ei saa luua 
otsest seost tulekahjude vastasele ennetustegevu ‑
sele eraldatava riigi toetuse osakaalu ja tulekahju 
tekitatud kahju vahel.
Vt ka punkti 50 vastust.
38
Metsade riskide hindamist rahastavad EL ja liikmes ‑
riikide fondid. Austria eraldab teatavad ELi fondide 
summad (kvoodid) eri piirkondadele. Ülejäänuid 
rahastatakse riigi vahenditest.
Komisjoni vastus 45
3. selgitus
Olukord on paranenud. Akvitaanias kasutatakse 
kahjustatud alade jälgimiseks nüüd satelliidipilte. 
Iga kahjustatud krunti kontrollib ekspert, kes 
tõendab kahjude ulatust enne hüvitise taotlemist. 
Seejärel töötlevad riigi teenistused taotlusi ja viivad 
enne hüvitise andmist valimi põhjal läbi kohapeal ‑
seid kontrolle.
Slovakkia ametiasutused tunnistasid dokumentide 
haldamisel tehtud viga ja teatasid komisjonile, et 
vastavat sisekorda on juba muudetud.
50
Metsateed võivad täita mitmesugust otstarvet: 
hõlbustada juurdepääsu metsatulekahju korral, 
võimaldada juurdepääsu tulekahjude vastaseks 
ennetustegevuseks, samuti puidu ja muude metsa ‑
toodete väljavedu metsast.
Komisjon on arvamusel, et tulekahjuennetuse ots ‑
tarbel ehitatud metsateed võivad täita ka muud ots ‑
tarvet tingimusel, et alternatiivne kasutus ei takista 
teede algsete ülesannete täitmist.
Vt ka punkti 51 vastust.
51
Metsateede kasutamine majanduslikul otstarbel ei 
ohusta nende ülesandeid metsatulekahjude enne ‑
tamisel. Valikraie ja biomassi eemaldamine moo ‑
dustavad olulise osa metsatulekahjude ennetus ‑
meetmetest. Osa vajalikust ennetustegevusest on 
puidu vedu, milleks samuti kasutatakse metsateid. 
Kokkuvõttes suurendab teede mitmeotstarbeline 
kasutamine nende ehitamiseks tehtud investee ‑
ringu kulutõhusust.45
Komisjon on mõistnud, et programmitöö perioodil 
oli Austrial probleeme meetmete 224 ja 225 raken ‑
damisega. Hoolimata pidevast ergutamisest ei suu ‑
detud neid meetmeid edukalt rakendada. Seetõttu 
kiitis Austria metsapotentsiaaliga seotud ennetus ‑
projekte heaks ka meetme 226 alusel.
46
Komisjon on seisukohal, et praegused teadmised 
metsade ja kliima seoste kohta lubavad arvata, et 
metsade mitmekesistamine ja mitmesuguste puulii ‑
kide istutamine võib parandada metsade vastupa ‑
nuvõimet paljudele katastroofidele ja tulekahjudele 
ning see võib ka parandada kohanemist kliima ‑
muutustega. Mitmekesistamine peaks toimuma 
enne katastroofi toimumist ja tuginema eksperdi ‑
arvamustele, metsakaitsekavadele ja pikaajalistele 
metsa ‑ või kliimaga kohanemise strateegiatele.
47
Kuna valitsustevaheline kliimamuutuste rühm prog ‑
noosis oma aruandes7 erakorraliste ilmastikusünd ‑
muste sageduse ja tugevuse suurenemist, on see 
meede komisjoni arvates asjakohane, et tulevikus 
õnnetustele kiiresti reageerida.
Pöögipuitu ohustavad peale putukate ka mitme ‑
sugused seened, mis võivad puitu kahjustades 
põhjustada puidu väärtuse märkimisväärset vähe ‑
nemist ning suurendada kahjurite ja haiguste riski 
seni kahjustamata metsades ja ohustada varasemalt 
terveid ökosüsteeme.
Komisjon uurib kontrollikoja tuvastatud konkreetset 
juhtumit.
7  https://www.ipcc.ch/pdf/special‑reports/srex/SREX_FD_SPM_
final.pdf
Komisjoni vastus 46
57
Töömahuka tegevuse toetamine võib olla tingitud 
maastiku iseärasustest (orograafia, keskkonnaas ‑
pektid jne) ja seda tuleks vaadata laiemas maaelu 
arengu kontekstis. Inimtööjõu kasutamisega võivad 
kaasneda keskkonnahoidlikumad töömeetodid ja 
oluline sotsiaal‑majanduslik kasu, mis on samuti üks 
maaelu arengupoliitika eesmärke.
6. selgitus
Kulude tase võib olla erinev, kuna nii ökogeograafi ‑
lised ja geoloogilised tingimused kui ka muud tegu ‑
rid on erinevad. Samuti võib esineda põhjusi, mille 
tõttu ei ole üldse võimalik masinaid kasutada või ei 
ole võimalik kasutada kallimaid masinaid, näiteks 
nõlvakud, raskendatud juurdepääs, keskkonnaees ‑
kirjad jne.
58
Komisjon on kutsunud Slovakkia ametiasutusi üles 
võtma Slovakkia maaelu arengukava 2014–2020 
raames kasutusele kulude põhjendatuse kontrolli.
60
Mõnel alal on teatava konkreetse teenuse osutajate 
arv piiratud.
61
Komisjon on seisukohal, et korraldusasutused on 
organid, kes vastutavad toetuse tõhususe tagamise 
eest projekti tasandil.
Tühimõju sellisel kujul on võimalik ära hoida selle 
tagamisega, et investeering tehakse üksnes pärast 
toetusetaotlust või toetuse andmist. Muul juhul 
võib tühimõju hindamine osutuda küllaltki subjek ‑
tiivseks ja viia taotlejate ebavõrdse kohtlemiseni.52
Metsateede kasutamine majanduslikul otstar ‑
bel ei või ohustada nende võimet täita metsade 
ennetusmeetmeid.
53
Komisjon on seisukohal, et kuna kohalikud metsad 
ning biogeograafilised, geoloogilised ja ökoloo ‑
gilised tingimused on kogu ELis oluliselt erinevad, 
oleks ELi tasandil miinimumnõuete kehtestamine 
problemaatiline. Sellised miinimumnõuded tuleks 
kehtestada kõige asjakohasemal tasandil.
Peale selle aitab asjakohase metsateede võrgustiku 
rajamine metsa paremini tulekahju eest kaitsta ning 
suurendab metsavarude jätkusuutlikku majandus ‑
likku hindamist paljudes piirkondades. Sageli on see 
vajalik selleks, et vältida olukorda, kus sotsiaal‑ma ‑
janduslik huvi metsaalade vastu kaob täielikult, mis 
võib viia metsade hülgamiseni ning mille tulemusel 
suureneb lõpuks ka tulerisk.
54
Komisjon on seisukohal, et sõltuvalt kohalikest 
biogeograafilistest ja geoloogilistest tingimustest 
võib metsateede tihedus olla suurem või väiksem. 
Peale selle võivad metsateed pakkuda juurdepääsu 
mitmele alale ja valdusele ning võib juhtuda, et 
metsatee mõned lõigud hõlmavad alasid, kus on 
juba asjakohane teedevõrgustiku tihedus. Slovakkia 
maaelu arengukava 2014–2020 arutamisel kutsus 
komisjon Slovakkia ametiasutusi üles lisama ühe 
valikukriteeriumina ala teedevõrgustiku tihedus.
5. selgitus
Eelmisel programmitöö perioodil ei olnud ujuva 
intressimääraga abi välja arvatud. Kuid see ei ole 
lubatud uuel programmitöö perioodil.
2. näide
Vt punkti 57 vastust.
Komisjoni vastus 47
68
Proportsionaalsuse tõttu sisaldas aastate 2007–2013 
ühine seire ‑ ja hindamisraamistik ühiste väljundinäi ‑
tajate kogumit, millega tagati maaelu arengukavade 
andmete koondamine ja võrdlemine ning mis oli 
välja töötatud nii, et see sobiks valdaval enamikul 
juhtudel. Erijoonte kirjeldamiseks võivad liikmesrii ‑
gid vajaduse korral kasutada täiendavaid näitajaid.
Ennetustegevuse kohta kogutakse näitaja „toetu ‑
sega hõlmatud ala” andmeid aastate 2014–2020 ühi ‑
ses seire ‑ ja hindamissüsteemis. Sellega täidetakse 
aastate 2007–2013 ühises seire ‑ ja hindamisraamisti ‑
kus tuvastatud lünk.
69
Vaatlused näitavad, et eri meetmete keerukuse ja 
omavaheliste seoste tõttu ei ole paljudel juhtudel 
mõttekas tulemusnäitajaid liiga üksikasjalikul tase ‑
mel lahti kirjutada. Sel põhjusel on komisjon aastate 
2014–2020 programmitöö perioodi seire ‑ ja hinda ‑
misraamistiku puhul teinud otsuse hinnata tulemusi 
maa‑ala kasutuseesmärgi tasemel.
70
See näitaja on üks hindamissüsteemi osa. Uut hin ‑
damissüsteemi tuleks arvestada globaalselt.
71
Komisjon on teadmiseks võtnud, et maaelu aren ‑
gukavade kontekstis on vahehindamisel piiratud 
lisandväärtus. Seetõttu on vahehindamise nõue 
programmitöö perioodil 2014–2020 ära jäetud.
72
Vt punktide 69 ja 71 vastuseid.62
Aastate 2014–2020 programmitöö perioodil loe ‑
takse vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 60 
lõikele 2 rahastamiskõlblikuks üksnes sellised inves ‑
teerimisprojektide kulud, mis on tehtud pärast seda, 
kui toetusesaaja on esitanud taotluse. Liikmesriigid 
võivad selleks kehtestada isegi hilisema ajahetke, 
näiteks toetuse andmise otsuse.
63
Komisjon on arvamusel, et toetusesaaja vastust 
oleks pidanud rohkem uurima, et selgitada välja, 
millistel tingimustel ja kui tasuvalt oleks selline 
investeering tehtud ja kas ilma meetme alusel 
antava toetuseta oleks algset eesmärki olnud üldse 
võimalik saavutada.
64
Teataval määral võib toetusõigusi kasutaval rahasta ‑
miskõlblikul hektaril kasvada puid, võsa või põõsaid.
Nende puude ja põõsaste või selle võsa ülemäärase 
kasvamise piiramine võib vähendada metsatulekah ‑
jude riski metsaga ümbritsetud maatükil.
Ühine vastus punktidele 65–67
Komisjon on seisukohal, et metsapõlengutega 
seotud ennetusmeetmeid tuleks vaadelda maaelu 
arengu laiemas kontekstis ja pikas perspektiivis, 
kuna metsade looduslikud protsessid on keeru ‑
kad ja teatava sekkumise mõõdetavad tulemused 
saadakse alles aastate või aastakümnete pärast. 
Liikmesriikide metsainventuurid, mida võib kor ‑
rata 10–20 aasta järel, ja muud metsaseireprog ‑
rammid võivad anda teavet muudatuste kohta. 
Metsandusmeetmed on kujundatud ja rakendatud 
teabe ja kogemuse põhjal, mille liikmesriikide 
metsandusinstituudid ja ülikoolid on saanud 
pikaajalisest, 100–150 aasta pikkusest kogemusest 
metsamajandusmudelitega.
Komisjoni vastus 48
Järeldused ja soovitused
76
Komisjon on arvamusel, et üldiselt aitasid metsa ‑
põlengutega seotud ennetusmeetmed edukalt 
kaasa maaelu arengu programmide eesmärkidele. 
On saavutatud konkreetseid tulemusi ja metsa ‑
tulekahjusid oli vähem. Peale selle on eelkõige 
meetmete ulatuse ja juhiste parandamisega seoses 
tehtud muudatusi, mida rakendatakse ajavahemikul 
2014–2020.
78
Maaelu arengu määruses9 on ette nähtud, et tule ‑
kahjude ennetusmeetmed peaksid hõlmama alasid, 
mille liikmesriigid on vastavalt oma metsakaitse ‑
kavadele liigitanud kõrge või keskmise tuleriskiga 
aladeks. Valikumenetluses võeti suunitluse ja priori ‑
teetsuse määramisel aluseks nimetatud metsakait ‑
sekavad ja liikmesriikide riiklikud või piirkondlikud 
metsaprogrammid või samalaadsed vahendid.
Komisjon analüüsis metsandussektori olukorda 
ning metsatulekahjude ennetamise ja seire aspekte 
komisjoni talituste 2005. aasta töödokumendis, mis 
oli ELi metsandusstrateegia rakendamist käsitleva 
teatise lisa. Maaelu arengu määrusega nõuti, et 
metsandusmeetmed peaksid aitama kaasa ühen ‑
duse metsandusstrateegia elluviimisele. Nimetatud 
metsandusstrateegia hõlmab metsade säästva 
majandamise majanduslikke, keskkonna ‑ ja sotsiaal ‑
seid aspekte.
9 Nõukogu rakendusmäärus (EÜ) nr 1698/2005.73
Kuigi põlendike ala keskmine ELis ei suurene, koon ‑
duvad iga‑aastased tulekahjud sageli väga vähes ‑
tesse riikidesse. Need riigid on igal aastal erinevad 
(nt 2003. aastal Portugal ja Hispaania, 2005. aastal 
Portugal, 2007. aastal Itaalia ja Kreeka, 2012. aastal 
Hispaania jne). Igal aastal võib konkreetses piir ‑
konnas tekkida äärmine tuleoht kohaliku kuuma ja 
kuiva ilma ja sellega kaasneva tugeva tuule tõttu. 
Teatavates riikides Vahemere piirkonnas või mujal 
Euroopas võivad neil aastatel tekkida äärmuslikud 
tulekahjud, mille põhjuseks on valdavad meteoro ‑
loogilised tuleohu tingimused.
Liikmesriigi tasandil on suundumuste puhul tähel ‑
datud erisused sageli tingitud äärmuslikest tuleohu 
tingimustest, mis neil aastatel valitsesid ja mis 
ilmnesid nende aastate uuritud aegridade andmete 
analüüsist, kus aasta andmeid võrreldi meteoroloo ‑
giliste tuleohu näitajatega8.
74
Komisjon on seisukohal, et tal on ennetusmeetmete 
laadi kohta suured kogemused, sealhulgas teadmi ‑
sed nende tõhususe ja mõjususe kohta igas prog ‑
rammivaldkonnas. ELi fondidest on viimase 20 aasta 
jooksul toetatud arvukalt metsapõlengutega seo ‑
tud ennetusprojekte ja ‑ programme ning läbi viidud 
mitmeid uuringuid ja teadusprojekte.
8  San‑Miguel‑Ayanz, J., Moreno, J. M., Camia, A. (2013) Analysis 
of large fires in European Mediterranean landscapes: Lessons 
learned and perspectives (Euroopa Vahemere maastikel 
toimunud suurte tulekahjude analüüs: õppetunnid ja 
perspektiivid), Forest Ecology and Management, 294, lk 11–22.
Komisjoni vastus 49
1. soovitus, Komisjon peaks,  
Teine taane
Komisjon nõustub soovitusega.
Komisjon uurib koos riikide pädevate asutustega 
võimalust võtta vastaval tasemel meetmeid seoses 
ühtsete põhikriteeriumidega, et nende abil eristada 
väikese, keskmise ja suure tuleriskiga aladeks liigita ‑
tud metsaalasid.
79
Osana metsade säästvast majandamisest võib 
eelkõige tulekahju ennetamiseks rajatud metsateed 
(või muud investeeringut) kasutada ka muid riske 
ennetusmeetmete jaoks ning taastamis ‑ ja paran ‑
dustöödeks, puhkamiseks või majanduslikul ees ‑
märgil. Asjakohase metsateede võrgustiku rajamine 
mitte ainult ei aita metsa paremini tulekahju eest 
kaitsta, vaid suurendab ka metsavarudele jätku ‑
suutliku majandusliku hinnangu andmist paljudes 
piirkondades. Sageli tuleb neid meetmeid võtta 
selleks, et vältida olukorda, kus sotsiaal‑majanduslik 
huvi metsaalade vastu kaob täielikult, mis võib viia 
metsade hülgamiseni ning mille tulemusel suure ‑
neb lõpuks tulerisk.
Uueks programmitöö perioodiks on ette valmista ‑
tud juhendmaterjalid, et tagada meetme nõuete ‑
kohane kasutamine liikmesriikides ja piirkondades. 
Peale selle tuleb liikmesriikidel ja piirkondadel 
oma vajadusi ning põhjusi rohkem täpsustada, 
kui nad soovivad enda teedevõrgustiku tihedust 
suurendada.Uue programmitöö perioodi jaoks analüüsis 
komisjon metsandussektori olukorda 2013. aasta 
komisjoni talituste töödokumendis, mis oli komis ‑
joni Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa 
Majandus‑  ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide 
Komiteele esitatud teatise „Uus ELi metsastrateegia 
metsade ja metsandussektori jaoks” lisa10.
1. soovitus, Liikmesriigid peaksid, 
Teine taane
Komisjon on seisukohal, et Natura 2000 võrgustiku 
metsadel on suur keskkonnaväärtus ja need paku ‑
vad olulisi ja mitmekesiseid ökosüsteemiteenuseid. 
Peale selle kohaldatakse mitmeid Natura 2000 
võrgustiku tingimusi kõikide ELi metsade suhtes nii 
Natura 2000 aladel kui ka neist väljaspool ning sel ‑
les suhtes on väljaspool Natura 2000 alasid asuvate 
metsade roll samuti väga oluline.
1. soovitus, Komisjon peaks,  
Esimene taane
Komisjon rakendab praegu soovitust.
Vajadus ennetusmeetmete asjakohase kirjelduse 
järele on esitatud maaelu arengukavade strateegias 
aastateks 2014–2020 vajaduste analüüsi jaotises ja 
mõnel juhul ka partnerluslepingute tasandil.
Komisjon uurib esitatud maaelu arengukavasid, 
kontrollib sekkumisloogikat ja vajadust ennetus ‑
meetmete järele programmi heakskiitmisperioodi 
ajal ning nõuab, et ennetustegevus põhineks asja ‑
omase ala kaitsekaval.
10  COM(2013) 659 final: http://ec.europa.eu/agriculture/forest/
strategy/index_en.htm
Komisjoni vastus 50
Komisjon viib liikmesriikides läbi nõuetele vastavuse 
auditeid, et kontrollida, kas väljamakstud kulutused 
on olnud eeskirjadele vastavad. Kui auditiga leitakse 
puudusi, kohaldatakse finantskorrektsioone.
Auditeeritavad meetmed ja makseasutused mää ‑
ratakse riskianalüüsi abil. Riskipositsiooni kvan ‑
tifitseerimisel on peamine rahaline tähtsus. See 
tähendab, et suurte kulutustega auditivaldkonda 
hinnatakse tõenäoliselt kõrgemalt ja auditeeritakse. 
Meedet 226 on auditeeritud 2014. aastal ja auditee ‑
ritakse 2015. aastal.
2. soovitus, Komisjon peaks, Teine 
taane
Komisjon rakendab praegu soovitust maaelu aren ‑
gukavade õigusraamistiku ja täiendavate juhiste 
kaudu.
Uus meede hõlmab laiemat riskide ja kahjude vali ‑
kut. Asjakohane juhenddokumendis toodud meet ‑
mete kirjeldus ajavahemikuks 2014–2020 sisaldab 
üksikasjalikke nõudeid ja selgitusi ning võib liikmes ‑
riigile meetme vastaval väljatöötamisel abiks olla.
Liikmesriikide ja piirkondade tähelepanu juhiti asja ‑
olule, et kui tegevuse otstarbe osas valitseb eba ‑
selgus, tuleks vaadata muid konkreetselt metsade 
majandusliku väärtuse suurendamisele suunatud 
meetmeid.
80
Eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega võtab 
komisjon vastu riiklikud ja piirkondlikud maaelu 
arengukavad, kuid nende rakendamine ning toe ‑
tuse tasuvuse ja tõhususe tagamine on liikmesrii ‑
kide ja nende korraldusasutuste ülesanne.2. soovitus, Liikmesriigid peaksid, 
Esimene taane
Komisjon on seisukohal, et uus maaelu arengu 
määrus sisaldab läbivaadatud meedet, mis käsitleb 
metsade kaitset ja taastamist. Uue meetmega võib 
toetada tegevust, mis on seotud metsadele tule ‑
kahju, loodusõnnetuse või katastroofi tagajärjel tek ‑
kiva kahju ennetamise ja taastamisega, ning samuti 
kahjureid ja haigusi ennetavat tegevust, tingimusel 
et vastava katastroofi toimumise riski kohta on 
teaduslikku tõendusmaterjali ja seda tunnustavad 
avalik‑õiguslikud teadusorganisatsioonid.
2. soovitus, Liikmesriigid peaksid, 
Kolmas taane
Komisjon on seisukohal, et toetatud tegevuse 
jaoks on juba olemas mitu keskkonnakaitsemee ‑
det. Näiteks elupaikade direktiivi artikli 6 lõigete 2 
ja 3 alusel sätestatud Natura 2000 kaitserežiimiga 
tagatakse nimetatud alade olukorra olulise halvene ‑
mise vältimine. Muudel aladel ennetatakse keskkon ‑
nale kahjuliku mõju avaldamist ka keskkonnamõju 
hindamisega. Lisaks sellele võib kogu ELi fondidest 
kaasrahastatava tegevuse jaoks nõuda riikide päde ‑
vatelt asutustelt ELi kaasrahastamise eeltingimu ‑
sena hea keskkonnatava või säästva metsamajanda ‑
mise tunnistust.
Uuel programmitöö perioodil on mitmesuguste 
meetmete rakendamisel kõige olulisem näitaja toe ‑
tusesaajate keskkonnatoime.
2. soovitus, Komisjon peaks,  
Esimene taane
Komisjon rakendab praegu soovitust.
Komisjoni vastus 51
4. soovitus, Komisjon peaks
Komisjon nõustub soovitusega.
Mõned muudatused on juba sisse viidud, näiteks 
hakatakse aastate 2014–2020 ühises seire ‑ ja hin ‑
damissüsteemis koguma andmeid uute toetatud 
alade ennetusmeetmetega seotud näitajate kohta. 
Sellega täidetakse aastate 2007–2013 ühises seire ‑ ja 
hindamisraamistikus tuvastatud lünk.
Selleks et saada väärtuslikke hindamistulemusi 
varem, võetakse 2019. aastal kasutusele raken ‑
damise täiustatud aastaaruanne. Selles rakenda ‑
mise täiustatud aastaaruandes esitatakse prog ‑
rammide tulemuste hinnang ja võimaluse korral 
mõjuhinnang.Käsitsitöö kasutamine masinate asemel võib mõni ‑
kord olla tingitud maastiku iseärasustest (orograa ‑
fia, keskkonnaaspektid jne) ja seda tuleks vaadata 
laiemas maaelu arengu kontekstis.
3. soovitus, Liikmesriigid peaksid, 
Esimene taane
Komisjon on seisukohal, et kui programmides kasu ‑
tatakse standardkulude meetodit, tagavad liikmes ‑
riigid ja piirkonnad, et asjaomased arvutused on pii ‑
savad ja nõuetekohased ning juba eelnevalt tehtud 
õiglasel, erapooletul ja kontrollitaval viisil. Kõikide 
standardkulude arvutamiseks tuleks määrata sõltu ‑
matu organ või kinnitada arvutuste piisavust.
3. soovitus, Liikmesriigid peaksid, 
Teine taane
Kontrolle ja karistusi käsitlev juhenddokument on 
ettevalmistamisel ja seda arutatakse liikmesrii ‑
kidega. Kõnealuse dokumendi I lisa sisaldab liik ‑
mesriikidele ette nähtud kontrollnimekirja kulude 
mõistlikkuse hindamise jaoks.
81
Tuleb hoolikalt jälgida, et seire ja hindamise kulude 
ja sellest saadava võimaliku kasu vahel valitseks 
tasakaal. Eriti on ennetusmeetmete puhul raske 
tuvastada põhjuslikkuse ahelat. Peale selle on tea ‑
tavate metsandusega seotud sekkumiste mõjusust 
võimalik hinnata üksnes mitme aasta või koguni 
aastakümne möödudes.
Programmitöö perioodiks 2014–2020 on tehtud 
parandusi. Näiteks hakatakse ühises seire ‑ ja hinda ‑
missüsteemis koguma andmeid uute toetatud alade 
ennetusmeetmetega seotud näitajate kohta. Peale 
selle on väärtuslike hindamistulemuste saamiseks 
ette nähtud, et 2019. aastal võetakse kasutusele 
rakendamise täiustatud aastaaruanne. Selles aruan ‑
des hinnatakse maaelu arengukavasid ja esitatakse 
esimesed tulemused nende kavade tõhususe kohta.

KUST  SAAB  ELi VÄLJAANDEID ?
Tasuta väljaanded :
•  üksikeksemplar id: 
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop .europa.eu);
•  rohkem eksemplar e ning plak atid ja kaardid: 
Euroopa Liidu esindust est (http://ec .europa.eu/r epresen t_et .htm),  
delega tsioonidest väljaspool ELi (http://eeas .europa.eu/delega tions/inde x_et .htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://eur opa.eu/eur opedir ect/inde x_et .htm) 
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne oper aatori, hotelli ja telefonik abiini puhul).
Tasulised väljaanded :
• EU Bookshopi kaudu (http://bookshop .europa.eu) .
Tasulised tellimused :
•  Euroopa Liidu Väljaannet e Talituse edasimüüja te kaudu  
(http://publica tions .europa.eu/others/agen ts/inde x_et .htm).
QJ‑AB‑14‑023‑ET‑N ISSN 1977 ‑5652
Programmitöö perioodil 2007–2013 andis Euroopa Maaelu 
Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) toetust 
loodusõnnetustes ja tulekahjus kannatada saanud metsade 
potentsiaali taastamiseks ning ennetustegevuseks. 
Kontrollikoja auditiga leiti, et toetust ei hallatud piisavalt 
hästi ning liikmesriikidel ei ole võimalik näidata, et 
kavandatud eesmärgid oleksid saavutatud kulutõhusal viisil.
Ennetustegevus ei olnud piisavalt täpse suunitlusega. 
Auditiga leiti tegevusi, mis ei olnud meetme eesmärkide 
saavutamiseks asjakohased. Rahastatud tegevuse 
kulutõhusus ei olnud piisavalt tagatud. Kasutusel olnud 
järelevalvemehhanismid ei võimaldanud komisjonil ja 
liikmesriikidel meetme tõhusust ning mõjusust asjakohaselt 
hinnata.
EUROOPA
KONTROLLIKODA