Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamine

(2021/C 288/06)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (1) artiklile 98 kahe kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

TOOTESPETSIFIKAADI MUUTMISE TAOTLUS

„ARDÈCHE“

PGI-FR-A1198-AM03

Taotluse esitamise kuupäev: 23. september 2016

1. Muutmise suhtes kohaldatavad õigusnormid

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikkel 105 – oluline muudatus

2. Muutmise kirjeldus ja põhjused

2.1. Lubatud viinamarjasordid

Lubatud viinamarjasortide loetelu on täiendatud järgmiste viinamarjasortidega:

— ’Couston N’, mis lisati viinamarjasortide ametlikku kataloogi 2010. aastal ja mis pakub huvitavaid omadusi eelkõige roosade veinide puhul. Sort on tootlik, kohanenud kaitstud geograafilise tähise „Ardèche“ tootmispiirkonna toitainevaese pinnasega, kust see pärineb, ja on vastupidav hahkhallituse suhtes;

— ’Floréal B’, ’Muscaris B’, ’Solaris B’, ’Soreli B’, ’Souvignier gris B’, ’Voltis B’, ’Artaban N’, ’Monarch N’, ’Prior N’, ’Vidoc N’.

Need viinamarjasordid on seenhaiguste suhtes vastupidavad. Need sordid võimaldavad tarvitada vähem taimekaitsevahendeid ja nende omadused vastavad KGTga veini jaoks kasutatavate viinamarjasortide omadustele. Nendega ei ole muudetud KGTga veinide omadusi.

2.2. Märgistamine

On muudetud täielikku loetelu sortidest, mille nime võib lisada nimetusele „Ardèche“ toote märgistusel. Taotlejate rühm soovib kasutada kõiki viinamarjasorte, mis geograafilises tootmispiirkonnas asuvad.

Seetõttu on välja jäetud järgmine lause: „Sordid, mille nimi võib täiendada kaitstud geograafilist tähist „Ardèche“, millele võib olla lisatud „Coteaux de l’Ardèche“, on üksnes järgmised:

— punane või roosa vein: ’Cabernet franc N’, ’Cabernet-Sauvignon N’, ’Caladoc N’, ’Carignan N’, ’Chatus N’, ’Cinsault N’, ’Gamaret N’, ’Gamay N’, ’Grenache N’, ’Marselan N’, ’Merlot N’, ’Pinot N’, ’Syrah N’;

— valge vein: ’Chardonnay B’, ’Clairette B’, ’Grenache B’, ’Marsanne B’, ’Muscat petits grains B’, ’Roussanne B’, ’Sauvignon B’, ’Ugni B’, ’Viognier B’.“

2.3. Saagikus

Roosade veinide puhul on maksimaalset saagikust suurendatud 90 hektoliitrilt 110 hektoliitrile hektari kohta.

Niisugune väike saagi suurenemine ei mõjuta nimetuse „Ardèche“ all valmistatud roosade veinide iseloomulikke omadusi.

2.4. Viinamarjasaaduste kategooriad

Kvaliteetvahuveinide tootmist käsitlevad sätted on välja jäetud Conseil d’État’ (Prantsusmaa kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu) 2. märtsi 2015. aasta otsusega, millega tühistati 28. oktoobri 2011. aasta määrus KGT „Ardèche“ kohta osas, millega kiidetakse heaks tootespetsifikaadi roosasid ja valgeid kvaliteetvahuveine käsitlevad sätted.

2.5. Riiklikud ja ühenduse nõuded – peamised kontrollitavad punktid

Toodete kontrolli käsitlevad sätted on järgmised: toodete organoleptilist kontrolli tehakse juhul, kui sisekontrolli käigus avastatakse anomaalia (lahtiselt turustatavate ja pakendatud veinide organoleptiline uuring).

2.6. Seos geograafilise piirkonnaga

Päritolu tõendamist on täiendatud, et tugevdada kaitstud geograafilise tähise põhjusliku seose tõendamist.

Põhjusliku seose osa algusesse on lisatud sissejuhatav lause, milles täpsustatakse, et „põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja kaitstud geograafilise tähisega veinide „Ardèche“ vahel põhineb Ardèche’i veinide mainel, mille nad on omandanud tänu oma kvaliteedile“. Samuti on täiendatud põhjuslikku seost järgmiste lausetega: „Turistid saavad asuda avastama Ardèche’i viinamarjaistanduse viinamarjakasvatust ja veinikasvatusega seotud kultuuririkkust sadades looduslikes ja kultuurilistes turismiobjektides. Ardèche on turistide silmis atraktiivne tänu maastikele ja vabas looduses harrastatavatele tegevustele, mida need maastikud võimaldavad. Tänu Ardèche’i viinamarjaistanduse mainele on Prantsusmaa turismiarenduse agentuur Agence de Développement Touristiques (Atout France) kvalifitseerinud piirkonna märgise „Vignobles et Découvertes“ vääriliseks, tunnustades sedasi selle veiniturismi rikkust.

Samuti on täiendatud seose sõnastust, et täpsemalt kirjeldada veinide omadusi: Punaseid, roosasid ja valgeid veine iseloomustab alati puuviljaaroom, mille intensiivsus ja domineerivus varieeruvad olenevalt viinamarjasortidest ning kasutatavatest tehnoloogiatest. “

Lisaks on täpsustatud looduskeskkonna omadusi:

— „Väga vanad Sevennide liivakivimullad, mis pärinevad triiase geoloogilise ajastu kivimite erosioonist, on happelised, väga hea läbilaskevõimega ja sisaldavad vähe orgaanilisi aineid. Need eripärad annavad punastele veinidele väga tugeva puuviljaaroomi.“

— Bas-Vivarais’ piirkond „hõlmab õhukese pinnase ja vähese saagikusega lubjakivimuldasid ning seal toodetakse viinamarjasordist ’Grenache’ valmistatavaid kvaliteetseid veine. Killustikurohkus võimaldab viinapuudel kasutada kevadel ära pinnase soojenemist ja öösel päeva jooksul talletunud soojust“ ning „sellest piirkonnast pärit punastel veinidel on puuviljalõhn, aga ka vürtsikad nüansid ja silmatorkavam struktuur“;

— Bas-Vivarais’ piirkonna servas asuv Coiron on „basaldist aluspind, Keskmassiivi enklaav Vahemere piirkonnas. Ohtralt mikroelemente ja ränidioksiidi sisaldav basalt annab punastele veinidele puuviljasust ja värskust ning valgetele veinidele peene maitse.

— Rhône’i orust lõunas „asuvad viinapuud ümmarguste veerekividega päikselistel nõlvadel. Need istandused võimaldavad toota puuviljaseid, struktureeritud ja kompleksseid punaseid veine, samas kui pehmel helepruuni värvusega lössipinnasel kasvavad viinamarjasordid võimaldavad toota värskeid ja puuviljaseid valgeid ja roosasid veine ning pehme struktuuriga punaseid puuviljaseid veine.

2.7. Veinide organoleptiline kirjeldus

Veinide organoleptilist kirjeldust on muudetud, et täpsustada nende värvust ja organoleptilisi omadusi.

Punaste veinide puhul on märgitud, et „ekstraheerimine tehakse selleks, et saada üldiselt pehme struktuur küpsete ja mahedate tanniinidega, kuid on ka täidlasemaid veine. Punased veinid pakuvad mitmesuguseid aroome alates puuviljalistest punastest puuviljadest kuni vürtsika aroomini. Neil on rafineeritud värvus, mis ulatub vaarikapunasest granaatpunaseni. “

Valgete veinide värvus „ulatub roheka helgiga kahvatukollasest kuldkollaseni. Valge viljaliha värskuse ümber arenevad intensiivsed aroomid, mis annavad tsitruselisi või lillelisi nüansse.

Roosadel veinidel „on tugev värskete ja hõrkude punaste puuviljade, lillede ja tsitrusviljade lõhn. Nende värvusepalett ulatub kahvatust lõhehallist, isegi roosakashallist, eredamate ja rafineeritumate roosade toonideni.“

2.8. Geograafiline piirkond ja selle vahetus läheduses asuv piirkond

Geograafilise piirkonna ja selle vahetus läheduses asuva piirkonna koosseis esitati kommuunide loeteluna vastavalt 2019. aasta geograafilisele koodile, mis on riiklik viitematerjal. Kommuunide loetelu uuesti esitamine ei muuda geograafilist piirkonda ega selle vahetus läheduses asuvat piirkonda.

2.9. Kontrolliasutuse kontaktandmed

Kontrolli eest vastutava asutuse ja kontrolliasutuse Certipaq kontaktandmeid on ajakohastatud.

KOONDDOKUMENT

1. Nimetus(ed)

Ardèche

2. Geograafilise tähise tüüp

KGT – kaitstud geograafiline tähis

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

KGT Ardèche

Kaitstud geograafilist tähist „Ardèche“ kasutatakse punaste, roosade ja valgete vaiksete veinide puhul.

Punaseid, roosasid ja valgeid veine iseloomustab alati puuviljaaroom, mille intensiivsus ja laad varieeruvad olenevalt viinamarjasortidest ning kasutatavatest tehnoloogiatest.

Punaste veinide puhul tehakse ekstraheerimine, et saada üldiselt pehme struktuur küpsete ja mahedate tanniinidega, kuid on ka täidlasemaid veine. Punased veinid pakuvad mitmesuguseid aroome alates punastest puuviljadest kuni vürtsika aroomini. Neil on rafineeritud värvus, mis ulatub vaarikapunasest granaatpunaseni.

Roosade veinide puhul võimaldab veinivalmistamine säilitada suurepärase tasakaalu, veinide värskuse ja puuviljasuse. Roosadel veinidel on tugev värskete ja hõrkude punaste puuviljade, lillede ning tsitrusviljade lõhn. Nende värvusepalett ulatub kahvatust lõhehallist, isegi roosakashallist, eredamate ja rafineeritumate roosade toonideni.

Valgete veinide puhul võimaldab veinivalmistamine säilitada suurepärase tasakaalu, veinide värskuse ja puuviljasuse. Nende värvus ulatub roheka helgiga kahvatukollasest kuldkollaseni. Valge viljaliha värskuse ümber arenevad intensiivsed aroomid, mis annavad tsitruselisi või lillelisi nüansse.

Veinid vastavad Euroopa õigusaktides sätestatud analüütilistele kriteeriumidele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistustavade puhul tuleb kinni pidada ühenduse tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

b. Maksimaalne saagikus

Kaitstud geograafilise tähisega valged ja punased veinid „Ardèche“

90 hektoliitrit hektari kohta

Kaitstud geograafilise tähisega roosad veinid „Ardèche“

110 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Kaitstud päritolunimetusega „Ardèche“ veinide valmistamiseks kasutatavate viinamarjade koristamine ja töötlemine ning veini valmistamine toimuvad vastavalt 2019. aasta ametlikule geograafilisele koodile siin toodud departemangude järgmiste kommuunide territooriumil:

— Ardèche’i departemang: kõik kommuunid;

— Le Gardi departemang: Barjac, Le Garn, Issirac, Laval-Saint-Roman, Montclus, Rivières, Rochegude, Saint-André-de-Roquepertuis, Saint-Denis, Saint-Jean-de-Maruéjols-et-Avéjan, Saint-Privat-de-Champclos.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

’Alicante Henri Bouschet N’ (tume)

’Aligoté B’ (hele)

’Alphonse Lavallée N’ (tume)

’Aléatico N’ (tume)

’Aramon N’ (tume)

’Aramon blanc B’ (hele)

’Aramon gris G’ (hall)

’Aranel B’ (hele)

’Arinarnoa N’ (tume)

’Artaban N’ (tume)

’Aubun N’ (tume) – ’Murescola’

’Barbaroux Rs’ (roosa)

’Biancu Gentile B’ (hele)

’Bourboulenc B’ (hele) – ’Doucillon blanc’

’Brun argenté N’ (tume) – ’Vaccarèse’

’Cabernet franc N’ (tume)

’Cabernet-Sauvignon N’ (tume)

’Caladoc N’ (tume)

’Calitor N’ (tume)

’Cardinal Rg’ (punane)

’Carignan N’ (tume)

’Carignan blanc B’ (hele)

’Chambourcin N’ (tume)

’Chardonnay B’ (hele)

’Chasan B’ (hele)

’Chasselas B’ (hele)

’Chasselas rose Rs’ (roosa)

’Chatus N’ (tume)

’Chenanson N’ (tume)

’Chenin B’ (hele)

’Cinsaut N’ (tume) – ’Cinsault’

’Clairette B’ (hele)

’Clairette rose Rs’ (roosa)

’Clarin B’ (hele)

’Colombard B’ (hele)

’Cot N’ (tume) – ’Malbec’

’Couderc noir N’ (tume)

’Counoise N’ (tume)

’Couston N’ (tume)

’Danlas B’ (hele)

’Egiodola N’ (tume)

’Floreal B’ (hele)

’Gamaret’

’Gamay Fréaux N’ (tume)

’Gamay N’ (tume)

’Gamay de Bouze N’ (tume)

’Gamay de Chaudenay N’ (tume)

’Ganson N’ (tume)

’Gewurztraminer Rs’ (roosa)

’Gramon N’ (tume)

’Grenache N’ (tume)

’Grenache blanc B’ (hele)

’Grenache gris G’ (hall)

’Gros Manseng B’ (hele)

’Gros Vert’ (hele)

’Jurançon noir N’ (tume) – ’Dame noire’

’Listan B’ (hele) – ’Palomino’

’Lival N’ (tume)

’Lledoner pelut N’ (tume)

’Macabeu B’ (hele) – ’Macabeo’

’Marsanne B’ (hele)

’Marselan N’ (tume)

’Mauzac rose Rs’ (roosa)

’Melon B’ (hele)

’Merlot N’ (tume)

’Merlot blanc B’ (hele)

’Meunier N’ (tume)

’Mollard N’ (tume)

’Monarch N’ (tume)

’Mondeuse N’ (tume)

’Mondeuse blanche B’ (hele)

’Monerac N’ (tume)

’Montils B’ (hele)

’Morrastel N’ (tume) – ’Minustellu’, ’Graciano’

’Mourvaison N’ (tume)

’Mourvèdre N’ (tume) – ’Monastrell N’

’Mouyssaguès’

’Muresconu N’ (tume) – ’Morescono’

’Muscadelle B’ (hele)

’Muscardin N’ (tume)

’Muscaris B’ (hele)

’Muscat Ottonel B’ (hele) – ’Muscat’, ’Moscato’

’Muscat cendré B’ (hele) – ’Muscat’, ’Moscato’

’Muscat d’Alexandrie B’ (hele) – ’Muscat’, ’Moscato’

’Muscat de Hambourg N’ (tume) – ’Muscat’, ’Moscato’

’Muscat à petits grains blancs B’ (hele) – ’Muscat’, ’Moscato’

’Muscat à petits grains roses Rs’ (roosa) – ’Muscat’, ’Moscato’

’Muscat à petits grains rouges Rg’ (punane) – ’Muscat’, ’Moscato’

’Müller-Thurgau B’ (hele)

’Nielluccio N’ (tume) – ’Nielluciu’

’Noir Fleurien N’ (tume)

’Négret de Banhars N’ (tume)

’Négrette N’ (tume)

’Oberlin noir N’ (tume)

’Ondenc B’ (hele)

’Orbois B’ (hele)

’Pagadebiti B’ (hele)

’Pascal B’ (hele)

’Perdea B’ (hele)

’Persan N’ (tume)

’Petit Courbu B’ (hele)

’Petit Manseng B’ (hele)

’Petit Meslier B’ (hele)

’Petit Verdot N’ (tume)

’Picardan B’ (hele) – ’Araignan’

’Pineau d’Aunis N’ (tume)

’Pinot blanc B’ (hele)

’Pinot gris G’ (hall)

’Pinot Noir N’ (tume)

’Piquepoul blanc B’ (hele)

’Piquepoul gris G’ (hall)

’Piquepoul noir N’ (tume)

’Plant de Brunel N’ (tume)

’Plant droit N’ (tume) – ’Espanenc’

’Plantet N’ (tume)

’Portan N’ (tume)

’Portugais bleu N’ (tume)

’Poulsard N’ (tume) – ’Ploussard’

’Prior N’ (tume)

’Prunelard N’ (tume)

Précoce Bousquet B

Précoce de Malingre B

’Raffiat de Moncade B’ (hele)

’Ravat blanc B’ (hele)

’Rayon d’or B’ (hele)

’Riesling B’ (hele)

’Riminèse B’ (hele)

’Rivairenc N’ (tume) – ’Aspiran noir’

’Rivairenc blanc B’ (hele) – ’Aspiran blanc’

’Rivairenc gris G’ (hall) – ’Aspiran gris’

’Romorantin B’ (hele) – ’Danery’

’Rosé du Var Rs’ (roosa)

’Roublot B’ (hele)

’Roussanne B’ (hele)

’Rubilande Rs’ (roosa)

’Sacy B’ (hele)

’Saint Côme B’ (hele)

’Saint-Macaire N’ (tume)

’Saint-Pierre doré B’ (hele)

’Sauvignon B’ (hele) – ’Sauvignon blanc’

’Sauvignon gris G’ (hall) – ’Fié gris’

’Savagnin blanc B’ (hele)

’Savagnin rose Rs’ (roosa)

’Sciaccarello N’ (tume)

’Segalin N’ (tume)

’Seinoir N’ (tume)

’Select B’ (hele)

’Semebat N’ (tume)

’Semillon B’ (hele)

’Servanin N’ (tume)

’Seyval B’ (hele)

’Solaris B’ (hele)

’Soreli B’ (hele)

’Souvignier gris Rs’ (roosa)

’Sylvaner B’ (hele)

’Syrah N’ (tume) – ’Shiraz’

’Tannat N’ (tume)

’Tempranillo N’ (tume)

’Terret blanc B’ (hele)

’Terret gris G’ (hall)

’Terret noir N’ (tume)

’Tibouren N’ (tume)

’Tourbat B’ (hele)

’Tressot’ (tume)

’Trousseau N’ (tume)

’Téoulier N’ (tume)

’Ugni blanc B’ (hele)

’Valdiguié N’ (tume)

’Valérien B’ (hele)

’Varousset N’ (tume)

’Velteliner rouge précoce Rs’ (roosa)

’Verdesse B’ (hele)

’Vermentino B’ (hele) – ’Rolle’

’Vidoc N’ (tume)

’Villard blanc B’ (hele)

’Villard noir N’ (tume)

’Viognier B’ (hele)

’Voltis B’ (hele)

8. Seos(t)e kirjeldus

Geograafilise piirkonna ja toodete eripära

Endisele Vivarais’ piirkonnale vastaval Kagu-Prantsusmaa departemangul Ardèche’il on väga vastandlik reljeef, millest annab tunnistust Rhône’i ja Ardèche’i jõe liitumiskoha nõlv (40 m merepinnast kõrgemal), mis asub departemangu kaguosas ja ulatub kuni Mont Mézenci tipuni, saavutades haripunkti 1 754 m kõrgusel (lääneosas). Departemangu looduslik idapiir on 140 km ulatuses Rhône’i org ja läänes keskmassiivi kõrgplatood.

Läbi ajaloo on selles viinamarjaistanduses toodetud veine, mille maine on välja kujunenud pika aja jooksul. Ardéche’i viinamarjakasvatus koos turismiga on piirkonna majandusarengut kujundav tegur. Viinamarjakasvatus on departemangu suurim põllumajanduslik tootmisharu ja peamiselt Ardèche’i lõunaosas asuvad viinamäed on Rhône Alpesi piirkonna suuruselt kolmas viinamarjaistandus. Tuleb märkida, et Ardèche’i Sevennides taasavastati (90. aastatel) kohalik sort ’Chatus N’, mille viljelemisele olid 1880. aastal lõpu teinud viinapuutäid. Selle sordi viljelemine selles Sevennide sektoris taastati ning see on hea, sest sort võimaldab toota võimsaid, tanniiniseid ja teistest eristuvaid veine.

Punaseid, roosasid ja valgeid veine iseloomustab alati puuviljaaroom, mille intensiivsus ja domineerivus varieeruvad olenevalt viinamarjasortidest ning kasutatavatest tehnoloogiatest.

Sevennid: viinapuud on väga hästi kohanenud. Sort „Gamay“ on istutatud Sevennide lõunaosa alumisse ossa ning sordid „Syrah“, „Cinsault“, „Grenache“ ja „Chatus“ paiknevad päikselistel nõlvadel. Kogu selles 200–900 m kõrgusel paiknevas põllumajanduspiirkonnas asub enamik viinamarjaistandusi faïsse’idel – ballastiga toestatud terrassidel –, mida põllumajandustootjad hoolikalt hooldavad. Selline keskkond tagab viinamarjadele head fenoolse küpsuse tingimused. Väga vanad Sevennide liivakivimullad, mis pärinevad triiase geoloogilise ajastu kivimite erosioonist, on happelised, väga hea läbilaskevõimega ja sisaldavad vähe orgaanilisi aineid. Need eripärad annavad punastele veinidele väga tugeva puuviljaaroomi.

Bas Vivarais: veinid pärinevad kuivadelt ja põuastelt nõlvadelt ning platoodelt. Sorti ’Grenache’ istutatakse pigem nõlvadele, kuid ’Syrah N’ eelistab veidi rikkalikumat mulda. Selles piirkonnas peab taimestik taluma suvekuumust ning kasvab õhukese pinnase ja vähese saagikusega lubjakivimuldadel, kus toodetakse sordist ’Grenache’ valmistatavaid kvaliteetseid veine. Killustikurohkus võimaldab viinapuudel kasutada kevadel ära pinnase soojenemist ja öösel päeva jooksul talletunud soojust. Siin kasvab ohtralt aed-liivateed, mägi-piparrohtu, laialehist lavendlit ja tähklavendlit. Sellest piirkonnast pärit punastel veinidel on puuviljalõhn, aga ka vürtsikad nüansid ja silmatorkavam struktuur.

Coiron: selles tsoonis piirnevad viinapuud Bas Vivarais’ga. Arvestades kõrgust merepinnast ja temperatuurivahemikku, eelistatakse varaseid viinamarjasorte, et optimeerida tugeva isikupäraga, sealhulgas roosade veinide tootmise meetodeid. Basaldist aluspind, Keskmassiivi enklaav Vahemere piirkonnas. Ohtralt mikroelemente ja ränidioksiidi sisaldav basalt annab punastele veinidele puuviljasust ja värskust ning valgetele veinidele peene maitse.

Rhône’i org: põhjas on terrassidel ja nõlvadel väärisviinamarjasortidega (’Merlot N’, ’Cabernet-Sauvignon N’, ’Syrah N’, ’Caladoc N’ jne) maatükid, mis on ette nähtud kaitstud geograafilise tähisega veinide tootmiseks. Lõunas asuvad viinapuud ümmarguste veerekividega päikselistel nõlvadel. Need istandused võimaldavad toota puuviljaseid, struktureeritud ja kompleksseid punaseid veine, samas kui pehmel helepruuni värvusega lössipinnasel kasvavad viinamarjasordid võimaldavad toota värskeid ja puuviljaseid valgeid ja roosasid veine ning pehme struktuuriga punaseid puuviljaseid veine.

Geograafilise piirkonna ja toote eripära põhjuslik seos

Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja kaitstud geograafilise tähisega veinide „Ardèche“ vahel põhineb Ardèche’i veinide mainel, mille nad on omandanud tänu oma tunnustatud kvaliteedile.

Ardèche’is on viinamarjakasvatusel maakasutuse planeerimises keskne roll, sest see kohaneb keskkonnapiirangutega (keeruliste alade hõivamine, terrasside või faïsse’ide planeerimine jms) ja seega kujundab maastikku. See maastikusuunitlus ei ole neutraalne, sest viinamarjaistandused paiknevad ligikaudu üle 350 kommuuni.

Kaitstud geograafilise tähisega „Ardèche“ veinidele iseloomuliku puuviljaaroomiga veinide tootmist soodustavad killustiku- ja gariigipinnas või ümmarguste veerekividega terrassid, kuhu viinapuid istutatakse, ning vahemereliste ja kontinentaalsete mõjutustega mesokliima.

Viimastel aastakümnetel on Ardèche’i viinamarjaistandused tugevalt arenenud – seda iseloomustab sordivahetus 1970. aastate lõpus.

Samal ajal tuli ajakohastada veinivalmistusvahendeid (1980) nii erakeldrites kui ka ühistusektoris.

Sektori dünaamilisus toetub paljudele ettevõtjatele: 12 veinikeldrite ühistut (mis on koondunud veinitootjate ühingu Union des Vignerons des Coteaux de l’Ardèche alla), 4 sõltumatut veinikeldrite ühistut ja 60 erakeldrit umbes 7 500 hektari viinapuude kohta.

Nende veinide maine on kasvanud kohalikul tasandil tänu Gorges de l’Ardèche’i piirkonna ja üldiselt Ardèche’i departemangu suurele atraktiivsusele turistide seas, veinimüügile veinikeldrites ning kohalikel turgudel ja üritustel (Ruomsi turg, Serrières’i veinimess jne). Turistid saavad asuda avastama Ardèche’i viinamarjaistanduse viinamarjakasvatust ja veinikasvatusega seotud kultuuririkkust sadades looduslikes ja kultuurilistes turismiobjektides. Ardèche on turistide silmis atraktiivne tänu maastikele ja vabas looduses harrastatavatele tegevustele, mida need maastikud võimaldavad. Tänu Ardèche’i viinamarjaistanduse mainele on Prantsusmaa turismiarenduse agentuur Agence de Développement Touristiques (Atout France) kvalifitseerinud piirkonna märgise „Vignobles et Découvertes“ vääriliseks, tunnustades sedasi selle veiniturismi rikkust.

Tänu oma veinide kvaliteedile tunnustatakse kaitstud geograafilist tähist „Ardèche“ ka riiklikul ja isegi rahvusvahelisel tasandil. Alates 1970. aastast on Ardèche’i veinid osalenud Pariisi üldisel põllumajanduskonkursil ja saanud arvukalt auhindu. Neid on sageli ära märgitud tunnustatud veinigiidides, nagu „Guide Hachette des Vins“. Muu hulgas on neid esile tõstetud rahvusvahelistel võistlustel, nagu Lyoni rahvusvaheline veinikonkurss.

Tänu oma veinide mainele on Ardèche praegu Rhône-Alpes’i piirkonna juhtiv departemang, kus toodetakse kaitstud geograafilise tähisega veine. Neid turustatakse aastas 350 000 hl (20 % eksporditakse), mistõttu on need veinid saadaval enam kui 20 riigis (eelkõige USAs, Ühendkuningriigis jne).

9. Olulised lisatingimused

Märgistus

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamist käsitlevad lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Kaitstud geograafilisele tähisele „Ardèche“ võib lisada ühe või mitme viinamarjasordi nime ja nimetuse „primeur“ või „nouveau“.

Kaitstud geograafilisele tähisele „Ardèche“ võib lisada väiksema geograafilise üksuse nime „Coteaux de l’Ardèche“.

Etiketil on Euroopa Liidu kaitstud geograafilise tähise logo, kui märge „kaitstud geograafiline tähis“ asendatakse traditsioonilise märkega „Vin de pays“.

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse erandit, mis on seotud kaitstud geograafilise tähisega „Ardèche“ hõlmatud veinide valmistamiseks kasutatavate viinamarjade töötlemisega ja nende veinide valmistamisega, hõlmab vastavalt 2019. aasta ametlikule geograafilisele koodile järgmisi geograafilisi piirkondi:

Drôme’i departemang (26): 75 kommuuni — Albon, Allan, Ambonil, Ancône, Andancette, Anneyron, La Bâtie-Rolland, Beaumont-lès-Valence, Beaumont-Monteux, Beausemblant, Beauvallon, Bonlieu-sur-Roubion, Bourg-lès-Valence, Chanos-Curson, Chantemerle-les-Blés, Charols, Châteauneuf-de-Galaure, Châteauneuf-du-Rhône, Claveyson, Cléon-d’Andran, Cliousclat, Condillac, La Coucourde, Crozes-Hermitage, Donzère, Érôme, Espeluche, Étoile-sur-Rhône, Fay-le-Clos, La Garde-Adhémar, Gervans, Les Granges-Gontardes, Granges-les-Beaumont, Larnage, La Laupie, Laveyron, Livron-sur-Drôme, Loriol-sur-Drôme, Malataverne, Manas, Marsanne, Mercurol-Veaunes, Mirmande, Montboucher-sur-Jabron, Montéléger, Montélimar, La Motte-de-Galaure, Mureils, Pierrelatte, Ponsas, Pont-de-l’Isère, Portes-en-Valdaine, Portes-lès-Valence, Puygiron, Ratières, La Roche-de-Glun, Rochefort-en-Valdaine, Roynac, Saint-Avit, Saint-Barthélemy-de-Vals, Saint-Gervais-sur-Roubion, Saint-Marcel-lès-Sauzet, Saint-Marcel-lès-Valence, Saint-Martin-d’Août, Saint-Rambert-d’Albon, Saint-Uze, Saint-Vallier, Saulce-sur-Rhône, Sauzet, Savasse, Serves-sur-Rhône, Tain-l’Hermitage, La Touche, Les Tourrettes, Valence.

Isère’i departemang (38): 21 kommuuni — Agnin, Anjou, Assieu, Auberives-sur-Varèze, Bougé-Chambalud, Chanas, La Chapelle-de-Surieu, Cheyssieu, Clonas-sur-Varèze, Le Péage-de-Roussillon, Roussillon, Sablons, Saint-Alban-du-Rhône, Saint-Clair-du-Rhône, Saint-Maurice-l’Exil, Saint-Prim, Saint-Romain-de-Surieu, Salaise-sur-Sanne, Sonnay, Vernioz, Ville-sous-Anjou.

Le Gardi departemang (30): 44 kommuuni — Aiguèze, Allègre-les-Fumades, Aujac, Bessèges, Bonnevaux, Bordezac, Bouquet, Carsan, Chambon, Chamborigaud, Concoules, Cornillon, Courry, Gagnières, Génolhac, Goudargues, Les Mages, Malons-et-Elze, Le Martinet, Méjannes-le-Clap, Meyrannes, Molières-sur-Cèze, Navacelles, Peyremale, Pont-Saint-Esprit, Ponteils-et-Brésis, Portes, Potelières, Robiac-Rochessadoule, Saint-Alexandre, Saint-Ambroix, Saint-Brès, Saint-Christol-de-Rodières, Saint-Florent-sur-Auzonnet, Saint-Jean-de-Valériscle, Saint-Julien-de-Cassagnas, Saint-Julien-de-Peyrolas, Saint-Laurent-de-Carnols, Saint-Paulet-de-Caisson, Saint-Victor-de-Malcap, Salazac, Sénéchas, Tharaux, La Vernarède.

Loire’i departemang (42): 22 kommuuni — Bessey, Bourg-Argental, Burdignes, La Chapelle-Villars, Chavanay, Chuyer, Colombier, Graix, Lupé, Maclas, Malleval, Pélussin, Roisey, Saint-Appolinard, Saint-Julien-Molin-Molette, Saint-Michel-sur-Rhône, Saint-Pierre-de-Boeuf, Saint-Sauveur-en-Rue, Thélis-la-Combe, Véranne, Vérin, La Versanne.

Haut-Loire’i departemang (43): 41 kommuuni — Alleyrac, Arlempdes, Barges, Chadron, Le Chambon-sur-Lignon, Champclause, Chaudeyrolles, Chenereilles, Dunières, Les Estables, Fay-sur-Lignon, Freycenet-la-Cuche, Freycenet-la-Tour, Goudet, Lafarre, Landos, Laussonne, Le Mas-de-Tence, Mazet-Saint-Voy, Le Monastier-sur-Gazeille, Montfaucon-en-Velay, Montregard, Moudeyres, Pradelles, Présailles, Raucoules, Rauret, Riotord, Saint-Arcons-de-Barges, Saint-Bonnet-le-Froid, Saint-Étienne-du-Vigan, Saint-Front, Saint-Haon, Saint-Jeures, Saint-Julien-Molhesabate, Saint-Martin-de-Fugères, Saint-Paul-de-Tartas, Salettes, Tence, Les Vastres, Vielprat,

Lozère’i departemang (48): 15 kommuuni — Altier, Auroux, La Bastide-Puylaurent, Chastanier, Cheylard-l’Évêque, Langogne, Luc, Naussac-Fontanes, Pied-de-Borne, Pourcharesses, Prévenchères, Rocles, Saint-André-Capcèze, Saint-Flour-de-Mercoire, Villefort.

Vaucluse’i departemang (84): 7 kommuuni — Bollène, Lagarde-Paréol, Lamotte-du-Rhône, Lapalud, Mondragon, Mornas, Sainte-Cécile-les-Vignes.

Link tootespetsifikaadile

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-606d5181-139d-4c39-b7c0-ae4daaf8de55

(1) ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.