Veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 105

(2022/C 88/09)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (1) artiklile 98 kahe kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

TOOTESPETSIFIKAADI MUUTMISE TAOTLUS

„Bouches-du-Rhône“

PGI-FR-A1223-AM01

Taotluse esitamise kuupäev: 26. november 2015

1. Muutmise suhtes kohaldatavad õigusnormid

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikkel 105 – oluline muudatus

2. Muutmise kirjeldus ja põhjused

2.1. Nimetuse osa muutmine

Nimetus „vin de pays des Bouches-du-Rhône“ on vastavalt 22. oktoobri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus) päritolunimetusi ja geograafilisi tähiseid käsitlevatele sätetele muutunud KGTks „Bouches-du-Rhône“. Ettevõtjad leidsid, et esiteks ei seostanud tarbija KGTd „Bouches-du-Rhône“ ja nimetust „vin de pays des Bouches-du-Rhône“ eriti hästi ning teiseks on traditsioonilise märketa „vin de pays“ kasutatud nimetus „Bouches-du-Rhône“ foneetiliselt liiga sarnane kaitstud päritolunimetusega (KPN) „Côtes du Rhône“ ning võib põhjustada nende kahe toote segiajamise.

Seetõttu soovis taotlejate rühm määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 95 tähenduses lisada kaitstud nimetusele „Bouches-du-Rhône“ sõnad „Pays des“.

Pärast taotluse läbivaatamist rahuldasid Prantsusmaa ametiasutused selle 4. septembri 2015. aasta määrusega, mis avaldati JORFis 12. septembril 2015 ning millega kiideti heaks nõnda muudetud tootespetsifikaat, mis avaldati põllumajandus-, toidu- ja metsandusministeeriumi ametlikus väljaandes 17. septembril 2015.

Seega on tootespetsifikaadis tehtud järgmised muudatused:

— nii pealkirjas kui ka kogu tekstis on nimetus „Bouches-du-Rhône“ asendatud nimetusega „Pays des Bouches-du Rhône“;

— 1. peatüki punkti 7.2 viimase lõigu viimane lause on asendatud järgmisega: „Kõnealune geograafiline piirkond on ette nähtud üksnes KGTga „Pays des Bouches-du-Rhône“ tähistatud veinide tootmiseks“.

2.2. Kvaliteetvahuveine käsitlevate sätete väljajätmine

Tootespetsifikaati on muudetud ka selleks, et jätta välja kõik kvaliteetvahuveinide tootmist käsitlevad sätted. See tuleneb Conseil d’État’ (Prantsusmaa kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu) 6. märtsi 2015. aasta otsusest, millega tühistati 2. november 2011 määrus KGT „Bouches-du-Rhône“ kohta osas, milles sellega kiidetakse heaks tootespetsifikaadi sätted „punaste, roosade ja valgete kvaliteetvahuveinide“ kohta.

2.3. Veini(de)kirjeldus

Valgete ja punaste veinide kirjeldust on täiendatud. Tootespetsifikaadi I peatükki on täiendatud punktiga 3.3 ja sama teave esitatakse koonddokumendi punktis „Veini(de) kirjeldus“.

Samuti on märgitud, et veinide analüütiliste omaduste väärtused vastavad Euroopa Liidu õigusaktidega kehtestatud piirnormidele.

2.4. Seos geograafilise piirkonnaga

Kogu toodete geograafilise päritoluga seotud teave on ümber korraldatud. Peale toodete looduslike tegurite, inimtegurite ja omaduste täpse kirjelduse on koostatud osa „Põhjuslik koostoime“, selgitamaks, et KGT „Pays des Bouches-du-Rhône“ põhineb peamiselt veinide eripäradel, mis on seotud looduskeskkonna omadustega (kliima, muld).

Need täpsustused on üle viidud koonddokumendi punkti „Seos geograafilise piirkonnaga“ ja tootespetsifikaadi I peatüki punkti 7.

2.5. Märgistamisega seotud lisasätted

Koonddokumendi punkti „Märgistamisega seotud lisasätted“ on ajakohastatud, jättes välja viited tootespetsifikaadile ja asendades need erinevate kohaldatavate tingimuste kirjeldusega.

2.6. Määratletud geograafiline piirkond

Tootespetsifikaadi punktis 4 (I peatükk) ja koonddokumendi määratletud geograafilist piirkonda käsitlevas punktis on täpsustatud, et geograafiline tootmispiirkond hõlmab kõiki Bouches-du-Rhône’i departemangu kommuune.

Vahetus läheduses asuva piirkonna määratluse puhul loetleti valitud piirkondadesse kuuluvad kommuunid ka tootespetsifikaadi I peatüki punktis 4. Need vahetus läheduses asuva piirkonna moodustavate kommuunide loetelud esitati samuti koonddokumendis punktis „Lisatingimused“.

Kummagi piirkonna, nii geograafilise piirkonna kui ka vahetus läheduses asuva piirkonna puhul on lisatud aluseks võetud ametliku geograafilise koodi aasta (2020. aasta). Kommuunide loetelu departemangude kaupa on tunnustatud ja kindlaks määratud INSEE välja antud ametliku riikliku viitenumbriga. See redaktsiooniline muudatus võimaldab tagada geograafiliste piirkondade piiritlemise õiguslikust seisukohast.

2.7. Viinamarjasordid

Koonddokumendi punkti „Peamised veiniviinamarjasordid“ ja tootespetsifikaadi I peatüki punkti 5 on täiendatud, et võtta arvesse järgmise 13 uue sordi kasutuselevõttu: ’Artaban N’, ’Cabernet blanc B’, ’Cabernet Cortis N’, ’Floréal B’, ’Monarch N’, ’Muscaris B’, ’Prior N’, ’Soreli B’, ’Sauvignac B-Rs.’, ’Solaris B.’, ’Souvignier Gris Rs’, ’Vidoc N’, ’Voltis B’.

Need on põuakindlad ja seenhaiguste suhtes vastupidavad sordid, mis võimaldavad kasutada vähem taimekaitsevahendeid. Need sordid vastavad KGTga veinide tootmiseks kasutatavatele sortidele ilma veini omadusi muutmata. Nende uute resistentsete sortide valik ei sea kahtluse alla seose tõendamist territooriumiga.

KOONDDOKUMENT

1. Nimetus(ed)

Pays des Bouches-du-Rhône

2. Geograafilise tähise tüüp

KGT – kaitstud geograafiline tähis

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

KGTd „Pays des Bouches-du-Rhône“ kasutatakse üksnes punaste, roosade ja valgete vaiksete veinide puhul. Veinide analüütiliste omaduste väärtused vastavad Euroopa Liidu õigusaktidega kehtestatud piirnormidele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

Valgeid veine valmistatakse tavaliselt otsese pressimise teel. Neid toodetakse kohalikest ja väljastpoolt piirkonda pärinevatest sortidest ning neile on iseloomulikud lille- ja puuviljaaroomid ning värsked ja aromaatsed maitsenüansid. Need on sädeleva ja erksa värvusega, milles on nende noorusele viitavaid „rohekaid“ helke. Roosad veinid saadakse otsese pressimise ja/või virde kestadega kääritamise teel. Mahla ja viljaliha pikaajaline kokkupuude võimaldab lõhna- ja maitseainete lähteainetel laiemalt levida ning suurendab veini täidlust suus. Need on saadud peamiselt sortidest ’Grenache N’, ’Syrah N’, ’Caladoc N’, ’Cinsaut N’, ’Cabernet-Sauvignon N’ ja ’Merlot N’, mida on mahutitesse paigutamisel sageli täiendatud valgete sortidega, et valmistada roosasid seguveine, neil on kahvatu või vähem intensiivne värvus erkroosade helkidega. Lõhnas on tunda punaste marjade või tsitrusviljade väljendusrikkaid aroome. Need aromaatse maitsega veinid on meeldivalt värsked.

Punased veinid, mida enamasti segatakse, võivad mõnikord olla sordiveinid (’Merlot N’, ’Cabernet N’, ’Marselan N’, ’Syrah N’, ’Grenache N’ jne). Füsioloogilise ja fenoolse küpsusastmega saak võimaldab saada iseloomuga, täidlasi, kuid mitte raskeid, ja vahemerelise profiiliga veine. Ekstraheerimine tehakse selleks, et saavutada mahe ja täidlane tanniinine tekstuur, mis püsib suus hästi. Värvus on veinil noorena granaatpunane lilla helgiga, vananedes muutub aga sügavamaks punaseks. Lõhn on väga väljendusrikas, selles on gariigi noote ja soolakamaid nüansse olenevalt valmistamisalast ning punaste marjade nüansse, mis arenevad kompoti suunas. Maitselt on need veinid elavad gurmaaniveinid, maitse levib suus ja selles on siidiseid tanniine.

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistustavade puhul tuleb kinni pidada ELi tasandi ning maaseadustikus ja merekalapüügi seadustikus (code rural et de la pêche maritime) sätetatud kohustustest.

b. Maksimaalne saagikus

120 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjad korjatakse ja neid töödeldakse ning kaitstud geograafilise tähisega „Pays des Bouches-du-Rhône“ vein valmistatakse Bouches-du-Rhône’i departemangu kõigis kommuunides vastavalt 2020. aasta ametlikule geograafilisele koodile.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

’Alicante Henri Bouschet N’ (tume)

’Aligoté B’ (hele)

’Alphonse Lavallée N’ (tume)

’Aléatico N’ (tume)

’Aramon N’ (tume)

’Aramon gris G’ (hall)

’Aranel B’ (hele)

’Arinarnoa N’ (tume)

’Arriloba B’ (hele)

’Artaban N’ (tume)

’Aubun N’ (tume) – ’Murescola’

’Barbaroux Rs’ (roosa)

’Bourboulenc B’ (hele) – ’Doucillon blanc’

’Brachet N’ – ’Braquet’

’Brun argenté N’ (tume) – ’Vaccarèse’

’Cabernet blanc B’ (hele)

’Cabernet cortis N’ (tume)

’Cabernet franc N’ (tume)

’Cabernet-Sauvignon N’ (tume)

’Caladoc N’ (tume)

’Calitor N’ (tume)

’Carignan N’ (tume)

’Carignan blanc B’ (hele)

„Carmenère N“ (tume)

’Chardonnay B’ (hele)

’Chasan B’ (hele)

’Chasselas B’ (hele)

’Chasselas rose Rs’ (roosa)

’Chatus N’ (tume)

’Chenanson N’ (tume)

’Chenin B’ (hele)

’Cinsaut N’ (tume) – ’Cinsault’

’Clairette B’ (hele)

’Clairette rose Rs’ (roosa)

’Clarin B’ (hele)

’Colombard B’ (hele)

’Cot N’ (tume) – ’Malbec’

’Counoise N’ (tume)

’Egiodola N’ (tume)

’Floreal B’ (hele)

’Fuella nera N’ (tume)

’Gamay Fréaux N’ (tume)

’Gamay N’ (tume)

’Gamay de Bouze N’ (tume)

’Gamay de Chaudenay N’ (tume)

’Ganson N’ (tume)

’Gewurztraminer Rs’ (roosa)

’Gramon N’ (tume)

’Grenache N’ (tume)

’Grenache blanc B’ (hele)

’Grenache gris G’ (hall)

’Gros Manseng B’ (hele)

’Gros vert B’ (hele)

’Jurançon noir N’ (tume) – ’Dame noire’

’Liliorila B’ (hele)

’Listan B’ (hele) – ’Palomino’

’Macabeu B’ (hele) – ’Macabeo’

’Marsanne B’ (hele)

’Marselan N’ (tume)

’Mauzac rose Rs’ (roosa)

’Mayorquin B’ (hele)

’Melon B’ (hele)

’Merlot N’ (tume)

’Merlot blanc B’ (hele)

’Meunier N’ (tume)

’Mollard N’ (tume)

’Monarch N’ (tume)

’Monerac N’ (tume)

’Mourvaison N’ (tume)

’Mourvèdre N’ (tume) – ’Monastrell’

’Muscadelle B’ (hele)

’Muscardin N’ (tume)

’Muscaris B’ (hele)

’Muscat Ottonel B’ (hele) – ’Muscat’, ’Moscato’

’Muscat cendré B’ (hele) – ’Muscat’, ’Moscato’

’Muscat d’Alexandrie B’ (hele) – ’Muscat’, ’Moscato’

’Muscat de Hambourg N’ (tume) – ’Muscat’, ’Moscato’

’Muscat à petits grains blancs B’ (hele) – ’Muscat’, ’Moscato’

’Muscat à petits grains roses Rs’ (roosa) – ’Muscat’, ’Moscato’

’Muscat à petits grains rouges Rg’ (punane) – ’Muscat’, ’Moscato’

’Nielluccio N’ (tume) – ’Nielluciu’

’Négrette N’ (tume)

’Perdea B’ (hele)

’Petit Manseng B’ (hele)

’Petit Verdot N’ (tume)

’Picardan B’ (hele) – ’Araignan’

’Pinot blanc B’ (hele)

’Pinot gris G’ (hall)

’Pinot noir N’ (tume)

’Piquepoul blanc B’ (hele)

’Piquepoul gris G’ (hall)

’Piquepoul noir N’ (tume)

’Plant droit N’ (tume) – ’Espanenc’

’Portan N’ (tume)

’Prior N’ (tume)

’Riesling B’ (hele)

’Riminèse B’ (hele)

’Rosé du Var Rs’ (roosa)

’Roussanne B’ (hele)

’Sauvignon B’ – ’Sauvignon blanc’

’Sauvignon gris G’ (hall) – ’Fié gris’

’Sciaccarello N’ (tume)

’Semillon B’ (hele)

’Servanin N’ (tume)

’Solaris B’ (hele)

’Soreli B’ (hele)

’Souvignier gris Rs’ (roosa)

’Sylvaner B’ (hele)

’Syrah N’ (tume) – ’Shiraz’

’Tannat N’ (tume)

’Tempranillo N’ (tume)

’Terret gris G’ (hall)

’Terret noir N’ (tume)

’Tibouren N’ (tume)

’Téoulier N’ (tume)

’Ugni blanc B’ (hele)

’Valdiguié N’ (tume)

’Vermentino B’ (hele) – ’Rolle’

’Vidoc N’ (tume)

’Viognier B’ (hele)

’Voltis B’ (hele)

8. Seos(t)e kirjeldus

8.1. Geograafilise piirkonna eripära ja toote eripära

Bouches-du-Rhône’i departemang asub Provence’i südames. See 5 087 km2 suurune departemang piirneb ühelt poolt läänes Rhône’i jõega, mis eraldab seda Gardi departemangust, ja teiselt poolt põhjas Durance’i jõega, mis eraldab seda Vaucluse’i departemangust. Idas piirneb see Vari departemanguga ja lõunast uhub seda Vahemeri.

Selles departemangus on mitmesuguseid territooriume. Departemangu idaosa iseloomustavad Provence’i Alpide eelmäestiku lubjakivireljeefid, mis paiknevad suunaga idast läände. Siin järgnevad üksteisele Trévaresse’i (501 m), Estaque et Étoile’i (793 m), Sainte-Victoire’i (1 011 m) ja Saint-Cyr et Sainte-Baume’i (1 041 m lääneosas) mäeahelikud. Neid on uuristanud Arci (Aix-en-Provence’i madalik), Touloubre’i (Salon-de-Provence) ja l’Huveaune’i (Aubagne Marseille) orud, mis on rikkalikuma koostisega mulla ja erineva suurusega settelise tekkega tasandikud. Läänes laiuvad Alpilles’ aheliku ümber ulatuslikud tasandikud. Crau tasandik, mille on moodustanud kiviklibu Durance’i ja Rhône’i endisel liitumiskohal ning mis asub teljel Arles–Salon-de-Provence, on Prantsusmaal ainulaadne tühi stepiala, kus on tunda mistraali mõju. Camargue, millel on piirkondlik looduspark, kus paiknevad vaheldumisi viinapuud, karjamaad ja riisipõllud, on härgade (Camargue’i tõug), hobuste ja 400 loomaliigi kaitstud kuningriik. Põhjas iseloomustab departemangu lääne-idasuunaline Alpilles’ mäeahelik, millele järgneb Durance’i org.

Mullad – olgu need siis kiviklibused savilubjakivimullad, liivmullad või isegi kruusamullad melassil ja liivakivil – on väheviljakad, hästi kuivendatud ja erosioonitundlikud. Need madalad mullad, milles ei ole liigset niiskust, sobivad viinapuudele suurepäraselt.

Bouches-du-Rhône’i departemangus on vahemereline kliima, st on palju päikest, mis on sellele kliimale iseloomulik. Suvi on väga kuum ja kuiv, talv üsna pehme. Temperatuur kõigub olenevalt aastaaegadest küllaltki suures ulatuses. Eriti kõrge on temperatuur suvel, mil see võib varjus sageli ulatuda 35 °C-ni. Keskmine aastane ööpäevane amplituud on üpris suur, talvel vägagi suur, vahel tuleb öösel ette tugevaid külmumisi. Sademerežiim on ebakorrapärane ja sademed on aasta peale halvasti jaotunud. Harvad ei ole tugevad hoovihmad. Kuiv ja külm põhjatuul mistraal puhub peaaegu 100 päeva aastas, sageli on tuuleiilide kiirus üle 100 km/h.

Provence’i viinamarjaistandused, mis on üle 2 600 aasta vanad, on Prantsusmaa vanimad. Need on eriti tuntud roosade veinide tootmise poolest. Alates 1907. aastast tundsid paljud viinamarjakasvatajad vajadust ühineda, et võidelda raskustega. Veinitootmist reguleeriti ning viinamarjakasvatajad moodustasid ühistuid ja ametiühinguid, mis õhutasid toodangu kvaliteedi arengut. „Kantonivein“ (vin de canton) määratleti täpselt ja reguleeritult 1964. aastal, viidates halduspiirkonnale, kus seda toodetakse ning kus on teatavad mulla- ja kliimatingimused. 1968. aasta dekreediga muudeti need „kantoniveinid“„piirkonnaveinideks“ (vins de pays), mida esialgu identifitseeriti tootmisdepartemangu nimega ja mis vastasid erilistele valmistamiskriteeriumidele, millega tagati parim kvaliteet. Nii tunnustatigi Bouches du Rhône’i piirkonnaveini, millest sai kaitstud geograafiline tähis 2011. aastal.

See toodang pärineb põhiliselt kahelt eraldi alalt: peamine ala paikneb departemangu idapoolses keskosas Aix-en-Provence’i ümber (65–70 % mahust) ning läänes eristub nn Camargue’i ala, mida kagus piirab Tarascon Arlesi ja Saintes-Maries-de-la-Meri kommuun. Camargue’i ala ainulaadsust kinnitab märge „Terre de Camargue“: see geograafiline piirkond on ette nähtud üksnes KGTga „Pays des Bouches-du-Rhône“ hõlmatud veinide tootmiseks.

8.2. Geograafilise piirkonna ja toote eripära põhjuslik seos

KGT „Pays des Bouches-du-Rhône“, mis hõlmab Bouches-du-Rhône’i departemangu kõiki kommuune, rajaneb peamiselt veinide erilistel omadustel, mis on seotud looduskeskkonna (kliima, mullad) omadustega. Bouches-du-Rhône’i departemang asub Prantsusmaa kaguosas, Provence-Alpes-Côte d’Azuri piirkonnas. Seal on mägine reljeef, mis ulatub tasandiku kujul mereni välja, vahemerelist tüüpi kliima ning taimestik, mis koosneb peamiselt võsast ja gariigist. Seda iseloomustab ka mistraal, mis muudab töö mõnikord raskeks, kuid võimaldab puhastada viinamarjaistandusi ja kaitsta neid seenhaiguste eest ning kokkuvõttes suurendada niisuguste ainete sisaldust marjades, mis tekivad küpsemise viimases faasis. Mullad – olgu need siis kiviklibused savilubjakivimullad, liivmullad või isegi kruusamullad melassil ja liivakivil – ei ole liiga niisked, on hästi kuivendatud ja sobivad suurepäraselt viinamarjakasvatuseks. Viinamarjakasvatajad, kes kasutavad ära optimaalseid looduslikke tingimusi ja oskavad valida parimad maatükid, on mõistnud võtta parima mitmesugustest viinamarjasortidest territooriumil, mille mullad on sageli väheviljakad, kuid hästi kuivendatud ja viinamarjakasvatuseks eriti sobivad. Mullaomaduste ning sooja ja kuiva vahemereliste mõjudega kliima koostoime tulemusena on küpsemistingimused optimaalsed ning võimaldavad säilitada nende viinamarjasortide algsed lõhna- ja maitseomadused, kusjuures veinid on värsked ning neil on iseloomulik lõhna- ja maitsepotentsiaal. Näiteks värskeid ja meeldivaid punaseid veine iseloomustavad punaste marjade aroomid; värsked roosad veinid on samuti täidlased ja neil on punaste marjade või tsitrusviljade väljendusrikkad aroomid. Valged veinid on seevastu aromaatsed, lillelõhnased või puuviljased, värsked ja väljendavad oma noorust. Praegu turustavad KGTga „Pays des Bouches-du Rhône“ veinide aastatoodangut, mis on umbes 50 000 hektoliitrit, 18 ühistu- ja 88 üksikkeldrit. Roosad veinid moodustavad ligi 50 % kogumahust, punased veidi üle 40 % kogumahust ja valged veinid pisut alla 10 % kogumahust.

9. Olulised lisatingimused

Lisateave

Õigusraamistik: riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Geograafilise üksuse „Terre de Camargue“ tähemärgid ei tohi olla laiuselt ega kõrguselt suuremad kui KGT „Pays des Bouches-du-Rhône“ tähemärgid. Kui märge „Indication géographique protégée“ (kaitstud geograafiline tähis) on asendatud traditsioonilise märkega „Vin de pays“ (piirkonnavein), peab märgistusel olema esitatud Euroopa Liidu KGT logo.

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik: riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mis on erandina määratletud kaitstud geograafilise tähisega „Pays des Bouches-du-Rhône“ veinide valmistamise ja tootmise puhul, koosneb järgmistest kommuunidest allpool loetletud geograafilise piirkonnaga piirnevates ringkondades vastavalt 2020. aasta ametlikule geograafilisele koodile:

— Nîmesi ringkond (Gardi departemangus): Aigaliers, AiguesMortes, Aigues-Vives, Aiguèze, Aimargues, Les Angles, Aramon, Argilliers, Arpaillargues-et-Aureillac, Aspères, Aubais, Aubord, Aubussargues, Aujargues, Bagnols-sur-Cèze, Baron, La Bastide-d’Engras, Beaucaire, Beauvoisin, Bellegarde, Belvézet, Bernis, Bezouce, Blauzac, Boissières, Bouillargues, Bourdic, La Bruguière, Cabrières, Le Cailar, Caissargues, La Calmette, Calvisson, La Capelle-et-Masmolène, Carsan, Castillon-du-Gard, Caveirac, Cavillargues, Chusclan, Clarensac, Codognan, Codolet, Collias, Collorgues, Combas, Comps, Congénies, Connaux, Cornillon, Crespian, Dions, Domazan, Estézargues, Flaux, Foissac, Fons, Fons-sur-Lussan, Fontanès, Fontarèches, Fournès, Fourques, Gajan, Gallargues-le-Montueux, Le Garn, Garons, Garrigues-Sainte-Eulalie, Gaujac, Générac, Goudargues, Le Grau-du-Roi, Issirac, Jonquières-Saint-Vincent, Junas, Langlade, Laudun-l’Ardoise, Laval-SaintRoman, Lecques, Lédenon, Lirac, Lussan, Manduel, Marguerittes, Meynes, Milhaud, Montagnac, Montaren-et-Saint-Médiers, Montclus, Montfaucon, Montfrin, Montignargues, Montmirat, Montpezat, Moulézan, Moussac, Mus, Nages-et Solorgues, Nîmes, Orsan, Parignargues, Le Pin, Pont-Saint-Esprit, Pougnadoresse, Poulx, Pouzilhac, Pujaut, Redessan, Remoulins, Rochefort-du-Gard, Rodilhan, Roquemaure, La Roque-sur-Cèze, La Rouvière, Sabran, Saint-Alexandre, SainteAnastasie, Saint-André-de-Roquepertuis, Saint-André-d’Olérargues, Saint-Bauzély, Saint-Bonnet-du-Gard, Saint-Chaptes, Saint-Christol-de-Rodières, Saint-Clément, Saint-Côme-et-Maruéjols, Saint-Dézéry, Saint-Dionisy, Saint-Etienne-des-Sorts, Saint-Geniès-de-Comolas, Saint-Geniès-de-Malgoirès, Saint-Gervais, SaintGervasy, Saint-Gilles, Saint-Hilaire-d’Ozilhan, Saint-Hippolyte-de-Montaigu, SaintJulien-de-Peyrolas, Saint-Laurent-d’Aigouze, Saint-Laurent-de-Carnols, SaintLaurent-des-Arbres, Saint-Laurent-la-Vernède, Saint-Mamert-du-Gard, Saint- Marcel-de-Careiret, Saint-Maximin, Saint-Michel-d’Euzet, Saint-Nazaire, SaintPaul-les-Fonts, Saint-Paulet-de-Caisson, Saint-Pons-la-Calm, Saint-Quentin-laPoterie, Saint-Siffret, Saint-Victor-des-Oules, Saint-Victor-la-Coste, Salazac, Salinelles, Sanilhac-Sagriès, Sauveterre, Sauzet, Saze, Sernhac, Serviers-etLabaume, Sommières, Souvignargues, Tavel, Théziers, Tresques, Uchaud, Uzès, Vallabrègues, Vallabrix, Vallérargues, Valliguières, Vauvert, Vénéjan, Verfeuil, Vergèze, Vers-Pont-du-Gard, Vestric-et-Candiac, Villeneuve-lès-Avignon, Villevieille;

— Apti ringkond (Vaucluse’i departemangus): Ansouis, Apt, Auribeau, La Bastide-des-Jourdans, La Bastidonne, Beaumettes, Beaumont-dePertuis, Bonnieux, Buoux, Cabrières-d’Aigues, Cabrières-d’Avignon, Cadenet, Caseneuve, Castellet-en-Luberon, Cavaillon, Cheval-Blanc, Cucuron, Gargas, Gignac, Gordes, Goult, Grambois, Joucas, Lacoste, Lagarde-d’Apt, Lagnes, Lauris, Lioux, Lourmarin, Maubec, Ménerbes, Mérindol, Mirabeau, La Motte-d’Aigues, Murs, Oppède, Pertuis, Peypin-d’Aigues, Puget, Puyvert, Robion, Roussillon, Rustrel, Saignon, Saint-Martin-de-Castillon, Saint-Martin-de-la-Brasque, Saint-Pantaléon, Saint-Saturnin-lès-Apt, Sannes, Sivergues, Taillades, La Tour-d’Aigues, Vaugines, Viens, Villars, Villelaure, Vitrolles-en-Lubéron;

— Avignoni ringkond (Vaucluse’i departemangus): Avignon, Bédarrides, Caumont-sur-Durance, Châteauneuf-de-Gadagne, Courthézon, Fontainede-Vaucluse, L’Isle-sur-la-Sorgue, Jonquerettes, Morières-lès-Avignon, Le Pontet, Saint-Saturnin-lès-Avignon, Saumane-de-Vaucluse, Sorgues, Le Thor, Vedène;

— Carpentras’ ringkond (Vaucluse’i departemangus): Bollène, Caderousse, Camaret-sur-Aigues, Châteauneuf-du-Pape, Grillon, Jonquières, Lagarde-Paréol, Lamotte-du-Rhône, Lapalud, Mondragon, Mornas, Orange, Piolenc, Richerenches, Sérigan, Sainte-Cécile-les-Vignes, Travaillan, Uchaux, Valréas, Violès, Visan;

— Forcalquier’ ringkond (Alpes-de-Haute Provence’i departemangus): Aubenas-les-Alpes, Aubignosc, Authon, Banon, Bayons, Bellaffaire, Bevons, La Brillanne, Le Caire, Céreste, Châteaufort, Châteauneuf-Miravail, Châteauneuf-Val-Saint-Donat, Clamensane, Claret, Corbières-en-Provence, Cruis, Curbans, Curel, Dauphin, Entrepierres, Faucon-du-Caire, Fontienne, Forcalquier, Gigors, L’Hospitalet, Lardiers, Limans, Lurs, Mane, Manosque, Melve, Mison, Montfort, Montfuron, Montjustin, Montlaux, Montsalier, Motte-du-Caire, Nibles, Niozelles, Noyers-sur-Jabron, Les Omergues, Ongles, Oppedette, Peipin, Piégut, Pierrerue, Pierrevert, Redortiers, Reillanne, Revest-des-Brousses, Revest-du-Bion, Revest-Saint-Martin, La Rochegiron, Sainte-Croix-à-Lauze, Saint-Etienne-les- Orgues, Saint-Geniez, Saint-Maime, Saint-Martin-les-Eaux, Saint-Michell’Observatoire, Sainte-Tulle, Saint-Vincent-sur-Jabron, Salignac, Saumane, Sigonce, Sigoyer, Simiane-la-Rotonde, Sisteron, Sourribes, Thèze, Turriers, Vachères, Valavoire Valbelle, Valernes, Vaumeilh, Venterol, Villemus, Villeneuve, Volx;

— Digne-les-Bainsi ringkond (Alpes-de Haute Provence’i departemangus): Château-Arnoux-Saint-Auban, L’Escale, Ganagobie, Mallefougasse, Peyruis, Volonne;

— Brignolesi ringkond (Vari departemangus): Aiguines, Artignosc-sur-Verdon, Artigues, Aups, Barjols, Baudinard-sur-Verdon, Bauduen, Besse-sur-Issole, Bras, Brignoles, Brue-Auriac, Cabasse, Camps-la-Source, Carcès, Carnoules, La Celle, Châteauvert, Correns, Cotignac, Entrecasteaux, Esparron, Flassans-sur-Issole, Forcalqueiret, Fox-Amphoux, Garéoult, Ginasservis, Gonfaron, Mazaugues, Méounes-lès-Montrieux, Moissac-Bellevue, Montfort-sur-Argens, Montmeyan, Nans-les-Pins, Néoules, Ollières, Pignans, Plan-d’Aups-Sainte-Baume, Pontevès, Pourcieux, Pourrières, Puget-Ville, Régusse, Rians, Rocbaron, La Roquebrussanne, Rougiers, Sainte-Anastasie-sur-Issole, Saint-Julien, Saint-Martinde-Pallières, Saint-Maximin-la-Sainte-Baume, Saint-Zacharie, Les Salles-surVerdon, Seillons-Source-d’Argens, Tavernes, Le Thoronet, Tourtour, Tourves, Le Val, Varages, La Verdière, Vérignon, Vinon-sur-Verdon, Vins-sur-Caramy;

— Draguignani ringkond (Vari departemangus): Saint-Antonindu-Var, Sillans-la-Cascade;

— Touloni ringkond (Vari departemangus): Bandol, Le Beausset, Belgentier, Bormes-les-Mimosas, La Cadière-d’Azur, Carqueiranne, Castellet, Collobrières, La Crau, Cuers, Evenos, La Farlède, La Garde, Hyères, Le Lavandou, La Londe-les-Maures, Ollioules, Pierrefeu-du-Var, Le Pradet, Le Revestles-Eaux, Riboux, Saint-Cyr-sur-Mer, Saint-Mandrier-sur-Mer, Sanary-sur-Mer, La Seyne-sur-Mer, Signes, Six-Fours-les-Plages, Solliès-Pont, Solliès-Toucas, SollièsVille, Toulon, La Valette-du-Var.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-46477258-0f19-4b8a-b355-9b9e51ee6f45

(1) ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.