Lühikokkuvõte Saksamaa kohtusüsteemi iseloomustavad riigi föderaalsest ülesehitusest tulenevad erijooned ja liidumaade oluline roll õigusemõistmisel. Kohtute tajutav sõltumatus on suur. Hiljuti on arutluse all olnud kaitsemeetmed prokuratuuri sõltumatuse tagamiseks. Saksamaa kohtusüsteem toimib suuremas osas tõhusalt, ehkki teatavate näitajate puhul võib täheldada üldise tulemuslikkuse vähenemist. Eeskätt võetakse praegu meetmeid selleks, et edendada kohtusüsteemi üleminekut digitehnoloogiale, mis aitaks suurendada kohtusüsteemi tõhusust ja kvaliteeti. 2019. aastal sõlmisid föderaaltasand ja liidumaad õigusriigi pakti, millega nähti ette kohtusüsteemi lisarahastamine ning 2 000 uue kohtuniku- ja prokurörikoha loomine 2021. aasta lõpuks, arvestades ühtlasi, et eelseisvatel aastatel läheb üha suuremal arvul kohtunikke ja prokuröre pensionile. Korruptsioonivastane õiguslike, reguleeriv ja institutsiooniline raamistik on suures osas paigas ning korruptsioonivastase karistuspoliitika elluviimise ja kriminaalasjade menetlemise eest vastutavad liidumaad. Föderaaltasandil ja enamikus liidumaades kohaldatakse pöördukse efekti reguleerivat poliitikat. Mis puudutab lobitööd, siis ei ole kehtestatud kohustust registreerida kontaktid Saksamaa Liitvabariigi parlamendi ja valitsuse liikmetega, ehkki vastavad reformid on kaalumisel. Rikkumisest teatajate kaitse põhineb Saksamaal ettevõtetesisesel süsteemil, mis võimaldab inimestel teatada rikkumistest lisaks institutsioonidele ka teise kanali kaudu. Meediavabaduse ja mitmekesisuse reguleerimine on Saksamaal hästi väljakujunenud ning see küsimus on peamiselt liidumaade pädevuses. Meediateenuseid reguleerivad 14 avalik-õiguslikku ametit, mis on õiguslikult sõltumatud poliitilisest ja ärilisest sekkumisest. Meediakanalite omandisuhete läbipaistvus on suur ning kehtestatud on kaitsemeetmed selleks, et vältida poliitilist sekkumist meedia tegevusse. Põhiseaduse ja teiseste õigusaktidega on ajakirjanikele sõnaselgelt ette nähtud õigus kaitsta oma allikate konfidentsiaalsust ning sätestatud eeskirjad teabele juurdepääsu õiguse kohta. Viimastel aastatel on teatavaid probleeme tekitanud ajakirjanike vastu suunatud rünnakute sagenemine. Kontrolli- ja tasakaalustussüsteem on hästi väljakujunenud. Seadusandliku protsessi kvaliteeti aitavad tagada mõju hindamise raamistik ja sidusrühmade kaasamine. Põhiseaduslikkuse järelevalve toimub nii föderaaltasandil kui ka liidumaade tasandil. Kehtestatud on kodanikuühiskonna tegevust soodustav raamistik ja poliitika, mis käsitleb teabe kättesaadavaks tegemist kodanikele. Kodanikuühiskonna organisatsioonid saavad Saksamaal vabalt tegutseda. Õigusriigi küsimustes soodustatakse korrapärast arutelu nii riiklikust kui ka Euroopa vaatenurgast, sealhulgas 2019. aastal õigusriigi pakti taustal korraldatud üleriigilise teabe- ja reklaamikampaania abil, mille eesmärk oli suurendada teadlikkust õigusriigi põhimõtte olulisusest ning tagatistest, mida see üksikkodanikele ja kogu demokraatlikule ühiskonnale pakub.

I.Kohtusüsteem

Saksamaa kohtusüsteem on föderaalse ülesehitusega. Kohtuvõimu teostavad föderaalsed kohtud ja 16 liidumaa kohtud. Õigusemõistmisega seotud pädevus ja töökoormus langeb suuremas osas liidumaadele. Kohtusüsteem jaguneb üldkohtuteks ja erikohtuteks. Üldkohtute pädevus hõlmab tsiviil- ja kriminaalkohtu pädevust. Erikohtud on halduskohtud, maksukohtud, töökohtud ja sotsiaalkohtud. Liidumaade kohtuid haldavad enamasti liidumaade justiitsministeeriumid. Kohtunike ja prokuröride (v.a föderaalsete kohtute kohtunikud ja prokurörid) ametisse nimetamine on liidumaade pädevuses. Ehkki ametisse nimetamise menetluste üksikasjad on liidumaades erinevad, on neil teatavad ühiselemendid, eeskätt saavutustest lähtumise põhimõte (Leistungsprinzip) ning ametisse nimetamise menetluse ja otsuse kohtulik kontroll. Föderaalsete kohtute puhul valib kandidaadid kohtunike valiku komitee (Richterwahlausschuss) ning kohtunikud nimetab ametisse täidesaatva võimu organ, kusjuures selles protsessis tuleb konsulteerida asjaomaste kohtute kohtunike nõukogudega (Präsidialräte) . Praegu on üldkohtute süsteemis 638 esimese astme kohut, 115 apellatsioonikohut ja 24 liidumaa kõrgeimat üldkohut. Lisaks sellele on 16 liidumaa peale kokku 51 halduskohut, 15 liidumaa kõrgeimat halduskohut, 18 maksukohut, 108 töökohut, 18 kõrgeimat töökohut, 68 sotsiaalkohut ja 14 kõrgeimat sotsiaalkohut . Liitvabariigi tasandil vastutab Saksamaa Liitvabariigi justiitsminister Saksamaa Liitvabariigi kõrgeima üldkohtu, kõrgeima halduskohtu ja kõrgeima maksukohtu eest. Saksamaa Liitvabariigi töö- ja sotsiaalministeeriumi vastutusalasse kuulub Saksamaa Liitvabariigi kõrgeim töökohus ja kõrgeim sotsiaalkohus. Põhiseaduslikkuse järelevalve eest vastutab Saksamaa Liitvabariigi konstitutsioonikohus ja liidumaade konstitutsioonikohtud. Prokuratuur kuulub Saksamaal täidesaatva võimu alla ning liitvabariigi tasandil on kõrgeim süüdistusorgan Saksamaa Liitvabariigi kõrgeima üldkohtu juures tegutsev peaprokurör. Igal liidumaal on oma prokuratuur. Saksamaal on 27 piirkondlikku advokatuuri . Saksamaa 28 advokatuuri katusorganisatsioon on Berliinis asuv Saksamaa Liitvabariigi advokatuur.

Sõltumatus

Üldsuse ja ettevõtjate tajutav kohtute ja kohtunike sõltumatus on jätkuvalt suur. Üldjoontes peab 76 % üldsusest ja 73 % ettevõtjatest kohtute ja kohtunike sõltumatust võrdlemisi suureks või väga suureks . Kohtusüsteemi tajutav sõltumatus on viimastel aastatel püsinud ühtlaselt kõrgel tasemel . Seda kinnitasid ka sidusrühmad, näiteks Saksamaa kohtunike ja prokuröride ühendus, Saksamaa advokaatide ühendus ja Saksamaa Liitvabariigi advokatuur . Saksamaa kohtusüsteemi sõltumatus on tagatud eri kaitsemeetmete abil, sealhulgas eeskätt kohtulik kontroll kõikide kohtuvõimuga seotud otsuste (nt ametisse nimetamine, ametialane hindamine, edutamine, distsiplinaarkaristused ja ametist vabastamine) seaduslikkuse üle . Peale selle kätkeb Saksamaa kohtusüsteem endas teatavaid kohtuliku enesekorralduse elemente .

Arutluse all on justiitsiministrite õigus anda prokuröridele juhiseid konkreetsete kohtuasjade menetlemiseks. Võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu otsust Euroopa vahistamismääruse kohaldamise kohta, milles kohus leidis, et Saksamaa prokuratuurides ei ole seoses Euroopa vahistamismääruse tegemisega piisavaid tagatisi sõltumatuse tagamiseks täitevvõimust, tehti muudatusettepanek kõnealune õigus kehtetuks tunnistada. Saksamaa Liitvabariigi parlament lükkas selle muudatusettepaneku 28. mail 2020 tagasi . Struktuuriliselt moodustavad prokuratuurid osa täidesaatvast võimust. Seda arvesse võttes ja nagu on kehtestatud asjaomastes kohtute seaduse sätetes, on liidumaade justiitsministritel ja Saksamaa Liitvabariigi justiitsministril võimalus anda prokuröridele juhiseid konkreetsete kohtuasjade menetlemiseks. Selle volituse suhtes kohaldatakse teatavaid õiguslikke kaitsemeetmeid. Lisaks seaduslikkuse põhimõttele, mida prokuratuuri tegevuses tuleb läbivalt järgida, ja põhiseadusega ettenähtud õigusriigi põhimõttele kohaldatakse föderaal- ja liidumaade tasandil täiendavaid kaitsemeetmeid . Nende üldeesmärk on tagada, et juhiste andmisega konkreetsete kohtuasjade menetlemiseks ei ületataks mingil juhul õigusega ettenähtud piire . Peale selle selgitasid nii ametiasutused kui ka sidusrühmad, et juhiste andmise õigust kasutatakse tegelikkuses vaid väga harva . Koos kehtestatud õiguslike kaitsemeetmetega aitab kõnealune tava nähtavasti vähendada juhiste andmise õiguse väärkasutamise ohtu .

Kvaliteet

Digitehnoloogiale üleminek kohtusüsteemis edeneb, kuid on endiselt pikemaajaline ettevõtmine. 1. jaanuaril 2018 jõustus seadus elektrooniliste toimikute kasutuselevõtu kohta kohtusüsteemis ja õigusvaldkonna elektroonilise side parandamise kohta. Selle seaduse kohaselt peavad kohtud ja prokuratuurid hiljemalt 1. jaanuariks 2026 tagama, et kohtu- ja menetlustoimikuid säilitatakse üksnes elektroonilisel kujul. Sidusrühmad selgitasid, et praegu võib IT-vahendite kasutamise määr erineda isegi sama liidumaa kohtutes . Kohtutoimikute täielikuks digiteerimiseks (elektronische Akte) kasutatakse liidumaades kolme suuremahulist süsteemi . Neid süsteeme kasutatakse ka föderaaltasandil, olenevalt vastavast föderaalsest kohtust. Täiendav digiteerimine aitab omakorda parandada kohtusüsteemi kvaliteeti. Eeskätt on Saksamaal ette nähtud kord masinloetavate kohtuotsuste koostamiseks ja kohtusüsteemi lapsesõbralikumaks muutmiseks ning tagatud vaidluste kohtuvälise lahendamise meetodite kasutamise propageerimine ja edendamine ning kohtunike koolitamine, samuti uuringud menetlusosaliste seas ja vastavad järelmeetmed . Sellegipoolest ilmneb, et Saksamaal on võrdlemisi suured kohtulõivud teatavatesse kategooriatesse kuuluvate kohtuasjade puhul, näiteks väiksemad tarbijanõuded või konkreetsed piiriülese elemendiga kaubandusvaidlused .

Eelseisvatel aastatel suureneb pensioniikka jõudvate kohtunike ja prokuröride arv. Nii ametiasutused kui ka sidusrühmad märkisid, et paljudes – eeskätt idapoolsetes – liidumaades suureneb pensionile jäävate ametnike arv järgmistel aastatel märkimisväärselt. Seepärast peavad nii justiits- kui ka rahandusministeeriumid võtma meetmeid, et tagada piisaval arvul uute kohtunike ja prokuröride töölevõtmine. Sidusrühmad on väljendanud teatavat muret, sest nad ei pea uute kohtunike ja prokuröride madalaimate palgaastmete palkasid konkurentsivõimeliseks, eelkõige võrreldes erasektori palkadega, mistõttu on raske meelitada kohtutesse ja prokuratuuridesse tööle piisaval arvul kvalifitseeritud kõrgkoolilõpetajaid . Mõnel liidumaal võib see probleem olla tajutavam kui teistes, arvestades, et palgatasemed võivad liidumaade lõikes erineda kuni 17 % .

Kohtusüsteemi ja õigusriigi tugevdamiseks viib Saksamaa ellu õigusriigi pakti, millega nähti kohtusüsteemile nii föderaal- kui ka liidumaade tasandil ette lisaressursid. 31. jaanuaril 2019 leppisid föderaaltasand ja liidumaad kokku õigusriigi paktis. Selle õigusaktiga nähti liidumaadele ette 220 miljoni euro suurune riigieelarve eraldis 2 000 uue kohtuniku- ja prokurörikoha, sealhulgas vajalike haldusametikohtade loomiseks 31. detsembriks 2021. Peale selle luuakse föderaaltasandil kohtusüsteemi tugevdamiseks 24 uut föderaaltasandi pädevusse kuuluvat ametikohta Saksamaa Liitvabariigi kõrgeimas üldkohtus ning 71 ametikohta Saksamaa Liitvabariigi kõrgeima üldkohtu peaprokuratuuris . Sidusrühmad suhtuvad õigusriigi pakti väga positiivselt, eeskätt leiab Saksamaa kohtunike ja prokuröride ühendus, et kõnealune algatus aitab tugevdada kohtusüsteemi ressursse, mida on juba ammu vajalikuks peetud; ühtlasi on see oluline, võttes arvesse lisaraskusi, mis tulenevad pensionile jäävate ametnike arvu oodatavast suurenemisest.

Tõhusus

Saksamaa kohtusüsteem toimib suuremas osas tõhusalt, ehkki teatavate näitajate puhul võib täheldada üldise tulemuslikkuse vähenemist. Tsiviil- ja kaubandusvaidlusi lahendavad esimese astme kohtud saavad enamasti oma töökoormusega hakkama, arvestades, et algatatud ja lõpuleviidud kohtumenetluste määr on ligi 100 %. 2018. aastal langes kõnealune määr aga 97,2 %-le . Esimese astme kohtutes tsiviil- ja kaubandusvaidluste lahendamiseks kuluv aeg on alates 2012. aastast järjepidevalt pikenenud . Sellele on tähelepanu juhtinud ka sidusrühmad . Halduskohtud tegutsevad enamasti tõhusalt, eriti kolmanda astme halduskohtud, kus kohtuasjade lahendamiseks kulub märksa vähem aega kui esimese ja teise astme halduskohtutes . Kuna aga sissetulevate kohtuasjade arv on halduskohtutes võrdlemisi suur, on üpris suur ka pooleliolevate kohtuasjade arv .

II.Korruptsioonivastase võitluse raamistik

Saksamaal vastutab korruptsiooni ennetamise ja selles valdkonnas süüdistuste esitamise eest mitu ametiasutust, sealhulgas Saksamaa Liitvabariigi siseasjade, ehitus- ja kogukonnaküsimuste ministeerium, Saksamaa Liitvabariigi justiits- ja tarbijakaitseministeerium, kõrgeim kontrolliasutus, rahapesu andmebüroo, Saksamaa Liitvabariigi justiitsamet, Saksamaa Liitvabariigi kriminaalpolitseiamet ning liidumaade pädevad asutused (prokuratuurid ja kohtud). Mõnel liidumaal on korruptsioonisüütegudele spetsialiseerunud prokuratuurid, teistes liidumaades tegutsevad korruptsioonieksperdid kõikides prokuratuurides. Korruptsiooni ennetamise õigusraamistik põhineb suunisel, milles käsitletakse korruptsiooni ennetamist föderaalhalduses. Seda suunist täiendavad üksikasjalikud suunised ja põhjalikud käitumisjuhendid eesmärgiga ennetada korruptsiooni föderaaltasandil.