LISA

Täiskogu lükkas järgmised muudatusettepanekud tagasi, kuid need kogusid hääletusel siiski vähemalt veerandi poolthäältest (kodukorra artikli 59 lõige 3):

Punkt 4.1.3

Muuta järgmiselt:

Ettevõtja ülesanne on küsida, kas isikustamata andmed, mida ta töötleb, on isikuandmetega „lahutamatult seotud“, ja kui on, siis neid kaitsta. Ettevõtja jaoks ei ole andmehalduse üleandmise (out management) ettevalmistamine lihtne. Segaandmete üldmääratluse esitamine näib võimatu ja kahe määruse kattumine tingib tõenäoliselt teiste määruste kattuvusi muude andmeõigust käsitlevate tekstidega, näiteks intellektuaalomandit käsitlevate eeskirjadega: isikustamata andmed võivad ringelda, kui neid kasutatakse aga uuesti teoses, ei kohaldata nende suhtes enam samu eeskirju. Komitee leiab, et eri õigustekstide seosed on väga keerukad. Kohtupraktikas on juba nõutud, et lahutamatut seotust kontrollitaks „mõistlikkuse“ kriteeriumi alusel. Komitee märgib, et vaadeldavas teatises ei olnud ilmselgelt võimalik osalejate abistamiseks kõiki juhtumeid läbi vaadata ning et tekkinud olukord on soodne pigem suurettevõtjatele. Komitee soovitab komisjonil tagada, et praktikas ei hakataks isikuandmeid tasapisi pidama isikustamata andmeteks, ja hoolitseda selle eest, et isikuandmete kaitse üldmäärus säilitab oma täieliku kohaldamisala, isegi kui see tähendab keskpikas plaanis kahe määruse ühendamist andmete suurema kaitse eesmärgil, mitte aga nende suuremaks kommertsialiseerimiseks.

Punkt 5

Muuta järgmiselt:

Komisjon hindab korrapäraselt andmete vaba liikumise mõju, määruse kohaldamist, piiravate meetmete kehtetuks tunnistamist liikmesriikides ning tegevusjuhendite tõhusust. Komitee arvates oleks tulnud küsida ka kodanikuühiskonna esindajate arvamust selle teema kohta. Selleks et ühiskond tervikuna tunneks end uute digitaalsete tavade suhtes turvaliselt ja usaldaks neid, peavad nii Euroopa Liit kui ka liikmesriigid kaotama ebakindluse seoses kohaldatava õiguse, andmete konfidentsiaalsuse, säilitamise ja taastamisega neid kaotamata, teostatavuse ja osalejate heausksuse garantiide, aga ka rahaliste tagatistega. Nende andmete lahutamatus, mis on samaaegselt nii isikuandmed kui ka isikustamata andmed, tekitab muret ning nende osakaal andmekogumis on tekitanud komitees küsimuse, kas iseregulatsioon on tõesti ainus võimalus. Komitee soovitab kohaldada keskpikas perspektiivis isikuandmete kaitse üldmääruse eeskirju kõigi andmete ja andmete kõigi liikumiste suhtes, välja arvatud „tõelised“ isikustamata andmed.

Punkt 1.1, kolmas taane

Muuta järgmiselt:

Komitee soovitab komisjonile järgmist:

…

— andmete vaba liikumist edendades tagada, et isikuandmeid ei hakataks tasapisi pidama isikustamata andmeteks ja et isikuandmete kaitse üldmäärus säilitab oma täieliku kohaldamisala, isegi kui see tähendab keskpikas plaanis kahe määruse ühendamist suurema kaitse eesmärgil, mitte aga andmete suuremaks kommertsialiseerimiseks;

….

Motivatsioon

Isikuandmete kaitse üldmäärusel ja määrusel (EL) nr 2018/1807 on erinev õiguslik alus – vastavalt ELi toimimise lepingu artikkel 16 üksikisikute õiguse kohta isikuandmete kaitsele ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114 õigusaktide ühtlustamise kohta. Need kaks sätet võimaldavad ELil sekkuda eraäritegevusse erineval määral (see on põhjus, miks EL sekkus esimesel juhul väga range ja üksikasjaliku määrusega ning teisel juhul pidas kõige sobivamaks, proportsionaalseks sekkumisvahendiks iseregulatsiooni). Seetõttu ei saa neid kahte vahendit õiguslikult ühendada.

Hääletuse tulemus: