Otsuste tegemiseks, st kui toimub hääletamine (vt konventsiooni artikkel 12), on antud 1 000 häält kümnele eksportivale liikmele (sh 245 häält liidule) ja 1 000 häält 18-le importivale liikmele. Tuleb toonitada, et põhimõtteliselt töötab teraviljanõukogu konsensuse alusel ja hääletatakse väga harva.

Praegu on teraviljanõukogus 28 liiget, sh paljud maailma suurimad teraviljatootjad ja -importijad. Peale liidu on liikmeteks muu hulgas Argentina, Austraalia, Kanada, Egiptus, India, Jaapan, Venemaa, Ukraina ja Ameerika Ühendriigid. Liikmete hulgas ei ole Hiina ega Brasiilia.

Rahvusvaheline teraviljanõukogu (edaspidi „teraviljanõukogu“) on valitsustevaheline organisatsioon, mis püüab saavutada konventsiooni artiklis 1 esitatud eesmärke. Eelkõige on teraviljanõukogu eesmärk

1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) eesmärk on edendada rahvusvahelist koostööd teraviljakaubanduse kõigis aspektides, aidata laiendada rahvusvahelist teraviljakaubandust ja tagada selles valdkonnas võimalikult vabad kaubavood. Samuti on konventsiooni eesmärk aidata võimalikult suures ulatuses kaasa rahvusvaheliste teraviljaturgude stabiilsuse saavutamisele kõigi liikmete huvides, suurendada maailmas toiduga kindlustatust ning tagada foorum, kus vahetatakse teraviljakaubandusega seotud teavet ja arutatakse liikmete sellealaseid mureküsimusi.

2.3.Rahvusvahelise teraviljanõukogu kavandatav õigusakt

Serbia Vabariik esitas 23. jaanuaril 2020 ametliku taotluse konventsiooniga ühinemiseks. 27. jaanuaril 2020 teavitas rahvusvahelise teraviljanõukogu sekretariaat oma liikmeid Serbia Vabariigi taotlusest.

Konventsiooni artikli 27 lõike 2 kohaselt on ühinemine avatud kõikide riikide valitsustele teraviljanõukogu poolt asjakohaseks peetavatel tingimustel. Vastavalt konventsiooni kodukorra (edaspidi „kodukord“) artikli 33 punktile d vaatab halduskomitee artikli 27 lõike 2 kohased ühinemistaotlused läbi ja annab nende kohta teraviljanõukogule soovituse.

Konventsiooni artikli 11 kohaldamisel määratakse kodukorra artikli 33 punkti b kohaselt kindlaks ühinevate riikide hääled (st liikmete iga-aastane osamaks) vastavalt sellele, kui suur on ühinevate riikide kogu teraviljakaubanduse osakaal kõikide rahvusvahelise teraviljanõukogu liikmesriikide kogu teraviljakaubanduses.

Konventsiooni artikli 12 lõike 1 kohaselt peab teraviljanõukogu määrama kindlaks liikmed, kes on konventsiooni tähenduses eksportivad liikmed ja importivad liikmed, võttes arvesse kõnealuste liikmete teraviljaga kauplemise tavasid ja nende enda seisukohti. Vastavalt sama sätte lõigetele 2 ja 3 määrab teraviljanõukogu kindlaks ka nende hääleõiguse.

Kuna järgmine teraviljanõukogu koosolek toimub alles 8. juunil 2020, tegi teraviljanõukogu sekretariaat ettepaneku, et teraviljanõukogu kiidaks Serbia Vabariigi ühinemise heaks posti teel hääletades, et võimaldada varasemat ühinemist. Kui rahvusvahelise teraviljanõukogu praegused liikmed ei esita 31. märtsiks 2020 vastuväiteid, jõustub Serbia Vabariigi ühinemine 1. aprillil 2020.

Kuigi konventsioonis ei ole kehtestatud erieeskirju posti teel hääletamise korra (või kirjaliku menetluse) kohta, ei nõuta konventsiooni artikliga 14, milles käsitletakse teraviljanõukogu otsuseid, et sellised otsused võetaks vastu teraviljanõukogu istungil.

3.Liidu nimel võetav seisukoht

Liit sõlmis 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni nõukogu otsusega 96/88/EÜ kehtivusega kuni 30. juunini 1998 ja pärast seda on selle kehtivust korrapäraselt pikendatud. Kooskõlas konventsiooni artikliga 33 pikendatakse konventsiooni iga kord kuni kaheks aastaks. Viimati pikendati konventsiooni rahvusvahelise teraviljanõukogu otsusega 2019. aasta juunis ja see jääb jõusse 30. juunini 2021. Liit on alati olnud rahvusvahelise teraviljanõukogu aktiivne liige ja toetanud organisatsiooni laiendamist. Serbia Vabariik on oluline põllumajandustoodete tootja, eriti maisi osas, mis on üks rahvusvahelise teraviljanõukogu tegevusega hõlmatud peamisi põllukultuure. Serbia Vabariik esitas ELi liikmeks saamise taotluse 19. detsembril 2009 ja 1. märtsil 2012 andis Euroopa Ülemkogu Serbiale kandidaatriigi staatuse. Käesoleva ettepaneku eesmärk on taotleda komisjonile teraviljanõukogu luba kiita heaks Serbia Vabariigi ühinemine konventsiooniga.

4.Õiguslik alus

4.1.Menetlusõiguslik alus

4.1.1.Põhimõtted

Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslikud tagajärjed asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“.

4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

Teraviljanõukogu kavandatav akt suurendab teraviljanõukogu liikmete arvu. Kavandataval õigusaktil on õiguslikud tagajärjed eelkõige seepärast, et see mõjutab otsuste tasakaalu teraviljanõukogus, mille otsuste vastuvõtmiseks on vaja eksportivate ja importivate liikmete häälteenamust, ning see on konventsiooni artikli 14 kohaselt teraviljanõukogu liikmetele siduv.