Komisjoni teatis Euroopa kodanikualgatuse „Lõpp puuriajastule“ kohta

(2021/C 274/01)

1. SISSEJUHATUS: KODANIKUALGATUS

Euroopa Liidu lepingu artikli 11 lõike 4 kohase Euroopa kodanikualgatuse abil võivad vähemalt miljon kodanikku mitmest ELi liikmesriigist kutsuda Euroopa Komisjoni üles esitama talle antud volituste piires asjakohase ettepaneku küsimuses, mille jaoks kodanike arvates on vaja aluslepingute rakendamiseks vastu võtta liidu õigusakt. Üksikasjalikud eeskirjad Euroopa kodanikualgatuste kohta on sätestatud määruses (EL) 2019/788 (1) (Euroopa kodanikualgatuse määrus).

„Lõpp puuriajastule“ on kuues Euroopa kodanikualgatus, mis on saavutanud arvulised künnised (2). Sellega kutsutakse komisjoni üles võtma järgmisi põllumajandusloomade kohtlemist käsitlevaid meetmeid.

„Euroopa Liidus on sadu miljoneid põllumajandusloomi, keda hoitakse peaaegu terve elu puuris, kus nad on sunnitud taluma suuri kannatusi. Kutsume Euroopa Komisjoni üles tegutsema selle nimel, et selline jõhker loomapidamisviis lõpetada.

Puuris pidamine põhjustab igal aastal kannatusi lugematutele põllumajandusloomadele. See on julm ja ebavajalik, kuna kasutada saab ka puurivaba loomapidamist, mille puhul loomade elutingimused on paremad.

Seepärast kutsume komisjoni üles esitama õigusloomeettepanekut, et keelustada järgmist:

— munakanade, küülikute, noorkanade, aretusbroilerite, aretusmunakanade, vuttide, partide ja hanede puurid;

— emiste poegimislatrid;

— emiste individuaalsulud (riikides, kus need ei ole veel keelatud);

— vasikate üksikaedikud (riikides, kus need ei ole veel keelatud).“ (3)

Korraldajad selgitasid algatuse eesmärke üksikasjalikult 30. oktoobril 2020 komisjoniga peetud kohtumisel ja 15. aprillil 2021 Euroopa Parlamendi korraldatud avalikul kuulamisel. Euroopa Parlament pidas 10. juunil 2021 kõnealuse kodanikualgatuse üle täiskogu arutelu ja võttis vastu resolutsiooni, (4) milles esitatakse parlamendi seisukoht.

Käesolevas teatises esitatakse komisjoni õiguslik ja poliitiline hinnang algatusele, meede, mida ta kavatseb võtta, selle võtmise põhjendused ja kavandatud ajakava vastavalt Euroopa kodanikualgatuse määruse artikli 15 lõikele 2.

2. TAUST

Käesolevas kodanikualgatuses on esitatud nõue minna üle eetilisematele ja kestlikumatele loomapidamisviisidele, mis tuleb saavutada muu hulgas loomade heaolu käsitlevate uute õigusaktide toel. Selle nõude täitmine on komisjoni jaoks esmatähtis, nagu ta on selgitanud Euroopa rohelises kokkuleppes (5) ja strateegias „Talust taldrikule“ (6). Algatuse kohaselt peetakse ELis praegu puurides 300 miljonit looma.

Euroopa Liidu toimimise lepingus määratletakse loomi aistimisvõimeliste olenditena. ELi kui peamise toiduimportija moraalne vastutus on tagada, et loomade elutingimused põllumajandusettevõttes ja ka ELi imporditav toit vastavad ELi põhimõtetele.

Puuride kasutamist hakati järk-järgult lõpetama 22 aastat tagasi, kui jõustus munakande kasvatamist käsitlev uus õigusakt. Teaduslik analüüs toetas selle lähenemisviisi kasulikkust teiste liikide, näiteks vasikate ja sigade puhul, kelle suhtes kehtestati osalised keelud vastavalt 1997. ja 2001. aastal.

2.1. Põllumajandusloomade heaolu käsitlev kehtiv õigusraamistik

Alates loomade heaolu käsitlevate esimeste ELi õigusaktide vastuvõtmisest 1974. aastal on loomade heaolu käsitlevaid ELi õigusakte on edasi arendatud ja laiendatud. Praegune põllumajandusloomade pidamise õigusraamistik koosneb ülddirektiivist (7) põllumajandusloomade kaitse kohta. Selles on sätestatud üldpõhimõtted ja jäetud liikmesriikidele võimalus võtta vastu rangemaid sätteid, tingimusel et need on kooskõlas ELi normidega. Ülddirektiivi täiendavad neli sektoripõhist direktiivi, milles käsitletakse munakanade, broilerite, vasikate ja sigade heaolu.

Ülddirektiivis on sätestatud, et loomade liikumisvabadust ei tohi piirata viisil, mis põhjustab neile tarbetuid kannatusi või vigastusi. Lisaks nõutakse selles, et kui loom on pidevalt või korrapäraselt lõastatud või puuris, latris või sulus kammitsetud, peab tal olema piisavalt ruumi, et tema füsioloogilised ja etoloogilised vajadused oleksid rahuldatud. Loomade pidamine puurides on seega lubatud, kuid teatavatel tingimustel.

Sektoripõhistes direktiivides on sätestatud teatavad loomapidamist käsitlevad eeskirjad:

— munakanade pidamist käsitlevate õigusaktidega, mis võeti vastu 1999. aastal, keelati ELis munakanade pidamine lagedates puuripatareides kaheetapilise üleminekuperioodiga, mis kestab kokku 12 aastat: alates 2003. aastast peavad uued kasutusele võetavad puurid olema täiustatud puurid ning alates 2012. aastast on munakanade lagedas puuris pidamine kõigis ELi põllumajandusettevõtetes keelatud. Tänapäeval võib munakanu pidada täiustatud puurides, kus neil on näiteks õrred ja võimalus siblida (8);

— alates 2013. aastast on olnud kohustuslik pidada emaseid sigu (emiseid) rühmades ajavahemiku jooksul, mis algab nelja nädala möödumisel paaritamisest (paaritamine kuldiga või seemendamine) ja kestab kuni ühe nädalani enne oodatavat poegimist. Ülejäänud aja jooksul (st alates ühest nädalast enne oodatavat poegimist kuni nelja nädala möödumiseni pärast paaritamist) on suur osa nooremistest ja emistest ELis paigutatud korrapäraselt poegimislatritesse ja individuaalsulgudesse, nagu on ette nähtud kohaldatavate ELi õigusaktidega (9); ning

— alates 2007. aastast ei ole lubatud vasikat pärast kaheksanädalaseks saamist üksikaedikus pidada. Kuni selle vanuseni on siiski võimalik vasikate individuaalne pidamine kohaldatavates liidu õigusaktides (10) sätestatud tingimustel.

Muude Euroopa kodanikualgatuses osutatud loomade heaolu kohta ELi õigusakte ei ole.

Puuride kasutamise järkjärgulise lõpetamise taotlus on kooskõlas praeguste suundumustega, sest mitu liikmesriiki on puuride kasutamise juba täielikult või osaliselt keelustanud:

Täiustatud puurid munakanadele:

— Austrias ja Luksemburgis keelatud;

— Prantsusmaal keelatud uutes või renoveeritud põllumajandusettevõtetes;

— Saksamaal keelatud alates 2025. aastast, Tšehhis alates 2027. aastast, Valloonias (Belgia) alates 2028. aastast ja Slovakkias alates 2030. aastast.

Emiste individuaalsulud ja poegimislatrid:

— Rootsis keelatud;

— 2036. aastaks on poegimislatrid Saksamaal lubatud maksimaalselt viieks päevaks poegimisperioodi kohta;

— Saksamaal keelatakse individuaalsulud 2029. aastaks;

— Taanis keelatakse individuaalsulud alates võõrutamisest täielikult alates 2035. aastast;

— Madalmaades on individuaalsulud keelatud neli päeva pärast seemendamist ja Austrias 10 päeva pärast seemendamist.

Küülikute puurid:

— Austrias, Saksamaal ja Madalmaades keelatud lihaküülikute puhul;

— Belgias (Flandria) on küülikute lagedas puuris pidamine keelatud alates 2016. aastast ning lihaküülikute ja emaste aretusloomade täiustatud puuris pidamine keelatakse alates 2025. aastast;

— Saksamaal, Madalmaades ja Rootsis kehtivad erinõuded küülikutele, nt pidamine vähemalt paarides (nuumküülikud), sobiv närimismaterjal, juurdepääs koresöödale, juurdepääs platvormile.

2.2. ELi kehtiv poliitikaraamistik

11. detsembril 2019 võttis komisjon vastu teatise „Euroopa roheline kokkulepe“, (11) mis on terviklik strateegia, et muuta EL nüüdisaegseks, ressursitõhusaks ja konkurentsivõimeliseks majanduseks, mis hõlmab kõiki kestlikkuse mõõtmeid, sealhulgas loomade heaolu.

20. mail 2020 võttis komisjon (rohelise kokkuleppe osana) vastu strateegia „Talust taldrikule“, (12) millega koostatakse kava õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks. Strateegiaga soovib komisjon tagada, et ELis oleks toit ohutu, toitev ja kvaliteetne ning et sellest saaks ka kestlikkuse üleilmne standard. Loomade heaolul on kestlikkuse tegevuskavas oluline roll ning strateegia hõlmab komisjoni kohustust esitada pärast kehtivate õigusaktide hindamist (toimivuskontroll) ja mõjuhinnangut 2023. aasta lõpuks seadusandlikud ettepanekud loomade heaolu käsitlevate ELi õigusaktide läbivaatamiseks. Eesmärk on parandada loomade heaolu, laiendada õigusaktide kohaldamisala, viia need vastavusse uusimate teaduslike tõenditega ja lihtsustada nende jõustamist.

Samuti teatas komisjon strateegias, et ta:

— uurib võimalusi loomade heaolu märgistamiseks, et kasutada toidutarneahelas paremini ära ja kanda üle lisaväärtust, mida tooted loomade heaolu arvestavate tavade kaudu saavad ning

— teeb ettepaneku kestliku toidu märgistamise raamistiku kohta.

Strateegias „Talust taldrikule“ tunnistatakse ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) rolli kestlikele toidusüsteemidele ülemineku toetamisel. ÜPPga seotud käimasoleva seadusandliku menetluse kontekstis ja selle raames kavandatakse alates 2023. aastast uut süsteemi, mille kohaselt saavad liikmesriigid kasutada ökokavasid, (13) et toetada loomade heaolu parandamist (14). Ökokavadega antakse põllumajandustootjatele toetust halduskohustustena, hüvitades neile lisakulud või saamatajäänud tulu, mis on seotud kohustuslikest nõuetest rangemate standarditega. Ökokavasid rahastatakse täielikult liidu üldeelarvest.

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) raames on loomade heaolu toetamiseks pärast 2022. aastat jätkuvalt olemas samad võimalused, nagu ÜPP raames aastatel 2014–2022. EAFRDst rahastatavad projektid (sekkumised) nõuavad liikmesriikide poolset kaasrahastamist. EAFRD toetust antakse halduskohustustena, hüvitades põllumajandustootjatele lisakulud või saamatajäänud tulu, mis on seotud kohustustega kohustuslikest nõuetest rangemate standardite kehtestamiseks, ning investeeringutena loomade heaolu arvestavate pidamistingimuste loomiseks. See, mil määral EAFRD ja ökokavade toetust loomade heaolu tarbeks kasutatakse, sõltub liikmesriikide vajadustest ja prioriteetide seadmisest.

Täiendavad sekkumisvõimalused EAFRD ja ökokavade raames hõlmavad toetust järgmistes valdkondades:

— koolitus ja nõustamine;

— mahepõllumajanduslikele meetoditele üleminek ja nende säilitamine;

— kvaliteedikavad ning

— toiduahela ettevõtjate koostöö ja innovatsioon põllumajanduse tootlikkust ja kestlikkust käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse (EIP-AGRI) (15) raames.

Kavas on käsitleda loomade heaolu ühe ÜPP erieesmärgina aastatel 2023–2027 (16). Iga liikmesriik hindab oma olukorda SWOT-analüüsi alusel (tugevad ja nõrgad küljed, võimalused ja ohud) ning vaeb oma erivajadusi, eelkõige seoses loomade heaolu parandamise ja antimikroobikumide kasutamise vähendamisega. Selle alusel kavandab iga liikmesriik sekkumised, mis lisatakse ÜPP riiklikku strateegiakavasse (mis hakkab toimima 2023. aasta alguses pärast seda, kui komisjon on need heaks kiitnud), milles sätestatakse ka erinevate ÜPP vahendite kombineerimise strateegia. Kavade rakendamisel tehtud edusammude mõõtmiseks ja jälgimiseks kasutatakse konkreetseid näitajaid.

Vastavus kohustuslikele kehtivatele loomade heaolu käsitlevatele õigusnormidele (17) on jätkuvalt üks tingimusi, mis võimaldab põllumajandustootjatel saada täielikku ÜPP otsetoetust ja teatavaid (iga-aastaseid) makseid, sealhulgas loomade heaolu toetusi EAFRD raames.

Komisjon võttis 2020. aasta detsembris vastu soovitused ÜPP riiklike strateegiakavade kohta. Konkreetselt igale liikmesriigile suunatud soovitused sisaldavad mitmeid meetmeid põllumajandusloomade heaolu suurendamiseks (18).

Selleks et aidata liikmesriikidel kujundada sekkumisi kooskõlas soovitustega, käivitas komisjon hiljuti uuringu ÜPP meetmete ja vahendite kohta, millega edendatakse loomade heaolu ja vähendatakse antimikroobikumide kasutamist (19). Prognooside kohaselt viiakse see lõpule 2021. aasta oktoobris.

2.3. Teaduslik taust ja käimasolevad projektid

Loomade suurem heaolu ei ole ainult eetiline küsimus, see parandab ka loomade tervist ja vähendab vajadust ravimite järele, aeglustades seega antimikroobikumiresistentsusega mikroorganismide käivitumist ja parandades toidu kvaliteeti. Lisaks piirab näiteks munakanade stressi vähendamine salmonellabakteri esinemissagedust karjades. Inimeste ja loomade heaolu on omavahel tihedalt seotud.

Viimase 20 aasta jooksul on Euroopa Toiduohutusamet (EFSA), mis on komisjoni peamine teadusnõustaja selles valdkonnas, võtnud vastu arvamusi, milles käsitletakse muu hulgas munakanade ja sigade heaolu. Praegu koostab EFSA täiendavaid teaduslikke hinnanguid puuris pidamise kohta kodanikualgatusega hõlmatud loomaliikide ja -kategooriate puhul. Need tehakse kättesaadavaks 2022. ja 2023. aastal. EFSA hiljutises arvamuses kajastati küülikutega seotud teadmiste hetkeseisu (20).

Hiljuti avaldatud teadusuuringud tõendavad, et eksisteerivad alternatiivsed suure tootlusega loomapidamissüsteemid, mis ei hõlma puuride kasutamist. Lisaks jõuti Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjoni (PETI) jaoks hiljuti tehtud uuringus (21) järeldusele, et munakanade puurivaba pidamine on majanduslikult, keskkonnaalaselt ja sotsiaalselt sarnane täiustatud puurides pidamisega. Teises uuringus (22) antakse ülevaade munakanade, emiste, küülikute, partide, hanede, vasikate ja vuttide puurides pidamise alastest teadusuuringutest. Selles kirjeldatakse puuris pidamise ja alternatiivsetes loomapidamissüsteemides pidamise mõju loomade heaolule. Teistes aruannetes kirjeldatakse keskkonna ja heaoluga seotud probleeme, võimalusi ja võimalikke tagajärgi, mis tulenevad loomade heaolu edasisest parandamisest ja puuride kasutamise lõpetamisest teatavate põllumajandusloomade pidamisel ELis (23).

Mitmes käimasolevas teadus- ja innovatsiooniprojektis, mida EL samuti rahastab, käsitletakse loomade heaolu, eelkõige vähese sisendiga (24) ja mahepõllumajanduses, täppispõllumajanduses (25) ning loomade heaolu enam arvestavaid tavasid intensiivses põllumajanduses. Kuigi seni ei ole üheski projektis puuris pidamise lõpetamist konkreetselt käsitletud, vaadeldakse mõnes programmi „Horisont 2020“ raames rahastatavas CORE (26) Organic Cofund (27) projektis loomakasvatust, mis võimaldab loomadel elada oma looduslike vajaduste kohaselt, ja sellega seotud küsimusi. Projektid hõlmavad järgmist.

— POWER, mis uurib sigade pidamise ja majandamise kombineeritud parandamist, sealhulgas poegimissulgude konstruktsiooni, emiste geneetika ja juhtimisstrateegiate mõju vastsündinud põrsaste suremusele ja põrsaste tervisele enne ja pärast võõrutamist; ning

— GroupHousenet, (28) COSTi meede, mille eesmärk on pakkuda ELi loomakasvatussektorile sigade ja kodulindude kasvatamise ja majandamise alaseid uuendusi, mida on vaja edukaks üleminekuks loomade suures rühmas pidamisele, ilma et oleks vaja valu põhjustavat sabade ja nokkade lõikamisi.

ELi uus teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“ pakub aastatel 2021–2027 täiendavat toetust, eelkõige sekkumisvaldkonnas „Põllumajandus, metsandus ja maapiirkonnad“ (29).

2.4. Sotsiaalne ja majanduslik kontekst

Üha enam tarbijaid nõuab loomade heaolu arvestavate põllumajandusliku tootmise meetodite kasutamist ja teavet, mis aitaks neil kindlaks teha tooted, mis on valmistatud loomade heaolu arvestavates tingimustes (30).

Põllumajandusloomi peetakse puurides mitmesugustel, peamiselt majanduslikel põhjustel. Selline loomapidamine (eriti intensiivsetes tootmisüksustes) on majanduslikult tasuv ja tagab praktilisemad töötingimused. Teatav siseruumides pidamise aeg võib olla vajalik ka bioturvalisusega seotud põhjustel, et ennetada mõningaid loomahaigusi.

Puuride kasutamise lõpetamine nõuab praeguste loomapidamistavade muutmist ja sageli kulukaid investeeringuid. See võib nõuda põllumajandustootjatelt põllumajandusettevõtete ruumide ning tootmis- ja kasvatustavade kohandamist ja uute seadmete ostmist. Samal ajal parandab üleminek loomade heaolu rangemate standarditega loomapidamisele sageli põllumajandustootjate mainet ühiskonnas ja suurendab usaldust nende töö vastu (31). ELi kõrged loomade heaolu standardid aitavad samuti kaasa ELi põllumajandustoodete heale mainele ja selgitavad osaliselt suurt nõudlust nende toodete järele, tagades seega põllumajandustootjatele parema sissetuleku. Praeguste loomapidamistavade muutmine aitaks samuti säilitada ressursse, millest toidusüsteemid sõltuvad, mis omakorda pidurdaks bioloogilise mitmekesisuse vähenemist.

2.5. Käimasolevad algatused ja meetmed, mis on seotud kodanikualgatusega

Pidades silmas loomade heaolu käsitlevate õigusaktide, sealhulgas põllumajandusloomade kaitset käsitleva direktiivi 98/58/EÜ (32) läbivaatamist, millest teatati strateegia „Talust taldrikule“ raames, on komisjonil kavas võtta või ta on juba võtnud järgmised meetmed.

— 2020. aasta juunis volitas komisjon EFSAt esitama ajakohastatud teaduslikke arvamusi eri tootmisviiside eeliste ja puuduste kohta ning selle kohta, kuidas neid saaks parandada liikide puhul, mis on praegu hõlmatud loomade heaolu käsitlevate valdkondlike õigusaktidega (st munakanad (mandaat hõlmab ka noorkanu ja aretusmunakanu), lihakanad (sealhulgas aretusbroilerid), vasikad ja sead). 2021. aasta juunis küsis komisjon täiendavaid arvamusi vuttide, partide ja hanede puuris ja puurivabalt pidamise kohta (33). EFSA peaks need arvamused esitama 2022. ja 2023. aastal;

— 7. aprillil 2021 avaldas komisjon ELi 2012.–2015. aasta loomade heaolu strateegia (34) hindamise tulemused;

— Praegu hindab komisjon läbi loomade heaolu käsitlevat ELi õigustikku (toimivuskontroll) (35), eesmärgiga teha kindlaks: — võimalikud puudused kehtivate eeskirjade ülesehituses, kohaldamisalas ja rakendamises; — võimalik lihtsustamine ning reguleerimiskulude ja regulatiivse koormuse vähendamine ning — võimalikud lüngad ja parandamist vajavad valdkonnad.

Komisjon loodab viia toimivuskontrolli lõpule 2022. aastaks.

— Uuritakse võimalusi kogu ELi hõlmava loomade heaolu märgise loomiseks, et parandada väärtuse edasikandumist kogu toiduahelas. Selleks on komisjon loonud ELi loomade heaolu käsitleva platvormi spetsiaalse allrühma ja käivitanud uuringu loomade heaolu märgistamise kohta (36);

Lisaks on seoses kodanikualgatusega asjakohased järgmised käimasolevad ja kavandatavad meetmed.

— Uuringud, et koguda andmeid puuride kasutamise järkjärgulise lõpetamise keskkonnalaste ja sotsiaal-majanduslike mõjude kohta ning et saada selge ülevaade praegusest olukorrast ELis (37);

— Praegu on koostamisel käitumisjuhend vastutustundlike äri- ja turundustavade kohta. Eesmärk on julgustada toidutarneahelas osalejaid võtma kestlikkust toetavaid kohustusi, mis hõlmavad ka loomade heaolu. Need võivad sisaldada kohustusi, mis on seotud üleminekuga puurivabale loomapidamisele.

— Komisjon valmistab enne 2023. aasta lõppu ette seadusandliku ettepaneku kestliku toidusüsteemi raamistiku kohta. Loomade heaolu käsitletakse aruteludes, mis käsitlevad toidusüsteemi kestlikkuse määratlust ning toidu ja toimingute kestlikkuse hindamise kriteeriume.

— 2024. aastaks teeb komisjon ettepaneku kestliku toidu märgistamise raamistiku kohta, mis peaks hõlmama toiduainete toitumisalaseid, kliima-, keskkonna- ja sotsiaalseid aspekte, sealhulgas loomade heaolu.

— Kuigi mitmed kahepoolsed kaubanduslepingud kolmandate riikidega juba sisaldavad loomade heaolu käsitlevaid koostöösätteid, teeb EL ettepaneku lisada kestlikku toidutootmist käsitlev peatükk käimasolevatesse läbirääkimistesse vabakaubanduslepingute sõlmimiseks partnerriikidega ja tulevaste kaubanduslepingute sõlmimiseks. See hõlmab ka loomade heaolu alast koostööd ning

— EL edendab ka oma loomade heaolu standardeid, aidates kaasa Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) loomade heaolu käsitlevate rahvusvaheliste standardite (38) väljatöötamisele, vastuvõtmisele ja rakendamisele ning tehes koostööd Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooniga (FAO).

3. ALGATUSE ETTEPANEKUTE HINDAMINE

3.1. Vastus algatusele: meetmed

Kodanikualgatusega kutsutakse komisjoni üles keelustama järgmist:

— munakanade, küülikute, noorkanade, aretusbroilerite, aretusmunakanade, vuttide, partide ja hanede puurid;

— emiste poegimislatrid;

— emiste individuaalsulud (riikides, kus need ei ole veel keelatud) ning

— vasikate üksikaedikud (riikides, kus need ei ole veel keelatud).

Vastuseks algatusele ja nõudmisele minna üle eetilisemale ja kestlikumale loomapidamisele, kavatseb komisjon teha ettepaneku puuris pidamise järkjärguliseks lõpetamiseks ja lõpuks keelustamiseks kõigi nende looma- ja linnuliikide ning -kategooriate puhul tingimustel (sealhulgas üleminekuperioodi pikkus), mis määratakse kindlaks EFSA arvamuste ja mõjuhinnangu alusel. Ettepanek on üks olulisemaid seoses loomade heaolu käsitlevate selliste õigusaktide läbivaatamisega, mille kohta komisjon on võtnud kohustuse esitada ettepanekud 2023. aasta viimaseks kvartaliks.

Komisjon kaalub õigusaktide läbivaatamise käigus järgmisi aspekte:

A. Praegu liigispetsiifiliste loomade heaolu käsitlevate õigusaktidega hõlmatud loomad

Olemasolevad liigispetsiifilised loomade heaolu käsitlevad õigusaktid munakanade, emiste ja vasikate kohta vaadatakse läbi strateegia „Talust taldrikule“ raames ning komisjoni ettepanek esitatakse 2023. aasta viimaseks kvartaliks. Kõnealuses õigusaktis on praegu sätestatud teatavat liiki, kuid mitte kõikide puuride keelustamine.

B. Loomad, kelle suhtes ei kohaldata praegu liigispetsiifilisi loomade heaolu käsitlevaid õigusakte

Praegu puuduvad konkreetsed loomade heaolu käsitlevad ELi õigusaktid mitme Euroopa kodanikualgatusega hõlmatud liigi/kategooria kohta (küülikud, noorkanad, aretusbroilerid, aretusmunakanad, vutid, pardid ja haned).

Algatusele reageerimiseks volitas komisjon 2020. aasta juunis ja 2021. aasta juunis EFSAt täiendama 2022. aasta jooksul ja 2023. aasta alguses olemasolevaid teaduslikke tõendeid munakanade, sigade, vasikate, noorkanade, aretusbroilerite, aretusmunakanade, vuttide, partide ja hanede puuris pidamise mõju kohta loomade heaolule, et õigusaktid saaks kehtestada 2023. aasta viimases kvartalis.

Puurispidamise keelustamise tingimused määratakse kindlaks mõjuhinnangu alusel ja arvesse võetakse järgmist:

— mõju loomade heaolule;

— ELi põllumajandussektori, sh väikefarmide sotsiaalsed ja majanduslikud vajadused;

— rahvusvahelise kaubanduse mõõde ning

— keskkonnaaspektid.

3.2. Vastus algatusele: kavandatud ajakava

Nagu selgitatud punktis 3.1, võtab komisjon algatuses esitatud ettepanekuid tõsiselt arvesse loomade heaolu käsitlevate selliste õigusaktide läbivaatamisel, mille kohta komisjon on võtnud kohustuse esitada ettepanekud 2023. aasta viimaseks kvartaliks.

Seadusandliku ettepaneku väljatöötamiseks koostab komisjon eespool viidatud mõjuhinnangu. Hindamine toetab muu hulgas ka kaasnevaid meetmeid käsitlevate otsuste tegemist. Mõjuhinnangu koostamiseks korraldatakse avalik konsultatsioon, mis lõpeb 2022. aasta alguses, ning mõjuhinnang peaks valmima 2022. aasta lõpuks.

Kuigi kodanikualgatus ei sisalda konkreetset taotlust ajakava kohta, väljendasid korraldajad komisjoniga peetud kohtumisel ja Euroopa Parlamendis toimunud kuulamisel soovi, et puuride keelustamine jõustuks 2027. aastal.

Keelu jõustumise kuupäeva ja seega järkjärgulise lõpetamise perioodi pikkust võetakse arvesse seadusandliku ettepaneku mõjuhinnangus. Võttes arvesse vajadust toetada põllumajandustootjaid üleminekuperioodil nii rahaliselt kui ka muul moel, hinnatakse eelkõige seda, kas kavandatud õigusakti jõustamine 2027. aasta algusest on teostatav.

3.3. Ülemineku- ja kaasnevad meetmed ELis

Kuigi algatus ise ei sisalda taotlust kohaldada ülemineku- ja kaasnevaid meetmeid, märkisid algatuse käivitajad kohtumisel komisjoniga ja Euroopa Parlamendi avalikul kuulamisel, et sellised meetmed on vajalikud hõlbustamaks üleminekut puurivabale loomapidamisele.

Komisjon leiab, et tasakaalustatud üleminek puurivabale loomapidamisele eeldab asjakohaste ühiskondlike probleemide, erinevatele osalistele avalduva majandusliku mõju ja keskkonnaaspektide asjakohast arvesse võtmist. Üleminekut tuleks korraldada ja toetada nii, et põllumajandustootjad saaksid järgida ühiskonna soovi suurendada loomade heaolu ja näeksid selles võimalust panustada otseselt loomade tervise ja heaolu ning toidu kvaliteedi parandamisse ja keskkonnaalaste eesmärkide saavutamisse, ohustamata seejuures oma põllumajandusettevõtte püsimajäämist. Oluline roll on kogu toiduahelal, eelkõige toiduainetööstusel ja jaemüügisektoril.

Seetõttu tegeleb komisjon paralleelselt õigusaktide ettepanekutega ka selliste toetavate meetmete väljatöötamisega nagu parimad tavad, suunised, soovitused ja uuringud, et edendada puurivaba loomapidamist ja sellele üleminekut. Komisjon toetab teabevahetust ja jagab teavet meetmete kohta, et valmistada ette järkjärguline puuridest loobumine. Eesmärk on pakkuda põllumajandustootjatele stiimuleid üleminekuprotsessi alustamiseks.

— ELil on kavas toetada ÜPP kaudu põllumajandustootjaid üleminekul puurivabale loomapidamisele maaelu arengu poliitika ja uute ökokavade raames kättesaadavate vahendite abil (võttes arvesse seda, mil määral liikmesriigid neid võimalusi kasutavad). Komisjon julgustab liikmesriike kasutama ökokavasid (kui õigusaktid, millega kehtestatakse uus ÜPP, on vastu võetud) ja esitama oma riiklikes strateegiakavades sekkumisstrateegiad, et toetada järkjärgulist puuridest loobumist. See võib tähendada nii innovatiivsete lahenduste kasutuselevõttu kui ka üleminekut ekstensiivsele tootmisele.

Liikmesriikide riiklike strateegiakavade hindamisel pöörab komisjon erilist tähelepanu rahalisele toetusele, mida liikmesriigid kavatsevad loomade heaolu parandamiseks eraldada. Komisjon ärgitab liikmesriike suurendama puurivabale loomapidamisele antava EAFRD toetuse osakaalu (39) võrreldes investeeringutega elamuehitusse, mille puhul pööratakse vähem tähelepanu loomade heaolule.

Põllumajandustoodete edendamise (40) iga-aastastesse tööprogrammidesse lisab komisjon sihtotstarbelise eelarve, et suurendada teadlikkust põllumajanduse kestlikkusest, sealhulgas konkreetsetest loomade heaoluga seotud aspektidest, sh puurivabast loomapidamisest.

ÜPP raames toimuvat rahastamist täiendavad muud toetusmeetmed:

— Kooskõlas vastuvõetud mahepõllumajanduse tegevuskavaga, mille eesmärk on tagada, et 2030. aastaks kasutatakse 25 % ELi maast mahepõllumajanduslikuks tootmiseks, antakse põllumajandustootjatele võimalus minna loomade puuris pidamiselt otse üle mahepõllumajanduslikule tootmisele. Puuride kasutamine mahepõllumajanduslikus tootmises ei ole lubatud (41);

— Komisjon toetab põllumajandustootjaid ja muid osalisi puurivabale loomapidamisele üleminekul teabekampaaniate ja koolituste kaudu, mida korraldavad liikmesriikide põllumajandusettevõtete nõustamisteenuse (42) osutajad.

— Komisjon teeb tihedat koostööd toiduainetööstuse ja jaemüüjatega, et ärgitada neid toetama puurivaba loomapidamise saaduste turu arengut ja pakkuma põllumajandustootjatele väärilist hinda.

— Kooskõlas strateegiaga „Talust taldrikule“ kaalub komisjon võimalusi luua loomade heaolu märgistussüsteem, et parandada väärtuse edasikandumist kogu toiduahelas. Nõue teavitada tarbijaid sellest, kas tooted on pärit puurides peetavatelt loomadelt või puurivaba loomapidamisega farmidest, võib innustada põllumajandustootjaid minema kiiremini üle puurivabale tootmisele ja tarbijaid tegema teadlikumaid valikuid. Samuti uurib komisjon võimalust laiendada õigusaktide läbivaatamise käigus põllumajandustoodete turustamisstandardite kohaldamisala (vastavalt strateegiale „Talust taldrikule“).

— Võttes arvesse riigihangete võimalikku rolli ELi toidutootmise ja -tarbimise mudeli ümberkujundamisel ja soovides edendada toidu kestlikumat tootmist, võttis komisjon strateegia „Talust taldrikule“ raames kohustuse selgitada välja parim viis, kuidas kehtestada kohustuslikud miinimumkriteeriumid jätkusuutlike toiduhangete jaoks. Sellega seoses uurib komisjon, kuidas toetada üleminekut puurivabale loomapidamisele. Mõnda loomade heaolu aspekti võetakse juba arvesse praeguste keskkonnahoidlike riigihangete kriteeriumide (43) puhul.

— Vajaduse korral aitab programm „Euroopa horisont“ pakkuda otsustajatele ja osalejatele täiendavaid teaduslikke tõendeid. Eelkõige on 2023.–2024. aasta tööprogrammis tehtud ettepanek luua loomade tervist ja heaolu käsitlev Euroopa partnerlus.

Edasised meetmed hõlmavad kehtivate õigusaktide paremat ja rangemat rakendamist, näiteks koolitades inspektoreid (komisjoni programmi „Parem koolitus ohutuma toidu nimel“ (44) kaudu ja ELi loomade heaolu referentkeskuste toel), komisjoni auditeid loomade heaolu kohta ja koos liikmesriikide ametiasutustega võetavaid auditite järelmeetmeid.

Lisaks võivad liikmesriigid toetada üleminekut puurivabale loomapidamisele riigiabimeetmetega (45). Põllumajanduse riigiabi eeskirjad lubavad anda põllumajandustootjatele rahalist abi seni, kuni ELi standardid ei ole veel jõustunud. Pärast ELi standardite kehtestamist võivad põllumajandustootjad saada piiratud aja jooksul toetust seotud investeeringuteks.

3.4. Kaubanduslikud aspektid

Komisjon püüab edendada kestlike standardite (sealhulgas loomade heaolu käsitlevate standardite) kasutuselevõttu kogu maailmas ning suurendada kodumaise tootmise ja impordipoliitika sidusust. Mõjuhinnangus uuritakse erinevaid võimalusi selle eesmärgi saavutamiseks seoses kolmandatest riikidest pärit loomade ja loomsete saadustega.

Kaubanduspoliitika läbivaatamist käsitlevas teatises (46) rõhutab komisjon, et imporditud tooted peavad vastama asjakohastele ELi eeskirjadele ja standarditele ning et teatavatel Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) eeskirjadega kindlaks määratud tingimustel on ELil asjakohane nõuda, et imporditud toodete tootmisel järgitaks teatavaid nõudeid. Imporditud toodete suhtes kohaldatavate tootmisnõuete õiguspärasus põhineb vajadusel kaitsta keskkonda ja reageerida eetilistele probleemidele. Sellise lähenemisviisi puhul tuleb täielikult järgida WTO eeskirju. Samuti on võimalik kehtestada loomade heaolu nõuded imporditud toodetele kahepoolsete kaubanduslepingute raames.

Kehtivate ELi õigusaktide kohaselt kohaldatakse impordi puhul loomade heaolu erinõudeid ainult mõne loomaliigi ja loomsetoote suhtes. Kui ei ole piisavalt kindel, et ekspordiriigi munade turustusnormid on ELi omadega samaväärsed, peab imporditud munade pakenditel olema märge selle kohta, et tootmisviis ei ole EÜ standardiga kooskõlas (47). Imporditud lihaga kaasas olevas veterinaarsertifikaadis peab olema kinnitatud, et eksportiva riigi tapanõuded on vähemalt samaväärsed loomade heaolu käsitlevates ELi õigusaktides sätestatud nõuetega, nt uimastamismeetodite osas (48).

Komisjon edendab aktiivselt loomade heaolu standardeid nii kahepoolse koostöö kaudu kui ka rahvusvaheliste organisatsioonidega (nt Maailma Loomatervishoiu Organisatsioon (OIE) ning ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon (FAO)) tehtava koostöö kaudu. Koostöös on saavutatud teatavat edu, kuid see on olnud piiratud ja sõltub suuresti kaubanduspartnerite huvist oma standardeid karmistada. EL kavatseb jätkata ja tõhustada oma jõupingutusi rahvusvahelisel tasandil.

Kuna EL on toidu suurimportija, uurib komisjon seda küsimust loomade heaolu käsitlevate õigusaktide läbivaatamise mõjuhinnangus, lisaks uurib ta võimalusi ühepoolsete erinõuete ja nende võimalike kombinatsioonide (vt allpool) kehtestamiseks. Kõik tulevased meetmed, mida EL võtab, peavad olema kooskõlas WTO eeskirjadega.

Valik 1. Tihedam koostöö kaubanduspartneritega

Komisjon töötab välja konkreetsed meetodid, et levitada ajakohastatud teaduslikku teavet puuride kasutamise alternatiivide kohta loomapidamises. EL püüab tõhustada koostööd kaubanduspartneritega, eelkõige nendega, kellega ELil on vabakaubandusleping või kellega peetakse või kavandatakse kaubandusläbirääkimisi. See on kooskõlas strateegias „Talust taldrikule“ osutatud roheliste liitude ja partnerluste vaimuga ning peaks hoogustama loomade heaolu käsitlevate ELi standardite ülemaailmset kasutuselevõttu. Lisaks kahepoolsele koostööle kohaldatakse sarnast lähenemisviisi ka koostöö suhtes rahvusvaheliste organisatsioonide ja piirkondlike organitega.

Valik 2. Teatavate ELi impordieeskirjade kehtestamine

Komisjon hindab võimalust muuta loomade puuris pidamist käsitlevad ELi eeskirjad pärast asjakohast üleminekuperioodi impordi suhtes kohaldatavateks erinõueteks, et tagada kodanike soovidega arvestamine. Üleminekuperioodil võiks EL pakkuda partnerriikidele, kust loomi/tooteid imporditakse, toetust või stiimuleid järgmiste meetmete kaudu:

— olemasolevate ja tulevaste kaubanduslepingute alusel pakutav tehniline abi ja koostöövõimalused ning

— naabrusprogrammid ja ühinemiseelsed programmid põllumajanduse ajakohastamiseks, et toetada põllumajandustavade vastavusse viimist ELi nõuetega ja üleminekut puurivabale loomapidamisele.

Lisaks võiks pakkuda kolmandate riikide inspektoritele koolitust (programmi „Parem koolitus ohutuma toidu nimel“ kaudu) ja korraldada teadlikkuse suurendamise üritusi.

Valik 3. Loomade heaolu märgistussüsteem, mida kohaldatakse ka impordi suhtes

Komisjon hindab võimalust kehtestada märgistamisnõuded, et teavitada ELi tarbijaid sellest, kas tooted on saadud puurides kasvatatud loomadelt või mitte. Selliseid nõudeid kohaldataks kõigi ELi turule viidud toodete, sealhulgas imporditud toodete suhtes, järgides täielikult ELi rahvusvahelisi kohustusi.

Valikute 2 ja 3 puhul võiksid läbirääkijariigid lisada põllumajanduse ja loomade heaolu rubriigi alla asjakohased projektiettepanekud, sealhulgas puuride järkjärgulise kasutuselt kõrvaldamise kohta näiteks ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) (49) toel. Naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“ (50) on rahastamisvahend, mida saavad kasutada ka muud ELi mittekuuluvad riigid, sealhulgas ELi naaberriigid.

4. JÄRELDUSED JA VÄLJAVAATED

Vastuseks Euroopa kodanikualgatusele „End the Cage Age“ („Lõpp puuriajastule!“) teeb komisjon järgmised järeldused.

Algatus kajastab ühiskonna jaoks olulisi küsimusi ning nõudmist lõpetada teatavate põllumajandusloomade liikide puuris kasvatamine toetavad teaduslikud tõendid. Algatus on kooskõlas komisjoni aruteludega selles valdkonnas võetavate meetmete üle. Komisjon lisab algatuse eesmärgid Euroopa rohelise kokkuleppe ja strateegia „Talust taldrikule“ eesmärkide hulka.

Täpsemalt on komisjonil kavas esitada 2023. aasta lõpuks seadusandlik ettepanek, et lõpetada järk-järgult ja lõpuks keelata kõigi algatuses osutatud loomaliikide ja -kategooriate (munakanad, emised, vasikad, küülikud, noorkanad, aretusbroilerid, aretusmunakanad, vutid, pardid ja haned) puurides pidamine. See on osa loomade heaolu käsitlevate ELi õigusaktide kavandatud läbivaatamisest ning tingimuste (sh üleminekuperioodi pikkus) kindlaks määramisel võetakse arvesse nii Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) arvamust kui ka mõjuhinnangu ja avaliku konsultatsiooni tulemusi.

Komisjon vaeb olemasolevaid teadusandmeid, sotsiaalsete, majanduslike ja keskkonnamõjude hinnangut, muutuvaid vajadusi ja tarbijate nõudlust. Neid elemente võetakse arvesse mõistliku üleminekuperioodi kestuse ning üleminekut hõlbustavate kaasnevate ja toetavate meetmete kehtestamisel. Eelkõige hindab komisjon, kas on võimalik teha tööd selle nimel, et kavandatud õigusakt jõustuks 2027. aastal.

Kuna EL on toiduainete suurimportija, kannab ta ühiskondlikku vastutust ka nende toodete eest, mida ta impordib. Seetõttu jätkab ja tõhustab EL oma kahe- ja mitmepoolseid jõupingutusi loomade heaolu parandamiseks kolmandates riikides. Mõjuhinnangus kaalub komisjon mitmesuguseid valikuid selle probleemi lahendamiseks, näiteks ELi ja/või märgistamisnõudega samaväärsete eeskirjade või standardite kehtestamist imporditud toodetele kooskõlas WTO eeskirjadega. Eesmärk on võtta arvesse ELi kodanike nõudmisi ja vajadust ühtlustatud lahenduse järele ELi tasandil, et kaitsta ühtset turgu.

Komisjon võtab vastu ja järgib või rakendab konkreetseid toetusmeetmeid peamistes seotud poliitikavaldkondades, nagu ühine põllumajanduspoliitika, kaubandus ning teadusuuringud ja innovatsioon, et hõlbustada kestlikku ja majanduslikult mõistlikku üleminekut.

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/788 Euroopa kodanikualgatuse kohta (ELT L 130, 17.5.2019, lk 55).

(2) Lisas on esitatud algatusega seotud täiendavad menetluslikud üksikasjad, sealhulgas nõutavad künnised ja toetusavalduste arv.

(3) https://europa.eu/citizens-initiative/initiatives/details/2018/000004_et

(4) https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/B-9-2021-0296_ET.html

(5) https://ec.europa.eu/info/publications/communication-european-green-deal_en

(6) https://ec.europa.eu/food/farm2fork_en

(7) Nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiiv 98/58/EÜ, mis käsitleb põllumajandusloomade kaitset (EÜT L 221, 8.8.1998, lk 23).

(8) Nõukogu 19. juuli 1999. aasta direktiiv 1999/74/EÜ, millega sätestatakse munakanade kaitse miinimumnõuded (EÜT L 203, 3.8.1999, lk 53).

(9) Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/120/EÜ, milles sätestatakse sigade kaitse miinimumnõuded (ELT L 47, 18.2.2009, lk 5).

(10) Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/119/EÜ, milles sätestatakse vasikate kaitse miinimumnõuded (ELT L 10, 15.1.2009, lk 7).

(11) https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_et

(12) https://ec.europa.eu/food/farm2fork_en

(13) Ökokavad on põllumajanduse toetuskavad, mille eesmärk on kaitsta keskkonda ja kliimat ning loomade heaolu: https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Glossary:Eco-schemes

(14) Loetelu võimalikest põllumajandustavadest, mida saab ökokavade raames toetada, on kättesaadav aadressil https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/food-farming-fisheries/key_policies/documents/factsheet-agri-practices-under-ecoscheme_en.pdf

(15) https://ec.europa.eu/eip/agriculture/en/about

(16) ÜPP reformi käsitlev seadusandlik menetlus on veel pooleli. Seetõttu peavad kaasseadusandjad jõudma lõplikule kokkuleppele selle heaolu käsitlevate põhielementide kirjelduse suhtes.

(17) Nõuetele vastavus ühise põllumajanduspoliitika raames alates 2003. aastast. Seda ei kontrollita süstemaatiliselt enne makse tegemist, kuid nõuetele vastavuse kohapealne järelkontroll on kohustuslik vähemalt 1 % toetusesaajate puhul. See on tõhus vahend, et suurendada toetusesaajate teadlikkust loomade heaolu nõuetest: https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/key-policies/common-agricultural-policy/income-support/cross-compliance_et

(18) Soovitused on kohandatud ja suunatud üksikutele liikmesriikidele. Nende eesmärk on aidata igal liikmesriigil koostada oma ÜPP riiklik strateegiakava, määrates kindlaks peamised valdkonnad, millele ta peaks keskenduma: https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/key-policies/common-agricultural-policy/cap-strategic-plans_en#cap-strategic-plans-recommendations

(19) Evaluation study of the CAP measures and instruments promoting animal welfare and reduction of antimicrobials use (Loomade heaolu ja antimikroobikumide kasutamise vähendamist edendavate ÜPP meetmete ja vahendite hindamisuuring) (AGRI-2020-0319; tähtaeg oktoober 2021).

(20) EFSA loomatervishoiu ja loomade heaolu komisjon, Health and welfare of rabbits farmed in different production systems (Eri tootmissüsteemides kasvatatavate küülikute tervis ja heaolu), teaduslik arvamus (EFSA-Q-2019-00593); vastu võetud 21. novembril 2019:https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5944

(21) „Lõpp puuriajastule: Alternatiivide otsimine – ülevaade puuris pidamise alternatiividest ning mõjust loomade heaolule ja muudele kestlikkuse aspektidele (30. november 2020): https://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=IPOL_STU%282020 %29658539 https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/658539/IPOL_STU(2020)658539_EN.pdf

(22) Conassion in World Farming (21. veebruar 2021), Scientific briefing on caged farming – overview of scientific research on caged farming of laying hens, sows, rabbits, ducks, geese, calves and quail (Teadusinfo puurikasvatuse kohta – ülevaade teadusuuringutest munakanade, emiste, küülikute, partide, hanede, vasikate ja vuttide puuris pidamise kohta): https://www.ciwf.eu/media/7444223/ciwf-february-2021-scientific-briefing-on-caged-farming.pdf

(23) Nt Assessment of environmental and socio-economic impacts of increased animal welfare standards — transitioning towards cage-free farming in the EU (Loomade heaolu kõrgemate standardite keskkonna- ja sotsiaalmajanduslike mõjude hindamine – üleminek puurivabale loomapidamisele ELis), poliitikaaruanne: https://ieep.eu/publications/assessment-of-environmental-and-socio-economic-impacts-of-increased-animal-welfare-standards Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Põllumajandustootja elukutse ja kasumlikkuse väljakutse“ (vastu võetud 18. juuli 2019).

(24) Vähese sisendiga põllumajandus hõlmab loomade puhul ekstensiivset põllumajandust, juurdepääsu välialadele, kohalike tõugude kasutamist jne, mis võib viia parema heaolu ja vähesema antibiootikumide kasutamiseni.

(25) Täppispõllumajandus tähendab loomade puhul mis tahes tehnoloogiat, mis võimaldab kariloomi jälgida, nt lauta kaamera panemine, mis võib aidata konkreetset probleemi varakult avastada.

(26) 2004. aastal loodud Euroopa ministeeriumide ja teadusnõukogude võrgustik, mis rahastab teadusuuringuid mahepõllumajandusliku toidu ja mahepõllumajanduse süsteemide valdkonnas.

(27) https://projects.au.dk/coreorganiccofund/core-organic-cofund-projects/

(28) https://www.grouphousenet.eu/about-2

(29) https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/funding/funding-opportunities/funding-programmes-and-open-calls/horizon-europe/cluster-6-food-bioeconomy-natural-resources-agriculture-and-environment_en

(30) Attitudes of Europeans towards animal welfare (Eurooplaste suhtumine loomade heaolusse), Eurobaromeetri eriuuring 442 (märts 2016): file:///C:/Users/sandekn/AppData/Local/Packages/Microsoft.MicrosoftEdge_8wekyb3d8bbwe/TempState/Downloads/ebs_442_en%20(1).pdf

(31) https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2096

(32) Nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiiv 98/58/EÜ, mis käsitleb põllumajandusloomade kaitset (EÜT L 221, 8.8.1998, lk 23).

(33) https://www.efsa.europa.eu/en/topics/topic/animal-welfare

(34) https://ec.europa.eu/food/animals/welfare/strategy/evaluation_strategy_en

(35) Toimivuskontroll hõlmab direktiivi 98/58/EÜ, direktiivi 1999/74/EÜ, määrust (EÜ) nr 1/2005, direktiivi 2007/43/EÜ, direktiivi 2008/119/EÜ, direktiivi 2008/120/EÜ ja määrust (EÜ) nr 1099/2009 ning asjakohaseid rakenduseeskirju.

(36) Uuringu tulemused peaksid valmima 2021. aasta lõpuks.

(37) nt Munakanade, noorkanade ja aretusmunakanade katseprojekt (SANTE-2020-G5 051) (tähtaeg 2022. aastal): Evaluation study of the CAP measures and instruments promoting animal welfare and reduction of antimicrobials use (Loomade heaolu ja antimikroobikumide kasutamise vähendamist edendavate ÜPP meetmete ja vahendite hindamisuuring) (AGRI-2020-0319; tähtaeg oktoober 2021).

(38) Maismaaloomade tervise koodeksi 7. Jagu: https://www.oie.int/en/standard-setting/terrestrial-code/access-online/ Veeloomade tervise koodeksi 7. jagu https://www.oie.int/en/standard-setting/aquatic-code/access-online/

(39) Abi osakaal osutab avaliku sektori (ELi või riikliku) toetuse osakaalule koguinvesteeringus. Abi osakaalu suurendamisel väheneb põllumajandustootja makstav osa.

(40) Määruse (EL) nr 1144/2014 kohaselt hõlmab müügiedenduspoliitika ELi või tootmisharudevaheliste organisatsioonide pakutavaid kaasrahastamisvõimalusi müügiedendustegevuseks.

(41) https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/food-farming-fisheries/farming/documents/com2021_141-organic-action-plan_en.pdf

(42) https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/key-policies/common-agricultural-policy/income-support/cross-compliance/fas_en

(43) https://ec.europa.eu/jrc/en/publication/eu-gpp-criteria-food-procurement-catering-services-and-vending-machines

(44) https://ec.europa.eu/food/safety/btsf_en

(45) Riigiabi üle otsustavad ja seda rahastavad 100 % ulatuses liikmesriigid: https://ec.europa.eu/competition/sectors/agriculture/overview_en.html

(46) Trade policy review — an open, sustainable and assertive trade policy (Kaubanduspoliitika läbivaatamine – avatud, kestlik ja jõuline kaubanduspoliitika), teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele (vastu võetud 18. veebruaril 2021): https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2021/february/tradoc_159438.pdf

(47) Komisjoni 23. juuni 2008. aasta määruse (EÜ) nr 589/2008 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad munade turustusnormide kohta) artikkel 30 (ELT L 163, 24.6.2008, lk 6).

(48) Nõukogu 24. septembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1099/2009 (loomade kaitse kohta surmamisel) artikkel 12 (ELT L 303, 18.11.2009, lk 1).

(49) Overview — Instrument for Pre-accession Assistance

(50) factsheet-mff-multiannual-financial-framework-v09_en.pdf