ET Euroopa Liidu Teataja C 75/129

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „ELi ja Türgi kahepoolsete kaubandussuhete tõhustamine ja tolliliidu ajakohastamine“

(2017/C 075/22)

Raportöör:

Dimitris DIMITRIADIS

Konsulteerimistaotlus Euroopa Komisjon, iga-aastane kiri, 20.4.2016 Õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 Vastutav sektsioon välissuhete sektsioon Vastuvõtmine sektsioonis 16.11.2016 Vastuvõtmine täiskogus 14.12.2016 Täiskogu istungjärk nr 521 Hääletuse tulemus (poolt/vastu/erapooletuid): 252/4/7

1. Järeldused ja soovitused

1.1. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee leiab, et praeguste sündmuste valguses on kehtiv tolliliidu leping iganenud ning lepinguosalised peavad alustama tõsiseid läbirääkimisi oma majandussuhete tugevdamise üle, sõlmides uut liiki kaubanduslepingu, mis vastaks praegustele vajadustele.

1.2. Komitee leiab endiselt, et Türgi jääb väga oluliseks partneriks ning et on olemas poliitiline tahe koostöö taseme laiendamiseks, kuid seda eeldusel, et on tagatud Euroopa põhiväärtuste ja põhimõtete, sh demokraatia, õigusriigi põhimõtte ning inimõiguste järgimine.

1.3. Komitee usub, et tolliliidu menetluse ellu viimiseks on vaja kas vaadata läbi otsus nr 1/95, võtta vastu assotsieerimisnõukogu uus otsus või siis kehtestada ühinemislepingu uus protokoll.

1.4. Komitee mõistab hukka 15. juulil toimunud riigipöördekatse, on aga väga mures Türgi valitsuse reaktsiooni ja järgnenud sisepoliitiliste arengute pärast, mis lähevad palju kaugemale riigipöördekatses osalenutele süüdistuse esitamisest, mis ei vasta õigusriigi tavadele ja on vastuolus demokraatlike põhimõtetega.

1.5. Komitee kutsub Türgit kui ELi kandidaatriiki üles kaitsma ja austama üldisi inimõigusi ning pidama kinni demokraatlikest ja õigusriigi põhimõtetest. Komitee mõistab hukka katse kukutada Türgi demokraatlikult valitud valitsust, aga väljendab ka rahulolematust seoses Türgi ametivõimude reaktsiooniga ning kutsub üles pidama täiel määral kinni inimõigustest ja rakendama neid diskrimineerimiseta, eelkõige mis puudutab sõnavabadust ja selle erilist väljendusviisi – ajakirjandusvabadust ning nõuab õigusriigi täielikku taastamist.

1.6. Komitee leiab, et Türgi peab selgelt näitama, et ta peab endiselt kinni kandidaatriigi staatusele esitatud põhimõtetest, mis vastavalt seadustele ja lepingutele endiselt tema suhtes kehtivad, jätkates läbirääkimisi ELiga ning järgides rangelt ELi õigustikku ja kõiki praeguseks kokku lepitud nõudeid.

1.7. Viimastel aastatel maailmakaubanduses arenenud uued tingimused on ajendanud ELi alustama üleilmsete kaubanduslepingute uut vooru, milles keskendutakse paljudes valdkondades sätete täiustamisele, et edendada tänapäevaseid kaubandusvorme ning kohaldada ELi põhimõtteid ja ELi õigustikku. Komisjoni teatis „Kaubandus kõigile“ peab moodustama aluse ELi ja Türgi vaheliste läbirääkimiste jaoks. Hiljutised kohandused ja eri kaubanduslepetes rakendatud parimad tavad on muutnud jätkusuutlikkuse, läbipaistvuse ning sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna rahvusvahelistesse kaubanduslepingutesse kaasamise standardeid.

1.8. Komitee leiab, et läbirääkimiste nii eel- kui järel mõju- ja teostatavusuuringud tuleb läbi viia eelnevalt, et tuvastada mõjud keskkonnale, majandusele ja ühiskonnale. Nendesse menetlustesse tuleb kaasata sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid. Lisaks leiab komitee, et komisjon peaks jätkama Türgi sotsiaalse ja majandusliku olukorra tähelepanelikku jälgimist läbirääkimiste kõigis etappides.

1.9. Tuleb meeles pidada, et kahekümne aasta jooksul pärast tolliliidu jõustumist on ELi õigustik laienenud valdkondadele, mis varem reguleerimise alla ei kuulunud.

1.10. Komitee leiab, et on vaja uut, ajakohast tolliliidu lepingut ning lükkab tagasi idee säilitada status quo või muuta leping piirkondlikuks kaubanduslepinguks, kuna see ei ole realistlik. Komitee on seisukohal, et uus leping peab sisaldama uusi peatükke, mis kajastavad täiendusi ELi õiguses ja tavades, kuna need aina kasvavad ja neid pidevalt muudetakse. Samuti tuleb ajakohastatud sätetes käsitleda valdkondi, mille puhul on teada nende probleemid Türgiga tolliliidu rakendamisel ja esialgsete nõuete täitmisel.

1.11. Komitee leiab samuti, et uutel läbirääkimistel tuleks keskenduda eeskätt Türgi õigusaktide ja tavade kohese tarviliku radikaalse reformimise teostamisele.

1.12. Komitee teeb ettepaneku hõlmata uue lepingu õiguslikku raamistikku järgmised valdkonnad: — põllumajandus (kõik nõuded on esitatud arvamuses allpool) — teenused — riigihanked — töötlemata tooted ja toorained — tarbijakaitse — keskkonnakaitse ja säästev areng — veterinaaria, sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete ning toiduohutuspoliitika õiguslike režiimide samaväärsus — töötajate õiguste tõhus kaitse ja inimväärsed töökohad — töötervishoiu ja -ohutuse kaitse töökohtadel — e-kaubanduse hõlbustamine ja digitaalarengu tegevuskava koostamine, millega pandaks alus digitaalsete andmete vabale liikumisele — energiapoliitika ja energiajulgeolek — innovatsiooni edendamine ja intellektuaalomandi kaitse — korruptsiooni ja rahapesu vastane võitlus — paremad stiimulid VKEdele — lihtsustatud haldusmenetlused ja halduskulude vähendamine — investeeringud ja investeerimisalaste õigusaktide ajakohastamine investorite kaitse eesmärgil ning samaaegne vaidluste erapooletu lahendamise korra sisseviimine — Euroopa õigusaktide Türgi õigussüsteemi ülevõtmise ja inkorporeerimise protsessi parandamine — rangemad sätted tagamaks, et läbivaadatud lepingu sisu ja selle rakendussätted oleks kooskõlas ELi õigustikuga.

1.13. Komitee leiab, et seoses asümmeetriaga, mis mõjutab Türgi kaubandussuhteid kolmandate riikidega, kellega ELi sõlmib uut liiki kaubanduslepingu, on asjaomast klauslit võimalik parandada üksnes ELi partnerriikidele poliitiliste stiimulite pakkumisega, millega kaasneb täiendav võimalus, et komisjon pakub tõhusaid vahendusteenuseid.

1.14. Komitee leiab, et igasugune kaubandusleping ELi ja Türgi vahel peab sisaldama tõhusat konsulteerimist sotsiaalpartnerite (tööandjad ja töötajad) ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega ning nende kaasamist nii läbirääkimiste kui ka rakendamise etapil.

2. Euroopa Liidu ja Türgi kaubandussuhted

2.1. 1959. aastal taotles Türgi enda vastuvõtmist tollase Euroopa Majandusühenduse (praeguse Euroopa Liidu) assotsieerunud liikmeks. Assotsieerimisleping (1) sõlmiti 1963. aastal ning samal ajal sätestati sellega Euroopa Majandusühenduse ja Türgi vahelise tolliliidu loomine.

2.2. Sellest tulenevalt koostati 1970. aastal lisaprotokoll, millega kaotati kaupade tariifid ja kvoodid, astudes täiendavaid samme tolliliidu suunas, mille täielik väljatöötamine viidi lõpule 1995. aastal (2) ning milleks tuli kaotada kaubandustõkked. Vabakaubandusleping tolleaegse ESTÜ-ga allkirjastati (3) samal aastal ja see hõlmas sütt ja terast.

2.3. Türgilt nõuti ka ELi ühiste välistariifide (4) vastuvõtmist kolmandatest riikidest pärineva impordi suhtes ning kõigi varasemate ja tulevaste sooduskaubanduslepingute ülevõtmist.

2.4. Tolliliit oli oma aja kohta murranguline ja originaalne idee ning pakkus suure võimaluse tugevdada kahepoolseid suhteid, sest see oli üks esimesi lepinguid, mis sätestas õigusaktide ühtlustamise ELi mittekuuluva riigiga.

2.5. 1997. aastal võttis EL kasutusele Euroopa Liidu lepingu artiklitel 2 ja 49 põhineva paralleelmenetluse, mis lähtus Türgi 1987. aasta assotsieerumistaotlusest.

2.6. Ühinemisläbirääkimisi alustati 2005. aastal ja need hõlmavad 34 peatükki Euroopa õigustiku kohta ning üht varia peatükki, seega kokku 35 peatükki.

2.7. Nii nagu asjaomased sidusrühmad, näeb ka komitee söe ja terase vabakaubanduslepingut positiivses valguses ning arvab, et seda ei tuleks muuta. Samas tõstab komitee esile tolliliidu reformimise vajaduse, mis võimaldaks ajakohastada kaubandussuhteid.

3. Türgi poliitiline olukord pärast 15. juulit

3.1. Türgi olukord pärast 15. juuli riigipöördekatset, mille komitee selgesõnaliselt hukka mõistab, annab põhjust tõsiselt muretseda. Ametiasutuste käitumine riigipöördekatses kahtlustatavate ning ka riigipöördekatses mitte osalenud opositsiooniliste ja kodanikuühiskonna jõududega, samuti mitte riigitruu pressi ja meedia suhtes ei ole euroopalike väärtustega kooskõlas ning mõjub negatiivselt ELi ja Türgi vahelistele läbirääkimistele.

3.2. Pärast15. juuli sündmusi on Ankara ametlik seisukoht muutunud, Türgi läbirääkijad nõuavad ELilt koheseid lubadusi, EL aga on üles näidanud otsustamatust ning poliitilise tahte ja poliitilise eesmärgi puudumist, mida täiendab Türgi suutmatus näidata vajalikku head tahet vastuvõetud tekstide rakendamiseks (nt Ankara lepingu protokolli jne), mis takistab omakorda veelgi vajaliku vastastikkuse mõistmise kliima loomist.

3.3. Komitee jälgib nüüd ja ka tulevikus suure tähelepanu ja murega riigipöördekatse järel arenevaid sündmusi ning näeb tolliliidu üle peetavate läbirääkimiste alustamist kaubandussuhete laiendamiseks kui võimalust EL-Türgi suhete normaliseerimise alustamiseks ja ka paljukannatanud Türgi majanduse olukorra parandamiseks.

3.4. Seega on Türgi huvides võtta praegusel raskel ajal endale pikaajaline kohustus viia ellu reformikava, mis sisaldab radikaalseid muudatusi nii majandus- kui ka poliitikavaldkonnas.

4. Türgi majandus

4.1. 2015. aasta seisuga saavutas Türgi hämmastavalt suure 1,576 triljoni USA dollari (2015. aasta hinnangulised andmed) suuruse sisemajanduse koguprodukti ostujõu pariteedi (SKP ostujõu pariteedina), olles sellega maailma riikide pingereas 18. kohal. Türgi majanduskasv vähenes 2015. aastal hinnanguliselt siiski veel rahuldavale 3,8 %-le, mis tähendab maailmas 102. positsiooni. Riigivõlg langes mõõdukale 33,1 %-le SKPst, samal ajal kui inflatsioonimäärad on endiselt kõrgel, püsides 2015. aastal ligikaudu 7,7 %-l (5).

4.2. Türgi majandus on viimase paari aasta jooksul üle läinud traditsioonilisest põllumajandusest teenuste- ja turismikeskseks majanduseks, millel on ekspordile orienteeritud tootmissektor. See on osaliselt tänu tolliliidule, mis lõi olulisi võimalusi, mis otsekohe ära kasutati, võttes vastu uue õigusraamistiku ja rakendades ELi standardeid.

4.3. 2012. aastast alates on aga kasv aeglustunud välismaiste otseinvesteeringute vähenemise tõttu ning ka poliitiliste ja majanduslike sündmuste tõttu, mis on sageli pidurdanud majanduskasvu ja tekitanud ebakindlust. Aastatel 2013–2016 vähendasid kindlustunnet poliitiline ebastabiilsus, geopoliitilised sündmused, korruptsioonisüüdistused ning pingelised suhted naaberriikidega, kuna riik püüdis võtta piirkonnas otsustavamat rolli. See mõjus majandusele kahjulikult ning varjutas ennenägematut edasiminekut Türgi majanduses, mis on praeguse jooksevkonto defitsiidi tulemusel tundlik valuuta ja turgude kõikumiste suhtes. Kõik see hirmutas eelmale ja vähendas investeeringuid. Riigipöördekatse andis majandusele uue hoobi, mistõttu majanduskasv aeglustus veelgi ja turistide arv vähenes hüppeliselt.

4.4. Murettekitavad poliitilised sündmused ja nende otsesed tagajärjed on põhjustanud majandusele märkimisväärset kahju, sest vähenenud on nii turu usk stabiilsusesse kui ka majandus- ja investeerimiskeskkonna kindlus Türgis (6). Samuti esinevad kahtlused Türgi valitsuse suutlikkuse osas suunata majandus taas kasvu teele. Ka valitsuse usaldusväärsus ja Türgi liiri väärtus on kõvasti kannatada saanud (7).

5. Tolliliidu mõju Türgi majandusele, õigusraamistiku puudused ja rakendamisprobleemid

5.1. Üldiselt osutusid tolliliiduga seotud ennustused üsna pessimistlikuks ega ole tegelikkuses täide läinud: prognoositi, et Türgi SKP kasv ei ületa 1–1,5 %, mida peeti küll märkimisväärseks, kuid siiski ei ole see võrreldav tegeliku kasvuga.

5.2. EL on Türgi suurim impordi- ja ekspordipartner, Türgi aga on ELi imporditurgudest seitsmendal ja eksporditurgudest viiendal kohal. Türgi ekspordi Euroopa Liitu moodustavad peamiselt masinad ja transpordiseadmed, millele järgneb tööstustoodang. ELi ekspordis Türki domineerivad masinad ja transpordiseadmed, keemiatooted ning tööstustoodang.

5.3. Aastatel 1995–2014 kasvas kaubandus ELiga 22 %. Oletatud on ka seda, et tolliliit on põhjustanud kaubavoogude ümbersuunamist, (8) kuid selle osakaal kaubanduse kogumahus on siiski tühine (9).

5.4. Igal juhul pidurdas see Türgipoolset tariifide kohaldamist tööstustoodetele ning kaotas vajaduse võtta kahepoolses kaubanduses kasutusele päritolureeglid.

5.5. Mõned tolliliidu peamised olemuslikud puudused võib kokku võtta järgmiselt: — kahepoolset kaubandust mõjutavate kaubanduse kaitsevahendite (näiteks kompensatsiooni-, dumpinguvastased, kaitse- ja järelevalvemeetmed) vastutustundetu ja tarbetu kasutamine (10); — tõhusa nõuete täitmise mehhanismi ja vaidluste lahendamise korra puudumine, ilma milleta on võimatu edukalt võidelda teatud puhkudel tolliliidu valikulise rakendamise ning ELi tooteid kaudselt diskrimineerivate meetmete vastuvõtmise vastu. Praegune vaidluste lahendamise kord piirdub vaid konkreetsete vaidlustega (konkreetselt on olemas pädevus üksnes protektsionistlike meetmete kehtimise perioodiks), (11) mida saab menetleda assotsiatsiooninõukogus, mis on peamiselt poliitiline organ ja võtab otsuseid vastu konsensuse alusel; — tolliliidu piiratud ulatus, mis hõlmab ainult tööstustooteid, sh ELis või Türgis toodetud töödeldud põllumajandustooteid ja komponente, ning tooteid, mis on täielikult või osaliselt valmistatud kolmandatest riikidest pärit toodetest, tingimusel et need liiguvad vabalt ELi või Türgi turul. Täpsemalt moodustavad põllumajandustooted 10 % ja teenused 60 % Türgi SKP-st, kuid mõlemad jäävad tolliliidu kohaldamisalast välja; — ELi õigusega ühtlustamisprotsess on samuti probleemne, samuti nagu ka sellest protsessist teavitamise viis. Seetõttu on ettevõtluskogukond sama toote importimisel või eksportimisel silmitsi õigusliku korrapäratusega, nii et ei nad ise oma ametlike esindusorganisatsioonide kaudu (kaubanduskojad, tööandjate organisatsioonid jne) ega ka asjaomased ametiasutused (tolliasutused, ekspordiagentuurid, turujärelevalveasutused) ei suuda muutustega sammu pidada (12).

5.6. Lisaks problemaatilistele valdkondadele tolliliidu õiguslikus ülesehituses tekib küsimusi ka seoses tolliliidu ebapiisava rakendamisega ja Türgi ühepoolsete otsustega tolli või tariifidega seonduvate tavade osas, millega selgelt rikutakse kokkulepitud tingimusi. Küsimusi tekitab ka Türgi keeldumine vabast kaubandusest ELi liikme, Küprose Vabariigiga, mis kujutab endast ühenduse õiguse ja ELi-Türgi kaubanduskokkulepete räiget rikkumist.

5.7. Türgi praegune ühilduvus ELi siseturu õigusaktidega on mõnes valdkonnas, näiteks kaupade vaba liikumise, konkurentsipoliitika ja riigiabi, energia, majandus- ja rahanduspoliitika ning ettevõtlus- ja tööstuspoliitika valdkondades edenenud, kuid Euroopa Komisjon on rõhutanud, et Türgi pigistab pidevalt silma kinni lepingu põhipunktide osas, võttes vastupidiselt tolliliidu kokkulepetele kõigis valdkondades protektsionistlikke meetmeid.

5.8. Türgi aga ei rakenda nõuetekohaselt õigusakte seoses riigiabi ja järelevalvemehhanismide loomisega ning näib olevat tõrges kaupade vaba liikumise täielikul võimaldamisel, milleks tuleks kaotada varjatud piirangud. Lõpetuseks on riik jätnud vastu võtmata ja tõhusalt rakendamata intellektuaalomandiõiguse rikkumiste vastased jõustamismeetmed.

5.9. Tolliliidu üldise kasulikkuse hindamisel võiks selle suurima panusena esile tuua asjaolu, et seda on kasutatud majandusreformi vahendina, mis on soodustanud Türgi integreerumist ülemaailmsete turgudega. Samuti on see aidanud taastada Türgi usaldusväärsuse ning toetanud meetmeid, mida on võetud inflatsiooni ohjeldamiseks ja Türgi liiri väärtuse stabiliseerimiseks.

5.10. Türgi kaubanduse moderniseerimine on toimunud samuti suurel kiirusel ning suurendatud on Türgi tootjate ja müüjate konkurentsivõimet, kes on ELi turu kaudu saanud juurdepääsu viljakamale ja võimalusterohkemale üleilmsele kaubanduskeskkonnale.

6. Tolliliidu ja uuemate vabakaubanduslepingute võrdlus

6.1. Lähiaastatel algab uus majandusajastu, mille juhatab sisse mitmete rahvusvaheliste regulatiivsete algatuste väljatöötamine ja elluviimine, mis mõjutab ELi ja Türgi majandussuhteid ja mille tõttu on vaja tolliliitu ajakohastada. Samal ajal on EL keskendunud välismajandussuhete hoogustamisele kolmandate riikidega, et parandada elatustaset ja suurendada jõukust. Tähtsaimad hetkel käimasolevad algatused on Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus (TTIP), ELi-Kanada laiaulatuslik majandus- ja kaubandusleping (CETA) ning teenustekaubanduse leping (TiSA), samuti läbirääkimised kaubanduslepingu üle Jaapaniga (13).

6.2. Uute tingimuste tulemusena on aegunud tolliliit pannud Türgi majanduse ebasoodsasse olukorda oma sisseprogrammeeritud asümmeetria tõttu: (14) tolliliit lubab Türgil pidada läbirääkimisi kaubanduslepingute üle kolmandate riikidega ainult siis, kui EL on sõlminud ja allkirjastanud nendega vabakaubanduslepingud, andmata Türgile võimalust sekkuda üheski läbirääkimiste etapis. Teisest küljest on „Türgi klausel“ poliitiline suunis, mis ei kohusta kolmandaid riike aktsepteerima läbirääkimiste pidamist, rääkimata lepingu allkirjastamisest. Isegi kui kokkuleppele jõutakse, seab see ajaline nihe Türgi ettevõtted ebasoodsasse konkurentsiolukorda.

6.3. Lisaks oli Türgi kohustatud ka võtma vastu ühised välistariifid, mis eeldab kohanemist muudatustega – peamiselt vähendamistega, mille on EL sätestanud vabakaubanduslepingute tõttu, ilma et Türgi päritolu toodetel oleks muudel turgudel kokkuleppe puudumisel seda privileegi. See on kaasa toonud Türgi tollitariifirežiimi järkjärgulise liberaliseerimise.

6.4. Eespool nimetatud puudujäägid tolliliidu ülesehituses on nüüd, rohkem kui kakskümmend aastat pärast tolliliidu kehtestamist, selgemini ilmsiks tulnud.

6.5. 2014. aastal oli ELi kaubanduspartneritest ainult 17 Türgiga lepingud sõlminud, kusjuures viimase põlvkonna vabakaubanduslepingute partnerriikidest on ainult Lõuna-Korea nõustunud sõlmima lepingu Türgiga, võttes vastu Korea vabakaubanduslepingu „Türgi klauslis“ sõnastatud üleskutse.

7. Kahepoolsete kaubandussuhete tugevdamine

7.1. ELi ja Türgi majanduslik ja poliitiline koostöö on vajalik ning see oleks piisav stabiilsuse saavutamiseks väga muutlikus maailmaosas. Tolliliidu ajakohastamine annaks selge positiivse sõnumi koostööst ja stabiilsusest.

7.2. Hoolikalt on arutatud alternatiivseid võimalusi ELi ja Türgi kaubandus- ja majandussuhete arendamiseks, sealhulgas i) status quo säilitamise võimalus, ii) tolliliidu asendamine või täiendamine piirkondliku kaubanduslepinguga või iii) selle ajakohastamine. Komitee peab viimatinimetatud võimalust kahepoolsete suhete edendamise ja süvendamise jaoks ideaalseks kahepoolse kasu tõttu.

7.3. „Mittemidagitegemise“ variant – pidades silmas ka pikaajalist ühinemisläbirääkimiste perspektiivi – ei kujuta endast realistlikku alternatiivi, kuna on vaja lahendada eespool nimetatud probleemid ning rakendada viitamatult ka kaubandussuhete siiani kasutamata potentsiaal.

8. Läbivaatamise põhielemendid

8.1. 2015. aastal avaldatud komisjoni teatisega „Kaubandus kõigile“ (15) käivitatud ELi uue kaubandus- ja investeerimispoliitika kontekstis on juba selge, et EL on pühendunud oma juhtpositsiooni kasutamisele kaubanduse valdkonnas, et võtta vastu globaliseerunud turu uued väljakutsed ja vastata tänapäeva kaubanduskeskkonna vajadustele, et edendada arengut ja teha tööd institutsiooniliste muutuste nimel, seades prioriteete reformideks (16).

8.2. Selle tööga seoses on ilmne, et uus kaubanduspoliitika ei saa olla ühemõõtmeline, vaid see peab olema mitmetasandiline ja keerukas, hõlmates paljusid tegevusvaldkondi, selleks et seda peetaks tõhusaks ja kasulikuks rohkematele osalistele, keda see puudutab, nagu töötajad, tarbijad ja VKEd.

8.3. Täpsemalt on Euroopa väärtuste hõlmamine samasse põhimõtete raamistikku oluline mitmel tasandil, arvestades seda, et kaubandus- ja investeerimislepingute läbirääkimised ei ole nüüd enam sugugi ainult majanduslikku laadi, vaid kujutavad endast ulatuslikumat sotsiaal-majanduslikku projekti mitmemõõtmeliste ja mitmetasandiliste reformide elluviimiseks.

8.4. Säästev areng ja keskkonnakaitse on nüüd nende väärtuste oluline osa, eelkõige pärast Pariisi kliimakokkuleppe (COP21) vastuvõtmist ELi poolt ning uute säästva arengu eesmärkide vastuvõtmist ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu poolt (17).

8.5. See külg on mõistetavalt veelgi tähtsam siis, kui riigid, kellega lepingu üle läbirääkimisi peetakse, on läbimas ka ühinemisläbirääkimiste protsessi, ning Türgi on selle parim näide.

8.6. Lepingu muutmisel tuleb samuti lähtuda töötajate õigusi kaitsvatest rahvusvahelistest normidest ja konventsioonidest (18).

8.7. Seepärast otsustas EL lähtuda ülalkirjeldatu saavutamiseks oma tegevuses kolmest põhimõttest, mis on järgmised: a) tõhusus: et arvestataks nii makromajanduslike (nt kriisiolukorras olevate ELi liikmesriikide majandus) kui ka mikromajanduslike (nt VKEd) vajadustega, tagades optimaalse kohandumise uute kaubandusprojektidega; b) läbipaistvus: suurema nähtavuse ja võimalikult paljude sidusrühmade osalemise kaudu läbirääkimistes; c) Euroopa väärtused ja mudelid: see on arenev mõiste, mis on laienenud, hõlmates selliseid valdkondi nagu inimõiguste ja põhivabaduste kaitse (sealhulgas töötajate õiguste kaitse), säästev areng ja võitlus korruptsiooniga.

8.8. Kõik katsed ühtlustada kaubanduspartneritega peavad seega hõlmama järgmist: 1. kõrgetasemelised uuringud olemasolevate ülemaailmsete väärtusahelate ja ülemaailmsete tarneahelate kohta; 2. ajakohastatud meetmed, et edendada kaubandust ja teenuseid, nii et need kajastaksid praegust ülemaailmset killustunud tootmise olukorda, mis toetub alltöövõtule (allhange), tootmise viimisele välismaale (tootmise ümberpaigutamine) ja filiaalide avamisele; 3. e-kaubanduse ja liikuvuse lihtsustamise meetmed ning loomulikult ametliku koostöö tõhus laiendamine nii läbirääkimiste etapis kui ka lepingute rakendamise hindamise ja järelevalve juures.

9. Lepingu sõlmimise protsess ja uue lepingu sisu

9.1. Uue lepingu kohaldamisala tuleks laiendada ka sellistele sektoritele nagu: a) põllumajandus (Euroopa standardite range kohaldamisega ja toodete jälgitavusega, samuti olles läbi viinud uuringud impordi liberaliseerimise mõju kohta Euroopa põllumajandustootjatele), kaaludes ka ajutiste kaitsemeetmete säilitamist või kasutusele võtmist pärast üleminekuperioodi, kui seda peetakse Euroopa toodete kaitsmise seisukohast absoluutselt hädavajalikuks; b) investeeringud; c) riigihankemenetluste reguleerimine; d) teenused; e) aktuaalsed valdkonnad nagu säästev areng, keskkonnakaitse, energeetika jne, samuti tooraine ja töödeldud tooted jne. f) autoriõiguse ja patentide kaitse. Lepingusse tuleks lisada ka sätted Euroopa õigusaktide kohese ülevõtmise ja integreerimise kohta, samuti erisätted lepingu rakendamisest tulenevate vaidluste kohustusliku lahendamise kohta mehhanismi abil, mille käivitamine ei nõua poliitilist otsust, mitte nii nagu tänaseni kehtiv olukord, mis muudab väga keeruliseks erimeelsuste tõhusa ja läbipaistva lahendamise.

9.2. Samuti peetakse äärmiselt oluliseks, et kogu ettevõtmine oleks seotud ELi muudetud lähenemisviisiga kaubandusele, tuues lauale arutamisele mittekuuluvad demokratiseerimise ja otsuste läbipaistvuse nõuded nii rahvusvahelisel kui ka riiklikul tasandil, samuti sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna rolli rõhutamisega avaliku arutelu ja läbirääkimiste protsessis, et saavutada läbivaadatud lepingu tõhusam ja inimkesksem rakendamine.

9.3. Uue tolliliidu lepingu abil tõhustatud kaubandussuhetel võib olla terve rida positiivseid mõjusid, sealhulgas: — uuesti reguleeritud sektorite liberaliseerimine loob tulusid ja suurendab välismaiseid otseinvesteeringuid; — riigihanke kahepoolne liberaliseerimine, kaotades tõkked hankes osaleda soovivate mittekodanike eest, toob kasu Euroopa ettevõtetele, sest need moodustavad 7 % riigi SKP-st; — luuakse võimalusi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, mis suurendab keskmist sissetulekut Türgis ja suurendab tootlikkust.

9.4. Lepingu sõlmimise protsessi tuleb alustada viivitamatult algavate läbirääkimistega, millesse kaasatakse ka sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid ning mis toimuvad läbipaistvate menetluste abil.

9.5. Komitee väljendab heameelt avalike konsultatsioonide üle ning soovitab läbi viia võrdlevaid uuringuid sotsiaalsete ja heaolu näitajate kohta, samuti teistes valdkondades nagu näiteks tarbijate ja töötajate õigused.

9.6. Komitee leiab, et algusest peale tuleb selgeks teha, et see protsess on osa laiematest ühinemisläbirääkimistest, mitte lihtsalt ELi ja Türgi kaubanduskoostöö monoliitne süvendamine, ning samuti et läbirääkimiste edukaks lõpuleviimiseks on vaja täielikult ühtlustada seni kokkulepitud aspektid.

9.7. Lisaks praeguste küsimuste käsitlemisele tuleb uue lepingu ulatust laiendada ja lisada sellesse ka peatükk keskkonnakaitse, säästva arengu, energiajulgeoleku ja koostöö kohta (taastuvenergia ja traditsioonilised allikad).

9.8. Komitee peab ka vajalikuks koostada uue investeerimiskoostöö raamistiku, mis sisaldab investorite kaitse rangemaid nõudeid ja sätestab erapooletu vaidluste lahendamise mehhanismi. See aspekt tugevdab turu kindlustunnet, et majandus suudab tulevikus taluda poliitilisi vapustusi. Selline raamistik peaks arvestama arvamuses REX/464 punktis 8.8 investorite kaitse osas väljendatud kriitikaga (19).

9.9. Loomulikult peab uus leping sisaldama rangeid sätteid välismaiste toodete suhtes protektsionistlike ja diskrimineerivate meetmete ja täiendavate või varjatud tariifide kohta, mis on ELi muudetud kaubandusalaste õigusaktidega keelatud. Karmimaid seadusi on vaja ka võitluseks rahapesu, korruptsiooni ja varimajanduse vastu, samuti on vaja tihedamat institutsioonilist koostööd piiriülese kuritegevuse tõkestamiseks.

Brüssel, 14. detsember 2016 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Georges DASSIS

(1) Euroopa Majandusühenduse ja Türgi vaheline assotsieerimisleping ning selle lisaprotokoll, 12. september 1963 (EÜT 217, 29.12.1964) http://ec.europa.eu/enlargement/pdf/turkey/association_agreement_1964_en.pdf.

(2) EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu otsus nr 1/95, 22. detsember 1995, tolliliidu lõppetapi rakendamise kohta (96/142/EÜ).

(3) 96/528/ESTÜ: komisjoni 29. veebruari 1996. aasta otsus Euroopa Söe- ja Teraseühenduse ning Türgi Vabariigi vahelise lepingu sõlmimise kohta Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepinguga hõlmatud toodetega kauplemise kohta (EÜT L 227, 7.9.1996) http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/HTML/?uri=CELEX:31996D0528&from=EN.

(4) Koondnomenklatuur, ühine tollitariifistik ja Euroopa Liidu integreeritud tariifistik, nõukogu määrus (EMÜ) nr 2658/87, 23. juuli 1987, tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987). http://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/HTML/?uri=URISERV:l11003&from=ET.

(5) Statistiliste andmete allikad: CIA Factbook ning Maailmapanga riigiaruanded kombineerituna Türgi Vabariigi Keskpangalt saadud andmetega.

(6) http://www.bloomberg.com/news/articles/2016-09-26/lira-drops-most-among-emerging-peers-after-turkey-cut-to-junk

http://www.bloomberg.com/news/articles/2016-07-21/turkish-assets-extend-selloff-after-s-p-cut-state-of-emergency

https://www.ft.com/content/779ef1f6-5b22-11e6-9f70-badea1b336d4

(7) https://www.ft.com/content/5bbbcce4-83b2-11e6-a29c-6e7d9515ad15

http://www.forbes.com/forbes/welcome/?toURL=http://www.forbes.com/sites/dominicdudley/2016/07/18/turkeys-economy-could-slump-in-aftermath-of-failed-coup/&refURL=https://www.google.gr/&referrer=https://www.google.gr/

(8) C.S.P. Magee, „Trade creation, trade diversion, and the general equilibrium effects of regional trade agreements: a study of the European Community – Turkey customs union“, Review of World Economics, mai 2016, kd. 152, nr 2, lk 383–399.

(9) „Evaluation of the EU-Turkey Customs Union“, aruanne nr 85830-TR, 28. märts 2014, http://www.worldbank.org/content/dam/Worldbank/document/eca/turkey/tr-eu-customs-union-eng.pdf

(10) Türgis oli 2013. aasta seisuga kehtestatud kolmteist ELi kaupade vastast kaubanduse kaitsevahendit. Lisateavet saab aadressil http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/actions-against-exports-from-the-eu/ (vaadatud 30.5.2016).

(11) Vastupidiselt Ankara lepinguga sätestatud vaidluste lahendamise korrale, mis hõlmab laiemat vaidluste spektrit, kuid milles on nõutud mõlema poole üksmeel vaidluse lahendamise algatamiseks.

(12) Vt joonealune märkus 9.

(13) Lepingud on sõlmitud ka Ida-Aafrika riikide, Ecuadori, Singapuri, Vietnami ja Lääne-Aafrikaga. Ühtegi neist lepingutest ei ole veel jõustatud, isegi kui need on lõplikult vormistatud.

(14) „Global Economics Dynamics Study, Turkey’s EU integration at a crossroads, What Consequences does the new EU trade policy have for economic relations between Turkey and Europe, and how can these be addressed?“, Bertelsmann Stiftung, aprill 2016.

(15) http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/october/tradoc_153846.pdf.

(16) EMSK arvamus (raportöör Jonathan Peel) „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole““ COM(2015) 497 final (ELT C 264, 20.7.2016, lk 123).

(17) Kohustuste tuumikusse kuuluvad loomulikult ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon ja Kyoto protokoll. Pariisi kliimakokkulepet vt FCCC/CP/2015/L.9, 2015.

(18) ILO tööõiguse põhireeglid, OECD suunised rahvusvahelistele ettevõtetele, ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtted.

(19) Mõningad neist mureküsimustest toodi välja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse teemal „EMSK seisukoht Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse (TTIP) üle peetavate läbirääkimiste raames tõstatatud konkreetsetes võtmeküsimustes“ punktis 8.8, ELT C 487, 28.12.2016, lk 30.