EUROOPA KOMISJON Brüssel,27.2.2019 COM(2019) 201 final KOMISJONI TEATIS EMPTY Tõhustatud järelevalve - Kreeka, veebruar 2019 {SWD(2019) 201 final}



Taustteave Kreeka on pärast Euroopa stabiilsusmehhanismi makromajandusliku kohandamisprogrammi läbimist integreeritud majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaastasse. Selleks et arvestada Kreeka erivajadusi ja -probleeme, võttis komisjon alates 21. augustist 2018 kasutusele ka määruse (EL) nr 472/2013 kohase tõhustatud järelevalve ja pikendas seda komisjoni 20. veebruari 2019. aasta otsusega veel kuueks kuuks. Tõhustatud järelevalve moodustab tervikliku raamistiku majanduse arengu seire ning majanduse jätkusuutlikuks elavdamiseks vajalike põhimõtete järgimise jaoks. See tagab Kreeka majanduse ja rahanduse hiljutiste muutuste regulaarse hindamise, samuti riigi rahastamistingimuste seire ja võla jätkusuutlikkuse analüüsi ajakohastamise. Tõhustatud järelevalve loob ka aluse Kreeka üldise kohustuse hindamiseks. Tegemist on 22. juunil 2018 Eurorühma ees võetud kohustusega jätkata ja viia lõpule Euroopa stabiilsusmehhanismi makromajandusliku kohandamisprogrammi raames vastu võetud reformid ning tagada, et selle ja varasemate programmide raames vastu võetud reformide eesmärgid saavutatakse. Seoses sellega on tõhustatud järelevalve konkreetsete reformimiskohustuste rakendamise seire aluseks, nagu on märgitud Eurorühma 22. juuni 2018. aasta deklaratsiooni lisas ja puudutab selliseid valdkondi nagu i) eelarvepoliitika ja struktuurne eelarvepoliitika, ii) sotsiaalhoolekanne, iii) finantsstabiilsus, iv) töö- ja tooteturud, v) erastamine ja vi) avalik haldus . Käesolev on Kreeka tõhustatud järelevalve teine aruanne ja see on võetud vastu koos Euroopa poolaasta riigiaruandega Kreeka kohta. Tõhustatud järelevalve raames korraldab komisjon edusammude kontrollimiseks koostöös Euroopa Keskpanga (EKP) ja, kui see on asjakohane, Rahvusvahelise Valuutafondiga (IMF) korrapäraseid kontrollkäike; ESM osaleb nii varajase hoiatamise süsteemi raames kui ka kooskõlas komisjoni ja ESMi töösuhteid käsitleva 27. aprilli 2018. aasta vastastikuse mõistmise memorandumiga. Selle aruande ettevalmistamise käigus toimus 21.–25. jaanuaril 2019 ühine lähetus Ateenasse. Käesoleva aruande alusel võib Eurorühm otsustada aktiveerida esimesed võlakoormust vähendavad poliitilised meetmed 970 miljoni euro väärtuses. Eurorühm leppis 22. juunil 2018 kokku, et Kreeka võlakergendusmeetmete pakett peaks sisaldama ka stiimuleid, mis tagaksid programmis kokku lepitud reformimeetmete jõulise ja järjekindla elluviimise. Selle eesmärgi nimel tehakse Kreekale kuni 2022. aasta keskpaigani poole aasta kaupa kättesaadavaks mõned poliitilised võlakergendusmeetmed, tingimusel et Kreeka täidab reformide järjepidevuse ja lõpuleviimisega seoses võetud kohustused, võttes aluseks tõhustatud järelevalve positiivsed aruanded. Nende võlameetmete hulka kuuluvad i) väärtpaberituruprogrammi ja netofinantsvarade kokkuleppe alusel keskpankadele kuuluvatest Kreeka riigivõlakirjadest tuleneva tuluga samaväärsete summade tagastamine ja ii) intressimäära kasvu marginaalist loobumine teatavate Euroopa Finantsstabiilsuse Fondist antud laenude puhul. Majanduse väljavaated Komisjon eeldab, et reaalne SKP kasvab 2018. aastal 2 %, ja et see suureneb 2019. ja 2020. aastal vastavalt 2,2 % ja 2,3 %-ni . Siseriiklikud majanduskasvu hoogustajad (eratarbimine ja investeeringud) peaksid tugevnema, samas kui välissektori panus võib väheneda seoses ELi majanduse prognoositud aeglustumise ja kasvava impordiga. 2018. aasta teisel poolel jätkus tööturu olukorra paranemine. Töötuse määr saavutas haripunkti 2013. aasta keskel 27,9 %-ga ja oli 2017. aasta lõpus veel 20,8 %. 2018. aasta novembris langes see 18,5 %-le. Siiski jäävad kõrgeks pikaajaline töötus (2018. aasta kolmandas kvartalis 13,5 %) ja noorte töötus (2018. aasta novembris 39,1 %). Palgatõus on olnud seni piiratud. Üldiselt kipuvad riskid suurenema. Kui miinimumpalga hiljutine suurenemine peaks tooma kaasa suuremad tarbimiskulutused, võib tarbimise kasv olla 2019. aastal oodatust suurem. Kuid prognoosis domineerib langusrisk. Kuna konkurentsivõime väheneb, kujutab võimalik palgasurve endast langusriski nii investeerimise elavnemisele kui ka ekspordile. Riske investeerimisele süvendab pankade vahendamissuutlikkust jätkuvalt rõhuv viivislaenude kõrge tase. Peale selle võib Kreeka majanduse elavnemist pärssida üleilmne ja eelkõige ELi majanduse aeglustumine. Eelarvepoliitika ja struktuurne eelarvepoliitika Kreeka on tõenäoliselt ületanud 2018. aastal esmase eelarveülejäägi eesmärgi 3,5 % SKPst, mis oleks juba neljas aasta järjest, mil see eesmärk ületatakse. Selles on võetud arvesse 2018. aasta lõpus sõjaväelastele ja muudele ametiisikutele vastava kohtuotsuse kohaselt makstud palga tagasimakseid ning nn sotsiaalsete dividendide maksmist abivajajatele. Värskeima kättesaadava teabe alusel võib esmane eelarveülejääk ületada komisjoni 2018. aasta sügisprognoosis ennustatud 3,7 % taseme. 2018. aasta eelarve täitmise andmed saadakse 2019. aasta aprillis ja esmase eelarveülejäägi ületamine sõltub muu hulgas riiklike investeeringute eelarve alakasutusest – ebasoovitavast suundumusest, mis hoiab kasvupotentsiaali tagasi. 2018. aasta detsembris vastu võetud 2019. aasta eelarve peaks saavutama esmase eelarveülejäägi eesmärgi 3,5 % SKPst, täites nii 2018. aasta lõpu konkreetse kohustuse. Pärast 2019. aasta eelarve vastuvõtmist võetud meetmete mõju on vaja arvestada 2019. aasta mais ajakohastatavas keskpika perioodi eelarvestrateegias, mida hinnatakse tõhustatud järelevalve kolmandas aruandes. Kuigi seadusejärgne miinimumpalga tõus alates 2019. aasta veebruarist põhjustab teatavat muret seoses selle laiema mõjuga majandusele, on sellel 2019. aastal eelarvele eeldatavasti lühiajaline positiivne netomõju. Kontrastina pikendasid võimud käibemaksuvähendust viiel Egeuse mere saarel, kus asuvad pagulaskeskused, seades maksuvähenduse kaotamise tingimuseks tulevikus rändesurve vähenemise. Ehkki maksuvähenduse kaotamine oli üks Euroopa stabiilsusmehhanismi programmi raames võetud kohustustest, piirdub pikendamise kulu eelarvele veidi üle 50 miljoni euroga. Peale selle on märke survest avaliku sektori palgakulude suurendamiseks ülemääraste värbamiste tõttu, see probleem vajab lahendamist. Valitsus andis Euroopa Liidu institutsioonidele teada, et nad ei kavatse lähitulevikus maksu- ja sotsiaalkindlustusmaksete võla osamaksete kavasid läbi vaatama hakata, sest selleks on esmalt vaja täiendavat tehnilist analüüsi ja mõttevahetust. Oluline on vältida riigi tulude vähenemise ohtu ja kaitsta maksekultuuri, kuna need on finantsabiprogrammide raames läbi viidud riigi tulude kogumise reformide põhieesmärgid. Kreeka ametiasutused on teinud algust ettevalmistava tööga finantsabiprogrammide raames läbi viidud reforme käsitlevate otsuste eelarvemõju ja neist tulenevate ohtude hindamiseks. Ametiasutuste esitatud teabe alusel osutab riiginõukogu 2012. aasta pensionireformi oluliste elementide vastane 2015. aasta otsus tähtsusetutele eelarvekuludele seoses väga väiksele soodustatud isikute arvule; siiski ei ole küsimust lõpuni lahendatud, kuna mõned madalama astme kohtud on teinud otsused hüvitiste saamise õiguse piiratuse vastu ja lõplikku otsust 2016. aasta pensionireformi oluliste elementide kohta ei ole veel tehtud. Riiginõukogus on arutamisel veel üks oluline otsus, mis on seotud ametnike hooajaliste palgalisade taastamisega. Kui riiginõukogu peaks tegema otsuse taastamise poolt, võib see tuua kaasa märkimisväärse eelarvekulu suuruses 1,3 % SKPst, millest 1,1 % SKPst on tagasiulatuv kohustus ja 0,2 % SKPst korduvad kulud. Hoolimata Kreeka ametiasutuste hiljutistest kiiduväärsetest pingutustest on vaja jätkuvaid jõupingutusi ja valvsust. Kreeka ametiasutused peaksid jätkuvalt jälgima eelarveriske, kaasa arvatud kohtuotsuseid, ning võtma vajaduse korral tasakaalustavaid meetmeid, et täita keskpika perioodi eelarvestrateegia ja selle iga-aastaste uuenduste raames keskpika perioodi eelarve-eesmärgid. Programmi raames kokku lepitud reformide olulisi struktuurseid elemente kummutavate kohtuotsuste puhul tuleb nende otsuste korduvat mõju eelarvele kompenseerida suurel määral sama poliitikavaldkonna reformide/meetmetega. Kreeka on kooskõlas tema 2019. aasta keskpaiga konkreetse kohustusega saavutanud jätkuvat edu ühtse varamaksu (ENFIA) arvestamise reformi alal. Kehtestatud on omandi väärtuse hindamise uue süsteemi õigusraamistik, loodud omandimaksu arvestamise üksus ja algatatud kaks olulist IT-projekti, et kaardistada elektrooniliselt vööndite piirjooned ja süstematiseerida andmete kogumine kinnisvara kohta. Ehkki 2018. aasta lõpus võetud konkreetset kohustust saavutada avaliku sektori tulude sõltumatu asutuse (IAPR) töötajate arvuks 12 000 alalist töötajat ei ole täidetud, on lähikuudel võimalus värvata täiendavalt töötajaid. IAPRi töötajate üldarv vähenes 2018. aastal 11 682-lt 11 492-le. Puudujäägi põhjuste hulka kuuluvad viivitused maksu-/tolliametnike värbamisel ja oodatust suurem töölt lahkumine (peamiselt pensionile jäämise tõttu), aga ka suhteliselt edukate kandidaatide suur tagasilükkamine IAPRi poolt. Peale selle ei ole hiljuti loodud liikuvuskava taganud kavandatud arvu ümberpaigutamisi IAPRi. Ametiautused on kinnitanud erimeetmete võtmist, mis tagavad konkreetse kohustuse täitmise värvata 12 500 alalist töötajat 2019. aasta lõpuks. Nende hulka kuuluvad meetmed, mis lihtsustavad töötajate ümberpaigutamist IAPRi liikuvuskava kaudu ja personalireformi lõpuleviimine, mis võimaldab IAPRil töötajaid juurde meelitada ja neid tööl hoida. Tagamaks, et jõutakse töötajate lubatud arvuni, et tulude kogumise laiem reform saab hoogu, ning et suurendada IAPRi üldist tegutsemissuutlikkust ja tõhusust mitmes mõõtmes, on ametiasutused kinnitanud rea lisameetmeid: ·IAPR on võtnud vastu reformitegevuskava („Blueprint“) aastateks 2019–2021. Blueprint hõlmab erimeetmeid, mis on vajalikud selleks, et jätkata IAPRi muutmist kaasaegseks, paindlikuks ja tulemuslikuks organisatsiooniks. Ametiasutused kohustusid katma täiendavad kulud kõigi vajalike meetmete võtmiseks (ühekordne makse 75 miljonit eurot ja 5 miljonit eurot iga-aastased kulud). ·Rahandusministeeriumi infosüsteemide peasekretariaat ja IAPR on leppinud kokku iga-aastase rahastamispaketi (2019. aastal 5 miljonit eurot) IAPRi IT-taristu/vahendite hankimiseks.

Siiski peavad ametiasutused viima IAPRi tugevdamiseks lõpule täiendavad meetmed: ·Selleks et suurendada IAPRi väljavaateid meelitada tööle kõrge kvalifikatsiooniga töötajaid ning võimaldada neil areneda ja karjääri teha, on hädavajalik võtta kasutusele IAPRile kohandatud palgaastmed, palgad ja tulemushindamine. Praegu käib intensiivne arutelu erinevate ametiasutuste vahel. Eeldusel, et see viiakse edukalt lõpule, peaks parlament võtma 2019. aasta märtsi algul vastu IAPRi asutamise õigusakti muudatuse. Nimetatud muudatus võimaldab võtta tulevikus vastu teiseseid õigusakte, et võtta kasutusele uus, otseselt ametijuhenditega seotud palgaastmestik. Viimane samm IAPRi tasustamiskava kasutuselevõtmiseks nõuab esmast õigusakti, milles on sätestatud täiendava palgaastmestiku tingimused ja mis tuleks vastu võtta 2019. aasta lõpuks. See reform on tihedasti seotud avaliku halduse reformi valdkonnaga ja eelkõige avaliku sektori kõrgema juhtkonna ametisse nimetamisega. ·Kokku on lepitud vastutuskaitse ja liikuvuse lihtsustamisega seotud seadusemuudatustes, mis võetakse vastu 2019. aasta märtsi algul. ·Märtsi alguses oodatakse ministrite ühisotsuse vastuvõtmist kütuse märgistajate hanke kohta, mis on oluline smugeldamise vastase võitluse vahend. Kreeka on pärast Euroopa stabiilsusmehhanismi makromajandusliku kohandamisprogrammi lõppemist jätkuvalt vähendanud oma võlgnevuste netosummat (võlgnevuste kogunemise vältimine on pidev konkreetne kohustus), kuid vähendamise tempo on märgatavalt aeglustunud ja jätkuvalt tekivad uued võlgnevused. 2018. aasta detsembri lõpul oli võlgnevusi 1,4 miljardi euro ulatuses, mis on 0,3 miljardit eurot vähem kui 2018. aasta augusti lõpus, mis on võlgnevuste kogunemise vältimise hindamise võrdlusalus netosummas. Võlgnevuste kustutamiseks on kasutatud programmide rahastamist ja omavahendeid. Siiski ei saavutatud Euroopa stabiilsusmehhanismi programmi eesmärgiks olnud võlgnevuste täielikku kustutamist ja 2018. aasta augustist on tekkinud uusi, mis aeglustab võlakoormast vabanemist. Ehkki reformid võlgnevuste halduse struktuursete kitsaskohtade kõrvaldamiseks jätkuvad, on vaja teha veel jõupingutusi võlgnevuste kustutamise süsteemi tugevdamiseks, pöörates samal ajal tähelepanu ka võlgnevuste tekkepõhjustele. Nüüdisaegne ja jätkusuutlik sotsiaalhoolekandesüsteem: edusammud reformikohustuste täitmisel Edu on saavutatud esmatasandi tervishoiusüsteemi kasutuselevõtmisel, ehkki see toimub kavandatust aeglasemalt. Uusimate aruannete kohaselt on kogu riigis avatud umbes 112 esmatasandi tervishoiu üksust (TOMY), mis on veidi vähem võetud eesmärgist (120), mis on ühtlasi 2018. aasta lõpu konkreetne kohustus. See on märkimisväärne edu selle olulise ja keeruka reformi elluviimisel; puudujääk ei ole väga suur ja selle põhjuseks on suurel määral vajadus lahendada tekkivaid probleeme ja väliste sidusrühmade tõstatatud küsimusi. Ametiasutused jätkavad pingutusi TOMYde täiendavaks avamiseks riigis, sh tegeledes täiendavate perearstide värbamisega. Tsentraliseeritud riigihanked on taastatud, kuna kooskõlas 2018. aasta lõpu konkreetse kohustusega peamine tsentraliseeritud riigihangete eest vastutav asutus, EKAPY, toimib, ehkki kõik ametikohad ei ole veel täidetud. Ametiasutused on olemasoleva teabe alusel saavutanud esimesed tulemused säästu kujul, ehkki vanade 2014. aasta hangete lõpuleviimise teel. Võetakse meetmeid EKAPY töötajate aru ja suutlikkuse suurendamiseks, et saavutada lähiaastatel riigihangete eesmärgid. Edusammud tervishoiureformi muude aspektide alal on ebaühtlased, kuna ametiasutused vaatasid läbi mõned Euroopa stabiilsusmehhanismi makromajandusliku kohandamisprogrammi raames võetud meetmed, mille mõju süsteemi tõhususele oli ebakindel. Need on seotud farmaatsiatoodete ümberhindamise sageduse ja struktuuriga, mis võib vähendada raamistiku tõhusust hinnatõusu piiramisel, ja tagasinõudmisõiguse kava muutmisega viimastel aastatel, mis tekitab tagasinõudmiste tõhususe vähendamise ohu. Kuna kulutused ikka veel ületavad seadusega kehtestatud ülemmäärasid, võib ülejäägi hiline tagasinõudmine tuludena nõrgestada riikliku tervisekindlustuse, EOPYY, likviidsust. Jätkatud on sotsiaalsete turvavõrkude reformi. Edeneb invaliidsustoetuste süsteemi läbivaatamine (2019. aasta keskpaiga konkreetne kohustus), ehkki teatavate viivitustega katseprojekti elluviimisel mõningate esialgsete kitsaskohtade tõttu, mis tuli kõrvaldada. Sotsiaalne solidaarsissetulekukava on jõudmas küpsusfaasi, kusjuures 2019. aasta lõpuks on vaja saavutada edu selle sotsiaalse kaasatuse ja tööturule (taas)integreerimise tegevussuunal (konkreetne kohustus). Majutustoetuse struktuuri on võrreldes esialgsete kavadega muudetud, nüüd katab see üksnes renditoetusi. Uue kodumajapidamiste maksejõuetuse kaitseraamistiku raames kaalutakse eraldi toetuse loomist raskustes hüpoteeklaenajaile. Ehkki selle struktuuri ei ole veel täpsustatud, tundub esialgsete arutelude põhjal, et selline toetus on mõeldud üksnes viivis-hüpoteeklaenude puhuks. See karistaks neid väikese sissetulekuga kodumajapidamisi, kes ikkagi tulevad oma hüpoteeklaenuga toime, tekitades negatiivse stiimuli laenu korrapäraseks teenindamiseks. Finantssektor Hoolimata finantsabiprogrammidega saavutatud edust ja Kreeka pankade paranenud likviidsusest on Kreeka finantssüsteemil ikka veel suuri probleeme, eelkõige viivislaenude väga kõrge tase. Võttes muu hulgas arvesse edasilükkunud tulumaksu vara kõrget taset pankade bilanssides, on riik ja pangad jätkuvalt tugevasti üksteisest sõltuvad ja ikka kehtivad veel kapitalikontrollid, ehkki neid on järk-järgult leevendatud (kokkulepitud tegevuskava rakendamine on jätkuv kohustus, mida on täidetud). Finantssektori reformid on tõhustatud järelevalve põhitähelepanu all, võttes arvesse selle tähtsat rolli kestliku majanduskasvu jaoks vajalike tingimuste loomisel. Viivislaenude vähendamine on jätkunud, ehkki nende kõrvaldamiseks vajalike vahendite kasutuselevõtmine venib. Viivislaenude summa on järk-järgult vähenenud, kuid siiski veel suur, ning moodustas uusimate andmete kohaselt 2018. aasta septembris 85 miljardit eurot ehk ligikaudu 47 % kõigist laenudest. Pangad täidavad oma viivislaenude vähendamise eesmärke, mis on muutunud viimastel aastatel aina raskemaks. Samal ajal on surve all pankade kasumlikkus, mis koos edasilükkunud maksukohustustega nende bilanssides piirab viivislaenude vähendamise tempot. 2018. aasta neljandas kvartalis jätkus e-oksjonite arv, mille territoriaalne katvus on peaaegu täielik, kuid enampakkumiste läbikukkumise määr püsib kõrge ja suur osa edukatest enampakkumistest lõpeb sellega, et vara ostab enampakkumise algatanud pank. Nende puudujääkide kõrvaldamiseks on vaja täiendavaid jõupingutusi meetmete raames, mis on mõeldud 2018. aasta lõpu konkreetse kohustuse täitmiseks kaotada viivislaenud. Selles suhtes on hädavajalikud edasised edusammud takistuste kõrvaldamisel, mis võivad väljenduda nii seadusandlikes meetmetes kui ka süsteemi toimimise parandamises. Peale selle ei ole ettevõtte maksejõuetusõiguse hiljutine suur reform toonud kaasa sidusrühmade eeldatud aktiivsuse kasvu. Võttes arvesse nende olulisust pankade jõupingutustes viivislaenude vähendamise kiirendamiseks, oleks õigustatud, et võimud uuriksid täiendavalt vajadust suurendada viivislaenude teenindamise/müügi ja väärtpaberistamise seaduste selgust ja kindlust ning hõlbustada nende vahendite laiemat kasutuselevõttu. Kohtuvälise restruktureerimise mehhanismide kasutamine näitab loiu alguse järel suurenemise märke. Taristut uuendatakse, et tagada takistamatu ja üha automatiseeritum toimimine. 2018. aasta detsembris pikendasid ametiasutused kohtuvälise restruktureerimise seaduse kehtivust ühe aasta võrra, 2019. aasta lõpuni. Ehkki see pikendus on teretulnud, tegid võimud raamistikus ka mõningaid muudatusi, mis põhjustavad muret nende mõju pärast mitmepoolsele ümberstruktureerimisele ja avaliku sektori ümberstruktureerimismenetluste kestusele, ja mis tuleks ümber hinnata. Pangalaenudega seotud sissenõutud riigigarantiide aeglane käsitlemistempo vajab kiiret parandamist. Käsitlemata garantiid panevad pankadele märkimisväärse koormuse. Ametiasutused on probleemi omaks võtnud ning peaksid võtma konkreetseid meetmeid käsitlemise ja väljamaksete kiirendamiseks. Ametiasutused esitasid seadusandliku sätte ettepaneku, et kõrvaldada ebakindlus seoses garantiide täidetavusega. Toimub nimetatud sätte hindamine. Kodumajapidamiste maksejõuetuse seaduse kohase peamise elukoha kaitse eeldatav aegumine ja spekulatsioonid võimalike uute võlgnikukaitse skeemide üle suurendasid 2018. aasta neljandas kvartalis järsult uute taotluste esitamist. Ehkki ka juhtumite käsitlemise kiirus suurenes, näitas taotluste arvu hüppeline kasv, et käsitlemata juhtumite arv neljandas kvartalis oluliselt ei vähenenud. See võib mõjutada negatiivselt pooleliolevate juhtumite käsitlemistempot kohtutes. Seepärast tuleks kodumajapidamiste maksejõuetuse seaduse raames pooleli olevate juhtumite arvu vähendamise tegevuskava uuendada ja täpsustada konkreetsete elementidega, mis toetaksid meetmete usutavust, mis peaksid viima 2021. aasta lõpuks pooleliolevate juhtumite lõpetamiseni, nagu lubatakse Kreeka programmijärgsetes kohustustes. Samal ajal on saavutatud mõningast edu kohtute suutlikkuse suurendamisel käsitleda juhtumeid, nimetades ametisse uusi töötajaid ja koolitades kohtunikke finantsalaselt. Viimatinimetatu on 2018. aasta lõpu konkreetne kohustus. Ametiasutused tutvustasid oma seadusandlikke ettepanekuid uue peamise elukoha kaitse kava loomise kohta, kuid jääb veel palju lahendamata küsimusi. Lepiti kokku peamise elukoha kaitses kodumajapidamiste maksejõuetuse raamistiku alusel kui kuni 2018. aasta lõpuni kestvas ajutises kriisimeetmes. Kuid kaitset pikendati 2018. aasta detsembris ühepoolselt kahe kuu võrra, mille jooksul ametiasutused esitlesid uut kaitsekava, mis pakub laenajale ka piiratud riigipoolset toetust. Esialgse hinnangu alusel põhjustab see ettepanek tõsist muret seoses selle mõjuga maksekultuurile ja pankade bilanssidele ning selle üldise struktuuriga, mis võiks tuua kaasa strateegiliste kohustuste täitmatajätmist. Eelkõige: i) ettepaneku kohane toetuskõlblike ring oleks märgatavalt suurem kui praeguse peamise elukoha kaitse raames ning laieneks ka ärilaenudele; ii) ettepanekuga loodaks täiendav kaitsekava, mida kohaldataks paralleelselt kehtiva kodumajapidamiste maksejõuetuse seadusega; iii) asenduskava paistab nõudvat, et pangad aktsepteeriksid suure rühma toetuskõlblike laenuvõtjate võla kohustuslikke ette kindlaks määratud restruktureerimisi; iv) ettepanek ei ole piisavalt suunatud kõige haavatavamatele ja see on otseselt seotud mitme muu menetlusega, nagu pärandvara valitsemine / erihaldus, kohtuväline restruktureerimine, lõpuleviidud viivislaenude müügitehingud ja väärtpaberistamised; v) ettepanekuga võivad tekkida praeguse kaitsekava raames täiendavad viivitused võlgnikel, kelle taotluste läbivaatamine on pooleli, ja kes taotlevad kaitset uue kava alusel, kuna pooleliolevad menetlused peatataks kuni uue restruktureerimismenetluse lõpuni; vi) ei ole esitatud uue ettepaneku mõjuhinnangut, näiteks võimaliku mõju kohta pankade kapitalibaasile; vii) lai kohaldamisala paneb ohtu ametiasutuste kohustuse kõrvaldada 2021. aasta lõpuks kodumajapidamiste maksejõuetusega seotud menetlemata abitaotluste kuhjumine; viii) ettepanekuga kehtestatavad uued täitemeetmete peatamised mõjutavad eeldatavasti tulevasi enampakkumis- ja hüpoteegiga koormatud kinnisasja võõrandamise täitemenetlusi; ix) vaja on täiendavat selgust kava eelarveliste aspektide suhtes. Käivad arutelud institutsioonidega seni lahendamata küsimuste asjus. Ametiasutused on käivitanud ka ametliku konsulteerimise Euroopa Keskpangaga nende seadusandliku ettepaneku üle, samal ajal kui iga uus kava nõuab, et riigiabi peab heaks kiitma komisjon. Kreeka finantsstabiilsuse fondi töö on olnud edukas. Konkreetsemalt ja kooskõlas 2018. aasta lõpu konkreetse kohustusega töötas Kreeka finantsstabiilsuse fond välja väljumisstrateegia talle kuuluvate nelja süsteemselt olulise panga aktsiate müügiks. Samal ajal, kui Kreeka finantsstabiilsuse fond seda strateegiat sõltumatu institutsioonina ellu viib, on ametiasutuste võimalik osalemine võõrandamise lõppfaasis ikka veel kaalumisel. Ametiasutused on selgitanud, et nende arvates ei nõua valikukomisjoni ja Kreeka finantsstabiilsuse fondi volituste ühtlustamine (2018. aasta lõpu konkreetne kohustus) õigusaktide muutmist; seda peab aga kinnitama Riigi Õigusnõukogu. Rahandusministeerium peaks kooskõlas Kreeka finantsstabiilsuse fondi seadusega viima lõpule Kreeka finantsstabiilsuse fondi tegevjuhi asetäitja ja puuduva üldnõuniku ametissenimetamise valikukomisjoni koostatud nimekirja alusel. Nelja süsteemselt olulise panga tegevusraamistiku loomine nende restruktureerimiskavade ja väljumisstrateegia alusel on omavahel tihedalt seotud ja Kreeka finantsstabiilsuse fond on töötanud paralleelselt nende kahe küsimuse kallal. Kreeka ametiasutused uurivad võimalikke täiendavaid algatusi viivislaenude vähendamise toetamiseks, töötades koos selliste sidusrühmadega, nagu Kreeka finantsstabiilsuse fond ja Kreeka Keskpank. Ametiasutused saatsid hiljuti komisjoni talitustele ettepaneku projekti sellise varakaitsekava kohta, mille eesmärk on kiirendada käimasolevat viivislaenude lahendamist. Ettepanekut on vaja hinnata riigiabi seisukohast.

Töö- ja tooteturu reformid Viimaste aastate tööturuinstitutsioonide reformid ja palgaläbirääkimiste raamistik on aidanud Kreekal taastada kulupõhise konkurentsivõime ning tänu neile suureneb tööhõive määr ja väheneb töötuse tase. Nende reformide rakendamine pikas perspektiivis on äärmiselt oluline, et Kreeka saavutaks kestliku majanduskasvu. Tööturu toimimist toetavad deklareerimata töö tegevuskava rakendamine ja jooksvad jõupingutused aktiivse tööturupoliitika tugevdamiseks. Valitsus suurendas alates 1. veebruarist 2019 seaduslikku miinimumpalka 10,9 % ja kaotas alla 25aastaste isikute suhtes kohaldatud miinimumpalgast madalama palga (mis tähendab selle vanuserühma jaoks 27 % tõusu). Läbivaatamise käigus järgisid ametiasutused formaalselt seaduse 4172/2013 artiklis 103 sätestatud menetlust (2018. aasta lõpu konkreetne kohustus), mis seisneb analüütiliste andmete kogumises erinevate institutsioonide poolt, konsulteerimises sotsiaalpartneritega ning aruande ja soovituste avaldamises spetsiaalselt selleks moodustatud sõltumatute ekspertide komitee poolt. Sellegipoolest on komisjon seisukohal, et miinimumpalga järgmiseks läbivaatamiseks, mis on kavandatud 2020. aasta juunisse, oleks sellest korrast vaja teha olulised järeldused. Parandada saaks sotsiaalpartneritega peetava dialoogi kvaliteeti ning ekspertide komitee peaks võtma arvesse institutsioonide kahtlusi seoses märkimisväärsete analüütiliste puudustega miinimumpalgaga töötajate osatähtsuse hindamises. Peale selle tuleks veelgi suurendada protsessi läbipaistvust ja usaldatavust, kui antaks selgitusi seoses sellega, et lõplik valitsuse otsustatud palgatõus erineb ekspertide komitee soovitatust. Kahekohaline protsentuaalne kasv põhjustab muret mõju pärast majanduskasvule ja konkurentsivõimele keskpikas perioodis. Seadusliku miinimumpalga mõningast tõusu oli oodata ja see on tõepoolest teretulnud, kuna selle tase oli 2012. aastast külmutatud. Lähiajal võib sellel tõusul olla positiivne mõju suureneva netotulu ja tarbimise näol. Kuid see võib mõjuda negatiivselt teatavate inimrühmade tööväljavaadetele ning keskpika perspektiivi mõjud nõuavad hoolikat kaalumist järgmistel põhjustel: ·miinimumpalga tase Kreekas oli juba enne suurt seadusekohast tõusu paljude euroala riikidega võrdsel tasemel, seda nii absoluutnäitajate kui ka suhtena mediaanpalka. Peaaegu 11 % tõus ületab selgesti Kreeka lähiaastateks prognoositud tootlikkuse kasvumäära ja toob seega kaasa olulise kahju suhtelise kulukonkurentsivõime mõttes võrreldes euroala ja muude partnerriikidega; ·ehkki erinevates majandusuuringutes esitatud prognoosid erinevad, suurendab palgatõusu suurus koos asjaoluga, et suhteliselt suur osa Kreeka töötajatest saab miinimumpalka, negatiivse mõju ohtu tööhõivele, eriti madala kvalifikatsiooniga ja noorte töötajate puhul. Tasub meenutada, et Kreeka tööhõive määr on madalam ja (noorte) töötuse määr palju kõrgem kui muudes euroala riikides, ja et varem kohandamisprogrammi kohaldanud riigid on võtnud omaks ettevaatlikuma ja järkjärgulisema lähenemisviisi oma miinimumpalga taseme läbivaatamisele kohe pärast programmi läbimist. Miinimumpalga suurendamine võib suurendada deklareerimata ja tegelikust väiksemana deklareeritud töö esinemist, mida peetakse Kreekas niigi laialt levinuks; ·oluline küsimus on, mil määral miinimumpalga tõus mõjutab üldisemat palgastruktuuri, eelkõige kollektiivsete palgaläbirääkimiste ja sektorisiseste kollektiivlepingute pikendamise kaudu. Valitsuse jaoks oleks oluline hinnata miinimumpalga tõusu otsest mõju tööturule, jälgides samal ajal ka kollektiivläbirääkimiste teel kokku lepitud palkade arengut laiemalt. See hõlmab nii uute sektorisiseste kokkulepete allakirjutamist, mida saaks hiljem pikendada, kui ka vahekohtu otsuste tulemusi. Tooteturu reformid on edenenud. Investeerimislubade andmise reformi raames võeti ministrite ühisotsuse avaldamisega vastu keskkonnataristu paigaldamise ja käitamise litsentsimismenetlusi võimaldavad õigusaktid, täites seega 2018. aasta lõpu konkreetse kohustuse. Ametiasutused on jätkanud ettevalmistusi nende kohustuste täitmiseks, mille tähtaeg on hilisematel aastatel. Hästi edeneb töö katastri- ja metsakaartide koostamise alal. Kuid uue Kreeka Katastriameti loomine on viibinud seoses juhtide ametisse nimetamise ja hüpoteegiametnike integreerimisega. Rohkem jõupingutusi oleks vaja pühendada neile meetmetele (mis on hilisemate aastate konkreetsed kohustused). Üldisemalt oleks ruumi ka ambitsioonikamatele laiema tooteturu reformidele eesmärgiga parandada Kreeka seisu äritegevuses ja investeeringute ligimeelitamises. Edenenud on energiaturu reform, ehkki aeglaselt ja mõningate lahendamata küsimustega. Viibinud on riikliku elektriettevõtte võõrandamine (2018. aasta lõpu konkreetne kohustus), kuna pakkumusmenetlusele ei laekunud ühtki edukat pakkumust. Komisjoniga on vaja leppida kokku sammud olukorra parandamiseks ning ametiasutused on andnud märku kavatsusest esitada 2019. aasta märtsi alguses uus ettepanek. Komisjon kutsub ametiasutusi üles tagama, et uus ettepanek oleks piisavalt üksikasjalik, et saaks teadlikult hinnata, kas saavutatakse piisavat edu monopolidevastaste kaitsemeetmete ja 2018. aasta lõpu konkreetse kohustuse täitmisel. Valitsus on astunud esimesed olulised sammud elektrienergia sihtmudeli rakendamise suunas (2019. aasta keskpaiga konkreetne kohustus), avaldades hetke- (järgmise päeva ja päevasiseste) ning tasakaalustamisturu eeskirjad. Ehkki projekt on võrreldes 2018. aasta juunis kokku lepitud algsete kavadega veninud, paistab sihtmudel olevat ajakavas, et hakata tööle 2019. aasta oktoobris täies mahus nii päevasisesel, järgmise päeva kui ka tasakaalustamisturul. Edasisi viivitusi tuleks vältida. Elektrioksjonid (NOME) toimuvad kooskõlas vastuvõetud mehhanismiga enampakkumisel müüdavate koguste korrigeerimiseks. Võttes arvesse tihedat seost enampakkumisel müüdavate koguste korrigeerimise ja pruunsöe võõrandamise vahel, algavad kavandatud ühishindamised kavandatust hiljem, ning seoses sellega arvestatakse potentsiaalset vajadust alternatiivse poliitika või struktuurimeetmete järele. Kreeka varade ja osaluste haldamise amet (HCAP) ja erastamine Kreeka varade ja osaluste haldamise ameti (HCAP) strateegilise kava rakendamine on toimunud kava kohaselt (pidev konkreetne kohustus). HCAP jätkas 2018. aasta detsembris oma äriplaani koostamist aastateks 2019–2021, strateegilise kava rakendamist ning kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete võtmetähtsusega tulemuslikkuse põhinäitajate määratlemist oma otsestele ja muudele börsil noteerimata tütarettevõtjatele. HCAP saavutas jätkuvat edu oma varaportfellidega ja oma tütarettevõtjate ümberstruktureerimisega. Kinnisvara haldava tütarettevõtja (ETAD) ümberstruktureerimine, mis oli 2018. aasta lõpu konkreetne kohustus, on kava kohaselt lõpule viidud. HCAP jätkab tööd riigi osalusega ettevõtete valitsemise alal, eelkõige seoses riigi osalusega ettevõtete juhatuste läbivaatamise (ja vajadusel asendamise) ning sise- ja välisauditiüksuste suutlikkuse parandamisega. Rakendama on hakatud koordineerimismehhanismi, mis määrab riigi, HCAPi ja riigi osalusega ettevõtete koostoime menetlused ja tulemused. Ametiasutused on leppinud kokku tegeleda riigi osalusega ettevõtete juhatuste liikmete tasustamise seadusejärgse ülempiiri küsimusega, mis takistab soovijate ligimeelitamist seadusmuudatuse vastuvõtmise teel tõhustatud järelevalve kolmanda aruande esitamise ajaks. Olümpiakeskuse (OAKA) üleandmine (2018. aasta lõpu konkreetne kohustus) võtab aga algselt kavandatust märkimisväärselt kauem aega: osaliselt on selle põhjuseks projekti keerukus ja osaliselt valitsusepoolse kontrolli viivitused. Ametiasutused on töötanud välja 2019. aastal erimeetmete võtmise tegevuskava, et lahendada lahtised tehnilised küsimused, mis paistab projekti keerukust arvestades asjakohane. Ametiasutused jätkasid varade arendamise kava rakendamist ja häid edusamme on saavutatud tehingutega, mis on kavandatud 2018. aasta lõpuks täitmisele kuuluvate konkreetsete kohustustena. Varade arendamise kava uuendati kava kohaselt 2018. aasta detsembris. Maagaasi ülekandesüsteemi halduri (DESFA) ja Ateena Rahvusvahelise Lennujaama kontsessiooni tehing on edukalt läbi viidud, saades erastamistulu kokku umbes 1,4 miljardit eurot. Ametiasutused jätkasid jõupingutuste tegemist tingimuste loomiseks Hellinikoni aktsiate üleandmiseks arendajale. Sellegipoolest on projekt põrkunud mõningatele viivitustele seoses valitsuse kontrolli alt väljas olevate teguritega, nagu viivitused kasiinode litsentsimisprotsessis, teatavate linnaplaneeringute heakskiitmine ja keskkonnauuringud. Oluliste vahesammudena on investoritel palutud esitada ettepanekuid kasiinode litsentsimise, linnaplaneerimise ja keskkonnauuringute kohta. Teretulnud on edusammud mõningate erastamistehingute puhul, mis tuleb lõpule viia 2019. aasta lõpuks, kuid üldpilt on hägune pidevate viivituste tõttu muude tehingutega. Rahuldavat edu on saavutatud Alimose jahisadama pikaajalise kontsessiooni pakkumuskutse alal ning on astutud järgmisi samme Hellenic Petroleumi enamusosaluse ühismüügiks (koos teise strateegilise omaniku, PanEuropean Oili ja Industrial Holdings S.A.-ga). Peale selle on kõrvaldatud esimeses tõhustatud järelevalve aruandes nimetatud takistused piirkondlike sadamate erastamiseks. Jätkuvalt põrkub aga takistustele Egnatia kiirtee kontsessioon: 2019. aasta jaanuaris leppisid ametiasutused kokku reas meetmetes, mille nemad ja Egnatia S.A. peavad nimetatud takistuste kõrvaldamiseks võtma. Praeguseks on võetud siiski vaid mõned neist meetmetest, samal ajal kui rida takistuste kõrvaldamiseks olulisi meetmeid on lõpetamata, eelkõige need, mis on mõeldud piisavate rahaliste ja inimressursside tagamiseks Egnatia S.A.-le. Avalik haldus ja kohtusüsteem Edusammud avaliku halduse reformide edendamisel on olnud ebaühtlased. Mis puutub 2018. aasta lõpu konkreetsesse kohustusse värvata avaliku halduse kõrgem juhtkond, on ametisse nimetatud 90 peadirektorit. Kuid mitte ühtki 69 haldussekretärist ei ole siiani ametisse nimetatud. Võttes arvesse seda äärmiselt suurt vajakajäämist eesmärgi saavutamisest, on ametiasutused võtnud vastu rea täiendavaid meetmeid, mille eesmärk on tagada liikumine reformi põhieesmärkide saavutamise suunas. Need meetmed hõlmavad äärmiselt vajaliku seaduse vastuvõtmist, et panna alus pikemaajalisele värbamise planeerimisele ja siduda see tihedalt keskpika perioodi finantsstrateegiaga. Peale selle on ametiasutused saavutanud kindluse valikuprotsessi sõltumatu hindamise üksikasjades. Valikuprotsess on plaanitud lõpetada 2019. aasta keskpaigaks ja võtta selle soovituste alusel järelmeetmed 2019. aasta septembriks. Liikuvuskava kolmas tsükkel käivitati 2018. aasta augustis, et viia see lõpule 2019. aasta keskpaiga konkreetse kohustusena. Neljas tsükkel on kavas käivitada 2019. aasta veebruaris. Ehkki liikuvuskava kasutatakse üha enam, on kahe eelmise tsükli üleviimised ikka veel lõpetamata. Ametisutused jätkasid edukalt integreeritud personali haldussüsteemi loomist, mis on märgitud 2019. aasta lõpu konkreetseks ülesandeks. Lisaks on ametiasutused saavutanud olulist edu maksuameti personalireformi osas, millega algatati palgaastmete sidumine ametijuhenditega. See oleks laiema avaliku halduse reformi katseprojekti esimene osa, mille raames seotakse oskused ja ülesanded täiendava tasustamise süsteemiga, katseline esimene aste. Ametiasutuste hiljutised värbamiskuulutused tekitavad muret seoses ametiasutuste töötajate arvu ja palgakulu sihtarvude saavutamisega. Koosseisuliste töötajate värbamise ülemmäär, mis põhinevad 2018. aastal asendusreeglil 1:3, ületati veidi umbes 1 000 töötaja võrra. Kuigi väike kõrvalekalle kajastas ettenägematuid sündmusi (peamiselt oodatust vähem pensionile jäämisi) ja see võiks aja jooksul kaduda, põhjustaksid ametiasutuste koosseisuliste töötajate otsimise kuulutused 2019. aastal asendusreegli täiendava rikkumise peaaegu 1 800 töötaja võrra. Ajutiste töötajate arvu suurenemine on olnud veelgi märkimisväärsem, 2018. aasta ülemmäär ületati 1 500 töötaja võrra, samas kui muude kategooriate, mida ülemmäära hulka ei arvestata, eelkõige eraõiguslike avaliku sektori üksuste töötajate arv on alates 2016. aastast oluliselt suurenenud. Seepärast oleks ametiasutuste jaoks peamine jätkuvalt jälgida avaliku sektori töötajate arvu muutust, järgides põhikohaga töötajate värbamisel asendusreeglit (alates 2019. aastast 1:1), piirates samal ajal ajutiste töötajate arvu kasvu, et vältida naasmist kriisieelse ülemäärase riigiteenistujate arvu juurde ja vastavat survet eelarve-eesmärkidele. Edu kohtusüsteemi tõhustamisel on ebaühtlane. Integreeritud kohtuasjade haldamise süsteemi (OSDDY/PP) esimene faas (2018. aasta lõpu konkreetne kohustus) viidi tähtajaks lõpule ja järgneb teine faas. Ometi vajavad võimalikult kiiret lahendamist tagasilöögid uue kohtuvälise vahendamise raamistiku toimimises. See raamistik on oluline Euroopa stabiilsusmehhanismi makromajanduslik kohandamisprogrammi raames vastu võetud reform. Samuti on äärmiselt vajalik tagada, et tehtaks jõupingutusi projekti kõigi meetmete ja laiemalt kohtusüsteemi praeguse kolmeaastase strateegilise tegevuskava kiireks ja põhjalikuks rakendamiseks. Ametiasutused on jätkanud võitlust korruptsiooni vastu mitmes valdkonnas, mida on nimetatud riiklikus korruptsioonivastases tegevuskavas 2018–2021. Ametiasutused viimistlevad seadusandlikke ettepanekuid nende parlamendile esitamiseks kolme järgmise kuu jooksul. Ettepanekud on seotud i) õigusraamistiku loomisega rikkumistest teatajate kaitsmiseks avalikus ja erasektoris, ii) kogu avaliku halduse valdkonna siseauditiga ning iii) korruptsioonivastase võitluse peasekretariaadi volituste uuendamisega. Korruptsioonijuhtumite koordineerimismehhanismi loomine nõuab lähikuudel erilist tähelepanu. Komisjon jätkas vastavalt Eurorühma 22. juuni 2018. aasta palvele sündmuste jälgimist seoses erastamisagentuuri (TAIPED) ekspertide komitee liikmete ning Kreeka statistikaameti (ELSTAT) endise presidendi ja juhtkonna vastu algatatud kohtumenetlustega. Ekspertide komitee puhul võttis riigikohtu nõukogu vastu apellatsioonkaebuse kohtuotsuse suhtes, millega saadeti asi avalikuks menetlemiseks, ning saatis kohtuasja tagasi apellatsioonikohtu nõukogule. Apellatsioonikohtu süüdistaja esitas oma ettepaneku 2019. aasta jaanuaris nõukogule, kes otsustas loobuda süüdistusest kostjate vastu. Kohtuasi on menetluses apellatsioonikohtus. Kohtuasjas ELSTATi endise presidendi Georgiou vastu seoses eelarvestatistika avaldamisega ei ole olnud mingeid täiendavaid arenguid võrreldes nendega, mida kirjeldati tõhustatud järelevalve eelmises aruandes. Juhtum põhjustab jätkuvalt tõsist muret ja rõhutab statistikaaruannete eest vastutavate ametnike piisava kaitse tagamise olulisust, et toetada usaldust statistiliste andmete tervikluse vastu. Komisjon jätkab mõlema menetluse jälgimist ja aruandlust tõhustatud järelevalve raames.