SELETUSKIRI

25. juunil 2012 esitas Küpros taotluse abi finantssaamiseks Euroopa Stabiilsusmehhanismilt (ESM). 25. aprillil 2013 otsustas nõukogu (nõukogu otsus 2013/236/EL), et Küpros peab täpselt rakendama makromajanduslikku kohandamisprogrammi, mis on mõeldud Küproselt lähtuvate, euroala finantsstabiilsust ohustavate probleemide lahendamiseks ning usaldusväärse ja jätkusuutliku majandus- ja finantsolukorra kiireks taastamiseks Küprosel.

24. aprillil 2013 otsustas ESMi juhatajate nõukogu põhimõtteliselt anda Küprosele stabiilsustoetust ning kiitis heaks konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi (edaspidi „memorandum”) ja selle allakirjutamise komisjoni poolt ESMi nimel. 8. mail 2013 kiitis ESMi juhatajate nõukogu heaks finantsabi andmise lepingu.

Makromajandusliku kohandamisprogrammi eesmärk on taastada finantsturgude usaldus ja usaldusväärne makromajanduslik tasakaal ning võimaldada majandusel naasta jätkusuuliku majanduskasvu juurde. Nende eesmärkide saavutamiseks tugineb programm kolmele sambale. Esimene neist on finantssektori strateegia, mis põhineb sellesse kuuluvate finantsasutuste restruktureerimisel ja väiksemaks muutmisel ning finantssektori järelevalve tugevdamisel koos pingutustega lahendada kapitali ja likviidsuse puudujääkide probleem. Teine sammas on ambitsioonikas eelarve konsolideerimise strateegia, millega jätkatakse 2012. aastal alustatud konsolideerimispingutusi eelkõige meetmete abil, mis on suunatud sellele, et vähendada praegusi esmaseid kulutusi, suurendada valitsemissektori tulusid, parandada avaliku sektori toimimist ja säilitada eelarve konsolideerimine keskpikas perspektiivis. Eesmärk on korrigeerida valitsemissektori ülemäärast eelarve puudujääki ja tagada, et valitsemissektori koguvõla suhe SKPsse keskpikas perspektiivis kindlalt väheneks. Ametiasutused on seadnud eesmärgiks vähendada eelarvepuudujääk tasemele alla 3 % SKPst 2016. aastaks. Säilitada tuleks Struktuurifondide ja muude ELi fondide, samuti majanduskasvu ja tööhõive suurendamisele suunatud ELi poliitikaalgatuste tõhus rakendamine. See aitab kaasa Küprose pikaajalisele majanduskasvule. Kolmas sammas koosneb ambitsioonikast struktuurireformide tegevuskavast, mille eesmärk on toetada konkurentsivõimet ning jätkusuutlikku ja tasakaalustatud majanduskasvu kooskõlas Küprosele 2012. aastal antud riigipõhiste soovitustega ning võimaldada kõrvaldada makromajanduslikud tasakaalustamatused. Tuletades meelde nõukogu 22. aprilli 2013 soovitust noortegarantii loomise kohta,[1] tuleks suurendada noorte võimalusi ja nende tööalase konkurentsivõime perspektiive.

Kolme aastane programm hõlmab ajavahemikku 2013. aasta keskpaigast 2016. aasta keskpaigani.

Kooskõlas otsuse 2013/236/EL artikli 1 lõikega 2 on komisjon, konsulteerides Euroopa Keskpangaga, ja kui see on asjakohane, koos Rahvusvahelise Valuutafondiga, vaadanud esimest korda läbi edusammud, mida kokkulepitud meetmete rakendamisel on saavutatud, samuti kõnealuste meetmete tõhususe ning majandusliku ja sotsiaalse mõju. Selle tulemusena on memorandumit täiendatud finantssektori reformi, eelarvepoliitika ja struktuurireformide valdkonnas. Finantssektori puhul sisaldab täiendatud memorandum kokkulepet vahe-eesmärkidel põhineva ja pankade likviidsusolukorraga kooskõlas oleva kapitalikontrolli järkjärgulise lõdvendamise kava avaldamise kohta. Peale selle nõutakse täiendatud memorandumis õigusraamistiku loomist uuele juhtimisstruktuurile, mis haldab riigi osa ühistupankadena tegutsevate krediidiasutuste sektoris. Lisaks on lepitud Küprose rahapesu vastase võitluse osana kokku kliendikontrolli ja üksuste läbipaistvuse tegevuskava. Eelarvepoliitika puhul sisaldab täiendatud memorandum kohustust võtta kasutusele vastastikuse abistamise fondi ja Cyprus Popular Bank'i pensionifondi tagatisskeem, mis peaks tagama võrdväärse kohtlemise Bank of Cyprus'e vastavate fondidega. Samuti on sätestatud, et Küprose ametiasutused peaksid ELi vahendite tulemusliku rakendamise tagamiseks kindlustama vajalike riiklike vahendite jätkuva kättesaadavuse riigi rahalise osaluse katmiseks. Kooskõlas määrusega (EL) nr 472/2013 nõutakse täiendatud memorandumis, et Küpros esitaks programmitöö perioodi kohta tehnilise abi taotluse ja viiks läbi oma riigi rahanduse ulatusliku auditi. Struktuurireformide valdkonnas kirjeldatakse täiendatud memorandumis kavandatavat avaliku sektori antava abi reformi, mis peaks tagama, et sotsiaalabi toimib turvaabinõuna, mis tagab minimaalse sissetuleku inimestele, kelle elatustase ei taga toimetulekut, kaitstes samal ajal stiimuleid tööle asumiseks. Peale selle nõutakse, et Küpros valmistaks ette üksikasjalikud poliitilised ettepanekud puuduste kõrvaldamiseks oma töötute aktiveerimise poliitikas ning võtaks kiired meetmed võimaluste loomiseks noortele ja nende tööhõiveväljavaadete parandamiseks kooskõlas nõukogu noortegarantii loomist käsitleva soovituse eesmärkidega.

Määruse (EL) nr 472/2013 jõustumise tulemusena tuleb makromajanduslik kohandamisprogramm nüüd nõukogu rakendusotsuse näol vastu võtta. Õiguskindluse tagamiseks teeb komisjon ettepaneku võtta programm määruse (EL) nr 472/2013 artikli 7 lõike 2 alusel uuesti vastu. Programmi sisu on samasugune kui programmil, mis võeti vastu nõukogu otsusega 2013/236/EL, kuid see sisaldab ka otsuse 2013/236/EL artikli 1 lõike 2 kohaselt läbi viidud läbivaatuse tulemusi. Samal ajal tehakse ettepanek tunnistada kehtetuks nõukogu otsus 2013/236/EL.

Kavandatav otsus tagab täieliku kooskõla Euroopa Liidu toimimise lepinguga loodud liidu mitmepoolse järelevalveraamistiku ja majanduse kohandamisprogrammi toetavate poliitiliste tingimuste vahel. Eelkõige on aruandlus- ja seirekohustuste kooskõla sätestatud määruse (EL) nr 472/2013 artiklis 10.

2013/0290 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS

Küprose makromajandusliku kohandamisprogrammi heakskiitmise ja nõukogu otsuse 2013/236/EL kehtetuks tunnistamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 472/2013, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet euroala liikmesriikide üle, millel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel, eriti selle artikli 7 lõikeid 2 ja 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Määrust (EL) nr 472/2013 hakatakse selle jõustumisel kohaldama nende liikmesriikide suhtes, kes juba saavad finantsabi, sh ESMilt.

(2) Määruses (EL) nr 472/2013 on sätestatud eeskirjad finantsabi saavate liikmesriikide makromajanduslike kohandamisprogrammide heakskiitmiseks, mis peavad olema kooskõlas Euroopa Stabiilsusmehhanismi asutamislepinguga.

(3) Vastuseks Küprose 25. juuni 2012. aasta taotlusele saada finantsabi Euroopa Stabiilsusmehhanismilt, otsustas nõukogu 25. aprillil 2013 (nõukogu otsus 2013/236/EL), et Küpros peab täpselt rakendama makromajanduslikku kohandamisprogrammi.

(4) 24. aprillil 2013 otsustas ESMi juhatajate nõukogu põhimõtteliselt anda Küprosele stabiilsustoetust ning kiitis heaks konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi (edaspidi „memorandum”) ja selle allakirjutamise komisjoni poolt ESMi nimel.

(5) Kooskõlas nõukogu otsuse 2013/236/EL artikli 1 lõikega 2 on komisjon koos Rahvusvahelise Valuutafondiga ja konsulteerides Euroopa Keskpangaga vaadanud esimest korda läbi edusammud, mida kokkulepitud meetmete rakendamisel on saavutatud, samuti kõnealuste meetmete tõhususe ning majandusliku ja sotsiaalse mõju. Nimetatud läbivaatamise tulemusena täiendati olemasolevat makromajanduslikku kohandamisprogrammi, võtmaks arvesse Küprose ametiasutuste 2013. aasta teises kvartalis astutud samme.

(6) Määruse (EL) nr 472/2013 jõustumise tulemusena tuleb makromajanduslik kohandamisprogramm nüüd nõukogu rakendusotsuse näol vastu võtta. Õiguskindluse tagamiseks tuleks programm määruse (EL) nr 472/2013 artikli 7 lõike 2 alusel uuesti vastu võtta. Programmi sisu peaks jääma samasuguseks kui programmil, mis võeti vastu nõukogu otsusega 2013/236/EL, kuid see peaks sisaldama ka otsuse 2013/236/EL artikli 1 lõike 2 kohaselt läbi viidud läbivaatuse tulemusi. Samal ajal tuleks tunnistada kehtetuks nõukogu otsus 2013/236/EL.

(7) Komisjon viis koostöös EKP ja IMFiga läbi esimese läbivaatuse, et hinnata edusamme kokkulepitud meetmete rakendamisel, nende tulemuslikkust ning majanduslikku ja sotsiaalset mõju. Selle tulemusena on memorandumit täiendatud finantssektori reformi, eelarvepoliitika ja struktuurireformide valdkonnas, eelkõige seoses i) kapitalikontrolli järkjärgulise lõdvendamise kavaga, ii) õigusraamistiku loomisega uuele juhtimisstruktuurile, mis haldab riigi osa ühistupankadena tegutsevate krediidiasutuste sektoris, iii) rahapesuvastase tegevuskavaga, iv) vastastikuse abistamise fondi ja Cyprus Popular Bank'i pensionifondi tagatisskeemiga, v) vajalike riiklike vahendite kättesaadavuse tagamisega riigi rahalise osaluse katmiseks struktuurifondide ja muude ELi fondide poolt rahastatavates projektides, vi) teabe pakkumisega kavandatava avaliku sektori antava abi reformi kohta ning vii) üksikasjalike poliitiliste ettepanekute koostamisega töötute aktiveerimise poliitika kohta ning kiirete meetmete võtmisega võimaluste loomiseks noortele ja nende tööhõiveväljavaadete parandamiseks. Põhjalike ja ambitsioonikate reformide rakendamine finants-, eelarve- ja struktuurivaldkondades peaks kaitsma Küprose valitsemissektori võla jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis.

(8) Küprose põhjaliku poliitikameetmete paketi rakendamise ajal peaks komisjon andma täiendavalt poliitilist nõu ja pakkuma tehnilist abi spetsiifilistes valdkondades. Makromajanduslikku kohandamisprogrammi rakendavad liikmesriigid, kelle haldussuutlikkus on ebapiisav, peaksid paluma komisjonilt tehnilist abi, mis võib hõlmata eksperdirühma lähetamist.

(9) Küprose ametiasutused peaksid kooskõlas kehtivate siseriiklike eeskirjade ja tavadega kaasama makromajandusliku kohandamisprogrammi ettevalmistamisse, rakendamisse, järelevalvesse ja hindamisse sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1. Selleks et hõlbustada Küprose majanduse naasmist jätkusuutliku majanduskasvu ning eelarve- ja finantsstabiilsuse juurde, rakendab Küpros täpselt makromajanduslikku kohandamisprogrammi („programm”), mille põhielemendid on sätestatud käesoleva otsuse artiklis 2. Programmis käsitletakse euroala finantsstabiilsusele Küproselt tulenevaid spetsiifilisi riske ning selle eesmärk on kiiresti taastada usaldusväärne ja jätkusuutlik majanduslik ja finantsolukord Küprosel ning taastada tema suutlikkus end täielikult rahastada rahvusvahelistel finantsturgudel. Programmis võetakse nõuetekohaselt arvesse ELi toimimise lepingu artiklite 121, 126, 136 ja 148 kohaselt nõukogu poolt Küprosele esitatud soovitusi ning Küprose võetud meetmeid nende täitmiseks, seades sealjuures eesmärgiks nõutavate poliitikameetmete laiendamise, tugevdamise ja süvendamise.

2. Komisjon koostöös EKP ja vajaduse korral IMFiga jälgib Küprose edusamme programmi rakendamisel. Küpros teeb komisjoni ja EKPga igakülgselt koostööd. Eelkõige esitab ta neile kogu teabe, mida nad peavad programmi jälgimiseks vajalikuks. Enne seda kui Küprose ametiasutused kiidavad heaks käesoleva rakendusotsusega hõlmamata poliitika, millel võiks olla oluline mõju programmi eesmärkide saavutamisele, konsulteerivad nad komisjoni, EKP ja IMFiga.

3. Koostöös EKP ja vajaduse korral IMFiga vaatab komisjon koos Küprose ametiasutustega läbi programmi muudatused ja ajakohastused, mis võivad olla vajalikud, et võtta nõuetekohaselt arvesse muu hulgas märkimisväärset lahknevust makromajanduslike ja eelarveprognooside ning tegelike (sh tööhõive) näitajate vahel, negatiivsete mõjude ülekandumise riski ning makromajanduslikke ja finantsšokke.

Selleks et tagada programmi tõrgeteta rakendamine ja aidata kaasa tasakaalustamatuste jätkusuutlikule korrigeerimisele, tagab komisjon jätkuva nõu ja suuniste andmise eelarve, finantsturgude ja struktuurireformide kohta.

Komisjon hindab regulaarsete ajavahemike tagant programmi majanduslikku mõju ja soovitab vajalikke korrektsioone, et suurendada majanduskasvu ja töökohtade loomist, kindlustada vajalik eelarve konsolideerimine ja minimeerida kahjulikke sotsiaalseid mõjusid. Seoses sellega avalikustatakse makromajanduslik kohandamisprogramm, sh selle eesmärgid ja kohandamiseks tehtavate pingutuste eeldatav jagunemine.

Artikkel 2

1. Programmi peamised eesmärgid on: Küprose pangandussektori usaldusväärsuse taastamine, käimasoleva eelarve konsolideerimise protsessi jätkamine ning struktuurireformide rakendamine konkurentsivõime ning jätkusuutliku ja tasakaalustatud majanduskasvu toetamiseks.

2. Küpros jätkab eelarve konsolideerimist kooskõlas oma ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusest tulenevate kohustustega, võttes kvaliteetseid ja püsivaid meetmeid ning minimeerides samal ajal mõju haavatavatele elanikkonnarühmadele.

3. Selleks et vähendada eelarve puudujääki 2016. aastaks alla 3% SKPst, on Küpros valmis võtma täiendavaid konsolideerimismeetmeid. Täpsemalt on Küprose valitsus tulude alalaekumise või suuremate sotsiaalsete kulutuste korral, mis tulenevad ebasoodsatest makromajanduslikest mõjudest, valmis võtma täiendavaid meetmeid programmi eesmärkide saavutamiseks, sealhulgas kaalutlusõiguse alusel tehtavate kulutuste vähendamise kaudu, minimeerides samal ajal mõju haavatavatele elanikkonnarühmadele. Programmiperioodi jooksul saadud tulud, mis ületavad programmi prognoose, sealhulgas ettenägematud tulud, säästetakse või neid kasutatakse võla vähendamiseks. Kui ülelaekumist peetakse püsivaks, saab selle abil vähendada vajadust täiendavate meetme järele hilisematel aastatel.

4. Küpros tagab struktuurifondide ja muude ELi fondide vahendite nõuetekohase kasutamise programmi eelarve-eesmärkide saavutamiseks. Tagamaks ELi vahendite tulemuslik rakendamine, tagab valitsus vajalike riiklike vahendite jätkuva kättesaadavuse riigi rahalise osaluse, k.a abikõlbmatute kulude katmiseks seoses Euroopa struktuurifondide ja investeerimisfondidega (ERF, ESF, Ühtekuuluvusfond, EAFRD ja EKF/EMKF) programmitöö perioodidel 2007–2013 ja 2014–2020, võttes arvesse kättesaadavat EIP poolset rahastust. Ametiasutused tagavad praeguste ja tulevaste programmide rakendamise jaoks vajaliku institutsioonilise suutlikkuse parandamiseks ning korraldus- ja rakendusasutuste piisava personali kättesaadavuse.

5. Küpros jätkab oma pangandussektori usaldusväärsuse taastamiseks pangandussektori põhjalikku reformimist ja restruktureerimist ning tugevdab elujõulisi pankasid, taastades nende kapitali, parandades nende likviidsusega seotud olukorda ja tugevdades nende üle teostatavat järelevalvet. Programmiga nähakse ette järgmised meetmed ja tulemused:

a) selle tagamine, et pangandussektori likviidsusega seotud olukorda jälgitakse tähelepanelikult. Kapitali vabale liikumisele kehtestatud ajutisi piiranguid (sh sularaha väljavõtmise, maksete ja ülekannete limiidid) jälgitakse tähelepanelikult. Eesmärk on rakendada kontrolli ainult seni, kui see on rangelt vajalik finantssüsteemi stabiilsust ohustavate tõsiste riskide leevendamiseks. Avaldatud on kontrolli järkjärgulise lõdvendamise kava, mis põhineb vahe-eesmärkidel ja edusammudel programmi rakendamisel ning on kooskõlas pankade likviidsusolukorraga. Keskpangapoolsele rahastamisele või riigiabi saamisele toetuvate riigisiseste pankade keskpika tähtajaga rahastamises ja kapitalikavades peaks realistlikult kajastuma oodatav finantsvõimenduse vähendamine pangandussektoris ning need peaksid vähendama sõltuvust keskpankadelt laenamisest, vältides samal ajal varade kiirmüüki ja krediidituru kriisi. Minimaalseid likviidsusnõudeid käsitlevaid eeskirjasid ajakohastatakse, et tulevikus vältida ülemäärast emitentide kontsentreerumist;

b) vajalike regulatiivsete nõuete vastuvõtmine seoses minimaalsete esimese taseme omavahendite kapitali adekvaatsuse määra tõstmisega 9 protsendile 2013. aasta lõpuks;

c) meetmete võtmine selleks, et minimeerida pankade restruktureerimisest maksumaksjatele tulenevaid kulusid. Enne riigiabimeetmete võimaldamist kaasavad kommerts- ja ühistupankadena tegutsevad alakapitaliseeritud krediidiasutused kapitali võimalikult suures ulatuses erasektori allikatest. Ümberkorraldamiskavad tuleb enne sellise riigiabi andmist riigiabi eeskirjade kohaselt ametlikult heaks kiita. Kapitali puudujääkidega kommertspangad võivad muude meetmete ebapiisavuse korral taotleda kooskõlas riigiabi menetlustega riigilt abi rekapitaliseerimiseks;

d) selle tagamine, et luuakse krediidiregister, vaadatakse läbi kehtiv laenude väljastamise ja haldamise protsesside regulatiivne raamistik ja vajaduse korral muudetakse seda ning võetakse vastu õigusaktid, mis tugevdavad kommertspankade juhtimist;

e) pankade juhtimise tugevdamine, sealhulgas keelates laenude andmise sõltumatutele juhtkonnaliikmetele ja nendega seotud isikutele;

f) viivislaenude sissenõudmise maksimeerimine, minimeerides samal ajal laenuvõtjate motivatsiooni strateegiliseks kohustuste täitmatajätmiseks. See hõlmab tagatise realiseerimisele seatud piirangute lõdvendamist ning viivislaenude nõuetekohast jälgimist ja haldamist;

g) ühistupankadena tegutsevate krediidiasutuste regulatsiooni ja järelevalve kommertspankade omaga ühtlustamise lõpuleviimine;

h) ühistupankadena tegutsevate krediidiasutuste sektori tulevase struktuuri, toimimise ja elujõulisuse strateegia rakendamine, mille Küprose Keskpank on koostanud konsultatsioonides komisjoni, EKP ja IMFiga;

i) ettevõtlus- ja majapidamiste sektori võlakoormuse hoolikam jälgimine ning erasektori suunatud võlgade restruktureerimise raamistiku koostamine, et hõlbustada uut laenamist ning vähendada krediidipiiranguid;

j) rahapesuvastase raamistiku ning kliendikontrolli ja üksuste läbipaistvuse tagavate parandatud tavade tegevuskava edasine tugevdamine kooskõlas parimate tavadega;

k) kapitaliseerimise tasemetele tuginevat kohustuslikku järelevalvet käsitlevate õigusaktide koostamine;

l) stressitestimise integreerimine korrapärasesse panga välisjärelevalvesse;

m) avalikustamise nõuete kehtestamine tagamaks, et pangad teavitaksid turge edusammudest oma tegevuse ümberkujundamisel, ning

n) õigusraamistiku loomine uuele juhtimisstruktuurile, mis haldab riigi osa ühistupankadena tegutsevate krediidiasutuste sektoris.

6. 2013. aastal rakendavad Küprose ametiasutused rangelt 2013. aasta (muudetud) eelarveseadust, k.a enne finantsabi esimese osa väljamaksmist, mis peaks moodustama vähemalt 351 miljonit eurot (2,1 % SKPst), vastu võetud täiendavaid püsivaid meetmeid. Küpros võtab kasutusele järgmised meetmed:

a) mootorsõidukite maksusüsteemi reform lisatulude suurendamiseks keskpikas perspektiivis, tuginedes keskkonnahoidlikkuse põhimõtetele;

b) vastastikuse abistamise fondi ja Cyprus Popular Bank'i pensionifondi tagatisskeem, mis peaks tagama võrdväärse kohtlemise Bank of Cyprus'e vastavate fondidega, peaks võtma arvesse iga fondi rahavoogusid ja aktuaarset positsiooni ning minimeerima valitsemissektori eelarve puudujäägi mõju. Võttes arvesse selliste fondide sotsiaalhoolduslikku olemust, võib 2013. aasta valitsemissektori eelarve puudujäägi eesmärki kohandada, võtmaks arvesse kõnealuse kava eelarvemõju;

c) alates 2012. aastast vastu võetud konsolideerimismeetmete täielik rakendamine.

7. Alates 1. jaanuarist 2014 kohaldab Küpros järgmisi meetmeid:

a) eelarve kulude poolel: sotsiaalseteks siireteks tehtavate kogukulutuste vähendamine parema suunamise kaudu; avaliku sektori ja laiema avaliku sektori palkade ja ületunnitasu täiendav vähendamine; ühistranspordi kasutamise tasu kehtestamine üliõpilastele ja pensionäridele ning haridussektori struktuurireformi meetmed vahendite kasutamise parandamiseks, ning

b) 2014. aasta eelarve tulude poolel: avaliku ja erasektori töötajate brutosissetulekult makstava ajutise erimakse pikendamine kuni 31. detsembrini 2016; käibemaksu tõstmine; aktsiiside suurendamine ning üldisesse sotsiaalkindlustussüsteemi tehtavate sissemaksete suurendamine.

8. Riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks rakendab Küpros eelarve- ja struktuurireforme, mis hõlmavad muu hulgas järgmisi meetmeid ja tulemusi:

a) vajaduse korral avaliku sektori ja üldise pensionisüsteemi reformid, et tagada pensionisüsteemi pikaajaline jätkusuulikkus, käsitledes samal ajal pensionide piisavuse küsimust. Reformivõimalused määratakse aktuaarse uuringuga;

b) tervishoiukulutuste kasvu kontrollimine, et tagada piisavad vahendid põhiliste tervishoiuteenuste tagamiseks, tugevdades rahastamisstruktuuri jätkusuutlikkust ja avaliku sektori pakutavate tervishoiuteenuste tõhusust; riikliku tervishoiusüsteemi rakendamine, tagades selle finantsilise jätkusuutlikkuse koos üldise hõlmatusega;

c) avaliku sektori kulutuste ja eelarvestamise protsessi tõhususe parandamine tulemusliku keskpika perioodi eelarveraamistiku abil osana avaliku sektori rahaliste vahendite paremast haldamisest, aidates sellega kaasa eelarve konsolideerimisele, võttes arvesse vajadust tagada piisavad vahendid põhiliste poliitikavaldkondade jaoks, nagu haridus ja tervishoid. Nimetatud raamistik on täielikus kooskõlas nõukogu 8. novembri 2011. aasta direktiiviga 2011/85/EL liikmesriikide eelarveraamistiku nõuete kohta[2] ning 2. märtsil 2012 Brüsselis allakirjutatud majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepinguga;

d) asjakohase õigus- ja institutsionaalse raamistiku vastuvõtmine avaliku ja erasektori parterluste jaoks, mis on kavandatud parimate tavade kohaselt;

e) programmi väljatöötamine, et luua tugev äriühingu üldjuhtimise süsteem täielikult või osaliselt riigi omandis olevate ettevõtete jaoks, ning erastamiskava algatamine, et aidata parandada majanduslikku tõhusust ja taastada võla jätkusuutlikkus;

f) põhjaliku reformikava väljatöötamine ja rakendamine, et parandada maksude kogumise ja haldamise tõhusust ja tulemuslikkust, sealhulgas meetmed võitlemiseks maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidmise vastu ning rahvusvahelist maksundusalast koostööd ja maksualase teabe vahetamist reguleerivate seaduste ja standardite täieliku ja õigeaegse kohaldamise tagamiseks;

g) kinnisvaramaksukorralduse reform;

h) avaliku halduse reform, et parandada selle toimimist ja kulutõhusust, eelkõige vaadates läbi selle suuruse, tööhõivetingimused ja avaliku teenistuse funktsionaalse korralduse, et tagada valitsemissektori vahendite tõhus kasutamine ja elanikele kvaliteetsete teenuste osutamine;

i) sotsiaaltoetuste kogu struktuuri ja tasemete reform, et saavutada vahendite tõhus kasutamine ja tagada asjakohane tasakaal sotsiaalabi ja tööle asumise stiimulite vahel. Kavandatav avaliku sektori antava abi reform tagab sotsiaalabi toimimise turvaabinõuna, mis tagab minimaalse sissetuleku inimestele, kelle elatustase ei taga toimetulekut, kaitstes samal ajal stiimuleid tööle asumiseks, ning

j) riigi rahanduse igakülgse auditi läbiviimine, et muu hulgas hinnata ülemäärase võlataseme tekkimise põhjuseid.

9. Küpros tagab palkade indekseerimise peatamise laiemas avalikus sektoris programmi kestuse ajaks. Miinimumpalga muutmine peab olema kooskõlas majanduse ja tööturu arengusuundadega ning see võetakse vastu pärast konsulteerimist sotsiaalpartneritega.

10. Küpros valmistab ette üksikasjalikud poliitilised ettepanekud oma töötute aktiveerimise poliitikas tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks. Küpros võtab kiired meetmed võimaluste loomiseks noortele ja nende tööhõiveväljavaadete parandamiseks kooskõlas nõukogu noortegarantii loomist käsitleva soovituse eesmärkidega. Noortele suunatud meetmete ülesehitus, haldamine ja rakendamine kaasatakse aktiveerimispoliitika laiemasse süsteemi kooskõlas sotsiaalkindlustussüsteemi reformi ja kokkulepitud eelarve-eesmärkidega.

11. Küpros võtab vastu kõik ülejäänud vajalikud muudatused valdkondlikes õigusaktides Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/123/EÜ (teenuste kohta siseturul)[3] täielikuks rakendamiseks. Kaotatakse põhjendamatud takistused teenusteturgudel, eelkõige seoses reguleeritud kutsealadega. Tugevdatakse konkurentsiraamistikku, parandades pädeva konkurentsiameti toimimist ja suurendades riiklike reguleerivate asutuste sõltumatust ja volitusi.

12. Küpros tagab väljastamist ootavate kinnisvaratehingute registreerimistõendite arvu vähendamise, võtab meetmed kinnisvara ostjatele üle antavate kinnisvaratehingute registreerimistõenditega seotud koormiste kiireks kõrvaldamiseks ning kehtestab tagatud tähtajad ehituslubade ja kinnisvaratehingute registreerimistõendite väljastamiseks.

13. Küpros muudab hüpoteegiga koormatud kinnisvara sundmüügi eeskirju ja lubab eraoksjoneid lühima võimaliku aja jooksul. Kohtuasjade menetlemist kiirendatakse ja kohtuasjade kuhjumine likvideeritakse programmi lõpuks. Küpros käivitab algatuse oma turismisektori konkurentsivõime suurendamiseks, pakkudes välja konkreetse tegevuskava kvantifitseeritud eesmärkide, muu hulgas hiljuti täiendatud turismistrateegia 2011–2015 rakendamiseks. Küpros esitab aruande lennuühenduse vajaduste kohta aruande, mis on aluseks tema lennupoliitika strateegiale.

14. Energeetikasektoris rakendab Küpros täielikult kolmanda energiapaketi, olenemata elektridirektiivi artikli 44 lõikest 2 ja gaasidirektiivi artikli 49 lõikest 1. Küpros kaalub nimetatud artiklites sätestatud erandite kasutamist. Samal ajal koostatakse põhjalik arengukava Küprose energeetikasektori ümberkorraldamiseks. Kõnealune kava hõlmab järgmist:

a) gaasi kasutamiseks vajaliku infrastruktuuri loomise kava koostamine, võttes arvesse ärivalikuid ja -riske;

b) ümberkujundatud energeetikasektori ja gaasiekspordi reguleeriva korra ja turukorralduse, k.a litsentseerimis- ja tulu maksimeeriva maksukorra igakülgne kavandamine, ning

c) kava, millega luuakse institutsionaalne raamistik süsivesinikuvarude haldamiseks, sealhulgas ressursifond, mis peaks saama ja haldama riigi tulusid avamere gaasi kasutamisest ning mis luuakse rahvusvaheliselt tunnustatud parimate tavade kohaselt.

15. Küpros esitab Euroopa Komisjonile taotluse tehnilise abi saamiseks programmitöö perioodil. Taotluses loetletakse ja täpsustatakse tehnilise abi või nõustamisteenuste valdkonnad, mida Küprose ametiasutused loevad oma makromajandusliku kohandamisprogrammi rakendamise jaoks oluliseks.

Artikkel 3

Nõukogu otsus 2013/236/EL tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Küprose Vabariigile.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] ELT C 120, 26.4.2013, lk 1.

[2] ELT L 306, 23.11.2011, lk 41.

[3] ELT L 376, 27.12.2006, lk 36.