NÕUKOGU JÄRELDUSED

maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetelu kohta (*1)

(2017/C 438/04)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU

RÕHUTAB, kui tähtis on edendada ülemaailmselt maksustamise läbipaistvust, õiglast maksustamist ning maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmete standardite rakendamist käsitlevaid kriteeriumeid, mis kinnitati nõukogu 8. novembri 2016. aasta järeldustes (edaspidi „kriteeriumid“) ja on esitatud käesolevate järelduste V lisas ning nagu neid on täpsustatud VI ja VII lisas;

PEAB TERVITATAVAKS, et enamik nendest jurisdiktsioonidest on otsustanud selles protsessis ja dialoogis osaleda ning on astunud või kohustunud astuma aktiivseid samme, et lahendada probleemid, mille käitumisjuhendi töörühm on tuvastanud maksustamise läbipaistvuse, õiglase maksustamise ning maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmete standardite rakendamise vallas;

ON VEENDUNUD, et sellisel juhul toovad nende jurisdiktsioonide maksualased õigusaktid, maksupoliitika ja haldustavad kaasa või võivad tuua kaasa liikmesriikide maksutulu vähenemise ning et neid jurisdiktsioone tuleks seega tugevalt innustada tegema olukorra parandamiseks vajalikud muudatused;

KORDAB, et väga tähtis on tagada tõhusad kaitsemehhanismid, mille abil võidelda liikmesriikide maksubaasi kahanemise vastu, mida põhjustavad maksupettused, maksudest kõrvalehoidumine ja maksustamise vältimine;

LEIAB, et käitumisjuhendi töörühmal ON ASJAKOHANE pidada arutelusid loetellu kantud jurisdiktsioonidega, et leppida kokku sammudes, mille võtmist jurisdiktsioonidelt nende loetelust väljaarvamiseks oodatakse, ja neid samme jälgida, ning JULGUSTAB kõnealuseid jurisdiktsioone kriteeriumide täitmiseks kiiresti tegutsema;

MÄRGIB RAHULOLUGA, et kuigi mõne jurisdiktsiooni maksualased õigusaktid, maksupoliitika ja haldustavad tekitavad muret maksustamise läbipaistvuse, õiglase maksustamise ning maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmete standardite rakendamise vallas, on mitmed nendest jurisdiktsioonidest siiski võtnud kõrgel poliitilisel tasandil sisulisi kohustusi, et astuda vajalikud sammud veel lahendamata küsimuste lahendamiseks kokkulepitud tähtaegadeks, ning seega ei peaks neid käesolevas etapis koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide loetellu kandma. Käitumisjuhendi töörühm peaks jätkama dialoogi ja nende jurisdiktsioonide võetud kohustuste tegeliku rakendamise jälgimist ning peaks saama igal ajal soovitada maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide loetelu ajakohastada, võttes aluseks mis tahes uued võetud kohustused ja kõnealuste kohustuste rakendamise. Olukord seoses ELiga tehtava koostööga hea maksuhaldustava rakendamiseks võetud kohustuste osas on kirjas II lisas;

VÄLJENDAB poolehoidu ja toetust Kariibi mere piirkonna jurisdiktsioonidele, mida 2017. aasta septembris räsisid laastavad tormid, põhjustades surmajuhtumeid ja ulatuslikku kahju põhitaristule, ning ON ARVAMUSEL, et nende jurisdiktsioonide puhul (Anguilla, Antigua ja Barbuda, Bahama, Briti Neitsisaared, Dominica, Saint Kitts ja Nevis, Turksi ja Caicose saared, USA Neitsisaared) tuleks sõelumisprotsess praegu peatada. Käitumisjuhendi töörühm peaks siiski looma hiljemalt 2018. aasta veebruariks uuesti kontaktid asjaomaste jurisdiktsioonidega, et lahendada kõnealused probleemid 2018. aasta lõpuks;

konkreetsemalt PALUB, et käitumisjuhendi töörühm jätkaks dialoogi ja alustaks viivitamata, alates 2018. aasta algusest, järelevalvet jurisdiktsioonide võetud kohustuse üle, et tagada nende tõhus rakendamine kooskõlas kokkulepitud ajakavaga;

ON SEISUKOHAL, nagu see on esitatud III lisas, et EL ja liikmesriigid võiksid kohaldada koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide suhtes nii maksundusvälistes valdkondades kui ka maksuvaldkonnas tõhusaid ja proportsionaalseid kaitsemeetmeid seni, kuni need jurisdiktsioonid kuuluvad loetellu;

KUTSUB ELi institutsioone ja liikmesriike ÜLES võtma vajaduse korral maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetelu arvesse välispoliitikas, majandussuhetes ja arengukoostöös asjaomaste kolmandate riikidega, et püüda saavutada terviklik lähenemisviis kriteeriumidega vastavuse küsimuses, ilma et see piiraks liikmesriikide ja liidu aluslepingutest tulenevaid vastavaid pädevusi;

KINNITAB, et need ELi liikmesriikide ühiselt võetavad meetmed on kooskõlas G20, OECD ja teiste rahvusvaheliste foorumite edendatava tegevuskavaga;

TULETAB MEELDE, et nõukogu jõudis kokkuleppele lähenemisviisis, mis võetakse äriühingu tulumaksu süsteemi puudumise või äriühingu tulumaksu null- või nullilähedase nominaalmäära kohaldamise suhtes seoses kriteeriumiga, mis nõuab jurisdiktsioonilt, et ta ei soodustaks offshore-struktuure ega -kokkuleppeid, mille eesmärk on saavutada kõnealuses jurisdiktsioonis tegelikku majandustegevust mitte kajastavat kasumit, nagu on esitatud VII lisas;

TULETAB MEELDE, et kooskõlas nõukogu 8. novembri 2016. aasta järeldustega ei piira need meetmed liikmesriikide vastavaid pädevusi, näiteks pädevust pidada läbirääkimisi kahepoolsete maksulepingute üle ja nendes kokku leppida, kohaldada lisameetmeid või säilitada koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide riigisisesed laiemad loetelud;

MÄRGIB, et koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide loetelu tuleks ajakohastada vähemalt kord kalendriaasta jooksul ning et olukorda loetellu kantud jurisdiktsioonides, samuti teistes 2017. aasta sõelumisprotsessiga hõlmatud jurisdiktsioonides, tuleks pidevalt jälgida. Nõukogu poolt kokku lepitud kriteeriumide alusel võib käitumisjuhendi töörühm laiendada järelevalvet teistele jurisdiktsioonidele;

KUTSUB käitumisjuhendi töörühma üles jätkama dialoogi asjakohaste jurisdiktsioonidega, et edendada maksustamise läbipaistvust, õiglast maksustamist ning maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmete standardite rakendamist; ning jätkama tööd selliste kaitsemeetmete analüüsimisel, mida võiks täpsemini määratleda ja kohaldada kooskõlastatult koostööd mittetegevatele jurisdiktsioonidele, ilma et see piiraks liikmesriikide kohustusi tulenevalt ELi ja rahvusvahelisest õigusest;

KORDAB, et käitumisjuhendi töörühm peaks nõukogu peasekretariaadi toetusel jätkama selle protsessi läbiviimist ja jälgimist, kooskõlastades oma tegevust maksuküsimuste kõrgetasemelise töörühmaga. Käitumisjuhendi töörühmale pakub abi komisjon, tehes sõelumisprotsessiks vajalikku ettevalmistustööd kooskõlas ülesannetega, mis on praegu määratletud äriühingute maksustamise käitumisjuhendi kohaselt, eelkõige seoses kolmandate riikidega varem peetud ja käimasolevate dialoogidega;

PEAB sellega seoses ASJAKOHASEKS määrata kindlaks selles valdkonnas tehtava edasise töö suunised, nagu need on esitatud IV lisas;

KINNITAB, et nõukogu ajakohastab kriteeriumeid korrapäraselt ja vastavalt vajadusele, võttes arvesse rahvusvahelisi arenguid ja rahvusvaheliste standardite muutumist; ning ON SEISUKOHAL, et tulevane hindamine ja dialoog asjaomaste jurisdiktsioonidega peaks põhinema nendel standarditel, pidades silmas seda, kui oluline on, et kõik asjaomased jurisdiktsioonid jätkaksid kõnealustes valdkondades kiirete edusammude tegemist.

(*1) Nõukogu leppis kokku, et järeldused avaldatakse teavitamise eesmärgil Euroopa Liidu Teatajas.

Palau võimaldab teha offshore-struktuure ja -kokkuleppeid, mille eesmärk on saada kasumit ilma tegeliku majandusliku sisuta, ning keeldus osalemast sisulises dialoogis, et kinnitada oma vastavust kriteeriumile 2.2.

Järgmised jurisdiktsioonid on võtnud kohustuse käsitleda 2018. aastaks probleeme, mis on seotud majandusliku sisuga:

Järgmised jurisdiktsioonid on võtnud kohustuse tuvastatud kordi 2018. aastaks muuta või need 2018. aastaks tühistada:

Järgmised jurisdiktsioonid on võtnud kohustuse kirjutada 2019. aastaks alla OECD maksuküsimustes vastastikuse haldusabi andmise mitmepoolsele konventsioonile (muudetud kujul) ja see ratifitseerida või luua 2018. aastaks kõiki ELi liikmesriike hõlmav kokkulepete võrgustik:

Järgmised jurisdiktsioonid on võtnud kohustuse kirjutada 2018. aastaks alla OECD maksuküsimustes vastastikuse haldusabi andmise mitmepoolsele konventsioonile (muudetud kujul) ja see ratifitseerida või luua 2018. aastaks kõiki ELi liikmesriike hõlmav kokkulepete võrgustik:

Selle protsessi tulemus näitab ulatust, milles kõik need jurisdiktsioonid peavad ELiga konstruktiivset dialoogi, millised on nende võetud kohustused saavutada vastavus ELi ja rahvusvahelistele maksustamisalastele standarditele, ning toob esile positiivsed suhted, mis EL on kõigi nende jurisdiktsioonidega loonud. Seetõttu käsitatakse neid jurisdiktsioone koostööd tegevatena, tingimusel et nad täidavad edukalt võetud kohustused.

Sõelumisprotsessi raames palus käitumisjuhendi töörühm igal jurisdiktsioonil, mille puhul tuvastati probleeme, võtta kohustus neid probleeme käsitleda. Suur enamik jurisdiktsioone on otsustanud teha oma maksualastes õigusaktides asjakohased muudatused, et saavutada vastavus ELi sõelumiskriteeriumitele.

Ilma et see piiraks liikmesriikide vastavat pädevust kohaldada lisameetmeid, on maksuvaldkonna seadusandlikud kaitsemeetmed, mida liikmesriigid võiksid kohaldada, järgmised:

Selliste maksuvaldkonna meetmete loetelu on esitatud käesoleva lisa B osas. Kuna need meetmed peaksid olema kooskõlas ELi liikmesriikide maksusüsteemidega, jäetakse nende rakendamine liikmesriikide pädevusse.

Mitmed ELi tasandi kaitsemeetmed maksundusvälistes valdkondades on seotud maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loeteluga ning on esitatud käesoleva lisa A osas.

On oluline näha ette tõhusad kaitsemeetmed, et võidelda maksupettustest, maksudest kõrvalehoidumisest ja maksustamise vältimisest tuleneva liikmesriikide maksubaasi kahanemise vastu, ning seega kohaldada tõhusaid ja proportsionaalseid kaitsemeetmeid ELi ja riigi tasandil nende jurisdiktsioonide suhtes, kes on kantud maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetellu.

Jurisdiktsiooni kandmisel maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide loetellu on eeldatavalt hoiatav mõju, mis innustab jurisdiktsioone täitma käesoleva dokumendi IV lisas loetletud kriteeriumeid, mida on täpsustatud V ja VI lisas, ning muid asjakohaseid rahvusvahelisi standardeid.

Nõukogu peasekretariaat on jätkuvalt kontaktpunktiks, et hõlbustada käesolevas dokumendis kirjeldatud protsessi.

Jurisdiktsiooni loetellu kandmise või loetelust väljaarvamise otsuses peaks olema täpselt ära märgitud kuupäevad, millal algab või lõpeb maksuvaldkonna kaitsemeetmete kohaldamine, olenevalt meetme laadist, ilma et see piiraks liikmesriikide vastavaid pädevusi, näiteks riigi tasandil võetavaid kaitsemeetmeid käsitlevate siseriiklike õigusaktide kohandamist.

Niipea kui jurisdiktsioon on loetelust välja arvatud, teavitatakse teda sellest kiiresti käitumisjuhendi töörühma esimehe allkirjastatud kirjaga, kus on ära märgitud sellise muudatuse kohaldamise alguskuupäev.

Niipea kui jurisdiktsioon on kantud loetellu, teavitatakse teda sellest käitumisjuhendi töörühma esimehe allkirjastatud kirjaga, milles on esitatud selgelt järgmine:

osalema maksuküsimustes vastastikuse haldusabi andmise mitmepoolses konventsioonis (muudetud kujul), mis on nende jaoks kas juba jõustunud või mille mõistliku aja jooksul jõustumist on oodata, või

Ilma et see piiraks 31. detsembriks 2018 kehtestatud tähtaega, ei tohiks mõistlik aeg ületada aega, mida on vaja:

VII LISA

Kriteeriumi 2.2 kohaldamisala

1. Kriteeriumi 2.2 kohaldamisel tuleks lugeda, et äriühingu tulumaksu süsteemi puudumine või äriühingu tulumaksu null- või nullilähedase nominaalmäära kohaldamine jurisdiktsiooni poolt kuulub äriühingute maksustamise 1. detsembri 1997. aasta käitumisjuhendi (edaspidi „käitumisjuhend“) (1) punkti A kohaldamisalasse.

2. Sellega seoses, kui kriteerium 2.1 ei ole kohaldatav üksnes seepärast, et asjaomane jurisdiktsioon ei vasta käitumisjuhendi punktis B (2) ette nähtud lävendkriteeriumile „äriühingu tulumaksu süsteemi puudumise või äriühingu tulumaksu null- või nullilähedase nominaalmäära kohaldamise“ (3) tõttu, tuleks käitumisjuhendi punktis B määratletud viite tegurit kohaldada analoogia alusel, et hinnata, kas kriteerium 2.2 (4) on täidetud.

3. Seoses kriteeriumiga 2.2 ei saa äriühingu tulumaksu süsteemi puudumist või äriühingu tulumaksu null- või nullilähedase nominaalmäära kohaldamist üksinda pidada põhjuseks, mille alusel järeldada, et jurisdiktsioon ei vasta kriteeriumi 2.2 nõuetele.

4. Jurisdiktsiooni tuleks pidada kriteeriumi 2.2 nõuetele mittevastavaks, kui ta keeldub alustamast sisulist dialoogi või ei esita teavet või selgitusi, mida käitumisjuhendi töörühm võib mõistlikult nõuda, või kui ta ei tee käitumisjuhendi töörühmaga muul viisil koostööd, kui sõelumisprotsessis on vaja teha kindlaks, kas jurisdiktsioon vastab kriteeriumi 2.2 nõuetele.

Käitumisjuhendi testi analoogia alusel kohaldamise tingimused

A. ÜLDINE RAAMISTIK

1. Nõukogu (ECOFIN) 8. novembri 2016. aasta järeldustes esitatud kriteerium

Jurisdiktsioon ei tohiks soodustada offshore-struktuure ega -kokkuleppeid, mille eesmärk on saada kõnealuses jurisdiktsioonis tegelikku majandustegevust mitte kajastavat kasumit.

2. Kriteeriumi 2.2 kohaldamisala (ECOFIN, 2017. aasta veebruar)

1. Kriteeriumi 2.2 kohaldamisel tuleks lugeda, et äriühingu tulumaksu süsteemi puudumine või äriühingu tulumaksu null- või nullilähedase nominaalmäära kohaldamine jurisdiktsiooni poolt kuulub äriühingute maksustamise 1. detsembri 1997. aasta käitumisjuhendi (edaspidi „käitumisjuhend“) (5) punkti A kohaldamisalasse.

2. Sellega seoses, kui kriteerium 2.1 ei ole kohaldatav üksnes seepärast, et asjaomane jurisdiktsioon ei vasta käitumisjuhendi punktis B (6) ette nähtud lävendkriteeriumile „äriühingu tulumaksu süsteemi puudumise või äriühingu tulumaksu null- või nullilähedase nominaalmäära kohaldamise“ (7) tõttu, tuleks käitumisjuhendi punktis B määratletud viite tegurit kohaldada analoogia alusel, et hinnata, kas kriteerium 2.2 (8) on täidetud.

3. Seoses kriteeriumiga 2.2 ei saa äriühingu tulumaksu süsteemi puudumist või äriühingu tulumaksu null- või nullilähedase nominaalmäära kohaldamist üksinda pidada põhjuseks, mille alusel järeldada, et jurisdiktsioon ei vasta kriteeriumi 2.2 nõuetele.

4. Jurisdiktsiooni tuleks pidada kriteeriumi 2.2 nõuetele mittevastavaks, kui ta keeldub alustamast sisulist dialoogi või ei esita teavet või selgitusi, mida käitumisjuhendi töörühm võib mõistlikult nõuda, või kui ta ei tee käitumisjuhendi töörühmaga muul viisil koostööd, kui sõelumisprotsessis on vaja teha kindlaks, kas jurisdiktsioon vastab kriteeriumi 2.2 nõuetele.

3. Üldised märkused

— ECOFINi määratletud kriteeriumi 2.2 kohaldamisala puhul peetakse äriühingu tulumaksu süsteemi puudumist või äriühingu tulumaksu null- või nullilähedase nominaalmäära kohaldamist jurisdiktsiooni poolt „meetmeks“, mis oluliselt mõjutab majandustegevuse toimumise kohta (käitumisjuhendi punkt A).

— Selles osas on kriteeriumi 2.2 eesmärk kontrollida, kas nimetatud „meede“ soodustab offshore-struktuure või -kokkuleppeid, mille eesmärk on saada kõnealuses jurisdiktsioonis tegelikku majandustegevust mitte kajastavat kasumit.

— Kriteeriumi 2.2 kohaldatakse üksnes juhul, kui käitumisjuhendi standardhinnangut (st kriteeriumi 2.1) ei saa kohaldada, sest äriühingu tulumaksu süsteem kolmanda riigi jurisdiktsioonis puudub või kuna jurisdiktsioon kohaldab äriühingu tulumaksu null- või nullilähedast nominaalmäära.

— Kriteerium 2.2 hindab jurisdiktsiooni õigusraamistikku ja teatavaid majanduslikke tõendeid lähtuvalt käitumisjuhendi punkti B alusel kehtestatud viie kriteeriumi tõlgendamisest analoogia alusel.

— Kolmanda riigi jurisdiktsioonide antud soodustusi, mis mõjutavad oluliselt majandustegevuse toimumise kohta, tuleks vaadelda seoses äriühingu tulumaksu null- või nullilähedase nominaalmääraga ning samuti seoses äriühingu tulumaksu süsteemi puudumisega, juhul kui standardset käitumisjuhendi testi ei saanud kummalgi juhul kohaldada. Viimati nimetatud elemente tulebki lugeda iseenesest soodustusteks, mida tuleb käesoleva käitumisjuhendi testi alusel hinnata.

— Üldiselt tuleks igasuguseid suuniseid, mille käitumisjuhendi töörühm on aastate jooksul maksumeetmete hindamiseks 1998. aasta käitumisjuhendi raames välja töötanud, kohaldada käesoleva testi rakendamisel järjepidevalt ja analoogia alusel (9).

— Jurisdiktsiooni saab lugeda selle kriteeriumi alusel tehtud hindamise mitteläbinuks üksnes juhul, kui „offshore-struktuurid ja -kokkulepped, mille eesmärk on saada kõnealuses jurisdiktsioonis tegelikku majandustegevust mitte kajastavat kasumit“, tulenevad eeskirjadest või tavadest (sealhulgas väljaspool maksustamisvaldkonda), mida jurisdiktsioonil võidakse mõistlikkuse piires paluda muuta, või tulenevad selliste eeskirjade ja nõuete puudumisest, mis on vajalikud sellise testi läbimiseks ning mida jurisdiktsioonil võidakse mõistlikkuse piires paluda kehtestada.

— Äriühingu tulumaksu süsteemi või äriühingu tulumaksu positiivse määra kehtestamine ei ole nende meetmete hulgas, mida kolmanda riigi jurisdiktsioonil võidakse paluda võtta käesoleva testi kohastele nõuetele vastamiseks, kuna äriühingu tulumaksu baasi puudumist või äriühingu tulumaksu null- või nullilähedast nominaalmäära ei saa iseenesest lugeda kriteeriumiks, mille alusel hinnatakse jurisdiktsioon nõuetele mittevastavaks.

— Sellele vaatamata tähendab kriteerium 2.2 automaatselt seda, et need jurisdiktsioonid, kes keelduvad tegemast ELiga koostööd nende õigusraamistiku hindamiseks, on nõuetele mittevastavad.

B. LÄVENDITEST

1. Lävendkriteerium on käitumisjuhendis sõnastatud nüüd järgmiselt

„Punktis A sätestatud kohaldamisala piires tuleb maksumeetmeid, millega kehtestatakse oluliselt madalam tegelik maksustamistase, sealhulgas nullmääraga maksustamine, kui see, mida kõnealuses liikmesriigis üldiselt kohaldatakse, käsitada potentsiaalselt kahjulikuna ja need on seega käesoleva käitumisjuhendiga reguleeritud.“

2. Suunised analoogia alusel kohaldamiseks

— Lävenditesti näib üsna selgelt olevat kirjeldatud kriteeriumi 2.2 kohaldamisala määratluses, milles ECOFIN leppis kokku käesoleva aasta veebruaris.

— Eelkõige leiab see test, et „kriteerium 2.1 ei ole kohaldatav üksnes seepärast, et asjaomane jurisdiktsioon ei vasta käitumisjuhendi punktis B ette nähtud lävendkriteeriumile äriühingu tulumaksu süsteemi puudumise või äriühingu tulumaksu null- või nullilähedase nominaalmäära kohaldamise tõttu.“

C. KRITEERIUMID 1 JA 2

1. Praeguse käitumisjuhendi kriteerium 1

„Kas kasu saavad ainult mitteresidendid või saadakse seda seoses mitteresidentidega tehtud tehingutega“

2. Praeguse käitumisjuhendi kriteerium 2

„Kas saadav kasu on eraldatud siseturust, nii et see ei mõjuta riiklikku maksubaasi“

3. Suunised analoogia alusel kohaldamiseks

— Kriteeriumi 2.2 kohaldamisel tuleks „saadavaks kasuks“ lugeda äriühingu tulumaksu null- või nullilähedase nominaalmäära kohaldamist või äriühingu tulumaksu süsteemi puudumist.

— Praeguste käitumisjuhendi kriteeriumide teguris 1 ja teguris 2 on kaks peamist elementi: a) seaduslik eraldamine ja b) de facto eraldamine.

— De jure eraldamine esineb siis, kui asjaomases jurisdiktsioonis ettevõtete asutamist ja tegevust reguleerivate seaduste ja õigusnormidega nähakse ette, et kasu saavad ainult mitteresidendid.

— Juhul kui puudub tegelik äriühingu tulumaksusüsteem, tuleks hinnata, kas õigusraamistiku aspektidega, sealhulgas muude kui äriühingu tulumaksu aspektidega nähakse ette eraldamine.

— Selle näiteks on äriühingute mittemaksustamine, et võimaldada testitava jurisdiktsiooni residentsust või juurdepääsu tema siseturule.

— Sel eesmärgil hinnatakse igasugust meedet, mille tulemusena koheldakse erinevalt omamaiseid äriühinguid ja neid äriühinguid, mis on mitteresidentide omandis või kelle tegevus on siseturust eraldatud.

— Näiteks kui jurisdiktsioon näeb ette, et äriühing saab „kasu“ üksnes juhul, kui ta hoidub tegevusest kohalikus majanduses (kriteerium 2), või üksnes juhul, kui selline tegevus sõltub konkreetsest äritegevuse loast (kriteeriumid 1 ja 2), või üksnes juhul, kui tegevust viivad läbi mitteresidendid (kriteerium 1), saaks seda pidada kehtestatud eraldamissüsteemi võimalikuks tunnuseks. Analoogia alusel võiks see olla asjakohane ka muude maksude puhul (st muu kui äriühingu tulumaks).

— De facto eraldamine viitab tavaliselt olukorrale, kus riik ei ole mitteresidentidele kasu saamist selgesõnaliselt ette näinud, ehkki tegelikult saavad seda üksnes või peaaegu üksnes mitteresidendid.

— De facto eraldamise osas võetakse tavaliselt arvesse seda, kui paljud kasu saavatest maksumaksjatest on tegelikult mitteresidendid. Näiteks kui kõik või peaaegu kõik nendest, kes saavad kasu nullmääraga maksustamisest, on mitteresidendid (sealhulgas omamaised äriühingud, kellel on välisaktsiaosalus), siis leitakse, et täidetud on kriteeriumi 1 allkriteerium b ja samuti kriteeriumi 2 allkriteerium b (st loetakse, et jurisdiktsioon ei vasta käitumisjuhendi testi asjaomasele elemendile).

D. KRITEERIUM 3

1. Praeguse käitumisjuhendi kriteerium 3

„Kas kasu saadakse tegeliku majandustegevuse või märkimisväärse majandusliku kohalolekuta sellises liikmesriigis, kes selliseid maksusoodustusi pakub“

2. Suunised analoogia alusel kohaldamiseks

Selleks et hinnata, kas kasu saadakse isegi tegeliku majandustegevuse või märkimisväärse majandusliku kohalolekuta, tuleb teha kindlaks:

— kas jurisdiktsioon nõuab äriühingult või mis tahes muult ettevõtjalt (nt seoses tema asutamise ja/või tegevusega) tegelikku majandustegevust või märkimisväärset majanduslikku kohalolekut: — „tegelik majandustegevus“ puudutab sellise tegevuse laadi, mida ei maksustata; — „märkimisväärne majanduslik kohalolek“ puudutab sellise tegevuse faktilisi avaldumisvorme, mida ei maksustata. — Näiteks ja eeldades, et üldiselt on käitumisjuhendi töörühma poolt kaalutud elemendid asjakohased ka käesoleva analüüsi jaoks, tuleks käesolevas hinnangus kaaluda järgmisi elemente, võttes arvesse kõnealuse tööstusharu/sektori jooni: piisaval arvul töötajaid, piisav aastas tekkivate kulude tase, füüsilised kontori- jm ruumid, investeeringud või asjakohast liiki võetavad meetmed;

— kas jurisdiktsioonis toimuva tegeliku majandustegevuse ja mittemaksustatava kasumi vahel on piisav de jure ja de facto seos;

— kas valitsusasutused, sealhulgas jurisdiktsiooni maksuametid, suudavad tegeliku majandustegevuse toimumist ja märkimisväärset majanduslikku kohalolekut oma territooriumil uurida (ja tegelikult uurivad) ning vahetada asjakohast teavet muude maksuametitega;

— kas märkimisväärse tegevusnõuete mittetäitmise eest on ette nähtud karistused.

E. KRITEERIUM 4

1. Praeguse käitumisjuhendi kriteerium 4

„Kas eeskirjad rahvusvahelise äriühingute grupi tegevuste puhul kasumi kindlaksmääramiseks erinevad rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtetest, eelkõige eeskirjadest, milles on kokku leppinud OECD“

2. Suunised analoogia alusel kohaldamiseks

— Selle hindamisel, kas kasumi kindlaksmääramise eeskirjad vastavad kokkulepitud standarditele (nt OECD siirdehindade suunised või muud sarnased raamatupidamisstandardid), tuleks kõigepealt kontrollida, kas ja millisel määral on see analüüs asjakohane jurisdiktsioonide jaoks, kes äriühingu tulumaksu süsteemi ei kohalda.

— Selleks näib olevat asjakohane arvestada, et äriühingu tulumaksu süsteemi mittekohaldav jurisdiktsioon ei tohiks negatiivselt mõjutada sellist kasumi nõuetekohast jaotamist, mis erineb rahvusvaheliselt kokkulepitud standarditest. Jurisdiktsioonid peaksid astuma sobivaid samme selle tagamiseks, et maksustavad riigid saavad kasutada oma maksustamisõigusi, st riikide lõikes toimuva aruandluse, läbipaistvuse ja muude teabejagamisviiside kaudu.

— Vajaduse korral tuleks teha kindlaks, kas OECD kokkulepitud põhimõtted või sarnased raamatupidamisstandardid kasumi kindlaksmääramiseks on asjaomases jurisdiktsioonis kinnitatud.

— Selles osas on äärmiselt oluline täpsustada, kuidas asjaomases jurisdiktsioonis neid eeskirju rakendatakse ja konsolideeritakse. Kui asjaomases jurisdiktsioonis äriühingu tulumaksu süsteem puudub, saab arvesse võtta ka alternatiivseid siirdehinna eeskirju, kontrollides, kas need on võrreldavad ja kooskõlas rahvusvaheliselt kokkulepitud põhimõtetega (näiteks õiglase turuväärtuse lähenemisviis rahvusvaheliste raamatupidamispõhimõtete alusel).

— See kriteerium hoiab ära selle, et rahvusvahelised äriühingud kasutavad OECD siirdehindade suunistest erinevaid siirdehinna eeskirju selleks, et jaotada oma kasum nullmääraga jurisdiktsioonidesse.

— Vastused küsimustele 2.9 kuni 2.12 peaksid andma piisavalt teavet selle kohta, kuidas kasumit kindlaks määratakse, tuues esile kõik olulised erinevused rahvusvaheliselt kokkulepitud standarditest.

F. KRITEERIUM 5

1. Praeguse käitumisjuhendi kriteerium 5

„Kas maksumeetmed ei ole piisavalt läbipaistvad, sealhulgas juhul, kui õigussätteid on muudetud mitteläbipaistval viisil leebemaks haldustasandil“

2. Suunised analoogia alusel kohaldamiseks

— Kriteerium 5 hindab, kas riigi õigussüsteemi teatavad elemendid, sealhulgas ettevõtte asutamine tema territooriumil, ei ole piisavalt läbipaistvad.

— Täpsemalt tuleb hinnata, kas õigussüsteemi mingeid elemente, sealhulgas maksuresidentsuse andmine või äriühingute asutamine, saab kohaldada kaalutlusõiguse alusel või kas seda reguleeritakse seadusega, kontrollides, kas äriühingu asutamisega seotud küsimustes saab selles jurisdiktsioonis teha oma äranägemisel otsuse mis tahes õigussätte, sealhulgas muude kui maksusätete kohaldamise üle.

— See asjaolu hoiab ära selle, et jurisdiktsioonil on oma õigusraamistikus ebapiisav läbipaistvuse tase, arvestades et käesolevas käitumisjuhendi testis käsitletav kasu tuleneb äriühingu registreerimisest selles jurisdiktsioonis.

— Vastused küsimustele alates 2.13 kuni 2.16 peaksid andma piisavalt teavet selle kohta, kuidas jurisdiktsioonis tagatakse läbipaistvus teatavate sammude puhul, mida äriühingud astuvad nendest tuleneva kasu saamiseks.

(1) „Ilma et see piiraks liikmesriikide ja ühenduse vastavaid pädevusi, käsitleb käesolev käitumisjuhend, mis hõlmab äriühingute maksustamist, meetmeid, mis oluliselt mõjutavad või võivad mõjutada majandustegevuse toimumise kohta ühenduse piires“ (EÜT C 2, 6.1.1998, lk 3).

(2) „Punktis A sätestatud kohaldamisala piires tuleb maksumeetmeid, millega kehtestatakse oluliselt madalam tegelik maksustamistase, sealhulgas nullmääraga maksustamine, kui see, mida kõnealuses liikmesriigis üldiselt kohaldatakse, käsitada potentsiaalselt kahjulikuna ja need on seega käesoleva käitumisjuhendiga reguleeritud. Selline maksustamistase võib tuleneda nominaalmaksumäärast, maksubaasist või mis tahes muust asjaomasest tegurist“ (EÜT C 2, 6.1.1998, lk 3).

(3) See võib tuleneda nominaalmaksumäärast, maksubaasist või mis tahes muust asjaomasest tegurist.

(4) Kriteerium 2.2 on sõnastatud järgmiselt: „Jurisdiktsioon ei tohiks soodustada offshore-struktuure ega -kokkuleppeid, mille eesmärk on saada kõnealuses jurisdiktsioonis tegelikku majandustegevust mitte kajastavat kasumit.“

(5) „Ilma et see piiraks liikmesriikide ja ühenduse vastavaid pädevusi, käsitleb käesolev käitumisjuhend, mis hõlmab äriühingute maksustamist, meetmeid, mis oluliselt mõjutavad või võivad mõjutada majandustegevuse toimumise kohta ühenduse piires“ (EÜT C 2, 6.1.1998, lk 3).

(6) „Punktis A sätestatud kohaldamisala piires tuleb maksumeetmeid, millega kehtestatakse oluliselt madalam tegelik maksustamistase, sealhulgas nullmääraga maksustamine, kui see, mida kõnealuses liikmesriigis üldiselt kohaldatakse, käsitada potentsiaalselt kahjulikuna ja need on seega käesoleva käitumisjuhendiga reguleeritud. Selline maksustamistase võib tuleneda nominaalmaksumäärast, maksubaasist või mis tahes muust asjaomasest tegurist“ (EÜT C 2, 6.1.1998, lk 3).

(7) See võib tuleneda nominaalmaksumäärast, maksubaasist või mis tahes muust asjaomasest tegurist.

(8) Kriteerium 2.2 on sõnastatud järgmiselt: „Jurisdiktsioon ei tohiks soodustada offshore-struktuure ega -kokkuleppeid, mille eesmärk on saada kõnealuses jurisdiktsioonis tegelikku majandustegevust mitte kajastavat kasumit.“

(9) Vt 11. detsembri 1998. aasta dok 14039/98 „Code of Conduct (Business Taxation) – Interpretation of Criteria“ ja selle ajakohastatud versioonid.