ET Euroopa Liidu Teataja C 175/13

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Arvamus teemal „Uuendatud Lissaboni strateegia tõhus juhtimine”

(2009/C 175/03)

11. juunil 2008 palus Euroopa Komisjon Dimitris DIMITRIADISELE saadetud kirjas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel koostada vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 ettevalmistav arvamus järgmises küsimuses:

„Uuendatud Lissaboni strateegia tõhus juhtimine”.

25. mai 2008 tegi komitee juhatus käesoleva arvamuse ettevalmistamise ülesandeks majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioonile.

Arvestades töö kiireloomulisust, määras Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 449. istungjärgul 3.–4. detsembril 2008 (4. detsembri istungil) pearaportööriks Susanna FLORIO ja võttis vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 100, vastu hääletas 5, erapooletuks jäi 2.

PREAMBUL

Suure ebakindluse aegadel on vaja pikaajalist nägemust, kooskõlastatud poliitikat ja kõigi sidusrühmade osalemist. Lissaboni strateegia pakub üldraamistiku, mis võimaldab Euroopa Liidul tugevdada oma ühtset esindatust globaalsel tasandil.

Organiseeritud kodanikuühiskonna aktiivsem kaasamine vallandab varjatud potentsiaali. Strateegia kontseptsioon ja rakendamine on tõestanud, et see peaks olema ülevalt-alla ja alt-üles lähenemisviiside kombinatsioon. Lissaboni strateegia head juhtimist tuleks kasutada poliitika ning majanduskasvu ja tööhõive vastastikuseks lähenemiseks.

1. Järeldused ja soovitused

1.1 Lissaboni strateegia on Euroopa ühiskonnale kui tervikule mõeldud projekt, mis võimaldab vastata globaliseerunud maailma väljakutsetele. Komitee leiab, et Euroopa konkurentsivõime, säästev areng ja sotsiaalne ühtekuuluvus on jätkuvalt olulise tähtsusega praeguse finantsturgude kriisi ja sellest tulenevate majanduslike tagajärgede ning üha suureneva ebakindluse tõttu. Komitee toonitab, et tegevuskava kolm sammast – majanduskasv ja tööhõive, sotsiaalne ühtekuuluvus ning jätkusuutlikkus – nõuavad pidevat interaktiivset ja tasakaalustatud lähenemist.

1.2 Käesolev arvamus on eelkõige vastus Euroopa Komisjoni esitatud taotlusele (1). Arvamuses käsitletakse Lissaboni strateegia juhtimist ning see esindab nii ELi kui ka kodanikuühiskonna organisatsioonide poolt Lissaboni protsessi antud varasemate panuste järjepidevust.

1.3 Komitee rõhutab, et strateegia vajab piisavat toetust riikide valitsustelt, ning toonitab seetõttu, et neil on poliitiline ja moraalne kohustus reformide osas kokku leppida ja neid kavandada koos kodanikuühiskonna organisatsioonidega. On võtmetähtsusega, et liikmesriikide valitsusvälised sidusrühmad saaksid täiel määral osaleda Lissaboni protsessi tegevuskava kehtestamises. Riiklikud majandus- ja sotsiaalnõukogud või samalaadsed kodanikuühiskonna organisatsioonid peaksid täitma rolli, mis neile seoses Lissaboni strateegiaga riiklike õigusaktide või tava alusel määratakse (2).

1.4 Liikmesriikide valitsemistavad on väga erinevad. Mõnes liikmesriigis on konsultatsiooni- ja teabevahetusmenetlused hästi korraldatud, teistes vajavad need märkimisväärset parandamist. Edendada tuleks tavade tutvustamist. Seepärast korraldab komitee teabe otsimise missioone liikmesriikidesse, et arutleda kodanikuühiskonna sidusrühmadega parimate tavade tutvustamise ja reformide rakendamise üle (3).

1.5 Komitee rõhutab, et strateegia reformidega tagatakse kodanikele oluline majanduslik ja sotsiaalne stabiilsus koos säästva arengu eesmärkidega. Avaliku ja erasektori eri osalejad peaksid kõik määratlema oma rolli ja positiivse panuse, ühendades sel viisil majandusliku tulemuslikkuse ja sotsiaalse õigluse eesmärgiga tagada elanikkonna heaolu Euroopas.

1.6 Komitee peab äärmiselt soovitavaks, et kõik sidusrühmad (riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil) oleksid otseselt kaasatud asjakohase tasandi tõhusa juhtimise määratlemisse. Konsulteerimise eri tasandid vajavad eri osalusvorme ja töömeetodeid.

1.7 Liikmesriikide erinevusi arvestades soovitab komitee luua liikmesriikides alalisi dialooge, kaasates ühelt poolt riiklikke majandus- ja sotsiaalnõukogusid, teiselt poolt sotsiaalpartnereid, kaasates samuti muid ühiskonna sidusrühmi (VKEd, sotsiaalmajanduslikud organisatsioonid (4)) ja akadeemilisi ringkondi või ekspertrühmi. Kaasata tuleks ka sotsiaalse ühtekuuluvuse ja võrdsete võimaluste edendamisega tegelevaid organisatsioone.

1.8 Komitee teeb ettepaneku korraldada iga Lissaboni juhtimistsükli lõpus konverents (riikliku alalise dialoogi jätkuna) sidusrühmade ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega, arutamaks tsükli edusamme ja puudusi. Üldiselt moodustab edu ja saavutuste rõhutamine ja edendamine ühiskonna jaoks tugevama aluse reformiprotsessi jätkamiseks.

1.9 Komitee rõhutab vajadust parema ja üksikasjalikuma järelevalvesüsteemi järele (eri sidusrühmade roll ja tegevus rakendusprotsessis) ning teeb seepärast ettepaneku üldisemalt kasutada kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete võrdlusuuringute mudelit (vt punkt 2.8), mida mõned riigid praegu katsetavad, võimaldades nii tugevdada kodanikuühiskonna organisatsioonide rolli rakendus- ja järelevalveprotsessides.

1.10 Komitee leiab, et on kiireloomuline vajadus strateegia metoodika ja rakendamise aspektide laiema avaliku arutelu järele, ning kutsub kõiki organiseeritud kodanikuühiskonna osalejaid üles osalema Lissaboni reformide laiemas ja sügavamas arutelus eri tasanditel. Riiklike majandus- ja sotsiaalnõukogude või nende liikmesriikide samalaadsete kodanikuühiskonna organisatsioonide erilist rolli, kus riiklikud majandus- ja sotsiaalnõukogud puuduvad, tuleks tugevdada seal, kus nende roll ei ole veel piisavalt suur. Kõrvuti sotsiaalpartneritega konsulteerivate organitega tuleb kaasata ka teisi Lissaboni strateegia konkreetsete aspektidega tegelevaid nõuandvaid organeid (säästva arengu, võrdsete võimaluste või vaesusevastase võitlusega tegelevad riiklikud nõukogud).

1.11 Komitee peab vajalikuks, et Euroopa Komisjon ja liikmesriigid astuvad uusi konkreetseid samme rakendamise soodustamiseks, kasutades eri teabevahetusmeetodeid, eriti elektroonilist teabevahetust (parimate tavade määratlemine, tulemustabelid jms). Edendada tuleks piiriülest koostööd ja parimate tavade levitamist.

1.12 Komiteel võib olla otsustav roll nii teabevahetusplatvormina riiklike majandus- ja sotsiaalnõukogude, sotsiaalpartnerite ja teiste kodanikuühiskonna osalejate ning Euroopa institutsioonide vahel kui ka seisukohtade ja kogemuste vahetamise platvormina riiklike valitsusväliste osalejate vahel. Komitee hindab kõrgelt riiklike majandus- ja sotsiaalnõukogude ja teiste kodanikuühiskonna organisatsioonide panuseid aruteludesse.

1.13 Komitee rõhutab, et kõigil juhtudel peaksid Lissaboni strateegia riiklikud koordinaatorid tegema riiklike reformikavade koostamisel, rakendamisel ja hindamisel regulaarset koostööd kõigi selgelt kindlaksmääratud sidusrühmadega. Komitee kutsub liikmesriikide valitsusi üles tõhustama kodanike teavitamist kodanikuühiskonna ja sotsiaaldialoogi tulemustest seoses Lissaboni strateegia eesmärkidega.

2. Sidusrühmade roll juhtimisprotsessis – tõhusa juhtimise uued viisid ja vahendid

2.1 Kuna rahvusvaheline majandus seisab silmitsi väga tõsiste väljakutsete ja ebakindlusega, on positiivne meeleolu Euroopa majanduses märkimisväärselt langenud. Selles olukorras muutuvad Lissaboni tegevuskava ja tasakaalustatud struktuurireformide rakendamine veelgi olulisemaks ning on vaja viivitamatuid lahendusi.

2.2 Komitee peab strateegia tõhusat juhtimist äärmiselt oluliseks selle järjekindla rakendamise jaoks ning toonitab, et eri tasandite (riiklik, piirkondlik, kohalik) tugevdamine võib innustada ettepanekuid ja lahendusi.

2.3 Komitee märgib, et paljudes liikmesriikides nähti strateegiat algselt riikliku valitsuse ja ELi institutsioonide vaheliste suhetena. Komiteel oli koos riiklike majandus- ja sotsiaalnõukogude ja teiste kodanikuühiskonna organisatsioonidega oluline osa juhtimise parandamisel algse olukorraga võrreldes. Komitee märgib kahetsusega, et osalemine ei ole kõigis liikmesriikides ühtviisi edenenud.

2.4 Lissaboni strateegia riiklikud koordinaatorid peaksid aktiivsemalt kaasama kodanikuühiskonna organisatsioone ja sotsiaalpartnereid Lissaboni strateegia toetamiseks vajalikesse tegevustesse ja reformidesse (nt õigeaegne teave, ühisürituste kavandamine jms) ning strateegiat laiemale avalikkusele tõhusamalt tutvustama.

2.5 Tihe koostöö riiklike majandus- ja sotsiaalnõukogude, sotsiaalpartnerite ja teiste kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel annab panuse poliitika positiivsetesse välismõjudesse ning loob uusi sünergiaid. Tuleks tagada kõigi sidusrühmade, sealhulgas ebasoodsas olukorras olevate rühmade (puuetega inimesed, sisserändajad jt) esindajate osalemine.

2.6 Edukas rakendamine nõuab ELi eri fondide (struktuurifondid jt) rahaliste vahendite tõhusamat kasutamist kooskõlas Lissaboni strateegia eesmärkidega.

2.7 Tõhus mitmetasandiline juhtimine

2.7.1 Globaalsetele väljakutsetele asjakohaselt reageerimiseks on vaja uusi ja uuenduslikke juhtimisviise. Komitee soovitab luua alalisi dialooge, kuhu on kaasatud riiklikud majandus- ja sotsiaalnõukogud, sotsiaalpartnerid, VKEd, ülikoolid, muud kodanikuühiskonna organisatsioonid, sealhulgas sotsiaalmajanduslikud organisatsioonid, ning sotsiaalse ühtekuuluvuse ja võrdsete võimaluste edendamisega tegelevad organisatsioonid. Kõnealused dialoogid aitaksid tuvastada rakendusprotsessis esinevaid probleeme ja töötada välja uusi stiimuleid mahajäänud piirkondade jaoks. Sel viisil saavad liikmesriikide majandus- ja sotsiaalnõukogud ja samalaadsed organisatsioonid anda oma panuse ettepanekute koostamisse, mille eesmärk on pakkuda lahendusi tõstatatud probleemidele.

2.7.2 Alalised dialoogid toimiksid riikides, kus seda vajalikuks peetakse, tõhusa mitmetasandilise juhtimise vahenditena koostöös Lissaboni strateegia riikliku koordinaatoriga. Nad aitaksid hinnata igas (komisjoni riigispetsiifiliste soovituste alusel) prioriteetses valdkonnas võetud meetmeid, kasutades võimalusel kvantitatiivset ja kvalitatiivset võrdlusanalüüsi riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil (vt punkt 2.8). See võib olla abiks ka piiriülese võrdlusanalüüsi teostamisel.

2.7.3 Euroopa Komisjoni ja sotsiaalpartnerite, valitsusväliste organisatsioonide ja eri kodanikuühiskonna organisatsioonide kohtumistel tuleks tagada läbipaistvus (juurdepääs andmetele, tähtaegadest kinnipidamine).

2.7.4 Üks vahend, mis aitaks Lissaboni tegevuskava rakendada, on avatud kooskõlastusmeetod. Komitee on mitmel korral väitnud, et avatud kooskõlastusmeetodit saaks kasutada paremini ja tõhusamalt. Seda on võimalik saavutada hiljuti kehtestatud ühtsete põhimõtete (5) lähenemisviisi abil ning võimaldades organiseeritud kodanikuühiskonnal osaleda Lissaboni strateegia eesmärkide sõnastamisel ja isegi arutamisel Euroopa tasandil. Praeguses keerulises rahalises ja majanduslikus olukorras peavad kõik valitsused ja sidusrühmad astuma samme paremate eesmärkide seadmiseks.

2.7.5 Sidusrühmad peaksid töötama välja uued meetodid parimate tavade levitamiseks: mitmetasandiline võrgustik hõlmaks kahepoolset teabevahetust eri valitsustasandite vahel, piiriüleste eesmärkide seadmine eeldaks kahe või enama liikmesriigi piirialade tihedamat koostööd.

2.8 Kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed võrdlusuuringud

2.8.1 Liikmesriikide erinevused hõlmavad ka erinevusi struktuurinäitajate kohta asjaomaste andmete kogumisel. Tuleb leida viise ja vahendeid kõrgetasemelise objektiivse teabe saamiseks näitajate kohta eri liikmesriikides. Sel eesmärgil oleks veelgi tervitatavam tõhustada Eurostati eeskujul olemasolevaid suhteid vastutavate asutuste (nt riiklike statistikaametite) vahel, et nii tõhustada vajalikku ühist alust. Kõnealused andmed peaksid olema kõikidele kättesaadavad ja arutelud kriteeriumide valiku üle peaksid olema võimalikult läbipaistvad.

2.8.2 Riikliku reformikava eesmärkidel põhinev ning sidusrühmade ja valitsuse esindajate koostöös koostatud kvantitatiivne ja kvalitatiivne võrdlusuuring pakuks tõhusat ja konkreetset teavet igas liikmesriigis tehtud edusammude mõõtmiseks nii struktuurinäitajate (6) kui ka Lissaboni strateegia üldeesmärkide põhjal. Iga liikmesriigi majandus- ja sotsiaalnõukogu või samalaadne organisatsioon peaks välja töötama omaenda prioriteetide kriteeriumid ja neid analüüsima. Belgia, Bulgaaria ja Prantsusmaa riiklikud majandus- ja sotsiaalnõukogud juba teostavad korrapäraseid (nt iga kahe aasta järel) võrdlusuuringuid liikmesriikide valitsuste poolt kokkulepitud 14 näitaja ja veel mõne struktuurinäitaja kohta, kasutades selleks Eurostati veebilehel vabalt kättesaadavat statistikat. Teised riiklikud majandus- ja sotsiaalnõukogud võiksid soovi korral neist eeskuju võtta.

2.8.3 Riiklikke kriteeriumeid saaks muuta ja kohandada vastavalt iga tasandi (riiklik, piirkondlik, kohalik ja valdkondlik (7) tasand) nõuetele. Iga prioriteetse valdkonna (nagu 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogul määratletud) riiklikud võrdlusuuringud keskenduksid riiklike ja piirkondlike andmete kogumisele, et pakkuda konkreetseid tulemusnäitajaid ja meetmeid. Andmebaas peaks olema avatud nii liikmesriikide majandus- ja sotsiaalnõukogudele kui ka sotsiaalpartneritele ja teistele kodanikuühiskonna sidusrühmadele. Pakutakse välja järgmised praktilised sammud:

— kättesaadav internetipõhine võrdlusuuring EMSK veebilehel (CESLinki veebileht (8)), mis hõlmab andmete tõhusat kogumist ja analüüsi reaalajas (9);

— andmeid võiksid koguda riiklikud majandus- ja sotsiaalnõukogud või samalaadsed organisatsioonid üks kord kolmeaastase Lissaboni juhtimistsükli jooksul või sagedamini; teine võimalus on jätta andmete tagamine olemasolevate riiklike osalussüsteemide ülesandeks;

— tulemusi võiks analüüsida korrapärastel ümarlauakohtumistel ning esitada EMSK korraldataval iga-aastasel konverentsil.

2.8.4 Sel viisil suudaksid sidusrühmad seada realistlikke sihte ja pakkuda riiklike reformikavade läbivaatamiseks sidusat teavet. Lisaks oleks neid lihtne ajakohastada ja võimaldada pidevat hindamist. Samas hõlbustaks see parimate tavade määratlemist liikmesriikides.

Brüssel, 4. detsember 2008 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Mario SEPI Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peasekretär Martin WESTLAKE

(1) Euroopa Komisjoni asepresidendi Margot Wallströmi 11. juuni 2008. aasta kiri EMSK presidendile Dimitris Dimitriadisele ettevalmistava arvamuse koostamiseks Lissaboni majanduskasvu- ja tööhõivestrateegia kohta. See komiteele esitatud komisjoni taotlus on kooskõlas 2008. aasta kevadise tippkohtumise üldise sõnumiga, mis „kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tugevdama asjaomaste sidusrühmade osalemist Lissaboni protsessis”.

(2) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee märgib, et ta ei sekku mingil moel liikmesriikide olemasolevasse sotsiaalpartnerite konsultatsioonimenetlusse, nende pädevusse ega õiguspärasusse.

(3) Prantsusmaa, Hispaania, Belgia ja Madalmaade esindajad väljendasid rahulolu protsessi juhtimisega asjaomastes liikmesriikides. Vt II lisas toodud esimese missiooni järeldused.

(4) „Sotsiaalmajanduse struktuur koosneb kolmest suurest organisatsioonide rühmast: ühistud, vastastikused ühingud ja liidud ning hiljuti lisatud sihtasutused”, The Social Economy in the EU, lk 11, CESE/COMM/05/2005.

(5) Ühiste põhimõtete meetod keskendub väga konkreetsetele valdkondadele, kus liikmesriigid soovivad näha arengut isegi juhul, kui ELi pädevus on piiratud, vt EMSK 9. juuli 2008. aasta arvamus „Euroopa uus sotsiaalvaldkonna tegevuskava”, EÜT C 27, 3.2.2009, lk 99

(6) 2003. aasta detsembris leppisid liikmesriikide valitsused ühiselt kokku 14 struktuurinäitajas. Struktuurinäitajad on: SKT inimese kohta ostujõu pariteedi alusel, tööviljakus, tööhõive, eakate inimeste tööhõive, noorte omandatud haridustase, riiklikud kogukulud teadus- ja arendustegevusele, võrdlevad hinnatasemed, äriinvesteeringud, vaesumisoht pärast sotsiaaltoetuste maksmist, pikaajalise töötuse määr, piirkondlike tööhõive määrade hajutamine, kasvuhoonegaaside heited, majanduse energiamahukus ning kaubaveo mahu osakaal SKPs. Eurostat annab struktuurinäitajate kohta regulaarselt teavet:

http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=1133,47800773,1133_47802588&_dad=portal&_schema=PORTAL.

(7) Valdkondlik – ka iga majandustegevuse valdkond peaks määratlema, milliseid samme tuleb Lissaboni strateegia eesmärkide (nt uuendustegevuse ja konkurentsivõime) saavutamiseks astuda.

(8) http://www.eesc.europa.eu/ceslink/09-fr/presentation-ceslink-fr.html

(9) EMSK saab arengule kaasa aidata, võimaldades veebiruumi tulemuste levitamiseks ja teabe vahetamiseks.