[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel, 18.10.2007

KOM(2007) 606 lõplik

KOMISJONI TEATIS

ELi kaubaveokava: kaubaveo tõhusamaks, integreeritumaks ja jätkusuutlikumaks muutmine Euroopas {SEK(2007) 1351} {SEK(2007) 1367}

KOMISJONI TEATIS

ELi kaubaveokava:kaubaveo tõhusamaks, integreeritumaks ja jätkusuutlikumaks muutmine Euroopas

KONTEKST JA MEETMETE VÕTMISE VAJADUS

Kaubaveoteenus hõlmab nii toormaterjalide kui ka valmistoodete vedu ning on oluline ELi majandusele ja elukvaliteedile. Kaubavedu teeb võimalikuks tööjaotuse, võimaldab kasutada ära mastaabisäästu ja suhtelist eelist. Seepärast on kaubavedu tähtis Euroopa konkurentsivõimele.

Samuti aitab hästi korraldatud kaubavedu kaasa jätkusuutlikule ja energiatõhusale transpordile ning tugevdab ühtekuuluvust, sest võimaldab ELi ettevõtjatel, sh perifeersete piirkondade ettevõtjatel, paremini siseturule ligi pääseda ning sellest kasu saada.

Euroopa Komisjoni 2001. aasta valge raamatu vahekokkuvõttes prognoositi, et ajavahemikus 2000–2020 kasvab kaubavedu EL 25 liikmesriikides 50 % (tonnkilomeetrites). Samas tähendab see seda, et tõhusa ja jätkusuutliku kaubaveo tagamiseks tuleb lahendada mitmed poliitilised küsimused.

- Euroopa transpordisüsteem on kohati ülekoormatud, mis suurendab transpordile kuluvat raha ja aega ning kütusekulu.

- Kaubavedu peab andma oma panuse kliimamuutuse eesmärkide[1] täitmiseks ELis ning saasteainete heitkoguste ja müra vähendamiseks.

- Kaubavedu sõltub palju fossiilkütustest, millest suur osa on sisseveetav kütus.

- Liiklusohutust ja liiklusturvalisust tuleb jätkuvalt parandada.

- Ilmneb märke, et transpordi ja logistikaga seotud tööstusharudel on kvalifitseeritud töötajate leidmisega raskusi.

Kui leevendavaid meetmeid ei võeta, süvendab kaubaveosektori prognoositav kasv kõnealuseid probleeme veelgi.

Kuid probleemide kõrval on ka võimalusi, mida ei saa kasutamata jätta.

- Erinevused ELis on suurenenud iga laienemisringiga ning uue kontinentaalse turu toimimiseks on kõikjal Euroopa Liidus vaja kiiresti rakendada ajakohastatud logistilisi tehnikaid ja parimaid tavasid.

- Kaubaveologistikast on saanud integreeritud ja kontsentreeritud üleilmne turg, kus mitmed Euroopa äriühingud on maailmas juhtpositsioonil.

- Väljavaated kaubandussuhete edendamiseks ELi mittekuuluvate riikidega on olulised. Seetõttu võetakse kavandatud poliitilistes algatustes arvesse vajadust tõhustada veotegevust eelkõige naaberriikidega.

- Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kiire areng muudab kaubaveologistika korraldamist põhjalikult.

poliitilised meetmed

Nende väljakutsetega tegelemiseks käivitab Euroopa Komisjon samaaegselt mitu poliitilist algatust, mis on kooskõlas 2001. aasta transpordipoliitika valge raamatu vahekokkuvõttega[2]. Kõnealuste meetmete, mis on kõigi huvitatud pooltega peetud intensiivsete konsultatsioonide tulemus, raames toimus 13 seminari ja konverentsi, osaleti rohkem kui 30 välissündmusel ning saadi 160 kirjalikku esildist. Lisaks saadeti komisjonile üle 500 aruande logistika probleemide kohta.

Valge raamatu vahekokkuvõttes on märgitud, et alates 2001. aastast on toimunud olukorra muutus, mida iseloomustab tootmise suurenev üleilmastumine, energiavarustuse ebakindel olukord, kliimamuutuse mõjude suurenemine ning ELi kontinentaalse mõõtme teke pärast laienemist Kesk- ja Ida-Euroopasse. Arvestades neid muutusi, tuleb transpordipoliitika sisu ja vahendeid laiendada, et olla valmis uuteks väljakutseteks. Eelkõige rõhutatakse vahekokkuvõttes, et eri transpordiliikide kasutamine on vaja muuta tõhusamaks nii eraldiseisvalt kui ka kombineeritult (intermodaalsus). Käesolev meetmepakett peaks sellele eesmärgile kaasa aitama.

Kavandatavad poliitilised algatused:

- kaubaveologistika tegevuskavas [3] on tehtud mitu ettepanekut meetmete kohta, millega edendatakse kaubaveo ja liikluse juhtimist, jätkusuutlikku kvaliteeti ja tõhusust, lihtsustatakse haldusmenetlust ja vaadatakse läbi laadimisstandardid ning sõidukite mõõtmeid ja massi käsitlev direktiiv 96/53/EÜ, et seda võimaluse korral muuta (pidades silmas selle tagajärgi teistele transpordiliikidele);

- raudteekaubaveo võrgustikku käsitleva teatisega [4] muudetakse raudteekaubavedu konkurentsivõimelisemaks eelkõige tänu sellele, et tagatakse lühem transiidiaeg, suurendatakse raudtee usaldusväärsust ning parandatakse valmidust reageerida kliendi vajadustele;

- teatisega Euroopa sadamapoliitika kohta [5] esitatakse nägemus ning vahendid, mille abil saab edendada sadamate kui Euroopa transpordisüsteemi tähtsate liiklussõlmede jõudlust ning aidata sadamatel leida uusi investeeringuid, luua dialoog sidusrühmadega ja parandada oma mainet. Käesoleva teatisega rakendatakse hiljuti vastuvõetud teatist ELi integreeritud merenduspoliitika kohta,[6] milles on sätestatud terviklik sektoriülene lähenemisviis merenduse küsimustele;

ning

- komisjoni talituste töödokumendiga „ELi ühise piirideta meretranspordiruumi suunas” [7] algatatakse avalik arutelu selle üle, kuidas lähimerevedu saaks haldus- ja dokumendimenetluse lihtsustamise abil täielikult ära kasutada siseturu eeliseid ning kuidas võrdsustada merekaubavedu muude veoliikidega;

- komisjoni talituste töödokumendis merekiirteede kohta [8] kirjeldatakse merekiirteede arendamisel tehtud edusamme ning tehakse ettepanek täiendavate kvaliteedikomponentide kohta;

Koosmõju

Eespool esitatud poliitilised algatused tugevdavad üksteist ning moodustavad poliitilise tegevuskava kaubaveo tõhususe parandamiseks Euroopas. Kõnelaused algatused koos aitavad muuta kaubavedu Euroopas tõhusamaks ning jätkusuutlikumaks. Igas algatuses käsitletakse valdkonnaspetsiifilisi küsimusi, kuid algatused lähtuvad ühisest lähenemisviisist, mida iseloomustab:

- keskendumine transpordikoridoridele , mis ühendavad samuti veoahelaid naaberriikidest ja naaberriikidesse ning üle mere,

- uuenduslike tehnoloogiate ja tavade edendamine infrastruktuuri, transpordivahendite (nt sõidukid, vagunid ja laevad) ning kaubavedude juhtimise valdkonnas,

- kaubaveoahelate toimimise ja sellega seotud haldusmenetluse lihtsustamine ja hõlbustamine ning

- kvaliteedi parandamine.

Transpordikoridoridel põhinev lähenemisviis

Tänu mastaabisäästu kasutamisele pakuvad transpordikoridorid ainulaadseid tehnilisi ja majanduslikke võimalusi, mis muudavad eri liiki transpordivahendite optimaalse kasutamise atraktiivseks. On oluline, et erinevaid transpordiliike ning -koridore oleks võimalik ühendada terviklikuks uksest ukseni teenuseks, mille pakkumisel kasutatakse võimaluse korral hästi kavandatud terminale. Hästi kavandatud terminalid on eelduseks, et kaupa saaks laadida lihtsalt, usaldusväärselt ja soodsalt ühelt eri liiki transpordivahendilt teisele. Seepärast käsitletakse sadamapoliitika ja raudteekaubaveo võrgustiku kohta käivates teatistes ümberlaadimisplatvormide kättesaadavust ja ligipääsetavust ning kaubaveologistika tegevuskavas keskendutakse kaupade liikumise kvaliteedile, tõhususele ja kaubaveoga seonduva teabe kiirele edastamisele eri liiki transpordivahendite vahel.

Kaubaveo jätkusuutlikumaks muutmiseks tuleb teha jõupingutusi kaubaveost tuleneva energiakulu, müra, saasteainete ja kasvuhoonegaaside vähendamiseks.

Seda silmas pidades on logistika tegevuskavas võetud kasutusele mõiste „keskkonnasõbralikud transpordikoridorid”, st transpordikoridorid, millel on väike mõju inim- ja looduskeskkonnale. Raudtee- ja veetransport on kõnealuste keskkonnasõbralike koridoride olulised elemendid.

Infrastruktuur, transpordivahendid ja kaubavedude juhtimine

Tänane transpordiinfrastruktuur peab toime tulema järgnevateks aastateks prognoositava kaubaveo olulise kasvuga. Üleeuroopaline transpordivõrk on üks osa kõnealuse eesmärgi saavutamiseks koostatud strateegiast, mille raames on pooleli mitme strateegiliselt olulise riikidevahelise transpordikoridori loomine. Strateegia teine element on olemasoleva infrastruktuuri tõhus kasutamine, sh IT-põhiste süsteemide kasutamine, et parandada liikluse ja kaubaveo juhtimist. Nimetatud valdkonnas käimasolevatest jõupingutustest annavad tunnistust raudteesektori jaoks loodud Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteem ning kaubaveo telemaatilised rakendused, siseveeteede sektori jaoks loodud jõeteabeteenused ning mereveosektori jaoks loodud SafeSeaNet, laevaliikluse korraldamise ja teabeteenuste süsteem, automaatne identifitseerimissüsteem ning satelliitsidepõhised kaugidentifitseerimise ja kaugseire süsteemid. Logistika tegevuskavas soovitatakse teha täiendavaid jõupingutusi intelligentsete transpordisüsteemide arendamisel maanteetranspordi jaoks, et oleks võimalik saavutada koostalitlusvõime. Lisaks sellele kutsutakse tegevuskavas üles töötama selle nimel, et luua integreeritud süsteem kaupade liikumise jälgimiseks ning pikas perspektiivis ka kauba liikumise jälgimissüsteem kombineeritud vedude korral. Praegu koostab komisjon intelligentsete transpordisüsteemide 2008. aasta olulist algatust, millega luuakse intelligentsete transpordisüsteemide arendamise ja Euroopas kasutamise üksikasjalik tegevuskava ning kus käsitletakse kaubaveologistika peamisi tehnilisi rakendusi. Selliste Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide nagu Galileo ja EGNOS arendamine on kõnealuse poliitika nurgakiviks.

Samuti saab kaubavedude puhul rääkida linnamõõtmest. Kauba jaotamiseks linnapiirkondades on vaja tõhusaid ühenduslülisid magistraalteedel toimuvate pikamaavedude ja kauba sihtkohta toimetamiseks tehtavate lühivedude vahel. Kõnealust küsimust käsitletakse Euroopa Komisjoni rohelises raamatus linnalise liikumiskeskkonna koha, mis viib uute meetmete võtmiseni selles valdkonnas.

Teine eeltingimus transpordiinfrastruktuuri tõhusamaks muutmiseks on infrastruktuurile juurdepääsu takistavate transpordialaste ja majanduslike tõkete kõrvaldamine. Seda teemat käsitletakse raudteekaubaveo võrgustiku kohta käivas teatistes, sest liinide eraldamise osas puuduva kooskõla tõttu on piiriülese liikluse alaste kokkulepete sõlmimine liiga keeruline ja takistab veelgi raudteetranspordi toimimist ning põhjustab asjatut ajakulu.

Lihtsustamine

Iga transpordiliigi jaoks või sageli ka igas riigis on aja jooksul kehtestatud erinevad teenused ja eeskirjad, mille tõttu on dokumente, vastutust või muid haldusnõudeid ja -menetlust käsitlevate eeskirjade kogumid erinevad.

Kaubaveo halduskeskkonna lihtsustamise meetmed keskenduvad eelkõige multimodaalsetele transpordiahelatele. Kaubaveologistika tegevuskavas rõhutatakse vajadust luua kaubavedu käsitlevate haldusnõuete jaoks ühine liides ning samuti käsitletakse selles multimodaalse transpordiga seotud dokumentatsiooni ja vastutust. Raudteekaubaveo võrgustiku kohta käivas teatistes käsitletakse samal ajal raudteekoridoride äärde jäävates piirkondades kehtivate eeskirjade ühtlustamist.

Lähimerevedude keeruline haldus- ja dokumendimenetlus on omaette küsimus. See on osaliselt seletatav meretranspordi omapäraga, kuid ka sellega, et kui kahe ELi sadama vahel sõitev laev lahkub lähtesadamast, loetakse see ELi tolliterritooriumilt lahkunuks, et hiljem sihtsadamas jälle ELi tolliterritooriumile siseneda. Sellega kaasneb rida menetlusi, mida tuleb rakendada. Kõnealust küsimust uuritakse Komisjoni talituste töödokumendis, mis käsitleb ELi ühist piirideta mereruumi.

Kaubavedude kvaliteet

Kaubavedude teeninduskvaliteeti tuleb parandada eelkõige selleks, et muuta maanteeveole alternatiivsed liiklusviisid atraktiivsemaks. Eelkõige peaks raudtee jõudlust tõstma ning tuleks edendada veetranspordi integreerimist transpordilogistika ahelasse. Kaubaveologistika tegevuskavaga esitatakse soovitusi, kuidas parandada logistikaahelate jõudlust ja eriti keskendutakse multimodaalsete ümberlaadimise keskuste teenindustasemele.

Euroopa Komisjoni roll

Kaubavedude tõhusamaks ja jätkusuutlikumaks muutmiseks tuleb ametiasutustel luua asjakohased raamtingimused ja toetada suundumust intermodaalsuse ja jätkusuutlikkuse poole. Selline tegevus hõlmab asjakohaste seadusandlike meetmete vastu võtmist, tehnilise standardimise kohustuslikuks tegemist, poliitilise ja rahalise toetuse pakkumist ning parimate tavade edendamist. Euroopa Komisjon käsitleb ELi tasandil võetavaid meetmeid kaubaveologistika tegevuskavas, raudteekaubaveo võrgustiku kohta käivas teatises, teatises Euroopa sadamapoliitika kohta ning komisjoni talituste töödokumentides „ELi ühise piirideta mereruumi suunas” ja merekiirteede kohta käivas töödokumendis, mis moodustavad 2007. aasta kaubaveokava.

Euroopas tehtavad jõupingutused transpordikoridoride edendamiseks, liikluse ja kaubavedude juhtimise parandamiseks ning eeskirjade lihtsustamiseks ja kvaliteedi parandamiseks on eriti vajalikud transpordikoridoride riigiülese olemuse ja siseturu arenguga kaasneva piiriülese kaubaveo osakaalu tõusu tõttu ning seoses kasvu- ja kaubandusvõimaluste tekkega väljapool ELi piire. Lisaks viiks Euroopa lähenemisviisi puudumine uuendustele tuginevas tööstusharus turgude killustumiseni ja takistaks eelkõige VKEdel võtta kasutusele uus tehnoloogia ja saada kasu uuenduslikest lahendustest. Kaubaveoga seotud keskkonnaprobleemide lahendamiseks on vaja teha ühiseid jõupingutusi.

Algatuste hoogustumine

Mitu kaubavedu käsitlevat algatust võeti vastu ühel ajal, mis annab tunnistust sellest, kui tähtis on kõnealune valdkond Euroopa riikide majanduste jätkusuutlikkusele ja konkurentsivõimele. Neis sisalduvad ettepanekud on pikaajaliste konsultatsioonide tulemus. Nende tulemusena on algatatud Euroopa sotsiaalne dialoog sadamate kohta ning tõenäoliselt soodustavad need ka intensiivset sotsiaalset dialoogi kohalikul ja piirkondlikul tasandil.

Käesolevas dokumendis tutvustatud poliitiliste algatuste kogum annab suuna Euroopa transpordipoliitikale, mille alustaladeks on intermodaalsus, intelligentsed transpordisüsteemid, keskkonnasõbralikud koridorid ja kasutajale orienteeritus:

- intermodaalsuse toimimiseks on vaja tõhustada raudtee-, mere-, siseveeteede-, õhu-, ja maanteetransporti ning nendega seotud liiklussõlmede koostalitlusvõimet ja ühendatavust, et integreerida nad täielikult terviklikuks uksest ukseni teenuseks;

- intelligentsed transpordisüsteemid võimaldavad parandada transpordi ja veoste juhtimist ning suurendavad olemasoleva infrastruktuuri kasutamist;

- keskkonnasõbralike koridoride mõiste annab täiendava sisu eesmärgile integreerida keskkonna-, ohutuse- ja julgeolekualased aspektid üleeuroopalise transpordivõrgu infrastruktuuri loomisse ja toimimisse.

- tulevikus on vaja keskenduda kasutaja vajadustele.

Euroopa Komisjoni praegu kavandatavate meetmete ja algatuste rakendamisel lähtutakse eespool esitatud põhimõtetest.

[1] Brüsseli 8. ja 9. märtsi 2007. aasta Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldused.

[2] „Liikumisvõimeline Euroopa — jätkusuutlik liikuvus meie mandril” KOM(2006) 314 (lõplik).

[3] KOM(2007) 607 (lõplik)

[4] KOM(2007) 608 (lõplik)

[5] KOM(2007) 616 (lõplik)

[6] KOM(2007) 575 (lõplik)

[7] SEK (2007) 1351

[8] SEK (2007) 1367