Soovitus:

NÕUKOGU OTSUS,

millega teatatakse Portugalile, et ta peab võtma ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamisel vajalikuks peetavaid puudujääki vähendavaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

ning arvestades järgmist:

(1)Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 126 hoiduvad liikmesriigid valitsemissektori eelarve ülemäärasest puudujäägist.

(2)Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on vajalik hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja jätkusuutliku majanduskasvu kindlustamiseks. Stabiilsuse ja kasvu pakt hõlmab nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta, mis võeti vastu selleks, et soodustada valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kiiret korrigeerimist.

(3)2. detsembril 2009 otsustas nõukogu kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu (edaspidi „EÜ asutamisleping“) artikli 104 lõikega 6, et Portugalil on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning esitas vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artiklile 3 soovituse korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2013. aastaks. Vastuseks Portugali taotlusele saada rahalist abi Euroopa Liidult, liikmesriikidelt, mille vääring on euro, ja Rahvusvaheliselt Valuutafondilt (IMF) otsustas nõukogu anda Portugalile rahalist abi. 17. mail 2011 kirjutasid komisjon ja Portugali ametiasutused alla konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi käsitlevale vastastikuse mõistmise memorandumile (edaspidi „vastastikuse mõistmise memorandum“). Sestsaadik on nõukogu adresseerinud Portugalile Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel kaks uut soovitust (9. oktoobril 2012 ja 21. juunil 2013), millega pikendati ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tähtaega vastavalt kuni 2014. ja 2015. aastani. Mõlemas soovituses leidis nõukogu, et Portugal on rakendanud tõhusaid meetmeid, kuid on toimunud ootamatuid majandust kahjustavaid sündmusi, millel on olnud oluline negatiivne mõju riigi rahandusele.

(4)Alusepingu artikli 126 lõike 8 kohaselt otsustas nõukogu 12. juulil 2016, et Portugal ei ole võtnud nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitusest lähtuvaid tõhusaid meetmeid.

(5)Kui määruse (EÜ) nr 479/2009 kohased tegelikud andmed osutavad, et osalev liikmesriik ei ole aluslepingu artikli 126 lõike 7 alusel antud soovituses sätestatud tähtaja jooksul ülemäärast eelarvepuudujääki korrigeerinud, peaks nõukogu tegema viivitamata aluslepingu artikli 126 lõike 9 alusel otsuse.

(6)Komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi kohaselt on oodata Portugali majanduse mõõdukat taastumist. Prognooside kohaselt peaks SKP 2016. aastal kasvama 1,5 %, st samas tempos nagu 2015. aastal, seda peamiselt sisenõudluse mõjul, kuid makromajanduslik tasakaalustamatus jääb endiselt suureks. Eratarbimine 2016. aastal tõenäoliselt väheneb kaudsete maksude kasvu ja energiahinna inflatsiooni teatava taastumise tõttu. 2015. aasta esimest poolt iseloomustanud kestvuskaupade tarbimise jõuline suurenemine ei peaks prognooside kohaselt keskpikas perspektiivis enam jätkuma, kuna endiselt suur töötus ja võlakoormus survestab kodumajapidamisi oma sääste suurendama. Äriinvesteeringute tegemine aeglustus oluliselt juba 2015. aasta teises pooles ja ei ole oodata, et selle kasvutempo kiiresti taastuks, hoolimata suhteliselt kõrgest tootmisvõimsuste rakendamise tasemest. Koguinvesteeringute kasvu mõningast kiirenemist küll prognoositakse 2017. aastaks, sest seda toetavad ELi struktuurifondid ja paremad rahastamistingimused. Prognooside kohaselt kasvab eksport vastavalt välisnõudlusele, kuid impordimaht jääb ekspordimahust siiski suuremaks. Seetõttu prognoositakse, et netokaubanduse panus SKP kasvu jääb mõnevõrra negatiivseks, kuigi oluliselt vähem negatiivseks kui 2015. aastal. THHI inflatsioon peaks 2016. aastal kasvama 0,7 %ni, peamiselt kõrgemate kaudsete maksude toel. Kuigi väljavaadete halvenemise risk on kevadprognoosi avaldamisest saadik kasvanud, kinnitavad 2016. aasta esimese kvartali andmed ja teise kvartali esialgsed andmed üldiselt ülejäänud aasta prognoosikohaseid väljavaateid.

(7)Komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2016. aastal vähenema 2,7 %-ni SKPst. 2016. aasta eelarves, mis jõustus 31. märtsil 2016, on ette nähtud viia puudujääk 2,2 %-ni SKPst, mida kinnitati ka 2016. aasta stabiilsusprogrammis. Vahe valitsuse eesmärgi ja komisjoni prognoosi vahel tuleneb komisjoni vähem optimistlikust makromajanduslikust stsenaariumist, mille kohaselt on oodata väiksemat maksutulu ja suuremaid sotsiaalkulusid, aga ka komisjoni konservatiivsemast hinnangust tulule, mis saadakse teatavatest konsolideerimismeetmetest, eelkõige vahetarbimises ja muudes jooksvates kuludes kavandatud kokkuhoiust. Komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2017. aastal vähenema 2,3 %-ni SKPst. Prognoositud paranemine on suures osas tingitud puudujäägi vähendamisest ühekordse meetmega, mis on seotud eeldatavasti sissenõutava BPP (Banco Privado Português) pangagarantiiga, mis vastab ligikaudu ¼ %-le SKPst. Kui see ühekordne mõju eelarvele maha arvata, peaks eelarvepuudujääk 2017. aastal ulatuma 2,6 %-ni SKPst. Lähtudes komisjoni hinnangust 2016. aasta eelarves ja 2016. aasta stabiilsusprogrammis märgitud meetmetest saadava tulu kohta, peaks struktuurne puudujääk komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi kohaselt suurenema nii 2016. kui ka 2017. aastal ¼ % võrra SKPst.

(8)Valitsemissektori koguvõla suhe SKPsse on ajavahemikul 2013–2015 üldjoontes stabiliseerunud, olles 2013. aastal 129,2 %, 2014. aastal 130,2 % ja 2015. aastal 129,0 %. Võttes arvesse võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni märkimisväärset erinevust 2016. aastal, millel on võlga vähendav mõju, ja jätkuvat esmast eelarveülejääki, peaks komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi kohaselt võlasuhe kahanema 2016. aastal 126 %-ni SKPst ja seejärel 2017. aastal 124,5 %-ni SKPst. Portugali eelarve ei tundu lühikeses perspektiivis olevat olulise surve all, ehkki lühiajalisi katsumusi ei saa välistada (need tulenevad valitsemissektori võla bruto- ja netosummast, brutorahastamisvajadusest, rahvusvahelisest netoinvesteerimispositsioonist, samuti viivislaenude osakaalust ja selle muutumisest ning pangandussüsteemi üldisest kapitalivajadusest). Keskpikas perspektiivis tunduvad riskid aga olevat märkimisväärsed, kui võtta arvesse suurt võlataset ja seda, et võlasuhe on väga tundlik intressimäära tõusu ja negatiivsest nominaalkasvust tulenevate vapustuste suhtes. Pikas perspektiivis tundub jätkusuutlikkusrisk olevat väiksem tänu varem elluviidud pensionireformidele, juhul kui pidevalt säilitatakse piisavat struktuurset esmast eelarvepositsiooni.

(9)2016. aasta eelarves võetud eelarvepoliitiliste meetmete korral oleks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2016. aastal alla 3 % SKPst. Komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi kohaselt on aga kindlusvaru, millega hoitakse ära aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse ületamine, väike. Arvestades, et majanduse ja eelarve areng on väga ebakindel, tuleks korrektsiooni tegemise aastaks soovitatav eelarve-eesmärk kehtestada tasemel, mis jääb kindlalt alla aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % SKPst, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi kestva mõjuga korrigeerimine nõutud tähtajaks.

(10)Nõukogu otsuses, millega teatatakse, et liikmesriik peab võtma eelarvepuudujäägi vähendamise meetmeid ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 9 kohaselt, tuleb määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 5 kohaselt esitada nõue, et liikmesriik täidaks iga-aastaseid eelarve-eesmärke, mis otsuse alusena kasutatud prognoosi kohaselt peavad tagama tsükliliselt kohandatud eelarvepositsiooni minimaalse paranemise vähemalt 0,5 % SKPst aastas, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Kuna käesolev nõukogu teatamisotsus võetakse vastu aasta teisel poolel ning võttes arvesse komisjoni kevadprognoosis esitatud hinnanguid, oleks asjakohane hoida 2016. aastal struktuurne eelarvepositsioon muutumatul tasemel, et luua piisav kindlusvaru ülemäärase eelarvepuudujäägi püsivaks korrigeerimiseks.