SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

ELi sotsiaalse mõõtme kasvav tähtsus

Euroopa Liidu poliitilise tegevuskava keskmes on eesmärk saavutada suure konkurentsivõimega sotsiaalne turumajandus, tagada majanduskasv, paremad töökohad, sotsiaalne areng ja sotsiaalne õiglus kõigile ELi kodanikele. 2015. aasta juunis rõhutati viie juhi aruandes Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise kohta tugeva sotsiaalse Euroopa ülesehitamise olulisust. President Juncker edastas oma Euroopa Liidu olukorda käsitlevas 2015. aasta septembri kõnes nimetatud ambitsiooni, rõhutades, et me peame „taaslooma nii liikmesriikide vahel kui ka ühiskondade sees lähenemisprotsessi, mille keskmes on tootlikkus, töökohtade loomine ja sotsiaalne õiglus.“

Seda eesmärki järgitakse jõuliselt uuendatud Euroopa poolaasta ehk ELi tasandi majanduspoliitika koordineerimise iga-aastase tsükli kaudu kooskõlas 2015. aasta oktoobri teatisega majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimiseks võetavate meetmete kohta. Majandus- ja rahaliidu jätkusuutlikkuse ja õiguspärasuse jaoks on eriti oluline Euroopa poolaasta majanduslike ja sotsiaalsete eesmärkide tasakaalustatud suhe. Seega on Euroopa poolaastal muutunud olulisemaks sotsiaalsed ja tööhõive-eesmärgid, mille puhul hinnatakse nii riigiaruannetes kui ka riigipõhistes soovitustes sotsiaalseid ja tööhõivealaseid küsimusi ning edendatakse parimatel tavadel põhinevaid poliitikareforme.

Komisjon on teinud ka ettepaneku arendada välja Euroopa sotsiaalõiguste sammas eesmärgiga edendada ülespoole ühtlustumist tööhõives ja sotsiaalsetes tingimustes ning suuremat vastupanuvõimet tagasilöökidele majanduses. Sotsiaalõiguste sammas peaks põhinema ELi sotsiaalõigustikul ja seda täiendama, et suunata poliitikat nendes valdkondades, mis on olulised tööturu ja hoolekandesüsteemide sujuvaks ja õiglaseks toimimiseks. Sambast peaks kujunema võrdlusraamistik, mis võimaldab jälgida osalevate liikmesriikide saavutusi tööhõive- ja sotsiaalvaldkonnas, et suunata reforme riigi tasandil. See on eelkõige suunda näitav dokument euroala uues ühtlustamisprotsessis. See peaks aitama tagada, et majanduse areng toob kaasa ka sotsiaalse arengu ja suurema ühtekuuluvuse, mis on kooskõlas strateegiaga „Euroopa 2020“ ja selle kaasava majanduskasvu eesmärkidega.

Sellist tugevat pühendumist ELi sotsiaalsetele eesmärkidele peab toetama kindel tõendite baas. Võttes arvesse ka seda, et kulutused sotsiaalpoliitikale laiemas mõistes (sh sotsiaalkaitsele, haridusele ja tervishoiule) moodustavad enamikus liikmesriikides enam kui veerandi SKPst ja enam kui poole avaliku sektori kulutustest, tuleb kindlalt keskenduda poliitika tulemustele, kulutõhususele ning jõupingutustele paremate tulemuste saavutamiseks rahvusvaheliste võrdluste, võrdlussüsteemide ja vastastikuse õppimise kaudu.

EL vajab usaldusväärset ja ajakohast sotsiaalstatistikat, et jälgida sotsiaalset olukorda ning majandusarengu ja -poliitika mõju sotsiaalsetele tingimustele liikmesriikides ja nende regioonides ning eri elanikerühmade olukorrale. See muudab hädavajalikuks selle, et selliseid teemasid nagu vaesus ja sotsiaalne tõrjutus, ebavõrdsus, oskused, kõigi juurdepääs tööhõivele ja sotsiaalkaitse kulutused, tuleks kindlate ja ajakohaste statistiliste andmetega paremini kirjeldada.

Euroopa sotsiaal- ja tööhõivestatistika

Euroopa statistikasüsteem (ESS) annab statistilisi andmeid, mida kasutatakse liikmesriikide tulemuslikkuse hindamisel Euroopa poolaasta kontekstis, strateegia „Euroopa 2020“ kesksete eesmärkide jälgimisel, paljude tööhõivet ja sotsiaalseid arengusuundi käsitlevate komisjoni hindamisraamistike rakendamisel ning tee rajamisel Euroopa tulevaseks strateegiliseks nägemuseks pärast strateegiat „Euroopa 2020“. ESS on aastate jooksul loonud kõrgetasemelisi vahendeid, et esitada täiustatud ja võrreldavat statistikat paremaks poliitikakujundamiseks Euroopa tasandil ja liikmesriikides.

ESS seisab üha rohkem silmitsi kasvava vajadusega statistilise teabe järele analüüsiks, teadusuuringuteks ja poliitikakujundamiseks. Lisaks peaksid statistilised andmed vastama jätkuvalt ametliku statistika kõrgetele kvaliteedinormidele, sh ajakohasusnõudele.

ELi tasandil kasutatav sotsiaalstatistika on võetud erinevatest allikatest: rahvaloendused, kokkuvõtlikud haldusandmed, andmed ettevõtetelt ning andmed isikute ja kodumajapidamiste kohta, mis on kogutud valimitest individuaalsel tasandil. Käesolev ettepanek on seotud nimetatud sotsiaalstatistika viimase allikaga.

Kehtiv süsteem Euroopa statistika loomiseks isikute ja kodumajapidamiste kohta, mis põhineb valimitest kogutud individuaalse tasandi andmetel (edaspidi „valimitest kogutud Euroopa sotsiaalstatistika“), on koostatud mitmest valdkonnapõhisest määrusest, milles määratletakse täpsed käsitletavad teemad ja andmete kogumise tehnilised nõuded (nt valimi suurus, kvaliteedikriteeriumid ja andmeedastusnõuded). Praegu on olemas viis õiguslikku alust selliste Euroopa sotsiaaluuringute läbiviimiseks, mis on seotud vastavalt tööjõu-uuringu (LFS), sissetulekuid ja elamistingimusi käsitleva ELi statistika (EU-SILC), täiskasvanuhariduse uuringu (AES), Euroopa terviseküsitlusuuringu (EHIS) ning uuringuga info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate (IKT) kasutamise kohta leibkondade poolt (ICT-HH). Üksnes mitteametliku kokkuleppe alusel viiakse läbi kaks Euroopa uuringut: kodumajapidamiste eelarve uuring ja ühtlustatud Euroopa ajakasutuse uuring.

Nimetatud algatus on õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT) osa ja selle eesmärk on ühtlustada valimitest kogutud Euroopa sotsiaalstatistikat ja muuta andmete kogumise protsess tõhusamaks ning statistilised tulemused asjakohasemateks. Kavandatud määrus peaks tagama pikas perspektiivis andmete võrreldavuse ja ühtsuse. Euroopa sotsiaaluuringute süsteem peaks olema piisavalt töökindel ja tõhus ning tagama, et säiliks statistika kõrge kvaliteet – mis võib olla keeruline, arvestades pidevaid muutusi selles statistikavaldkonnas: kiire innovatsioon infotehnoloogia meetodites ja kasutusviisides, uute andmeallikate kättesaadavus, andmekasutajate muutuvad vajadused ja ootused ning jätkuv surve olemasolevatele ressurssidele.