[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 22.5.2006

SEK(2006) 633 lõplik

2006. AASTA ÜLDEELARVE ESIALGNE PARANDUSEELARVE PROJEKT NR 3

TULUDE KOONDARVESTUS TULUDE JA KULUDE EELARVESTUS EELARVEJAGUDE KAUPA III jagu- Komisjon VIII jagu, B-osa — Euroopa andmekaitseinspektor

(komisjoni esitatud)

2006. AASTA ÜLDEELARVE ESIALGNE PARANDUSEELARVE PROJEKT NR 3

TULUDE KOONDARVESTUS TULUDE JA KULUDE EELARVESTUS EELARVEJAGUDE KAUPA III jagu- Komisjon VIII jagu, B-osa — Euroopa andmekaitseinspektor

Võttes arvesse

- Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 272,

- Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 177,

- nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust[1], eriti selle artiklit 37,

esitab Euroopa Komisjon seletuskirjas toodud põhjustel eelarvepädevatele institutsioonidele 2006. aasta eelarve esialgse paranduseelarve projekti nr 3.

SISUKORD

SELETUSKIRI 4

1. Sissejuhatus 4

2. III jagu (komisjon) 4

2.1. Euroopa GNSS järelevalveamet 4

2.2. Euroopa Lennundusohutusamet 5

2.3. Välispiiridel tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur 6

3. VIII jagu, B-osa (Euroopa andmekaitseinspektor) 7

KOKKUVÕTLIK TABEL FINANTSPERSPEKTIIVI KOHTA RUBRIIKIDE KAUPA 9

TULUDE KOONDARVESTUS

TULUDE JA KULUDE ARVESTUS EELARVEJAGUDE KAUPA

Kulude koondarvestus ning tulude ja kulude eelarvestus eelarvejagude kaupa edastatakse eraldi SEI-BUD süsteemi kaudu. Ingliskeelne versioon kavandatavate tulude koondarvestusest ning tulude ja kulude eelarvestusest eelarvejagude kaupa on teabe eesmärgil esitatud lisas.

SELETUSKIRI

1. SISSEJUHATUS

Käesolev esialgne paranduseelarve projekt koosneb neljast osast, millest kolmega muudetakse III jagu (Euroopa Komisjon) ja ühega VIII jao B-osa (Euroopa andmekaitseinspektor). Nimetatud osad hõlmavad täpsemalt järgmist:

- Euroopa GNSS järelevalveameti assigneeringute suurendamine, võtmaks arvesse teatavate ühisettevõtte Galileo ülesannete ülekandmist nimetatud ametile,

- Euroopa Lennundusohutusameti töötajaskonna suurendamine standardimiskontrolliprogrammide teostamiseks,

- välispiiridel tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri töötajaskonna suurendamine,

- Euroopa andmekaitseinspektorile eraldatavate assigneeringute suurendamine (eelarverida B- 1 1 7 5 „Kirjaliku ja suulise tõlke kulud“).

2. III JAGU (KOMISJON)

2.1. Euroopa GNSS järelevalveamet

Euroopa GNSS järelevalveamet loodi nõukogu 12. juuli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 1321/2004 Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuuride loomise kohta.[2]

Järelevalveameti ülesannete täielik loeteelu on esitatud nimetatud määruse artiklis 2. Järelevalveamet toimib eelkõige kontsessiooniluba väljaandva asutusena ja sõlmib eraõigusliku kontsessiooni valdajaga kontsessioonilepingu. Järelevalveametit on järk-järgult rajatud alates 2005. aasta suvest, amet saab lõplikult töövalmis 2006. aasta jooksul.

Kuna ühisettevõte Galileo loodi arendusetapi lõpuleviimiseks, on selle eksisteerimisperiood seotud nimetatud etapi kestusega. Algselt pidi etapp kestma ajavahemikul 2002–2005 k.a, kuid seda on nüüd pikendatud kuni aastani 2008. Seega ei lõpetaks ühisettevõte Galileo praeguse põhikirja järgselt oma tegevust enne 2008. aastat, mis tähendab umbes kolm aastat pikemat eksisteerimisperioodi kui esialgselt kavandatud.

Komisjon leiab, et on kasutu ja kulukas pikendada ühisettevõtte eksisteerimisperioodi kauemaks kui 2006. aasta lõpuni, eriti põhjusel, et järelevalveamet on võimeline võtma 2006. aasta vältel täielikult üle ülesanded, mida ühisettevõtte praegu täidab.

Selleks et lõpetada ühisettevõtte Galileo tegevus ja anda järelevalveametile õiguslik alus enamiku praegu ühisettevõte Galileo täidetavate ülesannete ülevõtmiseks, on komisjon algatanud menetlused asjaomaste määruste muutmiseks.

Järelevalveameti vastutusalasse kantakse järk-järgult üle järgmised ülesanded:

- arendusetapi teostamise järelevalve: süsteemi tehniline arendamine lepingu alusel, mis sõlmitakse Euroopa Kosmoseagentuuriga;

- kasutuselevõtu- ja kasutamisetapi ettevalmistamine ning eelkõige läbirääkimised kontsessioonilepingu üle;

- teadusuuringud (teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse 6. ja 7. raamprogramm). Nii arendus- kui kasutuselevõtu- ja kasutamisetapis tuleb järelevalveametil teha või rahastada mitmeid teadusuuringuid, mille eesmärk on määrata kindlaks tulevikus kasutatavad satelliit-raadionavigatsioonirakendused või neid edendada ning valmistada ette uue põlvkonna satelliidid;

- rahvusvahelise koostöö raames (eriti Hiina ja Iisraeliga) tehtava teadustegevuse seire;

- ühisettevõtte likvideerimine pärast 31. detsembrit 2006.

Siinkohal tuleb märkida, et järelevalveameti 2006. aasta eelarves, mille komisjon esitas oma 2006. aasta esialgses eelarveprojektis, ei saanud kirjeldatud olukorda objektiivsetel ja eriti juriidilistel põhjustel kajastada.

Seepärast tuleb järelevalveametile tagada kuni 2006. aasta lõpuni ühisettevõtte ülesannete lõpuleviimiseks vajalik ressurss, eriti inimressurss.

Esialgses paranduseelarve projektis on 2006. aastaks arvestuslikult ette nähtud 39 töötajat (neist 11 on võetud tööle 2005. aastal, 9 aga 2006. aasta esimeses kvartalis ja 19 võetakse tööle pärast seda, kui eelarvepädevad institutsioonid on paranduseelarve vastu võtnud). Arvestuse aluseks on järelevalveameti 2006. aasta tööprogramm ja võrdlus ühisettevõtte Galileo töötajate arvuga. Ühisettevõte, kus töötas 2006. aasta alguse seisuga 43 inimest, peab andma järelevalveametile kõik oma ülesanded üle niipea, kui viimane on võimeline need vastu võtma ja mitte hiljem kui 2006. aasta lõpus. Et mitte seada ohtu Galileo ja EGNOSe programmi tõrgeteta toimimist, on seega ülimalt oluline, et järelevalveametis oleks hiljemalt kolmandas kvartalis tööl 39 töötajat, kellele saaks anda üle vajalikud teadmised ja ülesanded ning vähendada seejärel ühisettevõtte töötajaskonda ja likvideerida see täielikult 2006. aastal.

Personali hulga suurendamine 20 töötajalt 39 kõrge kvalifikatsiooniga töötajale ei tähenda mitte ainult palga-, vaid ka värbamiskulude tõstmist. Värbamist tuleb kiirendada ja see tähendab omakorda täiendavaid sisseseadmis- ja kolimistoetusi, kuna tööintervjuudele kutsutakse ja tööle võetakse kandidaate eri riikidest.

Järelevalveametil oleks talle pandud lisaülesannete täitmiseks vaja rahalisi vahendeid enne 2006. aasta lõppu. Selleks on vaja 3 050 000 euro suurust lisaeelarvet.

2.2. Euroopa Lennundusohutusamet

Euroopa Lennundusohutusamet loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1592/2002, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist.[3]

Ameti ülesandeid on kirjeldatud nimetatud määruse artiklis 5 ning nendeks on sertifikaatide väljaandmine õhusõidukite, toodete, osade ja seadmete vastavuse kohta lennukõlbulikkus- ja keskkonnanõuetele, sertifikaatide väljaandmine konstrueerimis- ja tootmisorganisatsioonidele, õhusõidukite, lennundustoodete, -seadmete ja õhusõidukite osade lennukõlbulikkuse säilitamine ning tegevuslubade andmine nimetatud ülesannetega seotud organitele ja töötajatele.

Seoses ühenduse õiguse kohaldamise järelevalvega, mida teostatakse liikmesriikide ja asjaomaste asutuste või isikute üle, on määruses ette nähtud eelkõige järgmine:

- artiklis 45 on sätestatud, et amet abistab komisjoni määruse ja selle rakenduseeskirjade täitmise järelevalves, korraldades liikmesriikide pädevate asutuste standardimiskontrolle, ning

- artikli 16 lõikes 4 on sätestatud, et komisjon töötab ameti jaoks välja töömeetodi standardimiskontrollide teostamiseks vastavalt artikli 54 lõikes 2 sätestatud menetlusele (komiteemenetlus–nõuandekomitee).

Artikli 16 punkti 4 kohaldamiseks võtab komisjon lähinädalatel vastu määruse ameti töömeetodi kohta standardimiskontrollide teostamisel. Määruses on kehtestatud, millistest vahenditest võib amet katta kulusid, mis on seotud ameti oma personali ja kontrollirühmades osaleva liikmesriikide personali koolitamise ning nimetatud ülesannete täitmiseks vajalike uute inspektorite värbamisega.

Vastavalt komisjoni kehtestatud eeskirjadele tuleb ametil koostada standardimiskontrollide kava, kvalifikatsioonikriteeriumid kontrollide teostamisest osa võtvatele oma- ja liikmesriikide töötajatele ning korraldada nimetatud töötajate koolitus. Ka peab amet kontrollid läbi viima ning esitama komisjonile ja kontrollitud liikmesriikide ametiasutustele aruande. Ning viimaks tuleb lisaks oma inspektoritele hüvitada ka liikmesriikide ametiasutuste inspektorite ja koordinaatorite lähetuskulud, kes osalevad kontrollirühmade töös.

Komisjoni esitatud määrus kehtib ameti 2006. aasta tööprogrammi kohta.

Seepärast tuleb ametile tagada kuni 2006. aasta lõpuni standardimisülesannete lõpuleviimiseks vajaminev ressurss, eriti inimressurss.

Esialgses paranduseelarve projektis on 2006. aastaks arvestuslikult ette nähtud 336 töötajat (2006. aastaks 328 ning 8 võetakse tööle pärast seda, kui eelarvepädevad institutsioonid on paranduseelarve vastu võtnud). Arvestuse aluseks on Euroopa Lennundusohutusameti tööprogramm aastaks 2006.

Personali hulga suurendamine 328-lt töötajalt 336-le kõrge kvalifikatsiooniga töötajale tähendab palga-, kuid eriti lähetuskulude suurenemist.

Euroopa Lennundusohutusametil oleks talle pandud lisaülesannete täitmiseks vaja rahalisi vahendeid enne 2006. aasta lõppu. Selleks on vaja 1 114 000 euro suurust lisaeelarvet.

Vajalikud assigneeringud saadakse transpordiohutuse eelarvevahenditest (06 02 03) TREN poliitikavaldkonna eelarverea ümberpaigutamise teel.

2.3. Välispiiridel tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur

Komisjoni esitatud esialgne eelarveprojekt FRONTEX-agentuuri 2006. aasta eelarveks töötati välja agentuuri loomist käsitleva nõukogu määruse ettepaneku finantsselgituse põhjal. Talitus- (jaotis 1 ja 2) ja tegevuskulude (jaotis 3) katmiseks taotleti vastavalt 2,314 miljonit ja 7,440 miljonit eurot, mis teeb kokku 9,754 miljonit eurot.

Eelarvemenetluse käigus suurendati Euroopa Parlamendi muudatusega jaotise 3 assigneeringuid 9,440 miljoni euroni. Ühendus eraldab ametile 2006. aastaks seega kokku 11,754 miljonit eurot. Ajutiste töötajate ametikohtade arv jääb endiseks – 17, nagu finantsselgituses ette nähtud.

Oma viimasel koosolekul 24. märtsil 2006 leppis FRONTEX-agentuuri haldusnõukogu kokku uues ametikohtade loetelus ja korrigeeris sellest tulenevalt 2006. aasta eelarvet.

Siinkohal tuleb rõhutada, et FRONTEX alustas tegevust 2005. aasta sügisel. Seega on eelarve korrigeerimine tingitud agentuuri lühiajalisest tegutsemiskogemusest ja ennekõike oma halduskeskkonna järjest paremast tundmisest.

Seega kavandatakse tõsta talituskulusid 6,1 miljoni euroni ja näha 2006. aastaks ette 28 ajutise töötaja ametikohta, mis on 11 kohta rohkem kui varem. Et mitte suurendada ühenduse eraldisi, tuleks paigutada 3,786 eurot jaotisest 3 ümber jaotisesse 1 ja 2.

Talituskulude suurendamine on peamiselt tingitud agentuuri ülesannete täitmiseks vajaliku personali hulga alahindamisest.

Ilma nimetatud muudatuseta ei ole agentuuril võimalik tagada vajalikku haldustuge ega sisekontrollistruktuure oma tegevuse nõuetekohaseks haldamiseks. Ajutiste töötajate (37% kogu koosseisust) ametikohad kätkevad vaid juhtimis- ja haldusülesandeid.

Personalikulude arvestamisel võetakse arvesse asjaolu, et värbamine toimub järk-järgult 2006. aasta jooksul. Sellest tulenevalt avaldati märtsi lõpus kuulutused 14 vaba ametikoha täitmiseks.

3. VIII JAGU, B-OSA (EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR)

Euroopa andmekaitseinspektori jaoks ette nähtud 2006. aasta kogueelarve on 3 583 833 eurot. See hõlmab ka eelarverida B- 1 1 7 5 „Kirjaliku ja suulise tõlke kulud“, mille assigneeringud ulatuvad 112 491 euroni. Tõlkekulude arvutamise aluseks on 2004. aasta ja 2005. aasta alguse tõlketööde arv. 2005. aasta teisel poolel on tõlkemaht aga suurenenud ning see näitab kasvusuunda.

2004. aastal Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni peasekretäride ning andmekaitseinspektori poolt allakirjutatud halduskoostöö kokkuleppe kohaselt teostab tõlkeid nõukogu. 2005. aasta juulis sõlmiti talituste tasandil kokkulepe, et määrata kindlaks koostöö praktiline korraldus, eelkõige tõlkehinnad, mis vastaksid Luxembourgi tõlkekeskuses kohaldatavatele hindadele. Sellest lähtuvalt ja võttes arvesse andmekaitseinspektori kavandatud tõlketellimusi, ulatuvad tõlketöö hinnad 61,5 euroni lehekülje eest. Euroopa andmekaitseinspektor püüab viia tõlgete arvu miinimumini: veebi- ja teabelehe tõlkimine kahte keelde, aastaaruande tõlkimine 19 ametlikku keelde, vastused kodanikele nende emakeeles, juriidiliste seisukohtade tõlkimine 19 keelde, kuna need avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

2006. aasta esialgse eelarveprojekti esitamise ajal 2005. aastal ei olnud Euroopa andmekaitseinspektor institutsioonina eksisteerinud veel kahte aastatki. Rajamisetapis oleva uue organina puudus tal prognooside tegemiseks veel vajalik kogemus. Sel ajal oli dokumentide avaldamine üsna piiratud ja Euroopa andmekaitseinspektoril, kes ei olnud veel täielikku tegevustsüklit läbinud, puudus varasemal kogemusel põhineva eelarve koostamiseks võrdlusmaterjal.

Praegu on võimalik tõlkimist vajavate dokumentide arvu ning nendega kaasnevaid kulusid selgelt prognoosida. Eespool nimetatud põhjustel taotletakse 2006. aastaks paranduseelarve projekti. Eelarverea B- 1 1 7 5 „Kirjaliku ja suulise tõlke kulud“ assigneeringuid tuleks suurendada 112 491-lt eurolt 667 036-le eurole.

KOKKUVÕTLIK TABEL FINANTSPERSPEKTIIVI KOHTA RUBRIIKIDE KAUPA

Finantsperspektiivid Rubriik/alamrubriik | 2006. aasta finantsperspektiiv | 2006. aasta eelarve, k.a EPEP 1* - 2/2006 | EPEP 3/2006 | 2006. aasta eelarve, k.a EPEP 1 - 3/2006 |

KA | MA | KA | MA | KA | MA | KA | MA |

1. PÕLLUMAJANDUS |

- Põllumajanduskulud | 44 847 000 000 | 43 279 720 000 | 43 279 720 000 | 43 279 720 000 | 43 279 720 000 |

- Maaelu arendamine ja kaasnevad meetmed | 7 771 000 000 | 7 771 000 000 | 7 711 300 000 | 7 771 000 000 | 7 711 300 000 |

Vahesumma kokku | 52 618 000 000 | 51 050 720 000 | 50 991 020 000 | 51 050 720 000 | 50 991 020 000 |

Varu | 1 567 280 000 | 1 567 280 000 |

2. STRUKTUURIMEETMED |

- Struktuurifondid | 38 523 000 000 | 38 522 922 880 | 32 134 099 237 | 38 522 922 880 | 32 134 099 237 |

- Ühtekuuluvusfond | 6 094 000 000 | 6 032 082 110 | 3 505 500 000 | 6 032 082 110 | 3 505 500 000 |

Kokku | 44 617 000 000 | 44 555 004 990 | 35 639 599 237 | 44 555 004 990 | 35 639 599 237 |

Varu | 61 995 010 | 61 995 010 |

3. SISEPOLIITIKA | 9 385 000 000 | 9 387 512 774 | 8 904 016 732 | +3 050 000 | +3 050 000 | 9 390 562 774 | 8 907 066 732 |

Varu | 12 285 815 | 9 235 815 |

4. VÄLISTEGEVUS | 5 269 000 000 | 5 544 000 000 | 5 369 049 920 | 5 544 000 000 | 5 369 049 920 |

Varu | -275 000 000 | -275 000 000 |

5. HALDUSKULUD | 6 708 000 000 | 6 656 369 817 | 6 656 369 817 | +554 545 | +554 545 | 6 656 924 362 | 6 656 924 362 |

Varu | 51 630 183 | 51 075 638 |

6. RESERVID | 458 000 000 | 458 000 000 | 458 000 000 | 458 000 000 | 458 000 000 |

- Tagatisreserv | p.m. | 229 000 000 | 229 000 000 | 229 000 000 | 229 000 000 |

- Hädaabireserv | p.m. | 229 000 000 | 229 000 000 | 229 000 000 | 229 000 000 |

Varu | p.m. | p.m. |

7. ÜHINEMISEELNE ABI | 3 566 000 000 | 2 572 159 038 | 2 984 409 038 | 2 572 159 038 | 2 984 409 038 |

Varu | 1 085 400 000 | 1 085 400 000 |

8. Hüvitamine | 1 074 000 000 | 1 073 500 332 | 1 073 500 332 | 1 073 500 332 | 1 073 500 332 |

Varu | 499 668 | 499 668 |

KOKKU | 123 695 000 000 | 119 292 000 000 | 121 297 266 951 | 112 075 965 076 | +3 604 545 | +3 604 545 | 121 300 871 496 | 112 079 569 621 |

Varu | 2 504 090 676 | 7 322 392 551 | 2 500 486 131 | 7 318 788 006 |

* ELi Solidaarsusfondi summa on esialgsesse paranduseelarve projekti (EPEP) kirjendatud rubriikide 3 ja 7 ülemmääradest suuremana, nagu on sätestatud 7. novembri 2002. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes (EÜT C 283, 20.11.2002).

[1] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[2] ELT L 246, 20.7.2004, lk 1.

[3] EÜT L 240, 7.9.2002, lk 1.