[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 15.10.2008

KOM(2008) 629 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE,

mis on koostatud vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 276 lõikele 3, Euratomi asutamislepingu artiklile 180b, finantsmääruse artiklile 147, EAFi finantsmääruse artikli 119 lõikele 5 ning varasema ajutise EAFi finantsmääruse samalaadsetele sätetele 2006. aasta eelarve täitmist kinnitava otsuse järelmeetmete kohta (kokkuvõte) - Euroopa Parlamendi resolutsioonid{SEC(2008)2579}

SISUKORD

EESSÕNA 3

I – KOMISJONI VASTUSED SOOVITUSTELE, MILLE EUROOPA PARLAMENT ON ESITANUD ÜLDEELARVE TÄITMISE ARUANDE KINNITAMISE RESOLUTSIOONIS 4

a) Horisontaalküsimused 4

b) Valdkondlikud küsimused 7

c) Kontrollikoja eriaruanded 10

II – EAFI EELARVE TÄITMISE ARUANDE KINNITAMINE EUROOPA PARLAMENDI POOLT 10

III – Soovitused resolutsioonides konkreetsete ametite ja Euroopa Kohtu kohta 11

EESSÕNA

Piiratud tõlkevõimaluste ja ajapiirangute tõttu avaldatakse komisjoni aruanne 2006. aasta eelarve täitmise aruannet kinnitava Euroopa Parlamendi (EP) otsuse järelmeetmete kohta[1] kõigis ELi ametlikes keeltes käesoleval kokkuvõtlikul kujul. Komisjoni täisvastused parlamendi igale konkreetsele soovitusele[2] on kättesaadavad komisjoni töödokumendis, mis on avaldatud inglise, prantsuse ja saksa keeles. Mõlemad järelmeetmete aruanded on seotud Euroopa Parlamendi 22. aprillil 2008 vastuvõetud resolutsioonidega.

Käesoleva kokkuvõtliku aruande iga peatükk[3] sisaldab viiteid eespool nimetatud komisjoni täielikus töödokumendis esitatud soovituste numbritele. Need viited aitavad lugejatel leida töödokumendis kõik vastava peatükiga seotud või neile erilist huvi pakkuvad soovitused (ja komisjoni kavandatud või juba võetud meetmed).

Üldeelarve, EAFi ja ametite eelarve täitmise aruannete kinnitavates otsustes on komisjon tuvastanud kokku 208 talle suunatud Euroopa Parlamendi soovitust. Komisjon leiab, et 100 soovituse puhul on nõutud meetmeid juba rakendatud, kuigi mõnel juhul tuleb meetmete tulemusi veel kontrollida. Veel 99 soovituse puhul nõustub komisjon võtma parlamendi soovitatud meetmeid. Komisjon ei saa nõustuda 9 soovitusega ega võta seetõttu nõutud meetmeid[4].

I – KOMISJONI VASTUSED SOOVITUSTELE, MILLE EUROOPA PARLAMENT ON ESITANUD ÜLDEELARVE TÄITMISE ARUANDE KINNITAMISE RESOLUTSIOONIS

Järgneb kokkuvõte komisjoni vastustest konkreetsetele taotlustele, mis parlament esitas oma 2006. aasta eelarve täitmise aruande kinnitamise resolutsioonis. Euroopa Parlamendi peamistes järeldustes tõstatatud küsimusi, mis on seotud riiklikku juhtimist käsitlevate deklaratsioonide, struktuurifondide ja välistegevusega, käsitletakse allpool vastavates punktides.

a) Horisontaalküsimused

Kinnitav avaldus (komisjoni töödokument, punktid 14–17)

Komisjon on jätkanud oma raamatupidamistavade parandamist näiteks selliste jõupingutuste kaudu nagu kvaliteetse raamatupidamisaruandluse projekt, mis on seotud eelkõige eelarveaasta pikkuse määramisega. 30. aprillil 2008 esitas komisjon eelarvekontrolli komisjonile nõutud aruande eelmaksete kohta 31. detsembri 2007. aasta seisuga.

On vaja täiendavaid jõupingutusi, et kõrvaldada järelevalve- ja kontrollisüsteemides hulk puudusi, eelkõige need, millele on juhtinud tähelepanu eelarvevahendite volitatud käsutajad, ja need, mis seonduvad eelarve valdkondadega, mille kohta Euroopa Kontrollikoda on andnud mitterahuldava arvamuse. Komisjon võtab jõulised meetmed, et tegeleda 2007. aasta tegevusaruandes esitatud reservatsioonide põhjustega ja jälgib hoolega edusamme.

Eelarve haldamine (komisjoni töödokument, punktid 18–19)

Komisjon tegutseb selle nimel, et tagada struktuurifondide 2000.–2006. aasta programmiperioodi lõpetamismenetluse tõhusus, auditeerides lõpetamisega tegelevaid asutusi, tõstes teadlikkust 2006. aastal väljaantud lõpetamissuuniste kohta ja lõpetades sisemised menetlused. Lõpetamise järel teostab komisjon auditid, et kontrollida jääkvigade taset ja kohaldab vajadusel täiendavaid finantskorrektsioone.

2007. aasta struktuurifondide maksed EU 10 liikmesriikidele jõudsid järele maksetele neis EU 15 riikides, kes olid programmitsükli samas punktis. Ühtekuuluvusfondi 2007. aasta maksed olid mõnes liikmesriigis ikka veel üksjagu väiksemad prognoositust ja 2007. aasta lõpus moodustasid täitmata kulukohustused kokku ligikaudu kolme aasta maksete summa. Enamik ühtekuuluvusfondi projekte saavad teha kulusid aga 2010. aasta lõpuni.

Riikide haldusdeklaratsioonid ja institutsioonidevahelise kokkuleppe punkt 44 (komisjoni töödokument, punktid 1–3 ja 20–22)

Kooskõlas komisjoni tegevuskava (ühtse kontrolliraamistiku loomiseks) meetmega 8 toetab komisjon liikmesriike, kes otsustavad vabatahtlikult välja anda riikliku deklaratsiooni, esitades oma raamatupidamissüsteemil põhinevad finantsaruanded ja vastates riiklike asutuste teabepäringutele, ehkki vastav juriidiline kohustus puudub.

Institutsioonidevahelises kokkuleppes (punktis 44) leppisid kolm institutsiooni kokku, et liikmesriigid peaksid koostama igal aastal kokkuvõtte olemasolevatest audititest ja kinnitustest. Nimetatud säte lisati muudetud finantsmäärusesse ja kokkuvõtete esitamise esimene tähtaeg oli 2008. aasta veebruaris. Komisjon koondab tähelepanu iga-aastaseid kokkuvõtteid käsitlevate sätete hoolikale rakendamisele. Iga-aastaste kokkuvõtete esimese vooru tulemused on olnud üldiselt positiivsed ja komisjon leiab, et neile edusammudele saab tugineda ka edaspidi. Kokkuvõtete ametlik esitamine keskasutuse poolt tõstab liikmesriikide usaldusväärsust vahendite kasutamisel. Komisjoni vastutavad talitused annavad liikmesriikidele tagasisidet ja suuniseid, mis on mõeldud järgmise vooru kokkuvõtete kvaliteedi tõstmiseks ja nende poolt ühenduse programmide sisekontrolliraamistikku antava panuse suurendamiseks.

Valitsemine (komisjoni töödokument, punktid 23–29)

Komisjoni juhtimismudelis[5] peetakse kinni asutamislepingu artiklite 211–219 ja 274 sätetest ning pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga nõukogus liikmesriikide poolt ühehäälselt koostatud ja 1975. aasta ühisavaldusega (olulise finantsmõjuga õigusaktide kohta) kooskõlastatud finantsmääruse (EÜ asutamislepingu artikkel 279) sätetest. Peadirektoritel ja talituste juhatajatel on juhtimisalane vastutus neile eelarvepädevate institutsioonide poolt eraldatud vahendite eest. Igaüks neist koostab (vajadusel reservatsioonidega) aastalõpuaruande ja kinnitava avalduse (iga-aastase tegevusaruande ja avalduse vahendite kasutamise kohta.

Võttes vastu komisjoni haldustegevuse koondaruande ja arvestades ka ühenduse tegevuse üldaruannet (artikkel 212), kinnitab komisjon omakollektiivset vastutust eelarve täitmise eest kooskõlas asutamislepinguga (artikkel 274). Komisjon täidab oma poliitilist ülesandeid, analüüsides talituste iga-aastaseid tegevusaruandeid ja nende kinnitavaid avaldusi ning võttes seisukoha olulisemates horisontaalküsimustes, sealhulgas asjakohaste meetmete osas, mida tuleb võtta komisjoni tasandil.

Komisjon on seisukohal, et peasekretäri või eelarve peadirektori täiendavate ametlike kinnitavate avalduste juurutamine muudaks vastutuspiire ebaselgemaks, sest see hägustaks peadirektorite vastutusvaldkondi ning võiks kaasa tuua kesktalituste ja valdkondlike talituste tegevuse kattumise.

Komisjoni poolt 24. jaanuaril 2008 vastu võetud sisekontrolli talituse põhikirjas täpsustatakse, et hiljemalt 2009. aasta kohta peaks sisekontrolli talitus välja andma üldise arvamuse kontrolli olukorra kohta komisjonis.

Komisjonil on ülevaade vahenditest, mida hallatakse koostöös liikmesriikidega. Vastutuse jagunemine haldusküsimustes on selge: liikmesriikidel lasub peamine vastutus kõikide vajalike meetmete võtmise eest, millega tagatakse, et vahendeid kasutatakse kooskõlas kehtivate eeskirjadega, sealhulgas vastutus tõhusate kontrollimehhanismide kehtestamise eest. Komisjon peab süsteemi tervikuna auditeerima ja kontrollima, et liikmesriigid täidaksid neile usaldatud ülesandeid õigesti. Juhul kui komisjon leiab, et liikmesriigi tegevus ei vasta nõuetele, peab ta kasutama olemasolevaid vahendeid maksete peatamiseks ja finantskorrektsioonide tegemiseks. Komisjon viib läbi vajalikke kontrolle ja võtab asjakohaseid meetmeid, et ta saaks võtta endale täieliku vastutuse ELi vahendite haldamise eest. Nii komisjoni kui ka liikmesriikide puhul esineb aga valdkondi, kus on veel arenguruumi. 2008. aasta veebruaris võttis komisjon vastu tegevuskava, mille eesmärk on veelgi tugevdada tema järelevalverolli struktuurimeetmete ühisel juhtimisel (KOM(2008) 97), vt allpool: Struktuurimeetmed.

Komisjoni sisekontrollisüsteem (komisjoni töödokument, punktid 30–33)

2008. aasta veebruaris esitas komisjon arenguaruande komisjoni tegevuskava kohta ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks (KOM(2008) 110), milles ta järeldab, et suurem osa „puudustest” on kõrvaldatud. Kõnealune töö viiakse lõpule 2008. aastal ja 2009. aasta alguses avaldatakse esimene mõju hindamise aruanne.

Komisjonil on valmimas põllumajanduse, Euroopa Regionaalarengu Fondi ja otsese tsentraliseeritud haldamise kontrolli kulude hinnang. Selle tulemuste alusel valmib 2008. aasta sügisel komisjoni teatis, mille eesmärk on taasalustada institutsioonidevahelist arutelu aktsepteeritava riski teemal.

Koondaruanne (komisjoni töödokument, punktid 34–36)

Koondaruandes on esitatud kõik juhud, mil komisjoni kulutuste seaduslikkust ja korrektsust ei kinnitatud täielikult; komisjon on teinud oma talitustele ülesandeks võtta jõulisi meetmeid, et tegeleda 2007. aasta tegevusaruandes esitatud reservatsioonide põhjustega ja asjaomased peadirektoraadid pühenduvad nimetatud puuduste kõrvaldamisele konkreetsete tegevuskavade alusel. Aruandes nõutakse, et alati, kui Euroopa Kontrollikoja ja peadirektori arvamused lahknevad, peab peadirektor seda oma järgmise aasta tegevusaruandes selgitama.

Tulenevalt siseauditi talituse auditist iga-aastaste tegevusaruannete kohta nõutakse 2007. aasta tegevusaruannete koostamise kohta kehtivates juhtnöörides, et tegevuskavade rakendamise hilinemisest tuleb teatada, ja sätestatakse, et siseauditi talituse tõstatatud olulisemaid küsimusi tuleb pidada reservatsioonide hindamise kvalitatiivseks kriteeriumiks.

Poliitiline vastutus ja komisjoni haldusvastutus (komisjoni töödokument, punktid 37–42)

Komisjon märgib üldisi edusamme iga-aastaste tegevusaruannete esitamisel. 2007. aastal kehtestati sisekontrolli mallid, mis tagavad talituste iga-aastaste tegevusaruannete parema võrreldavuse. Iga-aastaste tegevusaruannete kohta kehtivates juhtnöörides on sätestatud ka reservatsioonide esitamise juhised ja kriteeriumid, samuti nõutakse neis komisjoni talitustelt, et nad annaksid aru Euroopa Kontrollikoja esitatud olulisemate soovituste täitmise kohta.

2008. aasta tegevusaruannete koostamisel annab komisjon täiendavaid suuniseid maineriskide maandamise küsimuses ning vigade määra, olulisuse ja reservatsioonide vahelise seose kohta.

Komisjon tervitab Euroopa Parlamendi positiivset reaktsiooni oma soovitusele kaaluda ühist lähenemisviisi lobistide registreerimisele. On võetud meetmeid ka ELilt toetuse saajaid ja eksperdirühmade liikmeid käsitleva teabe parandamiseks.

Komisjon on seisukohal, et olemasolev komisjoni liikmete käitumiskoodeks juba sisaldab põhjalikke ja asjakohaseid reegleid vastutuse ja eetika kohta. Komisjoni liikmete personal värvatakse personalieeskirjade alusel.

Eetikanormide kohta järeldati sõltumatus uuringus,[6] et Euroopa Komisjoni süsteem on usaldusväärne ja et vajalikud eeskirjad ja menetlused on paigas.

b) Valdkondlikud küsimused

Tulud (komisjoni töödokument, punkt 43)

Komisjon lisab oma kontrolliaruannetesse reservatsioonid liikmesriikide iga-aastaste käibemaksudeklaratsioonide teatavate punktide kohta. Komisjoni jätkab koostöös liikmesriikidega jõupingutusi, et tagada reservatsioonide tühistamine mõistliku tähtaja jooksul. Komisjon teeb vajadusel halduskülastusi, mille eesmärk on koos asjaomase liikmesriigiga koostada sobivad strateegiad pikka aega täitmata reservatsioonide lahendamiseks. Kui reservatsioonide lahendamisel ei ilmne edusamme, kaalub komisjon, kas on põhjust algatada rikkumismenetlus.

Ühine põllumajanduspoliitika (komisjoni töödokument, punktid 44–54)

Nagu Euroopa Parlament, tervitab ka komisjon asjaolu, et kontrollikoda tuvastas üldisi edusamme ühise põllumajanduspoliitika 2006. aasta kulutuste haldamises. Komisjon kontrollib auditite teel jätkuvalt seda, et kõigis liikmesriikides kohaldataks ühtset haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) täielikult ja korrektselt. Puudujääkide esinemisel kehtestab komisjon finantskorrektsioonid. 2008. aastal on planeeritud uutesse liikmesriikidesse kuus IACSi teemalist kontrollmissiooni. IACSi olukorra kohta Kreekas esitatakse põllumajanduse peadirektoraadi aasta tegevusaruandes reservatsioon ja Kreeka ametiasutused rakendavad probleemi lahendamiseks tegevuskava. Komisjon jälgib olukorda tähelepanelikult.

Liikmesriigid on nüüd seoses abikõlblikkuse tingimuste järgimisega kohustatud tagama, et kõiki maaelu arengu meetmeid, sealhulgas põllumajanduse keskkonnameetmeid, saab kindlaks teha ja kontrollida, ning et liikmesriigi tasandil kehtestatud kontrollimise kord annab piisava kindluse selle kohta, et abikõlblikkuse tingimustest ja muudest kohustustest on kinni peetud. Kõnealust küsimust on käsitletud ka 2007.–2013. aasta maaelu arengu programmitöö raames.

Ühise põllumajanduspoliitika „tervisekontrolli” raames on komisjon esitanud õigusaktide ettepanekud, et hoida ära põllumajandusliku sissetulekutoetuse jagamist sellistele äriühingutele, kelle majandustegevus ei ole kas üldse või on üksnes vähesel määral suunatud põllumajandusele. Liikmesriigid võivad nimetatud määruse vastuvõtmise korral selle alusel otsustada mitte anda otsetoetusi sellistele äriühingutele.

Struktuurimeetmed, tööhõive ja sotsiaalküsimused (komisjoni töödokument, punktid 4–11 ja 55–79)

2008. aasta veebruaris võttis komisjon vastu tegevuskava, mille eesmärk on veelgi tugevdada tema järelevalverolli struktuurimeetmete ühisel juhtimisel (KOM(2008) 97). Komisjon esitab Euroopa Parlamendile igas kvartalis tegevuskava rakendamise kohta aruande, mis sisaldab teavet komisjoni sätestatud korrektsioonide ja tagasinõutud summade kohta. Vladimir Špidla ja Danuta Hübner esitasid eelarvekontrolli komisjonile esimesed kaks kvartaliaruannet vastavalt 2. juunil ja 15. juulil 2008. Komisjon esitab 2008. aasta oktoobris tegevuskava kohta vahearuande ja 2009. aasta jaanuaris lõpliku arenguaruande.

Tegevuskavasse on lisatud kontrollikoja leitud vigadega seonduvad järelmeetmed. Vastavalt oma suunistele avaliku hanke eeskirjade eiramise korral kohaldatavate finantskorrektsioonide kohta korrigeerib komisjon sajaprotsendiliselt avaliku hanke eeskirjade tõsiseid rikkumisi, näiteks kui ei reklaamita lepingut, mille suhtes tuleb kohaldada kohustuslikku tervet ELi hõlmavat hankemenetlust, ja kohaldab ühtse määraga või ekstrapoleeritud korrektsioone juhtudel, kui see on põhjendatud. Komisjon on astunud samme, et kiirendada protsessi, mille tulemuseks on otsused maksete peatamise ja finantskorrektsioonide kohaldamise kohta. Samuti on komisjon selgitanud finantskorrektsioonide valdkonnas kasutatavat terminoloogiat ja oma aruandlust vastavalt standardinud.

Nii 2000.–2006. aasta kui ka 2007.–2013. aasta programmiperioodide õigusaktid lubavad liikmesriikidel teatavatel tingimustel taaskasutada ELi projektidelt tagasi võetud vahendeid muude abikõlblike kulude katmiseks. Programmi või Ühtekuuluvusfondi projekti ELi poolt rahastatavas osas tehakse netovähendus ainult siis, kui korrektsioon tuleneb komisjoni otsusest või kui puudub kulu, millega seda asendada, näiteks 2007.–2013. aasta programmide lõpetamisel või osalisel lõpetamisel. Komisjon on seisukohal, et isegi finantskorrektsioonid, mis ei hõlma ELi poolt rahastatava osa netovähendust, võivad toimida stiimulina kontrolli parandamiseks, sest need avaldavad mõju liikmesriigi eelarvele.

Komisjon teavitas parlamenti iga-aastaste kokkuvõtete esitamise esialgsetest tulemustest 22. veebruaril 2008 ning esitas üksikasjaliku analüüsi 25. märtsil ja regionaalpoliitika ja tööhõive peadirektoraatide iga-aastastes tegevusaruannetes. Komisjon esitas parlamendile täiendava teabe 21. aprillil ja teavitas parlamenti 15. juulil toimunud eelarvekontrolli komisjoni koosolekul Saksamaa suhtes algatatud rikkumismenetlusest.

Komisjon on seisukohal, et iga-aastaste kokkuvõtete võtmeelement, mis aitab tõsta liikmesriikide usaldusväärsust ELi vahendite kasutamisel, on kokkuvõtete ametlik esitamine keskasutuse poolt. Komisjon esitab liikmesriikidele muudetud suunised, mis sisaldab soovitusi nende 2008. aasta kokkuvõtete kvaliteedi tõstmiseks.

Sisepoliitika, sealhulgas teadusuuringud (komisjoni töödokument, punktid 80–100)

Peamine teadusuuringukulude seaduslikkuse ja korrektsusega seonduv risk seisneb selles, et abisaajad näitavad oma kuluaruannetes kulusid tegelikest suuremana ja komisjon ei avasta ega paranda seda hiljem. Paljusid seaduslikkust ja korrektsust mõjutavaid vigu on võimalik avastada (ja parandada) ainult kohapealsete kontrollide läbiviimisel. Selle probleemi lahendamiseks on komisjon viinud oma kontrollistrateegia rõhuasetuse tagantjärele, s.t pärast maksete tegemist, toimuvale vigade avastamisele ja korrigeerimisele. Teadusuuringutega tegelevad peadirektoraadid on rakendanud kuuenda teadusuuringute ja arendustegevuse raamprogrammi raames oma auditistrateegiat, mis seisneb auditite arvu suurendamises, uues valimistrateegias ja süsteemsete vigade korrigeerimises, juhul kui abisaaja on korranud sama viga muude, auditeerimata lepingute puhul. Auditistrateegia elluviimine kestab neli aastat. Kuna teadusuuringutega tegelevate peadirektoraatide kontrollistrateegia hõlmab mitut aastat, saab selle tõhusust täielikult mõõta ja hinnata alles raamprogrammi viimastes etappides.

Hariduse ja kultuuri valdkonnas viib komisjon ellu läbivaadatud järelevalvestrateegiat, mis lähtub ühtse kontrollraamistiku põhimõttest. See hõlmab riiklike ametiasutuste eeldeklaratsioone 2007.–2013. aastat hõlmava ajavahemiku kohta ja iga-aastaseid kinnitavaid järelaruandeid vahendite kasutamise kohta eelnenud aastal. Süsteemiauditi soovituste järelmeetmed moodustavad osa menetlusest, mille abil hinnatakse riiklike ametiasutuste eeldeklaratsioone 2007.–2013. aastat hõlmava ajavahemiku kohta, ja nende täitmist jälgitakse pidevalt. 2007.–2013. aasta uusi haridus- ja kultuuriprogramme käsitlevaid eeskirju on lihtsustatud ning paljudel juhtudel kasutatakse ühekordse ja kindlasummalise rahastamise korda.

Komisjon võtab jätkuvalt vajalikke meetmeid, et täita Euroopa Parlamendi soovitust ja nõuet maksete kohta, mille tegemisega abisaajale on hilinetud, ning et pidada kinni ka finantsmääruses kulutustega seotud toimingute jaoks ettenähtud tähtaegadest. Tänu nimetatud meetmetele on õigeaegselt tehtud maksete osakaal suurenenud. Küsimust jälgitakse hoolikalt ja täiendavate edusammude tagamiseks pööratakse sellele suurimat tähelepanu.

Komisjoni üksikasjalikud vastused soovitustele, mis Euroopa Parlament andis sisepoliitika konkreetsete poliitikavaldkondade kohta, leiab lisatud töödokumendist.

Välistegevus (komisjoni töödokument, punktid 12–13 ja 101–118)

Kooskõlas 2006. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluses võetud kohustustega esitab komisjon teabe mitut abiandjat hõlmavate sihtfondide kohta iga-aastaselt ja parlamendi nõudmisel. Iraagi ja Afganistani puhul esitab komisjon regulaarse ülevaate olukorrast ning kättesaadavad on konkreetsed veebilehed, mida pidevalt uuendatakse. Finants- ja haldusraamistiku kokkuleppe (FAFA) töörühma viiendal istungil (10.–11. aprill 2008) kiideti heaks ja võeti vastu läbipaistvust käsitlevaid ühissuuniseid. Kinnitust sai ELi esindajate võimalus teha käike seoses rahvusvaheliste organisatsioonidega ühiselt hallatavate projektidega. Komisjon ja ÜRO on välja töötamas ühiseid kontrollialaseid suuniseid, mille eesmärk on selliste kontrollkäikude tegemist hõlbustada.

Komisjon on võtnud hulga meetmeid, et parandada süsteeme, mille eesmärk on välistegevuse kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse tagamine projekte rakendavate organisatsioonide tasemel. Nende hulka kuuluvad standardsuunised toetuste ja tasul põhinevate teenuste tüüplepingute kulude kontrollimiseks (kohustuslikud alates 2006. aasta veebruarist), uued standardsuunised finants- ja süsteemiauditite kohta (kohustuslikud alates 2007. aasta oktoobrist), välisauditi tulemuste koondamine iga-aastasesse kokkuvõtvasse aruandesse, et teha kindlaks korduvad probleemid ja määrata parandusmeetmed, ning auditisüsteemi CRIS arendamine, mis võimaldab parandada audititulemusi käsitlevat aruandlust.

Euroopa Parlamendi 2006. aasta eelarve täitmise aruannet kinnitav resolutsioon sisaldab soovitusi ka järgmistes valdkondades: ühinemiseelne abi, humanitaarabi, arengupoliitika ja välissuhted. Komisjoni vastused nendele soovitustele leiab lisatud töödokumendi välistegevust ja Euroopa Arengufonde käsitlevatest punktidest.

Halduskulud ja ameteid hõlmavad küsimused (komisjoni töödokument, punktid 119–125 ja 191–208)

Reguleerivate ametitega seoses on Euroopa Parlament nii üldeelarve täitmise aruannet kinnitavas resolutsioonis kui ka ametite eelarve täitmise aruannet kinnitavates resolutsioonides esitanud komisjonile mitu soovitust[7].

9. juulil 2008 võttis komisjon vastu raamfinantsmääruse muudatuse,[8] millega asutustele pannakse rangem kohustus esitada oma maksetaotlustes kogu aasta kohta üksikasjalikud tegeliku sularahavajaduse prognoosid, et vältida asjatuid rahavooge. See peaks võimaldama komisjonil paremini kontrollida asutuste sularahasaldot, mis tooks omakorda kaasa täpsema planeerimise ja suurema läbipaistvuse.

Lisaks on kavas käivitada horisontaalne hindamine komisjoni 2008. aasta märtsi teatise raames „Euroopa ametid – edasised sammud”. Hindamine käsitleb näiteks ametite mõju komisjoni sisekorrale ja tegevusele. Komisjon teeb ettepaneku moodustada koos Euroopa Parlamendi ja nõukoguga institutsioonidevaheline töörühm, mis aitaks muu hulgas kaasa horisontaalse hindamise eesmärkide ja ulatuse määratlemisele. Komisjonil on kavas esitada hindamise tulemuste aruanne 2009. või 2010. aastal.

Ühenduse kinnisvarapoliitika küsimuses telliti 2007. aastal uuring spetsialiseerunud äriühingult. Nimetatud uuringus on esitatud struktureeritud lähenemisviis töödele, mis on aja jooksul vaja teostada, et tagada komisjoni kinnisvarainvesteeringute usaldusväärne ja tõhus juhtimine. Teine, kasutusvalduses ehitisi käsitlev uuring käivitatakse 2008. aasta lõpus / 2009. aasta alguses. Nimetatud uuringute tulemusi kasutatakse mainitud valdkonna eelarvetaotluste toetamiseks ja need edastatakse pädevatele komisjonidele.

c) Kontrollikoja eriaruanded

Euroopa Parlament lisas oma eelarve täitmise aruannet kinnitavasse resolutsiooni komisjonile suunatud soovitused, mis on seotud kontrollikoja 2007. aastal avaldatud seitsme eriaruandega. Komisjoni vastused nendele soovitustele leiab komisjoni töödokumendist (punktid 126–175).

II – EAFI EELARVE TÄITMISE ARUANDE KINNITAMINE EUROOPA PARLAMENDI POOLT

Peaaegu kõikide küsimuste puhul, mis parlament on tõstatanud Euroopa Arengufondide (EAF) kohta, on komisjon juba võtnud meetmeid või kavatseb neid varsti võtta. 10. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatav finantsmäärus (ELT L 78, 19.3.2008, lk 1) võeti vastu 18. veebruaril 2008. Artiklis 156 on sätestatud, et enamikku 10. EAFi sätteid kohaldatakse ka eelmiste EAFide suhtes. Ehkki tehniliselt ei ole eelmisi EAFi finantsmäärusi kehtetuks tunnistatud ega 10. EAFi finantsmäärusega asendatud, on tulemus praktikas sama. 10. EAFi suhtes kohaldatava finantsmäärusega lihtsustatakse seetõttu oluliselt erinevate EAFide juhtimist, seda eriti seetõttu, et selle sätted on võimalikult suures ulatuses ühtlustatud üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmäärusega, välja arvatud nendes küsimustes, mille puhul säilivad erisätted kooskõlas muudetud Cotonou lepingu või nõukogu siselepinguga. Üksikasjalikumat teavet kõigi soovituste kohta saab komisjoni töödokumendist (punktid 176–190).

III – SOOVITUSED RESOLUTSIOONIDES KONKREETSETE AMETITE JA EUROOPA KOHTU KOHTA

Reguleerivate ametitega seoses on Euroopa Parlament nii üldeelarve täitmise aruannet kinnitavas resolutsioonis kui ka ametite eelarve täitmise aruannet kinnitavates resolutsioonides esitanud komisjonile mitu soovitust. Komisjoni vastuste kokkuvõte ameteid käsitlevate horisontaalküsimuste kohta on esitatud eespool üldeelarvet käsitlevas osas. Komisjoni vastused muude horisontaalküsimuste ning soovituste kohta, mis käsitlevad konkreetseid ameteid, on esitatud töödokumendi punktides 119–125 ja 191–208. Nendes punktides on esitatud ka vastus eelarve täitmise aruannet kinnitava resolutsiooni soovitusele Euroopa Kohtu kohta.

* * *

[1] 2006. aasta üldeelarve täitmise aruande kinnitamine, 2006. aasta EAFi eelarve täitmise aruande kinnitamine, 2006. aasta asutuste eelarve täitmise aruande kinnitamine.

[2] Komisjoni talituste töödokument, lisa Euroopa Parlamendile esitatud komisjoni aruandele 2006. aasta eelarve täitmist kinnitava otsuse järelmeetmete kohta.

[3] Nii käesolevas kokkuvõtlikus aruandes kui täielikus töödokumendis järgitakse võimalikult täpselt Euroopa Parlamendi soovitusi sisaldavate resolutsioonide ülesehitust.

[4] Vt soovitused 2, 25, 29, 39, 58, 63, 133, 151 ja 202.

[5] Komisjoni juhtimisaruandes kirjeldatakse komisjoni ja selle talituste toimimist ning eelkõige vastutus- ja aruandlusmehhanisme.

Vt http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/doc/governance_statement_et.pdf

[6] Teostanud Euroopa Avaliku Halduse Instituut koostöös Utrechti Ülikooli halduse instituudi, Helsinki Ülikooli ja Vaasa Ülikooliga ning avaldatud komisjoni poolt 11. detsembril 2007.

[7] Üldeelarve täitmist kinnitav resolutsioon ja ametite eelarve täitmist kinnitavad resolutsioonid sisaldavad soovitusi komisjonile nii kõiki ameteid käsitlevate horisontaalküsimuste kui ka konkreetsete ametitega seotud eriküsimuste kohta. Komisjoni vastused nendele soovitustele leiab töödokumenti punktidest 119–125 ja 191–208.

[8] Komisjoni määrus (EÜ, Euratom) nr 652/2008, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185.