ET Euroopa Liidu Teataja C 189/33

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2011/C 189/13

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamisest.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„RHEINISCHES ZUCKERRÜBENKRAUT/RHEINISCHER ZUCKERRÜBENSIRUP/RHEINISCHES RÜBENKRAUT”

EÜ nr: DE-PGI-0005-0717-02.09.2008

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus:

„Rheinisches Zuckerrübenkraut/Rheinischer Zuckerrübensirup/Rheinisches Rübenkraut”

2. Liikmesriik või kolmas riik:

Saksamaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1. Toote liik:

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Värskelt koristatud suhkrupeedi naturaalne puhas, kontsentreeritud mahl, mis ei sisalda taimseid kiude ega muid lisandeid.

—

—

—

—

Sahharoos: 33 %

Glükoos: 17 %

Fruktoos: 16 %

—

—

—

—

—

—

—

—

— Kauba vastuvõtt/kvaliteet: värskelt koristatud peedi vastuvõtmine.

— Vastuvõtukontroll: suhkrusisalduse määramine vajalike tööparameetrite kindlaksmääramiseks (temperatuur, keetmisaeg jne). Visuaalne kontroll mulla ja lehtede suhtes.

— Ladustamine: lühiajaline ladustamine nii põllumajandustootja juures kui ka töötlemisettevõttes, saagi koristamise ja tarne koordineerimine.

— Ettevalmistus edasiseks töötlemiseks ja ümbertöötlemiseks: eelnev pesemine; lehtede, mulla ja kivide eemaldamine; seejärel pestakse suhkrupeeti vastavas seadmes.

— Töötlemine: töötlemine toimub geograafilises piirkonnas. Suhkrupeeti töödeldakse tervelt või tükeldatult. Meskit kuumutatakse ehk keedetakse ettevaatlikult mitu tundi. Seejuures lastakse meskit mõnda aega seista. Keetmisaja ja temperatuuri määramisel arvestatakse ettevõtte traditsiooni. Seejärel pressitakse peedimassist kõrgel rõhul toormahla. Saadud toormahlast eraldatakse filtrisüsteemide abil peaaegu kõik tahked osakesed ning filtreeritud mahl pannakse aurutisse. Aurutis eemaldatakse filtreeritud mahlast vaakumi all ettevaatlikult vesi. Lõpptoote kuivainesisaldus on vähemalt 78 Brixi kraadi. Enne ladustamist analüüsitakse töötlemisettevõttes lõpptoote pH-väärtust, värvust, sahharoosi-, fruktoosi-, glükoosi- ja kuivainesisaldust. Lisaks sellele uuritakse lõpptoodet korrapäraselt ettevõttevälises laboris. Saadud suhkrupeedisiirup laagerdatakse mahutites, kust seda saab villida.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

Lähtematerjaliks olevad suhkrupeedid peavad pärinema vaid määratletud geograafilisest piirkonnast.

Peedisiirupi valmistamiseks kasutatav suhkrupeet pärineb traditsiooniliselt üksnes piirkonna peedikasvatajatelt.

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

—

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Kogu tootmisprotsess toimub geograafilises piirkonnas.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

—

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta:

—

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Reinimaa (Rheinland) moodustavad Nordrhein-Westfahlenis Kölni haldusüksus (välja arvatud Oberbergische kreis) ja järgmised Düsseldorfi haldusüksused: Mettmanni kreis, Düsseldorfi linn, Rhein-Kreis Neussi kreis, Mönchengladbachi linn, Vierseni kreis, Krefeldi linn, Kleve kreis, Weseli kreis; ning Rheinland-Pfalzis Ahrweileri kreis ja Mayern-Koblenzi kreis.

5. Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1. Geograafilise piirkonna eripära:

Sajanditepikkune siirupikeetmise traditsioon on Reinimaal kaasa aidanud toote valmistamise ja maitse täiuslikkuse saavutamisele. Oskust on põlvest põlve edasi antud. Suhkrupeedi kasvatamine kujunes 14. ja 15. sajandil põlluharimise lahutamatuks osaks; alates 15. sajandist moodustasid peedid Reinimaal osa kümnisest, mida talupojad pidid lääniisandale maksma. Kolmekümneaastane sõda tõi 17. sajandi alguses kaasa näljahäda, mille ajal osutus peedikasvatus lihtsamaks ja tootlikumaks kui teraviljakasvatus. Ka Reinimaal, kus rahutuste mõju ei olnud nii suur, sai magusa valge peedi kasvatamisega põhjalikumalt tegeleda.

Millal täpsemalt Reinimaal peedisiirupit „Rübenkraut” tootma hakati, ei ole tänapäeval enam võimalik kindlaks teha, kuid ilmselt on seda valmistatud juba alates 18. sajandist. Toote „Rübenkraut” valmistamise keskus asub Alam-Reini piirkonnas (Niederrhein). Preisimaa 309 siirupitehasel oli 1860. aasta paiku ainuüksi 63 pressi registreeritud Grevenbroichi kreisis. Peedisiirupit valmistati algupäraselt söödapeedist või porgandist. 19. sajandil hakkas laiemalt levima Alam-Reini piirkonnas kasvatatud söödapeedisort „Lanker Rübe”. Sajandi teisel poolel hakati tootmisel kasutama üha enam suhkrupeeti. Kölni kaubanduskoja aastaraamatutest võib 1870. aasta kohta lugeda, et aastas toodeti 6 000 kuni 10 000 tsentnerit peedisiirupit.

Lisaks sellele kajastub siirup „Rübenkraut” olulise, traditsioonilise osana Reinimaale tüüpilistes retseptides, nagu näiteks marineeritud veiselihast prae „Rheinischer Sauerbraten” ja piparkookide „Aachener Pinten” valmistamisel. Suhkrupeedisiirupi valmistamise pikk traditsioon Reinimaal peegeldub selgelt ka kohalikus keeles: Reinimaalt pärit inimesed tunnevad suhkrupeedisiirupit „Rübenkraut”, varem ka „Rüöwenkrut” või „Röbenkraut” nime all. Seda väljendit kasutatakse ja seda tuntakse ka tänapäeval isegi väljaspool Reinimaa piire. Enne kui avastati, et söödapeedist on võimalik toota suhkrut, kasutati seda juurviljana. Sarnaselt siirupiga „Apfelkraut” jäeti ka söödapeedist saadud siirupi nimetuseks „Rübenkraut”.

Blocki väljaande „Rübensirup — Seine Herstellung, Beurteilung und Verwendung” („Peedisiirup – selle valmistamine, hindamine ja kasutamine”), Leipzig 1920, joonisel 2 on näha, et peedisiirupivabrikud (mustaga täidetud ringid) olid levinud valdavalt Reinimaal. Suhkruvabrikud paiknesid üle kogu Saksamaa, Reinimaal asusid aga vaid vähesed. See-eest oli seal peedimahlavabrikuid enam kui kusagil mujal. Ka tänapäeval toodetakse veel Reinimaal suurtes kogustes peedimahla.

5.2. Toote eripära:

Traditsiooniline, säästlik, tootmispiirkonnas pika traditsiooni vältel juurdunud tootmismeetod tagab väärtuslike mineraalide, nagu näiteks magneesiumi ja raua säilimise lõpptootes. Lisaks sellele sisaldab toode kaaliumi ja foolhapet. Selle valmistamisel ei kasutata lisandeid.

— Oma erakordse intensiivse magusa ja linnaselise maitsega, mis tekib nagu ka magus linnase ja karamelli lõhn säästlikku tootmismeetodit kasutades, sobib see suurepäraselt mitte ainult võideks, vaid ka maitsestamiseks keetmisel ja küpsetamisel.

Toode on juba pikka aega väga populaarne ja väga hea mainega. Tootel on hea maine mitte ainult Reinimaal, vaid ka väljaspool selle piire. Populaarsus ja hea maine põhinevad toote pikal ajalool geograafilises piirkonnas.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Toote suurepärane maine põhineb selle geograafilisel päritolul.

Siirupi „Rübenkraut” tootmine sai alguse Reinimaalt Sellest ajast peale valmistatakse seda seal. Siirupit on alati valmistatud Reinimaalt pärit suhkrupeedist. Asjaolu, et suhkrupeet on pärit tootmispiirkonnast, on samuti olulisel määral toote hea maine kujunemisele kaasa aidanud. Toote autentsuse lahutamatuks osaks on ainukese kasutatud tooraine, nimelt suhkrupeedi, kohalik päritolu.

Toodet „Rübenkraut” valmistatakse tänapäeval peaaegu samamoodi nagu möödunud sajanditel. Töödeldi alati üksnes peete, mis pärinesid määratletud piirkonnast. Sellest oli tingitud ka peedimahlavabrikute arvukus Reinimaal, mida võib näha käesolevale dokumendile lisatud kaardilt. Reinimaal kasvatatakse jätkuvalt suurtes kogustes suhkrupeeti, enamjaolt suhkru saamiseks, aga märkimisväärses osas ka siirupi „Rübenkraut” tootmiseks.

Peedisiirupi valmistamiseks kasutatav suhkrupeet pärineb traditsiooniliselt üksnes kohalikelt peedikasvatajatelt. Suhkrupeedi kasvatamise aluseks on töötlejate ja põllumajandustootjate vahel sõlmitud lepinguga määratud kord, mis võimaldab seega laiaulatuslikku põllumajandusliku tootmise nõustamist. Tootjate ja töötlejate vahel on tekkinud tugev, läbipaistev ja vastutustundlik koostöö. See annab müügitagatise näol peedikasvatajatele vajaliku kindluse külviplaanide tegemiseks. Suhkrupeedi kvaliteeti kontrollitakse korrapäraselt identsete analüüsimeetoditega keemiliste parameetrite suhtes.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

1. veebruari 2008. aasta väljaandes Markenblatt, 5. köide, 7a-aa osa, lk 26285.

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/83

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.