P6_TA(2005)0151

Romide olukord Euroopa Liidus

Euroopa Parlamendi resolutsioon romide olukorra kohta Euroopa Liidus

Euroopa Parlament,

- võttes arvesse rahvusvahelise romide päeva tähistamist 8. aprillil 2005. aastal [1];

- võttes arvesse riigipeade ja valitsusjuhtide poolt 29. oktoobril 2004 allkirjastatud põhiseaduse lepingut, mis sisaldab teise osana Euroopa Liidu põhiõiguste hartat;

- võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 3, 6, 7, 29 ja 149, mis kohustavad liikmesriike tagama kõikidele kodanikele võrdsed võimalused;

- võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 13, mis võimaldab Euroopa Ühendusel astuda vajalikke samme, et võidelda diskrimineerimisega rassilise või etnilise päritolu alusel;

- võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust, [2] mis keelab diskrimineerimise etnilistel põhjustel;

- võttes arvesse Euroopa Nõukogu rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni artiklit 4 ning inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsiooni;

- võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee soovitust 1557 (2002), eriti selle lõikeid 3 ja 15, milles rõhutatakse romide laialt levinud diskrimineerimist ja vajadust tugevdada sellise diskrimineerimise järelevalve süsteemi ning lahendada romide õigusliku seisundi probleem;

- võttes arvesse COCEN-rühma poolt enne 1999. aasta Helsingi Euroopa Ülemkogu vastu võetud dokumenti pealkirjaga "Romide olukord kandidaatriikides", milles rõhutatakse vajadust tõsta teadlikkust rassismist ja diskrimineerimisest, millega romid kokku puutuvad;

- võttes arvesse ÜRO 10. detsembri 1984. aasta piinamise ja muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside vastast konventsiooni;

- võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel; [3]

- võttes arvesse rassismivaba ühiskonna Euroopa erakondade hartat [4];

- võttes arvesse põhiõiguste, diskrimineerimisvastase võitluse ja võrdsete võimaluste eest vastutavate volinike rühma [5] moodustamist ning oodates rühma tegevuskava esitlemist;

- võttes arvesse nõukogu 2. juuni 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1035/97, millega luuakse Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus, [6] järelevalvekeskuse aasta- ja temaatilisi aruandeid rassismi kohta ELis ning komisjoni rohelist raamatut võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise kohta laienenud Euroopa Liidus (KOM(2004)0379);

- võttes arvesse komisjoni poolt hiljuti avaldatud aruannet, milles juhitakse tähelepanu romide, mustlaste ja rändajate vastu suunatud vaenulikkuse ja inimõiguste rikkumise väga murettekitavale tasemele Euroopas [7];

- võttes arvesse oma 27. jaanuari 2005. aasta resolutsiooni holokausti mälestamise, antisemitismi ja rassismi kohta [8];

- võttes arvesse rahvusvahelisi õigusakte, nagu Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni rassilise diskrimineerimise likvideerimise komitee (CERD) XXVII üldist soovitust ("Romide diskrimineerimine") ning rassismi ja sallimatuse vastu võitlemise Euroopa komisjoni (ECRI) üldist poliitilist soovitust 3 romide/mustlaste vastu suunatud rassismi ja sallimatusega võitlemise kohta;

- võttes arvesse OSCE osalevate riikide, sealhulgas ELi liikmes- ja kandidaatriikide poolt vastu võetud kõikehõlmavat tegevuskava, mis keskendub romide ja sintide olukorra parandamisele OSCE piirkonnas ning milles riigid kohustuvad muu hulgas tugevdama jõupingutusi, mille eesmärk on tagada, et romid ja sintid saavad täita täielikku ja võrdset rolli meie ühiskondades, ning likvideerida nende diskrimineerimine;

- võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4,

A. arvestades, et 8. aprill on nimetatud rahvusvaheliseks romide päevaks ning seda loetakse romide aastapäevaks ja võimaluseks tõsta teadlikkust Euroopa suurimast etnilisest vähemusest ja tema sotsiaalse tõrjutuse ulatusest;

B. arvestades, et Euroopas elavad 12-15 miljonit romi, kellest 7-9 miljonit elavad Euroopa Liidus, diskrimineeritakse rassiliselt ja nad kannatavad paljudel juhtudel tõsise struktuurilise diskrimineerimise, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse all, samuti mitmekordse diskrimineerimise all soo, vanuse, puuete või seksuaalse orientatsiooni alusel;

C. rõhutades romide vastu suunatud rassismi ja rassilise diskrimineerimise jätkuvate ja vägivaldsete suundumuste kiire likvideerimise tähtsust ning olles teadlik, et kõik karistamatuse vormid rassistlike rünnakute, vihkamiskõnede, äärmusrühmituste füüsiliste rünnakute, õigusvastaste väljatõstmiste ja politseipoolse ahistamise korral, mille põhjus on mustlasvastasus ja romifoobia, mängivad rolli õigusriigi ja demokraatia nõrgendamisel, kalduvad soodustama selliste kuritegude kordumist ja nõuavad kindlameelset tegevust nende likvideerimiseks;

D. tunnistades, et eriti ametivõimudepoolne suutmatus võidelda romide vastu suunatud rassilise diskrimineerimise ja kesnofoobiaga on tegur, mis soodustab ühiskonnas probleemide püsimist;

E. arvestades, et romi kogukonda ei peeta ikka veel kõikides liikmes- ja kandidaatriikides etnilise või rahvusvähemuse rühmaks ning seega ei ole tal kõikides asjaomastes riikides sellest seisundist tulenevaid õigusi;

F. arvestades, et kuigi paljud liikmesriigid on direktiivi 2000/43/EÜ kiiresti siseriiklikku õigusse üle võtnud, ei ole mitmed seda teinud või on teinud seda puudulikult või ebakorrektselt;

G. arvestades, et romide holokaust väärib täielikku tunnustamist, kuna selle eesmärk oli samaulatuslikult natsistlike kuritegude raskusega Euroopa romid füüsiliselt likvideerida, ning paludes sellega seoses komisjonil ja ametivõimudel astuda kõik vajalikud sammud seafarmi kõrvaldamiseks endise koonduslaagri asukohast Lety u Piskus ning luua sobiv mälestusmärk;

H. tuletades meelde, et suur hulk romisid olid sõja- ning etnilise puhastuse ohvrid ning on jätkuvalt tagakiusamise ohvrid endise Jugoslaavia Vabariigi piirkondade osades;

I. taunides tõsiasja, et märkimisväärne arv romidest varjupaigataotlejaid on vastuvõtvatest ELi liikmesriikidest välja saadetud või on neid ähvardatud väljasaatmisega, rikkudes 1951. aasta Genfi konventsioonis ja selle protokollides sätestatud mittetagasisaatmise põhimõtet;

J. avaldades kahetsust, et romid on jätkuvalt alaesindatud valitsusstruktuurides ja riiklikes haldusorganites liikmes- ja kandidaatriikides, kus nad moodustavad olulise osa elanikkonnast; arvestades, et need valitsused on kohustunud suurendama romide arvu otsustamisstruktuurides, kuid ei ole seni teinud märkimisväärseid edusamme;

K. tunnistades vajadust tagada romide tõhus osalus poliitilises elus, eriti otsuste puhul, mis mõjutavad romi kogukondade elu ja heaolu;

L. rõhutades, et mingil juhul ei tohiks uusi kodakondsusseadusi koostada ega rakendada viisil, mis diskrimineeriks kodakondsuse õiguslikke taotlejaid või ei annaks kodakondsust liikmes- või kandidaatriigi pikaajalistele romidest elanikele;

M. arvestades, et mitmetes riikides on selgeid märke selle kohta, et politseiteenistused ja teised kriminaalkohtusüsteemi organeid on mõjutatud romivastastest eelarvamustest, mis toob kaasa süstemaatilise rassilise diskrimineerimise õigusemõistmisel kriminaalasjades;

N. arvestades, et romisid diskrimineeritakse korrapäraselt tervishoiu- ja sotsiaalkindlustuse teenuste pakkumisel; võttes murelikult teadmiseks sünnituspalatites eraldamise juhtumid ja romi naiste sunniviisilise steriliseerimise;

O. arvestades, et ebastandardsed ja ebasanitaarsed elutingimused ning tõendid getode moodustumisest on laialt levinud, kusjuures romidel takistatakse korrapäraselt sellisest naabrusest ära kolimist;

P. võttes arvesse mitmes liikmesriigis kehtivat rassiliselt eraldatud koolisüsteemi, mille puhul romide lapsi õpetatakse kas madalama standardiga eraldi klassides või vaimse puudega lastele mõeldud klassides; tunnistades, et romide haridusele juurdepääsu ja akadeemilise teostamise võimaluste parandamine on olulise tähtsusega romi kogukondade laiemate väljavaadete paranemise seisukohalt;

Q. arvestades, et keskmiselt valitseb romi kogukondades vastuvõetamatult kõrge tööpuudus, nii et on vaja erimeetmeid töökohtadele juurdepääsu hõlbustamiseks;

R. võttes arvesse raskusi, millega romid oma kultuuri täielikul tunnustamisel kokku puutuvad, ning taunides tõsiasja, et enamikus liikmes- ja kandidaatriikides jätkab peavoolu meedia programmides romide alaesindatust, samal ajal tugevdatakse romi kodanike negatiivset stereotüüpi uudisteadete, tele- ja raadiosaadete kaudu; märkides, et uued sidetehnoloogiad, sealhulgas Internet, võivad samuti aidata võidelda romifoobiaga,

1. mõistab täielikult hukka kõik diskrimineerimise vormid, millega romid kokku puutuvad;

2. kutsub nõukogu, komisjoni, liikmes- ja kandidaatriike kaaluma romide tunnustamist Euroopa vähemusena;

3. tervitab komisjoni presidendi Barroso hiljutist deklaratsiooni, mis puudutab romide diskrimineerimise likvideerimise tähtsust ja rolli, mida Lissaboni strateegia võiks täita romide võimaluste parandamisel [9], ning nõuab tungivalt, et nõukogu, komisjon, liikmes- ja kandidaatriigid astuksid avalikult samme võitluseks mustlasvastasuse/romifoobia kõikide vormidega nii kohalikul, siseriiklikul, piirkondlikul kui ELi tasandil;

4. nõuab tungivalt, et komisjon lisaks kogu Euroopas mustlasvastasuse/romifoobiaga võitlemise küsimuse oma prioriteetide hulka 2007. aastaks - võrdsete võimaluste Euroopa aastaks, ning palub erakondadel ja kodanikuühiskonnal teha kõikidel tasanditel selgeks, et romide vastast rassiviha Euroopa ühiskonnas ei sallita;

5. nõuab tungivalt, et komisjon tagaks lisaks Kopenhaageni kriteeriumite poliitiliste nõuete raames, et kandidaatriigid teevad tõelisi jõupingutusi õigusriigi tugevdamiseks ning inim- ja vähemusõiguste, eriti romi elanikkonna õiguste kaitseks;

6. kutsub komisjoni üles töötama välja teatise selle kohta, kuidas saab EL koostöös liikmesriikidega kõige paremini kooskõlastada ja edendada jõupingutusi romide olukorra parandamiseks, ning võtma vastu tegevuskava selgete soovitustega liikmes- ja kandidaatriikidele, et saavutada romide parem majanduslik, sotsiaalne ja poliitiline integratsioon;

7. kiidab liikmesriike direktiivi 2000/43/EÜ kiire siseriiklikku õigusse ülevõtmise eest ja nõuab tungivalt, et need, kelle suhtes kohaldatakse praegu mitteteatamise (non-communication) rikkumise menetlusi, astuksid samme oma arengu edendamiseks; kutsub nõukogu üles leppima Luksemburgi eesistumisajal kokku esitatud rassismi ja ksenofoobiat käsitleva ELi raamotsuse suhtes, mis muudaks vihkamisega seotud kuriteod kogu ELis karistatavaks ja mille puhul tuleb Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida;

8. kutsub liikmes- ja kandidaatriike üles tugevdama siseriiklikke õigusakte ja haldusmeetmeid, mis selgesõnaliselt ja eriliselt võitlevad mustlasvastasuse/romifoobia vastu ning keelavad rassilise diskrimineerimise ja sellega seotud otsese või kaudse sallimatuse kõikides avaliku elu valdkondades;

9. kutsub liikmes- ja kandidaatriike üles vahetama parimaid tavasid romide kultuuri edendamise ergutamiseks;

10. kutsub liikmesriike üles võtma kohaseid meetmeid, et likvideerida romide vastu suunatud igasugune rassiviha ning diskrimineerimise ja vägivalla õhutamine meedias ning kõikides sidetehnoloogia vormides, ja kutsub peavoolu meediat üles kehtestama parimad tavad personali töölevõtmiseks, milles kajastuks elanikkonna koosseis;

11. kutsub liikmes- ja kandidaatriike üles töötama välja strateegia, et suurendada romide osalust valimistel valijate ja kandidaatidena kõikidel tasanditel;

12. rõhutab vajadust tagada võrdsed sotsiaalsed ja poliitilised õigused romi päritolu migrantidele;

13. rõhutab, et ametlike dokumentide puudumine on tõsine takistus romide põhiõiguste teostamisel kogu Euroopas ja ka nende juurdepääsu puhul teenustele, mis on olulise tähtsusega sotsiaalse hõlvamise seisukohalt;

14. nõuab tungivalt, et kõik liikmes- ja kandidaatriigid võtaksid konkreetseid meetmeid romide juurdepääsu parandamiseks tööturgudele eesmärgiga tagada parem pikaajaline tööhõive;

15. palub liikmesriikidel, kus romi lapsed saadetakse vaimse puudega lastele mõeldud koolidesse või paigutatakse kaaslastest eraldi klassiruumidesse, esitada rassilise eraldamise kaotamise programmid kindlaks määratud ajavahemiku jooksul, tagades nõnda romi lastele vaba juurdepääsu kvaliteetsetele haridusele ja vältides romivastaste tunnete teket koolilaste hulgas;

16. tuletab meelde, nõukogu ja nõukogus toimunud haridusministrite kohtumise 22. mai 1989. aasta resolutsiooni romide ja rändajate laste hariduse kohta [10], ning arvab, et kõikidele romi lastele juurdepääsu tagamine peavoolu haridusele jääb prioriteediks;

17. palub liikmes- ja kandidaatriikidel astuda samme, et tagada kõikidele võrdne juurdepääs tervishoiu- ja sotsiaalkindlustuse teenustele, lõpetada igasugune diskrimineerimine, eriti romide eraldamine sünnituspalatites, ja vältida romi naiste sunniviisilist steriliseerimist;

18. tervitab Euroopa romide ja rändajate foorumi loomist ning Euroopa Parlamendis toimuvat romide ja vähemuste teemadele keskendunud gruppide tööd; kinnitab koostöö tähtsust selliste organitega Euroopas romide poliitikate loomisel;

19. arvab, et praegune getode moodustumine Euroopas on vastuvõetamatu, ja palub liikmesriikidel astuda konkreetseid samme getode moodustumise vältimiseks, võidelda diskrimineerimisega elamispinna pakkumisel ja aidata üksikuid romisid alternatiivse, sanitaarse elamispinna leidmisel;

20. nõuab tungivalt, et romi elanikkonnaga piirkondade valitsused astuksid täiendavaid samme romi avalike teenistujate integreerimiseks kõikidel haldus- ja otsustamistasanditel kooskõlas varasemate kohustustega ning eraldaksid vajalikud vahendid kõnealuste ametikohtade tõhusaks toimimiseks;

21. tervitab Romide kaasamise dekaadi algatust, mille on allkirjastanud viis liikmesriiki ja kandidaatriiki ning kutsub komisjoni üles töötama koostöös nende asjaomaste valitsustega et saada selle algatuse realiseerimiseks asjakohane ELi programmirahastamine;

22. kutsub komisjoni üles ergutama avalikult riikide valitsusi tagama, et romidele suunatud programmide rahastamisel kaasatakse romi osalejad täielikult kõnealuste projektide väljatöötamisse, rakendamisse ja järelvalvesse;

23. toetab jätkuvat liikumist ELi institutsioonides OSCE poolt välja töötatud romilt-romile-lähenemisviisi inkorporeerimise suunas, personali töölevõtmisel tulevikus nii romidega seotud kui ka romidega mitteseotud vabade töökohtade puhul;

24. kutsub erakondi nii siseriiklikul kui Euroopa tasandil üles vaatama läbi oma erakonna struktuuri ja menetlused eesmärgiga eemaldada kõik tõkked, mis takistavad otseselt või kaudselt romide osalemist, ning inkorporeerima poliitika, mis on suunatud romide täielikule integreerimisele, oma peavoolu poliitilisse ja sotsiaalsesse tegevuskavasse;

25. nõuab tungivalt, et Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus ja alates loomisest põhiõiguste amet pühendaksid rohkem tähelepanu mustlasvastasusele/romifoobiale Euroopas ning eraldaksid vajalikud vahendid romide vastu suunatud rassilise kuritarvituse ja inimõiguste rikkumiste järelevalveks;

26. nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid toetaksid algatusi, et tugevdada romide võimalust end esindada ning osaleda aktiivselt avalikus ja sotsiaalses elus ning võimaldaksid romide kodanikuorganisatsioonidel oma hääl kuuldavaks teha;

27. kutsub komisjoni üles tõstatama romide küsimuse üleeuroopalisel tasandil, eriti koos kandidaatriikidega, kuna romid elavad igas Euroopa osas;

28. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmes- ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele.

[1] Rahvusvaheline romide päev loodi 1971. aastal esimesel romide maailmakongressil.

[2] EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22.

[3] EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.

[4] "Rassismivaba ühiskonna Euroopa erakondade harta" on ELi rassismi ja ksenofoobia konsultatiivkomisjoni ettepanek Euroopa Liidu erakondadele. Kõnealune komisjon võttis teksti vastu 5. detsembril 1997.

[5] Komisjoni president José Manuel Barroso teatas sellest algatusest oma 26. oktoobril 2004 kõnes Euroopa Parlamendile ja ütles, et rühmale (mida ta juhib) tehakse ülesandeks kõikide komisjoni meetmete ja peamiste algatuste järelevalve nendes valdkondades ning tegutsemine poliitilise liikumapaneva jõuna.

[6] EÜT L 230, 21.8.1997, lk 19.

[7] "Romide olukord laienenud Euroopas", tellinud ja avaldanud tööhõive ja sotsiaalküsimuste peadirektoraat, 2004.

[8] Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0018.

[9] Kommentaar "Lisbon Scorecard V" käivitamisel 17. märtsil 2005.

[10] EÜT C 153, 21.6.1989, lk 3.

--------------------------------------------------