[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 24.1.2011

KOM(2011) 14 lõplik

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE,

mis käsitleb ühisettevõtte SESAR ja selle poolt Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava täitmisel tehtud edusammude vahehindamist

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE,

mis käsitleb ühisettevõtte SESAR ja selle poolt Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava täitmisel tehtud edusammude vahehindamist

Üldine taust

Ühtse Euroopa taeva lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) programm on ühtset Euroopa taevast käsitleva algatuse[1] tehnoloogiasammas. SESARi abil on määratletud, arendatakse ja võetakse kasutusele kvaliteetsed lennuliikluse korraldamise uue põlvkonna tehnoloogialahendused, süsteemid ja toimingud, mis vastavad ühtse Euroopa taeva eesmärkidele ja nõuetele (edaspidi „ ühtse Euroopa taeva tehnoloogialahendused ja toimingud” ). SESARi määratlemisetapi üks põhitulemusi on Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava (edaspidi „ üldkava” ), mis kujutab endast ühiselt väljatöötatud tegevuskava, mille kiitis heaks Euroopa Liidu Nõukogu, mida tunnustasid sidusrühmad ja mille eesmärk on võtta järgmise 10–15 aasta jooksul kasutusele lennuliikluse korraldamise uue põlvkonna tehnoloogialahendused ja toimingud. Üldkava abil juhitakse kõnealuste tehnoloogialahenduste väljaarendamise programmi ja sellest saab põhivahend nende kasutuselevõtu reguleerimiseks.

SESARi programm on praegu arendusetapis, mida juhib ühisettevõte SESAR – esimene ELi asutusena loodud lennuliikluse korraldamise avaliku ja erasektori partnerlus. Ühisettevõtte eesmärk on tagada Euroopa lennuliikluse korraldamise süsteemi moderniseerimine, koordineerides ning koondades selleks kogu asjakohase teadus- ja arendustegevuse ELi ulatuses. Ühisettevõte arendab ja valideerib lennuliikluse korraldamise uue põlvkonna tehnoloogialahendusi ja toiminguid, mis moodustavad ühtse Euroopa taeva tehnoloogialahendused ja toimingud . Ühisettevõte vastutab ka üldkava täitmise ja haldamise eest. Ühisettevõtte asutajaliikmed on Euroopa Liit ja Eurocontrol ning sellega on ühinenud 15 tööstusliiget ja paljud teised assotsieerunud partnerid.

Komisjon on vastavalt ühisettevõtte asutamist käsitlevale määrusele [2] teinud 2010. aastal ühisettevõtte esimese vahehindamise ning esitab tulemused Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Lisaks palus nõukogu 30. märtsi 2009. aasta resolutsioonis komisjonil esitada aruanne ühisettevõtte poolt üldkava täitmisel tehtud edusammude kohta. Käesolevas aruandes käsitletakse kaht kõnealust teemat, täites nimetatud nõudmised.

SESARi programm

SESARi programm on üks olulisemaid teadus- ja arendusprojekte, mida EL on lennuliikluse korraldamise valdkonnas eales algatanud. Ühtse Euroopa taeva algatuses sätestatakse õigusraamistik lennuliikluse korraldamisega seotud tõhusamate, tulemuslikumate, ohutumate ja keskkonnasäästlikumate toimingute jaoks. SESAR pakub tehnilisi lahendusi, funktsionaalsust, süsteeme ja ettepanekuid standardite jaoks, mis võimaldavad saavutada ühtse Euroopa taeva tulemuslikkuse eesmärke, milleks on läbilaskevõime kolmekordistamine, lennuliikluse korraldamise kulude vähendamine poole võrra, ohutustaseme kümnekordne suurendamine ja iga lennu keskkonnamõju vähendamine 10 %.

SESAR koosneb kolmest etapist.

Määratlemisetapp

Määratlemisetapis (2005–2008) määrati kindlaks tegevuskava lennuliikluse korraldamise tulemuslikkuse tasemete saavutamiseks ja sellise kõrgetasemelise töökava kehtestamiseks, milles määratletakse lennuliikluse korraldamise uue põlvkonna süsteemide sisu ja tehakse kindlaks kõnealuse kava täitmiseks vajalikud elemendid. Määratlemisetapi viis Eurocontroli tehnilisel koordineerimisel ellu konsortsium, mis koosneb paljusid lennuliikluse korraldamise sidusrühmi esindavast 30 organisatsioonist. Kõnealuse etapi kogukulud olid 60 miljonit eurot ning seda rahastasid võrdselt EL ja Eurocontrol.

Arendusetapp

Arendusetapis (2008–2013) arendatakse määratlemisetapi tulemuste põhjal välja vajalikud elemendid. Arendusetappi juhib ühisettevõte. Arendusetapi kulud on hinnanguliselt 2,1 miljardit eurot ning seda rahastavad ühisettevõtte liikmed, ühitades avalikult ja erasektorilt saadavad rahalised vahendid.

Kasutuselevõtuetapp

Kasutuselevõtuetapp (2013–2020) hõlmab lennuliikluse korraldamise uue infrastruktuuri laiaulatuslikku rajamist ja käikulaskmist. Kõnealune infrastruktuur põhineb arendusetapis väljatöötatud uutel tehnoloogialahendustel ja toimingutel ning selle abil püütakse saavutada ühtse Euroopa taeva eesmärke, millega tagatakse lennutranspordi tõhus toimimine Euroopas. Kasutuselevõtukulud on ajavahemikul 2008–2025 hinnanguliselt 30 miljardit eurot[3].

Ühisettevõte SESAR

Ühisettevõte on avaliku ja erasektori partnerlus; sellel on ELi toimimise lepingu artikli 187 kohaselt loodud ELi asutuse põhikiri ning see tegutseb ajavahemikul 27. veebruarist 2007 kuni 31. detsembrini 2016. Ühisettevõtte ülesanded on järgmised:

- koordineerida ja koondada kogu asjakohast lennuliikluse korraldamisega seotud teadustegevust vastavalt üldkavale ;

- täita üldkava ;

- tagada arendusetapi jaoks vajalik rahastamine;

- tagada sidusrühmade kaasamine;

- korraldada tehnilist tööd, sealhulgas hindamistegevust;

- tagada ühiste toodete arenduse järelevalve.

Otsuseid teeb haldusnõukogu, mille tööd juhib ELi esindajana komisjon. Ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest vastutab tegevdirektor.

Ühisettevõtte asutajaliikmed EL ja Eurocontrol on mõlemad eraldanud ühisettevõtte jaoks 700 miljonit eurot. Pool liidu toetusest tuleb teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmendast raamprogrammist ning teine pool üleeuroopalise transpordivõrgu mitmeaastasest programmist. Tööstusliikmed, kes valitakse välja avatud valikumenetluse teel, on samuti eraldanud kokku ligikaudu 700 miljonit eurot.

Ühisettevõtte tööprogramm koosneb 17 tööpaketist,[4] mida rakendavad umbes 300 projekti abil ühisettevõtte liikmed ja nende partnerid, ning see on jagatud järgmisteks teemavaldkondadeks.

1. Operatsioonilise lennuliikluse korraldamisega seotud teadustegevus , mis hõlmab järgmist: lennutegevus marsruutlennul, lennutegevus lähenemisalas, lennutegevus lähilennualas ja võrgustike käitamine.

2. Süsteemidega seotud teadustegevus , mis hõlmab järgmist: õhusõiduki pardasüsteemid, lennujuhtimissüsteemid lennujuhtimiseks marsruutidel ja lähenemisalas, lennutegevuse keskused ja lennumeteoroloogilised teenistused, lennuväljade süsteemid, ühtse lennujuhtimisvõrgu juhtimissüsteem ja pardavälised side-, navigatsiooni- ja seiresüsteemid.

3. Süsteemisisese teabe haldamine

4. Horisontaalne tegevus: nt valideerimise metoodika, ohutus-, julgestus- ning keskkonnanäitajate ja inimvõimete arendamine, üldkava , sihteesmärgi ja ülesehituse haldamine ja ajakohastamine.

Ühisettevõte reageerib asjakohaselt õhuruumi kasutajate ja teenuse osutajate vajadustele, keskendudes teadus- ja arendustegevusele, juhtides seda kasutuselevõtu suunas ja kaasates aktiivselt sidusrühmasid. ELi tasandi avaliku ja erasektori partnerlusega tagatakse ka see, et ühiskonna jaoks väga olulised ühtse Euroopa taeva eesmärgid, nagu ohutus ja CO2-heite vähendamine, integreeritakse ja kaasatakse programmi. Selline lähenemine on aidanud võimendada ja ühendada rahalisi vahendeid ja oskusteavet, vähendades sellega samalaadsete riiklike ja piirkondlike projektidega kaasnevat killustatust. Ühisettevõte saab rakendada erasektori oskusi ja uuendussuutlikkust, jagades asjakohaselt riske avaliku sektoriga. Sellegipoolest on oluline tagada, et ühisettevõte saavutaks oodatavad tulemused õigeaegselt, et vähendada kasutuselevõtuetapi riske.

Kui arendustegevus muutub stabiilseks, tugevdab komisjon järelevalvet, et tagada kooskõla ühtse Euroopa taeva eesmärkidega. Komisjon tagab eelkõige, et ühisettevõte võtab oma liikmete kohustuste ja toetuse abil meetmeid vajalike eriteadmiste rakendamiseks, asjakohaste valideerimissüsteemide loomiseks ning nende kasutuselevõtu käivitamiseks ja kiirete tulemuste saamiseks.

Rahvusvahelisest seisukohast on ühisettevõttest saanud Euroopa „tehnoloogia suursaadik”, kes edendab ülemaailmse lennuliikluse korraldamise koostalitlusvõimet, pakkudes uusi võimalusi ka tööstusele. Kõnealuses valdkonnas astuti suur samm edasi tänu läbirääkimistele, mis käsitlesid tsiviillennundusalases teadus- ja arendustegevuses ELi ja USA vahel tehtava koostöö memorandumit. Memorandum sisaldab konkreetset lisa koostöö kohta, millega toetatakse SESAR -NextGen [5] süsteemi koostalitlusvõimet ja mida ELi nimel teostab ühisettevõte.

Ühisettevõte on tõendanud, et tegemist on paindliku ja dünaamilise vahendiga, mis toetab arendamise ja kasutuselevõtu vastastikust seost, kohandudes teenuste osutajate ja kasutajate vajadustele ja ühtse Euroopa taeva arenevatele nõuetele ning kasutades ära õhusõidukite suutlikkuse alal toimunud edasiminekut.

Ühisettevõtte SESAR esimese vahehindamise tulemused

Ühisettevõtte asutamist käsitleva määruse artikli 7 kohaselt peab komisjon iga kolme aasta tagant andma hinnangu järgmise kohta:

- ühisettevõtte asutamist käsitleva määruse rakendamine;

- ühisettevõtte saavutatud tulemused ja töömeetodid;

- ühisettevõtte üldine finantsolukord.

Esimeste hindamistega alustati 2010. aasta märtsis ja need hõlmasid perioodi 27. veebruarist 2007 kuni 31. detsembrini 2009[6].

Hindamised

Komisjon tegi esimesed hindamised sõltumatu väliskonsultandi COWI A/S abil.

Hindamised põhinevad komisjoni kasutataval viiel standardsel hindamiskriteeriumil.

5. Asjakohasus näitab seda, mil määral ühisettevõtte eesmärgid vastavad käsitletavatele vajadustele, probleemidele ja küsimustele.

6. Tõhusus näitab seda, millises ulatuses on seatud eesmärgid saavutatud. See hõlmab ka haldusstruktuuride toimimist ja seda, kuidas need struktuurid toetavad organisatsiooni tulemuste saavutamist.

7. Jõudlus näitab seda, kuivõrd saavutatakse soovitud mõju mõistlike kuludega.

8. Kasulikkus näitab seda, mil määral saavutatud mõju vastab käsitletavatele vajadustele, probleemidele ja küsimustele. Kuna ühisettevõte on alles algetapis, anti kasulikkusele esialgne hinnang, võttes arvesse töö edenemist ja senini saavutatud tulemusi.

9. Jätkusuutlikkus näitab seda, kui kaua võib positiivne mõju kesta pärast sekkumise lõppemist. Ühisettevõtte kasulikkuse hindamisel käsitletakse üksnes ühisettevõtte saavutatavate tulemuste tõenäolise jätkusuutlikkuse esialgset analüüsi.

Andmeid koguti peamiselt ühisettevõtte haldusala peadirektoraadi (liikuvuse ja transpordi peadirektoraat) kaudu ja dokumentidel põhineva uurimusega, mille teostas COWI. Seda teavet on täiendatud e-uuringuga , mis oli suunatud ühisettevõtte haldusnõukogu liikmetele ja ELi liikmesriikidele (ühtse taeva komitee kaudu[7]), ning COWI korraldatud üksikintervjuude ja sihtrühmaintervjuudega. Kuigi vastuste hulk oli liiga väike, et kogutud andmeid täielikult kasutada, näitavad tulemused peamiste sidusrühmade suhtumist ühisettevõttesse. Kokku korraldati 30 üksikintervjuud ja 3 sihtrühmaintervjuud.

Hindamiste tulemused

Esimese vahehindamise üldine järeldus on, et ühisettevõte tuli vaatlusperioodil organisatsiooni loomise ja arendamisega ning talle määratud ülesannete täitmisega hästi toime. Samuti võib öelda, et sidusrühmad on ühisettevõtte tööga üldiselt rahul. Ühisettevõtte 2009. aasta tegevusaruandes[8] on üksikasjalikult kirjeldatud tema tegevust ja finantsolukorda kogu vaatlusperioodi jooksul.

Määruse rakendamine

Vaatlusperioodil rakendati ühisettevõtte asutamist käsitleva määruse sätteid nõuetekohaselt, kuigi mõnel juhul esines teatud viivitusi. Oluline on märkida, et ühisettevõtte asutamist käsitleva määruse muudatus, mille tulemusel saab ühisettevõttest ELi asutus, aeglustas rajamisprotsessi, kuna oli vaja vastu võtta uued finantseeskirjad, uued personalilepingud ja ELi asutuste puhul nõutavad raamatupidamisarvestuse põhimõtted.

Ühisettevõtte saavutatud tulemused ja tema töömeetodid

Üldiselt on ühisettevõte kavandatud ülesanded täitnud ja oodatavad tulemused saavutanud. Sidusrühmad on ühisettevõtte tööga üldiselt väga rahul. Mõned vaatlusperioodi põhisaavutused:

- sidusrühmade koondamine ja sidumine ühtsesse teadus- ja arendustegevuse programmi;

- sellise tööprogrammi väljatöötamine, mis toetab ratsionaliseerimist ja järjepidevust, vältides lünki ja kattuvust;

- programmi rakendamiseks nõutavate meetodite ja vahendite väljaarendamine;

- lühikese aja jooksul mitme projekti algatamine, seadmata sealjuures ohtu kvaliteedinõudeid ning tööpakettide ja projektide vahelise koordineerimise vajadust.

Ühisettevõte on teinud asutamisest alates suuri edusamme ja on kindel vahend üldkava täitmiseks. Ühisettevõtte ees seisvad ülesanded on seotud suutlikkuse säilitamisega, et koordineerida kõiki tööpakette ja projekte ning valideerida tulemusi.

Organisatsiooni struktuur on viidud vastavusse ühisettevõttele usaldatud ülesannetega. Personali komplekteerimine vastab ühisettevõtte eesmärgile, ülesanded on selgelt jaotatud ning haldussüsteemid ja -menetlused on selgelt kindlaks määratud. Finantsjuhtimine ja auditeerimissuutlikkus on olemas, kuigi hindamise ajal vajasid rakendamist veel mõned süsteemid ja toetusmeetmed.

Ühisettevõtte liikmed on üldiselt teadlikud sellest, kui tähtis on tõhus riskijuhtimisraamistik, mille kehtestamisse nad on täielikult kaasatud. Väljatöötamisel on „Ettevõtte riskijuhtimise raamistik”, mis võetakse kavandatult kasutusele 2010. aastal.

Programmi toetamine ning üldkava täitmise strateegia ja järjepidevuse eest vastutavad üksused moodustavad olulise osa ühisettevõtte korraldusest. Tänu programmi juhtimise ühtse kava kasutamisele rakendatakse kõikide projektide puhul sama metoodikat, mis tagab tulemuste sidususe ja järjepidevuse, kuigi kõnealuse kava potentsiaali ei ole veel täielikult ära kasutatud, kuna tööprogrammi rakendamine on veel algusjärgus.

Teabeedastusprotsesse ja -vahendeid tuleks edasi arendada, et need vastaksid asutajaliikmete, ühisettevõtte liikmete ja teiste sidusrühmade ning haldusnõukogu liikmete ja mitteliikmete erinevatele teabevajadustele.

Teave ja kooskõlastatus on haldusnõukogu tasandil rahuldav, kuigi mõned ühisettevõtte liikmed leiavad, et liigselt on keskendutud haldusküsimustele, ja nad eelistaksid haldusnõukogu tegevuskavas näha rohkem tehnilisi teemasid. See on tingitud asjaolust, et vaatlusperioodil keskendus ühisettevõte peamiselt rajamisprotsessile ja operatiivtoiminguid algatati vähe.

Ühisettevõtte koostatud ja kogutud andmeid tuleks võimalikult suurel määral kasutada kasutuselevõtuetapi kulude ja tulude analüüsi koostamisel. Seda teavet tuleks kasutada strateegiliste teabevahetusülesannete puhul, mille abil saavad Euroopa poliitikakujundajad anda teavet SESARi programmi sotsiaal-majandusliku mõju ja leevendamismeetmete kohta.

Üldiselt on ühisettevõtte, selle asutajaliikmete ja valitud liikmete vaheline kooskõlastatus rahuldav. Ühisettevõtte, selle asutajaliikmete ja valitud liikmete kohustused jagatakse ära õigusraamistiku alusel. Mõlema asutajaliikme vaheline kooskõlastatus on rahuldav ja nad püüavad kooskõlastada ühisettevõtte haldusnõukogu töösse antavat panust. Ühisettevõtte ja komisjoni vaheline järelevalve- ja aruandluskord on kindlaks määratud 2009. aasta detsembris sõlmitud üldises kokkuleppes ja see kord on rahuldav.

Nagu iga uue organisatsiooni asutamise puhul, nii tuleks ka ühisettevõtte juhtimisel keskenduda tõhusa ja tulemusliku tegevuse tagamiseks ühise organisatsioonikultuuri rajamisele, et juhtida sellist uuenduslikku avaliku ja erasektori partnerlust.

Ühisettevõte peaks liikmete jaoks välja arendama atraktiivsed koolitusprotsessid ja -vahendid ning kohaldama neid, et suurendada projektidega seotud liikmete töötajate üldist suutlikkust.

Üldine finantsolukord

Ühisettevõte on rakendanud asjakohast raamistikku, mis vastab ühisettevõtte finantseeskirjadele ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttele. Euroopa Kontrollikoda esitas hiljuti märkused ühisettevõtte finantseeskirjade kohta, tuues välja tugevdamist vajavad valdkonnad. Ühisettevõte võtab nende paranduste tegemiseks mitmeid meetmeid.

Kõik ühisettevõtte liikmed on kinnitanud oma finantskohustused ühisettevõttega sõlmitud asjakohaste kokkulepete abil:

- komisjon eraldab 700 miljonit eurot (kogu summa rahalise toetusena);

- Eurocontrol eraldab 700 miljonit eurot, sellest 535 miljonit eurot mitterahalise ja 165 miljonit eurot rahalise toetusena;

- teised liikmed on eraldanud kokku 537 miljonit eurot, sellest 5 % rahaliste toetustena.

Asjakohasus

Üldiselt hinnatakse, et ühisettevõtte asutamist käsitlev määrus ja ühisettevõte on äärmiselt olulised. Hinnang põhineb järgmistel järeldustel:

- kogutud andmete kohaselt on ühisettevõte SESARi arendusetapi ja üldkava täitmise jaoks asjakohane rakendamismehhanism;

- võttes arvesse programmi keerukust ja selle eelarve suurust, on SESARi arendamiseks vaja sihipärast juhtimist ja eri sidusrühmadelt saadud tehnilisi eriteadmisi. Sidusrühmad leiavad, et ühisettevõtte kui vahendi valik on põhjendatud;

- ühisettevõtte 2012. aasta strateegilised eesmärgid ja töökavad on kooskõlas üldkava ja ühisettevõtte ülesannetega;

- ühisettevõte tegutseb vastavalt seitsmendale raamprogrammi ja TEN-T programmide nõuetele.

Jõudlus

Ühisettevõtte jõudlus on hinnangu järgi suur. Üldiselt on ühisettevõte täitnud oma ülesanded ning saavutanud nõutavad tulemused vastavalt kavandatule.

10. Ühisettevõtte loomine kulges tõhusalt ja õigeaegselt. Ühisettevõte tegi eelkõige järgmist:

11. moodustas haldusnõukogu, nimetas ametisse tegevdirektori ja rajas peakontori;

12. võttis vastu üldkava , mille alusel kehtestas oma tööprogrammi;

13. rääkis läbi ja sõlmis kokkulepped liikmetega, mitmepoolse raamkokkuleppe, üldise kokkuleppe komisjoniga ja erikokkuleppe Eurocontroliga;

14. võttis tööle põhipersonali ning kehtestas ELi personalieeskirjadega kooskõlas olevad vajalikud eeskirjad ja menetlused.

15. Ühisettevõtte muutmine ELi asutuseks viidi lõpule. Kuigi selline muutus on mõjunud ühisettevõttele ja arendusetapile väga positiivselt, tekitas see ühisettevõtte loomise lõpuleviimises teatava viivituse.

16. Ühisettevõte on üldkava kohaselt korraldanud ja koordineerinud tehnilist tegevust, vältides killustatust ja dubleerimist.

17. Ühisettevõte on koondanud ja hallanud liikmetelt saadavaid rahalisi vahendeid.

18. Ühisettevõte on teinud jõupingutusi, et kaasata liikmesuse kaudu paljusid sidusrühmi ning luues teaduskomitee ja strateegilise suutlikkuse partnerluse. Haldusnõukogu kehtestas 2010. aastal ka assotsieerunud partneri staatuse, mille eesmärk on võimaldada ühisettevõttel ja tema liikmetel laiendada ühisettevõtte tegevuses osalemist rohkematele sidusrühmadele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, teadusasutustele ja kõrgkoolidele. Töökokkulepped on sõlmitud ka riiklike järelevalveasutustega ja Euroopa Lennundusohutusametiga.

19. Ühisettevõte on arendanud ka rahvusvahelist koostööd, käivitades sellised tehnilised ettevõtmised nagu AIRE (Atlandi koostalitlusvõime algatus heitkoguste vähendamiseks) ja OPTIMI (asukoha jälgimise parandamine ja seire ookeanidel). SESAR-NextGen süsteemi koostalitlusvõime on samuti üks kohustusi ning seda täidetakse tulevikus ELi ja USA vahel sõlmitud koostöömemorandumi alusel.

Tõhusus

Kuigi ühisettevõtte üldist tõhusust on veel vara hinnata, näitavad vaatlusperioodil tehtud edusammud, et ühisettevõtte mudel on osutunud tõhusamaks, kui seda oleks olnud SESARi arendusetapi rakendamine tavapärase teadus- ja arendustegevuse projektikonkursi abil. Ühisettevõte on olnud väga tõhus asjaomaste sidusrühmade kokkuviimisel ja lennuliikluse korraldamisega seotud teadustegevuse jõupingutuste koordineerimisel ELis. Arendusetapi tõhus rakendamine sõltub enamasti ühisettevõtte tööpakettide ja projektide koordineeritud juhtimisest, millega tagatakse ka mastaabisääst.

Kogutud andmed näitavad, et ühisettevõtte sisemine töökord ja juhtimine on tõhus. Tulevikus suureneb tõhusus eeldatavalt veelgi, kui 2010. aastal võetakse kasutusele uued IT-süsteemid, eelkõige finantsjuhtimises (ABAC/SAP).

Jätkusuutlikkus/kasulikkus

Ühisettevõtte sidusrühmade vahel sisse seatud koostöö on kindel vahend, millega aidata kaasa pikaajaliste tulemuste saavutamisele lennutranspordi valdkonnas ühtse Euroopa taeva eesmärkide toetamisel. Praegu on siiski veel vara öelda, kas nendest tingimustest piisab pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks. Pikaajaliste eesmärkide saavutamist mõjutavad järgmised tegurid:

- tehnoloogia ja toimingute kasutusevõttu ja reguleerivaid asutusi toetav reguleeriv raamistik;

- põhiliste osalejate (õhuruumi kasutajad, asjakohased töötajad, aeronavigatsiooniteenuste osutajad jne) panus, et võtta kasutusele valideeritud tehnoloogialahendused ja toimingud ning et rahastada sellist kasutusevõttu;

- uute lennuliikluse korraldamise tehnoloogialahenduste arendamine teistes piirkondades ja nende lähendamine Euroopa süsteemidele;

- edasine majandusareng ja lennutranspordi nõudluse suundumused.

ÜLDKAVA

Üldkava on ühiselt kokku lepitud tegevuskava, mida haldab ja täidab ühisettevõte ning mille abil minnakse üle lennuliikluse korraldamise uuele toimimiskontseptsioonile, et toetada ühtse Euroopa taeva eesmärke. Seda tuleks käsitada kui Euroopa viitedokumenti stabiilse ja usutava kavandamise jaoks, mis võimaldab sidusrühmadel ette näha uut funktsionaalsust, mis sobitaks neid investeerimistsüklitega ja kavandaks uuendatud tegevusi. Üldkava on muutuv dokument, mis hõlmab nii SESARi arendus- kui ka kasutuselevõtuetappi. Selle abil juhitakse tööprogrammi arendusetapis, lisaks on üldkava kasutusevõtuetapi peamine juhtimisvahend.

Ühisettevõtte edusammud üldkava täitmisel

SESARi määratlemisetapiga pandi alus lennuliikluse korraldamise uue kontseptsiooni väljaarendamisele ja rakendamisele, teadus- ja arendustegevusele ning valideerimisele, millele järgneb kooskõlastatud kasutuselevõtt. SESARi määratlemisetapi peamine tulemus on SESARi üldkava, mis sisaldab toimivuse parandamise valdkondi, lennuliikluse korraldamise uue kontseptsiooni elemente ning kulude ja tulude analüüsi ning milles esitatakse sidusa tööprogrammi talitluslike täiustuste rakendamise kava. Kooskõlas ühisettevõtte asutamist käsitleva määrusega anti SESARi üldkava 7. novembril 2008 Eurocontrolilt üle ühisettevõttele.

Nõukogu kiitis 30. märtsil 2009 heaks SESARi üldkava kui algversiooni üldkavast , milles sätestatakse SESARi programmi arendus- ja kasutuselevõtuetapi tegevuskava. Samuti kinnitas nõukogu, et lennuliikluse korraldamise ajakohastamine ja selleks kavandatud ajakava jäävad ELi oluliseks poliitiliseks prioriteediks. Ühisettevõtte haldusnõukogu võttis üldkava vastu 12. juunil 2009.

Praegune täitmise tase

20. Arendusetapp

Ühisettevõtte teadus- ja arendustegevus algas 3. juunil 2009. Aasta hiljem on 300st projektist käivitatud 85 % ja ligikaudu 160 projekti raames on alustatud reaalset teadus- ja arendustegevust. Kõige edenenumas arengujärgus olevate projektide kohta on juba esitatud ühisettevõttele esimesed tulemused. Praegu töötavad ühisettevõtte vahendusel 17 eri riigi 16 liikme 1 500 eksperti eesmärgiga arendada ja valideerida tulevast Euroopa lennuliikluse korraldamise süsteemi.

Esmatähtis eesmärk on saada kiiresti kasu esimestest tulemustest seoses teabehalduse, marsruudi määramise ja suunamise ning õhus toimuva trajektoorijuhtimisega. Ühisettevõte peaks esimesed valideeritud tehnoloogialahendused esitama eeldatavalt 2012. aasta alguses.

21. Kasutuselevõtuetapp

Üldkavas on praegu kindlaks määratud kolm rakenduspaketti, mis täiendavad üksteist:

- I rakenduspakett (IP1) sisaldab SESARi toimimiskontseptsiooni peamisi valideeritud funktsioone ja tehnoloogialahendusi, mis ei vaja edasist uurimist ja on valmis kasutuselevõtuks. IP1 kehtestab lähtealuse edenenumas arengujärgus funktsioonide edaspidiseks kasutuselevõtuks.

- II rakenduspakett (IP2) koosneb lennuliikluse korraldamise elementidest, mis vajavad täiendavat uurimist ja arendamist ning mille võib esitada standardimiseks ja rakendamiseks alates 2014. aastast.

- III rakenduspakett (IP3) koosneb kõige edenenumas arengujärgus olevatest SESARi toimimiskontseptsiooni elementidest, mis võimaldavad täielikku üleminekut trajektoori 4D-juhtimisele ja ajapõhisele õhusõiduki käitamisele ning mis võetakse kasutusele pärast 2020. aastat.

Programmi selles etapis viivad lennuliikluse korraldamise eri osalised lõpule üksnes IP1 kasutuselevõtu. Kõik IP1 talitluslikke täiustusi võimaldavad elemendid on valideeritud ja muudetud tööstuslikuks ning valmis kasutuselevõtuks või juba kasutusele võetud. IP1 eesmärk on lühiajaliselt parandada praegust Euroopa lennuliikluse korraldamise süsteemi ja muuta see parimate tavade rakendamise, parema kooskõlastatuse ning trajektoori- ja ajapõhise tegevuse ettevalmistamise abil sidusamaks.

IP1 mängib kasutuselevõtul olulist rolli, kuna igasugune lühiajaliste algatuste rakendamisel tekkiv viivitus kujutab SESARi programmi jaoks suurt riski. IP1 kasutuselevõtu kiireloomuliseks juhtimiseks on komisjon loonud ühtse taeva komitee egiidi all ning liikmesriikide, ühisettevõtte, Eurocontroli ja sidusrühmade toetusel IP1 juhtrühma. Juhtrühm loodi 27. aprillil 2010 ajutise töörühmana eesmärgiga teostada järelevalvet IP1 kasutuselevõtu üle. IP1 juhtrühm esitab soovitusi komisjonile, ELi liikmesriikidele, Eurocontrolile, ühisettevõttele ja erainvestoritele (aeronavigatsiooniteenuste osutajad, lennuettevõtjad, lennuväljad), et vähendada üldkavas sätestatud kasutuselevõtukava ja tegelikkuse vahelisi lünki.

22. Üldkava ajakohastamine

Nõukogu palus ühisettevõttel esitada üldkava esimene ajakohastus 2010. aasta märtsiks[9]. Ühisettevõte esitas oodatava ettepaneku oma haldusnõukogule, kes arutas seda 30. aprillil 2010. Kõnealuse esimese ajakohastuse ulatus oli piiratud, kuna see ei mõjutanud üldist kavandamist, vajalikke investeeringuid ega eeldatavat toimivust ning hõlmas järgmist[10]:

- IP1 talitluslike täiustuste parandamine;

- reguleeriva ja standardimise tegevuskava kehtestamine;

- riskijuhtimiskava ajakohastamine.

Ettepaneku kiitis ühegi muudatuseta heaks 7. mail 2010 ELi ühtse taeva komitee ja 17. mail 2010 Eurocontroli sidusrühmade konsulteerimisrühm. Ühisettevõtte haldusnõukogu võttis ettepaneku vastu 12. juulil 2010.

Edasisi ajakohastusi oodatakse iga 18 kuni 24 kuu tagant, s.t et oleks piisavalt aega hinnata saavutatud edusamme, tagades dokumendi stabiilsuse ja sidusrühmade panuse. Üldkava järgmine ajakohastus võiks käsitleda seost toimivuskava (väga olulised vajadused) ja üldkava (võrgu toimivuse parandamise tehnoloogiline lahendus) vahel.

[1] Määrused (EÜ) nr 549/2004, 550/2004, 551/2004, 552/2004, ELT L 96, 31.3.2004, lk 1–26, muudetud 21. oktoobri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1070/2009, ELT L 300, 14.11.2009, lk 34.

[2] Nõukogu määrus (EÜ) nr 219/2007, 27. veebruar 2007, ELT L 64, 2.3.2007, lk 1.

[3] Üldkava , lk 84. http://www.sesarju.eu/sites/default/files/documents/reports/European_ATM_Master_Plan.pdf

[4] Üksikasjalik tehniline töökirjeldus: http://www.sesarju.eu/public/standard_page/library_list.html

[5] NextGen on USA lennuliikluse korraldamise moderniseerimise programm.

[6] Täielik aruanne: http://ec.europa.eu/transport/evaluations/research_en.htm või http://ec.europa.eu/transport/evaluations/trans_european_networks_en.htm

[7] 10. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 549/2004 artikkel 5, ELT L 96, 31.3.2004.

[8] Ühisettevõtte SESAR 2009. aasta tegevusaruanne, 10. märts 2010: www.sesarju.eu/sites/default/files/documents/reports/Annual_Activity_Report_2009_Adopted.pdf

[9] Nõukogu 30. märtsi 2009. aasta resolutsiooni punkt 3.

[10] https://www.atmmasterplan.eu