Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2022/C 157/10)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSEST TEATAMINE

„Mór/Móri“

PDO-HU-A1333-AM04

Teate esitamise kuupäev: 11.1.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJENDUSED

1. Kaitstud päritolunimetusega veini Móri Premium organoleptiliste omaduste muutmine

a) Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

— II. Veinide kirjeldus

b) Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab:

— 4. peatükk „Veini(de) kirjeldus“, punkt 4 „Vein – kvaliteetvein“

c) Põhjendus:

Organoleptilisi omadusi on vaja täpsustada pärast sellesse tootekategooriasse uue viinamarjasordi lisamist ja võttes arvesse seniseid kogemusi.

2. Sordi ’Generosa’ lisamine kaitstud päritolunimetusega veini kategooriasse „Móri Premium“

a) Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

— VI. Lubatud viinamarjasordid

b) See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

c) Põhjendus:

Móri veinipiirkonnas on pikaaegne traditsioon valmistada täidlasi, tugevaid ja küpseid valgeid veine. Muudatuse eesmärk on võimaldada toota seda tüüpi veini sordist ’Generosa’. Asjaolud, et tegemist on omamaise viinamarjasordiga, mis pärineb sortidest ’Ezerjó’ ja ’Tramini’, ning et viinamarjakasvatajatel on pikaaegsed kogemused sordi kasvatamisel, toetavad selle liigitamist kõrgemasse kategooriasse. Varasemates aastakäikudes on sort ’Generosa’ saavutanud isegi ilma veinivalmistamise piiranguteta suhkrusisalduse 20 Ungari virde klassis (Magyar mustfok (MM°)) või hilisema korjekuupäeva ja veinivalmistamise piirangute korral kuni 23–24 MM°, säilitades samal ajal oma happesuse. Nende analüütiliste näitajate piires säilivad sordi maitse ja lõhn hästi, samuti säilivad küpsete luuviljade ja mee maitse ning vürtsikus, isegi hilisema korjekuupäeva korral, mis muudab selle sordi kaitstud päritolunimetuse „Móri Premium“ jaoks suurepäraseks tooraineks.

3. Veini Móri Premium korjemeetodi muutmine

a) Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

— III. Veinivalmistuse eritavad

b) Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab:

— 5. peatüki „Veinivalmistustavad“ punkti 3 „Viinamarjakasvatuse eeskirjad“ alapunkt 4 „Korjemeetod“

c) Põhjendus:

Kasvav tööjõupuudus viinamarjakasvatussektoris ja tehnika areng saagikoristuse mehhaniseerimisel viimastel aastatel toetavad asjaolu, et veini Móri Premium toorainet saaks koristada mehhaaniliselt, välja arvatud eespool nimetatud erandid. Kaitstud päritolunimetuse kategooria „Móri Premium“ aluseks on kuivad, täidlased ja küpsed veinid, mis on valmistatud hästi küpsenud viinamarjadest ja mille suhtes kehtivad veinivalmistamise piirangud. Moodsad mehaanilised koristusmeetodid võimaldavad toorainel kiiresti töötlemiskohta jõuda ning vältida muljumist või soovimatut oksüdeerumist. Paljudel juhtudel on masinate marjade rootsudelt eemaldamise ja sortimise adapteri kaudu töötlemisseadmesse juhitud meski kvaliteet isegi parem kui see, mille koristamisel on kasutatud inimtööjõudu. Kokkuvõttes on praegu kättesaadava tehnoloogia abil võimalik tagada kaitstud päritolunimetuse kategooria „Móri Premium“ kvaliteedinõuete täitmine, arvestades ettenähtud erandeid.

KOONDDOKUMENT

1. Nimetus(ed)

Mór

Móri

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

1. Vein – valge

LÜHIKE TEKSTILINE KIRJELDUS

Valged veinid on rohekasvalget, õlg- või kuldkollast värvi, kahvatu või heleda varjundiga. Neile on iseloomulikud värske, elav happesus, lille- või puuviljanoodid, kergus ja värskus. Enamasti ei ole vaadis laagerdumise maitset tunda. Keskmise täidlusega veinid on tavaliselt aromaatsed ja selge iseloomuga. Näidatud sordi omadusi on üldiselt lihtne ära tunda.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 4,6 g/l, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2. Vein – roosa

LÜHIKE TEKSTILINE KIRJELDUS

Roosad veinid on roosat, lillat, lõhe (sibulakoore) või helepunast värvi; need on kerged ja puuviljased ning on ettenähtud tarbimiseks aasta jooksul.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 4,6 g/l, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

3. Punane vein

LÜHIKE TEKSTILINE KIRJELDUS

Punased veinid toodetakse esmaste veinidena, kasutades lühikest leotamisprotsessi (5–7 päeva), ja need on ettenähtud tarbimiseks aasta jooksul. Veinid on kerged ja lihtsad ning meenutavad oma lõhnalt ja maitselt punaseid marju. Veinid on kahvatut rubiinpunast värvi.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 4,6 g/l, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 20 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

4. Vein – kvaliteetvein

LÜHIKE TEKSTILINE KIRJELDUS

Selle värvus varieerub õlgkollasest kuldse või tuhmkuldseni. Iseloomulik märgatav happesus ja suur alkoholisisaldus võimaldavad pikemat küpsemist. Tänu pikemale laagerdumisajale muutuvad küpsemise teisesed maitsed domineerivaks ja veinidel on vahel mineraalainetest tulenevad omadused.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

* Hilise korje ja valikkorje veinide ning kuivatatud viinamarjadest valmistatud ja nimetust „kvaliteet-“ kandvate veinide minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides on 12,83 % ja maksimaalne lenduvate hapete sisaldus on 2 g/l.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 4,6 g/l, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

5.1. Veinivalmistuse eritavad

1. Vein – veinivalmistustavad

Veinivalmistuse eritava

Järk-järgult töötava pressi kasutamine

2. Lubamatud veinivalmistustavad

Veinivalmistamise suhtes kehtestatud asjaomased piirangud

Kvaliteetveinide magustamine ja viinamarjavirde rikastamine ei ole lubatud.

3. Viinamarjakasvatuse eeskirjad

Viljelustavad

1. Viinapuude võrakujunduse eeskirjad a. Istandustes, mis on rajatud pärast 1. augustit 2010, võib kaitstud päritolunimetusega veinitooteid valmistada viinamarjadest, mis on korjatud viinamarjaistandustest ükskõik millisel varem lubatud viljelusviisil, eeldusel et veinitootmine jätkub viinamarjaistanduses. b. Viinamarjaistandused, mis on rajatud pärast 1. augustit 2010: i. ümar kujundusvorm; ii. lehtrikujuline (gobelet) vorm; iii. kardinalaadne kujundusvorm; iv. madala tugitraadi vorm; v. keskmise kõrgusega tugitraadi vorm; vi. kõrge tugitraadi vorm.

2. Viinapuude istutustihedus a. Istandustes, mis on rajatud pärast 1. augustit 2010, võib kaitstud päritolunimetusega veinitooteid valmistada viinamarjadest, mis on korjatud ükskõik millise varem lubatud istutustihedusega viinamarjaistandustest, eeldusel et veinitootmine jätkub viinamarjaistanduses. b. Viinamarjaistandused, mis on rajatud pärast 1. augustit 2010: minimaalselt 3 300 viinapuud hektari kohta. c. Viinamarjaistandused, mis on rajatud pärast 1. augustit 2016: minimaalselt 3 500 viinapuud hektari kohta.

3. Viinapuude pungade tihedus Móri veini tootmine on lubatud üksnes juhul, kui pungade tihedus on kõige rohkem 10 talvist punga ruutmeetri kohta.

4. Korjemeetod Käsitsi ja mehaaniline korje on lubatud kõigi kaitstud päritolunimetusega veinide puhul. Mehhaaniline korje on kaitstud päritolunimetusega „Móri Premium“ veinide puhul lubatud, välja arvatud valikkorje või hilise korje vein, kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein, põhivein ja jäävein, mida võib koristada ainult käsitsi.

4. Viinamarjade minimaalne loodusliku suhkru sisaldus ja võimalik alkoholisisaldus

Veinivalmistamise suhtes kehtestatud asjaomased piirangud

Valge, roosa ja punane vein: 9,0 mahuprotsenti – 14,9 MM°

Hilise korje ja valikkorje valgete veinide, kuivatatud viinamarjadest valmistatud valgete veinide ja kvaliteetveinide viinamarjade minimaalne loodusliku suhkru sisaldus on 216 g/l, võimalik alkoholisisaldus on 12,83 mahuprotsenti (20 MM°).

5. Saagikoristuspäeva ja sortide tähistamise eeskirjad

Viljelustavad

Saagikoristuse kuupäeva määramine

Saagikoristuse alguskuupäeva määrab veiniühenduse nõukogu iga aasta 20. augustiks. Veinitoodetele, mis on valmistatud enne veiniühenduse nõukogu määratud koristusperioodi alguskuupäeva korjatud viinamarjadest, ei või anda KPNi „Mór/Móri“ märgisega veini päritolunimetuse sertifikaati ja neid ei või turustada KPNi märgisega. Saagikoristuse alguskuupäev avaldatakse veiniühenduste teadaandena. Erandlike asjaolude korral (nt ilm või nakkus) võib selle tähtaja kohta kehtestada erandi.

Sortide tähistamise eeskirjad

Sordi ja selle sünonüümide tähis, nagu see on määratletud asjaomastes riigisisestes õigusaktides veinivalmistamiseks sobilike veinisortide liigitamise kohta, on lubatud kõigi Móri veinitoodete kategooriate puhul järgmiste piirangute ja täienduste alusel:

a. kui märgitud on üks sort, peab 85 % tootest olema valmistatud sellest sordist;

b. kui märgitud on mitu sorti, peab 100 % tootest olema valmistatud nendest sortidest;

c. sordi tähis ei ole lubatud Móri veinide puhul, mida eristatakse piiratud kasutusega väljendiga „Muskotály“ (muskaat).

5.2. Maksimaalne saagikus

1. Vein – valge, roosa, punane 100 hektoliitrit hektari kohta.

2. Vein – valge, roosa, punane 13 600 kg viinamarju hektari kohta

3. Vein – kvaliteetvein 60 hektoliitrit hektari kohta

4. Vein – kvaliteetvein 8 500 kilogrammi viinamarju hektari kohta

5. Vein – kvaliteetvein – hilise korje ja valikkorje veinid 45 hektoliitrit hektari kohta

6. Vein – kvaliteetvein – hilise korje ja valikkorje veinid 8 000 kg viinamarju hektari kohta

7. Vein – kvaliteetvein – kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein ja jäävein 20 hektoliitrit hektari kohta

8. Vein – kvaliteetvein – kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein ja jäävein 5 000 kg viinamarju hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Kaitstud päritolunimetust „Mór/Móri“ kandvate veinitoodete valmistamiseks võib kasutada viinamarju, mis on pärit viinamarjaistandustest, mis asuvad Csákberény, Csókakő, Móri, Pusztavámi, Sörédi ja Zámoly omavalitsusüksuses Fejéri komitaadis ning mis on viinamarjaistanduste katastris liigitatud I ja II klassi (Móri veinipiirkond).

7. Peamised viinamarjasordid

’Cabernet Franc’ – ’Cabernet’

’Cabernet Franc’ – ’Carbonet’

’Cabernet Franc’ – ’Carmenet’

’Cabernet Franc’ – ’Gros Cabernet’

’Cabernet Franc’ – ’Gros Vidur’

’Cabernet Franc’ – ’Kaberne Fran’

’Cabernet Sauvignon’

’Chardonnay’ – ’Chardonnay Blanc’

’Chardonnay’ – ’Kereklevelű’

’Chardonnay’ – ’Morillon Blanc’

’Chardonnay’ – ’Ronci Bilé’

’Cserszegi Fűszeres’

’Ezerjó’ – ’Kolmreifler’

’Ezerjó’ – ’Korponai’

’Ezerjó’ – ’Szadocsina’

’Ezerjó’ – ’Tausendachtgute’

’Ezerjó’ – ’Tausendgute’

’Ezerjó’ – ’Trummertraube’

’Generosa’

’Irsai Olivér’ – ’Irsai’

’Irsai Olivér’ – ’Muskat Olivér’

’Irsai Olivér’ – ’Zolotis’

’Irsai Olivér’ – ’Zolotisztüj Rannüj’

’Királyleányka’ – ’Dánosi Leányka’

’Királyleányka’ – ’Erdei Sárga’

’Királyleányka’ – ’Feteasca Regale’

’Királyleányka’ – ’Galbena de Ardeal’

’Királyleányka’ – ’Königliche Mädchentraube’

’Királyleányka’ – ’Königstochter’

’Királyleányka’ – ’Little Princess’

’Kékfrankos’ – ’Blauer Lemberger’

’Kékfrankos’ – ’Blauer Limberger’

’Kékfrankos’ – ’Blaufränkisch’

’Kékfrankos’ – ’Limberger’

’Kékfrankos’ – ’Moravka’

’Leányka’ – ’Dievcenske Hrozno’

’Leányka’ – ’Feteasca Alba’

’Leányka’ – ’Leányszőlő’

’Leányka’ – ’Mädchentraube’

’Merlot’

’Olasz Rizling’ – ’Grasevina’

’Olasz Rizling’ – ’Nemes Rizling’

’Olasz Rizling’ – ’Olaszrizling’

’Olasz Rizling’ – ’Riesling Italien’

’Olasz Rizling’ – ’Risling Vlassky’

’Olasz Rizling’ – ’Taljanska Grasevina’

’Olasz Rizling’ – ’Welschrieslig’

’Ottonel Muskotály’ – ’Miszket Otonel’

’Ottonel Muskotály’ – ’Muscat Ottonel’

’Ottonel Muskotály’ – ’Muskat Ottonel’

’Pinot Blanc’ – ’Fehér Burgundi’

’Pinot Blanc’ – ’Pinot Beluj’

’Pinot Blanc’ – ’Pinot Bianco’

’Pinot Blanc’ – ’Weissburgunder’

’Pinot Noir’ – ’Blauer Burgunder’

’Pinot Noir’ – ’Kisburgundi Kék’

’Pinot Noir’ – ’Kék Burgundi’

’Pinot Noir’ – ’Kék Rulandi’

’Pinot Noir’ – ’Pignula’

’Pinot Noir’ – ’Pino Csernüj’

’Pinot Noir’ – ’Pinot Cernii’

’Pinot Noir’ – ’Pinot Nero’

’Pinot Noir’ – ’Pinot Tinto’

’Pinot Noir’ – ’Rulandski Modre’

’Pinot Noir’ – ’Savagnin Noir’

’Pinot Noir’ – ’Spätburgunder’

’Rajnai Rizling’ – ’Johannisberger’

’Rajnai Rizling’ – ’Rheinriesling’

’Rajnai Rizling’ – ’Rhine Riesling’

’Rajnai Rizling’ – ’Riesling’

’Rajnai Rizling’ – ’Riesling Blanc’

’Rajnai Rizling’ – ’Weisser Riesling’

’Rizlingszilváni’ – ’Müller Thurgau’

’Rizlingszilváni’ – ’Müller Thurgau Bijeli’

’Rizlingszilváni’ – ’Müller Thurgau Blanc’

’Rizlingszilváni’ – ’Rivaner’

’Rizlingszilváni’ – ’Rizvanac’

’Sauvignon’ – ’Sauvignon Bianco’

’Sauvignon’ – ’Sauvignon Bijeli’

’Sauvignon’ – ’Sauvignon Blanc’

’Sauvignon’ – ’Sovinjon’

’Syrah’ – ’Blauer Syrah’

’Syrah’ – ’Marsanne Noir’

’Syrah’ – ’Serine Noir’

’Syrah’ – ’Shiraz’

’Syrah’ – ’Sirac’

’Szürkebarát’ – ’Auvergans Gris’

’Szürkebarát’ – ’Grauburgunder’

’Szürkebarát’ – ’Graumönch’

’Szürkebarát’ – ’Pinot Grigio’

’Szürkebarát’ – ’Pinot Gris’

’Szürkebarát’ – ’Ruländer’

’Sárga Muskotály’ – ’Moscato Bianco’

’Sárga Muskotály’ – ’Muscat Blanc’

’Sárga Muskotály’ – ’Muscat Bélüj’

’Sárga Muskotály’ – ’Muscat de Frontignan’

’Sárga Muskotály’ – ’Muscat de Lunel’

’Sárga Muskotály’ – ’Muscat Lunel’

’Sárga Muskotály’ – ’Muscat Sylvaner’

’Sárga Muskotály’ – ’Muscat Zlty’

’Sárga Muskotály’ – ’Muscat Weisser’

’Sárga Muskotály’ – ’Weiler’

’Sárga Muskotály’ – ’Weisser’

’Tramini’ – ’Gewürtztraminer’

’Tramini’ – ’Roter Traminer’

’Tramini’ – ’Savagnin Rose’

’Tramini’ – ’Tramin Cervené’

’Tramini’ – ’Traminer’

’Tramini’ – ’Traminer Rosso’

’Zenit’

’Zöld Veltelíni’ – ’Grüner Muskateller’

’Zöld Veltelíni’ – ’Grüner Veltliner’

’Zöld Veltelíni’ – ’Veltlinské Zelené’

’Zöld Veltelíni’ – ’Zöldveltelíni’

8. Seos(t)e kirjeldus

8.1. Vein (1)

Määratletud piirkonna kirjeldus

a) Looduslikud ja kultuurilised tegurid

Üks Ungari väikseimaid ajaloolisi veinipiirkondi – Móri veinipiirkond – asub Fejéri komitaadis Vértesi ja Bakony mägede vahel asetseva Móri oru Vértesi mägede poolsel küljel.

Selle veinipiirkonna mikrokliimat ja valdavat tuule suunda mõjutab Móri org, mis on tektooniline murrangujoon Bakony ja Vértesi mägede vahel. Tänapäevased morfoloogilised omadused on tingitud hilispliotseeni ajastiku ja kvaternaari ajastu pinnasekihistustest, mille tulemusel tekkisid üksikud järsud mäekünkad kruusaste mäetippudega, pikad ja laiad mäeseljandikud, kaljused ja lauged pedimendid. Vértesi mäed moodustavad karstiala keskmise mäeaheliku, millel on ülangu ja alangu struktuur.

Pruunid metsamullad savimulla sisseuhtega ja pruunmuld on suuresti kujunenud lössil, mis on segunenud paekivirusu ja oligotseeniajastiku liivadega. Dolomiit ja paekivi on kaetud loomullaga.

Kliima on viinapuude kasvatamiseks sobilik, ehkki see on keskmisest jahedam. Talved on pehmed ja terve aasta vältel toimub märkimisväärne õhumasside liikumine. Päike paistab enamikus viinamarjaistandustes suvi läbi. Aastane keskmine temperatuur on 10 °C. Piirkonda iseloomustavad mõõdukad valgustingimused ja sademete hulk on 600–650 mm. Kõige rohkem sajab suvel, kõige vähem veebruaris ja märtsis. Valdavalt puhub kirdetuul. Ilm on tavaliselt mõõdukalt jahe ja suhteliselt vihmane.

b) Inimtegurid

Arvatakse, et viinamarjakasvatus algas selles piirkonnas juba Rooma ajal. Aktid, mis on välja antud pärast Ungari riigi loomist 11. sajandil, sisaldavad aga selgeid tõendeid kohalikust viinamarjakasvatusest. Esimene kirjalik dokument pärineb keskajast, pärast Ungari vallutamist. Vajali (Mór) viinamarjaistandusi mainitakse esimest korda 1231. aastal Lord Miklós Csáki testamendis.

Otomani impeeriumi valitsemisaeg mõjus piirkonna viinamarjakasvatusele halvasti. Türgi garnison, mis taandus Csókakő kindlusest, põletas maha külasid ja hävitas ka viinamarjaistandusi.

Järgnevas taastumises mängisid olulist rolli kaputsiinid ja Saksamaalt tulnud asunikud (kelle tõid piirkonda Hochburgid ja Lambergid), kes olid endaga kaasa toonud moodsad seadmed ning peened viinamarjakasvatuse ja veinivalmistamise traditsioonid. Asutades aastatel 1694–1696 Móris oma mungakloostri, hoidsid kaputsiinid tihedaid sidemeid Tokaj ordu munkadega. Pärimuse kohaselt saatsid nad neile Ezerjó viinamarjasordi pistikuid, et aidata neil oma viinamarjaistandusi uuesti täis istutada.

Ezerjó sordist, tänapäeval nn Ungari sordist, sai selle veinipiirkonna peamine viinamarjasort, kui viinamarjaistikud pärast viinapuu-lehetäide epideemiat 19. sajandil sinna uuesti istutati. Viinapuude ja veinivalmistamise taastumine mängis olulist rolli Móri kujunemises turupidamise õigusega linnaks 1758. aastal.

Ajaloolised andmed näitavad, et kuivatatud viinamarju korjati selles veinipiirkonnas esimest korda 1834. aastal. 19. sajandil müüdi tänu headele transpordivõimalustele selle piirkonna veine üha suuremas mahus Austria turul.

Ehkki piirkonna esimene veinikogukond loodi 1882. aastal Csákberénys, registreeriti sõltumatu Móri veinipiirkond pärast 1901. aastal esitatud avaldust dekreediga 1928. aastal.

Alates II maailmasõjast kuni 1980. aastate lõpuni pakkus Móri riigifarm selles veinipiirkonnas tehnoloogilist üldteavet viinamarjakasvatuse ja viinamarjade töötlemise kohta ja vajalikke hoiustusvõimsusi ning tagas veinipiirkonnas olulise osa turustamisvõimalustest. 1980. aastate keskpaigaks oli see viinamarjakasvatuspiirkond taas saavutanud oma eelmiste sajandite suurima mahu. Lisaks siseturu varustamisele keskendus müük peamiselt ekspordile Nõukogude Liitu.

Pärast riigikorra muutust 1990. aastal lõpetas riigifarm oma tegevuse, selle viinamarjade kasvatamise suutlikkus kaotati ning erastamise tulemusel läks veinipiirkonna saatus taas kohalike otsustajate, eratalunike ja veinikeldrite kätte. See muutis omakorda märkimisväärselt viinamarjakasvatuse struktuuri. Paljud perekonnad hakkasid kutselisteks viinamarjakasvatajateks ning nüüd on Móris ja selle ümbruses palju edukaid veinitootjaid. Veinipiirkonna viinamarjakasvatusega hõlmatud ala on vähenenud umbes 685 hektarini.

Tänu arendustööle, sajanditepikkustele kogemustele ja perekondlike veinitootjate asjatundlikkusele on Móri veinid muutumas tarbijate seas üha populaarsemaks. Seda tõendavad arvukad kuldmedalid, mis on võidetud riiklikel ja rahvusvahelistel veinikonkurssidel, ning asjaolu, et veine on hakatud müüma välisturgudel.

8.2. Vein (2)

Veini(de) kirjeldus

Móri veinidel on rikkalik aroomide ja maitsete bukett, suhteliselt suur alkoholisisaldus ja happesus ning need on meeldivad ja tavaliselt kuivad. Väljendusrikas, täidlane iseloom ja tasakaalus happesus muudavad need veinid äärmiselt nauditavaks. Eriti hea aastakäigu tulemusel sünnivad tasakaalus veinid, millel on märgatav happesus ja sellega sobiv täidlus ning mis õige veinivalmistustehnoloogia ja küpsemise korral annavad tulemuseks kvaliteetveinid.

Móri veinidele viidatakse erialakirjanduses kõige sagedamini selliste sõnadega nagu „kindel“, „selge“ ja „maskuliinne“. Piirkonna veinidel on sedalaadi iseloom, täidlus, suhkrusisaldus ja happesus, mis on tavaliselt iseloomulik suurepärastele veinidele. Lubjarikkad mullad annavad veinidele happese iseloomu ja just tänu sellele on neil veinidel erakordselt meeldiv maitse. Seesama happene iseloom annab valitud sortide viinamarjadest valmistatud kvaliteetveinidele nende säilitamiseks vajalikud omadused, et need saaksid mitme aasta vältel areneda ja täiustuda.

Kuna Móri org on tuuline, ei esine seal kuigi tihti viinamarjade seenhaigusi. Nii saab enamikul aastakäikudel töödelda haigusvabu viinamarju. Haigusvabadest marjadest valmistatud valged veinid sobivad ka suurepäraselt pikaajaliseks laagerdumiseks ja ajalooliste veinide tootmiseks („muzeális borok“).

Soodsate ilmastikuolude korral küpsevad Ezerjó sordi viinamarjad kuldkollaseks ja neil on suurepärane maitse. Teatud aastakäikude puhul võib Botrytis’ega (hallitusseen) nakatunud viinamarju kasutada spetsiifiliste omadustega põhiveini valmistamiseks.

Tootmispiirkonna, inimtegurite ja toote vaheline seos

Tänu geograafilise keskkonna loodus- ja inimteguritele on Móri veinipiirkonnas toodetud juba sajandeid terves riigis kuulsaid veine.

Mägede ja küngaste lõuna- ja edelapoolsete nõlvade soodne meso- ja mikrokliima on aidanud luua head kohalikud kasvutingimused.

Oru eriline tuuline iseloom annab suurepärase eelise viinamarjade seenhaiguste vastu võitlemisel, külmast tingitud riskide vähendamisel või vältimisel või nende sageduse mõjutamisel. Muude soodsate eripärade seas tagavad Móri orgu ääristavad järsud edelapoolsed nõlvad soodsa kokkupuute päikesevalgusega ja suurepärased võimalused selle kasutamiseks. Móri veinide eriline iseloom on seotud ka kasvupinnase suhteliselt suure lubjasisaldusega.

Viinamarjakasvatusel ja veinivalmistamisel on piirkonnas väga palju ainulaadseid traditsioonilisi eripärasid, mis on oma pikaajalise mõju tõttu üliolulised. Olulised erinevused viinamarjakasvatuses ja viinamarjade töötlemises võrreldes teiste veinipiirkondadega võivad olla seotud järgmiste asjaoludega: esiteks tõid saksa keelt kõnelevad asunikud endaga kaasa oma kodupiirkondade viljelustavad; teiseks tõid kaputsiini mungad endaga kaasa uued viinamarjakasvatuse ja veinivalmistamise meetodid; kolmanda asjaoluna kujunesid need eripärad toona suuresti välja kohalikul tasandil ja isoleeritult.

Traditsioonilisi viljelusviise kasutavad istandused kasutavad endiselt tagasilõikamist ja ümarat vaiadega kujundusvormi, mis on veinipiirkonnale tüüpiline ning mille eesmärk on tuua taimed lähemale pinnasele, mis soojeneb päeva jooksul ja tagab seeläbi hea valmimise ja parema kvaliteedi. Móri veinitootjad järgivad seda viljelusviisi tänini. Kõik piirkonna veinivalmistajad püüavad alal hoida viinamarjade lühikese kujunduse meetodeid.

Lisaks aitab hoolikas pungaeemaldus pungadel ühtlaselt jaguneda ja see soodustab haigusvabade viinamarjade kujunemist, mis on Móri veinide tootmise seisukohast väga oluline.

Sellisel moel toodetud tooraine sobib ülihästi näiteks kvaliteetveinide pikemaks küpsemiseks, mis selles piirkonnas toimub traditsiooniliselt vaatides. Seda seetõttu, et väiksem pindala võimaldab pikemat küpsemist puidust vaatides.

Kuni 1950. aastateni veinipiirkonnas valitsenud sorti ja kaubamärki – ’Ezerjód’ – täiendavad nüüd mitmed valdavalt valged viinamarjasordid. Nende hulgas on ’Zöld Veltelíni’, ’Rizlingszilváni’, ’Rajnai Rizling’, ’Chardonnay’, ’Leányka’, ’Királyleányka’, ’Sauvignon’, ’Szürkebarát’ ja ’Tramini’, samuti üksikud siniste viinamarjade sordid, mida kasvatatakse väikses mahus. Veinipiirkonna kõige olulisem viinamarjasort on ikkagi ’Ezerjó’, mida kasvatatakse peaaegu kolmandikul piirkonnast.

Sellest tulenevalt samastatakse Móri veine endiselt laialdaselt „Móri Ezerjó“ nimega, mis on sündinud hea tootmispiirkonna ja suurepärase viinamarjasordi juhuslikust kohtumisest. Seda sorti kasvatatakse Ungaris mitmes kohas, kuid oma tõelise kodu on see leidnud Vértesi mägede nõlvadel.

9. Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Nimetusi käsitlevad eeskirjad (1)

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

a) Väljend „oltalom alatt álló eredetmegjelölés“ (kaitstud päritolunimetus) ja selle ungarikeelsed omadussõnalised variandid, samuti selle vasted kõigis Euroopa Liidu ametlikes keeltes võivad samuti märgistusel näidatud olla.

b) Kaitstud päritolunimetusega „Mór/Móri“ veini märgistusel võib sõnad „oltalom alatt álló eredetmegjelölés“ (kaitstud päritolunimetus) asendada sõnadega „védett eredetű bor“ (kaitstud päritolunimetusega vein).

c) Kaitstud päritolunimetuse „Mór“ võib asendada nimetusega „Móri“ või „Móri borvidék“ (Móri veinipiirkond). Grammatiline variant tuletusliitega „-i“ kõigist punktis VIII/1.1.2 loetletud omavalitsusüksuste nimedest võib samuti märgistusel näidatud olla.

d) Kõigi esmaste veinide ja toorveinide puhul tuleb näidata aastakäik.

e) Kui aastakäik on näidatud, peab 85 % veinist pärinema sellest aastakäigust. Erand tehakse esmastele veinidele või toorveinidele, samuti esmase aastakäigu või esimese korje veinidele, mille puhul peab 100 % veinist pärinema asjaomasest aastakäigust.

f) Väljendid „termőhelyen palackozva“ (villitud tootmispiirkonnas), „termelői palackozás“ (villitud tootja poolt) ja „pinceszövetkezetben palackozva“ (villitud veinitööstuste kooperatiivis) võivad olla näidatud kõigil „Mór/Móri“ veinidel.

g) Väljendi „rozé“ võib asendada väljendiga „rosé“ ja väljendi „küvé“ väljendiga „cuvée“.

Nimetusi käsitlevad eeskirjad (2)

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

a) Nimetusega „küvé“ või „cuvée“ (kuvee) veinid võivad tähistada veine, mis on saadud mitme viinamarjasordi segamisel ja mille märgisel võib kuvees sisalduvate viinamarjasortide nime märkida koguse kahanevas järjekorras, et teavitada tarbijaid. Kui sortide nimed on märgitud, peavad olema märgitud kõik kuvees olevad sordid.

b) Väljendi „Öreg tőkék bora“ (vanadelt viinapuudelt saadud vein) võib lisada märgistusele, kui vähemalt 85 % veinist pärineb alalt, kus viinapuud on üle 40 aasta vanad.

c) Väljendi „birtokbor“ (veinimõisast pärit vein) kasutamine Móri veinidel on lubatud tingimusel, et 100 % veini toorainena kasutatavatest viinamarjadest pärineb selle konkreetse viinamarjaistanduse viljeletud alalt. Pereettevõtete puhul võib väljendit „birtokbor“ (veinimõisast pärit vein) kasutada ka nende veinide märgistusel, mis on toodetud pereliikmete viljeletud viinamarjaistandustes.

d) Väljendid „késői szüretelésű bor“ (hilise korje vein), „válogatott szüretelésű bor“ (valikkorje vein), „főbor“ (põhivein), „jégbor“ (jäävein) ja „töppedt szőlőből készült bor“ (kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein) võivad olla üksnes kvaliteetveinide märgistusel.

Muud piiratud kasutusega väljendid, mis võivad olla näidatud:

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

— „muzeális bor“ (ajalooline vein): valge, kvaliteetvein

— „birtokbor“ (veinimõisast pärit vein): kõik veinid

— „öreg tőkék bora“ (vanadelt viinapuudelt saadud vein): kõik veinid

— esmane aastakäik või „első szüret“ (esimene korje): kõik veinid

— „muskotály“ (muskaatvein): valge

— „cuvée“ või „küvé“: kõik veinid

— „szűretlen“ (filtreerimata): punane

— „primőr“ (esmane) või „újbor“ (toorvein): valge, roosa, punane

— „barrique“: valge, punane, kvaliteetvein

Väiksemad geograafilised üksused, mida võib kasutada lisaks kaitstud päritolunimetusele „Mór“

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Haldusüksused:

— Fejéri komitaat: Csákberény, Csókakő, Pusztavám, Söréd, Zámoly

Móri veinides, millele on märgitud omavalitsusüksuse nimi, peab vähemalt 85 % viinamarjadest pärinema viinamarjaistandustest, mis on liigitatud selles omavalitsusüksuses I või II klassi, ja kuni 15 % töödeldud viinamarjadest võib pärineda teistest Móri määratletud geograafilise piirkonna osadest.

Esitlemist käsitlevad eeskirjad

Õigusraamistik:

KPNide ja KGTdega tegeleva asutuse poolt, kui see on liikmesriigis ette nähtud

Lisatingimuse liik:

Pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus:

Kvaliteetveine võib müüa üksnes pudelis.

Seda nõuet ei kohaldata veinide suhtes, mille tootja on valmistanud tootmispiirkonnas oma veinikeldris kohapealseks tarbimiseks.

Kvaliteetveine võib müüa üksnes saagikoristusele järgneval veiniaastal.

Tootmine väljaspool määratletud geograafilist piirkonda (1)

Õigusraamistik:

KPNide ja KGTdega tegeleva asutuse poolt, kui see on liikmesriigis ette nähtud

Lisatingimuse liik:

Erand seoses määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega

Tingimuse kirjeldus:

Ajaloolistel põhjustel võib kaitstud päritolunimetusega „Mór“ veine toota lisaks IV peatükis loetletud omavalitsusüksustele järgmistes komitaatides ja linnades:

— Fejéri komitaat:

järgmised omavalitsusüksused: Aba, Alcsútdoboz, Bicske, Csabdi, Etyek, Felcsút, Gárdony, Gyúró, Igar, Kajászó, Kápolnásnyék, Lajoskomárom, Martonvásár, Mezőkomárom, Nadap, Pákozd, Pázmánd, Seregélyes, Sukoró, Szabadhídvég, Székesfehérvár, Tordas, Vál ja Velence

— Bács-Kiskuni komitaat:

järgmised omavalitsusüksused: Ágasegyháza, Akasztó, Apostag, Bácsalmás, Bácsszőlős, Ballószög, Balotaszállás, Bátmonostor, Bócsa, Borota, Bugac, Császártöltés, Csengőd, Csátalja, Csávoly, Csikéria, Csólyospálos, Dunapataj, Dunavecse, Dusnok, Érsekcsanád, Érsekhalma, Felsőlajos, Fülöpháza, Fülöpjakab, Hajós, Harkakötöny, Harta, Helvécia, Imrehegy, Izsák, Jakabszállás, Jánoshalma, Jászszentlászló, Kaskantyú,, Kecel, Kecskemét, Kelebia, Kéleshalom, Kerekegyháza, Kiskőrös, Kiskunfélegyháza, Kiskunmajsa, Kisszállás, Kunbaja, Kunbaracs, Kunfehértó, Kunszállás, Kunszentmiklós, Ladánybene, Lajosmizse, Lakitelek, Pirtó, Páhi, Rém, Solt, Soltszentimre, Soltvadkert, Sükösd, Szabadszállás, Szank, Szentkirály, Tabdi, Tázlár, Tiszaalpár, Tiszakécske, Tiszaug, Tompa, Vaskút ja Zsana

Tootmine väljaspool määratletud geograafilist piirkonda (2)

Õigusraamistik:

KPNide ja KGTdega tegeleva asutuse poolt, kui see on liikmesriigis ette nähtud

Lisatingimuse liik:

Erand seoses määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega

Tingimuse kirjeldus:

— Komárom-Esztergomi komitaat:

järgmised omavalitsusüksused: Ászár, Baj, Bajót, Bársonyos, Császár, Csép, Dunaalmás, Dunaszentmiklós, Esztergom, Ete, Kerékteleki, Kesztölc, Kisbér, Kocs, Lábatlan, Mocsa, Mogyorósbánya, Nagyigmánd, Neszmély, Nyergesújfalu, Süttő, Szomód, Tát, Tata, Tokod, Vérteskethely ja Vértesszőlős

— Pesti komitaat:

järgmised omavalitsusüksused: Abony, Albertirsa, Bénye, Budajenő, Budakeszi, Cegléd, Ceglédbercel, Csemő, Dány, Dömsöd, Gomba, Hernád, Inárcs, Kakucs, Kerepes, Kisnémedi, Kocsér, Kóka, Mogyoród, Monor, Monorierdő, Nagykőrös, Ócsa, Őrbottyán, Örkény, Páty, Pilis, Pilisborosjenő, Ráckeve, Szada, Szigetcsép, Szigetszentmárton, Szigetújfalu, Tápiószele, Tápiószentmárton, Telki, Tóalmás, Tököl, Újlengyel, Üröm, Vác, Vácegres ja Veresegyház

— Somogy komitaat:

järgmised omavalitsusüksused: Andocs, Balatonberény, Balatonboglár, Balatonendréd, Balatonkeresztúr, Balatonlelle, Balatonőszöd, Balatonszabadi, Balatonszemes, Böhönye, Csoma, Csurgó, Gyugy, Kaposhomok, Kaposkeresztúr, Karád, Kercseliget, Kéthely, Kötcse, Kőröshegy, Látrány, Lengyeltóti, Marcali, Mosdós ja Ordacsehi

Tootmine väljaspool määratletud geograafilist piirkonda (3)

Õigusraamistik:

KPNide ja KGTdega tegeleva asutuse poolt, kui see on liikmesriigis ette nähtud

Lisatingimuse liik:

Erand seoses määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega

Tingimuse kirjeldus:

— Tolna komitaat:

järgmised omavalitsusüksused: Alsónána, Alsónyék, Aparhant, Báta, Bátaapáti, Bátaszék, Bikács, Bölcske, Bonyhád, Bonyhádvarasd, Decs, Dunaföldvár, Dunaszentgyörgy, Dúzs, Fácánkert, Felsőnyék, Grábóc, Gyönk, Györe, Györköny, Harc, Hőgyész, Iregszemcse, Izmény, Kakasd, Kéty, Kisdorog, Kismányok, Kisszékely, Kisvejke, Kölesd, Lengyel, Madocsa, Magyarkeszi, Medina, Mőcsény, Mórágy, Mucsfa, Mucsi, Nagydorog, Nagymányok, Nagyszékely, Nagyszokoly, Ozora, Őcsény, Paks, Pincehely, Regöly, Sárszentlőrinc, Simontornya, Sióagárd, Szálka, Szekszárd, Tamási, Tengelic, Tevel, Tolna, Tolnanémedi, Váralja, Várdomb, Závod ja Zomba

— Veszprémi komitaat:

järgmised omavalitsusüksused: Ábrahámhegy, Alsóörs, Aszófő, Badacsonytomaj, Badacsonytördemic, Balatonakali, Balatonalmádi, Balatoncsicsó, Balatonederics, Balatonfüred, Balatonfőkajár, Balatonhenye, Balatonkenese, Balatonrendes, Balatonszepezd, Balatonszőlős, Balatonudvari, Balatonvilágos, Csopak, Csabrendek, Dörgicse, Felsőörs, Gyulakeszi, Hegyesd, Hegymagas, Káptalantóti, Kisapáti, Kővágóörs, Köveskál, Lesencefalu, Lesenceistvánd, Lesencetomaj, Lovas, Mencshely, Mindszentkálla, Monostorapáti, Monoszló, Nemesgulács, Nemesvita, Óbudavár, Örvényes, Paloznak, Pécsely, Raposka, Révfülöp, Salföld, Sáska, Sümeg, Sümegprága, Szentantalfa, Szentbékkálla, Szentjakabfa, Szigliget, Tagyon, Tapolca, Tihany, Uzsa, Vászoly, Zalahaláp ja Zánka

Erandid on kvaliteetveinid, mida võib töödelda üksnes IV peatükis loetletud omavalitsusüksustes.

Link tootespetsifikaadile

https://boraszat.kormany.hu/admin/download/6/5f/d2000/Mor%20OEM_vv3_standard_korr_nelkul.pdf

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.