Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokumendi ja veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi avaldamist käsitleva viite avaldamine

(2022/C 293/09)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (1) artiklile 98 kahe kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„Corrèze“

PDO-FR-02407

Taotluse esitamise kuupäev: 20.12.2017

1. Registreeritav(ad) nimetus(ed)

Corrèze

2. Liikmesriik

Prantsusmaa

3. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

4. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

15. Kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein

5. Veini(de) kirjeldus

1. Vaiksed punased veinid

LÜHIKIRJELDUS

Nendel veinidel on tavaliselt rubiinpunane kuni granaatpunane värvus violetse helgiga. Neid iseloomustab väga ekspressiivne lõhnabukett, milles on ülekaalus punased marjad koos vürtsinootidega. Maitse on värske ja tasakaalustatud. Mõnikord laagerdatakse neid puitvaatides. Sel juhul on neil siidine tanniin ning kompleksne lõhnabukett, mis ulatub trühvlinootidest vanade aastakäikude puhul kuni röstituma ja vaniljesema lõhnani nooremate veinide puhul. Nendes veinides väljendub hästi peamiselt sort ’Cabernet franc N’ (tume), mis mõnikord on segatud niisuguste täiendavate sortidega nagu ’Cabernet Sauvignon N’ (tume) ja ’Merlot N’ (tume), mis muudavad lõhna- ja maitsebuketi kompleksseks ning annavad jõulisust. Neid on võimalik hinnata noorena, kuid kasulik on degusteerimisega kuni viis aastat oodata.

Nende veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 11 mahuprotsenti.

Fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus on ≤ 4 g/l.

Pärast rikastamist ei või veinide alkoholisisaldus ületada 12,5 mahuprotsenti.

Malolaktiline kääritamine on kohustuslik nende veinide puhul, mille õunhappesisaldus on ≤ 0,4 g/l.

Muud analüütilised omadused vastavad liidu õigusnormidega sätestatud väärtustele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus milliekvivalentides liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2. Kuivad valged vaiksed veinid

LÜHIKIRJELDUS

Ainult sordist ’Chenin B’ valmistatud kuivad valged veinid on tavaliselt kahvatukollased ja kuldse helgiga. Need on väga aromaatsed veinid, millel on lillede ja valgete puuviljade nüansse ning mõnikord meelõhn. Nende maitse on värske ja puuviljane, need on elavad ja jõulised, maitse püsib kaua ning lõpus on tunda lillede ja mineraalide noote.

Nende veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 10 mahuprotsenti.

Fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus on ≤ 4 g/l. Seda sisaldust suurendatakse väärtuseni 9 g/l, kui üldhappesus, väljendatuna viinhappe grammides liitri kohta, ei ole liitri kohta üle 2 grammi võrra väiksem kui jääksuhkru sisaldus.

Pärast rikastamist ei või veinide alkoholisisaldus ületada 12,5 mahuprotsenti.

Muud analüütilised omadused vastavad liidu õigusnormidega sätestatud väärtustele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus milliekvivalentides liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

3. Veinidel on traditsiooniline märge „vin de paille“ (õlevein)

LÜHIKIRJELDUS

Nende pärast korjamist õlgedel kuivatatud viinamarjadest, mis kuuluvad sortidesse ’Cabernet franc N’, ’Cabernet-Sauvignon N’, ’Chardonnay B’, ’Merlot N’ ja ’Sauvignon B’, valmistatud veinide naturaalne jääksuhkrusisaldus on suur. Nende värvus ulatub vanakuldsest merevaigukollaseni. Nende lõhna iseloomustavad üleküpsenud puuviljade noodid, kuivatatud puuviljade või sukaadi aroom, mis on väga tugev, ja mõne veini puhul kerge rääsunud alatoon (rancio). Maitselt on need mahedad ja elavad ning maitse püsib kaua. Pressimisel on nende veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus 18 mahuprotsenti ja minimaalne suhkrusisaldus 320 g/l. Veinide minimaalne tegelik alkoholisisaldus on 12,5 mahuprotsenti ja fermenteeritavate suhkrute sisaldus (glükoos ja fruktoos) ≥ 68 g/l. Nende veinide puhul on igasugune rikastamine või niisugused kontsentreerimismeetodid nagu krüokontsentratsioon või ahjude kasutamine või kuivatuskambrid keelatud. Veine laagerdatakse vähemalt saagikoristusele järgneva kolmanda aasta 15. novembrini, sealhulgas vähemalt 18 kuud puitvaadis.

Toode kuulub määruse nr 1308/2013 kategooriasse 15 „kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein“.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus milliekvivalentides liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 30 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 300

6. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Viljelustava

Viinapuude minimaalne istutustihedus maatükkidel on 4 000 puud hektari kohta.

Iga puu kasvuala maksimaalne pindala on 2,50 m2. See maksimaalne pindala saadakse ridade vahekauguse ja puudevahelise kauguse korrutamisel.

Viinapuude ridade vahekaugus on kuni 2,50 meetrit ning viinapuude tüvede vaheline vahemaa samas reas peab olema vähemalt 0,85 meetrit.

Neid korraldusi ei kohaldata terrassidele istutatud viinapuude suhtes. Maatükk, millele istutatud viinapuud moodustavad terrassi, on maatükk, mis on enne viinapuude istutamist seoses olemasoleva kallakuga kujundatud spetsiaalsel viisil. Niisugune planeering toob kaasa selle, et tavapärane vahekaugus istutusviisis on astmeline ja kahe üksteisele järgneva tasandi vahel ei ole mehhaniseerimine võimalik. Terrassidele istutatud viinapuude puhul võib viinapuude tüvede vaheline vahemaa samas reas olla 0,80–1 meetrit.

Lõikamine toimub hiljemalt enne taime kasvuetappi E, st siis, kui kahel esimesel pungal on moodustunud kolm lehte.

Viinapuid lõigatakse ühe- või kaheõlalise Guyot’ vormi meetodil või ühe- või kaheõlalise Royat’ nöörpuu vormis.

Lõikamisel ei tohi pungade arv ületada 16 punga puu kohta.

Okste moodustumise hetkel (Lorenzi faas 27) peab viljakandvate okste arv taime kohta olema kuni 12 oksa.

1. Saagikoristuse erisätted

Viljelustava

Veinid, millel on traditsiooniline märge „vin de paille“ (õlevein), on valmistatud käsitsi korjatud viinamarjadest.

2. Veine, millel on traditsiooniline märge „vin de paille“ (õlevein), käsitlevad erisätted

Konkreetne veinivalmistustava

Nende veinide tootmiseks ette nähtud viinamarju kuivatatakse õlgmattidel või -alustel vähemalt kuus nädalat erilistes loomulikult või kunstlikult ventileeritavates ruumides. Viimasel juhul toimub ventilatsioon alati välistemperatuuril. Seda õhku võib kuivatada külma ja kuiva õhuga.

Veine laagerdatakse vähemalt saagikoristusele järgneva kolmanda aasta 15. novembrini, sealhulgas vähemalt 18 kuud puitvaadis.

b. Maksimaalne saagikus

1. Vaiksed punased veinid

60 hektoliitrit hektari kohta

2. Kuivad valged vaiksed veinid

65 hektoliitrit hektari kohta

3. Veinidel on traditsiooniline märge „vin de paille“ (õlevein)

24 hektoliitrit hektari kohta

7. Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine ja töötlemine ning veini valmistamine toimub Corrèze’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil:

Allassac, Beaulieu-sur-Dordogne, Bilhac, Branceilles, Brivezac, La Chapelle-aux-Saints, Chauffour-sur-Vell, Collonges-la-Rouge, Curemonte, Donzenac, Ligneyrac, Marcillac-la-Croze, Meyssac, Noailhac, Nonards, Puy-d’Arnac, Queyssac-les-Vignes, Saillac, Saint-Bazile-de-Meyssac, Saint-Julien-Maumont, Sioniac, Turenne, Végennes, Voutezac.

Mis puudutab traditsioonilist märget „vin de paille“ (õlevein), siis viinamarjade korjamine, kuivatamine ja töötlemine ning veini valmistamine ja laagerdamine toimub Corrèze'i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil:

Beaulieu-sur-Dordogne, Bilhac, Branceilles, Brivezac, La Chapelle-aux-Saints, Chauffour-sur-Vell, Collonges-la-Rouge, Curemonte, Ligneyrac, Marcillac-la-Croze, Meyssac, Noailhac, Nonards, Puy-d’Arnac, Queyssac-les-Vignes, Saillac, Saint-Bazile-de-Meyssac, Saint-Julien-Maumont, Sioniac, Turenne ja Végennes.

8. Peamised veiniviinamarjasordid

’Cabernet franc N’ (tume)

’Cabernet-Sauvignon N’ (tume)

’Chardonnay B’ (hele)

’Chenin B’ (hele)

’Merlot N’ (tume)

’Sauvignon B’ (hele) – ’Sauvignon blanc’

9. Seos(t)e kirjeldus

KPNi „Corrèze“ geograafiline piirkond, mis asub Corrèze'i departemangu edelaosas, paikneb Brive'i ja Meyssaci madalike äärsete mäejalamite alal. Geograafiline piirkond paikneb selle serval ja Keskmassiivi eelmäestikes, läänes Périgord'i küngastel ja Marteli lubjakiviplatool ning piirneb lõunas Dordogne'i jõega.

Corrèze’i departemangu geomorfoloogia ja kliima piiravad märkimisväärselt viinamarjaistanduste rajamise võimalusi. Ainult Brive’i ja Meyssac’i madalikud on niisuguse asetuse, topograafia ja kõrgusega, mis sobivad viinapuude kasvatamiseks. Selle madala ja hästi kaitstud ala kliima on parasvöötmeline ja mahe ning moodustab kontrasti Limousini platoo kontinentaalsema kliimaga. Suved on soojad ja talved mõõdukalt külmad. Sademed on aasta arvestuses hästi ära jaotunud ning jäävad vahemikku 800–900 mm. See ookeaniline kliima, millega mõnel aastal kaasnevad Aquitaine’ist pärit väheste sademetega sügisesed madalrõhkkonnad või vastupidi soojad ja päikeselised kevaded ja sügised, sobib kvaliteetveinide valmistamiseks. Ka pedoloogilisest vaatevinklist sobivad viinamarjakasvatuseks ainult pruunmullad lubjakivimerglil või liivakivil Meyssaci madaliku lõunaosas või pruunmullad vertikaalsetel kiltkivilademetel Brive’i madaliku põhjaosas. Viinamarjaistandused paiknevad tavaliselt 150–300 meetri kõrgusel. Üle 320 meetri kõrgusel, st Meyssaci, Donzenaci ja Juillaci murrangute põhjaosas, ei toodeta kristalsel aluspõhjal enam viinamarja.

Parimatel viinapuukasvatusmaadel kasvatatakse viinapuid, järgides rangeid tihedus-, lõikamis-, toestamis-, lehestiku kõrguse ja saagikusnõudeid olenevalt valmistatava veini liigist, et saada erinevate toodetavate veinide puhul optimaalne kontsentratsioon ning lõhna- ja maitsebukett.

KPNiga „Corrèze“ punased veinid on saadud peamiselt sordist 'Cabernet franc N', mis võimaldab savi-lubjakivituffil, kiltkivil või settepinnasel saada veine, mis on rubiinpunase kuni granaatpunase värvuse ja violetse helgiga ning mille maitses on ülekaalus punased marjad koos vürtsiste nootidega. Lisaks sellele võivad sordid 'Merlot N' ja 'Cabernet-Sauvignon N' anda juurde korraga tekstuuri ning komplekssust lõhna- ja maitsebuketis.

Täiendava geograafilise nimetusega „Coteaux de la Vézère“ veinid pärinevad Vézère'i mäenõlvade kiltkivipinnaselt Brive'i madaliku põhjaosas, mis annab sordist 'Cabernet franc N' valmistatud punastele veinidele erilised omadused: rubiinpunase värvuse ning punaste ja mustade marjade komplekssed aroomid. See maa-ala on ainus, kus valmistatakse kuivi valgeid veine ainult sordist 'Chenin B', mis annab lille- ja valgete puuviljade nootidega veine.

Õlgedel kuivatamise traditsiooni õleveini valmistamisel põlistab Meyssaci madaliku savi-lubjakivipinnas, mis sobib sellele meetodile sügisel eriti hästi. Õleveini puhul on vastav geomorfoloogia ja mikrokliima peamised tegurid, millest selle toote valmistamine sõltub: settemullad kristalse mäemassiivi jalamil, paiknemine täielikult lõuna suunas ja leebe ookeaniline mõju. See tootmispiirkond moodustab originaalse looduskompleksi, mida kohalikud nimetavad „Limousini Rivieraks“ ning mis soodustab vanakollase või merevaigukollase värvusega õleveini pehmuse avaldumist ja kuivatatud puuviljade või sukaadi aroomide tekkimist. Asjaolu, et need künkad moodustavad Limousini mäe jalamil amfiteatri ja kõrguvad lõunas Dordogne'i jõe kohal, seletab looduslikku õhutatust ja sügisest pehmust, mis soodustavad viljade loomulikku kuivatamise meetodi kasutamist. Puuviljade ja taimede kuivatamine on osa pikaajalisest traditsioonist selles Bas-Limousini piirkonnas. Meyssaci madalikul on väga levinud Kreeka pähklite tootmine – toode, mis on tunnustatud KPNi „Noix du Périgord“ all. Selles piirkonnas on viimasel sajandil toodetud ka suurel hulgal tubakat seda kuivatades. Õleveini valmistamist on kirjeldanud François Planchard Greze'ist 1821. aastal. Ta on märkinud, et pärast kastet korjatud viinamarjad laotatakse õlgedele või hästi puhtale põrandale. Detsembri keskel viinamarjad purustatakse ja pressitakse. See esivanemate traditsioon, mis võimaldab valmistada väga tüüpilist magusat veini, on aegade jooksul kestma jäänud, ehkki viimasel sajandil jäi viinamarjaistandusi vähemaks.

Kuigi sajand pärast viinapuutäikriisi katkes veinivalmistamistraditsioon peaaegu täielikult, on tähelepanuväärne, et kummalgi Corrèze’i „viinamarjakasvatussaarekesel“ oskas rühm entusiastlikke mehi välja töötada ühise projekti, et kuulsusrikas minevik tagasi tuua. Veinide kvaliteedi ja nende viinamarjaistanduste igikestvuse, kust need veinid pärinevad, tagavad oskusteave ja pühendumus. Kohandades viinamarjasorte ja tavasid pinnasele, on viinamarjakasvatajad välja töötanud suurepärase kvaliteediga lisatooted, mis võimaldavad taastada sideme selle piirkonna kunagise tuntusega.

10. Olulised lisatingimused

Traditsiooniline märge „vin de paille“ („õlevein“).

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Nimetusele võib lisada traditsioonilise märke „vin de paille“ (õlevein) veinide puhul, mis vastavad seda liiki veini ette nähtud tootmistingimustele.

Täiendavad geograafilised nimetused

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Nimetusele võib lisada geograafilise nimetuse „Coteaux de la Vézère“ veinide puhul, mis vastavad kõnealuse täiendava geograafilise nimetuse puhul ette nähtud tootmistingimustele.

Täiendava geograafilise nimetuse „Coteaux de la Vézère“ puhul toimub viinamarjade korjamine ja töötlemine ning veini valmistamine Corrèze'i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil: Allassac, Donzenac, Voutezac.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-ffb5421f-1d52-4f8c-b484-b5a93270c83d

(1) ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.