KOKKUVÕTE

I. Euroopa ühenduste institutsioonid võtavad tööle väga erineva erialase tausta ja geograafilise päritoluga töötajaid, kes valitakse tavaliselt välja avalike konkursside kaudu, mida alates 2003. aastast on hallanud Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO).

II. Auditi eesmärk oli määrata kindlaks, kas EPSO hallatav personalivalikuga seotud tegevus oli tõhus ja mõjus. Arvesse võeti ka 2008. aasta septembris vastu võetud EPSO arengukava, kui see oli auditi ulatuse seisukohalt oluline.

III. Auditi põhjal tehti järeldus, et EPSO oli edukalt toime tulnud konkursside arvu suurenemisega, mis on tingitud Euroopa Liidu laienemisest, kuid:

a) institutsioonide personalivajadusi ei edastatud EPSOle õigeaegselt või need ei põhinenud järjepideval metoodikal;

b) personalivaliku menetluse kestus oli nii EPSO standardite kui ka rahvusvahelise hea tava seisukohalt liiga pikk;

c) konkurssidega saadi laureaate (reservnimekirja kantud edukad kandidaadid) keskmiselt ainult kaks kolmandikku sihtarvust. See tulenes pikast menetluse kestusest tingitud loobumistest, liigsest rõhuasetusest keelealastele erinõuetele; ebapiisavast konkurssidest teavitamisest ja eelvaliku testidest, millega langes välja rohkem kandidaate, kui oli vajalik eesmärgi saavutamiseks. Lisaks ei saavutatud laureaatide geograafilise jaotuse parimat võimalikku tasakaalu;

d) haldusteave ei olnud järjepidevalt usaldusväärne ega põhjalik. Kandidaatide reservnimekirja lülitamise kulude teave ei olnud piisav; ei kvantifitseeritud üksikasjalikult EPSO arengukavast tulenevaid võimalikke lisakulusid ja tulevast kasu ning EPSO andmebaaside teave ei olnud järjepidevalt usaldusväärne.

IV. EPSO arengukava eesmärk on vähendada konkursside kestust maksimaalselt üheksa kuuni ja suurendada nende tulemuslikkust. Sellega nähakse muu hulgas ette üleminek strateegilisele personaliplaneerimisele; põhjalikum eelvalik; laialdasem arvutipõhine testimine ja professionaalsed valikukomisjonid. Kava kohaselt alustatakse uute menetlustega 2010. aasta esimeses kvartalis.

V. Võttes arvesse arengukavaga planeeritud suurt muutust personalivaliku menetluste korraldamisel, on kontrollikoja peamised soovitused järgmised:

a) Institutsioonid peaksid edastama EPSOle personalivajadusi käsitleva usaldusväärse teabe piisavalt õigeaegselt, tuginedes selliste vajaduste hindamisel ühisele lähenemisviisile.

b) Institutsioonid peaksid andma EPSO käsutusse piisaval arvul täistööajaga ametnikke ja julgustama oma töötajaid tegutsema kvalifitseeritud hindajatena.

c) EPSO peaks püüdma parandada kommunikatsioonistrateegiat, kooskõlastades seda institutsioonidega; parandama konkursiteadete kvaliteedikontrolli; tagama sobivate kandidaatide piisava arvu kõigis valikumenetluse etappides, näiteks kohandades keelealaseid erinõudeid, ja võtma meetmeid geograafilise tasakaalu parandamiseks.

d) EPSO peaks parandama haldusteavet, eelkõige kontrollima konkursi laureaatide reservnimekirja kandmise kogukulusid ning kvantifitseerima EPSO arengukavast tulenevad lisakulud ja hindama tulevast kasu, et seeläbi hõlbustada eelarvepädevatel institutsioonidel otsuste tegemist.

SISSEJUHATUS

1. 2007. aasta juuni seisuga töötas Euroopa ühenduste institutsioonides üle 36500 ametniku. Personalieeskirjade kohaselt lähtutakse ametnike töölevõtmisel eesmärgist saada institutsiooni teenistusse võimalikult võimekad, tulemuslikud ja sõltumatud ametnikud, kes valitakse Euroopa ühenduste liikmesriikide kodanike hulgast võimalikult laialt geograafiliselt alalt [1].

2. Ametnikud võetakse tavaliselt tööle avatud konkursside tulemusel koostatud reservnimekirjade alusel [2]. Alates 2003. aastast on selliseid konkursse hallanud Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO), mis on institutsioonidevaheline amet, mille ülesanne on valida vabadele ametikohtadele Euroopa ühenduste ametnikke ja teisi teenistujaid. Pärast EPSO loomist on selle kaudu töölevõetava personali arv oluliselt kasvanud, mis on tingitud ELi laienemisest.

3. EPSO loodi ühisotsuse [3] alusel eesmärgiga saavutada mastaabisäästu valikumenetluste, eelkõige ametnike avalike konkursside korraldamisel. Nimetatud ühisotsus annab EPSOle ainupädevuse koostada avalike konkursside kandidaatide reservnimekirju vastavalt iga institutsiooni poolt edastatud vajadustele, kusjuures iga institutsioon teeb ise otsuse edukate kandidaatide (edaspidi "laureaadid ") töölevõtmise kohta. Lisaks kuulub EPSO ülesannete hulka abi osutamine rahvusvaheliste konkursside korraldamisel ja muude teenistujate valikul. EPSO tegevuse üle teostab järelevalvet iga institutsiooni esindajatest koosnev haldusnõukogu.

4. Personalivaliku menetlus koosneb järgmistest etappidest:

a) konkursi planeerimine institutsioonide personalivajaduste alusel;

b) konkursiteate koostamine ja avaldamine;

c) institutsioonide ametnike hulgast valikukomisjoni liikmete määramine;

d) nimekirja koostamine kandidaatidest, kes vastavad konkursiteates sätestatud nõuetele, vajaduse korral eelvaliku korraldamine vastuvõtukatsete alusel;

e) konkursietappide läbiviimine (kirjalikud ja suulised testid);

f) sobivatest kandidaatidest nimekirja koostamine koos põhjendatud aruandega;

g) laureaatide reservnimekirja avaldamine;

h) reservnimekirjade haldamine ja nende kasutamise kontrollimine.

5. 2008. aastal vaatas EPSO juhtkond uuesti läbi oma organisatsiooni ja tegevuse, toetudes olemasolevate parimate tavade uuringutele. Nimetatud läbivaatamise käigus leiti puudusi (nagu konkursside põhjendamatult pikk kestus), mistõttu otsustas EPSO juhtkond välja töötada EPSO arengukava.

6. 2008. aasta 10. septembril võttis EPSO haldusnõukogu vastu arengukava, mille eesmärk on vähendada avalike konkursside kestust maksimaalselt üheksa kuuni ja parandada nende tulemuslikkust. Selles nähakse muu hulgas ette üleminek strateegilisele personaliplaneerimisele, et vähendada aega vajaduste kindlaksmääramise ja valikumenetluse alustamise vahel; põhjalikum eelvalik; arvutipõhiste testide laialdane kasutamine eelvaliku etapis ja professionaalsed valikukomisjonid.

7. Peamine arengukavaga kaasnev muutus on üldkonkursside korraldamine üheaastase tsükli alusel [4]. Kirjalikud ja suulised testid korraldatakse nn hindamiskeskustes, mis on loodud eesmärgiga hinnata kandidaate valikumeetodite alusel, milles keskendutakse põhilistele nõutavatele pädevusvaldkondadele. Uue lähenemisviisi kasutuselevõtmine on ette nähtud 2010. aasta esimeses kvartalis.

AUDITI LÄHENEMISVIIS JA ULATUS

8. Auditi eesmärk oli kindlaks määrata, kas EPSO hallatav konkursside süsteem on tõhus ja mõjus. Auditiga keskenduti eelkõige sellele, kas EPSO:

- tuli toime laienemisest tingitud suurema arvu konkursside korraldamisega;

- sai teavet institutsioonide personalivajaduste kohta õigeaegselt ja järjepidevalt;

- esitas laureaatide reservnimekirjad õigeaegselt;

- tagas laureaatide nõutud arvu ja geograafilise tasakaalu;

- sai eesmärkide saavutamiseks usaldusväärset ja põhjalikku haldusteavet.

9. Auditis keskenduti ametnike konkurssidele nende arvukuse ja pikaajalise mõju tõttu. Audit põhines järgmisel:

- 16st erinevat liiki konkursist (spetsialistid ja üldametnikud; üksuse juhatajad ja madalaima palgaastme töötajad; administraatorid ja assistendid) koosneva valimi põhjalik uurimine;

- EPSO andmebaasi analüüs; andmebaas sisaldas kõiki andmeid 176 2003.–2006. aastal käivitatud ning 2008. aasta alguseks lõpuleviidud konkursi kohta.

10. Audit hõlmas EPSO korraldatava personalivaliku kõiki etappe, alates institutsioonide personalivajaduste teatamisest EPSOle kuni laureaatide reservnimekirjade avaldamiseni, välja arvatud valitud üksikisikute kutsealaste oskuste ja pädevuse hindamine. Samuti ei hõlmanud audit menetlusi, mis on seotud institutsioonide vajaduste üksikasjaliku kindlaksmääramise ja reservnimekirjadesse kantud laureaatide töölevõtmisega institutsioonide poolt, kuna need ei kuulu EPSO vastutusalasse.

11. Auditeerimist alustati 2007. aasta suvel, kusjuures auditiga hõlmati ajavahemikul jaanuar 2003 (EPSO tegevuse algus) kuni detsember 2007 käivitatud ja lõpuleviidud konkursse. Auditiga kontrolliti EPSO poolset planeerimist ja haldamist ning oma personalivalikuga seotud tegevuse hindamist.

12. Samuti võeti arvesse 2008. aasta septembris vastu võetud EPSO arengukava, kui see oli auditi ulatuse seisukohast oluline, eelkõige eesmärgiga määrata kindlaks, kas personalivalikuga seotud tegevusega käsitleti kõiki olulisi aspekte.

TÄHELEPANEKUD

SUUREMA ARVU KONKURSSIDE HALDAMINE OLI MÕJUS

13. EPSO alustas oma tegevust 2003. aastal ja alates sellest ajast on institutsioonide poolt nõutavate konkursside arv laienemise tõttu oluliselt suurenenud. Seega oli suur risk, et EPSO ei suuda käivitada ja hallata kõiki nõutud konkursse.

14. Auditiga leiti, et EPSO haldas suuremal arvul konkursse mõjusalt, kuna ei leitud ühtegi juhtu, kus konkursside käivitamine oleks hilinenud seetõttu, et EPSO töötas oma suutlikkuse piiril.

PUUDUS ÕIGEAEGNE JA JÄRJEPIDEV TEAVE INSTITUTSIOONIDE PERSONALIVAJADUSTE KOHTA

15. Institutsioonid peaksid määrama kindlaks ja teatama EPSOle oma personalivajadused õigeaegselt ja järjepideval meetodil, nii et konkursse saaks planeerida tõhusal viisil.

16. 2002. aastal leppisid institutsioonide peasekretärid kokku, et iga institutsioon teatab EPSOle oma järgmise kolme aasta personalivajadused, et võimaldada EPSOl koostada jooksev kolmeaastane programm, mida tuleks ajakohastada vähemalt iga kuue kuu tagant eesmärgiga rahuldada institutsioonide vajadused parimal võimalikul viisil.

17. Kolmeaastast programmi ei rakendatud; auditeeritud ajavahemikul hõlmas EPSO programm ainult 18 kuud, kuna institutsioonid ei ole teatanud EPSOle oma pikemaajalistest vajadustest.

18. Lisaks ei ole EPSO ega institutsioonid kehtestanud vajaduste hindamiseks ühtset alust või meetodeid. Näiteks oli ebaselge, kuidas tuleks rakendada personalieeskirjades sätestatud nõuet, et valimiskogu koostatud sobivate kandidaatide nimekirja tuleb kanda võimaluse korral vähemalt kaks korda rohkem kandidaate kui on täidetavaid kohti [5].

19. Institutsioonid ei edastanud EPSOle õigeaegset ja järjepidevat teavet oma personalivajaduste kohta ning puudus selliste vajaduste hindamise ühtne metoodika, mistõttu ei olnud valikumenetlus tõhus ja esines viivitusi. Selle tagajärjel tehti viimasel minutil muudatusi laureaatide nõutava arvuga seotud prioriteetides ja vajadustes. Seetõttu oli juba käivitatud konkursside puhul vaja teha arvukaid konkursiteadete parandusi (vt punkt 43).

20. Oma arengukava raames esitas EPSO ettepaneku standardse kolmeaastase planeerimiskava projekti kohta ja alustas selle rakendamist.

21. Nimetatud planeerimiskava mõjusus sõltub sellest, kas institutsioonidelt saadakse õigeaegselt piisavalt usaldusväärset teavet, mis põhineb personalivajaduste hindamise ühtsel lähenemisviisil. Tuleks meeles pidada, et vajaduste hiline teatamine või olulised puudused personalivajaduste prognoosimisel võivad põhjustada erinevuse vabade ametikohtade ja laureaatide arvu vahel.

PERSONALIVALIKU MENETLUS VÕTTIS LIIGA PALJU AEGA

22. Rahvusvaheline parim tava valikumenetluse kestuse suhtes on nii avalikus kui ka erasektoris viis kuni üheksa kuud personalivajaduste kindlaksmääramisest kuni ametnike töölevõtmiseni, nagu on EPSO heaks kiitnud oma arengukavas.

23. Praeguses olukorras, kus arengukava veel ei rakendata ja kehtib sellele eelnev planeerimissüsteem, kulub aga institutsiooni personalivajaduste teatamisest kuni laureaatidele ametliku tööpakkumise esitamiseni tavaliselt 18 kuud [6]. Sellest kolm kuni neli kuud kulub konkursiteate avaldamiseks; 11 kuni 12 kuud konkursietapi korraldamiseks ning kaks kuud intervjuu läbiviimiseks ja tööpakkumise esitamiseks.

VIIVITUSED KONKURSIETAPIS

24. 16 konkursist koosneva valimi üksikasjalik uurimine näitas, et konkursiteate avaldamise etapp võttis aega keskmiselt neli kuud (vt I lisa), mis vastab EPSO standarditele.

25. Keskmine konkursi kestus alates kandidaatide registreerimise tähtajast kuni reservnimekirja avaldamiseni oli siiski 16 kuud ning eri konkursid kestsid üheksast kuust kuni kahe aastani (vt I lisa).

26. Viivitusi põhjustas peamiselt aeg, mis kulus kirjalike testide hindamiseks ja kandidaatide suulise vooru läbiviimiseks. Kontrollikoja analüüsitud konkursside valim näitas, et ainuüksi need kaks etappi võivad aega võtta kuni 13 kuud. Peamine põhjus oli asjaolu, et valikukomisjoni liikmete või hindajatena tegutsevatel ELi ametnikel ei olnud võimalik täita oma kohuseid katkematul ajavahemikul täistööajaga.

27. Põhjendamatult pika valikumenetluse tõttu ei saa institutsioonid võtta kandidaate tööle neile vajalikul ajal ja viisil, samuti võib see ära heidutada häid kandidaate kas valikumenetluse alguses või selle jooksul. Vastavalt EPSO poolt märtsis–aprillis 2008 korraldatud kandidaatide rahulolu küsitlusele [7] olid vastajad kõige vähem rahul konkursside üldise kestusega, millel oli negatiivne mõju kandidaatide ettekujutusele Euroopa institutsioonidest kui võimalikest tööandjatest.

28. Arengukavas ettenähtud uue üheaastase konkursitsükli raames on EPSOl kavas lühendada konkursietappi (alates konkursiteate avaldamisest kuni laureaatide reservnimekirja avaldamiseni) maksimaalselt üheksa kuuni. Nimetatud eesmärgi saavutamise peamised elemendid on:

a) menetluse erinevate etappide arvu vähendamine, üksteisele järgnevate kirjalike ja suuliste testide asendamine ühe etapiga;

b) paremal arvutipõhisel testimisel põhineva tõhusa eelvalikumenetluse sagedasem kasutamine;

c) professionaalsete valikukomisjonidega hindamiskeskuste loomine.

29. Aastase konkursitsükli edukas rakendamine sõltub oluliselt institutsioonide valmisolekust anda EPSO käsutusse piisaval arvul kvalifitseeritud ametnikke täistööajaga [8] ja julgustada neid osalema kavandatavas kvalifitseeritud hindajate kogus.

LAUREAATIDE ARV EI VASTANUD SIHTARVULE JA NENDE GEOGRAAFILINE JAOTUS EI OLNUD PARIMAS VÕIMALIKUS TASAKAALUS

LAUREAATE EI SAADUD ALATI KAVANDATUD ARVUL

30. Tuleks saavutada konkursiteates ettenähtud laureaatide sihtarv, et tagada institutsioonidele piisaval arvul alalisi töötajaid, vähendamata seejuures valitud kandidaatide pädevuse nõudeid.

31. Auditi käigus analüüsiti põhjalikult kõigi ajavahemikul 2003–2006 alustatud ja 2008. aasta alguseks lõpuleviidud 176 konkursi andmeid. Nimetatud konkursside reservnimekirja kantavate kandidaatide sihtarv oli kokku 15500.

32. Laureaate saadi keskmiselt ainult kaks kolmandikku sihtarvust [9]. Konkurssidest osavõtuks esitati ligikaudu 208000 taotlust [10], kuid tegelikult osales testidel ainult 95000 (46 %) kandidaati. Nendest veidi üle 10000 lõpetasid laureaatidena [11], seega peaaegu 5500 kandidaadi võrra sihtarvust vähem (vt II lisa).

33. Üldine 46 %-line osalus hõlmas osalust nii traditsioonilistel eelvaliku testidel (44 %) kui ka arvutipõhistel testidel (54 %), mis võeti kasutusele 2006. aastal. Arvutipõhiste testide kasutuselevõtmine on seega osalust kümne protsendipunkti võrra suurendanud.

34. 28 % eelvaliku testidel osalenud kandidaatidest pääses edasi kirjalikele testidele; 50 % kirjalikest testidest osalenud kandidaatidest pääses edasi suulisesse vooru ja 74 % suulises voorus osalenud kandidaatidest kanti reservnimekirja. Seega moodustasid laureaadid 95 000-st testidel osalejast ainult 10,7 %.

KEELEALASED ERINÕUDED VÕIVAD HEADE KANDIDAATIDE OSALEMISHUVI VÄHENDADA

35. Erialaste ja keelealaste oskuste vahel peab olema vajalik tasakaal, et tagada parimate kandidaatide valimine.

36. Personalieeskirjade artiklis 28 on sätestatud, et ametnikku võib ametisse nimetada üksnes tingimusel, et ta esitab tõendi ühe ühenduste keele põhjaliku tundmise ja teise ühenduste keele rahuldava oskuse kohta oma kohustuste täitmiseks vajalikul tasemel.

37. Enne EPSO loomist võisid kandidaadid teste teha oma emakeeles; teise keele oskust kontrolliti eraldi keeletestiga. EPSO alustas oma tegevust ajal, mil ametlike keelte arv tõusis 11-lt 23-le. EPSO otsustas, et praktilistel põhjustel (testide vigaste või ebatäpsete tõlgete riski suurenemine, menetluste pikem kestus, suuremad kulud jne) ei olnud võimalik korraldada iga üldkonkurssi 23 keeles.

38. Alates 2006. aastast nõutakse kõikidel konkurssidel osalevatelt kandidaatidelt enamiku testide tegemist teises keeles (tavaliselt mitte oma emakeeles), s.o kas inglise, prantsuse või saksa keeles. Seetõttu on valikumenetlusel teatavate keelte väga hea oskus tähtsam kui varem. Keeleoskuse puhul kehtib erand tõlkide ja tõlkijate konkursside kohta, kus kohandatakse erinõudeid, ja erikonkursside kohta. III lisas on toodud testidel osalenud kandidaatide teise keele jaotus; see näitab, et teise keelena kasutatakse ülekaalukalt kõige rohkem inglise keelt (64 % kandidaatidest), millele järgnesid prantsuse (20 %) ja saksa keel (10 %) [12].

39. Praegune EPSO nõue võib viia olukorrani, kus kõigi nõutavate eriteadmiste ja oskustega kandidaadid ei saa konkursil osaleda, kui neil puudub nõutav keeleoskus. Nii võib juhtuda näiteks kandidaatidega, kelle esimene keel on inglise, prantsuse või saksa keel, kuid teine keel on mõni muu ELi keel kui üks neist kolmest.

40. On tehtud põhimõtteline otsus, et alates 2011. aastast korraldatakse vähemalt osa eelvaliku teste kõigis 23 keeles.

KONKURSSIDEST TEAVITAMINE EI OLNUD KÕIGE OPTIMAALSEM

41. Konkursiteated tuleb koostada ja avaldada selgelt ja täpselt, et konkursist võtaks osa võimalikult palju sobivaid kandidaate ja et potentsiaalsetel kandidaatidel oleks selge alus otsustamaks, kas nad vastavad konkursil osalemise tingimustele.

42. Konkursiteated koostab EPSO [13] pärast nõupidamist nõuandva ühiskomisjoniga. Lisaks konkursiteadete avaldamisele Euroopa Liidu Teatajas kasutab EPSO potentsiaalsete kandidaatide teavitamiseks veel kahte vahendit: EPSO veebilehte (süstemaatiliselt) ja ajalehekuulutusi iga konkursi puhul eraldi. Veebileht on potentsiaalsete kandideerijate põhiline teavitamise allikas.

43. 16st üksikasjalikult läbivaadatud konkursist muudeti paranduse teel 11, millest nelja muudeti kaks korda. Parandusi oli vaja teha, et selgitada vastuvõtmise tingimusi, muuta laureaatide sihtarvu või parandada vigu.

44. EPSO veebilehel olid kuulutused algselt ainult kolmes keeles (inglise, prantsuse ja saksa keel). 2008. aastast on EPSO avalehte võimalik lugeda 23 keeles. Samuti kavandab EPSO veebilehe püsivate osade tõlkimist 23 keelde.

45. Avalike konkursside teadaandeid avaldati tavaliselt ainult Euroopa Liidu Teataja inglis-, prantsus- ja saksakeelses versioonis. 9. mail 2007. aastal esitas Hispaania komisjoni vastu hagi, et nõuda kõikide Euroopa avalikus teenistuses täidetavaid ametikohti käsitlevate konkursiteadete avaldamist Euroopa Liidu Teatajas kõigis keeltes. Nimetatud kohtuasi [14] on pooleli.

46. Selge teabe puudumine konkursinõuete kohta kahjustab ELi mainet tööandjana. See võib takistada heade kandidaatide kandideerimist ja on tekitanud olukorra, kus rahulolematud kandidaadid on esitanud EPSO vastu hagi [15].

47. Suuremal arvul pädevate kandidaatide motiveerimiseks planeerib EPSO kasutusele võtta tõhusama kommunikatsioonistrateegia, sealhulgas parema veebilehe ja parema keskendumise potentsiaalsetele kandidaatidele.

EELVALIKU TESTIDEGA LANGES VÄLJA ROHKEM KANDIDAATE, KUI OLI VAJALIK SIHTARVU TÄITMISEKS

48. Eelvalik on menetlus järgnevatele katsetele pääsemiseks; ainult kõige paremate tulemustega kandidaadid lubatakse konkursi kirjalikele testidele. Edasipääsenud kandidaate hinnatakse ainult kirjalike ja suuliste eksamite tulemuste põhjal. Eelvaliku testid peaksid tagama, et konkursi järgmisesse etappi pääseb piisaval arvul vajaliku pädevusega kandidaate. EPSO arengukavas on ette nähtud, et hindamiskeskusesse kutsutavate kandidaatide ja reservnimekirja kantavate laureaatide arvu suhe on 3 : 1.

49. EPSO andmebaasi kuuluva 176 konkursi eelvaliku testidega [16] langes välja 70000 kandidaati 95 000-st. Selle tulemusena oli järgnevates testides osalejate arv liiga madal, et täita sihtarv, milleks oli 15500 laureaati.

50. Nimetatud puudust raskendas veelgi asjaolu, et ligikaudu 4000 kirjaliku testi edukalt sooritanud kandidaati ei osalenud järgnevatel valikumenetluse etappidel. Paljudel juhtudel oli selle põhjuseks asjaolu, et kandidaadid ei vastanud kõikidele konkursiteates toodud vastuvõtunõuetele; nimetatud nõuetele vastavust kontrolliti alles pärast eelvaliku teste.

51. Parandamaks olukorda, kus kirjalikule testile pääseb liiga vähe kandidaate, võttis EPSO 2008. aasta jaanuaris uuesti kasutusele menetluse (nn repêchage ehk kandidaatide järeltestid [17]), et täita tühimikku, mille tekitavad kandidaadid, kes läbivad edukalt eelvaliku testid, kuid ei osale valikumenetluse järgmistel etappidel.

52. Laureaatide arvulise vajakajäämise tõttu ei täideta institutsioonide alalise personali vajadusi ja suureneb ajutiste ja lepinguliste töötajate töölevõtmine. See suurendab institutsioonisiseste teadmiste järjepidevuse kadumise ohtu.

53. EPSO arengukava kohaselt on eelvalik tõhus vahend, et vajaduse korral vähendada kandidaatide arvu piisava tasemeni. Arengukavas pakutakse välja ka võimalus kõrvaldada konkursi järgmisest etapist ainult kõige vähem edukad kandidaadid, kes said igas eelvaliku testis nõutaval miinimumarvul punkte, samuti need, kes on mõne testi ebaõnnestunult sooritanud, selle asemel et valida järgnevatele testidele välja ainult kõige edukamad. Siiani ei ole küsimust aga veel otsustatud.

VALIKUMENETLUSEGA EI SAAVUTATUD PARIMAT GEOGRAAFILIST TASAKAALU

54. Personalieeskirjades on ette nähtud, et institutsioonid võtavad tööle ametnikke ühenduse liikmesriikide kodanike hulgast võimalikult laialt geograafiliselt alalt. See on võimalik ainult juhul, kui reservnimekirjadesse pääsenud laureaadid sellist laia geograafilist ala esindavad.

55. Pidades silmas Euroopa Liidu ajavahemikul 2004–2007 toimunud laienemisi, eelistati kandidaate uutest liikmesriikidest, ja rida EPSO korraldatud konkursse oli avatud ainult nimetatud riikidest kandidaatidele. Nagu näitab EPSO andmebaasi kontrollikojapoolne analüüs (vt punkt 31), oli 10151 laureaadist peaaegu kaks kolmandikku (6 416) EL 12 (st uutest) liikmesriikidest (vt IVb lisa).

56. Samuti näitab analüüs, et kandidaadid uutest liikmesriikidest, mis moodustavad suhteliselt suure osa ELi elanikkonnast, ei olnud laureaatide hulgas piisavalt esindatud. Nagu näitavad IVa ja IVb lisades toodud andmed, kehtis see mitte ainult selliste liikmesriikide kohta nagu Ühendkuningriik, Saksamaa ja Hispaania EL 15 rühmas, vaid ka Poola ja Rumeenia kohta EL 12 rühmas. Teiselt poolt oli väiksemate liikmesriikide, välja arvatud Austria ja Bulgaaria kandidaatide esindatus liiga suur, võrreldes nende liikmesriikide osakaaluga kogu ELi elanikkonnast. Eelkõige puudutab see Belgia kandidaate.

57. Kuna geograafilist tasakaalu võivad mõjutada mitmed tegurid, oleks vaja sügavuti analüüsi, et määrata kindlaks täheldatud tasakaalu puudumise põhjused. Geograafilise tasakaalu puudumist EPSO arengukavas ei analüüsita ega käsitleta üksikasjalikult.

PUUDUSED HALDUSTEABES

KULUDE KOHTA EI OLE SAADAVAL PIISAVALT TEAVET

58. EPSO peaks välja arvutama kulud, mis on seotud laureaadi kandmisega reservnimekirja, et tagada personalivaliku menetluse asjakohane investeeringute tase, mis vastaks sarnaste organisatsioonide tasemele. Selline hinnang on tähtis, pidades silmas asjaolu, et ELi institutsioonid pakuvad eluaegse karjääri võimalust.

59. Kulude kohta ei ole saadaval piisavalt teavet – nii tegelike kulude, standardkulude kui võrdlusnäitajate kohta sarnaste rahvusvaheliste avaliku sektori organisatsioonidega. EPSO ei arvuta ega kontrolli kulusid, mis on seotud laureaadi reservnimekirja lülitamisega. EPSOl on Euroopa Liidu reguleerivate ametitega personalivaliku teenuste osutamise kokkulepped, mille kohaselt makstakse EPSOle 6000 eurot iga avaliku konkursi laureaadi kohta.

60. Kontrollikoda hindab eelarve täitmise põhjal EPSO kulude suuruseks ligikaudu 7100 eurot laureaadi kohta; see sisaldab 4590 euro väärtuses otseseid kulusid ja 2510 euro väärtuses kaudseid kulusid. ELi eelarve kulude kogusumma kindlaksmääramiseks tuleb arvesse võtta ka institutsioonide kantud kulud (valikukomisjonis osalejad, testide hindamine, järelevalve eksamite üle jne), mis eespool nimetatud summat veelgi suurendab.

61. EPSO arengukavas ei käsitleta kulusid laureaadi kohta ega määrata kindlaks sellega seonduvaid sihtarve ega standardeid

62. Lisaks nähakse arengukavas ette rida meetmeid (nt hindamiskeskused), mis nõuaksid rakendusetapis täiendavat rahastamist. Arengukavas aga ei täpsustata selle rakendamisest tulenevaid võimalikke lisakulusid ja tulevast kasu. Kulude kvantifitseerimine ja võimaliku kasu hindamine hõlbustaks eelarvepädevatel institutsioonidel otsuste tegemist nimetatud plaani rahastamise kohta.

EPSO ANDMEBAASIDES ESINEB PUUDUSI

63. Mõjusa menetluse tagamiseks peab andmebaasidel olema asjakohane sisemine kontrollisüsteem ning need peavad sisaldama korrektset ja õigeaegset teavet.

64. Osavõtutaotluse esitamiseks peavad kandidaadid Interneti kaudu oma isikuandmed sisestama. Hiljem salvestatakse menetluse käigus andmebaasi ka testide tulemused, žüriipoolsed andmed ja laureaatide nimekirjad.

65. Auditiga avastati EPSO andmebaasides puudusi:

a) süsteem ei takistanud usaldusväärselt mitme taotluse esitamist ühe ja sama isiku poolt, mis on konkursi eeskirjadega sõnaselgelt keelatud;

b) süsteemi sisestatava teabe kodeerimine ei olnud järjekindel;

c) teatavad süsteemi sisestatud andmed sisaldasid ebatäpseid või ebareaalseid elemente;

d) laureaatide kättesaadavuse kohta puudus ajakohane teave.

66. Sama isiku mitut taotlust saab elektrooniliselt avastada ainult siis, kui kasutatakse ainulaadset ja ühemõttelist identifikaatorit, mida praegu ei tehta. Lisaks ei kasutata konkursi teatud etappi käsitleva sama teabe salvestamiseks järjepidevalt samu koode (nt koodid kandidaatide kohta, kes olid edukad eelvalikul, kirjalikes testides jne), mistõttu puuduvad analüüsimise seisukohast ühtsed andmed.

67. Ühe ja sama isiku mitme taotluse süsteemi vastuvõtmisega kaasneb kandidaatide ebavõrdse kohtlemise oht. Usaldusväärse, vajaliku ja õigeaegse teabe puudumisel nii konkursi kui üldisel tasemel on EPSO juhtkonnal keeruline välja selgitada mudeleid, uusi suundumusi või erandeid kehtestatud normidest.

68. EPSO kavandab uue andmebaasi kasutuselevõtmist 2010. aastal. On tähtis, et eespool tuvastatud puudusi käsitletaks uues andmebaasis asjakohaselt.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

69. Auditi põhjal võib järeldada, et EPSO oli edukalt hallanud laienemisest tingitud avalike konkursside arvu suurenemist. EPSO tõhusust ja mõjusust mõjutasid siiski järgmised puudused:

i) institutsioonide personalivajadusi ei edastatud EPSOle õigeaegselt või need ei põhinenud järjepideval metoodikal;

ii) personalivaliku menetluse kestus oli liiga pikk nii EPSO enda standardite kui ka rahvusvahelise parima tava seisukohalt; testimisetapis esines viivitusi, peamiselt asjaolu tõttu, et valikukomisjoni liikmed ei saanud oma ülesannetele täistööajaga pühenduda;

iii) konkursside tulemusel saadi keskmiselt ainult kaks kolmandikku eesmärgiks olnud laureaatide arvust. See tulenes pikast menetluse kestusest tingitud loobumistest, liigsest rõhuasetusest keelealastele erinõuetele, ebaselgest konkurssidest teavitamisest, ja eelvaliku testidest, millega langes välja rohkem kandidaate, kui oli vajalik sihtarvu täitmiseks. Lisaks ei saavutatud valikumenetlusega laureaatide geograafilise jaotuse parimat võimalikku tasakaalu;

iv) haldusteave ei olnud järjepidevalt usaldusväärne ega põhjalik. Laureaadi reservnimekirja lülitamise kulude teave ei olnud piisav; ei kvantifitseeritud EPSO arengukavast tulenevaid võimalikke lisakulusid ega tulevast kasu ja EPSO andmebaaside teave ei olnud järjepidevalt usaldusväärne.

70. 2008. aasta septembris vastu võetud EPSO arengukava eesmärk on vähendada konkursside kestust maksimaalselt üheksa kuuni ja suurendada nende tulemuslikkust. Sellega nähakse muu hulgas ette üleminek strateegilisele personaliplaneerimisele; põhjalikum eelvalik; laialdasem arvutipõhine testimine ja professionaalsed valikukomisjonid. Kava kohaselt alustatakse uute menetlustega 2010. aasta esimeses kvartalis. Võttes arvesse EPSO arengukava rakendamisega kaasnevaid suuri muutusi valikumenetluse korraldamisel, on kontrollikoja soovitused järgmised:

SOOVITUS PERSONALI PLANEERIMISE KOHTA

SOOVITUS NR 1: TEATADA PERSONALIVAJADUSTEST ÕIGEAEGSELT JA JÄRJEKINDLAL VIISIL

Institutsioonide esindajad EPSO haldusnõukogus peaksid tagama, et institutsioonid esitaksid EPSOle jooksva kolmeaastase plaani raames piisavalt õigeaegset ja usaldusväärset teavet oma personalivajaduste kohta selliste vajaduste hindamist käsitleva ühtse lähenemisviisi alusel.

SOOVITUS PERSONALIVALIKU MENETLUSE KESTUSE KOHTA

SOOVITUS NR 2: TAGADA INSTITUTSIOONIDE TOETUS SEOSES PROFESSIONAALSETE VALIKUKOMISJONIDE JA KVALIFITSEERITUD HINDAJATEGA

EPSO arengukavas ettenähtud valikumenetluse kestuse lühendamiseks peaksid EPSO haldusnõukokku kuuluvate institutsioonide esindajad tagama, et institutsioonid annavad EPSO käsutusse piisaval arvul täistööajaga pädevaid ametnikke ja julgustavad neid osalema kavandatavas kvalifitseeritud hindajate kogus. Kui sellist toetust ei saada, tuleks võtta ettenähtud kestuse lühendamise tagamiseks muud meetmed.

SOOVITUSED KONKURSSIDE TULEMUSLIKKUSE JA GEOGRAAFILISE TASAKAALU KOHTA

SOOVITUS NR 3: KOHANDADA KEELEALASEID ERINÕUDEID

Selleks, et seada esiplaanile erialased oskused, mitte keelteoskus, tuleks võimaldada eelvaliku testide korraldamist kõigis 23 keeles. Keelteoskuse erinõuded tuleks uuesti läbi vaadata ja kooskõlas valikumenetluste uue pädevuspõhise lähenemisviisiga tuleks pigem testida kandidaatide võimet omandada kiiresti uusi keeli.

SOOVITUS NR 4: PARANDADA KONKURSITEADETE KVALITEETI

EPSO peaks rakendama rangeid kvaliteedikontrolli mehhanisme, et tagada täpsete ja selgete konkursiteadete avaldamine.

SOOVITUS NR 5: TAGADA PIISAV KANDIDAATIDE ARV IGAL VALIKUMENETLUSE ETAPIL

a) EPSOga kooskõlastatult peaksid institutsioonid ühiselt võtma meetmeid, et pädevate kandidaatide motiveerimise eesmärgil arendada välja ühine kommunikatsioonistrateegia ja seda rahastada.

b) Laureaatide sihtarvu täitmiseks peaks EPSO igal konkursi etapil püüdma tagada, et järgmisele testile kutsutakse piisav arv sobivaid kandidaate.

SOOVITUS NR 6: PARANDADA GEOGRAAFILIST TASAKAALU

EPSO peaks üksikasjalikult kindlaks määrama geograafilise tasakaalu puudumise ulatuse, analüüsima selle põhjuseid ja tegema ettepanekuid parema geograafilise tasakaalu saavutamiseks.

SOOVITUSED HALDUSTEABE KOHTA

SOOVITUS NR 7: MÄÄRATA KINDLAKS KONKURSSIDE KULUD

a) EPSO peaks kindlaks määrama ELi eelarve kulude kogusumma seoses laureaadi reservnimekirja kandmisega, ja võrdlema tulemusi sarnaste rahvusvaheliste avaliku sektori organisatsioonide tulemustega, et tagada personalivaliku menetluse investeeringute piisav tase.

b) Samuti peaks EPSO kvantifitseerima oma arengukava rakendamisest tulenevad võimalikud lisakulud ja hindama tulevast kasu, et hõlbustada eelarvepädevatel institutsioonidel otsuse tegemist nimetatud kava rahastamise kohta.

SOOVITUS NR 8: VÕTTA KONKURSSIDE HALDAMISEKS KASUTUSELE UUS ANDMEBAAS

EPSO peaks võtma meetmeid, tagamaks, et uue konkursside haldamise andmebaasi ülesehitus võimaldab vältida ebakorrektset mitme taotluse sisestamist, et andmebaasi kasutatakse järjepidevalt kõikidel konkurssidel ja et see sisaldab usaldusväärset, vajalikku ja õigeaegset haldusteavet nii konkursi kui üldisel tasemel.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 11. juuni 2009. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

+++++ TIFF +++++

president

Vítor Manuel da Silva Caldeira

[1] Personalieeskirjade artikkel 27.

[2] Personalieeskirjade artikli 29 ja III lisa kohaselt on sellised konkursid avatud kõigile kandidaatidele, kes vastavad konkursi tingimustele.

[3] Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni, kohtu, kontrollikoja, majandus- ja sotsiaalkomitee, regioonide komitee ja Euroopa ombudsmani 25. juuli 2002. aasta otsus 2002/620/EÜ Euroopa ühenduste personalivaliku ameti asutamise kohta (EÜT L 197, 26.7. 2002, lk 53).

[4] Igal aastal käivitatakse üldkonkursside kolm tsüklit (administraatoritele, assistentidele ja lingvistidele), mis kava kohaselt tuleb lõpule viia kuni üheksa kuu jooksul. Lisaks toimub vajaduse korral konkursse vastava ala spetsialistidele.

[5] Personalieeskirjade III lisa artikkel 5.

[6] Nimetatud arv ei sisalda täiendavat kuuekuulist ajavahemikku, mida on vaja institutsioonide personalivajaduste kindlaksmääramiseks.

[7] Eelmistel üldadministraatorite konkurssidel (AD 5 kõikidele erialadele 25 liikmeriigist) osalenud ligi 23000 kandidaadil paluti avaldada arvamust valikumenetluse erinevate aspektide kohta. Saadi ligikaudu 4000 vastust. Tulemuste täielik kokkuvõte on avaldatud EPSO veebilehel: http://europa.eu/epso/documents/Survey_Satisfaction_EN.pdf.

[8] Arengukavas nähakse ette kvalifitseeritud ametnike EPSO käsutusse andmine vähemalt kaheks ja kõige rohkem neljaks aastaseks konkursitsükliks.

[9] Ka laienemise tõttu EL-12 liikmesriikide kodanikele korraldatud konkurssides saadi edukaid kandidaate keskmiselt ainult kaks kolmandikku sihtarvust.

[10] Alates EPSO loomisest on konkursiks registreerimine oluliselt lihtsustunud tänu elektroonsete taotluste kasutuselevõtmisele.

[11] Need laureaadid lülitatakse reservnimekirja, mille alusel täidetakse vabad ametikohad. Laureaatide arv reservnimekirjades ei vasta institutsioonide poolt tegelikult tööle võetud isikute arvule, mis on paratamatult väiksem mitmel põhjusel (nt laureaadid ei ole enam kättesaadavad või on tööpakkumised tagasi lükanud; vabu ametikohti ei ole).

[12] Tasub meeles pidada, et 176 konkursist, mille andmeid kontrollikoda analüüsis, paljude puhul oli kandidaatidel võimalik valida ainult nimetatud kolme keele vahel.

[13] Institutsioonid on andnud EPSOle vastavad volitused ( 25. juuli 2002. aasta otsus 2002/621/EÜ Euroopa ühenduste personalivaliku ameti organisatsiooni ja tegevuse kohta, artikkel 2 (EÜT L 197, 26.7.2002, lk 56)).

[14] T-156/07.

[15] Vt näiteks juhtum F-25/05, kus Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohus tühistas valikukomisjoni 6. ja 7. septembri 2004. otsused mitte lubada taotlejaid konkursi EPSO/C/11/03 testidele.

[16] Või kirjalike testidega, kui eelvaliku teste ei korraldatud.

[17] Kandidaatide järeltestid toimuvad eelvaliku ja kirjalike testide vahel. Kui edukalt eelvaliku testid sooritanud ja vastuvõtukriteeriumidele vastavate kandidaatide arv ei ole piisav, siis kutsutakse kirjalikele testidele eelvaliku testidel järgmistele kohtadele jäänud kandidaadid.

--------------------------------------------------

I LISA

KONKURSSIDE KESTUS

Allikas: Euroopa Kontrollikoda EPSO, COPARCO ja ELT andmete põhjal.

| Konkursi kood | Amet | Konkursiteate heakskiitmine EPSO juhatuse poolt | Konkursiteate kontrollimine COPARCO [1] poolt | Avaldamine Euroopa Liidu Teatajas | Konkursile registreerimise tähtaeg | Kirjalike testide sooritamine | Suulise vooru lõpetamine | Reservnimekirja avaldamine | Konkursi kestus |

| | | (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) = (7) - (4) |

1 | EPSO/LA/10/03 | Keeleosakonna juhataja/ õigusekspert LA3 | 10.12.2002 | 28.2.2003 | 15.4.2003 | 23.5.2003 | 19.3.2004 | 7.7.2004 | 7.7.2004 | 13 kuud ja 14 päeva |

2 | EPSO/A/2/03 | Tšehhi kodanikud, Abiadministraator AD8 | 10.12.2002 | 29.4.2003 | 22.5.2003 | 24.6.2003 | 12.12.2003 | 28.6.2004 | 22.7.2004 | 13 kuud |

3 | EPSO/A/8/03 | Poola kodanikud, Abiadministraator AD8 | 10.12.2002 | 29.4.2003 | 22.5.2003 | 24.6.2003 | 12.12.2003 | 28.7.2004 | 30.7.2004 | 13 kuud ja 6 päeva |

4 | EPSO/C/4/03 | Ungari kodanikud, Sekretärid C5/C4 | 10.12.2002 | 29.4.2003 | 22.5.2003 | 24.6.2003 | 28.11.2003 | 2.7.2004 | 7.12.2004 | 17 kuud ja 13 päeva |

5 | EPSO/C/9/03 | Sloveenia kodanikud, Sekretärid C5/C4 | 10.12.2002 | 29.4.2003 | 22.5.2003 | 24.6.2003 | 28.11.2003 | 4.6.2004 | 4.6.2004 | 11 kuud ja 10 päeva |

6 | EPSO/LA/11/03 | Abitõlkijad LA8 | 10.12.2002 | 29.4.2003 | 22.5.2003 | 24.6.2003 | 27.11.2003 | 14.7.2004 | 1.9.2004 | 14 kuud ja 7 päeva |

7 | EPSO/LA/12/03 | Juristid-lingvistid LA7/LA6 | 10.12.2002 | 29.4.2003 | 6.6.2003 | 11.7.2003 | 24.1.2004 | 7.4.2004 | 7.4.2004 | 9 kuud |

8 | EPSO/C/11/03 | Inglise keele sekretärid (C5/C4) | 5.12.2003 | 7.10.2003 | 6.11.2003 | 8.12.2003 | 30.4.2004 | 14.3.2005 | 15.3.2005 | 15 kuud ja 7 päeva |

9 | EPSO/A/17/04 | Administraatorid A7/A6 teadustöö | 5.12.2003 | 20.10.2003 | 31.3.2004 | 30.4.2004 | 15.4.2005 | 23.3.2006 | 28.4.2006 | 24 kuud |

10 | EPSO/A/18/04 | Administraatorid A7/A6 toiduohutus | 5.12.2003 | 29.1.2004 | 21.4.2004 | 24.5.2004 | 28.1.2005 | 21.10.2005 | 21.10.2005 | 17 kuud |

11 | EPSO/AST/3/04 | Infotehnoloogia B*3 | 11.11.2004 | 10.11.2004 | 22.12.2004 | 3.2.2005 | 15.7.2005 | 23.5.2006 | 23.5.2006 | 15 kuud ja 19 päeva |

12 | EPSO/AD/25/05 | Administraatorid AD5 avalik haldus | 7.4.2005 | 22.6.2005 | 20.7.2005 | 29.9.2005 | 29.3.2006 | 21.3.2007 | 2.4.2007 | 19 kuud ja 4 päeva |

13 | EPSO/AD/26/05 | Administaatorid AD5 õigusteadus | 7.4.2005 | 22.6.2005 | 20.7.2005 | 29.9.2005 | 31.3.2006 | 7.5.2007 | 7.5.2007 | 20 kuud ja 8 päeva |

14 | EPSO/AD/29/05 | Administraatorid AD5 majandus/statistika | 7.4.2005 | 22.6.2005 | 20.7.2005 | 29.9.2005 | 31.3.2006 | 28.2.2007 | 8.3.2007 | 17 kuud ja 9 päeva |

15 | EPSO/AD/37/05 | Keeleadministraatorid AD5 (DE) | 20.10.2005 | 18.10.2005 | 23.11.2005 | 21.12.2005 | 29.9.2006 | 30.3.2007 | 19.4.2007 | 16 kuud |

16 | EPSO/AST/7/05 | Assistendid AST 3 finantsjuhtimine | 7.4.2005 | 22.6.2005 | 20.7.2005 | 29.9.2005 | 31.3.2006 | 24.3.2007 | 24.3.2007 | 17 kuud ja 24 päeva |

| Kokku | | Keskmine kestus konkursiteate heakskiitmisest kuni avaldamiseni Euroopa Liidu Teatajas: neli kuud | Keskmine kestus konkursile registreerimisest kuni reservnimekirjade avaldamiseni: 16 kuud |

[*] Ühtne ühiskomitee (Commission Paritaire Commune).

--------------------------------------------------

II LISA

KONKURSSIDE TULEMUSLIKKUS

Allikas: Euroopa Kontrollikoda EPSO ja ELT andmete põhjal.

| Konkursi kood | Amet | Laureaatide kavandatud arv konkursiteate kohta | Laureaatide tegelik arv | Tulemuslikkus |

| | | (1) | (2) | (3) = (2)/(1) |

1 | EPSO/LA/10/03 | Keeleüksuse juhataja/õigusekspert LA3 | 108 | 20 | 19 % |

2 | EPSO/A/2/03 | Tšehhi kodanikud, Abiadministraator AD8 | 245 | 180 | 73 % |

3 | EPSO/A/8/03 | Poola kodanikud, Abiadministraator AD8 | 305 | 252 | 83 % |

4 | EPSO/C/4/03 | Ungari kodanikud, Sekretärid C5/C4 | 240 | 242 | 101 % |

5 | EPSO/C/9/03 | Sloveenia kodanikud, Sekretärid C5/C4 | 95 | 50 | 53 % |

6 | EPSO/LA/11/03 | Abitõlkijad LA8 | 1215 | 549 | 45 % |

7 | EPSO/LA/12/03 | Juristid-lingvistid LA7/LA6 | 360 | 216 | 60 % |

8 | EPSO/C/11/03 | Inglise keele sekretärid (C5/C4) | 350 | 351 | 100 % |

9 | EPSO/A/17/04 | Administraatorid A7/A6 teadustöö | 180 | 107 | 59 % |

10 | EPSO/A/18/04 | Administraatorid A7/A6 toiduohutus | 350 | 274 | 78 % |

11 | EPSO/AST/3/04 | Infotehnoloogia B*3 | 230 | 70 | 30 % |

12 | EPSO/AD/25/05 | Administraatorid AD5 avalik haldus | 210 | 213 | 101 % |

13 | EPSO/AD/26/05 | Administraatorid AD5 õigusteadus | 180 | 174 | 97 % |

14 | EPSO/AD/29/05 | Administraatorid AD5 majandus/statistika | 135 | 137 | 101 % |

15 | EPSO/AD/37/05 | Keeleadministraatorid AD5 (DE) | 35 | 37 | 106 % |

16 | EPSO/AST/7/05 | Assistendid AST 3 finantsjuhtimine | 310 | 217 | 70 % |

| 16 konkursist koosneva valimi tulemuslikkus | 4548 | 3089 | 68 % |

| 176 ajavahemikul 2003–2006 korraldatud konkursi tulemuslikkus | 15500 | 10151 | 65 % |

--------------------------------------------------

III LISA

TESTIDES OSALEJATE TEISE KEELE VALIK

Allikas: Euroopa Kontrollikoda EPSO andmete põhjal.

Liikmesriigid | Testides osalejate arv | Inglise keel (EN) | Prantsuse keel (FR) | Saksa keel (DE) | Teised keeled |

Belgia | 9496 | 5947 | 1537 | 127 | 1885 |

Bulgaaria | 6260 | 3580 | 1553 | 1115 | 12 |

Tšehhi Vabariik | 4728 | 3032 | 777 | 882 | 37 |

Taani | 845 | 613 | 127 | 32 | 73 |

Saksamaa | 4464 | 3210 | 651 | 487 | 116 |

Eesti | 1431 | 1132 | 107 | 162 | 30 |

Iirimaa | 519 | 115 | 328 | 25 | 51 |

Kreeka | 3166 | 2149 | 491 | 104 | 422 |

Hispaania | 3675 | 1908 | 952 | 55 | 760 |

Prantsusmaa | 7595 | 5727 | 669 | 413 | 786 |

Itaalia | 9393 | 5370 | 2478 | 387 | 1158 |

Küpros | 756 | 655 | 73 | 12 | 16 |

Läti | 1452 | 1123 | 144 | 169 | 16 |

Leedu | 2454 | 1789 | 338 | 293 | 34 |

Luksemburg | 160 | 55 | 40 | 51 | 14 |

Ungari | 6367 | 3927 | 1000 | 1378 | 62 |

Malta | 735 | 650 | 36 | 4 | 45 |

Madalmaad | 881 | 608 | 99 | 34 | 140 |

Austria | 1032 | 806 | 102 | 96 | 28 |

Poola | 10919 | 6508 | 2541 | 1768 | 102 |

Portugal | 2229 | 1276 | 640 | 24 | 289 |

Rumeenia | 7278 | 4557 | 2272 | 432 | 17 |

Sloveenia | 1813 | 1404 | 140 | 247 | 22 |

Slovakkia | 3971 | 2564 | 581 | 801 | 25 |

Soome | 1008 | 779 | 81 | 21 | 127 |

Rootsi | 1160 | 936 | 133 | 16 | 75 |

Ühendkuningriik | 1164 | 84 | 820 | 97 | 163 |

Kokku | 94951 | 60504 | 18710 | 9232 | 6505 |

Protsent | 100 % | 64 % | 20 % | 10 % | 7 % |

--------------------------------------------------

IVa LISA

KONKURSITULEMUSTE GEOGRAAFILINE TASAKAAL – EL-15

Allikas: Euroopa Kontrollikoda EUROSTATi, EPSO ja ELT andmete põhjal.

EL-15 liikmesriigid | Rahvaarv 1. jaanuaril 2006 (tuhandetes) | Protsent EL-15 elanikkonnast | Kandidaatide arv | Protsent kandidaatidest | Testides osalejate arv | Protsent osalejatest | Laureaatide arv | Protsent laureaatidest |

Belgia | 10511,4 | 2,7 % | 20105 | 18,2 % | 9496 | 20,3 % | 820 | 22,0 % |

Taani | 5427,5 | 1,4 % | 2093 | 1,9 % | 845 | 1,8 % | 127 | 3,4 % |

Saksamaa | 82438,0 | 21,2 % | 9480 | 8,6 % | 4464 | 9,5 % | 467 | 12,5 % |

Iirimaa | 4209,0 | 1,1 % | 1456 | 1,3 % | 519 | 1,1 % | 97 | 2,6 % |

Kreeka | 11125,2 | 2,9 % | 7655 | 6,9 % | 3166 | 6,8 % | 163 | 4,4 % |

Hispaania | 43758,3 | 11,2 % | 8966 | 8,1 % | 3675 | 7,9 % | 272 | 7,3 % |

Prantsusmaa | 62886,2 | 16,1 % | 16438 | 14,9 % | 7595 | 16,2 % | 582 | 15,6 % |

Itaalia | 58751,7 | 15,1 % | 25024 | 22,7 % | 9393 | 20,1 % | 424 | 11,4 % |

Luksemburg | 459,5 | 0,1 % | 354 | 0,3 % | 160 | 0,3 % | 16 | 0,4 % |

Madalmaad | 16334,2 | 4,2 % | 1889 | 1,7 % | 881 | 1,9 % | 91 | 2,4 % |

Austria | 8265,9 | 2,1 % | 2717 | 2,5 % | 1032 | 2,2 % | 72 | 1,9 % |

Portugal | 10569,6 | 2,7 % | 6088 | 5,5 % | 2229 | 4,8 % | 148 | 4,0 % |

Soome | 5255,6 | 1,3 % | 2160 | 2,0 % | 1008 | 2,2 % | 149 | 4,0 % |

Rootsi | 9047,8 | 2,3 % | 2860 | 2,6 % | 1160 | 2,5 % | 99 | 2,7 % |

Ühendkuningriik | 60393,1 | 15,5 % | 3006 | 2,7 % | 1164 | 2,5 % | 208 | 5,6 % |

Kokku | 389433,0 | 100,0 % | 110291 | 100,0 % | 46787 | 100,0 % | 3735 | 100,0 % |

--------------------------------------------------

IVb LISA

KONKURSITULEMUSTE GEOGRAAFILINE TASAKAAL – EL-12

Allikas: Euroopa Kontrollikoda EUROSTATi, EPSO ja ELT andmete põhjal.

EL-12 liikmesriigid | Rahvaarv 1. jaanuaril 2006 (tuhandetes) | Protsent EL-12 elanikkonnast | Kandidaatide arv | Protsent kandidaatidest | Testides osalejate arv | Protsent osalejatest | Laureaatide arv | Protsent laureaatidest |

Bulgaaria | 7718,8 | 7,5 % | 10276 | 10,5 % | 6260 | 13,0 % | 387 | 6,0 % |

Tšehhi Vabariik | 10251,1 | 9,9 % | 9338 | 9,5 % | 4728 | 9,8 % | 814 | 12,7 % |

Eesti | 1344,7 | 1,3 % | 2882 | 2,9 % | 1431 | 3,0 % | 379 | 5,9 % |

Küpros | 766,4 | 0,7 % | 2133 | 2,2 % | 756 | 1,6 % | 130 | 2,0 % |

Läti | 2294,6 | 2,2 % | 2751 | 2,8 % | 1452 | 3,0 % | 281 | 4,4 % |

Leedu | 3403,3 | 3,3 % | 5290 | 5,4 % | 2454 | 5,1 % | 397 | 6,2 % |

Ungari | 10076,6 | 9,7 % | 13196 | 13,4 % | 6367 | 13,2 % | 971 | 15,1 % |

Malta | 404,3 | 0,4 % | 1687 | 1,7 % | 735 | 1,5 % | 209 | 3,3 % |

Poola | 38157,1 | 36,9 % | 22957 | 23,4 % | 10919 | 22,7 % | 1465 | 22,8 % |

Rumeenia | 21610,2 | 20,9 % | 15627 | 15,9 % | 7278 | 15,1 % | 531 | 8,3 % |

Sloveenia | 2003,4 | 1,9 % | 3868 | 3,9 % | 1813 | 3,8 % | 339 | 5,3 % |

Slovakkia | 5389,2 | 5,2 % | 8151 | 8,3 % | 3971 | 8,2 % | 513 | 8,0 % |

Kokku | 103419,7 | 100,0 % | 98156 | 100,0 % | 48164 | 100,0 % | 6416 | 100,0 % |

--------------------------------------------------