ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 14.7.2004 
KOM(2004) 487 lõplik 
 
   
KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE 
Finantsperspektiivid 2007–2013 
 
ET 2   ET KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE 
Veebruaris 2004 koostas komisjon Euroopa Liidu ja oks poliitilise projekti,  et võtta käsile 
põhilised probleemid, mis seisavad Euroopa ja selle kodanike ees ajavahemikul kuni aastani 
2013. Projekti eesmärk oli käivitada akiivne Euroopa Liidu tulevikueesmärke ja nende 
eesmärkide elluviimise vahendeid käsitlev arutelu. 
Et eesmärkide praktiline elluviimine määr atud kuupäeval, 1. jaanuaril 2007 algaks, tuleb 
arutelu viia järgmisesse faasi.  Keskenduda tuleb poliitilise pr ojekti elluviimiseks vajalikele 
praktilistele meetmetele.  
Sel suunal on komisjon tegelenud konkreetsete e ttepanekutega erinevate tegutsemisviiside 
väljaarendamiseks. Need ettepa nekud kinnitavad põhimõtteid, mis sisaldusid veebruarikuises 
teatises: nad jälgivad selgei d poliitilisi eesmärke, pakuvad reaalset lisandväärtust, püüdlevad 
lihtsustamise ja läbipaistvuse suunas ning lähtuvad hea valitsemise tavadest. 
Paljud neist ettepanekutest on nüüd valm is. Seega on praegu sobiv aeg võtta kokku 
veebruarikuust alates tehtud töö, näidata, milline on ELi tegevuse lisandväärtus ning kulutused, mis kaasnevad komisjoni pool t aastateks 2007–2013 s oovitatud poliitilise 
projektiga ja selgitada, kuidas se lle rahastamist edaspidi lihtsus tatakse ja tõhustatakse. See 
ongi käesoleva teatise eesmärk. 
Teatisega on kaasas ka esimene osa üksikasjalikest ettepanekutest põhiliste 
tegutsemisvaldkondade seadusandliku tausta korra ldamiseks. Järgnevad teised ettepanekud, 
mis käsitlevad välissuhteid, keskkonda, teadust ning vabadusi, turvalisust ja õiglust.    
* * 
* 
 
ET 3   ET 1. LIIKUMINE OTSUSE SUUNAS  
Arutelu nõukogu ja parlamendiga 
10. veebruari teatise „Ühise tuleviku ehitamine , laienenud liidu poliitilised väljakutsed ja 
rahalised vahendid“1 vastuvõtmine oli esimene samm uute fi nantsperspektiivid e alase otsuse 
suunas. See andis nõukogule ja Eu roopa Parlamendile võimaluse komisjoni ettepanekud läbi 
vaadata. Aprillis võttis Euroopa Parlamen t vastu resolutsiooni, mis keskendus liidu 
poliitilistele prioriteetidele.  Samaaegselt alustas nõukogu esimest arutelu komisjoni teatise üle 
ja Iirimaa eesistumise ajal ilmus analüütilin e aruanne, kus toodi välja põhilised tulevase 
arutelu valdkonnad. Juunis lepi ti Euroopa Ülemkogus kokku, et  tööd jätkat akse selles 
aruandes märgitud valdkondades, eelkõige järgmistes: 
– vajadus täpsemate eelistuste määramis eks erinevate kuluartiklite lõikes; 
– liikmesriikide ootustele vastav kulutuste tase Euroopa Liidus; 
– ELi kulutustega saavutatud lis andväärtuse sügavam analüüs. 
Komisjon tervitab seda esimest tagasisidet oma teatise ja selles määratletud eelistuste kohta. 
Et liikmesriikides mõttevahetu st elavdada, kavatseb komis jon nimetatud arutelu põhjal 
detailsemalt välja tuua soovitatud meetmete ja haldusaktide lisandväärtu se analüüsi. Käesolev 
teatis ja seadusandlike ettepanekute vast uvõtmine aitavad sellele arutelule kaasa. 
Siinkohal väärivad meenutamis t mõned arutelu lähtepunkti d, mis määravad komisjoni 
ettepaneku prioriteedid: 
• ELi eelarve maht on piiratud.  Võrreldes riiklike eelarvetega, mille keskmine suurus on 
umbes 45% riigi tuludest, moodustab EL eelarve  vaid veidi üle 1%. Komisjon ei pakkunud 
välja muudatusi ELi tasandil määratava os amaksete ülemmäära osas, mis on endiselt 
1,24% rahvamajanduse kogutulust, vaid ainult vahendite suurendamist selle ülemmäära 
piires. Selle varu kasutuselevõtmine osutus va jalikuks seoses liidu su ureneva vastutuse ja 
järjestikuste laienemiste maksumusega. Sellel taustal tuleb märkida, et ELi eelarve kasvumäär moodustas viimase 7 aasta jooksul p oole liikmesriikide eelarvete kasvumäärast.  
• Mitmed järgmiste finantsperspektiivide osas määravad poliitilised otsused on juba vastu 
võetud. Nendes määratakse juba kind laks selged nõudmised kulutustele: 
– käimasolev laienemine lisab ELi SKTle – ja tuludele – 5%, aga elanikkond 
suureneb 30%. Sellest tulenevalt suuren evad kulud rohkem kui tulud. Laienemine 
toob näiteks kaasa 4 miljonit uut põllumajandustootjat, mis on 50%line kasv ning kahekordistab erinevuse vaes te ja rikaste sissetulekute vahel. Eeldatakse, et 
eelarve toetab Lissaboni strateegiat ja ELi majanduse teisenemist parema 
konkurentsivõime ja uuenduslikkuse suunas; 
– Saavutatud põllumajanduse rahastamis e kokkulepe aastani 2013 määrab juba 
suure osa ELi eelarvest.  
                                                
 
1 KOM(2004)101. 
 
ET 4   ET – Euroopa Liit peab võtma liidu tasandil uusi ülesandeid, eelkõige vabaduse, 
turvalisuse ja õigluse tagamise valdkonnas,  et tulla toime uute kriiside ja ohtudega 
turvalisusele;  
– Samal ajal kui naaberriikide stabiilsus on muutunud haavatavamaks, on kasvanud 
vajadus, et Euroopa Liit tegutseks väljaspool  oma piire, ning ootus, et ta seda ka 
tõepoolest teeks. 
Üksmeelne poliitiline nõusolek tegutsemiseks 
Tehtud ettepanekud toetuvad nõukogu ja Euroopa Parl amendi tööle Euroopa tulevikust selge 
pildi kujundamisel. Liidupoolse sekkumise vajalikkuse valdkondade osas valitseb laiapõhjaline poliitiline üksm eel. See kajastub asutamislepi ngus ja põhiseaduses, Euroopa 
Parlamendi resolutsioonides ning Euroopa Ül emkogu järeldustes. Kindlalt on kehtestatud 
põhieesmärgid nagu tööhõive, säästev are ng, turvalisus ja tõhus roll maailmas. 
• Ühtne turg on andnud Euroopa majandustele s uurepärase võimaluse kasvu ja jõukuse 
mõõtme avardamiseks. Parandada tuleb majanduslikku suutlikkust, kuna Euroopa 
kasvupotentsiaal libiseb mõne  aasta pärast 3%lt 2%le. Tööpuudus on lubamatult kõrgel 
tasemel ja sotsiaalse tõrjutuse risk suureneb. Seal, kus ELi liberaalne  poliitika toob suured 
muutused, peab EL aitama üleminekut  mahendada. Laienemine on toonud kaasa 
suurenevad erinevused rikkamate ja vaesemate liikmesriikide vahel ning see pärsib Euroopa majanduse elujõudu.   Kõikidel tasanditel on vaja võtta meetmeid majanduskasvu saavutamiseks ja ebavõrdsuse vähendamiseks. See vajadus on Lissaboni strateeg ia aluseks, kuid seni ei ole tulemused 
ootustele vastanud. Tuleb anda uut hoogu ja leida uus suund, et muuta Euroopa 
dünaamiliseks teadmistepõhiseks majandusruumiks ning samaaegselt tugevdada laienemise algstaadiumis liidu ühtekuuluvust. 
Euroopas on rikkalikult loodusvarasid. Eu roopa ühiskonda on kujund anud tema maastikud, 
veekogud, paikkonnad ja seal peituvad maavarad. Tä nane väljakutse on kasutada ja säilitada 
neid varasid praeguste ja tu levaste põlvkondade jaoks. Euroopa Liidul on kindel osa selles 
valdkonnas. Euroopas toodetud toiduaineid müüa kse ühtsel turul ja nende kvaliteeti tuleb 
hoida kõrgel tasemel. Keskkonnanõuetega tule b tegelda nii Euroopa kui ülemaailmsel 
tasemel. Pole juhus, et need on pikka aega olnud ELi poliitika olulisemaid valdkondi. 
Nüüd peab EL tegelema probleemidega, mis on kodanike huvide kesk mes. Seni on ELi 
kodakondsus olnud väärtuste küsimus; nüüd tu leb need väärtused ellu rakendada. 
Organiseeritud kuritegevus ja terrorism on p iiriülesed ohud. Ebaseaduslikku sisserännet saab 
ohjeldada ainult koos tegutsedes. Ühtne turg eeldab automaatselt ELi tegutsemist tervise- ja 
toiduohutuse ning tarbijakaitse valdkondades.  Valiku avardumine loob võimalused, mis 
eeldavad ühist tegutsemist. Kõikides nende s valdkondades on Euroopa tasemel meetmete 
võtmine möödapääsmatu. 
 
ET 5   ET ELi osakaal on muljetavaldav: rohkem kui 450 miljonit elanikku, neljandik maailma 
tööstustoodangust, juhtiv kaubanduspiirkond, suur im toetusteandja. Selle taustal paneb 
välismaailm pidevalt proovile ELi  suutlikkuse toimida poliitilise üksusena. ELi ees seisab 
oluline valik, kas võtta enesele juhtimisvast utus: kui jah, on rahali sed ja poliitilised 
kohustused partnerite ja naabr ite ees tohutud. Aga kas Eur oopa tohib end isoleerida ja 
väljakutse vastuvõtmisest keelduda? Koostöös ja ühehäälselt suudab EL kanda erakordset 
kogumit poliitikahoobasid: toetused, kaubandus , majanduskoostöö ja poliitiline dialoog. 
Tegevusetuse hind on kõrge.  Võimetus Euroopa majanduse probleeme piisava täpsusega 
määratleda ning ebaadekvaat sete lahenduste rakendamin e võivad viia majanduslikule 
allakäigule. Looduslike ressurssi de ebaotstarbekas kasutamine  jätab tulevastele põlvedele 
koormava pärandi. Võimetus tege leda kodanike turvalisuse ja  elukvaliteedi küsimustega on 
ohtlik ja vähendab usaldust ühiskonnas. Ebaefektiivne välispoliitika võtab võimaluse euroopalike väärtuste globaalseks levitami seks ja kaitsmiseks ning rahu ja arengu 
edendamiseks kogu maailmas. 
Poliitiliste eesmärkide elluviimine 
Nende eesmärkide saavutamiseks tuleb rakend ada kõiki võimalikke meetmeid: rahvuslikke 
liikumisi, ühenduse õigust, koostööd ja ELi eel arvest tulevaid ava likke kulutusi. ELi 
poliitikute ülesanne on tagada õigel ajal õige kombinatsiooni kasutamine. Komisjoni 
ettepaneku eesmärk ei ole lihtsalt rahaliste vahendite ülekandmine ELi tasandile. 
Investeeringutasuvus sõltub õigel tasemel seatud õigetest eesm ärkidest. Siseriiklikult tuleb 
tegutseda juhul, kui see tagab parimad tulemuse d; ELi tasandil juhul, kui see on tõhusaim. 
Kui läbi ELi eelarve kulutatud euro toob rohkem tulu  kui liikmesriigi tasa ndil kulutatud euro, 
on see parim viis näidata maksumaksjale, et ku lud vastavad tuludele. Siseriiklike vahendite 
koondamine ELi tasemel võib tuua kaasa suure kokkuhoiu riikide eelarves. 
ELi tasandil on mitmeid meetmeid, kus ra hastamise vajadus on väike või puudub üldse. 
Mõnes valdkonnas on liidu ülesandeks ta gada õiglane ja t õhus seadusandlik 
tegutsemisraamistik, nagu konkurentsipoliitika, siseturu või keskkonna valdkonnas. See töö 
on liidu poliitiliste eesmärkide saavutamiseks väga oluline, ku id vastavad rahalised kulud on 
väikesed. 
Paljudes valdkondades nõuab Eur oopa Liidu poliitika tõhusus e huvides siiski rahalisi 
vahendeid. Ebareaalne on oodata Euroopalt rohkem väiksema raha eest. Uued poliitikavaldkonnad Euroopa Liidu tasandil t oovad kaasa uued rahalised tingimused.  
Komisjon on uurinud, millistes valdkondades on raha  kulutamine poliitiliselt vajalik. Tema 
ettepanekutes on tagatud, et kulutuste suurus ja sisu on kooskõlas ja et poliitika peab andma 
investeeringult parima võimaliku tulemuse. Ku i need tingimused on täidetud, peaks poliitika 
edukaks elluviimiseks vajalikud eeldused olemas olema. 
ELi eelarve maht on piiratud, kuid tema eeldatav mõjujõud on tohutu.  Võrreldes riiklike 
eelarvetega, mille keskmine suurus on umbes 45%  riigi tuludest, on ELi eelarve vaid veidi üle 
1%. Viimase seitsme aasta joksul on riikide eelarvete kasvumäär olnud rohkem kui kaks 
korda suurem kui Euroopa Liidu eelarvel. Et  ülaltoodud väljakutsete ja kohustustega toime 
tulla, teeb komisjon ettepaneku liidu käsutuse s olevate vahendite mõõdukaks suurendamiseks. 
Komisjon hindab korrapäraselt, igal juhul 2010. aastaks, nõut ud maksete assigneeringuid 
ajavahemikuks pärast 2013. aastat, et taga da maksete nõuetekohane areng kulukohustuste 
assigneeringuid järgides. Hindamisel võe takse arvesse maksete ja kulukohustuste 
 
ET 6   ET assigneeringute kasutamise hetkeseisu, sa muti Euroopa Liidu rahvamajanduse kogutulu ja 
assigneeringute kasutamise kasvuprognoosi. 
2. KOMISJONI ETTEPANEKUTE LISANDVÄÄRTUS  
Komisjon teeb ettepaneku perioodil 2007–2013 kulutusi mõnes poliitik avallas oluliselt 
suurendada. Kui komisjon teeb sellise ettepane ku karmides eelarvelistes tingimustes, siis 
seetõttu, et see suurendus on eluliselt vaja lik ELi eesmärkide saavutamiseks või võetud 
kohustuste täitmiseks. Kui võetud kohustusi ei s uudeta vajalike rahaliste vahenditega täita, 
toob see kaasa üldise pettumuse Euroopas. 
Euroopa Liit peab oma võimalused maksimaalselt ära kasutama nii sees- kui väljaspool piire. 
Selleks tuleb kõrvaldada mõned tegur id, mis tema tegevust häirivad: 
• Ühenduslülide vähesus:  ühisturg peab tagama riigip iire ületava kaubanduse, üle-
euroopalise ettevõtluse, vaba liikumise lii du piires. Samas on paljudes valdkondades 
(haridus, teadus, transport, energeetika, infotehnoloogia in frastruktuurid ja teenused, 
finantsteenused, toll, kodanike kaitse, politsei ) riiklikud süsteemid killustatud ja mobiilsus 
pärsitud. Selle tulemusena jääb liikumisvaba dusest tulenev kasu võimalikust oluliselt 
väiksemaks. Kogu tegevuse tõhusus langeb. 
• Euroopalike perspektiivide vähesus:  liiga sageli ei saa liikmesriikide valitsused 
adekvaatselt käsitleda üleeuroopalisi piiriüleseid  küsimusi (näiteks riik idevahelised teadus- 
ja haridusprogrammid, kombineeritud trans porditeenused, välispiiride haldamine, 
keskkonna- või tervishoiuprogrammi d ja -süsteemid), sest kuigi  poliitiliste ja rahaliste 
investeeringute tulu ulatub üle piiride ja puudutab sageli kogu Eur oopat, jääb vahendite 
leidmine vaid aktsiooni läbi viiva riigi va litsuse kanda ning piir iüleste programmidega 
kaasnevad oluliselt suuremad kooskõlastu sprobleemid ja kulud. Selle tulemuseks on 
oluliste teenuste alapakkumine  ning samal ajal ressursside raiskamine ja kooskõlastamata 
üritused, mis vähendavad tegevuse tõhusust. 
• Sünergia puudumine eesmärkide ja tegevuse vahel:  eesmärgid lepitakse kokku ELi 
tasemel ning nende vastuvõtmine kohustab ELi  ja selle liikmesriike tegutsema. Samas 
puudub erineva taseme tegevuste vahel orga niseeritud ja süsteemne vastastikune 
täiendavus. Nii ei õnnestu liidul saada parimaid tulemusi. 
Seega soovitab komisjon, et tulevased finantsp erspektiivid peaksid kulude osas keskenduma 
nende puuduste kõrvaldamisele: 
• Vajalikud on investeeringud puuduvate lülid e loomiseks, Euroopa ühendamiseks 
ja mobiilsuse suurendamiseks. 
• Tuleb vähendada survet liikmesriikide eelarvetele, kasutades ühiselt ressursse ja 
vahetades oskusteavet Eu roopa Liidu tasandil. 
• Euroopa Liidu rahalised kulutused peavad olema suunatud eesmärkide 
saavutamise täiendamiseks, stimuleerimiseks ja suunamiseks. See eeldab tõhusat 
sünergiat ELi erinevate tasandite tegevuste vahel. 
 
ET 7   ET Eelneva valguses on komisjon kaalunud, milline on ettepanekutega kaasnevatest kulutustest 
võimalik saadav kasu kõikides nendes valdkondades, mida 2007–2013 poliitiline projekt käsitleb. Kirjeldatud probleemide hindamiseks  kasutas komisjon järgmisi kriteeriume: 
• Tõhusus: juhud, mil ELi tegevus on ainuke või malus saada tulemusi, mis looks puuduvad 
lülid, väldiks killustatust ning realiseeriks  täielikult piiridevaba Euroopa võimalused. 
• Teovõime: juhud, mil EL pakub sama raha eest s uuremat lisandväärtust, kuna on võimalik 
käsitleda piireületavaid probleeme, ühenda da vahendid ja oskus teabe ning tegevust 
paremini kooskõlastada. 
• Sünergia: juhud, mil ELi täiendav,  stimuleeriv ja mõjutav tege vus on vajalik, et vähendada 
ebavõrdsust, tõsta elatustaset ja luua koostoime. 
2.1 Tõhusus: tulemused on saavutatava d ainult ELi tasandil tegutsedes 
Liidu ühised eesmärgid on saavutatavad ainu lt liikmesriikide ja ELi tasandi vahelise 
partnerluse kaudu. Riikli kud kulutused võib suuna ta kodanikele kasu tooma, suurendades 
majanduse elujõudu ja jätkusuutlikkust läbi ava like teenuste, ha riduse, infrastruktuuride, 
pakkudes siseriiklikku ja välispoliitilist turvalis ust ja tulles kogu poliit ilises tegevuses vastu 
kodanike soovidele. Liikmesriigi ta sandil tegutsedes on tõhususel s iiski piirid. Jäävad lüngad, 
mida ainult Euroopa Liit täita saab. Et om a eesmärke saavutada, määras asutamisleping 
algusest peale olulise rolli täielikult vä ljakujundatud valdkondade le, nagu konkurents, 
kaubandus, transport, põllumajandus ja kalandus  ning veidi hiljem majandus- ja rahaliit. 
Tõeline siseturg ja tolliliit ei saa eksistee rida ilma võrdset mänguruumi kindlaksmääravate 
täpsete eeskirjadeta. Ilma liikmesriikide väga  erinevaid poliitikaid ühtlustamata oleks tulnud 
säilitada kontroll sisepiiridel, EL poleks saan ud ühehäälselt kaasa rääkida rahvusvahelises 
kaubanduses ja jätkusuutlikkus oleks konkurentsi puudusel kannatanud. 
• Euroopa Liit pakub ainulaadse võimaluse ühendada teadmised ja oskused. Erinevad 
tugevused ja erinevad traditsioonid annavad Euroopale võimaluse lõ igata tõelist kasu 
ühendatud oskustest hariduse ja koolituse  vallas. Nende võimaluste kasutamise aluseks 
on liikuvus, mis realiseerub täielikult vaid  ELi koostöös. See pole võimalik ilma 
üleeuroopalise võrguta, mis on võimeline täit ma suurt nõudlust üliõpilaste liikuvuse osas. 
Inimkapital on majanduskasvu põh itegureid. Üks lisatud õppeaas ta võib tüüpilises Euroopa 
riigis tõsta üldist tootli kkust 6,2%. Samas ajavahemiku l 1995–2000 hariduse ja koolituse 
osakaal enamiku liikmesriikide ri igieelarves langes. Tuleb teha kõ ik, et ühine raha kulutataks 
parima tulemuse nimel. Liikuvuse toetamise tule museks on ulatuslik ü liõpilasvahetus, millel 
on reaalselt tajutav majanduslik mõju, mis väljendub tööjõu oskuslikkuse suurenemises. 
Sellise tulemuse tagaksid vahetusprogrammid, mi s kataksid umbes 10% üliõpilaste liikuvuse.  
• Asjaolu, et keerulist riigipiire ületavat tege vust saab läbi viia vaid ELi tasandil, seda 
erinevuse tõttu (riikide kanda j äävate) kulude ja (ulatuslikumat e) tulude jaotumises ning 
riikidevahelistes infrastruktuuriprojektides tekki vate lisatakistuste tõttu, leidis kinnitust 
nõukogu ja parlamendi otsuses 30 prioriteetse  transpordiprojekti kohta üleeuroopalise 
võrgustiku programmi loomise raames. Tõhusate transpordivõrgustike areng on eduka 
majanduse aluseks. Teistes valdkondades konkur entsisituatsioonist s aadav tulu läheb 
kaduma, kui infrastruktuurid es esineb pidevalt probleem e, näiteks ummikuid. Euroopa 
majanduse integreerudes on nõrkadest infrastr uktuuridest tulenevad kul ud suurenenud ning 
piireületavad puudujäägid muut unud järjest ilmsemaks. Ressursside eraldamine Euroopa 
 
ET 8   ET tasandil on ainus võimalus muuta riikide eelistust keskenduda rahastamisskeemide 
koostamisel vaid riigi piiridesse jäävatel e aladele. Samuti pakub see vähemarenenud 
Euroopa riikidele võimaluse arendada oma in frastruktuure ja tuua  nii kasu kõigile. 
Lisaks julgustas Euroopa Ülem kogu Göteborgis 2001. aastal maanteetranspordi kõrval 
arendama ka muid, keskkonnasõbralikumaid tr anspordiliike. Erinevate transpordiliikide 
edendamine keskendub ka piiridel tekkivate ummi kute vältimisele. Käimasolev Marco Polo 
programm peaks hinnanguliselt vähendama veoaut ode kaugsõite 36 miljoni võrra. See 
tähendab, et iga kulutatud euro pealt võid etakse keskkonnasaaste ja liiklusõnnetuste 
vähenemise arvelt 6 eurot.  
• Euroopa lõimumine tähendab, et ühe liikmesriig i välistegevusest tule nevad eelised toovad 
kasu ka teistele ning see õigustab sekkumist ELi tasandil; samas on Euroopa Liidul enesel 
olemas kõik vahendid kolmandate riikidega suhtlemiseks. 
Selge näide on laienemine: kandidaatriik ide abistamine seadusandliku raamistiku 
kohandamisel ELi nõuetele vastavaks nõuab ELi ta sandil märgatavaid jõ upingutusi, isegi kui 
protsessi kaasatakse liikmesriik ide kogemused (näiteks twinning-projektid). Teised kõnekad 
näited on julgeoleku- ja migratsioonip oliitika, samuti normi de ja standardite 
kindlaksmääramine ja ELi sise poliitikavaldkondade (näiteks  bioloogiline mitmekesisus, 
kliimamuutused, ettevõtte üldjuhtimin e…) tutvustamine väljaspool ELi.  
Lääne-Balkanil oli EL vastam isi nii kriisolukorra kui piirkonna stabiliseerimisvajadusega 
tasemel, mida liikmesriigid omavahelises k oostöös poleks tõenäolis elt suutnud saavutada. EL 
kasutas olukorra lahendamiseks poliitilist di aloogi, selleks juhtumiks välja töötatud 
kaubandusrežiimi, laialdasi finantsprogra mme, koostööd õiguse valdkonnas ning 
demokraatlikke stabilisatsioonimeetmeid.  
Kõiki võimalusi ei ole ära kasutatud rahvusvahelistes finantsinstitutsioonides. Kuigi 
liikmesriikidel on arvuline enamus Rahvusvahelise Valuutafondi juhatuses ja 
Maailmapangas, on nende mõjujõud palju väiksem kui Ameerika Ühendriikidel. Nähtavuse ja 
mõjujõu suurendamiseks on vaja väljenduda ühel häälel ja tegutseda koos.  
2.2 Teovõime: EL pakub sama raha eest rohkem lisandväärtust 
ELi tegevust võib õigustada lähtuvalt kulude ja tulude suhtest. Üks ELi tasemel kulutatud 
euro võib tuua suuremat tulu kui üks liikmesriikide tasandil kul utatud euro. Lisaks sellele on 
ühiste eesmärkide saavutamiseks liikmesriikide tasemel kooskõlastamata kulutuste tegemine 
raiskamine. Paljudel juhtudel on ressursside ühendamine tõhus säästmisvõimalus ning samas võimalus jõuda kriitilise massini, mis on vaja lik mõnede põhieesmärkide saavutamiseks. 
Mõned näited: 
• Seos tugeva teaduspotentsiaali  ja elava majanduse vahel on selge: 2002. aastal seadis 
Euroopa Ülemkogu eesmärgiks suunata aastak s 2010 teadusuuringutesse 3% SKTst, see 
hõlmab ka 1% avalikust sektorist. Euroopa Liidu tasemel teadustöö võib anda parema 
kulude ja tulude suhte kui liikmesriigi tase mel rahastatav teadustöö ning see võib kaasa 
aidata rahastamisvõimaluste leidmisele er asektoris, stimuleerida suuri tehnoloogilisi 
algatusi ning kõrgetasemeliste  keskuste arengut Euroopas se llistes tugeva konkurentsiga 
valdkondades nagu info- ja sidetehnoloogia,  biotehnoloogia ja lennundus. Kui uuringu 
teema on keerulisem ja vajalik rahaline ressu rss suureneb, pole üksi tegutsev liikmesriik 
võimeline vajalikku minimaalset summat leidma. ELi tasemel saavutatav mastaabisääst 
 
ET 9   ET omandab olulisema tähenduse ja spetsialis tide rahvusvahelise koostöö eelised saavad 
selgemaks. 
ELi teaduspoliitika suudab toetada olulisi Euroopa huvides toimivaid üleeuroopalisi 
teadusuuringute infrastruktuure, mis tege levad projektidega nagu suured laserid, 
neutronipõhiste seadmete kasutamine ja üleeu roopalise geenivaramu ar endamine. Näiteks on 
52 laboratooriumi 20 erinevas liikmesriigis rajanud võrgustiku koostööks transmissiivse 
spongiformse entsefalopaatia alal. Tulemused on kättesaadavad ja kasu tatavad avaliku ja 
erasektori ettevõtjatele kogu Euroopa Liidus.  
• Hinnaliste ressursside koondamine tõstab kul udest saadavat tulu . Näiteks on igal 
liikmesriigil sisekaitseorganid ja esmaabiüksus ed, mis on ootel ja valmis väga kiiresti 
reageerima. Nende jõudude püsikulud on sageli väga suured, sest nõuavad spetsiaalset 
varustust ning pidevat koolitust. Suhtelisel t väikese investeeringuga võimaldab koostöö 
ELi tasandil kasutada olemasolevaid ressu rsse nõutud kiirusel  rahvusvahelistes 
ennetusaktsioonides ja erakorralistes ol ukordades, andes kokkuhoidu riiklikul tasandil. 
Koostöö aitab tõsta tõhusust ja vähendada liikmesriigi kulusid l oodusõnnetuste ja muude 
kriisiolukordadega toimetulekul, võimaldad es kohest abi ohvritele ja likvideerides 
õnnetuse tagajärgi. Veelgi enam, lühiajaliste ja erakorraliste meetmete kasutuselevõtmine 
on tavaliselt eelarvele väga koormav. Solidaarsusfond  võimaldab liidul liikmesriike 
kriisisituatsioonides aidata. 
• Mõnikord on meetmed nii ulatuslikud ja keeruk ad, et ainuke võimalus vajamineva kriitilise 
massi saavutamiseks on meetmete ühendamine ELi tasemel. See oli ka Galileo projekti 
sisu: navigatsioonisate lliitide süsteemi  väljatöötamiseks vajalik investeering oli nii suur, 
et ainus lahendus sellele oli ühine pingutus. Nüüd on vaja jätkata panustamist projekti 
järgmistes faasides: Galileo tuleb käivitada ja tööle rakendada.  
• Nüüdseks on selge, et sisserände- ja varjupaigaprobleeme  ei saa adekvaatselt käsitleda 
ainult liikmesriikide pädevate asutuste tasandi l. Kontrolli kaotamisega sisepiiridel peab 
kaasnema ühiste meetmete võtmine kontrolli ja järelevalve tugevdamiseks Euroopa Liidu välispiiridel. Parem operatiivne koostöö, mi s hõlmab olemasolevate vahendite koondamist 
koolituse ja seadmete valdkonnas, tagab ühise ra ha tõhusama kasutamise. Lisaks sellele on 
ühine välispiiride haldamine Euroopa Liidu tasandil ainus võimalus liikmesriikide vahel 
koormust jagada, sest mõnedel on hallata pi kad piirid või kanda suureneva sisserände 
koormus. Koormuse jagamine tugevdab liikme sriikidevahelist soli daarsust ja loob 
usaldusväärsema ja ausama poliitika kaudu ül dist lisandväärtust. See põhimõte on Euroopa 
Ülemkogu Sevilla kohtumisel vastu võetud jätk usuutliku migratsioonipoliitika keskmes.  
Euroopa Liit peab tulema toime umbes 6000 km pikkuse maismaapiiri ja 85 000 km pikkuse 
merepiiri haldamisega. See üles anne on ebaühtlaselt j agatud: 7 uut liik mesriiki omavad 40% 
meie välimisest maismaapiirist.  Igal aastal taotleb Euroopa L iidus varjupaika umbes 400 000 
inimest – 7% varjupaigataotlustest on esitatud sa made isikute poolt erinevates liikmesriikides 
– ning 14 miljonit kolmandate riikide kodanikku juba elab Euroopa Liidus, neist 64% 
Saksamaal, Prantsusmaal ja Ühendkuningriig is. Nähtuse ulatus muudab üleeuroopalise 
tegutsemise ülitähtsaks.  
• Välissuhetes  on Euroopa Liidu võimalused piisava d, et oma mõjujõu ja nähtavuse ning 
piisavate rahaliste vahendite ga sekkuda ja saavutada mä rkimisväärset mastaabisäästu. 
 
ET 10   ET Üks millenniumi arengueesmärkidest on vähendada poole võrra inimeste ar vu, kellele ei jätku 
puhast joogivett – praegu on see arv 1 miljar d. Isegi kui mõnedel liikmesriikidel on 
komisjoniga võrreldav oskusteave, on Eu roopa Liidu eeliseks võime tagada piisav 
rahastamine, millel on tegelik ül eilmne mõju (säästva arengu tippkohtumise järgselt kohustub 
Euroopa Liit kulutama miljard eurot algatusele “Eluks vajalik vesi”).  
Käimasolev liikmesriikide ja komisjoni välist eenistuste liitmine võib osutuda uueks väga 
konkreetseks näiteks võimalikust majanduslik ust mastaabisäästust . Liikmesriikide 1500 
välisesinduses töötab umbes 45 000 inimest ja komisjoni 130 delegatsioonis umbes 5000 
inimest. Võrdluseks töötab US A 300 välisesinduses  15 000 inimest.  
2.3 Sünergia: ELi täiendav, stimuleeriv ja mõjutav tegevus 
Euroopa Liit põhineb solidaarsusel ja ükste iselt õppimisel. Samal ajal nõuab kokkulepitud 
põhiliste eesmärkide saavutamine tegevuse ja kulutusotsuste vahelist sünergiat ELi, riiklikul ja piirkondlikul tasandil.  Selle probleemi heaks illustratsiooniks on ELi Lissaboni strateegia ja 
ELi välistegevus. Täiendades ja stimuleerides  liikmesriikide püüdeid majanduse arendamisel, 
saab liit tõhustada tegevust riikide tasandil ja demonstreerida üleeuroopalist solidaarsust. See on järjest olulisem, arvestades  liitumisjärgselt suurenevai d lahknevusi, aga ka riikide 
erinevusest tulenevaid eeliseid. Ebavõrduse vä hendamine tähendab ka, et Euroopa Liit peab 
toimima katalüsaatorina standardite tõstmisel ja  parimate tavade hindamisel. Mõned näited: 
• Ühtekuuluvuspoliitika  põhineb veendumusel, et liit on solidaarne kogukond, mille ühine 
huvi on kõikide liikmesriikide jõukus, ja ELi poolne sekkumine tugevdab konkurentsi ning 
suurendab ELi tasemel säästva arengu edenda misega avalikest inve steeringutest saadavat 
tulu. Vajadus ELi solidaarsust kodanike suhtes selgelt väljendada on 25- ja 
enamaliikmelises ELis suurem kui kunagi vare m. Arengustrateegiaid ja -meetmeid peavad 
omama ja juhtima piirkondlikud ja siseriiklikud ametiasutu sed. ELi rolliks on täiendada 
riiklikke meetmeid ning maksimaalselt s uurendada kulutuste efektiivsust, eriti 
valdkondades, kus tulemus oluliselt mõjutab üldist säästvat arengut. 
Ühtekuuluvuspoliitika ajalugu näitab, et sell es osalenud piirkondades on areng pidevalt olnud 
ELi keskmisest kiirem. Iga ühtekuuluvuspoliitikale  kulutatud euro on märkimisväärse mõjuga 
– kolm eurot iga kulutatud euro eest “eesmärg i 2“ piirkondades. Üksnes investeeringutele 
suunatud, on ühtekuuluvuspoliitika olnud samm muutuste suunas nii materiaalsete 
infrastruktuuride kui ka inimkapitali osas . Ühtekuuluvuspoliitika on loonud ka eeliseid 
partnerluse ja hea valitsemistava osas: tõsias i, et tegemist on komisjoni ja liikmesriikide 
ühistegevusega, tagab selle toim imise kooskõla riikliku ja piirkondliku poliitikaga.  
• Teine tõhusa koostoim e näide pärineb maaelu arengu poliitika  valdkonnast. Maaelu 
areng moodustab ühise põllumajanduspoliitika teise samba ja annab sellele avarama 
mõõtme, mis on paremini kooskõlas tänaste vaja duste ja laienenud Euroopaga. Nii sobib ta 
kokku teiste poliitikatega, mille eesmärgiks on sotsiaalsetele ja ma janduslikele muutustele 
tee rajamine. Kuna enam kui pool ELi elanikkonnast elab maapiirkondades, mis 
moodustavad 90% liidu territooriumist, on maaelu arengu poliitikal oluline roll ka sellistes 
valdkondades nagu keskkond ja ühtekuuluvus. Maaelu arendamise poliitika näeb ette liidu 
põllumajandustootjate ja maakogukonna kohane mise uute vajadustega maapiirkondade 
majandustegevuses, toetades samas keskkonnas äästlikkuse nõudeid ning pöörates erilist 
tähelepanu liidu vähemarenenud piirkondadele. 
 
ET 11   ET • Terrorismioht on oma olemuselt rahvusvaheline . Julgeoleku tagamine läbi ennetustegevuse 
ning kuritegevuse ja terrorismiga võitlem ise jääb liidu põhiülesandeks, millega 
liikmesriigid üksi tegutsedes toime ei tule. Mitmed ettearvamatud sündmused, nagu Madridis toimunu, on tekitanud üldsuses ärevus t ja tõstnud ootusi ELi tasemel sekkumise 
suhtes. Samas ei tohi kontrolli kaotamine sisepiiridel ohustada Euroopa Liidu kodanike 
isiklikku julgeolekut. Nagu Brüsseli Euroopa Ülemkogu 2004. aastal rõhutas, on 
terrorismiohtu võimalik ohjeldada vaid soli daarsuse ja ühise tegutsemisega. Kuna 
liikmesriigid on julgeoleku kõrge taseme säilitamisel üksteisest sõltuvad, on vajalik kooskõlastatud tegutsemine Euroopa Liidu tasandil. 
• Liit teeb palju tööd oskusteabe levitami seks ning poliitiliste otsuste mõjususe 
suurendamiseks. Mitmetes valdkondades – keskkonna, sotsiaalpoliitika, tolli ja 
maksupoliitika, kalanduse alal – saab suhtelis elt väikese investeeringu abil luua tõeliselt 
tõhusa oskuste ja teadmiste mõjuringi. 
Euroopa kliimamuutuste programm määratleb kõige tõhusamad ja majanduslikult 
optimaalsemad meetmed Kyoto protokolli eesmärkide saavut amiseks võimalikult madala 
hinnaga. Globaalse kliimasoojenemise võ imalikud kulud on hirmuäratavad – 
kindlustusfirmad ennustavad, et järgmise  aastakümne jooksul tõusevad ainuüksi 
looduskatastroofide tagajärgede likvideerimisele tehtud kulutused 150 miljardi dollarini 
aastas. Kuid ELi programmides määratud s obivate meetmetega saab Kyoto protokolli 
eesmärgid saavutada vaid murdosaga potentsiaalsetest kuludest – 2,9–3,7 miljardi euroga.  
• Välissuhetes  on liikmesriigid ajaloolisest või geograaf ilisest taustast tulenevalt sageli 
võimelised osutama rahalist, diplomaatilist ja r iigikaitsealast abi maailma eri piirkondades. 
Kuid ELi tegevus võib muuta ühisest väli stegevusest saadava tulu suuremaks kui 
üksikosade summa, finantseerides meetmei d, mis tõhustavad pakutavat arenguabi, ning 
hoolitsedes selle eest, et erinevad aktsioonid ei kattuks. ELi lisandväärtus tuleneb ka kasutatavatest meetoditest (eelkõige abi mittesiduvaks muutmine, valdkonna- ja 
eelarvetoetus, tulemusepõhine lähenemine  arengule, abi suuruse sidumine riigi 
edusammudega vaesuse vähendamisel). 
ELi-poolne eelarveabi õhutab partn erriike reforme läbi viim a. See annab ka komisjonile 
võimaluse eelarve küsimustes kaasa rääkida ja  aitab siseriiklikku raamatupidamist tõhustada. 
Üldkokkuvõttes luuakse vajalikud tingimused muude, sealhulgas liikmesriikide 
abiprogrammide jätkumiseks.  
EL on humanitaarabi valdkonnas saavutanud t õhusa tööjaotuse. Võime koormusi kõige 
mõjusamalt jagada, ELi humanitaarabi polii tiline neutraalsus ning liikmesriikide 
kahepoolsete abiprogrammide ja ELi abi va stastikune täiendamine on loonud süsteemi, mis 
võimaldab ainulaadsel viisil tõelist abi osutada.  
ELi meetmed tuleb kavandada maksimaalset lisa ndväärtust silmas pidades. Lisandväärtuse 
suurendamiseks on veel kasutamata võimalu si. Parem kooskõlastatus võib tõsta liidu 
programmide mõjusust. Tõhusamad vahendi d võivad abi kohalej õudmist kiirendada. 
* * 
* 
 
ET 12   ET 3. VÕIMALIKU LISANDVÄÄRTUSE SAAVUTAMINE : POLIITIKA RAKENDAMISE PAREM 
JUHTIMINE  
Oma 10. veebruari 2004. aastal vastu võetud teat ises tõi komisjon välja põhimõtted, mille 
alusel ta lubas lihtsustada ja ratsionaliseerida oma finantsinstrumente. Ratsionaliseerimise 
tulemused on alljärgnevalt esitatud eelarvejagude kaupa. 
3.1 Eelarvejagu 1: Säästev majanduskasv 
Säästev majanduskasv oli veebruaris algatatud poliitilise programmi keskmes. Selle eesmärgi 
saavutamiseks on vaja tegutseda kolmes põhi valdkonnas: Euroopa tuleb muuta dünaamiliseks 
teadmistepõhiseks kasvule suunatud majandus ruumiks; tuleb tugevdada koostööd; tuleb 
tagada loodusvarade sääste v majandamine ja kaitse. 
Kahte esimest valdkonda kirjeldata kse eelarvejagudes 1A ja 1B. 
Konkurents ja uuendustegevus ühtsel turul 
• Konkurents on keerukas ja kõiki valdkondi ha arav teema. Tõhusa konkurentsistrateegia 
põhialusteks on teadustöö, uue ndustegevus ja soodne ärik eskkond. Kasuks tulevad ka 
tõhus õiguslik raamistik ja toimiv konkurents. Mitmed ELi tegevuspõhimõtted ja õigusaktid toetavad Euroopa konkurentsivõimet; uuendustegevuse ja konkurentsivõime  
parandamise raamprogramm suudab alga tada ja lihtsustada tegevust teatud 
sihtvaldkondades. Raamprogram m hõlmab kolme põhiteemat: 
– Parandada ärikeskkonda. Eesmär kide hulgas on juurdepääs 
investeerimiskapitalile, turvalised elektroonilised võrg ud, üleeuroopaliste 
äriteenuste kättesaadavus ni ng teenuste kaasajastamine  info- ja sidetehnoloogia 
kasutamise kaudu. 
– Tagada, et uuendustegevus edendab konkurentsivõimet ning et seda 
rakendatakse praktilises äritegevuses. Teaduse arendamise raamprogrammis 
sisalduv tööstuse poolt juhitav „Teh noloogiline platvorm “ loob koosmõju, kus 
huvirühmad arendavad tööstusalase konkur entsivõime saavutamisele suunatud 
teadustegevust kooskõlas konkurentsiv õime parandamise programmiga. 
Meetmed suunatakse ka keskkonnatehnoloogiale, kasutades selle tehnilise suutlikkuse ja majandusliku elujõulisuse näitlikustami seks pilootprojekte või 
esimesi täisprojekte, ning taastuvale energiale, tehes strateegiliste projektide elluviimiseks koostööd aruka energiakasutuse täitevametiga. 
– Toetada Euroopa poliitikat tööstu se konkurentsivõime, uuendustegevuse, 
ettevõtluse ning väikeste ja keskmiste ettevõtete alal vastava oskusteabe ja ELi võimaluste tutvustamisega. Maksimaalse  tulemuse saavutamiseks koondatakse 
tööstuspoliitikat, uuendustegevust ja ettevõtlust puudutavad meetmed 
konkurentsivõime parandamise raamprogrammi. 
• Ühtne turg nõuab maksu- ja tollipoliitika  tõhusat kooskõlastamist. Käimasolevad 
programmid Fiscalis ja Customs ühendatakse, et eeskirjad e täitmise tagamiseks algatada 
erinevaid partnerlusprogramme liikmesriikid e maksu- ja tolliametitega. Väljaõppe ja 
ühilduva informaatikasüsteemi abil suudavad lii kmesriikide maksu- ja tolliametid ühtselt 
tegutseda.  
 
ET 13   ET Teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise edendamine 
• Komisjon usub, et olulise hüppe vajadus Euroopa teaduses  õigustab sellele valdkonnale 
märgatavalt suuremate vahendite eraldamist  ELi eelarvest. Ümbertöötamist vajab ka 
Euroopa teaduspoliitika sisu ja suunitlus.  7. teadustegevuse raamprogramm on suunatud 
järgmiste eesmärkide täitmisele: 
– Kõrgetasemeliste keskuste loomine rahvusvahelises koostöös; 
– Tehnoloogilistel platvormidel põhineva te Euroopa tehnoloogiliste algatuste 
käivitamine; 
– Loovuse edendamine alusuuringute valla s Euroopa erinevat e uurimisrühmade 
vahel konkurentsi tekitades; 
– Euroopa muutmine teadlastele ligitõmbavamaks; 
– Euroopa ühiseid huve teeniva teadusuur ingute infrastruktuuri arendamine; 
– Liikmesriikide programmide kooskõlastamise tõhustamine. 
Kõikidel neil juhtudel on te gevus suunatud Euroopa jaoks ol ulistele valdkondadele, mis on 
lähedalt seotud ELi pädevusvaldkondadega , keskendudes erilis elt kosmose- ja 
julgeolekuküsimustele. Komisjon jääb küll te gevuse eest poliitiliselt vastutama, kuid 
detsentraliseeritus kasvab, suurem osalus on avaliku ja erasektori huvirühmadel, „Euroopa 
teadunõukogu“ toel laieneb erialane asja tundlikkus. On välja toodud kolm teed: 
• Partnerlus liikmesriikidega meetmete puhul, mille eesmärk on riikliku teadustöö 
kooskõlastamine ühiste eesmärkide valguses. 
• Üksikute teadusrühmade toetuseks mõeldud meet mete hajutamine läbi reguleeriva või 
rakendusasutuse loomise. 
• Komisjoni juhitav koostöö teadusuuringute valdkonnas, mis uuendusena keskendub 
järelevalvele ja kontrollile. Muud meetmete elluviimisega seotud ülesanded võiks anda 
rakendusasutuse pädevusse.   Nende ettepanekute kava võt tis komisjon vastu juunis
2 ja nüüd on käimas nõupidamised, et 
võimaldada institutsioonidel ja teadusringkondadel tegutsema hakata. 
Säästva transpordi, energeetika ja ELi võrgustike edendamine 
• Nõukogu ja Euroopa Parlamendi määratletud üleeuroopaliste transpordi- ja 
energeetikavõrkude  väljakujundamine viiakse erimeetmetega lõpule. Ajavahemikul 
2007–2013 saavad transpordivõrgud mitmeaastast toetust nende võrgustike rahastamist 
käsitlevate õigusaktide määratud piirides . Õigusaktides nähaks e ette otsustamise 
sujuvamaksmuutmine, selged eeskirjad tingimuste ja valikute kohta ja projektide selgem juhtimine, et protsessi algusest lõpuni tõhus amaks muuta. Komisjon selgitab samuti välja, 
                                                
 
2 Teadus ja tehnoloogia, võti Euroopa tulevikku: Eur oopa Liidu tulevase teaduspoliitika suunised (KOM(2004) 
353) 
 
ET 14   ET kas rakendusasutus suudab pakkuda partne ritele kõige tõhusamat abi projektide 
elluviimisel.   Energeetikat puudutavad sätted näevad ette mitmeaastase toetusprogrammi rakendamist, mis keskendub investeeringutele võrkudevahelis tesse ühendustesse, et maksimaalselt 
suurendada tõhusust ja tagada kindel varust amine Euroopa energeetikasektoris. See ei 
seisne ainult õppetoetuste andmises, nagu varem, vaid toetatakse ka arendustööd ja mõnedel juhtudel piiratud ulatuses ehitustegevust. 
• Uued meetmed kasvavad välja käimasolevas t kombineeritud transpordiliike edendavast 
Marco Polo programmist , väiksemad projektid toetavad erasektorit eesmärgiga 
vähendada kaubavedu maanteedel. 
• Uusi meetmeid on vaja ka navi gatsioonisatellii tide süsteemile  Galileo  uute õiguslike aluste 
andmiseks, mis sobiksid paremini süsteemi uue arengufaasiga. 
• Ühinemislepingute kontekstis on loodud või arut use all juriid ilised kohustused seoses 
erakordsete rahaliste kohustustega, mis k aasnevad määratud tuumarajatiste tegevuse 
lõpetamisega. Euroopa Liit kohustub andma piisav at rahalist abi, et to etada tuumarajatiste 
sulgemise jõupingutusi pärast 2006. aastat.   Eelarvejaos 1A luuakse selleks vastavasis uline eelarverida. Sellele reale tehakse 
assigneeringuid kahest allikast: 
– Eelarvejaos 1A saadaolevad summad, mis ei ole määratud hariduse, teaduse, 
sotsiaalpoliitika ega üleeur oopaliste võrkude arendamiseks; 
– Kasvukorrigeerimisfond, mis vajaduse korral aitab saa vutada tasakaalu. 
2004. aasta septembris esitab komisjon vastuvõtmise ks eriotsuse ELi toetusest tuumarajatiste 
sulgemisel. See põhineb rahaliste vajaduste ja iga tuumarajatise sulgemisega seotud 
väljamaksete ajakava objektiivsel hindamisel, võttes aluseks kulutused, mis juba on kaetud 
aastateks 2004–2006. 
Hariduse ja koolituse kvaliteedi parandamine 
• Elukestva õppe programm, mi s on ainus käesolevate progra mmide järeltulija (Erasmus, 
Erasmus Mundus, Comenius, Socrat es, Leonardo da Vinci), ühendab hariduse ja 
koolitusega  seotud meetmed kõikidel tasanditel koolist kuni tä iskasvanute koolituseni. 
Oluline rõhk on vahetusprojektidel, mida to etavad kaks horisontaalmeedet, mis katavad 
arendustegevust, keeleõpet ja uute tehnoloogiat e kasutamist, ning Jean Monnet’ meetmetel 
Euroopa integratsiooni suunas.   Mitmete erinevate meetmete ümberkujundami ne tähendab ühiseid  protseduure, vähem 
õigusakte ja eelarveridu, mis teeb kasutajale asja lihtsamaks.  
 Üle 80% vahenditest hallatakse detsentraliseeritult, kasutades toetusesaajate valikul ja programmide kasutajatele summade eraldami sel siseriiklikke asutusi. See tekitab 
küsimuse, millisel tasemel finantskontrolli peaks siseriiklikelt asutustelt nõudma: 
siseriiklikud asutused, kes er aldavad märkimisväärseid su mmasid ELi eelarvest, peavad 
 
ET 15   ET alluma samadele kontrollinõuetele kui komisj on ja üleeuroopalised asutused. Komisjoni 
juhtimise alla kuulub ka haridus- ja kultuuriv aldkonna meetmetega tegelev rakendusasutus. 
• Sotsiaalmeetmete kava, et aidata Euroopa ühiskonnal muutusi ennetada ja üle elada 
• Sotsiaalmeetmete kava  hõlmab kõiki ühenduse sotsiaalseid  eesmärke: täielikku tööhõivet, 
sotsiaalkaitset ja sotsiaalset hõlvamist, töötingimusi, diskrimineerimisvastaseid meetmeid ja mitmekesisust ning meeste ja naiste võrdõiguslikkust. Nende  valdkondade meetmed 
koondatakse ühtsesse tööhõive ja sotsiaalse so lidaarsuse programmi („PROGRESS“). See 
pakub kasutajale ainukontrolli süsteemi, kus programmi kõi kidel tasanditel kehtivad 
taotlejatele samad eeskirjad.   
Mõned sotsiaaltegevuse asjaolud tuleneva d otseselt asutamislepingus määratletud 
komisjoni autonoomsetest volitustest, kõige ilmsemalt sotsiaalse dialoogi toetamine. 
Olemasolevad õigusaktid sotsiaalkindlustussk eemide koordineerimise ja töötajate vaba 
liikumise valdkonnas (sealhulgas pikka aega toiminud liikmesriikide tööhõivetalituste 
vaheline võrgustik EURES) loovad õigusliku aluse nendele sotsiaalmeetmete kava 
aspektidele, mida komisjoni autonoomsete volituste alusel ei saa finantseerida. 
Muutuvatele vajadustele reageerimine 
Tõhus konkurentsivõime edendamise strate egia peab lahendama Euroopa majanduse 
pikaajalised ülesanded. Kuid ta peab reageeri ma ka hetkeolukorrale. Eelarvest kinnipidamise 
ja tõhususe kaksikeesmärki saab saavutada,  kui eraldada igaks aastaks kindel summa 
erijuhtumite jaoks. Euroopa kasvu algatuse kogem us näitas, et Euroopa  vajab vahendeid, mis 
võimaldaksid kiiresti reageerida majandusol ude muutustele, et soodustada kasvu ja 
töökohtade loomist. Kasvukorrigeerimisfondi  loomisega tekib konkurentsivõime 
küsimustele ennetavam lähenemine. Igal aasta l, kui kevadisel Euroopa Ülemkogul hinnatakse 
liidu edusamme Lissaboni strateegia rakendami sel, võiks vajaduse korral suunata vahendid 
eriliselt tõhusate algatuste toetuseks, et kiirendada edasiminekut seal, kus eesmärkide 
saavutamisega ollakse ajakavast maas (näite ks üleeuroopalised võrgud või suured keskkonna- 
või teadusprojektid), või selle ks, et aidata välja tulla oo tamatutest olukordadest, nagu 
ärivaidlused või kaubanduslepingute ootamat ud tagajärjed või erakorraliste meetmete 
kasutuselevõtmise vajadus, näiteks rahaline abi,  et täita viivitamatult tuumarajatise sulgemise 
kohustus. Fondi loomiseks ei ole vaja erivahen deid: kasutada saab olemasolevaid programme 
ja jaotusmehhanisme. 
Tugevam ühtekuuluvus, et tagad a majanduskasv ja tööhõive 
Ühtekuuluvuspoliitika on nüüdseks piisavalt arenenud ja põhiküsimus on olemasolevate 
struktuuride tõhusamaks muutmine. Partnerlus e põhimõte jääb samaks , kuid süsteem muutub 
lihtsamaks ja strateegilisemaks. 
Ühtekuuluvusprogrammide uue põlvkonna  juhtpõhimõtted on järgmised: 
• Kogu programmi ajaks võetakse vastu tegevu sstrateegia, millest lähtuvad ühtviisi nii 
liikmesriigid kui piirkonnad. See määrab olulisemad eesmärgid ühtekuuluvusabi paremaks kasutamiseks. Iga-aastane arutelu nõukogus haarab ühtekuuluvusabi suunamise Lissaboni 
strateegia rakendamise aastasesse tsüklis se. Summade väljamaksmine kavandatavast 
tulemusreservist sõltub sellest, mil määral st rateegia eesmärgid on saavutatud. Piirkondliku 
konkurentsivõime ja tööhõive osas võiks osa vahendeid kõrvale panna eesmärgiga neid 
vajadusel mõne erilise majandusolukorra  negatiivse mõju korral kasutada. 
 
ET 16   ET • Iga piirkond või liikme sriik esitab sel juhul strateegi lise plaani aastateks 2007–2013. Kui 
plaan on komisjoni poolt vastu võetud, võetakse see aluseks tegevuskavale, mis keskendub 
sekkumisprioriteetide määratlemisele, jättes maksimaalselt võimalusi otsustamismenetluse 
detsentraliseerimiseks. Finantsjuhtimine toimub prioriteetide määramise tasemel, mitte võetavate meetmete tasemel, ning finants kontroll ja hindamine on proportsionaalsed ja 
detsentraliseeritud. 
• Kasutajad saavad kasu ühte kuuluvuspoliitika rakendamise õi gusliku raamistiku olulisest 
ratsionaliseerimisest. Vajalikud on ainul t kolm finantsinstrumenti: Ühtekuuluvusfond, 
Euroopa Regionaalarengu Fond ja Euroopa So tsiaalfond. Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa 
Regionaalarengu Fondi tööd kavandatakse ühise lt ja infrastruktu uriprojektidele on 
kehtestatud samad tegevuseeskirjad. 
• Et üle saada piirideülese koostöö õiguslikest takistuste st, luuakse vastava tegevuse 
toetamiseks eraldi programm, kus t vajaduse korral tuge saab. 
• Euroopa Sotsiaalfondi eripädevuses on si sserändajate sotsiaalse integratsiooni 
hõlbustamiseks ja tööturule li gipääsu lihtsustamiseks võetavad erimeetmed. Eesmärgiks on 
võõrtöötajate osaluse suurendamine Eur oopa tööhõivestrateegias ning meetmed, mis 
võimaldavad erineva kultuurilis e, usulise, keelelise ja rahvusliku taustaga kolmandate 
riikide kodanikel Euroopa ühiskonnas kohaneda ja kõigiti aktiivselt osaleda. See nõuab tihedat kooskõlastamist Euroopa Sotsiaalfondi  poolt selles valdkonnas võetavate meetmete 
ja sisserändepoliitikat hõlmava poliit ikavaldkonna eesmärkide vahel. Euroopa 
Sotsiaalfondi meetmete kavandamise kolmandate  riikide kodanike in tegreerimiseks viib 
läbi tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võ imaluste peadirektoraat kokkuleppel justiits- 
ja siseküsimuste peadirektoraadiga.  
3.2 Eelarvejagu 2: Loodusvarad e kaitse ja kasutamine 
Kuna eelarvejao 2 eesmärkide saavutamisek s kulutatakse märkimisväärne summa ühenduse 
raha, on eriti oluline, et vastavad vahendi d ja jaotussüsteemid toimiksid tõhusalt. 
• Kuna ühise põllumajanduspoliitika 2003. ja 2004. aasta reformid on nii värsked ja 
põllumajanduse kulutused on määratud aas tani 2013, on kindlaks määratud ka 
finantsperspektiivide ajaline ulatus. Tasub meenutada, et need reformid on juba toonud 
kaasa olulisi lihtsus tusi, näiteks põllumajandustootjatele ühtse toetuskava alusel toetuste 
maksmine, ühtne reguleeriv raamistik otsetoet uste maksmiseks ja kontrolli läbiviimine 
pigem maakasutuse kui toodangu  põhjal. Tulevased muutused  ühises turukorralduses 
lähtuvad antud raamistikust. Uus määrus paneb aluse ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamisele nii, et kummalegi samb ale vastab üks fond, vastavalt Euroopa 
Põllumajanduse Tagatisfond ja Euroopa Põllumajandusfond Maaelu Arenguks. Fondidel on sarnaseid jooni, sealhulgas eranditult ak rediteeritud makseasutuste kasutamine 
väljamaksete tegemisel ning sarnas ed finantskontrollieeskirjad. 
• Maaelu arengu  poliitikal on kolm peamist eesmärki: 
– Põllumajandussektori konkurentsivõime s uurendamine ümberkorraldustoetuste 
kaudu; 
– Keskkonna ja maastiku olukorra parandamine maaharimistoetuste kaudu; 
 
ET 17   ET – Elukvaliteedi tõstmine maapiir kondades ja majandustegevuse 
mitmekesistamise soodustamine põllumajandussektorile ja muudele maaelu valdkondadele suunatud meetmete abil. 
Kõikide liikmesriikide maaelu arengu programmid peavad taotlema kõigi kolme eesmärgi 
saavutamist. Samas peab nende eesmärkide osakaalu üle otsustamine olema detsentraliseeritud. Nõrgalt ar enenud põllumajanduse infrastruktuuriga liikmesriigid võivad 
otsustada asetada rõhu kaasajastamise le ja ümberkujundamisele, et ühise 
põllumajanduspoliitika eeskirju saaks tõhusalt rakendada ja põllumajandussektor muutuks 
konkurentsivõimeliseks. Kui aga teises liikmesriigis on põhiprobleemiks maaelu 
kestmajäämine, võib keskenduda maamajanduse mitmekesistamisele. 
Kõikidel juhtudel peaksid part nerid riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil saama 
meetmete lihtsustamisest kasu. See hõlmab järgmist: 
– Kõik ühe programmi elluviimiseks vajalikud meetmed koondatakse ühtseks 
vahendiks; 
– Erilist tähelepanu pööra takse maaelu arengu ja ühtekuuluvusmeetmete 
kooskõlastamise vajadusele; 
– Detsentraliseerimise ja kontrolli pa rem ühendamine: ELi strateegiline 
dokument, mis loob raamistiku riiklikele maaelu arengu programmidele, laialdasem arutelu kõikidel tasand itel nende programmide koostamise ja 
elluviimise kohta, vabamad eeskirjad ja tingimused programmide rakendamisel, tõhusam järelevalve ja hindamine. Liikmesriikide ja komisjoni vastutus finantsjuhtimise osas on endiselt täpselt määratletud. 
• Kalanduspoliitika  elluviimiseks on ette nähtud ka ks vahendit. Euroopa Kalandusfondist 
saab fond, mis tegeleb kalandussektori ümbe rkorraldamise ja kalapüügist sõltuvate 
rannikualade arendamisega. See fond keskendub piiratud põhivaldkondadele: 
– Rannikualade jätkusuutlik areng (majanduse mitmekesistamise ja 
keskkonnahoiu tähenduses); 
– Kalalaevastiku kohandamine; 
– Keskkonnasõbralik ja konkurentsivõimelin e kalakasvatus ja kalatöötlemine; 
– Muud ühist huvi pakkuvad meetmed, sealhulgas kalavarude kaitse 
pilootprojektid. 
Kuigi see fond on tihedalt seotud ühtekuuluvusmeet metega – selle ellurakendamine toimub 
mitmeaastase programmi kaudu ühisjuhtimisel – on ta tihedalt seotud ühise kalanduspoliitika 
rakendamisega ja seega sobib eelarvejakku 2. 
Teine vahend koondab valdkonnad, kus ühine kalandus poliitika vajab rahalist tuge, et toetada 
käimasolevat reformi:  
– Investeeringud kontrollimeetmetesse, et võimaldada kaasaegsete 
kontrollimeetodite kasutamist kõikide s kontrollitavates vetes ja toetada 
kalanduse kontrolliagentuuri tegevust; 
 
ET 18   ET – Meetmed kõrgekvaliteedilise ja kergesti kättesaadava nõustamise ja tehniliste 
admebaaside tutvustamiseks; 
– Meetmed rahvusvaheliste kalanduskokkulepete sõlmimiseks ja rahastamiseks 
ning osalemiseks piirkondlikes  kalandusorganisatsioonides. 
• Pole võimalik säilitada po liitika sidudust, kui vahende id vaadeldakse eraldi. Keskkonna  
valdkonnas on mahukas osa ELi meetmeid se otud keskkonnaprobleemide olulisusega 
teistes valdkondades.   Algava ajavahemiku ees on topeltväljakut se: esiteks tagada, et keskkonnavaldkonnas 
seatud põhieesmärgid täiend aksid ja tõhustaksid majanduskasvukava. Praegused 
suundumused keskkonna olukorras nõuavad kõiki des valdkondades tuge vdatud ennetavaid 
ja taastavaid meetmeid.   Eelarvejagude 1A, 1B, 2 (põllumajanduse ke skkonnapoliitika, kalandus , maaelu areng) ja 
eelarvejao 4 rahastamine on äärmiselt oluline keskkonnapoliitika eesmärkide 
saavutamiseks, mis on osa laiemast ELi s äästva arengu suunitlusest. Näiteks on praegu 
umbes 16,5% ERFi ja 50% ühtekuul uvusfondi summadest määratud 
keskkonnavaldkonnale. Lisaks peab kõikide ühtekuuluvusfondi sekkumiste puhul järgima 
ühenduse keskkonnaalaseid õigusakte.   Praegust keskkonnameetmete rahastamistaset tule ks säilitada ja vajaduse korral järgmisel 
rahastamisperioodil tõsta, arve stades keskkonnaküsimuste ol ulisust säästva arengu ühe 
sambana. Seega jääb ELi keskkonnapoliitik a rahastamine endi selt oluliseks.  
 Keskkonnapoliitika rahastamise kohustused säte statakse strateegilistes eesmärkides, 
programm- ja rakendusdokumentides, mille komisjon lähemate kuude jooksul esitab. 
Lisaks nõuab komisjon liikmesriikidelt  aruannet, kuidas nad on keskkonnavaldkonna 
rahastamise vajadusi, sealhulgas Natura 2000 as jakohaseid aspekte, struktuurifondide abil 
oma siseriiklike programmide arendamise l arvesse võtnud, ja arutab programmi 
heakskiitmismenetluse osana liikmesriikid ega vajadust ühenduse kaasfinantseerimise 
järele. 
• Kuigi enamus  keskkonnameetmeid  on seotud teiste valdkondadega, on siiski vaja ka 
ainult keskkonnasuunitlusega meetmeid võimaldavat vahendit. LIFE+ programm  püüab 
kaasa aidata ELi keskkonnapoliitika ja õi gusaktide arendamisele, rakendamisele, 
järelevalvele ja hindamisele. Eelkõige toetab ta: 
– Keskkonnapoliitika-alaste alusteadmiste s üvendamist ja järjepidevuse tagamise 
põhivahendite väljaarendamist (andme te kogumine, uuri mistöö, tuleviku-
uuringud jne.); 
– Keskonnapoliitika rakendamist kohapeal, ee lkõige suutlikkuse suurendamise, 
parimate tavade vahetamise ja võrkude loomise ning valitsusväliste 
organisatsioonide kaasamise kaudu; 
– Uute lähenemiste ja vahendite tutvustamist; 
– Teavitamist ja teabevahetust kes kkonnaprobleemide teadvustamiseks. 
 
ET 19   ET Ühtne vahend võimaldab ühtseid eeskirju ja ot sustamismenetlust ning rahastamisprotseduure, 
samuti poliitika järjekindlamat suunamist. Tule museks on üldiste hald uskulude vähenemine 
ning suurem läbipaistvus ja nähtavus. 
3.3 Eelarvejagu 3: Kodakondsus 
ELi kui vabadusel, turvalisusel ja õiglusel rajaneva ala tugevdamine 
Komisjoni lähenemine se llele eesmärgile tugineb kolmele raamprogrammile , mis peavad 
asendama suure hulga selles valdkonnas praegu ka sutatavatest vahenditest ja eelarveridadest. 
Läbipaistvus suureneb, kui pr ogrammide potentsiaalsed „kliend id“ teavad algusest peale, 
missuguse ELi üldpoliitilise eesmärgi saavut amisele nende osalus kaasa aitab. 
Raamprogrammid on oma toimimise ja tegevuseeski rjade poolest sarnased, nii et huvirühmad 
kasutaksid nagu ühtainust vahendit. 
See lihtsustatud struktuur parandab programmi de tõhusust poliitika elluviimisel, andes 
kogemusi asjakohase järelevalve ja hindamissü steemi rakendamisel. Lisaks võimaldavad 
kolme poliitikasuunaga määratud programmid suuremat paindlikkust sama valdkonna 
erinevate meetmete prioriteedi määramisel ning peaksid seetõttu aitama ootamatutes 
olukordades kiiresti reageerida – näiteks ju lgeoleku valdkonnas anna b pakutav struktuur 
valikuvõimaluse ennetavate ja tin gitud sekkumismeetmete vahel. 
Selles valdkonnas eraldatavate vahendite ha ldamine toimub koostöös liikmesriikidega. 
Programmide lihtsustatud stru ktuur hõlbustab kooskõlastamist  siseriiklike asutustega. 
Siseriiklike oludega kohandamise sujuvus tagatakse riiklike programmdokumentidega. 
Välisasutused moodustavad ühtse terviku, mis on kooskõlas kolme põhilise valdkonna 
poliitikaga. 
• Liikumisvabaduse ning välispiiride haldam ise, varjupaiga- ja sisserändepoliitika 
solidaarsuse programm  toetab solidaarsuse juurdumist selles valdkonnas ning tagab 
vabaduse, julgeoleku ja õiguskaitsega seotud  meetmete rahastamise. Siia kuuluvad 
meetmed, et toetada ühtset lähenemisviisi ELi  välispiiride haldamis ele ning aidata kaasa 
ühise varjupaigapoliitika väljaarendamise le seal, kus vastutuse jagamine aitab 
liikmesriikidel oma rahvusvahelisi kohustusi täita. See programm aitab kaasa migratsioonivoogude tõhusale ja säästlikule juhtimisele – sealhulgas ebaseadusliku 
sisserände vastu võitlemisele ning ebas eaduslikult liikmesriiki elama asunud või 
sisserännanud kolmandate riikide kodanike tagasipöördumisele.  
 Ühtse sisserändepoliitika rakendamine nõuab ühenduse lt usaldusväärset vastust 
kolmandate riikide kodanike integreerimis e mitmemõõtmelisele küsimusele. Sellega 
kaasneb olulisem rõhuasetus sisserändajate kasvavale osakaalule Euroopa Sotsiaalfondi 
arendatavate meetmete raames. Samuti nõuab see uut tüüpi solidaarsust, et toetada 
liikmesriike nende püüdlustes võimaldada erinev a kultuurilise, usu lise, keelelise ja 
rahvusliku taustaga kolmandate riikide kodani kel Euroopa ühiskonnas kohaneda ja kõigiti 
aktiivselt osaleda. Lõpuks, meetmete puhul, mi s ei kuulu Euroopa Sotsiaalfondi pädevusse, 
nagu osalemine igapäevaelus ja poliitikas, m itmekesisuse ja kodakondsuse väärtustamine 
või varjupaigataotlejatele suunatud meet med, kuhu kuuluvad võrgustike loomine, võrdlev 
hindamine ja valdkondade näitajate väljaare ndamine, toimub rahastamine eelarvejao 3 
põhjal.   Komisjon on juba teinud ettepaneku välispiiride agentuuri  loomiseks sisserände juhtimise 
valdkonnas. Viiakse läbi hindamine, et selgitad a, kas ulatuslike justiits- ja siseküsimuste 
 
ET 20   ET valdkonna infosüsteemide nagu Eurodac, SIS ja  VIS haldamine tuleks üle viia loodava 
agentuuri pädevusse või nõuab see eraldi agentuuri loomist. On veel teisi sektoreid, näiteks 
toiduohutus ja toll, mis vajava d ratsionaliseerimist ja ELi välispiiridel toimuva kontrolli 
tõhustamist. Arvestades mastaabisäästu ja kattumiste võimalust mõnedes liikmesriikides, kontrollitakse, kas välispiiride agentuur võiks toimida kooskõl astuskeskusena, et tagada 
kõikide piiride haldamise eest vastutavate organite koostöö.  
• Julgeolekuprogramm  tõhustab kuritegevuse ja terrorismi ennetamist, tugevdab koostööd 
ja kogemustevahetust õiguskaitseo rganite vahel, toetab üleeur oopalist operatiivteabe levi 
ning arendab liikmesriikide politsei vanemohvitseridele ko rraldatavas väljaõppes Euroopa 
mõõdet.   Komisjon eeldab, et nii Europol  kui Euroopa politseikolledž , mis praegu on 
valitsustevahelised asutused, muutuvad  põhiseadusega kooskõlas ELi asutusteks. 
• Justiits- ja põhiõiguste programm  püüab edendada õigusalast koostööd, võimaldada 
paremat ligipääsu õigusabile ja pakkuda ni i ettevõtetele kui eraisikutele suuremat 
õiguskindlust, et toetada piir iülest tegevust. Ta jälgib valdkonna õigustiku arengut ja 
soodustab vastastikust tundmaõppimist ja us aldust õigussüsteemide suhtes, edastades 
avalikku teavet ja korraldades  kohtunike je teiste  õigusala töötajate väljaõpet. Ta tugevdab 
operatiivsel ja strateegilisel tasemel kooskõl astatust ja koostööd tõsiste piiriüleste 
kuritegudega tegelevate uurijate ja prokurör ide vahel. ELi meetmete eesmärgiks on ka 
teabevahetus kriminaalasjades tehtud otsust e kohta, näiteks varasemate süüdimõistvate 
kohtuotsuste osas. Põhiõiguste edendamine k aasneb harta integreerimisega põhiseadusesse 
ning tähelepanu keskpunktis on demokraatlik osalus 2009. aasta Euroopa valimisteks valmistumisel.   Komisjon eeldab, et Eurojust , mis praegu on valitsuste vaheline asutus, muutub 
põhiseadusega kooskõlas ELi asutuseks. Na gu Euroopa Ülemkogul 2003. aasta detsembris 
kokku lepiti, laiendatakse olemasolevat rassismi ja ksenofoobia jälgimis keskust ja sellest 
saab väljakujundatud põ hiõiguste agentuur.  
 Seadusandlikud ettepanekud plaanib  komisjon teha järgmisel aas tal. Välispiiride haldamise 
solidaarsusmehhanismi (osa liikumisvabaduse programmist) ja uue õigusprogrammi osas 
sõltub meetmete ajakava uue põhiseaduse jõustumisest. 
Ligipääsu tagamine põhilistele kaupadele ja teenustele 
Praegused tarbijakaitse, toiduohutuse ja tervishoiuprogrammid  ei vasta kodanike 
ootustele. Näiteks tervishoiuprogrammile esitatakse praegu kolm korda rohkem kõrgel 
tasemel abiavaldusi kui programm kanda su udab. Toiduahelaga seotud nakkushaiguste 
likvideerimine on samuti rahastamisraskuste tõttu pärsitud, kuna laienemine toob kaasa 
sotsiaalse infrastruktuuri (tervishoid, tarbija kaitse) parandamise vajaduse 25 liikmesriigiga 
ELis. Olukorra parandamiseks soovitab komisjon asendada kõik olemasolevad vahendid kahe 
mõjuvõimsamaga, mis sobiksid paremini kodakondsuspoliitika eesmärkidega. 
• Toiduohutusprogramm  püüab põhiliselt võidelda loomahaigustega, lihtsustada koostööd 
ELi laboratooriumide vahel, vähendada riikid evahelisi erinevusi to iduohutusnormide osas 
ja tagada kogu toiduahela kaitse. 
 
ET 21   ET • Tarbijakaitse- ja tervishoiuprogramm  võimaldab tõsta tarbijaorganisatsioonide 
suutlikkust ja suurendab tarbija te ohutust, aidates kaasa pare male koostööle liikmesriikide 
ning ELi ja kolmandate riikide asutuste vahel. Samuti toetab see liikmesriikide koostööd 
tervishoiusüsteemide tõhususe ja tu lemuslikkuse parandamisel kogu Euroopas. 
Euroopa Toiduohutusamet  ning Haiguste ennetamise ja tõrje Euroopa keskus  peaksid 
osutama (reguleerivat ja rakenduslikku) abi,  mida komisjon vajab oma ülesannete täitmiseks . 
Nad pakuvad nõustamist ja analüüsi, kuid loovad  ka üleeuroopalisi võrgustikke parimate 
tavade levitamiseks.  
Euroopa kultuuri ja mitmekesisuse edendamine 
Praeguste kultuuri-, meedia- ja  noorteprogrammide  lihtsustamise vajadust on hindamistel 
pidevalt välja toodud. Lihtsama d ja proportsionaalsemad lepingut esõlmimise ja rahastamise 
eeskirjad ning vähem keerukad reeglid võimaldak sid kulutada rohkem energiat tegutsemisele 
ja vähem asjaajamisele. 
Selleks pakub komisjon vähem, lihtsamaid ja paindlikumaid õiguslikke vahendeid. 
Ettepanekute kohaselt langeb õiguslike baasdoku mentide arv praeguselt kaheksalt neljale ja 
eelarveridade arv 22lt neljale. 
Uued vahendid võimaldavad suuremat detsentra liseeritust. Komisjon plaa nib luua ka kõikide 
asjaomaste programmide rakendusasutuse.  See uus asutus vastutab programmidega seotud 
tehniliste ülesannete eest, osutab igapäevast abi ja teostab järelevalvet. 
• Uus noorteprogramm  tutvustab noortele Euroopa kodakondsust nii Euroopa kui 
liikmesriikide ja kohalikul tasandil. Praegused  neli eelarverida asendatakse ühega, mis 
ühendab kõik meetmed, mida pr aegu rakendatakse kahe erineva õigusliku aluse põhjal 
(noorteprogramm ja ühenduse tegevusprogramm,  millega toetatakse Euroopa tasandil 
noorsoopoliitika valdkonnas te gutsevaid asutusi).  
 Noorteprogrammi aluseks on õi guste delegeerimine siseriiklikele asutustele, kelle töö 
toimub komisjoni poolt kindlaksmääratud raam istikus. Süsteemi tugevaks küljeks on 
kasutajasõbralikkus, mida siseriiklikud as utused kohaliku keele kasutamise, kohalike 
süsteemide tundmise jne. kaudu pakuvad. Programmi keskmes on detsentraliseeritud meetmed ja otsene juhtimine on piiratud alad ega, kus see annab selget lisandväärtust 
(näiteks võrgustikud, polii tiline toetus ja toet us valitsusvälistele organisatsioonidele). 
• Uus kultuuriprogramm on ilma eelnevalt kindlaksmääratud kategooriateta avatud 
kõikidele kultuuri- ja kunstivaldkondadele ja erinevatele kultuuri valdkonnas tegutsejatele 
alates riigi- või kohalikest ametnikest kuni võrgustike ja kultuurivaldkonna ettevõteteni. 
Ette on nähtud üks õiguslik al us praeguse kahe asemel ja üks eelarverida praeguse viie 
asemel. Programm on ka kasutajasõbralikum. 
• Euroopa audiovisuaalsektorit  toetava programmi üldised eesmärgid on Euroopa 
kultuurilise mitmekesisuse ja audiovisuaals e pärandi säilitamine ja tõhustamine, 
kultuuridevahelise dialoogi ja mõistmise edendamine ning Eur oopa audiovisuaalsete teoste 
leviku suurendamine Euroopa Liidu sees ja väljaspool Euroopa Liitu. Kaks olemasolevat MEDIA programmi ühendatakse, koondades Euroopa audiovisuaalse väärtusahela 
erinevad komponendid. Avaliku arutelu tulemust ega kooskõlas lihtsust atakse eeskirju ja 
protseduure. 
 
ET 22   ET • Kodanikuosaluse programm  põhineb hiljuti käivitu nud programmil ja hõlmab 
ajavahemikku alates aastast 2007. Programm püüab tutvustada liidu väärtusi ja eesmärke, 
tuua kodanikke ELile ja tema institutsioon idele lähemale ning soodustada aktiivset 
kodanikuosalust. Abi võib osutada ka asut ustele, kes lähtuvad aktiivse Euroopa 
kodakondsuse valdkonnas Euroopa üldistest huvides t, eksperdirühmad kaasa arvatud. Vaja 
on jätkuvaid meetmeid ja uus seadusandlik  ettepanek esitatakse 2005. aasta alguses. 
Solidaarsus- ja kiirreageerimisprogramm 
Euroopa tasemel võetavad meetmed võimaldav ad ühist lähenemist eriolukordades. 
Solidaarsus- ja kiirreageerimisprogramm  kindlustab kodanikele Euroopa tasemel 
reageerimise katastroofide puhul. Ettenähtud pr ogrammi pädevusalasse kuulub nii vahetu abi 
(tegevuse koordineerimine õnnetu skohas ja vahendite eraldamine ) kui ka rahaline toetus 
ettenägematute õnnetuste tagajärgede likvideer imiseks. See peaks võimaldama katta ka 
valmisolekumeetmeid. Sama programm peab võimaldama terrorismiohvrite toetamist, tegelema kodanikukaitse nõudmistega ning tegele ma rahvatervisega seotud kriisiolukordade, 
samuti loodusõnnetuste tagajärgedega. 
3.4 Eelarvejagu 4: Euroopa kui globaalne partner 
Aja jooksul on EL kujundanud välja laia valiku välissuhtlusvahendeid (ühine 
kaubanduspoliitika, koostöö kahe- ja mitmepool sete kokkulepete alus el, arengukoostöö, ühine 
välis- ja julgeolekupoliitika, ühine kaitse- ja julgeolekupoliitika, humanitaarabi ja rahaline 
toetus, sisepoliitika tutvustamine  väljaspool ELi: energeetika, ke skkond, transport, justiits- ja 
siseasjad jne.). Uute eelarveridade loomine ig a-aastase eelarvemenetluse käigus ja nende 
rakendamiseks vajaliku ajutise õigusliku al use vastuvõtmine on vahendeid laiemalt 
tutvustanud. 
Tulemuseks on mitmekülgne ja kompleksne vahendite kogu . ELi ülemaailmse välisabi 
osutamiseks kasutatakse praegu rohkem kui 30 seaduslikku vahendit (programmi), nii 
temaatilisi, nagu „EIDHR“
3, kui ka geograafilisi, nagu EAF ja TACIS. Sinna kuulub ka 
hulgaliselt ÜVJP vahendeid (ühismeetmed)4. On ka erivahendeid, mis toetavad meie 
sisepoliitika välismõju, nagu pr ogramm “Arukas energeetika”. Nende arvukate 
programmide tõhus ja kooskõlastatud j uhtimine on muutunud järjest raskemaks , teabe 
edastamine ja nähtavuse saavutamine keerukamaks. 
Nagu 10. veebruari teatis ette nägi, teeb komis jon seetõttu ettepane ku vahendeid järsult 
lihtsustada, mis on tingitud vajadusest tagada välistegevuse ühtsus ja järjepidevus ning saavutada olemasolevate vahenditega parema id ja arvukamaid tulemusi, võttes aluseks 
järgmised põhimõtteid: 
• Poliitika peab juhtima vahendeid:  on oht rakendada vanker hobuse ette ja lasta 
vahenditel poliitikat dikteerida ning ELil on aeg oma vahendeid uuendada, et muuta nad 
ühtsemaks ja tulemuspõhisemaks ning suur endada nende mõjujõudu ja paindlikkust. 
• Poliitika ühtsuse tagamine:  sobiv poliitikakogum ja tasakaal  kiire reageerimise vajaduste 
ja pikaajaliste strat eegiate vahel tagatakse riigi ja piirkondlike strateegiadokumentidega, 
samuti ühinemis- ja temaatiliste  strateegiatega. Sage kontrollimine ja kavandatavate uute 
vahendite sobiv kooskasutami ne tagab vajaliku ühtsuse. 
                                                
 
3 Euroopa inimõiguste- ja demokraatiaalgatus 
4 10. veebruari teatises nimetatud 100 erineva vahendi hulka kuulusid nii I samba kui ÜVJP vahendid 
 
ET 23   ET • Struktuuri ja protseduuride lihtsustamine5: eelarveread ja protseduurid 
(rahastamisvahendid ja nende õiguslik alus) mu udetakse sujuvamaks, et saavutada suurem 
tõhusus ja tulemuslikkus, eriti häda- ja krii siolukordi silmas pidades, ning parem haakuvus 
uute algatustega, nagu ülemaailmne AIDSi, t uberkuloosi ja malaaria vastu võitlemise fond 
või algatus “Sügavalt võlg ades vaesed riigid”. 
• Tulemuspõhine vahendite eraldamine : valitseb laialdane üksmeel, et vahendite 
eraldamine tuleb siduda oodatavate ja mõõdeta vate tulemustega. Riigi ja piirkondlike 
strateegiadokumentide kasutamine koos parema  analüütilise suutlikkusega peaks toetama 
seatud eesmärke ja nende saavutamist. 
• Parem dialoog ja kooskõlastatus teiste abiandjate ja institutsioonidega:  esmalt teiste 
ELi institutsioonidega, kuid ka liikmesrii kide ja Bretton Woods i institutsioonidega. 
• Parem dialoog kolmandate riikidega:  uued lihtsustatud ja s uunatud vahendid hõlmavad 
kõiki maid, tuues mõistmist ja arusaamist. 
Komisjoni juhitavate ELi abiprogrammide tõ hususe tõstmiseks peavad uued vahendid ja 
rahaeraldised olema olema tihedamalt seotud vaja duste ja saavutuste kriteeriumidega. Eelneva 
EAFi abi suunamine eelarvesse lihtsustab vast astikust rikastamist, et  leida parim lahendus 
seni lahus toiminud süsteemide ühendamisel. Komisjon taotleb, et uus abi kavandamist ja edastamist reguleeriv raamistik tagaks tulemusi võimaldavad tingimused. 
Uues struktuuris toetavad  Euroopa välispoliitikat otseselt kolm üldist programmi : 
ühinemiseelne poliitika, naaberriikide poliitika ja  arengupoliitika. Poliit iliste, humanitaar- või 
finantsalaste kriisisituatsioonidega toimetulemisek s on määratud kolm temaatilist 
programmi , mis hõlmavad kõiki kolmandaid riike. Li htsustamisprotsess näeb ette ka mitmete 
praegu eraldiseisvate temaatiliste programmide  koondamise ja vajaduse korral teemade alusel 
ümberklassifitseerimise. 
3.4.1 Poliitikast juhitud programmid 
• Ühinemiseelne abi 
See hõlmab kandidaatriike (Türgi, Horvaatia) ja  potentsiaalseid kandidaatriike (ülejäänud 
Lääne-Balkani riigid). Ühinemiseelne abi asendab praegused programmid (PHARE, ISPA, SAPARD ja Türgi ühinemiseelne määrus), mi s lihtsustab programmide juhtimist ühinevate 
riikide jaoks
6. Et Lääne-Balkani maade abistamist sujuvamaks muuta ja vältida kasutut 
järkjärgulist muutumist, asendab ühi nemiseelne abi ka CARDS programmi. 
Ühinemiseelne abi hõlmab järgmisi valdkondi: instuitutsioonide väljaarendamine, piirkondlik 
ja piiriülene koostöö, piirkondlik areng, in imressursside arendami ne, maaelu areng. 
Ühinemiseelset abi saavad riigid jagatakse kaht e kategooriasse vastavalt sellele, kas tegemist 
on ametliku  või potentsiaalse  kandidaatriigiga. 
                                                 
5 Praegu on välispoliitika valdkonnas 91 eelarverida. S iia ei kuulu teiste poliitikavaldkondadega seotud 
eelarveread, mis tulenevad praegusest eelarvejaost 4. 
6 Selles kontekstis võetakse arvesse ühenduse poliitika nõ udeid, mida uued ja potentsiaalsed kandidaatriigid 
peavad rakendama. 
 
ET 24   ET Kõik Lääne-Balkani riigid osalevad stabil iseerimis- ja assotsieerimisprotsessis ja 
kvalifitseeruvad seega potents iaalseteks kandidaatriikidek s. Neile pakutav abi põhineb 
praeguse CARDS programmi eeskirjades määr atletud põhimõtetel ja prioriteetidel: 
institutsioonide väljaarendamine ja demokratis eerimine, majanduslik ja sotsiaalne areng, 
piirkondlik ja piiriülene koos töö ning oma õigusaktide osalin e vastavusseviimine ühenduse 
õigustikuga. Kui riigist on saanud ametlik kandidaatriik, katab ühinemiseelne abi kõiki viit eelnimetatud valdkonda, pöörates suuremat tähelepanu ühenduse õigustiku ülevõtmisele. 
Seetõttu tehakse selget vahet kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide vahel. Riik võib potentsiaalse kandidaatriigi staatusest kandidaatriigi staatusesse edasi jõuda vaid 
nõukogu ühehäälse poliitilise otsuse tulemusena, millele eelneb komisjoni hinnang.  
• Euroopa naaberriikide ja  partnerlusabi programm 
Oma 2004. aasta 12. mai teatises
7, mille Euroopa Ülemkogu juunis heaks kiitis, märkis 
komisjon, et Euroopa naaberr iikide poliitika üldise lt ja eelkõige naab erriikide poliitika 
tegevuskavad võimaldavad luua raamistik u rahalise abi osutamiseks asjakohastele 
partnerriikidele. Tehti ettepane k luua uus spetsiifiline naaberriikide abistamise programm 
alates aastast 2007. 
Praegu eeldatakse, et see programm pigem tä iendab kui asendab olemasolevaid programme 
(TACIS, MEDIA) või nende järglasi ning ke skendub piiriülesele ja rahvusvahelisele 
koostööle ELi välispiiridel, lihtsustades olulis elt protseduure ja kasv atades tulemuslikkust. 
Erinevate välisabiprogrammide loomise edenedes  selgus, et naaberri ikide poliitika eripära 
arvessevõtmiseks on vaja avaramat lähenemist, s uhetele naaberriikidega tuleb anda olulisem 
nähtavus, partnerriikide abistamisel tuleb s aavutada optimaalne kooskõlastamine ja abi 
osutamist tuleb veelgi lihtsustada. See toob kaasa Euroopa naaberriik ide ja partnerlusabi 
programmi laienemise, et hõlmata rahalist ab i Euroopa naaberriikide poliitikas osalevatele 
riikidele. 
Naaberriikide ja partnerlusabi peaks aitama välti da uute lõhede tekkimist ELi ja tema naabrite 
vahel, võimaldades laiemat poliitilist, julgeo lekualast, majanduslikku ja kultuurilist koostööd 
ja pakkudes abisaajatele võimalust osaleda ELi  erinevate valdkondade tegevuses. Eelkõige 
tuleks keskenduda Euroopa naab erriikide poliitika tegevuskavade ellurakendamisele – need 
ühiselt heakskiidetud dokumendid hõlmavad priorit eete, mille saavutamine toob partnerriigid 
Euroopa Liidule lähemale. 
Programmi haare on laiem kui säästva arengu  tutvustamine, majanduskasv või vaesuse 
vähendamine. Siia kuulub oluline toetus meetmetele, mille eesmärk on järkjärguline majanduslik lõimumine, sügavam poliitiline koos töö, mis sisaldab õigusaktide ühtlustamist, 
institutsioonide väljakujundami st, ühenduse programmides ja agentuurides osalemist, 
ühenduste loomist ja ühtse infrastruktuuri ar endamist. Abi tõhustamiseks toetutakse 
laienemiskontekstis saadud kogemusele ning kasutatakse sarnaseid tehnilisi vahendeid, 
näiteks twinning -projekte ja TAIEXi. 
Nii ühinemiseelne abi kui naaberriikide ja part nerlusabi sisaldavad er ikomponenti piiriülese 
koostöö edendamiseks kolmanda riigi ja li ikmesriigi vahel mõlemal pool piire. See 
komponent koondab välispoliitikast ning majanduslikust ja sotsiaalsest ühtekuuluvusest 
                                                
 
7 KOM (2004) 373, Euroopa naaberriikide poliitika strateegiadokument 
 
ET 25   ET tulenevad eesmärgid ning toimib vastavalt ta vametoodikale ja kooskõlastatud juhtimisele 
sellistel alustel nagu mitmeaastased kavad, part nerlus ja kaasfinantseerimine. Vahendeid 
saadakse väljapakutavate finant sperspektiivide ühtekuuluvuse ja välispoliitika eelarvejao alt. 
Toetus ühinemiseelse abi ning naaberriikide ja partnerlusabi programmile ühtekuuluvuspoliitika eelarvejao st jagatakse asjaomase liikmesriigi poolt osadeks ning 
loetakse koos ühtekuuluvus- ja struktuurifondi poolse rahastamisega koguressursside hulka, 
mille suhtes on kehtestatud 4%line piirmäär. 
• Programm „Arengukoostöö ja majanduskoostöö“ 
Uus programm on põhiline vahend, et aidata arengumaid nende püüdlustes millenniumi 
arengueesmärkide saavutamiseks. Järgmine fi nantsperspektiivide ajavahemik on äärmiselt 
oluline eesmärkide saavutamiseks 2015. aastaks. Programm hõlmab kõiki riike, territooriume 
ja piirkondi, mis ei saa abi ühinemiseelse abi eg a naaberriikide ja part nerlusabi programmilt. 
Siia kuulub arengu- ja majanduskoostöö partnerri ikide ja -piirkondadega kõige erinevamates 
vormides ja erinevatel viisidel, samuti ülem aailmsed ja horisontaalse d algatused vastavalt 
asutamislepingu artiklitele 179 ja 181a. 
See hõlmab ka 2007. aastal lõppeva  9. EAFi järeltulijat. Komi sjon on teinud ettepaneku mitte 
jätkata 10. EAFiga, vaid tuua AKV riikidele antav abi täielikult peamiste koostööinstrumentide valdkonda. Eeldatakse, et s ee teeb AKV riikide abistamise tõhusamaks 
(läbirääkimised siser iikliku strateegia kohta  hõlmavad kogu abi), paremini suunatuks ja 
tulemuslikumaks (juhtimiskulude kokkuhoid, mitte ainult komisjoni talituste, vaid eelkõige 
abisaavate riikide ja huvirühmade jaoks). Ee ldatava lisandväärtuse saavutamist AKV riikide 
abistamise üleviimisest täielik ult ELi eelarve haldus alas olevasse raam istikku käsitletakse 
eraldi komisjoni 2003. aasta oktoobri teatises.
8 
Programm katab ka valdkondi, mis sisalduvad pa rtnerriikidega sõlmit ud lepingutes ja muudes 
kahepoolsetes lepetes või partnerriikidega kok kulepitud koostöökavades,  näiteks erinevate 
sotsiaalteenuste (tervishoid, ha ridus) tõhustamine; peamiste majanduslikuks ja sotsiaalseks 
arenguks vajalike infrastruktuu ride (transport, teenused, te lekommunikatsioon…) toetamine; 
säästva maaelu arendamise ja toiduohutu sega tegelemine kõikides aspektides 
(põllumajandusreform, keskkond jne.), kaas a arvatud kohased meetmed suhkruprotokolli 
reformiga toimetulekuks;9 kaasaaitamine tulemusliku erasektori tekkimisele, mis oleks 
suuteline lähtuma maailmakaubanduse eeskirjades t ja turumajanduse põhimõtetest (sealhulgas 
vastavate institutsioonide loomisega seotud jõup ingutused); heade juhtimistavade, õigusriigi, 
inimõiguste austamise ja demokraatia edendamine; institutsioonide loomise toetamine; varjupaiga- ja sisserändepoliitika juhtimine; julgeolekuküsimustega tegelemine, näiteks võitlus inimkaubanduse, kuritegevuse ja terrorismiga; tuumaohutuse küsimustega tegelemine; meedia- ja teabelevisektori ar engule kaasaaitamine; majandus - ja kultuurikoostöö toetamine 
arenenumate riikidega. 
Programm võimaldab ka kiiret ja integreeri tud reageerimist kriisijärgsete vajaduste 
rahuldamiseks. 
                                                
 
8 KOM(2003)590. 
9 Need meetmed on ära toodud komisjoni teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile, mis käsitleb 
Euroopa säästva põllumajanduse mudelit läbi ühise põllumajanduspoliitika reformi – suhkrusektori 
reform (KOM(2004)499) 
 
ET 26   ET 3.4.2 Kriisiabi programmid 
• Stabiilsusabi 
Enne muude abiprogrammide kasutamist võimaldab see programm ühendusel: 
– anda üht finantsinstrumenti kasutades tõhusat, viivitamatut ja terviklikku abi 
kriisi- või ebastabiilses oluko rras, tuginedes kiirreageeri mise korra poolt tõestatud 
lisandväärtusele, kun i üldised koostöö- ja abiprogrammid järele jõuavad; 
– tulla kriisiolukorras toime meetmete rakendamisega ülemaailmsete ja piirkondlike 
piiriüleste tsivii lisikuid ohustavate probleemide puhul, näiteks inimkaubanduse, 
organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastases võitluses; 
– tulla kriisiolukorras toime tuumaohutuse tagamise meetmete rakendamisega; 
– arendada koostöös piirkondlike or ganisatsioonidega rahvusvahelist 
rahukaitsevõimet kooskõlas heakskiidetud Aafrika rahutagamise programmiga 
ning arvestades Brahimi aruande soovitusi; 
– osutada valimisabi riikides, kuhu va atlejate saatmine on liiga ohtlik. 
Lisaks näeb programm vastavalt õigusnor midele ette raamistiku uutele ELi poolt 
heakskiidetud poliitilistele algatustele reagee rimiseks, kui meetmed on teiste välismeetmete 
programmidega vastastikku täiendavad. 
Asutamislepingute õiguslikud piirangud10 ei luba nende aspek tide käsitlemiseks ühtse, 
kõikehõlmava vahendi loomist. Seetõttu te geleb stabiilsusabi ainult esimese samba 
meetmetega. Teise samba meetmeid rakendataks e edaspidigi ÜVJP raames ning nende ulatus 
määratakse nagu praegugi üksikjuhtumite kaupa. 
• Humanitaarabi 
Soovitatakse säilitada praegune ELi humanitaar abi süsteem, mis on nii ulatuse kui eesmärkide 
osas piisavalt hästi määratletud ning toimib hästi nii jaotamise kui tõhususe osas. 
Siiski soovitatakse lihtsustamise ja rats ionaliseerimise huvides kaasata humanitaarabi 
programmi teisi humanitaarse suunitlusega m eetmeid. Muu hulgas puudutab see toiduabi 
meetmeid ja kodukohast lahkuma sunnitud isikut e abistamise humanitaarseid aspekte. 
Makromajanduslik finantsabi Alates loomisest aastal 1990 on makromajandus liku finantsabi progr amm olnud tõhus vahend 
majandusliku stabiilsuse saavutamiseks ja st ruktuurireformide käivitamiseks soodustatud 
riikides. Seda tuleb säilitada ja tõhustada eelkõige arvestad es kasvavaid pot entsiaalseid 
vajadusi laienenud liidu naaberriikides: läänepoo lsetes uutes sõltumatutes riikides (Moldova, 
Ukraina, Valgevene), Kaukaasias ja Vahemere-äärsetes mitteliikmesriikides. 
Kuni põhiseaduse jõustumiseni juhitakse progr ammi vastavalt nõukogu er iotsustele, lähtudes 
ühinemislepingu artiklist 308. 
                                                
 
10 See piirang jääb alles ka põhiseaduse vastuvõtmisel 
 
ET 27   ET 3.4.3 Sisepoliitika välisaspektid 
Sisepoliitika tutvustamine väljaspool Euroopa L iitu on liidu välissuhete oluline tunnus. Väga 
oluline on kokku viia poliitika ühtsus ja sise poliitiliste valdkondade temaatiline nähtavus 
(eelkõige hariduse, keskkonna, sisserände ja va rjupaigapoliitika, tolli ja maksupoliitika ning 
võrgustike valdkonnas) välissuhe te üldise ühtsuse vajadusega (nii nagu riiklikes või 
piirkondlikes strateegiadoku mentides määratletud). 
Välissuhete valdkonnas kavandatud kolm progra mmi peaksid hõlmama kõiki valdkondi, kas 
temaatiliselt või vastava kolmanda riigi jaoks  kindlaks määratud poliitikakogumi kontekstis. 
Üldreeglina ei ole seetõttu vajadust eraldi õigusakti järele sisepoliitika välisaspektidega 
tegelemiseks, kui välispoliitikat käsitlevas  õigusaktis sisalduvad  vastavad sätted, mis 
võimaldavad täita temaatilise valdkonna erinõudm isi ja säilitada nende eripära. Vastavad 
dokumendid peavad sätestama, et asjakohase lt ja täielikult oleks tagatud sisepoliitika 
välisaspektide kajastumine, mis võimaldaks rakendada abimeetmeid sellistes valdkondades 
nagu keskkond, varjupaiga- ja sisserändepoliitika, haridus, transport ning toll ja 
maksupoliitika. Erilist tähelepanu pööratakse kraadiõppe toetusmeetmetele (TEMPUS), 
rõhuasetusega vahetusprogrammidele. Mõni kord nõuab valdkonna eesmärkide järgimine 
geograafilisest asukoh ast sõltumatut rahastamise kavandami st, näiteks selleks, et võimaldada 
ELil tutvustada oma keskkonnatemaatilisi eesm ärke mitmepoolsete suhete kontekstis, 
sõltumatult konkreetsete abis aajate eelistustest. 
Seetõttu jaotub juhtimine sisepolii tika ja välissuhete peadirektoraatide vahel; see eeldab ühist 
planeerimist, eesistujaks peab ol ema välissuhete peadirektoraadi vastav komitee, keda abistab 
asjaomane sisepoliitika peadirek toraat, või rakendatakse vahel duvat eesistumist. Projektide 
valikul ja hindamisel kaasab koostöötalitus Eu ropeAid ka sisepoliitika peadirektoraadi.