[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 5.1.2011

KOM(2010) 800 lõplik

2010/0386 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit okuumeavineeri impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning lõpetatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 3 kohane osaline vahepealne läbivaatamine

SELETUSKIRI

1) ETTEPANEKU TAUST |

Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, edaspidi „algmäärus”) kohaldamist Hiina Rahvavabariigist pärit okuumeavineeri impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamisel. |

Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis tehti kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |

Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Hiina Rahvavabariigist pärit OKUUMEAVINEERI IMPORDI suhtes kehtestati lõplik dumpinguvastane tollimaks nõukogu määrusega (EÜ) nr 1942/2004 (ELT L 336, 12.11.2004, lk 4). |

Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |

2) KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras. |

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |

Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |

Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärusega ei ole ette nähtud üldist mõjuhindamist, kuid see sisaldab põhjalikku loendit tingimustest, mida tuleb hinnata. |

3) ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |

Kavandatud meetmete kokkuvõte 11. novembril 2009 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (edaspidi „algatamisteade”) Hiina Rahvavabariigist pärit okuumeavineeri impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise ja osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta. Läbivaatamine algatati põhjendatud taotluse alusel, mille esitas Euroopa Vineeritööstuse Föderatsioon (European Federation of the Plywood Industry – FEIC) liidu tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % liidu okuumeavineeritoodangust. Lisatud komisjoni ettepanek nõukogu määruse kohta, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks, sisaldab lõplikke järeldusi dumpingu ja kahju kordumise ja/või jätkumise tõenäosuse ning liidu huvide kohta. Uurimise tulemusena ilmnes, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral on liidu tootmisharu kahjustava dumpingu kordumine tõenäoline. Nõukogule tehakse ettepanek võtta vastu lisatud määruse ettepanek, mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 10. veebruariks 2011. |

Õiguslik alus Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”). |

Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |

Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel: |

asjaomase meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. |

Ei kohaldata nõuet, mille kohaselt Euroopa Liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult väike ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga. |

Õigusakti valik |

Kavandatav õigusakt: määrus. |

Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel: algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi. |

4) MÕJU EELARVELE |

Ettepanek ei mõjuta Euroopa Liidu eelarvet. |

2010/0386 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit okuumeavineeri impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning lõpetatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 3 kohane osaline vahepealne läbivaatamine

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 2 ja artikli 11 lõiget 3,

võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A. MENETLUS

1. Kehtivad meetmed

1. Nõukogu kehtestas pärast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine”) määrusega (EÜ) nr 1942/2004[2] Hiina Rahvavabariigist (HRV) pärit okuumeavineeri impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Kehtestatud tollimaksud ulatusid 6,5 %-st 23,5 %-ni nelja tootja puhul ning kuni 66,7 %-ni kõikide muude tootjate puhul.

2. Aegumise läbivaatamise ja osalise vahepealse läbivaatamise ex officio algatamise taotlused

2. Pärast seda, kui avaldati teade HRVst pärit okuumeavineeri impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta,[3] sai komisjon aegumise läbivaatamist käsitleva taotluse vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.

3. Aegumise läbivaatamist käsitleva taotluse esitas Euroopa Vineeritööstuse Föderatsioon (European Federation of the Plywood Industry – FEIC, edaspidi „taotluse esitaja”) liidu tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % liidu okuumeavineeritoodangust. Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tingiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise või kordumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.

4. Pärast seoses konkurentsivastase käitumisega mitme Prantsuse okuumeavineeri tootja suhtes algatatud kohtumenetlust leiti, et ei saa välistada võimalust, et see moonutas esialgses uurimises läbi viidud kahju hindamist. Seega peeti asjakohaseks algatada paralleelselt ka ex officio vahepealne läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3, et uurida uuesti kahjulikku mõju liidu tootmisharu olukorrale, eelkõige võrreldes olukorraga, mis oli valdav esialgse uurimise perioodi jooksul.

5. Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja olles kindlaks teinud, et on piisavalt tõendusmaterjali aegumise läbivaatamise ja osalise vahepealse läbivaatamise (mis piirdub kahju uurimisega) algatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõigetele 2 ja 3, avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas [4] kõnealuste läbivaatamiste kohta algatamisteate.

3. Uurimine

3.1. Uurimisperiood

6. Dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosust käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. oktoobrist 2008 kuni 30. septembrini 2009 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”).

7. Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

3.2. Uurimisega seotud isikud

8. Komisjon andis läbivaatamise algatamisest ametlikult teada teadaolevatele liidu tootjatele, HRV eksportivatele tootjatele, asjaga teadaolevalt seotud kasutajatele ja importijatele ning samuti HRV ametiasutustele.

9. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

4. Väljavõtteline uuring

10. Arvestades liidu tootjate, HRV importijate ja eksportivate tootjate suurt arvu, peeti kooskõlas algmääruse artikliga 17 asjakohaseks uurida, kas tuleks kasutada väljavõttelist uuringut. Selleks, et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks paluti eespool nimetatud isikutel endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.

11. Ainult üks Hiina eksportiv tootja andis endast teada ja esitas nõutava teabe kindlaksmääratud tähtpäevaks. Seega otsustati, et Hiina eksportivate tootjate suhtes ei ole väljavõtteline uuring vajalik. Küsimustik saadeti ainsale koostööd tegevale Hiina eksportivale tootjale, kes aga lõpetas koostöö ja ei vastanud küsimustikule. Seega toetuti järelduste tegemisel algmääruse artikli 18 lõike 1 kohaselt kättesaadavatele faktidele, nagu selgitatud põhjenduses 20.

12. Kümme liidu tootjat esitas nõutava teabe ettenähtud tähtajaks ja oli nõus valimisse kuuluma. Lähtudes koostööd teinud liidu tootjate esitatud teabest, moodustas komisjon valimi viiest liidu tootjast, kelle müük moodustas 40 % kõikide koostööd teinud liidu tootjate müügist sõltumatutele klientidele liidus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja 35 % kõigi liidu toojate toodangust läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Valim moodustati suurima tüüpilise toodangumahu alusel, mida oli komisjoni käsutuses oleva aja jooksul võimalik uurida ning võttes arvesse liidu tootjate geograafilist levikut.

13. Komisjon saatis küsimustikud viiele valimisse kuuluvale liidu tootjale. Kaks valimisse kuulunud äriühingut lõpetas koostöö pärast valimi moodustamise etappi. Kuna kolme küsimustikule vastanud äriühingu müük moodustas ligikaudu 30 % kõikide koostööd teinud liidu tootjate müügist sõltumatutele klientidele liidus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, leiti, et valim on piisavalt esinduslik.

14. Komisjon saatis lühiküsimustiku viiele tootjale, keda valimisse ei valitud, kahele tootjale, kes olid koostöö lõpetanud, ja kahele muule teadaolevale tootjale, et saada teavet suuremat hulka ELi tootjaid käsitlevate majandusnäitajate kohta. Lühiküsimustikele saadi vastused seitsmelt tootjalt.

5. Saadud teabe kontrollimine

15. Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemiseks ja liidu huvide seisukohast vajalikuks pidas. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

5.1. Liidu tootjad:

- GARNICA PLYWOOD S.A. (Hispaania);

- JEAN THEBAULT SAS (Prantsusmaa);

- JOUBERT ST JEAN D'ANGELY SAS (Prantsusmaa).

5.2. Võrdlusriigi tootjad

- EKOL KONTRPLAK, Tasköprü (Türgi).

B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1. Vaatlusalune toode

16. Vaatlusalune toode on sama mis esialgses uurimises ning seda määratletakse järgmiselt: HRVst pärit ja praegu CN-koodi ex 4412 31 10 (varem ex 4412 13 10) alla kuuluv ainult spoonilehtedest koosnev vineer, mille ühegi kihi paksus ei ületa 6 mm ja mille vähemalt üks väline kiht on okuumeapuit, mis ei ole kaetud muust materjalist kilega. Vaatlusalust toodet saab kasutada mitmesugustel eesmärkidel. Ehitustööstuses kasutavad laud- ja puusepad seda välitöödel laudise, aknaluukide, välikeldrite, rinnatiste ja jõeäärsete tahveldiste jaoks. Kõnealust vineeri kasutatakse ka dekoratiivotstarbel muu hulgas maanteesõidukite (nt autod, bussid, haagissuvilad, autoelamud), meretranspordi (jahtlaevad), mööblitööstuse ja uste jaoks.

17. Kaks peamist okuumeavineeritüüpi on järgmised: ainult okuumeapuidust valmistatud vineer (nn täisokuumea) ja vineer, millel vähemalt üks pealiskiht on okuumeapuidust (nn okuumeaspooniga vineer) ja ülejäänu muust puidust. Mõlema okuumeavineeritüübi väljanägemine on sarnane. Mehaanilistest erinevustest hoolimata on mõlema peamised füüsikalised näitajad samasugused ning põhimõtteliselt kasutatakse neid samal otstarbel.

2. Samasugune toode

18. Nagu nähtub esialgsest uurimisest ja nagu on leidnud kinnitust käesoleva uurimise käigus, on tehtud kindlaks, et HRVs toodetaval ja seal müüdaval okuumeavineeril ning liidu tootmisharu poolt toodetud ja liidus müüdaval okuumeavineeril on põhimõtteliselt samad füüsikalised ja tehnilised omadused ja samad kasutusalad. Seetõttu vaadeldakse kõnealuseid tooteid algmääruse artikli 1 lõikele 4 vastavalt samasuguste toodetena.

C. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

19. Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas HRV suhtes kehtivate meetmete võimalik aegumine viiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise või kordumiseni.

20. Nagu märgitud põhjenduses 11, tuli algmääruse artikli 18 kohaselt ning Hiina eksportivate tootjate koostöö puudumise tõttu dumpingu jätkumise ja kordumise tõenäosuse analüüsimisel võtta aluseks komisjonile muudest allikatest kättesaadavale teabele. Kuna HRVst liitu eksporditavate täpsete tootetüüpide kohta ei olnud saada üksikasjalikku teavet, pidi normaalväärtuse ja ekspordihindade võrdlus piirduma kahe peamise okuumeavineeritüübiga, millele on osutatud põhjenduses 17.

21. Sellest tulenevalt põhines analüüs peamiselt Eurostati kaubandusstatistikal. Lisaks esitas üks Hiina eksportiv tootja kuni 2009. aasta juunini korralisi kontrolliaruandeid, mida nõutakse kehtivaid tollimakse kehtestava nõukogu määruse põhjenduse 61 alusel. Teataval määral võib kõnealustest aruannetest saadavat teavet seega kasutada dumpingu jätkumise ja kordumise tõenäosuse analüüsimisel.

1. Normaalväärtus

1.1. Võrdlusriik

22. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a arvutatakse normaalväärtus nende üleminekumajandusega riikide eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, turumajanduslikus kolmandas riigis (edaspidi „võrdlusriik”) kehtiva hinna või tuletatud väärtuse põhjal.

23. Algatamisteates pakuti Hiina puhul käesoleva aegumise läbivaatamise raames normaalväärtuse kindlaksmääramiseks sobiva võrdlusriigina Türgit, mida oli esialgses uurimises juba kasutatud võrdlusriigina. Kuigi selleks anti võimalus, ei esitanud ükski huvitatud isik märkusi Türgi võrdlusriigiks valimise kohta. Eelnevat arvesse võttes ja valiku tegemise hetkel saadaval olnud teabe põhjal tehti järeldus, et Türgi on võrdlusriigiks kõige sobivam.

1.2. Normaalväärtuse kindlaksmääramine

24. Ainult üks Türgi tootja tegi koostööd ja vastas küsimustikule. Algmääruse artikli 2 lõike 7 alapunkti a kohaselt arvutati normaalväärtus koostööd tegeva Türgi tootja valdustes kontrollitud teabe põhjal, nagu on allpool kirjeldatud.

25. Normaalväärtus määrati kindlaks mõlema, põhjenduses 17 kirjeldatud peamise tootetüübi puhul. Ühe peamise tootetüübi puhul põhines normaalväärtus Türgi siseturul müüdud toodete eest makstud või makstavatel hindadel tingimusel, et müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus ja tüüpilises koguses. Muude peamiste tootetüüpide puhul, mida tootis Türgi tootja, kuid mida ei müüdud omamaisel turul, kasutati arvestuslikku normaalväärtust vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3.

26. Arvestusliku normaalväärtuse kindlaksmääramiseks algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt liideti samasuguse toote omamaiselt müügil tavapärase kaubandustegevuse käigus kantud müügi-, üld- ja halduskulud ning kaalutud keskmine kasum läbivaatamisega seotud uurimisperioodi aegsele keskmisele tootmiskulule.

2. Ekspordihind

27. Nagu eespool selgitatud, tuli algmääruse artikli 18 kohaselt ning Hiina eksportivate tootjate koostöö puudumise tõttu ekspordihind kehtestada olemasoleva Eurostati kaubandusstatistika alusel. Kuna Eurostatil ei ole andmeid okuumeavineeri tootetüüpide kaupa, kohandati neid näitajaid mõlema peamise okuumeavineeritüübi ekspordihindade hindamiseks, võttes aluseks täisokuumea- ja okuumeaspooniga vineeri hinnavahe protsentides, nagu oli teinud koostööd tegev Türgi tootja. Sel viisil saadud hinnavahet kohaldati Eurostati hindade kaalutud keskmise suhtes.

28. Eurostati andmetel põhinevate kogumahtude alusel arvutati mõlema peamise okuumeavineeritüübi puhul Hiinast pärit ekspordi mahud, võttes aluseks täisokuumeavineeri ja okuumeaspooniga vineeri osakaalu, mis oli registreeritud põhjenduses 21 osutatud kontrolliaruannetes perioodil, mis kattus läbivaatamisega seotud uurimisperioodiga.

3. Võrdlus

29. Et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste vormis nõuetekohaselt arvesse erinevusi, mis mõjutasid hindu ja nende võrreldavust. Vajaduse korral ja juhul, kui see oli põhjendatud, arvati sellest tulenevalt maha transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude erinevuste kohandused. Hiina eksportivate tootjate koostöö puudumise tõttu kehtestati kohandussummad olemasolevate faktide alusel.

4. Dumpingumarginaal

30. Kindlakstehtud dumpingumarginaal väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata oli 34,2 %.

5. Impordi tõenäoline areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral

5.1. Sissejuhatavad märkused

31. Lisaks dumpingu olemasolu analüüsile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuriti ka dumpingu jätkumise tõenäosust. Hiina eksportivate tootjate koostöö puudumise tõttu lähtuti impordimahu ja vaba tootmisvõimsuse kohta järelduste tegemisel algmääruse artikli 18 kohaselt kättesaadavatest andmetest, st kaubandusstatistikast ja huvitatud isikute esildistest.

5.2. Impordi maht

32. Eurostati kaubandusstatistika kohaselt on HRVst liitu imporditava okuumeavineeri maht alates esialgsest uurimisperioodist oluliselt langenud, kuid Hiina tootjatel on õnnestunud oma esindatus ELi turul säilitada, nii et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli nende turuosa 4,7 %.

5.3. Tootmisvõimsus, vaba tootmisvõimsus

33. Okuumeavineeri eksportivate Hiina tootjate koostöö puudumise tõttu uuriti kogu Hiina vineeritööstuse (st kõikidest puidusortidest vineeri tootva tööstuse) olukorda. Nagu märgitud esialgse uurimise käigus ajutisi dumpinguvastaseid tollimakseid kehtestava määruse (EÜ) nr 988/2004 põhjenduses 89, võivad ja saavad vineeritootjad tootjad samade vahenditega toota eri puidusortidest valmistatavat vineeri. Taotluse esitaja esitas arvutuse HRV okuumeavineeri tootmismahu kohta, mis põhines Hiina turgu ja okuumeapuitu käsitlevatel olemasolevatel registritel ning mis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli hinnanguliselt 900 000 m³. Taotluse esitaja hinnangu kohaselt kasutatakse sellest umbes 85 % ehk 765 000 m³ vineeri tootmiseks. Tegelikku okuumeavineeritoodangut on keeruline kindlaks teha, kuna Hiina eksportivate tootjate koostöö puudumise tõttu ei ole piisavalt andmeid tootevaliku kohta, millel on oluline mõju võimalikele toodetavatele kogustele. Okuumeapuitu käsitlevatel registritel põhinevast tootmisvõimsuse hinnangust nähtub selgelt, et iga võimaliku tootevaliku stsenaariumi korral ületab HRV tootmisvõimsus suurel määral ELi turul tarbitud kogused (291 000 m³ läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, vt põhjendus 41).

34. Lisaks tehti nii käesoleva läbivaatamise kui ka esialgse uurimise käigus kindlaks, et erinevatest puidusortidest valmistatud vineeri tootsid samad äriühingud samade vahenditega. Seega võib eeldada, et meetmete puudumisel võivad Hiina tootjad, kes praegu keskenduvad muude, vähem tulutoovamate vineeritüüpide tootmisele, hakata järjest rohkem tootma okuumeavineeri. Hiina ekspordistatistika andmete kohaselt eksportis Hiina läbivaatamisega seotud uurimisperioodil üle 5 000 000 m³ vineeri, mis ületab 17kordselt liidu okuumeavineeri turu mahu. Järelikult on vaja tootevalikut üksnes vähesel määral muuta, et olulisel määral suurendada ekspordiks saadaoleva okuumeavineeri kogust.

5.4. Hiina RVst liitu ja muudesse kolmandatesse riikidesse imporditava kauba kogus ja hind

35. Hiina ekspordiandmete põhjal oli 2009. aastal liitu suunatud üksnes väike osa (5 %) Hiina troopilise vineeri ekspordist. Võrreldes hindadega muudel turgudel, toimus kõnealune müük suhteliselt kõrgete hindadega. Seega on tõenäoline, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral suunatakse liitu veel suurem osa Hiina okuumeavineeri ekspordist.

5.5. Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

36. Uurimisel ilmnes, et vaatlusalust toodet müüakse liidu turgudel endiselt dumpinguhinnaga ning et asjaomased kogused on märkimisväärsed. Lisaks ilmneb olemasolevatest andmetest, et HRV tootmismaht on väga suur ja et liitu suunatud HRV ekspordi osakaal on praegu kehtivate meetmete tõttu piiratud. Selles suhtes võib eeldada, et praegu muudesse riikidesse madalamate hindadega eksporditav okuumeavineer suunatakse ümber liidu turule, kui meetmed kehtetuks tunnistatakse. Eeldatavasti suurendavad Hiina vineeritootjad okuumeavineeri toodangut, kui meetmed aeguvad, kuna liidu okuumeavineeriturg on suhteliselt tulutoov.

37. Kõnealuseid asjaolusid silmas pidades järeldatakse, et dumpinguhindadega müük jätkub tõenäoliselt, kui kehtivatel dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda.

D. ELI TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

38. Liidus toodab samasugust toodet teadaolevalt 16 toojat Küprosel, Prantsusmaal, Kreekas, Itaalias, Portugalis ja Hispaanias. ELi kogutoodang on hinnanguliselt 235 000 kuupmeetrit. Kogu liidu toodangut esindavad liidu tootjad moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. Esialgses uurimises vaadeldud perioodil koosnes liidu turg EL 15 liikmesriikidest. Kuna okuumeavineeri tootmine kaheteistkümnes uues ELi liikmesriigis on üsna ebaoluline, oleks otstarbekas teha võrdlus praeguse ja esialgse uurimise vahel.

39. Nagu märgitud põhjenduses 10, uuriti üksikasjalikult kolmest tootjast koosnevat valimit, mis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas ligikaudu 30 % kõikide liidu tootjate müügist sõltumatutele klientidele liidus ja ligikaudu 26 % kõikide liidu tootjate toodangust. Valim koosnes järgmistest äriühingutest:

40. GARNICA PLYWOOD S.A. (Hispaania);

41. JEAN THEBAULT SAS (Prantsusmaa);

42. JOUBERT ST JEAN D'ANGELY SAS (Prantsusmaa).

E. OLUKORD LIIDU TURUL

1. Liidu tarbimine

43. Liidus tarbitud okuumeavineeri koguse kindlakstegemiseks võeti aluseks liidu tootmisharu ja muude liidu tootjate müügimaht ELi turul ning Eurostatist saadud andmed kolmandatest riikidest liitu imporditud koguste mahtude kohta.

44. Esialgse uurimise uurimisperioodi ja käesoleva läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel vähenes tarbimine liidus 35 %. Käesoleva läbivaatamisega seotud perioodil on tarbimine liidus vähenenud 22 %. Seda võib üldiselt seletada asjaoluga, et okuumeavineer on teataval määral asendatud muude troopilise puidu sortidega, nagu punane kanaarium, bankirai või soorea. 2008. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil soodustasid majanduskriis ja teatavate tööstuslike tegevusalade vähenemine okuumeavineeri nõudluse vähenemist liidus.

2006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

ELi kogutarbimine (kuupmeetrites) | 375 105 | 382 976 | 339 914 | 291 421 |

Indeks (2006 = 100) | 100 | 102 | 91 | 78 |

Allikas: küsimustiku vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed ja Eurostati andmed.

2. Hiina RVst pärit impordi maht, turuosa ja hinnad

45. Vaatlusaluse toote tegelik import liitu vähenes 83 606 m3-lt esialgsel uurimisperioodil 23 531 m3-ni aastal 2006. Seejärel suurenes kõnealune import üle 20 % ajavahemikul 2006−2008 ja vähenes järsult 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 54 %-ni 2006. aasta tasemest.

Import (kuupmeetrites) | 2006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

HRV | 23 531 | 37 023 | 28 493 | 12 620 |

Indeks (2006=100) | 100 | 157 | 121 | 54 |

Allikas: Eurostat

46. Vastav turuosa suurenes 3,4 protsendipunkti ajavahemikul 2006−2007. See vähenes 1,3 protsendipunkti ajavahemikul 2007−2008 ja 4,1 protsendipunkti 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel. Kokku vähenes Hiinast ELi suunatud impordi turuosa vaatlusalusel perioodil 2 protsendipunkti.

Turuosa | 2006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

HRV | 6,3 % | 9,7 % | 8,4 % | 4,3 % |

Allikas: küsimustiku vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed ja Eurostati andmed.

47. Vaatlusaluse toote keskmised hinnad HRVst importimisel kasvasid 2006. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 32 %. Täpsemalt, ajavahemikul 2006-2007 tõusid need hinnad 22 %, ajavahemikul 2007–2008 veel 3 protsendipunkti ning 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 7 protsendipunkti.

Import (eurot/kuupmeeter) | 2006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

HRV | 485 | 590 | 608 | 642 |

Indeks (2006=100) | 100 | 122 | 125 | 132 |

Allikas: Eurostat

3. Hindade allalöömine

48. Hindade allalöömise analüüsimiseks võrreldi valimisse kuuluva liidu tootmisharu müügi kaalutud keskmisi hindu sõltumatutele klientidele ELi turul tootetüüpide kaupa asjaomase impordi vastavate kaalutud keskmiste hindadega. Enne võrdlemist arvati hindadest maha hinnavähendid ja allahindlused.

49. Selle põhjal tehti kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil lõi Hiina import liidu tootmisharu müügihindu alla keskmiselt 10 %.

50. Esialgses uurimises kohandati HRVst pärit vaatlusaluse toote ja liidu tootmisharu poolt müüdava samasuguse toote vahelist kvaliteedierinevust. Käesolevas uurimises kohandati selle arvessevõtmiseks küsimustiku tootetüüpide koode. Seega, kuna käesoleva uurimise käigus võeti arvesse kvaliteedierinevust ja kuna Hiina eksportivatelt tootjatelt ei saadud andmeid võimalike täiendavate kvaliteedierinevuste kohta, ei kohaldatud käesoleva uurimise käigus esialgse uurimise käigus tehtud kohandust. Esialgse uurimisega seotud uurimisperioodil müüdi HRVst pärit vaatlusaluseid tooteid liidus hinnaga, mis oli liidu tootmisharu hindadest madalam marginaali võrra, mis ulatus 11−52 %-ni.

4. Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Sissejuhatavad märkused

51. Analüüsiti kõiki algmääruse artikli 3 lõikes 5 loetletud kahjunäitajaid. Tootmismahtu, tootmisvõimsust, tootmisvõimsuse rakendamist, tööhõivet, müügimahtu, müügihindu, tootlikkust ja turuosa näitajaid analüüsiti kogu liidu tootmisharu kohta kogutud andmete alusel. Muude kahjunäitajate analüüs põhines valimisse kuulunud liidu tootjate esitatud andmetel, mida kontrolliti iga äriühingu valdustes.

Andmed liidu tootmisharu kohta tervikuna

a) Toodang

52. Liidu tootmisharu tootmismaht tõusis 31 % ajavahemikul 2006–2007, langes 2 protsendipunkti ajavahemikul 2007–2008 ning langes veel 13 protsendipunkti 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal. Olenemata tootmismahu 16 %-lisest kasvust 2006. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal, püsib liidu tootmisharu tootmismaht allpool esialgse uurimise käigus täheldatud tasemest, st see on väiksem kui 2002. aasta 283 265 m3 ja esialgse uurimisperioodi 267 591 m3.

2006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

Toodang (kuupmeetrites) | 203 604 | 267 155 | 263 080 | 235 182 |

Indeks (2006=100) | 100 | 131 | 129 | 116 |

Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed.

b) Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

53. Liidu tootmisharu tootmisvõimsus tõusis 33 % ajavahemikul 2006–2007 ning veel 12 protsendipunkti ajavahemikul 2007–2008. 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel püsis tootmisvõimsus muutumatuna. Liidu tootmisharu tootmisvõimsus suurenes vaatlusalusel perioodil 45 % võrra. Tootmisvõimsuse rakendusaste oli 2006. aastal 51 %, läbivaatamisega seotud uurimisperioodil langes see 41 %-le.

2006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

Tootmisvõimsus (kuupmeetrites) | 399 016 | 532 415 | 578 484 | 577 205 |

Indeks (2006=100) | 100 | 133 | 145 | 145 |

Tootmisvõimsuse rakendusaste | 51 % | 50 % | 45 % | 41 % |

Indeks (2006=100) | 100 | 98 | 89 | 80 |

Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed.

c) Tööhõive

54. 2006. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel tõusis liidu tootmisharu tööhõive tase 11 %. Täpsemalt suurenes töötajate arv 21 % ajavahemikul 2006−2007 ning jäi ligilähedasele tasemele ka 2008. aastal. 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel langes töötajate arv 9 protsendipunkti. Ettevõtete sulgemiste ja ümberstruktureerimiste tõttu ei ulatunud vaatlusperioodi tööhõive tase enam esialgse uurimise käigus täheldatud tasemeteni.

2006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

Tööhõive (isikut) | 883 | 1 064 | 1 060 | 983 |

Indeks (2006=100) | 100 | 121 | 120 | 111 |

Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed.

d) Müügimaht

55. Liidu tootjate müügi maht sõltumatutele klientidele ELis vähenes vaatlusalusel perioodil 16 %. Müüginäitajad püsisid muutumatuna ajavahemikul 2006−2007 ning langesid aastal 2008 ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Vaatlusalusel perioodil püsis müügimaht samas suurusjärgus nagu esialgses uurimises vaadeldud perioodil.

2006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

ELi müügimaht (kuupmeetrites) | 277 739 | 272 341 | 242 728 | 233 333 |

Indeks (2006=100) | 100 | 98 | 87 | 84 |

Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed.

e) Müügihinnad

56. Liidu tootmisharu keskmine müügihind liidu turul sõltumatutele klientidele tõusis 13 % ajavahemikul 2006−2007 ning veel viis protsendipunkti ajavahemikul 2007−2008. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil langesid need hinnad 2007. aasta tasemele. ELi müügihinnad on vaatlusalusel perioodil kasvanud 13 %.

2006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

Ühiku hind ELi turul (eurot/kuupmeeter) | 786 | 885 | 930 | 887 |

Indeks (2006=100) | 100 | 113 | 118 | 113 |

Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed.

f) Tootlikkus

57. Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna töötaja kohta aastas (kuupmeetrites), suurenes vaatlusalusel perioodil 4%. Tootmine kasvas seega kiiremini kui tööhõive tase, mis omakorda näitab liidu tootjate tõhususe paranemist.

2006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

Tootlikkus (kuupmeetrit töötaja kohta) | 231 | 251 | 248 | 239 |

Indeks (2006=100) | 100 | 109 | 108 | 104 |

Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed.

g) Turuosa

58. Liidu tootmisharu turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil peaaegu kuus protsendipunkti. Täpsemalt langes see kolm protsendipunkti ajavahemikul 2006−2007 ja püsis võrdlemisi stabiilsena ajavahemikul 2007−2008. 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal kasvas see 8,6 protsendipunkti, ulatudes 80,2 %-ni. Liidu turuosa kasv vaatlusalusel perioodil kajastab liidu müügimahu vähenemist, kusjuures liidu tarbimine vähenes veelgi rohkem.

2006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

ELi tootjate turuosa | 74,3% | 71,3% | 71,6% | 80,2% |

Allikas: küsimustiku vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed ja Eurostati andmed.

h) Dumpingumarginaali suurus ja toibumine varasemast dumpingust

59. Hoolimata kehtivatest meetmetest jätkus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärne dumpinguhindadega müük, kuigi see toimus madalamal tasemel, kui oli kindlaks tehtud esialgses uurimises. Dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda silmas pidades ei saa iseenesest märkimisväärse tegeliku dumpingumarginaali mõju tähtsusetuks pidada. Kuigi võis kindlaks teha teatavat varasemast dumpingust toibumist, leitakse, et mis tahes dumpinguga import liidu turul võib jätkuvalt avaldada liidu tootmisharule kahjustavat mõju.

60. Seoses liidu tootmisharu üldise olukorraga on tehtud kindlaks, et alates esialgsest uurimisest on mitu tootjat tegevuse lõpetanud. Kättesaadavate andmete alusel pankrotistus esialgse uurimise suurim liidu tootja 2008. aastal, kusjuures ta kõigepealt vähendas tootmist ja lõpetas seejärel täielikult tegevuse. Kaks teist esialgsesse uurimisse kaasatud liidu tootjat lõpetasid tegevuse vastavalt 2005. ja 2006. aastal. Üks Prantsuse tootja lõpetas tegevuse 2009. aasta alguses. Lisaks on üks Kreeka tootja tootmist tunduvalt vähendanud. Need arengud näitavad, et kuigi need on võib-olla aidanud kaasa ülejäänud liidu tootjate turuosa suurenemisele, on liidu tootmisharu tervikuna ebakindel ja haavatav.

Andmed valimisse kuulunud liidu tootjate kohta

a) Varud

61. Valimisse kuulunud liidu tootjate lõppvarude tase tõusis vaatlusalusel perioodil peaaegu viis korda. Võrreldes esialgses uurimises vaadeldud perioodiga, mil okuumeavineeri toodeti üksnes tellimuse alusel, näib, et laos on hakatud hoidma suuremaid koguseid. See kehtis eelkõige 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta, sest siis vähenes müügimaht.

Valim | 2006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

Lõppvarud (kuupmeetrites) | 1 419 | 3 954 | 6 805 | 6 589 |

Indeks (2006=100) | 100 | 279 | 480 | 464 |

Allikas: küsimustiku vastused.

b) Töötasud

62. Valimisse kuuluvate liidu tootjate aastased tööjõukulud kasvasid vaatlusperioodil 26 %. Täpsemalt kasvasid aastased tööjõukulud 2006. ja 2007. aasta vahel 29 %. Seejärel need langesid kolm protsendipunkti ajavahemikul 2007−2008. 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel püsisid tööjõukulud muutumatuna.

Valim | 2006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

Aastased tööjõukulud (eurodes) | 6 429 123 | 8 262 078 | 8 125 944 | 8 100 326 |

Indeks (2006=100) | 100 | 129 | 126 | 126 |

Allikas: küsimustiku vastused.

c) Tulusus ja investeeringutasuvus

63. Valimisse kuuluvate liidu tootjate tulusus oli 4,3 % aastal 2006, see tõusis 9,8 %-ni aastal 2007 ja 8,3 %-ni aastal 2008, enne kui see langes 5,9 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, langes 51 % vaatlusalusel perioodil, st 12,5 %-lt 2006. aastal 6,2 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

Valim | 2006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

ELi müügi kulutasuvus ( % netomüügist) | 4,3 % | 9,8 % | 8,3 % | 5,9 % |

Indeks (2006=100) | 100 | 230 | 193 | 137 |

Investeeringute tasuvus (kasum protsendina investeeringute arvestuslikust puhasväärtusest) | 12,5 % | 13,6 % | 12,1 % | 6,2 % |

Indeks (2006=100) | 100 | 109 | 97 | 49 |

Allikas: küsimustiku vastused.

d) Rahavood ja kapitali kaasamise võime

64. Valimisse kuulunud liidu tootjate äritegevuse puhaskäive on vaatlusalusel perioodil suurenenud 32 %. Liidu tootmisharul ei ilmnenud raskusi seoses kapitali kaasamisega.

Valim | 2006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

Rahakäive (eurodes) | 10 507 019 | 11 414 266 | 15 892 091 | 13 853 776 |

Indeks (2006=100) | 100 | 109 | 151 | 132 |

Allikas: küsimustiku vastused.

e) Investeeringud

65. Valimisse kaasatud tootjate aastainvesteeringud samasuguse toote tootmisse suurenesid 10 % ajavahemikul 2006–2007, 100 protsendipunkti ajavahemikul 2007-2008 ning veel 16 protsendipunkti 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperiood vahel. Kokkuvõttes suurenesid investeeringud vaatlusalusel perioodil 126%.

Valim | 2006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

Netoinvesteeringud (eurodes) | 3 588 258 | 3 959 491 | 7 520 975 | 8 108 166 |

Indeks (2006=100) | 100 | 110 | 210 | 226 |

Allikas: küsimustiku vastused.

5. Järeldus liidu tootmisharu majandusliku olukorra kohta

66. Makro- ja mikromajanduslike andmete analüüsist nähtub, et liidu tootmisharu olukord on suhteliselt stabiilne. Valimisse kuuluvate liidu tootjate tulusus on taastunud tasemelt -8,9 %, mis registreeriti valimisse kuulunud tootjate puhul esialgse uurimise käigus, ning keskmine tulususe tase on kogu vaatlusperioodi jooksul püsinud 4,3 % ja 9,8 % vahel. Liidu tootmisharul on tänu kehtivatele meetmetele samuti õnnestunud suurendada oma turuosa kahaneva turu tingimustes.

F. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

1. Eeldatava ekspordimahu ja -hinna mõju meetmete kehtetuks tunnistamise korral

67. Kuigi liidu tootmisharu tundub olevat stabiliseerunud ja taastunud HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi mõjust, ei ole see saavutanud enne esialgset uurimist registreeritud tootmise, müügi ja tööhõive taset. Mitu liidu tootjat lõpetas tegevuse, mis samuti näitab tootmisharu kui terviku võrdlemisi ebakindlat olukorda.

68. Mitu asjaolu toetab kahju kordumise tõenäosust juhul, kui meetmetel lastakse aeguda. Pidades silmas HRVst pärit impordi hindu allalöövat taset ja eeldades, et praegused madalad impordihinnad püsivad või et neid langetatakse veelgi, et võita tagasi kaotatud turuosa, ei ole liidu tootmisharu ilmselt võimeline praegust hinnataset säilitama. See tõenäoline hinnalangus võib liidu tootmisharu taastumist ohustada ja tulusust vähendada

69. Pidades silmas Hiina eksportivate tootjate märkimisväärset tootmisvõimsust, on samuti tõenäoline, et (dumpinguhinnaga) impordi maht võib madala hinnataseme juures kasvada. See omakorda tähendaks, et liidu tootmisharu läbimüük turul väheneks ning võttes arvesse läbivaatamisega seotud uurimisperioodi aegset niigi madalat tootmisvõimsuse rakendusastet, võib selle tagajärg olla tootmise vähenemine või mitme liidu tootja tegevuse lõpetamine.

70. Eespool kirjeldatu põhjal jõuti järeldusele, et kui meetmetel lastakse aeguda, on HRVst pärit vaatlusaluse toote dumpinguhindadega impordist tuleneva kahju kordumine tõenäoline.

Muud kaalutlused: juurdepääs toorainele Gabonis

71. Okuumea on troopiline puit, mis kasvab peamiselt Gabonis ning vähemal määral ka Ekvatoriaal-Guineas ja Kamerunis. Kaebuste esitajate ühendus on esitanud tõendeid, et Gaboni valitsus on alates 1. jaanuarist 2010 keelustanud koorimata okuumeapalkide ekspordi Gabonist, et vältida olukorda, kus palgid töödeldakse ümber vineeriks väljaspool riiki. Seega uuriti, kas sellisel keelul, mis küll jõustus pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi, on käesolevale analüüsile oluline mõju.

72. Uurimise käigus saadud teabest ilmneb, et üle 60 % Gaboni palkidest importivate/eksportivate Aasia äriühingute positsioon on tugev, et pidada läbirääkimisi okuumeapuidu peamise eksportijaga Société Nationale des Bois du Gabon (SNBG) ja Gaboni valitsusega ning kõnealune keeld mõjutab neid vähem kui Euroopa äriühinguid. Hiina eksportivate tootjate koostöö puudumise tõttu ei olnud selle küsimuse kohta võimalik edasist mõjuhinnangut läbi viia.

73. Ekspordikeeld jõustus alles 1. jaanuaril 2010, st pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi; kuni 2010. aasta maini kestnud üleminekuperioodi kohaldati palkide suhtes, mis olid 2009. aasta lõpuks juba maha raiutud ning mida võis veel eksportida. Ekspordikeelust liidu tootmisharule avalduva mõju uurimiseks paluti 14. septembril 2010 kaebuste esindajate ühendusel esitada täiendavat teavet. Vastused saadi neljalt liidu tootjalt. Kahel valimisse kuuluval tootjal on Gabonis oma koorimisettevõtte ning keeld neid seega ei mõjutanud. Samas kinnitasid kõik valimisse kuuluvad tootjad, et Hiina äriühingutel on tugev läbirääkimispositsioon, et kindlustada endale juurdepääs toorainele ning et seaduse rakendamise tõhusus ei ole veel teada. Liidu tootjad kinnitasid, et pärast Gaboni palgiekspordi keeldu on okuumeapuidu tarnimine on vähenenud ja hinnad tõusnud ning et tootjate jaoks, kelle koorimisettevõtted asuvad ELis, on uus olukord eriti raske.

74. Keeldu kohaldatakse kõikide eksportide suhtes, sh HRVsse suunatud ekspordi suhtes. Seega ei näi Gaboni uus õiguslik olukord mõjutavat käesoleva aegumise läbivaatamise analüüsi.

2. Järeldus kahju kordumise tõenäosuse kohta

75. Eelneva analüüsi põhjal tehakse järeldus, et tõenäoliselt tingiks meetmete kehtivuse lõppemine HRVst pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi tõttu liidu tootmisharule tekitatud kahju kordumise.

G. KAHJUASPEKTIDEGA PIIRDUV VAHEPEALNE LÄBIVAATAMINE SEOSES PRANTSUSE KONKURENTSINÕUKOGU OTSUSEGA

76. Nagu märgitud põhjenduses 4, alustati mitme Prantsuse tootja suhtes Prantsusmaal kohtumenetlust seoses konkurentsivastase käitumisega, mille tõttu peeti asjakohaseks algatada ex officio vahepealne läbivaatamine, et uurida uuesti kahjulikku mõju liidu tööstusharu olukorrale, eelkõige võrreldes olukorraga, mis oli valdav esialgse uurimisperioodi jooksul.

77. Eespool nimetatud kohtumenetluse tulemusena trahvis Prantsuse konkurentsinõukogu kuut Prantsuse vineeritootjat konkurentsivastase käitumise eest (st samade hinnatabelite ja samaaegsete hinnatõusude kohaldamise eest) ajavahemikul 1995. aasta november kuni 2004. aasta mai. Cour d’Appel de Paris (Pariisi apellatsioonikohus) kinnitas oma 29. septembri 2009. aasta otsuses konkurentsinõukogu otsust, kuid vähendas teataval määral trahve.

78. Esialgse menetluse kahjuanalüüsis võeti valimisse viis Euroopa tootjat: kolm Prantsuse, üks Itaalia ja üks Portugali tootja. Kolmest kahele valimisse kaasatud Prantsuse tootjale määrati eespool kirjeldatud trahvid. Selleks et uurida eespool kirjeldatud konkurentsivastase käitumise võimalikku mõju kahjuanalüüsile, võrreldi kõigepealt esialgsesse valimisse kuulunud kõikide äriühingute keskmisi müügihindu. Leiti, et kahel Prantsuse tootjal, keda hiljem trahviti, olid tõepoolest kõrgemad keskmised ühiku müügihinnad kui ülejäänud kolmel valimisse kuulunud äriühingul. Neid hinnaerinevusi võib osaliselt selgitada esialgse uurimise järeldustega, st kõnealuste tootjate erinevate tootevalikutega. Üksikasjalikumal võrdlusel ilmnes, et mõlema Prantsuse tootja ühiku müügihinnad esialgse uurimisperioodi jooksul olid samuti kõrgemad nii täisokuumeavineeri (7–30 %) kui ka okuumeaspooniga vineeri puhul (3–19 %).

79. Seepärast eemaldati järgmise sammuna kahe trahvitud Prantsuse äriühingu andmed kahju arvutusest ning esialgse uurimise kahju üldpilti uuriti ülejäänud kolmelt valikusse kuulunud tootjalt saadud andmete põhjal. Kuna makromajanduslikud näitajad (toodang, tootlikkus, müük, turuosa, tööhõive ja kasv) põhinesid kümne liidu tootja esitatud teabel, eemaldati ka teiste trahvitud Prantsuse tootjate andmed sellest arvutusest.

80. Leiti, et esialgse uurimise järeldused nn mikromajanduslike näitajate kohta ei muutunud oluliselt pärast trahvitud Prantsuse tootjate andmete eemaldamist. Esialgses uurimises vaadeldud perioodi jooksul langes valimisse kuulunud äriühingute tulusus 3,5 %-lt -8,9 %-le. Kui trahvitud Prantsuse tootjad oleks valimist eemaldatud, oleks tulusus langenud 3,1 %-lt -6,5 %-le. Valimisse kuulunud äriühingute investeeringutasuvus langes 15,6 %-lt -27,5 %-le; kui trahvitud Prantsuse tootjad oleks valimist eemaldatud, oleks see langenud 19,3 %-lt -38,9 %-le. Valimisse kuulunud äriühingute investeeringud langesid 80 %; kui trahvitud Prantsuse tootjad oleks valimist eemaldatud, oleks see langenud 86 %. Valimisse kuulunud äriühingute rahakäive langes 7,6 miljonilt eurolt 59 000 eurole; kui trahvitud Prantsuse tootjad oleks valimist eemaldatud, oleks see langenud 1,5 miljonilt eurolt -69 000 eurole. Liidu tootmisharu kui terviku makromajanduslikud andmed oleks nüansirohkemad, kui trahvitud Prantsuse tootjaid käsitlevad andmed oleks eemaldatud. Esialgses uurimises vaadeldud perioodi jooksul langes liidu tootmisharu toodang 10 %; kui trahvitud Prantsuse tootjad oleks valimist eemaldatud, oleks see langenud 1 %. Liidu tootmisharu tööhõive langes 9 %; kui trahvitud Prantsuse tootjad oleks valimist eemaldatud, oleks see püsinud stabiilsena. Liidu tootmisharu müügiväärtus langes 7 %; kui trahvitud Prantsuse tootjad oleks valimist eemaldatud, oleks see tõusnud 5 %. Liidu tootmisharu müügimaht langes 10%; kui trahvitud Prantsuse tootjad oleks valimist eemaldatud, oleks see tõusnud 1 %.

81. Seega, isegi kui kahju üldpilt oleks trahvitud Prantsuse äriühingute eemaldamise korral nüansirikkam, oleks esialgses uurimises ikkagi leitud oluline kahju. See tuleneb eelkõige nn mikromajanduslike näitajate arengust.

82. Samuti uuriti, kas Prantsuse tootjate konkurentsivastasel käitumisel oleks olnud võimalik mõju käesoleva läbivaatamisega seotud kahju üldpildile. Kuna kartelli tegevus lõppes 2004. aastal, ei saanud konkurentsivastane tegevus ühtegi näitajat enam mõjutada. Seega hinnati, kas mingi tegur sai kahju analüüsi mõjutada kaudselt, näiteks trahvikulude kaudu. Leiti, et mitte kumbki valimisse kuulunud kahest Prantsuse tootjast ei võtnud oma tulususe arvutamisel trahvisummat arvesse. Seega järeldati, et minevikus toimunud konkurentsivastasel tegevusel ega määratud trahvidel ei olnud käesolevale kahjuanalüüsile mingit mõju.

83. Eespool esitatud analüüsile tuginedes tehakse järeldus, et Prantsuse tootjate konkurentsivastane käitumine ei mõjutanud liidu tööstusharule tekkinud kahju, eelkõige võrreldes olukorraga, mis oli valdav esialgse uurimisperioodi jooksul. Seepärast tuleks osaline vahepeale läbivaatamine lõpetada.

H. LIIDU HUVID

84. Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas on olemas kaalukaid põhjusi kehtivate dumpinguvastaste meetmete kohaldamise lõpetamiseks. Liidu huvi kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide hindamisel. Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus teha oma seisukohad teatavaks.

85. Tuleks meenutada, et esialgses uurimises jõuti seisukohale, et meetmete vastuvõtmine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes erakorralist negatiivset mõju asjaomastele isikutele.

86. Selle põhjal uuriti, kas vaatamata kahjustava dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustele on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete jätkuv kohaldamine ei ole käesoleval juhul liidu huvides.

1. Liidu tootmisharu ja muude liidu tootjate huvid

87. Asjaomasest riigist pärit impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine võimaldab liidu tootmisharul saavutada mõistliku tulususe taseme ning vältida liidu tootmisharu turult välja tõrjumist Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahu märkimisväärse suurenemise korral. On olemas suur tõenäosus märkimisväärse ulatusega kahjustava dumpingu tekkeks, millega liidu tootmisharu toime ei tuleks. Seetõttu oleks liidu tootmisharule kasulik, kui olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kohaldamine jätkuks.

88. Seega saab teha järelduse, et dumpinguvastaste meetmete kohaldamise jätkamine Hiinast pärit impordi suhtes oleks selgelt liidu tootmisharu ja liidu muude tootjate huvides.

2. Liidus asuvate sõltumatute importijate huvid

89. Kaks sõltumatut liidu importijat tegid uurimisel koostööd. Mõlemad olid meetmete kohaldamise jätkamise vastu ja väitsid, et need meetmed ei ole tõhusad ja et kvaliteedierinevuste tõttu ei ole Hiina tooted võrreldavad liidu tootmisharu poolt toodetud samasuguste toodetega, samuti väljendasid nad kahtlusi liidu okuumeavineeri tootmisharu konkurentsivõime osas. Ükski neist väidetest ei olnud põhjendatud. Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et kehtivad dumpinguvastased meetmed mõjutasid märkimisväärselt importijaid, jõuti järeldusele, et meetmete säilitamine ei mõjuta liidu importijaid olulisel määral.

3. Liidu kasutajate huvid

90. Küsimustikule saadi vastused kolmelt kasutajalt, kes asusid Itaalias, Kreekas ja Prantsusmaal. Kuna nad ei ostnud vaatlusalust toodet HRVst ja kuna puuduvad täiendavad tõendid selle kohta, et kehtivad dumpinguvastased meetmed mõjutasid märkimisväärselt kasutajaid, võib teha järelduse, et meetmete säilitamine ei avalda liidu kasutajatele olulist negatiivset mõju.

4. Järeldus liidu huvide kohta

91. Seega järeldatakse, et liidu huvide seisukohalt puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid kehtivate dumpinguvastaste meetmete kohaldamise jätkamist.

I. DUMPINGUVASTASED MEETMED

92. Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada säilitada olemasolevad meetmed.

Äriühing | Tollimaksumäär (%) |

Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd | 9,6 |

Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd | 23,5 |

Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd | 6,5 |

Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd | 17 |

Kõik teised äriühingud | 66,7 |

93. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealustest faktidest ja kaalutlustest teatamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Tehtud märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.

94. Eespool öeldust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõigetele 2 ja 3 tuleks HRVst pärit okuumeavineeri impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada.

95. Käesolevas määruses sätestatud individuaalseid dumpinguvastaseid tollimakse kohaldatakse üksnes kõnealuste äriühingute ja seega nimetatud konkreetsete juriidiliste isikute toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Kui vaatlusalust toodet valmistab mõni teine äriühing, kelle nime ja aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohiks sellise impordi suhtes nimetatud määrasid kohaldada ning sellele kehtib „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

96. Taotlused individuaalse dumpinguvastase tollimaksu määra kohaldamiseks (näiteks pärast äriühingu nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleks saata viivitamata komisjonile[5] koos kogu asjakohase teabega, eelkõige teabega muudatuste kohta äriühingu tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutuse või muutusega tootmis- või müügiüksustes. Vajaduse korral muudetakse siis määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

97. Selleks, et vähendada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu, mis tuleneb tollimaksumäärade suurest erinevusest, peetakse vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane kohaldamine. Kõnealused erimeetmed hõlmavad kehtiva ja käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastava faktuurarve esitamist liikmesriikide tolliasutustele. Sellise arve puudumisel kohaldatakse kõigi teiste äriühingute suhtes kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu.

98. Kui sellise äriühingu ekspordi maht, mille suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb märgatavalt pärast asjaomaste tollimaksude kehtestamist, võib sellist mahu suurenemist käsitleda kaubandusstruktuuri muutusena, mis tuleneb meetmete kehtestamisest algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sel juhul, ja juhul kui tingimused on täidetud, võib algatada meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalsete tollimaksumäärade kaotamise ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu kehtestamise vajadust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

( 1) Lõplik dumpinguvastane tollimaks kehtestatakse sellise Hiina Rahvavabariigist pärit ja CN-koodi ex 4412 31 10 (TARICi kood 4412 31 10 10) alla kuuluva okuumeavineeri impordi suhtes, mis koosneb ainult spoonilehtedest, mille ühegi kihi paksus ei ületa 6 mm, ja mille välistest kihtidest vähemalt üks on okuumeapuidust, mis ei ole kaetud muust materjalidest püsiva kilega.

(2) Dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ning lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

Tootja | Tollimaksumäär (%) | TARICi lisakood |

Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd Xingdong Town, Tongzhou City, Jiangsu Provice, Hiina Rahvavabariik | 9,6 | A526 |

Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd Linhai Economic Development Zone, Zhejiang, Hiina Rahvavabariik | 23,5 | A527 |

Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd Xue Lou Miao Pu, Dangshan County, Anhui Province 235323, Hiina Rahvavabariik | 6,5 | A528 |

Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd North of Ganyao Town, Jiashan, Zhejiang Province, Hiina rahavavabariik | 17 | A529 |

Kõik teised äriühingud | 66,7 | A999 |

(3) Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.

(4) Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 3 kohane osaline vahepealne läbivaatamine lõpetatakse.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub päev pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA

Artikli 1 lõikes 3 osutatud kehtival faktuurarvel peab olema faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud avaldus järgmises vormis:

99. Faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet.

100. Deklaratsioon: „Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud Euroopa Liitu ekspordiks müüdava [vaatlusaluse toote] [koguses …] tootis [äriühingu nimi ja aadress] [TARICi lisakood] [asjaomases riigis]. Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.”

Kuupäev ja allkiri

[1] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

[2] ELT L 336, 12.11.2004, lk 4.

[3] ELT C 114, 19.5.2009, lk 11.

[4] ELT C 270, 11.11.2009, lk 24.

[5] European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, NERV-105, B-1049 Brussels.