[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 3.10.2007

SEK(2007) 1267

KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT Lisatud dokumendile: KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE JA REGIOONIDE KOMITEELE

Partnerlus Euroopa asjadest teavitamisel MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE

{KOM(2007) 568 lõplik}{KOM(2007) 569 lõplik}{SEK(2007) 1265}

Kokkuvõte

Komisjon teeb ettepaneku koostada selline Euroopa teabevahetuspoliitika, mis ühendaks tegevuskava[1] raames käivitatud komisjoni teabevahetuse sisestruktuuride reformid; tagaks kodanikega peetava dialoogi järjepidevuse (algatati D-kavaga)[2]; aitaks kaasa valge raamatu üle peetud konsultatsiooniprotsessi käigus sõnastatud ootuste täitmisele[3]..

Teatis „Partnerlus Euroopa asjadest teavitamisel” kasutab ülalnimetatud algatuste tulemusi, et ühendada olemasolevad meetmed ning sõnastada konkreetsed ettepanekud, mis oleksid tõhustatud Euroopa teabevahetuspoliitika aluseks. Selles sätestatakse integreeritud ja tulevikku suunatud ELi teabevahetuspoliitika eesmärgid ja peamised tegevusvaldkonnad, kaasa arvatud kodanikele orienteeritud poliitiline sisu, mis toetub kodanike ärakuulamisele ja nendega peetavale arutelule ning tihedamale partnerlusele teiste ELi institutsioonide, ametite ja liikmesriikidega ja nende kaasamisele Euroopa sõnumi levitamise küsimustesse.

Komisjon teeb seega ettepaneku arendada tegevust kolmes suunas, mis on üksteisega tihedalt seotud:

- tugevdada teavitamistegevust riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi vajadustega kohandatud selge teabe andmise ning aktiivse Euroopa kodakondsuse edendamise kaudu;

- arendada Euroopa avalikku sfääri Euroopa poliitikat käsitleva piiriülese suhtluse arendamise ning selliste struktuuride edendamise kaudu, mis tugevdaksid arutelu Euroopa poliitika üle ning parandaksid selle kajastamist meedias;

- tugevdada ELi institutsioonide, ametite ja liikmesriikide vahelist partnerlust ja tegevuse koordineerimist.

Teatises esitatakse esialgsed ettepanekud institutsioonilise raamistiku kohta, mis aitaks kõnealust poliitikat ühtsel viisil edasi arendada ning tehakse ettepanek institutsioonidevahelise kokkuleppe koostamiseks.

1. JAGU

Menetlusküsimused ja konsulteerimine huvitatud isikutega

Valge raamatu avaldamisest kuni 2007. aasta jaanuarini (Interneti-arutelu puhul 30. septembrini 2006) oli üksikisikutel ja institutsioonidel võimalus kommenteerida valge raamatu viies peatükis esitatud ideid ning nende üle arutleda. Enamik Interneti-aruteludest ja sidusrühmade konverentsidelt saadud ideid viidi praktiliste soovituste kujule, et komisjon saaks need kaasata oma tulevasse kommunikatsioonistrateegiasse. Lisaks sellele nähti valges raamatus ette mitmed avaliku arvamuse uuringud, et täiendada avaliku arutelu käigus väljendatud arvamusi ning võrrelda neid arvamusküsitluste tulemustega.

1.1. Institutsiooniline menetlus

On loodud talitustevaheline rühm ning teatise eelnõu ja selle lisade üle on peetud mitmel korral põhjalikke arutelusid. Lisaks sellele toimusid veel mitmed aruteluvoorud asjaomaste talitustega kahepoolsete kohtumiste käigus ning samuti komisjoni välissuhtluse teabevõrgu kaudu.

1.2. Mõju hindamise komitee arvamus

Mõju hindamise eelnõu edastati mõju hindamise komiteele 17. aprillil 2007. Kõiki märkusi, mis teabevahetuse peadirektoraat mõju hindamise komiteelt sai, võeti arvesse ning 15. mail 2007 esitas mõju hindamise komitee oma lõpliku arvamuse.

1.3 Kasutatud andmed

Mõju hindamisel kasutati novembris 2006 läbi viidud kahe Eurobaromeetri kiiruuringu, Interneti-arutelude ja nelja sidusrühmade konverentsi käigus saadud andmeid.

2. JAGU

Probleemi määratlemine

Peamiseks probleemiks on puudulikud teadmised Euroopa Liidu kohta, mille põhjuseks on tihti asjaolu, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid ei tegele piisavalt sellekohase teabe levitamisega. See on selges vastuolus nende kodanike kasvava teabevajadusega, kellele ei ole esitatud piisava kvaliteediga ja piisavas koguses teavet.

Selle tagajärjeks on kodanike loid osalemine Euroopa asjades. Samuti on toetus Euroopa Liidule viimastel aastatel pidevalt vähenenud. Näiteks oli 2004. aastal toimunud Euroopa Parlamendi valimiste osalusprotsent vaid 45,6. ELi tasandil osalemise põhiprobleem, kui kõrvale jätta üleüldine tagasihoidlik huvi mis tahes poliitika vastu, näib olevat logistilist laadi. Euroopa kodanikud ei tunne ELi ülesehitust ja nad ei tea, kelle poole küsimuste või probleemide korral pöörduda. Nad ei tea, kes teeb otsuseid. Kaks kolmandikku eurooplastest ei tea, kes neid Euroopa Parlamendis esindab. Siiski leiavad kümnest eurooplasest kaheksa, et on tähtis olla kursis Euroopa küsimustega. Paljud 25 liikmesriigi kodanikud leidsid, et teave ELi tegevuse kohta ja kuidas see tegevus nende igapäevaelu mõjutab peaks tulema riigi valitsuselt. Kolm neljandikku ELi kodanikest usub, et nende riigi valitsus peaks andma rohkem ja paremat teavet ELi asjade kohta.

Sama kehtib ka meedia kohta. Ligi kaks kolmandikku eurooplastest on arvamusel, et riiklikus meedias esitatakse liiga vähe ELiga seotud teavet. Vaid neljandik Euroopa kodanikest leiab, et nad saavad enam-vähem õiges koguses teavet. Vaid väga väike hulk ELi kodanikest arvab, et nad saavad liiga palju teavet ELi kohta.

3. JAGU

Eesmärgid

Keskne eesmärk on anda kodanikele rohkem Euroopa Liitu käsitlevat teavet, et nad saaksid väljendada oma arvamust Euroopa Liidu asjade kohta. Selleks tugevdab komisjon oma teavitamistegevust riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi vajadustega kohandatud selge teabe andmise, aktiivse Euroopa kodakondsuse edendamise ja Euroopa avaliku sfääri arendamise kaudu.

Sisemises plaanis on komisjoni eesmärk saavutada kõigi talituste tõhus ja ühtne tegevus ning püüda koondada ühtsel viisil kõik olemasoleva ressursid, et jõuda parima tulemuseni.

Välises plaanis kavatseb komisjon töötada tihedas partnerluses teiste ELi institutsioonide, liikmesriikide ja huvitatud sidusrühmadega iga-aastaste teabevahetuse prioriteetide küsimustes, säilitades samal ajal oma institutsioonilised õigused.

4. JAGU

Poliitilised valikud

Praegu põhineb komisjoni teavitamistegevus komisjoni institutsioonilistel õigustel, mis on eelarve täitmise õiguslikuks aluseks. Valges raamatus soovitati kahte meedet Euroopa küsimusi käsitleva teabe ja teavitamistegevuse juhtimiseks ning kõikide osalejate kaasamiseks ühise eesmärgi nimel tegutsemisse: nimelt teabevahetusalase Euroopa harta või tegevusjuhendi koostamisse. Liikmesriigid, Euroopa Parlament ja kodanikuühiskond on soovitanud, et tulevane teavitamistegevus võiks toimuda struktuursemas raamistikus. Berliinis toimunud konverentsil „Euroopa sõnumi ühine levitamine” toodi välja järgmised võimalused:

- jätkata samamoodi kui varem komisjoni õigustest lähtudes;

- koostada institutsioonidevaheline kokkulepe (lähtudes olemasolevatest õigustest);

- koostada õiguslikul alusel põhinev ühenduse programm.

5. JAGU

5.1. Valitud võimalus: institutsioonidevahelise kokkulepe koostamine

Parandamaks olukorda, kus erinevate osalejate ELi käsitlev teavitamistegevus on koordineerimata, otsustati, et institutsioonidevaheline kokkulepe võiks luua vajaliku institutsioonilise raamistiku ELi käsitleva teavitamistegevuse paremaks koordineerimiseks, arvestades samal ajal ELi institutsioonide ja ametite ning liikmesriikide sõltumatust. Institutsioonidevaheline kokkulepe kinnitaks ELi institutsioonide ja ametite ning liikmesriikide poliitilist tahet olla vastutav kodanike ELi asjadest teavitamise ja nendega sellel teemal suhtlemise eest. Selline poliitiline kokkulepe rõhutaks peamisi põhimõtteid ja õigusi, mida tuleb austada Euroopa asjadest teavitamisel, tagaks sünergia ja määratleks partnerite vahelise koostöö vormid, tagades nõuetekohase järelevalve ja poliitilise vastutuse.

Kõnealust võimalust on kindlalt toetanud Euroopa Parlament (aruanne Herrero) ja komisjoni talitused ning see on välja töötatud tihedas koostöös peasekretariaadi, õigustalituse ja eelarve peadirektoraadiga.

5.2. Institutsioonidevahelise kokkuleppe lisaväärtus

Institutsioonidevaheline kokkulepe loob lisaväärtust järgmisel viisil:

- loob aluse komisjoni, parlamendi ja liikmesriikide vaheliseks struktureeritud dialoogiks teavitamistegevuse ja teabevahetuse prioriteetide küsimuses;

- juhib teavitamistegevust mitme aasta jooksul;

- tugevdab kõikide huvitatud liikmesriikide ja institutsioonide kaasatust;

- muudab kõikide osalejate teavitamistegevuse nähtavamaks.

5.3. Kodanike kaasamine

Üldsus soovib avatumat arutelu, kus kodanikel on õigus oma arvamust avaldada ja saada ärakuulatud. Teisest küljest on Euroopa Liidul vaja välja arendada vajalikud struktuurid, vahendid ja oskused, et täita oma kohustust tagada nõuetekohase teabe kättesaadavus.

Tegevuskava ja D-kava rakendamisel saadud kogemused näitasid, et tegevus kohalikul tasandil on hädavajalik asjakohase teabe esitamisel ning kodanike kaasamisel Euroopa küsimusi käsitlevasse arutellu. Katseprojekt, mille käigus saadeti 11 komisjoni esindusse liikmesriikides ja nende nelja piirkondlikku büroosse lisapersonali, on võimaldanud esinduse tegevuse kvaliteeti parandada ja korraldatud ürituste arvu suurendada. See omakorda on edendanud kaasatust ja arutelusid Euroopa asjade üle liikmesriikide poliitilise kultuuri raames. Sama ülesanne on ka Euroopa avalikel ruumidel, mis luuakse komisjoni ja Euroopa Parlamendi ühistesse ruumidesse.

Tulenevalt Berliinis vastu võetud järeldustest, käsitletakse käesolevas teatises võrkude küsimust. Paremini koordineeritud tegevus võrkude vahel suurendab komisjoni võimet suhelda sellisel horisontaalse teavitamise tasandil – kogemuste ja seisukohtade vahetamine sotsiaalsete rühmade, elukutsete, valdkondade, piirkondlike ja kohalike osalejate vahel – ning edukalt täiendada vertikaalset infovoogu.

5.3.1. Aktiivse Euroopa kodakondsuse edendamine

Oskus aru saada Euroopa tasandil tehtavatest poliitilistest otsustest ja nendes kaasa rääkida erineb oskusest osaleda kohalikus või liikmesriigi tasandi poliitikas. Viia kodanikud ja avalik-õiguslikud asutused kokku, muutes ELi paindlikumaks, avatumaks ja ligipääsetavamaks, on selle küsimusega tegelemisel väga oluline, nagu kinnitati avalikus arutelus ja eelkõige sidusrühmade ja kodanikuühiskonna konverentsil Bergamos.

Haridus ja koolitus aktiivse kodakondsuse saavutamiseks on liikmesriikide pädevuses. Kümnes liikmesriigis kuuluvad Euroopa kodaniku õigused ja kohustused kooli õppekavasse ning 20 liikmesriigi koolides õpetatakse Euroopa integratsiooni ajalugu. Komisjon juba toetab kodanike harimist Euroopa kodakondsuse alal erinevate programmide (nt „Kodanike Euroopa”, „Põhiõigused ja kodakondsus” jt) kaudu, millega edendatakse aktiivset Euroopa kodakondsust ja julgustatakse rohkem osalema ELi demokraatlikus elus.

5.4. Euroopa avaliku sfääri kujundamine

Suhtlus ja arutelud peavad riigi piiridest kaugemale ulatuma. Sellisele järeldusele jõuti Laekeni deklaratsioonis, millega Euroopa riigipead käivitasid põhiseadusliku protsessi ning milles rõhutati vajadust arendada välja Euroopa avalik sfäär, et tagada liidu demokraatlikkus, läbipaistvus ja tõhusus.

Sellise Euroopa avaliku sfääri väljakujundamist takistavad mitmed asjaolud, kaasa arvatud kultuur, keel ja ajalooline taust. Seepärast on vaja piiriüleseid teabekanaleid arutelude ja dialoogi edendamiseks ühiseid huve puudutavate küsimuste üle vastavalt Euroopa tegevuskavale, mis kajastab komisjoni, parlamendi ja nõukogu tööd.

Komisjon võib anda oma panuse nende kanalite arendamisse, tehes ettepanekud Euroopa poliitiliste parteide töö arendamise ning liikmesriikide parlamentide Euroopa küsimustesse kaasamise kohta, töötades erinevate meediakanalitega ning parandades oma võimalusi kuulda piiriülest avalikku arvamust ja sellele reageerida.

5.5. Partnerluse tugevdamine

Liikmeriikide valitsuste oluline ülesanne on teavitada kodanikke oma poliitikast. Arvamusküsitluste tulemused näitavad, et kodanike arvates peaks eelkõige nende riigi valitsus neid teavitama ELi tegevusest ning sellest, kuidas see tegevus nende igapäevaelu mõjutab. Samuti peaksid valitsused olema esimesed, kes rahva arvamust ELi kohta arvesse võtavad. Komisjon saab siin olulisel määral toetada ja peakski seda tegema.

Valge raamatu üle peetud konsultatsioonil ilmnes selge toetus ELi institutsioonide ja liikmesriikide vahelise tihedama partnerluse suhtes riiklikul, piirkondlikul ja kohalikult tasandil. Sellest lähtudes püüab komisjon tugevdada partnerlust kõikide tasandite osalejatega. „Juhtimispartnerlusest” saab ELi ja liikmesriikide vaheliste ühisalgatuste peamine vahend. Sellise lähenemise käigus tugevdatakse vabatahtlikult ELi asju käsitleva teavitamistegevuse koordineerimist, luuakse sünergia inim- ja finantsressursi vahele ja välditakse tegevuse kattumist. Samuti aitab see viia teavitamise vastavusse kohalike oludega ja siduda see riigi sisepoliitikaga.

6. JAGU

Mõju analüüs

Uus lähenemine tähendab liikumist ELi-teemalise teavitamistegevuse detsentraliseerimise suunas, tihedamat dialoogi peamiste sidusrühmadega ja kodanikukeskset teavitamist, mille eesmärk on suurendada üldsuse osalemist Euroopa tasandil. Sellest johtuvalt peaks tegevus mõjutama paljusid ELi kodanikke.

Algatusel peaks olema suur mõju kodanike Euroopa Liidu alase teadlikkuse ja teadmiste suurendamisele ning kodanike osalemisele ELi küsimustes. Poliitikakujundamise protsessi parandamiseks toetatakse sidusrühmade kaasamist poliitilisse arutellu. Tugevdatakse partnerlust ja koostööd kõigi tasandite põhiosalejate vahel, kelleks on ELi institutsioonid ja ametid, liikmesriigid, kodanikuühiskonna organisatsioonid, meedia ja võrgud. Kõikide sidusrühmade puhul võetakse arvesse nende eripära ja sõltumatust.

Kavandatud meetmete rakendamisel on positiivne mõju riigiasutustele. Tugevnevad ka isiku õigused ja suhted avaliku haldusega. Kohalikul tasandil tegutsemine tihendab samuti üldsuse suhteid ELi institutsioonidega piirkondlikul ja kohalikul tasandil, eelkõige sellepärast, et see suurendab komisjoni võimalusi arvestada ELi kontekstis keelelise mitmekesisusega. Selle tulemusena on üldsus ELi küsimustest paremini teavitatud ning nende ligipääs teabele lihtsam.

6.1. Meetme ja finantsmõju kestus

Tegevus on kavandatud ajavahemikuks 2007–2013. Selle ajavahemiku jooksul ei ole mõju hindamise puhul vaja läbi vaadata eelarve kavandamist finantsperspektiivi rubriigi 3b pealkirja 16 all, kuna see on kavandatud juba 2008. aasta esialgses eelarveprojektis.

6.2 Ülevaade vahenditest

Vahendid jäävad mitmeaastase finantsprogrammi raamesse (dokumendid SEK(2007) 500 ja SEK(2007) 530).

7. JAGU

Järelevalve ja hindamine

Olemasoleva tegevuse jaoks ette nähtud aruandlussüsteemi laiendatakse ka uutele tegevustele. Võib ette näha ka aruanded kolleegiumile ja arutelud parlamendis ja institutsioonidevahelises teaberühmas. Institutsioonidevahelist kokkuleppe üle teostatakse järelevalvet vastavalt lepingus sätestatud menetlusele.

[1] Vt I lisa.

[2] Vt II lisa.

[3] Vt III lisa.