Arukad ja kestlikud investeeringud on vajalikud, et edendada majanduskasvu ja tööhõivet nii Euroopas kui ka mujal maailmas.

Komisjon on alates 2014. aasta novembrist mobiliseerinud märkimisväärsel hulgal ELi rahalisi vahendeid uudsel viisil, mis maksimeerib riiklike vahendite mõju ning kaasab erasektori investeeringuid. Jätkusuutlikud investeeringud, eelkõige taristusse ning väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse, on olnud komisjoni poliitilise tegevuse keskmes. Eelkõige on tõhusamalt kasutatud ELi eelarve piiratud ressursse, millega on kaasnenud meetmed üldise ärikeskkonna parandamiseks.

Komisjon edendab jätkuvalt uusi võimalusi, et avaliku sektori vahendid paremini ära kasutada, kaasata erasektor ja saavutada käegakatsutavaid tulemusi reaalmajanduses.

Kõnealune lähenemisviis on ELis juba andnud julgustavaid tulemusi. Seetõttu tuleks Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) – mis on Euroopa investeerimiskava tuum – finantssuutlikkust tugevdada ja kestust pikendada.

Väljaspool ELi on see uus lähenemisviis kasulik ka mitmete probleemide lahendamiseks ELi naabruses ja Aafrikas. Seda arvesse võttes ning eesmärgiga edendada säästvat arengut, töökohtade loomist ja majanduskasvu partnerriikides ning tegelemaks rände algpõhjustega, esitab komisjon täna paljutõotava Euroopa välisinvesteeringute kava.

I. Euroopa investeerimiskava – EFSI 2.0

Euroopa investeerimiskava on osutunud kasulikuks vahendiks, millega saavutada konkreetsed tulemused ja soodustada Euroopas pärast finantskriisi oleva madala investeeringute taseme kestlikku kasvu. Garantii ülesehitus tagab avaliku sektori nappide vahendite optimaalse kasutamise ja võimendamise, et saavutada käegakatsutavad tulemused töökohtade loomise ja majanduskasvu valdkonnas. Euroopa Komisjoni strateegiline partner Euroopa investeerimiskavas on Euroopa Investeerimispanga (EIP) grupp, mis on EFSI kaudu kaasanud vähem kui aastaga 26 liikmesriigis ligikaudu 116 miljardit eurot. Samal ajavahemikul on EFSIst toetust saanud rohkem kui 200 000 VKEd . EFSI on saavutanud reaalseid tulemusi, toetades innovaatilisi projekte, mis aitavad kaasa töökohtade loomisele ja majanduskasvule kohalikes kogukondades. Toetatud on projekte Kreekast Soomeni ja Iirimaast Horvaatiani: tipptasemel tööstusprojekte, VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate põllumajandusliku toidutööstuse renoveerimist, tuuleparke, uusi tervishoiutehnoloogiaid ja palju muud. Ühtlasi on EFSI oluline noorte tööpuudusega võitlemisel .

28. juunil 2016 kohtunud Euroopa Ülemkogu märkis oma järeldustes, et „Euroopa investeerimiskava, eelkõige Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) on juba andnud konkreetseid tulemusi ning on oluline samm, mis aitab kaasata erasektori investeeringuid, samal ajal arukalt kasutades nappe eelarvevahendeid. Komisjon kavatseb peatselt esitada ettepanekud EFSI tuleviku kohta, mille Euroopa Parlament ja nõukogu peaksid esmatähtsana läbi vaatama“ . Täna vastu võetud ettepanekuga on komisjon kõnealustele prioriteetidele andnud vastuse.

Komisjon on otsustanud kahekordistada nii EFSI kestust kui ka finantssuutlikkust. EFSI loodi esialgu kolmeks aastaks, eesmärgiga teha vähemalt 315 miljardi euro ulatuses strateegilisi investeeringuid. Kuna selle tegevus osutus edukaks, otsustas komisjon esitada muutmismääruse, millega pikendatakse EFSI ajalist kestust ning suurendatakse selle finantssuutlikkust. See aitab ka vältida mis tahes võimalikke häireid seoses rahastamisega ning tagab, et projektide elluviijad saavad endiselt valmistada ette projekte, mis esitatakse pärast algset investeerimisperioodi. Täna esitatud õiguslik laiendamine katab praegu kehtivat mitmeaastast finantsraamistikku ja selle toel peaks 2020. aastani küündima investeeringud vähemalt poole triljoni euroni. Suurendamaks EFSI finantssutlikkust veelgi ning saavutamaks investeeringute kahekordistamise eesmärki, kutsub komisjon liikmesriike üles pidama omapoolset panustamist esmatähtsaks. 2020. aastale järgneva perioodi jaoks kavatseb komisjon esitada vajalikud ettepanekud, et tagada strateegiliste investeeringute jätkumine kestlikul tasemel.

Tänane ettepanek koosneb järgmistest põhielementidest:

EFSI 2.0 – ajalise kestuse pikendamine, finantssuutlikkuse suurendamine ja täiendavuse tugevdamine (esimene sammas).

Lisaks ajalise kestuse pikendamisele ja finantssuutlikkuse suurendamisele tugevdatakse käesoleva seadusandliku ettepanekuga ka täiendavust, keskendudes turutõrgetele ja mitteoptimaalsetele investeerimisolukordadele, et meelitada rohkem ligi erasektori investeeringuid. Selleks et algatuse mõju oleks võimalikult suur, peaks EFSI investeeringumahtude suurendamise kõrval keskenduma peamiselt investeerimisprojektide kvaliteedile (mis tooksid kaasa suurema tootlikkuse ja konkurentsivõime suurenemise). Piiriülesed taristuprojektid, sealhulgas nendega seotud teenused, on konkreetselt määratletud täiendavust suurendavatena, pidades silmas nende olulisust ühtse turu seisukohast. EFSI kavatseb tulevikus veelgi enam keskenduda kestlikele investeeringutele erinevates sektorites, et paremini täita Pariisi kliimamuutuste kokkuleppe (COP21) eesmärke ning aidata saavutada üleminek ressursitõhusale süsinikdioksiidiheitevabale ringmajandusele kooskõlas aastani 2030 kehtiva säästva arengu tegevuskava eemärkidega. Lisaks on tehtud ettepanek suunata veelgi suurem osa rahast VKEdele, sest vahendite kasutamine on turul olnud eriti kiire seoses VKEde rahastamisvahendiga, mille puhul EFSI on andnud oodatust tunduvalt paremaid tulemusi. Kavandatud on mitu uut rahastamisvahendit, mis koondavad vahendeid Euroopa Liidu tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmist ja EFSIst, et tugevdada toetust sotsiaalsele ettevõtlusele ja mikrorahastamisele.

EFSI 2.0 oluline eesmärk on suurendada EFSI geograafilist ulatust ning parandada fondi kasutuselevõttu vähem arenenud ja üleminekupiirkondades. Ülimalt oluline on EFSI kombineerimine teiste liidu rahastamisallikatega, sealhulgas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega . Täna võttis komisjon vastu ühissätete määruse lihtsustamisettepaneku, et hõlbustada sellise kombinatsiooni kasutamist. Lisaks laiendatakse Euroopa investeerimisnõustamise keskust piirkondlikul ja kohalikul tasandil, et aidata aktiivselt kaasa EFSI valdkondliku ja geograafilise mitmekesisuse suurendamisele.

Ühtlasi tehakse ettepanek investeerimisotsuste ja juhtimismenetluste läbipaistvuse suurendamiseks. Investeeringute komitee peab avalikustatavates otsustes täiendavalt selgitama põhjuseid, miks ta leiab, et konkreetne tehing peaks saama kasu ELi garantiist, eelkõige täiendavuse osas. Näitajate tulemustabel avaldatakse pärast seda, kui tehing on ELi garantii raames alla kirjutatud. Lisaks sisaldab ettepanek ka kohustust, et EIP ja Euroopa Investeerimisfond (EIF) peavad lõplikele abisaajatele (sealhulgas VKEdele) andma teavet EFSI toetuse olemasolu kohta.

Tehnilise abi tugevdamine (teine sammas).

Euroopa investeerimisnõustamise keskus osutab tehnilist abi abivajajatele lähemal, kasutades lepinguid asjakohaste kohalike osalejatega. Paremini suunatud ja konkreetsetele oludele kohandatud tehnilist abi pakutakse ka projektidele, mis hõlmavad mitut liikmesriiki, projektidele, mis soodustavad COP21 eesmärkide saavutamist, ning EFSI kombineerimisele muude ELi vahenditega, näiteks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega, programmiga „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastuga. Samuti nähakse EFSI 2.0 ettepanekuga ette, et Euroopa investeerimisnõustamise keskus aitab aktiivselt kaasa EFSI valdkondliku ja geograafilise mitmekesisuse suurendamise eesmärgile, toetades vajaduse korral kohapeal EIP jõupingutusi uute projektide ettevalmistamisel.

Sellega seoses uurib komisjon võimalust määrata oma esindustesse liikmesriikides spetsiaalsed Euroopa investeerimissaadikud, kes teeksid koostööd komisjoni asjaomaste talitustega, moodustades ühtse investeerimispoliitika meeskonna.