ET Euroopa Liidu Teataja C 175/35

Regioonide Komitee arvamus „Asjade Internet” ja „Avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamine”

(2010/C 175/09)

I. POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

1. tervitab komisjoni algatust vaadata läbi avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamist käsitleva direktiivi rakendamine ning edendada asjade Interneti tegevuskava, kuna neil on potentsiaali osutuda kodanike, ettevõtete ja haldusasutuste jaoks väärtuslikuks ning nad võivad aidata luua töökohti ja parandada avalike teenuste kvaliteeti;

2. rõhutab, kui oluline on avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamine nii ärilisel kui ka muul eesmärgil ning uurimistegevusse investeerimine, et toetada konkreetseid tegevusi ja tulevaste rakenduste arendamist, et suurendada asjade Interneti valdkonna väärtust;

3. rõhutab kooskõlas Euroopa infoühiskonna i2010 strateegiaga kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tähtsust, kuna nemad on majanduskasvu mootor kohalikul tasandil ning tekitavad, kasutavad ja omavad paljusid digitaalse teabe tooteid ja teenuseid. Seepärast peaksid kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused olema täielikult ja tõhusalt kaasatud asjade Interneti haldamisse ja arendamisse;

4. märgib, et kohalikul ja piirkondlikul tasandil võib asjade Internet edendada kodanike elukvaliteeti ning sotsiaalset ja majandustegevust, stimuleerida piirkondlikku arengut ja kohalikke ettevõtteid ning võimaldada kodanikele tõhusamaid, kohandatud avalikke teenuseid. Piirkonnad ja linnad saavad mitmel viisil aidata tagada kõnealuse potentsiaali täielikku saavutamist. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on asjade Interneti halduspõhimõtete peamised kasusaajad ning nad on arengu ja rakendamise peamine liikumapanev jõud;

5. kutsub üles kindlaks tegema sobivad lahendused avaliku sektori valduses oleva teabe kogumiseks ja haldamiseks, võttes arvesse kultuurilisi ja haldusalaseid erinevusi liikmesriikides ning kohalike ja piirkondlike asutuste vahel;

6. rõhutab haldusasutuste poolt arendatud ja juhitud rakenduste kasutatava suure andmekoguse käsitlemiseks vajaliku logistika rolli;

7. tervitab asjaolu, et avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamist käsitleva direktiiviga püütakse viia sellise teabe kättesaadavusest tulenev avaliku sektori asutuste täiendav halduskoormus miinimumini;

8. rõhutab, kui olulised ja vajalikud on ühised eeskirjad ja tavad, millega reguleeritakse avaliku sektori valduses oleva teabe kasutamist ja taaskasutamist tagamaks, et kõigi Euroopa teabeturul osalejate suhtes kohaldatakse samu põhitingimusi, et tingimused sellise teabe taaskasutamiseks on läbipaistvamad ning et kaotatakse siseturu moonutused;

9. toob esile vajaduse edendada e-kaasatust, st kaasavat, piirkondlikult ja sotsiaalselt õiglast infoühiskonda, mis kasutab info- ja sidetehnoloogiat asjade Interneti üldisemas raamistikus konkurentsivõime suurendamiseks ja avalike teenuste parandamiseks;

10. toetab ülikoolide ja eraettevõtete poolt ühiselt rahastatavate laboratooriumide loomise innustamist Euroopas, et suurendada infotehnoloogia valdkonna uurimistegevuse mõju Euroopas;

11. rõhutab, et juurdepääs avaliku sektori valduses olevale teabele ja selle taaskasutamine võib potentsiaalselt edendada asjade Interneti rakendusi. Avaliku sektori valduses oleva teabe peamiste hoidlate ja infosisu valdajatena on linnadel ja piirkondadel oluline roll asjade Interneti loomise lihtsustamisel;

Avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamist käsitlev direktiiv

12. märgib, et avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise turu väljatöötamiseks on vaja loobuda avaliku sektori asutuste ja eraettevõtete vahelistest ainuõiguslikest lepingutest ning võtta meetmeid, millega rakendatakse litsentsimise ja maksustamise mudelid, et lihtsustada ja maksimaalselt suurendada avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamist (eriti piirkulude kohaldamise kaudu); samuti on oluline kaaluda ja selgitada avaliku teabe tootmiseks ja haldamiseks kasutatavaid mehhanisme;

13. rõhutab seoses konkurentsivõimelise avaliku sektori valduses oleva teabe turu põhimõttega, et on väga oluline tagada, et erasektori teenusepakkujate suhtes kohaldatakse samu tingimusi kui avaliku sektori asutuste suhtes, et võimaldada erakasutajatele juurdepääsu avalikule teabele, ning tuua selgelt välja, millistel tingimustel võib nimetatud andmeid kasutada ärilistel eesmärkidel;

14. märgib, et väga oluline on määratleda teabe majandusliku väärtuse objektiivse mõõtmise viis teabe avaliku olemuse ja selle seose tõttu valitsusasutustega;

15. teeb ettepaneku eristada avalikule teabele juurdepääsu ja selle taaskasutamist täielikus kooskõlas andmekaitse eeskirjadega, et suurendada kasu teabe tootja jaoks, kes ei pruugi teabe koostamisel katta täielikult oma kulusid, ning et minimeerida nende juhtude arvu, kui antakse piiratud juurdepääs avalikule teabele;

Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused – avaliku sektori valduses oleva teabe kasutamise peamised võimaldajad ja sellest kasusaajad

16. kutsub üles keskenduma rohkem teadlikkuse tõstmisele kohalikul ja piirkondlikul tasandil, kuna seal puuduvad teadmised ja/või mehhanismid taaskasutamiseks kättesaadava teabe kindlaksmääramiseks, ning selleks, et aidata avaliku sektori asutustel suurendada läbipaistvust ja edendada avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamist;

17. rõhutab, et avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise täispotentsiaali saavutamine oleks võimalik kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tihedama kaasamisega, mis aitaks oluliselt kaasa avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise edendamisele, et suurendada konkurentsivõimet ja luua töökohti;

18. märgib, et kohaliku ja piirkondliku tasandi avaliku sektori asutuste jaoks on äärmiselt oluline digiteerimiseks vajalike piisavate sisemiste ressursside ja jätkusuutlike finantsvahendite olemasolu. Sisu digiteerimiseks pakuvad alternatiive avaliku ja erasektori partnerlused ja e-õppe turgude areng. Avaliku sektori valduses olev teave võib tekitada sõltumatuid tuluvooge, mis aitavad kaasa andmete loomise ja digiteerimise jõupingutustele. Lisaks on olulised ka võrgustikud ja interaktiivsed kogukonnad, sest nad võimaldavad vähendada kulusid, näiteks avatud lähtekoodiga tarkvara arendamise puhul;

Asjade Internet

19. rõhutab, et infotehnoloogia arendamine on meie ühiskonna ja Euroopa ühtse turu jaoks väga oluline küsimus, eeldusel, et EL eraldab piisavaid rahalisi vahendeid uuendustegevusele, alusuuringutele ning teadus- ja arendustegevusele ning näeb ette poliitilised meetmed tuleviku Interneti haldamiseks;

20. märgib, et selliste interaktiivsete platvormide nagu Web 2.0 arendamine on muutunud tänapäeval kasulikumaks platvormide keerukate teabevahetuse ja täiustatud koostalitlusvõime funktsioonide tõttu arvukate võrgustike vahel, pakkudes võimalusi infosisu loomiseks ja pakkumiseks nii individuaalselt kui ka koostöös või ühiselt. Siinkohal on väga oluline massmälu tehnoloogiate kiire arendamine avaliku sektori asutuste andmebaaside jaoks, mis sisaldavad Interneti-aadressiga määratletud objektide kirjeldusi;

21. teeb ettepaneku pöörata erilist tähelepanu Interneti tulevikule, millest võib areneda asjade Interneti ning kvaliteetse sisu ja teenuste kombinatsioon, mis kasutab platvormina Web 2.0 tehnoloogiat. Selle uus muster määratleb uuesti kodanike elus kõikjal esinevate võrkude koha ja rolli ning majanduskasvu, mis võib kaasa tuua suured ühiskondlikud muutused;

Asjade Interneti haldamine, eraelu puutumatus ja andmete turvalisus

22. rõhutab, et asjade Interneti arendamist ei saa jätta üksnes erasektori kanda, arvestades sügavaid ühiskondlikke muutusi, mida see kaasa toob. Vaid ELi poliitikakujundajate ja avaliku sektori asutuste, sealhulgas kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamisega saab tagada, et info- ja sidetehnoloogia kasutamisega edendatakse muu hulgas majanduskasvu, lahendatakse vananeva ühiskonnaga seotud probleeme ja stimuleeritakse tõhusamat energiakasutust;

23. toob esile, et asjade Interneti haldust tuleb kujundada ja ellu viia viisil, mis vastab kõigile avaliku sektori poliitilistele meetmetele, nagu Regioonide Komitee sedastas valges raamatus mitmetasandilise valitsemise kohta (1). Mitmetasandilise valitsemise eesmärk on tugevdada ühenduse meetmete tõhusust Euroopa Liidu, liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kooskõlastatud tegevuse kaudu, mis põhineb partnerlusel ning mille eesmärk on välja töötada ja ellu viia ELi poliitikat;

24. märgib vajadust edukalt vastata olulisele strateegilisele väljakutsele nagu asjade Internet mitmetasandilise valitsemise põhimõtete ja mehhanismide abil nii vertikaalselt – kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning keskvalitsuste ja Euroopa Liidu vahel – kui ka horisontaalselt – kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kodanikuühiskonna vahel – või katsetades teatud uuendusi kohalikul ja piirkondlikul tasandil;

25. rõhutab, et asjade Interneti infrastruktuuri rajamisel ja selle kaudu edastatavate teenuste arendamisel on väga oluline tagada kõigi turvalisusnõuete täitmine kõigil tasanditel, et tagada eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse optimaalne tase ning vältida isiklike andmete igasugust loata jälgimist ja profiilide loomist, sealhulgas ostueelistused, tervislik seisund, tervisekaardid jne;

26. märgib, et eraelu puutumatuse kaitse sõltub kindlatest teguritest, sealhulgas avaliku sektori asutuste struktuur (enamik neist on kohaliku tasandi asutused), lähendamine ELi õigusaktidele, innovaatilise kultuuri edendamine avaliku sektori asutuste ametnike hulgas, sealhulgas ühise eetikakoodeksi kasutamise ning info- ja sidetehnoloogial põhinevate rakenduste haldamise kaudu;

27. leiab seetõttu, et erilist tähelepanu tuleks pöörata suuniste ja soovituste koostamisele eesmärgiga määratleda IST-strateegiad, eeskirjad, standardid ja ühised vormingud, et suurendada andmete turvalisust ja toetada eraelu puutumatuse kaitset;

28. kutsub üles korraldama kogu personali laialdast koolitust, mis on eelkõige suunatud tehnikaspetsialistidele (nt võrgud, süsteemid, turvalisus, eraelu puutumatus jne), otseselt eri tehnoloogiaid hõlmavate turvamenetlustega töötavale personalile ning uuenduse ja kaasajastamisega üldiselt või kaudselt seotud personalile (nt digitaalse kirjaoskuse õpetamine tarbijatele);

Asjade Interneti sotsiaal-majanduslik mõju

29. leiab sarnaselt varasemates arvamustes (2) väljendatuga, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid tegema laiaulatuslikku koostööd, et parandada haldusasutuste vahelist koostalitlusvõimet ja avalike teenuste osutamise tõhusust;

30. rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võivad võtta ning juba võtavadki juhtrolli Euroopa konkurentsivõime edendamisel, ärivõimaluste suurendamisel, rahvatervise teenuste parandamisel ning IST kasutamisel energiatõhususe suurendamiseks tehnoloogiaalaste parimate tavade tutvustamise, projektipartnerite määratlemise ning vahendite eraldamise kaudu;

31. rõhutab, et IST edendamise meetmed ei too iseenesest kaasa suuremat majanduslikku suutlikkust ilma kohalike ja piirkondlike omavalitsuste aktiivse toetuse ja osaluseta. Kodanikuühiskond, kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning valitsus peaksid tegema koostööd, et tagada inimressursi kvalifikatsiooni tõstmise, organisatsioonilise muutuse, IST ja tootlikkuse positiivse mõjuringi käivitamine;

32. rõhutab, et eriti olulised on meetmed IST-alaste põhiteadmiste parandamiseks, kõrgetasemeliste IST-alaste oskuste väljaarendamiseks, IST-alaseks elukestvaks õppeks ning IST tõhusaks kasutamiseks vajalike juhtimis- ning võrgustike moodustamise oskuste parandamiseks ning need kuuluvad kohalike ja piirkondlike omavalitsuste põhipädevuste hulka;

Teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon

33. avaldab komisjonile kiitust kohustuse võtmise eest toetada jätkuvalt seitsmenda raamprogrammi kaudu teadustegevust ja tehnoloogilist arengut asjade Interneti valdkonnas lisaks praegustele silmapaistvatele saavutustele; toetab konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi kasutamist suurepärase platvormina asjade Interneti tulevaste rakenduste käivitamise edendamiseks. Siinkohal võiksid väga kasulikuks osutuda kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused katseprojektide läbiviimiseks, seda nii rakendamise lihtsuse kui ka kulude ja tulude suhte seisukohast;

34. väljendab toetust riiklike ja piirkondlike sidusrühmade suuremale rollile selliste uute suurte Euroopa algatuste arendamisel nagu ERA-NETi kavad või ühised tehnoloogiaalgatused (3). Selles osas saab teadusuuringute ja uuendustegevuse potentsiaali suurendamise protsess Euroopa konkurentsieelise jätkusuutlikkuse tagamiseks ning seega asjade Interneti eesmärkide kiiremaks saavutamiseks olla edukas vaid nende linnade ja piirkondlike omavalitsuste kaasamisel, kes peavad avaliku sektori vahendite kasutamisel esmatähtsaks teadusuuringuid ja innovatsiooni;

35. kutsub üles olemasolevate meetmete ja koostöömehhanismide suuremale täiendavusele ja seitsmenda raamprogrammi, struktuurifondide ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi koordineeritud kasutamisele, mis pakub investeerimisvõimalusi vastavalt eri teadusprojektide konkreetsetele eripäradele;

36. rõhutab vajadust meelitada ligi tippteadlasi väljastpoolt Euroopat ning toonitab piirkondade tähtsust haridusteenuste peamiste osutajatena ja kasvavat vajadust suurendada piirkondlikke investeeringuid inimressurssidesse. Erilist tähelepanu tuleks pöörata kohalikule innovatsioonipoliitikale, tehnoloogiakeskustele, äriinkubaatoritele, teadusparkidele ja riskikapitalile;

Rahvusvaheline dialoog

37. märgib, et rahvusvahelise koostöö raamistikus etendavad piirkonnad eriti olulist rolli oma teaduspoliitika raames toetavate programmide ning struktuuriliste ja õiguslike raamtingimuste tõttu;

38. rõhutab, et isegi väikesed kohaliku ja piirkondliku tasandi asutused võivad toota ülemaailmset huvi pakkuvaid teadmisi kitsastes erialavaldkondades, eriti juhul, kui nad osalevad globaalsetes võrgustikes ja teevad koostööd teadmistepõhiste ettevõtetega;

39. toob siinkohal esile, et piirkondade sidemed ja koostöö nii riigisiseselt kui ka riikidevaheliselt muutuvad järjest olulisemaks, eriti klastrite, võrgustike ja innovatsiooni ökosüsteemide toetamise meetmete jaoks. Samas areneb ka nende toetamine maailmatasemel sõlmpunktide loomise suunas, selleks et ühineda pigem ülemaailmsete innovatsiooniahelate kui geograafiliselt seotud klastritega.

Brüssel, 10. veebruar 2010 Regioonide Komitee president Mercedes BRESSO

(1) CdR 89/2009 fin.

(2) CdR 10/2009 fin.

(3) CdR 83/2007 fin.