Lühikokkuvõte Hispaanias on probleeme kohtusüsteemi tõhususega ning kohtumenetlused kestavad üha kauem. Probleemide lahendamiseks valmistatakse ette uut kriminaalmenetluse seadustikku, mille eesmärk on kriminaalmenetluse kiirendamine, ning menetluslikke ja tehnilisi meetmeid käsitlevat seaduseelnõud. Kohtusüsteemis on elektrooniliste vahendite kasutamine hästi juurdunud ja nende täiendamine jätkub, kuid lahendamata on veel mõned probleemid, mis puudutavad eelkõige riigi eri piirkondades kasutatavate süsteemide koostalitlusvõimet. Teine mureküsimus on kohtute nõukogu olukord, eriti asjaolu, et selle uusi liikmeid pole veel ametisse nimetatud. Arutluse all on peaprokuratuuri ja täitevvõimu suhe, eelkõige peaprokuröri ametisse nimetamine ja ametiaja kestus, samuti justiitsministriga peetava suhtluse registreerimine. Hispaania on viimastel aastatel tugevdanudoma korruptsioonivastase võitluse raamistikku nii korruptsiooni ennetavast kui ka seda piiravast küljest. Hispaanial pole üldist korruptsioonivastase võitluse strateegiat, kuid 2019. aasta veebruaris vastu võetud raske ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse riikliku strateegia üks eesmärk on parandada juurdlussuutlikkust ja juurdepääsu finantsandmebaasidele ning tõhustada asutustevahelist koostööd. Kuigi kriminaalseadustikku ja kriminaalmenetluse seadustikku muudeti 2019. aastal, valmistatakse juba ette uut seaduseelnõud kriminaalmenetluse seadustiku muutmiseks. Muudatuste tulemusena on Hispaania kehtestanud avaliku sektori eetikanõuete täitmiseks parema õigusraamistiku, mis tugevdab ausameelse käitumise mehhanisme parlamendis ning tõhustab ka kesksete riigihaldusasutuste tippametnike varade avalikustamise, huvide konfliktide ja ametite ühitamatusega seotud korda. Raskete kuritegude aegumistähtaegu on pikendatud ning korruptsiooniga seotud kuritegude eest saab mõista karmimaid karistusi. Seejuures võib määrata ametiasutuses töötamise keelu pikemaks perioodiks. Välja on pakutud seadusemuudatused, mis puudutavad lobitööd ja tugevdavad rikkumisest teatajate kaitset, samuti korruptsioonivastase koondseaduse eelnõu, kuid need on veel vastu võtmata. 2019. aasta aprillis võeti vastu uus parlamendiliikmete eetikakoodeks ja selle rakendamise jälgimiseks loodi parlamendi juurde huvide konfliktidega tegelev amet. Põhiseaduses on sätestatud väljendus- ja meediavabaduse õigus ning samuti teabeõigus. Televisiooni- ja raadiosektori suhtes kehtivad omandisuhete läbipaistvuse nõuded, kuid trükimeediasektori suhtes need ei kehti. Äriregistris (registro mercantil) on saadaval sama teave, mis on saadaval ka kõigi muud tüüpi ettevõtete kohta Hispaanias, ja üldsusele on see teave raskesti mõistetav. Muret on väljendatud avaliku julgeoleku õigusreformide pärast, mis väidetavalt piiravad teabe- ja väljendusvabaduse õigust. Seaduste kehtestamise protsessi korraga on ette nähtud läbipaistvuse tagamine ja sidusrühmade kaasamine, eelkõige avalike konsultatsioonide kaudu. Endiselt rakendatakse läbipaistvusraamistikku ja kõigis Hispaania piirkondades kehtib nüüd selles valdkonnas oma õigusraamistik. Valitsuse seadusandlikke algatusi ja dekreetseaduste andmise õiguse kasutamist kontrollivad parlament ja konstitutsioonikohus. Ombudsmanil on ulatuslikud volitused kodanike õiguste kaitsmiseks. Valitsus on alustanud avatud valitsemise poliitika põhimõtete väljatöötamist eesmärgiga kaasata kodanikke veelgi enam avaliku poliitika väljatöötamisse.



I.Kohtusüsteem

Hispaania kohtusüsteem koosneb üldkohtutest ja erikohtutest ning on üles ehitatud vastavalt riigi territoriaalsele korraldusele. Kõigis õigusvaldkondades on kõrgeim kohtuorgan ülemkohus. Konstitutsioonikohtu pädevuses on põhiseaduslikud küsimused ja ka põhiõiguste austamisega seotud üksiktaotlused. Hispaania põhiseaduse alusel loodud kohtute üldnõukogu on sõltumatu iseseisev kohtuorgan, mis tagab kohtute ja kohtunike sõltumatuse . Sellisena ei ole ta ise kohtusüsteemi osa. Ta võtab distsiplinaarmeetmeid ning tema pädevuses on kohtunike ametisse nimetamine, üleviimine ja edutamine. Samuti vastutab ta kohtunike koolitamise ja värbamise eest. Prokuratuur on funktsionaalselt sõltumatu kohtusüsteemi osa ning selle ülesanne on õigusemõistmise edendamine seaduse, kodanikuõiguste ja üldsuse huvide kaitsmiseks. Peaprokuröri nimetab valitsuse ettepanekul ja pärast kohtute üldnõukoguga konsulteerimist ametisse riigipea . Kohalikud advokatuurid on avalik-õiguslikud kutseorganisatsioonid, mis ei sõltu avalikust haldusest ega avaliku sektori asutuste eelarvest, samuti ei ole nende varad avalikud. Nende pädevuses on kutseala ja selle eetikaga seonduva korraldamine ning nad kinnitavad oma eetikakoodeksi ise.

Sõltumatus

Kohtute nõukogu on täitnud oma ülesandeid ajutises korras (ad interim) alates 2018. aasta detsembrist. Põhiseaduse kohaselt kuulub nõukogusse ülemkohtu esimees (juhatab) ja veel 20 isikut: 12 kohtunikku või vanemkohtunikku ning 8 advokaati või muud tunnustatud pädevat juristi, kellel on üle 15 aasta pikkune kutsetegevuse kogemus . Nõukogu kohtunikest liikmed nimetab ametisse parlament nõukogult saadud kandidaatide nimekirja alusel. Kandidaatidel peab olema kohtunike ühenduse või 25 kohtuniku toetus . Nõukogu uute liikmete ametisse nimetamiseks on vajalik kolmeviiendikuline häälteenamus. 2019. aastal toimunud kahtedel üldvalimistel sellist häälteenamust ei saavutatud ja nõukogu liikmed jäid ametisse ajutises korras (kuni uue nõukogu valimiseni). Kutseühingud on taotlenud nõukogu koosseisu uuendamist ning on õiguslikult vaidlustanud ametis oleva nõukogu pädevuse jätkata kõrgeimate kohtuametnike ametisse nimetamist . Kuigi seaduses on ette nähtud, et nõukogu täidab oma ülesandeid täielikult kuni uue nõukogu kinnitamiseni , otsustas nõukogu 2020. aasta jaanuaris kohtuametnike ametisse nimetamise peatada . Siiski alustas nõukogu 2020. aasta mais uuesti ametisse nimetamist . Nõukogu esimehe kohusetäitja on korduvalt juhtinud parlamendi tähelepanu vajadusele jätkata nõukogu liikmete ametisse nimetamist . Esimehe kohusetäitja on ühtlasi nimetanud praegust olukorda institutsiooniliseks anomaaliaks ja hoiatanud, et sellise olukorra jätkumisel võib nõukogu oma autoriteedi kaotada . Euroopa Nõukogu on märkinud, et selline sündmuste käik kinnitab, kui oluline on tagada, et nõukogu ei peetaks politiseeritavaks .

Kohtusüsteemi tajutava sõltumatuse näitaja on keskmisel tasemel. Alates 2016. aastast on kodanike ja ettevõtjate hinnangud kohtute ja kohtunike sõltumatuse kohta märkimisväärselt kõikunud. 2020. aasta tulemused olid eelmise aastaga võrreldes pisut paremad nii üldsuse (44 % pidas seda väga heaks või üsna heaks) kui ka ettevõtjate (42 % pidas seda väga heaks või üsna heaks) hinnangute alusel .

Arutluse all on prokuratuuri ja täitevvõimu suhe. Peaprokuröri nimetab valitsuse ettepanekul ametisse riigipea ja ta valitakse Hispaania edukate ja lugupeetud juristide seast, kellel on üle 15 aasta pikkune kutsepraktika kogemus. Enne kandidaadi esitamist peab valitsus olema ära kuulanud kohtute üldnõukogu ning kandidaadi sobivust peab olema hinnanud saadikute kongressi asjaomane komitee . Ülemkohus võib teha ametisse nimetamise seaduslikkuse järelkontrolli. Valitsusel ei ole õigust peaprokuröri ametist vabastada. Peaprokuröri volitused lõpevad aga samaaegselt valitsuse volitustega . Sellist süsteemi on kritiseeritud, osutades eelkõige asjaolule, et selline ametiaegade kokkulangevus võib negatiivselt mõjutada prokuratuuri sõltumatuse tajumist . Euroopa Nõukogu on rõhutanud, et üldsuse usalduse huvides peab kohtus süüdistuse esitamine mitte ainult olema, vaid ka näima erapooletu, objektiivne ja (eriti poliitiliselt) mõjutamatu . Euroopa Nõukogu tunnistas, et seda küsimust on nõuetekohaselt käsitletud, kuid kutsus ametiasutusi üles tegema konkreetsemaid parandusi, mis tagaksid prokuratuuri tegevuse suurema sõltumatuse, pöörates põhitähelepanu valitsusega suhtlemise läbipaistvusele . Peaprokurör tegutseb sõltumatult ja erapooletult ning ei saa juhiseid ega korraldusi ei valitsuselt ega üheltki muult haldus- või kohtuorganilt. Valitsus võib siiski juhtida peaprokuröri tähelepanu avalike huvide kaitseks vajalikele asjakohastele meetmetele . Kuigi seaduses on sätestatud, et kogu täitevvõimu ja prokuratuuri vaheline teabevahetus peaks toimuma justiitsministri ja peaprokuröri kaudu , ei nõuta selles kõnealuse teabevahetuse avalikustamist ega ka kirjalikku registreerimist. Selles suhtes on muret väljendanud ka riikide korruptsioonivastane ühendus (GRECO) . Paistab siiski, et osa mainitud teabevahetusest on tavaks kajastada justiitsministeeriumi veebilehel avaldatavates pressiteadetes . Sidusrühmad rõhutavad sellise avalikustamise tagamise olulisust, kuna see aitab hajutada kahtlusi täitevvõimu poliitilisest sekkumisest prokuratuuri tegevusse ning suurendada üldsuse usaldust kriminaalõigusmõistmise vastu .

Kvaliteet

Ettevalmistamisel on kriminaalmenetluse seadustiku muutmise seaduse eelnõu. Justiitsministeerium käivitas 2020. aasta aprillis kriminaalmenetluse seadustiku läbivaatamise. Eelkõige kaalutakse uurimisetapi olulist muudatust, mis võimaldaks prokuröridel juhtida kohtulikku uurimist. Praeguse süsteemi järgi on uurimise juhtimise õigus eeluurimiskohtunikul ja prokuröridel on vaid õigus nõuda kohtunikult ettevaatus- või uurimismeetmete võtmist . Sidusrühmad kritiseerivad praegust süsteemi ja seostavad seda kriminaalmenetluste ebatõhususega . 2020. aasta juulis vaadati uurimistähtaegade pikendamise eesmärgil juba üle kriminaalmenetluse seadustiku artikkel 324. Sidusrühmad olid taotlenud selle muutmist, kuna uurimiste suhtes kehtinud ranged ajapiirangud ei toetavat keerukate kohtuasjade uurimisel vajalike hoolsusmeetmete rakendamist .

IKT-vahendite kasutamine on kohtusüsteemis hästi juurdunud ja investeerimine digiteerimisse jätkub. Digiteerimisprojekt Justicia Digital, millega pannakse suurt rõhku halduse ajakohastamisele ja digitaalsete lahenduste kasutamisele õigusemõistmisel, on täielikult ellu rakendatud. Endiselt on aga probleeme seoses eri autonoomsetes piirkondades kasutatavate haldussüsteemide koostalitlusvõimega. Projekti Justicia 2030 kava järgi integreeritakse IKT-teenused tõhusamalt õigusvaldkonda . Projekti eesmärk on luua uus kodanikega suhtlemise mudel, mis võimaldab osutada teenuseid automaatselt ja ennetavalt. Projekti raames töötatakse välja ka vaidluste lahendamise alternatiivsed vahendid. Kuigi õigusemõistmise digiülemineku tegevusi Hispaanias tuleb veel parandada, on riigis info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kättesaadavus kohtuasjade haldamiseks suhteliselt kõrgel tasemel . Ühtlasi kuulub Hispaania nende liikmesriikide hulka, kes on teinud enamiku korraldustest, mida on vaja masinloetavate kohtuotsuste tagamiseks . Hispaania sai Euroopa Komisjonilt toetust õigusemõistmise kättesaadavuse ja kvaliteedi parandamiseks järgmiste tegevuste kaudu: küberõigussüsteemi juurutamise toetamine strateegilisi ja teadmispõhiseid lähenemisviise rakendades, muutuste juhtimine ning justiitsministeeriumi ja autonoomsete piirkondade välja töötatud IKT-süsteemide ühtlustamine või nende koostalitlusvõime tagamine. Hispaania sai Euroopa Liidult ja Euroopa Nõukogult toetust ka selleks, et parandada kohtustatistika kogumist ja suurendada ohvriabi eest vastutava asutuse suutlikkust (IKT ja institutsiooniline tugi) . Projekti teises (praeguses) etapis toetab Euroopa Komisjon mõningaid Justicia 2030 projekte (nt elektroonilise menetluse normide rakendatavus ja digiprojektide elluviimise käsiraamat).

COVID-19 pandeemia on mõjutanud kohtusüsteemi toimimist. Hispaania kuulutas 14. märtsil välja häireolukorra . Sellest tulenevalt oli kohtute tegevus kolm kuud (mil kehtis häireolukord) piiratud. Menetlustoiminguid jätkati vaid kiireloomuliste menetluste puhul ja menetlustähtaegu pikendati. Sidusrühmad on väljendanud muret, et võetud meetmed võivad avaldada mõju kohtusüsteemi suutlikkusele tulla toime kuhjunud kohtuasjade ja lisanduvate kaebustega, eriti kui arvestada seda, et süsteemil oli juba enne tõhususega probleeme . Tehakse jõupingutusi, et minimeerida COVID-19 pandeemia mõju kohtusüsteemile. Jõustatud on uued õigusaktid, millega nähakse ette konkreetsed menetluslikud ja korralduslikud meetmed , aga ka eraldi normid pankrotimenetluste kohta . Kavandatud meetmed hõlmavad ka digitehnoloogia laiemat kasutamist menetlustoimingute puhul.

Tõhusus

Kohtumenetluste kestus Hispaanias pikeneb. Tsiviil-, kaubandus- ja haldusasjade menetlemise kestus (kohtuasjas otsusele jõudmiseks kuluv aeg) esimeses kohtuastmes on alates 2016. aastast pikenenud . Eriti pikk on tsiviil- ja kaubandusasjade menetlemise kestus ülemkohtus, kus see ületab 600 päeva . Lisaks langeb lahendatud kohtuasjade määr. Tsiviil- ja kaubandusvaidluste puhul langes algatatud ja lõpuleviidud kohtumenetluste määr 2018. aastal 86,7 %-le . Esimese astme halduskohtute algatatud ja lõpuleviidud kohtumenetluste määr on samuti langenud ja jääb praegu alla 100 %. Kuna süsteemi tuleb rohkem kohtuasju, kui neid lahendada jõutakse, tekitab see üha suureneva mahajäämuse . Teatavates ELi õiguse valdkondades on Hispaania tõhususe näitaja heal tasemel. ELi kaubamärgi rikkumistega seotud menetluste kestus vähenes 2018. aastal poole võrra . Tarbijakaitsevaldkonnas on kohtuliku läbivaatuse keskmine kestus püsivalt lühike .

Hispaania võtab meetmeid kohtute tõhususe suurendamiseks. Kriminaalmenetluste kiirendamiseks on menetluses uue kriminaalmenetluse seadustiku kehtestamine. Samuti töötab justiitsministeerium praegu välja vaidluste kohtuvälise lahendamise menetluslikke ja tehnilisi meetmeid ning nende rakendamist käsitleva seaduse eelnõud. Meetmete eesmärk on kiirendada kohtumenetlusi, parandada nende tõhusust ja rakendada meetmeid, mis võimaldaksid õigusemõistmise haldussüsteemil reageerida kodanike õiguskaitsetaotlustele mõistlikul ja kasulikul viisil .

II. Korruptsioonivastase võitluse raamistik