EUROOPA KOMISJON Brüssel,23.5.2022 COM(2022) 629 final KOMISJONI TEATIS Tõhustatud järelevalve ajakohastatud aruanne – Kreeka, mai 2022 {SWD(2022) 700 final}



TAUST Kreeka majandusarengut ja -poliitikat jälgitakse majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta raames. Alates 2018. aastast ja finantsabiprogrammi lõpust on neid jälgitud ka tõhustatud järelevalve raamistiku alusel vastavalt määruse (EL) nr 472/2013 artiklitele 2 ja 3 ( ). Kreeka üle tõhustatud järelevalve tegemisel ( ) tunnistati asjaolu, et Kreeka pidi jätkama meetmete rakendamist majandus- ja finantsraskuste põhjuste või võimalike põhjustega tegelemiseks ning ühtlasi viima ellu struktuurireforme jõulise ja kestliku majanduskasvu toetamiseks. Tõhustatud järelevalve moodustab tervikliku raamistiku majandusarengu jälgimiseks ja vajaliku poliitika rakendamiseks pärast finantsabiprogrammi lõpuleviimist. See võimaldab hinnata regulaarselt Kreeka majanduse ja rahanduse hiljutist arengut, jälgida riigi rahastamistingimusi ning ajakohastada võla kestlikkuse analüüsi. Tõhustatud järelevalve loob ka raamistiku selleks, et hinnata Kreeka 22. juunil 2018. aastal eurorühma ees võetud üldist kohustust jätkata finantsabiprogrammide raames vastu võetud reforme ja viia need lõpule ning tagada finantsabiprogrammide raames vastu võetud oluliste reformide eesmärkide saavutamine. Sellest tulenevalt on tõhustatud järelevalve raames jälgitud selliste erikohustuste täitmist, mille eesmärk on lõpetada 2022. aasta keskpaigani ulatuvateks kokkulepitud tähtaegadeks programmi raames alustatud peamised struktuurireformid kuues põhivaldkonnas: i) eelarvepoliitika ja struktuurne eelarvepoliitika, ii) sotsiaalhoolekanne, iii) finantsstabiilsus, iv) töö- ja tooteturud, v) Kreeka varade ja osaluste haldamise amet ja erastamine ning vi) avaliku halduse ajakohastamine( ). Käesolev aruanne on Kreeka tõhustatud järelevalve 14. aruanne. Aruanne põhineb 6. aprillil 2022 toimunud kontrolli tulemustel ja korrapärasel dialoogil Kreeka ametiasutustega. Kontrolli korraldas Euroopa Komisjon koostöös Euroopa Keskpangaga ( ). Rahvusvaheline Valuutafond osales oma rahastamisjärgse hindamise raames ning Euroopa stabiilsusmehhanism oma varajase hoiatamise süsteemi raames ja kooskõlas 27. aprilli 2018. aasta vastastikuse mõistmise memorandumiga Euroopa Komisjoni ja Euroopa stabiilsusmehhanismi töösuhete kohta. Käesolevas aruandes hinnatakse kohustuste täitmist, mis Kreeka on eurorühma ees võtnud seoses reformide lõpuleviimisega 2022. aasta keskpaigani. Käesoleva aruande alusel võib eurorühm otsustada aktiveerida poliitikaga seotud tingimustel põhinevate võlameetmete järgmise paketi, mille maht on 748 miljonit eurot. Need meetmed lepiti eurorühmaga kokku 22. juunil 2018 ning nende hulka kuulub väärtpaberituruprogrammi ja netofinantsvarade kokkuleppe alusel keskpankadele kuuluvatest Kreeka riigivõlakirjadest tuleneva tuluga samaväärsete summade ülekandmine ja teatavate Euroopa Finantsstabiilsuse Fondist antud laenude puhul intressimäära kasvu marginaalist loobumine. Poliitikaga seotud tingimustel põhinevate võlameetmete kuues pakett aktiveeriti pärast eurorühma 6. detsembri 2021. aasta kohtumist. Kreeka poolt 2018. aasta juunis eurorühma partnerite ees võetud kohustused, mille alusel aktiveeritakse täiendavad võlakergendusmeetmed, olid kindlaks määratud 2022. aasta keskpaigani. Eurorühm teeb otsuse ülejäänud võlakergendusmeetmete aktiveerimise kohta. Võttes arvesse kohustuste täitmisel tehtud edusamme, võidakse 2022. aasta lõpus aktiveerida võlameetmete viimane pakett. Käesolevas aruandes esitatakse ka konkreetsed kohustused, millele eurorühm võib võlakergendusmeetmete viimase paketi aktiveerimist käsitleva otsuse tegemisel tugineda. Kuigi ametiasutused on enamiku oma kohustustest täitnud, tuleb mõne kohustuse täitmine veel lõpule viia. Seega koosneb viimase väljamakse aluseks olevate kohustuste loetelu meetmetest, mis tuleb veel võtta. Loetelus on Kreeka ametiasutustega kokku lepitud ja see on esitatud käesoleva aruande lisas. Suurema osa poliitiliste kohustuste edukas täitmine ja reformide tulemuslik rakendamine on parandanud Kreeka majanduse vastupanuvõimet ja tugevdanud selle finantsstabiilsust. See on märkimisväärselt vähendanud teistele euroala liikmesriikidele ülekanduva negatiivse mõju ohtu ja seega tulemuslikult parandanud tõhustatud järelevalve kohaldamise aluseks olevat olukorda. Ametiasutused on jätkuvalt pühendunud reformide elluviimisele ja veel võtmata meetmete rakendamisele. Neid kaalutlusi arvesse võttes ei pruugi Euroopa Komisjon tõhustatud järelevalvet pärast selle lõppemist 20. augustil 2022 pikendada. Kui tõhustatud järelevalvet ei pikendata, jätkub Kreeka majandus-, eelarve- ja finantsolukorra järelevalve hästi toimiva programmijärgse järelevalve () ja ka Euroopa poolaasta raames. Suurte reformide ja investeeringute jälgimist jätkatakse ka Kreeka taaste- ja vastupidavuskava elluviimise kontekstis (). Võlameetmete viimase paketi aluseks olevate konkreetsete kohustuste järelevalvet käsitletaks esimeses programmijärgse järelevalve aruandes, mis avaldatakse 2022. aasta novembris. ÜLDINE HINNANG Pärast jõulist elavnemist 2021. aastal peaks pandeemiajärgne taastumine jätkuma 2022. aastal mõnevõrra aeglasemas tempos, kuna lisaks pandeemiaga seoses püsivale ebakindlusele mõjutavad seda ka kõrgemad energiahinnad ja majandusmõju, mida avaldab Venemaa sõjaline agressioon Ukraina vastu. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on majanduskasv 2022. aastal 3,5 % ja 2023. aastal 3,1 %. Prognooside kohaselt on majanduskasvu peamiseks tõukejõuks investeeringud, kuid sellele aitavad kaasa ka eratarbimine ja netoeksport. Tõhustatud järelevalve raames jälgitav valitsemissektori esmane eelarvepuudujääk oli 2021. aastal 5,5 % SKPst ning seega 2,1 protsendipunkti võrra väiksem eelmise aasta sügisel eeldatust. See positiivne üllatus on tingitud peamiselt majanduse kiirest taastumisest. Eelarvepoliitika on 2022. aastal jätkuvalt toetav, kuna mõnda pandeemiaga seotud erakorralist ja toetusmeedet kohaldatakse aasta jooksul endiselt ning 2022. aastal võeti ajutisi eelarvemeetmeid energiahindade tõusu mõju leevendamiseks. Oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis kavatseb valitsus saavutada 2023. aastal esmase eelarveülejäägi 1,1 % SKPst ja vähendada veelgi kõrget valitsemissektori võla suhet SKPsse ( ). Enamiku energiahindade tõusu või pandeemiaga seotud toetusmeetmete võtmine lõpetatakse järk-järgult 2023. aastaks. Samal ajal kavatseb valitsus majanduskasvu toetamiseks püsivalt vähendada pandeemia ajal rakendatud solidaarsusmaksu ja sotsiaalmakseid. Koos majanduse taastumisega langes töötuse määr 2021. aastal 14,7 %ni, samas kui 2020. aastal oli see olnud 17,6 % ja 2013. aastal haripunktis 27,8 %. Kuigi see näitaja on endiselt üks ELi kõrgemaid, peaks see 2023. aastal veelgi langema. Tööhõive kasv jääb edaspidi eeldatavasti stabiilseks, kui võtta arvesse endiselt jõulist majanduskasvu. Suhtelise vaesuse määr on endiselt kõrge (2020. aastal 17,7 %). Käesolevas aruandes järeldatakse üldiselt, et uute pandeemialainete majanduslikest tagajärgedest ja Venemaa sõjalisest agressioonist Ukraina vastu tingitud keerulistest asjaoludest hoolimata on Kreeka võtnud vajalikke meetmeid oma erikohustuste täitmiseks. Ametiasutused on täitnud mitu erikohustust riigi rahanduse juhtimise, kinnisvaramaksu, puudetoetuste, keskkonnajärelevalve ja õigusemõistmise valdkonnas ning leppinud kokku Kreeka finantsstabiilsuse fondi volituste pikendamises. Kreeka viis lõpule ka laiemad struktuurireformid, sealhulgas riigihankereformi ja justiitsministeeriumi kohtustatistika osakonna loomise. Kreeka ametiasutused on jätkuvalt pühendunud reformide elluviimisele ja nad on kohustunud jätkama meetmete rakendamist, et teha edusamme täitmata kohustuste täitmisel. Euroopa institutsioonid peavad tervitatavaks ametiasutuste tihedat ja konstruktiivset osalemist kõigis valdkondades, julgustavad ametiasutusi tempot hoidma ja vajaduse korral tugevdama jõupingutusi, et enne viimast väljamakset käsitleva otsuse tegemist 2022. aasta lõpus oleks lõpule viidud kõik kokkulepitud reformimeetmed, eelkõige seoses finantssektori poliitika valdkonna reformidega, esmatasandi tervishoiu, katastri, tööõiguse kodifitseerimise ning kokkulepitud eesmärkide saavutamisega võlgnevuste likvideerimiseks. Käesoleva jao ülejäänud osas tuletatakse meelde tõhustatud järelevalve raames tehtud edusamme Kreeka kohustuste kuues põhivaldkonnas, hinnatakse viimase kvartali (edaspidi „käesolev aruandeperiood“) uusimaid saavutusi ning kirjeldatakse veel võtmata reformimeetmeid kehtivate kohustuste raames. Eelarvepoliitika ja struktuurne eelarvepoliitika Kreeka saavutas 2018. ja 2019. aastal oma esmase eelarveülejäägi eesmärgi 3,5 % SKPst. Pärast pandeemia puhkemist aktiveeris Euroopa Komisjon 2020. aastal üldise vabastusklausli, mis võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda eelarvenõuetest, sealhulgas tõhustatud järelevalve raames jälgitavatest Kreeka eelarve-eesmärkidest, tingimusel et see ei ohusta keskpikas perspektiivis riigi rahanduse jätkusuutlikkust. 3. märtsi 2021. aasta teatises ( ) oli komisjoni seisukoht, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures üheks peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema ELi või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aasta lõpuni. Mis puudutab tõhustatud järelevalve raames lõpule viidud struktuurseid eelarvereforme, siis Kreeka on parandanud oma rahanduse juhtimist, viies lõpule oma riigikassa kontode süsteemi rahavoogude jälgimise ja prognoosimise reformi, ning reforminud avaliku sektori tulude sõltumatu asutuse tasustamisstruktuuri, võttes kasutusele spetsiaalse palgaastmestiku, et võimaldada asutusel kvalifitseeritud töötajaid säilitada ja leida. See spetsiaalne palgaastmestik täiendab finantsabiprogrammi raames vastu võetud ühtset palgaastmestikku ja selle võiksid aluseks võtta ka teised üksused. Käesoleval aruandeperioodil on ametiasutused täitnud veel kohustusi riigi rahanduse juhtimise ja maksupoliitika valdkonnas. ·Riigi rahanduse juhtimise valdkonnas on ametiasutused viinud lõpule töö eelarve funktsionaalse klassifitseerimise edasiseks täiustamiseks (osana kontoplaani reformist). See reform võimaldab avaliku sektori kulutuste põhjalikumat analüüsi ja aitab seega parandada majanduspoliitika kujundamist. ·Samuti on ametiasutused viinud lõpule enam kui 200 Kreeka kontrollikoja soovituse rakendamise, et vältida võlgnevuste kuhjumist, ning ulatuslikuma reformi, millega lihtsustatakse eelarvemenetlusi ja kiirendatakse makseid avalikus sektoris.

·Ametiasutused on lõpule viinud ENFIA kinnisvaramaksu reformi. Reformi tulemusel kohaldatakse uusi turupõhiseid kinnisvaramaksu väärtusi, laiendatakse maksubaasi ning parandatakse kinnisvaramaksu õiglust ja majanduslikku tõhusust. Ametiasutused on väljastanud reformijärgsed maksuotsused 2022. aasta kohta ja maksu esimene osamakse tuleb tasuda mais. Ametiasutused on võtnud kohustuse rakendada 2022. aasta oktoobriks järgmisi meetmeid: ·pensioni- ja muud võlgnevused peaksid nüüd saama likvideeritud 2022. aasta augustiks ning sellega oleks kohustus täidetud. Pärast võlgnevuste likvideerimise tempo aeglustumist 2022. aasta esimestel kuudel tähendab see kavaga võrreldes kuuekuulist viivitust muude kui pensionivõlgnevuste puhul ja kahekuulist viivitust pensionivõlgnevuste puhul. Viivitus on suuresti tingitud jätkuvast pandeemiast, energiahindade tõusust, kavandatust aeglasemast IT-täiustuste tegemisest ja varasemate meetmete oodatust väiksemast tulemuslikkusest. Ametiasutused on kavandanud ja juba osaliselt rakendanud lisameetmeid võlgnevuste likvideerimise protsessi kiirendamiseks. Need hõlmavad meetmeid, mille eesmärk on parandada struktuurselt haiglate ja ühistranspordiettevõtete likviidsust, ning sihipäraseid muudatusi pensionide määramise protsessis. ·Maksuhalduse valdkonnas peaks maksukogumise IT-süsteem olema kõigis avaliku sektori tulude sõltumatu asutuse talitustes täielikult toimiv 2022. aasta septembriks ning sellega oleks kohustus täidetud. Süsteem peaks tugevdama asutuse maksude kogumise suutlikkust. Seitsmest moodulist neli toimivad praegu kesksetes maksuhaldustalitustes ja ülejäänud kolm peaksid vastavalt kokkulepitud ajakavale olema toimivad 2022. aasta septembriks. Sotsiaalhoolekanne Tõhustatud järelevalve kontekstis on Kreeka ajakohastanud oma sotsiaalhoolekande süsteemi, viies lõpule ühtse pensionifondi loomise ja sotsiaalse solidaarsissetuleku / garanteeritud miinimumsissetuleku kava kõigi kolme samba kasutuselevõtu ning võttes kasutusele aktiivse tööturupoliitika uue rakendamismudeli. Seni on garanteeritud miinimumsissetulekut saanud ligikaudu 400 000 inimest ning hinnangute kohaselt on kõik neist saanud järgmise kahe aasta jooksul individuaalse tegevuskava. Reformide ja majanduse taastumise tulemusena vähenes vaesuse ohus olevate inimeste osakaal 20,2 %-lt 2017. aastal 17,7 %ni 2020. aastal, kuid on endiselt üks suurimaid ELis. Kreeka vaatas läbi ka kohaliku ühistranspordi toetuste süsteemi, lõi tervishoiuvaldkonna tsentraliseeritud hangete eest vastutava peamise asutuse (EKAPY) ja saavutas tsentraliseeritud hangete 30 % osakaalu haiglate kogukuludes. Käesoleval aruandeperioodil on ametiasutused täitnud veel ühe kohustuse puude hindamise valdkonnas ning teinud tervishoiuteenuste osutajatelt ja ravimitarnijatelt summade tagasinõudmisel edusamme vastavalt ajakavale. ·Ametiasutused võtsid vastu õigusaktid, et kehtestada uus puude hindamise käsitlus, mis põhineb nii meditsiinilistel kui ka võimekusega seotud kriteeriumidel. See uus käsitlus kujutab endast märkimisväärset edasiminekut võrreldes praeguse süsteemiga, mille puhul puuet hinnatakse üksnes meditsiiniliste hinnangute alusel. Eelkõige luuakse vastuvõetud õigusaktidega multidistsiplinaarsed hindamiskomisjonid, kuhu kuuluvad psühholoogid, tegevusterapeudid ja sotsiaaltöötajad, kes kohaldavad käsitletavate isikute võimekuse aspektide hindamiseks Maailma Terviseorganisatsiooni soovitatud metoodikat (WHODAS 2.0). Lisaks varasematele meditsiinilistele hinnangutele võtavad komisjonid arvesse igapäevaseid raskusi sellistes valdkondades nagu kognitiivsed võimed, liikuvus, sotsialiseerumine, tööelu, enesehooldus jne. Seda käsitlust kasutatakse kõigepealt katseprojektina 24 kuu jooksul alates 2022. aasta sügisest, et anda 1 000 puudega inimesele isikliku abi hüvitisi. ·Tervishoiuteenuste osutajatelt ja ravimitarnijatelt summade tagasinõudmine (st ravimitele ja muudele tervishoiuteenustele tehtavatele avaliku sektori kulutustele seadusega kehtestatud ülemmäära ületamine, mis tuleb ravimitarnijatelt ja tervishoiuteenuste osutajatelt tagasi nõuda) edeneb ajakava kohaselt nii ravimite kui ka muude teenuste puhul, mis on tervitatav. Ametiasutused on võtnud kohustuse rakendada 2022. aasta oktoobriks järgmisi meetmeid: ·pärast esmatasandi tervishoiusüsteemi käsitlevate esmaste õigusaktide muudatuste vastuvõtmist võtavad ametiasutused 2022. aasta juuni alguseks vastu teisesed õigusaktid, milles täpsustatakse süsteemi põhielemendid, sealhulgas patsientide registreerimise ja väravavahisüsteemi stiimulid. Ametiasutused on ühtlasi võtnud kohustuse alustada patsientide registreerimist eesmärgiga registreerida süsteemis oktoobri lõpuks 25 % ja 2022. aasta lõpuks 50 % kogu elanikkonnast ning viia juuni lõpuks lõpule registreerimiseks ja vastuvõtuaegade broneerimiseks kasutatava IT-taristu loomine. Juuli lõpuks on süsteemi registreeritud nii palju füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevaid perearste, et võimalik on tagada vähemalt 85 % elanikkonna hõlmatus. Oktoobriks hakkavad ametiasutused rakendama registreerimise ja väravavahisüsteemi positiivsete ja negatiivsete stiimulite kava. Esmatasandi tervishoiusüsteemi reformimine oli finantsabiprogrammi oluline osa, mille üldeesmärgid olid parandada kodanike juurdepääsu tervishoiuteenustele ning tugevdada juhtimist ja suurendada tõhusust. Elanikkonna registreerimine ja tõhus väravavahisüsteem on määrava tähtsusega põhielemendid, mis aitavad neid eesmärke saavutada. Uues raamistikus püütakse need põhielemendid tagada rahaliste stiimulite abil. Kui sellist süsteemi täielikult rakendama hakatakse, võib olla võimalik nimetatud eesmärgid saavutada. Samal ajal võivad raskusi tekitada võrdse juurdepääsu tagamine ja elanikkonna täieliku hõlmatuse eesmärgi saavutamine, mida tuleb hoolikalt jälgida. ·Täita tuleb 2022. aasta keskpaiga eesmärk saavutada tsentraliseeritud hangete 40 % osakaal haiglate kogukuludes; sellega oleks võetud kohustus täidetud. Ametiasutusi kutsutakse üles kavandatud hankeid kiiresti välja kuulutama, et eesmärk saavutada. Finantsstabiilsus ja kohtureformid Pärast viivislaenude märkimisväärset vähendamist 2021. aastal viiakse tähelepanu järk-järgult elujõuliste võlgnike viivislaenudega tegelemisele ning pankade kasumlikkuse ja kapitalipositsiooni püsivale parandamisele. Viivislaenude suhtarv oli 2021. aasta detsembris individuaalsel alusel 12,8 %, olles märkimisväärselt vähenenud (2020. aasta lõpus oli see 30,1 % ja 2019. aasta lõpus 40,6 %). Kasutades varakaitsekava Herakles raames väärtpaberistamist, on kaks neljast süsteemselt olulisest pangast registreerinud 2021. aasta lõpu seisuga ühekohalise viivislaenude suhtarvu ning ülejäänud kaks peaksid saavutama sama eesmärgi hiljemalt 2022. aasta lõpuks. Sellest hoolimata on Kreeka viivislaenude suhtarv euroala kõrgeim. Samuti jätkus 2021. aasta neljandas kvartalis uute viivislaenude piiratud netosissevool, ( ) mida tuleb tähelepanelikult jälgida, kuna pankade varade kvaliteet on endiselt ohus. Lisaks sõltub viivislaenude probleemi edukas lahendamine üha enam maksete vahendajatest, kes vastutavad maksete vahendamise eest väärtpaberistatud ja müüdud laenude puhul. Kuigi pankade bilansside korrastamine vähendas jätkuvalt pankade kapitalipuhvreid ja kasumlikkust, avaldavad 2022. aasta väljavaadetele positiivset mõju väiksem eraldiste vajadus ja sisemine kapitali tootmine tänu suuremale põhitegevusest saadavale tulule. Pankade kapitalipositsioon on aga endiselt üks euroala nõrgimaid ja kapitali kvaliteet tekitab jätkuvalt muret, sest edasilükkunud maksukohustuste osakaal on suur ja suureneb veelgi. Majandusväljavaadetega seotud suurem ebakindlus, mis on kaasnenud Venemaa agressiooniga Ukraina vastu, võib edaspidi pärssida laenumahu kasvu. Mis puudutab tõhustatud järelevalve raames lõpule viidud finantssektori reforme, siis Kreeka kaotas täielikult finantsabiprogrammi raames kehtestatud kapitalikontrollid, viis lõpule maksejõuetusraamistiku põhjaliku reformi, mis hõlmab kohtuvälise restruktureerimise kava ja kohtunikele finantskoolituse pakkumist nende reformide elluviimiseks, ning alustas müügi- ja tagasirendiüksuse loomist. Kreeka finantsstabiilsuse fond töötas välja väljumisstrateegia, et müüa oma osalused süsteemselt olulistes pankades, ning Kreeka kinnitas oma valikukomisjoni volituste vastavust fondi volitustele. Käesoleval aruandeperioodil on finantssektoris tehtud täiendavaid edusamme kokkulepitud meetmete rakendamisel, kuid endiselt on probleeme, eelkõige seoses leibkondade maksejõuetusjuhtumite ja sissenõutud riigigarantiide kuhjumise likvideerimisega. Ametiasutused on täitnud Kreeka finantsstabiilsuse fondiga seotud kohustuse ja algatanud kohtuasjade integreeritud haldussüsteemi hankemenetluse: ·uue maksejõuetusraamistiku kohased platvormid annavad järk-järgult tulemusi, eelkõige seoses vaidluste kohtuvälise lahendamisega, ning pidevalt tehakse uusi täiustusi. ·Leibkondade pooleliolevate maksejõuetusjuhtumite jaoks uute kohtuistungite kuupäevade määramise suundumus on jätkunud, kuid lõplike kohtuotsuste arv on piiratud. ·Samuti kogub hoogu oksjonite korraldamine ja üha suurema osa edukalt lõpuleviidud oksjonite kaudu üleantavatest varadest omandavad muud üksused kui pangad või maksete vahendajad. ·Vaatamata mõningasele edasiminekule on sissenõutud riigigarantiide kuhjumise likvideerimise ajakava muudetud, võttes arvesse kogunenud puudujääke sissenõutud garantiide väljamaksmisel ja ootamatuid õiguslikke probleeme, mis takistavad teatavate nõuete rahuldamist. Ametiasutused hindavad võimalikke lahendusi, et piirata sellest tulenevaid viivitusi asjaomaste nõuete rahuldamisel, ning jäävad kindlaks otsusele jätta kõigi maksete tegemise lõpuleviimise tähtaeg (st 2024. aasta teiseks kvartaliks) muutmata. Uue kohtukorralduse ja kohtunike staatuse seadustiku vastuvõtmine peaks hõlbustama kuhjumise kiiremat likvideerimist ning tagama uue maksejõuetusraamistiku sujuva toimimise.

·Müügi- ja tagasirendiüksuse loomise kontsessiooniprotsess käivitatakse eeldatavasti mais ning kehtestatakse ajutine toetuskava vähekaitstud võlgnikele, et tagada sujuv üleminek uue üksuse tegevuse algusele eelneval ajavahemikul, mis ei ületa eeldatavasti 15 kuud. ·Ametiasutused on Euroopa institutsioonidega kokku leppinud Kreeka finantsstabiilsuse fondi reformis. Eeldatavasti võetakse seadus peagi vastu. Fondi kestust on pikendatud 2025. aasta lõpuni, et fond saaks täita oma kahte eesmärki, milleks on oma vahendite tõhus eraldamine, aidates samal ajal kaasa Kreeka pangandussüsteemi stabiilsuse tagamisele. Reformiga ühtlustatakse fondi juhtimisstruktuuri ja kehtestatakse põhimõtted, millest juhindutakse fondi vahendite eraldamise strateegias. Samuti on ühtlustatud fondi eriõigusi. ·Ametiasutused on algatanud tsiviil- ja kriminaalkohtuasjade integreeritud haldussüsteemi (OSDDY-PP) hankemenetluse. Leping sõlmitakse eeldatavasti 2022. aasta lõpuks ja seda rakendatakse järgneval 36 kuul. Ametiasutused on võtnud kohustuse rakendada 2022. aasta oktoobriks järgmisi meetmeid: ·täielikult tuleb kasutusele võtta dokumentide elektrooniline esitamine halduskohtutes ja ametiasutused kavatsevad selle saavutada 2022. aasta juuni lõpuks, millega oleks kohustus täidetud. Rakendamisel on tehtud edusamme ning platvorm, mis võimaldab pooleliolevate menetluste käigus esitada esialgseid seisukohti, memorandumeid ja menetlusdokumente, on valmis ja hakkab täielikult toimima 2022. aasta juunis. Funktsioonide laiendamise katseetapp käivitati kavandatust kaks kuud hiljem, kuna töövõtja poolel tekkis viivitusi. ·Finantssektoris kokkulepitud tegevuse raames võetakse mitmesuguseid konkreetseid meetmeid, eelkõige seoses leibkondade maksejõuetusjuhtumite ja riigigarantiide kuhjumisega. Samuti esitavad ametiasutused parlamendile õigusemõistmise valdkonna laiema reformi, nimelt uue kohtukorralduse ja kohtunike staatuse seadustiku. Selle seadustikuga tehakse mitmesuguseid parandusi seoses õigusemõistmiskohustuste täitmisega, kohtunike ametialase hindamise ja edutamisega, nende distsiplinaarraamistikuga ning kohtumenetluste tulemuslikkuse ja tõhususe suurendamise meetmetega. Seadustik esitati 13. mail 2022 õigus- ja parlamentaarküsimuste peadirektoraadile ning see on kavas esitada parlamendile mai lõpuks. Seadustik jõustub kohe pärast seda, kui välja arvata kohtunike hindamise eeskirjad, mis jõustuvad kohtu uue tööaasta alguses. Peale selle võtavad ametiasutused mai lõpuks vastu viimase teisese õigusakti, et tööd saaks alustada kohtustatistika osakond (JustStat), mille ülesanne on koguda, koondada, töödelda ja avaldada Kreeka kohtute ja prokuratuuride andmeid õigusemõistmise kohta; samuti peaks osakond tagama kohtustatistika kvaliteedi ja seda pidevalt parandama. Töö- ja tooteturg Seoses tõhustatud järelevalve raames tehtud töö- ja tooteturu reformidega viis Kreeka lõpule deklareerimata tööd käsitleva tegevuskava rakendamise, ajakohastas 2019. aasta veebruaris ja 2022. aasta jaanuaris miinimumpalka seaduses 4172/13 sätestatud korras, vaatas läbi häiringute liigituse, lihtsustas investeerimislubade andmise menetlusi kokkulepitud sektorites, sealhulgas transpordi, hariduse, turismi, sotsiaalhoolekande ja vesiviljeluse sektoris, ning sõlmis lepingu asjaomase infosüsteemi kasutuselevõtuks. Energeetikasektoris võttis Kreeka kasutusele elektrituru sihtmudeli ja leppis kokku monopolidevastases õiguskaitsevahendis, mis võimaldab Kreeka omanduses oleva elektrienergiaturgu valitseva ettevõtja Public Power Corporation konkurentidel osta rohkem elektrit pikema aja jooksul, lõpetades seeläbi kauakestnud monopolidevastase juhtumi. Käesoleval aruandeperioodil on ametiasutused ajakohastanud miinimumpalka ja täitnud veel ühe kohustuse majandustegevuse ja tooteturgude järelevalve eesmärgil tehtavate kontrollide valdkonnas: ·reaktsioonina kõrgele inflatsioonile tegid ametiasutused pärast väljakujunenud, kuid täiustatud ja lühendatud konsultatsiooniprotsessi 1. mail 2022 otsuse tõsta miinimumpalka, tõstes seega miinimumpalka 2022. aastal teist korda. 1. mail 2022 tõusis miinimumpalk 7,5 % ( ). See tõus järgnes tagasihoidlikule 2 % tõusule, mida rakendati 1. jaanuaril 2022 pärast miinimumpalga kolmeaastast külmutamist. Miinimumpalga kindlaksmääramiseks järgisid ametiasutused muudetud seaduses 4172/13 esitatud korda. Konsultatsiooniprotsessi käigus soovitasid eri sotsiaalpartnerid, uurimisinstituudid ja teised osalejad erineva ulatusega palgatõuse tagasihoidlikumatest märkimisväärsemateni, et leevendada kõrgest inflatsioonist tulenevat ostujõu vähenemist ja kaitsta väikese sissetulekuga töötajaid, arvestades, et riigis saab ligi 28 % töötajatest miinimumpalka. Ametiasutuste hinnangul ei ületaks reaalpalga kasv 2022. aastal tootlikkuse kasvu – tegelikult eeldavad nad, et hoolimata miinimumpalga tõusust väheneksid 2022. aastal tegelikud hüvitised töötaja kohta majanduses tervikuna oluliselt. Need hinnangud on üldjoontes kooskõlas komisjoni 2022. aasta kevadprognoosiga, milles siiski eeldatakse, et miinimumpalk avaldab palkade kogutõusule suuremat mõju, samal ajal kui tegelikud hüvitised töötaja kohta peaksid prognooside kohaselt samuti vähenema. Konkurentsivõime (mõõdetuna tööjõu ühikukuluna) ( ) oli enne pandeemiat paranenud, peamiselt tänu palkade vähenemisele ja üha enam tootlikkuse suurenemise toel. 2021. aastal kasvas tööviljakus ( ) 7,8 % ja selle kasvumäär peaks 2022. ja 2023. aastal olema keskmiselt 2,0 %. Võttes arvesse seda ja miinimumpalga tõusu eeldatavat mõju üldisele palgakasvule, peaks Kreeka tööjõu ühikukulu samal perioodil veidi suurenema, kuid vähem kui ELis tervikuna. Hiljutistele edusammudele vaatamata moodustavad Kreeka ekspordibaasi aga jätkuvalt eelkõige väikese tehnilise keerukusega tooted ning ekspordi suhe SKPsse on väike ( ). ·Ametiasutused viisid lõpule kontrolliraamistiku reformi, võttes vastu viimased teisesed õigusaktid keskkonnakaitse valdkonnas. Need õigusaktid võimaldavad aktiveerida jõustamise korraldusmudeli, mis aitab inspektoritel teha jõustamisotsuseid kooskõlas eelnevalt kindlaksmääratud kriteeriumidega ja hõlbustab ühtlustatud tegutsemist jõustamissüsteemi rakendamisel. Ametiasutused on võtnud kohustuse rakendada 2022. aasta oktoobriks järgmisi meetmeid: ·viia lõpule tööõiguse kodifitseerimine. Kuigi kodifitseerimisprotsess on alanud, on kohustuse täitmiseks vajalike konsolideeritud tekstide vastuvõtmise tähtaega pikendatud 2022. aasta oktoobrini, kuna hiljuti viidi ellu oluline avaliku tööturuasutuse reform, mis pidi olema osa kodifitseerimisprotsessist. Kodifitseeritud õigusaktide eelnõud esitatakse juuniks. ·Seoses katastrireformiga on katastriüksuste kaardistamine viimases kvartalis kavakohaselt edenenud ja 65 % kõigist omandiõigustest on registreeritud või esitatakse avalikult 2022. aasta septembri lõpuks. Metsakaartide ratifitseerimine on taas edasi lükkunud, mis võib katastri valmimise ajakava veelgi pikendada. Viivitus on tingitud hiljutisest õiguslikust muudatusest, millega võeti umbes 5 %-lt riigi territooriumist ära „metsa“ staatus, st kaotati eeldus, et tegemist on riigi omandiga. Kuigi see muudatus lahendab mõned pikaajalised probleemid, tuleb selle tõttu läbi vaadata kehtivad katastriüksuste kaardistamise lepingud ja see tekitab katastrireformi elluviimisel uute õiguslike probleemide ohtu. 95 % metsakaartide ratifitseerimise ajakava pikendati kahe kuu võrra, 2022. aasta septembrini, et võtta arvesse uut olukorda. Selleks et vältida edasisi viivitusi metsakaartide ratifitseerimise ja katastriüksuste kaardistamise lõpuleviimisel, on ametiasutused leppinud kokku, et vastu võetakse õigusnorm, mis võimaldab eespool nimetatud 5 % puhul Kreeka territooriumist riigi omandiõiguse tühistada. Kreeka uute katastribüroode loomise tempo on aeglustunud juhtivtöötajate vähesuse tõttu, kuid nende värbamisega tegeletakse. Ametiasutusi kutsutakse üles muudetud ajakavast kinni pidama ja viima reformi 2022. aasta detsembriks täielikult lõpule. Seoses käesoleval aruandeperioodil rakendatud laiemate reformidega võtsid ametiasutused vastu viimase teisese õigusakti, mis on riigihangete seaduse rakendamiseks olulise tähtsusega. See õigusakt käsitleb sellise uue juriidilise isiku loomist, kes töötab välja uue integreeritud süsteemi tehniliste kirjelduste jaoks ja tehniliste tööde kulude arvestamiseks ning hooldab seda. Samuti on ametiasutused koostanud ja ministrite nõukogus heaks kiitnud kõrgharidusseaduse eelnõu. Selle seadusega ajakohastatakse ja suurendatakse kõrgharidusasutuste organisatsioonilist ja haridusalast autonoomiat, paindlikkust ja tõhusust ning detsentraliseeritakse ja ühtlustatakse nende juhtimine. Eelnõu esitatakse parlamendile eeldatavasti 2022. aasta juunis. Kreeka varade ja osaluste haldamise amet ning erastamine Tõhustatud järelevalve kontekstis võttis Kreeka varade ja osaluste haldamise amet vastu oma kaks esimest strateegilist kava 2018. ja 2022. aastal, viis oma portfelli kuuluvate riigi omanduses olevate ettevõtete suhtes ellu rea juhtimisreforme ning lõpetas nendes ettevõtetes ulatuslikud juhatuse koosseisude läbivaatamiste ja ametissenimetamiste tsüklid, algatas ümberkorraldussekkumised peamistes riigi omanduses olevates ettevõtetes (kuigi kinnisvarahaldus vajab endiselt suurt tähelepanu) ning hakkas andma dividenditulu. Kreeka Vabariigi varaarendusfond tegi mitu erastamistehingut, mille hulka kuulusid Hellinikoni tehing, Ateena rahvusvahelise lennujaama kontsessioonilepingu pikendamine, maagaasi ülekandesüsteemi halduri DESFA müük 66 % ulatuses ja Alimose sadama kontsessioon, ning sai seeläbi 2,4 miljardit eurot erastamistulu. Käesoleval aruandeperioodil on Kreeka varade ja osaluste haldamise amet hakanud rakendama 2022. aasta jaanuaris heaks kiidetud strateegilist kava, sealhulgas juhatuse liikmete väljavahetamist ameti portfelli kuuluvates äriühingutes, kuid mõningaid meetmeid on vähendatud ebakindluse tõttu seoses ameti dividenditulu liikumisega. Koordineerimismehhanismi rakendamine on edenenud selliste teiseste õigusaktide väljaandmisega, mis on vajalikud Ateena linnatranspordiorganisatsiooniga (OASA) sõlmitud tulemuslikkuslepingu rakendamiseks ning edasisteks sammudeks, et ajakohastada kohustusi käsitlevad aruanded, milles sätestatakse ameti portfelli kuuluvate riigi omanduses olevate ettevõtete peamised tulemusnäitajad. Erastamise valdkonnas on edenenud varade arendamise kava rakendamine ja vastu on võetud ajakohastatud kava, milles on sätestatud järgmised sammud selles käsitletud tehingute tegemiseks. Ametiasutused on võtnud kohustuse rakendada 2022. aasta oktoobriks järgmisi meetmeid seoses avaliku sektori varade haldamisega ning varade ja osaluste haldamise ametiga:

·võtta vastu õigusaktid riigi omanduses olevate ettevõtete institutsioonilise raamistiku ajakohastamiseks, sealhulgas ameti portfelli kuuluvate ettevõtete sõltumatu äritegevuse kohta. Pärast õigusakti eelnõu esitamist parlamendile võetakse reform eeldatavasti vastu juuniks. See peaks olema oluline reform, millega tugevdatakse riigi omanduses olevate ettevõtete juhtimist. ·Töötada välja riigi kinnisvaraettevõtte terviklik strateegia, et saavutada kogu kinnisvaraportfelli puhul ulatuslikud tootluseesmärgid. Amet eeldab, et strateegia valmib 2022. aasta mai lõpuks. ·Käivitada üksikasjalik teostatavusuuring olümpiaspordikeskuse (OAKA) kohta osana selle tulevasest üleandmisest Kreeka varade ja osaluste haldamise ametile. Ametiasutused eeldavad, et seda tehakse 2022. aasta juuniks. ·Viia lõpule sellise nõuetele vastava kinnisvara üleandmine, mis kuulub riigi kinnisvaraettevõtte 2018. aasta paketti. Eelkõige seoses varade arendamise kava kohaste erastamistehingutega püüavad ametiasutused aktiivselt teha edusamme järgmistes valdkondades: ·Kreeka Vabariigi varaarendusfond (TAIPED) on lähedal riikliku gaasiettevõtte (DEPA) taristu erastamise lõpuleviimisele, mis peaks eeldatavasti edukalt toimuma märkimisväärse, 733 miljoni euro suuruse pakkumuse alusel (fondi 65 % osaluse puhul vastab see 476 miljonile eurole). See erastamistehing on väga oluline, kuna Itaalia äriühingust ostja peaks aitama kaasa riigi gaasijaotusvõrgu parandamisele ja laiendamisele. ·Vaatamata mõningatele edusammudele tekib Egnatia kiirtee tunnelite ehitustööde lõpuleviimisel ja kasutuslubade saamisel aina enam viivitusi ja on oht, et kiirtee pole 2022. aasta lõpuks valmis valitud kontsessionäärile üleandmiseks, nagu oli algselt plaanitud. Seetõttu võib riigil tekkida kohustus maksta kontsessionäärile hüvitist, kui kontsessionäär võtab üle ehitustööde ja kasutuslubadega tegelemise ning kannab nendega seotud kulud. Kontsessiooni väärtuse moodustavad ligi 1,5 miljardi euro suurune ettemakse ning kontsessionääri korrapärased iga-aastased maksed. ·Käimasolev hankemenetlus Lõuna-Kavala maa-aluse maagaasihoidla kontsessiooni andmiseks, mis on eriti oluline energiavarustuskindluse parandamiseks, saab edasi minna alles siis, kui energeetikasektorit reguleeriv asutus on teinud otsuse oma tariifide kehtestamise raamistiku kohta. Otsuse tegemine on viibinud ja nüüd tehakse see eeldatavalt 2022. aasta mai lõpuks. ·Muud pooleliolevad tehingud, eelkõige piirkondlike sadamate ja Gournes Heraklioni tehing (endise Ameerika sõjaväebaasi osa arendamine Kreetal), edenevad jõudsalt. Ametiasutused jätkavad varade arendamise kava rakendamist. Avalik haldus Tõhustatud järelevalve kontekstis viisid ametiasutused lõpule alaliste sekretäride ja kõigi peadirektorite ametisse nimetamise osana avaliku halduse depolitiseerimisest, kavandatud liikuvuse ja töötulemuste hindamise tsüklid ning avaliku halduse integreeritud personalijuhtimise süsteemi põhielementide, täpsemalt organisatsiooni struktuuri skeemide ja ametijuhendite loomise. Selleks et suurendada õigusaktide kodifitseerimise kaudu õiguskindlust ja õiguskaitse kättesaadavust, on ametiasutused sõlminud lepingu, mille alusel eeldatavasti luuakse 2024. aastaks riiklik kodifitseerimisportaal. Samuti viisid nad lõpule oma riikliku korruptsioonivastase kava (2018–2021) rakendamise. Käesoleval aruandeperioodil täitsid ametiasutused veel ühe kohustuse korruptsioonivastase võitluse valdkonnas: ·ametiasutused on kehtestanud olulised meetmed riikide korruptsioonivastase ühenduse (GRECO) neljandas hindamisvoorus esitatud ülejäänud kolme soovituse rakendamiseks. Paljud meetmed kehtestatakse kohtukorralduse ja kohtunike staatuse seadustikuga, mis esitati 13. mail õigus- ja parlamentaarküsimuste peadirektoraadile ning on kavas esitada parlamendile 2022. aasta mai lõpuks. GRECO vaatab oma 2023. aasta aruandes esitatud soovitused ametlikult uuesti läbi. Seoses käesoleval aruandeperioodil rakendatud laiemate reformidega on ametiasutused teinud edusamme kontrolli tugevdamisel ametiisikute töölevõtmise ja palkade üle. Esiteks on ette valmistatud alaliste ja ajutiste õpetajate vajaduste hindamine ning see viiakse eeldatavasti lõpule 2022. aasta maiks, pärast seda kui haridus- ja usuasjade ministeerium on hinnangu läbi vaadanud. See peaks parandama selliste ametikohtade prognoositavust, millega on varem kaasnenud selliste ajutiste ametikohtade arvu suur kasv, mis muudeti hiljem sageli alaliseks. Teiseks valmistasid ametiasutused ette õigusaktide muudatused, et käsitleda hulka täheldatud kõrvalekaldeid ühtsest palgaastmestikust, ning need võetakse eeldatavasti vastu 2022. aasta mai lõpuks. Need hõlmavad sätteid, millega tagatakse järjepidevus töötasu maksmisel juhtivatel ametikohtadel töötajatele ja reisikulude hüvitamisel. Lõpule on viidud uue metoodika koostamine hüvitiste andmiseks ohtliku ja raske töö eest ja see on kavas kasutusele võtta 2022. aasta augustiks. Samuti on alustatud haridus- ja usuasjade ministeeriumi alalise sekretäri ametisse nimetamise protsessi, mis peaks lõppema 2022. aasta juuliks. MAKROMAJANDUSLIK ARENG Hoolimata järjestikuste pandeemialainete põhjustatud pikaajalisest ebakindlusest taastus Kreeka majandus 2021. aastal kiiresti, nii et kasv korvas peaaegu täielikult alates 2020. aastast toimunud järsu majanduslanguse. Kreeka reaalne SKP kasvas 2021. aastal 8,3 %, mis kajastab oodatust paremat turismihooaega, samal ajal kui eratarbimine jõudis peaaegu täielikult pandeemiaeelsele tasemele tänu valitsuse rakendatud tulemuslikule erakorralisele sissetulekutoetusele ja kogunenud säästude kasutamisele. Majanduskasvu soodustas ka erainvesteeringute märkimisväärne hoogustumine, mida toetasid valitsuse toetusmeetmed ettevõtjatele, ning Kreeka taaste- ja vastupidavuskava ning Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi meetmete järkjärguline kasutuselevõtt. Kaupade eksport kasvas jätkuvalt, kuna riik saab kasu ELi ja teiste kaubanduspartnerite taastumisest. Samal ajal mõjutavad tõusvad energiahinnad jätkuvalt reaaltulu ja jooksevkonto puudujääki. Eelkõige rahvusvahelise energiahindade tõusu tõttu suurenes koguinflatsioon 2022. aasta aprillis märkimisväärselt, jõudes 9,4 %ni võrreldes keskmiselt 0,6 %ga 2021. aastal. Majanduse areng 2022. aasta esimestel kuudel, enne Venemaa sõjalist agressiooni Ukraina vastu, andis märku, et Kreeka majanduse taastumine on hoogustumas. 2022. aasta kahel esimesel kuul osutasid sagedasti esitatavad näitajad erasektori kulutuste suurenemisele, samal ajal kui majandususaldus püsis kuni veebruari lõpuni tugevana, nagu näitasid nii tarbijate kui ka ettevõtlussektori kindlustunne. Varajased turisminäitajad osutasid sellele, et Kreekal oli tulemas hooaeg, samal ajal kui valitsus rakendas toetusmeetmeid, et osaliselt leevendada kõrgete energiahindade negatiivset mõju netotulule. Venemaa sissetung Ukrainasse sunnib ümber hindama kõigi liikmesriikide, sealhulgas Kreeka majandusväljavaateid. Sõda mõjutab Kreeka majandust eeldatavasti kolme peamise kanali kaudu. Esiteks on sõda veelgi tõstnud ülemaailmseid energiahindu, mis tõenäoliselt süvendavad riigisisest inflatsioonisurvet ja vähendavad leibkondade reaalset kasutada olevat tulu. Valitsuse toetusmeetmed, miinimumpalga tõstmine alates 2022. aasta maist ja endiselt suured säästud peaksid siiski osaliselt leevendama negatiivset mõju eratarbimisele. Teiseks, kuigi finantssektori otsesed riskid seoses Venemaaga on väga piiratud, võivad suurenenud ebakindlus ja soovimatus võtta riske ning suurenenud tarneraskused põhjustada viivitusi mõne uue investeerimisprojekti käivitamisel. Ekspordi kasv tõenäoliselt väheneb, pidades silmas ELi ja maailmamajanduse kui terviku prognoositavat aeglustumist. Sellest hoolimata eeldatakse, et turismisektor jääb vastupanuvõimeliseks, kuna Venemaalt, Ukrainast ja Valgevenest saabuvad turistid moodustavad vaid väikese osa turistide koguarvust. Seda arvesse võttes on SKP reaalkasv komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 3,5 % ja 2023. aastal 3,1 %. Inflatsioon peaks jõudma haripunkti 2022. aasta teises kvartalis ja jääma seejärel kõrgeks, enne kui see 2023. aastal väheneb. Inflatsiooni tõusu peamised põhjused on rahvusvaheliste nafta- ja gaasihindade tõus, samal ajal kui toiduainete hindu mõjutab peamiste sisendikulude, näiteks väetise- ja transpordikulude tõus. Prognooside kohaselt on koguinflatsioon 2022. aastal 6,3 % ja 2023. aastal 1,9 %. Olukord Kreeka tööturul on veelgi paranenud, kuid töötus on endiselt üks ELi suurimaid. Sihipärased tööhõive toetamise meetmed tundlikes sektorites on võimaldanud tööandjatel pärast koroonaviiruse kriisi algust töökohti säilitada ja soodustavad majanduse taastumist. Töökohtade loomine kasvas 2021. aasta teisel poolel jõudsalt ning peaks jätkuma ka 2022. aastal, hoolimata majandustegevuse üldisest aeglustumisest selle aasta inflatsioonisurve tõttu. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks töötuse määr olema 2022. aastal 13,7 % ja 2023. aastal 13,1 %. Pikaajaline töötus, mis on alates 2015. aastast vähenenud, vähenes veelgi ja jõudis 2020. aasta 10,5 %-lt 2021. aastal 9,2 %ni. Miinimumpalga tõstmine alates 2022. aasta maist peaks toetama nominaalpalga kasvu aasta teises pooles, võttes arvesse, et peaaegu 28 % riigi töötajatest saab miinimumpalka ( ). 2023. aastaks välja kuulutatud maksukärbetel on eeldatavasti positiivne mõju netotulule, investeeringutele ja tööhõivele (vt eelarve arengut käsitlev punkt allpool).

Venemaa agressioon Ukraina vastu on suurendanud majandusväljavaateid ohustavad langusriske. Prognoos põhineb tehnilistel eeldustel ülemaailmsete energiahindade tõusu kestuse ja ulatuslikkuse ning ülemaailmsete väärtusahelate häirete kohta. Kodumajapidamiste kulutuste prognoosid ja investeeringute dünaamika on nende eelduste suhtes väga tundlikud. Kreeka energiavarustuse katkemine kujutab endast veel üht langusriski. Ebakindlus puudutab ka turismihooaega, kuna leibkondade reaalne kasutada olev tulu turistide päritoluriikides võib inflatsiooni tõttu vähendada, olgugi et varajasi broneeringuid on endiselt palju. Positiivne on, et head kaupade ekspordi näitajad eelmisel perioodil, mil tarnehäired olid suurenenud, osutavad sellele, et Kreeka eksport on muutunud vastupanuvõimeliseks, mis võib tähendada riigi välismajanduse tulemuste paremaid väljavaateid. Tabel 1. Peamiste makromajanduslike muutujate kokkuvõte (%) Allikas: Euroopa Komisjon EELARVE ARENG Tõhustatud järelevalve raames jälgitav esmane eelarvepuudujääk oli Kreekas 2021. aastal 5,5 % SKPst. See on 2,1 protsendipunkti väiksem kui komisjoni 2021. aasta sügisprognoosis prognoositud. Paranemine tuleneb peamiselt nominaalse SKP kiiremast kasvust ning maksubaaside soodsamatest arengusuundumustest, eelkõige ettevõtete ja üksikisikute tulu puhul. See selgitab paranemist ligikaudu 1,8 protsendipunkti ulatuses. Seoses majanduse taastumisega olid ka kulutused sotsiaalhüvitistele oodatust väiksemad. Enamik pandeemia sotsiaalsete ja majanduslike kulude leevendamiseks võetud eelarvemeetmeid kaotatakse järk-järgult 2022. aastal. Enamikust meetmetest on juba 2022. aasta maiks loobutud ja aasta lõpuks lõpetatakse järk-järgult ülejäänud meetmete rakendamine, nt laiendatud värbamistoetuse kava, mille eesmärk on luua 50 000 uut töökohta, toetades sotsiaalkindlustusmakseid kuue kuu jooksul iga uue töölepingu kohta, ja suuremad tervishoiukulud, mis on osaliselt seotud vaktsineerimiskampaaniaga. Pandeemiaga seotud meetmete mõju eelarvele peaks 2022. aastal ulatuma 1,8 %ni SKPst (2021. aastal oli see 7,2 % SKPst). Võttes arvesse energiahindade tõusu, on valitsus võtnud märkimisväärseid ajutisi meetmeid, et leevendada nende negatiivset mõju leibkondadele ja ettevõtjatele. Nende meetmete kogumaht on 2022. aastal hinnanguliselt 2,3 % SKPst, kuid nende otsene mõju eelarvele piirdub 1,1 %ga SKPst, kuna osa nendest kuludest kaetakse taastuvatest energiaallikatest saadavast juhuslikust tulust, mis tuleneb elektrihindade tõusust (1,2 % SKPst). Meetmed hõlmavad järgmist. I)Meetmed suuremate elektritarbimise ja gaasikütte kulude leevendamiseks Need kujutavad endast leibkondadele ja ettevõtjatele antavaid toetusi, mis sõltuvad kehtivate elektrihindade kasvust üle teatava lävendi. Kodumajapidamiste puhul katab toetus keskmiselt 80 % hinnatõusust, mis ületab lävendit (st 90 % hinnatõusust esimese 150 KWh puhul kuutarbimisest ja 70 % hinnatõusust järgmise 150 KWh puhul), ning vähekaitstud kodumajapidamiste puhul 95 %. Toetust ei anta tarbimise selle osa suhtes, mis ületab 300 KWh. Ettevõtjad saavad toetust, mis katab 2022. aasta esimesel ja teisel poolaastal vastavalt 40 % ja 30 % hinnatõusust. Väga väikestele ettevõtjatele anti 2022. aasta esimesel neljal kuul lisatoetust, mis kattis selle perioodi tarbimise puhul kokku 80 % hinnatõusust. Ametiasutused andsid ka täiendavat küttetoetust, et leevendada maagaasihindade järsu tõusu mõju ajavahemikul 2022. aasta jaanuarist aprillini. Nende toetuste kogusumma peaks aasta lõpuks jõudma 1,9 %ni SKPst, kusjuures eeldatav eelarvekulu on 0,7 % SKPst. Eespool nimetatud toetuste suurus määratakse kindlaks valemiga, mis tagab, et meede on ajutine ja kaotab kehtivuse, kui energiahinnad langevad alla teatava lävendi. Ametiasutused kavatsevad kasutada selle meetme eeldatavate eelarvekulude katmiseks heitkogustega kauplemise süsteemi kaudu saadavaid suurenenud tulusid. II)Meetmed seoses suure inflatsiooni mõjuga vähekaitstud kodumajapidamistele Vähekaitstud kodumajapidamistele, sealhulgas väikese sissetulekuga pensionäridele, invaliidsushüvitiste saajatele ja kindlustamata eakatele anti 200eurone vautšer. 2022. aasta aprillis tehti täiendav garanteeritud miinimumsissetuleku ja lapsetoetuse makse, et leevendada suurenenud inflatsiooni mõju. Lisaks anti toetust loomakasvatajatele, et kompenseerida söödakulude suurenemine. Nende ühekordsete maksetega seotud hinnanguline eelarvekulu on 2022. aastal 0,2 % SKPst. III)Meetmed seoses kõrgete kütusehindade mõjuga Ametiasutused otsustasid toetada isikuid, kelle perekonna deklareeritud aastatulu on kuni 30 000 eurot, kolme kuu jooksul kütusekulude katmisel 40eurose ettemaksekaardiga. Lisaks toetatakse diislikütuse ostmist 0,12 euroga liitri kohta, samal ajal kui taksojuhid said suurenenud kütusekulude katmiseks ühekordse 200 euro suuruse hüvitise. Nende meetmetega seotud eelarvekulud peaksid 2022. aastal ulatuma 0,1 %ni SKPst. IV)Sihipärased maksukärped Ametiasutused otsustasid pikendada 2022. aasta juunis kehtetuks muutuma pidanud vähendatud käibemaksumäära kohaldamist transpordi suhtes 2022. aasta detsembrini, vähendada alates 2022. aasta aprillist põllumajandusväetiste käibemaksumäära 13 %-lt 6 %ni ning tagastada põllumajandustootjatele 2022. aastal kogutud diislikütuse erimaksu. Tulu vähenemise ulatus on hinnanguliselt 0,1 % SKPst. Võttes arvesse, et kulud ületavad eeldatavasti algseid eelarve ülemmäärasid, võtsid ametiasutused aprilli alguses vastu 2 miljardi euro suuruse lisaeelarve (1,0 % SKPst). See võimaldab suurendada valitsemissektori üksuste kulutusi kõrgete energiahindadega seotud meetmetele ja kuludele. Ebakindlusega arvestamiseks näeb komisjon 2022. aastaks ette lisaassigneeringuid mahus 0,4 % SKPst, mida on arvesse võetud ka Kreeka stabiilsusprogrammi prognoosides. Nende assigneeringute üle hääletatakse eeldatavasti teise lisaeelarve hääletusel 2022. aasta septembriks. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks esmane eelarvepositsioon olema 2022. aastal puudujäägis 1,9 % SKPst ja jõudma 2023. aastal ülejäägini 1,3 % SKPst, mis on ametiasutuste prognoosidega kooskõlas. Eelarvepositsiooni paranemine võrreldes 2021. aastaga on peamiselt tingitud majanduse jätkuvast taastumisest ja eelarvetoetusmeetmete järkjärgulisest kaotamisest. Kreeka 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohased prognoosid on väga sarnased: prognoositud esmane eelarvepuudujääk on 2022. aastal 2,0 % SKPst ( ) ja 2023. aastal on esmane eelarveülejääk 1,1 % SKPst. Prognoosis võetakse arvesse ametiasutuste kavatsust teha 2023. aastal püsivaks kaks majanduskasvu soodustavat maksukärbet, mille rakendamist on stabiilsusprogrammis kirjeldatud kohaldatavate ELi eelarve-eeskirjade järgimisest sõltuvana. Ametiasutused märkisid oma stabiilsusprogrammis, et nad kavatsevad alates 2023. aastast säilitada praeguse sotsiaalmaksete ja solidaarsusmaksu vähendatud määra. Nende meetmete eesmärk on vähendada leibkondade suurt maksukoormust (enne pandeemiat oli maksukiil Kreekas kaks protsendipunkti suurem kui euroala keskmine ), toetada tööjõunõudlust ja suurendada leibkondade kasutada olevat tulu, millel on eeldatavasti positiivne mõju tarbimisele ja majanduse üldisele taastumisele. Need tuginevad meetmetele, mis kehtestati algselt 2021. ja 2022. aastaks, et leevendada pandeemia mõju, ja mille kehtivus lõpeks käesoleva aasta lõpus. Eelkõige muudetakse nende meetmetega püsivaks sotsiaalmaksete ajutine vähendamine kolme protsendipunkti võrra (millest 1,8 protsendipunkti moodustab tööandjate sotsiaalmaksete vähendamine ja 1,2 protsendipunkti töötajate sotsiaalmaksete vähendamine) ning pandeemia ajal võimaldatud vabastus solidaarsusmaksust. Solidaarsusmaksu maksubaas on üksikisiku tulumaksu omast erinev, mis võimaldab maksusüsteemi veelgi lihtsustada. Nende meetmetega seotud hinnanguline eelarvekulu on 0,8 % SKPst aastas. Stabiilsusprogrammi kohaselt sõltub selle poliitikameetme rakendamine sellest, kas meede on kooskõlas alates 2023. aastast kohaldatavate Euroopa eelarve-eeskirjadega. Pärast Kreeka stabiilsusprogrammi esitamist ja komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi tähtpäeva teatas valitsus uuest meetmepaketist, mille eesmärk on tegeleda energiahindade tõusu tagajärgedega. Esiteks teatas Kreeka uuest elektri hulgimüügihinna vähendamise mehhanismist, mis võetakse kasutusele 1. juulil 2022. Teiseks kohaldatakse kehtivat toetuskava (vt eespool punkt i) kuni 2022. aasta lõpuni ja seda laiendatakse alates 2022. aasta maist, et katta esimese 300 KWh puhul kuutarbimisest ja 300 KWh ületava osa puhul kuutarbimisest suurem osa hinnatõusust ning et kohaldada kava kõigi elukohtade, st mitte ainult peamise elukoha suhtes. Peale selle antakse tagasiulatuvat toetust, et katta 60 % peamise elukoha 2021. aasta detsembri kuni 2022. aasta mai elektriarvetest. Nende meetmete maht peaks 2022. aastal ulatuma 0,4 %ni SKPst. Ametiasutused kavatsevad katta nende meetmete kulud ja hulgimüügihinna vähenemise tõttu taastuvatest energiaallikatest saamatajäänud maksutulu energiatootjate juhusliku tulu suhtes kehtestatud uue erakorralise 90 % maksuga ajavahemikul 2021. aasta oktoobrist kuni 2022. aasta juunini (0,3 % SKPst) ja osa reservi kasutamisega (0,4 % SKPst), mida käsitleti juba komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis. Komisjoni talitused hindavad praegu uute meetmete vastavust suunistele, mis on esitatud komisjoni teatises REPowerEU kohta ( ) ja asjakohastes ELi õigusaktides. Hoolimata oodatust parematest eelarve täitmise tulemustest 2021. aastal on eelarveriskid endiselt märkimisväärsed. Suurimat prognoosiga seotud ohtu kujutab enesest energiaturge ümbritsev ebakindlus, sest see võib suurendada energiatoetuste kulusid ja tekitada vajaduse täiendavate toetusmeetmete järele, isegi kui energiahindade tõusust tulenev suurem tulu leevendaks mõnevõrra kulusid. Mis puudutab pandeemiat, siis vaatamata sellele, et kadumas on lühiajaline oht, et kehtivaid erakorralisi meetmeid tuleb pikendada, püsib siiski oht, et toetusmeetmete osana antud tagatised nõutakse lähiaastatel sisse. Hiljutised või kavandatavad finantspoliitilised kokkulepped, sealhulgas vähem kaitstud võlgnike omandis olevate varade müügi- ja tagasirendikava, võivad sõltuvalt nende lõplikust statistilisest liigitusest põhjustada puudujääki ja võlga suurendavat mõju. Riskid tulenevad ka pooleliolevatest kohtuasjadest, eelkõige juhtumist, mis käsitleb lisapensionide ja hooajaliste lisatasude kärbete tagasiulatuvat hüvitamist, ning riigi kinnisvaraettevõtte (ETAD) vastu algatatud kohtuasjadest. Positiivne on aga see, et äriühingute kasumlikkus võib jätkuvalt ootusi ületada, nagu 2021. aasta eelarvetulemuste puhul. VALITSEMISSEKTORI RAHASTAMINE

Kreeka maksis oma Rahvusvahelise Valuutafondi laenud enne lõpptähtaega tagasi. Kreeka maksis oma järelejäänud laenud fondile 2022. aasta aprilli alguses ennetähtaegselt tagasi. Tagasimakse summa ulatus 1,9 miljardi euroni. Nende laenude lõpptähtajad oleks esialgse graafiku kohaselt peamiselt saabunud ajavahemikul 2023–2024. Ennetähtaegset tagasimaksmist võimaldasid Kreeka paranenud finantsseisund, soodsad rahastamistingimused ja suur rahapuhver. Kreeka peaks 2022. aasta lõpus osaliselt ennetähtaegselt tagasi maksma Kreeka laenulepingu alla kuuluvad laenud. Rahapuhver, mida toetavad uute võlakirjade emiteerimine ning taaste- ja vastupidavusrahastu esimene osamakse, on endiselt suur. 2022. aasta aprilli lõpuks on Kreeka kogunud turult edukalt 1,5 miljardit eurot, taasavades 2027. aasta lunastustähtpäevaga 7aastase võlakirja arvestuse. Saavutatud tootlus oli 2,4 %, mis näitab, et tootluse vahe Saksamaa võlakirjadega on püsinud pandeemiaaegse tasemega võrreldes suhteliselt suur. Rahapuhvri suurus jõudis 2022. aasta aprilli keskel ligikaudu 38 miljardi euroni ( ). See summa hõlmab taaste- ja vastupidavusrahastu 3,6 miljardi euro suurust esimest osamakset, mille Kreeka sai 8. aprillil 2022. Standard & Poor’s tõstis Kreeka krediidireitingu 2022. aasta aprilli lõpus stabiilse väljavaatega BB+ tasemele, kuna Kreeka poliitika tulemuslikkus paranes pidevalt. Selle tulemusel on riigi Standard & Poor’si reiting ainult ühe astme võrra investeerimisjärgu krediidireitingust madalam. VÕLA KESTLIKKUSE ANALÜÜS Pärast komisjoni riigi rahanduse jätkusuutlikkuse aruande ( ) avaldamist on Kreeka võla jätkusuutlikkuse analüüsi metoodika viidud täielikult kooskõlla komisjoni horisontaalse lähenemisviisiga, mida kasutatakse kõigi teiste liikmesriikide puhul. Praegune metoodika ajakohastamine järgneb juba 12. tõhustatud järelevalve aruandes esitatud makromajanduslike ja intressimäärade eelduste vastavusseviimisele komisjoni horisontaalse lähenemisviisiga ning puudutab eelarvepoliitika eeldusi. Tõhustatud järelevalve aruannetes seni kasutatud eelarveprognoosi puhul eeldati, et pärast lühikest prognoosiperioodi on keskmine esmane eelarvepositsioon 2023.–2060. aastal 2,2 % SKPst. See eeldus pidi olema stabiilsuse ja kasvu paktiga kooskõlas, tuginedes kättesaadavate andmete põhjal 2018. aasta juunis tehtud hindamisele. Läbivaadatud metoodikaga rakendatakse komisjoni riigi rahanduse jätkusuutlikkuse aruannetes ja võla jätkusuutlikkuse ülevaadetes kõigi liikmesriikide suhtes kohaldatavat eeldust, et poliitikat ei muudeta. Eelkõige eeldatakse, et struktuurne esmane eelarvepositsioon püsib alates viimasest prognoosiaastast (praegusel juhul 2023. aasta) muutumatuna ( ). Eeldus, et poliitikat ei muudeta, tähendab, et kogu prognoosiperioodi keskmine nominaalne esmane eelarvepositsioon peab olema võrreldes varasema prognoosiga suurem. Tabelis 2 võrreldakse eelmises aruandes kasutatud esmase eelarvepositsiooni eeldusi ja käesolevas aruandes kasutatud eeldusi. Lühikeses perspektiivis on mõlemad kooskõlas komisjoni 2022. aasta kevadprognoosiga. Püsiva struktuurse esmase eelarvepositsiooni eeldus tähendab, et 2024.–2026. aastal on esmane eelarvepositsioon varem eeldatust oluliselt suurem, kuna prognoositi positiivset ja suurenevat SKP lõhet ning varasematest pensionireformidest tulenevat avaliku sektori pensionikulude kokkuhoidu (st väiksemaid elanikkonna vananemisega seotud kulusid). 2020. aastate lõpus, kui SKP lõhe väheneb, hakkab esmane eelarvepositsioon vähenema, kuid jääb kuni 2050. aastate lõpuni veidi kõrgemaks kui eelmine eeldus, nagu nähtub praegusest struktuurse esmase eelarvepositsiooni ja vananemisega seotud kulude prognoosist. Elanikkonna vananemisega seotud kulude edasine vähenemine perioodi lõpus (juhul kui muud tingimused jäävad samaks) aitab kaasa esmase eelarvepositsiooni märkimisväärsele paranemisele, mille tulemusel see peaks olema 2060. aastal 3,6 % ( ). Komisjoni horisontaalse lähenemisviisi puhul eeldatakse, et pensionisüsteemiga seotud reformide tulemuseks on rahvastiku vananemist käsitlevas 2021. aasta aruandes ( ) esitatud eelarvesääst ja et kõiki seonduvaid sääste kasutatakse võlgade tagasimaksmiseks. Tabel 2. Muutused eelarveprognoosis Allikas: komisjoni talitused. Märkus. Selles tabelis esitatud esmased eelarvepositsioonid põhinevad Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemil ning komisjoni 2022. aasta kevadprognoosil 2022.–2023. aasta kohta. Tabel 3. Lähtestsenaariumi peamised eeldused – kavand Allikas: komisjoni talitused. Märkus. Selles tabelis esitatud esmane eelarvepositsioon põhineb Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemil ning komisjoni 2022. aasta kevadprognoosil 2022.–2023. aasta kohta. Tabel 4. Stsenaariumide peamised eeldused – kavand Allikas: komisjoni talitused. Märkus. Selles tabelis esitatud esmased eelarvepositsioonid põhinevad Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemil ning komisjoni 2022. aasta kevadprognoosil 2022.–2023. aasta kohta. Võla jätkusuutlikkuse analüüsi ajakohastamise tulemuseks on võla- ja brutorahastamisvajaduste oluline vähenemine kõigis stsenaariumides, mis kajastavad madalamat lähtepunkti, suuremaid inflatsiooniootusi ( ) ja uut eelarvekava, mis põhineb eeldusel, et poliitikat ei muudeta ( ). 2021. aastal jõudis valitsemissektori võla suhe SKPsse 193 %ni, mida on 10 protsendipunkti vähem kui eelnevas aruandes eeldatud. See paranemine tulenes peamiselt oodatust suuremast nominaalsest SKPst, aga ka oodatust väiksemast esmasest eelarvepuudujäägist. Võttes arvesse võla suurt osakaalu, näitab võla jätkusuutlikkuse analüüs üldiselt, et keskpikas perspektiivis on riskid suured (). Lähtestsenaariumi kohaselt langeb valitsemissektori võla suhe SKPsse 2060. aastas ligikaudu 32 %ni, samal ajal kui brutorahastamisvajadus langeb pikas perspektiivis madalamale kui 10 % SKPst ( ). Üks peamisi muutusi ajendavaid tegureid võrreldes eelmise aruandega on nominaalse SKP kiirem kasv, eriti lühikeses ja keskpikas perspektiivis, tingituna peamiselt inflatsiooni suurenemisest, mida kajastavad ka turupõhised inflatsiooniootused. Intressimäärade tõus ei tasakaalusta seda paranemist täielikult, kuna Kreeka võlal on väga pikk kaalutud keskmine tähtaeg, mis leevendab turuintressimäärade muutuste mõju lühikeses ja keskpikas perspektiivis. Teine peamine ajakohastatud tulemusi mõjutav tegur on eelarvekurss, mis põhineb eeldusel, et poliitikat ei muudeta. Võttes arvesse 2023. aastaks prognoositud struktuurset esmast eelarvepositsiooni 1,4 % SKPst ja elanikkonna vananemisega seotud kulude arengut käsitlevaid eeldusi, on esmane eelarvepositsioon 2023.–2060. aastal keskmiselt 0,4 protsendipunkti võrra suurem kui varem prognoositud 2,2 % SKPst. Kõrgema riskipreemia stsenaariumis väheneb võlg 2060. aastal 42 %ni SKPst ja brutorahastamine jääb pikas perspektiivis alla 10 % SKPst. Isegi aeglase majanduskasvu stsenaariumis ( ) väheneb valitsemissektori võla suhe SKPsse pikas perspektiivis jätkuvalt ning brutorahastamisvajadus jääb alla 20 % SKPst. Eelarvepoliitiliste riskide arvessevõtmiseks eeldatakse neljandas stsenaariumis väiksemat esmast eelarvepositsiooni ( ). Selle stsenaariumi kohaselt peaks esmane eelarvepositsioon olema 2023.–2060. aastal oluliselt väiksem, keskmiselt 0,4 % SKPst. Selles stsenaariumis väheneb võlg endiselt, kuid palju aeglasemalt kui teistes stsenaariumides, ja see on prognoosiperioodi lõpuks endiselt suurem kui 100 % SKPst. Brutorahastamisvajadus on samuti suurem, jäädes keskpikas perspektiivis 15 % juurde SKPst ning ületades pikas perspektiivis pisut 20 % SKPst. Joonis 1. Võla jätkusuutlikkuse analüüsi tulemused Allikas: komisjoni talitused. Võla jätkusuutlikkuse hindamine sõltub aluseks olevatest eeldustest ja on küllaltki ebakindel, eelkõige praeguse inflatsioonišoki tõttu. Uues eelarvekavas eeldatakse keskmiselt oluliselt suuremat esmast eelarveülejääki kui eelmises eelarveprognoosis. Keskmise esmase eelarvepositsiooni 2,6 % saavutamine ja säilitamine peaaegu 40 aasta jooksul on väga kõrgelennuline eesmärk ja nõuaks sellist eelarvedistsipliini, mis on peaaegu kõigis ELi liikmesriikides enneolematu. Eeldus, et poliitikat ei muudeta, on kooskõlas praeguse eelarvepoliitikaga ja see vaadatakse läbi pärast iga komisjoni prognoosi. Nagu näitab väiksema struktuurse esmase eelarvepositsiooni stsenaarium, mille puhul jätkusuutlikkusriskid on suuremad, on eelarve konservatiivsus võla jätkusuutlikkuse tagamisel keskse tähtsusega. Mis praegune inflatsiooni kasv oleks kehtiva metoodika ja turuootuste põhjal eeldatust vähem püsiv, tooks see väiksema nominaalkasvu tõttu kaasa suurema võla. Reaalkasvust rääkides on Kreeka potentsiaalne majanduskasv olnud viimasel ajal väiksem kui pikaajaline kasv, mida eeldati nii lähtestsenaariumis kui ka aeglasema majanduskasvu stsenaariumis, milles võeti kuni kümnenda prognoosiaastani arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu raames tehtavate investeeringute eeldatavat mõju majanduskasvule komisjoni standardsete T + 10 matkemudelite põhjal, mida on kohandatud mudeli QUEST alusel, ning milles tugineti pärast seda 2021. aasta rahvastiku vananemise aruande kohastele makromajanduslikele eeldustele ( ). Prognoositud suurema potentsiaalse majanduskasvu saavutamiseks on vaja rakendada struktuurireforme ja teha suuri majanduskasvu soodustavaid investeeringuid, sealhulgas neid, mis on esitatud Kreeka taaste- ja vastupidavuskavas. Need on olulised ka soodsate intressimäärade säilitamiseks pikas perspektiivis. FINANTSSEKTORI ARENG Kreeka pangad on aasta jooksul viivislaene märkimisväärselt vähendanud ning tähelepanu viiakse järk-järgult elujõuliste võlgnike viivislaenudega tegelemisele, kui see on võimalik. Viivislaenude suhtarv oli 2021. aasta septembris individuaalsel alusel 12,8 %, olles märkimisväärselt vähenenud (2020. aasta lõpus oli see 30,1 % ja 2019. aasta lõpus 40,6 %). Kaks neljast süsteemselt olulisest pangast on registreerinud 2021. aasta lõpu seisuga ühekohalise viivislaenude suhtarvu ning ülejäänud kaks peaksid saavutama sama eesmärgi hiljemalt 2022. aasta lõpuks. Viivislaenude maht on langenud 18,4 miljardile eurole võrreldes haripunktiga 107,2 miljardit eurot (2016. aasta märtsi lõpp) ( ) ning selle kiire vähenemise on peamiselt põhjustanud väärtpaberistamise tehingud varakaitsekava Herakles raames. Veel kolm süsteemselt oluliste pankade väärtpaberistamise tehingut on pooleli ( ) ja eeldatavasti viiakse need õigel ajal lõpule. Tulevaste tehingute algatajatest pankade kulud suurenevad garantiitasude suurenemise tõttu, mis on tingitud Ukraina sõja mõjust krediidiriski vahetustehingute marginaalidele. Edasised jõupingutused viivislaenude suhtarvu lähendamiseks ELi keskmisele sõltuvad üha enam pankade pakutavatest uutest laenudest (nimetaja muutuse mõju), samuti viivislaenude või makseviivituse riskiga laenude haldamisest ja pankade võimest pakkuda toimivaid pikaajalisi lahendusi. Siiski on tagatiste tõhus sissenõudmine otsustava tähtsusega, kui edukas restruktureerimine ei ole teostatav. Joonis 2. Kreeka pankade viivislaenude brutomahu ja viivislaenude osakaalu muutumine Allikas: Kreeka Pank. Märkus. Viivislaenude osakaal klientide kogulaenudes bilansiliste laenude puhul vastavalt Euroopa Pangandusjärelevalve määratlustele. Uute viivislaenude netokasv jätkub piiratud määral, kuna riskid pankade varade kvaliteedile püsivad. Viivislaenude netosissevool ( ) jätkus 2021. aasta neljandas kvartalis viiendat kvartalit järjest, kuigi väiksemas tempos. Pankade toetustooted, mida pakutakse elujõulistele klientidele, kes seisavad silmitsi ajutiste raskustega, ning ülejäänud maksemoratooriumid, mida võimaldatakse külalismajanduse sektorile, kaotasid peaaegu täielikult 2021. aasta lõpus kehtivuse, samal ajal kui olulise osaga laenudest, mille suhtes kohaldatakse riigi toetusmeetmeid kavade Gefyra ja Gefyra II alusel, ( ) väljutakse järk-järgult neist kavadest aasta esimeses pooles. Pärast moratooriumide kaotamist teatavad pangad jätkuvalt stabiilsest ja piiratud makseviivituse ja korduva makseviivituse määrast ning esialgsed märgid viitavad sarnasele makseviivituse määrale laenude puhul, millega väljutakse Gefyra kavast, ja mõnevõrra kõrgematele määradele laenude puhul, mis ei saa enam kasu pankade toetustoodetest. Esimesed kindlad tulemused pärast nende toetusmeetmete kohaldamise lõpetamist ei muutu aga kättesaadavaks enne 2022. aasta juuni lõppu. Kuigi Kreeka pangandussektori otsene või kaudne riskipositsioon Venemaa või Ukraina elanike suhtes on piiratud, esineb pankade varade kvaliteedi puhul langusriske, mis tulenevad võimalikust järelmõjust, mida Venemaa provotseerimata sissetung Ukrainasse avaldab majandusväljavaadetele ja leibkondade reaalsele kasutada olevale tulule. Erasektori viivislaenude probleemi edukas lahendamine sõltub üha enam maksete vahendajatest, kes vastutavad maksete vahendamise eest väärtpaberistatud ja müüdud laenude puhul. Pankade bilansist välja kantud viivislaenud jäävad spetsialiseerunud mittepangast finantsasutuste (st maksete vahendajate) kätte, kes haldasid 2021. aasta detsembri lõpu seisuga 79,7 miljardi euro väärtuses peamiselt viivislaene, millest suure osa moodustasid Heraklese programmi alla kuuluvad väärtpaberistatud viivislaenude portfellid. Need asutused püüavad maksimeerida sissenõudmist restruktureerimise ja kui see ei ole võimalik, siis likvideerimiste kaudu. Pandeemia on raskendanud maksete vahendajate äriplaanide sujuvat täitmist mõne väärtpaberistatud viivislaenude portfelli puhul. Maksete vahendajate jõupingutusi äriplaanide eesmärkide saavutamisel peaksid muu hulgas hõlbustama uus kohtuvälise restruktureerimise vahend ja võlgade sissenõudmise protsessi normaliseerimine, mis algas 2021. aasta neljandas kvartalis. Lisaks kaaluvad maksete vahendajad mõne sellise vahendi puhul rahavoogude tekke parandamiseks laenuportfellide sihipärast müüki. Nende laenude järelturu järkjärguline areng peaks hõlbustama restruktureeritavate ja uuesti maksejõuliseks muutuvate võlgnike refinantseerimist pankade poolt, võimaldades neil teatavatel tingimustel tulevikus uuesti pankadele laenu saada. Pankade põhitegevusest saadav tulu on suurenenud ja tulemusi halvendavad üksnes ühekordsed kirjed. Kõik neli panka registreerisid 2021. aastal kasumi, kui ühekordsed sündmused välja arvata. Kahe süsteemselt olulise panga tulemusi mõjutasid ühekordsed kahjud, mis tulenesid viivislaenude bilansist eemaldamisest. Sellest hoolimata on pankade endi arvutuste kohaselt kõik korduvad tehingud olnud kasumlikud, mis viitab kasumlikkuse järkjärgulisele taastumisele. Teenus- ja vahendustasude jõuline kasv on aidanud suures osas korvata intressituludele avalduva surve, mis on tingitud madalate intressimääradega keskkonnast ja viivislaenude väärtpaberistamise lõpuleviimisest, ( ) parandades samal ajal tulude kombinatsiooni kvaliteeti. Arvestades süsteemselt oluliste pankade omatavate riigivõlakirjade märkimisväärset kogust, on need pangad võtnud meetmeid, et leevendada riigivõlakirjade tootluse võimaliku suurenemise mõju oma kasumlikkusele. Kulude poolel jätkavad pangad jõupingutusi personalikulude piiramiseks. Praegune turu ebakindlus on avaldanud negatiivset mõju pankade pikaajalistele tagamata rahastamiskuludele ja võib mõjutada nende edasist võlakirjade emiteerimise strateegiat, et täidetud oleks omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue, ( ) seda nii seoses instrumentide emiteerimise ajaga kui ka nende liigiga. Pangad kavatsevad tasakaalustada nendest teguritest tulenevat võimalikku survet oma rahastamiskuludele äriplaanide rakendamisega, milles võetakse arvesse laenumahu kasvu väljavaateid, viivislaenude vähendamiseks tehtud hiljutistest jõupingutustest tulenevat väärtuse vähendatud langust ning alternatiivsete tuluallikate väljatöötamist, kiirendades pankade digipööret. Pangad on säilitanud oma äriplaanide kaugeleulatuvad eesmärgid seoses märkimisväärse uute laenude andmisega, hoolimata langusriskist, mis tuleneb praeguse geopoliitilise ebakindluse ja kõrgete energiakulude mis tahes järelmõjust krediidinõudlusele. Samal ajal võib äriühingute krediidinõudlus edaspidi olla seotud pigem käibekapitali kui investeerimisvajaduste rahastamisega. Pankade bilansside korrastamine mõjutas jätkuvalt pankade kapitalipositsioone, aga 2022. aasta väljavaadetele avaldavad positiivset mõju väiksem eraldiste vajadus ( ) ja suurem sisemine kapitali tootmine tänu kasumi kasvule. Pankade esimese taseme põhiomavahendite ja koguomavahendite keskmine suhtarv olid konsolideeritud alusel 2021. aasta lõpus vastavalt 12,6 % ja 15,2 % riskiga kaalutud varadest ( ). Pankade kapitalipositsioon oli siiski nõrgem kui 2020. aasta lõpus (15,0 % ja 16,6 %), mis kajastab viivislaenude finantsvõimenduse vähendamise ja üleminekuperioodi usaldatavusnõuete kohaste korrigeerimiste järkjärgulise kaotamise kulusid ( ). Pankade kapitalipositsiooni on 2021. aastal tugevdanud kahe panga edukas aktsiakapitali suurendamine ja mõni sünteetiline väärtpaberistamine ( ). Edasised kapitali suurendamise meetmed võetakse tõenäoliselt 2022. aastal, samal ajal kui pankade kapitalipositsioon peaks paranema ka kasumi suurenemise tulemusel tänu orgaanilisele kasumi tekkele. Kuna enamik viivislaenude osakaalu vähendamise meetmeid on lõpule viidud, peaks viivislaenude bilansist eemaldamise mõju kapitalipositsioonidele vähenema. Kapitalipositsioon on aga endiselt üks ELi nõrgimaid ja kapitali kvaliteet tekitab jätkuvalt muret, sest edasilükkunud maksukohustuste osakaal on suur ja suureneb veelgi (konsolideeritud alusel 2021. aasta lõpus umbes 64 % neto-omavahenditest).