[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel, 13.12.2006

KOM(2006) 783 lõplik

2006/0273 (COD)

.

Ettepanek

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV

ühenduse raudteevõrgu koostalitlusvõime kohta (Kodifitseeritud versioon)

ETTEPANEKU TAUST |

Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Komisjoni töö keskne eesmärk on lihtsustada ja moderniseerida Euroopa õiguskeskkonda. Selle valdkondadevahelise strateegilise eesmärgi saavutamiseks on komisjon töötanud välja õiguskeskkonna täiustamise ulatusliku tegevuskava ja järgib seda, et saavutada Lissaboni tööhõive ja majanduskasvu eesmärgid. Seda silmas pidades on tehtud ettepanek raudteevõrgu koostalitlust käsitlevate direktiivide kodifitseerimiseks ja ühendamiseks. Teisest küljest on vedurite riiklikud tüübikinnitusmenetlused muutunud praegu üheks olulisemaks takistuseks uute raudtee-ettevõtete rajamisel kaubavedude valdkonnas ja kujutavad endast Euroopa raudteesüsteemi koostalitlusvõime arengu põhilist pidurit. Kuna ükski liikmesriik ei saa ühepoolselt otsustada, et tema väljaantud kasutusluba kehtib teiste liikmesriikide territooriumil, on vaja ühenduse algatust riiklike menetluste ühtlustamiseks ja lihtsustamiseks ning vastastikuse tunnustamise põhimõtte senisest süstemaatilisemaks kohaldamiseks. |

Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud laiema algatusega, mille eesmärk on parandada raudtee-eeskirjade tehnilist külge; eeskätt on silmas peetud raudteevõrgu koostalitlusvõimet käsitlevaid direktiive, raudteede ohutuse direktiivi ja määrust raudteeagentuuri asutamise kohta. Esiteks on üheks oluliseks rongide vaba liikumist soodustavaks ja parandamist vajavaks valdkonnaks veduritele tüübikinnituse andmine. Tootjate ja raudtee-ettevõtjate väitel on asjaomased menetlused ikka veel aeganõudvad ja väga kulukad ning pädevate asutuste teatavad nõudmised olevat tehniliselt põhjendamata. Teiseks teeb komisjon õigusaktide lihtsustamise kava raames ettepaneku konsolideerida ja ühendada raudteevõrgu koostalitlusvõimet käsitlevad direktiivid. Kolmandaks, arvestades kümne aasta kogemusi koostalitlusvõimet käsitlevate direktiivide kohaldamisel, peab komisjon vajalikuks teha eeskirjade tehnilise osa kohta mitu parandusettepanekut. Käesoleva ettepaneku eesmärgiks on raudteevõrgu koostalitlusvõimet käsitlevate direktiivide kodifitseerimine, ümbersõnastamine ja ühendamine. Ettepaneku puhul tuleb arvesse võtta kaasnevaid ettepanekuid määruse nr 881/2004 (millega asutatakse Euroopa Raudteeagentuur (edaspidi amet)) ja raudteede ohutust käsitleva direktiivi 2004/49/EÜ muutmiseks. |

Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid Käesoleva ettepaneku eesmärgiks on sõnastada ümber ja ühendada järgmised direktiivid: - NÕUKOGU 23. juuli 1996. aasta DIREKTIIV 96/48/EÜ üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta (EÜT L 235, 17.9.1996, lk 6), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1). - EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU 19. märtsi 2001. aasta DIREKTIIV 2001/16/EÜ üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta (EÜT L 110, 20.4.2001, lk 1), parandus: EÜT L 334, 18.12.2001 lk 34 (2001/16/EÜ). |

Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Veeremi kasutuselevõtuga seotud menetluste lihtsustamine suurendab raudteetranspordi konkurentsivõimet. Vähendades transpordiahela kulusid, aitab see samaaegselt kaasa kogu Euroopa Liidu tööstuse konkurentsivõime suurendamisele. Dünaamiline raudteesektor aitab kindlustada Euroopa raudteetööstuse juhtivat positsiooni maailmas ja säilitada töökohti sektoris. Konkurentsivõimelisem raudteetransport toetab Euroopa Liidu põhikohustuste täitmist jätkusuutliku arengu ja kliimamuutuste vastu võitlemise valdkondades. Seetõttu on käesolev algatus seotud majanduskasvu ja tööhõive läbivaadatud strateegiaga. Lisaks sellele võimaldab see vähendada ohutust tagavate riiklike asutuste tegevusega seotud halduskulusid. |

KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus 2006. aasta aprillis töötas komisjon nõuküsimiseks välja dokumendi, milles määras kindlaks võimalikud valikud, ning esitas selle töökohtumisel kõikidele asjaomastele isikutele (riikide pädevad asutused raudtee ja tööstuse valdkonnas, ettevõtjad, infrastruktuuride haldajad, Euroopa standardimisasutused jne). Kõigi nimetatud isikute kirjalikud seisukohavõtud on kokku kogutud ning neid on kehtivate nõuete kohaselt teostatud mõju-uuringu käigus analüüsitud. |

Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Komisjon võttis erinevaid seisukohti arvesse ning koostas oma ettepaneku, millel on kaks osa: esiteks hõlmab see töid, mida on võimalik ette võtta kohe, ära ootamata uute õigusnormide vastuvõtmist, teiseks hõlmab ettepanek olemasolevate õigusaktide muutmist, et suurendada asjaomaste isikute õigusi ja kohustusi sätestava õigusliku raamistiku õiguskindlust, rakendades raudteeveeremi kasutuselevõtu loamenetlust. |

Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine |

Asjaomased teadus- ja ekspertiisivaldkonnad Raudteeveeremile tüübikinnituse andmise riiklikud menetlused, riiklikud tehnilised ja/või ohutuseeskirjad, nende menetlustega seotud kulud ja viivitused jne. |

Kasutatud metoodika Kasutati komisjoni 15. juuni 2005. aasta suuniseid SEK(2005)791, mida on 2006. aastal ajakohastatud. |

Põhilised organisatsioonid/eksperdid, kellega konsulteeriti Kõnealuse sektori huvitatud isikute seisukohtade hindamisel ning võimalike mõjude analüüsimisel kasutati Euroopa Raudteeameti teadmisi ja kogemusi. |

Saadud ja kasutatud nõuannete kokkuvõte Tõsiste ohtude ning pöördumatute tagajärgede võimalust ei ole nimetatud. |

Vt mõju hindamine. |

Ekspertarvamuse avalikustamiseks kasutatud vahendid Mõju hindamine on avaldatud Internetis. |

Mõju hindamine Alusstsenaarium: piirduda olemasolevate õigusaktide kohaldamisega ning sekkumisega vaid kaebuse esitamise korral. Mitteregulatiivsed võimalused: avaldada töörühma soovitusi olemasoleva veeremi vastastikuse kasutamise võimaldamiseks ja paluda liikmesriikidel neid soovitusi rakendada, nõuda ametilt liikmesriikide eeskirjade klassifitseerimist ja nende hulgast samaväärsete väljaselgitamist, anda ametile riikide kasutusloamenetluste alase nõuandva ja vaidlustamisasutuse osa, kiirendada Euroopa standardite väljatöötamist ja läbivaatamist, jälgida vastastikuse tunnustamise põhimõtte rakendamist ja algatada vajaduse korral rikkumismenetlusi. Regulatiivsed võimalused: muuta õigusakte, et kaotada igas liikmesriigis eraldi sertifitseerimise kohustus, muuta selgemaks olemasoleva veeremi suhtes kohaldatavat menetlust, võimaldada ametil väljastada kasutuslubasid, anda ametile koordineeriva ja nõuandva ning vaidlustamisasutuse osa, võimaldada vastavuskontrolliks pädevatel asutustel väljastada kasutuslube, võimaldada infrastruktuuride haldajatel anda välja kasutuslube. |

Komisjon viis läbi komisjoni õigusloome- ja töökavas sisalduva mõju hindamise, mille aruanne on kättesaadav aadressil http://ec.europa.eu/transport/rail/index_fr.html. |

ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |

Kavandatud meetmete kokkuvõte Ettepanek hõlmab kasutuselevõtu menetluse lihtsustamist. Reisi- ja kaubavagunite puhul, mis on kasutusele võetud pärast käesoleva direktiivi jõustumist, peaks piisama ühenduse ühe liikmesriigi antud kasutusloast. Veeremi puhul, mis on kasutusele võetud enne käesoleva direktiivi jõustumist ja millele ei ole väljastatud artiklis 18 osutatud EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni, tuleb täpsustada, et kohaldatakse raudteede ohutuse direktiivi sätteid. Kui veeremile on väljastatud artiklis 18 osutatud EÜ vastavustõendamise deklaratsioon, tuleb ammendavalt kindlaks määrata need kriteeriumid, mida ohutuse eest vastutav asutus võib kasutusloa väljaandmiseks kontrollida. Samatüübiliste sõidukite seeriate puhul tuleks liikmesriikidel lubada rühmaviisiliste kasutuslubade väljaandmist. |

Õiguslik alus Artiklid 71 ja 156 |

Subsidiaarsuse põhimõte Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse juhul, kui ettepanekut ei tehta ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. |

Liikmesriikidel ei ole võimalik piisaval määral saavutada ettepaneku eesmärke järgmistel põhjustel. |

Käesolev algatus on seotud ettepanekutega, mis reguleerivad probleemi, kus veerem on lubatud võtta kasutusse ühes liikmesriigis, kuid seda ei lubata automaatselt kasutusse võtta teises liikmesriigis. See probleem sisaldab riigiülest külge, mida ei saa reguleerida riigisisese algatusega, kuna ükski liikmesriik ei saa lubada veeremi kasutuselevõttu teise liikmesriigi territooriumil. Lisaks sellele on komisjoni ülesanne teha ettepanekuid ühenduse õigustiku lihtsustamiseks. |

Ühenduse meetmetega saavutatakse ettepaneku eesmärgid paremini järgmistel põhjustel. |

Kasutuselevõtu lubamise territoriaalsuse põhimõte sisaldub raudtee koostalitlusvõime ja raudteede ohutuse direktiivides ning ühegi riigisisese meetmega ei ole võimalik saavutada käesoleva ettepaneku eesmärke. |

Veeremile tüübikinnituse saamiseks kuluvad vahendid ja aeg on käesoleva ettepaneku eesmärkide saavutamise kõige asjakohasemad näitajad. |

Käesoleva ettepaneku tulemusena ühendatud koostalitlusdirektiivide artikli 14 muutmine võimaldab täpsustada vastastikku tunnustatava kasutusloa osa ning teatavatel juhtudel lihtsustada asjaomast menetlust. Komisjon ei toetanud võimalust, et kasutuslubade väljaandmine tsentraliseeritakse ja muudetakse näiteks ameti juhataja ülesandeks; see näitab, et ettepanekus on piirdutud vaid selliste toimingutega, mida liikmesriigid ei saa teha riigisiseste algatustega. |

Seepärast on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. |

Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |

Käesolev ettepanek on koostatud eesmärgiga minimeerida nõutavad muudatused. |

Käesoleval ettepanekul puudub peaaegu täielikult mõju komisjoni tegevuseelarvele. Pädevad asutused ja kõnealune tööstusharu peaksid saama ainult kasu, kuna üks põhieesmärk on lihtsustada kasutusloa menetlust, kaotades ülemäärase kontrolli ja vähendades reglementeerimist. |

Õigusakti valik |

Kavandatud õigusakt: direktiiv. |

Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmistel põhjustel. Tegemist on olemasoleva direktiivi muutmisega. |

MÕJU EELARVELE |

Ameti jaoks on see väiksem kui 2,2 miljonit eurot esimesel viiel aastal ning seejärel langeb see alla 0,5 miljoni euro (vt lisatud finantsaruanne). |

TÄIENDAV TEAVE |

Lihtsustamine |

Ettepanek toob kaasa eraõiguslike juriidiliste ja üksikisikute suhtes kohaldatava halduskorra lihtsustamise. |

Kasutusel oleva veeremi puhul, mis on ühes liikmesriigis juba läbinud sertifitseerimise, ei tule siis enam nõuda täiendavat sertifitseerimist mõnes muus liikmesriigis; see võib toimuda vaid seoses täiendavate riigisiseste nõuetega, mis tulenevad näiteks kohaliku raudteevõrgu omadustest. |

Ettepanek kuulub komisjoni töö- ja õigusloomekavasse viitenumbri 2006/TREN/005 all. |

Euroopa Majanduspiirkond Käesolev ettepanek on seotud Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga hõlmatud valdkonnaga ning seetõttu tuleks seda laiendada Euroopa Majanduspiirkonnale. |

Ettepaneku üksikasjalikud selgitused peatükkide või artiklite kaupa 1. Geograafilise kohaldamisala kirjeldus ja kohaldamisala laiendamine (artikkel 1) Direktiiviga 2004/50/EÜ nähti ette direktiivi 2001/16/EÜ kohaldamisala järk-järguline laiendamine seoses uute koostalitluse tehniliste kirjelduste (KTK) vastuvõtmise ja olemasolevate läbivaatamisega. Käesoleva direktiivi kohaldamisala hõlmab jõustumisel üleeuroopalisi tavaraudteevõrke ja kiirraudteevõrke, vastavalt nende määratlusele ühenduse suunistes üleeuroopaliste transpordivõrkude kohta ning veeremit, mis nendes võrkudes liikleb. Kõnealust kohaldamisala laiendatakse järk-järgult kogu raudteevõrgule ja veeremile eeldusel, et mõjuanalüüsi kohaselt on see majanduslikult huvipakkuv. Et muuta selle laiendamise jaoks kasutatav menetlus selgemaks, muudeti artikli 1 lõiget 3 järgmiselt: esiteks viib amet läbi mõju-uuringu ja määrab kindlaks uued KTKd ja need olemasolevad KTKd, mida tuleb muuta, et need hõlmaksid liine ja veeremit, mida olemasolevad KTKd siiani ei hõlma; teiseks võtab komisjon ameti soovituse põhjal ja komitee arvamust arvesse võttes vastu mandaadi. Teisalt nõuab nimetatud kohaldamisala laiendamine redaktsioonilisi parandusi kogu direktiivi ulatuses. 2. Mõisted (artikkel 2) Muudeti põhiparameetri mõistet ning artikli 6 lõiget 3, et kaotada säte, millega nähti ette komisjoni otsus, kuivõrd kogemus on näidanud, et see otsus ei ole põhjendatud; parameetrite kindlaksmääramine eeldab majanduslikku hinnangut, mis ei saa olla täielik, kui ei ole välja töötatud asjaomase KTK rakendamise strateegiat. Ettepanek hõlmab kolme uut mõistet: tellija mõiste ei olnud varem kindlaks määratud; komitee jõudis selles küsimuses kokkuleppele, mille kohaselt tuleb võimaldada suuremat paindlikkust üksuse osas, kellel on õigus käivitada EÜ kontrollimenetlus või taotleda kasutusluba; valdaja mõistet on kasutatud eelmise mõiste selgituses ning selle mõistega seoses esitatakse kaasnev ettepanek raudteede ohutuse direktiivi muutmiseks; edasijõudnud arengujärgus projekt. 3. Erandid Erandeid käsitleva artikli 7 kohaldamisega seoses teostas direktiivi 96/48/EÜ artikli 21 alusel moodustatud komitee mitmeid uuringuid. Töötati välja ettepanekud eeskätt järgmistes küsimustes: „edasijõudnud arengujärgus projekti” mõiste – tegemist on sellise projektiga, mille puhul erandiga seotud menetlus käivitub automaatselt, ilma komisjoni eraldi otsuseta; millised dokumendid tuleb esitatakse komisjonile, et see saaks kontrollida, kas erandi kohaldamine on õigustatud. 4. Koostalitluse komponentide puhul kohaldatav üleminekuperiood (artikli 10 uus lõige 5) KTK jõustumise hetkel on teatav arv koostalitluse komponente juba tootmises. Tuleb ette näha üleminekuperiood, et neid komponente oleks võimalik allsüsteemiga integreerida isegi juhul, kui nad ei ole ranges vastavuses kõnealuse KTKga. 5. Koostalitluse tehniliste kirjelduste tehniline lisa (artikkel 6) Teatavate kiirraudteede ja tavaraudteedega seotud KTKde vastuvõtmine on väga pikaajaline protsess, sest see nõuab mahukate tehniliste lisade tõlkimist. Seejuures on need lisad oma tehnilise laadi tõttu seotud kiirestiarenevate valdkondadega, eeskätt informaatika ja sidetehnikaga. Selline on olukord näiteks juhtimise ja signaalimise allsüsteemi ning kauba- ja reisiliikluse telemaatiliste seadmete puhul. Ettepanek hõlmab uut lõiget, mille kohaselt võib amet sellistel juhtudel otsustada, kas ta avaldab ühe tehnilise lisa või mitu. 6. Kasutamise ja hooldusega seotud nõuete kontrollimine pärast kasutuselevõttu (artikli 14 lõige 2) Pärast allsüsteemi kasutuselevõtmist tuleb kontrollida, et kõnealust allsüsteemi kasutatakse ja hooldatakse asjakohaste põhiliste nõuete kohaselt. Nende nõuete järgimise eest vastutab raudteede ohutuse direktiivi kohaselt infrastruktuuri haldaja või raudtee-ettevõtja, vastavalt sellele, kelle allsüsteemiga on tegemist. Liikmesriigid võivad kontrollida kõnealuste nõuete järgimist raudteede ohutuse direktiivi artiklites 10 ja 11 sätestatud ohutussertifikaatide ja ohutuslubade väljaandmisel. 7. Veeremi kasutuselevõtu menetlus (artikkel 14) Majanduslikult ei ole otstarbekas nõuda veeremi kasutusluba iga sõiduki jaoks igas liikmesriigis. Seetõttu tuleb kasutuselevõtu menetlust lihtsustada. 8. Erijuhud ja riikide eeskirjad (artikli 16 lõige 3) Ka selles küsimuses uuris komitee tõlgendamise võimalusi. Lepiti kokku, et kui KTKs kindlaksmääratud erijuhul kohaldatakse riigisiseseid tehnilisi eeskirju, tuleb neist komisjonile teatada samadel alustel kui erandite või määratlemata olukordi (avatud punktid) hõlmavate tehniliste koostalitlusnõuete puhul kohaldatavatest eeskirjadest. 9. Koostalitluse tehnilise kirjelduse kiireloomuline muutmine (artikkel 17) KTK läbivaatamine võib kesta mitu kuud: komisjon võtab vastu ametile antava mandaadi, amet valmistab ette kavandi, komisjon hindab seda, komisjon valmistab ette otsuse, komitee esitab oma arvamuse, siis järgnevad tõlkimine, komisjoni sisemenetlus, otsuse vastuvõtmine ja teatamine liikmesriikidele. Komitee arutas seda küsimust ja leppis kokku, et kiireloomuliste olukordade jaoks tuleb kehtestada kiirem menetlus. Seetõttu tehti ettepanek, et sellistel juhtudel palutakse ametil esitada tehniline arvamus ning komisjon otsustab, kas seda tehnilist arvamust võib kasutada kuni KTK läbivaatamiseni. 10. Vahepealsed kontrollimissertifikaadid (artikkel 18) Selle punktiga on seotud ettepanek VI lisa muutmiseks, mis esitati 2006. aasta juunis kodukorras ettenähtud menetluse kohaselt komiteele arvamuse saamiseks. See muudatus võimaldab tunnustada seda, et allsüsteemi kontrollimenetlus toimub mitmes etapis ning et selliste sertifikaatide väljaandmine annab sellele toimingule vajaliku paindlikkuse. 11. Töökava (artikkel 23) See artikkel tuleb juba vastuvõetud KTKsid silmas pidades ajakohastada. 12. Infrastruktuuri- ja veeremiregistrid (artikkel 24) Ameti töö 2005. ja 2006. aastal seoses artikli 14 lõikes 3 ettenähtud riikliku sõidukiteregistri parameetrite väljatöötamisega on näidanud, et tuleb täpsustada erinevate registrite ulatust, sisu, omavahelisi seoseid ja seda, kuidas neid registreid kasutavad eri osalised: ohutuse eest vastutavad riigiasutused, infrastruktuuri haldajad, raudtee-ettevõtjad, valdajad, tootjad jne. On tehtud ettepanek töötada välja suunised ja need vajaduse korral ametlikult vastu võtta. |

1. 2004/50/EÜ artikli 2 punkt 1 (kohandatud)

2006/0273 (COD)

Ettepanek

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2001/16/EÜ,

19. märts 2001,

üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta

96/48/EÜ (kohandatud)

NÕUKOGU DIREKTIIV 96/48/EÜ,

23. juuli 1996,

üleeuroopalise kiir ühenduse raudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta (EMPs kohaldatav tekst)

2001/16/EÜ (kohandatud)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 156 ja 71,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1],

võttes arvesse Euroopa mMajandus- ja sSotsiaalkomitee arvamust[2],

võttes arvesse rRegioonide Kkomitee arvamust[3],

toimides asutamislepingu[4] artiklis 251 osutatud korras,

ning arvestades järgmist:

ò uus

2. Nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiivi 96/48/EÜ üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta[5] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/16/EÜ üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta[6] on 2004. aastal oluliselt muudetud. Täiendavate muudatuste tegemiseks tuleks nimetatud direktiivid selguse huvides uuesti sõnastada ning koondada nende sätted lihtsustamise huvides ühte õigusakti.

96/48/EÜ põhjendus 1 (kohandatud)

3. võimaldamaks liidu kodanikel, ettevõtjatel ning piirkondlikel ja kohalikel ametiasutustel täielikult kasu saada eelistest, mis tulenevad sisepiirideta ala loomisest, on eriti soovitatav parandada kiirrongide siseriiklike võrgustike sidusust, koostalitlusvõimet ja juurdepääsu neile võrgustikele;

2001/16/EÜ põhjendus 1

4. Võimaldamaks liidu kodanikel, ettevõtjatel ning piirkondlikuel ja kohalikuel ametiasutustelomavalitsuse üksustel täielikult kasu saada eelistest, mis tulenevad sisepiirideta ala loomisest, on eriti soovitatav parandada siseriiklike raudteevõrkudegustike omavahelist ühendamist, koostalitlusvõimet ja juurdepääsu nendeleile võrkudelegustikele, rakendades mis tahes meetmeid, mis võivad osutuda vajalikuks tehnilise standardimise valdkonnas, nagu on sätestatud asutamislepingu artiklis 155.

2001/16/EÜ põhjendus 2

5. Allkirjastades 12. detsembril 1997. aastal Kyotos vastuvõetud protokolli, kohustus Euroopa Liit vähendama gaasilisi heitmeid. Need eesmärgid nõuavad eri transpordiliikide tasakaalu korrigeerimist, samuti raudteetranspordi konkurentsivõime tõstmist.

2001/16/EÜ põhjendus 3

6. Nõukogu strateegia integreerida keskkonnaküsimused ja säästev areng ühenduse transpordipoliitikasse rõhutab vajadust tegutseda, et vähendamaksvähendada transpordi mõjusid keskkonnale.

96/48/EÜ põhjendus 2 (kohandatud)

7. liikmesriikide valitsuste, Euroopa raudteede ja Euroopa raudteetööstuse esindajatest koosnev kõrgetasemeline töörühm, mille komisjon kutsus kokku, et täita nõukogu 4. ja 5. detsembri 1989. aasta resolutsioonis väljendatud palvet, koostas üldplaani Euroopa kiirraudteevõrgustiku kohta;

96/48/EÜ põhjendus 3 (kohandatud)

8. 1990. aasta detsembris saatis komisjon nõukogule teatise kiirraudteevõrgustiku kohta ja kõnealune teatis pälvis nõukogu heakskiidu nõukogu 17. detsembri 1990. aasta resolutsioonis[7];

96/48/EÜ põhjendus 4 (kohandatud)

9. asutamislepingu artiklis 129c sätestatakse, et ühendus võtab kõik vajalikud meetmed, eriti tehniliste standardite valdkonnas, et tagada võrgustike koostalitlusvõime;

96/48/EÜ põhjendus 5 (kohandatud)

10. kiirrongide äritegevuslik käitamine nõuab väga head infrastruktuuri ja veeremi omaduste ühilduvust; millest sõltuvad toimivustase, ohutus, teeninduse kvaliteet, kulud ja eelkõige Euroopa kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime;

96/48/EÜ põhjendus 9 (kohandatud)

11. siseriiklikud määrused ja raudteede sise-eeskirjad ning tehnilised kirjeldused, mida raudteed kohaldavad, sisaldavad olulisi erinevusi; sellised siseriiklikud määrused ja sise-eeskirjad ühendavad menetlusviise, mis on iseloomulikud siseriiklikele tööstustele; need näevad ette spetsiifilisi mõõtmeid, seadmeid ja eriomadusi; selline olukord on vastuolus kiirrongide normaalse liikumisega ühenduse territooriumil;

96/48/EÜ põhjendus 10 (kohandatud)

12. aastatega on selline situatsioon loonud tihedaid sidemeid riiklike raudteetööstuste ja riiklike raudteede vahel, mis on kahjustanud avatud konkurssi lepingutele; tõstmaks nende konkurentsivõimet maailma tasemel, vajavad need tööstused avatud, konkurentsivõimelist Euroopa turgu;

2001/16/EÜ põhjendus 4 (kohandatud)

13. Rongide äritegevuslik käitamine üleeuroopalises raudteevõrgustikus nõuab eelkõige väga head infrastruktuuri ja veeremi omaduste ühilduvust, samuti eri infrastruktuuri ettevõtjate teabe- ja sidesüsteemide tõhusat vastastikust sidumist.; Sellest ühilduvusest ja sellest sidumisest millest sõltuvad toimivustase, ohutus, teeninduse kvaliteet, kulud ja eelkõige üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime.

2001/16/EÜ põhjendus 13

14. Liikmesriigid vastutavad, et järgitaks ohutus-, sanitaar- ja tarbijakaitse eeskirjade järgimise eesteeskirju, mis kehtivad raudteevõrkudegustike kohta nende raudteede projekteerimise, ehitamise, kasutuselevõtu ja töötamise ajal.

2001/16/EÜ põhjendus 14

15. SiseriiklikudLiikmesriikide määrused, raudteede sise-eeskirjad ja tehnilised kirjeldused, mida raudteed kohaldavad, sisaldavad olulisi erinevusi, sest need ühendavad menetlusviise, mis on iseloomulikud siseriiklikeleliikmesriikide tööstustele, samuti näevad need ette spetsiifilisi mõõtmeid, seadmeid ja eriomadusi. Selline olukord takistab rongide vaba liikumist kogu ühenduse võrgustikus.

2001/16/EÜ põhjendus 15

16. Aastatega on selline olukord loonud tihedaid sidemeid riikidelike raudteetööstuste ja riiklike raudteede vahel, mis kahjustab turgude tõelist avatust. Selleks, et tõsta oma konkurentsivõimet maailma tasemel, vajavad need tööstused avatud, konkurentsil põhinevatvõimelist Euroopa turgu.

2001/16/EÜ põhjendus 16 (kohandatud)

17. Seepärast on asjakohane määratleda kogu ühenduses olulised nõuded, mida kohaldatakse üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku suhtes.

96/48/EÜ põhjendus 11 (kohandatud)

18. seepärast on asjakohane määratleda kogu ühenduse kohta olulised nõuded, mida kohaldatakse üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku suhtes;

96/48/EÜ põhjendus 6 (kohandatud)

19. vastavalt nõukogu 29. juuli 1991. aasta direktiivile 91/440/EMÜ ühenduse raudteede arendamise kohta[8] peab raudtee-ettevõtjatel olema suurem juurdepääs liikmesriikide raudteevõrgustikele, mis omakorda nõuab infrastruktuuri, seadmete ja veeremi koostalitlusvõimet;

96/48/EÜ põhjendus 7 (kohandatud)

20. liikmesriigid vastutavad ohutus-, sanitaar- ja tarbijakaitse eeskirjade järgmise eest, mis kehtivad raudteevõrgustike kohta raudteede projekteerimise, ehitamise, kasutuselevõtu ja töötamise ajal; koos kohalike ametiasutustega vastutavad nad ka maaõiguste, regionaalplaneeringute ja keskkonnakaitse eest; eriti kehtib see kiirraudteevõrgustike kohta;

96/48/EÜ põhjendus 8 (kohandatud)

21. nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiiv 85/337/EMÜ teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõjude hindamise kohta[9] nõuab kaugraudteeliikluse jaoks ehitatavate liinide mõju hindamist keskkonnale;

96/48/EÜ põhjendus 12 (kohandatud)

22. üleeuroopaline kiirraudteevõrgustik on ulatuslik ja keerukas, praktilistel põhjustel on osutunud vajalikuks jaotada see alasüsteemideks; iga alasüsteemi puhul tuleb määratleda olulised nõuded, kehtestada põhilised parameetrid ja määrata kindlaks tehnilised kirjeldused kogu ühenduse kohta, eriti komponentide ja liideste osas, et vastata olulistele nõuetele; teatavate alasüsteemide (keskkond, kasutajad ja käitustegevus) kohta võivad siiski kehtida tehnilised koostalitlusnõuded, mis on vajalikud infrastruktuuri, energia, juhtimise ja signaalimise ning veeremiga seotud valdkondades;

96/48/EÜ põhjendus 13 (kohandatud)

23. üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõimet käsitlevate sätete kehtestamine ei tohi põhjendamatult takistada iga liikmesriigi olemasoleva raudteevõrgustiku majanduslikku tasuvust, vaid peab püüdma säilitada kiirrongide ringluse eesmärki ühenduse kõikides osades;

96/48/EÜ põhjendus 14 (kohandatud)

24. üksikutel liikmesriikidel peaks erijuhul olema võimalik mitte kohaldada teatavaid tehnilisi koostalitlusnõudeid tingimusel, et on olemas menetlus, mis tagab, et selline erandi kohaldamine on õigustatud; asutamislepingu artikkel 129c näeb ette, et ühenduse tegevus koostalitlusvõime alal võtaks arvesse projektide majanduslikku elujõulisust;

96/48/EÜ põhjendus 15 (kohandatud)

25. selleks, et järgida asjakohaseid sätteid riigihanke menetluse kohta raudteesektoris ja eriti direktiivi 93/38/EMÜ[10], peavad tellijad lisama tehnilised kirjeldused lepinguga seotud üldisesse dokumentatsiooni või lepingudokumentidesse; on vaja koostada Euroopa tehniliste kirjelduste kogum, mis viitaks tehnilistele kirjeldustele;

96/48/EÜ põhjendus 16 (kohandatud)

26. direktiivis 93/38/EMÜ määratletud tähenduse järgi on Euroopa tehniline kirjeldus üldine tehniline kirjeldus, Euroopa tehniline kinnitus või Euroopa standarditele vastav siseriiklik standard; komisjoni korralduse alusel koostavad Euroopa standardiorganid nagu Euroopa Standardikomitee (CEN), Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee (CENELEC) või Euroopa Telekommunikatsiooni Standardiinstituut (ETSI) ühtlustatud Euroopa standardid, mille viited avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas ;

96/48/EÜ põhjendus 17 (kohandatud)

27. ühenduse huvides on rahvusvahelise standardisüsteemi olemasolu, mis suudaks luua standardeid, mida tegelikult kasutatakse rahvusvahelises kaubanduses, ja mis vastaks ühenduse poliitika nõuetele; Euroopa standardiasutused peavad seepärast jätkama koostööd rahvusvaheliste standardiasutustega;

96/48/EÜ põhjendus 18 (kohandatud)

28. tellijad määratlevad edasised nõuded, mis on vajalikud Euroopa tehniliste kirjelduste või muude standardite väljakujundamiseks; need kirjeldused ei tohi takistada selliste oluliste nõuete täitmist, mis on ühtlustatud ühenduse tasandil, ja millele üleeuroopaline kiirraudteevõrgustik peab vastama;

96/48/EÜ põhjendus 19 (kohandatud)

29. komponentide vastavuse või kasutussobivuse hindamist reguleeriv menetlus peab põhinema nõukogu otsusega 93/465/EMÜ[11] reguleeritud moodulite kasutusel; selleks, et võimalikult palju soodustada asjaomaste tööstuste arengut, on vaja laiendada kvaliteeditagamise süsteemi korda; mõiste “komponent” hõlmab nii materiaalseid kui mittemateriaalseid esemeid, näiteks tarkvara;

96/48/EÜ põhjendus 20 (kohandatud)

30. tuleks hinnata kõige tähtsamate komponentide kasutussobivust seoses ohutuse, kättesaadavuse või süsteemi säästlikkusega;

96/48/EÜ põhjendus 21 (kohandatud)

31. tellijad sätestatavad lepingu dokumentides omadused, eriti komponentide kohta, viitega Euroopa tehnilisele kirjeldusele, millele tootjad peavad vastama; sellisel juhul on komponentide vastavus seotud peamiselt nende kasutusalaga, et tagada ja kindlustada süsteemi koostalitlusvõime, ja seda mitte üksnes nende vaba liikumisega ühenduse turul;

96/48/EÜ põhjendus 22 (kohandatud)

32. seepärast ei ole tootjal vaja kinnitada CE märgistust komponentidele, mille kohta kehtivad käesoleva direktiivi sätted, sest käesolevas direktiivis selleks ettenähtud menetlusega kooskõlas läbiviidud vastavuse ja/või kasutussobivuse hindamise alusel piisab tootja vastavusdeklaratsioonist; see ei mõjuta tootjate kohustust kinnitada CE märgistust teatavatele komponentidele, et tõendada nende vastavust ühenduse muudele sätetele nende kohta;

96/48/EÜ põhjendus 23 (kohandatud)

33. alasüsteemid, mis moodustavad üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku, peavad läbima vastavustõendamise menetluse; vastavustõendamine peab võimaldama alasüsteemide kasutuselevõtu eest vastutavatel asutustel olla kindel, et projekteerimise, ehitamise ja kasutuselevõtu etappidel oleks tulemus kooskõlas kehtivate eeskirjade ja tehniliste kasutusnormidega; see peab tagama tootjatele võrdse kohtlemise sõltumata riigist; seepärast on vaja kehtestada moodul, mis määratleb EÜ alasüsteemide vastavustõendamise kohta kehtivad põhimõtted ja tingimused;

96/48/EÜ põhjendus 24 (kohandatud)

34. EÜ vastavustõendamise menetlus põhineb tehnilistel koostalitlusnõuetel; komisjoni korralduse alusel koostab nõuded ühisorgan, mis esindab raudteeinfrastruktuuri ettevõtjaid, raudtee-ettevõtjaid ja raudteetööstust; viide tehnilistele koostalitlusnõuetele on vajalik, et tagada üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime ja tehniliste koostalitlusnõuete kohta kehtivad direktiivi 93/38/EMÜ artikli 18 sätted;

96/48/EÜ põhjendus 25 (kohandatud)

35. teavitatud asutused, mille vastutusel on vastavushindamise või selle komponentide kasutuse kohta kehtiva menetluse kontrollimine koos alasüsteemide hindamismenetlusega, peavad, eriti Euroopa tehniliste kirjelduste puudumise korral, oma otsused võimalikult täpselt kooskõlastama;

96/48/EÜ põhjendus 26 (kohandatud)

36. direktiiviga 91/440/EMÜ nõutakse eraldi raamatupidamisarvestust transporditeenustele ja raudteeinfrastruktuuri majandamisele; sellisel juhul peaksid eriteenused, mida osutavad raudteeinfrastruktuuri ettevõtjad, kes on määratletud teavitatud asutustena, olema korraldatud vastavalt kriteeriumitele, mida tuleb kohaldada seda tüüpi asutusele; teised eriasutused võivad olla teavitatud, kui nad vastavad samadele kriteeriumitele;

96/48/EÜ põhjendus 27 (kohandatud)

37. koostalitlusvõime üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku piires hõlmab kogu ühendust; liikmesriigid üksikult ei saa võtta vajalikke meetmeid, et saavutada koostalitlusvõimet; seepärast on vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele vaja neid meetmeid võtta ühenduse tasandil ;

2001/16/EÜ põhjendus 5 (kohandatud)

38. Nimetatud eesmärkide saavutamiseks Selleks, et saavutada nimetatud eesmärke, võttis nõukogu 23. juulil 1996. aastal esialgse meetmena vastu direktiivi 96/48/EÜ üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta[12]. Seejärel võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu vastu direktiivi 2001/16/EÜ üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta.

2004/50 põhjendus 7

39. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2001. aasta direktiivi 2001/12/EÜ, (millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/440/EMÜ ühenduse raudteede arendamise kohta), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2001. aasta direktiivi 2001/13/EÜ, (millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2001. aasta direktiivi 2001/14/EÜ (raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsuse jaotamise, raudteeinfrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutustunnistuste andmise kohta) jõustumine mõjutab koostalitlusvõime rakendamist. Nagu ka muude transpordiliikide korral, peavad juurdepääsuõiguste laiendamisega kaasnema vajalikud ühtlustamismeetmed. Seepärast on vajalik rakendada koostalitlusvõimet kogu võrgus, laiendades järk-järgultiselt direktiivi 2001/16/EÜ geograafilist kohaldusalakohaldamisala. Samuti on vajalik laiendada direktiivi 2001/16/EÜ seaduslikkuõiguslikku alust asutamislepingu artiklile 71, millel põhineb direktiiv 2001/12/EÜ, lisamisega.

2004/50 põhjendus 10

40. Kiirraudtee kohaste tehniliste koostalitlusnõuete koostalitluse tehniliste kirjelduste (KTK) arendamine on näidanud vajadust selgitada seost direktiivi 96/48/EÜ oluliste nõuete ja tehniliste koostalitlusnõuete KTKde ning Euroopa standardite ja muude normatiivdokumentide vahel. Kõnealuse direktiivi eesmärkide saavutamiseks kohustuslikuks muudetavaid standardeid või standardite osi tuleks selgelt eristada „"ühtlustatud”" standarditest, mis on koostatud tehnilise ühtlustamise ja standardimise uue lähenemisviisi vaimus.

2004/50 põhjendus 11

41. Üldjuhul koostatakse Euroopa tehnilised kirjeldused tehnilise ühtlustamise ja standardimise uue lähenemisviisi vaimus. Need võimaldavad eeldada vastavust direktiivi 96/48/EÜ teatavatele olulistele nõuetele, eriti koostalitlusvõime komponentide ja liideste korral. Kõnealused Euroopa tehnilised kirjeldused või nende kohaldatavad osad ei ole kohustuslikud ning nendele ei tohi KTKdes tehnilistes koostalitlusnõuetes otseselt viidata. Viited kõnealustele Euroopa tehnilistele kirjeldustele avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas, ning liikmesriigid avaldavad viited Euroopa standardite ülevõtmiseks vastu võetud siseriiklikele standarditele.

2004/50 põhjendus 12

42. Teatavatel juhtudel, kui see on hädavajalik käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks, võib KTKdes tehnilistes koostalitlusnõuetes viidata otseselt Euroopa standarditele või tehnilistele kirjeldustele. Sellisel otsese viitamise tagajärgedest tuleb selgelt aru saada, eelkõige tähendab seesellest, et viidatud Euroopa standardid või tehnilised kirjeldused muutuvad KTKtehniliste koostalitlusnõuete kohaldamise algusest kohustuslikuks.

2004/50 põhjendus 13

43. KTKs Tehnilistes koostalitlusnõuetes määratakse kõik tingimused, millele koostalitlusvõime komponent peab vastama, ning vastavuse hindamise menetlus. Lisaks sellele on vajalik täpsustada, et kõikidele komponentidele tuleb teostada KTKs tehnilistes koostalitlusnõuetes viidatud vastavus- ja kasutussobivuse hindamine, ning need peavad saama sellekohase sertifikaadi.

2004/50 põhjendus 14

44. Ohutuse tagamiseks on vaja nõuda liikmesriikidelt identifitseerimiskoodi omistamist igale kasutusseele võetud sõidukile. Seejärel tuleks sõiduk registreerida riiklikus raudteeveeremi registris. Kõnealused registrid peavad olema kasutamiseks avatud konsultatsioonideks kõikidele liikmesriikidele ja teatavatele ühenduse ettevõtjatele. Kõnealustes registrites tuleb kasutada ühtset andmete esitusviisi. Registrid peaksid seega olema reguleeritud ühiste tegevus- ja tehniliste kirjeldustega.

2004/50 põhjendus 15

45. Tuleb määratleda menetlus oluliste nõuete kohaldamiseks alamallsüsteemile, kui need nõuded mis ei ole veel reguleeritud vastavate KTKtehniliste koostalitlusnõuete üksikasjalike kirjeldustega. Kõnealusel juhul peaksid vastavuse hindamise ja tõendamise eest vastutavateks asutusteks olema direktiivide 96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ artiklile 20 vastavad teavitatud asutused.

ò uus

46. Kiirraudteevõrgu ja tavaraudteevõrgu vaheline erinevus ei ole piisav, et põhjendada kahe eraldi direktiivi olemasolu. Nende süsteemide arenguetapid ja tehnilise koostalitluse kirjeldused on ühesugused, nagu ka menetlused, mida tuleb järgida koostalitluse komponentide ja allsüsteemide sertifitseerimiseks. Põhinõuded on peaaegu ühesugused ning ühesugune on ka süsteemi jagunemine allsüsteemideks, mille kohta määratakse kindlaks tehnilised parameetrid. Rongide puhul, mis peavad saama vabalt liikuda kiirraudteevõrgust tavaraudteevõrku, on süsteemide tehnilised parameetrid suurelt jaolt kattuvad, seejuures on KTKde väljatöötamiseks tehtud uuringud näidanud, et teatavate allsüsteemide puhul võib üks ja sama KTK kehtida mõlema süsteemi jaoks[13]. Seetõttu on kohane ühendada direktiivid 96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ.

47. Direktiiviga 2004/50/EÜ nähti ette direktiivi 2001/16/EÜ kohaldamisala järk-järguline laiendamine uute KTKde vastuvõtmise ja olemasolevate läbivaatamise käigus. Käesoleva direktiivi kohaldamisala hõlmab jõustumisel üleeuroopalisi tavaraudteevõrke ja kiirraudteevõrke, vastavalt nende määratlusele ühenduse suunistes üleeuroopaliste transpordivõrkude kohta[14], ning veeremit, mis nendes võrkudes liikleb. Kõnealust kohaldamisala laiendatakse järk-järgult kogu raudteevõrgule ja veeremile eeldusel, et mõjuanalüüsi kohaselt pakub see majanduslikku huvi.

2001/16/EÜ põhjendus 6 (kohandatud)

48. Oma 1996. aasta valges raamatus pealkirjaga "Ühenduse raudteede taaselustamise strateegia" teatas nõukogu teisest meetmest tavaraudteesektoris ja tellis uurimuse siseriiklike raudteevõrgustike integreerimise kohta, mille tulemused avaldati 1998. aasta mais koos soovitusega võtta vastu direktiiv, mis põhineks kiirraudteesektoris kasutatud lähenemisel. Nimetatud uurimuses soovitati ka kõikide koostalitlusvõime takistuste lahendada püüdmise asemel lahendada küsimusi sammhaaval vastavalt nende prioriteedile, mis põhineb iga kavandatud meetme tasuvussuhtel. Uurimuses oli näidatud, et kasutatavate menetluste ja eeskirjade ühtlustamine ning teabe- ja sidesüsteemide sidumine on tõhusamad meetmed kui näiteks infrastruktuuri kabariitväravat käsitlevad meetmed.

2001/16/EÜ põhjendus 7 (kohandatud)

49. Komisjoni teatis "Tavaraudteevõrgustike integreerimine" soovitab käesoleva direktiivi vastuvõtmist ja põhjendab sarnasusi ja peamisi erinevusi võrreldes direktiiviga 96/48/EÜ. Peamised erinevused seisnevad geograafilise ulatuse kohandamises ja tehnilise ulatuse laiendamises, et võtta arvesse eespool nimetatud uurimuse tulemusi, ning astmelise lähenemisviisi rakendamises raudteevõrgustiku koostalitlusvõime takistuste kõrvaldamisel, mis hõlmab prioriteetide järjekorra ja nende koostamise ajagraafiku kehtestamist.

2001/16/EÜ põhjendus 8

50. Pidades silmas astmelist lähenemisviisi ja kõikide koostalitluse tehniliste kirjelduste (KTK) koostalitlusnõuete vastuvõtmiseks kuluvat aega, tuleb võtta meetmeid, et vältida olukorda, kui liikmesriigid ei võtaks võtavad vastu uusi siseriiklikke eeskirju egavõi alustaksvad projekte, mis suurendavad praeguse süsteemi heterogeensust.

2001/16/EÜ põhjendus 9 (kohandatud)

51. Astmelinese lähenemisviisi arvestabvastuvõtmine rahuldab tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime spetsiifilisi vajadusi, kuna seda süsteemimida iseloomustavadb vana siseriiklik infrastruktuur ja veeremid, mis vajavad kohandamiseks või uuendamiseks suuri investeeringuid, ning eelkõige vajadust tuleks kindlustada, et tavaraudteesüsteemi ei jäetaks muude transpordiliikide kõrval majanduslikult mahajäänud olukorda.

2001/16/EÜ põhjendus 10

52. Oma 10. märtsi 1999. aasta resolutsioonis raudteede kohta avaldas parlament soovi, et raudteesektori üha laiem avamine kasvav avatus käiks käsikäes tehnilise ühtlustamise kiireimate ja tõhusaimate võimalike meetmetega.

2001/16/EÜ põhjendus 11

53. Nõukogu 6. oktoobri 1999. aasta istungjärgul paluti komisjonil esitada strateegia raudteetranspordi koostalitlusvõime parandamiseks ja kitsaskohtade kõrvaldamiseksvähendamiseks, pidades silmas võrkudegustike koostalitlusvõime tehniliste, administratiivsete ja majanduslike takistuste kiiretviivitamatut kõrvaldamist, samuti ohutuse ningja personali erialase ettevalmistuse janing kvalifikatsiooni kõrge taseme tagamist.

2001/16/EÜ põhjendus 12

54. Vastavalt nõukogu 29. juuli 1991. aasta direktiivile 91/440/EMÜ ühenduse raudteede arendamise kohta[15], peab raudtee-ettevõtjatel olema paremsuurem juurdepääs liikmesriikide raudteevõrkudelegustikele, mis omakorda nõuab infrastruktuuri, seadmete, veeremi ning juhtimis- ja käitussüsteemide koostalitlusvõimet, samuti personali kvalifikatsiooni janing hügieeni- janing ohutustingimusi töökohal, mis on nõutavad allalasüsteemide talitluseks ja hoolduseks ning kõigi KTKdetehniliste koostalitlusnõuete rakendamiseks. Käesoleva direktiivi eesmärk ei ole siiski otseselt või kaudselt ühtlustada töötingimusi raudteesektoris.

2001/16/EÜ põhjendus 17 (kohandatud)

55. Kuna Üleeuroopaline tavaraudteevõrgustik on ulatuslik ja keerukas, on praktilistel põhjustel osutunud vajalikuks jaotada see allalasüsteemideks. Iga allalasüsteemi puhul tuleb määratleda olulised nõuded ja kindlaks määrata tehnilised kirjeldused kogu ühenduse kohta, eriti komponentide ja liideste osas, mis tagavad vastavuse et vastata neile olulistele nõuetele.

2001/16/EÜ põhjendus 18 (kohandatud)

56. Üleeuroopalise tavarRaudteevõrgustiku koostalitlusvõimet käsitlepuudutavate sätete rakendamine ei tohi põhjendamatult vähendadatakistada iga liikmesriigi olemasoleva raudteevõrgustiku tasuvust, vaid peab kaasa aitama eesmärgi – koostalitlusvõime – saavutamiselepüüdma säilitada koostalitlusvõime eesmärki.

2001/16/EÜ põhjendus 19

57. KTKdTehnilised koostalitlusnõuded mõjutavad ka raudteetranspordi kasutajate kasutustingimusi, seepärast on vaja konsulteerida kõnealuste kasutajatega taolisteneid puudutavate asjaolude suhtes.

2001/16/EÜ põhjendus 20

58. Igal asjaomasel liikmesriigil peaks erandkorras olema võimalik mitte kohaldada teatavaid KTKsidtehnilisi koostalitlusnõudeid, kui on olemas menetlus, mis tagab, et sellised erandid on põhjendatud. Asutamislepingu artikliskel 155 on nõutudab, et ühenduse tegevus koostalitlusvõime alal võtaks arvesse projektide majanduslikku elujõulisust.

2001/16/EÜ põhjendus 21 (kohandatud)

59. KTKdeTehniliste koostalitlusnõuete koostamine ja kehtestamine tavaraudteevõrgustikus ei tohiks takistada tehnoloogilisi uuendusi, mis peaksid olema suunatud majandusliku jõudluse parandamiseleks.

2001/16/EÜ põhjendus 22 (kohandatud)

60. TavarRaudteevõrgustiku koostalitlusvõime eeliseid peaks kasutama, et luua tingimused suuremaks koostalitlusvõimeks erinevate transpordiliikide vahel, eriti kaubaveo osas.

2001/16/EÜ põhjendus 23

61. Selleks, et järgida asjakohaseid sätteid riigihanke menetluse kohta raudteesektoris ja eriti direktiivi 93/38/EMÜ,[16] peavad tellijad lisama tehnilised andmed üldisesse dokumentatsiooni või iga lepingu tähtaegade ja tingimuste juurde. Selleks on vaja koostada Euroopa tehniliste kirjelduste kogum, millele mis viitaks neis neile tehnilistesle kirjeldustesle saaks viidata.

2001/16/EÜ põhjendus 24

62. Ühenduse huvides on rahvusvahelise standardisüsteemi olemasolu, mis oleks võimeline looma standardeid, mida tegelikult kasutatakse rahvusvahelises kaubanduses, ja mis vastaks ühenduse poliitika nõuetele. Seepärast peavad Euroopa standardiasutused jätkama koostööd rahvusvaheliste standardiasutustega.

2001/16/EÜ põhjendus 25 (kohandatud)

63. Tellijad määratlevad täiendavadedasised nõuded, mis on vajalikud Euroopa tehniliste kirjelduste või muude standardite väljakujundamiseks. Need tehnilised kirjeldused peaksid vastama sellistele olulistele nõuetele, mis on ühtlustatud ühenduse tasandil ja millele üleeuroopaline tavaraudteevõrgustik peab vastama.

2001/16/EÜ põhjendus 26

64. Komponentide vastavuse või kasutussobivuse hindamist hõlmav menetlus peaks põhinema nõukogu otsusega 93/465/EMÜ[17] hõlmatud moodulite kasutusel. Selleks, et võimalikult palju soodustada tööstuse arengut, on vaja koostada menetlused, mis hõlmavad kvaliteedi tagamise süsteemi.

2001/16/EÜ põhjendus 27

65. Komponentide vastavus on peamiselt seotud nende kasutusalaga, et tagada võrgustiku koostalitlusvõime, ja mitte üksnes nende vaba liikumisega ühenduse turul. Tuleb hinnata kõige tähtsamate komponentide kasutussobivust seoses ohutuse, kättesaadavuse või süsteemi säästlikkusega. Seepärast ei ole tootjal vaja kinnitada EÜ CE-märgistust komponentidele, mille kohta juba kehtivad käesoleva direktiivi sätted. Vastavuse ja/või kasutussobivuse hindamisel põhinev tootja vastavusdeklaratsioon peaks olema piisav.

2001/16/EÜ põhjendus 28

66. See ei mõjuta tootjate kohustust kinnitada EÜ CE-märgistust teatavatele komponentidele, et tõendada nende vastavust ühenduse muudele sätetele nende kohta.

ò uus

67. KTK jõustumise hetkel on teatav arv koostalitluse komponente juba turul. Tuleb ette näha üleminekuperiood, et neid komponente oleks võimalik allsüsteemiga integreerida isegi juhul, kui nad ei ole rangelt vastavuses kõnealuse KTKga.

2001/16/EÜ põhjendus 29 (kohandatud)

ð uus

68. AllAlasüsteemid, mis moodustavad üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku, peavad läbima vastavustõendamise menetluse. Vastavustõendamine peab võimaldama allalasüsteemide kasutuselevõtu eest vastutavatel asutustel olla kindel, et projekteerimise, ehitamise ja kasutuselevõtu etappidel onoleks tulemus kooskõlas määruste ning kehtivate tehniliste ja talitluseeskirjadega. Samuti peab see võimaldama tootjatele võrdse kohtlemise, sõltumata riigist. Seepärast on vaja sätestada moodul ð üks või mitu moodulit ï, mis määrab ð määravad ïkindlaks EÜ allalasüsteemide EÜ vastavustõendamisel kohaldatavad põhimõtted ja tingimused.

ò uus

69. Pärast allsüsteemi kasutuselevõttu tuleb tagada, et kõnealust allsüsteemi kasutatakse ja hooldatakse asjakohaste põhiliste nõuete kohaselt. Vastutus nende nõuete järgimise eest langeb raudteede ohutuse direktiivi kohaselt infrastruktuuri haldajale või raudtee-ettevõtjale, vastavalt sellele, kelle allsüsteemiga on tegemist. Liikmesriigid võivad kontrollida kõnealuste nõuete järgimist raudteede ohutuse direktiivi artiklites 10 ja 11 sätestatud ohutussertifikaatide ja ohutuslubade väljaandmise käigus.

70. Veeremi puhul on majanduslikult ebaotstarbekas nõuda kasutusluba iga sõiduki jaoks igas liikmesriigis. Seetõttu tuleb kasutuselevõtu menetlust lihtsustada. Kauba- ja reisivagunite puhul, mis on võetud kasutusele pärast käesoleva direktiivi jõustumist, piisab vaid ühenduse ühe liikmesriigi väljaantud kasutusloast. Enne käesoleva direktiivi jõustumist kasutusele võetud veeremi puhul, millele ei ole välja antud EÜ kontrollideklaratsiooni, kohaldatakse raudteede ohutuse direktiivi sätteid. Veeremi puhul, millele on välja antud artiklis 18 osutatud EÜ kontrollimissertifikaat, tuleb ammendavalt kindlaks määrata kriteeriumid, mida ohutuse eest vastutav asutus võib kasutusloa väljaandmiseks kontrollida. Samatüübiliste sõidukite seeriate puhul tuleks liikmesriikidel lubada välja anda rühmaviisilisi kasutuslube.

2001/16/EÜ põhjendus 30

71. EÜ vastavustõendamise menetlus peaks põhinema KTKdeltehnilistel koostalitlusnõuetel. KTKdeTehniliste koostalitlusnõuete kohta kehtivad direktiivi 93/38/EMÜ artikli 18 sätted. Teavitatud asutused, kesmis vastutavad vastavushindamise või komponentide kasutussobivuse menetluse ja allsüsteemide hindamismenetluse kontrollimise eest koos alasüsteemide hindamismenetlusega, peavad oma otsused võimalikult täpselt kooskõlastama, eriti Euroopa tehniliste kirjelduste puudumise korral.

2001/16/EÜ põhjendus 31 (kohandatud)

72. Komisjoni korralduse alusel koostab tehnilised koostalitlusnõuded ühisorgan, mis esindab raudteeinfrastruktuuri ettevõtjaid, raudtee-ettevõtjaid ja raudteetööstust. Ühendusse mittekuuluvate riikide esindajad, eriti taotlejariikide esindajad, võivad algusest peale osaleda ühise esindusorgani istungjärkudel vaatlejatena.

2001/16/EÜ põhjendus 32 (kohandatud)

ð uus

73. Direktiiviga 91/440/EMÜ nõutakse eraldi raamatupidamisarvestust transporditeenustele ja raudteeinfrastruktuuri majandamisele. Sellisel juhul peaksid eriteenused, mida osutavad tTeavitatud asutused tena tunnistatud raudteeinfrastruktuuri ettevõtjad, peaksid olema korraldatud vastavalt kriteeriumitele, mida tuleb kohaldada sellist tüüpi asutusele ð kõikides valdkondades, kus rakendatakse uut lähenemist tehniliste nõuete ühtlustamisele ja vastavuse kontrollimisele, eeskätt sõltumatuse ja pädevuse kriteeriume. ï Teised eriasutused võivad olla teavitatud, kui nad vastavad samadele kriteeriumitele.

2001/16/EÜ põhjendus 33

74. Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleb võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste täitmise kord[18].

ò uus

75. Eeskätt tuleks komisjoni volitada KTKsid vastu võtma ja ajakohastama. Kõnealused meetmed on üldise iseloomuga ja nende eesmärk on täiendada käesolevat direktiivi uute, mittepõhiliste elementide lisamisega ning need tuleb vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga reguleerimismenetluse abil.

2001/16/EÜ põhjendus 34 (kohandatud)

76. Koostalitlusvõime üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku piires hõlmab kogu ühendust. Üksikud liikmesriigid ei saa võtta vajalikke meetmeid, et saavutada koostalitlusvõimet. Vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele ei ole liikmesriikidel võimalik kavandatava meetme eesmärke piisavalt tõhusalt saavutada, ning seepärast saab kavandatavateid meetmeteid nende ulatuste ja mõju arvestadespoolest saab neid paremini saavutada ühendus.

ò uus

77. Kohustus käesoleva direktiivi ülevõtmiseks riiklikku õigussüsteemi peab olema piiratud nende sätetega, mis kujutavad endast sisulist muudatust võrreldes varasemate direktiividega. Kohustus muutmata sätete ülevõtmiseks tuleneb varasematest direktiividest.

2001/16/EÜ

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

ARTIKKEL 1

2004/50/EÜ artikli 2 punkti 2 alapunkt a (kohandatud)

ð uus

1. Käesoleva direktiiviga kehtestatakseb vajalikud tingimused, et saavutada I lisas kirjeldatud üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime ühenduse piirides. Kõnealused tingimused käsitlevad praegusekäesoleva võrgustiku selliste osade projekteerimist, ehitust, kasutuselevõttu, ümberehitamist, uuendamist, kasutamist ja hooldust, mis on kasutusele võetud pärast käesoleva direktiivi jõustumiskuupäeva, samuti võrgustikku kasutava ja hooldava personali kvalifikatsiooni ning tervisekaitse ja tööohutuse tingimusi. ð Need tingimused hõlmavad ka olemasolevat raudteesüsteemi nendes piirides, mis on sätestatud asjaomastes artiklites, eeskätt registreid käsitlevas artikli 13 lõikes 3 ja artiklis 24. ï

2004/50/EÜ artikli 1 punkt 1

Kõnealused tingimused käsitlevad käesoleva võrgustiku selliste osade projekteerimist, ehitust, kasutuselevõttu, ümberehitamist, uuendamist, kasutamist ja hooldust, mis on kasutusele võetud pärast 30. aprilli 2004, samuti võrgustiku kasutava personali kvalifikatsiooni ning tervisekaitse ja tööohutuse tingimusi.

2004/50/EÜ artikli 1 punkt 1 ja artikli 2 punkti 2 alapunkt b

2. Püüdlused kõnealuse eesmärgi saavutamiseks peavad viima tehnilise ühtlustamise optimaalse taseme määratlemiseni, ning tegema võimalikuks:

2001/16/EÜ

a) hõlbustada, parandada ja arendada rahvusvahelise raudteetranspordi teenuseid Euroopa Liidu piires ja kolmandate riikidega;

2004/50/EÜ artikli 1 punkt 1 (kohandatud)

b) aidata kaasa üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku ehitamiseks, kasutamiseks, uuendamiseks ja ümberehitamiseks vajalike seadmete ja teenuste siseturu järkjärgulisele tekkimisele;

2001/16/EÜ (kohandatud)

b) aidata kaasa üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku ehitamise, uuendamise, ümberehitamise ja käitamise seadmete ja teenuste siseturu astmelisele rajamisele;

c) aidata kaasa üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime arendamisele.

2004/50/EÜ artikli 2 punkti 2 alapunkt c (kohandatud)

ð uus

3. Käesoleva direktiivi reguleerimisala laiendatakse järk-järgult kogu tavaraudteevõrgustikule, kaasa arvatud rööbasteed juurdepääsuks rohkem kui üht lõpptarbijat teenindavatele või teenindada võivatele terminalidele või peamistele sadamaobjektidele, välja arvatud rangelt kohalikult, traditsiooniliselt või turismialaselt kasutatav infrastruktuur või veerem, mis ei ole muu raudteevõrgustikuga talitluslikult ühenduses, ning kui see ei piira artiklis 7 nimetatud KTKdetehniliste koostalitlusnõuete kohaste erandite kohaldamist.

Käesolevat direktiivi kohaldatakse ð väljaspool üleeuroopalist raudteevõrku ïveel lõikega 1 hõlmamata võrgustiku osadele ainult alates allpool kirjeldatud korras vastu võetavate asjakohaste KTKde tehniliste koostalitlusnõuete jõustumiskuupäevast ning nendega määratud kohaldusalas.

Komisjon võtab 1. jaanuariks 2006 artikli 21 lõikes 2 ð 3 ï sätestatud korra kohaselt vastu uute KTKdetehniliste koostalitlusnõuete koostamise väljaarendamise ja/või vastu võetud KTKdetehniliste koostalitlusnõuete läbivaatamise tööprogrammi ð ühe või mitu mandaati ï, pidades silmas veel hõlmamata liinide ja veeremi hõlmamist.

Tööprogrammis ð Esimeses mandaadis ï on määratud esimene 2009. ð 2012. ï aasta jaanuariks koostatavate uute KTKde tehniliste koostalitlusnõuete ja/või KTKde tehniliste koostalitlusnõuete muudatuste rühm, ilma et see piiraks artikli 5 lõike 5 erijuhtude reguleerimise võimaluse kohaseid sätteid ning artikli 7 sätteid erandite tegemise kohta eriolukorras. Tehniliste koostalitlusnõuetega hõlmatud subjektide valik tehakse ð See esimene mandaat töötatakse välja ameti soovituse alusel ja sellega määratakse kindlaks uued väljaarendatavad KTKd ja/või olemasolevad muudetavad KTKd ï iga välja pakutavaud meetme majandusliku tõhususe ja ühenduse tasandil võetavateud meetmete proportsionaalsuse põhimõtte alusel. Sel eesmärgil arvestatakse kohaselt I lisa punkti 4 ning ühelt poolt rongide häirimatu liikumise eesmärkide ja tehnilise ühtlustamise ja teiselt poolt käsitletava üleeuroopalise, riikliku, piirkondliku või kohaliku liiklusintensiivsuse vahelise vajaliku tasakaaluga.

Pärast tehniliste koostalitlusnõuete esimese rühma koostamist ð seda esimest mandaati ï võetakse vastavalt artikli 21 lõikes 2 ð 3 ï sätestatud korrale vastu uute KTKdetehniliste koostalitlusnõuete koostamise ja olemasolevate KTKdetehniliste koostalitlusnõuete läbivaatamise prioriteetide määratlus ð vastuvõetud mandaatide alusel ï.

Liikmesriik ei pea käesolevat lõiget kohaldama projektide korral, mis on asjakohaste KTKdetehniliste koostalitlusnõuete avaldamise hetkel edasijõudnud arengujärgus või hõlmatud kehtiva lepinguga.

2001/16/EÜ ja 96/48/EÜ

Artikkel 2

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

2001/16/EÜ (kohandatud)

a) üleeuroopaline tavaraudteevõrgustik :– on I lisas punktides 1 ja 2 kirjeldatud struktuur, mis koosneb üleeuroopalise transpordivõrgu infrastruktuurist, s.o liinidest, ja maarajatistest ning üleeuroopalisest transpordivõrgustikust, mis on ehitatud või ümber ehitatud tavaraudteetranspordi , või kombineeritud raudteetranspordi või kiirraudteetranspordi jaoks, ja veeremist, mis on projekteeritud sellel infrastruktuuril liikumiseks;

b) koostalitlusvõime: – on rongidele ohutu ja katkematu liikumise võimaldamine üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku poolt, millega saavutatakse määratletud toimivustase nendel liinidel. See võime põhineb kõikidel regulatiivsetel, tehnilistel ja kasutustingimustel, mida peab olulistele nõuetele vastamiseks täitma;

c) allalasüsteemid: – on üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku jaotamise tulemus, nagu kirjeldatud II lisas. Allasüsteemid, mille kohta tuleb kehtestada olulised nõuded, on struktuurilised või funktsionaalsed;

d) koostalitlusvõime komponendid: – on seadme mis tahes lihtkomponent, komponentide kogum, alakoost või kogukoost, mis on inkorporeeritud või mida kavatsetakse inkorporeerida allalasüsteemi, ning millest üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime otseselt või kaudselt sõltub. Mõiste „"komponent"” hõlmab nii materiaalseid kui mittemateriaalseid esemeid, näiteks tarkvara;

e) olulised nõuded: – on kõik III lisas sätestatud tingimused, millele üleeuroopaline tavaraudteevõrgustik, alasüsteemid ja koostalitlusvõime komponendid, kaasa arvatud liidesed peavad vastama;

96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ

f) Euroopa tehniline kirjeldus: – on ühine tehniline kirjeldus, Euroopa tehniline kinnitus või Euroopa standarditele vastav siseriiklik standard, nagu on määratletud direktiivi 93/38/EMÜ artikli 1 punktides 8–12;

96/48/EÜ (kohandatud)

g) tehnilised koostalitlusnõuded – iga alasüsteemi nõuded oluliste nõuete täitmiseks, mis loovad vajalikud vastastikused funktsionaalsed suhted üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku alasüsteemide vahel ja tagavad kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime;

2001/16/EÜ (kohandatud)

g) koostalitluse tehniline kirjeldus (KTK) tehnilised koostalitlusnõuded: – on iga allalasüsteemi või allalasüsteemi osa nõuded olulistele nõuetele vastamiseks ja üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime tagamiseks;

96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ

i) teavitatud asutused: – on asutused, kesmis vastutavad koostalitlusvõime komponentide kasutussobivuse või vastavuse hindamise eest või allalasüsteemide EÜ vastavustõendamise menetluse hindamise eest;

2001/16/EÜ (kohandatud)

ð uus

j) põhiparameetrid: – on mis tahes regulatiivne, tehniline või kasutustingimus, mis on koostalitlusvõime suhtes oluline ja ð mis peab olema tehnilistes koostalitusnõuetes kirjeldatud ï mille üle tuleb otsustada vastavalt artikli 21 lõikes 2 sätestatud korrale enne tehniliste koostalitlusnõuete projekti edasiarendamist ühise esindusorgani poolt;

k) erijuhtum: – on üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku mis tahes osa, mille suhtes tuleb topograafiliste, geograafiliste, linnakeskkonnast tulenevate või olemasoleva võrgustiku ühilduvust mõjutavate piirangute tõttu kohaldada ajutisi või püsivaid KTKdetehniliste koostalitlusnõuete erisätteid. Eelkõige võib erijuhtum hõlmata ülejäänud ühendusest eraldatud raudteeliine ja -võrgustikke, gkabariitväravat, rööpmevahet või rööpmete vahelist kaugust ning kohalikuks, regionaalseks või ajalooliseks kasutuseks ettenähtudmõeldud veeremit, samuti veeremit, mis tuleb kolmandatest riikidest või läheb neisse, juhul kui kõnealune veerem ei ületa kahe liikmesriigi vahelist piiri;

2004/50/EÜ artikli 1 punkt 2 ja artikli 2 punkti 3 alapunkt b

l) ümberehitamine – on allalamsüsteemi või selle osa põhjalik muutmine, mis suurendab allalamsüsteemi kogujõudlust;

m) uuendamine – on allalamsüsteemi või selle osa põhjalik asendamine, mis ei muuda allalamsüsteemi kogujõudlust;

2001/16/EÜ ja 2004/50/EÜ artikli 1 punkt 2

n) olemasolev raudteevõrgustik: – on olemasoleva raudteesüsteemi liinidest ja maarajatistest koosnev struktuur koos kõikide kategooriate ja päritoluga veeremitega, mis liiguvad sellel infrastruktuuril;

2004/50/EÜ artikli 1 punkt 2 ja artikli 2 punkti 3 alapunkt c

o) „hooldusega seotud asendamine” – on ennetava või plaanivälise hoolduse käigus osade asendamine samaväärse funktsiooni ja omadustega osadega;

p) „kasutusele võtmine” – on kõik toimingud allalamsüsteemi viimiseks ettenähtud kasutusolukorda;

ò uus

q) tellija – mis tahes riiklik või eraettevõtja, kes tellib allsüsteemi väljatöötamise ja/või teostamise teatavates läbipaistvuse ja konkurentsitingimustes. Sõltuvalt väljatöötatavast või teostatavast alasüsteemist, võib tegemist olla raudtee-ettevõtjaga, infrastruktuuri haldajaga või valdajaga või projekti täitmise eest vastutava töövõtjaga;

r) valdaja – isik, kes kasutab majanduslikult ja püsivalt sõidukit transpordivahendina, ja kes võib olla selle omanik või isik, kelle valduses see sõiduk on.

s) edasijõudnud arengujärgus projekt – mis tahes projekt, mille kohta on tehtud rahastamisotsus ja mille kavandamise/teostamine on sellises arengujärgus, et tehnilise kirjelduse muutmine ei ole vastuvõetav. See võimatus võib tuleneda lepingulistest, majanduslikest, sotsiaalsetest või keskkonnakaitsega seotud asjaoludest ja peab olema nõuetekohaselt põhjendatud.

t) ühtlustatud standard – mis tahes Euroopa standard, mille on vastu võtnud direktiivi 98/34/EÜ I lisas loetletud Euroopa standardimisasutus vastavalt komisjoni mandaadile, mis on koostatud vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 6 lõikes 3 sätestatud menetlusele ja mis ise või koostoimes teiste standarditega tagab vastavuse teatavale õigusaktile.

2001/16/EÜ (kohandatud)

Artikkel 3

1. Käesolev direktiiv kohaldab sätteid, mis käsitlevad üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku iga allalasüsteemi koostalitlusvõime komponentide, liideste ja menetluste, samuti tingimuste üldist ühilduvust, mis on nõutav võrgustiku koostalitlusvõime saavutamiseks.

96/48/EÜ (kohandatud)

1. Käesolevat direktiivi kohaldatakse sätete suhtes, mis käsitlevad üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku kõigi alasüsteemide parameetrite, koostalitlusvõime komponentide, liideste ja menetluse, samuti tingimuste üldist ühilduvust, mis on nõutav kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime saavutamiseks.

2001/16/EÜ (kohandatud)

2. Käesoleva direktiivi sätteid kohaldatakse, ilma et see piiraks ühenduse muude sätete kohaldamist. Koostalitlusvõime komponentide puhul võib käesoleva direktiivi oluliste nõuete järgimine siiski tingida üksikute Euroopa tehniliste kirjelduste kasutamist, mis on selleks otstarbeks koostatud.

Artikkel 4

1. Üleeuroopaline tavarRaudteevõrgustik, allalasüsteemid ja nende koostalitlusvõime komponendid koos liidestega peavad vastama asjakohastele olulistele nõuetele.

96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ

2. Direktiivi 93/38/EMÜ artikli 18 lõikes 4 viidatud edasised tehnilised kirjeldused, mis on vajalikud Euroopa tehniliste kirjelduste või muude ühenduse piires kasutuses olevate standardite täiendamiseks, ei tohi olla vastuolus oluliste nõuetega.

II PEATÜKK

KOOSTALITLUSE TEHNILINE KIRJELDUSTEHNILISED KOOSTALITLUSNÕUDED

ARTIKKEL 5

2004/50/EÜ artikli 1 punkti 4 alapunkt a ja artikli 2 punkti 4 alapunkt a (kohandatud)

1. Igat allalamsüsteemi käsitletakse eraldi KTKgatehniliste koostalitlusnõuetega. Vajaduse korral võib allalamsüsteemi käsitleda mitmete KTKgatehniliste koostalitlusnõuetega ning üksühed KTKkoostalitlusnõuded võibvad käsitleda mitut allalamsüsteemi. KTKdeTehniliste koostalitlusnõuete koostamise väljatöötamise ja/või läbivaatamise otsuse ning selle tehnilise ja geograafilise ulatuse valiku tegemiseks on nõutav artikli 6 lõikele 1 vastav mandaat.

2001/16/EÜ

2. Allasüsteemid peavad vastama KTKdeletehnilistele koostalitlusnõuetele; vastavust tuleb püsivalt säilitada, kuni allasüsteemid on kasutuses.

2001/16/EÜ ja 2004/50/EÜ artikli 1 punkti 4 alapunkt b

3. Artiklis 1 nimetatud eesmärkide piisavaks saavutamiseks vajalikud KTKtehnilised koostalitlusnõuded:

a) osutabvad oma ettenähtud ulatusele (I lisas viidatud võrgustiku osa või veerem; II lisas viidatud allasüsteem või allasüsteemi osa);

b) sätestabvad olulised nõuded iga asjaomase allasüsteemi ja selle liideste kohta teiste allsüsteemidega;

2001/16/EÜ (kohandatud)

c) kehtestabvad funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused, mida allasüsteem ja selle liidesed peavad järgima. Vajaduse korral võivad need kirjeldused varieeruda vastavalt allasüsteemi kasutusele, näiteks vastavalt I lisas sätestatud liini, rummu ja/või veeremi kategooriatele;

d) määrabvad kindlaks koostalitlusvõime komponendid ja liidesed, mida peavad reguleerima Euroopa tehnilised kirjeldused, sealhulgas Euroopa standardid, et saavutada koostalitlusvõimet üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku piires;

2004/50/EÜ artikli 1 punkti 4 alapunkt b ja artikli 2 punkti 4 alapunkt b

e) sätestabma iga vaadeldava juhtumi korral, milliseid menetlusi tuleb kasutada koostalitlusvõime komponentide vastavus- või kasutussobivuse hindamisel, samuti allalamsüsteemide EÜ vastavustõendamisel. Kõnealused menetlused põhinevad otsuses 93/465/EMÜ määratletud moodulitel;

2001/16/EÜ (kohandatud)

f) osutabvad KTKtehniliste koostalitlusnõuete rakendamise strateegiale. Eriti on vaja määratleda etapid, mis tuleb läbida, et saavutada astmeline üleminek olemasolevast situatsioonist lõppsituatsiooni, kus vastavus KTKletehnilistele koostalitlusnõuetele on muutunud normiks;

g) osutabvad asjaomase personali kvalifikatsiooninõuetele ning töökoha sanitaar- ja ohutustingimustele, mis on nõutavad ülalnimetatud allasüsteemi töötamiseks ja hooldamiseks, samuti KTKtehniliste koostalitlusnõuete rakendamiseks.

4. Iga KTKtehniline koostalitlusnõue koostatakse olemasoleva allasüsteemi hindamise alusel ja see omakorda osutab allasüsteemi eesmärgile, milleni võib mõistliku ajaskaalaga aste-astmeliselt jõuda. Seepärast aitab KTKdetehniliste koostalitlusnõuete astmeline vastuvõtmine ja nende järgimine sammhaaval saavutada üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõimet.

5. KTKdTehnilised koostalitlusnõuded peavad säilitama asjakohasel viisil iga liikmesriigi olemasoleva raudteevõrgustiku ühilduvust. Seoses selle eesmärgiga võib erijuhtumite jaoks lisada igale KTKletehniliste koostalitlusnõuete kogumile sätte nii infrastruktuuri kui veeremi kohta; erilist tähelepanu tuleb pöörata gkabariitväravale, rööpmevahele või rööbaste ja vaguni vahekaugusele vagunite puhul, mis tulevad kolmandatest riikidest või lähevad sinna. Iga erijuhtumi kohta näebvad KTKtehnilised koostalitlusnõuded ette lõike 3 punktides c–g nimetatud KTKtehniliste koostalitlusnõuete elementide rakenduseeskirjad.

6. KTKTehnilised koostalitlusnõuded ei tohi takistada liikmesriikide otsuseid, mis käsitlevad infrastruktuuride kasutamiust veeremi liikumiseks, mida ei hõlma KTKdtehnilised koostalitlusnõuded.

96/48/EÜ (kohandatud)

4. Tehnilised koostalitlusnõuded ei takista liikmesriikide otsuseid uute või ümberehitatud infrastruktuuride kasutuse kohta muus rongiliikluses.

5. Kõikide tehniliste koostalitlusnõuete järgimine võimaldab luua ühilduva üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku, mis ei ole vastuolus iga liikmesriigi olemasoleva raudteevõrgustikuga.

2004/50/EÜ artikli 1 punkti 4 alapunkt c ja artikli 2 punkti 4 alapunkt c

ð uus

7. Kui see on hädavajalik käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks, võib KTKstehnilistes koostalitlusnõuetes viidata otseselt Euroopa ð või rahvusvahelistele ï standarditele või tehnilistele kirjeldustele. Sellisel juhul tuleks kõnealuseid Euroopa standardeid või tehnilisi kirjeldusi (või nende asjakohaseid osi) käsitleda asjaomaste KTKtehniliste koostalitlusnõuete lisadena ning need muutuvad KTKtehniliste koostalitlusnõuete kohaldamisel kohustuslikuks. Euroopa ð Selliste ï standardite ja tehniliste kirjelduste puudumisel või nende koostamise ajal võib viidata muudele selgelt identifitseeritud normatiivdokumentidele, mis peaksid kõnealusel juhul olema lihtsalt kättesaadavad ja üldkasutatavad.

2004/50/EÜ artikli 1 punkt 5 ja artikli 2 punkt 5

ð uus

Artikkel 6

1. KTKTehniliste koostalitlusnõuete kavandidprojekt ja KTKnende järgnevad muudatused koostatakse ð ameti poolt ï komisjoni mandaadi alusel vastavalt artikli 21 lõikes 2 ð 3 ï osutatud korrale. KTKdTehnilised koostalitlusnõuded ja nende muudatused koostatakse ameti vastutusel vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 2004/881/EÜ Euroopa Raudteede Ameti asutamise kohta (ameti määrus)[19] artiklitele 3 ja 12 ning koostöös nendes artiklites nimetatud töörühmadega.

ð Meetmed, millega muudetakse käesoleva direktiivi mittepõhilisi elemente, täiendades seda KTKdega, võetakse vastu artikli 21 lõikes 4 sätestatud kontrolliga reguleerimismenetluse abil. ï

KTKdTehnilised koostalitlusnõuded võetakse vastu ja vaadatakse läbi vastavalt ð samale ï artikli 21 lõikes 2 sätestatud korrale. Komisjon avaldab KTKdtehnilised koostalitlusnõuded Euroopa Liidu Teatajas.

2. Amet vastutab KTKdetehniliste koostalitlusnõuete ettevalmistamise, läbivaatamise ja uuendamise eest ning ettepanekute tegemise eest artiklis 21 viidatud komiteele ð komisjonile ï tehnoloogia arengu või sotsiaalse nõudluse arvestamiseks. ð Komisjon teavitab sellest artiklis 21 viidatud komiteed. ï

3. Iga KTKtehniliste koostalitlusnõuete kavandprojekt koostatakse kahes etapis.

Kõigepealt selgitab amet välja KTKtehniliste koostalitlusnõuete põhiparameetrid ja sellenende liidesed muude allalamsüsteemidega, ning kõik vajalikud erijuhtumid. Nimetatud parameetrite ja liideste kohta tuleks esitada kõige elujõulisemad alternatiivsed lahendused koos tehniliste ja majanduslike põhjendustega. Otsus tehakse vastavalt artikli 21 lõikes 2 sätestatud korrale, vajaduse korral viidatakse erijuhtudele.

Seejärel koostab amet kõnealuste põhiparameetrite alusel KTK kavanditehniliste koostalitlusnõuete projekti. Amet arvestab kogu asjakohast Asjakohasuse korral arvestab amet tehnika arengut, tehtud tööd standardimise valdkonnas, olemasolevaid töörühmi ning tunnustatud teadustööd. KTK kavandile Tehnilistele koostalitlusnõuetele projektile lisatakse sellenende rakendamisest tulenevate kulude ja tulude üldhinnang, milles näidatakse tõenäolist mõju kõikidele asjaomastele ettevõtjatele ja majandussubjektidele.

4. Iga KTK (ja ka selle põhiparameetrite) Kõikide tehniliste koostalitlusnõuete koostamisel, vastuvõtmisel ja läbivaatamisel (kaasa arvatud põhiparameetrid) arvestatakse kõikide käsitletavate tehniliste lahenduste hinnangulisi kulusid ja tulusid koos lahenduste nendevaheliste liidestega, et määrata kindlaks kehtestada ja rakendada kõige elujõulisemad lahendused. Liikmesriigid osalevad hindamisel, esitades vajalikud andmed.

5. Artiklis 21 viidatud komiteed tuleb regulaarselt teavitada KTKtehniliste koostalitlusnõuete ettevalmistustööst. Kõnealuse töö ajal võib ð komisjon ï komitee ð nõudmisel ï formuleerida KTKtehnilise koostalitlusenõuete koostamise ja kulude-tuluede analüüsi kohaseid juhiseid või soovitusi. Komitee ð Komisjon võib ï võib liikmesriigi taotluse korral nõuda alternatiivsete lahenduste uurimist ja nende kohase kulude ja tulude hinnangu esitamist KTK kavandile tehniliste koostalitlusnõuete projektile lisatavas aruandes.

6. KTKTehniliste koostalitlusnõuete vastuvõtmisel kehtestatakse sellenende jõustumise kuupäev vastavalt artikli 21 lõikes 2 ð 4 ï sätestatud korrale. Kui tehnilise ühilduvusega seotud põhjustel tuleb üheaegselt võtta kasutusele erinevad allalamsüsteemid, on vastavate KTKdekoostalitlusnõuete jõustumise kuupäevad samad.

7. KTKTehniliste koostalitlusnõuete koostamisel, vastuvõtmisel ja läbivaatamisel arvestatakse kasutajate arvamusega omaduste osas, mis mõjutavad otseselt allalamsüsteemide kasutamise tingimusi. Sel eesmärgil konsulteerib amet KTK tehniliste koostalitlusnõuete koostamise ja läbivaatamise ajal kasutajaid esindavate ühenduste ja asutustega. KTK kavandile Tehniliste koostalitlusnõuete projektile lisatakse kõnealuste konsultatsioonide tulemuste aruanne.

Konsulteeritavate ühenduste ja asutuste nimekirja koostab artiklis 21 viidatud komitee enne mandaadi vastuvõtmist tehniliste koostalitlusnõuete läbivaatamiseks, ð komisjon, olles saanud artikli 21 lõikes 2 sätestatud menetluse kohaselt komitee arvamuse ï, ning seda võib liikmesriigi või komisjoni taotlusel ð või komisjoni algatusel ï uuesti läbi vaadata ja uuendada.

8. KTKTehniliste koostalitlusnõuete koostamisel, vastuvõtmisel ja läbivaatamisel arvestatakse sotsiaalpartnerite arvamusega artikli 5 lõike 3 punktis g viidatud tingimuste osas.

Sel eesmärgil konsulteeritakse sotsiaalpartneritega enne KTK kavandi tehniliste koostalitlusnõuete projekti esitamist vastuvõtmiseks või läbivaatamiseks artiklis 21 viidatud komiteele.

Sotsiaalpartneritega konsulteeritakse komisjoni otsusega 98/500/EÜ[20] asutatud valdkonna dialoogikomitee kontekstis. Sotsiaalpartnerid võivad oma arvamuse esitada kolme kuu jooksul.

ò uus

9. Iga KTK vastuvõtmisel ja läbivaatamisel otsustatakse, kas ja millised tehnilised lisad peab amet eraldi avaldama, samuti otsustatakse keeleversioonide ning ajakohastamisega seotud küsimused, kuivõrd kõnealused lisad käsitlevad kiiresti arenevaid tehnilisi valdkondi (eeskätt informaatika ja kommunikatsioonitehnika alal). Vajaduse korral esitatakse keeleline korraldus ja ajakohastamise menetlus KTK vastuvõtmismeetmes.

2001/16/EÜ ja 2004/50/EÜ artikli 1 punkt 6

ð uus

Artikkel 7

1. Liikmesriik ei pea kohaldama KTKsidtehnilisi koostalitlusnõudeid, sealhulgas veeremit käsitlevaid KTKsidnõudeid, ð käesolevas artiklis esitatud tingimustel ja ï järgmistel juhtudel ja asjaolude korral:

2004/50/EÜ artikli 1 punkt 6 ja artikli 2 punkt 6 (kohandatud)

a) uue raudteeliini, olemasoleva liini ümberehitamise või mis tahes artikli 1 lõikes 1 viidatud elemendi korral, mis on kõneskäesolevate KTKtehniliste koostalitlusnõuete avaldamise hetkel edasijõudnud arengujärgus või hõlmatud kehtiva lepinguga;

2001/16/EÜ ja 2004/50/EÜ artikli 1 punkt 6

b) olemasoleva raudteeliini uuendamise või ümberehitamise projekti korral, kui KTKletehnilistele koostalitlusnõuetele vastav gkabariitvärav, rööpmevahe, rööbasteede vaheline kaugus või pinge ei sobi kokku olemasolevate liinidega;

c) uue raudteeliini või olemasoleva liini uuendamise või ümberehitamise korral asjaomase liikmesriigi territooriumil, mille raudteevõrgustik ei ole ühendatuduses ülejäänud ühenduse raudteevõrgustikuga või on sellest merega eraldatud;

d) olemasoleva liini uuendamise, laiendamise või ümberehitamise korral, kui KTK tehniliste koostalitlusnõuete kohaldamine ohustab projekti majanduslikku elujõulisust ja/või raudteevõrgustiku ühilduvust liikmesriigikides;

e) kui õnnetuse või loodusõnnetuse järel ei ole võrgustiku kiire taastamise tingimustel majanduslikel või tehnilistel põhjustel osaliselt või täielikult asjaomaseid KTKsid tehnilisi koostalitlusnõudeid kohaldada;

2001/16/EÜ

f) kolmandatest riikidest tulevate või sinna minevate vagunite puhul, mille rööpmevahe erineb ühenduse peamisest raudteevõrgustikust.

ò uus

2. Asjaomane liikmesriik esitab komisjonile igal juhul dokumendid, mis hõlmavad VIII lisas osutatud andmeid. Komisjon analüüsib liikmesriigi võetavaid meetmeid ja teavitab artiklis 21 osutatud komiteed.

3. Punktidele c ja e vastavatel juhtudel kontrollib komisjon, et esitatud dokumendid on nõuetekohased, ja teavitab liikmesriiki oma analüüsi tulemusest. Liikmesriik võib alternatiivseid sätteid kohaldada viivitamatult.

2001/16/EÜ (kohandatud)

ð uus

Kõikidel juhtudel teatab asjaomane liikmesriik oma kavandatavast erandist komisjonile ja edastab komisjonile dokumentatsiooni, mis sätestab tehnilised koostalitlusnõuded või nende osad, mida liikmesriik ei soovi kohaldada, samuti vastavad tehnilised kirjeldused, mida ta soovib kohaldada. 4. Punktidele ð a, ï b, d ja f vastavatel juhtudel teeb otsustab komisjon otsuse vastavalt artikli 21 lõikes 2 ð 3 ï sätestatud korrale ð , kas ta toetab erandi taotlust ï. Vajadusel koostatakse soovitus kohaldatavate tehniliste kirjelduste kohta. Sellest olenemata ei hõlma komisjoni otsus punktile b vastava juhtumi korral kgabariitväravat ja rööpmevahet. ð Komisjon teeb otsuse kuue kuu jooksul pärast taotluse ja kõigi nõutavate dokumentide esitamist. Kuni komisjon ei ole otsust teinud, ei ole liikmesriigil õigust taotletavat erandit kohaldada. ï

2004/50/EÜ artikli 1 punkt 6 (kohandatud)

Kõikidel juhtudel teatab asjaomane liikmesriik oma kavandatavast erandist komisjonile ja edastab komisjonile dokumentatsiooni, mis sätestab tehnilised koostalitlusnõuded või nende osad, mida liikmesriik ei soovi kohaldada, samuti vastavad tehnilised kirjeldused, mida ta soovib kohaldada. Komisjon analüüsib liikmesriigi kavandatavaid meetmeid. Punktidele b ja d vastavatel juhtudel teeb komisjon otsuse vastavalt artikli 21 lõikes 2 sätestatud korrale. Vajadusel koostatakse soovitus kohaldatavate tehniliste kirjelduste kohta. Sellest olenemata ei hõlma komisjoni otsus punktile b vastava juhtumi korral kabariitväravat ja rööpmevahet.

96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ

III PEATÜKK

KOOSTALITLUS VÕIME KOMPONENDID

ARTIKKEL 8

Liikmesriigid võtavad kõiki vajalikudke meetmeid selle tagamiseaks, et koostalitlusvõime komponente:

2001/16/EÜ (kohandatud)

a) viiakse turule üksnes siis, kui need võimaldavad koostalitlusvõime saavutamist üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku piires ning samal ajal vastavad olulistele nõuetele;

96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ

b) kasutatakse nende kasutusalal ning hooldatakse ja paigaldatakse neile kohaselt.

2001/16/EÜ

Käesolevad sätted ei takista nende komponentide turuleviimist teistel eesmärkidel.

96/48/EÜ (kohandatud)

Käesolevad sätted ei välista nende komponentide turuleviimist teistel eesmärkidel ega nende kasutamist tavaraudteeliinidel.

2001/16/EÜ (kohandatud)

Artikkel 9

Käesoleva direktiivi põhjal ei või liikmesriigid oma territooriumil keelata, piirata egavõi takistada koostalitlusvõime komponentide turuleviimist üleeuroopalises tavaraudteevõrgustikus kasutamiseks, kui need järgivad käesolevat direktiivi. Eriti ei või liikmesriigid nõuda IV lisas sätestatud komponentide kontrollimist, mis on EÜ vastavus- või kasutussobivuse deklaratsiooni menetluse käigus juba teostatud.

2004/50/EÜ artikli 1 punkt 7

Eelkõige ei või liikmesriigid nõuda kontrollimist, mis on EÜ vastavus- või kasutussobivuse deklaratsiooni menetluse käigus juba teostatud.

2001/16/EÜ

Artikkel 10

1. Liikmesriigid käsitlevad käesoleva direktiivi olulistele nõuetele vastavatena selliseid koostalitlusvõime komponente, mis tuginevad EÜ vastavus- või kasutussobivuse deklaratsioonile.

2004/50/EÜ artikli 2 punkti 7 alapunkt a

2. Kõikidele koostalitlusvõime komponentidele tuleb teostada asjakohastes KTKs tehnilistes koostalitlusnõuetes viidatud vastavus- ja kasutussobivuse hindamine, ning nendega peab olema kaasas sellekohane sertifikaat.

2004/50/EÜ artikli 1 punkti 8 alapunkt b ja artikli 2 punkti 7 alapunkt b

3. Liikmesriigid käsitalevad koostalitlusvõime komponenti oluliste nõuetega vastavuses olevanat, kui see vastab asjaomastes KTKs tehniliste koostalitlusenõuetega sätestatud tingimustele, või nimetatud tingimustele vastavatena koostatud Euroopa tehnilistele kirjeldustele.

2001/16/EÜ (uus)

6. Kui Euroopa tehniline kirjeldus ei ole tehniliste koostalitlusnõuete vastuvõtmise ajal veel kättesaadav ning koostalitlusvõime tagamiseks on vastavus tehnilisele kirjeldusele oluline eeltingimus, siis võib tehnilistes koostalitlusnõuetes viidata kõige uuemale kättesaadavale Euroopa tehnilise kirjelduse versioonile, mida tuleb järgida või mis inkorporeerib projekti täielikult või osaliselt.

ò uus

4. KTKga nähakse koostalitluse komponentide jaoks, mis on juba turule toodud, ette üleminekuperiood, mis kestab kuni nende kohaldamiseni. Allsüsteemi integreerimiseks peavad need komponendid vastama artiklis 8 sätestatud nõuetele.

2004/50/EÜ artikli 2 punkt 8

ð uus

Artikkel 11

Kui liikmesriigile või komisjonile näib, et käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks otseselt või kaudselt kasutatud Euroopa tehnilised kirjeldused ei vasta olulistele nõuetele, ð pöördutakse artiklis 21 viidatud komitee poole ja komisjon võtab asjakohasemad meetmed, kas: ï

a) siis võidakse otsustada otsustatakse asjaomased kirjeldused osaliselt või täielikult kõrvaldada neid sisaldavatest trükistest või muuta muudetakse neid vastavalt artikli 21 lõikes 2 sätestatud korrale pärast konsulteerimist direktiivi 98/34/EÜ alusel asutatud komiteega, või

b) ð vaadatakse KTK läbi kooskõlas artikli 6 lõikega 1. ï

2001/16/EÜ

Artikkel 12

1. Kui liikmesriik leiab, et EÜ vastavus- või kasutussobivuse deklaratsiooniga hõlmatud ja turule viidud koostalitlusvõime komponent võib tõenäoliselt, kui seda kasutatakse kavatsusekohaselt, mitte vastata olulistele nõuetele, siis võtab liikmesriik kõiki vajalikudke meetmeid, et piirata selle kasutusala, keelata selle kasutust või kõrvaldada see turult. Liikmesriigid teatavad võetud meetmetest viivitamatault komisjonile ja esitavad oma otsuse põhjused, eelkõige sedastades, kas nõuetest kõrvalekaldumist põhjustas:

96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ

a) oluliste nõuete täitmata jätmine;

b) Euroopa tehniliste kirjelduste ebaõige kohaldamine, kui tuginetakse tehniliste kirjelduste kohaldamisele;

c) Euroopa tehniliste kirjelduste puudulikkus.

2. Komisjon konsulteerib asjaomaste osalistegapooltega niipea kui võimalik. Kui komisjon leiab pärast konsultatsiooni, et meede on põhjendatud, teatab ta sellest viivitamatault küsimuse tõstatanud liikmesriigile ja teistele liikmesriikidele. Kui komisjon leiab pärast konsultatsiooni, et meede ei ole põhjendatud, teatab ta sellest viivitamatault küsimuse tõstatanud liikmesriigile ja tootjale või tema ühenduses registreeritud volitatud esindajale, kes on registreeritud ühenduses. Kui lõikes 1 viidatud otsus on põhjendatud Euroopa tehniliste kirjelduste puudulikkusega, siis kohaldatakse artiklis 11 määratletud menetlust.

3. Kui EÜ vastavusdeklaratsiooni aluseks olev koostalitlusvõime komponent ei vasta nõuetele, siis võtab pädev liikmesriik asjakohaseid meetmeid deklaratsiooni koostaja vastu ning teatab sellest komisjonile ja teistele liikmesriikidele.

4. Komisjon tagab, et liikmesriike teavitatakse kõnealuse menetluse kulgemisest ja tulemustest.

2001/16/EÜ

Artikkel 13

1. Selleks, et kehtestada koostalitlusvõime komponendi EÜ vastavus- või kasutussobivuse deklaratsiooni, peab tootja või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja, kes on registreeritud ühenduses, kohaldama asjakohastes KTKstehnilistes koostalitlusnõuetes kehtestatud sätteid.

96/48/EÜ (kohandatud)

2. Kui tehnilised koostalitlusnõuded näevad ette, siis teostab koostalitlusvõime komponendi vastavuse või kasutussobivuse hindamist teavitatud asutus, kellele tootja või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja on esitanud taotluse.

2001/16/EÜ

2. Koostalitlusvõime komponendi vastavuse või kasutussobivuse hindamist teostab teavitatud asutus, millele tootja või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja, kes on registreeritud ühenduses, on esitanud taotluse.

96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ

3. Kui koostalitlusvõime komponentide kohta kehtivad teised, muid asjaolusid hõlmavad ühenduse direktiivid, siis sellisel juhul sätestatakseb EÜ vastavus- või kasutussobivuse deklaratsioonis, et koostalitlusvõime komponendid vastavad ka kõnealuste teiste käesolevate direktiivide nõuetele.

4. Kui ei tootja ega tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja, kes on registreeritud ühenduses, ei ole täitnud lõigetest 1, 2 ja 3 tulenevaid kohustusi, siis kehtivad need kohustused mis tahes isikule, kes viib koostalitlusvõime komponendi turule. Käesoleva direktiivi kohaldamisel kehtivad samad kohustused mis tahes isikule, kes paneb kokku erineva päritoluga koostalitlusvõime komponente või nende osi, või kes toodab koostalitlusvõime komponente enda kasutuse jaoks.

5. Ilma et see piiraks artikli 12 sätete kohaldamist:

2001/16/EÜ

ð uus

a) igal üksikjuhul, kui liikmesriik leiab, et EÜ vastavusdeklaratsioon on koostatud ebaõigelt, nõutakse ð vajaduse korral ï, et tootja või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja, kes on registreeritud ühenduses, taastaks koostalitlusvõime komponendi vastavuse ja lõpetaks rikkumise kõnealuse liikmesriigi poolt kehtestatud tingimustel;

b) kui mittevastavus püsib, võtab liikmesriik kõiki asjakohaseid meetmeid, et piirata või keelata kõnealuse koostalitlusvõime komponendi turuleviimist või tagada toote turult kõrvaldamine vastavalt artiklis 12 sätestatud korrale.

IV PEATÜKK

AL LASÜSTEEMID

ARTIKKEL 14

1. Iga liikmesriik lubab võtta kasutusele selliseid üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku struktuurilisedi allasüsteemide, mis asuvad või töötavad selle riigi territooriumil.

Sel eesmärgil võtavad liikmesriigid kõiki vajalikudke meetmeid selle tagamiseaks, et neid allasüsteeme võib kasutusele võtta üksnes siis, kui need on projekteeritud, ehitatud ja paigaldatud viisil, mis vastab neid käsitlevatele olulistele nõudetele, kui allasüsteemid integreeritakse üleeuroopalisse tavaraudteevõrkugustikku. Eelkõige kontrollivad liikmesriigid allasüsteemide ühilduvust võrgustikuga, millesse need integreeritakse.

2. Iga liikmesriik kontrollib allasüsteemide nende kasutuselevõtmise ajal ja seejärel regulaarselt, et ð KTK järgimist, et tagada ïallasüsteemide kasutaminetaks ja hooldaminetaks kooskõlas neid käsitlevate oluliste nõuetega. ð Pärast allsüsteemide kasutuselevõtmist toimub kontrollimine ohutussertifikaatide ja ohutuslubade väljastamise käigus vastavalt raudteede ohutuse direktiivi[21] artiklitele 10 ja 11. ï .

2004/50/EÜ artikli 2 punkti 9 alapunkt a

Sel eesmärgil kasutatakse vastavates ehitus-t ja talitlusalastest KTKdeskäsitlevates tehnilistes koostalitlusnõuetes sätestatud hindamise ja tõendamise menetlusi.

2004/50/EÜ artikli 2 punkti 9 alapunkt b (kohandatud)

ð uus

3. Uuendamise või ümberehitamise korral saadab raudtee infrastruktuuri haldaja või raudtee ettevõteð tellija ï asjaomasele liikmesriigile projekti kirjeldava dokumentatsiooni. Liikmesriik vaatab selle läbi ning otsustab kohaldatavates KTKstehnilistes koostalitlusnõuetes viidatudosutatud rakendusstrateegiat arvesse võttes, kas tööde ulatus nõuab uut volitust käesoleva direktiivi tähenduses.

Volitus on nõutav alati, kui kavandatavad tööd võivad oluliselt mõjutada asjaomase allasüsteemi ohutustaset. Juhul, kui on vajalik uus volitus, otsustab liikmesriik, mil määral tuleb KTKsid kohaldada tehniliste koostalitlusnõuete projekti suhtesle kohaldamise ulatuse. Liikmesriigid teavitavad oma otsusest komisjoni ja teisi liikmesriike. ð ja märgib: ï

ò uus

- põhjuse, miks KTKd (või KTKsid) ei ole täielikult kohaldatud;

- tehnilised parameetreid, mida kohaldatakse KTK asemel;

- asutused, kelle ülesanne on teostada nende parameetrite alusel artiklis 18 viidatud kontrollimist;

Komisjon edastab selle teabe avaldamiseks ametile.

Kui liikmesriik otsustab, et kasutusluba ei ole vajalik või kui käesoleva lõike kohaldamise tõttu kohaldatakse KTKd ainult osaliselt,. ei ole erandi taotlemine või sellest teatamine artikli 7 tähenduses kohustuslik.

2004/50/EÜ artikli 1 punkt 10 ja artikli 2 punkti 9 alapunkt c

ð uus

4. Kui liikmesriik annab loa veeremi kasutuselevõtuks, vastutab ta tähtnumbrilise identifitseerimiskoodi omistamise tagamise eest igale sõidukile. Kõnealune kood tuleb märkida igale sõidukile ning registreerida riiklikus raudteeveeremi registris, mis vastab järgmistele kriteeriumidele:

a) register vastab lõikes 5 määratletud ühistele kirjeldustele;

b) registrit haldab ja uuendab kõikidest raudtee ettevõtetest sõltumatu asutus;

c) registrile on juurdepääs Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/49/EÜ ühenduse raudteede ohutuse kohta (raudteede ohutuse direktiiv)[22] artiklites 16 ja 21 määratud ohutusega tegelevatelametiasutustel ja uurimisorganitel. Registrile tuleks õiguspärase taotluse alusel anda juurdepääs Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2001. aasta direktiivi 2001/14/EÜ (raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsuse jaotamise, raudteeinfrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutustunnistuste andmise kohta)[23] artiklis 30 määratud reguleerivale organile atiivorganitele, ning raudtee-ettevõtjateleetele ja infrastruktuuri haldajatele.

Veeremi esmakordsel kasutuselevõtmisel kolmandas riigis, võib liikmesriik aktsepteerida muu koodisüsteemi alusel selgelt identifitseeritud sõidukeid. Kui liikmesriik on lubanud võtta kõnealuseid sõidukeid kasutusele oma territooriumil, peab olema registrist võimalik saada vastavaid lõike 5 punktides c, d ja e sätestatud andmeid.

5. Registri ühised tehnilised kirjeldused võetakse ameti poolt ettevalmistatud tehnilise kirjelduse kavandi projekti alusel vastu artikli 21 lõikes 2 ð 3 ï sätestatud korra kohaselt. Tehniliste kirjelduste kavandis projektis määratakse kindlaks: registreeritavad andmed, andmete esitusviis, talitluslik ja tehniline arhitektuur, kasutusviis ning andmesisestuse ja juurdepääsu eeskirjad. Register sisaldab vähemalt järgmisi andmeid:

a) viited EÜ vastavustõendamise deklaratsioonile ja väljaandnud asutusele;

b) viited artiklis 24 nimetatud veeremiregistrile;

c) sõiduki omaniku või rendilevõtja ð või valdaja ï identifitseerimisandmed;

d) piirangud sõiduki kasutamisele;

e) sõiduki hoolduskavaga seotud ohutuse suhtes kriitilised andmed ð hoolduse eest vastutav üksus. Kui see teave ei ole kasutusloa väljaandmise hetkel kättesaadav, võib selle lisada hiljem kuni sõiduki kasutamise alguseni raudtee-ettevõtja poolt. ï

ò uus

6. Kui kauba- või reisijatevagunid on kasutusele võetud pärast käesoleva direktiivi jõustumist, on KTKs märgitud, kas ja millistel tingimustel piisab ühenduse liikmesriigi ühest kasutusloast

7. Kui veerem on kasutusele võetud enne käesoleva direktiivi jõustumist ja selle kohta ei ole väljastatud artiklis 18 sätestatud EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni, kohaldatakse raudteede ohutuse direktiivi. Seejuures:

- kui liikmesriigi ohutusasutus seda nõuab, tuleb hankida raudteede ohutuse direktiivi artikli 14 kohaselt täiendav kasutusluba;

- vastasel juhul kehtib raudteede ohutuse direktiiv artikli 10 alusel raudtee-ettevõtjale väljastatud ohutussertifikaat samaaegselt ka kasutuseloleva veeremi kasutusloana.

8. Kui veeremi kohta on väljastatud artiklis 18 sätestatud EÜ vastavustõendamise deklaratsioon, võivad ohutusasutuse poolt kasutusloa väljaandmiseks kontrollitavad kriteeriumid hõlmata ainult:

- kõnealuse veeremi ja asjaomase infrastruktuuri ühilduvust;

- Artikli 17 lõikes 2 viidatud avatud punktide puhul kohaldatavaid eeskirju;

- vastavates KTKdes nõuetekohaselt kindlaksmääratud erijuhtudel kohaldatavaid eeskirju;

- käesoleva direktiivi artikli 7 nõuete kohaselt teatatud erandeid.

9. Ilma et see piiraks artiklis 18 sätestatud menetluse kohaldamist, võivad liikmesriigid väljastada kasutuslubasid, mis hõlmavad tervet veeremiseeriat.

2001/16/EÜ (kohandatud)

Artikkel 15

Ilma et see piiraks artikli 19 kohaldamist, ei või liikmesriigid käesoleva direktiivi põhjal oma territooriumil keelata, piirata egavõi takistada olulistele nõuetele vastavate, üleeuroopalist tavaraudteevõrgustikku moodustavate struktuuriliste allasüsteemide ehitamist, kasutuselevõttu ja töötamist. Eriti ei või liikmesriigid nõuda V lisas sätestatud komponentide kontrollimist, mis on EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni menetluse käigus juba teostatud.

2004/50/EÜ artikli 1 punkt 11

Eelkõige ei või liikmesriigid nõuda kontrollimist, mis on EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni menetluse käigus juba teostatud.

2001/16/EÜ (kohandatud)

Artikkel 16

1. Liikmesriigid käsitavadarvestavad koostalitlusvõimelistena ja neid käsitlevatele olulistele nõuetele vastavatena selliseid üleeuroopalist tavaraudteevõrkugustikku moodustavaid struktuurilisi allasüsteeme, mida hõlmab EÜ vastavustõendamise deklaratsioon.

2. Üleeuroopalist kiirRaudteevõrgustikku moodustavate struktuuriliste allasüsteemide koostalitlusvõime vastavustõendamine kooskõlas oluliste nõuetega kehtestatakse viitega KTKdeletehnilistele koostalitlusnõuetele, kui need on olemas.

2004/50/EÜ artikli 1 punkt 12 ja artikli 2 punkt 10

ð uus

3. KTKTehniliste koostalitlusnõuete puudumise korral,, kaasa arvatud ð kui ïartikli 7 kohaselt ð on ïteavitatud erandistid, ð või kui erijuhu tõttu tuleb kohaldada asjaomase KTK hõlmamata tehnilisi eeskirju, ï saadavad liikmesriigid teistele liikmesriikidele ja komisjonile iga allasüsteemi kohta oluliste nõuete rakendamiseks kasutuses olevate tehniliste eeskirjade nimekirja.

Sellest teavitatakse ð vastavalt olukorrale kas hiljemalt kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist ï 30. aprilliks 2005 ning seejärel iga kord pärast tehniliste eeskirjade nimekirja muutmist ð või pärast erandist teatamist või pärast asjaomase KTK avaldamist ï. Sellisel juhul määrab liikmesriik asutused, kes vastutavad kõnealuste tehniliste eeskirjade vastavustõendamise teostamise eest, millele on viidatud artiklis 18.

ò uus

Komisjon edastab selle teabe avaldamiseks ametile.

96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ (kohandatud)

ð uus

Artikkel 17

1. Juhul, kKui ilmneb, et KTKdtehnilised koostalitlusnõuded ei vasta täielikult olulistele nõuetele, siis võib liikmesriigi taotluse alusel või komisjoni algatusel konsulteerida artiklis 12 viidatud komiteega ð läbivaatamismenetluse osas ï.

2004/50/EÜ artikli 1 punkt 13 ja artikli 2 punkt 11

Kõnealusel juhul vaadatakse tehnilised koostalitlusnõuded läbi vastavalt artikli 6 lõikele 2.

2. Kui teatavaid olulistele nõuetele vastavaid tehnilisi aspekte ei ole võimalik KTKstehnilistes koostalitlusnõuetes otseselt käsitleda, määratletakse need selgelt KTKtehniliste koostalitlusnõuete lisas. Kõnealuste aspektide suhtes kohaldatakse artikli 16 lõiget 3.

ò uus

3. Kui liikmesriik või komisjon leiab, et teatavat KTKd on vaja kiiresti muuta, palutakse ametil esitada tehniline arvamus. Pärast artikli 21 lõikes 2 viidatud komiteelt nõu küsimist otsustab komisjon, kas seda tehnilist arvamust on võimalik kasutada kuni KTK läbivaatamiseni; sel juhul avaldab amet tehnilise arvamuse.

2001/16/EÜ

ð uus

Artikkel 18

1. Selleks, et kehtestada EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni, kutsub või tema ametlik esindaja ð taotleja ï tema poolt sel eesmärgil valitud teavitatud asutuse VI lisas viidatudosutatud EÜ vastavustõendamise menetlust kohaldama. ð Taotleja võib olla tellija või ehitaja või nende esindaja ühenduses. ï

2. Allasüsteemi EÜ vastavustõendamise eest vastutava teavitatud asutuse ülesanne algab projekteerimisetapil ja hõlmab kogu tootmisperioodi kuni kinnitamiseni enne allasüsteemi kasutuselevõttu. Samuti hõlmab asutuse ülesanne allasüsteemi liideste vastavuse kontrollimist võrgustiku suhtes, millesse allasüsteem inkorporeeritakse, tuginedes asjakohastes KTKstehnilistes koostalitlusnõuetes ja artiklis 24 sätestatud registrites sisalduvale teabele.

3. Teavitatud asutus vastutab tehnilise dokumentatsiooni koostamise eest, mis peab EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni juurde kuuluma. Tehniline dokumentatsioon peab sisaldama kõiki allasüsteemiga seotud vajalikke dokumente ning vajadusetarviduse korral veel kõiki dokumente, mis tõendavad koostalitlusvõime komponentide vastavust. Samuti peab see sisaldama kõiki kasutustingimusi ja piiranguid ning juhendeid remondi, pideva või korralise järelevalve, seadistamise ja hoolduse kohta.

ò uus

4. Teavitatud asutus võib välja anda vahepealseid kontrollimissertifikaate, mis käsitlevad teatavaid tootmistsükli etappe või allsüsteemi teatavaid osi. Sel juhul kohaldatakse VI lisas esitatud menetlust.

5. Kui KTK kuues peatükk seda lubab, võib teavitatud asutus välja anda kontrollimissertifikaate terve veeremiseeria kohta.

96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ (uus)

Artikkel 19

1. Kui liikmesriik leiab, et EÜ vastavustõendamise deklaratsiooniga hõlmatud struktuuriline allasüsteem koos tehnilise dokumentatsiooniga ei järgi täielikult käesolevat direktiivi ja eriti ei vasta olulistele nõuetele, siis võib liikmesriik taotleda lisakontrollide teostamist.

2. Taotluse esitanudteinud liikmesriik teatab taotletud lisakontrollidest viivitamatault komisjonile ja põhjendabsätestab lisakontrolleõigustavad põhjused. Komisjon algatab viivitamatult artikli 21 lõikes 2 sätestatud menetlust. Komisjon alustab huvitatud isikuteosapooltelt nõuküsimist.

ò uus

3. Taotluse esitanud liikmesriik täpsustab, kas mittevastavus tuleneb:

78. KTK oluliste nõuete mittetäitmisest või KTK ebaõigest kohaldamisest. Viimasel juhul teavitab komisjon viivitamata liikmesriiki, kus asub isik, kes on andnud nõuetele mittevastava EÜ kontrollideklaratsiooni ning palub tal võtta asjakohased meetmed;

79. KTK puudustest. Sel juhul alustatakse artikli 6 lõike 1 kohaselt KTK läbivaatamise menetlust.

2001/16/EÜ (kohandatud)

V PEATÜKK

TEAVITATUD ASUTUSED

ARTIKKEL 20

1. Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike artiklis 13 viidatud vastavus- või kasutussobivuse hindamise menetluse läbiviimise eest vastutavatest asutustest ja artiklis 18 viidatud vastavustõendamise menetlusest, nimetades iga asutuse vastutusala ja komisjonilt eelnevalt saadud tunnusnumbrid. Komisjon avaldab asutuste nimekirja, nende tunnusnumbrid ja vastutusalad Euroopa Ühenduste Liidu Teatajas ja ajakohastab nimekirja.

2. Liikmesriigid kohaldavad teavitatudavate asutuste hindamisel VII lisas sätestatud kriteeriume. Asutusi, mis vastavad asjakohastes Euroopa standardites sätestatud hindamiskriteeriumidele, käsitatakse kõnealustelemainitud kriteeriumidele vastanutena.

96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ

ð uus

3. Liikmesriik tühistab sellise asutuse taandab kinnituseasutuselt, mis enam ei vasta VII lisas viidatud kriteeriumidele. Ta teatab sellest viivitamatault komisjonile ja teistele liikmesriikidele.

4. Kui liikmesriik või komisjon leiab, et teise liikmesriigi poolt teavitatud asutus ei vasta olulistele kriteeriumidele, siis suunatakse küsimus artiklis 21 sätestatud komiteele, mis esitab oma arvamuse kolme kuu jooksul alustab komisjon nõuküsimist asjaomastelt osapooltelt. Pidades silmas komitee arvamust, ð alustab komisjon nõuküsimist asjaomastelt osalistelt. Pärast komiteelt nõuküsimist vastavalt artikli 21 lõikes 2 sätestatud menetlusele ï teatab komisjon asjaomasele liikmesriigile kõikidest muudatustest, mis on vajalikud, et teavitatud asutus saaks säilitada temale määratud staatust.

2004/50/EÜ artikli 1 punkt 15 ja artikli 2 punkt 12

5. Komisjon moodustab teavitatud asutuste koordineerimisrühma (edaspidi „koordineerimisrühm“), mis käsitleb kõiki artiklis 13 viidatud vastavus- ja kasutussobivuse hindamise menetluste, ning artiklis 18 viidatud vastavustõendamise menetluse, või asjakohaste KTKdetehniliste koostalitlusnõuete kohaldamisega seotud küsimusi. Liikmesriikide esindajad võivas osaleda koordineerimisrühma töös vaatlejatena.

Komisjon ja vaatlejad teavitavad artiklis 21 viidatud komiteed koordineerimisrühma raames tehtud tööst. Vajaduse korral teeb komisjon ettepaneku küsimuste lahendamiseks vajalike meetmete võtmiseks.

Vajaduse korral koordineeritakse rakendatakse teavitatud asutuste tegevuste koordineerimist vastavalt artikli 21 lõikele 5.

2001/16/EÜ

VI PEATÜKK

KOMITEE JA TÖÖPROGRAMM

ARTIKKEL 21

1. Komisjoni abistab direktiivi 96/48/EÜ artikli 21 alusel moodustatud komitee (edaspidi „komitee“).

ò uus

2. Käesolevale lõikele viitamise korral kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse kõnealuse otsuse artikli 8 sätteid.

2001/16/EÜ ja 2004/50/EÜ artikli 1 punkt 16

23. Käesolevale lõikele viitamise korral kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvese kõnealusesellesama otsuse artikli 8 sätteid.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikesga 6 ettenähtud tähtajaks on sätestatakseud kolm kuud.

ò uus

4. Käesolevale lõikele viitamise korral kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja artiklit 7, võttes arvese kõnealuse otsuse artikli 8 sätteid.

2001/16/EÜ ja 2004/50/EÜ artikli 1 punkt 16

3. Komitee võtab vastu oma menetluseeskirjad.

2004/50/EÜ artikli 2 punkt 13

4.5. Kui see osutub vajalikuks, võib komitee asutada töörühmi, mis abistavad teda ülesannete täitmisel, eriti teavitatud asutuste koordineerimisel.

2004/50/EÜ artikli 2 punkt 14

ð uus

Artikkel 21a

6. Komisjon võib esitada komiteele käsitlemiseks kõiki käesoleva direktiivi rakendamisega seotud küsimusi. Vajaduse korral võtab komisjon artikli 21 lõikes ð 2 ï sätestatud korras vastu rakendussoovitused.

2004/50/EÜ artikli 1 punkt 17 (kohandatud)

1. Komitee võib käsitleda kõiki üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõimega seotud küsimusi, kaasa arvatud nimetatud võrgustiku ja kolmandate riikide raudteevõrgustiku vahelise koostalitlusvõimega seotud küsimused.

2. Komitee võib käsitleda kõiki käesoleva direktiivi rakendamisega seotud küsimusi. Vajaduse korral võtab komisjon artikli 21 lõikes 2 sätestatud korras vastu rakendussoovitused.

Artikkel 21b

1. Komisjon võib oma algatusel või liikmesriigi taotlusel otsustada artikli 21 lõikes 2 sätestatud korras mandaadi andmise täiendavate tehniliste koostalitlusnõuete koostamiseks, kui need on seotud II lisas nimetatud alasüsteemiga.

2. Vastavalt artikli 21 lõikes 2 sätestatud korrale võtab komitee komisjoni ettepaneku alusel vastu tööprogrammi, mis vastab käesoleva direktiivi ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/16/EÜ üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta[24] eesmärkidele.

2004/50/EÜ artikli 1 punkt 17 ja artikli 2 punkt 14

ð uus

Artikkel 21c

7. Lisasid II kuni VI võib muuta vastavalt artikli 21 lõikes 2 sätestatud korrale. ð Meetmed, millega muudetakse käesoleva direktiivi II–VIII lisas esitatud vähemolulisi sätteid, võetakse vastu käesoleva artikli lõikes 4 sätestatud kontrolliga regulatiiv