ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.7.6

Direktiiv kolmandate riikide nende kodanike seisundi kohta, kes on pikaajalised residendid, toob välja nende isikute konkreetsed õigused, nimelt püsiva õiguse elada vastuvõturiigis ja võimaluse vabalt liikuda ning elada teistes ELi liikmesriikides. EMSK esitas oma seisukoha uute õiguste kohta selleteemalises arvamuses (20). Nendest kõige olulisemad on poliitilised ja kodanikuõigused. Kõnealuses arvamuses tegi EMSK ettepaneku, et pikaajalistele elanikele antaks sarnaselt ELi kodanikega õigus osaleda kohalike omavalitsuste ja Euroopa valimistel. EMSK võttis vastu ka omaalgatusliku arvamuse (21), milles kutsub konventsiooni üles sätestama ELi kodakondsuse andmise uued kriteeriumid: kodakondsus ei peaks olema seotud mitte ainult liikmesriigi kodakondsusega, vaid ka püsiva elamisega ELis; ELi kodakondsuse peaks andma mitte ainult liikmesriikide kodanikele, vaid kõigile isikutele, kes elavad püsivalt või pikaajaliselt Euroopa Liidus. EMSK teeb ettepaneku, et komisjon võtaks kõnealuse eesmärgi saavutamiseks vastu uued algatused.
4.1.3

Laiendamaks direktiivi kohaldamisala ümbertöötamiseks mõeldud kasutatud tuumkütusele, kasutab komisjon argumendina kiirguskaitset ja loogikat (tegemist on samade ainetega, erineb ainult sihtkoht). Niipea kui radioaktiivsed ained on allutatud samale reiimile, sihtkohast sõltumata, on oluline vältida seda, et uute õigusnormide ettepanekud pöörduvad ära oma eesmärgist ja hakkavad looma takistusi kasutatud tuumkütuse veole. Seetõttu on automaatne nõusolekumenetlus kõnealuse teksti tasakaalustav element, mida tuleb säilitada. Veel aitab tasakaalule kaasa transiidiriikide poolt vedudeks loa andmisest keeldumise põhjuste täpsem määratlemine.
4.12

Artikkel 10 sätestab komisjoni teavitamise kohustuse kõikidest Euroopa Liidu liikmesriikide väljastatud sundlitsentsidest, kuid see ei näi aga pakkuvat vajalikku tagatist, et kõnealuse litsentsi andmisest teavitataks sobival viisil õiguse valdajat ja turul osalejaid. Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee on seisukohal, et kõnealune teave tuleks esitada sobival viisil huvitatud osapooltele, pidades seejuures kinni andmekaitse esitatud nõuetest.
4.1

EMSK kordab taas, et on esitatud määrusega põhimõtteliselt nõus, kuid kahtleb, kas selle õiguslik alus, konkreetselt EÜ asutamislepingu artikli 14 lõikes 2 sätestatud eesmärkide (kaupade vaba liikumine) rakendav artikkel 95, on kõige sobivam alus sellisele rahva tervisele oluliste tagajärgedega rakendusvaldkonnale. Kuigi kõik farmaatsiasektori jaoks vastu võetud õigusaktid rajanevad ülalnimetatud artiklil, tuleks siiski meeles pidada, et vaatlusalusel juhul on põhieesmärk lastest patsientide tervis ja kaitse.
1.4

Komisjoni 2003. aasta teisel poolel avaldatud uurimustes (3) rõhutatakse, et oluline eesmärk on sätete lihtsustamine maksukohustuslastele, kellel on käibemaksukohustus liikmesriigis, kus neil puudub registrijärgne asukoht (nt kaupade ja teenuste eksportijad — EMSK märkus). Kõnealustele isikutele on halduskoormus kõrge ja protsess nii keeruline, et paljud potentsiaalsed eksportijad loobuvad käibemaksukohustuslikust tegevusest teistes liikmesriikides. Lisaks on käibemaksu tagastamise menetlus nii keeruline ja koormav, et menetluse käigus on 54 % suurettevõtetest oma avalduse tagasi võtnud.
3.5.2.1

Ainsa põhjendusena piirangute kehtestamiseks toob komisjon selle, et mikro- ja väikeettevõtted moodustavad 90 % akvakultuuride tootmistööstusest. Komitee arvab, et subsidiaarsuse põhimõtet tuleks kõnealuse põhisuuna puhul selgelt rakendada. Ainus projektide rahastamise piirang oleks see, et projektid on majanduslikult ja kaubanduslikult kasulikud. See parandaks ettevõtete konkurentsivõimet ning sellekohased otsused peaks langetama liikmesriigid, kui nad kavandavad oma riiklikke strateegilisi plaane ja seavad konkreetseid eesmärke. Komitee on seisukohal, et Euroopa Kalandusfondi kaasrahastamine tuleks suunata äratasuvatesse ettevõtetesse, eriti mikro- ja väikeettevõtetesse, millel on range äriplaan. Ainult niisugused ettevõtted võimaldavad säilitada majandus- ja sotsiaalstruktuure, mida on vaja elutingimuste parandamiseks ja keskkonna kaitsmiseks. Seetõttu, kuigi esikohale on seatud mikro- ja väikeettevõtete kaasrahastamine, taotleb komitee, et ka muud tasuvad ettevõtted loetaks kaasrahastamiseks kõlblikuks.
4.1.1

3. direktiivi ettevalmistamise õigustamiseks sel ajahetkel on oluline, et seda kasutataks ka 2. direktiivi ja selle rakendamise parandamiseks. Eelkõige kiidame me heaks mõned lisatud sätted: — teise direktiivi teatavate ülemäära koormavate aspektide välja jätmine, mille puhul kehtestatud nõuded ei too kaasa samaväärset kasu õiguskaitsele ja kuritegevuse vastasele võitlusele ja; — järjekindlusetuse vähendamine rahapesu tõkestamise nõuetes ja praktikas nii Euroopa Liidus (nii erinevate liikmesriikide kui reguleeritud sektori või teiste rahapesu suhtes ohustatud sektorite erinevates osades) kui ELi ja kolmandate riikide vahel (mis viitab paratamatult sellele, et vastavalt sellele direktiivile muutub liikmesriikide valikuvõimalus oma äranägemise järgi erinevaid sätteid rakendada ahtamaks); — ja selgemate kaitsemeetmete kehtestamine teateid edastavate asutuste töötajatele.
7.2

Äärmiselt oluline on, et uued finantsperspektiivid, mis on Euroopa Liidu eelarvete raamistik aastateks 2007–2013, peegeldaksid selgelt Euroopa Liidu prioriteete, eriti Lissaboni eesmärke ja jätkusuutlikku arengut. Läbi tuleb viia kulutuste märkimisväärne ümberkorraldamine. Kui kõnealused finantsperspektiivid, arvestades nende suhtelist pikaajalisust, ei juhi Euroopa Liidu arengut õiges suunas, on vähe lootust, et see õnnestub teiste strateegiate või hilisemate rahaliste kohandustega.
1.3.1

Kavandatud lahenduste kvaliteedi määrab, kuivõrd osutub võimalikuks leida õiglane tasakaal kahe põhimõtte vahel. Üheks põhimõtteks on “õiglane kasu”, mille kohaselt iga liikmesriik eeldab, et tema panus on proportsioonis saadavate hüvedega, mis aga ei ole alati kvantitatiivselt mõõdetavad, kuna tulenevad otseselt riigi ELi liikmeks olekust. Teine põhimõte on solidaarsuspõhimõte, mis nõuab liikmesriikidelt paindlikkust suuremate soodustuste tegemisel või vähema nõudmisel kogu ühenduse huvidest lähtuvalt. Samuti tuleb silmas pidada, et kuigi kõnealused põhimõtted on üldiselt tunnustatud, tõlgendatakse neid vastavalt individuaalsetele väärtustele. Iga riigi valitsus on esmajoones huvitatud oma rahaliste vahendite kindlustamisest ja teab, et avalik arvamus on otsustamisel tihtipeale olulise kaaluga. Üksmeele saavutamine kõiki osapooli rahuldaval tasemel sõltub sellest, kas jõutakse lahendusteni, mille aluseks on tõeline “finantsföderalism”.
2.8.3

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee tunneb kõnealuses seoses muret, et programmile PROGRESS juurdepääsu omavate osalejate loetelus on valitusväliste organisatsioonide juurdepääs piirdunud ELi tasandil organiseerunud valitusväliste organisatsioonidega. Artiklis 10 (“Programmis osalemine”) ei mainita riiklikul tasandil organiseerunud valitusvälisteid organisatsioone. Komitee on veendunud, et kuigi ELi tasandil organiseerunud osalejatel on oluline roll, toimub tõeline kogemuste vahetamine, võrgustike moodustamine, parimate lahenduste tuvastamine ja levitamine ning vastastikune õppimine siiski eelkõige organisatsioonide vahel, millel on asjaomases valdkonnas kogemusi ning mis tegutsevad riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil. Komitee on seisukohal, et piiriülesed tegevused ja kogemustevahetuse tagamine Euroopa Liidu raames on kõnealuses seoses sama oluline kui asjaomaste organisatsioonide ametlik organiseerumine Euroopa tasandil. Seepärast soovitab komitee sõnastada komisjoni ettepaneku tekst ümber ja määratleda programmile juurdepääsu omavad sidusrühmad lihtsalt kui Euroopa tasandil tegutsevad valitusvälised organisatsioonid.
3.2.2

Sama kehtib ka looduse LIFE-abi kohta, kusjuures Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee tõdeb, et suur osa rahalistest vahenditest, mis on vajalik kõigi Euroopa Liidu oluliste looduskaitsedirektiivide ellurakendamiseks, peab tulema liikmesriikidelt, samuti teistest Euroopa Liidu rahastamisallikatest, milleks on näiteks ühise põllumajanduspoliitika 2. sammas ja struktuurifondid. Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee väljendab siiski suurt muret seoses sellega, et juba uute struktuurifondide eelnõust jäeti välja vajalikud viited NATURA-2000 toetamise võimaluse kohta. Teatud tegevused (nt mittepõllumeeste teostatavad tegevused), mida varem rahastati looduse LIFE-abi raames, ei ole tulevikus siiski abikõlblikud. See on Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele vastuvõetamatu.
1.2

Komisjon leiab, et audiovisuaalsektor on Euroopa kodakondsuse ja kultuuri nurgakivi ning võib mängida Euroopa kultuuriidentiteedi ülesehitamisel unikaalset rolli. Siiski märgib komisjon, et kõnealune sektor on killustunud; kuigi see peegeldab olulist kultuurilist mitmekesisust, on nimetatud asjaolu takistanud Euroopa audiovisuaaltööstusel olemast nii ELi turul kui kogu maailmas tõeliselt konkurentsivõimeline võrreldes väljastpoolt Euroopat pärineva impordiga.
4.1.5

Komitee tervitab ka B2B internetipõhiste kauplemisplatvormidega tegeleva ekspertrühma uurimistulemusi Rühm on teinud probleemide määratlemisel tõhusat tööd. Siiski tundub, et ekspertrühmal ei ole päris selge, kui teadlikud on VKEd e-turu tulususest. Leheküljel 10 öeldakse, et VKEd on e-äri eelistest üldiselt teadlikud ja usuvad neisse; leheküljel 11 väidetakse, et VKEd on e-kaubandusega tegelema hakkamise osas siiski veel kõhkleval seisukohal ning see on tingitud vähesest riskide ja eeliste alasest teadlikkusest. Siiski on oluline märkida erinevust e-äri ja e-kaubanduse vahel. Kokkuvõtvalt võib järeldada, et VKEd on teadlikud üldistest IT kasutusvõimalustest, samas on spetsiifilisem e-kaubandus nende jaoks veel kauge.
Komitee jaoks on eriti oluline asjaomaste osapoolte raportites sisalduvate andmete konfidentsiaalsus. Vastavalt artiklile 11 määravad liikmesriigid konfidentsiaalsust taotlenud osapoolte palvel teatavate andmete konfidentsiaalsuse. Kõnealusel juhul tuleb järgida direktiivi 2003/4/EÜ artiklis 4 ära toodud erandeid, vaatamata sellele, et direktiivi viimane lause nõuab andmete konfidentsiaalsuse teatavaks tegemist, samas kui kavandatava määruse põhjenduses 14 on esile toodud see, et saasteainete heitme- ja ülekanderegistrite protokolli raames koostatud teabe juurdepääsule puuduvad piirangud ja et kõnealusele reeglile on võimalik teha erandeid vaid juhul, kui ühenduse kehtiv seadusandlus seda selgesõnaliselt lubab. Kõnealune kahe sätte vaheline vastuolu tuleb lahendada, kuna vastavalt artikli 11 viimasele lausele peavad andmete konfidentsiaalsust soovivad osapooled põhjendama oma taotlust, vastasel juhul on tekst kahemõtteline ja võib tekitada kahtlust, et kõnealustele andmetele direktiivi 2003/4/EÜ artikkel 4 ei kohaldu, kuna erandid, mis on seadusandlikus aktis ära toodud ei vaja põhjendamist.
4.1

Nõustudes sellega, et struktuurifondide eeskirjade ja reeglite standardiseerimine on sobiv juhtimisvahend — näiteks on üheks positiivseks sammuks suunis, mille kohaselt Ühtekuuluvusfondi vahendeid on võimalik programmeerida koos Euroopa Regionaalarengu Fondi vahenditega, mis kujutab endast erandit põhimõttele, et igat programmi rahastatakse ainult ühest fondist — peab Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee vajalikuks rõhutada, et kõnelause standardiseerimise tõttu rakendatakse Ühtekuuluvusfondi puhul teatud eeskirju, mis tekitavad tõsiseid kartusi.
1.1

Esimene ühenduse õigusakt kinnispakkide (1) suuruste valiku kohta pärineb 1975. aastast. See sisaldab määrust vedelikke sisaldavate kinnispakkide metroloogiliste nõuete (2) ja suuruste valiku kohta. Kakskümmend aastat hiljem soovitas algatuse SLIM-IV (Simpler Legislation for the Internal Market — siseturualaste õigusaktide lihtsustamine) raames ellukutsutud, liikmesriikide nimetatud liikmetest ja komisjoni määratud huvirühmade esindajatest koosnev rühm pakendi suurusi puudutavaid õigusakte (3): “arvestades nende keerukust (umbes 40 suunatud toodet, teatud väärtustevaliku keerukus jne), tarbijakäitumise arengut ja vaheperioodi tarbijaeelistusi ning reservatsioone kõnealust laadi õigusaktide säilitamise asjakohasuse suhtes. Lisaks on direktiivide hilisemad muudatused ja 1975. aasta kinnispakkide direktiivi rakendusala laienemine muutnud keeruliseks kõnealuste õigusaktide kohaldamise... Eeskirjade ja kogustevalikutega seotud menetlusviiside mitmekesisus on raskendanud direktiivide kohaldamist: teatud valikud muudeti kohustuslikuks (nt vein), samas kui teised jäid vabalt määratavaks. Kuivõrd ühenduse eeskirjade rakendamine on vabatahtlik, säilis liikmesriikidel ka õigus määrata kogustevalikud riiklikul tasandil. Eeskirjade mitmekesisus viis Euroopa ühenduse siseselt erinevate, üksteisest eraldatud riiklike turgude tekkeni. Uute pakendivormide ja toodete turuletulek ning nende paigutamine olemasolevasse valikusüsteemi raskendas niigi segast olukorda veelgi.”
1.18.

Regioonide komitee on määruse kohta esitanud arvamuse, mis selle üldjoontes heaks kiidab, ning esitab mõned muudatusettepanekud, eelkõige järgmise: regioonide komitee soovitab muuta uue õigusliku vahendi nime, asendades EGCC — Euroopa piiriülese koostöö rühmitus — Üle-euroopalise koostöö liiduga (ATC). Regioonide komitee leiab, et uue nimetuse eeliseks on see, et ta võimaldab kasutada kõnealust õiguslikku vahendit riikidevaheliseks koostööks, mis on määruse ettepaneku artikli 1 mõttes piirkondadevaheline.
EMSK leiab, et ülioluline on tagada, et kõrgkoolide välishindamist teostavad asutused vastavad kõrgetele sõltumatus- ja professionaalsusnõuetele.

Siiski on oluline selgitada, mida siinkohal sõltumatuse all mõeldakse ja kas kõnealused asutused peaksid olema tulundusühingud või mitte. On oluline tagada, et kõnealused asutused oleksid hinnatavatest asutustest tõeliselt sõltumatud, mis viib teise küsimuseni, kas nad peaksid olema tulundusühingud või mitte. On selge, et kõnealustel asutustel peavad olema vajalikud vahendid töö tegemiseks (sinna hulka kuulub tehtava töö eest tasu saamine), ent kui nad tegutseksid rohkem ärile suunatult ja selge eesmärgiga kasumit teenida, võiks see nende sõltumatuse ohtu seada.
2.7

Komitee rõhutab ka seda, et tarvis on ulatuslikult konsulteerida kodanikuühiskonda esindavate organisatsioonidega kindlustamaks kõigi, k.a liikumispuudega isikute õigusi õhutranspordis. Lisaks on määruse eduka rakendamise tagamiseks oluline kindlustada dialoog, mille raames käsitletakse ka ohutusstandardeid, lennujaamade, teenusepakkujate, lennuliinide ning puuetega inimesi esindavate organisatsioonide (k.a liikumispuudega isikud) vahel lennujaama kasutajate komitees. Komitee tervitab seda, et kavandatud abi osutatakse puuetega inimestele tasuta, kuid ei nõustu ettepanekuga, et abi tuleks rahastada selliselt, et koormus jaotatakse võrdselt kõigi reisijate vahel, nagu on toodud EÜ määruse ettepaneku põhjenduses 7. Komitee kordab, et abiteenuste tasu tuleb jagada lennujaama kasutavate lennuettevõtjate vahel vastavalt iga lennuettevõtja poolt antud lennujaamas teenindatud reisijate arvule, ning see ei tohiks suurendada reisijate piletihindu.
9.

Pidades silmas asjaolu, et on väga oluline vältida kalastustegevuse seisakuid, et kõnealune ettepanek võimaldab säilitada eelmises protokollid sätestatud kalapüügilitsentside jaotamise meetodit ja seega arvestada suhtelise stabiilsuse põhimõtet ning et kõnealune menetlusviis ei kahjusta sätteid, mida nõukogu hiljem võib vastu võtta, on komitee nõus komisjoni poolt esitatud määruse ettepanekuga.
1.11

Kohaldatav õigus mõnikord lihtsustab menetlust, kuid võib seda ka pikendada ja keerulisemaks muuta. See võib piirata alust või tingimusi, millele võib toetuda. Kui lex fori oleks ainus kohaldatav seadus, võiks see põhjustada “kohtusse võidujooksu”. Esimene hageja saaks valida oma juhtumile kõige soodsama kohtu ja siseriikliku õiguse, samas võib teine pool leida, et teda on kahjustatud, sest kõnealune õigus ei vasta tingimata tema ootustele, kui sellel näiteks ei ole või on vähe seoseid abielupoolte abieluõiguse ja kodakondsusega.
1.3

Viiruse võime kiiresti muteeruda ja kohaneda kujutab endast erilist ohtu loomade ja inimeste tervisele. Praeguste teadmiste kohaselt on madala patogeensusega linnugripi (MPLG) viiruse põhjustatud terviserisk väiksem kui teatud MPLG viiruste (eelkõige alatüüpide H5 ja H7) muteerumisel tekkinud suure patogeensusega linnugripi (SPLG) puhul, mis võib põhjustada väga kõrget suremust haigestunud kodulindude hulgas. Olemasolevatest andmetest nähtub, et enamiku inimestel esinenud linnugripijuhtude ning kõigi viirusest tingitud inimesel esinenud surmajuhtumite korral on olnud tegemist SPLG alatüüpidega H5 ja H7. Kuigi on olemas tõendid MPLG viiruse alatüübi H9 sigadelt ja lindudelt edasi kandumisest inimestele, jääb selgusetuks, kui suur on tegelik oht inimeste tervisele.
1.3

Direktiivis nimetatud maksumuse alampiirid on kehtestatud eurodes, kuid Maailma Kaubandusorganisatsiooni riigihankeid käsitlevast lepingust tulenevad Euroopa Liidu rahvusvaheliste kohustuste alampiirid on väljendatud Rahvusvahelise Valuutafondi arvestusühikutes (SDR). Direktiivi artikkel 78 võimaldab komisjonil maksumuse alampiire läbi vaadata ja muuta, kui see osutub vajalikuks SDR ja euro vahetuskursi muutuste tõttu. Ka võimaliku läbivaatamise korral peaks vähima maksumuse üldine tase jääma samaks.
8.10

EMSK soovib, et Euroopa Liidu poliitikavaldkonnad oleksid kooskõlas arengustrateegiaga ning et arengupoliitika oleks sõltumatu ning spetsiifiline teiste poliitikavaldkondade suhtes. EMSK on seisukohal, et ühenduse ja liikmesriikide arengupoliitikate kooskõlastamine muutub järjest olulisemaks. Euroopa arengupoliitika jaoks tuleb seega luua ühine Euroopa platvorm või tegevuskava, mis määratleb liikmesriikide jaoks ajakava ja järelevalvesüsteemid. EMSK toetab samuti liikmesriikide ja Euroopa Liidu osalemist mitmepoolsetel foorumitel, esindades ühiseid seisukohti. EMSK toetab komisjoni seisukohta, et Euroopa tasandil on tarvis arengupoliitikat, millesse on kaasatud nii liikmesriigid kui ka komisjon.
3.8

EMSK ei näe vasturääkivust selles, et nõuandefoorumi ülesandeks on liikmesriikide pädevate asutuste ühendamise võimaldamine ning ekspertide võrgustiku loomine. Kõnealusel organil puudub vastavalt artiklile 12 igasugune otsustusõigus instituudis, seega on tarbetu täpsustada seda, et kolm liiget, kes esindavad asjaomaseid osapooli Euroopa tasandil, ei oma hääleõigust. Seega kerkib küsimus, miks on need esindajad nimetatud komisjoni poolt; oleks sobivam, et nad nimetataks otseselt organisatsioonide poolt, mis on ära toodud artikli 10 lõike 1 punktides a)–c).
3.6

Määruse nr 883/2004 artiklis 90 on sätestatud, et määrus nr 1408/71 tunnistatakse kehtetuks, välja arvatud teatavatel asjaoludel, ja artiklis 91 sätestatakse, et käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Artikli 91 teises lõigus sätestatakse siiski, et seda kohaldatakse alates rakendusmääruse jõustumise kuupäevast. Sel põhjusel ning kuna tulemas on Euroopa töötajate liikuvuse aasta (2006. aastal), kutsub komitee Euroopa Liidu institutsioone ja liikmesriike üles tagama, et rakendusmääruste koostamise ja vastuvõtmise menetlus oleks tulevikus nii kiire ja tõhus kui võimalik, selleks et kooskõlastamist käsitleva uue määruse sätted saaksid esimesel võimalusel jõustuda ja asendada praeguse määruse nr 1408/71 keerulised sätted.
Nagu eelpool mainitud, on sarnane säte juba ülevõtmispakkumisi käsitlevas direktiivis, kusjuures tingimused on erinevad: puudub ülevõtmispakkumise läbipaistvuse tagamine ja välja ei ole toodud seda tinginud eeldusi. Enamusaktsionär on huvitatud 100 %-lisest kontrollist ettevõtte üle, eriti kui väikeaktsionärid ei ole koostööaltid ja on vaidlushimulised. Väikeaktsionärid võivad olukorda suhtuda väga erinevalt, sõltuvalt asjaoludest ja isiklikust situatsioonist. Aktsionär, kellel pole mingit mõju ettevõtte juhtimisele, võib olla rahul, kui saab oma aktsiapaki müüa eelistingimustel, mis annab talle kindlasti parema hinna, kui aktsiate vaba müümine börsil. Kui aga aktsiate tootlikkus on hea või on oodata aktsiate väärtuse kasvu, siis võib investor/aktsionär olla huvitatud kõnealuste aktsiate hoidmisest ning sellisel juhul on keeruline teda müüma sundida. Reeglina ei ole ettevõtte juhtimist võimalik 10 %-lise vähemusosalusega kahjustada, samuti peab aktsepteerima iga aktsionäri piiramatut valikuvabadust. Võimalikud on ka harvad juhud, kus kogu aktsiapaki kontrollimine on nõutav ettevõtte juhtimise seisukohalt: ainult siis ja vaid järelevalveasutuste heakskiidul on kõnealune küsitav säte põhjendatud.
4.2

Komitee soovib rõhutada, et äärepoolseimate piirkondade ja asjaomaste liikmesriikide ühispositsioon kõnealuste piirkondade tulevasse ühtekuuluvuspoliitikasse kaasamise suhtes on, et kõnealused piirkonnad tuleb automaatselt arvata abikõlblikeks endise 1. sihtala — praeguses vastastikuse lähenemise sihtala — raames, kuna see annab parima võimaluse tegeleda äärepoolseimate piirkondade erilise olukorraga, tagades neile sel moel ühesuguse kohtlemise ja vajalikud rahalised vahendid püsivate raskustega toimetulemiseks.
6.3

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee avaldab kriitikat, et uus sotsiaalmeetmete kava sisaldab vähem konkreetseid meetmeid kui sellele eelnenud kava. Seetõttu on kava raske hinnata, sest ei ole selge, milline poliitiline suund on ettepanekutega valitud. See kehtib eelkõige sotsiaalõigusnormide suhtes, mille puhul Euroopa Komisjon piirdub kehtivate direktiivide uuesti läbivaatamisega ning esitab harva uusi ettepanekuid. Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee ootab seetõttu, et loodaks konkreetsed meetmed strateegilise raamistiku jaoks. Komitee on arvamusel, et uus sotsiaalmeetmete kava tuleks siduda järgmise viie aasta tegevuskavaga. Asjakohase näitena võib tuua sotsiaalsed põhiõigused tulevases Euroopa põhiseaduse lepingus. Sellest lähtuvalt peaks sotsiaalpoliitika tegevuskava sisaldama nii ettepanekuid olemasolevate direktiivide läbivaatamiseks kui ka uusi direktiiviettepanekuid ning samaaegselt hõlmama kavandatud debatte ja kooskõlastusmeetmeid Euroopa sotsiaalpoliitika edasiseks arenguks. Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee leiab, et eelkõige Lissaboni strateegia vahehindamise raames tuleks rõhutada Euroopa sotsiaalpoliitikat ja selle produktiivset rolli majanduskasvu ja tööhõive edendamisel.
3.3

See ei ole uudis, et liikmesriikide hulgas ei valitse üksmeel maksude, eelkõige käibemaksu osas; kõnealune olukord on tuttav alates Euroopa Liidu loomisest ning järkjärgulised laienemised algselt kuuelt praeguse 25 liikmesriigini on lahknevusi vaid suurendanud. Kõigi nende aastate jooksul ei suudetud vastu võtta isegi komisjoni ettepanekuid, millega nähti ette miinimum- ja maksimummäära vahemik 15 % kuni 25 % (kuigi tegemist on reaalse määrade vahemikuga). Ei ole olnud võimalik kokku leppida käibemaksu päritoluriigis tasumise põhimõtte ühtse rakendamise osas ega ole tõsiselt ette võetud ka arvukate maksuvabastuste ja erandite tühistamist. Viimased on kõigis liikmesriikides antud erinevate põhjenduste alusel ning neil on erineva pikkusega kehtivusajad, millest ei ole peaaegu kunagi kinni peetud, isegi kui need on põhjendatud.
Komitee leiab, et lootsiteenused ei ole käsitletavad lihtsa kaubandusliku teenusena; tegemist on keeruliste tehniliste oskuste rakendamisega, kohalike olude tundmisega, mida kasutatakse transpordi, elanikkonna ja keskkonna turvalisuse tagamiseks sõltuvalt transporditavast kaubast. Seega on tegemist üldhuviteenusega, mille iseloom ei ole peamiselt kaubanduslik, kuigi tihti on see antud sadama juhtorgani kontrolli all eraettevõtetele, ning peab seetõttu jääma rakendusalast välja. See ei takista sadamaid, nagu see juba tehakse, andmast neile kaptenitele juhtimisõigust, kelle kogemused ja kohalike olude tundmine lubavad neil ilma abita laeva kai äärde juhtida. Samas on vaja arvestada faktiga, et mitmed laevad transpordivad teiste laevade, rajatiste, sadama töötajate ja sadama lähikeskkonna turvalisusele ohtlikke aineid.
2.3

Euroopa Komisjon tunnistab, et ettepanek ei kuulu ühenduse ainuõiguslikku pädevusse, ent juhib tähelepanu asjaolule, et finantsaruannete võrreldavuse tagamine kogu ELis on vajalik selleks, et suurendada finantsaruannete usaldusväärsust avalikkuse silmis.