2016. aasta jaanuaris vastu võetud maksustamise vältimise vastane pakett hõlmab õiguslikult siduvaid meetmeid agressiivse maksuplaneerimise vastu võitlemiseks ja välisstrateegiat hea maksuhaldustava rahvusvaheliseks edendamiseks. Kõikide kõnealuse paketi elementide puhul on tehtud suuri edusamme. Nõukogu kiitis maksustamise vältimise vastase direktiivi heaks 2016. aasta juunis. See aitab vältida kõige levinumaid kasumi ümberpaigutamise viise – muu hulgas kehtestatakse koordineeritud eeskirjad hübriidsete lahknevuste kõrvaldamiseks, välismaiste kontrollitavate äriühingute maksustamiseks ja intresside mahaarvatavuse piiramiseks. Nõukogu kiitis välisstrateegia heaks 2016. aasta mais ja praegu käib töö kõigi selle meetmete elluviimiseks, sealhulgas ELi loetelu koostamiseks koostööd mittetegevatest jurisdiktsioonidest. Oluline edasiminek toimub ka muudes äriühingute maksustamise valdkondades, näiteks siirdehindade eeskirjade ja liikmesriikide sooduskordade läbivaatamisel vastavalt uutele rahvusvahelistele normidele. Lisaks uurib komisjon aktiivselt juhtumeid, kus valitud ettevõtjatele pakutavad stiimulid võivad rikkuda ELi riigiabi eeskirju.

Komisjoni 2015. aasta juunis vastu võetud õiglase ja tõhusa maksustamise tegevuskavas on sätestatud rida meetmeid ELis äriühingute maksustamise ajakohastamiseks. Tegevuskavaga pandi alus ELi mitmekülgsele lähenemisviisile, mille eesmärk on tõkestada agressiivset maksuplaneerimist ja seda soodustavate režiimide tegevust, viies samas miinimumini põhjendamatu topeltmaksustamise ohu. Mitme algatuse puhul on saavutatud juba palju, eelkõige seoses äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi (CCCTB) uuesti kasutuselevõtmisega. Komisjon kavatseb teha sellekohase ettepaneku enne aasta lõppu, et parandada maksukeskkonda ühtse turu äriühingute jaoks ning kõrvaldada samas liikmesriikide süsteemide vahelised ebakõlad, mida agressiivsed maksuplaneerijad praegu ära kasutavad.

Komisjoni tegevust maksude läbipaistvuse suurendamiseks on toetanud samavõrd otsusekindel töö selle nimel, et liikmesriigid võtaksid kasutusele vahendid, mis võimaldavad neil kaitsta oma maksubaasi kuritarvituse eest ja koguda õiguspärast tulu.

ELi meetmega on juba kehtestatud läbipaistvusnõue eraisikute raamatupidamisarvestuse suhtes. Alates 2016. aasta jaanuarist on jõus uus õigusakt väljaspool ELi asuvate rahaliste vahendite varjamise tõkestamiseks. Maksustamisalase halduskoostöö direktiivi kohaselt peavad liikmesriigid omavahel automaatselt vahetama suures koguses teavet, mis käsitleb eraisikute ja üksuste välismaal hoitavat tulu ja kapitali. Lisaks on sõlmitud uued maksude läbipaistvuse kokkulepped Šveitsi, Liechtensteini, Andorra ja San Marinoga ning Monacoga allkirjastatakse sarnane kokkulepe lähinädalatel. Selline uus läbipaistvuse tase suurendab liikmesriikide võimet maksudest kõrvalehoidjaid kindlaks teha ja nendega tegeleda ning aitab samas ära hoida sissetuleku ja varade EList väljaspool varjamist maksudest hoidumiseks. Liikmesriikidelt nõutakse neljanda rahapesuvastase direktiivi raames ka tegelike tulusaajate kohta teavet sisaldavate keskregistrite loomist, et tagada kapitalivoogude suurem läbipaistvus ja hõlbustada rahapesu ja terrorismi rahastamise vastast võitlust. Komisjon on kutsunud liikmesriike üles kohaldama neid eeskirju selle aasta lõpuks.

Esimene samm õiglasema ja tõhusama maksustamise tagamiseks seisnes maksustamise läbipaistvuse suurendamises kogu Euroopas. Pärast seda, kui komisjon esitas kaks ulatuslikku ettepanekut läbipaistvuse kohta, leppisid liikmesriigid hiljuti kokku, et suurendatakse nende maksuhaldurite vahelist avatust ja koostööd ning tugevdatakse kontrolli äriühingute piiriüleste maksutavade üle. Alates 2017. aastast vahetavad kõik liikmesriigid süstemaatiliselt ja automaatselt piiriüleseid maksualaseid eelotsuseid käsitlevat teavet. Lisaks leppisid liikmesriigid 2016. aasta märtsis kokku, et nende maksuhaldurid jagavad maksustamisega seotud eesmärkidel automaatselt riigiti koostatud aruandeid hargmaiste ettevõtjate tegevuse kohta. Need uued õiguslikud nõuded suurendavad oluliselt liikmesriikide võimet kaitsta oma maksubaasi ja võidelda maksudest kõrvalehoidmise skeemide vastu.

Vaatamata nendele olulistele edusammudele on vaja veel palju ära teha, et võidelda maksudest kõrvalehoidmise ja maksustamise vältimise vastu ning piirata võimalusi selliseks rahaliste vahendite suuremahuliseks varjamiseks, nagu tuli ilmsiks nn Panama dokumendilekke tulemusena.

Sel eesmärgil on komisjon esitanud mitmeid ettepanekuid tugevama ja paremini koordineeritud ELi lähenemisviisi kohta, mille eesmärk on maksualaste kuritarvituste ärahoidmine, mis on kooskõlas rahvusvahelise tegevuskavaga ning millega nähakse ette ulatuslikum tegevus, kui see on vajalik ühtset turgu silmas pidades. Nende algatuste tulemusena on juba saavutatud murrangulisi tulemusi, mis peaksid oluliselt parandama kodanike ja ettevõtjate maksustamise korda Euroopas. Samuti on komisjon algatanud riigiabi eeskirjade kohased uurimismenetlused selle kohta, kas teatavad liikmesriigid on teinud valitud hargmaistele äriühingutele maksusoodustusi.

Kuna maksudest kõrvalehoidmine ja maksustamise vältimine on piiriülesed probleemid, ei ole puhtalt riiklikud meetmed nende lahendamiseks üldiselt tõhusad. Kooskõlastamata riiklikud meetmed maksualaste kuritarvituste tõkestamiseks võivad olukorda isegi halvendada, sest nendega võib kaasneda ühtse turu killustumine, uus koormus maksumaksjate jaoks ning uute möödahiilimisvõimaluste tekkimine agressiivsete maksuplaneerijate jaoks. Äärmiselt oluline on, et nii ELi tasandil kui ka rahvusvaheliselt rakendataks maksualaste kuritarvituste vastase võitluse puhul kooskõlastatud lähenemisviisi.

Maksudest kõrvalehoidmise ja maksustamise vältimise tõttu jääb avaliku sektori eelarvetesse igal aastal laekumata miljardeid eurosid maksutulu, samuti moonutavad need ettevõtjate vahelist konkurentsi ning õõnestavad kõikidele maksumaksjatele võimaldatavaid õiglasi ja võrdseid tingimusi. Sellised kuritarvitused kahjustavad majanduskasvu soodustavate maksusüsteemide kontseptsiooni ja takistavad tõhusa kapitaliturgude liidu loomist. Innovatsiooni ja konkurentsivõimet silmas pidades on ohtlik olukord, kus väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd), kes on Euroopa peamised tööandjad, maksavad proportsionaalselt rohkem makse kui suured ettevõtjad, kellel on võimalik tegeleda agressiivse maksuplaneerimisega. Maksustamise vältimise tagajärjel võib samuti suureneda tööjõu maksukoormus, kuna valitsused tõstavad kaotatud tulu kompenseerimiseks muid makse, halvendades nii tööhõive olukorda ja tööturu toimivust. Õiglane maksustamine on oluline ka kodanike ja nende valitsuste vahelise ühiskondlikku leppe seisukohast. Üldsus toetab kindlalt meetmete võtmist selliste agressiivsete maksutavade väljajuurimiseks, mis vähendavad riikidele kättesaadavaid vahendeid, mida saaks kasutada muudel eesmärkidel.

Samuti toetab komisjon hea maksuhaldustava edendamist rahvusvahelisel tasandil. Pidevalt on tehtud edusamme hea maksuhaldustava raamistiku täiustamise alal kogu maailmas ning maksusüsteemide kindlustamisel kuritarvituse vastu. Eriti aitab agressiivse maksuplaneerimise olulisi kanaleid kõrvaldada OECD maksubaasi kahanemist ja kasumi ümberpaigutamist käsitlevate meetmete täielik ja laiaulatuslik rakendamine.

ALLESJÄÄNUD PROBLEEMIDE LAHENDAMINE

Vaatamata eelnimetatud olulistele edusammudele on komisjon veendunud, et maksudest kõrvalehoidmise ja maksustamise vältimise vastases võitluses tuleb veel rohkem ära teha. Hiljuti meedias kajastatud dokumendileke paljastas, kuidas salajasi hoiuseid ja finantsstruktuure kasutatakse endiselt sissetuleku ja vara varjamiseks väljaspool ELi, sageli põhjaliku nõustamisteenuse toel. Kuigi teatavatel struktuuridel võib olla õiguspärane eesmärk, võib osa sellisest tegevusest soodustada korruptsiooni, rahapesu ja maksudest kõrvalehoidmist.

Paljud eelnimetatud uutest meetmetest, sealhulgas siduvad kuritarvituste vastased sätted, uued läbipaistvusnõuded ja ELi ühtne loetelu koostööd mittetegevatest jurisdiktsioonidest, peaksid tulevikus selliseid õigusrikkumisi piirama. Siiski on ELi ja rahvusvahelises maksuraamistikus endiselt olulisi lünki, mis tuleb kõrvaldada, et vältida piiriüleseid maksualaseid kuritarvitusi ja ebaseaduslikku finantstegevust. Euroopa Parlament jagab seda seisukohta ja on moodustanud Panama dokumentide uurimiskomisjoni, kellelt peaks saama kasulikku teavet seoses sellega, kuidas EL kõnealuste kuritarvituste ilmsikstulekule reageerima peaks.

1. Rahapesuvastast tegevust ja maksustamise läbipaistvust käsitlevate eeskirjade vahelise seose ärakasutamine

Panama dokumendileke kinnitas, et vähene läbipaistvus seoses tegelike tulusaajatega võib soodustada rahapesu, korruptsiooni ja maksudest kõrvalehoidmist. Nendele probleemidele leitavad lahendused peaks seega olema üksteist täiendavad ja omavahel seotud.

Komisjon tegi täna ettepaneku muuta neljandat rahapesuvastast direktiivi konkreetselt ELi kaitsemehhanismi tugevdamiseks rahapesu ja terrorismi rahastamise vastast võitlust silmas pidades .

Nende muudatuste hulka kuuluvad rahapesu andmebüroodele kättesaadava teabe ulatuse laiendamine, hoolsuskohustuse nõuete kehtestamine seoses virtuaalsete vääringute konverteerimisega ning ettemakstud vahendite kontrollimeetmete karmistamine.

Varsti võtab komisjon esmakordselt vastu ELi loetelu suure riskiga kolmandatest riikidest, mille rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korras on strateegilisi puudusi. Neljanda rahapesuvastase direktiivi muudatuste hulka kuulub ühtlustatud loetelu hoolsusmeetmetest, mida finantsasutused peavad võtma seoses sellistest riikidest pärinevate rahavoogudega.

Mitme välja pakutud muudatusega võetakse otseselt sihikule hiljutise dokumendilekke tulemusena avalikuks tulnud lüngad, mis võimaldasid maksustamise vältimiseks varjata raha väljaspool ELi.

Esiteks on muudetud rahapesuvastases direktiivis langetatud passiivsete äriühingute majandusliku omandiõiguse deklareerimise künnist. Nii tagatakse selliste struktuuride puhul suurem läbipaistvus ja valvsus. Teiseks peavad finantsasutused oma maksudega seotud ulatuslikumate finantsaruandluskohustuste raames süstemaatiliselt kohaldama kehtivaid hoolsusmeetmeid lisaks uutele klientidele ka olemasolevate klientide puhul. See võimaldab kontrollida kontosid, mida finantsasutused ei ole enam kui kümne aasta jooksul läbi vaadanud ja mida on võidud kasutada ebaseaduslikel eesmärkidel. Kolmandaks on selgitatud usaldusfondide tegelike tulusaajate registreerimisnõudeid, et kõrvaldada õigusakti lüngad ja riikide vahelised ebakõlad. Neljandaks paraneb tegelikku tulusaajat käsitleva teabe kättesaadavus: Äriühinguõiguse direktiivi muudatustest tulenevalt peavad liikmesriigid andma üldsusele juurdepääsu äriühinguid ja ärilist laadi usaldusfonde käsitlevale teabele; muude usaldusfondide puhul võimaldatakse sellisele teabele juurdepääs õigustatud huvi korral. See aitab võidelda juriidiliste isikute ja õiguslike üksuste kuritahtliku ärakasutamise vastu.

Lisaks nendele neljanda rahapesuvastase direktiivi ja äriühinguõiguse direktiivi muudatustele on komisjon teinud ettepaneku maksustamisalase halduskoostöö direktiivi täiendavaks läbivaatamiseks maksustamisküsimustes. Sellega tagatakse, et kehtib kohustus võimaldada maksuhaldurile juurdepääs ELi rahapesuvastaste eeskirjadega ette nähtud andmetele, eelkõige kliendi suhtes rakendatud hoolsusmeetmeid käsitlevatele andmetele ja riikide tegelike tulusaajate registrites sisalduvale teabele, et maksuhaldurid saaksid oma ülesandeid täita ning juurdepääs teabele ei piirduks üksnes rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitlusega seotud juhtumitega. Asjaolu, et praegu saavad liikmesriigid valida, kas võimaldada maksuhaldurile juurdepääs sellele teabele, piirab maksuauditite tõhusust. Kui maksuhalduril on juurdepääs sellele teabele, saab ta kindlaks teha läbipaistmatu äriühingu, struktuuri või üksuse taga seisva isiku ja reageerida kiirest olukordadele, mis on seotud maksudest kõrvalehoidmise ja maksustamise vältimisega.

Rahapesu, terrorismi rahastamise ja üldise kuritegevuse ärahoidmiseks on väga oluline tõhus järelevalve ja nõuete täitmise tagamine. On äärmiselt tähtis, et liikmesriigid võtaksid tugevdatud õigusraamistiku üle ja rakendaksid seda praktikas.

Komisjon kutsub Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles jõudma viivitamata kokkuleppele seoses neljanda rahapesuvastase direktiivi kavandatud muudatustega, et tõhustada terrorismi rahastamise vastast võitlust ning kõrvaldada olulised lüngad, mille abil on maksudest kõrvalehoidjatel olnud võimalik pääseda väljaspool ELi varjatava raha avastamisest. Euroopa Parlament ja nõukogu peaksid samuti kiiresti heaks kiitma halduskoostöö direktiivi kavandatava läbivaatamise, millega tugevdatakse ELi rahapesu vastaste eeskirjade ja ELi maksude läbipaistvuse eeskirjade koostoimet. Nii tagatakse maksuhaldurite juurdepääs olulisele teabele riigi tasandil, võimaldades neil võidelda offshore-fondide kaudu maksudest kõrvalehoidmise ja maksustamise vältimise vastu.

2. Tegelikke tulusaajaid käsitleva teabevahetuse täiustamine

Eespool nimetatud ettepanekud, mille kohaselt võimaldataks maksuhalduritele juurdepääs riikide üksikasjalikule teabele tegelike tulusaajate kohta, suurendavad märkimisväärselt maksuhaldurite suutlikkust takistada maksudest kõrvalehoidmist ja maksustamise vältimist. Siiski on maksudest kõrvalehoidmise ja maksustamise vältimise vastaseks tõhusaks võitluseks vaja teha täiendavaid jõupingutusi, eelkõige tegelikke tulusaajaid käsitleva teabe viivitamatu piiriülese kättesaadavuse tagamise teel.