Lisades 1.1 ja 1.2 on esitatud projektide valiku mahu jaotus fondide kaupa vastavalt 2017. aasta lõpu ja 2018. aasta sügise seisuga. Lisades 2.1 ja 2.2 on esitatud samad finantsandmed iga liikmesriigi kaupa. (2017. aasta lõpust möödunud üheksa kuu jooksul kasvas ühtekuuluvuspoliitika rahavahendite koguhulk 2018. aasta sügiseks 66 miljardi euroni, ulatudes 67 %-ni kavandatud investeeringutest.)

Aruannetes 2018. aasta kohta on liikmesriigid teatanud, et valitud projektidele suurendatakse rahaeraldisi. Toetamiseks valitud projektide kogumaht oli 338 miljardit eurot, mis moodustab 53 % ajavahemikuks 2014–2020 kavandatud investeeringute kogumahust. ELi osalus valitud projektides on hinnanguliselt 240 miljardit eurot. Projektide valimise kogumäär on võrreldav eelmise programmiperioodi sama ajavahemikuga.

Selle aruandega kattumise huvides on Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide avatud andmeplatvormi uuendatud, et tuua välja projektide valiku rahaline maht ning programmide 2018. aasta aastaaruannetes sisalduvad ühise näitajaga seotud tulemused. Andmed on saadaval liikmesriikide, programmide, valdkondade ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kaupa. Platvorm näitab kõige uuemaid esitatud väärtuseid, mis võivad erineda selle teksti koostamisel kättesaadavatest andmetest.

Allpool toodud 2. jaotis sisaldab ülevaadet rakendamise käigust kuni 2017. aasta lõpuni. 3. jaotises on üksikasjalikum teave edusammude kohta peamistes valdkondades. 4. jaotises on liikmesriikide poolt seni antud hinnangute kokkuvõttev aruanne.

-15 % kogu põllumajandusmaast on hõlmatud kliima- ja keskkonnameetmetega, et bioloogilist mitmekesisust ning mulla ja veevarude majandamist parandada.

-15,3 miljonit inimest on saanud toetust, et otsida töö-, koolitus- või harimisvõimalusi või saanud kasu sotsiaalse kaasamise meetmetest;

-miljon ettevõtet on saanud toetust, et produktiivsust parandada ja äritegevust laiendada või töökohti luua;

2017. aasta lõpuks oli valitud projektide kulutuste kogusumma aruannete põhjal ligi 96 miljardit eurot. Kulutuste tegemine on 12 kuu jooksul kiirenenud ja rohkem kui kahekordistunud. 2017. aasta lõpuks oli liikmesriikidele ELi eelarvest välja makstud 16 % kogu asjaomase ajavahemiku jaoks olemas olevast rahast. (2018. aasta oktoobri lõpuks on see näitaja jõudnud 23 %-ni.) Maaelu arengu programmi rakendatakse seejuures kavakohaselt. Sügiseks 2018 olid Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) toetuste saajad kätte saanud üle 33,8 miljardi euro. See moodustab pea 33 % programmitöö perioodiks kättesaadavaks tehtud rahastuspaketist.

Investeerimine edeneb mitmes teemavaldkonnas, mida EL peab esmatähtsaks. Näiteks väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul suunati projektidesse 55 % kõikidest kavandatud investeeringutest. Ehkki mõnes valdkonnas jäävad valitud investeeringud alla keskmise, on valikumäärades esinevad käärid väiksemaks jäänud. Näiteks kliimameetmete ja digimajanduse investeeringute valikumäärad on 2017. aasta lõpuks paranenud. Uuemad ühtekuuluvuspoliitika programmide aruanded osutavad jätkuvale heale edasiminekule projektide valimisel kuni 30. septembrini 2018, kui projektidele oli eraldatud 67 % rahast. See on 66 miljardi euro suurune tõus 9 kuu jooksul, mis kergitab valitud investeeringute kogumahu üle 400 miljardi euro.

2017. aasta lõpuks valiti kogu Euroopast välja üle 1,7 miljoni projekti, mille investeeringute kogumaht ulatub 338 miljardi euro ehk 53%-ni kavandatud mahust. Ainuüksi 2017. aastal valitud projektide väärtus oli 158 miljardit eurot – seni suurim aastane kasv. See on selge märk, et liikmesriigid on asunud oma investeerimisplaane konkreetsete projektide kaudu ellu viima, et tagada jätkusuutlik majanduslik ja sotsiaalne kasu.

Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide eesmärk on edendada pidevat sotsiaal-majanduslikku lähenemist, vastupanuvõimet ja territoriaalset ühtekuuluvust. Junckeri juhitud komisjoni poliitiliste prioriteetide hulka kuuluvate ning investeeringuid vajavate põhivaldkondade jaoks on Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid peamine ELi toetuste allikas. Nende investeeringutega rahuldatakse reaalmajanduse vajadusi ja toetatakse Euroopa poolaasta protsessi kaudu tuvastatavaid struktuurseid muudatusi ja reforme. Seejuures toetatakse töökohtade loomist ja majanduskasvu, investeeringuid digitaalsesse ühtsesse turgu ja energialiitu, tugevdades ühtset turgu ja majanduse juhtimist.

Aastate 2014–2020 programmid keskenduvad sellele, et sekkumist põhjendada ja fondipõhiseid ühisnäitajaid laiemalt kasutada. See muudab tulemusaruandluse varasemast stabiilsemaks ja sidusamaks. Üldjuhul annavad 2018. aasta programmide aruanded ühisnäitajatega seotud tulemuste kohta varasemast palju täpsemat teavet. Aruandes esitatud väärtused näitavad realistlikku vahekorda sihtnäitajate ja valitud projektide väärtuste vahel. Kui aruannete vahel tuvastatakse ebakõlad, esitatakse programmidele vastavasisuline päring. Aastaaruannete kvaliteedikontrolli tulemusel parandati teatavad aruandlusvead. Komisjon prognoosib, et ülejäänud puuduste kõrvaldamiseks piisab sellest, et programmide aruandlust parandada ja/või eesmärke kasvatada.

-seni on antud toetust miljonile projektile, et põllumajandussektori ja maapiirkondade äriettevõtete konkurentsivõimet parandada ning maapiirkondades töökohti luua ja hoida;

2018. aasta aruanded annavad teavet selle kohta, et programmi sihtide ja eesmärkide saavutamisel on tehtud edusamme. 2017. aasta lõpuks olid liikmesriigid ja piirkonnad välja valinud ligikaudu 1,7 miljonit projekti alates suurtest taristuinvesteeringutest kuni põllumajandusettevõtjate üksiktoetusteni.

Kahe kiirpildi võrdlusest on näha, et rakendamise suundumused on dünaamilised. 2018. aasta sügiseks olid projektide valikumäärad eri valdkondlike eesmärkide arvestuses üldjoontes ühtlasemad. Keskmisest väiksem kulutamine osutab aga varem toimunud viivitustele projektide valimisel teatavates valdkondades ja liikmesriikides. Allpool esitatud diagrammil on näha suured erinevused liikmesriikide valiku- ja kasutusmäärades võrreldes Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide keskmisega 2017. aasta lõpu seisuga.

3.Rakendamise ülevaade põhivaldkondade kaupa

See aruanne sisaldab ülevaadet rohkem kui 530 Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmi rakendamise edusammude kohta perioodil 2014–2017, mida on hinnatud valitud projektide rahalise mahu järgi ning ühiste väljundite ja tulemustega seotud lepingute sõlmimisel ja nende täitmisel tehtud edusammude põhjal. Vastavad andmed pärinevad 2018. aasta programmide aastaaruannetest.

Lisades esitatakse rahalise mahu ja projektide valimise määra ülevaade Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide valdkondlike eesmärkide ja liikmesriikide kaupa 2017. aasta lõpu seisuga kuni 2018. aasta sügiseni. Aruandes esitatud näitajate saamiseks sünteesitakse iga fondi ühisnäitajate kohta esitatud andmeid ja valitud projektide mõju prognoose. Lisatud on ka näited juba toetatud projektidest.

3.1.Teadusuuringud ja innovatsioon, IKT ja VKEde konkurentsivõime

Sellesse valdkonda kavandatakse investeeringuid kokku umbes 184 miljardit eurot, peamiselt ERFist ja EAFRDst. 2017. aasta lõpus valitud projektid katavad umbes 51 % sellest summast (üle 97 miljardi euro); nende arvele langeb hinnanguliselt 13 % ehk 24 miljardit eurot aruandluses esitatud kulutustest.

3.1.1.Teadusuuringud ja innovatsioon

Konkreetsetele teadus- ja innovatsiooniprojektidele ERFist ja EAFRDst eraldatud 34 miljardit eurot moodustab 51 % aastateks 2014–2020 kavandatud kogusummast. Esitatud kulud ulatusid kõigest 8 %-ni kogusummast.

Prognooside kohaselt on 2017. aasta lõpuks 43 500 ettevõtet saanud kasu valitud ERFi skeemidest, millega edendatakse koostööd teadusasutustega (69 % eesmärgist) ja 7 000 koostööalgatust on juba ellu viidud. Prognooside kohaselt saavad 71 500 uurijat (55 % eesmärgist) kasu investeeringutest uurimis- ja arendustegevuse taristu parandamisse. 15 000 uurijat on sellest juba võitnud. Uutele toodetele (ja teenustele) antavate toetuste puhul on samuti näha suurt arengut. Valitud meetmed hõlmavad 35 450 toodet, mis on ettevõtete jaoks uudsed (55 % eesmärgist) ning millest 3 700 puhul on meetmed juba lõpuni viidud.

2017. aasta lõpuks oli EAFRD valitud projekte rahastanud kokku 8 miljardi euroga. Teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas on Euroopa põllumajanduse innovatsioonipartnerlusest saamas tõhus innovatsiooni edendaja, mis liidab põllumehi, uurijaid, konsultante ja ettevõtjaid 3 097 projekti raames. Neil projektidel on oluline potentsiaal luua innovaatilisi lahendusi, et muuta põllumajandustootmine nutikamaks, tõhusamaks ja säästlikumaks. Projektide tulemused avaldatakse EIP-AGRI platvormil, et anda põllumajandustootjatele uusi ideid ja inspiratsiooni. 2017. aasta lõpuks oli algatatud 667 interaktiivset innovatsiooniprojekti (21 % eesmärgist).

•Tšehhi Vabariigis kasutati ERFi toetatud SUSENI säästva energia projekti teist etappi, et rahastada tehnikaseadmete paigaldamist säästva energia uurimis- ja arengukeskusesse . Keskuses uuritakse põhiliselt ioniseeriva kiirguse ja tuumaenergia kasutamist. Keskuses on 128 töökohta ja keskuse töös lööb igal aastal kaasa veel umbes 55 üliõpilast ja kõrgkoolilõpetajat. •10 000 põllumajandustootjat on osalenud Austria põllumajanduskoja koosseisu kuuluva Ländliches Fortbildungsinstituti (LFI) korraldatud digikoolitustel. Veebikoolitus väldib hariduskeskusesse kohaleminekuga kaasnevat ajakulu ja keskkonnakahju. EAFRD panustas kokku 245 000 eurot maksvasse projekti 196 000 euroga.

3.1.2.Digitaalmajandus

Digitaalmajanduse valdkonna projektidele oli 2017. aasta lõpuks eraldatud hinnanguliselt 9,8 miljonit eurot (48 % kavandatud kogumahust). Projektide valik paranes 2017. aastal märgatavalt. Kulutused nendele projektidele (5 % kavandatud kogumahust) on aga endiselt alla ELi keskmise ja seda seoses rakendustegevuste viibimisega kõnealuses teemavaldkonnas.

Parema lairibaühenduse kättesaadavuse tagamisele suunatud ERFi rahastatud projektide valimine on teinud läbi olulise arengu. Eelduste kohaselt peaks projektist võitma 4,3 miljonit kodumajapidamist (30 % eesmärgist), ehkki praeguseks rakendatud projektide kaudu on lairibaühendus kättesaadav kõigest 227 000 kodumajapidamisele. Hilise valimise ja pikkade rakendamisaegade tõttu saab eesmärgi täidetavuse tõenäosus selgeks alles perioodi lõpus. IT kasutussevõtmise ja e-kaubanduses osalemise valdkonnas hõlmavad juba valitud projektid 16 000 ettevõtet (19 % eesmärgist).

EAFRD alt jagatava toetuse eesmärk on parandada 18 miljoni maapiirkonna elaniku juurdepääsu IKT-teenustele ja -taristule. Eesmärk saavutatakse 4 400 investeerimisprojekti kaudu. Projektidele on seni eraldatud 36 % vahenditest, mis on ette nähtud IKT-teenuste parandamiseks maapiirkondades. 1 255 000 maapiirkondade elanikku (7 % vastavast sihtväärtusest) saab juba praegu kasutada paremaid teenuseid.

•RO-NETi projekt toob lairibaühenduse Rumeenias 2 268st internetiühenduseta nn valgest ringkonnast 783 ringkonna elanikeni. Projekt toob lairibaühenduse lähemale ligikaudu 400 000 inimesele, 8 500 ettevõtjale ja 2 800 avaõiguslikule asutusele. Projekti investeeringukulu on kokku 67 miljonit eurot, millest ERFi toetus on 46 miljonit eurot. •EAFRD toetas Lõuna-Karjalas (Soome) sotsiaalhoolekande- ja tervishoiutöötajate võrgustikku infosüsteemi loomisel, mille eesmärk on tegeleda maapiirkondades koduste ohtudega. Projektist on saanud edulugu tänu sotsiaalsete ja digitaalsete osade koostoimele. EAFRD toetus moodustas eelarve kogumahust (290 000 eurot) 122 000 eurot.

3.1.3.VKEde konkurentsivõime tugevdamine

VKEde konkurentsivõime on ERFi, EAFRD ja EMKFi programmide prioriteet. 2017. aasta lõpuks oli konkreetsetele projektidele eraldatud 53 miljardit eurot ELi toetusi (55 % kavandatud kogumahust). Kasutusmääraga üle 17 miljardi euro, mis moodustab 18 % kavandatud kogumahust, edeneb investeeringu rakendamine keskmisest jõudsamalt.

ERF toetab mitmesuguseid VKEde vajadustele suunatud meetmeid. Olulised eesmärgid on luua töökohti, toetada idufirmasid, suurendada tootlikkust, toetada rahvusvahelistumise ja kaubandusmahtude suurendamist ning pakkuda rahastusvõimalusi. Juba jagatud toetus: