Brüssel 30.9.2009

KOM(2009) 495 lõplik

EUROOPA KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

Euroopa Liit ja Ladina-Ameerika: partnerid üleilmsel tasandil {SEK(2009) 1227}

Euroopa Liit ja Ladina-Ameerika: partnerid üleilmsel tasandil

SISSEJUHATUS

Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riikide[1] vaheline strateegiline partnerlus loodi 1999. aastal Rio de Janeiros. Euroopas, Ladina-Ameerikas ja kogu maailmas on viimase kümne aasta jooksul palju muutunud, muutused on kaasa toonud uusi väljakutseid ja prioriteete.

Teatises esitatakse ülevaade Ladina-Ameerika strateegilise partnerluse hetkeseisust ning 2005. aasta teatises „Tugevam partnerlus Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika vahel”[2] esitatud Ladina-Ameerikat käsitleva komisjoni strateegia tulemused. Viimase kümne aasta jooksul on kaks kõnealust piirkonda teinud erinevates küsimustes ühise tegevuskava raames koostööd mitmetel kahte piirkonda hõlmanud kahepoolsetel ja mitmepoolsetele ning valdkondlikel foorumitel. Praegu on EL Ladina-Ameerika suuruselt teine kaubanduspartner ning EL on piirkonda kõige rohkem investeerinud investor. Viimase kümne aasta jooksul on Euroopa Komisjon finantseerinud enam kui 450 projekti ja programmi, mille kogumaksumus on üle 3 miljardi euro. Saadud kogemuste põhjal esitatakse käesolevas teatises eesmärgid ja sihid, millest tuleks tulevastel aastatel juhinduda kõnealust piirkonda käsitlevas komisjoni strateegias.

Teatises käsitletakse ka mõlemale piirkonnale ühiseid probleeme, mis tulenevad üleilmsest majandus- ja finantskriisist (edaspidi „kriis”), kliimamuutustest ning muudest kõnealuse kahe piirkonna vahelistes suhetes poliitikavaldkonnas esile kerkinud, eelkõige Ladina-Ameerikale omastest probleemidest, nagu eelkõige ränne.

Teatis avaldatakse samaaegselt ajavahemikku 2007–2013 hõlmava Euroopa Ühenduse piirkondlike ja riiklike strateegiadokumentide vahekokkuvõttega ning seega tekib võimalus kohandada praegused koostöövahendid uutele vajadustele ja tingimustel vastavaks.

Teatisega aidatakse kaasa ka 2010. aasta kevadel Hispaanias korraldatava järgmise ELi ja Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riikide tippkohtumise ettevalmistamisele. Teatises otsitakse sünergiat teiste ametlike poliitiliste dialoogidega, milles EL või tema liikmesriigid osalevad (nt ELi ja Rio grupi ministrite kohtumised, Ibero-Ameerika tippkohtumised). See peaks tugevdama ELi ja Ladina-Ameerika vahelist liitu.

STRATEEGILISED PARTNERID ÜLEILMSEL TASANDIL: SAAVUTUSED JA UUED VÄLJAKUTSED

Saavutused

2005. aasta teatisega „Tugevam partnerlus Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika vahel” soovis komisjon tugevdada kahe piirkonna vahelist poliitilist ja strateegilist dialoogi mitmes olulises valdkonnas. Teatise peamised eesmärgid, mis on ka ELi praegused strateegilised prioriteedid, on järgmised: edendada regionaalset integratsiooni ja läbirääkimisi Ladina-Ameerika erinevate piirkondadega assotsieerimislepingute sõlmimiseks; suunata arengukoostööd vaesuse ja sotsiaalse ebavõrdsuse vähendamise ning haridustaseme parandamise suunas.

Kahe piirkonna vahelise koostöö peamised tulemused on kokkuvõtlikult järgmiselt:

- Strateegiliste küsimuste ning poliitiliste ja valdkondlike dialoogide parem koordineerimine

ELi ja Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riikide tippkohtumine on strateegilise partnerluse rakendamise seisukohast väga tähtis. Tippkohtumine lihtsustab kõrgemal tasemel dialoogi pidamist, sellega rõhutatakse kahe piirkonna vaheliste kontaktide erilist iseloomu ning edendatakse mõlemat piirkonda hõlmavate eesmärkide täitmist. Kõige hiljutisemal tippkohtumisel Limas 2008. aastal oli võimalus arutada mõlema piirkonna ja ka rahvusvahelise üldsuse jaoks esikohal olevaid strateegilisi küsimusi nagu vaesus ja kliimamuutused. Sama suundumust on märgata ka teistel kõrgetasemelistel kahe piirkonna vahelistel kohtumistel, nagu 2009. aasta mais Prahas toimunud ELi ja Rio grupi ministrite kohtumine, kus keskenduti majandus- ja finantskriisile, taastuvenergiale ja energiajulgeolekule.

Viimastel aastatel on hoogustunud kõrgetasemelised mõlemat piirkonda hõlmavad valdkondlikku poliitikat käsitlevad dialoogid, mis on keskendunud eelkõige arenguküsimustele, uimastitele ja rändele. Lima tippkohtumist ette valmistades korraldas komisjon esimese ELi ja Ladina-Ameerika ning Kariibi mere piirkonna riikide keskkonnaministrite kohtumise (Brüsselis, 2008. aasta märtsis). Kliimamuutuste vastu võitlemisest on saanud üks üha olulisem mõlemat piirkonda hõlmav teema ning see oli üks peamisi teemasid ka Lima tippkohtumisel. Tippkohtumise tulemusena käivitati EUrocLIMA programm, mis on ELi ja Ladina-Ameerika ühisalgatus edendamaks mõlema piirkonna vahelist kliimamuutuste alast koostööd. Programmi eesmärk on vähendada kliimamuutuste mõju ja aidata leevendada nimetatud muutuste kahjulikku mõju. Lima tippkohtumisel kutsuti ka üles edasi arendama struktuurset ja laiaulatuslikku rändealast dialoogi, mida alustati 30. juunil 2009 ja mis keskendub seadusliku ja ebaseadusliku rändega seotud küsimustele, samuti rändele ja arengule. Allpiirkondlikul ja kahepoolsel tasandil valdkondlike dialoogide arv suureneb, kõnealused dialoogid hõlmavad näiteks uimasteid, inimõigusi, haridust, kultuuri ning teadust ja tehnoloogiat.

Peale selle on koostöö süvendamine Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide vahel ELi ja Ladina-Ameerika ning Kariibi mere piirkonna riikide strateegilise partnerluse üks oluline komponent. Mitmetes tippkohtumiste deklaratsioonides on kutsutud üles edendama ELi ja Kariibi mere piirkonna vaheliste suhete tõhustamist. Mõlemad piirkonnad on omavahel juba erinevate lepingute ja kokkulepete kaudu ühendatud. Kariibi mere äärsete riikide vaheline koostöö toimub Kariibi riikide assotsiatsiooni raames. Komisjon sai nimetatud assotsiatsioonis vaatlejastaatuse 2009. aasta kevadel.

Tippkohtumised | Ladina-Ameerikaga seotud peamised tulemused |

1. Rio de Janeiro 1999 | ELi ja Ladina-Ameerika ning Kariibi mere piirkonna riikide strateegilise partnerluse algatamine; avatakse ELi ja MERCOSURi vahelised läbirääkimised. |

2. Madrid 2002 | ELi ja Tšiili vahelise assotsieerimislepingu väljakuulutamine; programmi ALBAN käivitamine; ELi ja Ladina-Ameerika ning Kariibi mere piirkonna riikide ühise kõrghariduse ja teadmiste ala kontseptiooni käivitamine. |

3. Guadalajara 2004 | Programmi EUROsociAL käivitamine. |

4. Viin 2006 | ELi ja Kesk-Ameerika vahelist assotsieerimislepingut käsitlenud läbirääkimiste avamine; ELi ja Andide Ühenduse vahelist assotsieerimislepingut käsitlenud läbirääkimiste avamine; EuroLATi käivitamine. |

5. Lima 2008 | EUrocLIMA käivitamine; ELi ja Ladina-Ameerika ning Kariibi mere piirkonna fondi kontseptsiooni määratlemine; otsus alustada struktuurset ja laiaulatuslikku rändealast dialoogi. |

- Sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamine

Ladina-Ameerika riikidel on üleilmsel tasandil üha tähtsam roll majandus- ja sotsiaalvaldkonna valitsemistava uute vormide loomisel. Nad on teinud viimastel aastatel sotsiaalpoliitika edendamisel märkimisväärseid edusamme. Ebavõrdsus ja sotsiaalne tõrjutus on siiski jätkuvalt piirkonna kõige suuremad probleemid. Seepärast on sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamine alates selle küsimuse tõstatamisest Guadalajara tippkohtumisel olnud strateegilise partnerluse peamiseks poliitiliseks eesmärgiks. Kahe piirkonna vahelise dialoogi mõlemapoolne kasu on enesestmõistetavad sellistes valdkondades nagu oskuste arendamine tööturu vajaduste rahuldamiseks, noorte tööhõive, sotsiaalkaitse laiendamine ja inimväärne töö.

Piirkonnas on sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamiseks palju tehtud. ELi ja Ladina-Ameerika ning Kariibi mere piirkonna riikide 2006. aasta Viini tippkohtumise järel käivitati 2007. aastal esimene ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna sotsiaalse ühtekuuluvuse foorum. Suur osa EÜ koostööle Ladina-Ameerikaga mõeldud vahenditest on eraldatud sotsiaalsele ühtekuuluvusele. Valitsusasutuste, rahvusvaheliste institutsioonide ja kodanikuühiskonna vaheline dialoog ning koostöö on tõhustunud programmide EUROsociAL ja URB-AL raames.

Komisjon on teinud väärtuslikku koostööd selliste organisatsioonide ja programmidega nagu Ameerika Arengupank, ÜRO arenguprogramm, Ladina-Ameerika ja Kariibi mere riikide majanduskomisjon, Maailmapank ja Rahvusvaheline Valuutafond. Koostöö nendega on mõjutanud märkimisväärselt rahvusvaheliste organisatsioonide kontseptuaalset ja operatiivset tegevust ja arengukavu piirkonnas, eelkõige aidates lähendada sotsiaalset ühtekuuluvust käsitlevaid nägemusi ja lähenemisviise.

Käivitatud on kahe piirkonna vaheline maksupoliitikat käsitlev dialoog, mis peaks edendama tulude ja varade võrdsemat ümberjaotamist. Alates 2008. aastast on peetud kaks kõrgetasemelist ELi ja Ladina-Ameerika ning Kariibi mere piirkonna riikide maksupoliitikat käsitlenud foorumit, kus jagati kogemusi ja esitleti komisjoni koostöö konkreetset mõju piirkonnale. Näiteks reformis Uruguay 2007. aastal komisjoni abiga oma maksusüsteemi, reformi tulemusena kasvasid tulud ning see omakorda võimaldas märkimisväärselt suurendada sotsiaalkulutusi.

- Suhete süvendamine piirkonnas asuvate partneritega

Kahe piirkonna vahelist partnerlust tugevdatakse kahel moel: tõhustades suhteid alapiirkondadega ja iga riigiga eraldi.

Regionaalse integratsiooni julgustamine on jätkuvalt peateema ELi suhetes Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riikidega. Sellest annavad tunnistust ka alapiirkondadega toimuvad assotsieerimislepinguid käsitlevad läbirääkimised. Läbirääkimised Kesk-Ameerikas edenesid positiivselt, kuni Hondurases puhkes poliitiline kriis. Läbirääkimisi loodetakse jätkata kohe, kui olukord stabiliseerub.

Kui läbirääkimistel tekkisid probleemid, pakkus EL asjaomaste riikide ja piirkondade toetamiseks välja alternatiivseid lähenemisviise. Andide Ühenduse puhul katse sõlmida piirkondade vahelist assotsieerimislepingut ei õnnestunud. Mitme Andide piirkonna riigi palvel pakkus EL neile siiski võimaluse piirkondliku kaubanduslepingu sõlmimiseks, millega kaasnes võimalus laiendada 2003. aasta poliitilist ja koostöölepingut.

Pärast seda, kui läbirääkimised MERCOSURiga 2004. aastal peatati, tehti edusamme poliitilise dialoogi ja koostöö valdkonnas, laiendades veelgi poliitilist tegevuskava. EL omistab jätkuvalt suurt tähtsust läbirääkimiste võimalikult kiirele taasavamisele ka valdkondades, kus on tuvastatud piirangute olemasolu, ning uurib praktilisi võimalusi, kuidas toetada piirkonnas integratsiooni ja vastastikust seotust.

Samal ajal on EL loomas tihedamaid suhteid iga Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riigiga eraldi . Laiaulatuslikud lepingud Tšiili ja Mehhikoga on kasvanud märkimisväärselt tugevamateks kahepoolseteks suheteks, tõhusamateks poliitilisteks, majanduslikeks ja kaubanduslikeks sidemeteks ning loonud tingimused koostööks paljudes valdkondades. EL ja Tšiili teevad ettevalmistusi arengu- ja innovaatika assotsiatsiooni asutamiseks. Strateegilised partnerlused on loodud Brasiilia ja Mehhikoga ning nende raames viiakse ellu ambitsioonikaid tegevuskavu ja tihedaid dialooge. Töö kõrgetasemelise poliitilise dialoogi käivitamiseks Argentiinaga on jõudnud kaugele.

Pärast aastaid kestnud paigalseisu suhetes Kuubaga on algatatud kõrgetasemeline poliitiline dialoog ning Kuubaga on taas hakatud tegema arengukoostööd, mis võib luua tingimused tulevikus ELi ja Kuuba vaheliste suhete lepingulise raamistiku loomiseks.

Parlamentaarse dialoogi mitmekesisus ja dünaamilisus on eriti ilmsed pärast EuroLati (Euroopa–Ladina-Ameerika parlamentaarne assamblee) asutamist Viini tippkohtumisel. Kodanikuühiskonna organisatsioonidega on peetud ka korrapäraseid dialooge, et tagada nende kaasatus partnerlusse ning eelkõige assotsieerimislepingu läbirääkimistesse.

Uued ülesanded

Pärast 2005. aastat on partnerluse kontekst muutunud. See on muutunud palju keerukamaks ning esile on kerkinud mitmeid uusi lahendamist ootavaid üleilmseid ülesandeid.

Mõlemad piirkonnad on kogenud kõikuvate toidu- ja toorainehindade tõsiseid tagajärgi, mida on raskendanud omakorda majandus- ja finantskriis. Viimaste aastate majandusreformi ja jätkusuutliku arengu tõttu on Ladina-Ameerika praegusele kriisile vastu seistes siiski paremas olukorras kui eelnevate välisšokkide ajal. Kriis on siiski mõjutanud välismaiste otseinvesteeringute ja rahaülekannete arvu, samal ajal on vähenenud eksport. Nimetatud suundumuste peatamine on majandususalduse taastamisel kesksel kohal. Oluline on ka praegusest olukorrast väljatulekul mitte kasutada protektsionistlike meetmeid. Ka kriisi sotsiaalsed tagajärjed on märkimisväärsed, seda eelkõige kõige haavatavamate jaoks ühiskonnas. Seetõttu on sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamine paljude riikide jaoks eriti raske.

Kliimamuutuste negatiivset mõju on Ladina-Ameerikas juba tunda ning arvatavasti muutub see järgmise kümnendi jooksul veelgi tuntavamaks, mis võib oluliselt halvendada jätkusuutliku arengu väljavaateid. Ladina-Ameerika rikkalik bioloogiline mitmekesisus ja põllumajanduse tootlikkus on suures ohus. Samal ajal on mitmed Ladina-Ameerika riigid väga olulised partnerid kliimamuutusi käsitlevatel rahvusvahelistel läbirääkimistel ning nad on heal positsioonil olemaks esirinnas süsinikuvaese arengu võimaluste, energiatõhususe ja taastuvenergia edendamisel oma piirkonnas. Leevendusmeetmete seisukohast on kõnealuses piirkonnas eriti oluline metsade hävitamise vastane võitlus ning seda tuleks pidada meie dialoogis ja koostöömeetmetes eriliseks prioriteediks. Nimetatud põhjustel on koostöö Ladina-Ameerikaga kliimamuutuste kohandamis- ja leevendusmeetmete, teaduse ja tehnoloogia ning suurõnnetuste ohu vähendamise valdkonnas äärmiselt oluline.

Hiljuti on lisaks vaesuse vastu võitlemisele saanud kuritegevusest piirkonna üks suurimaid probleeme. Üha rohkem on probleeme ebaseaduslike uimastite, inimkaubanduse, organiseeritud kuritegevuse ja vägivallaga, mis kahjustavad kõnealuste riikide ja piirkondade stabiilsust, turvalisust, valitsemist ja arengut. Kõnealuses kontekstis on kesksel kohal kõikide salakaubaveo marsruutide äärsete riikide vaheline koostöö.

Samuti on probleemiks ränne, kuid see pakub partnerlusele ka uusi võimalusi, sest partnerlusest võivad majanduslikku, sotsiaalset ja kulutuurilist kasu saada nii päritolu- kui ka sihtkohariigid. Seetõttu tuleb rännet juhtida asjakohaselt ning inimõigusi järgides, et sellest saaksid kasu nii kõik riigid kui ka rändajad ise. 2009. aasta juunis algatatud kahe piirkonna struktuurne ja laiaulatuslik dialoog on seetõttu olulise tähtsusega, eriti arvestades suurenevaid rändevooge Ladina-Ameerikast ja Kariibi piirkonnast ELi. Dialoogiga luuakse platvorm mõttevahetusele ja see aitab leida üksteisemõistmist arusaamade, väljakutsete ja vajaduste küsimuses. Nimetatud eesmärkide saavutamiseks tuleb dialoogis käsitleda rände kõiki aspekte avatult, tasakaalukalt ja konstruktiivselt, et pooled võtaksid rändevoogude juhtimise eest vastutuse.

Tõhusa mitmepoolsuse edendamine on nii ühine kohustus kui ka väljakutse partnerlusele. ELi ja Ladina-Ameerika ühist mõju tuleks suurendada nendes üleilmsetes valdkondades, kus nende lähenemisviisid kattuvad. Rahvusvahelisel tasandil tuleks mõjuvõimu suurendada, sest kõnealused kaks piirkonda esindavad umbes kolmandikku ÜRO ja G-20 liikmetest.

TULEVIKUVÄLJAVAATED: UUED STRATEEGIAD, UUED VASTUSED

Kahe piirkonna vahelise dialoogi hoogustamine

- Tippkohtumiste poliitilist kapitali ei ole veel täielikult suudetud tööle rakendada. Selleks tuleks tippkohtumised muuta rohkem tulemustele suunatuks. Seetõttu peaks dialoog keskenduma tegevussihtidele ning nende saavutamiseks vajalikele vahenditele. Tippkohtumised peaksid keskenduma mõnele konkreetsele algatusele, millest peaks saama kahe piirkonna vahelise koostöö kavandamise peamine mehhanism.

- Tuleks kavandada dialoogi ja koordineerimise tõhustamist selliste kohalike protsessidega nagu Ibero-Ameerika tippkohtumised, Lõuna-Ameerika Riikide Liit, Ameerika Riikide Organisatsioon jne.

- Dialoogi ja strateegilist koordineerimist tuleks tõhustada mitmes olulises valdkonnas, mis on tihedalt seotud üleilmsete probleemidega, näiteks rändega.

- Dialoog peaks olema kõikehõlmav, kaasates ka kodanikuühiskonda, valitsusväliseid osalejaid, kultuuri- ja finantsinstitutsioone jne. See peaks olema saavutatav ELi ja Ladina-Ameerika ning Kariibi mere piirkonna fondi abiga.

Ettepanekud:

- Hoogustada piirkondlikku makromajanduslikku ja finantsdialoogi.

Kiirendada seisukohtade lähendamist, et paremini lahendada kriisist tulenevaid probleeme, edendada üleilmset kaubandust ja investeeringuid, vältida protektsionismi ning teha koostööd finantsraamistikku ja -järelevalvet käsitlevates küsimustes ning reformida rahvusvahelisi finantsasutusi kooskõlas G-20 reformikavaga.

- Hoogustada keskkonda, kliimamuutusi, suurõnnetuste ohu vähendamist ning energeetikat käsitlevat dialoogi.

Dialoog peaks muu hulgas järgima ka ÜRO raamistikku, et edendada konsensust ja lihtsustada rahvusvaheliste lepingute edukat sõlmimist ning järelmeetmete võtmist, sealhulgas kliimamuutuse alase kokkuleppe sõlmimist Kopenhaagenis 2009. aasta detsembris.

- Hoogustada teadust, teadusuuringuid, kõrgharidust, tehnoloogiat ja innovatsiooni käsitlevat dialoogi.

2010. aastal Hispaanias toimuva tippkohtumise ettevalmistamise raames tuleks pidada teadusuuringuid ja tehnoloogiat käsitlev dialoog, mis hõlmaks teadmiste ja innovatsiooni teemasid, mis võimaldaksid teha edusamme ELi ja Ladina-Ameerika ning Kariibi mere piirkonna teadmiste ala[3] väljatöötamisel. Hiljuti asutatud ELi rahvusvahelise koostöö strateegilisel foorumil (SFIC)[4] on teadus- ja tehnoloogiakoostöö tugevdamisel Ladina- Ameerika ja Kariibi piirkonnaga mängida oluline roll. Infoühiskonda käsitleval viiendal ELi ja Ladina-Ameerika ning Kariibi mere piirkonna riikide ministrite kohtumisel vaadatakse läbi käimasolev koostöö info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas.

- Hoogustada tööhõivet ja sotsiaalküsimusi käsitlevat dialoogi.

Kahe piirkonna vaheline dialoog peaks aitama kaasa inimväärse töö tegevuskava ellurakendamisele, mis toimub käimasoleva tööhõivet ja kriisist toibumise sotsiaalset mõõdet ning jätkusuutlikku majanduskasvu käsitleva üldise arutelu raames. Samuti saab dialoogi kasutada põhilistele tööhõivealastele probleemidele lahenduste otsimisel, nimetatud probleemid hõlmavad kutseoskuste vastavust tööturu vajadustele, noorte tööhõivet ja sotsiaalkaitse laiendamist.

- Hoogustada rännet käsitleva kahe piirkonna vahelist dialoogi.

Rännet tuleks juhtida nii, et sellest saaksid kasu nii päritoluriik, sihtkohariik kui ka rändajad ise. Rännet käsitleva dialoogiga peaks loodama platvorm korrapärasele mõttevahetusele, et aidata leida üksteisemõistmist mõlema piirkonna arusaamade, väljakutsete ja vajaduste küsimuses.

Soovitused

- Tugevdada poliitilist dialoogi, muutes tippkohtumised rohkem meetmetele suunatuks.

- Tagada tippkohtumiste ja ministrite kohtumiste töökavade kooskõla.

- Väga oluline on hoogustada dialoogi sellistes üleilmsete väljakutsetega seotud prioriteetsetes valdkondades nagu makromajanduslikud ja finantsküsimused, julgeolek ja inimõigused, tööhõive ja sotsiaalküsimused, keskkond, kliimamuutused ning energeetika, kõrgharidus ja tehnoloogia/innovatsioon.

- On vaja välja töötada ja tõhustada ELi ja Ladina-Ameerika ning Kariibi mere piirkonna riikide uimastialane koostöö- ja koordineerimismehhanism ning jätkata avatud ja konstruktiivsel viisil käimasolevat struktuurset ja laiaulatuslikku rändealast dialoogi kooskõlas ELi rände suhtes võetud üldise lähenemisviisiga.

- Lisaks sellele tuleb osaleda poliitilises dialoogis, kasutada alt ülespoole suunatud lähenemisviisi ning tõhustada seotust ja teadmisi ning innovatsiooni käsitlevat koostööd.

Regionaalse integratsiooni ja seotuse tugevdamine

- EL peaks käimasolevate läbirääkimiste jätkamise kaudu kinnitama oma pühendumust regionaalsele integratsioonile Ladina-Ameerikas ning piirkonnasiseste integratsioonimeetmete toetamisele, toetades selliseid uusi institutsioone nagu näiteks Lõuna-Ameerika Riikide Liit.

- Andmaks regionaalsele integratsioonile suuremat hoogu ja muutmaks seda tõhusaks jätkusuutliku arengu ja majanduskasvu edendamise vahendiks, peaks praegune toetus jätkusuutliku infrastruktuuri arendamisele jätkuma. Eriline rõhk tuleks panna seotusele. See tähendaks ühisalgatuste ja -projektide välja töötamist, mis hõlmaksid avalikku sektorit, erasektorit ja finantsasutusi.

- Selleks loob komisjon Ladina-Ameerika investeerimisrahastu . Nimetatud algatusega, mille eeskujuks on naabruspoliitika investeerimisrahastu,[5] ühendatakse ühenduse toetusteks mõeldud vahendid ning võimalikud täiendavad liikmesriikide vahendid. Olemasolevatest ühenduse eelarvevahenditest eraldatud summa ajavahemikuks kuni 2013. aastani on 100 miljonit eurot. Rahastu raames antaval toetusel on võimendav mõju, et saada finantsasutustelt vahendeid projektide rahastamiseks kolmes valdkonnas:

i) seotus ja infrastruktuur, eelkõige energiatõhusus ja taastuvenergiasüsteemid, jätkusuutlik transport ja sidevõrgud;

ii) sotsiaal- ja keskkonnavaldkond, sealhulgas kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohanemine;

iii) erasektorile (eelkõige VKEdele) majanduskasvuks eelduste loomine

Investeerimisrahastuga ei reageerita seega ainult kriisile, vaid selle kaudu edendatakse ka pikemaajalisemat arengut, toetades piirkonda tehtavaid jätkusuutlikke investeeringuid.

Soovitused

- Jätkata assotsieerimislepingu läbirääkimisi ja toetada piirkonnasiseseid integratsioonimeetmeid.

- Regionaalse integratsiooni toetamisel tuleb järgida alt ülespoole suunatud lähenemisviisi, tõhustades seotust. Tuleb käivitada Ladina-Ameerika investeerimisrahastu.

Kahepoolsete suhete tugevdamine: mitmekesisusele suurema tähelepanu osutamine

Komisjon peab vajalikuks sõlmida piirkonna riikidega tihedamad sidemed ning pidada struktuursemat ja elavamat dialoogi. Nimetatud dialoogiga peaks siiski kaasnema ka lisaväärtus. Selleks tuleks tihendada kahepoolset dialoogi ja koostööd ühist huvi pakkuvates valdkondades nagu energeetika, transport, teadusuuringud, teadus ja tehnoloogia ning hea valitsemistava maksuküsimustes, kus on võimalik suhteid süvendada. See tähendab iga konkreetse juhtumi puhuks personaalsemate suhete loomist, mis oleksid mõlemale osapoolele võimalikult kasulikud. Selline lähenemine täiendab ja toetab laiaulatuslikuma regionaalse integratsiooni saavutamisega seotud jõupingutusi.

Soovitused

- Tuleb võimalikult palju ära kasutada olemasolevaid strateegilisi partnerlusi (Brasiilia ja Mehhiko), olemasolevaid assotsieerimislepinguid (Tšiili ja Mehhiko) ja kahepoolseid koostöölepinguid.

- Lõpule tuleb viia kaubandusläbirääkimised, et saaks rakendada Tšiili ja Mehhikoga sõlmitud lepingute arenguklausleid.

- Tuleb tugevdada kahepoolseid suhteid riikidega, et oleks võimalik suurendada ELi toetust piirkondlikele rühmadele.

Koostööprogrammide mugandamine ja kohandamine

- ELi arengukoostöö üldeesmärk on vaesuse likvideerimine ning jätkusuutliku majandusliku ja sotsiaalse arengu edendamine, mis hõlmab ka aastatuhande arengueesmärke. See kehtib nii Ladina-Ameerika kui ka arengumaade kohta. Kõnealune eesmärk tuleks siiski piirkonna eripärale mugandada, sest see hõlmab ka mõningaid tärkava turumajandusega ja keskmisest suurema sissetulekuga riike.

- Uurida tuleks EÜ koostöövahendite ja -eesmärkide olulisest mitmekesistamisest tulenevat kasu. Keskendudes vaesemate riikide finantsvahenditele, peaks EL otsima ka uusi koostöövorme riikide jaoks, kelle arengutase on kõrgem. Kõikide riikide puhul võib seega muutuda tähtsamaks koostöö sellistes valdkondades nagu kliimamuutused (leevendamine ja kohanemine), kõrgharidus, mitmekeelsus, teadusuuringud, teadus ja tehnoloogia, sealhulgas energiatõhusus ja taastuvenergia, et täiendada ühiseid jõupingutusi. Tööstusriikide rahastamisvahend (ICI+),[6] mille raames ka Ladina-Ameerika riigid abi saavad, peaks sellist lähenemisviisi lihtsustama.

- EL peaks jätkama sotsiaalse ühtekuuluvusega seotud koostööd eelkõige uuendatud EuroSociALi programmi kaudu. Suuremat tähelepanu tuleks osutada toetavatele sotsiaalsetele turvavõrgustikele ja muudele meetmetele, mis annavad lühiajalisi konkreetseid tulemusi ning millele on seega antitsükliline mõju. Komisjon peaks esitama hinnangu olukorra kohta, kus saab käimasolevate poliitiliste dialoogide raames korraga olla mitu institutsionaalset partnerlust (mestimine)[7]. See peaks julgustama ametiasutuste vahelist oskusteabe siirdamist ning edendama kogemuste ja heade tavade vahetust.

- Kuna mitu piirkonna riiki on hakanud tegema vaesemate riikidega koostööd, siis tuleks uurida lõuna-lõuna suunalise ja kolmepoolse koostöö võimalusi. EL võiks hakata Ladina-Ameerika ja muude piirkondade partneritega osalema kolmepoolses koostöös, et ühendada jõud aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks ning piirkonnaüleste ohtude kõrvaldamiseks.

Soovitused Koostada Ladina-Ameerikat hõlmavaid koostööprogramme, mille abil tekitada süsinikuvaene ja jätkusuutlik majanduskasv, tööhõive ja võrdsem sissetulekute jagunemine ning leevendada kriisi mõjusid. Kasutada vahekokkuvõtet uurimaks võimalusi, et võtta kasutusele rohkem erinevaid vahendeid ning kohandada komisjoni koostöömeetmeid erinevate vajaduste tarbeks, näiteks: jätkata arengukoostöö rahastamisvahendist toetuse andmist vaesematele riikidele ja kõige haavatavamate rühmade vajadusteks; tõhustada koostööd eelkõige sotsiaalse ühtekuuluvuse ja regionaalse integratsiooni valdkonnas, suunates programme tekkivatele vajadustele ja tagades konkreetsemaid tulemusi; tugevdada koostööd teadmiste ja innovatsiooniga seotud valdkondades nagu näiteks teadusuuringud/kõrgharidus, teadus, tehnoloogia ja taastuvenergia. kooskõlastada arengu- ja koostööprogrammides esitatud kliimamuutusi hõlmavad, nende leevendamist ja nende tagajärgedega kohanemist käsitlevad kaalutlused selliselt, et need arvestaksid ka metsade hävitamisega, töötada tööstusriikide rahastamisvahendi raames välja uusi koostöövorme. Uuendatud EuroSociALi programmi raames tuleb uurida võimalusi institutsionaalseks partnerluseks ja kolmepoolseks koostööks. Suurendada koostööd õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonnas. |

TEEL JÄRGMISE 2010. AASTA MAIS TOIMUVA ELI JA LADINA-AMEERIKA NING KARIIBI MERE PIIRKONNA RIIKIDE TIPPKOHTUMISE SUUNAS

- ELi ja Ladina-Ameerika ning Kariibi mere piirkonna riikide tippkohtumine Hispaanias on sammuks edasi mõlemat piirkonda hõlmava strateegilise partnerluse raames ning seal keskendutakse innovatsioonile ja tehnoloogiale kui jätkusuutlikku arengut ja sotsiaalset ühtekuuluvust edasi viivale jõule. Tippkohtumisel on võimalus anda hinnang edusammudele, mida on tehtud eelmisel tippkohtumisel antud lubaduste täitmisel, nagu näiteks ELi ja Ladina-Ameerika ning Kariibi mere piirkonna fondi loomine, mille eesmärk on edendada ühiseid strateegiaid käsitlevat arutelu, samuti meetmete võtmine kahe piirkonna vahelise partnerluse tõhustamiseks ning selle nähtavuse parandamiseks ning lisaks ELi ja Ladina-Ameerika ning Kariibi mere piirkonna teadmiste ala edasi arendamine.

Soovitused Tagada, et tippkohtumisel võetakse arvesse kriisi mõjusid tööhõivele ja sotsiaalpoliitikale ning leitakse teostatavad lahendused. Käivitada Ladina-Ameerika investeerimisrahastu. Hoogustada mõlema piirkonna vahelist dialoogi ja koostööd süsinikuvaese ja keskkonnasõbralike tehnoloogiate ning innovatsiooni valdkonnas konkreetsete meetmetega, sealhulgas tõhustades piirkonnas teadus- ja tehnikakoostöö institutsioonilist suutlikkust. Luua ELi ja Ladina-Ameerika ning Kariibi mere piirkonna fond. Julgustada Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna vahelist koostööd ühist huvi pakkuvates küsimustes. |

JÄRELDUSED

- Viimase kümne aasta jooksul on Euroopa Liit ja Ladina-Ameerika tugevdanud omavahelisi sidemeid ELi ja Ladina-Ameerika ning Kariibi mere piirkonna strateegilise partnerluse kaudu. Käesolevas teatises esitatakse soovitused, mille rakendamine sõltub kõigist osalistest. Komisjon kutsub nõukogu ja Euroopa Parlamenti üles kõnealuseid soovitusi vaatlema eelkõige osana ettevalmistustest järgmiseks ELi ja Ladina-Ameerika ning Kariibi mere piirkonna riikide tippkohtumiseks Hispaanias (2010. aasta mais). Komisjon soovitab arutada kõnealuse teatise sisu meie Ladina-Ameerika partneritega, et aidata elavdada arutelu selle üle, kuidas ELi ja Ladina-Ameerika vahelist liitu veelgi tugevdada.

[1] ELi ja Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna tippkohtumised hõlmavad ka selliseid Kariibi mere piirkonna riike, kes on Cotonou lepingu osalised. Käesolevas teatises keskendutakse ELi ja Ladina-Ameerika vahelistele suhetele.

[2] KOM(2005) 636, 8.12.2005.

[3] Innovaatika ja teadmised on ka Iberoameerika tippkohtumise (Portugalis, 2009. aasta novemberis) põhiteemadeks.

[4] Foorum asutati 2008. aasta detsembris konkurentsivõime nõukogu 2891. istungil.

[5] Tegemist on innovaatilise finantsmehhanismiga, mille eesmärk on mobiliseerida täiendavaid vahendeid ELi infrastruktuuriga seotud investeerimisvajaduste katmiseks naaberriikides, valdkondades nagu transport, energeetika, keskkond ja sotsiaalküsimused. Rahastust toetatakse ka erasektorit, nt VKEdele suunatud riskikapitali meetmete kaudu.

[6] Läbivaadatud finantsvahend koostööks tööstusriikidega (Euroopa Komisjoni soovitusel), mis võimaldab rahastada täiendavat mitteametlikku arenguabi meetmeid arengumaades.

[7] Mestimine kujutab endast koostööd tegevate partnerite vahelist ühisprojekti, eesmärgiga saavutada konkreetseid operatiivseid eesmärke.