Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamine

(2020/C 412/15)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (1) artiklile 98 kahe kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

TOOTESPETSIFIKAADI MUUTMISE TAOTLUS

„Coteaux du Libron“

PGI-FR-A1146-AM02

Taotluse esitamise kuupäev: 2. detsember 2015

1. Muutmise suhtes kohaldatavad eeskirjad

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikkel 105 – oluline muudatus

2. Muutmise kirjeldus ja põhjused

2.1. Nime muutmine

KGT „Coteaux du Libron“ nimetus on muudetud nimetuseks „Coteaux de Béziers“. Taotluse esitas Prantsusmaa ametiasutusele Libroni piirkonna veinitootjate liit, kes on taotlejate rühm määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 95 tähenduses. Geograafiline kohanimi Libron ei ole üldtuntud (Libron on Hérault’ departemangu rannikujõgi) ja rühm soovib asendada selle viitega Béziers’ linnale, mis on osa geograafilisest tootmispiirkonnast.

Koos kaitstud geograafilise tähisega „Coteaux du Libron“ võib nimetust „Coteaux de Béziers“ vabatahtliku märgistusena juba kasutada, nagu on lubatud määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 120 lõike 1 punktiga g.

Spetsifikaati on vastavalt muudetud:

— pealkirjas ja teksti põhiosas on nimetus „Coteaux du Libron“ asendatud nimetusega „Coteaux de Béziers“;

— 1. peatüki punkti 2 kolmas lõik jäetakse välja: see punkt võimaldas kasutada lisamärgistust „Coteaux de Béziers“, mida ei ole nimetuse muutmise tõttu enam vaja;

— 1. peatüki punkti 4.1 kolmas lõik jäetakse välja: selles punktis käsitleti väiksema geograafilise üksuse Coteaux de Béziers piiritlemist, mis jäetakse välja;

— spetsifikaadi 1. peatüki punktis 7 toodud geograafilise piirkonna eripära, toote ja nende kahe põhjusliku seose kirjeldus on läbi vaadatud.

KOONDDOKUMENT

1. Nimetus(ed)

Coteaux de Béziers

2. Geograafilise tähise tüüp

KGT – kaitstud geograafiline tähis

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Punane vein „Coteaux de Béziers“ (KGT)

Kaitstud geograafilist tähist „Coteaux de Béziers“ kasutatakse ainult rahulike veinide puhul.

Punaseid veine valmistatakse peamiselt viinamarjasortidest 'Grenache', 'Syrah', 'Merlot' või 'Cabernet-Sauvignon', mida kasutatakse kas ainukese viinamarjasordina või omavahel segatuna. Need on sügava rubiinpunase kuni tagasihoidliku granaatpunase värvuse ja violetse helgiga veinid. Lõhnas on tunda punaste ja mustade marjade esmast aroomi, seejärel pisut õrnu mündi- ja lagritsanoote ning vürtsikat aktsenti. Vein on siidine ja sellel on enamasti punaste marjade aroom, järelmaitses on tugevad tanniinid ja puuviljaline täidlus tasakaalus.

Muude analüütiliste kriteeriumide poolest peale minimaalse tegeliku alkoholisisalduse mahuprotsentides vastavad veinid ELi eeskirjadega kehtestatud piirmääradele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Roosa vein „Coteaux de Béziers“ (KGT)

Kaitstud geograafilist tähist „Coteaux de Béziers“ kasutatakse ainult rahulike veinide puhul.

Roosasid veine valmistatakse peamiselt viinamarjasortidest 'Cinsault', 'Grenache' ja 'Syrah', mida kasutatakse kas omavahel segatuna või ainukese viinamarjasordina. Nende veinide värvus ulatub kahvaturoosast lõheroosani. Lõhnas on tunda punaseid marju ning see on peen ja amüülalkoholine. Hõrk ja sametine maitse on alati meeldivalt täidlane, janukustutav ja isutekitav.

Muude analüütiliste kriteeriumide poolest peale minimaalse tegeliku alkoholisisalduse mahuprotsentides vastavad veinid ELi eeskirjadega kehtestatud piirmääradele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Valge vein „Coteaux de Béziers“ (KGT)

Kaitstud geograafilist tähist „Coteaux de Béziers“ kasutatakse ainult rahulike veinide puhul.

Valgeid veine valmistatakse ühest viinamarjasordist või sortide segust ning peamised sordid on 'Chardonnay', 'Sauvignon', 'Viognier' ja 'Vermentino' ning valgetest sortidest 'Marsanne' või 'Grenache'. Veinidel on kristalne kuldkollane värvus, millel on rohekas varjund. Veinidele on iseloomulik tugev eksootiliste ja tsitrusviljade aroom. Need on elavaloomulised, tasakaalustatud ja värske maitsega veinid.

Muude analüütiliste kriteeriumide poolest peale minimaalse tegeliku alkoholisisalduse mahuprotsentides vastavad veinid ELi eeskirjadega kehtestatud piirmääradele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistustavade puhul tuleb kinni pidada ühenduse tasandil ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustikus (code rural et de la pêche maritime) sätestatud kohustustest.

b. Maksimaalne saagikus

110 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade kasvatamine, nende töötlemine ja kaitstud geograafilise tähisega „Coteaux de Béziers“ veini tootmine toimub järgmistes Hérault' departemangu kommuunides:

Bassan, Béziers (välja arvatud sektorid AI, AH, AK, AL, AM, AV, AW, AX, AY, AZ, BC, BD (Lirou vasak kallas), BM, BN, BT, BV), Boujansur-Libron, Cers, Corneilhan, Lieuran-lès-Béziers, Lignan-sur-Orb, Pailhès, Portiragnes, Sauvian, Sérignan, Servian (sektor C1), Thézan-lès-Béziers (Orb vasak kallas), Valras, Vendres (kogu kommuun, v.a sektor BR), Vias, Villeneuve-lès-Béziers.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

'Alicante Henri Bouschet N'

'Altesse B'

'Alvarinho' – 'Albariño'

'Aramon N'

'Aramon blanc B'

'Aramon gris G'

'Aranel B'

'Arinarnoa N'

'Arriloba B'

'Arvine B' – 'Petite Arvine'

'Aubin B'

'Aubin vert B'

'Aubun N' – 'Murescola'

'Auxerrois B'

'Bourboulenc B' – 'Doucillon blanc'

'Cabernet franc N'

'Cabernet-Sauvignon N'

'Caladoc N'

'Carignac N'

'Carignan blanc B'

'Carmenère N'

'Chardonnay B'

'Chasan B'

'Chenanson N'

'Chenin B'

'Cinsaut N' – 'Cinsault'

'Clairette B'

'Clairette rose Rs'

'Colombard B'

'Cot N' – 'Malbec'

'Egiodola N'

'Fer N' – 'Fer Servadou', 'Braucol', 'Mansois, Pinenc'

'Gamay N'

'Ganson N'

'Gewurztraminer Rs'

'Grenache N'

'Grenache blanc B'

'Grenache gris G'

'Gros Manseng B'

'Jurançon blanc B'

'Jurançon noir N' – 'Dame noire'

'Lledoner pelut N'

'Macabeu B' – 'Macabeo'

'Manseng noir N'

'Marsanne B'

'Marselan N'

'Maréchal Foch N'

'Mauzac B'

'Mauzac rose Rs'

'Melon B'

'Merlot N'

'Merlot blanc B'

'Meunier N'

'Mondeuse N'

'Mondeuse blanche B'

'Morrastel N' – 'Minustellu', 'Graciano'

'Mourvèdre N' – 'Monastrell'

'Muscadelle B'

'Muscardin N'

'Muscat cendré B' – 'Muscat', 'Moscato'

'Muscat d'Alexandrie B' – 'Muscat', 'Moscato'

'Muscat de Hambourg N' – 'Muscat', 'Moscato'

'Muscat à petits grains blancs B' – 'Muscat', 'Moscato'

'Muscat à petits grains roses Rs' – 'Muscat', 'Moscato'

'Muscat à petits grains rouges Rg' – 'Muscat', 'Moscato'

'Müller-Thurgau B'

'Nielluccio N' – 'Nielluciu'

'Négrette N'

'Parellada B'

'Petit Manseng B'

'Petit Verdot N'

'Picardan B' – 'Araignan'

'Pinot blanc B'

'Pinot gris G'

'Pinot noir N'

'Piquepoul blanc B'

'Piquepoul gris G'

'Piquepoul noir N'

'Plant droit N' – 'Espanenc'

'Portan N'

'Riesling B'

'Rivairenc N' – 'Aspiran noir'

'Roussanne B'

'Sauvignon B' – 'Sauvignon blanc'

'Sauvignon gris G' – 'Fié gris'

'Savagnin rose Rs'

'Sciaccarello N'

'Semillon B'

'Sylvaner B'

'Syrah N' – 'Shiraz'

'Tannat N'

'Tempranillo N'

'Terret blanc B'

'Terret gris G'

'Terret noir N'

'Ugni blanc B'

'Verdelho B'

'Vermentino B' – 'Rolle'

'Viognier B'

8. Seos(t)e kirjeldus

Geograafilise piirkonna eripärad

Kaitstud geograafilise tähisega „Coteaux de Béziers“ toote geograafiline tootmispiirkond hõlmab Hérault’ departemangu 17 kommuuni, sealhulgas Béziers’ linna, mis on tootmispiirkonna geograafiline keskus. Enamik viinamarjaistandusi asub Cévennes'i jalamilt Vahemereni kulgeva kahe rannikujõe vahel: Libron, mis on kujundanud küngastiku, mida katavad männitukad, ja Orb, mille üle kõrgub Béziers’ katedraal, mida on kujutatud kaitstud geograafilise tähise logol.

Piirkonna põhjaosa pinnas, mis koosneb merglist ja kolluviaalsetest setetest, tekkis tertsiaarajastul (Miotseeni ajastiku Hérault' jõgikond). Piirkonna lõunaosas domineerivad kvaternaarajastu jõesetted, eelkõige Villafranchiani aja terrassid. Tänu liivakivile, mis moodustab märkimisväärse, 40 meetri paksususe kihistu, katavad liivased mullad piirkonnas suuri alasid. Mullastikutingimuste mitmekesisus tagab, et siin suudavad kohaneda paljud viinamarjasordid.

Kaitstud geograafilise tähisega „Coteaux de Béziers“ toote tootmispiirkonnas on vahemereline kliima, mis soodustab viinapuude kasvatamist tänu soojadele ja kuivadele suvedele, mahedatele talvedele ning sügisesele ja kevadisele vihmaperioodile. Temperatuur on kogu viinamarjade kasvuperioodi vältel piisav, et tagada viinamarjade korralik valmimine. Merelähedasel alal on temperatuur väga kuumal ajal tänu meretuulele mõõdukam. Sademete hulk võib kogu piirkonna ulatuses varieeruda vahemikus 400–800 mm, mistõttu peab viinamarjasortide valikul olema eriti tähelepanelik ja arvestama sortide põuakindlust.

Geograafiline piirkond on jõgedevaheline ala, mille mullad lasevad hästi vett läbi ja sobivad viinamarjaistandusteks. Ala on avatud Vahemerele ning seal valitseb mahe ja mõõdukas kliima. Kaitstud geograafilise tähisega „Coteaux de Béziers“ hõlmatud piirkonna majanduslik ja põllumajanduslik areng põhineb maismaad ja jõgesid pidi kulgevate kaubateede kasutamisel.

Toote eripära

Juba ammustest aegadest on kreeklased, roomlased, gallialased ja katarid piirkonnas viinamarju kasvatanud ja istandusi suurendanud. Sajandite jooksul omandatud viinamarjakasvatusoskused võimaldasid toota mitmesuguseid punaseid, roosasid ja valgeid veine, aga ka magusaid veine nagu „Catharoise de Béziers“ (mida valmistatakse sordist 'Picardan', mis on sordi 'Cinsault' vana nimetus) ja sordi 'Terret Bourret' viinamarjadest aetud viina. Rahulike veinide tootmine sai Biterrois' piirkonnas hoo sisse pärast viinapuutäi põhjustatud kriisi, mis laastas seda piirkonda vaid osaliselt. XIX sajandi teisel poolel saavutas Béziers’ vein oma tuntuse haripunkti. Mitmesaja hektari suuruste mõisate loomine suurmaaomanike poolt, töötajate sissevool ja raudteeühendus lõid tingimused, et Béziers’ võis end nimetada maailma veinipealinnaks.

Pärast 1950. aastat hakkas veinitarbimine vähenema. Siis tegid Languedoci viinamarjakasvatajad märkimisväärseid jõupingutusi, et vähendada viinamarjaistanduste saagikust ja vastata paremini tarbijate maitsele.

Piirkonnaveinide tootmist alustati 1970. aastatel, neid tunnustati 1982. aasta dekreediga ja nende tootmine arenes kiiresti. Praegu toodab kaitstud geograafilise tähisega „Coteaux de Béziers“ veini viis ühistut ja 15 eraisikut. Iga tootja isikliku valiku alusel turustatakse kaitstud geograafilise tähise „Coteaux de Béziers“ all erinevas vahekorras kaht liiki veine:

— veinid, mis on toodetud piirkonna traditsiooniliste sortide 'Grenache', 'Carignan', 'Cinsault', 'Mourvèdre' segamisel teistest viinamarjakasvatuspiirkondadest pärit tuntud viinamarjasortidega;

— nn sordiveinid, mida valmistatakse ühest viinamarjasordist, mis on valitud peamiselt sortide 'Merlot', 'Cabernet-Sauvignon', 'Syrah', 'Chardonnay' ja 'Sauvignon' hulgast.

Tänu sortide oskuslikule segamisele avaldub Béziers' piirkonnas valmistatud veinides viinamarjakasvatuseks ning punaste, valgete ja roosade veinide tootmiseks sobivate muldade eripära. Béziers’ümbruse viinamarjakasvatajad on aegade jooksul tõestanud, et suudavad toota kvaliteetset veini ning rahuldada paindlikult tarbijate ja turustajate vajadusi ja nõudlust. Paindlikkusest on Beziers’ ümbruses saanud osa viinamarjakasvatustraditsioonist.

Punaseid veine iseloomustab esmane aroom, milles domineerivad puuviljalised noodid. Tanniinid on mahedad ja peened, konsistents võib olla kerge või tihkem, kuid sellega kaasneb alati täidlus, eriti järelmaitses. See täidlus on mahe ega ole liiga kootav.

Roosad veinid on kahvaturoosa kuni tagasihoidliku lõheroosa värvusega. Puuviljaline lõhn, meeldivalt ümar maitse ja janukustutav mõju muudavad need veinid tarbija jaoks atraktiivseks.

Ka valgete veinide esmases aroomis domineerivad puuviljalised noodid. Tasakaal tagatakse piisava happesusega, mis on kohandatud veini tummisusega, et maitse oleks värske.

Geograafilise piirkonna ja toote eripära põhjuslik seos

Mitme aastakümne jooksul on veine „Coteaux de Béziers“ tootvad viinamarjakasvatajad, nii ühistud kui ka sõltumatud viinamarjakasvatajad, kogunud uut hoogu.

Soe ja kuiv vahemereline kliima ning Vahemerele avatud asukoht kahe rannikujõe vahel, mis mõjutavad kliima- ja mullastikutingimusi, tagavad, et vett hästi läbi laskev pinnas sobib mitmesuguste puuviljalise aroomiga viinamarjasortide kasvatamiseks.

Libroni jõgi on kujundanud küngastiku, mida katavad männitukad (Languedoci murdes „Soubergues“). Neil küngastel kasvatatakse pigem punase veini valmistamiseks sobilikke sorte, millest võib saada ka tagasihoidlikke roosasid veine. Seevastu Orb, mille kohal kõrgub KGT logol kujutatud Béziers’ katedraal, on sajandite jooksul kujundanud viljakama pinnase, mis sobib viinamarjasortidele, millest valmistatakse valgeid veine ja mõnda kerget punast veini.

Kliima- ja mullastikutingimuste mitmekesisus võimaldab täielikult ära kasutada viinamarjasortide potentsiaali ning soodustab täidlase ja tummise aroomiga veinide tootmist.

Kaitstud geograafilise tähisega veinide tootmisele on iseloomulik roosa veini suur osakaal, seda toodetakse peaaegu sama palju kui punast veini. Turuväljavaated õhutavad arendama nende meeldivate roosade veinide tootmist.

Biterrois' piirkonna kommuunides tegeletakse peamiselt viinamarjakasvatusega ning turism ja pidustused (rannad, pärand, Féria de Béziers jne) on hindamatuks abiks niisuguste veinide esiletõstmisel, mis – nagu kaitstud geograafilise tähisega „Coteaux de Béziers“ veinid – on toodetud sooviga, et tuntaks ära nende tootmispiirkond. Suure osa toodangu korrapärane müük välismaistele klientidele (Benelux, Saksamaa, Ühendkuningriik) näitab kaitstud geograafilise tähise „Coteaux de Béziers“ mainet. Viinamarjakasvatajad osalevad ka kohalike pidustuste korraldamises. Pidustused aitavad kujundada ja säilitada mainet ning luua tugeva seose veini ja Biterrois' piirkonna vahel.

Biterrois' piirkonna muuseum, mis loodi 1834. aastal, tutvustab Béziers’ ajalugu ja rahvastiku arengut ning annab tunnistust, et Biterrois' piirkond on viinamarjakasvatusega tihedalt seotud. Suur osa ekspositsioonist on pühendatud viinapuudele ja veinile ning piirkonnas elanud tünder- ja pottseppade (amforad võimaldasid vedada veini Rooma ja provintsidesse) elu-olu tutvustamisele.

Seos turismi ja viinamarjakasvatuse vahel on veinide „Coteaux de Béziers“ maine nurgakivi.

Viinamarjakasvatus kujundab Biterrois' piirkonna arengut, nii oli see minevikus ja on ka tänapäeval.

9. Olulised lisatingimused

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik

Riigisisesed õigusaktid

Lisatingimuse liik

Määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse erandit, mis on seotud viinamarjade töötlemisega ja kaitstud geograafilise tähisega „Coteaux de Béziers“ veinide valmistamisega, hõlmab Béziers’ ringkonda.

Märgistusandmed

Õigusraamistik

Riigisisesed õigusaktid

Lisatingimuse liik

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kaitstud geograafilist tähist „Coteaux de Béziers“ võib täiendada ühe või mitme viinamarjasordi nimetusega.

Kaitstud geograafilist tähist „Coteaux de Béziers“ võib täiendada väljenditega „primeur“ või „nouveau“.

Kui märge „Kaitstud geograafiline tähis“ on asendatud traditsioonilise märkega „Vin de pays“, paigutatakse märgisele Euroopa Liidu KGT logo.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-5c95eaef-900f-4ec5-b542-c3e7389e557b

(1) ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.