LÜHENDID

BOMCA : piirihaldusprogramm Kesk-Aasias

CRIS : välissuhete peadirektoraadi ühine teabesüsteem

DCI : arengukoostöö rahastamisvahend

EBRD : Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank

EL : Euroopa Liit

IMF : Rahvusvaheline Valuutafond

OECD : Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon

OSCE : Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon

SKP : sisemajanduse koguprodukt

SMART : konkreetne, mõõdetav, saavutatav, realistlik ja tähtajaline

TACIS : Sõltumatute Riikide Ühendusele antava tehnilise abi programm

ÜRO : Ühinenud Rahvaste Organisatsioon

KOKKUVÕTE

I. Auditiga hinnati seda, kuidas komisjon ja Euroopa välisteenistus kavandasid ja haldasid ajavahemikul 2007–2012 arenguabi andmist Kesk-Aasia vabariikidele (Kasahstan, Kõrgõzstan, Tadžikistan, Türkmenistan ja Usbekistan).

II. Auditis leiti, et komisjon ja Euroopa välisteenistus tegid keerulistes oludes märkimisväärseid jõupingu- tusi, et kavandada ja rakendada 2007. aasta aprilli piirkonnastrateegia dokumendis sätestatud ELi poolt Kesk-Aasiale antava arenguabi programm. Abi kavandamine ja vahendite eraldamine oli üldjoontes rahuldav. Arenguabi programmi rakendamine oli vähem rahuldav.

III. Komisjon arutas partnerriikidega prioriteete ja otsustas joondada oma rahastamiskavad nende riiklike prioriteetide järgi. Abi geograafilisel jaotamisel võeti arvesse piirkondade erinevat jõukusastet. Kõik ELi toetust saanud projektid panustasid piirkonnastrateegia dokumendis seatud üldeesmärkide saavutamisse. Komisjon andis abi siiski suuremale hulgale valdkondadele, kui parim tava ette näeb.

IV. Komisjon kasutas rahastamiskavade rakendamisel erinevaid abi osutamise viise, seejuures suurt hulka väikeprojekte, mis suurendas delegatsioonide halduskoormust. Arenguabi programmi haldamise muutis keeruliseks ka sellega seotud rahastamisvahendite arvukus ja mitu aruandlusahelat, mis raskendavad ülevaate saamist sellest, kui palju EL on sektorite ja riikide lõikes Kesk-Aasiale raha eraldanud. Komisjon ei ole püüdnud kokku arvutada Kesk-Aasiale antava arenguabi programmi üldisi halduskulusid.

V. Komisjon oleks saanud olla ja pidanud olema Tadžikistanis ja Kõrgõzstanis eelarvetoetusprogrammide haldamisel rangem ning siduma need spetsiaalsete korruptsioonivastaste meetmetega. Väljamakseotsused tuginesid pigem partnerriikide võetud kohustusele reformid ellu viia kui saavutatud edusammudele.

VI. Rakendamine oli üldjoontes aeglane, kuigi esinesid mõned olulised erinevused. Piirkondlike programmidega ei saavutatud tõelist piirkondlikku mõõdet; olulise osa moodustasid vaid mitut riiki hõlmavad vahendid, mis on kättesaadavad igale partnerriigile eraldi. Komisjon kehtestas protseduuri, mis võimaldab õppida saadud kogemusest ja oma programme aja jooksul parandada. See protsess andis kasulikke tulemusi, kuigi osadel juhtudel polnud tulemused alati õigeaegselt kättesaadavad ja teistel juhtudel kasulikke soovitusi ei rakendatud. Komisjoni aruanded keskendusid pigem tegevusele kui tulemustele.

VII. Käesolevas aruandes esitatakse soovitusi selle kohta, kuidas kasutada ajavahemikul 2007–2012 saadud kogemusi ELi ja Kesk-Aasia edasiseks koostööks.

SISSEJUHATUS

1. Käesolev aruanne keskendub ajavahemikul 2007–2012 viiele Kesk-Aasia vabariigile (Kasahstan, Kõrgõzstan, Tadžikistan, Türkmenistan ja Usbekistan) antud Euroopa Liidu (EL) arenguabi kavandamisele ja haldamisele (vt kaarti).

KAART

KESK-AASIA

+++++ TIFF +++++

Allikas: Põhineb ÜRO Kesk-Aasia kaardil nr 3763, 7. versioon, detsember 2011. Kaardi kohandamise eest vastutab täielikult Euroopa Kontrollikoda.

2. Viis riiki, mis iseseisvusid pärast 1991. aastal toimunud Nõukogude Liidu kokkuvarisemist, erinevad silmanähtavalt nii elanikkonna arvu, territooriumi suuruse, loodusvaradega varustatuse ja jõukuse poolest. Kasahstanil ja Türkmenistanil on suured nafta- ja gaasivarud, mille eksport peegeldub nende suhteliselt suures SKPs elaniku kohta. Aastatuhande arengueesmärkide saavutamise poolest on olukord teine (vt I lisa üksikasjalikumate andmete saamiseks iga riigi kohta). Samuti erineb riikide valmidus teha koostööd ja integreeruda ülejäänud maailmaga.

EUROOPA LIIT JA KESK-AASIA

3. EL on Kesk-Aasia riikidega nende iseseisvumisest alates aktiivselt koostööd teinud. Komisjoni 2002.–2006. aasta Kesk-Aasia strateegiadokumendis on esitatud arenguabi strateegia põhisihid. Nende eesmärk oli edendada stabiilsust ja julgeolekut Kesk-Aasia riikides ning aidata neid jätkusuutliku majandusarengu saavutamisel ja vaesuse vähendamisel.

4. Ajavahemiku 2007–2013 arenguabi andmise kava määras Euroopa Komisjon kindlaks 2007. aasta aprillis vastu võetud piirkondlikus strateegiadokumendis [1]. ELi Kesk-Aasia poliitika ajavahemikul, mida audit käsitleb, lepiti kokku 2007. aasta juuni Euroopa Ülemkogul ja on sätestatud komisjoni lähenemisviisi toetavas nõukogu dokumendis: "Euroopa Liit ja Kesk-Aasia: uue partnerluse strateegia [2]."

5. EL määratles nõukogu strateegia ja komisjoni arenguabi programmi kaudu piirkonna kui tervikuga tehtava koostöö prioriteedid, märkides oma peamiste strateegiliste eesmärkidena julgeolekut ja stabiilsust. Strateegia toetab Kesk-Aasia riikidega tehtavat aktiivset koostööd eesmärgiga edendada rahu, demokraatiat ja majanduslikku heaolu. Eelkõige:

- sisaldab strateegia ettepanekut kasutada täiel määral suurt hulka vahendeid, programme, koostöölepinguid [3] ja poliitilist dialoogi;

- püütakse strateegiaga tasakaalustada kahepoolset lähenemist ühiseid piirkondlikke probleeme lahendavate tegevustega [4];

- määratleti selles seitse peamist suure tähtsusega poliitikavaldkonda [5];

- suurendati ajavahemiku 2007–2013 finantsperspektiivi ELi eelarveabi ligi 750 miljoni euroni [6].

6. Euroopa Komisjon avas 1993. aastal delegatsiooni Kasahstanis ja muutis 2009. aasta lõpus Kõrgõzstani ja Tadžikistani allasutused täieõiguslikeks ELi delegatsioonideks [7]. 2012. aastal avati delegatsioon Usbekistanis. 2005. aastal nimetati Euroopa Ülemkogul ametisse eriesindaja Kesk-Aasias [8], keda volitati edendama ELi ja Kesk-Aasia riikide vahelisi häid suhteid, tugevdama selles piirkonnas stabiilsust, koostööd, demokraatiat ja inimõiguste austamist ning suurendama ELi mõjusust ja nähtavust Kesk-Aasias.

ELi ARENGUABI

7. EL eraldas aastatel 1991–2013 neile riikidele arengu- ja humanitaarabiks enam kui 2,1 miljardit eurot, millest 750 miljonit eurot oli ette nähtud ajavahemikuks 2007–2013. Ajavahemikul 2007–2012 eraldas komisjon Kesk-Aasiale arenguabina 435 miljonit eurot ning peamised abisaajad olid Kõrgõzstan ja Tadžikistan (vt joonis 1).

JOONIS 1

ELi MAKSED AJAVAHEMIKUL 2007–2012 KESK-AASIAS ERI RIIKIDELE JA PIIRKONNALE TERVIKUNA (MILJONITES EURODES JA PROTSENTIDES)

+++++ TIFF +++++

Allikas: komisjoni välissuhete peadirektoraadi ühise teabesüsteemi (CRIS) andmetele tuginev kontrollikoja analüüs.

8. Selle ajavahemiku algusaastatel eraldati raha peamiselt Sõltumatute Riikide Ühendusele antava tehnilise abi programmi (programm Tacis) kaudu, mille peamised eesmärgid olid edendada üleminekut turumajandusele ning tugevdada demokraatiat ja õigusriigi põhimõtet.

9. Tacis asendati 2007. aastal arengukoostöö rahastamisvahendiga, mille peamine eesmärk oli vähendada vaesust, edendada jätkusuutlikku majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning integreerida arengumaad maailmamajandusse. Sel ajavahemikul eraldati toetust ka teiste vahendite kaudu, nagu demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend ning stabiliseerimisvahend, mis hõlmab ka kiirreageerimise korda (vt joonis 2).

10. Aastatel 2010 ja 2011 eraldas EL Kesk-Aasia riikidele arenguabi keskmiselt 89 miljonit USA dollarit, samas kui Ameerika Ühendriigid eraldasid 175 miljonit USA dollarit, Türgi 165 miljonit USA dollarit, Jaapan 124 miljonit USA dollarit ja Saksamaa 109 miljonit USA dollarit [9].

JOONIS 2

ELi MAKSED KESK-AASIALE AJAVAHEMIKUL 2007–2012 ERI RAHASTAMISVAHENDITE RAAMES (MILJONITES EURODES)

+++++ TIFF +++++

Allikas: komisjoni välissuhete peadirektoraadi ühise teabesüsteemi (CRIS) andmetele tuginev kontrollikoja analüüs.

11. Üldise majandusliku tähtsuse vaatepunktist moodustab arenguabi väikese osa kõikidest sellesse piirkonda suubuvatest rahavoogudest. Kasahstani, Türkmenistani ja Usbekistani puhul moodustab ametlik arenguabi [10] vähem kui 5% välismaistest otseinvesteeringutest aastas ja vähem kui 0,2% aastasest sisemajanduse koguproduktist. Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD) eraldas aastatel 1991–2011 laenude, omakapitali ja tagatiste näol kõnealusele viiele riigile 5945 miljonit eurot, sealhulgas 408 miljonit eurot 2011. aastal.

12. Komisjoni arengu ja koostöö peadirektoraat – (EuropeAid) ning alates 2011. aastast ka Euroopa välisteenistus [11] vastutavad ELi arengupoliitika kujundamise, välisabivahendite mitmeaastase planeerimise ja välisabi valdkondliku poliitika määratlemise eest. See tegevus toimub Brüsselis, kasutades partnerriikides asuvate ELi delegatsioonide abi.

NÕUKOGU JA EUROOPA PARLAMENDI ÜLEVAATED

13. Nõukogu jälgib korrapäraselt ELi Kesk-Aasia strateegia rakendamise edenemist. Oma värskeimas ülevaates [12] järeldas nõukogu, et strateegia on endiselt asjakohane ja selle rakendamisel on tehtud edusamme. Kuid nõukogu märkis ka, et ELi jõupingutused peaksid olema sihipärasemad ning panustama ELi Kesk-Aasia-suunalise tegevuse nähtavuse ja mõjususe suurendamisse.

14. Euroopa Parlamendi 2011. aasta resolutsioonis [13] järeldati, et ELi vahendid ei olnud piisavad, võimaldamaks ELil kõigis nõukogu seitsmes prioriteetses valdkonnas mõjusalt tegutseda, ja kutsuti üles prioriteetseid tegevusvaldkondi [14] paremini määratlema. Parlament rõhutas, et partnerriigid peavad järgima demokraatia, hea valitsemistava, õigusriigi põhimõtete ja inimõiguste rahvusvahelisi standardeid. Arvestades probleeme korruptsiooniga, kutsus parlament komisjoni üles esitama aruannet (mida seni pole veel esitatud) valdkonnapõhise eelarvetoetuse kasutamise kohta Kõrgõzstanis ja Tadžikistanis.

AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS

15. Auditiga hinnati seda, kuidas Euroopa välisteenistus ja komisjon kavandasid ja haldasid ajavahemikul 2007–2012 Kesk-Aasiale eraldatud arenguabi ning eelkõige peamiseks rahastamisvahendiks olnud arengukoostöö rahastamisvahendi raames eraldatud abi. Auditis püstitati järgmised küsimused.

- Kas komisjon järgis eelarve eraldamisel häid tavasid ja juhindus oma Kesk-Aasiale arenguabi andmise prioriteetidest?

- Kas komisjon osutas arenguabi asjakohasel viisil?

- Kas komisjon rakendas oma abipoliitikat edukalt, arendas seda vastavalt saadud kogemustele ja esitas aruandeid asjakohaselt?

Audit ei hõlmanud teisi ELi strateegia tahke, näiteks poliitilist dialoogi.

16. Audititöö toimus 2012. aasta juunist novembrini. Auditi hinnangud tuginevad dokumentide kontrollimisele ja analüüsile ning intervjuudele. 2012. aasta oktoobris toimusid Kõrgõzstanis, Tadžikistanis ja Usbekistanis kohapealsed auditid, mille raames küsitlesid audiitorid ELi delegatsioonide personali, riiklike ametiasutuste esindajaid, liikmesriikide saatkondi, tehnilisi eksperte, kodanikuühiskonna organisatsioone, teisi abiandjaid ja sidusrühmi. Audiitorid kontrollisid kokku 21 toetusprogrammi (19 riigipõhist ja kahte piirkondlikku programmi, vt II lisa [15]).

17. Auditis kasutati teistest allikatest pärit analüüse, nt teiste abiandjate koostatud uurimusi ja aruandeid. Kontrollikoda koostas küsimustiku abiandjatevahelise koordineerimistöö kohta ja selle kohta, millisena tajuvad teised abiandjad ELi kohapeal tehtavat tööd. Küsimustik saadeti teiste abiandjate viies Kesk-Aasia vabariigis kohapeal elavatele kõrgematele ametnikele [16].

TÄHELEPANEKUD

EELARVEVAHENDITE ERALDAMINE

18. Punktides 19–36 analüüsitakse, kuidas komisjon eraldas ELi eelarvelisi vahendeid – millises ulatuses järgis ta häid tavasid ja oma Kesk-Aasia arenguabi prioriteete.

KOMISJON MÄÄRAS OMA KULUTUSTELE LAIAULATUSLIKUD ÜLDISED PRIORITEEDID

19. Kuluprioriteedid määrati komisjoni piirkondlikus strateegiadokumendis, mis on kooskõlas ELi Kesk-Aasia poliitikaga, nagu punktis 4 selgitatud. Selles rõhutati, et ELi arenguabi poliitika peamine eesmärk on vaesuse vähendamine ning seda täiendavad eesmärgid edendada head valitsemistava ja inimõiguste suuremat austamist [17]. Dokumendis määrati kindlaks ELi arenguabi kolm prioriteetset valdkonda:

- piirkondliku koostöö edendamine, eelkõige võrgustike ja turuintegratsiooni, keskkonna, piiri ja rände haldamise, tolli, organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse ning üksikisikute ja kodanikuühiskonna piiriülese koostöö valdkonnas;

- vaesuse vähendamine ja elatustaseme tõstmine eelkõige ühenduse arengupoliitika ja maaelu sihipäraste arengukavade kaudu; reformid põllumajanduse ja sotsiaalkaitse valdkonnas;

- demokratiseerimise, inimõiguste, hea valitsemistava ja majandusreformide edendamine.

20. Komisjon seadis endale sihi kasutada nendeks eesmärkideks kogueel- arvest vastavalt 30–35%, 40–45% ja 20–25%.

21. Komisjon jagas seejärel kõnealuse ajavahemiku kaheks lühemaks perioodiks (2007–2010 ja 2011–2013) ning koostas esimeseks perioodiks sihtprogrammi, mis sisaldas üksikasjalikumaid abi eraldamise kavasid ja määratles konkreetsed prioriteedid. Komisjon tegi 2010. aastal vahekokkuvõtte ja järeldas, et puudub vajadus oluliste muudatuste tegemiseks. Vahekokkuvõttele tuginedes koostas komisjon perioodi 2011–2013 eelarve eraldamise kavad.

MÕNEL JUHUL EI JÄRGINUD KOMISJON ABI KAVANDAMISE JA ERALDAMISE JUURES HÄID TAVASID, …

22. Arenguabi eraldamise tunnustatud head tavad, mis on esitatud näiteks ELi arengukonsensuses, Pariisi deklaratsioonis abi tõhususe kohta [18] ja ELi tegevusjuhendis vastastikuse täiendavuse ja tööjaotuse kohta arengupoliitikas, [19] hõlmavad näiteks järgmisi põhimõtteid:

- arenguprioriteedid, mis on välja toodud riikidele suunatud strateegiates, poliitilistes dialoogides ja arengukoostöö programmides, peaksid tuginema abisaaja riigi riiklike arengustrateegiate, asutuste ja menetluste selgele analüüsile;

- et abi oleks täiel määral mõjus, peavad abi saavad riigid käsitlema abiandjate poolt toetatavaid arengustrateegiaid ja -kavasid enda omadena;

- ELi abiandjad peaksid püüdma koondada oma aktiivse osaluse igas riigis kõige rohkem kolmele valdkonnale.

23. Piirkondlik strateegiadokument ja sihtprogrammid põhjendavad vaid piiratud määral komisjoni üksikasjalikumat kuluprioriteetide valikut, näiteks selles küsimuses, kui palju tuleks kulutada piirkondlike ja kui palju kahepoolsete programmide peale, või miks eeldati, et teatud sektorid või programmid toovad ELi eesmärke silmas pidades kulutustele kõige paremini vastavat tulu. Tegelikkuses jätkati kõnealustes riikides suurel määral varasema kulude jaotusega.

… KUID TEGI TEGELIKKUSES RAHA ERALDAMISEL MÕISTLIKKE OTSUSEID

24. Teisest küljest peegeldas komisjoni eelarve eraldamine enamikus valdkondades mõistlikku püüet rakendada piirkondliku strateegiadokumendi prioriteete.

25. Varasema kulude jaotusega jätkamine võimaldas komisjonil kasutada optimaalselt ära saadud kogemusi, ennekõike seoses Tadžikistani ja Kõrgõzstaniga.

26. Komisjon kandis hoolt, et vahendite eraldamine oleks piisaval määral kooskõlas teiste abiandjate vahendite eraldamise põhimõtetega, et vältida kattuvust ja panustada abiandjate koostöösse. Kolmveerand kontrollikoja abiandjate küsitlusele vastanutest kiitis toetatavate valdkondade valikut. Kaks kolmandikku leidis, et komisjon valis toetamiseks välja hea kvaliteediga programmid, eelkõige inimõiguste ja kodanikuühiskonna edendamise valdkonnas.

27. Komisjon seisis partnerriikide vahelise koordineerimise küsimuses silmitsi suurte raskustega:

- Kasahstan, Türkmenistan ja Usbekistan, mis ei järgi Pariisi deklaratsiooni, ei esitanud arenguabi vajaduste hinnanguid ega vaesuse vähendamise strateegiat ELi programmide puhul kasutatavas vormis;

- piirkondlikus strateegiadokumendis on märgitud, et ELi arenguabi eesmärk oli toetada oma poliitilise strateegia rakendamist, märkides, et EL püüab edendada kogu maailmas heaolu, solidaarsust, inimõigusi ja demokraatiat, inimväärset tööd, julgeolekut ja säästvat arengut. Inimõiguste ja hea valitsemistava edendamine ning arengueesmärkide, nagu vaesuse vähendamine, saavutamine ei ole partnerriikide valitsustele alati kõige tähtsam prioriteet;

- riiklikud programmdokumendid ei ole alati kõige selgemini suunatud. Näiteks hõlmas Kõrgõzstani ajavahemiku 2009–2011 riigi arengustrateegia tegevuskava 508 tegevust 19 valdkonnas.

28. Olenemata neist raskustest, arutas komisjon abi prioriteete abisaajate riikide valitsustega ja püüdis raha eraldamisel juhinduda riiklikest kavadest seal, kus need olid kättesaadavad. Selle protsessi tulemused kajastusid piirkondlikes strateegiadokumendis ja sihtprogrammides.

29. Programmid ja projektid, mida kontrollikoda uuris Kõrgõzstanis ja Tadžikistanis, olid kooskõlas komisjoni strateegiaga ning samuti, nii palju kui võimalik, nende kahe abi saava riigi valitsuse prioriteetidega. Näiteks:

- Kõrgõzstanis toetati alates 2009. aastast komisjoni poolt haridussektorile eraldatud vahenditega valitsust riigi haridussüsteemi reformimise ja arendamise kavas;

- Tadžikistanis sobitus sotsiaalkaitse valdkonnale makstav komisjoni toetus valitsuse sotsiaalsektori prioriteediga suurendada vaestele mõeldud sotsiaalteenuste kvantiteeti ja kvaliteeti ning saavutada asjaomased aastatuhande arengueesmärgid.

30. Samuti olid Usbekistanis kontrollikoja kontrollitud projektid (näiteks kriminaalõigussüsteemi reformimise ning emade ja laste tervishoiusüsteemi parandamise toetus) kooskõlas valitsuse määratletud riiklike prioriteetidega. Teisest küljest ei toonud abi suunamine valitsuse määratletud vajadustele alati kaasa projektide rakendamise täielikku toetamist ametivõimude poolt. Näiteks keelati kriminaalõigussüsteemi reformiga tegelevatele rahvusvahelistele ekspertidele juurdepääs vanglatele ja kohtuasjadele. Selleks, et tagada valitsuse koostöö imikute alatoitumuse vähendamise programmis, pidi komisjon rõhutama emade ja laste tervisliku toitumise tähtsust, sest Usbekistani valitsus ei tunnistanud, et neil eksisteerib alatoitumust.

ABI SUURUS OLI VASTAVUSES SUHTELISE JÕUKUSEGA

31. Komisjon eraldas suurimad abisummad riikidele, kes paistsid seda kõige enam vajavat ja olid kõige enam valmis abi võimalikult hästi kasutama. Need riigid olid Tadžikistan ja Kõrgõzstan. Neile kahele riigile eraldatud summad elaniku kohta olid ülejäänud kolmest riigist kolm korda suuremad (vt tabel 1 ja I lisa).

TABEL 1

2007.–2013. AASTA PIIRKONDLIKU STRATEEGIADOKUMENDI RAAMES ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHENDI KAUDU ERALDATUD ABI KOGUMAHT JA SKP INIMESE KOHTA KESK-AASIAS

Allikas: ELi ja Kesk-Aasia arengukoostöö, Euroopa Komisjon, 2011 ja Maailmapanga maailma arengunäitajad.

Ala | Eraldatud arenguabi kogumaht (2007–2013) (miljonites eurodes) | SKP elaniku kohta 2007. aastal (USA dollari tollases väärtuses) |

Kasahstan | 74 | 6771 |

Kõrgõzstan | 106 | 722 |

Tadžikistan | 128 | 563 |

Türkmenistan | 53 | 2606 |

Usbekistan | 71 | 830 |

Piirkond | 242 | |

Kokku | 674 | |

ABI ERALDATI LIIGA PALJUDELE SEKTORITELE, …

32. Komisjoni lähenemisviis ei olnud siiski nii rahuldav, kui arvestada sektorite arvu, millele abi eraldati.

33. Nagu punktis 22 märgiti, peaksid ELi abiandjad komisjon järgitava arengupoliitika juhtpõhimõtte kohaselt koondama oma jõupingutused igas partnerriigis kõige rohkem kolmele sektorile, et optimeerida tulemusi ja vähendada tehingukulusid.

34. Vaatamata sellele, et komisjoni Kesk-Aasia arenguabi programmi maht on väike, ei pidanud komisjon mainitud põhimõttest rangelt kinni. Komisjon valis Kõrgõzstanis neli sektorit, mida toetada (valitsemistava, põllu- majandus ja maaelu areng, haridus ja sotsiaalkaitse), Tadžikistanis viis (valitsemistava, põllumajandus ja maaelu areng, sotsiaalkaitse, erasektor ja tervishoid), ning Usbekistanis kuus (erasektor, valitsemistava, tervishoid, põllumajandus ja maaelu areng, keskkond ja energeetika ning haridus).

35. Lisaks suunas komisjon ELi arenguabi raha piirkondlike ja temaatiliste programmide kaudu mitmele lisasektorile. Nende programmidega toetati sektoreid, nagu energeetika, transport, keskkond, veemajandus, piirihaldus ja uimastivastane võitlus, õigusriik, demokraatia ja inimõigused, erasektori arendamine ja kõrgharidus.

… AGA SEE PEEGELDAS KOMISJONI STRATEEGILISI PRIORITEETE

36. Komisjoni andmebaasi kontrollimisel ei leidnud kontrollikoda ühtegi märkimisväärset juhtumit, kus abi oleks antud mõnele riiklikule programmile, mis ei oleks käsitlenud mõnd vaesuse vähendamise ja valitsemistava parandamise laiaulatuslikest eesmärkidest; paljud riiklikud programmid on suunatud ühtlasi nii vaesuse vähendamisele kui ka hea valitsemistava edendamisele. 2012. aasta lõpuks sõlmitud lepingutes sisalduvate summade puhul järgiti piirkondlikus strateegiadokumendis loetletud prioriteete (vt punkt 20).

POLIITIKA RAKENDAMINE

37. Punktides 38–62 uuritakse komisjoni abi osutamise meetodeid: abi osutamise viiside valikut, tähelepanu, mida komisjon pööras halduskuludele, seda, kas programmid hõlmasid selgeid eesmärke ja tulemusnäitajaid, mis võimaldaksid järelevalvet, ning komisjoni poolt kahele Kesk-Aasia vabariigile eraldatud eelarvetoetuse kavandamist ja haldamist.

KOMISJON ERALDAS ABI MITME ABI OSUTAMISE VIISI KAUDU

38. Komisjon rakendas oma abiprogramme olenevalt olukorrast mitmel viisil (vt 1. selgituses toodud näiteid):

- rahastamislepingud rahvusvaheliste organisatsioonidega valdkondades, kus need organisatsioonid olid partnerriikides tegutsenud ja kus ametiasutused tunnistasid neid partneritena;

- eelarvetoetus rahastamiskõlblikes valdkondades, arvestades, et sobivatel tingimustel on see vastavalt Euroopa arengukonsensusele eelistatuim arengukoostöö viis [20];

- toetused vabaühendustele, mille puhul kodanikuühiskond näitas üles aktiivsust;

- teenuslepingud (ja üksikud ehitustööde lepingud), ennekõike tehnilise abi andmiseks, kui eesmärk oli lähenemine Euroopa standarditele ja headele tavadele) ning valdkonnapõhine eelarvetoetus.

1. SELGITUS

NÄITEID ELi RAHASTATUD PROGRAMMIDEST

Rahvusvahelise organisatsiooniga sõlmitud rahastamisleping

Vanglate reformiprojekti toetuse eesmärk on parandada vanglate reformiprogrammi arendamise teel vanglate juhtimist ja õigusrikkujate sotsiaalset reintegreerumist Kõrgõzstanis. Hügieeni parandamine ja sissetulekut toovate tegevuste toetamine kuulub samuti programmi raamesse. ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastase võitluse büroo rakendatud meetme kogueelarve on 2,78 miljonit eurot, millest ELi panus on 2,5 miljonit eurot.

Eelarvetoetuse programm

Valdkondliku poliitika toetusprogramm sotsiaalkaitse ja riigi rahanduse juhtimise valdkonnas Kõrgõzstanis tugineb geograafilistele ja temaatilistele rahastamisvahenditele. Seitsmeaastase strateegia- dokumendi alusel eraldati programmile 53 miljonit eurot. Sotsiaalkaitse komponendi eesmärk on arendada välja tõhusam sotsiaalabisüsteem, mis parandaks haavatavate isikute ja puudustkannatavate laste tingimusi. Riigi rahanduse juhtimise komponendi eesmärk on aidata Kõrgõzstani valitsusel parandada oma iga-aastast eelarvemenetlust läbipaistvuse, prognoositavuse ja sisekontrolli seisukohast.

Toetus vabaühendustele

Komisjon kaasrahastas 200000 euroga ehk 80% ulatuses puudustkannatavate laste ja perede abistamise projekti. Projekti rakendab rahvusvahelise vabaühenduse SOS Lastekülad 1996. aastast Usbekistanis tegutsev Usbekistani haru. Leping allkirjastati 2011. aastal institutsioonide ülesehitamise partnerlusprogrammi raames, mille eesmärk oli parandada haavatavate rühmade elatustaset Usbekistanis vabaühenduste ja kohalike ametivõimude vahelise koostöö tugevdamise kaudu.

Teenusleping – tehnilise abi programm koos valdkonnapõhise eelarvetoetusprogrammiga

Tadžikistan. Sotsiaalkaitse valdkonna eelarvetoetuse programmi toetamiseks on komisjon alates 2007. aastast arendanud tehnilise abi ja suutlikkuse arendamise programmi, mis keskendub: a) sotsiaaltoetuste süsteemide suunatuse ja ratsionaliseerimise parandamisele; b) sotsiaalteenuste arendamisele; c) hoolekandeasutuste süsteemi ajakohastamisele; d) tööturupoliitika arendamisele. Programmi kogueelarve on 5 miljonit eurot ja selle raames sõlmiti seitsme Euroopa konsultatsioonibürooga lepingud, mille maht ulatus 90000 eurost 2,5 miljoni euroni.

39. Komisjon kasutas kõiki neid abi osutamise viise (vt tabel 2).

VÄIKEPROJEKTIDE JA RAHASTAMISVAHENDITE ARVUKUS ON JUHTIMISALANE KITSASKOHT

40. Nagu tabelis 2 näidatud, moodustasid toetused ja teenuslepingud arvult suure (kuid summalt väikese) osa komisjoni abimeetmetest Kesk-Aasias. Nii suure hulga programmide halduskoormus võib olla märkimisväärne [21].

41. ELi delegatsioon Kõrgõzstanis haldas auditi tegemise ajal 56 lepingut. Delegatsioon teatas, et seisis silmitsi oluliste piirangutega nende kohtade külastamisel, kus lepingujärgset tegevust ellu viidi. Delegatsioon andis abi [22] lisaks veel 99 lepingule, mida juhtisid peakorteri talitused.

TABEL 2

ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHENDI JA SELLE TEMAATILISTE PROGRAMMIDE RAAMES SÕLMITUD LEPINGUTE SUMMAD 2007. AASTAST KUNI 2012. AASTA LÕPUNI ABI OSUTAMISE VIISIDE KAUPA

Allikas: komisjoni välissuhete peadirektoraadi ühise teabesüsteemi (CRIS) andmetele tuginev kontrollikoja analüüs.

| Sõlmitud lepingute/ kokkulepete arv | 2012. aasta lõpuni sõlmitud lepingute maht (miljonites eurodes) | % kogusummast |

Toetuslepingud | 33 | 128 | 36% |

Eelarvetoetuse programmid | 15 | 98 | 28% |

Toetused vabaühendustele | 143 | 61 | 17% |

Teenus- ja ehitustööde lepingud | 244 | 66 | 19% |

Kokku | 435 | 353 | 100% |

42. Komisjon annab Kesk-Aasias arenguabi mitme rahastamisvahendi raames. Arengukoostöö rahastamisvahend on peamine rahastamisallikas nii selle Aasiale suunatud geograafilise programmi kui ka viie temaatilise arengukoostöö rahastamisvahendi programmi kaudu: toiduga kindlustatus, valitsusväliste osalejate ja kohalike omavalitsuste osalemine arengus, rände- ja varjupaigaküsimused, keskkond ja loodusvarade säästev majandamine (sealhulgas energeetika), ja investeerimine inimestesse. Kesk-Aasiat rahastatakse ka viie üleilmse vahendi raames (vt punkt 8), samuti Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi raames, mis kuulub komisjoni peakorteri erinevate osakondade vastutusalasse.

43. Rahastamisallikate suur hulk tegi ELi kulutuste haldamise veelgi keerulisemaks nii delegatsioonides kui ka kesktasandil. Näiteks Kõrgõzstani delegatsiooni 56st auditi ajal hallatavast lepingust 31 puhul koos- kõlastas delegatsioon oma tegevust EuropeAidi Kesk-Aasia geograafilise üksusega. Ülejäänud 25 puhul kooskõlastas delegatsioon oma tegevust EuropeAidi kuue teise üksuse ja ühe Euroopa välisteenistuse üksusega. Ülejäänud 99 lepingule antava toetuse suhtes pidi delegatsioon kooskõlastama 11 EuropeAidi üksuse, kahe teise ELi delegatsiooni (Kasahstanis ja Tadžikistanis), Euroopa välisteenistuse, komisjoni teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi ning majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadiga.

44. Samuti muudab rahastamisvahendite paljusus keeruliseks selle välja- arvutamise (ilma aeganõudvate juhtumipõhiste menetlusteta), kui palju on EL Kesk-Aasias riikide ja sektorite kaupa raha eraldanud:

- komisjoni välissuhete peadirektoraadi ühine teabesüsteem (CRIS) ei erista piirkondlikesse programmidesse tehtud kulutusi partnerriikide kaupa [23];

- CRIS-aruanded ei hõlma piirkondlike ja üldiste programmide riigipõhist komponenti, eelkõige demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi ning stabiliseerimisvahendi raames;

- komisjon ei täpsusta Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi rahastatud programmide raames [24] Kesk-Aasia riikidele eraldatud summasid.

VÄHENE TÄHELEPANU HALDUSKULUDELE

45. Arenguabi osutamine, mis toimub sageli keerulistes tingimustes, võib olla töömahukas ja kulukas tegevus. Otsuste langetamisel selle kohta, millele ja kuidas raha eraldada, tuleb arvesse võtta nii tõenäolisi tulemusi kui ka kulutuste suurust, kusjuures tulemusi tuleks hinnata laiemast perspektiivist (eelkõige sellises tundlikus piirkonnas nagu Kesk-Aasia). Sellegipoolest võib õigustatult eeldada, et abiandjad on teadlikud abieelarve eraldamise halduskuludest.

46. Komisjon haldab halduskulusid erinevate meetodite abil, sealhulgas hinnates iga delegatsiooni töökoormust. Komisjon ei ole siiski kehtestanud ei piirkondlikul ega ka riigi tasandil arenguabi osutamisega seotud kõiki halduskulusid käsitlevat aruandlussüsteemi.

47. Kontrollikoda hindas komisjoni Kesk-Aasias läbiviidavate arenguabimeetmete halduskulusid, tuginedes komisjoni andmetele. Kontrollikoja hinnangus arvestati peakorteri ja delegatsioonide halduskulusid ning neis töötavate arenguabi valdkonna töötajate tööjõukulusid. Arvesse võeti ka tugiteenuste maksumust (nt Euroopa Majad, [25] konsultatsiooni- ja järelevalveteenused).

48. Kontrollikoja hinnangul oli asjaomaste halduskulude summa 2011. aastal – kõige hilisemal auditi toimumise ajaks lõppenud aastal – 10,5 miljonit eurot (vt III lisa). Sellest 6,6 miljonit eurot (63%) moodustas arengukoostööalane tegevus (töötajate palgad ja muud tegevuskulud) kolmes tol ajal avatud delegatsioonis (vt punkt 6); peakorteri töötajate kulud olid 1,8 miljonit eurot (17%); erinevate toetuskulude (sealhulgas konsultatsioonikulud projektide kindlaksmääramise ja vormistamise, tulemustele suunatud järelevalve ja hindamise toetamiseks, samuti Euroopa Majadega seotud kulud) summa oli 2,1 miljonit eurot (20%) [26].

49. See summa moodustab 14,6% Kesk-Aasias 2011. aastal arenguabile tehtud kulutustest (71,7 miljonit eurot) [27]. Osakaalu peaks käsitlema pigem suurusjärguna, mitte täpse summana – arvutus sõltub näiteks muudatustest iga-aastaste väljamaksete suuruses.

50. Lisaks hõlmasid programmide eraldi eelarved halduskulusid. Näiteks kontrollikoja uuritud rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud 20st toetus- ja rahastamislepingust võis näha, et keskmiselt 6% nende eelarvest oli määratud üldisteks halduskuludeks. Eelarvetoetuse programmide puhul olid vastavad numbrid protsentuaalselt palju väiksemad. Välisekspertidega sõlmitud korrapäraste ülevaatearuannete lepingute kulud lisasid Tadžikistanis programmi eelarvele kuni 1,1% ja Kõrgõzstanis ligikaudu 1,6%.

51. Kuna komisjon ei esita halduskulude näitajat, siis on võimatu võrrelda neid hinnanguid kuludega, mis kaasnevad mujal maailmas läbiviidavate abiprogrammidega. Kontrollikoda märgib siiski murega, et komisjonil paistab olevat ebatäpne teave halduskuludest, mis moodustavad olulise osa komisjoni Kesk-Aasiale antava arenguabi maksumusest.

EESMÄRGID JA NÄITAJAD – EBASELGE PILT

52. Kontrollikoda analüüsis programme kolmes kohapeal külastatud riigis, kus ilmnes segane olukord SMART-eesmärkide (ja nende hindamise näitajate) seadmisel, nagu võib näha järgnevatest näidetest:

- Tadžikistanis olid seitsmest kontrollitud tehnilise abi programmist kuuel hästi määratletud tulemuseesmärgid seoses valdkondlike uuringute, strateegiate, suuniste ja valitsusele esitatavate soovituste ettevalmistamisega. Samas olid rahandusministeeriumi toetava tehnilise abi programmi eesmärgid sõnastatud ebaselgelt;

- Kõrgõzstanis olid toiduga kindlustatuse teabeprogrammil üldsõnalised näitajad, nagu "teavet toiduga kindlustatuse küsimustes peetakse üldiselt täpseks ja õigeaegseks", "väljaõppe saab piisav arv töötajaid" ja "saagiprognooside kasulikkus". Samas olid sotsiaalse õigluse nimel rakendatava hea valitsemistava programmil määratletud mõõdetavad eesmärgid;

- Usbekistanis olid neljast kontrollitud programmist mõõdetavad eesmärgid kahel, kuid programmide lisaväärtuse hindamist võimaldavaid võrdlusandmeid ja lähtetasemeid polnud kindlaks määratud.

EELARVETOETUS: KOMISJON OLEKS PIDANUD OLEMA RANGEM …

53. Valdkonnapõhine eelarvetoetus kujutab endast ELi vahendite ülekandmist abisaaja riigi riigikassasse, et toetada valdkonnapõhiseid poliitikasihte ja reformieesmärke. Komisjoni Kesk-Aasiale antav arenguabi hõlmas valdkonnapõhist eelarvetoetust Kõrgõzstanile ja Tadžikistanile sotsiaalkaitse valdkonnas, mille raames komisjon maksis ajavahemikul 2007–2012 Kõrgõzstanile 39,4 miljonit eurot ja Tadžikistanile 24,4 miljonit eurot.

54. Komisjon nõuab igalt eelarvetoetust saavalt riigilt asjakohase ja usaldusväärse programmi rakendamist, mille abil parandada riigi rahanduse juhtimist [28]. Et valdkonnapõhine eelarvetoetuse programm saavutaks oma eesmärgid nii valdkonna arendamisel kui ka riigi rahanduse juhtimise parandamisel, seab komisjon riikidele tingimused. Komisjon maksab eelarvetoetust mitme aasta jooksul osade kaupa sõltuvalt sellest, kas riik on täitnud komisjoni seatud tingimused, mis peavad olema selged ja rangelt rakendatud, et olla mõjusad.

55. Komisjon järgis seda tava Tadžikistani ja Kõrgõzstani eelarvetoetuse programmides. Mõlema riigi valitsusel oli riigi rahanduse juhtimise kava ja mõlema riigi puhul tegi komisjon valdkonnapõhise eelarvetoetuse väljamaksmise sõltuvaks kava täitmisel tehtud edusammudest.

56. Komisjon peatas 2007. aastal Tadžikistani valdkonnapõhise eelarvetoetuse programmi kaheks aastaks, sest Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) avastas, et rahandusministeerium oli andnud tagatisi, mis ohustasid riigi eelarvet ja makromajanduslikku stabiilsust. Programmi jätkati pärast IMFiga kokkuleppe saavutamist 2009. aastal. Komisjoni reaktsioon aitas olukorra lahendamisele kaasa.

57. Muudes küsimustes ei olnud komisjon riigi rahanduse juhtimise tingimuste rakendamises siiski piisavalt range. Komisjon jagas Kõrgõzstanile makstava eelarvetoetuse kolmeks osaks, [29] millest igaühe maksmisele eelnes riigi rahanduse juhtimise eesmärkide täitmisel tehtud edusammude hindamine [30]. Komisjoni hinnangul olid edusammud aeglased, kuid ta õigustas kõigi kolme osa väljamaksmist peamiselt sellega, et tema hinnangul jäi Kõrgõzstani valitsus kindlaks eesmärgile viia läbi täiendavaid reforme. Puudusid selged tõendid selle arvamuse kinnitamiseks. Komisjon lähtub raha väljamaksmise otsuste põhjendamisel pigem oma hinnangust sellele, kui pühendunud on partnerriigid reformide läbiviimisele, mitte tegelikult saavutatud edusammudest [31].

58. Tadžikistanis ajavahemikul 2007–2009 sotsiaalkaitse valdkonnale eraldatud valdkonnapõhise eelarvetoetuse puhul ei olnud komisjon kehtestanud rangeid tähtaegu, mille jooksul pidi valitsus tingimused täitma. Selle tagajärjel puudus partnerriigil stiimul teha täiendavaid jõupingutusi ettenähtud reformide jätkamiseks ning valitsuselt nõutud reformide rakendamine hilines. Komisjon kõrvaldas selle puuduse siiski järgmises valdkonnapõhises eelarvetoetuse programmis.

… JA KOMISJON EI SIDUNUD EELARVETOETUST OTSUSTAVALT KORRUPTSIOONI VÄHENDAMISE TINGIMUSTEGA

59. Korruptsioon on Kesk-Aasia vabariikides tõsine probleem. Transparency International’i korruptsiooniindeksis said 2011. aastal kõik eelmainitud riigid alla 28 punkti 100st ning 182st vaadeldud riigist olid Kõrgõzstan, Türkmenistan ja Usbekistan viimase 10% seas. Lisaks sellele teatavad rahvusvahelised organisatsioonid regulaarselt, et korruptsioonivastased strateegiad arenevad Kõrgõzstanis ja Tadžikistanis visalt [32].

60. Korruptsiooni lokkamine võib kahjustada komisjoni mainet ja vähendada toetusprogrammide tõhusust.

61. Korruptsiooni vastu võitlemiseks saab kasutada riigi rahanduse juhtimiskavasid. Tadžikistani ja Kõrgõzstani riigi rahanduse juhtimiskavad hõlmasid meetmeid, mille eesmärk oli parandada valitsuse finantsjuhtimise mõjusust ja läbipaistvust, mis aitab eeldatavasti kaasa korruptsiooni vähendamisele, näiteks sisekontrolli, hankemenetluste ja siseauditi tegemise tõhustamise kaudu avalikus halduses.

62. Komisjon rakendab riigi rahanduse juhtimise, tehnilise koostöö ja justiitsreformi programme, millel on korruptsiooni vastu võitlemisel kindlasti positiivne mõju. Komisjon ei püüdnud aga siduda eelarvetoetuse programme otseselt korruptsioonivastaste meetmetega, näiteks korruptsiooni kriminaliseerimise, korruptsiooni tõkestamise meetmete ja riigiasutuste aruandluse tugevdamisega.

RAKENDAMINE JA ARUANDLUS

63. Punktides 64–81 uuritakse auditeeritud ajavahemiku komisjoni abipoliitika haldamise kolme aspekti: mil määral ja kui kiiresti viis komisjon oma abipoliitikat ellu, kas komisjon muutis programme vastavalt saadud kogemustele ja millisel viisil andis komisjon Kesk-Aasiale antava arenguabi kohta aru.

RAKENDAMINE OLI ÜLDISELT AEGLANE, KUID VARIEERUS…

64. 2012. aasta lõpuks oli kõigist Aasia arengukoostöö rahastamisvahendi raames ajavahemikuks 2007–2013 kavandatud rahalistest vahenditest 50% puhul leping sõlmitud ja 27% välja makstud (vt tabel 3).

TABEL 3

KESK-AASIA PIIRKONDLIK STRATEEGIA 2007–2013. AASIA-SUUNALISE ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHENDI RAKENDAMINE SEISUGA 31.12.2012 – LEPINGUD JA VÄLJAMAKSED

Allikas: ELi ja Kesk-Aasia arengukoostöö, Euroopa Komisjon, 2011 ja andmed CRISist.

Ala | Eraldatud arenguabi kogumaht (2007–2013) (miljonites eurodes) | Lepingute maht 2007–2012 | Väljamakstud summad 2007–2012 |

Kasahstan | 74 | 60% | 28% |

Kõrgõzstan | 106 | 73% | 45% |

Tadžikistan | 128 | 65% | 32% |

Türkmenistan | 53 | 21% | 13% |

Usbekistan | 71 | 28% | 9% |

Piirkond | 242 | 42% | 26% |

Kokku | 674 | 50% | 27% |

65. Auditiga tuvastati juhtumeid, kus programmide rakendamine hilines pikalt. Näiteks Usbekistanis kontrollitud valimisse kuulunud programmide puhul kulus rahastamislepingu sõlmimiseks keskmiselt kaks aastat ja programmi rakendamise alustamiseks üks aasta. Keerulised bürokraatlikud menetlused abisaajate haldusasutustes, raskused rahastamiskõlblike tegevuste leidmisel ja komisjoni keerulised menetlused andsid oma osa strateegia rakendamise hilinemisse. Ligi kolmveerand kontrollikoja abiandjate küsitlusele vastanutest ütles, et komisjoni menetluskord ja õigusaktides sätestatud nõuded olid liiga keerulised.

66. Rakendamise kiirus erines abisaajariigiti oluliselt. Edasiminek oli eriti aeglane Türkmenistanis ja Usbekistanis. Seda põhjustasid peamiselt ELi ja nimetatud riikide vahelised erinevused arengukoostöö prioriteetides ja lähenemisviisis. Lisaks aeglustasid olulised poliitilised sündmused, nagu 2005. aasta mais Usbekistanis toimunud Andijoni sündmused, arengukoostöö meetmeid vaatlusaluse ajavahemiku kolme esimese aasta jooksul ja komisjonil oli raske kaotatud aega tagasi võita.

67. Kõrgõzstanis ja Tadžikistanis läks rakendamine kiiremini. See näitab arengukoostöö paranemist ELi ja nende kahe riigi vahel, mis järgivad Pariisi deklaratsiooni. Vaadeldaval ajavahemikul maksti suurt osa nendele partnerriikidele eraldatud arenguabist valdkonnapõhise eelarvetoetusena. Ajavahemikul 2007–2012 andis komisjon Tadžikistanile eelarvetoetust 24,4 miljonit eurot (22% eraldatud abist) ja Kõrgõzstanile 39,4 miljonit eurot (36% abist).

… JA PIIRKONDLIKUD PROGRAMMID EI SAAVUTANUD TÕELIST PIIRKONDLIKKU MÕÕDET

68. Vastavalt piirkondlikus strateegiadokumendis sätestatule ja kooskõlas ELi strateegiaga eraldas komisjon ligi kolmandiku strateegia eelarvest piirkondlikele programmidele eesmärgiga võimendada piirkondlikku koostööd edendavate poliitiliste jõupingutuste mõju (vt punktid 19 ja 20). Kuigi tegevus oli kooskõlas strateegia eesmärkidega, ei saavutatud piirkondlike programmidega arengustrateegias kavandatud tõelist piirkondlikku mõõdet ei ühise rakendamise ega ka piirkondliku mõju seisukohast [33].

69. Piirkondlike programmide rakendamine suurendas komisjoni jaoks keerukust veelgi. Komisjon pidi saama nõusoleku kõikidelt abisaajariikidelt igas programmi ettevalmistusetapis, kuigi poliitiliste kohustuste määr piirkondlikes programmides erines nii riigiti kui ka programmiti.

70. Oluline osa piirkondliku strateegiadokumendi piirkondlikest vahenditest [34] eraldati sellistele programmidele nagu Erasmus ja Tempus (36%) ning Kesk-Aasia investeerimisrahastu (29%). Selliste mitut riiki hõlmavate programmide raames viiakse pigem ellu sarnaseid meetmeid rohkem kui ühes abi saavas riigis kui et edendatakse Kesk-Aasia vabariikide vahelist koostööd.

71. Piirihaldusprogramm Kesk-Aasias (BOMCA) on näide abi saavate riikide osaluse erinevusest. BOMCA keskendub piirihaldusreformile. Programmi kulukohustused alates 2003. aastast kuni 2014. aastani on kokku 33,7 miljonit eurot ning selle pikaajaline strateegiline eesmärk on ELi standardite ja heade tavade ülevõtmine integreeritud piirihalduse valdkonnas. BOMCAt rakendatakse ÜRO arenguprogrammi raames, mille keskus asub Biškekis ja millel on kontor kõigis viies vabariigis.

72. Kõrgõzstan ja Tadžikistan osalevad BOMCAs suhteliselt aktiivselt. Pärast ligi kümme aastat kestnud rakendamist on Usbekistan ja Türkmenistan aga osalenud valikuliselt piirkondliku suutlikkuse suurendamisega seotud tegevustes ega soovinud jagada oma erialast kogemust teiste riikidega.

KOGEMUSTEST ÕPPIMINE: ON KORDAMINEKUID, AGA KA KÄEST LASTUD VÕIMALUSI

73. Komisjon koostas 2010. aastal vahekokkuvõtte (vt punkt 21), et hinnata, kas esimese sihtprogrammi (2007–2010) ajal rakendatud prioriteedid ja abi osutamise viisid on endiselt asjakohased. Vahekokkuvõtte tulemusel võeti ajavahemiku 2011–2013 sihtprogrammis arvesse uusi arengusuundi partnerriikides, näiteks kodanikuühiskonna järkjärgulist arengut, vajadust kombineerida tehnilise abi programme eelarvetoetuse ja institutsioonide reformimise programmidega, vajadust toetada kohalikku tootmist ja infrastruktuuri.

74. Sihtprogramm hõlmas ka mõningaid teistes geograafilistes piirkondades katsetatud uut liiki programme, näiteks investeerimisrahastu programmi [35]. Komisjon ei kasutanud siiski võimalust seada suuremaks prioriteediks mestimist ja lähetamise edendamist ELi ja Kesk-Aasia valitsusasutuste töötajate vahel, mis on nõukogu ELi ja Kesk-Aasia suhete strateegia kindlaksmääratud prioriteet.

75. Komisjon tegi vaadeldaval ajavahemikul suuri jõupingutusi, et saadud kogemustest õppida ja programme täiustada. Komisjoni arenguabi suhteline stabiilsus ja järjepidevus, mis puudutab prioriteetseid valdkondi, abi andmise viise ja programme, võimaldas saadud kogemusi arvesse võtta. Kahepoolseid programme, nagu emade ja laste tervishoiuteenused Usbekistanis (vt 2. selgitus) ning institutsioonide ülesehitamise ja partnerluse programmi teine faas, täiustati tänu varasemates etappides saadud kogemustele. Kesk-Aasia uimastitevastase tegevuse programm (CADAP) on samuti näide piirkondlikust programmist, kus saadud kogemuste alusel võeti partnerriikide vajadusi paremini arvesse.

76. Teisest küljest tehti kaks tulemustele suunatud järelevalvearuannet, millega hinnati BOMCA programmi 7. etapi mõju ja jätkusuutlikkust, kättesaadavaks alles pärast järgmise etapi kavandamist.

77. Eelarvetoetuse programmid Kõrgõzstanis ja Tadžikistanis järgisid varasemaid sarnaseid toiduga kindlustatuse toetamise programme. Komisjon tegi 2008. aastal ülevaate varasematest programmidest saadud kogemustest ning parandas sektoripõhiseid valdkondi ja programmide toetamiseks antava tehnilise abi kasutamist. Komisjon ei rakendanud siiski kasulikke soovitusi, nagu:

- muuta programmid mitmeaastaseks, sest üks aasta on väga lühike aeg, mille põhjal hinnata üldisi edusamme ja teha arenguabi prognoose;

- määratleda selgelt väljamaksete tingimused;

- keskenduda väiksele hulgale põhivaldkondadele ning seada neile kaks või kolm tingimust mitme aasta peale.

2. SELGITUS

USBEKISTAN

Emade ja laste tervishoiuteenuste parandamise programm keskendub aastatuhande arengueesmärgi nr 4 – laste suremuse vähendamine – ja nr 5 – emade tervise parandamine – saavutamisele. Programmi käivitamisel 2007. aastal oli selle eelarve 3,5 miljonit eurot ja programmi rakendab ÜRO Lastefond (UNICEF) koostöös Usbekistani tervishoiuministeeriumiga. Pärast 2010. aastal programmile antud positiivset hinnangut otsustas komisjon eraldada programmi teisele etapile 7,2 miljoni euro suuruse lisaeelarve.

ARUANDLUS: PIGEM TEGEVUSE KUI TULEMUSTE KOHTA

78. Komisjon esitab arenguabi kohta igal aastal kaks põhiaruannet. Üks neist on arengu ja koostöö peadirektoraadi – EuropeAid peadirektori koostatud iga-aastane tegevusaruanne peadirektoraadi tegevuste kohta. Teine on komisjoni avaldatav iga-aastane aruanne ELi arengu- ja välisabipoliitika ning nende rakendamise kohta. Mõlemad aruanded sisaldavad peatükki Kesk-Aasiale antava arenguabi kohta.

79. Iga-aastased tegevusaruanded käsitlevad Kesk-Aasia puhul seitset näitajat [36]. Ehkki näitajad on asjakohased Kesk-Aasiale antud ELi arenguabi üldise edukuse mõõtmiseks, erinevad nad piirkondlikus strateegiadokumendis ja sihtprogrammides määratletud näitajatest ega ole ka otseselt seotud nõukogu uue Kesk-Aasia suunalise partnerlusstrateegia kavandatud tulemustega.

80. ELi arengu- ja välisabipoliitikat käsitleva iga-aastase aruande Kesk-Aasiat käsitlev osa on stiililt jutustav. Ehkki aruandes tuuakse mõningaid näiteid, pakub see vähe teavet ELi tegevuse mõõdetavate tulemuste kohta ja selle mõju kohta elanikkonnale; aruandes ei esitata ELi tegevust käsitlevaid asjakohaseid näitajaid ega võrrelda tulemusi seatud eesmärkidega. Aruandes välditakse üldiselt viitamist ELi eesmärkide täitmisel ette tulnud raskustele ja takistustele.

81. Üheski esitatud aruannetest ei võrrelda kulude jaotust piirkondlikus strateegiadokumendis esitatud jaotusega (vt punkt 20) ega esitata teavet halduskulude kohta (vt punktid 45–51).

JÄRELDUSED

82. Komisjon ja Euroopa välisteenistus tegid keerulistes oludes märkimisväärseid jõupingutusi, et kavandada ja rakendada 2007. aasta aprilli piirkondlikus strateegiadokumendis sätestatud ELi Kesk-Aasiale antava arenguabi programmi. Abi kavandamine ja vahendite eraldamine oli üldjoontes rahuldav. Arenguabi programmi rakendamine oli vähem rahuldav.

83. Komisjon arutas partnerriikidega prioriteete ja püüdis rahastamiskavades joonduda nende riiklike prioriteetide järgi. Abi geograafilisel jaotamisel võeti arvesse piirkondade erinevat jõukusastet. Kõik ELi toetust saanud projektid panustasid piirkondlikus strateegiadokumendis seatud laiaulatuslike eesmärkide saavutamisse. Komisjon andis abi siiski suuremale hulgale valdkondadele, kui parim tava näeb ette.

84. Komisjon kasutas rahastamiskavade rakendamisel erinevaid abi osutamise viise. Seejuures kasutas ta suurt hulka väikeprojekte, mis suurendas delegatsioonide halduskoormust. Arenguabi programmi haldamise muutis keeruliseks ka sellega seotud rahastamisvahendite arvukus ja mitu aruandlusahelat, mis raskendavad ülevaate saamist sellest, kui palju EL on valdkonniti ja riigiti Kesk-Aasiale raha eraldanud. Komisjon ei ole püüdnud kokku arvutada Kesk-Aasiale antava arenguabi programmi üldisi halduskulusid.

85. Komisjon oleks saanud olla ja pidanud olema Tadžikistanis ja Kõrgõz- stanis eelarvetoetuse programmide haldamisel rangem ja siduma need spetsiaalsete korruptsioonivastaste meetmetega. Väljamakseotsused tuginesid pigem partnerriikide võetud kohustusele reformid ellu viia kui tehtud edusammudele.

86. Rakendamine oli üldjoontes aeglane, kuigi esinesid mõned olulised erinevused. Piirkondlike programmidega ei saavutatud tõelist piirkondlikku mõõdet; olulise osa moodustasid mitut riiki hõlmavad vahendid, mis on kättesaadavad igale partnerriigile eraldi. Komisjon kehtestas protseduuri, mis võimaldab õppida saadud kogemusest ja oma programme aja jooksul parandada. See protsess andis kasulikke tulemusi, kuigi osadel juhtudel polnud tulemused alati õigeaegselt kättesaadavad ja teistel juhtudel kasulikke soovitusi ei rakendatud. Komisjoni aruanded keskendusid pigem tegevusele kui tulemustele.

SOOVITUSED

87. Eeldades, et EL jätkab arenguabi programmide rakendamist Kesk- Aasias, [37] soovitab kontrollikoda komisjonil ja Euroopa välisteenistusel edasise arenguabi kavandamisel ja rakendamisel tugineda ajavahemikul 2007–2012 saadud kogemustele. Eelkõige peaksid komisjon ja Euroopa välisteenistus:

- kavandama tulevasi piirkondlikke programme nii, et need saavutaksid tõelise piirkondliku mõõtme;

- keskenduma kogu abi andmisel väikesele arvule valdkondadele;

- kehtestama arenguabi osutamisega seotud halduskulude kogusumma arvutus- ja aruandlussüsteemi;

- määrama iga eelarvetoetuse programmi jätkamiseks ranged ning objektiivselt kontrollitavad tingimused ja neid rakendama, pöörates eelkõige piisavat tähelepanu korruptsioonivastaste mehhanismide toetamisele;

- parandama programmide kavandamist ja rakendamist, võttes arvesse saadud kogemusi ja muutuvaid olusid;

- andma aru tulemustest ja mõjust viisil, mis võimaldaks neid võrrelda kavade ja eesmärkidega.

III auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Karel PINXTEN, võttis käesoleva aruande vastu 15. oktoobri 2013. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

+++++ TIFF +++++

president

Vítor Manuel da Silva Caldeira

[1] Euroopa Komisjoni Kesk-Aasia abistamise piirkondlik strateegiadokument aastateks 2007–2013.

[2] Võeti vastu Euroopa Ülemkogu 21. ja 22. juuni 2007. aasta kohtumisel (nõukogu dokument nr 11177/1/07). Nõukogu avaldas selle 2007. aasta oktoobris pealkirjaga: "EL ja Kesk-Aasia: uue partnerluse strateegia" (ISBN 978-92-824-2244-1).

[3] Praegu on partnerlus- ja koostöölepingud sõlmitud Kasahstani, Kõrgõzstani, Tadžikistani ja Usbekistaniga. Partnerlus- ja koostööleping Türkmenistaniga ei olnud 2013. aasta mai lõpus veel ratifitseeritud.

[4] Ühised piirkondlikud probleemid on näiteks organiseeritud kuritegevus, inim-, uimasti- ja relvakaubandus, terrorism, massihävitusrelvade leviku tõkestamise küsimused, kultuuridevaheline dialoog, energeetika, keskkonnareostus, veemajandus, ränne, piirihaldus ja transporditaristu.

[5] Nimelt: i) hea valitsemistava, õigusriik, inimõigused ja demokratiseerimine; ii) haridus ja koolitus; iii) majandusareng, kaubandus ja investeeringud; iv) transport ja energeetika; v) keskkonna jätkusuutlikkus ja veemajandus; vi) ühiste ohtude ja raskustega võitlemine; vii) kultuuridevaheline dialoog.

[6] ELi arenguabi rakendatakse peamiselt arengukoostöö rahastamisvahendi kaudu (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (ELT L 378, 27.12.2006, lk 41)).

[7] Aastal 2011 töötas neis kolmes delegatsioonis arenguabi valdkonnas kokku 74 töötajat.

[8] Nõukogu 25. juuni 2012. aasta otsus 2012/328/ÜVJP, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Kesk-Aasias (ELT L 165, 26.6.2012, lk 59).

[9] Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni avaldatud ametliku arenguabi statistika.

[10] OECD statistika põhjal oli 2010. ja 2011. aastal Kasahstanis, Türkmenistanis ja Usbekistanis ametliku arenguabi keskmine kogumaht aastas 484 miljonit USA dollarit. Samal ajavahemikul oli välismaiste otseinvesteeringute keskmine kogumaht aastas 11093 miljonit USA dollarit ja SKP (ostujõu pariteedi järgi) 347 miljardit USA dollarit kolme riigi peale kumulatiivselt (vastavalt EBRD ja "World Fact Book" andmetele).

[11] Euroopa välisteenistus võttis need vastutusalad üle endiselt komisjoni välissuhete peadirektoraadilt.

[12] Euroopa Liidu Nõukogu järeldused Kesk-Aasia kohta, välisasjade nõukogu 3179. kohtumine Luxembourgis 25. juunil 2012 ja nõukogu dokument nr 11455/12.

[13] Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta resolutsioon ELi Kesk-Aasiat käsitleva strateegia rakendamise kohta, Strasbourg, P7_TA(2011)0588.

[14] Nõukogu määras kindlaks järgmised prioriteedid:i)hea valitsemistava, õigusriik, inimõigused ja demokratiseerimine;ii)haridus ja koolitus;iii)majandusareng, kaubandus ja investeeringud;iv)transport ja energeetika;v)keskkonna jätkusuutlikkus ja veemajandus;vi)ühiste ohtude ja raskustega võitlemine;vii)kultuuridevaheline dialoog.

[15] Valim moodustati nii, et see kataks 70% perioodi 2007–2011 arengukoostöö rahastamisvahendi kulutustest Kõrgõzstanis ja Usbekistanis ning valdkonnapõhistest eelarvetoetusprogrammidest Tadžikistanis.

[16] Küsimustiku saanud 91 isikust vastas 28.

[17] Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavaldus Euroopa Liidu arengupoliitika küsimuses: "Euroopa arengukonsensus" (ELT C 46, 24.2.2006, lk 1).

[18] OECD, Pariisi deklaratsioon abi tõhususe kohta, 2005 (http://www.oecd.org/dac/effectiveness/34428351.pdf).

[19] Euroopa Liidu Nõukogu, 9558/07, Brüssel, 15. mai 2007.

[20] Euroopa arengukonsensuse lõige 113.

[21] Näiteks toetusprogrammide puhul peavad komisjoni töötajad, sealhulgas delegatsioonide töötajad, haldama tervet projektitsüklit, st kavandamisest ja hanketeadete avaldamisest kuni osalejate teavitamise, lepingute koostamise ja allkirjastamise, rakendamise kontrolli ja järelevalve, finants- ja maksetsüklite haldamise ning auditite, hindamiste ja aruandluse korraldamiseni.

[22] Selline abi hõlmab tagasisidet abisaajate esitatud ettepanekutele, riigis läbiviidava projekti tegevuste koordineerimist ja ELi esindamist, osaledes komiteedes, seminaridel jne.

[23] Vt Euroopa Kontrollikoja eriaruanne nr 5/2012, mis käsitleb arenguabiprogrammide teabesüsteemi (www.eca.europa.eu).

[24] Näiteks Euroopa, Kaukaasia ja Aasia vaheline transpordikoridor (TRACECA) ning riikidevaheline nafta ja gaasi transport Euroopasse (INOGATE).

[25] Komisjoni loodud Euroopa Majad tegutsevad ELi tegevuse tehniliste tugiasutustena ning suurendavad ELi poliitika nähtavust ja sellealast teadlikkust riikides, kus ELi delegatsioon puudub.

[26] Toetuskulude arvutamisel ei võetud arvesse tehnilise abi kulusid, mis olid seotud eriprojektide rakendamisega partnerriikides.

[27] Kui välja jätta projektide kindlaksmääramise, tulemustele suunatud järelevalve ja hindamisega seotud konsultatsioonikulud, väheneks osakaal 12,7 protsendile.

[28] Põhineb riiklike kulutuste ja finantsaruandluse hinnangus välja toodud tugevatel ja nõrkadel kohtadel. Riiklike kulutuste ja finantsaruandluse ning riigi rahanduse juhtimise tulemuslikkuse hindamisraamistik on vahend, mis võimaldab hinnata 28 näitaja abil riigi rahanduse juhtimissüsteemi.

[29] 2008. aasta juuni, 2010. aasta detsember, 2011. aasta juuli.

[30] Komisjon kasutas nende hinnangute tegemisel väliskonsultantide aruandeid.

[31] Selline lähenemisviis ei ole kooskõlas kontrollikoja eriaruandes nr 11/2010 "Üldise eelarvetoetuse komisjonipoolne haldamine AKV, Ladina-Ameerika ja Aasia riikides" esitatud soovitusega, et komisjon peaks toetuse väljamaksmise otsust põhjendama, näidates paremini struktureeritud ja kindlaksmääratud viisil, et edasiminek vastaval ajavahemikul on olnud rahuldav. Selleks tuleb selgelt määratleda edusammude hindamise kriteeriumid ja näidata tehtud edusamme või esitada põhjused, miks edasiminek ei vasta kavandatule.

[32] Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) aruanded: Istanbuli korruptsioonivastane tegevuskava, teine järelevalvevoor, Kõrgõzstan, eduaruanne, 24.2.2012 ja Istanbuli korruptsioonivastane tegevuskava, teine järelevalvevoor, Tadžikistan, eduaruanne, 16.2.2012.

[33] Euroopa Komisjon, Kesk-Aasia abistamise piirkondlik strateegiadokument aastateks 2007–2013.

[34] Piirkondliku strateegiadokumendi alusel eraldati piirkondlikuks koostööks 242 miljonit eurot.

[35] Neid programme oli rakendatud Aafrikas (2007) ja ELi naaberriikides (2008).

[36] Need näitajad on: i) partnerlus- ja koostöö lepingute puhul: sõlmitud lepingute arv; ii) demokratiseerimine/õigusriik: nende riikide arv, mis teevad edusamme valimiste OSCE ja Euroopa Nõukogu / Veneetsia komisjoni standarditega vastavusse viimisel; iii) haridusalgatus Kesk-Aasias: Bologna protsessiga liitunud riikide arv Kesk-Aasias; iv) keskkond/vesi/energeetika: kliimamuutusealase riikliku strateegia vastu võtnud ja ELi strateegiaid rakendavad riigid; v) aastatuhande arengueesmärk nr 1: allpool vaesuspiiri elavate inimeste protsent Kesk-Aasias; vi) aastatuhande arengueesmärk nr 4: laste suremus; vii) aastatuhande arengueesmärk nr 6: võitlus HIVi/AIDSi, malaaria ja teiste haigustega.

[37] KOM(2011) 840 (lõplik), 7. detsember 2011.

--------------------------------------------------

I LISA

ÜLDANDMEID KESK-AASIA VABARIIKIDE KOHTA

Allikad:

1 Luure Keskagentuuri "The World Fact book", ajakohastatud 2013.

2 Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga 2012. aasta üleminekunäitajad.

3 Maailmapank 2012. aasta, aastate 2008, 2009 ja 2010 andmetele tuginedes arvutatud aasta keskmine.

4 Kontrollikoja hinnang, mis tugineb välissuhete peadirektoraadi ühise teabesüsteemi (CRIS) andmetele ajavahemiku 2007–2012 iga-aastaste maksete kohta (piirkondlikud kavad on partnerriikide vahel võrdselt jaotatud).

5 Transparency International,i korruptsiooniindeks, 2012.

6 Freedom house, Nations in Transit, 2012.

Riik | Kasahstan | Kõrgõzstan | Tadžikistan | Türkmenistan | Usbekistan | Allikas |

Üldine teave

Pindala (tuhandetes km2) | 2725 | 200 | 143 | 488 | 447 | 1 |

Rahvaarv (tuhandetes, 2013. aasta juuli hinnang) | 17736 | 5548 | 7910 | 5055 | 28661 | 1 |

Rahvastiku kasv (2013. aasta juuli hinnang) | 1,20% | 0,97% | 1,79% | 1,15% | 0,94% | 1 |

Majandus

SKP (avaliku ja erasektori partnerlus miljardites USA dollarites, 2012. aasta hinnang) | 231,3 | 13,47 | 17,72 | 47,55 | 104,7 | 1 |

SKP elaniku kohta (avaliku ja erasektori partnerlus USA dollarites) | 13040 | 2430 | 2240 | 9410 | 3650 | 1 |

SKP kasv 2011. aastal | 7,5% | 5,7% | 7,4% | 14,7% | 8,3% | 2 |

Ametlik arenguabi

Ametlik arenguabi elaniku kohta (USA dollarites) | 18 | 65 | 55 | 7 | 7 | 3 |

ELi ametlik arenguabi elaniku kohta (USA dollarites) | 1,0 | 5,6 | 4,0 | 1,9 | 0,4 | 4 |

Korruptsioon ja institutsioonilised reformid

Korruptsiooniindeks (0 on halvim ja 100 parim) | 28 | 24 | 22 | 17 | 17 | 5 |

Kodanikuühiskond (1 on parim ja 7 halvim) | 6,00 | 4,75 | 6,00 | 7,00 | 7,00 | 6 |

Õigusraamistik ja sõltumatus (1 on parim ja 7 halvim) | 6,50 | 6,25 | 6,25 | 7,00 | 7,00 | 6 |

Hinnang demokraatiale (1 on parim ja 7 halvim) | 6,54 | 6,00 | 6,18 | 6,93 | 6,93 | 6 |

--------------------------------------------------

II LISA

KONTROLLITUD PROGRAMMID

Allikas: arengu ja koostöö peadirektoraat – EuropeAid, välissuhete peadirektoraadi ühise teabesüsteemi (CRIS) andmed.

Rahastamisvahend | Otsuse number | Programm | Kulukohustused (tuhandetes eurodes) |

Kõrgõzstan

DCI-ASIE | 19225 | Majanduse mitmekesistamise toetus Kõrgõzstanis, põllumajandustoodete töötlemine | 1600 |

DCI-ASIE | 19222 | Vanglareformi toetamine Kõrgõzstanis | 3000 |

DCI-ASIE | 19241 | Toetus Kõrgõzstani haridussektorile | 5500 |

DCI-ASIE | 19237 | Valdkondliku poliitika toetusprogramm – sotsiaalkaitse ja riigi rahanduse juhtimine – Kõrgõzstan 2007–2009 | 9000 |

DCI-ASIE | 21363 | Valdkondliku poliitika toetusprogramm – sotsiaalkaitse ja riigi rahanduse juhtimine – Kõrgõzstan 2007–2009, 3. osamakse | 9000 |

DCI-ASIE | 20590 | Hea valitsemistava rakendamine sotsiaalse õigluse nimel | 3000 |

DCI-ASIE | 22484 | Valdkondliku poliitika toetusprogramm – sotsiaalvaldkond – Kõrgõzstan 2010 | 13000 |

DCI-ASIE | 21058 | Piirihaldus Kesk-Aasias – 8. etapp (BOMCA 8) | 8000 |

DCI-ASIE | 19812 | Kesk-Aasia uimastitevastase tegevuse programmi 5. etapp (CADAP 5) | 5000 |

DCI-FOOD | 19169 | Valdkondliku poliitika toetusprogramm – sotsiaalkaitse ja riigi rahanduse juhtimine – Kõrgõzstan 2007/2009 | 9000 |

DCI-FOOD | 21863 | Toiduga kindlustatuse teabesüsteemi parandamise toetus Kõrgõzstanis | 2000 |

| | Kokku | 68100 |

Tadžikistan

DCI-ASIE | 21994 | Inimressursi arendamise toetusprogramm | 26000 |

DCI-ASIE | 19236 | Valdkondliku poliitika toetusprogramm – sotsiaalkaitse, Tadžikistan 2007–2009 | 9000 |

DCI-ASIE | 19667 | Tehniline abi sotsiaalvaldkonna poliitika toetamiseks Tadžikistanis | 5000 |

DCI-ASIE | 20325 | Riigi rahanduse juhtimise ajakohastamise projekt | 2000 |

DCI-FOOD | 19168 | Toiduga kindlustatuse programm – Tadžikistan – 2007 | 9000 |

DCI-FOOD | 21365 | Toetus sotsiaalsetele turvavõrgustikele – rahastamisvahend toiduainete hinnatõusule reageerimiseks (Tadžikistan) | 7750 |

| | Kokku | 58750 |

Usbekistan

DCI-ASIE | 20509 | Kriminaalõigusreformide toetamine Usbekistanis | 10000 |

DCI-ASIE | 22308 | Institutsioonide ülesehitamise ja partnerluse programm | 2200 |

DCI-ASIE | 22311 | Kahekojalise parlamentaarse süsteemi tugevdamine ja piirkondlike ametiasutuste koostöövõrgustike edendamine | 2000 |

DCI-ASIE | 22373 | Emade ja laste tervishoiuteenuste parandamine Usbekistanis – II etapp | 6700 |

| | Kokku | 20900 |

--------------------------------------------------

III LISA

KOMISJONI HALDUSKULUD

SISSEJUHATUS

1. Kontrollikoda hindas komisjoni Kesk-Aasia arenguabi väljamaksetega seotud halduskulusid.

2. Kontrollikoda võttis arvesse järgmisi kuluelemente:

- personalikulud: nii peakorteris kui ka ELi delegatsioonides Kesk-Aasia arenguabi valdkonnas töötavate komisjoni ametnike, lepinguliste töötajate ning kohapealt palgatud personali palgad, hüvitised ja pensionid;

- peakorteris ja delegatsioonides töötava personali kontori-, seadmete ja muud jooksvad kulud;

- Kesk-Aasiale arenguabi osutamisel pigem komisjoni enda kui ka abi saava riigi huvides kantud toetuskulud, sealhulgas konsultatsioonikulud projektide kindlaksmääramise ja vormistamise, tulemustele suunatud järelevalve ning hindamise toetamiseks, samuti Euroopa Majadega seotud kulud [1].

ALLIKAD JA ARVUTUSMEETOD

3. Kontrollikoda eristas järgmisi iga-aastaseid kulusid:

ELi KESK-AASIALE ANTAVA ARENGUABI KAVANDAMISE JA RAKENDAMISE HINNANGULISED HALDUSKULUD

Kirjeldus | Tuhandetes eurodes | Allikas / kommentaar |

Peakorteri halduskulud (arenguabiga seotud kulud) | 1786 | 2011. aasta andmed [1111] |

Delegatsioonide halduskulud (arenguabiga seotud kulud) | 6611 | 2011. aasta andmed [2222] |

Vahesumma | 8397 | |

Toetuskulud Euroopa Majadprojektide määratlemine ja sõnastaminetulemustele suunatud järelevalvehindamine | 700 560 700 145 | Auditirühm arvutas aasta keskmised näitajad lepinguid käsitlevatele alates 2007. aastast pärit CRISi andmetele tuginedes (tulemustele suunatud järelevalve andmed on aastatest 2008–2011). |

Vahesumma | 2105 | |

Kokku | 10502 | |

MÄRKUSED

4. Osa halduskuludest ei arvestatud; pensionikulude puhul arvestati vaid delegatsioonide kohapealt palgatud töötajate pensionikulusid, mitte ametnike ega lepinguliste töötajate pensionikulusid.

5. Komisjoni teiste üksuste ega ka Euroopa välisteenistuse eraldatud toetussummadega (juhtimine, koolitus, IT jne) ei arvestatud.

6. Arvud kehtivad 2011. aasta kohta. Kasahstani, Kõrgõzstani ja Tadžikistani delegatsioonid olid sel aastal täielikult toimivad. Euroopa Maja oli siis nii Usbekistanis kui ka Türkmenistanis.

[1] Arvesse ei võetud tehnilise abi kulusid, mis olid seotud eriprojektide rakendamisega partnerriikides.

[1111] Põhineb finantsaruannetes kajastatud ametnike palkamise standardkuludel. Standardkulud esitab komisjoni eelarve peadirektoraat ja need hõlmavad palku, hüvitisi ning kontori- ja seadmete kulusid.

[2222] Ametnike ja lepinguliste töötajate kulud põhinevad delegatsioonides töötava personali keskmisel. Kohapealt palgatud töötajate ja kohapealsete jooksvate kulude puhul on kasutatud andmeid Euroopa välisteenistuse makstud tegelike summade kohta.

--------------------------------------------------