1.Sissejuhatus

Euroopa roheline kokkulepe on Euroopa Liidu vastus kliima- ja keskkonnaprobleemidele, mis on meie põlvkonna jaoks määrava tähtsusega. See on uus majanduskasvu strateegia, mille eesmärk on tagada ELis õiglane ja jõukas ühiskond, tänapäevane, ressursitõhus ja 2050. aastaks kasvuhoonegaaside netonullheitega konkurentsivõimeline majandus, keskkonna ja kodanike tervise kaitse ning majanduskasvu lahutamine ressursikasutusest.

Kestliku Euroopa investeerimiskava on Euroopa rohelise kokkuleppe investeerimissammas. Kestliku Euroopa tagamiseks on vaja teha märkimisväärseid investeeringuid kõigis majandussektorites. 2030. aasta kliima- ja energiaeesmärkide saavutamiseks tuleb teha 2030. aastaks igal aastal täiendavaid investeeringuid 260 miljardi euro väärtuses. Komisjon on juba teatanud kavatsusest esitada mõjuhindamise läbinud kava suurendada veelgi ELi 2030. aasta kliimaeesmärke ning on vaja täiendavaid investeeringuid, et saavutada laiemad keskkonna- ja sotsiaaleesmärgid, mille EL on endale seadnud.

Investorid on üha valmimad rahastama kestlikke võimalusi, millel on mõõdetav mõju. Iga-aastane roheliste võlakirjade emiteerimine on kogu maailmas alates 2016. aastast kolmekordistunud ja 2019. aastal emiteeriti neid hiljutiste hinnangute kohaselt 225 miljardi euro väärtuses. Vajame raamistikku, mis aitab kõrvaldada lõhe poliitiliste eesmärkide ja saada olevate märkimisväärsete erasektori rahaliste vahendite vahel.

Kestliku Euroopa investeerimiskava abil kaasatakse ELi eelarvest ja sellega seotud rahastamisvahendite abil järgmise kümne aasta jooksul vähemalt 1 triljoni euro väärtuses era- ja avaliku sektori kestlikke investeeringuid. Sellega tagatakse terviklik raamistik, et minna kõikjal ELis üle kestlikule arengule. Raamistik keskendub kliima-, keskkonna- ja sotsiaalsetele investeeringutele. Neist viimastele juhul, kui need on seotud kestlikule arengule üleminekuga.

Kuid meie ees seisvate probleemide lahendamiseks on vaja teha rohkem. Mastaabi suurendamiseks on vaja erasektori osalejate abi. Koondades uued poliitilised algatused ja kehtivate vahendite raames uuendatud kohustused ühte poliitilisse raamistikku, annab komisjon sellele valdkonnale uue poliitilise tõuke ning tagab ELi kestlike investeeringute raamistiku suurema mõju ja sidususe. Komisjon otsib ka edaspidi viise, kuidas rakendada täiendavaid vahendeid, et saavutada rohelise kokkuleppe eesmärgid.

Joonis 1. Euroopa rohelise kokkuleppe investeerimiskava

Kestliku Euroopa investeerimiskava võimaldab minna üle kliimaneutraalsele ja rohelisele majandusele järgmises kolmes valdkonnas.

·Esiteks kaasatakse kava abil ELi eelarvest järgmise kümne aasta jooksul vähemalt 1 triljon eurot kestlikke investeeringuid. ELi eelarve avaliku sektori kulutustest suunatakse kliimale ja keskkonnale suurem osa kui kunagi varem. Tagatiste abil kaasatakse erasektori rahastamine ning aidatakse tagada õiglane üleminek, edendades õiglase ülemineku mehhanismi abil avaliku sektori investeeringuid piirkondades, mida üleminek kõige enam mõjutab.

·Teiseks luuakse erainvestorite ja avaliku sektori osalemist soodustav raamistik. Selle eesmärk on tagada kulutõhus, õiglane, sotsiaalselt tasakaalus ja aus üleminek. Finantsasutustel ja erainvestoritel peavad olema vahendid, et kestlikud investeeringud nõuetekohaselt kindlaks teha. Eelkõige on nende mõju võimendamiseks määrava tähtsusega ELi taksonoomia, energiatõhususe esikohale seadmise põhimõte ja nende hindamine kestlikkuse seisukohast. Avaliku sektori puhul võimaldavad investeerimisvajadused nõuetekohaselt kindlaks teha Euroopa poolaasta, keskkonnapoliitika rakendamise läbivaatamine, energialiidu lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad ning valdkondlike keskkonnaõigusaktide alusel nõutavad kavad (näiteks jäätmete, vee, elurikkuse ja õhu kvaliteedi valdkonnas).

·Kolmandaks antakse avalikele haldusasutustele ja projektide arendajatele kava kaudu sihtotstarbelist toetust kestlike projektide kindlaks tegemisel, struktureerimisel ja ellu viimisel. Suurendatakse avaliku sektori asutustele finantsvajaduste hindamisel ja edasiste investeeringute kavandamisel antavat toetust ning avaliku ja erasektori projektide arendajatele antavat otsetoetust.

Joonis 2. Kestliku Euroopa investeerimiskava