Ettepanek NÕUKOGU OTSUS Cotonou lepingu artikli 96 alusel Guinea-Bissau Vabariigiga toimuva konsultatsiooniprotseduuri järelduse kohta

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Euroopa Liit alustas 19. jaanuaril 2004 Cotonou lepingu artikli 96 alusel konsultatsioone Guinea-Bissau Vabariigiga seoses 14. septembri 2003. aasta sõjavälise riigipöördega.

See riigipööre on vastuolus Cotonou lepingu artiklis 9 nimetatud peamiste põhimõtetega.

Nende konsultatsioonide avakoosolekul märkis Euroopa Liit rahuloluga, et Guinea-Bissau pool võttis positiivsed kohustused ühelt poolt inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtetega kooskõlas oleva põhiseadusliku riigikorra taastamiseks, ja teiselt poolt poliitilise stabiilsuse ja kestva arengu struktuuritingimuste kehtestamiseks riigis.

Euroopa Liit märkis seega, et Guinea-Bissau Vabariigi valitsus võttis järgmised kohustused:

- valitsuse üleminekuprogrammi ja konkreetselt parlamendivalimiste korraldamisega seonduvate põhimõtete kinnitamine,

- õigusemõistmise sõltumatuse taastamise ja relvastatud jõudude suhtes tsiviilkontrolli taaskehtestamise protsessi kinnitamine,

- meetmete kohaldamine riiklike finantside saneerimiseks.

Euroopa Liidu järeldused näevad ette ka:

,Euroopa Liit jätkab dialoogi, veendumaks demokraatia ja õigusriigi võimalikult kiires taaskehtestamises Guinea-Bissau Vabariigis, mis on Euroopa Liidu ja selle riigi vaheliste koostöösuhete täieliku normaliseerimise eeltingimuseks. Need konsultatsioonid viiakse läbi lootuses aidata kaasa püsiva põhiseadusliku korra kehtestamisele, mis tooks Guinea-Bissau Vabariigile stabiilsuse, mida ta vajab vaesuse vähendamiseks, piirkonna stabiilsusele kaasaaitamiseks ja paremaks integreerumiseks maailma majandusse.

Euroopa Liit jälgib väga täpselt olukorra arengut kuuaruannete alusel, mida Guinea-Bissau pool kohustub esitama eespool nimetatud kohustuste täitmise kohta. Ta jälgib kohustustest kinnipidamist, eriti valimiskalendrit ja valimiste läbipaistvust ning demokraatlikke aluseid tagavate meetmete rakendamist, hädaabiprogrammi elluviimise ja riiklike finantside saneerimise vallas tehtavaid edusamme, samuti õigusemõistmise sõltumatuse taastamist ja relvastatud jõudude tsiviilkontrollile allutamist.

Eelkõige Guinea-Bissau ametivõimude poolt võetud kohustuste laiahaardelisusest ja elluviimisest sõltubki otsustavalt asjakohaste meetmete olemus ja ulatus, mis võidakse Cotonou lepingu artikli 96 lõike 2 punkti c alusel otsustada pärast dialoogi jätkamist kolme kuu vältel ja pärast kohapealseid konsultatsioone. Euroopa Liit rõhutab, et Guinea-Bissau ametivõimude täielik koostöö on peamine, võimaldamaks tal jätkuvalt aidata seda riiki tema arengu alastes jõupingutustes"

See süvendatud dialoog toimub Guinea-Bissaus ja põhineb real kohustuste täitmise eesmärgil rakendatavatel meetmetel ja igakuise kontrolli aruannetel, mis esitati eesistujariigile ja komisjoni esindajatele kohapeal. Selle dialoogi tulemusel koostasid eesistujariik ja komisjoni kohapealsed esindajad hinnangu kohustuste täitmise kohta.

Selles seisus ilmneb, et Guinea-Bissau ametivõimud on astunud teatavate kohustuste täitmiseks märgatavaid ja julgustavaid samme. Eriti märgitakse järgmist:

* õiglaste, vabade ja läbipaistvate parlamendivalimiste korraldamine 28. ja 30. märtsil 2004

* õigusemõistmise sõltumatuse taastamise protsessi kinnitamine vabariigi peaprokuröri nimetamisega ja ülemkohtu esimehe valimisega

Siiski jäävad alles murekohad, nimelt riiklike finantside saneerimise vallas

- riigieelarveline raamatupidamine tuleb tervikuna üle vaadata. Riiklike finantside olukord halveneb progresseeruvalt, kuna suur osa riigituludest, nimelt tollidest tulenevad tulud, ei järgi normaalset sissenõudmisahelat;

- riigi rahaline olukord on jätkuvalt muret tekitav. Likviidsuse puudumise tõttu makstakse enamiku riigiametnike palku ÜRO arenguprogrammi poolt juhitavast partnerite arengutoetuste fondist;

- üleminekuvalitsuse poolt heakskiidetud majandusliku hädaabiprogrammi elluviimist tuleb jätkata;

- juba alustatud riigitöötajate loendust tuleb jätkata;

- riiklike finantside valdkonnas tuleb kohaldada parandusmeetmeid, nagu finantskontrolli süsteemi, riigihangete ja -tulude audit;

- 2003. aastal vahendite kasutamise kohta tehtud auditi tagajärjel tuleb hüvitada ühenduse eelarve abiprogrammi vahendid;

- riigitulude korrapärasuse kohta 2003. aastal rahanduse peainspektsiooni poolt tehtud auditi aruande järelduste esitamise tagajärjel tuleb algatada halduslikud ja kohtumenetlused üleminekuperioodile eelneva valitsuse vastutavate isikute suhtes, kes on minevikus toime pannud vigu või pettusi.

Euroopa Liit arvestab, et globaalselt on üleminekumenetlust põhiseadusliku korra taastamise suunas alustatud. Ebakindlus valitseb aga endiselt ametivõimude suundumustel seoses riiklike finantside vastavusse viimisega.

Konsultatsioonide tagajärjel teeb komisjon ettepaneku Cotonou lepingu artikli 96 lõike 2 punktis c osutatud asjakohaste meetmete kohaselt jätkata suhete normaliseerimist ja koostööd, jälgides kaheksateistkümne kuu vältel eespool loetletud edusammude teostamist riiklike finantside vallas, õigusemõistmise sõltumatuse taastamise kindlustamist, tsiviilkontrolli taaskehtestamist relvastatud jõudude suhtes ja valimistsükli jätkamist presidendivalimiste korraldamisega. Sel perioodil kavandatakse poolaasta hinnangud.

Tuleb säilitada tihe poliitiline dialoog Guinea-Bissau valitsusega veendumaks, et ta jätkab juba alustatud tegevusjoont õigusriigi taastamise ja sotsiaalse ning majandusliku stabiilsuse saavutamiseks Guinea-Bissau Vabariigis.

Guinea-Bissau ametivõimude võetud kohustustest mittekinnipidamise korral jätab Euroopa Liit endale õiguse kohaldada asjakohaseid meetmeid. Nimelt võib Euroopa Komisjon eespool nimetatud kaheksateistkümnekuise perioodi lõpul Guinea-Bissau Vabariigi 9. FED alusel määratud ja mitte kasutusele võetud rahalised vahendid vabastada.

Eespool esitatu alusel ja vastavalt Cotonou lepingu artiklitele 9 ja 96 teeb komisjon nõukogule ettepaneku lõpetada Guinea-Bissau Vabariigiga peetavad konsultatsioonid ja kohaldada lisatud otsust.

Ettepanek NÕUKOGU OTSUS Cotonou lepingu artikli 96 alusel Guinea-Bissau Vabariigiga toimuva konsultatsiooniprotseduuri järelduse kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Cotonou's 23. juunil 2000. aastal sõlmitud AKV-EÜ partnerluslepingut [1], eriti selle artiklit 96,

[1] EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3

võttes arvesse sisekokkulepet seoses rakendatavate meetmete ja järgitavate protseduuridega AKV-EÜ partnerluslepingu [2] kohaldamiseks, eriti selle artiklit 3,

[2] EÜT L 317, 15.12.2000, lk 376

võttes arvesse komisjoni ettepanekut [3],

[3] EÜT C, , lk

ning arvestades järgmist:

(1) Cotonou lepingu artiklis 9 osutatud lepingu peamisi põhimõtteid on rikutud 14. septembri 2003. aasta sõjaväelise riigipöörde tõttu, mille Euroopa Liit mõistab hukka oma 18 septembri 2003. aasta avalduses.

(2) Vastavalt Cotonou lepingu artiklile 96 toimusid 19 .jaanuaril 2004 konsultatsioonid AKV riikide ja Guinea-Bissau Vabariigiga, mille raames võtsid Guinea-Bissau ametivõimud erikohustused eesmärgiga parandada Euroopa Liidu poolt osutatud probleemid ja täita need kohustused süvendatud dialoogi käigus kolme kuu jooksul.

(3) Selle perioodi lõpus ilmneb, et eespool nimetatud kohustustega kaasnesid konkreetsed algatused; ometi näivad mõned Cotonou lepingu peamiste põhimõtete suhtes olulised aktsioonid veel ebapiisavalt sisukad,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Cotonou lepingu artikli 96 alusel Guinea-Bissau Vabariigiga alustatud konsultatsioonid on lõpetatud.

Artikkel 2

Lisas esitatud kirja projektis täpsustatud meetmeid kohaldatakse Cotonou lepingu artikli 96 lõike 2 punktis c osutatud asjakohaste meetmetena.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

See kehtib kaheksateistkümne kuu jooksul arvates selle nõukogu poolt kohaldamise kuupäevast.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA

Kirja projekt

Austatud härra peaminister,

Euroopa Liit omistab suurt tähtsust Cotonou lepingu artikli 9 sätetele. Kinnipidamine inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtetest, millel rajaneb AKV-EL partnerlus, kuulub nimetatud lepingu peamiste elementide hulka ning on järelikult ka meie suhete aluseks.

Selles vaimus mõistis Euroopa Liit oma 18. septembri 2003. aasta avalduses 14. septembri 2003. aasta sõjaväelise riigipöörde kindlameelselt hukka.

Selles kontekstis otsustas Euroopa Liidu Nõukogu 19. detsembril 2003 kutsuda Guinea-Bissau ametivõime alustama konsultatsioone, et uurida süvendatult olukorda ja meetmeid selle parandamiseks.

Need konsultatsioonid toimusid Brüsselis 19. jaanuaril 2004. Konsultatsioonide raames käsitleti mitmed põhilisi küsimusi ning üleminekuvalitsuse peaminister võis esitada Guinea-Bissau ametivõimude seisukoha ja olukorra analüüsi. Euroopa Liit võttis teatavaks üleminekuvalitsuse poolt võetud kohustused:

- kinnitada Guinea-Bissau Vabariigi valitsuse üleminekuprogramm ja konkreetselt parlamendivalimiste korraldamisega seonduvad põhimõtted;

- kohaldada meetmeid riiklike finantside saneerimiseks;

- kinnitada õigusemõistmise sõltumatuse taastamise ja tsiviilkontrolli taaskehtestamise protsess relvastatud jõudude suhtes.

Lepiti kokku ka, et peetakse süvendatud dialoogi Guinea-Bissaus kolme kuu pikkuse perioodi vältel mitmetes esilekerkinud küsimustes ning olukorra kokkuvõte tehakse selle perioodi lõpus.

See süvendatud ja regulaarne dialoog toimus Guinea-Bissaus. Dialoog põhines kokkulepitud kohustuste elluviimise eesmärgil rakendatavate meetmete loetelul.

Sellest kokkuvõttest tuleneb, et Guinea-Bissau ametivõimud astusid märkimisväärseid samme. Konkreetselt märgitakse järgmist:

* Parlamendivalimiste õiglane, vaba ja läbipaistev korraldamine 28. ja 30. märtsil 2004;

* Õigusemõistmise sõltumatuse taastamise protsessi kinnitamine vabariigi peaprokuröri nimetamisega ja ülemkohtu esimehe ametisse määramisega.

Ei ole kahtlust, et need algatused moodustavad riigi poliitilise ja sotsiaalse stabiliseerumise tagatise. Ometi püsivad endiselt murekohad eelkõige riiklike finantside saneerimise vallas, konkreetselt seoses riigieelarvelise raamatupidamise, tollitulude ahelaga ja ka enamiku avaliku halduse töötajate palkade maksmisega.

Selles kontekstis ootab Euroopa Liit eelkõige alljärgnevalt nimetatud konkreetseid meetmeid seoses riiklike finantside vastavusse viimisega:

* üleminekuvalitsuse poolt heakskiidetud majandusliku hädaabiprogrammi elluviimise jätkamine;

* juba alustatud riigitöötajate loenduse jätkamine;

* riiklike finantside vallas parandusmeetmete kohaldamine, nagu finantskontrolli süsteemi, riigihangete ja -tulude audit;

* ühenduse eelarve abiprogrammi vahendite hüvitamine 2003. aastal vahendite kasutamise kohta teostatud auditi tagajärjel;

* Rahanduse peainspektsiooni poolt tehtud auditi aruande järelduste esitamine riigitulude korrapärasuse kohta 2003. aastal;

* halduslike ja kohtumenetluste algatamine üleminekuperioodile eelneva valitsuse vastutavate isikute vastu, kes panid minevikus toime vigu või pettusi.

Konsultatsioonide tagajärjel otsustati Cotonou lepingu artikli 96 lõike 2 punktis c osutatud vajalike meetmetena normaliseerida suhteid ja jätkata koostööd, jälgides kaheksateistkümne kuu pikkuse perioodi vältel eespool loetletud edusammude elluviimist riiklike finantside vallas, õigussüsteemi sõltumatuse taastamise kindlustamist ja tsiviilkontrolli taaskehtestamist relvajõudude suhtes ning ka valimistsükli jätkamist presidendivalimiste korraldamise kaudu. Sellega peaksid olema loodud tingimused tagamaks, et presidendivalimised toimuvad läbipaistvalt ja demokraatlikult. Euroopa Komisjon koostab selle perioodi vältel poolaasta hinnangud.

Teie valitsusega tuleb säilitada tihe poliitiline dialoog, aitamaks kaasa demokraatia tugevdamisele teie riigis.

Guinea-Bissau ametivõimude võetud kohustuste mittetäitmise korral jätab Euroopa Liit endale õiguse kohaldada asjakohaseid meetmeid. Euroopa Komisjon võib nimelt eespool nimetatud kaheksateistkümne kuu pikkuse perioodi lõpus Guinea-Bissau Vabariigi 9. FED alusel määratud ja mitte kasutusele võetud rahalised vahendid vabastada.

Lugupidamisega.

Komisjoni nimel Nõukogu nimel