(8) Prügilasse ladestamist on vaja järk-järgult vähendada , et vältida kahjulikku mõju inimeste tervisele ja keskkonnale ning tagada majanduslikult väärtuslike jäätmematerjalide järkjärguline ja tõhus taaskasutusse võtmine jäätmete nõuetekohase käitlemise kaudu ja kooskõlas jäätmehierarhiaga. Prügilasse ladestamise vähendamine peaks aitama vältida liigse võimsuse teket jäätmejääkide käitlemise kohtades , näiteks jäätmete energiakasutuse või töötlemata olmejäätmete madala kvaliteediga mehhaanilise biotöötluse kaudu, mis võib õõnestada olmejäätmete korduskasutamiseks ettevalmistamiseks ja ringlussevõtuks direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 11 sätestatud pikaajaliste ELi sihtarvude saavutamist. Lisaks sellele ning inimeste tervise ja keskkonna kaitsmiseks peaksid liikmesriigid võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada üksnes käideldud jäätmete prügilasse ladestamine, kuid sellise kohustuse täitmine ei tohiks kaasa tuua olmejäätmejääkide käitlemise liigse võimsuse tekkimist. Lisaks, et tagada kooskõla direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 11 sätestatud sihtarvude ja käesoleva direktiivi artikli 5 kohase prügilasse ladestamise vähendamise sihtarvu vahel ning tagada nende sihtarvude järgimiseks vajalike taristute ja investeeringute koordineeritud kavandamine, tuleks liikmesriikidele, kes võivad saada lisaaega olmejäätmete ringlussevõtu sihtarvudeni jõudmiseks, anda lisaaega ka selleks, et saavutada käesoleva direktiivi kohane 2030. aastaks prügilasse ladestamise vähendamise sihtarv.

(8) Prügilasse ladestamist on vaja järk-järgult minimeerida , et vältida kahjulikku mõju inimeste tervisele ja keskkonnale ning tagada majanduslikult väärtuslike jäätmematerjalide järkjärguline ja tõhus taaskasutusse võtmine jäätmete nõuetekohase käitlemise kaudu ja kooskõlas jäätmehierarhiaga , nagu on sätestatud direktiivis 2008/98/EÜ . Prügilasse ladestamise järkjärguline minimeerimine nõuab paljudes liikmesriikides jäätmekäitlusesse suurte muudatuste tegemist. Jäätmete kogumist ja käitlemist puudutava statistika parandamise ning jäätmevoogude parema jälgitavusega peaks olema võimalik vältida liigse võimsuse teket jäätmejääkide käitlemiseks , näiteks jäätmete energiakasutuse kaudu, mis võib õõnestada olmejäätmete korduskasutamiseks ettevalmistamiseks ja ringlussevõtuks direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 11 sätestatud pikaajaliste ELi sihtarvude saavutamist. Lisaks sellele ning inimeste tervise ja keskkonna kaitsmiseks peaksid liikmesriigid võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada üksnes käideldud jäätmete prügilasse ladestamine, kuid sellise kohustuse täitmine ei tohiks kaasa tuua olmejäätmejääkide käitlemise liigse võimsuse tekkimist . Arvestades mõnedes liikmesriikides hiljuti tehtud investeeringuid, mis tõid kaasa jäätmete energiakasutusega seotud liigse võimsuse tekke või mehhaanilise biotöötluse, on oluline anda jäätmekäitlejatele ja liikmesriikidele selge signaal vältida investeeringuid, mis ei sobi kokku prügila- ja jäätmete raamdirektiivis sätestatud pikaajaliste eesmärkidega. Nendel põhjustel võiks kaaluda olmejäätmete põletamise piiramist kooskõlas direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 11 ja direktiivi 1999/31/EÜ artiklis 5 korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu jaoks sätestatud sihtarvudega. Lisaks, et tagada kooskõla direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 11 sätestatud sihtarvude ja käesoleva direktiivi artikli 5 kohase prügilasse ladestamise vähendamise sihtarvu vahel ning tagada nende sihtarvude järgimiseks vajalike taristute ja investeeringute koordineeritud kavandamine, tuleks liikmesriikidele, kes võivad saada lisaaega olmejäätmete ringlussevõtu sihtarvudeni jõudmiseks, anda lisaaega ka selleks, et saavutada käesoleva direktiivi kohane 2030. aastaks prügilasse ladestamise vähendamise sihtarv.