ET Euroopa Liidu Teataja CE 301/94

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT (EÜ) nr 30/2006,

14. november 2006,

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu … otsus nr …/2006/EÜ, mis käsitleb kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastat (2008)

(2006/C 301 E/04)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 151 lõike 5 esimest taanet,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Ühenduse asutamislepinguga tehakse ühendusele ülesandeks luua Euroopa rahvaste üha tihedam liit ja soodustada liikmesriikide kultuuri õitsengut, respekteerides nende rahvuslikku ja regionaalset mitmekesisust ning samal ajal rõhutades ühist kultuuripärandit.

(2) Euroopa Liidu (EL) järjestikused laienemised, ühtsest turust tulenev suurem liikuvus, vanad ja uued rändevood ning kaubanduse, hariduse, vaba aja ja üldise globaliseerumisega seotud märkimisväärsed kontaktid muu maailmaga kõik koos mõjutavad Euroopa kodanike ja kõigi ELis elavate isikute ning nii Euroopa kui ka muude riikide kultuuride, keelte, rahvuste ja religioonide vastastikust toimet.

(3) Euroopa kodanikel ja kõigil ajutiselt või alaliselt ELis elavatel inimestel peab seetõttu olema võimalus osaleda kultuuridevahelises dialoogis ja realiseerida oma potentsiaali mitmekülgses, pluralistlikus, solidaarsusel põhinevas ja dünaamilises ühiskonnas mitte ainult Euroopas, vaid kogu maailmas.

(4) Euroopa projekti keskmes on tähtis pakkuda vahendeid kultuuride- ja kodanike vahelise dialoogi pidamiseks, et tugevdada kultuurilise mitmekesisuse austamist ja tulla toime meie ühiskonna keerulise reaalsusega ning mitmesuguste kultuuriliste eripärade ja veendumuste kooseksisteerimisega. Peale selle on tähtis tõsta esile eri kultuuride panust liikmesriikide pärandisse ja eluviisi ning tunnustada kultuuri ja kultuuridevahelist dialoogi oluliste vahenditena, mille abil õpitakse harmooniliselt koos elama.

(5) Kultuuridevaheline dialoog aitab seega kaasa ELi mitme strateegilise prioriteedi saavutamisele, eelkõige järgmiselt: — austatakse ja edendatakse kultuurilist mitmekesisust Euroopas, tõhustatakse kooseksisteerimist ning ergutatakse maailmale avatud ja ELi ühistele väärtustele tuginevat Euroopa kodanikuaktiivsust; — aidatakse tagada võrdsed võimalused ja mittediskrimineerimine ELis, hõlmates uuendatud Lissaboni strateegia, mille jaoks teadmistel põhinev majandus vajab inimesi, kes on võimelised kohanema muudatustega ning saama heaolu suurendamiseks kasu kõigist võimalikest uuenduste allikatest; — rõhutatakse uuendatud Lissaboni strateegia kultuurilisi ja haridusalaseid aspekte ja ergutatakse seeläbi ELis kultuuri ja loometegevuse arengut, suurendades sellega majanduskasvu ja luues töökohti; — toetatakse ELi püüdlusi saavutada solidaarsus, sotsiaalne õiglus, sotsiaalse turumajanduse areng, koostöö ja suurem ühtekuuluvus, austades ühiseid väärtusi; — võimaldatakse ELil teha end maailmas kuuldavamaks ning tugevdada tõhusat partnerlust naabruses asuvate riikidega, laiendades niiviisi stabiilsuse, demokraatia ja ühise heaolu ala EList väljapoole ning suurendades sellega Euroopa kodanike ja kõigi ELis elavate isikute heaolu ja julgeolekut.

(6) Kultuuridevaheline dialoog on oluline mõõde mitme ühenduse poliitikavaldkonna ja vahendi puhul struktuurifondide, hariduse, elukestva õppe, noorte, kultuuri, kodakondsuse, spordi, soolise võrdõiguslikkuse ja tööhõive valdkonnas ning diskrimineerimise ja sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse, rassismi- ja ksenofoobiavastase võitluse, varjupaigapoliitika ja sisserändajate, inimõiguste ja säästva arengu, audiovisuaalpoliitika ja teadusuuringute puhul.

(7) See on üha olulisem ka ELi välissuhetes, eriti seoses ühinevate ja kandidaatriikidega, Lääne-Balkani riikidega, ELi assotsiatsioonilepingu sõlmimise kandidaatriikidega, Euroopa naabruspoliitika partnerriikidega ja muude kolmandate riikidega, eelkõige arengumaadega.

(8) Tuginedes ühenduse kogemustele ja algatustele, on oluliseks sammuks iga kodaniku, võrdsetel alustel meeste ja naiste, iga liikmesriigi ja kogu Euroopa ühiskonna osalemise edendamine kultuuridevahelises dialoogis, eelkõige kodanikuühiskonnaga tehtava struktureeritud koostöö kaudu. See aitab kaasa Euroopa identiteeditunnetuse loomisele erinevuste omaksvõtmise ja kogukonda kuulumise eri aspektide kujundamise kaudu.

(9) Käesolevas otsuses ei peaks mõiste “Euroopa kodanikuaktiivsus” hõlmama mitte üksnes ELi kodanikke, nagu on määratletud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 17, vaid kõiki alaliselt või ajutiselt ELis elavaid isikuid.

(10) ELi ühised väärtused on määratletud Euroopa Liidu lepingu artiklis 6.

(11) Oluline on tagada vastastikune täiendavus ja horisontaalne lähenemisviis kõikide selliste ühenduse, riiklike, piirkondlike ja kohalike meetmete puhul, millel on oluline kultuuridevahelise dialoogi mõõde, arvestades et kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta aitab suurendada nimetatud meetmete nähtavust ja sidusust. Nende meetmete kavandamisel nii ühenduse kui riiklikul tasandil arvestatakse vajadusel Euroopa aasta “Võrdsed võimalused kõigile” (2007) meetmetest saadud kogemusi.

(12) Kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta peaks aitama kaasa ka kultuuridevahelise dialoogi lisamisele horisontaalse ja sektoritevahelise prioriteedina ühenduse poliitikavaldkondadesse, meetmetesse ja programmidesse ning selgitama välja ja jagama parimaid kogemusi, mis selle edendamisel on omandatud. Kultuuridevahelise dialoogi alaste parimate kogemuste ja projektide nähtav tunnustamine ergutab huvirühmi ja edendab seda ideed kodanikuühiskonnas.

(13) Vajaduse korral võib arendada koostööd teiste rahvusvaheliste institutsioonidega, näiteks Euroopa Nõukogu ja UNESCO-ga, eelkõige nende kogemuste ja eriteadmiste arvessevõtmiseks kultuuridevahelise dialoogi edendamisel.

(14) Samuti on oluline tagada vastastikune täiendavus kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta ning selliste kultuuridevahelise dialoogi edendamise teemaliste algatuste vahel koos nende väliste aspektidega, mis on välja töötatud asjakohastes raamistikes, sh nende EFTA riikidega, kes on EMP lepingu osalised, Lääne-Balkani riikidega ning Euroopa naabruspoliitika partnerriikidega. Samuti on oluline tagada vastastikune täiendavus mis tahes muude kolmandaid riike, eriti arengumaid puudutavate koostööalgatustega, mis on asjakohased kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta eesmärkide puhul.

(15) Asjakohaste välissuhete vahendite raames väljatöötatavad kultuuridevahelise dialoogi meetmed peaksid muu hulgas kajastama vastastikust huvi, mis on seotud kogemuste ja väärtuste vahetamisega kolmandate riikidega, ning edendama vastastikku teadmisi ja arusaamist vastavatest kultuuridest ning nende austamist.

(16) Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Kandidaatriigid peaksid siiski olema kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta meetmetega tihedalt seotud algatuste kaudu, mille eesmärk on edendada kultuuridevahelist dialoogi arendamist asjakohastes koostöö ja dialoogi raamistikes, eelkõige ELi ja nimetatud riikide vahelise kodanikuühiskonna dialoogi kontekstis. (4)

(17) Käesoleva otsusega nähakse kogu meetme kehtivuse ajaks ette rahastamispakett, mis on eelarvepädevatele institutsioonidele iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (5) punkti 37 tähenduses.

(18) Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (6). Seepärast leitakse, et kavandatava meetme liiki ja ulatust arvestades on asjakohane nõuandekomitee.

(19) Kuna liikmesriigid ei saa täiel määral saavutada kavandatavate meetmete eesmärke ning seetõttu võib neid eelkõige mitmepoolsete partnerluste ja kogu ühendust hõlmava riikidevahelise teabevahetuse vajadusetõttu paremini saavutatavad ühenduse tasandil, võib ühendus võtta vastu meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Sisu

2008. aasta nimetatakse kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastaks, et aidata väljendada ja tõsta esile pidevalt toimuvat kultuuridevahelist dialoogi, mis jätkub ka pärast nimetatud aastat.

Artikkel 2

Eesmärgid

1. Kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta üldised eesmärgid on aidata:

— edendada kultuuridevahelist dialoogi kui protsessi, mille käigus kõik ELis elavad inimesed võivad parandada oma suutlikkust tulla toime avatuma, ent keerulisema kultuurikeskkonnaga, milles nii eri liikmesriikides kui ka igas liikmesriigis eksisteerivad koos mitmesugused kultuurilised eripärad ja veendumused;

— tõsta esile kultuuridevahelist dialoogi kui võimalust anda oma panus mitmekülgse ja dünaamilise ühiskonna kujundamisse mitte ainult Euroopas vaid kogu maailmas, ja saada sellest kasu;

— tõsta kõigi ELis elavate inimeste, eelkõige noorte teadlikkust sellest, et on oluline edendada Euroopa kodanikuaktiivsust, mis on maailmale avatud, austab kultuurilist mitmekesisust ning tugineb ELi ühistele väärtustele, mis on sätestatud ELi asutamislepingu artiklis 6 ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas;

— tõsta esile eri kultuuride ja kultuurilise mitmekesisuse väljenduste panust liikmesriikide pärandisse ja eluviisi.

2. Kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta konkreetsemad eesmärgid on:

— püüda tõsta kõigi ELis elavate inimeste, eelkõige noorte teadlikkust sellest, kui oluline on arendada kultuuridevahelist dialoogi igapäevaelus;

— teha tööd kogu ELis ning eriti noorte ja laste hulgas toimuva kultuuridevahelise dialoogi parima tava väljaselgitamiseks, jagamiseks ja nähtavaks tunnustamiseks Euroopa tasandil;

— soodustada hariduse rolli kui tähtsat vahendit, mille kaudu õpetada mõistma mitmekesisust ning paremini aru saama teistest kultuuridest ning arendada oskuste ja parimate sotsiaalsete tavade rakendamist, samuti tõsta esile meedia keskset rolli võrdõiguslikkuse ja vastastikuse mõistmise põhimõtte edendamisel;

— suurendada kõigi kultuuridevahelist dialoogi toetavate ühenduse programmide ja meetmete nähtavust ja sidusust, programme ja meetmeid edendada ning tagada nende järjepidevus;

— aidata kaasa kultuuridevahelise dialoogi uute lähenemisviiside uurimisele, hõlmates suure hulga erinevate sektorite sidusrühmade koostööd.

Artikkel 3

Meetmete sisu

Artiklis 2 kindlaksmääratud eesmärkide saavutamiseks võetavad meetmed on sätestatud lisas.

Need hõlmavad järgmiste tegevuste rakendamist või nende toetamist:

a) Euroopa tasandi üritused ja algatused, mille eesmärgiks on edendada kultuuridevahelist dialoogi võimalikult paljude inimeste otsese kaasamise või muul viisil nendeni jõudmise kaudu, ning seoses kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastaga tehtud saavutuste ja saadud kogemuste esiletõstmine;

b) siseriikliku ja piirkondliku tasandi üritused ja algatused, millel on oluline Euroopa mõõde ja mille eesmärgiks on edendada kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta eesmärke võimalikult paljude inimeste otsese kaasamise või muul viisil nendeni jõudmise kaudu, pöörates erilist tähelepanu tegevusvaldkondadele, mis on seotud kodanikuharidusega ning teisi inimesi ja nende erinevusi hindama õppimisega;

c) teabe- ja tutvustuskampaaniad eelkõige koostöös meedia ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega ühenduse ja riiklikul tasandil, et levitada eelkõige noorte ja laste seas kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta eesmärkide ja parimate tavade tunnustamisega seotud olulisi sõnumeid;

d) ühenduse või siseriiklikul tasandil tehtavad ülevaated ja uurimused ning konsultatsioonid riikidevaheliste võrgustike ja kodanikuühiskonna sidusrühmadega, et anda hinnang ja teha aruanne kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta ettevalmistamise, tõhususe ja mõju kohta ning panna alus selle pikaajalistele järelmeetmetele.

Artikkel 4

Liikmesriikide koostöö

Iga liikmesriik nimetab siseriikliku koordineerimisasutuse või samaväärse haldusorgani, mille ülesandeks on korraldada asjaomase liikmesriigi osalemist kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastaga seotud tegevuses. Liikmesriik teavitab komisjoni oma sellest nimetamisest ühe kuu jooksul alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest.

Iga liikmesriik tagab, et eespool nimetatud organ kaasab asjakohasel viisil kultuuridevahelise dialoogi eri osapooled siseriiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil.

Eespool nimetatud organ tagab liikmesriigi tasandil kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastaga seotud meetmete kooskõlastamise.

Artikkel 5

Rakendamine

1. Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed võetakse vastu artikli 6 lõikes 2 osutatud korras.

2. Erilist tähelepanu pööratakse koostööle Euroopa institutsioonidega, eelkõige koostööle Euroopa Parlamendiga.

Artikkel 6

Komitee

1. Komisjoni abistab komitee.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

3. Komitee võtab vastu oma töökorra.

4. Riikide esindajad komiteesse määrab eelistatavalt artiklis 4 osutatud siseriiklik koordineerimisasutus.

Artikkel 7

Finantssätted

1. Ühendust hõlmavate meetmete puhul, millele on osutatud lisa A osas, võib Euroopa Liidu üldeelarvest anda toetust kuni 80 % ulatuses nende üldkuludest.

2. Meetmete puhul, millele on osutatud lisa B osas, võib Euroopa Liidu üldeelarvest anda toetust kuni 50 % ulatuses nende üldkuludest artiklis 8 sätestatud korras.

3. Kogu ühendust hõlmavate meetmete puhul, millele on osutatud lisa C osas, korraldatakse hankelepingute sõlmimine või Euroopa Liidu üldeelarvest rahastatavate toetuste andmine.

Artikkel 8

Taotlemis- ja valikumenetlus

1. Toetuse andmise otsused võtab vastu komisjon artikli 6 lõikes 2 sätestatud korras. Komisjon tagab toetuse tasakaalustatud ja õiglase jaotuse liikmesriikide ja erinevate hõlmatud tegevusvaldkondade vahel, võttes seejuures arvesse esitatud projektide kvaliteeti.

2. Artikli 7 lõike 3 kohaselt esitatud toetuse taotlused esitab komisjonile artiklis 4 sätestatud organ.

Artikkel 9

Rahvusvahelised organisatsioonid

Kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta eesmärkide täitmiseks võib komisjon teha koostööd asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, eelkõige Euroopa Nõukogu ja UNESCO-ga, tagades igati ELi nähtava osalemise.

Artikkel 10

Komisjoni roll

1. Komisjon tagab käesolevas otsuses sätestatud meetmete ja muude ühenduse meetmete ja algatuste vahelise kooskõla.

2. Komisjon püüab kaasata kandidaatriigid kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastaga seotud tegevusse, tuginedes nende osalemisele teatavates ühenduse programmides, millel on kultuuridevahelise dialoogi mõõde, ning töötades välja erialgatusi asjakohastes raamistikes, eriti ELi ja kandidaatriikide kodanikuühiskonna dialoogi raames.

3. Komisjon tagab vastastikuse täiendavuse kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta eesmärkide saavutamiseks võetud meetmete ning algatuste vahel, mis tõenäoliselt töötatakse välja asjakohastes koostöö- ja dialoogiraamistikes nende EFTA riikidega, kes on EMP lepingu osalised, Lääne-Balkani riikidega ning Euroopa naabruspoliitika partnerriikidega.

4. Komisjon tagab samuti vastastikuse täiendavuse kõigi muude kolmandaid riike, eriti arengumaid hõlmavate koostööalgatustega, mis on olulised seoses kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta eesmärkidega.

Artikkel 11

Eelarve

Käesoleva otsuse rakendamise rahastamispakett ajavahemikus 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2008 on 10 000 000 EUR. Ettevalmistavate meetmete rahastamine piirdub 30 %-ga kogu eelarvest.

Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased eraldised finantsraamistiku piires.

Artikkel 12

Ühenduse finantshuvide kaitse

1. Komisjon tagab, et käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse ühenduse finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetavate meetme kohaldamisega, tõhusa kontrollimisega ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning juhul, kui tuvastatakse eeskirjade eiramine, tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega kooskõlas nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (7), nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (8), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta. (9)

2. Käesoleva otsuse raames rahastatavate ühenduse meetmete puhul tähendab eeskirjade eiramine määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 1 lõike 2 tähenduses ühenduse õiguse sätete mis tahes rikkumist või ettevõtja tegevusest või tegemata jätmisest põhjustatud lepingulise kohustuse täitmata jätmist, mis põhjendamatu kuluartikli tõttu kahjustas või oleks võinud kahjustada Euroopa Liidu üldeelarvet või mõnda ühenduste hallatavat eelarvet.

3. Komisjon vähendab meetme rahalise toetuse summat, peatab selle väljamaksmise või nõuab selle tagasi, kui ta teeb kindlaks eeskirjade eiramise, kaasa arvatud käesoleva otsuse või kõnealuse rahalise toetuse andmise üksikotsuse või lepingu sätete eiramise, või kui ilmneb, et meedet on komisjonilt nõusolekut taotlemata muudetud, nii et see on vastuolus projekti laadi või rakendamise tingimustega.

4. Kui tähtaegadest ei ole kinni peetud või meetme rakendamisel saavutatud edu õigustab ainult osa eraldatud toetuse kasutamist, nõuab komisjon abisaajalt kindlaksmääratud tähtaja jooksul selgituse esitamist. Kui abisaaja ei anna rahuldavat vastust, võib komisjon ülejäänud rahalise toetuse andmise tühistada ja nõuda juba makstud summade tagasimaksmist.

5. Iga alusetult tehtud väljamakse tuleb komisjonile tagasi maksta. Õigeaegselt tagasi maksmata summadele lisatakse intress nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruses (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (10), sätestatud tingimustel.

Artikkel 13

Järelevalve

1. Iga käesoleva otsuse alusel rahastatud meetme puhul esitab abisaaja tehnilise ja finantsaruande töö edenemise kohta. Kolme kuu jooksul pärast meetme lõppemist tuleb esitata ka lõpparuanne. Komisjon määrab kindlaks aruannete vormi ja teema.

2. Abisaaja hoiab komisjoni jaoks alles kõik meetmega seotud kulutusi tõendavad dokumendid viie aasta jooksul pärast viimast meetmega seotud väljamakset.

3. Komisjon võtab kõik vajalikud meetmed kontrollimaks, kas rahastatavaid projekte teostatakse nõuetekohaselt ning käesoleva otsuse ja määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 kohaselt.

Artikkel 14

Järelmeetmed ja hindamine

Komisjon esitab hiljemalt 31. detsembriks 2009 Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele artiklis 3 ettenähtud meetmete rakendamise, tulemuste ja üldhinnangu kohta aruande, mille põhjal kehtestatakse ELi edasised sellealased põhimõtted, meetmed ja tegevused.

Artikkel 15

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 16

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, … Euroopa Parlamendi nimel president … Nõukogu nimel eesistuja …

(1) ELT C 185, 8.8.2006, lk 42.

(2) ELT C 206, 29.8.2006, lk 44.

(3) Euroopa Parlamendi 1. juuni 2006. aasta arvamus ja nõukogu … (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) otsus.

(4) Vt komisjoni 29. juuni 2005. aasta teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele “Kodanikuühiskonna dialoog ELi ja kandidaatriikide vahel”.

(5) ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(6) EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

(7) EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

(8) EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

(9) EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

(10) EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

LISA ARTIKLIS 3 OSUTATUD MEETMED A Ühenduse tasandi meetmete kaasrahastamine Piiratud arv sümboolse tähendusega Euroopa tasandi meetmeid, mille eesmärk on tõsta eriti noorte teadlikkust kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta eesmärkidest, võib saada ühenduse abi kuni 80 % ulatuses kogukuludest. Need meetmed võivad seisneda teatavates üritustes, sealhulgas ühenduse tasandi üritustes kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta avamiseks ja lõpetamiseks koostöös 2008. aastal ametis olevate eesistujariikidega. Soovituslikult kasutatakse nende meetmete jaoks ligikaudu 30 % kogueelarvest. B Liikmesriigi tasandi meetmete kaasrahastamine Olulise Euroopa mõõtmega siseriikliku tasandi meetmed võivad vastata ühenduse abi saamise nõuetele ning neile võib anda toetust kuni 50 % ulatuses kogukuludest. Need meetmed võivad eelkõige olla seotud ühe siseriikliku algatuse kaasrahastamisega liikmesriigi kohta. Soovituslikult kasutatakse nende meetmete jaoks ligikaudu 30 % kogueelarvest. C Ühenduse tasandi meetmed 1. Teabe- ja tutvustusmeetmed, mille hulka kuuluvad: a) ühenduse tasandil koordineeritud ja liikmesriikides toimuv teavituskampaania, mis tugineb kõikidel tasanditel kultuuridevahelise dialoogi parimatele tavadele; b) koostöö erasektori, meedia, haridusasutuste ja teiste kodanikuühiskonna partneritega, eesmärgiga levitada teavet kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta kohta; c) logo ja tunnuslausete väljatöötamine kasutamiseks seoses igasuguste kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta tegevustega ning kättesaadavate tutvustusvahendite loomine kasutamiseks kogu ühenduses; d) asjakohased meetmed, et avaldada kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta eesmärkidele kaasaaitavate ühenduse programmide, meetmete ja algatuste tulemused ja suurendada nende nähtavust ning tunnustada eriti noorte ja laste seas Euroopa tasandil parimaid tavasid; e) selliste õppematerjalide ja vahendite levitamine, mis on ette nähtud eelkõige haridusasutustele ning edendavad kultuurilise mitmekesisuse alast teabevahetust ja kultuuridevahelist dialoogi; f) kultuuridevahelise dialoogi edendamiseks sellise veebiportaali rajamine, mis oleks avalikkusele avatud ja mille abil saaks juhendada kultuuridevahelise dialoogiga seotud projektide elluviijaid erinevate asjakohaste ühenduse programmide ja meetmete osas. 2. Muud meetmed: Ühenduse tasandil tehtavad ülevaated ja uurimused ning konsultatsioonid riikidevaheliste võrgustike ja kodanikuühiskonna sidusrühmadega, et anda hinnang ja teha aruanne kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta ettevalmistamise kohta, eesmärgiga panna alus selle pikaajalistele järelmeetmetele. 3. Finantseeritakse tavaliselt kaupade ja teenuste otsese ostmise kaudu avatud ja/või piiratud pakkumiste teel. Abi võib anda ka toetustena. C osale eraldatavad rahalised vahendid ei ületa 40 % kogueelarvest. D Meetmed, mille jaoks antakse ühenduse mitterahalist toetust Ühendus toetab mitterahaliselt avalik-õiguslike või eraõiguslike organite algatusi, andes sealhulgas kirjaliku loa kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta logo (kui see on välja töötatud) ja muude selle aastaga seotud materjalide kasutamiseks, kui kõnealused organid suudavad komisjonile tõendada, et nimetatud algatused on tehtud või tehakse 2008. aasta jooksul ning et need aitavad tõenäoliselt oluliselt kaasa kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta eesmärkide saavutamisele. Kolmandates riikides seoses või koostöös kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastaga korraldatud algatusi, mida Euroopa aasta vahenditest ei toetada, võib ühendus samuti mitterahaliselt toetada ning nende algatuste puhul võib kasutada kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta logo ja muid asjakohaseid materjale.