[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 6.6.2005

KOM(2005) 239 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

Välisteenistuse laiendamine ja tugevdamine

1. SISSEJUHATUS

Delegatsioonide võrgustik ja viimased muudatused

Euroopa ühenduste esimese välisesinduse avamisest kulunud 50 aasta jooksul on välisteenistusest kujunenud laiapõhjaline, järjepidev ja sidus võrgustik. Võrgustiku arengut käsitlevate viimaste otsuste täieliku rakendamise tulemusel töötab nüüdseks 127 delegatsiooni ja muud esindust, kelle kaudu komisjon esindab ühendusi ja kaitseb Euroopa Liidu huve kogu maailmas. Komisjon on tänaseks esindatud 155 riigis ning lisaks on tal 5 delegatsiooni rahvusvahelistes organisatsioonides. Üle 1000 ametniku ja 3800 muu töötaja on praegu teenistuses välismaal.

2001. aastal andis komisjon piirkonnastamisprotsessi käivitamise ja kogu võrgustiku läbivaatamisega uue tõuke delegatsioonide võrgustiku arengule, mille tulemusena avati uusi ja suleti vanu esindusi ning tehti rida teisi muudatusi. 2003. aastal otsustas komisjon teha edasisi olulisi muudatusi võrgustiku ühtsuse tugevdamiseks. Avati kaks uut delegatsiooni (Jeemenis ja Uus-Meremaal) ning 16 olemasoleva puhul tehti ümberkorraldusi ja muudeti nimetust, mille tulemusel sõlmiti mitmed asutamislepingud ning paigutati ametnikke ümber sama piirkonna delegatsioonide vahel. Mõlemad vastavad teatised on tänaseks täielikult rakendatud.

Samal ajal tehti suuri jõupingutusi hajutamisprotsessi rakendamiseks, millel on komisjoni ümberkorraldamises väga oluline osa[1]. Juhtimise hajutamine 80 asjaomase delegatsiooni tasandile on lõpule viidud. See on nõudnud olulisel määral lisaressursse nii inimeste kui ka rahastamise näol; kõnealuse perioodi (2000–2004) lõpuks oli delegatsioonides tööle asunud kokku 1561 töötajat, sealhulgas 359 ametnikku ja 1202 koosseisuvälist töötajat. Juhtimise üleminekut rahastati erinevatest allikatest; ametnikega seotud kulusid on kaetud eelkõige välisteenistuse endiselt eelarverealt A-6.

Kõnealused ümberkorraldused nõudsid märkimisväärseid investeeringuid nii töötajatesse kui ka rahalistesse vahenditesse. Sellega seoses on komisjon püüdnud oma viimased muudatused delegatsioonide võrgustikus endise eelarverea A-6 2004. aasta eelarve piires ellu viia töötajate ja rahaliste vahendite ümberpaigutamise abil (vt tabel allpool).

Tabel 1. Uute delegatsioonide avamise (hinnanguline) finantsmõju viimase kolme aasta jooksul

Delegatsioon | Avamiskuupäev | Tegevuse alustamise kulud(eurodes) | Igaaastased kulud(eurodes) | Kokku |

Paraguay | 30/11/2001 | 0 | 102.636 | 102 636 |

Kambodža | 14/12/2001 | 0 | 33.816 | 33 816 |

Nepal | 13/03/2002 | 93.700 | 24.708 | 118 408 |

Singapur | 05/04/2002 | 113.500 | 545.220 | 658 720 |

Taiwan | 27/11/2002 | 113.500 | 371.220 | 484 720 |

Kuuba | 29/01/2003 | 83.700 | 72.708 | 156 408 |

Malaisia | 13/02/2003 | 182.200 | 419.928 | 602 128 |

Laos | 20/03/2003 | 93.700 | 21.708 | 115 408 |

Saudi Araabia | 23/09/2003 | 142.200 | 461.928 | 604 128 |

Jeemen | 18/12/2003 | 93.700 | 24.708 | 118 408 |

Uus-Meremaa | 16/02/2004 | 113.500 | 383.220 | 496 720 |

Kokku | 1.029.700 | 2.461.800 | 3 491 500 |

Vajadus katta uute delegatsioonide avamisega seotud kulud olemasolevate vahenditega on välisteenistuse piiratud eelarve veelgi pingelisemaks muutnud.

2. VÕRGUSTIKU ARENDAMINE

2.1. Poliitilised prioriteedid seoses järgmiste avamistega

Muudatuste elluviimisele järgnenud ajavahemikul on uute avamistega seoses esile kerkinud uusi poliitilisi prioriteete. kavandatakse esinduste avamist Šveitsis (Bern)[2] ja Moldovas (Chisinau) . [3] Lisaks on tehtud ettepanek avada edaspidi piirkondlik esindus Usbekistanis (Taškent),[4] mida hakkaks juhtima mitteresidendist delegatsiooni juhile alluv asjur ( Chargé d’Affaires a.i .). Pidades silmas ELi ja Sri Lanka vaheliste suhete arengut ning Kagu-Aasia tsunamiga seotud ELi tegevust pikemas perspektiivis, on esmatähtsana kavandatud Sri Lanka piirkondliku delegatsiooni ümberkujundamine täieõiguslikuks delegatsiooniks. Samuti kavandatakse niipea, kui poliitilised ja praktilised tingimused seda võimaldavad, avada esindused Ida-Timoris ja Iraagis .

Varasemates ettepanekutes on enamikku neist avamistest juba mainitud ning samas täpsustatud, et sobivate asjaolude kujunemisel tuleks need ellu viia. Poliitilise olukorra analüüsi ja asjaomaste asutuste nõuannete põhjal nähtub, et nüüd on aeg selleks sobiv ning delegatsioonide avamised õigeaegsed ja vajalikud.

- Vaatamata ELi ja Šveitsi vaheliste suhete tähtsusele ei ole komisjonil Bernis veel delegatsiooni. Selle avamise vajalikkust tunnistavad nii Šveitsi ametivõimud kui ka komisjon. Delegatsiooni asutamise poolt Bernis räägivad mitmed asjaolud: Šveitsi Konföderatsiooni ainulaadne geograafiline asukoht, meie lähedased suhted (ühelgi kolmandal riigil ei ole ELiga nii palju lepinguid kui Šveitsil) ning meievaheliste kaubavoogude maht (Šveits on absoluutarvudes suuruselt neljas ELi kaubanduspartner) on vaid mõned näited. Kahepoolsete suhete edasise arenemisega vajab see küsimus üha kiiremat lahendust.

- Moldova puhul räägivad süvenevad kahepoolsed majanduslikud ja poliitilised suhted alalise esindatuse kasuks. Komisjon on juba avaldanud toetust esinduse avamisele niipea, kui poliitiline olukord seda lubab. Moldova on ainus Euroopa naabruspoliitika tegevuskavaga hõlmatud riik, kus komisjoni delegatsiooni veel ei ole. Tegevuskava tingib vajaduse avada delegatsioon 2005. aastaks, et viia ellu kinnitatud poliitilist joont. Samuti soovib Moldova ELi aktiivsemat osalemist Transnistria küsimuse lahendamisel. Delegatsiooni kohalolu võimaldab komisjonil seda protsessi tõhusamalt toetada.

- Lääne-Balkani riikide arengut silmas pidades on kavandatud kontaktasutuse avamine Montenegros.

- Arvestades kahepoolsete suhete arengut ning vajadust pikema perspektiiviga Euroopa Liidu tegevuse järele seoses Kagu-Aasia looduskatastroofiga tuleks piirkondlik delegatsioon Sri Lankas muuta täieõiguslikuks delegatsiooniks, et toetada Euroopa Liidu pikaajalisi jõupingutusi kahjustuste likvideerimisele kaasaaitamisel.

- Delegatsioonide kavatsetakse avada ka Usbekistanis ja Ida-Timoris , kui seal on täidetud poliitilised ja praktilised nõuded ning tagatud rahastamine, mis praegu veel nii ei ole. Neid avamisi tuleb käsitleda vastavalt seoses meie üha suuremate strateegiliste huvidega Kesk-Aasias ning seoses Ida-Timori liitumisega EL-AKV Cotonou lepinguga.

- Samuti tuleb poliitiliste ja praktiliste tingimuste tekkimisel avada delegatsioon Iraagis , et EL saaks tõhusamalt kaasa aidata olukorra stabiliseerimisele riigis. Praegu selleks vajalikke ressursse ei ole.

- Kontaktasutuse avamine Kosovos on veel üks piirkonna praegusest poliitilisest olukorrast tingitud prioriteet. Esinduse avamine Montenegros on poliitiliselt põhjendatud tungiva vajadusega tugevdada ELi kohalolekut piirkonnas ning abi andmise seisukohast põhjendab seda vajadus vahetada välja Euroopa Ülesehitusamet. Montenegro esindus on ette nähtud avada niipea kui võimalik ning vastavalt ressursside avanemisele. Samuti tegeletakse ad hoc süsteemide ettevalmistamisega esinduste jaoks Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (Montreal) ja Euroopa Nõukogu (Strasbourg) juures.

2.2. Kavandatud tähtajad

Pidades silmas poliitilisi prioriteete, püüab välissuhete peadirektoraat (DG Relex) kujundada Sri Lanka delegatsiooni ümber maiks 2005, avada esinduse Moldovas 2005. aasta esimesel poolel ning Šveitsis hiljem samal aastal.

2.3. Inim- ja eelarveressurss

Olles määratlenud eespool nimetatud poliitilised prioriteedid, alustas komisjon esinduste avamiseks vajalike ressursside väljaselgitamist. Prioriteetide vastuolulisuse tõttu ei olnud avamisteks vajalikke assigneeringuid 2005. aasta eelarvesse siiski võimalik kavandada. Seega tuli avamiste rahastamiseks leida alternatiivseid võimalusi muude kulude kokkuhoiu arvelt.

Tuleks meeles pidada, et kuna võrgustiku rahastamine on niigi pingeline ning varasemate avamiste kulude katmiseks vaadati ettenähtud assigneeringute raames prioriteedid ümber, on praeguseks suudetud leida väga piiratud kokkuhoiuvõimalusi ning see tingib vajaduse seada esinduste avamised tähtsusejärjekorda.

Vaatamata rahastamisprobleemidele on delegatsioonide avamine eespool nimetatud prioriteetidest tulenevalt vajalik ja õigeaegne ning need tuleb käivitada hetkel olemasolevate ressurssidega. Seda on võimalik teha peamiselt töötajate ümberpaigutamisega eelkõige sama piirkonna delegatsioonide vahel ning kogu võrgustiku eelarveliste vahendite ümberjagamise teel jooksvate kulude, infrastruktuuri-, personali- ja muude kulude katmiseks. See tähendab omakorda olemasolevate ressursside otstarbekohastamist.

Järgnevasse tabelisse on kõike eespoolnimetatut arvesse võttes koondatud delegatsioonide avamise hinnangulised baaskulud ja esialgsed ajakavad.

Tabel 2. Eeldatav mõju ja ajakava

Delegatsioon/ tegevuspõhimõte | Töötajad | Kulud | Hinnanguline avamise kuupäev |

Ametnikud (1) | Muud töötajad (1) | Tegevuse alustamise hinnangulised kogukulud (2) | Igaaastased hinnangulised kogukulud (1) | Kulud kokku |

Sri Lanka(4) (ümberkujundamine) | 3A 2B 1C | 1 AL III (admin) | 678 000 | 718 536 | 1 396 536 | mai/juuni 2005 |

Moldova(4) | 2A 1B 1C | 1 AL II 1 AL III 1 AL IV(3) | 583 500 | 308 376 | 891 876 | juuli 2005 |

Šveits | 1A 1B 1C | 1 AL II 1 AL III 1 AL IV | 528 000 | 875 988 | 1 403 988 | oktoober 2005 |

Kulud | 6A 4B 3C | 2 AL II 3 AL II 2 AL IV | 1 789 500 | 1 902 900 | 3 692 400 |

(1) loetletud on vaid avamiste/ümberkujundamistega seotud täiendavad kulud (töötajad paigutatakse ümber) (2) kõik kulud kaetakse 2005. aasta eelarveliste vahenditega prioriteetide ümbervaatamise teel (3) lepinguliste töötajate tööle asumisega seoses on Moldova puhul ette nähtud 1 sekretär ja 1 IT spetsialist (4) koostöö/abi ja rahastamise/lepingutega tegelevate osakondade personali arv lepitakse hiljem kokku koostöötalitusega EuropeAid

3. JÄRELDUSED

Eespool nimetatud uute delegatsioonide avamine on esmatähtis. Vajalikud finants- ja inimressursid saadakse olemasoleva võrgustiku ümberkorraldamise, ametikohtade ümberjagamise ja kulude vähendamise teel mujal. Kulukärped ei tohi mõjutada võrgustiku kvaliteeti ei uute delegatsioonide ega nende delegatsioonide puhul, kelle vahendid uute avamiste tõttu vähenevad. Selletõttu soovitati eespool järkjärgulist ajakava.

Neid jõupingutusi tuleks näha osana ettevalmistustest liikmesriikides ratifitseerimist vajava põhiseaduse lepingu rakendamiseks. Lepingus, millele riigipead ja valitsusjuhid kirjutasid alla Roomas 29. oktoobril 2004, on mitmeid sätteid, mis mõjutavad oluliselt Euroopa Liidu välissuhete struktuuri ja korraldust ning sellega ka välisteenistust. Muuhulgas on põhiseaduse lepingus sätestatud, et Euroopa Liitu peavad kolmandates riikides ja rahvusvahelistes organisatsioonides esindama delegatsioonid.

Selle taustal tuleb meeles pidada, et kuigi hierarhiliselt kuuluvad delegatsioonid komisjoni struktuuri, teenivad nad tegelikult kogu Euroopa Liidu huve nagu seda kirjeldatakse komisjoni 3. juuli 2001. aasta teatises.[5] Selleks avalikustavad, selgitavad ja rakendavad delegatsioonid ELi poliitikat, analüüsivad asukohariikide poliitilist olukorda ning peavad läbirääkimisi vastavalt oma volitustele.

Teatises kirjeldatud meetmed aitavad võrgustikku tugevdada ja laiendada ning sidusamaks muuta, et täita uuest põhiseaduse lepingust tulenevaid kohustusi.

LIHTSUSTATUD FINANTSSELGITUS

Poliitikavaldkond: VÄLISSUHTED Tegevus: välisteenistus |

MEETME NIMETUS: KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE – VÄLISTEENISTUSE TUGEVDAMINE JA LAIENDAMINE |

1. EELARVEREAD + RUBRIIGID

XX.010102: komisjoni delegatsioonide personalikulud

XX.010202: komisjoni delegatsioonide koosseisuvälised töötajad

XX.010212: komisjoni delegatsioonide muud juhtimiskulud

XX.010302: komisjoni delegatsioonide hooned ja nendega seotud kulud

2. ÜLDISED FINANTSNÄITAJAD

2.1 Meetme kogueelarve (B osa): 2582 miljonit eurot kulukohustusteks 2005. aastal ning 1903 igal järgneval aastal.

2.2 Kohaldamisaeg

Käesolevas teatises kavandatud laiendamine käivitatakse ja viiakse lõpule 2005. eelarveaasta jooksul. Kõnealuse ühe delegatsiooni ümberkorraldamiseks ja kahe uue delegatsiooni avamiseks tähtaegu kinnitatud ei ole.

2.3 Üldine mitme aasta kulude eelkalkulatsioon:

a) Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest – (rahaline toetus) (võrdle punkt 6.1.1)

Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

n aasta | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 ja edaspidi | Kokku |

Kulukohustuste assigneeringud | 2,582 | 1,903 | 1,903 | 1,903 | 1,903 | 1,903 | 12,097 |

Maksete assigneeringud | 2,582 | 1,903 | 1,903 | 1,903 | 1,903 | 1,903 | 12,097 |

b) Tehniline ja haldusabi ning toetuskulud (võrdle punkt 6.1.2)

Kulukohustuste assigneeringud |

Maksete assigneeringud |

Vahesumma a+b |

Kulukohustuste assigneeringud | 2,582 | 1,903 | 1,903 | 1,903 | 1,903 | 1,903 | 12,097 |

Maksete assigneeringud | 2,582 | 1,903 | 1,903 | 1,903 | 1,903 | 1,903 | 12,097 |

Kulukohustuste assigneeringud | 2,582 | 1,903 | 1,903 | 1,903 | 1,903 | 1,903 | 12,097 |

Maksete assigneeringud | 2,582 | 1,903 | 1,903 | 1,903 | 1,903 | 1,903 | 12,097 |

2.4 Vastavus finantsplaneeringule ja finantsperspektiividele

Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.

Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine.

Vajaduse korral tuleb kohaldada ka institutsioonidevahelise kokkuleppe sätteid.

Kulu liik: tuleb määratleda kulu majanduslik liigitus eristades jooksvaid kulusid kapitalikuludest. Kõnealune liigitus võimaldab paremini eristada eelarve raamatupidamisarvestust üldisest raamatupidamisarvestusest.

Jooksvad kulud: eelarveaasta kuludega seotud.

Kapitalikulu: bilansi kirjetega seotud. Mis liiki meedet kavatsetakse käesoleva kuluga rahastada?

3. EELARVE TUNNUSJOONED

Kulu liik | Uus | EFTA osalus | Taotlejariikide osalused | Finantsperspektiivi rubriik |

Kohustuslikud kulud | Liigendamata assigneeringud | JAH | EI | EI | nr 5 |

4. ÕIGUSLIK ALUS

Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ning eriti nende artiklid 27–31, 33 ja 65a ning nende III, VII ja X lisa.

Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimused.

5. KIRJELDUS JA PÕHJENDUS

5.1 Ühenduse sekkumise vajadus [6]

5.1.1 Eesmärgid

Komisjon peab majanduslike ja poliitiliste suhete arendamise huvides Šveitsi ja Moldaaviaga vajalikuks avada nendes riikides delegatsioonid. Sri Lanka puhul tuleb delegatsioon ümber kujundada vastavalt suhete arengule selle riigiga ning pidades silmas ühenduse tegevust seoses looduskatastroofiga selles piirkonnas.

5.1.2 Eelhindamisega seotud sätted

Uute delegatsioonide avamine otsustatakse vajaduste põhjal, mis on seotud ühenduse ja asjaomaste riikidega majanduslike ja poliitiliste suhete arenguga, ning tihedas koostöös kõikide asjaomaste talituste ja muude peadirektoraatidega.

5.1.3 Järelhindamisega seotud sätted

Kõnealused delegatsioonid on osa ühenduse delegatsioonide võrgustikust ning seega kontrollitakse neid delegatsioonide inspektsiooni ja välisteenistuse sisekontrolli osakonna kontrollkäikude raames.

5.2 Kavandatav tegevus ja eelarvelise sekkumise meetodid

Tegemist on halduskuludega, mis on seotud kahe uue delegatsiooni avamisega ja ühe delegatsiooni ümberkujundamisega piirkondlikust delegatsioonist täieõiguslikuks delegatsiooniks. 2005. eelarveaasta lisakulu rahastatakse olemasolevatest eraldistest, säästes muude kulude arvelt. Kõnealuste meetmete abil parandatakse poliitilisi ja majanduslikke suhteid asjaomase riigiga ning võimaldatakse komisjonil oma tegevust selles riigis paremini juhtida.

5.3 Rakendamise üksikasjad

Nagu delegatsioonide kõigi halduskulude puhul, haldab neid komisjon otse, kasutades selleks koosseisulisi ja koosseisuväliseid (kohalikke) töötajaid.

[1] Hajutamine oli suunatud projektide rakendamiseks kuluva aja olulisele vähendamisele; projektide/programmide juhtimise kvaliteedi ja reageerimisvalmiduse täiustamisele; jõulise finants-, tehnilise ja lepingulise juhtimiskorra kehtestamisele kooskõlas rahvusvaheliste sündsus- ja vastutusnormidega ning EÜ arengukoostöö ja –abi tõhustamisele ja nähtavamaks muutmisele.

[2] Kavandatud juba 22. juuli 1998. aasta dokumendis SEK(1998)1261.

[3] Ettepanek esitatud 3. juuli 2001. aasta teatises KOM(2001) 381;tingimusel, et täidetud on vajalikud tingimused.

[4] Ette nähtud dokumendis SEK(1998)1261, 22. juuli 1998.

[5] KOM(2001) 381, 3. juuli 2001.

[6] Täiendavat teavet leiab eraldi juhenddokumendist.