P7_TC1-CNS(2011)0402

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud 21. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu nõukogu otsus, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi Horisont 2020 rakendamise eriprogramm

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 182 lõiget 4,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (3),

toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

Oluline on tõhustada ja laiendada liidu teadusbaasi pädevust ning tagada maailmatasemel teadusuuringute ja andekate inimeste olemasolu, et kindlustada Euroopa pikemaajaline konkurentsivõime ja heaolu. I osa „Tipptasemel teadus“ peaks toetama Euroopa Teadusnõukogu tegevust eesliiniuuringutel, tulevasi ja kujunemisjärgus tehnoloogiaid, Marie Skłodowska- Curie nimelisi meetmeid ja Euroopa teadustaristut. Selle tegevuse eesmärk peaks olema suurendada pädevust pikemas perspektiivis, keskendudes oluliselt uue põlvkonna teadusele, süsteemidele ja teadlastele, ning toetada esiletõusvaid talente kogu liidus ja assotsieerunud riikidest. Liidu tegevus tipptasemel teaduse toetamiseks peaks aitama konsolideerida Euroopa teadusruumi ning muutma liidu teadussüsteemi maailmas konkurentsivõimelisemaks ja köitvamaks.

Kosmosealased teadusuuringud ja innovatsioon, mis on liidu jagatud pädevus, tuleks kaasata sidusa osana II osasse „Juhtpositsioon tööstuses“, selleks et suurendada nende teaduslikku, majanduslikku ja ühiskondlikku mõju ning tagada tulemuslik ja kulutõhus rakendamine.

Euroopa 2020. aasta strateegias (6) kindlaksmääratud oluliste ühiskonnaprobleemide lahendamiseks on vaja oluliselt investeerida teadusuuringutesse ja innovatsiooni, et töötada välja ja võtta kasutusele vajaliku haardega uudsed ja murrangulised lahendused. Nende probleemide lahendamine kujutab endast ka olulist majanduslikku võimalust uuenduslikele ettevõtetele ning annab seega oma panuse liidu konkurentsivõimesse ja tööhõivesse.

III osa „Ühiskonnaprobleemid“ peaks peamistele ühiskonnaprobleemidele reageerides suurendama teadusuuringute ja innovatsiooni tõhusust, toetades tipptasemel teadustegevust ja innovatsiooni. Selline tegevus tuleks ellu viia probleemipõhise lähenemisviisiga, milles ühendatakse eri valdkondade, tehnoloogiate ja distsipliinide ressursid ning teadmised. Selliste probleemide käsitlemisel on olulised teadusuuringud sotsiaal- ja humanitaarteaduste valdkonnas. Tegevus peaks hõlmama mitmesugust teadustööd ja innovatsiooni , sealhulgas sellist innovatsiooniga seotud tegevust nagu katsetamine, tutvustamine ja proovisüsteemid ning riigihangete, ettevalmistavate uuringute ja standardite kehtestamise toetamine ning uuenduslike toodete turuleviimine. Kui see on asjakohane, tuleks selle ▌tegevusega otse toetada konkreetse valdkonna poliitilist pädevust liidu tasandil. Kõigi probleemidega tegelemine peaks aitama saavutada säästva arengu üldeesmärki.

Selleks et tagada, et ▌rahastamisvahendite kasutamise eritingimused vastaksid turutingimustele, tuleks komisjonile Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaselt anda volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte, et kohandada või täiendada ▌rahastamisvahendite kasutamise eritingimusi. Eriti oluline on, et komisjon peab ettevalmistuste tegemise ajal asjakohaseid konsultatsioone, sh ekspertidega.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

I JAOTIS

KEHTESTAMINE

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva otsusega kehtestatakse eriprogramm Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr XX/2012 (14) rakendamiseks ning määratakse kindlaks nii erieesmärgid liidu abi kohta kõnealuse määruse artiklis 1 sätestatud teadus- ja uuendustegevusele kui ka rakenduseeskirjad.

Artikkel 2

Eriprogrammi kehtestamine

1. Käesolevaga kehtestatakse eriprogramm teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi Horisont 2020 rakendamiseks (edaspidi „eriprogramm“) ajavahemikuks 1. jaanuar 2014 kuni 31. detsember 2020.

2. Määruse (EÜ) nr XX/2012 (Horisont 2020) artikli 5 lõigete 2 ja 3 kohaselt koosneb nimetatud eriprogramm järgmistest osadest:

Artikkel 3

Erieesmärgid

1. I osaga „Tipptasemel teadus“ tõstetakse Euroopa teadusuuringute taset määruse (EL) nr XX/2012 (Horisont 2020) artikli 5 lõike 2 punktis a sätestatud prioriteedi „Tipptasemel teadus“ kohaselt, taotledes järgmisi erieesmärke:

Nimetatud erieesmärkidega seotud tegevuse põhisuunad on kindlaks määratud I lisa I osas.

2. II osaga „Juhtpositsioon tööstuses“ tugevdatakse juhtpositsiooni tööstuses ja suurendatakse konkurentsivõimet määruse (EL) nr XX/2012 (Horisont 2020) artikli 5 lõike 2 punktis b sätestatud prioriteedi „Juhtpositsioon tööstuses“ kohaselt, taotledes järgmisi erieesmärke:

Nimetatud erieesmärkidega seotud tegevuse põhisuunad on kindlaks määratud I lisa II osas. Rahastamisvahendite kasutamiseks seoses punkti b erieesmärgiga kehtestatakse eritingimused. Need tingimused on sätestatud I lisa II osa punktis 2.

Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 10 vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad muudatusi raamprogrammi Horisont 2020 omakapitalivahendist tehtud investeeringute osakaalus ELi laienemis- ja kasvuetapi koguinvesteeringutes seoses I lisa II osa punktis 2 osutatud rahastamisvahenditega .

3. III osaga „Ühiskonnaprobleemid“ aidatakse kaasa määruse (EL) nr XX/2012 (Horisont 2020) artikli 5 lõike 2 punktis c sätestatud prioriteedi „Ühiskonnaprobleemid“ saavutamisele, taotledes teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust, tutvustamistegevust ja innovatsiooni, mille abil saab täita järgmisi erieesmärke:

Nimetatud erieesmärkidega seotud tegevuse põhisuunad on kindlaks määratud I lisa III osas.

3a. IIIa osaga „Tipptasemel teadmiste levitamine ja osalemise laiendamine“ kasutatakse täiel määral ära Euroopa talendipagasi kogu potentsiaali ja tagatakse innovatsioonipõhisest majandusest tuleneva kasu maksimeerimine ja laialdane levik kogu liidus kooskõlas tipptaseme põhimõttega.

3b. IIIb osaga „Teadus koos ühiskonnaga ja ühiskonna heaks“ luuakse tõhus koostöö teaduse ja ühiskonna vahel, värvatakse teadusesse uusi talente ning seotakse teaduse tipptase sotsiaalse teadlikkuse ja vastutustundega.

4. IV osa „Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmed väljaspool tuumaenergiavaldkonda“ aitab kaasa kõigile määruse (EL) nr XX/2012 (Horisont 2020) artikli 5 lõikes 2 sätestatud prioriteetide saavutamisele ja selle erieesmärk on pakkuda kliendikeskset teaduslikku ja tehnilist tuge liidu poliitikameetmetele.

Nimetatud erieesmärgiga seotud tegevuse põhisuunad on kindlaks määratud I lisa IV osas.

5. Eriprogrammi hinnatakse tulemuste ja mõju põhjal, mida mõõdetakse tulemuslikkuse näitajatega võrreldes ▌.

Käesoleva artikli lõigetes 1–4 sätestatud erieesmärkidele vastavate tulemuslikkuse põhinäitajate üksikasjad on esitatud II lisas.

▌

Artikkel 4

Eelarve

1. Vastavalt määruse (EL) nr XX/2012 (Horisont 2020) artikli 6 lõikele 1 on kõnealuse eriprogrammi rakendamise rahastamispakett [86 198 miljonit eurot].

2. Lõikes 1 osutatud summa jagatakse käesoleva otsuse artikli 2 lõikes 2 sätestatud nelja osa vahel määruse (EÜ) nr XX/2012 (Horisont 2020) artikli 6 lõike 2 kohaselt. Eelarve suunav jaotus käesoleva otsuse artiklis 3 sätestatud erieesmärkidele ja Teadusuuringute Ühiskeskuse meetmete rahastamise maksimaalne kogusumma on esitatud määruse (EÜ) nr XX/2012 (Horisont 2020) II lisas.

3. Komisjoni halduskulud ei tohi ületada 6 % määruse (EÜ) nr XX/2012 (Horisont 2020) artikli 6 lõikes 2 osutatud eriprogrammi I, II ja III osale ette nähtud summadest.

4. Vajaduse korral võib tehniliste ja halduskulude katmiseks ette nähtud assigneeringud kirjendada eelarvesse ka pärast 2020. aastat, et oleks võimalik hallata 31. detsembriks 2020 lõpule viimata meetmeid.

II JAOTIS

RAKENDAMINE

Artikkel 5

Tööprogrammid

1. Eriprogrammi rakendatakse tööprogrammidega.

2. Komisjon võtab artikli 2 lõike 2 punktides a, b ja c nimetatud eriprogrammi I, II ja III osa rakendamiseks vastu ühised või eraldi tööprogrammid, välja arvatud artikli 3 lõike 1 punktis a osutatud erieesmärgi „Eesliiniuuringute tugevdamine Euroopa Teadusnõukogu tegevuse kaudu“ meetmete rakendamine. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 9 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

3. Komisjon võtab artikli 9 lõikes 2a osutatud nõuandemenetluse teel rakendusaktiga vastu erieesmärgi „Eesliiniuuringute tugevdamine Euroopa Teadusnõukogu tegevuse kaudu“ meetmete rakendamise tööprogrammid, mille Euroopa Teadusnõukogu sõltumatu teadusnõukogu on koostanud artikli 7 lõike 2 punkti b kohaselt. Euroopa Komisjon kaldub sõltumatu teadusnõukogu loodud tööprogrammist kõrvale üksnes juhul, kui ta leiab, et see ei vasta käesoleva otsuse sätetele. Sellisel juhul võtab komisjon tööprogrammi vastu rakendusaktiga artikli 9 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. Komisjon põhjendab nõuetekohaselt kõnealust meedet.

4. Komisjon võtab rakendusaktiga vastu mitmeaastase tööprogrammi eriprogrammi IV osa kohta, mis käsitleb artikli 2 lõike 2 punktis d osutatud Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmeid väljaspool tuumaenergiavaldkonda.

Nimetatud tööprogrammis võetakse arvesse otsuses 96/282/Euratom nimetatud Teadusuuringute Ühiskeskuse juhatajate nõukogu arvamust.

5. Kõnealustes tööprogrammides võetakse arvesse teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni olukorda riiklikul, liidu ja rahvusvahelisel tasandil ning asjakohaseid arengusuundi poliitikas, majanduses ja ühiskonnas. Tööprogrammid sisaldavad vajaduse korral teavet liikmesriikide (sealhulgas nende piirkondade) teadus- ja uuendustegevuse koordineerimise kohta, sealhulgas ühise kavandamise algatusi sisaldavates valdkondades. Vajaduse korral ajakohastatakse tööprogramme.

6. Artikli 2 lõike 2 punktides a, b ja c osutatud I, II ja III osa rakendamiseks mõeldud tööprogrammides sätestatakse saavutatavad eesmärgid, eeldatavad tulemused, tööprogrammide rakendamise meetod ja nende kogusumma, sh vajaduse korral orienteeruvad andmed kliimamuutustega seotud kulutuste kohta. Tööprogrammid sisaldavad ka rahastatavate meetmete kirjeldust, igale meetmele eraldatavat esialgset summat, esialgset rakendamise ajakava ning ka mitut aastat hõlmavat lähenemisviisi ja strateegilisi suundi järgnevateks rakendusaastateks. Samuti sisaldavad need toetuste prioriteete, valiku tegemise ja lepingu sõlmimise kriteeriume ja erinevate lepingu sõlmimise kriteeriumide suhtelist osakaalu ning kõigi abikõlblike kulude rahastamise maksimummäära. Nendes märgitakse ka vastavalt määruse (EL) nr XX/2012 artiklile 40 [osalemiseeskirjad] ära kõik osalejate lisakohustused seoses kasutamise ja levitamisega. Nimetatud tööprogrammid võimaldavad vajaduse korral nii strateegilist ülalt alla kui ka alt üles lähenemisviisi, milles käsitletakse eesmärke uuenduslikult.

Lisaks sisaldavad nimetatud tööprogrammid jagu, milles määratakse kindlaks määruse (EL) nr XX/2012 [Horisont 2020] artiklis 13 ja I lisas olevas valdkondadevahelisi küsimusi ja toetusmeetmeid käsitlevas jaotises osutatud valdkondadevahelised meetmed nii kahe või enama samaväärse prioriteediga erieesmärgi kui ka kahe või enama prioriteedi vahel. Neid meetmed rakendatakse integreeritud viisil.

7. Komisjon võtab artikli 9 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse teel rakendusaktidega vastu järgmised meetmed:

Artikkel 6

Euroopa Teadusnõukogu

1. Komisjon asutab Euroopa Teadusnõukogu (ECR), mille kaudu rakendatakse I osa „Tipptasemel teadus“ meetmeid, mis on seotud erieesmärgiga „Eesliiniuuringute tugevdamine Euroopa Teadusnõukogu tegevuse kaudu“ . Kõnealune Euroopa Teadusnõukogu on otsusega 2007/134/EÜ loodud Euroopa Teadusnõukogu õigusjärglane.

2. Euroopa Teadusnõukogu koosneb artiklis 7 sätestatud sõltumatust teadusnõukogust ja artikli 8 kohasest spetsiaalsest rakendusstruktuurist.

3. Euroopa Teadusnõukogul on president, kes valitakse välja staažikate ja rahvusvaheliselt tunnustatud teadlaste hulgast.

Presidendi määrab spetsiaalse sõltumatu otsimiskomisjoni läbiviidud läbipaistva värbamisprotsessi tulemusel ametisse komisjon neljaks aastaks, kusjuures ametiaega saab ühe korra pikendada. Värbamisprotsessil ja valitud kandidaadil peab olema sõltumatu teadusnõukogu heakskiit.

Euroopa Teadusnõukogu president on ka sõltumatu teadusnõukogu esimees, kes tagab selle juhtimise ja suhted spetsiaalse rakenduskolleegiumiga ning esindab sõltumatut teadusnõukogu teadusmaailmas.

4. Euroopa Teadusnõukogu tegutseb teadusliku tipptaseme, sõltumatuse, tõhususe, mõjususe, läbipaistvuse ja vastutuse põhimõtete kohaselt. Sellega tagatakse otsuse 2006/972/EÜ kohaste Euroopa Teadusnõukogu meetmete järjepidevus.

5. Euroopa Teadusnõukogu tegevusega toetatakse kõikide valdkondade teadusuuringuid, mida teevad eraldiseisvad ja riikidevahelised omavahel Euroopa tasandil konkureerivad teadlasrühmad. Euroopa Teadusnõukogu eesliiniuuringute jaoks antakse toetusi ainult teadusliku tipptaseme kriteeriumi alusel.

6. Komisjon tagab Euroopa Teadusnõukogu sõltumatuse ja usaldusväärsuse ning kindlustab Euroopa Teadusnõukogule pandud ülesannete nõuetekohase täitmise.

Komisjon tagab, et Euroopa Teadusnõukogu meetmed viiakse ellu käesoleva artikli lõikes 4 sätestatud põhimõtete ja artikli 7 lõikes 2 osutatud üldstrateegia kohaselt.

Artikkel 7

Sõltumatu teadusnõukogu

1. Sõltumatu teadusnõukogu puhul tagatakse eri teadusuuringute valdkondade esindatus selliselt, et see moodustatakse kõige mainekamatest ja asjakohaste teadmistega ning erinevatesse vanuserühmadesse kuuluvatest nii nais- kui ka meesteadlastest , -inseneridest ja -teaduritest , kes tegutsevad oma isiklikul vastutusel ja on sõltumatud kõrvalistest huvidest.

Sõltumatu teadusnõukogu liikmed nimetab ametisse komisjon pärast sõltumatut ja läbipaistvat valimismenetlust, mis on kõnealuse nõukoguga kokku lepitud ja hõlmab teadusringkondadega konsulteerimist ning aruande esitamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Nende ametiaeg on neli aastat ja neid võib ühe korra ametisse tagasi nimetada rotatsiooni alusel, mis tagab kõnealuse nõukogu tegevuse järjepidevuse.

2. Sõltumatu teadusnõukogu kehtestab:

Komisjon kaldub kõrvale sõltumatus teadusnõukogus esimese lõigu punktide a, c, d ja e kohaselt võetud seisukohtadest üksnes juhul, kui ta leiab, et käesoleva otsuse sätteid ei ole järgitud. Sellisel juhul võtab komisjon vastu meetmed eriprogrammi rakendamise järjepidevuse säilitamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks, sätestades punktid, milles tema seisukohad erinevad sõltumatu teadusnõukogu omadest, ning põhjendades kõnealuseid meetmeid.

3. Sõltumatu teadusnõukogu tegutseb I lisa I osa punktis 1.1 esitatud volituste kohaselt.

4. Sõltumatu teadusnõukogu tegutseb artikli 6 lõikes 4 sätestatud põhimõtete kohaselt ja üksnes eriprogrammi selle osa eesmärkide saavutamise nimel, mis on seotud erieesmärgiga „Eesliiniuuringute tugevdamine Euroopa Teadusnõukogu tegevuse kaudu“ . Kõnealune nõukogu tegutseb usaldusväärselt ja ausalt ning teeb oma tööd tõhusalt ning võimalikult läbipaistvalt.

Artikkel 8

Spetsiaalne rakendusstruktuur

1. Spetsiaalne rakendusstruktuur vastutab administratiivsete ülesannete ja programmi elluviimise eest, nagu on kirjeldatud I lisa I osa punktis 1.2, ning toetab sõltumatut teadusnõukogu kõigi selle ülesannete täitmisel.

2. Komisjon tagab, et spetsiaalne rakendusstruktuur järgiks rangelt, tõhusalt ja vajaliku paindlikkusega üksnes Euroopa Teadusnõukogu eesmärke ja nõudeid.

III JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 8a

Järelevalve ja teave rakendamise kohta

1. Komisjon jälgib raamprogrammi Horisont 2020 rakendamist ja annab sellest igal aastal aru kooskõlas määruse (EL) nr XX/2012 [Horisont 2020] artikliga 25 ja käesoleva otsuse III lisaga.

2. Komisjon teavitab artiklis 9 osutatud komiteed korrapäraselt eriprogrammi kaudsete meetmete rakendamise üldisest edenemisest, et komiteel oleks võimalik varakult anda asjakohane panus tööprogrammide ettevalmistamisse, eriti mitmeaastase lähenemisviisi ja strateegiliste suundade osas, ja ta esitab aegsasti teavet kõikide meetmete kohta, mida kavandatakse või rahastatakse raamprogrammi Horisont 2020 raames, nagu on selgitatud käesoleva otsuse IV lisas.

Artikkel 9

Komiteemenetlus

1. Komisjoni abistab komitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

1a. Komitee tuleb kokku eri koosseisudes, mis on sätestatud V lisas, olenevalt arutatavatest küsimustest.

2. Käesolevale lõikele osutamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklile 5 vastavat kontrollimenetlust.

2a. Käesolevale lõikele osutamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklile 4 vastavat nõuandemenetlust.

3. Kui lõigetes 2 ja 2a osutatud komitee arvamust tuleb küsida kirjaliku menetluse kaudu, peatatakse see menetlus ilma tulemusele jõudmata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks seatud tähtaja jooksul sedasi otsustab või kui komitee liikmete enamus seda taotleb.

Artikkel 10

Delegeeritud volituste rakendamine

1. Komisjonile antakse volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2. Komisjonile antakse õigus võtta vastu artikli 3 lõikes 2 osutatud delegeeritud õigusakte ▌alates käesoleva otsuse jõustumisest ning programmi kestuse ajaks .

3. Nõukogu võib artikli 3 lõikes 2 osutatud delegeeritud volitused igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud delegeeritud volitused. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle teatavaks nõukogule.

5. Artikli 3 lõike 2 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub ainult juhul, kui nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast kõnealusest õigusaktist teatamist nõukogule või kui nõukogu on enne nimetatud ajavahemiku lõppemist komisjonile teatanud, et ei kavatse vastuväiteid esitada. Kõnealust ajavahemikku võib nõukogu taotluse korral ühe kuu võrra pikendada.

6. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti delegeeritud õigusakti vastuvõtmisest, delegeeritud õigusakti kohta esitatud vastuväidetest või delegeeritud volituste tagasivõtmisest nõukogu poolt.

Artikkel 11

Kehtetuks tunnistamine ja üleminekusätted

1. Otsused 2006/971/EÜ, 2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2014.

2. Siiski kohaldatakse lõikes 1 osutatud otsustega algatatud meetmete ja kõnealuste otsuste alusel täideviidud meetmetega seonduvate finantskohustuste suhtes edaspidigi kõnealuseid otsuseid, kuni nimetatud meetmed on elluviidud. Vajaduse korral täidab lõikes 1 osutatud otsustega asutatud komiteede ülejäänud ülesanded käesoleva otsuse artiklis 9 osutatud komitee.

3. Eriprogrammile eraldatud finantsvahendid võivad hõlmata ka kulutusi tehnilisele ja haldusabile, mis on vajalik üleminekuks otsustega 2006/971/EÜ, 2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ hõlmatud meetmetelt eriprogrammile.

Artikkel 12

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 13

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

(1) Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta seisukoht.

(2) ELT C , , lk .

(3) ELT C , , lk .

(4) ELT , , lk .

(5) ELT L 57, 24.2.2007, lk 14.

(6) COM(2010)2020.

(7) ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(8) EÜT L 107, 30.4.1996, lk 12.

(9) ELT L 400, 30.12.2006, lk 86.

(10) ELT L 400, 30.12.2006, lk 243.

(11) ELT L 400, 30.12.2006, lk 272.

(12) ELT L 400, 30.12.2006, lk 299.

(13) ELT L 400, 30.12.2006, lk 368.

(14) ELT , , lk.

I LISA

Tegevuse põhisuunad

Kaudsete meetmete ühiselemendid

1. KAVANDAMINE

1.1. Üldised märkused

Määruse (EL) nr XX/2012 (Horisont 2020) on esitatud põhimõtted, et edendada kavandamise lähenemisviisi, kus tegevus panustab strateegilisel ja integreeritud viisil eesmärkide saavutamisse, ning et tagada tugev vastastikune täiendavus muude asjaomaste poliitikameetmete ja programmidega kogu liidu ulatuses.

Raamprogrammi Horisont 2020 kaudseid meetmete rakendamiseks kasutatakse finantsmääruses sätestatud rahastamisvorme, ennekõike toetusi, auhindasid, hankeid ja rahastamisvahendeid. Kõiki rahastamisvorme kasutatakse paindlikult kõikide raamprogrammi Horisont 2020 üldiste ja erieesmärkide saavutamiseks ning nende kasutamine määratletakse iga erieesmärgi vajadustest ja eripäradest lähtudes.

Erilist tähelepanu pööratakse sellele, et oleks tagatud tasakaalustatud lähenemisviis teadusuuringutele ja innovatsioonile, mis ei piirdu ainult uute toodete ja teenuste arendamisega uute teaduslike ja tehnoloogiliste saavutuste alusel, vaid hõlmab ka selliseid aspekte nagu olemasoleva tehnoloogia kasutamine uutel rakendusaladel, pidev arendamine ning mittetehnoloogiline ja sotsiaalne innovatsioon. Ainult holistliku lähenemisviisiga innovatsioonile on võimalik otsida lahendusi ühiskonnaprobleemidele ning luua samal ajal uusi konkurentsivõimelisi ettevõtteid ja tööstusi.

Ühiskonnaprobleemide, eriti progressi võimaldava ja tööstustehnoloogia puhul pööratakse erilist rõhku teadusuuringutele ja innovatsioonile, mida täiendatakse selliste toetusmeetmetega , mis toimivad lõppkasutajatele ja turule lähedal, nagu näidis-, katse- ja kontseptsiooni tõestamise projektid. Vajaduse korral hõlmab see ka tegevust, millega toetatakse sotsiaalset innovatsiooni ning tarbimisele orienteeritud lähenemisviise, nagu standardite kehtestamise eelsed või kommertskasutusele eelnevad hanked, uuenduslike lahenduste hanked, standardite kehtestamine ja muud kasutajakesksed meetmed, mille eesmärk on aidata kiirendada uuenduslike toodete ja teenuste turuletoomist ja levikut. Lisaks ▌peab olema piisavalt ruumi nn alt-üles lähenemisviiside ▌jaoks seoses projektikonkurssidega ning tööprogrammide tegevused määratakse kindlaks võimalikult laialt. Kõikide nende probleemide ja tehnoloogialahenduste raames tuleb koostada avatud, lihtsad ja kiiresti rakendatavad kavad, et anda Euroopa parimatele teadlastele, ettevõtjatele ja ettevõtetele võimalus esitada omal valikul murrangulisi lahendusi.

Üksikasjalik prioriteetide seadmine raamprogrammi Horisont 2020 rakendamise ajal nõuab strateegilist lähenemisviisi teadustegevuse kavandamisele, kasutades valitsemisviise, mis joonduvad küll tihedalt poliitika arendamisega, kuid ületavad samal ajal ka traditsiooniliste poliitikavaldkondade piire. Selle aluseks on usaldusväärsed tõendid, analüüsid ja ettenägelikkus ning tehtud edusamme hinnatakse teatavate kindlate tulemusnäitajate alusel. Selline valdkondadevaheline lähenemisviis kavandamisele ja valitsemisele võimaldab tõhusat kooskõlastamist kõikide raamprogrammi Horisont 2020 erieesmärkide vahel ning samuti kõigile neile eesmärkidele omaste probleemide lahendamist, nagu jätkusuutlikkus, kliimamuutused , sotsiaal- ja humanitaarteadused või mereteadus ja -tehnoloogia.

Prioriteetide seadmisel võetakse samuti aluseks laias ulatuses sisendeid ja nõuandeid. Olenevalt vajadusest hõlmab see sõltumatute ekspertide rühmasid, mis pannakse kokku spetsiaalselt nõustamiseks raamprogrammi Horisont 2020 rakendamisel või selle erieesmärkide saavutamisel. Neil eksperdirühmadel peavad olema asjakohased ekspertteadmised ja teadmised asjaomastes valdkondades ning mitmekesine kutsealane taust, muu hulgas ka akadeemilises ringkonnas, tööstuses ja kodanikuühiskonna tegevuses osalemise kujul. Vajaduse korral võetakse arvesse ka Euroopa teadusruumi komitee (ERAC), muude Euroopa teadusruumiga seotud rühmade ja ettevõtluspoliitika rühma nõuandeid seoses strateegiliste prioriteetide kindlaksmääramise ja kujundamisega.

Prioriteetide seadmisel võib võtta arvesse ka Euroopa tehnoloogiaplatvormide strateegiliste teadusuuringute kavasid , ühise programmitöö algatusi või Euroopa innovatsioonipartnerluse panust. Olenevalt vajadusest toetatakse prioriteetide seadmist ja rakendamist ka raamprogrammi Horisont 2020 raames toetust saavate avaliku sektori siseste ning avaliku ja erasektori partnerlussuhete kaudu kooskõlas raamprogrammi Horisont 2020 sätetega. Prioriteetide seadmise ühe nurgakivi moodustab ka korrapärane suhtlemine lõppkasutajatega, kodanikega ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega, kasutades asjakohaseid metoodikaid, nagu konsensuskonverentsid, osalev tehnoloogiahindamine või otsene osalemine teadus- ja innovatsiooniprotsessides.

Kuna raamprogrammi Horisont 2020 kestus on seitse aastat, võib majanduslik, ühiskondlik ja poliitiline kontekst, milles see toimib, programmi elluviimise käigus oluliselt muutuda. Horisont 2020 peab olema suuteline nende muutustega kohanema. Seepärast on iga erieesmärgi puhul võimalik toetada tegevust, mis ulatub kaugemale allpool esitatud kirjeldustest, kui see on nõuetekohaselt põhjendatud, et käsitleda tähtsamaid arengusuundi, poliitilisi vajadusi ja ettenägematuid sündmusi.

Eri osade raames toetatavad tegevused ja nende konkreetsed eesmärgid tuleks rakendada nii, et vajaduse korral on tagatud nende vaheline täiendavus ja sidusus.

▌

1.2. Riskikapitali kättesaadavus

Raamprogramm Horisont 2020 aitab ettevõtetel ja muud tüüpi organisatsioonidel saada juurdepääsu laenudele, tagatistele ja rahastamisele omakapitali kaudu kahe vahendi abil.

Võlavahendiga tagatakse üksikutele abisaajatele laenud teadustegevusse ja innovatsiooni investeerimiseks; tagatisi finantsvahendajatele, kes annavad abisaajatele laenu; laenude ja tagatiste kombinatsioone ning tagatisi või vastutagatisi riiklike, piirkondlike ja kohalike laenurahastamiskavade jaoks. Võlavahend sisaldab VKEde komponenti, mille kaudu võimaldatakse esmajoones teadusuuringute ja innovatsiooniga tegelevatele VKEdele laenusummasid, millega täiendatakse VKEde rahastamist ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi (COSME) laenutagamisvahendi kaudu.

Omakapitalivahendi kaudu antakse riskikapitali ja/või mezzanine-kapitali individuaalsetele varajases arengujärgus ettevõtetele (käivituskomponent). Kõnealune vahend võimaldab ka kasvuetapi ja laienemisinvesteeringuid koos vahenditega ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi (COSME) juurde kuuluvast kasvuetapi omakapitalivahendist, sh fondifondid.

Need vahendid mängivad põhirolli erieesmärgi „Riskikapitali kättesaadavus“ puhul, kuid vajaduse korral võib neid kasutada kõikide raamprogrammi Horisont 2020 erieesmärkide jaoks.

Omakapitalivahend ja võlavahendi VKEde komponent on osa ELi kahest rahastamisvahendist, mille kaudu pakutakse VKEde teadusuuringute ja innovatsiooni ning kasvu toetamiseks omakapitali ja laene koos vahenditega ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi (COSME) juurde kuuluvatest omakapitali- ja võlavahenditest.

1.3. Teabevahetus , tulemuste kasutamine ja teabe levitamine

Liidu tasandil rahastatud teadustegevuse ja innovatsiooni peamine lisaväärtus seisneb võimaluses levitada tulemusi , neid kasutada ja anda nende kohta teavet üleeuroopalisel tasandil, et suurendada nende mõju. Seepärast kuulub raamprogrammi Horisont 2020 kõikide erieesmärkide juurde ka sihtotstarbeline toetus meetmetele levitamise (kaasa arvatud avatud juurdepääsu andmine teaduslikele väljaannetele ), teabevahetuse ja dialoogi valdkonnas, kus pannakse tugevat rõhku tulemusi käsitleva teabe edastamisele lõpptarbijatele, kodanikele, kodanikuühiskonna organisatsioonidele , akadeemilisele ringkonnale , tööstusele ja poliitikakujundajatele. Selleks saab raamprogrammi Horisont 2020 täitmisel kasutada teabevahetusvõrkusid. Raamprogrammi Horisont 2020 raames võetavate teabevahetusmeetmete eesmärk on propageerida asjaolu, et tulemused saavutati liidupoolse rahastamise abil, ning samuti püüda suurendada avalikkuse teadlikkust teadustegevusest ja innovatsioonist nii väljaannete, sündmuste, teadmisvaramute, andmebaaside, veebisaitide kui ka suhtlusmeedia sihipärase kasutamise kaudu.

▌

2. VASTASTIKUNE TÄIENDAVUS JA VALDKONDADEVAHELISED KÜSIMUSED NING TOETUSMEETMED

Raamprogrammi Horisont 2020 aluseks on selle kolme põhiosa jaoks määratletud eesmärgid: tipptasemel teaduse saavutamine, juhtpositsiooni saavutamine tööstuses ja ühiskonnaprobleemide lahendamine. Erilist tähelepanu pööratakse sellele, et oleks tagatud nende osade piisav kooskõlastamine ja kõikide erieesmärkide vahel loodud sünergiate parim võimalik ärakasutamine, et suurendada nende ühist mõju liidu kõrgema tasandi poliitilistele eesmärkidele. Seega käsitletakse raamprogrammi Horisont 2020 eesmärke, pannes tugevat rõhku tõhusate lahenduste leidmisele, mis lähevad kaugemale lähenemisviisist, mille aluseks on lihtsalt traditsioonilised teaduslikud ja tehnoloogilised teadusharud ning majandussektorid.

Valdkondadevahelisi meetmeid edendatakse I osa „Tipptasemel teadus“ , II osa „Juhtpositsioon tööstuses“ ja III osa „Ühiskonnaprobleemid“ vahel, et luua ühiselt uusi teadmisi, tulevasi ja kujunemisjärgus tehnoloogiaid, teadustaristut ning tähtsamaid pädevusi. Teadustaristut kasutatakse laiemalt ka ühiskonnas, näiteks riigiteenuste, teadusuuringute edendamise, tsiviiljulgeoleku ja kultuurivaldkonnas. Lisaks kooskõlastatakse muude raamprogrammi Horisont 2020 osadega piisavalt ka prioriteetide seadmist Teadusuuringute Ühiskeskuse ning Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) otsemeetmete rakendamise ajal.

Lisaks on paljudel juhtudel vaja selleks, et panustada tõhusalt Euroopa 2020. aasta strateegia ja juhtalgatuse „Innovatiivne liit“ eesmärkidesse, töötada välja lahendusi, mis on loomu poolest valdkondadevahelised ning hõlmavad seega mitut raamprogrammi Horisont 2020 erieesmärki. Raamprogrammi Horisont 2020 juurde kuuluvad konkreetsed sätted selliste valdkondadevaheliste meetmete stimuleerimiseks, sealhulgas ka tõhusa eelarvete ühendamisega. Selle juurde kuulub näiteks ka võimalus kasutada rahastamisvahendite sätteid ja spetsiaalselt VKEdele ettenähtud vahendit ühiskonnaprobleemide lahendamiseks ning progressi võimaldava ja tööstustehnoloogia valdkonnas.

Valdkondadevahelised meetmed on vajalikud ka selleks, et soodustada ühiskonnaprobleemide ning progressi võimaldava ja tööstustehnoloogia valdkonna koostoimet, mis on vajalik suuremate tehnoloogiliste saavutusteni jõudmiseks. Näiteid sellise koostoime arendamise võimalustest võib tuua sellistes valdkondades nagu e-tervis, nutivõrgud, intelligentsed transpordisüsteemid, kliimameetmete süvalaiendamine, nanomeditsiin, täiustatud materjalid kergemate sõidukite valmistamiseks või biotehnoloogial põhinevate tööstusprotsesside ja toodete arendamine. Seepärast toetatakse tugevaid sünergiaid ühiskonnaprobleemide lahendamise ning üldise progressi võimaldava ja tööstustehnoloogia vahel. Seda võetakse täielikult arvesse iga erieesmärgi jaoks mitmeaastaste strateegiate väljatöötamisel ning prioriteetide seadmisel. Selleks on vaja, et erinevaid perspektiive esindavad sidusrühmad on rakendamisse täielikult kaasatud ning paljudel juhtudel on vaja ka meetmeid, mis ühendavad omavahel progressi võimaldava ja tööstustehnoloogia valdkonna ning asjaomaste ühiskonnaprobleemide lahendamise rahalised vahendid.

Erilist tähelepanu pööratakse ka raamprogrammiga Horisont 2020 rahastatud meetmete kooskõlastamisele teiste selliste meetmetega, mida rahastatakse muude liidu rahastamisprogrammide alusel, nagu ühine põllumajanduspoliitika ja ühine kalanduspoliitika, Life+ või Euroopa Liidu hariduse, koolituse, noorsootöö ja spordi programm „Erasmus kõigile“ või programm „Tervis majanduskasvu nimel“ ning liidu välispoliitika ja arengu rahastamisega seotud programmid . Selle juurde kuulub asjakohane seotus ühtekuuluvuspoliitikaga arukale spetsialiseerumisele suunatud riiklike ja piirkondlike teadusuuringute- ja innovatsioonistrateegiate kontekstis , kus teadustegevuse ja innovatsiooni suutlikkuse tõstmine piirkondlikul tasandil võib toimida nn tipptasemele jõudmise trepina või kus piirkondlike tippkeskuste loomine võib aidata kõrvaldada innovatsioonilõhet Euroopas või kus suuremahuliste näidis- ja katseprojektide toetamine võib aidata kaasa eesmärgile saavutada Euroopa juhtpositsioon tööstuses.

A. Sotsiaal- ja humanitaarteadused

Teadusuuringud sotsiaal- ja humanitaarteaduste valdkonnas integreeritakse täies ulatuses raamprogrammi Horisont 2020 kõikide üldeesmärkidega. Sinna juurde kuulub suur hulk võimalusi selliste teadusuuringute toetamiseks Euroopa Teadusnõukogu, Marie Skłodowska-Curie nimeliste meetmete või teadustaristu erieesmärgi kaudu.

Selleks süvalaiendatakse sotsiaal- ja humanitaarteadusi kui sellise tegevuse olulist elementi, mis on vajalik juhtpositsiooni edendamiseks tööstuses ja kõigi ühiskonnaprobleemide lahendamiseks. Viimati nimetatu puhul hõlmab see tervist mõjutavate tegurite mõistmist ja tervishoiusüsteemide tõhususe optimeerimist; toetust maapiirkondadele rohkem õigusi andvatele poliitikameetmetele, teadusuuringuid ning Euroopa kultuuripärandi ja kultuurilise rikkuse säilitamist, teadlikumate tarbijavalikute edendamist, teadmistel ja teabel põhineva kaasava digitaalse ökosüsteemi loomist, kindlate otsuste tegemist energiapoliitika valdkonnas ja tarbijasõbraliku Euroopa elektrivõrgu tagamist ning säästvale energiasüsteemile üleminekut; tõenduspõhise transpordipoliitika ja -prognooside toetamist; toetust kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise strateegiatele, algatusi ressursitõhususe valdkonnas ning meetmeid keskkonnahoidliku ja jätkusuutliku majanduse saavutamise valdkonnas, samuti julgeoleku kultuurilisi ja sotsiaal-majanduslikke aspekte ning riskide ja nende juhtimise küsimusi (sealhulgas õiguslikke ja inimõigustega seotud aspekte).

Lisaks toetab erieesmärk „Euroopa muutuvas maailmas: kaasav, innovatiivne ja kaasa mõtlev ühiskond“ sotsiaal- ja humanitaarteaduste valdkonna teadusuuringuid, mis käsitlevad horisontaalseid probleeme, nagu aruka ja jätkusuutliku majanduskasvu loomine, sotsiaalsed, kultuurilised ja käitumuslikud muutused Euroopa ühiskondades, sotsiaalne innovatsioon, innovatsioon avalikus sektoris või Euroopa positsioon ülemaailmse toimijana.

B. Teadus ja ühiskond

Programmi Horisont 2020 raames läbiviidava tegevusega tihendatakse teaduse ja ühiskonna vahelisi suhteid ja vastasmõju, edendatakse vastutustundlikku teadustegevust ja innovatsiooni ning teadusharidust, teadusalast suhtlemist ja kultuuri ning suurendatakse üldsuse usaldust teaduse ja innovatsiooni vastu, soodustades kodanike ja kodanikuühiskonna teadlikku osalemist ja dialoogi teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud küsimustes.

C. Sooline võrdõiguslikkus

Soolise võrdõiguslikkuse edendamine teaduse ja innovatsiooni valdkonnas on ELi kohustus. Raamprogrammis Horisont 2020 käsitletakse soolise võrdõiguslikkuse küsimust valdkondadevahelise küsimusena, et luua tasakaal meeste ja naiste vahel ning integreerida sooline mõõde teadustegevuse ja innovatsiooni kavandamisse ja sisusse.

D. Väikese ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd)

Horisont 2020 innustab ja toetab VKEde suuremat osalemist integreeritud viisil kõikide erieesmärkide saavutamisel.

Lisaks sellele, et luuakse paremad tingimused VKEde osalemiseks raamprogrammis Horisont 2020, rakendatakse kooskõlas raamprogrammi Horisont 2020 artikliga 18 erieesmärgis „Innovatsioon VKEdes“ (spetsiaalselt VKEdele ette nähtud vahend) sätestatud erimeetmeid erieesmärgi puhul saavutada juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstustehnoloogia valdkonnas ning III osa „Ühiskonnaprobleemid“ puhul. Sellise integreeritud lähenemisviisi tulemusena tuleks VKEdele eraldada vähemalt 20 % kõigi nende eelarvetest kokku.

Erilist tähelepanu pööratakse VKEde piisavale esindatusele avaliku ja erasektori partnerlustes.

DA. Kiirendatud innovatsiooni vahend

Kiirendatud innovatsiooni vahend kiirendab olulisel määral ideest turuni jõudmist ning eeldatavasti suurendab tööstuse osalemist programmis Horisont 2020 ja esmakordsete taotlejate arvu.

Programmi Horisont 2020 raammääruse artikli 18a kohaselt toetab kiirendatud innovatsiooni vahend turulähedasi meetmeid tulenevalt erieesmärgist „Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia vallas“ ja ühiskonnaprobleemidest niiöelda alt-üles põhimõtet järgides pideva projektikonkursi alusel, kusjuures toetuse andmise aeg on kuni kuus kuud. Kiirendatud innovatsiooni vahend aitab kaasa innovatsioonile Euroopas ning on liidu konkurentsivõime aluseks.

E. Osaluse laiendamine

Liikmesriikide teadus- ja innovatsioonipotentsiaal on hoolimata hiljuti toimunud teatavast lähenemisest väga erinev – lõhed nn innovatsiooniliidrite ja nn mõõdukate novaatorite vahel on väga suured. Tegevused aitavad kaotada Euroopas teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas esinevat lõhet sünergiate edendamise abil Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega ning samuti erimeetmete abil, millega antakse tõuge tipptaseme saavutamiseks teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooniga vähem tegelevates piirkondades, laiendades seega raamprogrammis Horisont 2020 osalemist ning edendades Euroopa teadusruumi loomist.

F. Rahvusvaheline koostöö

Rahvusvaheline koostöö partneritega kolmandates riikides on vajalik, et käsitleda tõhusalt paljusid raamprogrammis Horisont 2020 määratletud erieesmärke, pidades eeskätt silmas eesmärke, mis on seotud liidu välis- ja arengupoliitika ning rahvusvaheliste kohustustega. See kehtib kõikide raamprogrammiga Horisont 2020 hõlmatud ühiste ühiskonnaprobleemide puhul. Rahvusvaheline koostöö on tähtis nii eesliini- kui ka alusuuringute jaoks, et saada kasu uutest võimalustest teaduse ja tehnoloogia valdkonnas. Seepärast on teadlaste ja innovatsiooniga tegelevate töötajate liikuvuse edendamine rahvusvahelisel tasandil väga tähtis selle ülemaailmse koostöö tugevdamiseks. Samavõrd tähtis on ka rahvusvaheline tegevus Euroopa tööstuse konkurentsivõime suurendamiseks, edendades uue tehnoloogia kasutuselevõtmist ja selle vahetamist, näiteks ülemaailmsete standardite ja koostalitlusvõimet käsitlevate suuniste väljatöötamisega ning Euroopa lahenduste tunnustamise ja kasutuselevõtmise edendamisega ka väljaspool Euroopat. Kõiki rahvusvahelisi tegevusi tuleks toetada tõhusa ja õiglase teadmussiirde raamistikuga, mis on innovatsiooni ja majanduskasvu seisukohalt ülimalt oluline.

Rahvusvahelises koostöös raamprogrammi Horisont 2020 raames keskendutakse koostööle kolme suurema riikide rühmaga:

(1) tööstusriigid ja kiiresti areneva majandusega riigid;

(2) laienemisprotsessis osalevad riigid ja naaberriigid ning

(3) arengumaad.

Vajaduse korral edendatakse raamprogrammiga Horisont 2020 kahe piirkonna vahelist või mitmepoolset koostööd. Rahvusvaheline koostöö teadustegevuse ja innovatsiooni valkdonnas on üks liidu ülemaailmsete kohustuste põhiaspekte ning mängib tähtsat rolli liidu partnerlussuhetes arengumaadega, nagu sammud aastatuhande arengueesmärkide saavutamise poole.

Raamprogrammi Horisont 2020 artiklis 21 on sätestatud kolmandate riikide organisatsioonide ja rahvusvaheliste organisatsioonide osalemise üldpõhimõtted. Kuna üldiselt saavad teadustöö ja innovatsioon suurt kasu avatusest kolmandate riikide suhtes, jätkab raamprogramm Horisont 2020 tegevust üldise avatuse põhimõttest lähtudes, edendades samal ajal mõlemapoolset juurdepääsu kolmandate riikide programmidele. Vajaduse korral ja eelkõige juhul, kui on vaja kaitsta Euroopa huve seoses intellektuaalse omandiga, võib järgida ettevaatlikumat lähenemisviisi.

Lisaks rakendatakse mitmesuguseid sihtotstarbelisi meetmeid, millega võetakse strateegiline lähenemisviis rahvusvahelisele koostööle, võttes aluseks ühised huvid, prioriteedid ja vastastikuse kasulikkuse ning edendades kooskõlastamist ja sünergiaid liikmesriikide tegevusega. Selle juurde kuulub ühiste projektikonkursside toetamise mehhanism ning võimalus programmide kaasrahastamiseks koos kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega. Püütakse saavutada sünergiaid liidu teiste poliitikavaldkondadega.

Jätkuvalt taotletakse rahvusvahelise teaduse ja tehnika alase koostöö strateegilise foorumi strateegilisi nõuandeid.

Allpool on esitatud näited valdkondadest, kus sellist strateegilist rahvusvahelist koostööd on võimalik arendada, ilma et see piiraks muid koostöövõimalusi:

(a) Euroopa ja arengumaade kliiniliste uuringute partnerlusprogrammi (EDCTP2) jätkamine, mis käsitleb kliinilisi katseid ravimenetluste väljatöötamiseks HIVi, malaaria, tuberkuloosi ja unarusse jäänud haiguste vastaseks võitluseks;

(b) toetus iga-aastase liikmesuse võimaldamise kaudu teadusuuringute programmis HFSP (Human Frontier Science Programme), et liidu liikmesriigid, mis ei ole G7 liikmed, saaksid täies ulatuses kasu HFSP rahalisest toetusest;

(c) rahvusvaheline haruldaste haiguste konsortsium, kus osalevad mitu liidu liikmesriiki ja kolmandad riigid. Algatuse eesmärk on töötada 2020. aastaks välja diagnostilised testid enamiku haruldaste haiguste jaoks ning 200 uut ravimeedet haruldaste haiguste jaoks;

(d) rahvusvahelise teadmistepõhise biomajanduse foorumi ning ELi ja Ameerika Ühendriikide biotehnoloogiauuringute rakkerühma tegevuse toetamine, samuti koostöösidemete loomine asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide ja algatustega (nagu ülemaailmsed teadusuuringute liidud, mis tegelevad põllumajanduslike kasvuhoonegaaside ja loomade tervishoiu küsimustega);

(e) panused mitmepoolsetesse protsessidesse ja algatustesse, nagu valitsustevaheline kliimamuutuste rühm (IPCC), bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste valitsustevaheline platvorm (IPBES) ning ülemaailmne riikidevahelist seiretegevust koordineeriv organisatsioon Group on Earth Observations (GEO);

(f) kosmoseteemalised dialoogid liidu ning kahe suurima kosmoseriigi USA ja Venemaa vahel on väga väärtuslikud ning need on aluseks strateegilise koostöö tagamisel kosmosevaldkonna partnerlusprogrammides;

(g) Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise koostöötegevuse rakendamise kord kodumaa julgeoleku/tsiviiljulgeoleku/teadusuuringute valdkonnas, millele on alla kirjutatud 18. novembril 2010;

(h) detsentraliseeritud energiatootmise valdkonnas tehtav koostöö arenguriikidega, sealhulgas Sahara-taguse Aafrikaga, vaesuse leevendamiseks;

(i) uue põlvkonna biokütustele ja biomassi muudele kasutusviisidele keskendunud teadusalase koostöö jätkamine Brasiiliaga.

Lisaks toetatakse kindlale eesmärgile pühendatud horisontaalset tegevust, et tagada rahvusvahelise koostöö sidus ja tõhus areng kogu raamprogrammi Horisont 2020 raames.

G. Säästev areng ja kliimamuutused

Raamprogrammiga Horisont 2020 innustatakse ja toetatakse tegevust, mis on suunatud Euroopa juhtrolli ärakasutamisele selliste uute protsesside ja tehnoloogiate väljatöötamisel, mille eesmärk on edendada säästvat arengut laiemalt ja võidelda kliimamuutuste vastu. Selline horisontaalne lähenemisviis, mis on täielikult integreeritud raamprogrammi Horisont 2020 kõikidesse prioriteetidesse, aitab ELil olla edukas vähese CO2-heitega ja piiratud ressurssidega maailmas ning luua samal ajal ressursitõhusat, jätkusuutlikku ja konkurentsivõimelist majandust.

H. Avastamise ja turul rakendamise seostamine

Raamprogrammi Horisont 2020 seostamismeetmete eesmärk on seostada avastamine turul rakendamisega, võttes vajaduse korral ideed kasutusele ja turustades neid. Meetmed peaksid põhinema laialdasel innovatsioonikontseptsioonil ning stimuleerima sektoritevahelist uuendustegevust.

I. Valdkondadevahelised toetusmeetmed

Valdkondadevahelisi küsimusi toetatakse mitmete valdkonnaüleste toetusmeetmetega, sealhulgas toetatakse järgmist: teadlaseameti atraktiivsuse suurendamine, sealhulgas Euroopa teadlaste harta üldpõhimõtted; tõendite baasi tugevdamine ning Euroopa teadusruumi (sealhulgas viie Euroopa teadusruumi algatuse) ja juhtalgatuse „Innovatiivne liit“ arendamine ja toetamine; erinevates valdkondades raamprogrammi Horisont 2020 edukaimate toetusesaajate ja kõige tulemuslikumate projektide tunnustamine sümboolsete autasudega; juhtalgatuse „Innovatiivne liit“ toetamiseks kehtestatud raamtingimuste, sealhulgas komisjoni soovituses (milles käsitletakse intellektuaalomandi haldamist) (1) esitatud põhimõtete parandamine ning Euroopa intellektuaalomandi õiguste väärtustamise vahendi loomise võimaluste uurimine; tippteadlaste ja innovaatorite jaoks mõeldud rahvusvaheliste võrgustike (nt COST) juhtimine ja koordineerimine.

3. PARTNERLUS

Euroopas jätkusuutliku majanduskasvu saavutamiseks on vaja optimeerida avaliku ja erasektori osalejate panuseid. See on vajalik Euroopa teadusruumi tugevdamiseks ning samuti juhtalgatuse „Innovatiivne liit“, Euroopa digitaalarengu tegevuskava ja Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatuste eesmärkide saavutamiseks. Lisaks on vastutustundliku teadustegevuse ja innovatsiooni jaoks vaja saada parimaid lahendusi just koostööst partnerite vahel, kellel on eri perspektiivid, kuid ühised huvid.

Raamprogrammis Horisont 2020 on olemas võimalused ja selged kriteeriumid avaliku sektori siseste ning avaliku ja erasektori partnerlussuhete loomiseks. Avaliku ja erasektori partnerlus võib tugineda lepingulisele kokkuleppele avaliku ja erasektori vahel ning võib piiratud juhtudel olla ka institutsiooniline avaliku ja erasektori partnerlus (nagu ühised tehnoloogiaalgatused ja muud ühisettevõtted).

Olemasolevad avaliku sektori sisesed ning avaliku ja erasektori partnerlused saavad raamprogrammist Horisont 2020 toetust tingimusel, et need käsitlevad Horisont 2020 eesmärke , aitavad kaasa Euroopa teadusruumi saavutamisele , täidavad raamprogrammis Horisont 2020 sätestatud kriteeriumid ning on teinud teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi raames märkimisväärseid edusamme.

Seitsmenda ja/või kuuenda raamprogrammi raames toetatud, aluslepingu artikli 185 kohaselt tehtud algatused, mille jaoks on võimalik anda eespool nimetatud tingimustel edasist toetust, on järgmised: Euroopa ja arengumaade kliiniliste uuringute partnerlusprogramm (EDCTP), ühiskava „Intelligentne elukeskkond“, Läänemere teadus- ja arendusprogramm (BONUS), programm „Eurostars“ ja Euroopa metroloogia teadusprogramm. Lisatoetust võib anda ka Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava (SET-kava) raames loodud Euroopa Energiaalaste Teadusuuringute Liidule (EERA). Ühise programmitöö algatusi võib raamprogrammi Horisont 2020 raames toetada [raammääruse] artiklis 20 osutatud vahenditega, sealhulgas asutamislepingu artikli 185 kohaste algatustega.

Seitsmenda raamprogrammi raames aluslepingu artikli 185 kohaselt loodud ühisettevõtted, mille jaoks on võimalik anda eespool nimetatud tingimustel edasist toetust, on järgmised: innovatiivsete ravimite algatus (IMI), ühine tehnoloogialgatus Clean Sky, Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteem (SESAR), kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte (FCH) ning arvuti manussüsteemid (ARTEMIS) ja nanoelektroonika (ENIAC). Viimased kaks on võimalik üheks algatuseks kombineerida.

Muud seitsmenda raamprogrammi raames toetatud avaliku ja erasektori partnerlused, mille jaoks on võimalik anda eespool nimetatud tingimustel edasist toetust, on järgmised: partnerlus „Tuleviku tehased“, partnerlus „Energiatõhusad ehitised“, Euroopa keskkonnahoidlike autode algatus, partnerlus „Tuleviku Internet“. Lisatoetust võib anda ka SET-kava raames loodud Euroopa tööstusalgatustele.

Täiendavaid avaliku sektori siseseid ja avaliku ning erasektori partnerlussuhteid saab algatada raamprogrammi Horisont 2020 raames siis, kui need vastavad määratletud tingimustele. ▌

I OSA

TIPPTASEMEL TEADUS

1. EUROOPA TEADUSNÕUKOGU

Euroopa Teadusnõukogu (ERC) edendab maailma tasemel eesliiniuuringuid. Teadustöö olemasolevate teadmiste eesliinil ja sellest väljaspool on otsustava tähtsusega majanduslikule ja sotsiaalsele heaolule, kuid samas ka uusi ja väga keerukaid teadusvaldkondi hõlmav ohtlik ettevõtmine, ning sellise teadustöö puhul puuduvad teadusharudevahelised piirid.

Selleks et stimuleerida sisukaid edusamme teadmiste eesliinil, toetab Euroopa Teadusnõukogu individuaalseid rühmi, kes tegelevad uurimistegevusega mõnes teaduslike ja tehnoloogiliste uuringute valdkonnas, mida hõlmab raamprogramm Horisont 2020, kaasa arvatud inseneriteadus ning sotsiaal- ja humanitaarteadused. Vajaduse korral võib kooskõlas Euroopa Teadusnõukogu eesmärkidega ja tõhusa rakendamise vajadusega arvesse võtta konkreetseid ▌sihtrühmi (nt alustavad teadlased/uued teadlasrühmad). Erilist tähelepanu pööratakse uutele ja kiiresti arenevatele teadmiste eesliinil olevatele valdkondadele ning eri teadusharusid ühendavatele teadusvaldkondadele.

Toetatakse igast maailma riigist pärit ning igas vanuses ja mõlemast soost sõltumatuid teadlasi, sealhulgas alustavaid teadlasi, kes on saamas oma oskuste varal sõltumatuteks teadlasteks, et nad saaksid Euroopas oma uurimistööga tegeleda.

Euroopa Teadusnõukogu seab üheks eriprioriteediks parimate ja suurepäraseid ideid omavate alustavate teadlaste abistamise iseseisvaks saamisel, andes neile piisavat toetust ülitähtsas etapis, mil nad panevad kokku oma uurimismeeskonda või -programmi. Euroopa Teadusnõukogu pakub ka jätkuvalt asjakohasel tasemel toetust juba väljakujunenud teadlastele.

Järgitakse teadlaste algatuse lähenemisviisi. See tähendab, et Euroopa Teadusnõukogu kaudu toetatakse teadlaste endi valitud ja projektikonkursil kindlaksmääratud piiridesse jäävatel teemadel elluviidavaid projekte. Projektiettepanekuid hinnatakse eksperdihinnangut kasutades ainult teaduse tipptaseme kriteeriumi alusel, võttes arvesse nii uute teadlasrühmade, alustavate teadlaste kui ka väljakujunenud rühmade teaduslikku tipptaset ning pöörates erilist tähelepanu ettepanekutele, mis on suures ulatuses teedrajavad ning seetõttu suure teadusliku riskiga.

Euroopa Teadusnõukogu tegutseb teadustegevusest lähtuva iseseisva rahastamisorganina, mis koosneb sõltumatust teadusnõukogust, mida toetab lihtne ja kulutõhus spetsiaalne rakendusstruktuur.

Euroopa Teadusnõukogu sõltumatu teadusnõukogu kehtestab teadustöö üldstrateegia ning tal on täielik voli otsustada, milliseid teadusuuringuid rahastatakse.

Sõltumatu teadusnõukogu kehtestab töökava Euroopa Teadusnõukogu eesmärkide saavutamiseks, lähtudes oma teadustöö strateegiast, nagu on sätestatud allpool. Sõltumatu teadusnõukogu kehtestab vajalikud rahvusvahelised koostööalgatused kooskõlas teadustöö strateegiaga, kaasa arvatud tutvustustegevus, et suurendada Euroopa Teadusnõukogu tuntust parimate teadlaste jaoks mujal maailmas.

Sõltumatu teadusnõukogu jälgib pidevalt Euroopa Teadusnõukogu tegevust ja selle hindamismenetlusi ning otsustab, kuidas on võimalik kõige paremini saavutada selle üldeesmärgid. Olenevalt vajadusest arendab sõltumatu teadusnõukogu Euroopa Teadusnõukogu tugimeetmete valikut, et vastata kõige paremini tekkivatele vajadustele.

Euroopa Teadusnõukogu eesmärk on saavutada oma tegevuses tipptase. Euroopa Teadusnõukogu sõltumatu teadusnõukogu ja spetsiaalse rakendusstruktuuriga seotud haldus- ja personalikulud on kooskõlas sujuva ja kulutõhusa juhtimise põhimõtetega. Halduskulusid hoitakse minimaalsel tasemel, tagades maailma tasemel rakendamiseks vajalikud ressursid, et maksimeerida eesliiniuuringute rahastamist.

Euroopa Teadusnõukogu auhindade jagamisel ja toetuste andmisel lähtutakse lihtsatest ja läbipaistvatest menetlustest, mis tagavad keskendumise tipptasemele, julgustavad tegema algatusi ning kombineerivad paindlikkuse vastutusega. Euroopa Teadusnõukogu otsib pidevalt uusi võimalusi oma menetluste lihtsustamiseks ja täiustamiseks, et tagada kinnipidamine nendest põhimõtetest.

Võttes arvesse Euroopa Teadusnõukogu ainulaadset struktuuri ja rolli teadustegevusest lähtuva rahastamisorganina, toimub selle meetmete rakendamise ja haldamise pidev läbivaatamine ning hindamine sõltumatu teadusnõukogu täielikul osalemisel, et hinnata Euroopa Teadusnõukogu saavutusi ning kohandada ja täiustada saadud kogemuste põhjal menetlusi ja struktuure.

1.1. Sõltumatu teadusnõukogu

Artiklis 7 sätestatud ülesannete täitmiseks teeb sõltumatu teadusnõukogu järgmist.

(1) Teadustöö strateegia: — kehtestab Euroopa Teadusnõukogu üldise teadustöö strateegia, pidades silmas teaduslikke võimalusi ning Euroopa vajadusi teadustöö valdkonnas; — tagab kooskõlas teadustöö strateegiaga tööprogrammi pideva koostamise ja selles vajalike muudatuste tegemise, sealhulgas projektikonkursid ja kriteeriumid, ning olenevalt asjaoludest konkreetsete ▌sihtrühmade määratlemise (nt alustavad/tekkivad rühmad).

(2) Teaduslik haldamine, seire ja kvaliteedikontroll: — olenevalt asjaoludest kehtestab teaduslikust vaatepunktist lähtudes seisukohad projektikonkursside korraldamise ja juhtimise kohta, hindamiskriteeriumid, eksperdihindamised (sealhulgas ekspertide valimine ning eksperdihindamise ja ettepanekute hindamise meetodid) ning vajalikud rakenduseeskirjad ja suunised, mille alusel määratakse kindlaks rahastatav ettepanek sõltumatu teadusnõukogu järelevalve all; samuti käsitleb sõltumatu teadusnõukogu muid küsimusi, mis mõjutavad Euroopa Teadusnõukogu tegevuse saavutusi, mõju ning teadustöö kvaliteeti, kaasa arvatud Euroopa Teadusnõukogu toetuslepingu näidise põhisätteid; — teostab seiret toimingute kvaliteedi üle, hindab rakendamist ja saavutusi ning teeb ettepanekuid paranduslike või tulevaste meetmete kohta.

(3) Teabevahetus ja teabe levitamine: — tagab läbipaistvuse teabe vahetamisel teadusringkondadega, peamiste sidusrühmadega ning üldsusega Euroopa Teadusnõukogu tegevuse ja saavutuste kohta; — esitab komisjonile oma tegevuse kohta korrapäraselt aruandeid.

Sõltumatul teadusnõukogul on täielik voli otsustada, milliseid teadusuuringuid rahastatakse, ja ta tagab tegevuse teadusliku kvaliteedi.

Vajaduse korral konsulteerib sõltumatu teadusnõukogu teadus-, tehnilise ja akadeemilise ringkonnaga , piirkondlike ja riiklike teadusuuringuid rahastavate asutustega ja teiste sidusrühmadega .

Sõltumatu teadusnõukogu liikmetele makstakse ülesannete täitmise eest tööle vastavat tasu ning vajaduse korral kantakse reisi- ja elamiskulud.

Euroopa Teadusnõukogu presidendi töökoht on tema ametiaja kestel Brüsselis ning ta pühendab suurema osa oma ajast (2) Euroopa Teadusnõukoguga seotud tegevustele. Tema palgatase vastab komisjoni kõrgema juhtkonna palgatasemele.

Sõltumatu teadusnõukogu valib oma liikmete hulgast kolm aseesimeest, kes abistavad presidenti tema esindamisel ja tema töö korraldamises. Aseesimehi võib nimetada ka Euroopa Teadusnõukogu asepresidentideks.

Kolm aseesimeest saavad toetust, et tagada neile kohalik haldusabi enda kohalikes instituutides.

1.2. Spetsiaalne rakendusstruktuur

Spetsiaalne rakendusstruktuur vastutab kõigi administratiivsete ülesannete ja programmi elluviimise aspektide eest, nagu on sätestatud tööprogrammis. Struktuur rakendab eelkõige hindamismenetlusi, eksperdihindamist ja valikumenetlust teadusliku nõukogu kehtestatud põhimõtete järgi ning tagab toetuste rahalise ja teadusliku haldamise.

Spetsiaalne rakendusstruktuur toetab sõltumatut teadusnõukogu kõigi selle eespool sätestatud ülesannete elluviimisel, annab juurdepääsu oma käsutuses olevatele vajalikele dokumentidele ja andmetele ning teavitab sõltumatut teadusnõukogu oma tegevusest.

Selleks et tagada strateegia ja jooksvate küsimustega seotud tõhus koostöö spetsiaalse rakendusstruktuuriga, korraldavad sõltumatu teadusnõukogu juhtkond ja spetsiaalse rakendusstruktuuri direktor korrapäraseid koordineerimiskoosolekuid.

Euroopa Teadusnõukogu juhib selleks palgatud personal, sealhulgas olenevalt vajadusest ka liidu institutsioonide ametnikud, ja see tegeleb ainult tegelike haldusvajadustega, et tagada tõhusaks haldamiseks vajalik stabiilsus ja järjepidevus.

1.3. Komisjoni roll

Artiklites 6, 7 ja 8 sätestatud kohustuste täitmiseks teeb komisjon järgmist:

— tagab sõltumatu teadusnõukogu tegevuse järjepidevuse ja uuendamise ning toetab selle uute liikmete leidmise ülesannet täitvat alalist valimiskomiteed;

— tagab spetsiaalse rakendusstruktuuri tegevuse järjepidevuse ning ülesannete ja vastutuste delegeerimise sellele, võttes arvesse sõltumatu teadusnõukogu seisukohti;

— nimetab ametisse direktori ja kõrgemad ametnikud, võttes arvesse sõltumatu teadusnõukogu arvamust;

— tagab sõltumatu teadusnõukogu seisukohti arvesse võttes töökava, rakendusmetoodikat käsitlevate seisukohtade ja vajalike rakenduseeskirjade õigeaegse vastuvõtmise, nagu on sätestatud Euroopa Teadusnõukogu eeskirjades taotluse esitamiseks ja Euroopa Teadusnõukogu toetuslepingu näidises;

— teavitab programmikomiteed korrapäraselt Euroopa Teadusnõukogu meetmete rakendamisest ja konsulteerib selle komiteega .

2. TULEVASED JA KUJUNEMISJÄRGUS TEHNOLOOGIAD

Tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate valdkonna tegevuses täpsustatakse erinevad sekkumispõhimõtted alates täiesti avatud põhimõtetest kuni eri uurimisteemade, teadusringkondade ja rahastamise struktureerimise erinevate tasemeteni, lähtudes kolmest harust – algatused FET Open, FET Proactive ja FET Flagships .

2.1. Tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate avatud osa (FET Open): uudsete ideede edendamine

Laialdase hulga algusetapis olevate ja kõrge riskitasemega visionaarsete teaduslike koostööprojektide toetamine teaduse ja tehnoloogia valdkonnas on vajalik täiesti uute tulevaste teaduslikult põhjendatud teadmiste ja tehnoloogia aluste edukaks väljaselgitamiseks. Olles selgelt mittetemaatiline ja ettekirjutusteta, aitab see tegevus luua uusi ideid olenemata sellest, millal ja kust need tulevad, ning seda kõige laiemas uurimisteemade ja teadusharude valikus , ning aktiivselt stimuleerida loominguliselt ebakonventsionaalset mõtlemist . Selliste habraste ideede edendamine nõuab nobedat, riske toetavat ja äärmiselt valdkondadevahelist lähenemisviisi teadusuuringutele, mis läheb kaugemale rangelt tehnoloogilistest valdkondadest. Uute suure potentsiaaliga osalejate, nagu noored teadlased ja kõrgtehnoloogia valdkonnas tegutsevad VKEd, ligimeelitamine ning nende osalemise soodustamine teadustegevuses ja innovatsioonis on tähtis ka tulevaste teadus- ja tööstusjuhtide väljakujundamiseks.

2.2. Tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate proaktiivne osa (FET Proactive): kujunemisjärgus uurimisteemade ja teadusringkondade toetamine

Uudsed ideed ja uurimisteemad vajavad arendamist, mis tähendab töötamist uute teadusringkondade struktureerimise nimel ning muutusi toovate teadustöö teemade kujunemise ja arengu toetamist. Selle struktureeriva, kuid siiski uuriva lähenemisviisi põhieelised on uudsed ideed, mis ei ole veel küpsed kaasamiseks tööstuste teadustegevuse teekaartidesse, ning teadusringkondade loomine ja struktureerimine nende ümber. See on samm väikese arvu teadlaste koostööst edasi projektide klastriteni, millest igaühes käsitletakse ühe uurimisteema aspekte ning milles jagatakse omavahel tulemusi. Seda tehakse tihedas seoses ühiskonnaprobleeme ja tööstuse juhtpositsiooni käsitlevate teemadega.

2.3. Tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate juhtalgatuste osa (FET Flagships): suurte valdkondadevaheliste teaduse ja tehnoloogia probleemide lahendamine

Teadustöö algatused selles osas on teadus- ja tehnoloogiapõhised , suuremahulised ja valdkonnaülesed ning nende aluseks on visionaarne ühendav eesmärk. Need käsitlevad probleeme teaduse ja tehnoloogia valdkonnas, mis nõuavad koostööd eri valdkondade, teadusringkondade ja programmide vahel. Teaduse ja tehnoloogia edendamine peaks andma tugeva ja laiaulatusliku aluse tulevaseks innovatsiooniks ning majanduslikuks kasutuseks, samuti võimalikku suure mõjuga uudset kasu ühiskonnale. Nende algatuste kõikehõlmav iseloom ja suurus tähendab seda, et nende elluviimine on võimalik vaid ühiste, pikaajaliste ja pidevate jõupingutuste abil ▌.

Tegevust kolme tulevasi ja kujunemisjärgus tehnoloogiaid käsitleva haru raames täiendab ▌koostöövõrkude loomisega seotud ja teadusringkondadel põhinev tegevus viljaka ja kireva Euroopa aluse loomiseks teaduspõhisele uurimistööle tulevikutehnoloogia valdkonnas. Need tegevused toetavad tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate edasist arengut ja arutelu uue tehnoloogia tähenduse üle ning kiirendavad selle mõju.

2.4. Rakenduslikud eriaspektid

Tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate nõuandekogu , sealhulgas kõige mainekamad ja asjakohaste teadmistega teadlased ja insenerid, on sidusrühmade panus üldise teadus- ja tehnoloogiatöö strateegiasse, sh soovitus tööprogrammi määratluse kohta.

Tulevased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad on jätkuvalt teadus- ja tehnoloogiapõhised ning neid toetab kerge ja tõhus rakendusstruktuur. Kasutusele võetakse lihtsad haldusmenetlused, et säilitada teadustegevusest lähtuva tehnoloogilise innovatsiooni valdkonnas keskendumine tipptasemele, edendada algatusi ning kombineerida otsusetegemise kiirus ja paindlikkus vastutusega. Tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate teadusuuringute maastiku uurimiseks (nt portfellide analüüsimine ) ning teadusringkondade sidusrühmade kaasamiseks (nt konsultatsioonid ) kasutatakse kõige asjakohasemaid lähenemisviise. Eesmärk on pidev täiustamine ning edasiste võimaluste otsimine, et lihtsustada ja täiustada menetlusi kõnealuste põhimõtete järgimise tagamiseks. Programmi tasandil tehtavaid hinnanguid täiendatakse hinnangutega tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate valdkonnaga seotud tegevuse tõhususe ja mõju kohta.

Arvestades eesmärki tugevdada teaduspõhist uurimistööd tulevase tehnoloogia alal, on tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate valdkonna eesmärk viia kokku teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni valdkonnas osalejad, vajaduse korral kaasates kasutajaid nii avalikust kui ka erasektorist võimalikult suures ulatuses . Seepärast peab tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate valdkond mängima aktiivset ja katalüütilist rolli uute mõtlemisviiside, uute tavade ning uue koostöö soodustamise alal.

Tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate avatud osa (FET Open) võtab kokku tegevuse, mis on seotud täielikult alt üles suunatud paljulubavate uute ideede otsingutega. Selliste ideedega kaasnevat kõrget riski kompenseeritakse paljude selliste ideede uurimisega. Selle tegevuse põhiomadused on aja ja ressursside kasutuse tõhusus, madalad alternatiivkulud ettepaneku tegijate jaoks ning vaieldamatu avatus ebakonventsionaalsetele ja valdkondadevahelistele ideedele. Ettepanekute tegemise kergete ja kiirete pidevalt avatud kavade abil otsitakse kõrge riskiga paljulubavaid uurimisideid ning nende juurde kuuluvaid võimalusi uute ja suure potentsiaaliga innovatsiooniosaliste jaoks, nagu noored teadlased ja kõrgtehnoloogia valdkonnas tegutsevad VKEd. Tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate avatud osa tegevuste täiendamiseks võib juhtpositsiooni tööstuses ja ühiskonnaprobleeme käsitlevate osade alla kuuluva tegevusega soodustada teadmiste ja tehnoloogiate täiesti uut kasutust.

Tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate proaktiivse osa (FET Proactive) ▌tegevusega korraldatakse korrapäraselt konkursse mitme suure riskitaseme ja suure potentsiaaliga innovatiivse uurimisteema jaoks, mida rahastatakse tasemel, mis võimaldab valida mitu projekti. Neid projekte toetatakse teadusringkondade moodustamise meetmetega, mis tugevdavad selliseid tegevusi nagu ühisüritused ning uute õppekavade ja teadustegevuse teekaartide väljatöötamine. Uurimisteemade valimisel võetakse arvesse tipptaset teaduspõhises uurimistöös tulevaste tehnoloogialahenduste alal, kriitilise massi saavutamise potentsiaali ning mõju teadusele ja tehnoloogiale.

Kui tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiatega seotud ettevalmistavate projektide tulemused on olnud positiivsed, saaks ellu viia teatava arvu suuremahulisi suunatud juhtalgatusi (FET Flagships). Need peaksid põhinema avatud partnerlussuhetel, mis võimaldavad vabatahtlikult ühendada liidu, riikide ja erasektori panuseid nende tasakaalustatud juhtimisega, mis võimaldab programmide omanikel avaldada asjakohast mõju, ning neid rakendatakse väga iseseisvalt ja paindlikult, mis tagab selle, et suurprojekti puhul järgitakse põhjalikult teadustegevuse laialdaselt toetatud teekaarti. Juhtalgatustena rakendatavate teemade valimisel tuginetakse tipptaseme teadusandmetele ja tehnoloogiatele ning võetakse arvesse ühendavat eesmärki, võimalikku mõju, sidusrühmade ja vahendite integreerimist sidusa teadustegevuse teekaardi raames ning vajaduse korral toetust sidusrühmadelt ja riiklikelt/piirkondlikelt teadusprogrammidelt. Need tegevused viiakse läbi olemasolevaid rahastamisvahendeid kasutades.

3. MARIE SKŁODOWSKA -CURIE NIMELISED MEETMED

3.1. Uute oskuste edendamine teadlaste esmase tipptasemel koolitamise kaudu

Euroopa vajab tugevat ja loomingulist inimressursside baasi, mis on liikuv nii riigi- kui ka sektoriüleselt, millel on olemas õige kombinatsioon oskustest, et tagada innovatsioon ning muuta teadmised ja ideed toodeteks ja teenusteks, mis toovad nii majanduslikku kui ka sotsiaalset kasu.

See saavutatakse eelkõige suure osa karjääri alustavate teadlaste ja doktorikandidaatide kvaliteetse esmase koolitamise tipptaseme struktureerimise ja tõstmisega liikmesriikides ja assotsieerunud riikides , sealhulgas vajaduse korral kolmandate riikide osalusel . Andes karjääri alustavatele teadlastele mitmekesised oskused nii praeguste kui ka tulevaste probleemidega toimetulemiseks, antakse järgmise põlvkonna teadlastele paremad karjääritegemise väljavaated nii avalikus kui ka erasektoris, mis muudab ka teadlasekarjääri noorte jaoks atraktiivsemaks.

Meetmeid rakendatakse, toetades teadustöötajate koolitusprogramme, mis on valitud liidu tasandil konkursi korras ning mida viiakse ellu koostöös ülikoolide, teadusinstituutide, teadustaristute, ettevõtete, VKEde ja teiste sotsiaal-majanduslike osalejatega nii erinevatest Euroopa riikidest kui ka mujalt maailmast. Samuti toetatakse üksikinstitutsioone, kes suudavad tagada sama arendava keskkonna. Erinevate vajaduste rahuldamiseks on vaja tagada paindlikkus eesmärkide elluviimisel. Tavaliselt on eduka partnerluse vorm teadustöötajate koolitusvõrgustikud , mis võivad pakkuda selliseid innovatiivseid koolitusviise nagu ühised või mitmekordsed doktorikraadid, või tööstusvaldkonna doktoriõpe; üksikinstitutsioonid tegelevad tavaliselt aga uuenduslike doktoriprogrammidega. Tööstusdoktorantuur on oluline element, edendamaks teadlaste innovatiivset vaimu ning loomaks tihedamaid sidemeid tööstuse ja akadeemiliste ringkondade vahel. Sel puhul on ette nähtud kõikidest riikidest pärit parimate karjääri alustavate teadlaste toetamine, et võimaldada nende liitumist kõnealuste tipptaseme programmidega , mis võivad muu hulgas hõlmata juhendamist teadmiste ja kogemuste edasiandmiseks .

Nendes koolitusprogrammides käsitletakse peamiste teadustöö pädevuste arendamist ja laiendamist, andes samal ajal loomingulistele teadlastele väljavaated tegutsemiseks ettevõtluses ning uuenduslikud oskused, mis vastavad tööturu tulevastele vajadustele. Programmid pakuvad ka koolitust ülekantavate pädevuste alal, nagu meeskonnatöö, riskide võtmine, projektijuhtimine, standardimine, ettevõtlus, eetika, intellektuaalomandi õigused, teabevahetus ja mõju ühiskonnale, mis on vajalikud innovatsiooni loomiseks, arendamiseks, müügikõlblikuks muutmiseks ning levitamiseks.

3.2. Tipptaseme edendamine piiriülese ja valdkondadevahelise liikuvuse kaudu

Euroopa peab olema atraktiivne nii Euroopa kui ka muu maailma parimate teadlaste jaoks. Peamiselt saavutatakse see, toetades atraktiivseid karjääritegemise võimalusi kogenud teadlaste jaoks nii avalikus kui ka erasektoris ning edendades neid liikuma riikide, sektorite ja teadusharude vahel, et täiendada nende loomingulist ja uuenduslikku potentsiaali.

Rahastamine on tagatud olenemata rahvusest parimatele või kõige paljulubavamatele kogenud teadlastele, kes tahavad arendada oma oskusi riikideülese või rahvusvahelise liikuvuse kaudu. Toetust saab anda kõikidel karjääri etappidel, kaasa arvatud kõige noorematele teadlastele, kes on alles doktorikraadi või samaväärsed kogemused omandanud. Neid teadlasi rahastatakse tingimusel, et nad liiguvad ühest riigist teise, et laiendada või süvendada oma pädevusi enda valitud ülikoolides, teadusinstituutides, teadustaristutes, ettevõtetes, VKEdes või muude sotsiaal-majanduslike osalejate (näiteks kodanikuühiskonna organisatsioonid) juures ning et nad töötavad teadus- ja innovatsiooniprojektidega, mis vastavad nende isiklikele vajadustele ja huvidele. Neid innustatakse liikuma avalikust sektorist erasektorisse või vastupidi, mida toetatakse ajutiste lähetuste kaudu. See peaks edendama innovatsiooni erasektoris ning valdkondadevahelist liikuvust. Samuti toetatakse osalise koormusega töötamise võimalusi, mis võimaldavad kombineerida tööd nii avalikus kui ka erasektoris, et täiustada teadmiste edasiandmist sektorite vahel ning innustada alustavate ettevõtete loomist. Sellised kohandatud teadustöö tegemise võimalused aitavad paljulubavatel teadlastel saada täiesti sõltumatuteks ning võimaldavad neil teha karjäärivalikuid nii avalikus kui ka erasektoris.

Teadlaste olemasoleva potentsiaali täieliku ärakasutamise eesmärgil toetatakse ▌võimalusi õppida ja omandada uusi teadmisi kolmanda riigi kõrgetasemelises uurimisasutuses, taasalustada teadlaskarjääri pärast uurimistöölt eemalolekut ning nende teadlaste (taas)integreerumist, kes asuvad pärast riikidevahelise/rahvusvahelise liikuvuse kogemuse saamist tegema pikemaajalisi teadusuuringuid Euroopas, sealhulgas oma päritoluriigis .

3.3. Innovatsiooni stimuleerimine teadmiste vahetamise kaudu

Ühiskonnaprobleemid on muutumas üha globaalsemaks ja piiriülesemaks ning nende edukaks lahendamiseks on järjest rohkem vaja teha valdkondadevahelist koostööd. Seepärast on väga oluline jagada teadmisi ja ideid alates teadustegevusest kuni turuni (ja vastupidi) ning selle saavutamine on võimalik ainult inimestevaheliste sidemete loomise teel. Seda edendatakse kõrge kvalifikatsiooniga teadlaste ja innovatsioonitöötajate paindlike vahetuste toetamisega sektorite, riikide ja valdkondade vahel.

Euroopa rahaliste vahenditega toetatakse ▌teadlaste ja innovatsioonitöötajate vahetusi Euroopa ülikoolide, teadusinstituutide, teadustaristute, ettevõtete, VKEde ja muude sotsiaal-majanduslike osalejate partnerluse ning samuti Euroopa ja kolmandate riikide partnerluse raames, et tugevdada rahvusvahelist koostööd. Õigus osaleda on teadlastel ja innovatsioonitöötajatel kõikidelt karjääritasemetelt alates kõige noorematest (alles doktorikraadi omandanud) kuni kõige vanemateni (juhatus) ning samuti haldus- ja tehnilisel personalil.

3.4. Struktuurilise mõju suurendamine tegevuse kaasrahastamise kaudu

Piirkondlike, riiklike või rahvusvaheliste programmide soodustamine, et edendada tipptaset ning levitada Marie Skłodowska- Curie nimeliste meetmete parimaid tavasid üleeuroopaliste liikuvusvõimalustega teadlaste koolituse, karjääri arendamise ja töötajate vahetamise võimaluste kaudu, suurendab Marie Skłodowska- Curie nimeliste meetmete numbrilist ja struktuurilist mõju. Samuti täiendab see kõikide Euroopa tippkeskuste atraktiivsust.

Selle saavutamiseks kaasrahastatakse uusi või olemasolevaid piirkondlikke, riiklikke, era- ja rahvusvahelisi programme, et luua ja pakkuda võimalusi rahvusvahelise, sektorivahelise ja valdkondadevahelise teadustöötajate koolituse jaoks ning samuti võimaldada piiriülest ja sektoriülest liikuvust teadlastele ning innovatsioonitöötajatele kõikidel karjäärietappidel.

See võimaldab kasutada ära sünergiaid liidu ning piirkondlikul ja riiklikul tasandil võetavate meetmete vahel, kõrvaldades eesmärkide, hindamismeetodite ja teadlaste töötingimuste killustatuse. Tegevuse kaasrahastamise raames edendatakse olulisel määral töölepingute kasutamist.

3.5. Konkreetsed poliitilised ja tugimeetmed

Eesmärkide tõhusaks saavutamiseks on edusammude jälgimine äärmiselt tähtis. Programm toetab näitajate väljatöötamist ja teadlaste liikuvuse, oskuste , karjääri ja soolise võrdõiguslikkusega seotud andmete analüüsimist, eesmärgiga tuvastada puudused ja takistused Marie Skłodowska- Curie nimelistes meetmetes ning suurendada veelgi enam nende meetmete mõju. Nende meetmete rakendamisel püütakse saavutada sünergia ning tihe kooskõla teadlasi, nende tööandjaid ja rahastajaid puudutavate erieesmärgi „Euroopa muutuvas maailmas: kaasav, innovatiivne ja turvaline ühiskond “ raames elluviidavate poliitiliste tugimeetmetega . Rahastatakse konkreetseid meetmeid, et toetada algatusi teadlikkuse suurendamiseks teaduskarjääri tähtsusest , hõlmates ka tagasipöördumise ja taasintegreerimise aspektid, ning et levitada Marie Skłodowska- Curie nimeliste meetmetega toetatud tööst tulenevaid teadusuuringute ja innovatsiooni tulemusi.

Marie Skłodowska- Curie nimeliste meetmete mõju edasiseks suurendamiseks täiendatakse Marie Skłodowska- Curie programmis osalevate (praeguste ja varasemate) teadlaste vahelisi võrgustikke vilistlastele suunatud teenuste strateegia abil. Need teenused hõlmavad muu hulgas nii teadlastevahelise foorumi toetamist kontaktide loomiseks ning teabe vahetamiseks, mis annab võimalusi koostöö- ja töövõimalustega tutvumiseks, kui ka ühisürituste korraldamist ja liikmete kaasamist teavitustegevuses Marie Skłodowska- Curie nimeliste meetmete ja Euroopa teadusruumi saadikutena.

3.6. Rakenduslikud eriaspektid

Marie Skłodowska- Curie nimelised meetmed on avatud koolitus- ja karjääriarendustegevusele kõigis asutamislepinguga hõlmatud teadustegevuse ja innovatsiooni valdkondades alates alusuuringutest kuni turustamise ja innovatsiooniteenusteni. Taotlejad valivad uurimis- ja innovatsioonivaldkonnad ning samuti sektorid ise.

Selleks et saada kasu ülemaailmsest teadmistebaasist, on Marie Skłodowska- Curie nimelised meetmed avatud kõikide riikide, kaasa arvatud kolmandate riikide teadlastele ja innovatsioonitöötajatele, samuti ülikoolidele, teadusinstituutidele, teadustaristutele, ettevõtetele ning muudele sotsiaal-majanduslikele osalejatele vastavalt määruses (EL) nr XX/2012 (Osalemiseeskirjad) kindlaksmääratud tingimustele.

Iga eespool nimetatud tegevuse puhul pööratakse tähelepanu sellele, et innustatakse ettevõtete, eeskätt VKEde, kuid samuti teiste sotsiaal-majanduslike osalejate tugevat osalemist, et tagada Marie Skłodowska- Curie nimeliste meetmete edukas rakendamine ja mõju. Kõikide Marie Skłodowska- Curie nimeliste meetmetega edendatakse kõrgharidus- ja teadusasutuste ning avaliku ja erasektori pikaajalist koostööd, milles võetakse arvesse intellektuaalomandi õiguste kaitsmist.

Marie Skłodowska-Curie nimelisi meetmeid arendatakse tihedas koostoimes teiste nimetatud poliitikaeesmärke toetavate programmidega, sealhulgas programmiga „Erasmus kõigile“ ning Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi teadmis- ja innovaatikakogukondadega.

Kui peaks tekkima konkreetne vajadus, jäetakse alles võimalus keskenduda programmis teatavale tegevusele, mis on seotud konkreetsete ühiskonnaprobleemide, teadus- ja innovatsiooniinstituutide tüüpidega või geograafilise asukohaga, et reageerida Euroopa muutuvatele vajadustele oskuste, teadustöötajate koolituse, karjääriarenduse ja teadmiste jagamise osas.

Kõigi talendiallikate avamiseks on olemas üldmeetmed, et saada üle võimalikest moonutustest seoses juurdepääsuga toetustele, näiteks edendades võrdseid võimalusi nii mees- kui ka naissoost teadlastele kõikides Marie Skłodowska- Curie nimelistes meetmetes ning jälgides osalejate soolist jaotust. Lisaks sellele aitavad Marie Skłodowska- Curie nimelised meetmed kindlustada teadlastele stabiilsemad karjäärivõimalused ning selle, et neil oleks olenevalt nende perestruktuurist võimalik saavutada tasakaal töö- ja pereelu vahel ning jätkata pärast tööpausi hõlpsamini teadlasekarjääri. Kõigil rahalist toetust saavatel osalistel soovitatakse toetada ja rakendada Euroopa teadlaste harta ning teadlaste töölevõtmise juhendi põhimõtteid, mis edendavad avatud töölevõtmist ning ahvatlevaid töötingimusi.

Levitamise ja avalikkuse kaasamise suurendamiseks võib Marie Skłodowska- Curie nimeliste meetmete kasutajatelt nõuda sobiva tegevuse kavandamist üldsuse teavitamiseks. Seda kava hinnatakse hindamisprotsessi käigus ning samuti projekti järelmeetmete käigus.

4. TEADUSTARISTUD

Tegevuse eesmärk on arendada tipptasemel Euroopa teadustaristuid aastaks 2020 ja pärast seda, edendada nende innovatsioonipotentsiaali ja inimkapitali ning tugevdada Euroopa poliitikat. Tuleb tagada kooskõlastatus ühtekuuluvuse rahastamiseks ette nähtud rahastamisallikatega, et luua sünergiad ning sidus lähenemisviis teadustaristu arendamiseks. Soodustatakse koostoimet Marie Skłodowska-Curie nimeliste meetmetega.

4.1. Euroopa teadustaristute arendamine aastaks 2020 ja pärast seda

4.1.1. Maailmatasemel teadustaristute arendamine ▌

Eesmärk on hõlbustada ja toetada Euroopa teadustaristute strateegiafoorumi (ESFRI) poolt kindlaks tehtud teadustaristute ning muude maailmatasemel teadustaristute ettevalmistamist, rakendamist, pikaajalist jätkusuutlikkust ja tõhusat toimimist , mis aitab Euroopal lahendada suuri probleeme nii teaduses, tööstuses kui ka ühiskonnas. Selle eesmärgi all käsitletakse konkreetselt selliseid taristuid, mille juhtimist kavatsetakse paika panna, pannakse paika või mille juhtimine on paika pandud, võttes aluseks näiteks Euroopa teadustaristu konsortsiumi (ERIC) või mõne samaväärse struktuuri Euroopa või rahvusvahelisel tasandil.

Liidu rahastamine aitab olenevalt vajadusest kaasa järgmisele:

(a) tulevaste taristute ettevalmistav etapp (nt üksikasjalikud ehitusprojektid, õiguslikud meetmed, mitmeaastased kavad , tööstussektori varajane kaasamine );

(b) rakendamise etapp (nt teadus- ja arendustegevus ning tehnilised tööd koostöös tööstuse ja kasutajatega, piirkondlike partnerite rajatiste arendamine (3) eesmärgiga tagada Euroopa teadusruumi tasakaalustatud areng) ja/või

(c) käitamisetapp (nt juurdepääs, andmetöötlus, teavitustegevus, koolitused ja rahvusvaheline koostöö).

Selle tegevusega toetatakse ka uute teadustaristute projekteerimisuuringuid alt üles lähenemisviisi kasutades.

4.1.2. ▌Euroopale huvipakkuvate olemasolevate riiklike ja piirkondlike teadustaristute integreerimine ja kättesaadavaks tegemine

Eesmärk on teha tähtsaimad riiklikud ja piirkondlikud teadustaristud , kui see on asjakohane, kättesaadavaks kõikidele Euroopa teadlastele nii akadeemilisest kui ka tööstusringkonnast ning tagada nende optimaalne kasutus ja ühine arendamine.

Liit toetab võrgustikke ja klastreid , mis ühendavad ja integreerivad Euroopa tasandil tähtsaimad riiklikud teadustaristud. Eraldatakse rahalised vahendid, et toetada eeskätt riikidevahelise ja virtuaalse juurdepääsu andmist teadlastele ning ühtlustada ja täiustada taristute teenuseid. ▌

4.1.3. IKT-le toetuva e-taristu arendamine, kasutuselevõtmine ja käitamine (4)

Eesmärk on saavutada 2020. aastaks maailma juhtiv suutlikkus koostöövõrkude loomise, andmetöötluse ja teadusandmete osas ühtses ja avatud Euroopa ruumis teadusuuringute jaoks internetis, kus teadlased saavad kasutada tipptasemel kõikjale jõudvaid ja töökindlaid koostöövõrkude loomise ja andmetöötluse teenuseid ning kus neile on tagatud katkematu ja avatud juurdepääs e-teaduse keskkondadele ja ülemaailmsetele andmeressurssidele.

Selle eesmärgi saavutamiseks toetatakse ülemaailmseid teadusuuringute ja haridusvõrgustikke, mis pakuvad tellitavaid täiustatud, standarditud ja laiendamiskõlblikke valdkondadevahelisi teenuseid; võrgu- ja pilvandmetöötluse taristut, mis tagab peaaegu piiramatu arvutus- ja andmetöötlusvõimsuse; üliarvutite rajatiste ökosüsteemi, mis areneb eksatasandini; tarkvara- ja teenuste taristut, näiteks simulatsioonideks ja visualiseerimiseks; reaalajas kasutatavaid koostöövahendeid ning koostalitlevat, avatud ja usaldusväärset teadusandmete taristut.

4.2. Teadustaristute ja nende inimressursside innovatsioonipotentsiaali edendamine

4.2.1. Teadustaristute innovatsioonipotentsiaali kasutamine

Eesmärk on stimuleerida innovatsiooni nii taristutes kui ka tööstuses, nagu tarnivas ja tarbivas tööstuses.

Selle eesmärgi saavutamiseks antakse toetust järgmisele/järgmisel eesmärgil:

(a) teadus- ja arendustegevusega seotud partnerlusele tööstusega, et arendada liidu suutlikkust ja tööstuslikku varustatust kõrgtehnoloogilistes valdkondades, nagu teaduslikud instrumendid või IKT;

(b) teadustaristus osalejate kommertskasutusele eelnevatele hangetele, et edendada innovatsiooni ning võtta tipptasemel tehnoloogialahendusi varakult kasutusele või neid välja töötada ;

(c) selleks et stimuleerida teadustaristute kasutust tööstuses, nt katserajatised või teadmistepõhised keskused; ning

(d) selleks et edendada teadustaristute integreerimist kohalikesse, piirkondlikesse ja ülemaailmsetesse innovatsiooni ökosüsteemidesse.

Liidu meetmed mõjutavad ka teadustaristute, eelkõige e-taristute kasutust avalike teenuste, sotsiaalse innovatsiooni, kultuuri- ja hariduse ning koolituse valdkonnas .

4.2.2. Teadustaristute inimkapitali tugevdamine

Teadustaristute komplekssuse tõttu ja nende täie potentsiaali kasutamiseks vajavad nende haldajad, insenerid ja tehnikud ning samuti nende kasutajad asjakohaseid oskusi.

Liidu rahastamisega toetatakse kogu Euroopale huvi pakkuvate teadustaristute haldamise ja käitamisega seotud töötajate koolitamist, töötajate ning parimate tavade vahetust rajatiste vahel ning tagatakse piisavate inimressursside olemasolu tähtsamates valdkondades, kaasa arvatud spetsiaalsete õppekavade loomine. Soodustatakse koostoimet Marie Skłodowska-Curie nimeliste meetmetega.

4.3. Euroopa teadustaristut käsitleva poliitika ja rahvusvahelise koostöö tugevdamine

4.3.1. Euroopa teadustaristut käsitleva poliitika tugevdamine

Eesmärk on kasutada riiklike ja liidu algatuste vahelisi sünergiaid, luues partnerlusi asjaomaste poliitikakujundajate, rahastamisasutuste või nõuanderühmade vahel (nt ESFRI, e-taristute analüüsirühm (e-IRG), EIROforumi organisatsioonid, riigiasutused), et arendada vastastikust täiendavust ja koostoimet teadustaristu ning liidu ülejäänud poliitika (regionaal-, ühtekuuluvus-, tööstus-, tervise-, keskkonna-, tööhõive- või arengupoliitika) rakendamisega seotud tegevuse vahel ning tagada liidu erinevate rahastamisvahendite kooskõla. Liidu meetmetega toetatakse ka teadustaristu vaatlemist, seiret ja hindamist liidu tasandil ning samuti asjaomaseid poliitikauuringuid ja teabevahetusmeetmeid.

Raamprogrammiga Horisont 2020 hõlbustatakse liikmesriikide jõupingutusi teadusrajatiste optimeerimiseks, toetades ajakohastatud andmeid sisaldavat kogu ELi hõlmavat andmebaasi, mis sisaldab teavet kõigile kättesaadavate Euroopa teadustaristute kohta.

4.3.2. Strateegilise rahvusvahelise koostöö hõlbustamine

Eesmärk on aidata arendada ülemaailmseid teadustaristuid, st teadustaristuid, mis nõuavad rahastamist ja kokkuleppeid ülemaailmsel tasandil. Eesmärk on hõlbustada Euroopa teadustaristu koostoimet samasuguse teadustaristuga väljaspool Euroopat, tagada nende koostalitlusvõime ja ulatus ülemaailmsel tasandil ning sõlmida rahvusvahelisi kokkuleppeid taristu vastastikuse kasutamise, avatuse või kaasrahastamise jaoks. Sel puhul võetakse asjakohaselt arvesse töörühma „Carnegie Group of Senior Officials on Global Research Infrastructures“ soovitusi. Tähelepanu pööratakse ka sellele, et tagada piisav liidu osalemine kooskõlastamisel selliste rahvusvaheliste organitega nagu ÜRO või OECD.

4.4. Rakenduslikud eriaspektid

Rakendamise ajal konsulteeritakse sõltumatute eksperdirühmadega ning samuti sidusrühmadega ja nõuandeasutustega, nagu ESFRI ja e-IRG.

Rakendamisel kasutatakse kolmeharulist lähenemisviisi: alt üles lähenemisviis, kus projektide täpne sisu ja partnerlus ei ole teada; suunatud lähenemisviis, kus asjaomased konkreetsed teadustaristud ja/või teadusringkonnad on selgelt määratletud; ja nimetatud kasusaajate lähenemisviis, kui toetatakse näiteks taristu käitajat või käitajate konsortsiumi tegevuskulude suhtes.

Punktides 4.2 ja 4.3 kirjeldatud tegevuse eesmärke püütakse saavutada suunatud meetmetega, samuti vajaduse korral punkti 4.1 kohaselt arendatud meetmete raames.

II OSA

JUHTPOSITSIOON TÖÖSTUSES

1. JUHTPOSITSIOON PROGRESSI VÕIMALDAVA JA TÖÖSTUSLIKU TEHNOLOOGIA VALLAS

Üldised märkused

Progressi võimaldava tehnoloogia tundmaõppimine , integreerimine ja kasutuselevõtt Euroopa tööstuses on määrav tegur Euroopa tootlikkuse ja innovatsioonivõime suurendamisel ning tagab, et Euroopal on arenenud, jätkusuutlik ja konkurentsivõimeline majandus, selle kõrgtehnoloogiat kasutavad sektorid on maailmas esikohal ja ühiskondlikele probleemidele suudetakse leida tulemuslikke ja jätkusuutlikke lahendusi , võttes muu hulgas arvesse kasutajate vajadusi . Rahastamise lahutamatu osana kombineeritakse innovatsiooni teadus- ja arendustegevusega.

Integreeritud lähenemisviis progressi võimaldavale tehnoloogiale Progressi võimaldava ja tööstustehnoloogia juhtpositsiooni tähtis komponent on progressi võimaldav tehnoloogia, mis on määratletud kui mikro- ja nanoelektroonika, fotoonika, nanotehnoloogia, biotehnoloogia, kõrgtehnoloogilised materjalid ja tootmissüsteemid ▌. Paljud uuenduslikud tooted sisaldavad endas korraga mitut sellist tehnoloogiat kas eraldiseisvate või integreeritud osadena. Iga nimetatud tehnoloogia pakub küll tehnoloogilist innovatsiooni, kuid progressi võimaldavate tehnoloogiate (KETs) ja muude tööstusarengut soodustavate tehnoloogiate ja nende kombinatsioonide arvukatest vastasmõjudest tuleneva koondunud kasu tulemusena võib toimuda ka tehnoloogiline hüpe. Valdkonnaüleste progressi võimaldavate tehnoloogiate kasutuselevõtt suurendab toodete konkurentsivõimet ja mõju ning soodustab majanduskasvu ja tööhõivet ning pakub uusi võimalusi ühiskonnaprobleemide lahendamiseks . Seega kasutatakse ära nende tehnoloogiate mitmesuguseid vastasmõjusid. Ulatuslikumate , mitmesugustes keskkondades ja tingimustes rakendatavate katse- ja näidisprojektide jaoks pakutakse spetsiaalset toetust. See hõlmab progressi võimaldavat tehnoloogiat ja progressi võimaldava tehnoloogiaga seotud valdkonnaülest tegevust (multi KETs) , mis koondab ja integreerib paljusid üksikuid tehnoloogialahendusi, mille tulemuseks on tehnoloogia katsetamine tööstuskeskkonnas, et saada täielik ja kvalifitseeritud süsteem, mis on valmis või peaaegu valmis sisenema turule. Eelduseks on tugev erasektori osalus selles tegevuses ja demonstreerimine, kuidas projektitulemused lisavad ELi jaoks turuväärtust, mistõttu võib rakendamine toimuda avaliku ja erasektori partnerluste kujul . Selleks töötatakse raamprogrammi Horisont 2020 rakendamisstruktuuri abil välja progressi võimaldava tehnoloogiaga seotud valdkonnaülese tegevuse ühine tööprogramm. Turuvajadusi ja ühiskonnaprobleemide lahendamisest tulenevaid vajadusi arvesse võttes on programmi eesmärk töötada välja progressi võimaldavate tehnoloogiate ja progressi võimaldava tehnoloogiaga seotud valdkonnaülese tegevuse üldised koostisosad rakendamiseks eri valdkondades, sealhulgas ühiskonnaprobleemide lahendamiseks. Lisaks taotletakse vajaduse korral progressi võimaldava tehnoloogiaga seotud tegevuse ja ühtekuuluvuspoliitika raamistiku alusel toimuva tegevuse vahelist koostoimet arukale spetsialiseerumisele suunatud riiklike ja piirkondlike teadusuuringute- ja innovatsioonistrateegiate kontekstis ning samuti koostoimet Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) ja Euroopa Investeerimispanga (EIB) tegevusega ning vajaduse korral liikmesriikide meetmetega ühise kavandamise algatuste raames.

Rakenduslikud eriaspektid

Innovatsioonitegevus hõlmab üksikute tehnoloogialahenduste integratsiooni, uuenduslike toodete , süsteemide, protsesside ja teenuste valmistamise ning tarnimise suutlikkuse tutvustamist, kasutaja- ja kliendikatseid, et tõestada teostatavust ja lisandväärtust ning ulatuslikke esitlusi, et hõlbustada uurimistulemuste turule viimist. Piisavat tähelepanu pööratakse väikestele ja keskmise suurusega projektidele. Lisaks ergutatakse selle osa kohaste meetmete rakendamisega väikeste ja keskmiste teadustöömeeskondade osalemist, mis aitab kaasa ka VKEde aktiivsemale osalemisele.

Integreeritakse mitmesuguseid üksiktehnoloogiaid, mille tulemuseks on tehnoloogia valideerimine tööstuskeskkonnas, et saada täielik ja kvalifitseeritud süsteem, mis on valmis turustamiseks. Eelduseks on tugev erasektori osalus selles tegevuses, sealhulgas avaliku ja erasektori partnerlused .

Nõudlusega seotud meetmed täiendavad teadusuuringute ja innovatsiooni alaste algatuste tehnoloogilist tõuget. Need hõlmavad innovatsiooniga seotud riigihangete parimat kasutust, asjakohaste tehniliste standardite väljatöötamist ning tehnikaalast tegevust, mis toetab standardimist ja reguleerimist , erasektori nõudlust ning kasutajate kaasamist innovatsioonisõbralikumate turgude loomisesse.

Eelkõige nano- ja biotehnoloogia puhul on sidusrühmade ja üldsuse kaasamise eesmärk suurendada teadlikkust kasulikkusest ja riskidest. Kõnealuse tehnoloogia kasutusele võtmisel tegeletakse süsteemselt ohutuse hindamise ja üldiste riskide juhtimisega. Vajaduse korral aitavad sotsiaal- ja humanitaarteadused arvesse võtta kasutajate vajadusi ja eelistusi ning tagada ühiskonna kaasamine ja tarbijate teadlikud valikud.

Tegevus, mida käesoleva osa alusel toetatakse, täiendab progressi võimaldava tehnoloogiaga seotud teadusuuringute ja innovatsiooni toetamist, mida võivad ühtekuuluvuspoliitika fondide raames pakkuda riiklikud ja piirkondlikud ametiasutused aruka spetsialiseerumise strateegiate raames.

Selle programmiga toetatakse meetmete rahastamise osana ka tehnosiirde alast tegevust nii riiklikul kui ka piirkondlikul tasandil, sealhulgas rahvusvaheliste ja piirkondlike innovatsiooniklastrite väljaarendamist, et soodustada tõhusamaid sidemeid ülikoolide ja tööstusettevõtete vahel.

Vastastikust huvi ja kasu pakkuvates valdkondades tegeletakse koos juhtivate partnerriikidega strateegiliste rahvusvahelise koostöö algatustega. Erilisena, kuid mitte ainsana on progressi võimaldava ja tööstustehnoloogia vallas tähelepanu all:

— juurdepääs maailma juhtivale teaduslikule ja tehnoloogilisele oskusteabele;

— ülemaailmsete standardite väljatöötamine;

— tööstusliku kasutamise , teadus- ja arendustegevuse koostöö ja kauplemistingimuste kitsaskohtade kõrvaldamine ;

— nano- ja biotehnoloogial põhinevate toodete ohutus ja nende kasutamise pikaajaline mõju ;

— materjalide ja meetodite väljatöötamine, et vähendada energia- ja ressursitarbimist;

— tööstuse juhitud rahvusvahelised koostööalgatused tootjate vahel ning

— süsteemide koostalitlusvõime.

1.1. Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT)

Paljude tegevuste sihiks on IKT tööstusliku ja tehnoloogilise juhtpositsiooniga seotud väljakutsed kogu väärtusahelas ning need hõlmavad üldisi IKT uuringute ja innovatsiooni kavasid, sealhulgas eelkõige järgmist.

1.1.1. Komponentide ja süsteemide uus põlvkond: arenenud ▌integreeritud ning energia- ja ressursitõhusate komponentide ja süsteemide projekteerimine;

Eesmärk on säilitada ja tugevdada Euroopa juhtpositsiooni tehnoloogias, mis on seotud arenenud , integreeritud ning kindlate energia- ja ressursitõhusate komponentide ja -süsteemidega. See hõlmab ka mikro-nano-biosüsteeme, orgaanilist elektroonikat, mastaapintegratsiooni, asjade interneti (IoT ehk Internet of Things) (5) alustehnoloogiat, sealhulgas platvorme, mis toetavad kõrgtehnoloogiliste teenuste tarnimist, sensoreid, arukaid integreeritud süsteeme, integreeritud ja hajussüsteeme, süsteemide süsteeme ja komplekssüsteemide tehnoloogiat.

1.1.2. Uue põlvkonna andmetöötlus: arenenud ja turvalised andmetöötlussüsteemid ja -tehnoloogiad , sealhulgas pilvandmetöötlus

Eesmärk on kasutada Euroopa vahendeid protsessori- ja süsteemiarhitektuuris, ühildamise ja andmete lokaliseerimise tehnoloogias, pilvandmetöötluses, paralleelandmetöötluses , modelleerimis- ja simulatsioonitarkvaras kõigi andmetöötluse turusegmentide jaoks , sealhulgas insenertehnilistes rakendustes (muu hulgas näiteks ebakindluse kvantifitseerimises, riskianalüüsis ja insenertehnilises otsustamises) .

1.1.3. Tuleviku internet: tarkvara, riistvara, taristu, tehnoloogia ja teenused

Eesmärk on tugevdada Euroopa tööstuse konkurentsivõimet uue põlvkonna interneti arendamisel, omandamisel ja kujundamisel. See peaks järk-järgult asendama ja paremuselt ületama praeguse veebi, püsi- ja mobiilivõrgud ja teenuste taristu ning võimaldama triljonite seadmete (asjade interneti) vastastikust sidumist paljude operaatorite ja domeenide vahel, muutes viisi, kuidas me suhtleme, teadmistele juurde pääseme ja neid kasutame. See hõlmab teadus- ja innovatsioonitegevust tulevaste võrkude, tarkvara, protsesside ja teenuste, küberjulgeoleku, privaatsuse , usaldusväärsuse ja usalduse, traadita (6) suhtluse ning kõigi optiliste võrkude, süüviva interaktiivse multimeedia ja ühendatud ettevõtte valdkonnas.

1.1.4. Infosisu tehnoloogia ja infohaldus: IKT digitaalse infosisu , kultuuri- ja loovtööstuse jaoks

Eesmärk on tugevdada Euroopa positsiooni individuaalsel ja ärilisel loovusel põhinevate toodete ja teenuste pakkujana. Seda tehakse, andes spetsialistidele ja kodanikele uued tööriistad, et luua, kasutada, säilitada ja taaskasutada igas vormis digitaalset infosisu mis tahes keeles ja sellele juurde pääseda ning kujundada, analüüsida ja visualiseerida suuri andmehulki (andmemahukad andmed) , sealhulgas seotud andmeid. See hõlmab uut tehnoloogiat kunsti, keele, õppe, suhtluse, digitaalse säilitamise, veebidisaini, infosisu kättesaadavuse, analüüsi ja meedia jaoks ning arukaid ja adaptiivseid infohaldussüsteeme, mis põhinevad kõrgetasemelisel andmete hankimisel, masinõppel, statistilisel analüüsil ja visuaalsel andmetöötlustehnoloogial.

1.1.5. Kõrgetasemelised liidesed ja robotid: robootika ja arukad ruumid

Eesmärk on tugevdada Euroopa teaduse ja tööstuse juhtpositsiooni tööstus- ja teenindusrobootika, kognitiivsete ja kommunikatiivsete süsteemide, kõrgetasemeliste liideste ja arukate ruumide ning tajumisvõimeliste masinate vallas, toetudes andmetöötluse ja võrkude tulemuslikkuse suurenemisele ja arengule suutlikkuses kavandada ja luua õppivaid , isekoostuvaid, kohanemis- ja reageerimisvõimelisi või inimese ja masina vahelist suhtlust optimeerivaid süsteeme. Vajaduse korral tuleks väljatöötatud süsteeme ja tehnika tasemega seotud arenguid reaalses keskkonnas valideerida.

1.1.6. Mikro- ja nanoelektroonika ja fotoonika : mikro- ja nanoelektroonika ning fotoonikaga seotud progressi võimaldavad tehnoloogiad, sealhulgas ka kvanttehnoloogiad

Eesmärk on kasutada ära Euroopa silmapaistvust nendes progressi võimaldavates tehnoloogiates ning toetada ja veelgi parandada selle tööstusharu konkurentsivõimet ja juhtpositsiooni turul. Samuti hõlmab tegevus projekteerimisega seotud teadus- ja innovatsioonitegevust, kõrgeltarenenud protsesse, tootmise katseliine, seotud tootmistehnoloogiat ja tutvustamistegevust, et valideerida tehnoloogilist arengut ja uuenduslikke ärimudeleid , ning samuti järgmise põlvkonna alustehnoloogiaid, mis kasutavad ära kvantfüüsika arengut .

Need kuus peamist tegevussuunda peaksid katma kõik vajadused , võttes arvesse Euroopa tööstuse konkurentsivõimet maailmas . Need peaksid hõlmama tööstuslikku juhtimist üldistes IKT-põhistes lahendustes, toodetes ja teenustes, mida on vaja peamiste ühiskonnaprobleemide lahendamiseks, ja ka IKT valdkonna kasutusele suunatud teadusuuringute ja innovatsiooni tegevuskavasid, mida toetatakse seoses vastava ühiskonnaprobleemiga. Pidades silmas üha kiirenevat tehnoloogia arengut kõigis eluvaldkondades, on oluline inimeste ja tehnoloogia vaheline seos, mis on osaks eespool nimetatud IKT valdkonna kasutusele suunatud teadusuuringutest. Kasutaja seisukohalt lähtuvad teadusuuringud aitavad kaasa konkurentsivõimeliste lahenduste väljatöötamisele.

Need kuus tegevussuunda hõlmavad ka IKTga seotud teadustöö taristuid, nagu eluslaborid ▌katseteks, ning taristuid progressi võimaldava alustehnoloogia jaoks ning selle integreerimiseks arenenud toodetesse ja uuenduslikesse arukatesse süsteemidesse (sh seadmed, vahendid, tugiteenused, puhasruumid ja juurdepääs tehastele prototüüpide loomiseks).

Seda tuleks rakendada viisil, mis tagab vastastikuse täiendavuse ja sidususe teadustaristuid käsitleva tööga, mida toetatakse tipptasemel teaduse samba raames.

Asjaomase tegevusega toetatakse süsteemide teadus- ja arendustegevust, austades täielikult füüsiliste isikute põhiõigusi ja -vabadusi ning eelkõige nende õigust eraelu puutumatusele.

1.2 . Nanotehnoloogia

1.2.1. Uue põlvkonna nanomaterjalide, nanoseadmete ja nanosüsteemide väljatöötamine

Nanoskaala nähtustega seotud teadmiste arendamine ja integreerimine eri teadusvaldkondade ristumiskohtades, mille eesmärk on jõuda põhjapanevate uute toodete ja süsteemideni , mis võimaldavad jätkusuutlikke lahendusi mitmesugustes sektorites.

1.2.2. Nanotehnoloogia ohutu ja jätkusuutliku väljatöötamise ja rakendamise tagamine

Teadusteabe arendamine selle kohta, kuidas nanotehnoloogia võib mõjutada tervist või keskkonda, et ohjata nanotehnoloogiat ennetavalt ja teaduspõhiselt, ning kontrollitud teaduslike vahendite , meetodite ja platvormide pakkumine ohu-, kokkupuute- ja riskihindamiseks ning ohjamiseks kogu nanomaterjalide ja nanosüsteemide olelustsükli jooksul , sealhulgas standardimisküsimused .

1.2.3. Nanotehnoloogia ühiskondliku mõõtme arendamine

Tegelemine inimeste ja füüsiliste vajadustega, mis on seotud nanotehnoloogia kasutamisega, ning keskendumine sellele, kuidas suunata nanotehnoloogia ühiskonnale ja keskkonnale kasu tooma , sealhulgas teabevahetusstrateegiatele ühiskonnas osalemise tagamiseks .

1.2.4. Nanomaterjalide, -komponentide ja -süsteemide tõhus ja jätkusuutlik süntees ning tootmine

Keskendumine uutele paindlikele, laiendamiskõlblikele ja korratavatele käitamisoperatsioonidele, uute ja olemasolevate protsesside arukale ühendamisele, sealhulgas tehnoloogia lähendamisele, näiteks nanobiotehnoloogia, samuti mastaapide suurendamisele, et võimaldada toodete suure täpsusastmega suuremahulist ja jätkusuutlikku tootmist , ning paindlikele ja mitmeotstarbelistele seadmetele, mis võimaldab teadmiste edukat ülekandmist tööstuslikku innovatsiooni.

1.2.5. Võimsust suurendavate tehnikalahenduste, mõõtmismeetodite ja varustuse väljatöötamine ja standardimine

Keskendumine aluseks olevale tehnoloogiale, mis toetab arengut ning ohutute ja keeruliste nanomaterjalide ja -süsteemide turuletoomist, sealhulgas nanometroloogia, nanotasandi aine iseloomustamisele ja sellega manipuleerimisele, modelleerimisele, arvutuslikule disainile ning kõrgetasemelisele projekteerimisele aatomi tasemel.

1.3. Kõrgtehnoloogilised materjalid

1.3.1. Valdkonnaülene ja progressi võimaldav materjalitehnoloogia

Nn tarkade materjalide, funktsionaalsete materjalide, rohkem teadmisi hõlmavate, uue funktsionaalsuse ja täiustatud omadustega multifunktsionaalsete materjalide (nagu isehoolduvad või bioühilduvad materjalid , isekoostuvad materjalid, uudsed magnetilised materjalid ja strukturaalsed materjalid) uurimine innovatsiooni nimel kõigis tööstussektorites, sealhulgas loomemajanduses, eriti kõrgväärtuslike turgude jaoks.

1.3.2. Materjalide väljatöötamine ja ümbertöötamine

Teadus- ja arendustegevus, et tagada tõhus , ohutu ja säästev areng ja mastaabisuurendus, et võimaldada tulevasi disainil põhinevaid tooteid tööstuslikult toota, eesmärgiga püüda saavutada Euroopas materjalide jäätmevaba haldamine, nt metalli-, keemia- või biotehnoloogiatööstuses, ning parandada arusaamist materjalide kahjustumise mehhanismidest (kulumine, korrosioon, mehaaniline töökindlus) .

1.3.3. Materjalikomponentide haldamine

Teadus- ja arendustegevus, mis hõlmab uusi ja innovatiivseid tehnikalahendusi materjalide, komponentide ja süsteemide jaoks, materjalikomponentide liitmist, ühendamist, eraldamist, koondamist, koondumist ning lahtiühendamist, ümberkujundamist ja lammutamist , ning olelusringi kulude ja keskkonnamõjude haldamine kõrgtehnoloogiliste materjalide tehnoloogia uudse kasutamise abil .

1.3.4. Materjalid säästva , ressursitõhusa ja vähese heitega tööstuse jaoks

Uute