Eriaruanne Komisjoni toetus 
noorte tegevuskavadele: 
ESFi vahendite 
ümbersuunamine 
õnnestus, ent tulemustele 
keskendumine on 
ebapiisavET 2015  nr 17
EUROOPA
KONTROLLIKODA
EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2015
Trükis ISBN 978-92-872-3520-6 ISSN 1831-0818 doi:10.2865/025379 QJ-AB-15-021-ET-C
PDF ISBN 978-92-872-3521-3 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/96865 QJ-AB-15-021-ET-N
EPUB ISBN 978-92-872-3569-5 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/502929 QJ-AB-15-021-ET-E
© Euroopa Liit, 2015
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Printed in Luxembourg
Komisjoni toetus 
noorte tegevuskavadele: 
ESFi vahendite 
ümbersuunamine 
õnnestus, ent tulemustele 
keskendumine on 
ebapiisav
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 
teisele lõigule)EriaruanneET 2015  nr 17
02
 Auditirühm
Kontrollikoja eriaruannetes esitatakse konkreetseid eelarvevaldkondi või juhtimisega seotud teemasid hõlmavate tule -
mus- ja vastavusauditite tulemused. Auditite valiku ja ülesehituse juures on kontrollikoja eesmärgiks maksimeerida nende 
mõju, võttes arvesse tulemuslikkuse ja vastavuse riske, konkreetse valdkonna tulude ja kulude suurust, tulevasi arengu -
suundi ning poliitilist ja avalikku huvi.
Kõnealuse tulemusauditi viis läbi struktuuripoliitika, transpordi ja energeetika kuluvaldkondade eest vastutav II auditi -
koda, mille eesistuja on kontrollikoja liige Henri Grethen. Auditit juhtis kontrollikoja liige Iliana Ivanova; teda toetasid 
kabinetiülem Tony Murphy, kabineti atašee Mihail Stefanov ja kabineti assistent Peter Borsos; üksuse juhataja Emmanuel 
Rauch, auditirühma juht Valeria Rota ning audiitorid Luis De La Fuente Layos, Zhivka Kalaydzhieva ja Anna Fiteni.
Vasakult paremale:  Z. Kalaydzhieva, M. Stefanov, E. Rauch, I. Ivanova, T. Murphy, L. De La Fuente Layos, P . Borsos.

03
 Sisukord
Punkt
 Mõisted
I–VI  Kokkuvõte
1–18  Sissejuhatus
1–4 ELi jõupingutused tööpuuduse vähendamiseks
5–7 ELi roll noorte tööhõive poliitikas
8–9 Noorte tegevusrühmad
10–15  Euroopa Sotsiaalfond: olukord enne aastatel 2012/2013 toimunud vahendite ümbersuunamist
16–18  Noorte tegevusrühmade algatuse tulemused vastavalt komisjoni aruannetes esitatule
19–22  Auditi ulatus ja lähenemisviis
23–77  Tähelepanekud
23–44  Hinnang komisjoni nõuandva rolli mõjususele
25–37  ESFi tulemuslikkust ja finantsaspekte puudutav olemasolev teave piiras noorte tegevusrühmade algatuse 
käigus komisjoni nõuandva rolli mõjusust
38–44  Komisjoni ettevalmistustöö tulemusel valmisid üldised riigipõhised andmed
45–67  Noorte tegevusrühmade algatuse tulem
46–50  Noorte tegevusrühmade kohtumiste põhjal tehti üldiseid ettepanekuid ESFi vahendite 
ümberkavandamiseks ja ümbersuunamiseks
51–57  Noorte tegevusrühmade töö tulemusel kavandati ja jagati ESFi vahendeid küll ümber, ent kogusummat on 
raske nimetada
58–61  Liikmesriikide poolt ESFi rakenduskavadesse pakutud muudatusi hinnates keskendus komisjon peamiselt 
eelarveaspektidele
62–67  Noorte tegevuskavad koostati erineva põhjalikkusega ning riiklikud reformikavad sisaldasid vähe viiteid 
noorte tegevusrühmadele
04 Sisukord
68–77  Komisjonipoolne järelevalve ja aruandlus noorte tegevusrühmade algatuse tulemuste üle
69–72  Komisjoni järelevalve noorte tegevusrühmade algatuse tulemuste üle põhines ESFi tavalisel 
järelevalvekorral
73–77  Puudused komisjonipoolses järelevalves noorte tegevusrühmade algatuse tulemuste üle
78–86  Järeldused ja soovitused
 Komisjoni vastused
05
 Mõisted
Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega : ELi eelarve täitmise meetod, mille raames rakendamisülesanded on 
delegeeritud liikmesriikidele, ent üldvastutus on siiski Euroopa Komisjonil1.
Euroopa 2020. aasta strateegia : Euroopa Liidu kümneaastane tööhõive ja majanduskasvu strateegia. Strateegia 
käivitati aastal 2010, et luua tingimused arukaks, jätkusuutlikuks ja kaasavaks majanduskasvuks.
Euroopa poolaasta : ELi majanduspoliitika juhendamise ja jälgimise aastase tsükli esimene osa. Igal Euroopa 
poolaastal analüüsib Euroopa Komisjon kõigi liikmesriikide maksu- ja struktuurireformide poliitikat, annab soovitusi 
ja jälgib nende elluviimist. Aastase tsükli teises osas ehk nn liikmesriikide poolaastal rakendavad liikmesriigid 
kokkulepitud põhimõtteid.
Euroopa Sotsiaalfond : Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) ülesanne on tugevdada Euroopa Liidu sisest majanduslikku ja 
sotsiaalset ühtekuuluvust, parandades tööhõivet ja töövõimalusi (peamiselt koolitusmeetmete kaudu), soodustades 
kõrget tööhõive taset ning suurema arvu ja paremate töökohtade loomist.
Euroopa tööhõivestrateegia : Euroopa tööhõivestrateegia võeti kasutusele Euroopa Liidu lepinguga 1992. aastal 
ning on alates sellest ajast olnud ELi tööhõivepoliitika üks nurgakivi. Tööhõivestrateegia peamine eesmärk on luua 
kogu ELis rohkem ja paremaid töökohti. Praegu moodustab strateegia osa Euroopa 2020. aasta strateegiast ja seda 
viiakse ellu Euroopa poolaasta raames.
Korraldusasutus : liikmesriigi määratud riiklik, piirkondlik või kohalik haldusasutus või avalik-õiguslik või eraõiguslik 
juriidiline isik, kelle ülesanne on rakenduskava juhtimine. Korraldusasutuse kohustuste hulka kuulub rahastavate 
projektide valimine, järelevalve projektide elluviimise üle ning komisjonile esitatav finants- ja tulemuste alane 
aruandlus.
Noortegarantii : noortegarantii loomist käsitlevas nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovituses vastu võetud 
noortegarantii eesmärk on tagada, et kõik kuni 25 aasta vanused noored saaksid kvaliteetse töökoha, õpingute 
jätkamise, õpipoisi- või praktikakoha pakkumise nelja kuu jooksul alates formaalharidussüsteemist lahkumisest 
või töötuks jäämisest. Noortegarantii on oluline struktuurireform, mille raames teevad institutsioonid tihedamat 
koostööd, et pakkuda noortele reaalseid tulemusi.
Näitaja : eesmärgile seatud mõõdetav sihtväärtus, mis annab kasulikku infot selle kohta, millisel määral eesmärk on 
saavutatud.
Prioriteetne suund : üks rakenduskava strateegia prioriteetidest, mis koosneb üksteisega seotud tegevustest ja 
millele on seatud konkreetsed mõõdetavad eesmärgid.
Programmitöö periood : mitmeaastane raamistik struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi kulutuste kavandamiseks 
ja rakendamiseks.
06 Mõisted
Rakenduskava : selles määratakse kindlaks liikmesriigi prioriteedid ja konkreetsed eesmärgid ning vahendite (ELi 
ja riigi avaliku ja erasektori kaasrahastamine) kasutamine projektide rahastamiseks teatud perioodi kestel (tavaliselt 
seitse aastat). Projektid peavad kaasa aitama teatud arvu eesmärkide saavutamisele, mis on kindlaks määratud 
rakenduskava prioriteetse suuna tasemel. Rakenduskava koostab liikmesriik ja komisjon peab selle heaks kiitma 
enne, kui ELi eelarvest saab makseid teha. Rakenduskava saab selle kehtimisajal muuta üksnes mõlema poole 
nõusolekul.
Riiklik reformikava : kõigi liikmesriikide esitatav iga-aastane dokument, milles kirjeldatakse riigi majanduskasvu 
ja töökohtade loomise alaseid põhimõtteid ja meetmeid eesmärgiga saavutada Euroopa 2020. aasta strateegias 
seatud sihtnäitajad. Riiklik reformikava esitatakse paralleelselt riigi stabiilsus- ja lähenemisprogrammiga, milles 
kajastatakse riigi järgneva kolme või nelja aasta eelarveplaane.
Sekkumine : avaliku sektori asutuste või muude organisatsioonide poolt rakendatavad mis tahes iseloomuga 
meetmed või tegevused (poliitika, programm, meede või projekt). Sekkumisi viiakse ellu tagastamatute toetuste, 
laenude, subsideeritud intressimäärade, tagatiste, oma- ja riskikapitaliinvesteeringute ning muud laadi rahastamise 
kaudu.
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid 
finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), artikkel 59.
07
 Kokkuvõte
I
Noorte töötus ei ole uus fenomen ja enamik liikmes -
riike on paljude aastate vältel seisnud silmitsi prob -
leemidega noorte tööturule integreerimisel, ning 
noorte tööpuuduse näitajad on üldiselt suuremad 
kui teistes vanusekategooriates. Finants- ja võlakriis 
süvendasid ELi noorte (15–24-aastased) pikaajalise 
tööpuuduse probleemi. Töötuse määr suurenes 2008. 
aasta 15%-lt seninägematult kõrgele (2013. aastal 
oli see 23% ja vähenes 2014. aastal veidi enam kui 
22%-ni).
II
Detsembris 2011 esitas komisjon „Noortele pakutavate 
võimaluste algatuse”, mis sisaldab noorte tööpuuduse 
vastu võitlemiseks võetavaid meetmeid. Algatus põhi -
neb komisjoni juhtalgatusel „Noorte liikuvus” ning 
Euroopa Sotsiaalfondi rahastatud meetmete elluviimi -
sest saadud kogemustel. Euroopa Ülemkogu 30. jaa -
nuari 2012. aasta mitteformaalsel kohtumisel tegi 
komisjon noortele pakutavate võimaluste algatuse 
raames liikmesriikidele ettepaneku töötada välja ja 
rakendada põhjalikud algatused, mille eesmärk oleks 
noorte tööhõive suurendamine, hariduse ja oskuste 
parandamine ning noorte tegevuskavade lisamine 
riiklikesse reformikavadesse.
III
Lisaks tegi komisjon ettepaneku luua liikmesriikide ja 
komisjoni ekspertidest koosnevad noorte tegevusrüh -
mad. Tegevusrühmad peaksid aitama kaheksal kõige 
kõrgema noorte töötuse määraga liikmesriigil2 struk -
tuurifondide rahastamist kõige paremal viisil kasutada, 
suunates programmitöö perioodi 2007–2013 kasu -
tamata vahendid noorte töövõimalusi toetavatesse 
ning väikeettevõtlusele rahastamist pakkuvatesse 
projektidesse.
2 Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Itaalia, Läti, Leedu, Portugal ja Slovakkia.
08
 Kokkuvõte
IV
Kontrollikoda hindas, kas ESFi vahendite ümbersuu -
namisele (ümberkavandamisele ja -jaotamisele) tulid 
kasuks 2012. aastal esitatud noorte tegevusrühmade 
esitatud ettepanekud selle kohta, kuidas noorte 
töötute probleemi ESFi vahenditega kiiremini ja 
tulemuslikumalt leevendada. Noorte tegevusrühmade 
algatus hõlmas ligikaudu 10  miljardi  euro suurust ESFi 
rahastamist, mille kasutamist sai asjaomases kaheksas 
liikmesriigis veel ümber kavandada.
V
Kontrollikoda jõudis järeldusele, et kaheksa liikmesriigi 
jaoks loodud noorte tegevusrühmad tegid noorte 
töötute probleemi kiiremaks ja tulemuslikumaks 
leevendamiseks vähe konkreetseid ettepanekuid. 
Komisjoni nõuandva rolli mõjusust liikmesriikide 
abistamisel noorte tegevusrühmade alal piiras asjaolu, 
et komisjonil oli vähe kvaliteetset teavet selle kohta, 
kuidas noorte töötuse vähendamiseks mõeldud ESFi 
või liikmesriikide meetmed tegelikult mõjuvad. Noorte 
tegevusrühmade algatuse raames kavandati ja jagati 
ESFi vahendid küll ümber (komisjoni andmeil moodus -
tas summa 2013. aasta juuni lõpu seisuga 1,9 miljar -
dit eurot), ent rakenduskavade muudatusi hinnanud 
komisjon keskendus ELi vahendite parima kasutamise 
asemel peamiselt eelarveaspektidele. Puudusi oli ka 
noorte tegevusrühmade algatuse üle tehtud komis -
jonipoolses järelevalves ning tulemuste aruandluses 
(kuni 2014. aasta lõpuni).VI
Kontrollikoda soovitab komisjonil:
– võtta tulevikus sarnaste algatuste puhul piisavalt 
arvesse poliitilisest ja õiguslikust kontekstist ning 
komisjoni selle valdkonna teadmistest ja kogemus -
test (ELi ja riiklike vahenditega võetud meetmete 
elluviimisel saadud) lähtuvaid võimalusi ja piiran -
guid ning finantsressursside olemasolu nii ELi kui 
ka liikmesriikide tasandil;
– programmitöö perioodiks 2014–2020:
a) tagada, et liikmesriikide tulevased taotlused va -
hendite ümberkavandamiseks tuleneksid soovist 
saavutada paremaid tulemusi, mitte aga vajadu -
sest lahendada peamiselt ELi vahendite ärakasuta -
misel ilmnenud probleeme;
b) kiita rakenduskavade muutmiseks esitatud liik -
mesriikide taotlused heaks vaid juhul, kui soovitud 
eelarve ümberpaigutustega lubatud täiendavad 
tulemused on ka reaalselt saavutatavad;
c) nõuda liikmesriikidelt iga-aastastes rakendusaru -
annetes küllaldaselt täpset aruandlust ja saavu -
tatud tulemuste esitamist nii rakenduskavade 
siseselt tehtavate erakorraliste ümberpaigutuste 
kui ka prioriteetide muutmise kohta;
d) osaleda aktiivselt rakenduskavade järelevalve -
komiteede töös ning juhul, kui komisjonile on 
iga-aastase rakendusaruande hindamisest selge, 
et seatud sihte ei saavutata, julgustada liikmesriike 
võtma asjakohaseid meetmeid;
– tagada minimaalsed usutavuse ja usaldusväärsuse 
süstemaatilised kontrollid juhul, kui komisjoni tea -
tistes kasutatakse liikmesriikide esitatud andmeid.
09
 Sissejuhatus
ELi jõupingutused 
tööpuuduse 
vähendamiseks
01 
Noorte töötus ei ole uus fenomen ja 
enamik liikmesriike on paljude aastate 
vältel seisnud silmitsi probleemide -
ga noorte tööturule integreerimisel, 
ning noorte tööpuuduse näitajad on 
üldiselt suuremad kui teistes vanuse -
kategooriates (vt joonis 1 ). Finants- 
ja võlakriis süvendasid ELi noorte 
(15–24-aastased) tööpuuduse problee -
mi: töötuse määr kasvas 2008. aasta 
enam kui 15%-lt 2010. aastal 21%-ni; 
2012. ja 2013. aastal oli see juba enam 
kui 23% ja vähenes 2014. aastal veidi 
enam kui 22%-ni.02 
Euroopa tööhõivestrateegia raames on 
Euroopa Komisjon juba palju aastaid 
aidanud liikmesriikidel noorte töötust 
vähendada. Lisaks käivitati Euroopa 
2020. aasta strateegia raames 2010. 
aasta septembris juhtalgatus „Noorte 
liikuvus”, mis kujutab endast poliiti -
liste prioriteetide raamistikku noorte 
töötuse vähendamiseks; eelkõige on 
rõhuasetus peale hariduse omanda -
mist töö leidmise lihtsustamisel ning 
tööturu killustatuse vähendamisel.Joonis 1Töötuse määr vanuse lõikes aastatel 2008–2014, EU-28
201415–24-aastased
25–64-aastased
5%10%15%20%25%
2012 2013 2011 2010 2009 2008
Allikas:  Eurostat, Total unemployment — Labour Force Survey series — Unemployment rates by sex, age and nationality (%) , 
28.9.2015 ajakohastatud andmed.
10 Sissejuhatus
03 
Detsembris 2011 esitas komisjon 
„Noortele pakutavate võimaluste alga -
tuse”3 ning kutsus nii liikmesriike kui 
ka komisjoni üles 2012. ja 2013. aastal 
viivitamatult meetmeid võtma. ELi 
eesmärk oli toetada liikmesriike noorte 
tööhõive ja hariduse olukorra paran -
damisel; vaadates selleks Euroopa poo -
laasta järelevalveprotsessi raames läbi 
liikmesriikide poliitika ja tulemused 
ning mobiliseerides noorte töötuse 
vähendamisele suunatud tegevuseks 
ELi struktuurifondid (eelkõige Euroopa 
Sotsiaalfond, ESF).
04 
Aprillis 2013 soovitas nõukogu komis -
joni ettepaneku põhjal liikmesriiki -
dele anda nn noortegarantii: tagada 
nelja kuu jooksul alates formaal -
haridussüsteemist lahkumisest või 
töötuks jäämisest kvaliteetne töö-, 
haridustee jätkamine, õpipoisiõpe või 
praktikapakkumine4.ELi roll noorte tööhõive 
poliitikas
05 
Peamine vastutus noorte töötuse 
probleemiga tegelemise eest lasub 
liikmesriikidel (riiklikul, piirkondlikul ja 
omavalitsuse tasandil). Euroopa Liidu 
toimimise lepingu kohaselt peavad liik -
mesriigid ja liit püüdma välja arendada 
kooskõlastatud tööhõivestrateegia, 
eelkõige edendama kvalifitseeritud, 
koolitatud ja kohanemisvõimelist 
tööjõudu ning majanduslikele muuda -
tustele reageerivaid tööturge5.
06 
ELi roll tööhõivepoliitikas on koordi -
neerida liikmesriikide poliitikaid ning 
ka toetada ja vajaduse korral täienda -
da nende tegevust. Suure tööhõive 
saavutamise eesmärki tuleb arvesse 
võtta ka ELi poliitikate ja tegevuste 
kavandamisel6.
07 
Euroopa tööhõivestrateegia kontekstis, 
mida alates 2011. aastast toetab Euroo -
pa poolaasta majandusjuhtimine, esi -
tab komisjon nõukogule riigipõhiseid 
soovitusi, mis puudutavad muu hulgas 
liikmesriikide tööhõivepoliitikat7.3 KOM(2011) 933 (lõplik), 
20. detsember 2011, „Noortele 
pakutavate võimaluste 
algatus”.
4 Nõukogu 22. aprilli 2013. aasta 
soovitus noortegarantii 
loomise kohta (ELT C 120, 
26.4.2013, lk 1).
5 Euroopa Liidu toimimise 
lepingu artikkel 145 (ELT C 326, 
26.10.2012, lk 112).
6 Euroopa Liidu toimimise 
lepingu artikkel 147 (ELT C 326, 
26.10.2012, lk 112).
7 Euroopa Liidu toimimise 
lepingu artikkel 148 (ELT C 326, 
26.10.2012, lk 112).
11 Sissejuhatus
Noorte tegevusrühmad
08 
Euroopa Ülemkogu 30. jaanuari 2012. 
aasta mitteformaalsel kohtumisel tegi 
komisjon noortele pakutavate võima -
luste algatuse raames liikmesriikidele 
ettepaneku töötada välja ja rakendada 
põhjalikud algatused, mille eesmärk 
oleks noorte tööhõive suurendami -
ne, hariduse ja oskuste parandamine 
ning noorte tegevuskavade lisamine 
riiklikesse reformikavadesse. Komisjon 
esitas ka idee luua noorte tegevusrüh -
mad, et aidata kaheksat kõige suurema 
noorte töötusega liikmesriiki perioo -
di 2007–2013 ELi vahendite (sh ESF) 
mobiliseerimisel noorte töövõimaluste 
parandamiseks ja väikeettevõtluse 
rahastamiseks8 (vt  1. selgitus ).
Noorte tegevusrühmade volitused ja koosseis
Noorte tegevusrühmade algatuse eesmärk oli kasutusele võtta veel eraldamata ELi vahendid ja olemasolevad 
kogemused, et kiiremini paremaid tulemusi saavutada. Iga rühm pidi konkreetsete tegevuste elluviimiseks 
liikmesriigi partneritega koostööd tegema, et võidelda noorte töötusega ning aidata VKEdel laene ja tagas -
tamatut toetust saada. Eksperdid pidid värske pilguga struktuurifonde uurima ja kasutama komisjonis eri liik -
mesriikide hea tava kohta kogutud teadmisi selleks, et aidata liikmesriikide ametiasutusel suunata vahendeid 
ümber projektidele, mis annaksid „lühima ajaga parimaid tulemusi”9.
Noorte tegevusrühmade liikmeteks olid liikmesriikide pädevate asutuste ning komisjoni peadirektoraatide 
eksperdid (regionaal- ja linnapoliitika; tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse; hariduse ja kultuuri 
ning majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat). Rühmade tööd koordineerisid liikmesriikide peaminist -
rite büroode ja komisjoni peasekretariaadi (komisjoni presidendi juhtimisel) esindajad.
9 Komisjon, memo/12/100, 14.2.2012.1. selgitus8 Euroopa Ülemkogu, „Euroopa 
Ülemkogu liikmete avaldus”, 
30. jaanuar 2012, J. M. Barroso 
ettekanne „Majanduskasv ja 
töökohad: järgmised sammud 
Euroopa Ülemkogu 
30. jaanuari 2012. aasta 
kohtumise suunas”; COM 
MEMO 12/100, 
14. veebruar 2012.
12 Sissejuhatus
09 
Algatus keskendus kaheksale liik -
mesriigile (Iirimaa, Kreeka, Hispaania, 
Itaalia, Läti, Leedu, Portugal ja Slovak -
kia), kus noorte töötuse määr oli kõige 
kõrgem (2011. aasta lõpus ca 30% või 
enam). Liikmesriigid valiti noorte töö -
tuse määrade põhjal. Nõukogu andis 
küll komisjonile ülesande töötada 
olemasolevate ELi vahendite noorte 
töökohtade ja koolitusvõimaluste loomiseks ümbersuunamisel kõige -
pealt kõige kõrgemate noorte töötuse 
määradega liikmesriikidega10, ent 
komisjon ei võtnud kaheksa liikmesrii -
gi valimisel arvesse ümberkavandata -
vate ESFi vahendite mahtu (vt tabel 1 ). 
Tegevusrühmad loodi veebruaris 2012 
ning kohtumised kaheksas liikmesriigis 
toimusid ajavahemikus 14.–28. veeb -
ruar 2012 (vt joonis 2 ).2. joonisNoorte tegevusrühmade 2012. aasta kohtumised kaheksas liikmesriigis:  
kohtumiste kuupäevad, noorte töötuse määr ja noorte töötute arv
EU-28 noorte töötus:
määr: 22,5%
kokku: 5,505 miljonit
Noorte tegevusrühmade kohtumiste kuupäevad
Noorte töötuse määr (%, nov 2011)
Noorte töötute arv (tuhandetes, nov 2011)
16/02/2012
48,328/02/2012
15834,424/02/2012
33,922/02/2012
60135,324/02/2012
15429,221/02/2012
6814-15/02/2012
36
15428,3
30
29,2
46,622/02/2012
899
Allikas:  Eurostat: noorte tööhõive andmed; komisjon: noorte tegevusrühmade kohtumiste kuupäevad.10 Euroopa Ülemkogu, „Euroopa 
Ülemkogu liikmete avaldus”, 
30. jaanuar 2012.
13 Sissejuhatus
Euroopa Sotsiaalfond: 
olukord enne aastatel 
2012/2013 toimunud 
vahendite 
ümbersuunamist
10 
Euroopa Sotsiaalfondi määruses sätes -
tatakse, et ESF aitab kaasa ELi priori -
teetide elluviimisele majandusliku ja 
sotsiaalse sidususe tugevdamise osas, 
suurendades tööhõivet ja töö leidmise 
võimalusi, soodustades kõrget tööhõi -
vet ning suurema arvu ja paremate 
töökohtade loomist11.
11 
ESFi eelarvet täidetakse koostöös liik -
mesriikidega, kusjuures lõplik vastutus 
ELi eelarve täitmise eest on komisjo -
nil12. Fondi rakendatakse riiklike mit -
meaastaste rakenduskavade abil, mille 
koostab liikmesriik ja kiidab heaks 
komisjon. Rakenduskavadele eraldatud 
summad jagatakse omakorda priori -
teetsete suundade vahel.
12 
Kui olukord nõuab programmi määrus -
tele vastavatest algsetest eesmärkidest 
kõrvalekaldumist, võivad liikmesriigid 
või komisjon liikmesriikide nõusolekul 
programmitöö perioodi kestel (enne 
programmide sulgemist) kasutamata 
vahendeid ühelt prioriteedilt teisele 
ümber jagada. Ümberjagamine võib 
toimuda ümberpaigutustena:
 ο ühest rakenduskavast teise (nt 
kahe ESFi rakenduskava vahel või 
ESFi ja Euroopa Regionaalarengu 
Fondi (ERF) / Ühtekuuluvusfondi 
rakenduskava vahel); ο ühe rakenduskava eri prioriteetse -
te suundade vahel;
 ο ühe prioriteetse suuna eri koostis -
osade vahel.
13 
Esimesel kahel juhul on tegu ümber -
kavandamisega, mis tähendab, et 
rakenduskava muutmiseks vajatakse 
komisjoni otsust. Kolmandal juhul 
(ümbersuunamine) võib vahendid 
ümber suunata nii komisjoni otsuse 
kui ka liikmesriigi enda otsusega, 
mille aluseks on prioriteetsete suun -
dade paindlikkus. Viimasel juhul peab 
korraldusasutus ümberpaigutatavale 
summale hinnangu andma.
14 
Lisaks on komisjonil seireroll järeleval -
veraamistiku üle ning tema ülesanne 
on ka kontrollida, kas rakenduskavad 
on saavutanud kavandatud väljundid 
ja tulemused. Tegelikkuses kontrollib 
komisjon oma seirerolli raames korral -
dusasutuste koostatud rakendamise 
aastaaruandeid13 ja peab korraldusasu -
tustega iga-aastaseid kontrollikoos -
olekuid eesmärgiga uurida, kuidas 
edeneb rakenduskavade elluviimine 
ning kuidas seda protsessi tõhustada14. 
Komisjon osaleb ka seirekomisjoni töös 
nõuandva pädevusega15.11 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 5. juuli 2006. aasta 
määruse (EÜ) nr 1081/2006, 
mis käsitleb Euroopa 
Sotsiaalfondi ja millega 
tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ) 
nr 1784/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 12), artikkel 2.
12 Vt Euroopa Liidu lepingu 
artikli 17 lõige 1, Euroopa Liidu 
toimimise lepingu artikkel 317 
ning määruse (EL, Euratom) 
nr 966/2012 artikli 53 lõige 1.
13 Nõukogu 11. juuli 2006. aasta 
määruse (EÜ) nr 1083/2006, 
millega nähakse ette 
üldsätted Euroopa 
Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja 
Ühtekuuluvusfondi kohta ning 
tunnistatakse kehtetuks 
määrus (EÜ) nr 1260/1999 
(ELT L 210, 31.7.2006, lk 25), 
artikkel 67.
14 Nõukogu määruse (EÜ) 
nr 1083/2006 artikkel 68.
15 Nõukogu määruse (EÜ) 
nr 1083/2006 artikkel 64.
14 Sissejuhatus
15 
ESFi programmitöö perioodi 2007–
2013 eelarve oli 76  miljardit  eurot 
(enam kui 10  miljardit  eurot aastas) 
ning see oli jaotatud 27 liikmesriigi 
117 rakenduskava vahel. 2011. aasta 
lõpu seisuga oli 22 miljardit eurot ESFi 
vahendeid liikmesriikide poolt endiselt 
konkreetsetele tegevustele eraldama -
ta. Peaaegu 10  miljardit  eurot sellest 
veel eraldamata summast anti noorte 
tegevusrühmadele kaheksas kõige kõr -
gema noorte töötuse määraga liikmes -
riigis (vt  tabel 1 ).Tabel 1Kaheksa noorte tegevusrühmade liikmesriigi veel 
eraldamata ESFi vahendid algatuse käivitamisel
LiikmesriikSumma  
(miljonites eurodes)Osa ESFi kõigist eraldamata 
vahenditest  
(EU-27)
Itaalia 3 674 16,5%
Hispaania 2 712 12,2%
Portugal 1 760 7,9 %
Kreeka 1 495 6,7%
Leedu 289 1,3%
Slovakkia 39 0,2%
Iirimaa 2 0,0%
Läti10 0,0%
Kaheksa liikmesriiki kokku 9 971 44,8%
Ülejäänud liikmesriigid 12 300 55,2%
ESFi eraldamata vahendid kokku 22 271 100,0%
1 Lätis puudusid eraldamata ESFi vahendid.
Allikas:  komisjoni hinnang 2011. aasta lõpus.
15 Sissejuhatus
Noorte tegevusrühmade 
algatuse tulemused 
vastavalt komisjoni 
aruannetes esitatule
16 
2013. aasta märtsis nõukogule esita -
tud aruandes teatas komisjon, et ELi 
struktuurifondidest tehtavad hästi 
suunatud investeeringud võivad 
oluliselt mõjutada majanduskasvu ja 
tööhõivet. Tegevusrühmade eesmärk 
oli maksimeerida struktuurifondide 
mõju, suunates programmitöö perioo -
di 2007–2013 seni eraldamata vahen -
did otseselt noorte töövõimalusi ja 
väikeettevõtlust toetavatesse projekti -
desse. Algatuse algetapis 2012. aastal 
hinnati ELi struktuurifondide veel 
eraldamata vahendite kogusummaks 
eelarveperioodil 2007–2013 ligikaudu 
82 miljardit  eurot.
17 
Summa sisaldas 30  miljardit  eurot neis 
kaheksas liikmesriigis, kus tegevus -
rühmad loodi. Dokumendi kohaselt 
aitas tegevusrühmade töö kaheksas 
liikmesriigis 2013. aasta alguse seisuga 
kaasa kokku 16  miljardi  euro mobili -
seerimisele. Komisjon lisas, et nime -
tatud summaga saab aidata ligikaudu 
780 000 noort ja 55 000 VKEd ning 
toetada muid majanduskasvu edenda -
vaid meetmeid.18 
Komisjoni kõige värskem ESFi vahendi -
te ümbersuunamist kajastav väljaanne 
avaldati märtsis 201416. Väljaande koha -
selt moodustas noortele suunatud 
tegevusteks ümber kavandatud  
ja/või ümber suunatud vahendite maht 
4,2 miljardit  eurot17, millest 1,8  miljar -
dit eurot oli eraldatud liikmesriikides 
sel ajal elluviidavatele projektidele. 
Tõenäoliselt pidi nimetatud toetusest 
kasu saama ligikaudu 1,2 miljonit noort 
(vt punktid 51–56).16 Euroopa Komisjoni tööhõive, 
sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse 
kaasatuse peadirektoraat, 
„Youth Employment Initiative 
and the European Social Fund, 
European Social Fund 
thematic paper”, märts 2014.
17 Ümber jaotatud ESFi 
vahendeid puudutavad 
komisjoni andmed sisaldavad 
Itaalia puhul riiklike vahendite 
ümbersuunamist noorte 
töötuse vastaseks võitluseks; 
see osutus võimalikuks, kuna 
vähendati ESFi ja ERFi 
rakenduskavade riikliku 
kaasrahastamise määra. 
Vabastatud vahendid (enam 
kui 1,5  miljardit  eurot) 
investeeriti riiklikult rahastatud 
tegevuskava raames 
paljudesse algatustesse, 
millest mõni oli suunatud ka 
töötute noorte abistamisele.
16
 Auditi ulatus 
ja lähenemisviis
19 
Käesoleva auditiga hindas kontrolli -
koda, kas ESFi vahendite 2012. aastal 
aset leidnud ümbersuunamisele tulid 
kasuks noorte tegevusrühmade esita -
tud ettepanekud selle kohta, kuidas 
noorte töötute probleemi ESFi vahen -
ditega kiiremini ja tulemuslikumalt 
lahendada. Auditi ulatus piirdus noorte 
tegevusrühmade algatuse raames toi -
munud ESFi tegevustega ega hõlma -
nud teistest allikatest (eelkõige ERFist) 
eraldatud vahendeid. Kontrollikoda 
uuris, kas:
 ο komisjon kasutas nii oma teadmi -
si ja teavet olemasolevate ESFist 
noorte tööhõivele suunatud 
algatuste ja meetmete kohta kui ka 
teadmisi liikmesriikides kasutatava 
hea tava kohta, selleks et mõjusalt 
täita talle algatuses ette nähtud 
seirerolli;
 ο liikmesriigid tegid noorte tege -
vusrühmade algatuse toel ette -
panekuid 2007.–2013. aasta ESFi 
rakenduskavade märkimisväärseks 
ja suunatud ümberkavandami -
seks (või vahendite prioriteetsete 
suundade vahel ümberpaiguta -
miseks) ning kas komisjon hindas 
neid ettepanekuid kooskõlas 
noorte tegevusrühmade algatuse 
eesmärkidega;
 ο komisjon lõi asjakohase korra, et 
noorte tegevusrühmade algatuse 
edenemise üle aru anda.20 
Audit hõlmas perioodi 2012–2014 ning 
keskendus komisjoni panusele noor -
te tegevusrühmade algatusse. Audit 
koosnes eelkõige järgnevast:
 ο vaadati läbi 2012. aastal komisjoni 
käsutuses olnud teave, mis puu -
dutas noorte töötute abistamiseks 
võetud ESFi meetmeid ja nende 
tulemuslikkust;
 ο vaadati läbi kaheksa algatusega 
seotud liikmesriigi 60-s ESFi ra -
kenduskavas 12 kuu jooksul peale 
noorte tegevusrühmade algatuse 
kohtumisi tehtud muudatused 
ning uuriti üksikasjalikult valimisse 
sattunud kaheksas rakenduskavas18 
tehtud muudatusi ja nende kohta 
esitatud komisjoni hinnangut;
 ο analüüsiti noorte tegevusrühmade 
algatuse üle kuni 2014. aasta lõpu -
ni tehtud komisjoni järelevalvet ja 
aruandlust.
21 
Tõendusmaterjali koguti dokumentide -
ga tutvumise ja komisjoni töötajatega 
tehtud intervjuude abil; lisaks paluti 
noorte tegevusrühmade algatusele 
eraldatud ESFi rahastamisega tegele -
nud komisjoni talitustel täita kontrolli -
koja koostatud küsimustik.
22 
2015. aasta märtsis avaldas kontrol -
likoda noorte töötust käsitleva esi -
mese uuringu, mille teemaks oli ELi 
noortegarantii19.18 Iirimaa: inimkapitali 
investeeringute rakenduskava; 
Kreeka: hariduse ja elukestva 
õppe rakenduskava ning 
inimressurssi arendamise 
rakenduskava; Hispaania: 
Navarra piirkonna 
rakenduskava; Itaalia: Sitsiilia 
piirkonna rakenduskava; 
Leedu: inimressursi 
arendamise rakenduskava; 
Portugal: inimpotentsiaali 
rakenduskava; Slovakkia: 
tööhõive ja sotsiaalse 
kaasatuse rakenduskava 
(vt tabel 1 ).
19 Kontrollikoja eriaruanne 
nr 3/2015 „ELi noortegarantii: 
esimesed sammud on tehtud, 
kuid ees ootavad 
rakendamisega seotud riskid” 
(http://eca.europa.eu ).
17
 Tähelepanekud
Hinnang komisjoni 
nõuandva rolli 
mõjususele
23 
Noorte tegevusrühmade algatuse 
käivitamisel eeldas komisjon, et ta 
suudab nõuandvas rollis anda kahek -
sa liikmesriigi riiklikele/piirkondlikele 
ametiasutustele nõu, kuidas suunata 
ESFi vahendeid ümber projektidele, 
mis annaksid lühima ajaga parimaid 
tulemusi (vt 1. selgitus) . Eelkõige tehti 
komisjoni ekspertidele ülesandeks 
töötada koos liikmesriikide ametiasu -
tuste ja sotsiaalpartneritega selle 
nimel, et võtta suunatud meetmeid 
noorte töötuse vastu võitlemiseks.
24 
Seetõttu kontrollis kontrollikoda:
 ο komisjoni käsutuses olevat ESFi 
noorte töötuse alaseid meetmeid 
puudutavat teavet (tulemuslikkus 
ja finantsaspektid);
 ο komisjonipoolseid ettevalmista -
vaid meetmeid enne noorte tege -
vusrühmade algatuse kohtumisi.ESFi tulemuslikkust ja 
finantsaspekte puudutav 
olemasolev teave piiras 
komisjoni nõuandva 
rolli mõjusust noorte 
tegevusrühmade algatuse 
käigus
Tulemuslikkuse alane teave
25 
Komisjoni käsutuses olev teave liik -
mesriikides rakendatud ESFi tööhõi -
vemeetmete tulemuslikkuse kohta 
põhines liikmesriikide tavalisel järele -
valve- ja hindamistegevusel. Liikmesrii -
kidelt komisjonile esitatavale aruand -
lusele kehtivad miinimumnõuded on 
sätestatud määrustes20. Tavaliselt oli 
tegu rakenduskava prioriteetse suuna 
tasandil esitatud aruandlusega. Lisaks 
palus komisjon liikmesriikidel saata 
vabatahtlikult sihtotstarbelisi andmeid.
26 
Konkreetsete meetmete tulemuslik -
kuse järelevalve oli liikmesriigi korral -
dusasutuse ülesanne. Komisjon kogus 
ja kontrollis jooksvalt liikmesriikidest 
saadetud järelevalvet ja hindamist 
puudutavaid andmeid. Programmitöö 
perioodil 2007–2013 oli liikmesriikidel 
ka suur kaalutlusõigus, otsustamaks, 
kuidas tulemuslikkust käsitlevaid 
koond  andmeid komisjonile esitada. 
Määruses oli sätestatud vaid üks ko -
hustuslik näitaja, milleks oli osalejate 
arvu mõõtev väljundinäitaja21. Noorte 
inimeste puhul olid liikmesriigid näi -
teks kohustatud jälgima ja igal aastal 
esitama vaid ESFi 15–24-aastastele 
noortele suunatud meetmetes osale -
nute arvu. Määrustes ei olnud sätesta -
tud ühtegi tulemusnäitajat.20 Määruse (EÜ) nr 1081/2006 
artikkel 10. Määruse (EÜ) 
nr 1083/2006 artiklid 66–68.  
Komisjoni 8. detsembri 
2006. aasta määruse (EÜ) 
nr 1828/2006, milles 
sätestatakse 
rakenduseeskirjad nõukogu 
määrusele (EÜ) nr 1083/2006, 
millega nähakse ette 
üldsätted Euroopa 
Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja 
Ühtekuuluvusfondi kohta, 
ning Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määrusele (EÜ) 
nr 1080/2006, mis käsitleb 
Euroopa Regionaalarengu 
Fondi (ELT L 371, 27.12.2006, 
lk 1), VIII lisa.
21 Komisjoni määruse (EÜ) 
nr 1828/2006 XXIII lisa.
18 Tähelepanekud
27 
ESFi 2007.–2013. aasta peamisi saavutu -
si kajastavas ESFi ekspertide hindamis -
võrgustiku 2014. aasta aruandes mär -
gitakse samuti, et olemasoleva korra 
raames ei suudetud saada otstarbekat 
teavet ESFi vahenditega liikmesriikides 
saavutatud tulemuste kohta22.
28 
Lisaks on puudusi tavaliselt liikmes -
riikidest komisjonile esitatavate ESFi 
tulemuslikkust puudutavate andmete 
kvaliteedi ja usaldusväärsuse osas, 
nagu märgitakse kontrollikoja varase -
mates aruannetes23. Komisjoni sise -
auditi talitus märkis samu probleeme 
2013. aasta detsembris avaldatud 
aruandes, milles käsitleti tööhõive, sot -
siaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse 
peadirektoraadi tulemuste mõõtmise 
süsteeme.
29 
Liikmesriikide esitatud seireandmete 
alusel ei teadnud komisjon tavaliselt, 
millised varasemad tegevused olid 
suutnud mõjusalt saavutada oma ees -
märgi: luua noortele töökohti. Seetõttu 
ei saanud komisjon ka hõlpsasti mää -
ratleda „saadud kogemusi” ega „head 
tava” (milliseid ESFi meetmeid – mille 
tulemuslikkus oli juba varem kinnitust 
leidnud – oleks saanud (kas ümber 
kavandades või mitte) kiiresti käivitada 
ning milliseid oleks pidanud kohan -
dama, sest need kas ei töötanud või ei 
olnud prioriteetsed).Täiendav sihtotstarbeline 
uuring
30 
2010. aastal uurisid komisjon ja liik -
mesriigid noortele suunatud ESFi 
sekkumisi ning tegid ettepaneku tõsta 
teadlikkust ESFi kohta ja suurendada 
ESFi potentsiaali noorte toetamisel24. 
Töö eesmärk oli leida häid tavasid ESFI 
vahendite tõhusaks kasutamiseks, 
et suurendada noorte töövõimalusi 
julgustada nende tavade laialdasemat 
kasutamist liikmesriikide rakenduska -
vades (vt punkt 25).
31 
Nimetatud uuring viidi läbi kõigi 
liikmesriikide ESFi korraldusasutuses. 
Saadud vastuste põhjal koostas komis -
jon aruande, mida ta nimetas „esime -
seks sammuks ESFi selliste meetmete 
ja lähenemisviiside leidmisel, millega 
toetatakse mõjusalt asjakohast hari -
dust ja väljaõpet omandavaid noori 
tööotsingutel ja aktiivsema rolli leidmi -
sel ühiskonnas25”.22 ESFi 2007.–2013. aasta peamisi 
saavutusi kajastavas ESFi 
ekspertide 
hindamisvõrgustiku 2014. 
aasta aruandes järeldatakse, et 
„kuigi iga liikmesriigi 
väljundite kohta on olemas 
põhjalikud andmed, on 
tulemuste kohta palju vähem 
teavet. Isegi peamiste 
tulemuste kohta (töö 
alustamine, omandatud 
kvalifikatsioonid ja füüsilisest 
isikust ettevõtjana 
tegutsemine) ei olnud mitmes 
liikmesriigis võimalik saada 
järjepidevaid absoluutarve. 
Absoluutarvude puudumisel 
ei ole võimalik koostada kõigi 
liikmesriikide kohta 
koondarve, mida saab 
seostada ESFi vahenditest 
toetatud sekkumistega 
(kokkuvõtte punkt 5).
23 Kontrollikoja eriaruanded 
nr 3/2000, nr 12/2001, 
nr 1/2006, nr 17/2009, 
nr 25/2012 
(http://eca.europa.eu ).
24 „Noorte liikuvus. Algatus 
noorte potentsiaali 
vallandamiseks eesmärgiga 
saavutada Euroopa Liidus 
arukas, jätkusuutlik ja kaasav 
majanduskasv” (KOM(2010) 
477 (lõplik), 15.9.2010, lk 16).
25 Euroopa Komisjoni tööhõive, 
sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse 
kaasatuse peadirektoraadi 
dokument „Euroopa 
Sotsiaalfond: noortele elus 
parema stardi andmine”, 
detsember 2011.
19 Tähelepanekud
32 
Aruanne on informatiivne, kuna sisal -
dab suurel arvul näiteid eri liikmesrii -
kides ellu viidud meetmetest. Samas 
puudub aga analüüs selle kohta, 
milliseid ESFi meetmeid saab pidada 
näiteks heast tavast. Eelkõige ei käsit -
leta sekkumiste mõjusust ja tõhusust, 
st noorte toetamisel tegelikult saavu -
tatud mõõdetavaid tulemusi.
33 
Aruanne sisaldab ka lisasid, milles 
antakse ülevaade rakenduskavadele 
eraldatud ja kasutatud vahenditest 
ning osalejate arvust. Nimetatud teabe 
edastasid liikmesriigid vabatahtlikkuse 
alusel. Komisjoni käsutuses oleva ESFi 
rakendamist puudutava sellist liiki 
teabe puudulikkust näitab ka komisjo -
ni esitatud vastutust välistav avaldus, 
mille kohaselt „ei ole tegu ei põhjalike 
ega täiesti võrreldavate andmetega” 
(vt punktid 25–29).
Finantsteave
34 
Noorte tegevusrühmade algatuse 
jaoks oleks komisjonil pidanud olema 
piisavalt täpne ülevaade summadest, 
mida sai potentsiaalselt ümber ka -
vandada ja/või ümber suunata noorte 
tööhõive suurendamise toetamiseks. 
Seetõttu hindas kontrollikoda, mil 
määral oli selline teave olemas ja aitas 
komisjonil noorte tegevusrühmade 
kohtumisi ette valmistada. Komisjonil 
selline teave puudus, mistõttu tuli 
kasutada asjaomaste liikmesriikidega 
kooskõlastatud hinnangulisi arve.35 
Finantsteabe puhul on üheks takistu -
seks see, et programmitöö perioodi 
2007–2013 ESFi vahendite järelevalve 
süsteem ei võimalda rahastamist konk -
reetsete sihtrühmadega (antud juhul 
noorte töötutega) siduda. Õigusraa -
mistikus ette nähtud kulukategooriad 
liigitatakse sekkumiste tüüpide (nt 
aktiivsete ja vältivate tööturumeetme -
te rakendamine), mitte aga sihtrühma -
de (nt noored inimesed või eakamad 
töötajad) kaupa26.
36 
Teavet potentsiaalselt ümber kavanda -
vate ja/või ümber suunatavate vahen -
dite kohta jälgivad korraldusasutused 
liikmesriikide tasandil. Komisjon leppis 
aga ESFi tehnilises töörühmas liik -
mesriikidega kokku, et need annavad 
kvartali kaupa vabatahtlikult aru ra -
kenduskavade eelarve täitmise kohta. 
Kontrollikoja audit näitas, et selline 
kvartalipõhine aruandlus ei olnud 
ühtlustatud: eelkõige tähendab see, 
et liikmesriigid esitasid eraldamata ja 
kulukohustustega sidumata summad 
vastavalt enda riigi tavadele. Niisiis on 
nende määratluste aluseks liikmesrii -
kide erinevad raamatupidamistavad. 
Seetõttu ei pruukinud komisjoni 
käsutuses olevad andmed vahendite 
kasutamise määra kõige täpsemalt 
kirjeldada.26 Määruse (EÜ) nr 1083/2006 
IV lisa.
20 Tähelepanekud
37 
Slovakkia puhul avastas kontrollikoda 
olulisi erinevusi kasutamata vahendite 
kohta avaldatud komisjoni hinnangu -
liste koondandmete ja noorte tegevus -
rühmade algatuse raames kasutatud 
andmete vahel (vt 2. selgitus ).
Komisjoni ettevalmistustöö 
tulemusel valmisid iga riigi 
kohta üldised teabevormid
38 
Veebruaris 2012 teatas komisjon, et 
tema eksperdid on „valmis alustama 
riikide külastamist ning töötama 
iga riigi konkreetsete probleemide 
ja vajaduste lahendamise kallal ”27. 
Kontrollikoda hindas seda, kas komis -
jon oli enne riikide ametiasutustes 
toimunud noorte tegevusrühmade 
kohtumisi liikmesriikide tööhõivepolii -
tika seire põhjal:
 ο analüüsinud konkreetseid vajadusi 
ja/või probleeme, millega algatuse 
sihtrühmaks olnud noored töötu -
rule sisenemisel silmitsi seisid;
 ο uurinud tööandjate praeguseid ja 
tulevasi nõudmisi oskuste suhtes28;
 ο uurinud, kuidas saaksid ESFi sekku -
mised nende vajaduste täitmisele 
kaasa aidata; ning ο analüüsinud rakenduskavade 
võimalikku muutmist (nt toetus -
kõlblikkuse ja valikukriteeriumide 
kohandamine) eesmärgiga paran -
dada ESFi meetmete mõjusust.
39 
Noorte tegevusrühmade kohtumiste 
mõjusaks ettevalmistamiseks koostas 
komisjoni peasekretariaat teabevormi 
(country fiche ), mille said ja mille täit -
mises osalesid kõik noorte tegevusrüh -
made algatuses osalenud peadirekto -
raadid (vt 1. selgitus ). Selles kontekstis 
anti tööhõive, sotsiaalküsimuste ja 
sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi -
le ülesanne analüüsida noorte suure 
tööpuuduse peamisi põhjusi ja sellest 
kõige enam puudutatud noorte rühmi 
kõigis kaheksas liikmesriigis. Tööhõive, 
sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasa -
tuse peadirektoraadil paluti samuti 
uurida vajadust olemasolevate ELi 
vahendite ESFi rakenduskavade kon -
tekstis noortele ümbersuunamiseks, 
leida, millised lühiajalised ESFi meet -
med võiksid aidata, ning uurida nende 
kiire rakendamise võimalusi. Peasek -
retariaat kogus riikide kohta täidetud 
teabevormid kokku ja saatis need enne 
kohtumisi liikmesriikidele.
Näide olemasoleva rahastamise kohta esitatud teabe ebajärjepidevusest
Novembris 2011 hindas komisjon Slovakkia olemasolevate ESFi vahendite mahuks 39 miljonit eurot; peale 
veebruaris 2012 Slovakkiasse tehtud komisjoni külaskäiku selgus aga, et olemasolevate vahendite summa on 
422 miljonit  eurot. Aruandlussüsteemile omasest ajanihkest tulenevalt võivad prognoosid olla tegelikest arvu -
dest suuremad, ent see ei selgita väiksema arvu esitamist.2. selgitus27 COM MEMO 12/100, 
14. veebruar 2012.
28 Selleks kasutati näiteks 
Euroopa Kutseõppe 
Arenduskeskuse (Cedefop) 
koostatud prognoosi 
keskmises ja pikaajalises 
perspektiivis nõutavate 
oskuste kohta (andmed on 
esitatud majandussektorite, 
erialade, 
kvalifikatsioonitasemete ja 
riikide kaupa) ja 
Rahvusvahelise 
Tööorganisatsiooni ning 
Euroopa Elu- ja Töötingimuste 
Parandamise Fondi 
(Eurofound) käimasolevaid 
uuringuid.
21 Tähelepanekud
40 
Riikide teabevormide kontrollikoja -
poolse analüüsi kohaselt anti neis 
ülevaade kõrge töötuse määra põh -
justest liikmesriigi tasandil (nt tööturu 
killustatusest tingitud töökohtade 
ebastabiilsus, koolist väljalangemine, 
noorte seas levinud pikaajaline töötus, 
oskuste nõudlusele mittevastavus, 
suuremast tööpuudusest tingitud 
vabade töökohtade puudus, majan -
duskriis jne). Riikide teabevormides tõi 
komisjon vanuserühma ja haridusta -
seme (väiksemate oskuste / madalama 
kvalifikatsiooniga noored) kaupa tea -
tud määral välja noorte inimeste rüh -
mad, mis on suurest tööpuudusest eriti 
tugevasti mõjutatud. Hoolimata asja -
olust, et Eurostati kasutatav standard -
ne noorte töötuse mõõtmise statistika 
hõlmab 15–24-aastasi inimesi, leidis 
kontrollikoda, et riikide teabevormides 
esitatud andmete üksikasjalikkus ja 
järjepidevus olid riigiti väga erinevad; 
see puudutas analüüsides „noore 
inimese” määratlemiseks kasutatud va -
nusevahemikku29. Lisaks ei hõlmanud 
analüüs probleemi tõsiduse astet soo, 
geograafilise asukoha ja/või ebasood -
sa olukorra kaupa (nt sisserändajad, 
marginaliseeritud vähemused jne).
41 
Komisjoni teabevormides ei analüüsi -
tud ka oskuste ja tööturu suundumusi 
riikide ja majandussektorite kaupa, 
hoolimata asjaolust, et oskuste nõud -
lusele mittevastavuse vähendamiseks 
on oluline omada head arusaama 
tööandjate vajadustest. Praeguses 
olukorras, kus suurest tööpuudusest 
hoolimata on vabu töökohti üha 
raskem täita (selline olukord valitseb 
ELi riikides alates 2010. aastast), oleks 
olnud eriti kasulik analüüsida, millised 
majandusvaldkonnad võiksid potent -
siaalselt tööjõunõudlust suurendada. 
See oleks aidanud koolitust suurema 
tööjõuvajadustega valdkondadesse 
ümber suunata30.42 
Lisaks näitas kontrollikoja audit, et 
riikide teabevormide koostamises 
kasutatud komisjoni analüüs sisaldas 
ebamääraseid avaldusi, nagu „peame 
kiiresti arendama tööturul praegu või 
tulevikus vajalikke oskusi”31 ja „koolitus 
peab olema rangelt seotud prioriteet -
sete majandussektorite keskmise ja 
pikaajalise perspektiivi vajadustega”32.
43 
ESFist toetust saada võivate noorte 
töötuse vähendamiseks võetavate 
lühiajaliste meetmete teemal märkis 
kontrollikoda, et riikide teabevormid 
olid väga üldised ja ajaliselt piiritlema -
ta. Neis esitatu oleks võinud kehtida 
mis tahes liikmeriigi kohta, eelkõige 
seetõttu, et puudus tööturu vajadu -
si käsitlev üksikasjalik analüüs (vt 3. 
selgitus ).29 Näiteks Iirimaa teabevormis 
määratleti kõige enam 
töötusest mõjutatud noorte 
rühmadeks alla 35-aastased 
(ilma kolmanda taseme 
hariduseta) noored; Hispaania 
teabevormi kohaselt olid ESFi 
meetmed suunatud 
25-aastastele või vanematele 
töötutele; Portugali 
teabevormis mainiti samuti 
vanusevahemikku 25–29 
aastat.
30 Tööturu andmete Eurostati- 
poolne analüüs näitab 
tööpuuduse ja vabade 
töökohtade vahelist 
negatiivset seost, mis 
illustreerib hästi tööturu 
toimimist (nn Beveridge’i 
kõver). Selline olukord valitses 
ELi 27 liikmesriigis kuni 2010. 
aasta esimese kvartalini. 
Hiljem vabade töökohtade 
arvu suurenemine enam 
töötuse määra ei mõjutanud. 
Allikas : Eurostat, „Skills 
mismatches and labour 
mobility” (Oskuste nõudlusele 
mittevastavus ja töötajate 
liikuvus) (28.5.2013).
31 Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja 
sotsiaalse kaasatuse 
peadirektoraadi ametialaseks 
kasutuseks mõeldud 
dokumendid: noortele 
pakutavate võimaluste 
algatuse töödokumendi 
projekt (8. veebruar 2012); 
„Modernisation of Public 
Employment Service and 
Active Labour Market Policies 
in Spain” (oktoober 2011, lk 9).
32 Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja 
sotsiaalse kaasatuse 
peadirektoraadi poolt 
kontrollikojale käesoleva 
auditi kontekstis edastatud 
dokument „Assessment of 
youth-oriented activities in 
Latvia”.
22 Tähelepanekud
44 
Kuigi riikide teabevormides toodi välja 
tööpuudusest eriti tugevasti mõju -
tatud noorte rühmad, ei olnud ESFi 
sekkumisteks tehtud ettepanekud alati 
just neile suunatud. Näiteks Itaalias 
leiti, et eriti suurtes raskustes on 
„kõrg- ja keskharidusega” noored. Riigi 
teabevormis tehtud peamine ettepa -
nek puudutas aga piirkondlike ESFi 
rakenduskavade olemasolevate va -
hendite ümbersuunamist (2012. aastal 
311 miljonit  eurot) riiklikule hariduse 
rakenduskavale, mis hõlmab peamiselt 
alg- ja keskkoole. Sellise otsuse peami -
ne põhjus oli eesmärk olemasolevad 
vahendid maksimaalselt ära kasutada. 
Võimalike sekkumistena pakuti välja ka 
õpipoisiõppe lepinguid ja maksusoo -
dustusi, kuigi puudusid tõendid selle 
kohta, et need oleksid Itaalia tööturu 
kontekstis parimad vahendid kõrgelt 
kvalifitseeritud inimeste aitamiseks.Noorte tegevusrühmade 
algatuse tulem
45 
Noorte tegevusrühmade algatuse tule -
mite hindamiseks uuris kontrollikoda, 
kas:
 ο noorte tegevusrühmade kohtumis -
te tulemusel esitati konkreetseid 
ettepanekuid meetmete võtmi -
seks, mis aitavad noorte töötust 
kiiremini ja tulemuslikumalt 
vähendada;
 ο on hinnatud noorte tegevusrüh -
made kohtumiste tulemusel ümber 
kavandatud või ümber suunatud 
ESFi vahendite mahtu;
 ο komisjon hindas liikmesriikide 
poolt noorte tegevusrühmade 
kohtumiste põhjal rakenduska -
vade jaoks pakutud muudatuste 
mõjusust;
 ο liikmesriigid järgisid komisjoni 
üleskutset koostada noorte tege -
vusrühmade kohtumiste põhjal 
noorte tegevuskavad ning kas 
riiklikes reformikavades käsitleti 
noorte tegevusrühmade kohtu -
miste alusel ESFi rakenduskava -
des tehtud ümberkavandamise 
ja ümbersuunamise oodatavaid 
tulemusi.Näited riikide teabevormides mainitud üldistest meetmetest
Komisjon soovitas Iirimaal „parandada noortele suunatud aktiivset tööturupoliitikat, mille rõhuasetus oleks 
konkreetsetele vajadustele suunatud karjäärijuhendamisel, nõustamisel ja töökohtade loomise meetmetel”, 
„kiiresti tegutseda, pakkudes täiendkoolitust, (ümber)õpet või aktiveerimismeetmeid [---]” ning „kiirendada 
noortele suunatud muutusi tööturul”.
Portugali puhul soovitas komisjon noortele töötutele suunatud meetmeid, nagu „praktikad, ümberõpe ja 
juhendamine valdkondades/ametites, mille järele valitseb tööturul nõudlus”.3. selgitus
23 Tähelepanekud
Noorte tegevusrühmade 
kohtumiste põhjal tehti 
üldiseid ettepanekuid 
ESFi vahendite 
ümberkavandamiseks ja 
ümbersuunamiseks
46 
Noorte tegevusrühmade 2012. aasta 
veebruaris toimunud kohtumiste põh -
jal ESFi rakenduskavade ümberkavan -
damiseks ja eelarve ümbersuunami -
seks tehtud ettepanekud võeti kokku 
komisjoni peasekretariaadi koostatud 
kokkuvõtlikes järeldustes, mis ka amet -
likult liikmesriikidele edastati.
47 
Kontrollikoda analüüsis tööhõive, 
sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaa -
satuse peadirektoraadi poolt noorte 
tegevusrühmade kohtumiste kohta 
koostatud aruandeid ja peasekreta -
riaadi kokkuvõtlikke järeldusi; analüüs näitas, et seitsmes liikmesriigis kahek -
sast arutasid osalejad ESFi vahendite 
võimalikku ümbersuunamist üldisel 
tasandil. Osalejad ei täpsustanud,  
kuidas olemasolevaid poliitikavahen -
deid/rakenduskavasid saaks noorte 
töötuse vähendamiseks mõjusamini 
kasutada. Komisjoni kokkuvõtete koha -
selt olid aruteludel näiteks järgmised 
tulemid: „kaaluda võib ümberkavanda -
mise edasist prioriseerimist, et rõhuta -
da rohkem noorte tööhõivet ja toetada 
VKEsid” (Itaalia)33 ning „ametiasutused 
kaaluvad võimalust rahastada ESFi 
rakenduskavast täiendavaid Leonardo/
Erasmuse praktikaid” ja „kaaluvad 
võimalusi kaheosalise kutseharidu -
se katseprojektide teostamiseks” 
(Hispaania)34.
48 
Üldise lähenemisviisiga võrreldes võib 
Leedu ametiasutustega peetud noorte 
tegevusrühmade kohtumist pidada 
hea tava näiteks (vt 4. selgitus ).
Leedu noorte tegevusrühma kohtumise kokkuvõtlikes järeldustes esitatud 
konkreetsed ettepanekud
Leedu noorte tegevusrühma kohtumise kokkuvõtlikes järeldustes loetletakse konkreetsed tegevused noor -
te töötute olukorra parandamiseks olemasolevate ESFi vahendite kiire ümbersuunamise abil. Nendeks on 
näiteks:
 οjaanuaris 2012 lõppenud projekti „Ole tööturul aktiivne” pikendamine nii, et see hõlmaks aastatel 2012–2013 
täiendavalt 6000–10 000 noort (vajadus täiendava ESFi rahastamise järele hinnanguliselt 6–10 miljonit eu -
rot). Projekti mõjususele oli antud positiivne hinnang: enam kui pool osalejatest oli saanud püsiva töökoha;
 οEttevõtluse Arendamise Fondi rakendamise kiirendamine 400 täiendava laenu andmise ja 1000 täiendava 
noore koolitamise teel (vajadus täiendava ESFi rahastamise järele hinnanguliselt 3  miljonit  eurot). Peaaegu 
kõik osalejad olid nooremad kui 29 aastat.4. selgitus33 Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja 
sotsiaalse kaasatuse 
peadirektoraadi lähetuse 
aruanne noorte tegevusrühma 
22. veebruari 2012. aasta 
kohtumise kohta Itaalias.
34 Peasekretariaadi 
kokkuvõtlikud järeldused, mis 
saadeti 14. mail 2012. aastal 
Hispaania alalisele esindajale 
ELis.
24 Tähelepanekud
49 
Peasekretariaadi kokkuvõtlikes järel -
dustes rõhutati vajadust laiendada 
juba olemas olevaid meetmeid, ent 
neis ei selgitatud küllaldaselt olemas -
olevate meetmete mõjususe suurenda -
mise võimalusi. Näiteks Kreeka kok -
kuvõtlikes järeldustes mainiti meedet 
„uue riikliku elukestva õppe strateegia 
mõjusam rakendamine, kutseõppe 
ja -koolituse ning õpipoisiõppe süstee -
mide tugevdamine”35, ent ei täpsusta -
tud, kuidas neid meetmeid võrreldes 
varasema ajaga saaks paremaks muu -
ta, et aidata ületada noorte tööturule 
sisenemisele seatud takistusi.
50 
Tehti ettepanek mõne olemasoleva 
meetme pikendamiseks, sest need 
oleksid taganud vahendite kiire 
ärakasutamise, ilma et oleks arutatud 
nende meetmete varasemat mõjusust/
tulemuslikkust (nt ESFi sekkumise 
tulemusel töökoha saanud lõplike toe -
tusesaajate arv). Kontrollikoja analüüs 
näitas samuti, et komisjon ei andnud 
liikmesriikidele kohtumiste käigus 
tehnilisi juhiseid selle kohta, kuidas 
parandada rakenduskavade elluviimise 
käigus vahendite kasutamise suuna -
mist (nt tegevuste ulatust paremini 
defineerides; korraldades hankeid, 
mille valikukriteeriumid hõlmaksid 
konkreetsete noorte sihtrühmade vaja -
dustele suunatud tingimusi jne).Noorte tegevusrühmade töö 
tulemusel kavandati ja jagati 
ESFi vahendeid küll ümber, 
ent kogusummat on raske 
nimetada
51 
Hinnates noorte tegevusrühmade 
tegevuse tulemit ESFi vahendite 
ümbersuunamisel noorte töötuse 
vähendamisele suunatud meetmetele, 
toob kontrollikoda välja kaks aspekti: 
ESFi formaalne ümberkavandamine 
(koos komisjoni heakskiitva otsusega) 
ja eelarve ümbersuunamise protsess 
olemasolevate rakenduskavade prio -
riteetsete suundade raames. Noorte 
tegevusrühmade algatuse tulemusel 
ümber kavandatud ja ümber suunatud 
ESFi vahendite suuruse hindamiseks 
vaatas kontrollikoda läbi komisjoni 
poolt 2015. aastal kõigi asjaomaste ra -
kenduskavade kohta esitatud finants -
teabe. Üksikasjalikult hinnati kaheksast 
ESFi rakenduskavast koosnevas valimis 
tehtud muudatuste ulatust.
52 
Kontrollikoja analüüs näitas, et ESFi 
vahendeid on 2012. aasta veebruaris 
toimunud noorte tegevusrühmade 
kohtumiste tulemusel ümber kavanda -
tud. Ajavahemikus veebruar 2012 kuni 
märts 2013 kavandati kaheksa liikmes -
riigi 60-st ESFi rakenduskavast ümber 
kokku 36. Kontrollikoja poolt üksikas -
jalikult hinnatud kaheksas rakendus -
kavas moodustas noorte töötuse kiire 
vähendamise eesmärgil ümber kavan -
datud ESFi vahendite summa komisjo -
ni kinnitusel 337  miljonit  eurot.35 Peasekretariaadi 
kokkuvõtlikud järeldused, mis 
saadeti 14. mail 2012 Kreeka 
alalisele esindajale ELis.
25 Tähelepanekud
53 
Noorte tegevusrühmade töö tule -
musel ümber kavandatud ja ümber 
suunatud ESFi vahendite kogusum -
mat on raske nimetada, kuna see ei 
pruugi olla tingitud kohtumistest, vaid 
muudest põhjustest. Liikmesriikidest 
komisjonile esitatud andmete põhjal 
(seisuga juuni 2013) kavandati ja jagati 
asjaomastes liikmesriikides (v.a Läti) 
noorte tegevusrühmade töö tulemu -
sel ümber 1,915  miljardit  eurot ESFi 
vahendeid (vt tabel 2 ). See moodustab 
19,2% kõnealuses kaheksas liikmesrii -
gis ESFi raames algselt veel jagamata 
9,971  miljardist  eurost.54 
Näiteks Itaalia kohta esitatud summa 
(kokku ümber jagatud 557 miljonit eu -
rot) sisaldab Apuulia piirkondliku ESFi 
rakenduskava 27 miljonit eurot, mis oli 
tegelikult ümber kavandatud ja sisal -
dus ka ümber kavandatud vahendite 
kohta esitatud aruandluse kogusum -
mas (131 miljonit eurot).Tabel 2Noorte tegevusrühmade töö tulemusel ümber kavandatud ja ümber suunatud ESFi 
vahendid (komisjoni andmed seisuga juuni 2013)
LiikmesriikESFi  
rakendus -
kavade arvESFi vahendite maht enne noorte 
tegevusrühmade algatustNoorte tegevusrühmade töö tulemusel noorte tööhõive meetmeteks/
tegevusteks mobiliseeritud ESFi vahendite maht
Kokku1 
(miljonites 
eurodes)ESFi eraldama -
ta vahendid 
(komisjoni 
andmed)  
(miljonites eurodes)ESFi 
ümberkavandatud 
vahendid 
(komisjoni 
andmed)  
(miljonites eurodes)ESFi 
ümbersuunatud 
vahendid 
(komisjoni 
andmed)  
(miljonites eurodes)Kokku3 
(miljonites 
eurodes)Osakaal ESFi 
koguvahendi -
test(3/1)
Iirimaa11 375 2 25 25 6,7%
Kreeka 4 4 364 1 495 466 466 10,7%
Hispaania 22 8 057 2 712 491 491 6,1%
Itaalia224 6 931 3 674 131 557 688 9,9%
Läti 1 583 0 0 0 0 0,0%
Leedu 2 1 028 289 27 27 2,6%
Portugal 4 6 845 1 760 143 143 2,1%
Slovakkia32 1 500 39 75 0 75 5,0%
KOKKU 60 29 683 9 971 1 915 6,5%
1 Iirimaa taotles 25  miljoni  euro ümbersuunamist juba detsembris 2011, st enne noorte tegevusrühmade algatuse käivitamist.
2 Itaalias ümber suunatud vahendite kohta esitatud andmed sisaldavad Apuulia piirkondliku ESFi rakenduskava 27 miljonit eurot, mis oli tegeli -
kult ümber kavandatud ja sisaldus ka ümber kavandatud vahendite summas (vt punkt 54).
3 Komisjoni poolt Slovakkias veel kasutamata vahendite kohta esitatud hinnanguline summa (39 miljonit eurot) oli tegelikust väiksem; hiljem 
selgunud andmete kohaselt oli riigis kasutamata veel 422 miljonit eurot (vt 2. selgitus ).
Allikas:  ELi fondihaldussüsteemil (SFC2007) ja komisjoni esitatud andmetel põhinev kontrollikoja arvutus.
26 Tähelepanekud
55 
Kaheksast liikmesriigist viie kohta ei 
suutnud komisjon esitada ESFi üm -
ber kavandatud ja ümber suunatud 
summasid. Rakenduskavade valimi 
puhul oli komisjonil teavet vaid kahe 
liikmesriigi ESFi rakenduskavade kohta: 
Kreeka hariduse ja elukestva õppe 
rakenduskava ( ca 24 miljonit  eurot 
noortele suunatud uutele meetmetele) 
ning Leedu inimressursi arendamise 
rakenduskava ( ca 29 miljonit  eurot).56 
Komisjoni kõige värskem ESFi vahen -
dite ümbersuunamist kajastav väljaan -
ne avaldati märtsis 201436. Väljaande 
kohaselt moodustas noortele suunatud 
tegevusteks ümber kavandatud  
ja/või ümber suunatud vahendite maht 
4,2 miljardit  eurot37, millest 1,8  miljar -
dit eurot oli eraldatud liikmesriikide 
sel ajal elluviidavatele projektidele. 
Tõenäoliselt pidi nimetatud toetusest 
kasu saama ligikaudu 1,2 miljonit noort. 
Kontrollikojal ei olnud võimalik nimeta -
tud andmete õigsust kinnitada.
57 
2014. aastal vähenes ELi noorte 
(15–24-aastased) töötuse määr veidi 
enam kui 22%-ni (vt punkt 1). Allpool 
esitatakse noorte töötuse määra suun -
dumus kaheksas noorte tegevusrüh -
made algatuses osalenud liikmesriigis 
(vt joonis 3 ), ent see ei ole otseselt 
seostatav noorte tegevusrühmade 
algatusega.Joonis 3
2014 2013 2012 2011 2010 2009 200860%
50%
40%
30%
20%
10%Iirimaa
KreekaHispaaniaItaaliaLätiLeeduPortugalSlovakkia
Allikas:  Eurostat, Total unemployment — Labour Force Survey series — Unemployment rates by sex, age and nationality (%) .ELi 15–24-aastaste noorte töötuse määrad noorte tegevusrühmade algatuses 
osalenud liikmesriikides, 2008–201436 Euroopa Komisjoni tööhõive, 
sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse 
kaasatuse peadirektoraat, 
„Youth Employment Initiative 
and the European Social Fund, 
European Social Fund 
thematic paper”, märts 2014.
37 Ümber jaotatud ESFi 
vahendeid puudutavad 
komisjoni andmed sisaldavad 
Itaalia puhul riiklike vahendite 
ümbersuunamist noorte 
töötuse vastasteks võitluseks; 
see osutus võimalikuks, kuna 
vähendati ESFi ja ERFi 
rakenduskavade riikliku 
kaasrahastamise määra. 
Vabastatud vahendid (enam 
kui 1,5  miljardit  eurot) 
investeeriti riiklikult rahastatud 
tegevuskava raames 
paljudesse algatustesse, 
millest mõni oli suunatud ka 
noorte ja töötute abistamisele.
27 Tähelepanekud
Liikmesriikide poolt ESFi 
rakenduskavadesse pakutud 
muudatusi hinnates 
keskendus komisjon 
peamiselt eelarveaspektidele
58 
Rakenduskavade muutmiseks ette -
panekuid tehes peavad liikmesriigid 
esitama muudatuste analüüsi, mis muu 
hulgas sisaldab ka nende oodatavat 
mõju38. ELi vahendite säästliku, tõhu -
sa ja mõjusa kasutamise tagamiseks 
peaksid liikmesriigid selgitama, milline 
on muudatuste kavandatud mõju ra -
kenduskava ja ELi eesmärkide saavuta -
mise tõhususele ja mõjususele.
59 
Komisjoni noorte tegevusrühmade 
algatuse teatises sedastatakse: „Üm -
berkavandamise peavad heaks kiitma 
nii komisjon kui ka kõik kaheksa liik -
mesriiki, ning see saab olema tegevus -
rühmade põhiülesanne”39. Kirjeldatud 
kontekstis kontrollis komisjon eelkõige 
seda, kuidas saaks kiiremini toetada 
neis liikmesriikides noorte töötuse 
vähendamiseks tehtavat tööd, ja/
või seda ümber suunata meetmetele, 
mis annavad / võiksid anda teistest 
kiiremaid tulemusi ja omaksid vajalik -
ku mõju.60 
Valimisse kuulunud kaheksa rakendus -
kava olemasoleva dokumentatsiooni 
kontrollikojapoolne analüüs näitab 
aga, et muudatusettepanekute mõju -
suse asemel (st ESFi vahendite parim 
kasutus selleks, et aidata noortel tööd 
leida või oma tööalast konkurentsivõi -
met parandada) oli komisjon peami -
selt keskendunud eelarveaspektidele 
(nt eraldatud summade automaatse 
kulukohustustest vabastamise potent -
siaalse riski vältimine, rakenduskavade 
rahalise elluviimise kiirendamine jne). 
Liikmesriike hinnates ja neile kommen -
taare saates ei taganud komisjon, et ra -
kenduskavade muudatusettepanekud 
oleksid paremate tulemuste saavuta -
mise aspektist põhjendatud. Komisjon 
ei taganud ka seda, et ümberkavan -
damiseks tehtud ettepanekud olek -
sid olnud vajalikul määral suunatud 
erinevate noorterühmade vajaduste 
rahuldamisele (vt 5. selgitus ).
61 
Kuna see ei olnud ESFi perioodi 2007–
2013 raamistikus kohustuslik, ei ärgita -
nud komisjon liikmesriike seadma või 
kohandama tulemusnäitajaid, mis või -
maldaksid paremini hinnata noortele 
ümber suunatud vahendite mõjusust. 
Auditiga leiti, et üheski teises raken -
duskavas peale Portugali (inimpotent -
siaali rakenduskava, vt 6. selgitus ) 
ja Hispaania (Navarra rakenduskava) 
auditeeritud rakenduskavades tule -
musnäitajaid ei seatud.38 Nõukogu määruse (EÜ) 
nr 1083/2006 artikkel 48.
39 COM MEMO 12/100, 
14. veebruar 2012.
28 Tähelepanekud
Näide rakenduskava muudatusest, mida komisjon ei olnud tulemuslikkuse 
seisukohast hinnanud
Hispaanias (Navarra rakenduskava) põhjendas piirkond rakenduskava ümberkavandamist kahe eesmärgiga: 
kiirendada rakenduskava aeglast elluviimist (detsembris 2011 valitses oht, et kõiki vahendeid ei suudeta ära 
kasutada) ning vähendada majanduskriisi mõju noortele, enam kui 45 aasta vanustele, puudega inimestele 
ning pikaaegsetele töötutele. Nimetatud rakenduskava üks eesmärke oli toetada esimese kutsekvalifikatsiooni 
kavasid, mis pakuvad abi põhiharidustunnistuseta noortele.
Komisjoni hindamises öeldakse küll, et ümberkavandamise üks eesmärke oli „rahuldada nõudlust koolituse, 
õppe ja ümberõppe järele”, ent tegelikult ei selgitata rakenduskava muutmisele lisatud piirkonna põhjendus -
tes, millist õpet või ümberõpet seal vajatakse. Puuduvad tõendid selle kohta, et komisjon oleks püüdnud välja 
uurida, kas Navarra piirkondlike ametivõimude ettepanekud koolitussüsteemide muutmiseks aitasid kaasa 
tööturul nõutavate oskuste andmisele.
Olemasolevate vahendite kasutamise parandamine oli ka Iirimaa, Itaalia (Sitsiilia) ja Portugali rakenduskavade 
kohta tehtud muudatusettepanekute ülevaatamise üks peamisi eesmärke.5. selgitus
Näide heast tavast uute tulemusnäitajate määratlemisel
Peale noorte tegevusrühma kohtumist käivitas Portugal programmi „Noorte impulss”, mis sisaldab meetmeid 
noorte töötute abistamiseks, pakkudes neile tööturule integreerumisel kasuks tulevat töökogemust.
ESFi inimpotentsiaali rakenduskava raames hakati programmi „Noorte impulss” kaudu „tööpassi” nime all pak -
kuma uusi erialaseid praktikaid. Suurenenud toetussummade tõttu suurendati peale nimetatud rakenduskava 
muutmist ka kahe tulemusnäitaja sihtarve („loodud töökohtade arv” ja „peale praktika lõppemist tööle võetud 
praktikantide arv”). Lisaks võeti kasutusele uus näitaja: „sotsiaalkindlustusmaksete hüvitamise tulemusel loo -
dud töökohtade arv”, millega mõõdetakse noortele töökohtade loomiseks mõeldud toetuse tulemuslikkust 
(töökohtade arvu suurenemise korral hüvitatakse tööandjale sotsiaalkindlustusmaksed).6. selgitus
29 Tähelepanekud
Noorte tegevuskavad 
koostati erineva 
põhjalikkusega ning 
riiklikud reformikavad 
sisaldasid vähe viiteid noorte 
tegevusrühmadele
62 
Kuna see ei olnud kohustuslik, koosta -
sid komisjoni andmetel viis liikmesriiki 
kaheksast peale noorte tegevusrühma -
de kohtumisi noorte tegevus-/tööhõi -
vekavad; nendeks olid Kreeka, Itaalia 
(Sitsiilia)40, Leedu, Portugal ja Slovak -
kia41. Komisjoni sõnul on nende pea -
mine eesmärk määratleda töökohtade 
loomist, noorte koolitamist, oskuste 
tööturu nõudlusele mittevastavust 
ning koolist väljalangemist käsitlevad 
poliitika- ja eelarvemeetmed.63 
Neljas sellises tegevuskavas (Kreeka, 
Leedu, Portugal ja Slovakkia42) kirjelda -
ti erineva põhjalikkusega ESFi kaasra -
hastatud meetmete ümbersuunamist 
noorte töötuse vastastele suunatud 
meetmetele/tegevustele. Itaalia tege -
vuskava (Sitsiilia) rahastati liikmesriigi 
vahenditest (selleks ESFi vahendeid ka -
sutamata), mis vabanesid seetõttu, et 
tõsteti selle rakenduskava ELi eelarvest 
kaetava kaasrahastamise määra.
64 
Kontrollikoja auditiga leiti, et mitte 
kõik noorte tööhõivekavades loetletud 
meetmed ei olnud selgelt suunatud 
oma sihtrühma toetamiseks. Näiteks, 
kuigi komisjoni dokumentide kohaselt 
olid Portugali noorte tegevusrüh -
ma koosolekul prioriteediks kõrgelt 
haritud noored (nn ajude äravoolu 
vältimiseks), ei olnud ESFi-poolseks 
kaasrahastamiseks esitatud meet -
med suunatud kõrgelt haritud noor -
te probleemide lahendamisele43 
(vt  7. selgitus ).
Näide meetmete halvast suunamisest sihtrühmade vajaduste rahuldamiseks
Noorte tegevusrühma kohtumise protokollis sedastatakse, et „nn ajude äravoolu vähendamiseks ning kõrge 
kvalifikatsiooniga noorte teadmiste kasutamiseks Portugali tööturul ja majanduses pööratakse strateegilises 
kavas erilist tähelepanu magistri- ja doktorikraadiga inimestele”. Komisjoni esitatud Portugali noorte tegevus -
kavas moodustas ainuke spetsiaalselt kõrgharidusega inimestele suunatud meede vaid 11% kavale eraldatud 
ESFi vahenditest.7. selgitus40 Itaalia (Sitsiilia) noorte 
tööhõivekava esitati 19.12.2011 
(enne noorte tegevusrühmade 
algatust) Itaalia 
ühtekuuluvuskava kontekstis. 
Noorte tööhõivekava koosneb 
452 miljonist  eurost 
liikmesriigi vahenditest, mille 
kasutamine sai võimalikuks 
tänu Sitsiilia ESFi rakenduskava 
ELi eelarvest kaetava 
kaasrahastamise määra 
tõstmisele (eesmärk oli vältida 
vahendite tühistamist).
41 Slovakkias ei tulenenud 
noorte tegevuskava otseselt 
noorte tegevusrühmade 
algatusest. Tegevuskava 
koostamist alustati juba varem 
riikliku reformikava ning 
kutseharidust ja -koolitust 
käsitleva seaduse muutmise 
kontekstis.
42 Slovakkias olid sihtrühmaks nii 
noored alla 29-aastased 
töötud kui ka üle 50-aastased 
ebasoodsas olukorras olevad 
inimesed. Samas ei 
täpsustatud, kui palju raha 
eraldati noorte toetamiseks 
ning seda, mitu töökohta oli 
kavas iga sihtrühma jaoks 
luua.
43 Quadro Nacional de 
Qualificacões , 7. ja 8. tase.
30 Tähelepanekud
65 
Liikmesriigid võisid lisada noorte te -
gevuskavade elemente oma riiklikesse 
reformikavadesse. Komisjon hindab 
riiklikke reformikavasid Euroopa pool -
aasta kontekstis. Seetõttu vaatas kont -
rollikoda läbi kaheksa liikmesriigi 2012. 
ja 2013. aasta riiklikud reformikavad ja 
nende kohta tehtud komisjoni hinda -
mised (uurimaks, kas neis viidatakse 
noorte tegevusrühmade kohtumiste 
tulemitele).
66 
Kontrollikoda leidis, et noorte tege -
vusrühmade kohtumiste tulemeid 
ja nende mõju ESFi rahastamise 
ümbersuunamisele noorte tööhõive 
suurendamise meetmetele mainiti 
riiklikes reformikavades vaid üldiselt 
(vt  8. selgitus ).67 
Riiklike reformikavade kohta esitatud 
komisjoni hindamises piirdus noorte 
tegevusrühmade mainimine peami -
selt üldiste avaldustega selle kohta, 
millised summad olid noorte toeta -
miseks ümber kavandatud; täpsemalt 
ei puudutatud aga noorte töötute 
konkreetsete probleemide ja vajaduste 
rahuldamiseks pakutud lahendusi ega 
nende oodatavat mõju.
Näited ESFi toetatavate noorte tööhõive suurendamise meetmete mainimisest 
riiklikes reformikavades
Itaalia 2012. aasta riiklikus reformikavas mainiti, et „ümberkavandamist kasutatakse noorte koolituse ja töö -
alase konkurentsivõime parandamise meetmete puhul; seda tehakse peale 30. jaanuari 2012. aasta Euroopa 
Ülemkogu kohtumist loodud ELi-Itaalia noorte töötuse ja ettevõtluse tegevusrühma raames”. Ümberkavanda -
misest puudutatud meetmete kohta täpsustavaid üksikasju aga ei esitatud.
Iiri 2012. aasta riiklik reformikava sisaldas noorte töötust käsitlevat lõiku. Selles mainiti ühte veebruaris aset 
leidnud komisjoni delegatsiooni külaskäiku, mille käigus arutati noorte töötuse põhiprobleeme. Samas ei 
kirjeldatud aga visiidi tulemeid, st ELi vahenditega toetatavaid meetmeid. Tekstis öeldi, et Iiri valitsuse priori -
teediks on „jätkata uuenduslike lahenduste otsimist selle olulise probleemi lahendamiseks”.8. selgitus
31 Tähelepanekud
Komisjonipoolne 
järelevalve ja aruandlus 
noorte tegevusrühmade 
algatuse tulemuste üle
68 
Noorte tegevusrühmade algatuse 
tulemuste üle tehtud komisjonipoolse 
järelevalve ja aruandluse puhul uuris 
kontrollikoda, kas:
 ο noorte tegevusrühmade poolt üm -
ber kavandatud ja ümber suunatud 
summade kohta loodi konkreetne 
järelevalvekord;
 ο komisjoni järelevalve sisaldas 
asjakohast ja usaldusväärset teavet 
noorte tegevusrühmade algatuse 
tegelike saavutuste kohta.
Komisjoni järelevalve noorte 
tegevusrühmade algatuse 
tulemuste üle põhines 
ESFi üle tehtava tavalise 
järelevalvega
69 
Komisjon on koos liikmesriikidega 
jälginud noorte tegevusrühmade töö 
tulemusel rakenduskavades tehtud 
noorteteemalisi muudatusi; töö on 
põhinenud ESFi olemasoleval õigusli -
kul raamistikul ja eelkõige iga-aastastel 
rakendamisaruannetel ja rakenduska -
vade iga-aastasel kontrollimisel.70 
Kontrollikoja poolt läbi vaadatud ra -
kendamisaruannetes anti vähe teavet 
vahendite ümbersuunamise ja selle 
abil saavutatud tulemuste kohta. Need 
sisaldavad tavaliselt vaid näiteid, mitte 
aga järjepidevat ja võrreldavat teavet 
konkreetsete noorte sihtrühmade 
kohta. Kontrollikoda leidis, et ainult 
Hispaania (Navarra rakenduskava) 
2012. aasta rakendamisaruande kohta 
esitatud tähelepanekutes nõudis ko -
misjon selgesõnaliselt noorte töövõi -
maluste algatuse järelevalvenäitajate 
esitamist44.
71 
Kontrollikoda hindas ka komisjoni 
esitatud iga-aastaste kontrollikoosole -
kute protokolle ja leidis, et seitsmest 
kontrollitud juhtumist nelja puhul45 
keskendusid komisjoni kommentaarid 
tegelike tulemuste asemel rahalisele 
rakendamisele ja väljunditele. Läbi -
vaadatud protokollides leidis kont -
rollikoda viiteid noorte tegevusrüh -
made algatuse kontekstis saavutatud 
tulemustele Itaalia, Leedu ja Slovakkia 
puhul.
72 
Kontrollikoja analüüsi põhjal aktsep -
teeris komisjon liikmesriikide poolt 
iga-aastastel kontrollikoosolekutel 
esitatud andmed ilma neid piisavalt 
kontrollimata (vt 9. selgitus ).44 Noorte tegevusrühmade 
algatuse kontekstis.
45 2012. aastal Iirimaal iga-aastast 
kontrollikoosolekut ei 
korraldatud.
32 Tähelepanekud
Puudused komisjonipoolses 
järelevalves noorte 
tegevusrühmade algatuse 
tulemuste üle
73 
Informeerimaks Euroopa Ülemkogu 
noorte tegevusrühmade algatuse 
raames toimuva ümberkavandamise 
edenemise kohta, küsis komisjon ESFi 
korraldusasutustelt juhtumipõhiselt 
teavet liikmesriikide olukorra kohta 
(eelkõige ESFi ümber kavandatud / 
ümber suunatud vahendite summa ja 
neist tõenäoliselt kasu saanud inimes -
te arv). Komisjoni teabepäringud puu -
dutavad üksnes väljundinäitajaid (nt 
ESFi meetmetes osalenute arv), mitte 
tulemusi (vt punkt 26).74 
Saadud informatsiooni alusel andis 
komisjon aru noorte tegevusrühmade 
algatuse tulemuste kohta, seda nii 
vastusena Euroopa Ülemkogu mitmele 
päringule (mai 2012, november 2012, 
märts 2013, juuni 2013 ja oktoober 
2013) kui ka omal initsiatiivil (märts 
2014).Näide probleemidest, mis tulenesid liikmesriikides saavutatud tulemuste kohta 
esitatud andmetest
Komisjoni koostatud Leedu iga-aastase kontrollikoosoleku (jaanuar 2014) protokolli kohaselt olid kolme meet -
me sihtnäitajad juba saavutatud46. Neist ühe (mikrokrediitide meede) ülearvutamisel leidis kontrollikoda, et 
sihtarv oli saavutatud vaid 72% ulatuses.
46 Kutseharidus ja koolitus noortele, tugi erialateadmiste omandamiseks ja mikrokrediidid.9. selgitus
33 Tähelepanekud
75 
Kontrollikoda vaatas läbi komisjoni 
poolt Euroopa Ülemkogule esitatud 
ajakohastatud teabe ja muud teati -
sed ning leidis, et need ei sisaldanud 
ümber kavandatud ja ümber suuna -
tud vahendite kvalitatiivset analüüsi 
(vt  10. selgitus ).76 
Pealkirjade „Konkreetsed tegevused” 
ja „ Tegevusrühmade abil riikides 
noorte abistamisel saavutatud konk -
reetsed tulemused” all kirjeldatud 
näited ei olnud kohati ammendavad 
(vt  11. selgitus ).
Näited komisjoni poolt Euroopa Ülemkogule esitatud ajakohastatud andmetes 
sisaldunud teabe puudulikust analüüsist
Noorte tegevusrühmade töö edenemise kohta esitatud teabes kirjeldati liiga vähe tegevusrühmade tulemusi. 
2012. aasta mais esitatud aruandes kirjutati Kreeka kohta näiteks järgmist: „Noorte tegevusrühma 2012. aasta 
kevadel tehtud töö tulemusel algatatakse noorte jaoks uusi suunatud tegevusi.”; samas ei täpsustatud, milli -
seid uusi meetmeid ESFi vahenditest toetatakse ja milliste summadega.
Lisaks teatati Hispaania kohta, et „riiklikele tööturuasutustele eraldati noorte tööhõive suurendamiseks 
135 miljonit eurot”. Täiendavad vahendid eraldati juba olemasolevate riiklike meetmete toetamiseks, mis 
olid eelkõige mõeldud noortele uute töökohtade loomiseks; samas ei selgitatud nende meetmete varasemat 
mõjusust.10. selgitus
Näited tegevuste kohta esitatud liialt optimistlikest aruannetest
Itaalia piirkondliku rakenduskava puhul (Sitsiilia) ei rahastatud uusi noorte tööhõive suurendamise meetmeid 
mitte ESFi vahendite ümberpaigutamisega, vaid ELi kaasrahastamismäära suurendamisega, mille tulemusel 
vabanesid algselt rakenduskavale eraldatud vahendid. Kirjeldatud teguviisi lubati tingimusel, et liikmesriigi 
vahendeid kasutatakse üksnes noorte abistamiseks. Sellest tulenevalt koostati 452  miljoni  euro suurune kava, 
millest pidi kasu saama 50 000 noort. Vahemikus mai 2012 kuni juuni 2013 kajastas komisjon kava alustamist ja 
teavitas selle edenemisest mitmes nõukogule esitatud aruandes.
Juunis 2013 teavitas järelevalvekomitee aga komisjoni, et kava algusetapp oli ajakavast oluliselt maha jäänud. 
Projekt käivitati lõpuks juunis 2014, ent vahetult pärast seda (augustis 2014) tühistas Sitsiilia piirkond oma 
otsuse, millega oli eraldanud vahendid projekti kavandatud meetmete elluviimiseks. Tühistamine oli tingitud 
osalejate valikuks kasutatud IT-süsteemi märkimisväärsetest puudustest, mistõttu ei saanud ligikaudu 54% 
kasutajatest valikuprotsessis osaleda47.
47 Regione Sicilia, Decreto del Dirigente Generale Numero 4567, 18. august 2014.11. selgitus
34 Tähelepanekud
77 
Kuna kõigi andmete aluseks olid ko -
misjoni poolt liikmesriikidele esitatud 
päringud, tuli nõukogule vastamiseks 
ja/või ajakohastatud teabe avaldami -
seks alati uus päring esitada. Komis -
jonil ei ole õigust liikmesriikide poolt 
vabatahtlikult esitatud teabe usutavust ja/või usaldusväärsust kontrollida. 
Sellest tulenevalt võib tekkida oht, et 
nõukogule koostatud eduaruannetes 
esitatakse ebausaldusväärsed või eba -
õiged andmed. Samas ei olnud ka ESFi 
raamistikus esitatud andmete kontrol -
limine alati mõjus (vt  12. selgitus ).
Näide sidusrühmadele esitatud ebatäpsetest andmetest
2014. aasta märtsi eduaruandes märkis komisjon Portugali algatuse „Impulso Jovem” kohta, et: „Portugalis [---] 
suunati ümber 143 miljonit eurot ESFi vahendeid [---] ning kogu summa oli 2013. aasta lõpuks kulukohustuste -
ga seotud. Meetmega hõlmatakse 56 000 noort”. Tegu paistab aga olema pigem sihtnäitaja kui juba saavuta -
tud arvuga. Inimpotentsiaali rakenduskava 2013. aasta rakendusaruandes kava täitmise kohta esitatud lõplike 
finantsandmete kohaselt hõlmasid meetmed tegelikult vähem kui 10 000 noort.12. selgitus
35
 Järeldused ja soovitused
78 
Kontrollikoda järeldas, et komisjoni 
nõuandva toe mõjusust liikmesriikide 
abistamisel noorte tegevusrühmade 
valdkonnas piiras asjaolu, et komisjonil 
oli vähe kvaliteetset teavet selle kohta, 
kuidas noorte töötuse vähendamiseks 
mõeldud ESFi või liikmesriikide meet -
med tegelikult mõjuvad (vt punktid 
25–37). Lisaks keskendus komisjon 
liikmesriikide poolt ESFi rakenduska -
vadesse pakutud muudatusi hinnates 
peamiselt eelarveaspektidele, mitte 
ESFi vahendite kõige paremale kasuta -
misele (vt punktid 58–61). Puudusi oli 
ka komisjoni poolt kuni 2014. aasta lõ -
puni noorte tegevusrühmade algatuse 
üle tehtud tulemuste aruandluses (vt 
punktid 73–77).
Komisjon toetas liikmesriike 
nõustamisega, ent teda 
takistasid olemasoleva teabe 
piiratud hulk ja puudulik 
kvaliteet
79 
Noorte tegevusrühmade algatus ei 
suutnud täita 2012. aasta Euroopa 
Ülemkogu kohtumisel tekitatud kõr -
geid ootusi; muu hulgas tulenes see 
programmitöö perioodi 2007–2013 
määrustes sätestatud järelevalve- ja 
aruandluskorra alusel komisjoni kä -
sutuses olnud teabe piiratusest. See 
tähendas, et komisjonil puudusid:
 ο ülevaade ESFi rahastatud olemas -
olevate noorte tööhõive meetmete 
kohta ning selle kohta, millised 
neist olid liikmesriikides edukad 
(kavandatud ja tegelikud tule -
mused). Nimetatud teave oleks 
aidanud teha praktilisi ja kiireid 
ettepanekuid ESFi vahendite üm -
bersuunamiseks meetmetele, mille 
tulemuslikkus oli juba mujal varem 
kinnitust leidnud; ο täielik ja ajakohastatud teave 
potentsiaalselt ümber kavandava -
te ja/või ümber suunatavate ESFi 
vahendite kohta.
80 
Komisjoni ettevalmistustöö käigus 
koostati kõigi kaheksa liikmesriigi koh -
ta riigi teabevormid. Komisjon koor -
dineeris ka noorte tegevusrühmade 
kohtumisi ning koostas ESFi vahendite 
ümberkavandamist ja ümbersuunamist 
kajastavad kokkuvõtlikud järeldused. 
Mõlemad loetletud tegevused olid küll 
positiivsed, ent need viidi ellu ülalmai -
nitud piirangutega.
81 
Kontrollikoja analüüs näitas samuti, 
et kaheksa liikmesriigi jaoks loodud 
noorte tegevusrühmad tegid noorte 
töötute probleemi kiiremaks ja tule -
muslikumaks leevendamiseks vähe 
konkreetseid ettepanekuid. Komisjoni 
kavandatud põhjalike noorte tegevus -
kavade koostamiseks ning struktuu -
rifondide mõjusamaks kasutamiseks 
noorte töötuse vähendamisel liikmes -
riikides peaks algatus olema laiapõhja -
lisem, jätkusuutlikum ja pikaajalisem.
36 Järeldused ja soovitused
1. soovitus
Tulevikus peaks komisjon sarnaste al -
gatuste puhul võtma piisavalt arvesse 
poliitilisest ja õiguslikust kontekstist 
ning komisjoni selle valdkonna tead -
misest ja kogemustest (ELi ja riiklike 
vahenditega võetud meetmete ellu -
viimisel saadud) lähtuvaid võimalusi 
ja piiranguid ning finantsressursside 
olemasolu nii ELi kui ka liikmesriikide 
tasandil.
ESFi vahendite 
ümberkavandamine ja 
ümbersuunamine toimusid 
küll noorte tegevusrühmade 
initsiatiivil, ent 
rakenduskavade muudatusi 
hinnanud komisjon 
keskendus peamiselt 
eelarveaspektidele
82 
Liikmesriikidest komisjonile esitatud 
andmetel põhjal (seisuga juuni 2013) 
kavandati ja jagati seitsmes asjaoma -
ses liikmesriigis kaheksast ümber kok -
ku 1,9  miljardit  eurot ESFi vahendeid. 
Kogusummat on aga raske nimetada, 
kuna ESFi vahendite ümberkavanda -
mine ei pruugi olla tingitud üksnes 
noorte tegevusrühmade algatusest, 
vaid ka muudest põhjustest.83 
Noorte tegevusrühmade kohtumiste ja 
nendega seotud kokkuvõtlike järeldus -
te põhjal koostasid kõik liikmesriigid 
oma noorte tegevuskava või kajastasid 
neid aspekte riiklikes reformikavades 
(kui mõlemad olid oma olemuselt 
üldised). Käesolevas kontekstis ESFi 
vahendite ümberkavandamiseks va -
jalik rakenduskavade muutmine saab 
põhineda üksnes asjaomase liikmes -
riigi ettepanekul. Edasi peab komisjon 
hindama liikmesriigi esitatud põhjen -
dust ja, kui see on rahuldav, muudatu -
se heaks kiitma.
84 
Kontrollikoda leidis, et liikmesriikide 
valimisse kuulunud rakenduskavade 
muudatusettepanekuid hinnates ei  
uurinud komisjon, kas ümber kavanda -
tud ESFi vahendid aitaksid noortel tõe -
näoliselt paremini tööd leida või oma 
tööalast konkurentsivõimet parandada 
kui algselt kavandatud meetmed. Selle 
asemel keskenduti komisjoni hinnan -
gus peamiselt ümberkavandamise 
eelarveaspektidele. Liikmesriikidest 
komisjonile edastatud andmete alusel 
järeldas kontrollikoda, et on võimatu 
hinnata, mil määral olid 2012. aas -
tal ümber kavandatud ja/või ümber 
jaotatud vahendid suunatud erinevate 
noorte töötute rühmade vajaduste 
rahuldamisele.
37 Järeldused ja soovitused
2. soovitus
Programmitöö perioodil 2014–2020 
peaks komisjon:
a) tagama, et liikmesriikide tulevased 
taotlused vahendite ümberkavan -
damiseks tuleneksid soovist saavu -
tada paremaid tulemusi, mitte aga 
vajadusest lahendada peamiselt 
ELi vahendite ärakasutamisel ilm -
nenud probleeme;
b) kiitma rakenduskavade muutmi -
seks esitatud liikmesriikide taot -
lused heaks vaid juhul, kui soovi -
tud eelarve ümberpaigutustega 
lubatud täiendavad tulemused on 
ka reaalselt saavutatavad;
c) nõudma liikmesriikidelt iga-aas -
tastes rakendusaruannetes kül -
laldaselt täpset aruandlust ja 
saavutatud tulemuste esitamist nii 
rakenduskavade siseselt tehtavate 
erakorraliste ümberpaigutuste kui 
ka prioriteetide muutmise kohta;
d) osalema aktiivselt rakenduskavade 
järelevalvekomiteede töös ning 
juhul, kui komisjonile on iga-aasta -
se rakendusaruande hindamisest 
selge, et seatud sihte ei saavutata, 
julgustama liikmesriike asjakoha -
seid meetmeid võtma.Puudused nõukogule noorte 
tegevusrühmade algatuse mõju 
üle esitatavas komisjonipoolses 
aruandluses
85 
Kuna komisjon oli teadlik ESFi järe -
levalvekorra raames liikmesriikidest 
süstemaatiliselt esitatava teabe piira -
tusest, küsis ta algatuse edenemise 
kohta nõukogule esitatavate regu -
laarsete eduaruannete koostamiseks 
liikmesriikidelt teavet juhtumipõhiselt. 
Komisjonil ei ole aga õigust liikmes -
riikide poolt vabatahtlikult esitatud 
teabe usutavust ja/või usaldusväärsust 
kontrollida. Samas ei olnud ka ESFi 
raamistikus esitatud andmete kontrol -
limine alati mõjus.
86 
Seetõttu näitas nõukogule esitatud 
teabe analüüs, et kohati oli probleeme 
andmete täielikkuse, järjepidevuse ja 
usaldusväärsusega. Kuna komisjon ei 
kontrolli süstemaatiliselt liikmesriikide 
esitatud andmeid, võib tekkida oht, et 
nõukogule koostatud eduaruannetes 
esitatakse ebausaldusväärseid või 
ebaõigeid andmeid.
38 Järeldused ja soovitused
3. soovitus
Juhul, kui komisjon kasutab oma tea -
tistes liikmesriikide esitatud andmeid, 
peaks ta kehtestama minimaalse usu -
tavuse ja usaldusväärsuse tagamiseks 
süstemaatilised kontrollid.
II auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Henri GRETHEN, võttis käesoleva 
aruande vastu 11. novembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.
 Kontrollikoja nimel
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 president

39
V
Komisjon on seisukohal, et noorte tegevusrühmade 
algatus on täitnud poliitilisi ootusi, mida Euroopa 
Ülemkogu väljendas oma 30. jaanuari 2012. aasta 
järeldustes. Ajutise ja täpse ajakavaga ühiste noorte 
tegevusrühmade algatuse põhieesmärk oli võtta 
kasutusele ELi ja liikmesriikide vahendid, sealhulgas 
struktuurifondide vahendid, ning arutada noorte 
töökohtade kavadesse lisatavaid poliitikareformide 
põhimõtteid. Rühmade abil taheti juhtida problee -
mile otsustavalt tähelepanu, suurendades juht -
poliitikute teadlikkust, tekitades vajaduse kiireks 
tegutsemiseks ja luues võimalused jõulisemateks 
meetmeteks ilma ülemäärase halduskoormuse  
ja/või õigusmenetluseta.
Samuti olid noorte tegevusrühmad komisjoni arva -
tes olulised ka selle poolest, et need aitasid sillu -
tada teed uutele noorte töötuse vastu võitlemise 
algatustele, nagu noortegarantii ja noorte tööhõive 
algatus, ning parandada Euroopa Sotsiaalfondi 
2014.–2020. aasta programmitööd, keskendudes 
rohkem noortele.
Komisjon kasutas ennetavalt kõiki kehtivas õigus -
raamistikus temale kättesaadavaid vahendeid, et 
saavutada noorte tegevusrühmade algatuse ees -
märgid ja anda nende kohta aru.
Koostöös liikmesriikidega rakendatavate rahaliste 
vahendite puhul ei pruugi komisjonil küll olla alati 
üksikasjalikku ülevaadet kõigist toetatavatest meet -
metest, kuid ta annab nõu ja suuniseid, arvestades 
muu hulgas saadud teavet ja Euroopa poolaasta 
raames esitatud poliitikameetmete hinnangut; 
noorte tegevusrühmade kohtumiste üks eesmärk 
oligi kontrollida liikmesriikidega põhjalikult üle 
Euroopa Sotsiaalfondi kasutamata vahendite hin -
nanguline maht, tagades sealjuures parima ja kõige 
ajakohasema teabe kasutamise.
Rahastatud meetmete sobivuse kohta võib väita, 
et ESFist toetatud tüüpilised noorte tööhõivemeet -
med olid koolitus, töökogemus, toetuste taotlemine 
ning jätkuharidus ja -koolitus ning eesmärk oli suu -
nata liikmesriike edendama neist meetmetest kõige 
tulemuslikumaid.Kokkuvõte
I
Komisjoni ühine vastus punktidele I, II, III ja IV
Viimasel kümnendil on noorte töötus olnud laialt 
levinud probleem paljudes liikmesriikides. Ehkki 
noorte tegevusrühmade algatus on ajutine vahend, 
on see aidanud seada selle probleemi, mida majan -
duskriis veelgi süvendas, Euroopa poliitilises tege -
vuskavas tähtsale kohale.
Tänu sellisele uuele teadlikkusele on võetud nii ELis 
kui ka liikmesriikides arvukalt konkreetseid meet -
meid, mille hulka kuuluvad eelkõige noortegarantii 
ja noorte tööhõive algatus. Laiema tööhõivepaketi  
järelmeede – noorte tööhõive pakett  (2012) – sisal -
das ettepanekut luua noortegarantii . Selle tulemu -
sel koostati soovitus, mille nõukogu võttis vastu 
2013. aasta aprillis.
Lisaks pani see Euroopa juhte astuma konkreetseid 
samme rahastamise valdkonnas, täpsemalt käivitati 
noorte tööhõive algatus  (2013). Selle eesmärk on 
toetada mittetöötavaid ja mitteõppivaid noori nen -
des piirkondades, kus noorte töötuse määr on üle 
25%. Noorte tööhõive algatuse ja Euroopa Sotsiaal -
fondi raames on liikmesriikidele eraldatud sihipära -
sed vahendid noortegarantii elluviimiseks.
IV
Komisjon märgib, et liikmesriikide hinnangud 
Euroopa Sotsiaalfondi kasutamata vahendite kohta 
olid esialgsed ja sõltusid eeskätt asjaomaste raken -
duskavade raames juba algatatud projektikonkurssi -
dest ja lepingutest.Komisjoni  
vastus
Komisjoni vastus 40
VI Teine taane a)
Komisjon nõustub soovitusega ja on seisukohal, et 
kehtiv õigusraamistik hõlmab vajalikke nõudeid.
Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–
2020. aasta õigusraamistikus on astutud juba suur 
samm tingimuste suunas, mis tagavad raha parema 
kasutamise. See saavutatakse muu hulgas tulemus -
raamistiku ja -reservi, eeltingimuste ning ühiste 
väljund- ja tulemusnäitajatega. Euroopa struktuuri- 
ja investeerimisfondide kasutamine ja programmi -
töö on seotud tihedalt liidu aruka, jätkusuutliku ja 
kaasava majanduskasvu strateegia ning riigipõhiste 
soovitustega.
Ühissätete määruse artikli 30 kohaselt peab asja -
omane liikmesriik rakenduskava muutusi põh -
jendama, tuues esile eeldatava mõju strateegia 
„Euroopa 2020” riiklike eesmärkide ning rakendus -
kavas kindlaksmääratud konkreetsete eesmärkide 
saavutamisele.
Peale selle on määruse artikli 23 kohaselt komisjonil 
õigus omal algatusel nõuda liikmesriigilt raken -
duskava muudatusettepanekute esitamist, et kava 
oleks kooskõlas nõukogu soovitustega Euroopa 
poolaasta raames, ja tagada seega, et Euroopa 
struktuuri- ja investeerimisfondidega toetatakse 
asjakohaseid majanduskasvu ja töökohtadega seo -
tud riiklikke ja piirkondlikke prioriteete.
Komisjon märgib, et eelarve või kasutussuutlikku -
sega seotud küsimuste järelevalve kuulub samuti 
komisjoni järelevalveülesannete hulka.
VI Teine taane b)
Komisjon nõustub soovitusega ja on samuti seisu -
kohal, et kehtiv õigusraamistik hõlmab vajalikke 
nõudeid.
Ühissätete määruse artiklis 30 on sõnaselgelt 
nõutud, et pärast seda, kui komisjon on liikmesriigi 
põhjendust hinnanud ja taotlenud lisateavet, esitab 
liikmesriik komisjonile kogu vajaliku lisateabe. Peale 
selle kehtivad konkreetsed lisanõuded rakendus -
kava sellistele muudatustele, mis on seotud tule -
musreservi eraldistega.Komisjon andis Euroopa Ülemkogule liikmesriikidelt 
saadud teabe põhjal korrapäraselt aru ning teavitas 
pärast noorte tegevusrühmade rakendamist palju -
dest positiivsetest muutustest seoses kohapeal võe -
tud meetmete, liikmesriikide eelarvetoetuste ja toe -
tust saanud noorte arvuga. Komisjon on seisukohal, 
et vahendid, mis kavandati ümber hästi toimivate 
noorteprogrammide rahalise toetuse suurendamise 
eesmärgil, parandasid selgelt ELi toetust noortele.
Järelevalve kohta märgib komisjon, et eelarve 
täitmisel koostöös liikmesriikidega vastutavad 
liikmesriigid järelevalve- ja aruandlussüsteemi 
kehtestamise ja nende usaldusväärsuse eest ning 
komisjon kontrollib seda auditite kaudu. Komisjoni 
käsutuses oli teave, mis põhines Euroopa Sotsiaal -
fondi määruses nõutud aruannetel. Kuna noorte 
tegevusrühmad oli poliitiline meede, mis kuulutati 
sellisena välja kohe alguses, kogus komisjon teavet 
ka mitteametlikult: küsimustike ja teabenõuete 
kaudu ning muudes poliitilistes protsessides, eriti 
Euroopa poolaasta raames. Komisjonil ei ole õigus -
likke volitusi kontrollida sellise teabe usaldusväär -
sust ja/või paikapidavust.
VI Esimene taane
Komisjon nõustub soovitusega.
Oma tegevuses võtab komisjon alati arvesse poliiti -
list, õiguslikku, finants- ja halduskonteksti. Eelkõige 
noorte tegevusrühmade algatuse puhul teadis 
komisjon, et sellega seoses võib tekkida mitmesu -
guseid takistusi. See ei andnud aga põhjust käed 
rüpes istuda: arvestades noorte töötusega seotud 
vastuvõetamatut olukorda, otsustas komisjon teha 
olukorra parandamiseks kõik mis võimalik.
Üldiselt tugineb komisjon selliste meetmete puhul 
järjekindlalt kogemustele, mis on saadud Euroopa 
struktuuri- ja investeerimisfondide, eeskätt Euroopa 
Sotsiaalfondi rakendamisest, ning komisjoni osale -
misele Euroopa poolaasta raames.
Komisjoni vastus 41
Sissejuhatus
09
Komisjon tegi ettepaneku luua tegevusrühmad 
nendes liikmesriikides, kus noorte töötus oli märki -
misväärselt üle ELi keskmise, ja Euroopa Ülemkogu 
toetas seda ettepanekut. Sellel ajal oli ELi keskmine 
töötuse määr 22,3% ja seega valiti baasmääraks 
30%, mis oli kooskõlas Euroopa Ülemkogu avaldu -
sega; meetme tingimustele vastas kaheksa liikmes -
riiki. Komisjon on seisukohal, et ta tegutses kooskõ -
las Euroopa Ülemkogu avaldusega.
Tähelepanekud
Komisjoni ühine vastus punktidele 25 
ja 26
Komisjonil on õigus valvata ELi vahendite kasuta -
mise järele üksnes kooskõlas määrustega ja liikmes -
riikidel on tulemuslikkuse kohta käiva teabe edasta -
misel märkimisväärne kaalutlusõigus. Ehkki noorte 
suhtes oli kehtestatud ühine (kohustuslik) väljund -
näitaja, andsid liikmesriigid igal aastal saavutatud 
tulemustest aru ka rakendamise aastaaruannetes, 
tuginedes konkreetsetele näitajatele, mis olid 
rakenduskavas iga prioriteetse suuna kohta kindlaks 
määratud, kuid neid konkreetseid näitajaid ei olnud 
võimalik ELi tasandil koondada. Kõigil juhtudel 
pidas komisjon kehtestatud nõuetest kinni.
27
Komisjon on seisukohal, et kuigi näitajad sõltusid 
konkreetsest rakenduskavast, oli nende arv piisav, 
et komisjonil oleks võimalik asjakohaselt järeleval -
vet teha.VI Teine taane c)
Komisjon nõustub soovitusega ja on samuti seisu -
kohal, et kehtiv õigusraamistik hõlmab vajalikke 
nõudeid.
Ühissätete määruses nähakse ette aruandlus kõigi 
asjakohaste tulemuslikkuse aspektide kohta artik -
lis 50 sätestatud rakendamise aastaaruannete raa -
mes. Liikmesriigid peavad andma aru ka sekkumis -
kategooriate kaupa, mis on sätestatud asjaomases 
komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 215/2014.
VI Teine taane d)
Komisjon nõustub soovitusega ja on seisukohal, et 
seda tehakse ka juba praegu, arvestades tema konk -
reetset pädevust järelevalvekomitees osalemisel.
Kolmas taane
Komisjon nõustub soovitusega. Eelarve täitmisel 
koostöös liikmesriikidega kontrollib komisjon muu 
hulgas tõepoolest liikmesriikide esitatud raamatupi -
damisandmike kirjendamise ja salvestamise süstee -
mide ning rakendamisandmete järjepidevust. Seda 
teevad tavaliselt süsteemi auditeerimise raames nii 
komisjon kui ka liikmesriikide auditeerimisasutused.
Programmiperioodi 2014–2020 suhtes nähakse 
ühissätete määruses ette, et Euroopa Sotsiaalfondi / 
noorte tööhõive algatuse korraldusasutus koostab, 
säilitab ja kirjendab elektrooniliselt usaldusväärsed 
näitajate andmed (artikli 125 lõike 2 punktid a, d ja 
e), mida kontrollib komisjon.
Komisjoni vastus 42
Komisjon on korraldanud ka mitme 2007.–
2013. aasta meetme hindamise, mille tulemused 
esitatakse 2016. aasta keskpaigas. Kõik need hin -
nangud annavad kasulikke tõendeid programmide 
täitmise kohta. Peale selle sisalduvad lõpparuan -
netes konkreetsed osad, milles käsitletakse saadud 
õppetunde ja häid tavasid.
Komisjoni ühine vastus punktidele 
30–32
Komisjoni aruanne oli ülevaade korraldusasutustele 
saadetud küsimustikest – need olid liikmesriikide 
endi hinnangud selle kohta, milline tegevus toimis 
edukalt hea tavana. Aruande eesmärk oli tutvustada 
poliitikavaldkondade ideid ja tavasid, et innus -
tada poliitikakujundajaid. Aruandega ei soovitud 
analüüsida ESFi sekkumismeetmete kvaliteeti ega 
tõhusust.
34
Komisjon märgib, et noorte tegevusrühmade kohtu -
miste üks eesmärk oligi täpsustada koos liikmesriiki -
dega, milliseid ELi vahendeid on võimalik kasutada 
ja mida saaks veel teha, et täita noorte töötute 
vajadusi.
35
Eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega on 
tegevust käsitlevad konkreetsed andmed kättesaa -
davad liikmesriikide tasandil, sest nemad vastuta -
vad mitmesuguste projektikonkursside algatamise 
ja elluviimise eest. Vaatamata 2007.–2013. aasta 
raamistiku objektiivsetele piirangutele, on komisjon 
püüdnud ennetavalt ja korrapärasemalt koguda 
liikmesriikidelt asjakohast teavet, mis käsitleb ESFi 
toetust noorte tööhõive meetmetele seoses muude, 
kogu ELi hõlmavate noorte töötust puudutavate 
projektidega.ESFi ekspertide hindamisvõrgustiku uuringus 
kindlaks tehtud probleemide põhjuseks on peami -
selt asjaolu, et erinevalt väljundnäitajatest ei olnud 
konkreetsete meetmete tulemusnäitajatest aruand -
mine kohustuslik. Seetõttu puuduvad tulemusnäita -
jate kohta kõikehõlmavad ja järjepidevad andmed. 
Ühiste väljund- ja tulemusnäitajate kehtestamine 
2014.–2020. aasta programmitöö perioodil kõrval -
dab selle probleemi.
28
Siseauditi talituse aruandes, millele kontrollikoda 
viitab, järeldatakse, et teatavate puuduste põhju -
seks on õigusraamistik, millel komisjoni töö ise -
enesest põhineb. Aruandes tunnistatakse ka seda, 
et 2014.–2020. aasta õigusraamistikuga on tule -
musnäitajatega seotud nõudeid märkimisväärselt 
täiustatud. 2007.–2013. aastal olid korraldusasutu -
sed kohustatud määrama rakenduskavades kindlaks 
konkreetsed tulemusnäitajad ja eesmärgid. Neid 
arutati rakenduskavade programmi koostamisel. 
Komisjon tunnistab, et andmete koondamine ELi 
tasandil on seetõttu olnud probleemne, kuid peab 
enda tegevust rakenduskavade järelevalves asja -
kohaseks. Peale selle korraldas komisjon uuringu, 
milles analüüsis kõiki konkreetseid tulemusnäita -
jaid, ja kasutas saadud teadmisi selleks, et esitada 
ettepanek ühiste tulemusnäitajate kohta perioodiks 
2014–2020. Samuti moodustas ta hindamisvõrgus -
tiku, et püüda ühendada korraldusasutustelt saadud 
järelevalve- ja hindamistõendid eesmärgiga tagada 
tulemuslikkust käsitlev teave teenistuste ja komis -
joni aruannete jaoks.
29
Komisjon märgib, et komisjoni ametnikke teavi -
tati rakenduskavade rakendamise edenemisest ja 
headest tavadest korrapäraselt korraldusasutustega 
peetud kahepoolsete kohtumiste kaudu, komisjoni 
rakendamise aastaaruande hinnangu kaudu ning 
määrusega ette nähtud ja ka liikmesriikide poliiti -
kaosakondadega Euroopa poolaasta tsükli raames 
toimunud kohtumistel osalemise kaudu. Tänu mit -
mesuguste konkreetsete näitajate analüüsimisele 
on komisjon väga hästi teadlik eri rakenduskavade 
elluviimise tulemuslikkusest.
Komisjoni vastus 43
Suurima noorte töötuse määraga liikmesriikide väl -
jaselgitamisel ning sellele järgnevates analüüsides 
ja aruteludes kasutati Eurostati standardset noorte 
määratlust (15–24-aastased). Kogu noorte tegevus -
rühmade algatuse põhimõte oli aga tagada kõige 
sobivamad riigist lähtuvad meetmed, seega kohan -
dati määratlust mõnevõrra, kui see oli riigi olude 
tõttu põhjendatud.
41
Noorte tegevusrühmade ülesanne oli selgitada 
välja võimalused kiireks tegutsemiseks, et reagee -
rida kriisi vahetule mõjule. Oskuste mittevastavus 
nõudlusele on struktuurne probleem ning juba 
ESFi rakenduskavade koostamisel 2006. aastal seati 
eesmärgiks tööturu struktuursete probleemide 
lahendamine. Paraku on struktuurireformi eesmärgi 
täitmist olulisel määral takistanud majanduskriis, 
mille tagajärjel tõusis töötuse määr järsult kogu 
ELis. Ehkki noorte tegevusrühmade ülesanne oli 
püüda leida kiireid lahendusi nii rahalises kui ka 
poliitika elluviimise mõttes, oli komisjoni jõupingu -
tuste üldine paralleelne eesmärk juhtida liikmesrii -
gid tagasi reformi teele.
Lisaks kogus komisjon suure osa konkreetsest 
poliitikavaldkonnaga seotud teabest Euroopa poo -
laasta analüütilise töö raames ning see on avalda -
tud komisjoni/riigipõhistes aruannetes. Veel võttis 
komisjon oma töö aluseks mitmesugused eksperdi -
arvamused ja tööhõive peadirektoraadi sisepoliitika 
aruanded, eriti nn riigipõhised aruanded, mis on 
koostatud Euroopa poolaasta raames.
42
Komisjon märgib, et kaheksa riigi kohta koostatud 
teabelehtedel esitati tööturuvajaduste analüüsil 
põhinevad poliitilised suunised, mida toetasid 
mitmesugused allikad, eriti analüüs, mille komisjon 
koostas Euroopa poolaasta raames.36
Komisjon märgib, et tema hinnangute aluseks olid 
andmed, mille liikmesriigid vabatahtlikult esitasid. 
Need hinnangud olid vaid kahepoolsete läbirääki -
miste lähtepunktiks ja neid ajakohastati korrapära -
selt vastavalt liikmesriigi tegelikule olukorrale.
37
Komisjon tunnistab, et Slovakkia puhul tehti tehni -
line viga. Noorte tegevusrühmade kohtumistel pee -
tud arutelud põhinesid aga õigetel arvandmetel.
38
Komisjon märgib, et noorte tegevusrühmade kohtu -
miste ettevalmistamisel peaks iga hinnangu aluseks 
olema see, mida komisjon on teatanud, millele 
ta on pühendunud ja mida on reaalselt võimalik 
saavutada kokkulepitud ajakava raames ja kehtiva 
õigusraamistiku piires.
40
Komisjon leiab, et noorte tegevusrühmade eesmärk 
ei olnud koostada liikmesriikidele eelanalüüse konk -
reetsete noorterühmade kohta ega selgitada välja 
tulevaste oskuste vajadusi.
Samuti ei piirdu komisjoni tööturuvajaduste analüüs 
riikide teabelehtedega, mida kasutati kui ülevaat -
likke dokumente noorte tegevusrühmade kahe -
poolsete kohtumiste taustteabena. Geograafiliste 
piirkondadega seotud ametnikud valmistavad ette 
üksikasjalikud aruanded riikide kohta ja analüüsivad 
põhjalikult liikmesriikide tööhõive- ja sotsiaalpo -
liitika olukorda, mida seejärel arvestatakse riigipõ -
histe soovituste koostamisel. Noorte töötusele tuleb 
läheneda kõikehõlmaval viisil ning kõnealustel 
teabelehtedel esitataksegi järjepidevad andmed ja 
tegevuspõhimõtted nii tööhõivega seotud küsi -
muste kui ka muude kriitiliste valdkondade, näiteks 
hariduse kohta.
Komisjoni vastus 44
Näiteks suure arvu rakenduskavadega riikide 
puhul – nagu Itaalia – oli vaja kontrollida üksikasja -
like ettepanekute kohaldatavust vastavalt iga raken -
duskava seisule (rakendamine, tulemused), näiteks 
millist rakenduskava ümber kavandada, millises 
ulatuses jms.
49
Komisjon leiab, et peadirektoraadi kokkuvõtlikke 
järeldusi ei tohiks lugeda kontekstiväliselt. Konk -
reetselt Kreeka puhul oli tehniline abi finants-
abiprogrammi tõttu juba väga mahukas ning 
peadirektoraadi kokkuvõtlikes järeldustes soovitati 
laiendada/edendada pooleliolevaid projekte polii -
tiliste suuniste andmise kaudu ja luua alus konk -
reetsete, väljaselgitatud vajadusi täitvate meetmete 
arendamiseks. Noorte tegevusrühmade tegevus -
tulem oli „sihipäraste sekkumiste tegevuskava, et 
parandada noorte tööhõivet ja ettevõtlust”, mille 
Kreeka võttis vastu 2012. aasta detsembris.
Peale selle saavad liikmesriigid juba komisjonilt 
Euroopa poolaasta raames üksikasjalikud riigipõhi -
sed hinnangud ja poliitilised soovitused.
50
Komisjon osutab punktidele 29, 44 ja 47 antud 
vastustele.
Vajaduse korral arutati projektikonkursside ja vali -
kukriteeriumide konkreetseid muudatusi järeleval -
vekomitee koosolekute raames, milles komisjon osa -
leb nõuandjana. Komisjon on seisukohal, et esitatud 
algatuste lisaväärtust ei hinnatud ainuüksi seoses 
nende oodatava mõjuga kasutussuutlikkusele.
51
Komisjon märgib, et rakenduskavade muudatu -
sed ei olnud alati seotud üksnes noorte tööhõive 
meetmetega. Need olid sageli osa vahendite laie -
mast ümberjaotamisest tööhõivemeetmete vahel 
üldiselt. Peale selle ei piirdunud komisjoni nõuan -
dev roll noorte tegevusrühmade kontekstis ainult 
rahaliste vahendite ümberjaotamisega seotud 
kaalutlustega.43
Vt komisjoni vastus punktile 41.
44
Itaalias oli noorte olukord tööturul iseäranis kee -
ruline. Riigi teabelehel toodi esile mõningad eriti 
muret tekitavad rühmad, teiste hulgas kõrg- ja 
keskharidusega noored pärast kooli lõpetamist, 
kuid algatustes järgiti üldist lähenemist, et käsitleda 
olukorda kõikehõlmaval viisil.
Vahendite haldamise ümberpaigutamise otsusel oli 
(nagu kõigi teiste noorte tegevusrühmade algatuste 
puhul) selgelt kaks eesmärki: parandada inimkapi -
tali taset (et aidata kaasa tööhõivele) ja kiirendada 
vahendite kasutamist (arvestades, nagu riigi teabe -
lehel märgitud, et Itaalia probleemid ei ole seotud 
vahendite kasutamise prioriteetidega, vaid viivitus -
tega rakendamisel).
45
Komisjon märgib, et noorte tegevusrühmade tulemi 
hindamisel tuleb arvesse võtta noorte tegevus -
rühmade lähetuste eesmärki ja otstarvet ning ESFi 
õigusraamistikku.
47
Noorte tegevusrühmade lähetuste peamine mõte 
oli selgitada kõrgetasemeliste poliitiliste arutelude 
abil välja viisid, kuidas liikmesriikide asutused saa -
vad vahendeid ümber suunata nii, et lühikese ajaga 
saavutatakse parim tulemus. Selleks oli eelkõige 
vaja kokku leppida, kuidas suhtuda konkureeriva -
tesse ESFi prioriteetidesse, kuid vahendite halda -
mise tehnilisi üksikasju ei arutatud. Kohtumised 
andsid võimaluse uurida erinevaid väljavaateid, 
mida oli vaja kontrollida tehnilisest seisukohast, 
arvestades iga rakenduskava eripära.
Enne vahendite ümberkavandamist oli vaja liikmes -
riikidega arutada, millises ulatuses saab ESFi vahen -
deid ümber suunata noorteprogrammidele.
Komisjoni vastus 45
Kui vaadelda rahastatud meetmete sobivust, 
siis ESFist toetatud tüüpilised noorte tööhõive -
meetmed olid koolitus, töökogemuse saamine, 
toetuste taotlemine ning jätkuharidus ja -koolitus 
ning komisjon soovis suunata liikmesriike eden -
dama neist meetmetest kõige tulemuslikumaid. 
2011. aasta üldisel noorte töötuse taustal (üldine 
madal tööhõivemäär ja kasvav mitteaktiivsuse määr, 
eriti mittetöötavate ja mitteõppivate noorte seas) 
oli komisjoni üks eesmärke suurendada ka sellistes 
meetmetes osalejate arvu, mis võib parandada 
noorte tööalast konkurentsivõimet tööturul. Vii -
maks on kõik eespool nimetatud meetmed endiselt 
otsustava tähtsusega ka noortegarantii jaoks, mida 
toetatakse samuti rahaliselt ESFi raames.
Ühine vastus punktile 64  
ja 7. selgitusele
Komisjon toonitab, et prioriteetsed rühmad, kelle 
üle noorte tegevusrühmade kahepoolsetel koh -
tumistel arutleti, olid nii kvalifitseeritud kui ka 
põhiharidusega noored. Nendele kahele rühmale 
keskenduti ka Portugali noorte tegevuskavas 
„Impulso Jovem” ja sellega seotud rakenduskava 
ümberkavandamisel.
Ühine vastus punktidele 65, 66 ja 67 
ning 8. selgitusele
Komisjon märgib, et riiklikud reformikavad on 
strateegilised dokumendid, mille eest vastutavad 
üksnes liikmesriigid. Nende eesmärk ei ole kir -
jeldada seda, milliseid meetmeid toetatakse ELi 
fondide raames noorte tegevusrühmade kohtumise 
tulemusena.
Komisjon jälgib noorte olukorda tööturul Euroopa 
poolaasta raames, mille eesmärk on tugevdada 
ja edendada ELi kodanikele kasulikke poliitilisi 
reforme. Sellega seoses esitab komisjon riikide aru -
annetes põhjaliku analüütilise hinnangu ja pakub 
riigipõhistes soovitustes välja poliitikameetmed. 
2015. aasta Euroopa poolaasta raames soovitati 
viiel liikmesriigil võtta selles valdkonnas viljakamaid 
meetmeid.53
Komisjon on seisukohal, et noorte tegevusrühmade 
algatuse finantstulemist täieliku ülevaate saamiseks 
on vaja võtta arvesse ka teavet rahaliste vahendite 
kohta, mis on eraldatud noortega seotud algatus -
tele riikliku kaasarahastamise vähenemise tõttu ESFi 
ja Euroopa Regionaalarengu Fondi rakenduskava -
des. Näiteks Itaalia puhul rahastati rakenduskava 
ümberkavandamisest tulenenud vahenditest mit -
mesuguseid ühtekuuluvusmeetmete tegevuskava 
algatusi (sealhulgas Sitsiilia noorte tööhõivekava). 
Itaalia esitatud andmete järgi on nende lisava -
hendite suurus ligikaudu 1,5  miljardit  eurot ning 
need on kuulunud kogu noorte tegevusrühmade 
algatuse ajal Itaalia kohta teatatud ümbersuunatud 
vahendite hulka.
54
Komisjon tunnistab tehnilist viga, mis avaldab 
aga üldsummale väga väikest mõju (vähem kui 
4% kogu ESFiga seotud summast ja alla 1,2%, kui 
arvestada kogu noorte tegevusrühmade algatuse 
eelarvet, sealhulgas Itaalia ühtekuuluvusmeetmete 
tegevuskava).
56
Eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega vastu -
tavad liikmesriigid järelevalve- ja aruandlussüstee -
mide kehtestamise ja nende usaldusväärsuse eest.
60
Komisjon on arvamusel, et parem on suurendada 
nende noorteprogrammide (koolitus jms) rahalist 
toetust, mida on juba kohapeal rakendatud, kui 
jätta vahendid kasutamata automaatse kulukohus -
tustest vabastamise tõttu. Edendatavaid kavasid 
hinnati juba nende vastuvõtmise ajal ja nende 
rakendamine oli kooskõlas määruste nõuetega.
Komisjoni vastus 46
73
Komisjoni käsutuses oli teave, mis põhines Euroopa 
Sotsiaalfondi määruses nõutud aruannetel. Kuna 
noorte tegevusrühmad oli poliitiline meede, mis 
kuulutati sellisena välja kohe alguses, kogus komis -
jon teavet ka mitteametlikult: küsimustike ja teabe -
nõuete kaudu ning muude poliitiliste protsesside, 
eriti Euroopa poolaasta raames.
Noorte tegevusrühmade suhtes ei olnud võimalik 
rakendada sellist ametlikku järelevalve- ja aruand -
luskorda, millega oleks astutud ESFi järelevalveraa -
mistikust väljapoole.
75
Euroopa Ülemkogule esitatud aruannetes anti 
üldine ülevaade noorte tegevusrühmade rakenda -
mise olukorrast, arvestades liikmesriikidelt konk -
reetselt selleks kogutud teavet. Vt ka komisjoni 
vastus punktile 68.
76
Vt komisjoni vastus punktile 72.
Komisjon esitas aruande Itaalialt saadud andmete 
põhjal. Seoses viivitustega, mis olid märkimisväär -
sed eriti riikliku kava algetapis, palus komisjon 
tungivalt rakendamist võimaluse korral kiirendada.
77
Eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega vastu -
tavad liikmesriigid järelevalve- ja aruandlussüstee -
mide kehtestamise ja nende usaldusväärsuse eest. 
Komisjon kontrollib kõigi auditite käigus nende 
süsteemide järjepidevust.68
Et liikmesriikide halduskoormus oleks võimalikult 
väike ja et tulemusteni jõutaks kiiremini, rakendati 
ja kontrolliti noorte tegevusrühmi komisjoni sõnul 
kooskõlas ESFi õigussätetega.
70
Komisjon märgib, et näitajate eesmärkide kohta esi -
tatud teave sõltub rakenduskava suhtes väljapaku -
tud muudatuste üldisest taustast ja sellest, kas need 
on seotud konkreetselt noorte tööhõivega või on 
laiemad ja käsitlevad kogu rakenduskavaga hõlma -
tud sihtrühmade tööhõivemeetmete edendamist.
Näiteks Kreeka puhul olid noori käsitlevad seirenäi -
tajad esitatud juba rakenduskavades.
71
Komisjon märgib, et iga-aastase kontrollikoosoleku 
protokoll ei ole rakenduskava korrapärases järele -
valves komisjoni jaoks ainus teabeallikas.
Komisjoni ühine vastus punktile 72 ja 
9. selgitusele
Mõnikord seab komisjon rakendamise aastaaruan -
des esitatud konkreetsete näitajate väärtuste usuta -
vuse kahtluse alla. Lisaks kontrollivad liikmesriikide 
elektroonilisi süsteeme süsteemiauditite raames nii 
komisjon kui ka liikmesriikide auditeerimisasutused.
Komisjon tunnistab, et Leedu korraldusasutuse 
esitatud teabes oli üks tehniline viga.
Komisjoni vastus 47
79 Teine taane
Noorte tegevusrühmade kohtumiste üks eesmärk 
oligi kontrollida liikmesriikidega põhjalikult üle 
Euroopa Sotsiaalfondi kasutamata vahendite hin -
nanguline maht, tagades sealjuures parima ja kõige 
ajakohasema teabe kasutamise.
80
Komisjon on seisukohal, et riigi teabelehed pidid 
olema üldist laadi, sest nendes võeti kokku komis -
joni korrapärane analüüs tööturu arengusuundade 
kohta (nt aastaaruanne Euroopa tööhõivealase ja 
sotsiaalse arengu kohta, aastaaruanne tööturu ja 
palkade arengu kohta ning ELi tööhõive ja sot -
siaalse olukorra kvartaliülevaade).
81
Arvestades noorte tööhõive olukorra pakilisust, 
otsustasid komisjon ja Euroopa Ülemkogu algatada 
ajutise ja täpse ajakavaga projekti, tänu millele 
suunati eeskätt kasutamata ESFi vahendid kiiresti 
ümber noortega seotud meetmetele.
Samuti olid noorte tegevusrühmad komisjoni arva -
tes olulised ka selle poolest, et need aitasid sillu -
tada teed uutele noorte töötuse vastu võitlemise 
algatustele, nagu noortegarantii ja noorte tööhõive 
algatus, ning parandada Euroopa Sotsiaalfondi 
2014.–2020. aasta programmitööd, keskendudes 
rohkem noortele.
1. soovitus
Komisjon nõustub soovitusega.
Oma tegevuses võtab komisjon alati arvesse poliiti -
list, õiguslikku, finants- ja halduskonteksti. Eelkõige 
noorte tegevusrühmade algatuse puhul teadis 
komisjon, et sellega seoses võib tekkida mitmesu -
guseid takistusi. See ei andnud aga põhjust käed 
rüpes istuda: arvestades noorte töötusega seotud 
vastuvõetamatut olukorda, otsustas komisjon teha 
olukorra parandamiseks kõik mis võimalik.Järeldused ja soovitused
Komisjoni ühine vastus punktidele 78 
ja 79
Komisjon on seisukohal, et noorte tegevusrühmade 
algatus on täitnud poliitilisi ootusi, mida Euroopa 
Ülemkogu väljendas oma 30. jaanuari 2012. aasta 
järeldustes. Ühiste noorte tegevusrühmade 
algatuse põhieesmärk oli võtta kasutusele ELi ja 
liikmesriikide vahendid, sealhulgas struktuurifon -
dide vahendid, ja arutada poliitilisi reforme, mille 
põhimõtted lisatakse noorte töökohtade kavadesse. 
Noorte tegevusrühmade algatuses keskenduti 
algatuse sihtrühmaks olnud liikmesriikides kindlaks 
tehtud probleemidele. Rühmade abil taheti juhtida 
probleemile otsustavalt tähelepanu, suurendades 
juhtpoliitikute teadlikkust, tekitades vajaduse kii -
reks tegutsemiseks ja luues võimalused jõulisema -
teks meetmeteks ilma ülemäärase halduskoormuse 
ja/või õigusmenetluseta.
Komisjon kasutas ennetavalt kõiki kehtivas õigus -
raamistikus temale kättesaadavaid vahendeid, 
et saavutada noorte tegevusrühmade algatuse 
eesmärgid ja anda nende kohta aru. Noorte tege -
vusrühmade algatuse kogemus aitas kaasa ka 
selliste uute poliitiliste algatuste kujundamisele 
nagu noorte tööhõive pakett ja sellega seoses 
ka noortegarantiid käsitleva nõukogu soovituse 
koostamine. Kõnealuse kaheksa liikmesriigi ja ka 
teiste, suure noorte töötuse määraga liikmesriikide 
olukorra põhjalikul kontrollimisel Euroopa pool -
aasta tavapäraste protsesside raames anti riigipõhi -
sed soovitused ka noorte töötuse kohta. Komisjon 
andis Euroopa Ülemkogule liikmesriikidelt saadud 
teabe põhjal korrapäraselt aru ning teavitas pärast 
noorte tegevusrühmade rakendamist paljudest 
positiivsetest muudatustest seoses kohapeal võetud 
meetmete, liikmesriikide eelarvetoetuste ja toetust 
saanud noorte arvuga.
79 Esimene taane
Koostöös liikmesriikidega rakendatavate rahaliste 
vahendite puhul ei pruugi komisjonil küll olla alati 
üksikasjalikku ülevaadet kõigist toetatavatest meet -
metest, kuid ta annab nõu ja suuniseid, arvestades 
muu hulgas saadud teavet ja Euroopa poolaasta 
raames esitatud poliitikameetmete hinnangut.
Komisjoni vastus 48
2. soovitus a)
Komisjon nõustub soovitusega ja on seisukohal, et 
kehtiv õigusraamistik hõlmab vajalikke nõudeid.
Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–
2020. aasta õigusraamistikus on astutud juba suur 
samm tingimuste suunas, mis tagavad raha parema 
kasutamise. See saavutatakse muu hulgas tulemus -
raamistiku ja -reservi, eeltingimuste ning ühiste 
väljund- ja tulemusnäitajatega. Euroopa struktuuri- 
ja investeerimisfondide kasutamine ja programmi -
töö on seotud tihedalt liidu aruka, jätkusuutliku ja 
kaasava majanduskasvu strateegia ning riigipõhiste 
soovitustega.
Ühissätete määruse artikli 30 kohaselt peab asja -
omane liikmesriik rakenduskava muutusi põh -
jendama, tuues esile eeldatava mõju strateegia 
„Euroopa 2020” riiklike eesmärkide ning rakendus -
kavas kindlaksmääratud konkreetsete eesmärkide 
saavutamisele.
Peale selle on määruse artikli 23 kohaselt komisjonil 
õigus omal algatusel nõuda liikmesriigilt raken -
duskava muudatusettepanekute esitamist, et kava 
oleks kooskõlas nõukogu soovitustega Euroopa 
poolaasta raames, ja tagada seega, et Euroopa 
struktuuri- ja investeerimisfondidega toetatakse 
asjakohaseid majanduskasvu ja töökohtadega seo -
tud riiklikke ja piirkondlikke prioriteete.
Komisjon märgib, et eelarve või kasutussuutlikku -
sega seotud küsimuste järelevalve kuulub samuti 
komisjoni järelevalveülesannete hulka.Üldiselt tugineb komisjon selliste meetmete puhul 
järjekindlalt kogemustele, mis on saadud Euroopa 
struktuuri- ja investeerimisfondide, eeskätt Euroopa 
Sotsiaalfondi rakendamisest, ning komisjoni osale -
misele Euroopa poolaasta raames.
82
Komisjon on nõus, et stabiilseid üldisi arvand -
meid on keeruline esitada, arvestades, et komisjon 
saab hinnata ainult rakenduskava vormi muut -
mise otsuseid ja et rakenduskavas või liikmesriigis 
olemasolevad summad, mida saab ümber suunata 
rakenduskava piires või eri rakenduskavade vahel, 
on muutuvad ning sõltuvad projektide lepingute 
sõlmimise ning rakenduskava üldise rakendamise 
edenemise tasemest ja kiirusest.
84
Komisjon on seisukohal, et vahendid, mis kavandati 
ümber hästi toimivate noorteprogrammide rahalise 
toetuse suurendamise eesmärgil, parandasid selgelt 
ELi toetust noortele. Sellisel viisil edendatavate 
meetmete valimine, rakendamine ja jälgimine oli 
toimunud eeskirjade kohaselt ja seega eeldati, et 
need annavad häid tulemusi, isegi kui nende põhja -
likuks hindamiseks oli veel liiga vara.
Rahastatud meetmete sobivuse kohta võib väita, 
et ESFist toetatud tüüpilised noorte tööhõivemeet -
med olid koolitus, töökogemus, toetuste taotlemine 
ning jätkuharidus ja -koolitus ning eesmärk oli suu -
nata liikmesriike edendama neist meetmetest kõige 
tulemuslikumaid.
Peale selle viitab komisjon ka punktidele 60, 72 ja 76 
antud vastustele.
Komisjoni vastus 49
Komisjoni ühine vastus punktidele 85 
ja 86
Eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega vastu -
tavad liikmesriigid järelevalve- ja aruandlussüstee -
mide kehtestamise ja nende usaldusväärsuse eest.
Komisjon kontrollib liikmesriikide esitatud andmete 
usaldusväärsust oma auditite kaudu.
Programmiperioodi 2014–2020 suhtes nähakse 
ühissätete määruses ette, et Euroopa Sotsiaalfondi / 
noorte tööhõive algatuse korraldusasutus koostab, 
säilitab ja kirjendab elektrooniliselt usaldusväärsed 
andmed näitajate kohta (artikli 125 lõike 2 punk -
tid a, d ja e), mida kontrollib komisjon.
3. soovitus
Komisjon nõustub soovitusega. Eelarve täitmisel 
koostöös liikmesriikidega kontrollib komisjon muu 
hulgas tõepoolest liikmesriikide esitatud raamatupi -
damisandmike kirjendamise ja salvestamise süstee -
mide ning rakendamisandmete järjepidevust. Seda 
teevad tavaliselt süsteemi auditeerimise raames nii 
komisjon kui ka liikmesriikide auditeerimisasutused.
Programmiperioodi 2014–2020 suhtes nähakse 
ühissätete määruses ette, et Euroopa Sotsiaalfondi / 
noorte tööhõive algatuse korraldusasutus koostab, 
säilitab ja kirjendab elektrooniliselt usaldusväärsed 
andmed näitajate kohta (artikli 125 lõike 2 punk -
tid a, d ja e), mida kontrollib komisjon.2. soovitus b)
Komisjon nõustub soovitusega ja on samuti seisu -
kohal, et kehtiv õigusraamistik hõlmab vajalikke 
nõudeid.
Ühissätete määruse artiklis 30 on sõnaselgelt 
nõutud, et pärast seda, kui komisjon on liikmesriigi 
põhjendust hinnanud ja taotlenud lisateavet, esitab 
liikmesriik komisjonile kogu vajaliku lisateabe. Peale 
selle kehtivad konkreetsed lisanõuded rakendus -
kava sellistele muudatustele, mis on seotud tule -
musreservi eraldistega.
2. soovitus c)
Komisjon nõustub soovitusega ja on samuti seisu -
kohal, et kehtiv õigusraamistik hõlmab vajalikke 
nõudeid.
Ühissätete määruses nähakse ette aruandlus kõigi 
asjakohaste tulemuslikkuse aspektide kohta artik -
lis 50 sätestatud rakendamise aastaaruannete 
raames. Liikmesriigid peavad andma aru ka selliste 
sekkumiskategooriate kaupa, mis on sätestatud 
asjaomases komisjoni rakendusmääruses (EL) 
nr 215/2014.
2. soovitus d)
Komisjon nõustub soovitusega ja on seisukohal, et 
seda tehakse juba praegu, arvestades tema konk -
reetset järelevalvekomitees osalemise pädevust.

KUST SAAB ELi VÄLJAANDEID?
Tasuta väljaanded:
  üksikeksemplarid:  
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);
  rohkem eksemplare ning plakatid ja kaardid:  
Euroopa Liidu esindustest (http://ec.europa.eu/represent_et.htm),  
delegatsioonidest väljaspool ELi (http://eeas.europa.eu/delegations/index_et.htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://europa.eu/europedirect/index_et.htm)  
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne operaatori, hotelli ja telefonikabiini puhul).
Tasulised väljaanded:
 EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu).
2012. aastal moodustati kaheksas eriti kõrge noorte 
töötuse määraga liikmesriigis riiklike pädevate 
ametiasutuste ja komisjoni ekspertidest koosnevad noorte 
tegevusrühmad. Tegevusrühmade eesmärk oli aidata neil 
liikmesriikidel struktuurifondide rahastamist kõige 
paremal viisil kasutada, suunates programmitöö perioodi 
2007–2013 veel eraldamata vahendid (sh ca 
10 miljardit eurot ESFi vahendeid) noorte töövõimalusi 
toetavatesse ja väikeettevõtlusele rahastamist 
pakkuvatesse projektidesse.
Kontrollikoda hindas, millisel määral õnnestus jaotamata 
ESFi vahendid ümber suunata ning kui hästi suutsid 
noorte tegevusrühmad aidata liikmesriikide 
ametiasutustel jagada vahendid ümber projektidele, mis 
annaksid „lühima ajaga parimaid tulemusi”.
EUROOPA
KONTROLLIKODA