Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

(2020/C 73/11)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Corbières“

PDO-FR-A0671-AM02

Teate esitamise kuupäev: 20/12/2019

KINNITATUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Geograafiline piirkond ja vahetu lähedus

Tootespetsifikaadi IV punkti alapunkte 1 ja 3, milles käsitletakse geograafilist piirkonda ja vahetus läheduses asuvat piirkonda, on ajakohastatud vastavalt 2019. aasta ametlikule geograafilisele indeksile.

Geograafilise piirkonna kommuunide loetelus ajakohastati kolme kommuuni nime (Fraisse-des-Corbières, Mayronnes, Portel-des-Corbières), ajakohastamisega ei muudeta geograafilise piirkonna ulatust.

Vahetus läheduses asuvate kommuunide loetelus ajakohastati Pyrénées Orientales’i departemangus asuva Opoul-Perillosi kommuuni nime. Ajakohastamisega ei muudeta vahetus läheduses asuva piirkonna ulatust.

Ajakohastati koonddokumendi punkte „Määratletud geograafiline piirkond“ ja „Lisatingimused – Vahetus läheduses asuv piirkond“.

2. Viinamarjasordid

Tootespetsifikaadi V punkti märgiti lisasordid, et võimaldada kasutada taimi, mis on paremini kohanenud geograafilise piirkonna mullastiku- ja ilmastikutingimustega. KPNiga veinide sordilise koostise nõuded jäävad samaks, st lisasordi osakaal segus võib olla kuni 10 %.

— punased veinid: lisasort „Marselan N“

— roosad ja valged veinid: lisasordid „Carignan blanc B“ ja „Viognier B“.

— roosad veinid: sort „Piquepoul Noir N“ ei ole enam mitte peamine viinamarjasort, vaid lisasort, ning sort „Muscat à petits grains blancs B“ jäetakse lisasortide loetelust välja, sest seda ei kasutata KPNiga veinide tootmiseks.

Muudeti koonddokumendi punkte „Põhilised veiniviinamarjasordid“ ja „Lisasordid“.

3. Punase veini toodang

Võrreldes roosa ja valge veiniga vähendati punaste veinide (tootespetsifikaadi VIII punkt) toodangut 60 hektoliitrilt (mis oli varem ette nähtud kõikide veinide jaoks) 58 hektoliitrile hektari kohta.

Koonddokumendis ajakohastati toodangut käsitlevaid andmed.

Seoses punaste veinide toodangut käsitlevate andmete muutmisega vähendati tootespetsifikaadi VI punktis (Viinamarjaistanduse pidamine) vastavalt ka punaste veinide valmistamiseks kasutatavate viinamarjade maksimaalset keskmist saagikust 9 000 kilogrammilt (mis oli varem ette nähtud kõikide viinamarjade jaoks) 8 500 kilogrammile hektari kohta. See muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

4. Märgistust käsitleva punkti sõnastuse ajakohastamine

Tootespetsifikaadi XII punkti alapunkti 2 alapunktis b ajakohastati märgistamist käsitleva sätte sõnastust ilma sätte sisu muutmata.

Eelmine sõnastus oli järgmine:

„– Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusele võib märkida suurema geograafilise piirkonna nimetuse „Languedoc“. Selle nimetuse märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi olla suurem (ei kõrguses ega laiuses) kui pool tähtede suurusest, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.“

Mõiste „nimetus“ asendati mõistega „geograafiline üksus“.

Mõiste „kontrollitud päritolunimetus“ on asendatud mõistega „päritolunimetus“.

Ajakohastati punkti „Lisatingimused – märgistamine“ sõnastust.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Corbières

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Analüütilised omadused:

Tegemist on vaiksete valgete, roosade ja punaste veinidega.

Valgete ja roosade veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 11,5 mahuprotsenti.

Punase veini minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 12 mahuprotsenti.

Villimise ja tarbijate jaoks turule viimise etapis on punase veini õunhappesisaldus kuni 0,4 grammi liitri kohta.

Kui villimise ja tarbijate jaoks turule viimise etapis on punase veini naturaalne alkoholisisaldus kuni 14 mahuprotsenti, siis on fermenteeritavate suhkrute (glükoos + fruktoos) sisaldus veinis kuni kolm grammi liitri kohta, kui punase veini naturaalne alkoholisisaldus on üle 14 mahuprotsendi, siis on fermenteeritavate suhkrute (glükoos + fruktoos) sisaldus veinis kuni neli grammi liitri kohta. Valgetes ja roosades veinides on fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus kuni neli grammi liitri kohta.

Üldhappesus, lenduvate hapete sisaldus ja vääveldioksiidi kogusisaldus vastavad liidu õigusaktidega kindlaksmääratud väärtustele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi kogusisaldus (milligrammides liitri kohta):

Punane vein

Kuiv punane vein valmistatakse kahest või enamast viinamarjasordist, mille hulka kuulub sageli sort „Carignan N“. See sort annab veinidele struktuuri, samas kui muud viinamarjasordid annavad ümaruse ja lõhnabuketi.

Vein on üldiselt tasakaalustatud, täidlane ja intensiivne, sellel on sageli punaste marjade ja vürtside tugev noot.

Veini võib tarbida värskena, kuid see sobib hästi ka säilitamiseks.

Roosa vein

Roosa vein on kuiv ja elegantse aroomiga, millel on sageli lillede ja puuviljade varjund. Veinil on värske maitse ja meeldivalt ümar järelmaitse.

Valge vein

Valge vein on kuiv vein, millel on enamasti elegantne valgete lillede aroom ning veini ümarus ja peenus on omavahel tasakaalus.

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistuse eritavad

Roosade veinide puhul on aktiivsöe kasutamine veini valmistamise käigus lubatud üksnes pressitud virde ja kääriva toorveini puhul ning osakaalus, mis võib olla kuni 20 % asjaomase ettevõtja selle koristusperioodi jooksul valmistatud veini kogusest.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

Viljelustavad

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 4 000 puud hektari kohta.

Puuridade maksimaalne vahekaugus on 2,50 meetrit.

Iga puu kasvuala maksimaalne pindala on 2,5 m2. Pindala saamiseks korrutatakse ridade vahekaugus ja sama rea puude vahekaugus.

Lehtrikujulised viinapuud lõigatakse lühikeseks, jäetakse kuni kuus võrset puu kohta. Igal võrsel on kuni kaks punga.

Nöörpuu vormis viinapuud lõigatakse lühikeseks:

— kuni kuus võrset puu kohta, igal võrsel kuni kaks punga

— kuni 10 võrset puu kohta, igal võrsel ainult üks pung.

Niisutamine võib olla lubatud.

b. Maksimaalne saagikus

Valged või roosad veinid:

60 hektoliitrit hektari kohta

Punased veinid:

58 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine ja pressimine ning veini valmistamine toimub 2019. aasta ametliku geograafilise koodi alusel Aude’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil:

Albas, Arquettes-en-Val, Bages, Barbaira, Bizanet, Boutenac, Camplong-d’Aude, Canet, Capendu, Cascastel-des-Corbières, Caunettes-en-Val, Caves, Comigne, Conilhac-Corbières, Coustouge, Cruscades, Cucugnan, Davejean, Dernacueillette, Douzens, Duilhac-sous-Peyreperthuse, Durban-Corbières, Embres-et-Castelmaure, Escales, Fabrezan, Felines-Termenès, Ferrals-les-Corbières, Feuilla, Fitou, Floure, Fontcouverte, Fontiès-d’Aude, Fontjoncouse, Fraisse-des-Corbières, Gruissan, Jonquières, Labastide-en-Val, Lagrasse, Laroque-de-Fa, Leucate, Lézignan-Corbières, Luc-sur-Orbieu, Mayronnes, Maisons, Montbrun-des-Corbières, Montgaillard, Montirat, Montlaur, Montredon-des-Corbières, Montséret, Monze, Moux, Narbonne, Névian, Ornaisons, Padern, Palairac, La Palme, Paziols, Peyriac-de-Mer, Port-la-Nouvelle, Portel-des-Corbières, Pradelles-en-Val, Quintillan, Ribaute, Rieux-en-Val, Roquefort-des-Corbières, Rouffiac-des-Corbières, Saint-André-de-Roquelongue, Saint-Jean-de-Barrou, Saint-Laurent-de-la-Cabrerisse, Saint-Pierre-des-Champs, Serviès-en-Val, Sigean, Talairan, Taurize, Termes, Thézan-des-Corbières, Tournissan, Treilles, Tuchan, Vignevieille, Villar-en-Val, Villeneuve-les-Corbières, Villerouge-Termenès, Villesèque-des-Corbières, Villetritouls.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

„Vermentino B“ – „Rolle“

„Carignan N“

„Grenache N“

„Lledoner pelut N“

„Mourvèdre N“ – „Monastrell“

„Syrah N“ – „Shiraz“

„Cinsaut N“ – „Cinsault“

„Marsanne B“

„Bourboulenc B“ – „Doucillon blanc“

„Grenache blanc B“

„Macabeu B“ – „Macabeo“

„Roussanne B“

8. Seos(t)e kirjeldus

Corbières’i mäemassiiv on Roussilloni piirkonna jaoks looduslik, ajalooline ja kultuuriline tõke ning piirkonna viinamarjaistandused on avatud Vahemerele ja Languedoci tasandikele. Hispaania piiri ääres asuv Corbières’i piirkond oli kaua piiriala, mis kaotas selle staatuse 1659. aastal, kui allkirjastati Püreneede leping, millega loovutati Põhja-Kataloonia Prantsusmaale.

Corbières’i piirkond on 60 km laiune ala, mis ulatub Narbonne’i rannikust Carcassonne’i väravateni. Mäestikulise piirkonna loodus on mitmekesine ja piirkond jaguneb neljaks või viieks selgelt eristatavaks geograafiliseks üksuseks.

Vahemereline kliima ulatub üle kogu mäemassiivi v.a. mäetippudele, vahemereline taimestik on ülekaalus ja konkureerib viinapuudega kasvuala pärast selles väga põuases piirkonnas, kus tuuled puhuvad peaaegu 300 päeva aastas.

Viinamarjakasvatajad on põlvkondade jooksul kujundanud seda killustunud, valgusküllast ja raskesti haritavat piirkonda, kus harvad sügisesed ja kevadised vihmasajud on mõnikord ägedad.

Nad on suutnud luua tulutoovad istandused, kohandades viljelustavasid ja juhtimisviise vastavalt erinevatele olukordadele.

Endiselt on levinuim sort „Carignan N“, mis on rasketes looduslikes tingimustes eelistatuim valik ning on suurepäraselt kohanenud piirkonna kuuma, kuiva ja tuulise kliimaga. Lisaks kasvatatakse sorte „Grenache N“, „Mourvèdre N“ ja „Syrah N“. Viimati nimetatu on varajane sort, mida kasvatatakse sügavama mullaga ja jahedama kliimaga maatükkidel. Kuna sort on tundlik tuule mõju suhtes, kasvatatakse seda enamasti toestatuna. Viinamarjasorti „Mourvèdre N“ kasvatatakse soojematel muldadel, rannikul ja kaitstud maatükkidel. Viinamarjasorte „Grenache N“ ja „Carignan N“ kasvatatakse väheviljakatel ja põuastel nõlvadel.

Lähtudes kontrollitud päritolunimetuse geograafilise piirkonna looduslikest tingimustest ja viinamarjasortidest oskavad veinitootjad kasutada oma veinide jaoks ära kõik võimalused: väheviljakad ja kivised kasvukohad tagavad punastele veinidele nende struktuuri ja toekuse, sügavamad ja jahedamad mullad tagavad roosadele veinidele iseloomuliku puuviljaaroomi ning tuulte eest varjatud kasvukohad annavad punastele ja roosadele veinidele tanniinise nõtkuse ja iseloomuliku puuviljalise nüansi, mis punaste veinide puhul on punaste marjade noodiga. Vahemereline kliima võimaldab toota ümaraid ja tasakaalustatud valgeid veine.

Kontrollitud päritolunimetusega „Corbières“ veinide kvaliteet põhineb viinamarjasortide vastastikusel täiendavusel. Hinnatud veinid on juba ammustest aegadest olnud hästi arenenud kohaliku kaubanduse oluline müügiartikkel ning seega on veine Prantsusmaal ulatuslikult turustatud.

Carcassonne’i piirkonna viis lossi Peyrepertuse, Puylaurens, Quéribus, Termes ja Aguilar on oma lubjarikastel mäetippudel olnud tunnistajaks Corbières’i piirkonna mägedes aset leidnud kataride tragöödiale. Lagasse’i ja Fontcold’i suurejooneliste kloostrite varemed osutavad munkade olulisele rollile viinamarjaistanduste rajamisel. Viinapuu on ainus taim, mis tuleb hästi toime põõsastest ja võsastikust puhastatud väheviljakal kivisel pinnasel ning mis on andnud „Corbières’i“ tootjatele jõudu ja jaksu, et seista kontrollitud päritolunimetuse maine eest.

9. Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

– Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib esitada väiksema geograafilise piirkonna nimetuse, kui kõnealune piirkond on

— kantud katastrisse,

— märgitud saagideklaratsioonile.

Kõnealuse katastriüksuse nimetus paikneb vahetult pärast kontrollitud päritolunimetust ning esitatakse kirjas, mille kõrgus ja laius moodustavad kuni poole kontrollitud päritolunimetuse tähtede suurusest.

Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib osutada suuremale geograafilisele piirkonnale „Languedoc“.

Selle nimetuse märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi olla suurem (ei kõrguses ega laiuses) kui pool tähtede suurusest, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.“

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse viinamarjade töötlemise ning veini valmistamisega seotud erandit, hõlmab järgmiste kommuunide territooriumi.

— Aude’i departemang: Argens-Minervois, Armissan, Auriac, Badens, Blomac, Bouilhonnac, Carcassonne, Castelnau-d’Aude, Clermont-sur-Lauquet, Coursan, Cuxac-d’Aude, Fajac-en-Val, Fleury, Greffeil, Ladern-sur-Lauquet, Lairière, Mailhac, Marcorignan, Marseillette, Mas-des-Cours, Massac, Montjoi, Moussan, Mouthoumet, Palaja, Paraza, Puicheric, Raissac-d’Aude, Roquecourbe-Minervois, Roubia, Rustiques, Saint-Couat-d’Aude, Saint-Martin-des-Puits, Soulatgé, Tourouzelle, Trèbes, Villedaigne, Vinassan;

— Pyrénées-Orientales’i departemang: Le Barcarès, Maury, Opoul-Périllos, Rivesaltes, Saint-Paul-de-Fenouillet, Salses-le-Château, Tautavel, Vingrau.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-72919cce-47ac-43c8-bbfd-7524f14d9e66

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.