ET

Brüssel 15.12.2006

KOM(2006) 807 lõplik

2006/0263 (ACC)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu lepingu

allkirjastamise ja sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (esitanud komisjon)

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi juurde loodud konverents, mille eesmärk oli pidada läbirääkimisi 1994. aasta rahvusvahelise troopilise puidu lepingule (selle pikendatud kujul) järgneva lepingu üle, viis oma töö lõpule 27. jaanuaril 2006, uue lepingu vastuvõtmisega. Alates 3. aprillist 2006 on leping avatud allkirjastamiseks New Yorgis asuvas ÜRO peakorteris, kuhu see on hoiule antud, ning jääb avatuks kuni lõpliku jõustumise kuupäevast (kavandatud 1. veebruariks 2008) ühe kuu möödumiseni või mis tahes sellele järgneva kuupäevani, mil on täidetud lepingu artiklis 39 sätestatud tingimused.

Kõnelustel juhindus ühendus komisjoni esitatud läbirääkimisdirektiividest, mille nõukogu oli heaks kiitnud 2005. aasta juunis. [1] Võttes arvesse kõnelusi ja uue õigusakti sisu, mis kajastab ühenduse seisukohta, leiab komisjon, et 2006. aasta rahvusvaheline troopilise puidu leping tuleb allkirjastada ning esitada heakskiitmiskiri ÜRO New Yorgi peakorteri lepingute osakonnale.

Rangelt õiguslikust seisukohast tuleb märkida, et kuigi troopilise puidu lepinguid reguleeritakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikliga 133, on tegemist ebatavalist toorainet käsitlevate lepingutega, mis sisaldavad nii kaubandus- kui ka keskkonnaaspekti (säästev majandamine, mille eesmärk on troopiliste puuliikide säilitamine).

Uue lepingu eesmärkide põhjalikum vaatlus näitab, et käesoleval juhul on kaubandusaspekt seotud sooviga edendada metsa säästvat majandamist ja säästvat arengut. Kuna rahvusvaheline troopilise puidu leping hõlmab nii kaubandust, tööstust, kui ka keskkonda, on selle raames asutatud organisatsioonil muude rahvusvaheliste toormeorganisatsioonidega võrreldes ebaharilik staatus. Seepärast leiab komisjon, et õiguslik alus peaks olema kaheosaline, st lisaks asutamislepingu artiklile 133 peaks aluse moodustama ka artikkel 175. Sel juhul peab ka ühendus 2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu lepingu heaks kiitma.

Rahanduslikust aspektist tuleb märkida, et sarnaselt kahele eelnevale õigusaktile ei sisalda uus leping finantsklausleid turusekkumiste kohta, mis nõuaksid lisaks halduseelarve sissemaksete näol juba olemasolevatele kohustustele ka kohustusliku finantsosalusega turusekkumisi. Laienenud ja nüüd 27 liikmesriiki hõlmava eelarve haldamise praktilistest seisukohast teeb komisjon ettepaneku, et halduseelarves sisalduvad kohustuslikud kulud katab ühendus. ELi liikmesriigid võivad teha eelarvesse vabatahtlikke makseid selleks ette nähtud eraldi kontole. Nii soovib komisjon tagada lepingu jagatud haldamise, võttes arvesse kõigi liikmesriikide huve.

Eelnevast lähtudes on käesoleva otsuse ettepaneku eesmärk kiita heaks 2006. aasta rahvusvaheline troopilise puidu leping ning anda ühendusele luba anda heakskiitmiskiri hoiule ÜRO rahvusvaheliste lepingute osakonnale.

2006/0263 (ACC)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu lepingu

allkirjastamise ja sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (esitanud komisjon)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 133 ja 175 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) 27. jaanuaril 2006 kiitis ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi juurde loodud läbirääkimiskonverents heaks 2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu lepingu.

(2) Uue lepinguga asendatakse pikendatud 1994. aasta rahvusvahelise troopilise puidu leping. Vana lepingu kehtivusaeg lõpeb 2006. aasta lepingu jõustumisel.

(3) 2006. aasta rahvusvaheline troopilise puidu leping on avatud allkirjastamiseks ja ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirja hoiuleandmiseks alates 3. aprillist 2006 ning jääb avatuks kuni lõpliku jõustumise kuupäevast (kavandatud 1. veebruariks 2008) ühe kuu möödumiseni või mis tahes sellele järgneva kuupäevani.

(4) Uue lepingu eesmärgid sisaldavad ühtaegu nii ühise kaubanduspoliitika kui ka keskkonnaaspekti;

(5) Euroopa Ühendus oli 1994. aasta rahvusvahelise troopilise puidu lepingu osaline. Uues lepingus jätkatakse Euroopa Liidu säästva arengu eesmärkide täitmist ning seega on Euroopa Liit nimetatud lepingu sõlmimisest huvitatud;

(6) Rahvusvahelise Troopilise Puidu Organisatsiooni tarbijaliikmete kohustuslikke sissemakseid arvestatakse peamiselt troopilise puidu impordimahu järgi, Euroopa Ühendus osaleb 2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu lepingu rahastamises ning liikmesriikidel on võimalik kavandatavaid meetmeid toetada vabatahtlikult selleks ette nähtud eraldi konto kaudu,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

(1) Ühendus allkirjastab 2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu lepingu, (edaspidi „leping“) ning see kiidetakse tema nimel heaks.

(2) Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

(1) Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik/isikud, kes on volitatud andma heakskiitmiskirja ühenduse nimel hoiule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile vastavalt lepingu artikli 36 lõigetele 1 ja 2.

(2) Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kellel on õigus anda käesoleva otsuse lisas esitatud pädevust tõendav deklaratsioon Euroopa Ühenduse nimel hoiule vastavalt lepingu artikli 36 lõikele 3.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA

Lepingu artikli 36 lõike 3 kohane ühenduse deklaratsioon

Vastavalt 2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu lepingu artikli 36 lõikele 3 tuuakse käesolevas deklaratsioonis välja pädevusalad, mille liikmesriigid on lepingu reguleerimisalasse kuuluvates valdkondades ühendusele üle andnud.

Ühendus teatab, et vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingule ning eriti selle artiklile 133 on ühenduse ainupädevuses ühine kaubanduspoliitika, eriti rahvusvahelist kaubavahetust käsitlevate lepingute sõlmimine.

Ka teatab ühendus, et vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 175 on ühenduse pädevuses sõlmida järgmisi eesmärke taotlevaid rahvusvahelisi keskkonnalepinguid:

– keskkonna säilitamine, kaitsmine ja selle kvaliteedi parandamine,

– inimeste tervise kaitsmine,

– loodusressursside kaalutletud ja mõistlik kasutamine,

– piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemide lahendamiseks võetavate meetmete edendamine rahvusvahelisel tasandil.

Keskkonnaküsimustes jagab ühendus pädevust liikmesriikidega.

Ühenduse pädevuspiirid ja pädevuse teostamine on juba oma olemuselt pidevas muutumises ning seepärast ühendus vajaduse korral täiendab või muudab käesolevat deklaratsiooni kooskõlas lepingu artikli 36 lõikega 3.

LISA

2006. AASTA RAHVUSVAHELINE TROOPILISE PUIDU KOKKULEPE

PREAMBUL

Käesoleva kokkuleppe osalised,

a) meenutades uue rahvusvahelise majandusliku struktuuri loomise deklaratsiooni ja tegevusprogrammi, kaupade kompleksprogrammi, uut arengukoostööd ning ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi poolt XI istungjärgul vastuvõetud dokumente „São Paulo vaim” ja „São Paulo konsensus“;

b) meenutades ka 1983. aasta rahvusvahelist troopilise puidu kokkulepet ja 1994. aasta rahvusvahelist troopilise puidu kokkulepet ning tunnustades rahvusvahelise troopilise puidu organisatsiooni tööd ja saavutusi alates selle loomisest, sealhulgas strateegiat, mille eesmärk on jõuda rahvusvahelise kauplemiseni säästva majandamise teel saadud troopilise puiduga;

c) samuti meenutades septembris 2002 toimunud säästva arengu tippkohtumisel vastu võetud Johannesburgi deklaratsiooni ja tegevuskava, oktoobris 2000 moodustatud ÜRO metsafoorumit ja sellega seotud metsaalase partnerluse loomist, mille liige on ka rahvusvaheline troopilise puidu organisatsioon, samuti Rio de Janeiro keskkonna- ja arengudeklaratsiooni; õiguslikult mittesiduvat ametlikku teatist igat liiki metsade majandamise, säilitamise ja säästva arengu ülemaailmse konsensuse põhimõtete kohta ning ÜRO keskkonna- ja arengukonverentsi poolt juunis 1992 vastu võetud Agenda 21 asjakohaseid peatükke, ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni, ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ja ÜRO kõrbestumise vastu võitlemise konventsiooni;

d) tunnistades, et vastavalt ÜRO hartale ja rahvusvahelise õiguse põhimõtetele on riikidel suveräänne õigus kasutada oma ressursse vastavalt oma keskkonnapoliitikale ning vastutus selle eest, et nende jurisdiktsiooni või kontrolli all olev tegevus ei tekitaks kahju teiste riikide keskkonnale või väljaspool riiklikku jurisdiktsiooni olevatele piirkondadele, nagu on sätestatud igat liiki metsade majandamise, säilitamise ja säästva arengu ülemaailmse konsensuse põhimõtteid käsitleva õiguslikult mittesiduva ametliku teatise 1. põhimõtte punktis a;

e) tunnistades puidu ja sellega seotud kaubanduse tähtsust puitu tootvate riikide majandusele;

f) tunnistades ka metsade, sealhulgas puidutoodete ja muude metsadest saadavate toodete ja keskkonnateenuste mitmekülgse majandusliku, keskkonnaalase ja sotsiaalse kasu olulisust metsa säästva majandamise kontekstis nii kohalikul, riiklikul kui ülemaailmsel tasandil ning metsa säästva majandamise panust säästvasse arengusse, vaesuse vähendamisse ja rahvusvaheliselt kokkulepitud arengueesmärkide, sealhulgas aastatuhande deklaratsioonis sisalduvate eesmärkide saavutamisse;

g) samuti tunnistades vajadust edendada ja kohaldada metsa säästva majandamise suhtes võrreldavaid kriteeriume ja näitajaid kui olulisi vahendeid, mida kõik liikmed saaksid kasutada oma metsa säästva majandamise suunas toimuva arengu hindamiseks, kontrollimiseks ja edendamiseks;

h) võttes arvesse seoseid troopilise puiduga kauplemise ja rahvusvahelise puiduturu ning maailmamajanduse vahel laiemalt ja vajadust ülemaailmse lähenemisviisi järele, et suurendada rahvusvahelise puidukaubanduse läbipaistvust;

i) veel kord kinnitades oma pühendumust liikuda võimalikult kiirelt selle poole, et saavutada säästva majandamise teel saadud troopilise puidu ja puidutoodete eksport (ITTO eesmärk 2000), ja meenutades Bali partnerlusfondi loomist;

j) meenutades tarbijaliikmete poolt jaanuaris 1994 võetud kohustust säilitada või saavutada oma metsade säästev majandamine;

k) märkides heade valitsemistavade, maa valdamise selge korralduse ja sektoritevahelise kooskõlastatuse rolli metsa säästva majandamise ja seaduslikest allikatest pärit puidu ekspordi saavutamisel;

l) tunnistades liikmete, rahvusvaheliste organisatsioonide, erasektori ja kodanikuühiskonna, sealhulgas põliste ja kohalike kogukondade ning teiste sidusrühmade vahelise koostöö tähtsust metsa säästva majandamise edendamisele;

m) tunnistades ka sellise koostöö tähtsust metsaalaste seaduste rakendamisele ja seaduslikest allikatest pärit puiduga kauplemise edendamisele;

n) märkides, et metsadest sõltuvate põliste ja kohalike kogukondade, sealhulgas metsaomanike ja -majandajate võimekuse tõhustamine võib käesoleva kokkuleppe eesmärkide saavutamisele kaasa aidata;

o) märkides ka vajadust elustandardi ja töötingimuste parandamise järele metsandussektoris, võttes arvesse asjakohaseid rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtteid nendes küsimustes ning Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioone ja dokumente;

p) märkides, et võrreldes konkureerivate toodetega on puit energiatõhus, taastuv ja keskkonnasõbralik tooraine;

q) tunnistades vajadust metsa säästvasse majandamisse rohkem investeerida, sealhulgas metsadest, kaasa arvatud puiduga seotud kaubandusest saadud tulude reinvesteerimise kaudu;

r) tunnistades ka metsa säästva majandamisega kaasnevaid kulusid kajastavate turuhindade kasulikkust;

s) samuti tunnistades vajadust arvukatelt rahastajatelt saadavate suuremate ja prognoositavate rahaliste vahendite järele, mis aitaksid saavutada käesoleva kokkuleppe eesmärke;

t) märkides troopilist puitu tootvate vähimarenenud riikide erivajadusi,

on kokku leppinud järgmises:

I PEATÜKK

EESMÄRGID

Artikkel 1

EESMÄRGID

2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu kokkuleppe (edaspidi „käesolev kokkulepe”) eesmärk on laiendada ja mitmekesistada rahvusvahelist kauplemist säästva majandamise teel saadud ja seaduslikest allikatest pärit troopilise puiduga ning edendada troopilist puitu tootvate metsade säästvat majandamist järgmiselt:

a) pakkudes kõigi maailma puidumajanduse asjakohaste tahkude suhtes kõiki liikmeid hõlmavat tõhusat raamistikku konsulteerimiseks, rahvusvaheliseks koostööks ja poliitika väljatöötamiseks;

b) luues konsultatiivfoorumi mittediskrimineerivate puidukaubanduse tavade edendamiseks;

c) aidates kaasa säästvale arengule ja vaesuse vähendamisele;

d) suurendades liikmete võimet rakendada strateegiaid säästva majandamise teel saadud troopilise puidu ja puidutoodete ekspordi saavutamiseks;

e) edendades paremat arusaamist rahvusvaheliste turgude struktuurilisest ülesehitusest, sealhulgas tarbimise ja tootmise pikaajalistest suundumustest, turulepääsu mõjutavatest teguritest, tarbijaeelistustest ja hindadest ning tingimustest, mis tagavad metsa säästva majandamisega kaasnevaid kulusid kajastavad hinnad;

f) edendades ja toetades uurimis- ja arendustegevust, et parandada metsa majandamist ja puidu kasutamise tõhusust ning puidutoodete konkurentsivõimet võrreldes muude materjalidega, samuti suurendada suutlikkust säilitada ja edendada puitu tootvate troopiliste metsade muid väärtusi;

g) töötades välja ja aidates luua mehhanisme, mis võimaldavad saada uusi ja täiendavaid rahalisi vahendeid, eesmärgiga edendada rahastamise piisavust ja prognoositavust ning vajalikke eriteadmisi, et suurendada tootjaliikmete suutlikkust käesoleva kokkuleppe eesmärkide saavutamisel;

h) parandades teadmisi turust ja aidates kaasa teabe jagamisele rahvusvahelisel puiduturul, et tagada suurem läbipaistvus ning tõhusam teave turgude ja turu suundumuste kohta, sealhulgas kaubandusega seotud andmete, kaasa arvatud kaubeldavaid liike käsitlevate andmete kogumine, koondamine ja levitamine;

i) edendades säästva majandamise teel saadud troopilise puidu töötlemist tootvates liikmesmaades, et aidata kaasa nende industrialiseerimisele ning parandada seega nende tööhõivevõimalusi ja eksporditulu;

j) õhutades liikmeid toetama ja arendama troopiliste metsade uuendamist, samuti degradeerunud metsamaa tervendamist ja taastamist, võttes nõuetekohaselt arvesse metsaressurssidest sõltuvate kohalike kogukondade huve;

k) parandades säästva majandamise teel saadud ja seaduslikest allikatest pärit ning seaduslikult kaubeldava troopilise puidu ja puidutoodete ekspordi turustamist ja levitamist, sealhulgas tarbijate teadlikkuse edendamise teel;

l) suurendades liikmete suutlikkust koguda, töödelda ja levitada statistilisi andmeid oma puidukaubanduse kohta ning teavet oma troopiliste metsade säästva majandamise kohta;

m) õhutades liikmeid troopilise puiduga kauplemise raames välja töötama puitu tootvate metsade säästvale kasutamisele ja kaitsmisele ning ökoloogilise tasakaalu säilitamisele suunatud riiklikku poliitikat;

n) suurendades liikmete suutlikkust tõhustada metsaalaste seaduste rakendamist ja metsade haldamist ning pöörata tähelepanu troopilise puidu ebaseaduslikule raiele ja sellega seotud kaubandusele;

o) õhutades teabe jagamist parema ülevaate saamiseks muu hulgas sellistest vabatahtlikest mehhanismidest nagu sertifitseerimine, et edendada troopiliste metsade säästvat majandamist, ja aidates kaasa liikmete jõupingutustele selles valdkonnas;

p) soodustades käesoleva kokkuleppe eesmärkide elluviimiseks juurdepääsu tehnoloogiale, tehnosiiret ja tehnilist koostööd, sealhulgas vastastikku kokkulepitud soodus- ja eelistingimustel;

q) aidates kaasa arusaamise tekkimisele sellest, millise panuse annavad troopiliste metsade säästvale majandamisele muud metsasaadused peale puidu, samuti keskkonnateenused, eesmärgiga suurendada liikmete suutlikkust töötada välja strateegiad nimetatud panuse tõhustamiseks metsa säästva majandamise kontekstis, ning tehes selleks koostööd asjakohaste asutuste ja protsessidega;

r) õhutades liikmeid tunnustama metsadest sõltuvate põliste ja kohalike kogukondade rolli metsa säästva majandamise saavutamisel ja töötama välja strateegiad, millega tõsta nende kogukondade suutlikkust troopilist puitu tootvaid metsi säästvalt majandada, ja

s) selgitades välja ja lahendades uusi esilekerkivaid küsimusi.

II PEATÜKK

MÕISTED

Artikkel 2

MÕISTED

Käesolevas kokkuleppes kasutatakse järgmisi mõisteid:

1. troopiline puit – tööstuses kasutatav troopiline puit, mis kasvab või mida toodetakse põhjapöörijoone ja lõunapöörijoone vahel paiknevates riikides. See termin hõlmab palke, saematerjali, spooni ja vineeri;

2. metsa säästev majandamine – seda terminit käsitletakse vastavalt organisatsiooni asjakohastele poliitikadokumentidele ja tehnilistele suunistele;

3. liige – valitsus, Euroopa Ühendus või mõni artiklis 5 nimetatud valitsustevaheline organisatsioon, mis on nõustunud end käesoleva kokkuleppega siduma nii selle ajutise kui lõpliku jõustumise korral;

4. tootjaliige – mis tahes põhjapöörijoone ja lõunapöörijoone vahel paiknev A lisas loetletud liige, kellel on troopilise metsa ressursse ja/või kes on mahu järgi troopilise puidu netoeksportija ning kellest saab käesoleva kokkuleppe osaline, või mis tahes nimetatud lisas loetlemata liige, kellel on troopilise metsa ressursse ja/või kes on mahu järgi troopilise puidu netoeksportija ning kellest saab käesoleva kokkuleppe osaline ja kelle nõukogu nimetab asjaomase liikme nõusolekul tootjaliikmeks;

5. tarbijaliige – mis tahes B lisas loetletud liige, kes on troopilise puidu importija ning kellest saab käesoleva kokkuleppe osaline, või mis tahes nimetatud lisas loetlemata liige, kes on troopilise puidu importija ning kellest saab käesoleva kokkuleppe osaline ja kelle nõukogu nimetab asjaomase liikme nõusolekul tarbijaliikmeks;

6. organisatsioon – artikli 3 kohaselt loodud rahvusvaheline troopilise puidu organisatsioon;

7. nõukogu – artikli 6 kohaselt loodud rahvusvaheline troopilise puidu nõukogu;

8. erihäälteenamus – hääletus, mis nõuab vähemalt kahte kolmandikku kohalolevate ja hääletavate tootjaliikmete antud häältest ja vähemalt 60 protsenti kohalolevate ja hääletavate tarbijaliikmete antud häältest, mida loetakse eraldi, tingimusel, et oma hääle annavad vähemalt pooled kohalolevatest ja hääletavatest tootjaliikmetest ning vähemalt pooled kohalolevatest ja hääletavatest tarbijaliikmetest;

9. jagunenud lihthäälteenamus – hääletus, mis nõuab üle poole kõigist kohalolevate ja hääletavate tootjaliikmete häältest ja üle poole kõigist kohalolevate ja hääletavate tarbijaliikmete häältest, mida loetakse eraldi;

10. kaheaastane eelarveperiood – ajavahemik ühe aasta 1. jaanuarist järgneva aasta 31. detsembrini;

11. vabalt konverteeritavad valuutad – euro, Jaapani jeen, naelsterling, Šveitsi frank, Ameerika Ühendriikide dollar ja iga muu valuuta, mille kohta pädevad rahvusvahelised rahandusorganisatsioonid on mitmel puhul leidnud, et see on rahvusvaheliste tehingute eest maksmisel tegelikkuses laialdaselt kasutatav ja et peamistel valuutaturgudel kaubeldakse sellega laialdaselt;

12. Häälte jagunemise arvutamisel vastavalt artikli 10 lõike 2 punktile b tähendavad troopilise metsa ressursi põhjapöörijoone ja lõunapöörijoone vahel paiknevaid looduslikke kõrgmetsi ja metsakultuure.

III PEATÜKK

ORGANISATSIOON JA HALDAMINE

Artikkel 3

RAHVUSVAHELISE TROOPILISE PUIDU ORGANISATSIOONI

PEAKORTER JA STRUKTUUR

1. 1983. aasta rahvusvahelise troopilise puidu kokkuleppega loodud rahvusvaheline troopilise puidu organisatsioon jätkab käesoleva kokkuleppe sätete elluviimist ja kokkuleppe toimimise kontrollimist.

2. Organisatsioon tegutseb artikli 6 alusel loodud nõukogu, artiklis 26 nimetatud komiteede ja muude allorganite ning tegevdirektori ja töötajate kaudu.

3. Organisatsiooni peakorter asub alati mõne liikme territooriumil.

4. Organisatsiooni peakorter on Yokohamas, kui nõukogu ei otsusta kooskõlas artikliga 12 erihäälteenamusega teisiti.

5. Kui nõukogu teeb erihäälteenamusega sellekohase otsuse vastavalt artiklile 12, võib luua organisatsiooni piirkondlikud kontorid.

Artikkel 4

ORGANISATSIOONI LIIKMED

Organisatsiooni liikmed jagunevad kahte kategooriasse, nimelt:

a) tootjad ja

b) tarbijad.

Artikkel 5

VALITSUSTEVAHELISTE ORGANISATSIOONIDE OSALEMINE

1. Kõik käesolevas kokkuleppes sisalduvad viited valitsustele hõlmavad ka viidet Euroopa Ühendusele ja muudele valitsustevahelistele organisatsioonidele, mis vastutavad samaväärselt rahvusvaheliste lepingute, eelkõige kaubalepingute suhtes peetavate läbirääkimiste eest ning selliste lepingute sõlmimise ja kohaldamise eest. Sellest tulenevalt hõlmavad kõik käesolevas kokkuleppes sisalduvad viited allkirjastamisele, ratifitseerimisele, vastuvõtmisele või heakskiitmisele, ajutisest kohaldamisest teatamisele või ühinemisele selliste organisatsioonide puhul kõnealuste valitsustevaheliste organisatsioonide poolset allkirjastamist, ratifitseerimist, vastuvõtmist või heakskiitmist, ajutisest kohaldamisest teatamist või ühinemist.

2. Hääletamisel küsimustes, mis kuuluvad nende pädevusse, on Euroopa Ühenduse ja muude lõikes 1 viidatud valitsustevaheliste organisatsioonide häälte arv võrdne häälte koguarvuga, mis vastavalt artiklile 10 kuuluvad nende liikmesriikidele, kes on käesoleva kokkuleppe osalised. Sellisel juhul ei ole nende valitsustevaheliste organisatsioonide liikmesriikidel õigust kasutada oma individuaalset hääleõigust.

IV PEATÜKK

RAHVUSVAHELINE TROOPILISE PUIDU NÕUKOGU

Artikkel 6

RAHVUSVAHELISE TROOPILISE PUIDU

NÕUKOGU KOOSSEIS

1. Organisatsiooni kõrgeim organ on rahvusvaheline troopilise puidu nõukogu, kuhu kuuluvad kõik organisatsiooni liikmed.

2. Iga liige on nõukogus esindatud ühe esindajaga ning võib määrata nõukogu istungitele osalema asendusliikmeid ja nõustajaid.

3. Esindaja puudumisel või eriolukorras on asendusliikmed volitatud tegutsema ja hääletama tema nimel.

Artikkel 7

NÕUKOGU VOLITUSED JA ÜLESANDED

Nõukogu kasutab kõiki volitusi ning täidab kõiki ülesandeid, mis on vajalikud käesoleva kokkuleppe sätete rakendamiseks, või korraldab nende täitmise. Eelkõige nõukogu:

a) võtab kooskõlas artikliga 12 erihäälteenamusega vastu käesoleva kokkuleppe sätete elluviimiseks vajalikud ja nendega kooskõlas olevad eeskirjad, sealhulgas oma töökorra ning organisatsiooni finants- ja personalieeskirjad. Nende finantseeskirjadega reguleeritakse muu hulgas artikliga 18 loodud kontodel olevate rahaliste vahendite saamist ja kulutamist. Nõukogu võib oma töökorras ette näha menetluse, millega ta saab teatavaid küsimusi otsustada ilma koosolekuta;

b) teeb otsuseid, mis on vajalikud organisatsiooni tõhusa ja tulemusliku toimimise tagamiseks;

c) säilitab käesolevast kokkuleppest tulenevate ülesannete täitmiseks vajalikke dokumente.

Artikkel 8

NÕUKOGU ESIMEES JA ASEESIMEES

1. Nõukogu valib igaks kalendriaastaks esimehe ja aseesimehe, kellele organisatsioon palka ei maksa.

2. Esimehe ja aseesimehe puhul valitakse üks tootjaliikmete esindajate ja teine tarbijaliikmete esindajate hulgast.

3. Need ametikohad vahelduvad igal aastal liikmete kahe kategooria vahel tingimusel, et see ei takista nõukogul erakorralistel asjaoludel neist üht või mõlemat tagasi valida.

4. Esimehe ajutisel puudumisel täidab tema ülesandeid aseesimees. Nii esimehe kui ka aseesimehe ajutisel puudumisel või ühe või mõlema püsival puudumisel kuni ametiaja lõpuni võib nõukogu valida vastavalt olukorrale tootjaliikmete esindajate ja/või tarbijaliikmete esindajate hulgast uued ametnikud kas ajutiselt või kuni nende eelkäija või eelkäijate ametiaja lõpuni.

Artikkel 9

NÕUKOGU ISTUNGID

1. Üldjuhul peab nõukogu vähemalt ühe korralise istungi aastas.

2. Nõukogu erakorralised istungid toimuvad siis, kui nõukogu seda otsustab või kui seda taotleb mõni liige või tegevdirektor kokkuleppel nõukogu esimehe või aseesimehega ja:

a) tootjaliikmete enamus või tarbijaliikmete enamus või

b) liikmete enamus.

3. Kui nõukogu ei otsusta kooskõlas artikliga 12 erihäälteenamusega teisiti, peetakse nõukogu istungeid organisatsiooni peakorteris. Selles osas püüab nõukogu pidada nõukogu istungeid vaheldumisi peakorteris ja väljaspool peakorterit, eelistatavalt mõnes tootjariigis.

4. Oma istungite sagedust ja asukohta kaaludes püüab nõukogu tagada piisavate rahaliste vahendite olemasolu.

5. Tegevdirektor edastab liikmetele teate iga istungi ja selle istungi päevakorra kohta vähemalt kuus nädalat enne istungit, välja arvatud pakilistes olukordades, mille puhul teade edastatakse vähemalt seitse päeva enne istungit.

Artikkel 10

HÄÄLTE JAGUNEMINE

1. Tootjaliikmetel on kokku 1000 häält ja tarbijaliikmetel on kokku 1000 häält.

2. Tootjaliikmete hääled jagunevad järgmiselt:

a) nelisada häält jagatakse võrdselt kolme tootmispiirkonna – Aafrika, Aasia ja Vaikse ookeani piirkonna ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna vahel. Sellisel viisil igale piirkonnale eraldatud hääled jagatakse seejärel võrdselt antud piirkonna tootjaliikmete vahel;

b) kolmsada häält jagatakse tootjaliikmete vahel vastavalt nende osale kõigi tootjaliikmete troopilise puidu koguressurssidest ja

c) kolmsada häält jagatakse tootjaliikmete vahel proportsionaalselt nende troopilise puidu puhasekspordi keskmise väärtusega viimase kolmeaastase ajavahemiku jooksul, mille kohta on olemas lõplikud andmed.

3. Olenemata käesoleva artikli lõike 2 sätetest, jagatakse kõik Aafrika piirkonna tootjaliikmetele eraldatud hääled, mis on arvutatud käesoleva artikli lõike 2 kohaselt, Aafrika piirkonna tootjaliikmete vahel võrdselt. Kui hääli jääb üle, eraldatakse need ülejäänud hääled Aafrika piirkonna tootjaliikmetele järgmiselt: esimene hääl antakse sellele tootjaliikmele, kellele käeoleva artikli lõike 2 kohase arvutuse põhjal eraldati suurim arv hääli, teine sellele tootjaliikmele, kellele eraldati suuruselt järgmine arv hääli ja nii edasi, kuni kõik ülejäänud hääled on jagatud.

4. Kui käesoleva artikli lõikest 5 ei tulene teisiti, jagunevad tarbijaliikmete hääled järgmiselt: igal tarbijaliikmel on kümme esialgset häält ning ülejäänud hääled jagatakse tarbijaliikmete vahel proportsionaalselt nende vastava troopilise puidu puhasimpordi keskmise mahuga viieaastase ajavahemiku jooksul, mis algab kuus kalendriaastat enne häälte jagamist.

5. Ühele tarbijaliikmele teatavaks kaheaastaseks eelarveperioodiks jagatud häälte arv ei tohi ületada rohkem kui 5 protsendi võrra häälte arvu, mis sellele liikmele jagati eelmiseks kaheaastaseks eelarveperioodiks. Ülemäärased hääled jagatakse liikmete vahel proportsionaalselt nende vastava troopilise puidu puhasimpordi keskmise mahuga viieaastase ajavahemiku jooksul, mis algab kuus kalendriaastat enne häälte jagamist.

6. Kui nõukogu peab vajalikuks, võib ta kooskõlas artikliga 12 erihäälteenamusega korrigeerida tarbijaliikmete erihääletuseks vajalikku minimaalset protsendimäära.

7. Nõukogu jagab iga kaheaastase eelarveperioodi hääled antud eelarveperioodi esimesel istungil vastavalt käesoleva artikli sätetele. Selline jagunemine kehtib kõnealuse eelarveperioodi lõpuni, välja arvatud käesoleva artikli lõikes 8 sätestatud juhul.

8. Kui organisatsiooni liikmed muutuvad või kui mõne liikme hääleõigus peatatakse või taastatakse käesoleva kokkuleppe mis tahes sätte kohaselt, jagab nõukogu asjaomases liikmete kategoorias või kategooriates hääled vastavalt käesoleva artikli sätetele ümber. Nõukogu otsustab, millisel kuupäeval selline uus jagunemine jõustub.

9. Murdarvulisi hääli ei kasutata.

Artikkel 11

NÕUKOGU HÄÄLETAMISKORD

1. Igal liikmel on õigus kasutada hääletamisel kõiki oma hääli ning ühelgi liikmel ei ole õigust hääli jagada. Siiski võivad liikmed kasutada hääletamisel eraldi neid hääli, mis kuuluvad neile käesoleva artikli lõike 2 kohaselt.

2. Iga tootjaliige võib omal vastutusel volitada teist tootjaliiget ja iga tarbijaliige võib omal vastutusel volitada teist tarbijaliiget esindama tema huve ja andma tema hääli nõukogu mis tahes koosolekul, teatades sellest kirjalikult nõukogu esimehele.

3. Liikme hääletamisest keeldumist käsitletakse hääle andmata jätmisena.

Artikkel 12

NÕUKOGU OTSUSED JA SOOVITUSED

1. Nõukogu püüab teha kõik otsused ja anda kõik soovitused konsensuse alusel.

2. Kui konsensust ei saavutata, teeb nõukogu kõik otsused ja annab kõik soovitused jagunenud lihthäälteenamuse põhjal, kui käesolevas kokkuleppes ei ole ette nähtud erihäälteenamust.

3. Kui liige kasutab artikli 11 lõike 2 sätteid ja tema hääled antakse nõukogu koosolekul, käsitatakse seda liiget käesoleva artikli lõike 1 kohaldamisel kohaloleva ja hääletavana.

Artikkel 13

NÕUKOGU KVOORUM

1. Nõukogu igal koosolekul on kvoorum koos, kui kohal on mõlema artiklis 4 nimetatud liikmete kategooria enamus, tingimusel, et nendele liikmetele kuulub vähemalt kaks kolmandikku kõikidest vastava kategooria häältest.

2. Kui käesoleva artikli lõikele 1 vastavat kvoorumit ei saada kokku koosolekuks määratud päeval ja sellele järgneval päeval, on istungi järgnevatel päevadel kvoorum koos, kui kohal on mõlema artiklis 4 nimetatud liikmete kategooria enamus, tingimusel et nendele liikmetele kuulub enamus oma vastava kategooria häältest.

3. Esindatust vastavalt artikli 11 lõikele 2 käsitatakse kohalolekuna.

Artikkel 14

TEGEVDIREKTOR JA TÖÖTAJAD

1. Nõukogu nimetab kooskõlas artikliga 12 erihäälteenamusega ametisse tegevdirektori.

2. Nõukogu määrab kindlaks tegevdirektori ametisse nimetamise tingimused.

3. Tegevdirektor on organisatsiooni kõrgeim haldusametnik, kes vastutab nõukogu ees käesoleva kokkuleppe täitmise ja toimimise eest kooskõlas nõukogu otsustega.

4. Tegevdirektor nimetab ametisse töötajad vastavalt nõukogu kehtestatavatele eeskirjadele. Töötajad on vastutavad tegevdirektori ees.

5. Tegevdirektoril ega ühelgi töötajal ei tohi olla finantshuve puidutööstuses ega puidu- kaubanduses ega nendega seotud äritegevuses.

6. Oma ülesannete täitmisel ei küsi ega võta tegevdirektor ja töötajad vastu juhiseid üheltki liikmelt ega üheltki organisatsiooniväliselt asutuselt. Nad hoiduvad mis tahes tegevusest, mis võiks kahjustada nende seisundit rahvusvaheliste ametnikena, kes vastutavad nõukogu ees. Kõik liikmed austavad tegevdirektori ja töötajate kohustuste rangelt rahvusvahelist iseloomu ega püüa neid nende ülesannete täitmisel mõjutada.

Artikkel 15

KOOSTÖÖ JA KOOSKÕLASTATUS MUUDE ORGANISATSIOONIDEGA

1. Käesoleva kokkuleppe eesmärkide saavutamiseks organiseerib nõukogu vajalikke konsultatsioone ja koostööd Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ning selle organite ja eriasutustega, sealhulgas ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi (UNCTAD) ning muude asjakohaste rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide ja asutustega, samuti erasektori, valitsusväliste organisatsioonide ja kodanikuühiskonnaga.

2. Organisatsioon kasutab võimalikult suures ulatuses valitsustevaheliste, riiklike või valitsusväliste organisatsioonide, kodanikuühiskonna ja erasektori võimalusi, teenuseid ja teadmisi, et vältida käesoleva kokkuleppe eesmärkide saavutamisel kattuvat tegevust ning soodustada oma töö vastastikust täiendavust ja tõhusust.

3. Organisatsioon kasutab täiel määral toorainefondi võimalusi.

Artikkel 16

VAATLEJATE VASTUVÕTMINE

Nõukogu võib kutsuda kõiki Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni liikmesriike või vaatlejariike või artiklis 15 osutatud ja organisatsiooni tegevusest huvitatud organisatsioone osalema nõukogu istungitel vaatlejana.

V PEATÜKK

EESÕIGUSED JA PUUTUMATUS

Artikkel 17

EESÕIGUSED JA PUUTUMATUS

1. Organisatsioon on juriidiline isik. Eelkõige on tal õigus sõlmida lepinguid, omandada ja käsutada vallas- ja kinnisvara ning algatada kohtumenetlusi.

2. Organisatsiooni, selle tegevdirektori, töötajate ja ekspertide ning liikmete esindajate staatus, eesõigused ja puutumatus Jaapani territooriumil viibides on reguleeritud Tokyos 27. veebruaril 1988. aastal allkirjastatud Jaapani valitsuse ja rahvusvahelise troopilise puidu organisatsiooni vahel sõlmitud peakorterilepinguga, mida käesoleva kokkuleppe nõuetekohaseks toimimiseks vajadusel muudetakse.

3. Organisatsioon võib sõlmida ühe või mitme riigiga käesoleva kokkuleppe nõuetekohaseks toimimiseks vajalike volituste, eesõiguste ja puutumatusega seotud kokkuleppeid, mille nõukogu peab heaks kiitma.

4. Kui organisatsiooni peakorter viiakse üle teise riiki, sõlmib kõnealune liige organisatsiooniga võimalikult kiiresti peakorterilepingu, mis tuleb esitada nõukogule heakskiitmiseks. Kuni sellise lepingu sõlmimiseni taotleb organisatsioon uue võõrustajariigi valitsuselt organisatsiooni töötajatele makstud töötasude ning organisatsiooni vara, tulu ja muu omandi osas maksuvabastust tema riikliku seadusandluse piires.

5. Peakorterileping on käesolevast kokkuleppest sõltumatu. Seda saab siiski lõpetada:

a) vastuvõtjariigi valitsuse ja organisatsiooni vahelise kokkuleppega;

b) kui organisatsiooni peakorter viiakse vastuvõtjariigi territooriumilt ära või

c) kui organisatsioon lõpetab tegevuse.

VI PEATÜKK

RAHASTAMINE

Artikkel 18

RAHASTAMISKONTOD

1. Luuakse järgmised kontod:

a) halduskonto, kuhu tasutakse väljaarvutatud osamaksud;

b) erikonto ja Bali partnerlusfond, kuhu tasutakse vabatahtlik rahaline toetus;

c) muud kontod, mida nõukogu peab asjakohaseks ja vajalikuks.

2. Nõukogu kehtestab kooskõlas artikliga 7 finantseeskirjad kontode läbipaistvaks juhtimiseks ja haldamiseks, sealhulgas käesoleva kokkuleppe lõpetamisel või lõppemisel toimuvat tasaarveldust reguleerivad eeskirjad.

3. Tegevdirektor vastutab rahastamiskontode haldamise eest ja annab selle kohta aru nõukogule.

Artikkel 19

HALDUSKONTO

1. Käesoleva kokkuleppe haldamiseks vajalikud kulutused tehakse halduskontolt ja kaetakse liikmete iga-aastastest osamaksetest, mis tehakse kooskõlas nende vastavate põhiseadusest tulenevate või institutsiooniliste menetlustega ja mis arvutatakse vastavalt käesoleva artikli lõigetele 4, 5 ja 6.

2. Halduskontolt kaetakse:

a) põhilised halduskulud, nagu palgad ja hüvitised, asutamiskulud ning teenistuslähetused ja

b) olulisemad tegevuskulud, näiteks teabevahetuse ja teavitamise, nõukogu poolt kokkukutsutud ekspertide koosolekute ning käesoleva kokkuleppe artiklite 24, 27 ja 28 kohaste uuringute ja hinnangute koostamise ja avaldamisega seotud kulud.

3. Asjaomased liikmed katavad kulud, mis on seotud delegatsioonide osalemisega nõukogus ning artiklis 26 osutatud komiteedes ja muudes nõukogu allorganites. Kui liige palub organisatsioonilt eriteenuseid, nõuab nõukogu sellelt liikmelt nende teenuste kulude tasumist.

4. Enne iga kaheaastase eelarveperioodi lõppu kiidab nõukogu heaks organisatsiooni järgmise kaheaastase perioodi halduskonto eelarve ning arvutab välja iga liikme osamakse sellesse eelarvesse.

5. Iga kaheaastase eelarveperioodi osamaksed halduskontole arvutatakse välja järgmiselt:

a) käesoleva artikli lõike 2 punktis a nimetatud kulud jagatakse tootjaliikmete ja tarbijaliikmete vahel võrdselt ning arvutatakse välja proportsionaalselt iga liikme häälte osaga kõigi antud liikmete rühma häälte kogusummast;

b) käesoleva artikli lõike 2 punktis b nimetatud kulud jagatakse liikmete vahel nii, et 20% kannavad tootjad ja 80% tarbijad, ning need arvutatakse välja proportsionaalselt iga liikme häälte osaga kõigi antud liikmete rühma häälte kogusummast;

c) käesoleva artikli lõike 2 punktis b nimetatud kulud ei tohi ületada ühte kolmandikku käesoleva artikli lõike 2 punktis a nimetatud kuludest. Nõukogu võib konsensuse alusel otsustada seda piirmäära teatava kaheaastase eelarveperioodi puhul muuta;

d) nõukogu võib artiklis 33 nimetatud hindamise käigus kontrollida, kuidas halduskonto ja vabatahtlikud kontod aitavad kaasa organisatsiooni tõhusale ja tulemuslikule tegevusele;

e) osamaksete väljaarvutamise puhul ei võeta liikme häälte arvutamisel arvesse liikmete hääleõiguse peatamist ning sellest tulenevat häälte ümberjagamist.

6. Pärast käesoleva kokkuleppe jõustumist organisatsiooniga ühineva liikme esialgse osamakse arvutab nõukogu välja uuele liikmele ettenähtud häälte arvu ning jooksvast kaheaastasest eelarveperioodist järelejäänud aja alusel, kuid teiste liikmete kaheaastaseks eelarveperioodiks väljaarvutatud osamakseid sellega ei muudeta.

7. Osamaksed tuleb halduskontole tasuda iga eelarveaasta esimesel päeval. Selle kaheaastase eelarveperioodi osamakse, mil liikmed organisatsiooniga liituvad, tuleb tasuda liikmeks saamise kuupäeval.

8. Kui liige ei ole oma osamakset halduskontole täielikult tasunud nelja kuu jooksul alates osamakse tasumise tähtajast vastavalt käesoleva artikli lõigule 7, palub tegevdirektor sel liikmel makse võimalikult kiiresti sooritada. Kui kõnealune liige pole kahe kuu jooksul sellise palve möödumisest oma osamakset ikka tasunud, palutakse tal esitada põhjused, miks ta ei ole suutnud makset sooritada. Kui kõnealune liige ei ole tasunud oma osamakset seitsme kuu jooksul alates osamakse tasumise tähtajast, peatatakse tema hääleõigus, kuni ta on oma osamaksu täielikult tasunud, kui nõukogu ei otsusta kooskõlas artikliga 12 erihäälteenamusega teisiti. Kui liige ei ole oma osamakset kahel järjestikusel aastal täielikult tasunud, võttes arvesse artikli 30 sätteid, kaotab see liige õiguse esitada vastavalt artikli 25 lõikele 1 ettepanekuid projektide ja eelprojektide rahastamise kaalumiseks.

9. Kui liige on oma osamakse halduskontole täielikult tasunud nelja kuu jooksul pärast selle tasumise tähtaega vastavalt käesoleva artikli lõikele 7, saab see liige oma osamakselt allahindlust, mille nõukogu võib organisatsiooni finantseeskirjades kindlaks määrata.

10. Liikmel, kelle hääleõigus on käesoleva artikli lõike 8 alusel peatatud, säilib osamakse tasumise kohustus.

Artikkel 20

ERIKONTO

1. Erikonto hõlmab kaht alamkontot:

a) temaatiliste programmide alamkonto ja

b) projektide alamkonto.

2. Erikonto võimalikud rahastamisallikad on:

a) toorainefond;

b) piirkondlikud ja rahvusvahelised finantseerimisasutused;

c) liikmete vabatahtlik rahaline toetus ja

d) muud allikad.

3. Nõukogu kehtestab erikonto läbipaistvaks haldamiseks vajalikud kriteeriumid ja korra. Nimetatud korra puhul võetakse arvesse vajadust liikmete, sealhulgas rahalist toetust andvate liikmete tasakaalustatud osalemise järele teematiliste programmide alamkonto ja projekti alamkonto haldamises.

4. Teematiliste programmide alamkonto eesmärk on võimaldada mittesihtotstarbeliste toetuste vastuvõtmist selliste heakskiidetud eelprojektide, projektide ja tegevuse rahastamiseks, mis on kooskõlas nõukogu poolt vastavalt artiklitele 24 ja 25 määratletud poliitika ja projektide prioriteetide põhjal kehtestatud temaatiliste programmidega.

5. Rahastajad võivad eraldada oma rahalise toetuse konkreetsetele temaatilistele programmidele või paluda tegevdirektoril teha ettepanekuid oma toetuse jaotamise kohta.

6. Tegevdirektor annab nõukogule korrapäraselt aru temaatiliste programmide alamkontol olevate rahaliste vahendite eraldamise ja kulutamise ning eelprojektide, projektide ja tegevuse elluviimise, kontrollimise ja hindamise kohta ning rahaliste vajaduste kohta temaatiliste programmide edukaks elluviimiseks.

7. Projektide alamkonto eesmärk on võimaldada sihtotstarbeliste toetuste vastuvõtmist vastavalt artiklitele 24 ja 25 heakskiidetud eelprojektide, projektide ja tegevuse rahastamiseks.

8. Projektide alamkontole kantud sihtotstarbelist toetust kasutatakse ainult selle eelprojekti, projekti või tegevuse jaoks, milleks see oli määratud, kui rahastaja ei otsusta tegevdirektoriga nõu pidades teisiti. Pärast eelprojekti, projekti või tegevuse lõpuleviimist või lõppemist otsustab rahastaja võimalike allesjäänud vahendite kasutamise üle.

9. Erikonto rahaliste vahendite vajaliku prognoositavuse tagamiseks püüavad liikmed kanda sinna küllaldaselt vahendeid, et rahaliste vahendite tase oleks piisav nõukogu poolt heakskiidetud eelprojektide, projektide ja tegevuse täielikuks elluviimiseks, võttes arvesse toetuste vabatahtlikku iseloomu.

10. Kõik laekumised, mis on seotud konkreetse projektide alamkonto või temaatiliste programmide alamkonto alla kuuluva eelprojekti, projekti või tegevusega, suunatakse vastavale alamkontole. Kõik selliste eelprojektide, projektide ja sellise tegevusega seoses tehtud kulutused, sealhulgas konsultantide ja ekspertide tasu ja reisikulud, kaetakse samalt alamkontolt.

11. Ükski liige ei ole organisatsiooni kuulumise tõttu vastutav mõne teise liikme või üksuse tegevusest tulenevate kohustuste täitmise eest seoses eelprojektide, projektide või tegevusega.

12. Tegevdirektor annab vastavalt artiklitele 24 ja 25 eelprojektide, projektide ja tegevuse taotluste väljatöötamisel abi ning püüab nõukogu määratud tingimustel saavutada nõukogu poolt heakskiidetud eelprojektide, projektide ja tegevuse piisava ja kindla rahastamise.

Artikkel 21

BALI PARTNERLUSFOND

1. Käesolevaga luuakse troopilist puitu tootvate metsade säästva majandamise fond, et aidata tootjaliikmetel teha käesoleva kokkuleppe artikli 1 punktis d nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikke investeeringuid.

2. Fondi moodustavad:

a) rahastavate liikmete toetus;

b) viiskümmend protsenti erikontoga seotud tegevuse tulemusel teenitud tulust;

c) muudest era- ja riiklikest allikatest pärit vahendid, mida organisatsioon võib oma finantseeskirju järgides vastu võtta;

d) muud nõukogu poolt heakskiidetud allikad.

3. Nõukogu eraldab fondi vahendeid ainult käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud eesmärgil läbiviidavate eelprojektide ja projektide jaoks, mis on heaks kiidetud vastavalt artiklitele 24 ja 25.

4. Nõukogu kehtestab fondi vahendite jaotamiseks fondi kasutamise kriteeriumid ja prioriteedid, võttes arvesse:

a) liikmete vajadust abi järele säästva majandamise teel saadud troopilise puidu ja puidutoodete ekspordi saavutamisel;

b) liikmete vajadust kehtestada ja hallata puitu tootvate metsade olulisi kaitseprogramme;

c) liikmete vajadust viia ellu metsa säästva majandamise programme.

5. Tegevdirektor annab vastavalt artiklile 25 projektitaotluste väljatöötamiseks abi ning püüab nõukogu määratud tingimustel saavutada nõukogu poolt heakskiidetud projektide piisava ja kindla rahastamise.

6. Liikmed püüavad kanda Bali partnerlusfondi küllaldaselt vahendeid, et need oleksid piisavad fondi eesmärkide edendamiseks.

7. Nõukogu kontrollib korrapäraste ajavahemike tagant fondi kasutuses olevate vahendite piisavust ja püüab saada lisaressursse, mida tootjaliikmed fondi eesmärgi saavutamiseks vajavad.

Artikkel 22

MAKSEVIISID

1. Rahaline toetus artikli 18 alusel loodud kontodele tuleb maksta vabalt kasutatavates valuutades ning selle suhtes ei kehti valuutapiirangud.

2. Nõukogu võib samuti otsustada võtta heakskiidetud projektide eesmärkide saavutamiseks artikli 18 alusel loodud kontode, välja arvatud halduskonto raames vastu ka muud liiki toetust, sealhulgas teaduslikku või tehnilist varustust või töötajaid.

Artikkel 23

RAAMATUPIDAMISARUANNETE AUDITEERIMINE JA AVALDAMINE

1. Nõukogu määrab organisatsiooni raamatupidamisaruannete auditeerimiseks sõltumatud audiitorid.

2. Liikmetele tehakse võimalikult kiiresti pärast iga eelarveaasta lõppu ja hiljemalt kuue kuu möödumisel sellest kuupäevast kättesaadavaks artikli 18 alusel loodud kontode sõltumatult auditeeritud aruanne, mille heakskiitmist arutab nõukogu oma järgmisel istungil, kui see on asjakohane. Seejärel avaldatakse auditeeritud raamatupidamisaruannete ja bilansi kokkuvõte.

VII PEATÜKK

TEGEVUS

Artikkel 24

ORGANISATSIOONI POLIITIKA VÄLJATÖÖTAMINE

1. Artiklis 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks töötab organisatsioon integreeritult välja poliitikat ja viib läbi projekte.

2. Organisatsiooni poliitikaalane töö peaks aitama võimalikult paljudel ITTO liikmetel saavutada käesoleva kokkuleppe eesmärke.

3. Nõukogu kehtestab korrapäraselt tegevuskava, millest poliitikaalases tegevuses juhindutakse ja milles määratakse kindlaks prioriteedid ning käesoleva kokkuleppe artikli 20 lõikes 4 nimetatud temaatilised programmid. Tegevuskavas kindlaksmääratud prioriteedid kajastuvad nõukogu poolt heakskiidetud tööprogrammides. Poliitikaalane tegevus võib hõlmata suuniste, juhendite, uuringute, aruannete, põhiliste teabevahetus- ja teavitusvahendite koostamist ja ettevalmistamist ning muud sarnast organisatsiooni tegevuskavas kindlaksmääratud tööd.

Artikkel 25

ORGANISATSIOONI TEGEVUS SEOSES PROJEKTIDEGA

1. Liikmed ja tegevdirektor võivad esitada selliste eelprojektide ja projektide ettepanekuid, mis aitavad kaasa käesoleva kokkuleppe eesmärkide saavutamisele ning ühele või mitmele nõukogu poolt artikli 24 kohaselt heakskiidetud tegevuskavas kindlaksmääratud prioriteetsele töövaldkonnale või temaatilisele programmile.

2. Nõukogu kehtestab projektide ja eelprojektide heakskiitmise kriteeriumid, võttes muu hulgas arvesse nende tähtsust seoses käesoleva kokkuleppe eesmärkide ning prioriteetsete töövaldkondade või temaatiliste programmidega, nende keskkonnaalast ja sotsiaalset mõju, nende seotust riikide metsaprogrammide ja -strateegiatega, nende tasuvust, tehnilisi ja piirkondlikke vajadusi, vajadust vältida tehtava töö kattumist ja vajadust kasutada ära omandatud kogemusi.

3. Nõukogu kehtestab selliste eelprojektide ja projektide, mille rahastamist organisatsioonilt taotletakse, esitamise, hindamise, heakskiitmise ja prioriteetsuse määramise, samuti nende rakendamise, kontrollimise ja hindamise ajakava ja korra.

4. Tegevdirektor võib peatada organisatsiooni rahaliste vahendite väljamaksed eelprojektile või projektile, kui neid kasutatakse vastuolus projekti dokumentidega või pettuse, hooletuse või halva juhtimise korral. Tegevdirektor esitab nõukogule tema järgmisel istungil arutamiseks aruande. Nõukogu võtab asjakohased meetmed.

5. Nõukogu võib kooskõlas kokkulepitud kriteeriumidega piirata projektide ja eelprojektide arvu, mida liikmed või tegevdirektor võivad teatava projektitsükli jooksul esitada. Samuti võib nõukogu võtta tegevdirektori aruande põhjal asjakohased meetmed, sealhulgas mis tahes eelprojekti või projekti rahastamise peatada või lõpetada.

Artikkel 26

KOMITEED JA ALLORGANID

1. Käesolevaga moodustatakse järgmised organisatsiooni komiteed, mis on avatud kõigile liikmetele:

a) metsatööstuse komitee;

b) majanduse, statistika ja turgude komitee;

c) metsa uuendamise ja metsa majandamise komitee;

d) rahandus- ja halduskomitee.

2. Nõukogu võib kooskõlas artikliga 12 erihäälteenamusega komiteesid ja allorganeid moodustada või lõpetada, kui see asjakohane.

3. Nõukogu määrab kindlaks komiteede ja muude allorganite toimimisviisi ja töö ulatuse. Komiteed ja muud allorganid vastutavad nõukogu ees ja töötavad nõukogu järelevalve all.

VIII PEATÜKK

STATISTIKA, UURINGUD JA TEAVE

Artikkel 27

STATISTIKA, UURINGUD JA TEAVE

1. Nõukogu volitab tegevdirektorit looma ja hoidma tihedaid suhteid asjakohaste valitsustevaheliste, riiklike ja valitsusväliste organisatsioonidega, mis aitaks tagada uusimate ja usaldusväärsete andmete ja teabe, sealhulgas troopilise puidu tootmist ja sellega kauplemist, suundumusi ja andmete lahknevust käsitleva teabe, samuti mittetroopilist puitu ja puitu tootvate metsade säästvat majandamist käsitleva asjakohase teabe kättesaadavuse. Koostöös nimetatud organisatsioonidega koondab, võrdleb, analüüsib ja avaldab organisatsioon neid andmeid käesoleva kokkuleppe toimimiseks vajalikuks peetaval viisil.

2. Organisatsioon annab oma panuse metsadega seotud küsimusi käsitleva rahvusvahelise aruandluse standardimisse ja ühtlustamisse, vältides eri organisatsioonidelt andmeid kogudes tegevuse kattumist ja kordamist.

3. Sel määral, mil see ei lähe vastuollu nende siseriiklike õigusaktidega, esitavad liikmed tegevdirektori poolt täpsustatud aja jooksul võimalikult suures ulatuses statistilisi andmeid ja teavet puidu, sellega kauplemise ning puitu tootvate metsade säästva majandamise saavutamiseks suunatud tegevuse kohta, samuti muud asjakohast teavet, mida nõukogu palub. Nõukogu määrab kindlaks, mis liiki teavet tuleb käesoleva lõike alusel esitada ja millises vormis seda teha.

4. Vastava taotluse saamisel või vajaduse korral püüab nõukogu tõhustada oma liikmesmaade, eriti arengumaadest liikmete tehnilist suutlikkust täita käesolevast kokkuleppest tulenevaid statistiliste andmete ja aruannete esitamisega seotud nõudeid.

5. Kui liige ei ole kahel järjestikusel aastal esitanud lõike 3 alusel nõutavat statistilist ja muud teavet ega palunud tegevdirektori abi, palub tegevdirektor sellel liikmel kõigepealt kindlaksmääratud aja jooksul selgitus esitada. Kui rahuldavat selgitust ei järgne, võtab nõukogu sellised meetmed, mida ta vajalikuks peab.

6. Nõukogu korraldab kõigi asjakohaste, rahvusvahelise puiduturu suundumusi ning lühi- ja pikaajalisi probleeme ja puitu tootvate metsade säästva majandamise saavutamise suunas toimuvat arengut käsitlevate uuringute läbiviimise.

Artikkel 28

AASTAARUANNE JA KAHE AASTA TAGANT TOIMUV LÄBIVAATAMINE

1. Nõukogu avaldab oma tegevuse kohta aastaaruande ning muud teavet, mida ta peab asjakohaseks.

2. Kord kahe aasta jooksul vaatab nõukogu läbi ja hindab:

a) rahvusvahelist olukorda seoses puiduga ja

b) muid tegureid, küsimusi ja arenguid, mida peetakse käesoleva kokkuleppe eesmärkide saavutamisel tähtsaks.

3. Läbivaatamisel peetakse silmas:

a) liikmete poolt puidu siseriikliku toodangu, kauplemise, tarnimise, varude, tarbimise ja hindade kohta esitatud teavet;

b) muid statistilisi andmeid ja konkreetseid näitajad, mille liikmed on esitanud nõukogu palvel;

c) teavet, mille liikmed on esitanud oma arengu kohta puitu tootvate metsade säästva majandamise suunas;

d) sellist muud asjakohast teavet, mis on nõukogule kättesaadav otse või Ühinenud Rahvasta Organisatsiooni süsteemi kuuluvate organisatsioonide ja valitsustevaheliste, riiklike või valitsusväliste organisatsioonide kaudu;

e) teavet, mille liikmed on esitanud oma arengu kohta troopilise puidu ja muude metsadest saadavate toodete ebaseadusliku kogumise ja ebaseadusliku kauplemise kontrollimise ja sellest teavitamise mehhanismide loomise suunas.

4. Nõukogu edendab liikmesmaade vahelist arutelu järgmistel teemadel:

a) puitu tootvate troopiliste metsade säästva majandamise seisund ja muud seotud küsimused liikmesmaades ja

b) rahaliste vahendite liikumine ning vajadused võrrelduna organisatsiooni kehtestatud eesmärkide, kriteeriumide ja suunistega.

5. Vastava taotluse korral püüab nõukogu tõhustada oma liikmesmaade, eriti arengumaadest liikmete tehnilist suutlikkust hankida piisavaks teabevahetuseks vajalikke andmeid, sealhulgas liikmetele koolituseks ja rajatisteks vahendite andmise kaudu.

6. Läbivaatamise tulemused lisatakse nõukogu vastava istungi aruannetesse.

IX PEATÜKK

MUUD SÄTTED

Artikkel 29

LIIKMETE ÜLDISED KOHUSTUSED

1. Käesoleva kokkuleppe kehtivusaja jooksul teevad liikmed koostööd ja kõik endast sõltuva kokkuleppe eesmärkide saavutamiseks ning nendega vastuolus oleva tegevuse vältimiseks.

2. Liikmed kohustuvad pidama nõukogu käesoleva kokkuleppe sätete alusel tehtud otsuseid siduvaks ja neid ellu viima ning hoiduvad selliste meetmete rakendamisest, mis neid otsuseid piiraks või oleks nendega vastuolus.

Artikkel 30

KOHUSTUSTEST VABASTAMINE

1. Kui see on vajalik erakorraliste asjaolude või hädaolukorra või vääramatu jõu tõttu, millele käesolevas kokkuleppes ei ole selgesõnaliselt osutatud, võib nõukogu kooskõlas artikliga 12 erihäälteenamusega vabastada liikme mõnest tema käesolevast kokkuleppest tulenevast kohustusest, kui kõnealune liige põhjendab rahuldavalt, miks ta ei suuda seda kohustust täita.

2. Vabastades liikme käesoleva artikli lõike 1 alusel kohustusest, teatab nõukogu selgesõnaliselt, millistel tingimustel, kui pikaks ajaks ja mis põhjustel liige sellest kohustusest vabastatakse.

Artikkel 31

KAEBUSED JA VAIDLUSED

Kõik liikmed võivad esitada nõukogule lahendamiseks kõik kaebused selle kohta, et mõni liige ei ole täitnud oma käesolevast kokkuleppest tulenevaid kohustusi, samuti kõik käesoleva kokkuleppe tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidlused. Olenemata käesoleva kokkuleppe muudest sätetest teeb nõukogu nendes küsimustes otsuseid konsensuse alusel ning need on lõplikud ja siduvad.

Artikkel 32

DIFERENTSEERITUD JA HEASTAVAD MEETMED NING ERIMEETMED

1. Arengumaadest tarbijaliikmed, kelle huvisid käesoleva kokkuleppe alusel võetavad meetmed kahjustavad, võivad taotleda nõukogult asjakohaseid diferentseerivaid ja heastavaid meetmeid. Nõukogu arutab sobivate meetmete võtmist vastavalt ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi resolutsiooni 93 (IV) III jao lõigetele 3 ja 4.

2. Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni poolt määratletud vähimarenenud riikide hulka kuuluvad liikmed võivad taotleda nõukogult erimeetmeid vastavalt resolutsiooni 93 (IV) III jao lõikele 4 ning Pariisi deklaratsiooni lõigetele 56 ja 57 ning vähimarenenud riikidele suunatud 1990-ndate aastate tegevusprogrammile.

Artikkel 33

LÄBIVAATAMINE

Nõukogu võib hinnata käesoleva kokkuleppe rakendamist, sealhulgas selle eesmärke ja finantsmehhanisme viie aasta möödumisel kokkuleppe jõustumisest.

Artikkel 34

MITTEDISKRIMINEERIMINE

Miski käesolevas kokkuleppes ei luba kasutada rahvusvahelist puidu ja puidutoodetega kauplemist piiravaid või keelavaid meetmeid, eriti kui need meetmed on seotud puidu ja puidutoodete impordi ja kasutamisega.

X PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 35

HOIULEVÕTJA

Käesoleva kokkuleppe hoiulevõtjaks määratakse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär.

Artikkel 36

ALLAKIRJUTAMINE, RATIFITSEERIMINE, VASTUVÕTMINE JA HEAKSKIITMINE

1. Käesolev kokkulepe on 1994. aasta rahvusvahelise troopilise puidu kokkulepet jätkava kokkuleppe üle läbirääkimiste pidamiseks korraldatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konverentsile kutsutud riikide valitsustele allakirjutamiseks avatud ÜRO peakorteris alates 3. aprillist kuni ühe kuu möödumiseni kokkuleppe jõustumisest.

2. Kõik käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud valitsused võivad:

a) teatada käesolevale kokkuleppele allakirjutamise ajal, et väljendavad oma nõusolekut ennast käesoleva kokkuleppega siduda (lõplik allakirjutamine), või

b) käesoleva kokkuleppe pärast sellele allakirjutamist ratifitseerida, vastu võtta või heaks kiita, andes vastava kirja hoiule hoiulevõtjale.

3. Allakirjutamise ja ratifitseerimise, vastuvõtmise või heakskiitmise või ühinemise või ajutise kohaldamise ajal annab Euroopa Ühendus või mis tahes artikli 5 lõikes 1 osutatud valitsustevaheline organisatsioon hoiule sellise organisatsiooni asjakohase ametiasutuse väljaantud deklaratsiooni, milles on täpsustatud tema pädevuse laad ja ulatus käesoleva kokkuleppega reguleeritud küsimustes, ning teavitab hoiulevõtjat kõigist järgnevatest olulistest muudatustest selles pädevuses. Kui selline organisatsioon deklareerib kõigis käesoleva kokkuleppega reguleeritud küsimustes ainupädevust, ei võta tema liikmesriigid artikli 36 lõikes 2, artiklis 37 ja artiklis 38 nimetatud meetmeid ega artiklis 41 nimetatud meedet ega tunnista kehtetuks artikli 38 kohast ajutise kohaldamise teadet.

Artikkel 37

ÜHINEMINE

1. Käesolev kokkulepe on valitsustele ühinemiseks avatud nõukogu kehtestatud tingimustel, mis hõlmavad ühinemiskirjade hoiuleandmise ajalist piirangut. Nõukogu edastab need tingimused hoiulevõtjale. Nõukogu võib siiski pikendada seda aega valitsuste puhul, kel pole võimalik oma ühinemiskirju ühinemistingimustes sätestatud tähtajaks hoiule anda.

2. Ühinemine jõustub ühinemiskirja hoiulevõtjale hoiuleandmisega.

Artikkel 38

AJUTISEST KOHALDAMISEST TEATAMINE

Allakirjutanud valitsus, kes kavatseb käesoleva kokkuleppe ratifitseerida, vastu võtta või heaks kiita, või valitsus, kelle suhtes nõukogu on kehtestanud ühinemistingimused, kuid kellel pole veel võimalik olnud oma ühinemiskirja hoiule anda, võib mis tahes ajal teatada hoiulevõtjale, et kohaldab ajutiselt käesolevat kokkulepet kooskõlas oma õigusnormidega alates selle jõustumisest artikli 39 kohaselt või alates teatavast kuupäevast, kui kokkulepe on juba jõustunud.

Artikkel 39

JÕUSTUMINE

1. Käesolev kokkulepe jõustub lõplikult 1. veebruaril 2008 või mõnel hilisemal kuupäeval, kui käesolevale kokkuleppele on artikli 36 lõike 2 või artikli 37 kohaselt lõplikult alla kirjutanud või selle on ratifitseerinud, vastu võtnud või heaks kiitnud 12 tootjaliikme valitsused, kellele kuulub kõigist käesoleva kokkuleppe A lisas sätestatud häältest kokku vähemalt 60%, ja kümne B lisas loetletud tarbijaliikme valitsused, kelle osa ülemaailmses troopilise puidu impordi mahust vaatlusaastal 2005 on 60%.

2. Kui käesolev kokkulepe ei ole 1. veebruaril 2008 lõplikult jõustunud, jõustub see sel kuupäeval või mõnel hilisemal kuupäeval kuue kuu jooksul ajutiselt, kui käesolevale kokkuleppele on artikli 36 lõike 2 kohaselt lõplikult alla kirjutanud või selle on ratifitseerinud, vastu võtnud või heaks kiitnud või artikli 38 kohaselt hoiulevõtjale selle ajutisest kohaldamisest teatanud kümne tootjaliikme valitsused, kellele kuulub kõigist käesoleva kokkuleppe A lisas sätestatud häältest kokku vähemalt 50%, ja seitsme B lisas loetletud tarbijaliikme valitsused, kelle osa ülemaailmses troopilise puidu impordi mahus võrdlusaastal 2005 on 50%.

3. Kui 1. septembril 2008 ei ole käesoleva artikli lõigetes 1 või 2 esitatud jõustumistingimused täidetud, kutsub Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär neid valitsusi, kes on käesoleva kokkuleppe artikli 36 lõike 2 kohaselt lõplikult allkirjastanud või selle ratifitseerinud, vastu võtnud või heaks kiitnud või teatanud hoiulevõtjale käesoleva kokkuleppe ajutisest kohaldamisest, tulema võimalikult kiiresti kokku ja otsustama, kas jõustada käesolev kokkulepe osaliselt või täielikult ajutiselt või lõplikult nende valitsuste vahel. Need valitsused, kes on otsustanud käesoleva kokkuleppe omavahel ajutiselt jõustada, võivad aeg-ajalt kokku tulla, et vaadata olukord läbi ja otsustada käesoleva kokkuleppe lõplik jõustumine enda hulgas.

4. Iga valitsuse suhtes, kes ei ole teatanud hoiulevõtjale artikli 38 kohaselt käesoleva kokkuleppe ajutisest kohaldamisest ning kes annab oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiule pärast käesoleva kokkuleppe jõustumist, jõustub käesolev kokkulepe hoiuleandmise kuupäeval.

5. Organisatsiooni tegevdirektor kutsub nõukogu kokku võimalikult kiiresti pärast käesoleva kokkuleppe jõustumist.

Artikkel 40

MUUDATUSED

1. Nõukogu võib artikli 12 kohaselt erihäälteenamusega esitada liikmetele käesoleva kokkuleppe muudatusettepanekuid.

2. Nõukogu määrab kindlaks tähtaja, mille jooksul liikmed peavad hoiulevõtjale teatama muudatuse vastuvõtmisest.

3. Muudatus jõustub 90 päeva möödumisel kuupäevast, mil hoiulevõtja on saanud vastuvõtmisteate vähemalt kahelt kolmandikult tootjaliikmetelt, kellele kuulub vähemalt 75% tootjaliikmete häältest, ja vähemalt kahelt kolmandikult tarbijaliikmetelt, kellele kuulub vähemalt 75% tarbijaliikmete häältest.

4. Pärast seda, kui hoiulevõtja on teatanud nõukogule muudatuse jõustumise tingimuste täitmisest, ning olenemata käesoleva artikli lõike 2 sätetest seoses nõukogu määratud kuupäevaga, võivad liikmed siiski teatada hoiulevõtjale muudatuse vastuvõtmisest tingimusel, et teade esitatakse enne muudatuse jõustumist.

5. Liige, kes ei ole muudatuse vastuvõtmisest muudatuse jõustumiskuupäevaks teatanud, lakkab alates sellest kuupäevast olemast käesoleva kokkuleppe osaline, välja arvatud juhul, kui see liige on nõukogule rahuldavalt tõendanud, et muudatust ei olnud võimalik õigeaegselt vastu võtta tema põhiseadusest tulenevate või institutsiooniliste menetluste lõpuleviimisega seotud raskuste tõttu, ja kui nõukogu otsustab muudatuse vastuvõtmise aega kõnealuse liikme puhul pikendada. Sellise liikme jaoks muutub kõnealune muudatus siduvaks alles siis, kui ta on teatanud selle vastuvõtmisest.

6. Kui muudatuse jõustumise tingimused ei ole kuupäevaks, mis nõukogu on vastavalt käesoleva artikli lõikele 2 määranud, täidetud, loetakse muudatus tagasi lükatuks.

Artikkel 41

KOKKULEPPEST TAGANEMINE

1. Liikmed võivad käesolevast kokkuleppest taganeda igal ajal pärast selle jõustumist, teatades oma taganemisest kirjalikult hoiulevõtjale. Asjaomane liige teavitab võetud meetmest samaaegselt ka nõukogu.

2. Kokkuleppest taganemine jõustub 90 päeva möödumisel päevast, mil hoiulevõtja saab vastava teatise.

3. Liikme taganemine kokkuleppest ei tühista käesolevast kokkuleppest tulenevaid rahalisi kohustusi, mis tal on organisatsiooni suhtes tekkinud.

Artikkel 42

VÄLJAARVAMINE

Kui nõukogu otsustab, et mõni liige ei ole täitnud oma käesolevast kokkuleppest tulenevaid kohustusi, ja leiab lisaks, et selline rikkumine raskendab oluliselt käesoleva kokkuleppe toimimist, võib ta kooskõlas artikliga 12 erihäälteenamusega asjaomase liikme käesolevast kokkuleppest välja arvata. Nõukogu teatab sellest viivitamata hoiulevõtjale. Kõnealune liige lakkab olemast käesoleva kokkuleppe osaline kuue kuu möödumisel nõukogu otsuse kuupäevast.

Artikkel 43

TASAARVELDUS KOKKULEPPEST TAGANEVATE VÕI VÄLJAARVATUD LIIKMETEGA VÕI LIIKMETEGA, KES EI SUUDA MUUDATUST VASTU VÕTTA

1. Nõukogu määrab kindlaks võimaliku tasaarvelduse korra liikmetega, kes lakkavad olemast käesoleva kokkuleppe osalised järgmistel põhjustel:

a) käesoleva kokkuleppe muudatuse vastu võtmata jätmine artikli 40 alusel;

b) käesolevast kokkuleppest taganemine artikli 41 alusel või

c) käesolevast kokkuleppest väljaarvamine artikli 42 alusel.

2. Nõukogu säilitab kõik sellise liikme poolt, kes lakkab olemast käesoleva kokkuleppe osaline, artikli 18 alusel loodud rahastamiskontodele tasutud maksed ja osamaksed.

3. Liikmel, kes lakkab olemast käesoleva kokkuleppe osaline, ei ole õigust saada osa likvideerimisjaotisest ega organisatsiooni muudest varadest. Samuti ei ole ta kohustatud käesoleva kokkuleppe lõpetamisel tasuma mingit osa organisatsiooni puudujäägist, kui see peaks esinema.

Artikkel 44

KEHTIVUS, PIKENDAMINE JA LÕPETAMINE

1. Käesolev kokkulepe püsib jõus kümme aastat pärast selle jõustumist, välja arvatud juhul, kui nõukogu otsustab kooskõlas artikliga 12 erihäälteenamusega seda vastavalt käesoleva artikli sätetele pikendada, selle osas uusi läbirääkimisi pidada või see lõpetada.

2. Nõukogu võib kooskõlas artikliga 12 erihäälteenamusega otsustada käesolevat kokkulepet pikendada kahe perioodi võrra, millest esialgne periood kestab viis aastat ja täiendav periood kolm aastat.

3. Kui sõltuvalt olukorrast on enne käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kümneaastase perioodi lõppu või enne käesoleva artikli lõikes 2 osutatud pikendatud kehtivusaja lõppu peetud läbirääkimisi uue, käesolevat kokkulepet asendava kokkuleppe osas, kuid see ei ole veel ei lõplikult ega ajutiselt jõustunud, võib nõukogu kooskõlas artikliga 12 erihäälteenamusega käesolevat kokkulepet uue kokkuleppe ajutise või lõpliku jõustumiseni pikendada.

4. Kui uue kokkuleppe osas peetakse läbirääkimisi ja see jõustub käesoleva kokkuleppe käesoleva artikli lõike 2 või lõike 3 kohase pikendatud kehtivusaja jooksul, lõpeb käesolev pikendatud kehtivusajaga kokkulepe uue kokkuleppe jõustumisel.

5. Nõukogu võib igal ajal kooskõlas artikliga 12 erihäälteenamusega otsustada käesolev kokkulepe alates nõukogu määratud kuupäevast lõpetada.

6. Olenemata käesoleva kokkuleppe lõpetamisest jätkab nõukogu kuni 18 kuu vältel oma tegevust, et viia lõpule organisatsiooni likvideerimine, sealhulgas tasaarveldused, ning kui kooskõlas artikliga 12 tehakse erihäälteenamusega vastavad otsused, on tal kõnealuse aja jooksul selleks vajalikud volitused ja ülesanded.

7. Nõukogu teavitab hoiulevõtjat kõigist käesoleva artikli alusel tehtud otsustest.

Artikkel 45

RESERVATSIOONID

Käesoleva kokkuleppe ühegi sätte suhtes ei või teha reservatsioone.

Artikkel 46

LISA- JA ÜLEMINEKUSÄTTED

1. Käesolev kokkulepe on 1994. aasta rahvusvahelist troopilise puidu kokkulepet jätkav kokkulepe.

2. Kõik organisatsiooni või mõne tema asutuse poolt või nimel 1983. aasta rahvusvahelise troopilise puidu kokkuleppe ja/või 1994. aasta rahvusvahelise troopilise puidu kokkuleppe alusel väljaantud aktid, mis käesoleva kokkuleppe jõustumise ajal kehtivad ning milles pole ette nähtud nende kehtivuse lõppemist sel kuupäeval, jäävad kehtima, kui neid käesoleva kokkuleppe sätete kohaselt ei muudeta.

Käesolev kokkulepe on koostatud Genfis 27. jaanuaril 2006 araabia, hiina, hispaania, inglise, prantsuse ja vene keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

A LISA

Loetelu 1994. aasta rahvusvahelise troopilise puidu kokkulepet jätkava kokkuleppe üle läbirääkimiste pidamiseks korraldatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konverentsil osalevatest valitsustest, kes on artiklis 2 (Mõisted) määratletud potentsiaalsed tootjaliikmed, ning häälte soovituslik jagunemine artikli 10 (Häälte jagunemine) kohaselt

Liikmed | Hääled kokku |

AAFRIKA Angola Benin Kamerun* Kesk-Aafrika Vabariik * Cote d’Ivoire* Kongo Demokraatlik Vabariik * Gabon* Ghana* Libeeria* Madagaskar Nigeeria* Kongo Vabariik * Rwanda Togo* | 249 18 17 18 18 18 18 18 18 18 18 18 18 17 17 |

AASIA – VAIKSE OOKEANI PIIRKOND Kambodža* Fidži* India* Indoneesia* Malaisia* Myanmar* Paapua Uus-Guinea* Filipiinid* Tai* Vanuatu* | 389 15 14 22 131 105 33 25 14 16 14 |

LADINA-AMEERIKA JA KARIIBI MERE PIIRKOND Barbados Boliivia* Brasiilia* Colombia* Costa Rica Dominikaani Vabariik Ecuador* Guatemala* Guyana* Haiti Honduras* Mehhiko* Nicaragua Panama* Paraguay Peruu* Suriname* Trinidad ja Tobago* Venezuela* | 362 7 19 157 19 7 7 11 8 12 7 8 15 8 8 10 24 10 7 18 |

KOKKU: | 1000 |

* 1994. aasta rahvusvahelise troopilise puidu kokkuleppe liige

B LISA

Loetelu 1994. aasta rahvusvahelise troopilise puidu kokkulepet jätkava kokkuleppe üle läbirääkimiste pidamiseks korraldatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konverentsil osalevatest valitsustest, kes on artiklis 2 (Mõisted) määratletud potentsiaalsed tarbijaliikmed

Albaania Alžeeria Austraalia* Kanada* Hiina* Egiptus* Euroopa Ühendus* Austria* Belgia* Tšehhi Vabariik Eesti Soome* Prantsusmaa* Saksamaa* Kreeka* Iirimaa* Itaalia* Leedu Luksemburg* Madalmaad* Poola Portugal* Slovakkia Hispaania* Rootsi* Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik * Iraan (Iraani Islamivabariik) Iraak Jaapan* Lesotho Suur Liibüa Araabia Sotsialistlik Rahvadžamahirija Maroko Nepal* Uus-Meremaa * Norra* Korea Vabariik* Šveits* Ameerika Ühendriigid * |

* 1994. aasta rahvusvahelise troopilise puidu kokkuleppe liige

FINANTSSELGITUS

Käesolev dokument on mõeldud seletuskirjale lisamiseks ja selle täiendamiseks. Seetõttu tuleks käesolevat finantsselgitust täites püüda vältida seletuskirjas esitatud teabe kordamist, ilma et see piiraks finantsselgituse loetavust. Enne käesoleva ankeedi täitmist lugege palun läbi spetsiaalsed juhised, mis on koostatud allpool esitatud punktide kohta juhtnööride ja selgituste andmiseks.

1. ETTEPANEKU NIMETUS: nõukogu otsuse ettepanek 2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu lepingu allkirjastamise ja sõlmimise kohta.

2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK

Asjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed:

välissuhted, arendustegevus ja suhted Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidega. Kohustused rahvusvaheliste toormeorganisatsioonide ees.

3. EELARVEREAD

3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sealhulgas järgmised rubriigid:

21 07 04 Toorainelepingud

3.2. Meetme kestus ja finantsmõju:

kümme aastat, välja arvatud juhul, kui leping vaadatakse uuesti läbi või kui seda pikendatakse.

3.3. Eelarve tunnusjooned (lisage vajadusel ridu):

Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |

| Kohustuslik | Liigendatud [2] | JAH | EI | EI | Nr [4] |

| | | | | | |

4. ÜLEVAADE VAHENDITEST

4.1. Rahalised vahendid

4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Kulu liik | Jao nr | | aasta n | n+1 | n+2 | n+3 | n+4 | n+5 jj | Kokku |

Tegevuskulud [3]Aasta n tähistab aastat, mil kohustus peaks algama. Eeldatavasti on see 2008. | | | | | | | | |

Kulukohustuste assigneeringud | 8.1 | a | 1,532 | 1,609 | 1,689 | 1,773 | 1,862 | 13,297 | 21,762* |

Maksete assigneeringud | | b | 1,532 | 1,609 | 1,689 | 1,773 | 1,862 | 13,297 | 21,762* |

* Arvestades kaubanduses aastast aastasse toimuvaid muutusi (eelkõige seoses Hiinaga), võivad selle tõttu nende riikide hääled, kes saavad üle 10 põhihääle (artikli 10 lõige 4), muutuda viisil, mida on praegu võimatu prognoosida. EÜ osakaal arvutatakse 2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu lepingu sätete (artikkel 19) alusel. 2008. aasta eelarve koostatakse 2007. aastal, seega on käesolevad näitajad üksnes hinnangulised ning põhinevad jooksva aasta eelarvel. Arvutamisel võetakse arvesse aasta keskmine kasv 5%.Võrdlussummas sisalduvad halduskulud [4] | | | | |

Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud)* | 8.2.4 | c | | | | | | | |

* Tehnilise ja haldusabi vajadus puudub VÕRDLUSSUMMA KOKKU | | | | | | | |

Kulukohustuste assigneeringud | | a+c | 1,532 | 1,609 | 1,689 | 1,773 | 1,862 | 13,297 | 21,762* |

Maksete assigneeringud | | b+c | 1,532 | 1,609 | 1,689 | 1,773 | 1,862 | 13,297 | 21,762* |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud [5]* Tehnilise ja haldusabi vajadus puudub | | |

Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 | d | | | | | | | |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6 | e | | | | | | | |

Meetme soovituslik finantskulu kokku

Kulukohustuste assigneeringud (sealhulgas personalikulud) KOKKU | | a+c+d+e | 1,532 | 1,609 | 1,689 | 1,773 | 1,862 | 13,297 | 21,726** |

Maksete assigneeringud (sealhulgas personalikulud) KOKKU | | b+c+d+e | 1,532 | 1,609 | 1,689 | 1,773 | 1,862 | 13,297 | 21,762** |

** Punkti 4.1.1 kohta vt märkust (*) lk 2

Kaasrahastamise andmed

Kui võetakse vastu ettepanek lepingu sõlmimise kohta ainult ühendusega, ei osale liikmesriigid ega muud asutused rahastamises ega kaasrahastamises.

Muul juhul määrab osamaksu taseme nõukogu.

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Kaasrahastav asutus | | aasta n | n+1 | n+2 | n+3 | n+4 | n+5 jj | Kokku |

…………………… | f | | | | | | | |

Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU | a+c+d+e+f | | | | | | | |

4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga

X Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule

Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine

Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe [6] sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine).

4.1.3. Finantsmõju tuludele

X Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele

Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine :

NB! Kõik üksikasjad ja tähelepanekud, mis seonduvad tuludele avaldatava mõju arvutusmeetodiga, tuleb näidata eraldi lisas.

miljonites eurodes (üks koht pärast koma)

| | Enne meetme rakendamist[aasta n-1] | | Olukord pärast meetme rakendamist |

Eelarverida | Tulud | | | [aasta n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] [7] |

| a) Tulud absoluutväärtuses | | | | | | | | |

| b) Tulude muutus | | | | | | | | |

(Kui mõju on seotud rohkem kui ühe eelarvereaga, täpsustage palun kõik seonduvad tulude eelarveread, lisades tabelile vajalikul arvul ridu.)

4.2. Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutine personal ja koosseisuväline personal), vt täpsemalt punktist 8.2.1.

Personali- ja haldusvajadused kaetakse haldava peadirektoraadi eraldisest iga-aastase eraldamismenetluse raames.

Aastane vajadus | aasta n | n+1 | n+2 | n+3 | n+4 | n+5 jj |

Personal kokku | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |

5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID

Seletuskirjas nõutakse täpsemaid andmeid ettepaneku tausta kohta. Finantsselgituse käesolevas jaos tuleks esitada järgmine lisateave:

5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus

Lepingus osalemist soovitati Rahvusvahelise troopilise puidu organisatsiooni (ITTO) poolt uute läbirääkimiste raames teostatud mõjuanalüüsi järeldustes, et EL oleks sellises tähtsas rahvusvahelises foorumis jätkuvalt esindatud. Ka on ühenduse lepingus osalemine oluline EÜ staatuse tõstmiseks, et võimaldada komisjonil omada organisatsioonis võtmerolli. Lisaks sellele ei ole võimalik täita kohustuslikke finantskohustusi, omamata üldjuhtimise üle piisavat kontrolli.

5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude rahastamisvahenditega ning võimalik koostoime

Praegune troopilise puidu lepingus osalemine tuleneb laiemast lähenemisviisist, millest ühendus on rahvusvaheliste toormelepingute läbirääkimistele järgnenud allkirjastamisel ja sõlmimisel alati lähtunud. Sellega hõlbustatakse ka arengueesmärgi täitmist. Toetudes kõnealuse uue lepingu eesmärkide täpsele analüüsile näib, et lepingu peamised eesmärgid on seotud kaubanduse, aga ka keskkonnaga. Siin on komisjoni osalemine väga oluline, et kohaldada koos suurte rahvusvaheliste osalistega kooskõlastatud ja ühtset metsa-, kaubandus- ja arengupoliitikat.

Ettepanek on kooskõlas muude rahastamisvahenditega ning tagab Euroopa Ühenduse osalemise rahvusvahelistes organisatsioonides. Koostoime ei ole praegusel etapil võimalik.

5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames

Tegevuspõhise juhtimise raames vastab käesolev ettepanek eesmärgile arendada komisjoni kui intellektuaalse arengukeskuse rolli ja tagab tõhusa osalemise rahvusvahelistes poliitikaaruteludes.

Peamiseks tulemusnäitajaks võib pidada ELi seisukohti peamiste rahvusvaheliste algatuste, konventsioonide, foorumite ja tegevuskavade puhul. Mõjunäitajaks võib pidada ELi seisukohtade kajastamist rahvusvahelistes partnerlustes ja fondides, samuti rahvusvahelistes foorumites nagu ITTO.

Ettepanek võimaldab komisjonil tegutseda ühenduse nimel.

Rakendusmeetod (soovituslik)

Märkige allpool meetme rakendamiseks valitud meetod(id) [8].

| ٱ Tsentraliseeritud haldamine |

| X otse, haldajaks on komisjon |

| | ٱ kaudselt, haldamine on delegeeritud: |

| | | ٱ täitevasutustele |

| | | ٱ ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185 |

| | | ٱ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele |

| ٱ Haldamine detsentraliseeritult või koostöös |

| | ٱ liikmesriikidega |

| | ٱ kolmandate riikidega |

| ٱ Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage) |

Asjakohased märkused:

6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE

6.1. Järelevalvekord

Komisjoni talitused osalevad korrapäraselt nii ITTO haldus-/rahanduskomitees kui selle nõukogu istungitel. Kõnealused kaks asutust on volitatud koostama ning kinnitama halduseelarvet ning sellega seotud osamaksusid. Halduseelarve, selle kasutamine, rahvusvahelise troopilise puidu organisatsiooni kulude ja raamatupidamise varaline seisund on liikmete käsutuses.

6.2. Hindamine

6.2.1. Eelhindamine

Iga-aastase ettepaneku kooskõla rahanduspoliitikaga hinnatakse kõigi toormelepingute puhul, mille lepinguosaline on Euroopa Ühendus.

6.2.2. Vahe- või järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)

Meetmed võetakse vajaduse korral uute läbirääkimiste ajal 2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu lepingu kehtivusaja lõppedes. Praegu on lepingu sõlmimise ettepanek kooskõlas soovitustega välisnõustajate hinnangus, mis anti enne UNCTADi, s.o ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi raames toimunud läbirääkimiskonverentsi algust. See rahvusvaheline mitmepoolne foorum on talle antud volitustest tulenevalt endastmõistetav katusorganisatsioon, mille egiidi all tegutsevad kõik suuremad rahvusvahelised toormeorganisatsioonid.

6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedus

Hindamist ei ole küll kavandatud, kuid lepingu elluviimise ja saavutuste vahekokkuvõte tehakse tõenäoliselt organisatsioonisiseselt.

7. Pettusevastased meetmed

Komisjon tagab pideva järelevalve rahvusvahelise troopilise puidu organisatsiooni rahaliste vahendite halduskorralduse üle.

Rahvusvaheline troopilise puidu organisatsioon on taotluse korral nõus võimaldama Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) ning kõigile muudele finantsteenuste ja auditeerimisega tegelevatele talitustele juurdepääsu oma raamatupidamis- ja äridokumentidele üksnes komisjoni nõudmisel ja komisjoni sätestatud ajal.

8. ANDMED VAHENDITE KOHTA

8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi

Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

(Esitada eesmärkide, meetmete ja väljundite nimetused) | Väljundi liik | Keskmine kulu | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 jj | KOKKU |

| | | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku |

TEGEVUSEESMÄRK nr 1 [9]……… | Osamaksud rahvusvahelistesse toormeorganisatsioonidesse | | 1 | 1,532 | 1 | 1,609 | 1 | 1,689 | 1 | 1,773 | 1 | 1,862 | 5 | 13,297 | 10 | 21,762 |

|

|

|

|

|

|

|

KULUD KOKKU | 1 | | 1 | 1,532 | 1 | 1,609 | 1 | 1,689 | 1 | 1,773 | 1 | 1,862 | 5 | 13,297 | 10 | 21,762 |

8.2. Halduskulud

8.2.1. Ametikohtade arv ja liigid

Personali- ja haldusvajadused kaetakse haldava peadirektoraadi eraldisest iga-aastase eraldamismenetluse raames. Personali- ja halduskulud sisalduvad peadirektoraadile tavajaotusprotseduuri raames jaotatud vahendites.

Ametikoha liik | | Meetme haldamiseks vajalik olemasolev ja/või täiendav personal (täistööajale taandatud ametikohtade arv) |

| | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 |

Ametnikud või ajutine personal [10] (XX 01 01) | A*/AD | | | | | | |

| B*, C*/AST | | | | | | |

Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal [11] | | | | | | |

Artikli XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal [12] | | | | | | |

KOKKU | | | | | | |

8.2.2. Meetmetest tulenevate ülesannete kirjeldus

Osalemine koosolekutel, dokumentide uurimine, arutelud liikmesriikidega ning läbirääkimised rahvusvahelise troopilise puidu organisatsiooni raames.

8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)

(Rohkem kui ühe variandi nimetamisel märkige palun ametikohtade arv iga variandi puhul)

Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud

Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud

Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus

Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (sisesed ümberpaigutused)

Ametikohad, mis on n aastal nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud

8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Eelarverida(number ja nimetus) | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5jj | KOKKU |

1. Tehniline ja haldusabi (sh sellega seonduvad personalikulud) | | | | | | | |

Täitevasutused [13] | | | | | | | |

Muu tehniline ja haldusabi | | | | | | | |

- sisene | | | | | | | |

- väline | | | | | | | |

Tehniline ja haldusabi kokku | | | | | | | |

8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud.

Personali- ja haldusvajadused kaetakse haldava peadirektoraadi eraldisest iga-aastase eraldamismenetluse raames. Personali- ja halduskulud sisalduvad peadirektoraadile tavajaotusprotseduuri raames jaotatud vahendites.

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Ametikoha liik | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5jj |

Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) | | | | | | |

Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne)(täpsustage eelarverida) | | | | | | |

(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | | | | | | |

Arvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal

Vajaduse korral viidata punktile 8.2.1.

8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |

| aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5jj | KOKKU |

XX 01 02 11 01 – Lähetused | | | | | | | |

XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | | | | | | | |

XX 01 02 11 03 – Komiteed [14] | | | | | | | |

XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid | | | | | | | |

XX 01 02 11 05 - Infosüsteemid | | | | | | | |

2. Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) | | | | | | | |

3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) | | | | | | | |

Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | | | | | | | |

Arvestus - Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud

[1] Piiratud kasutamiseks mõeldud ELi dokument nr 9773/05, 17. juuni 2005.

[2] Liigendatud assigneeringud.

[3] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.

[4] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.

[5] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.

[6] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.

[7] Vajaduse korral, st kui meede kestab üle kuue aasta, lisage täiendavaid veerge.

[8] Kui näidatud on mitu meetodit, siis esitage palun täiendavad üksikasjad käesolevas punktis „Asjakohaste märkuste” all.

[9] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule.

[10] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.

[11] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.

[12] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.

[13] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.

[14] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.

--------------------------------------------------