ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 5.2.2009 
SEK(2009) 104 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Lisatud dokumendile: 
 
KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE 
  
haide kaitse ja haivarude majandamise Euroopa Ühenduse tegevuskava kohta 
 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE
 
{COM(2009) 40 final} 
{SEC(2009) 103} {SEC(2009) 106} 
ET 2   ET 1. MENETLUSKÜSIMUSED JA KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA  
Käesolevas mõjuhinnangus käsitletakse et tepanekut komisjoni teatise kohta Euroopa 
parlamendile ja nõukogule, milles käsitletak se haide kaitse ja haivarude majandamise 
Euroopa Ühenduse tegevuskava. Käesoleva aruande koostamisel on arvesse võetud 
avalike ja ametkondlike arutelude tulemusi  ning erakonsultandilt asjakohasel teemal 
tellitud uuringut. 
2. PROBLEEMI MÄÄRATLUS  
2.1. Meetmete võtmist nõudvad küsimused 
Vaatamata sellele, et kõhrkalad (haid, raid ja täispeased) on ülep üügi suhtes väga 
tundlikud, on neid viimaste aastakümnete jooksul püütud üha rohkem. Seda suundumust 
on põhjustanud mitmed tegurid, mis on muutnud haid hinnalisemaks  püügiressursiks. 
Haipopulatsioonid on üldiselt t undlikud reguleerimata püügi suhtes, mille tagajärjel 
tõusud vahelduvad langustega. Püügi suurenem isele järgneb haivarude  kiire vähenemine 
ja väga aeglane taastumine, kui seejärel hakatakse kalavarusid kaitsma. Umbes üks 
kolmandik ELi vetes leiduvatest Euroopa ha iliikidest on Rahvus vahelise Looduskaitse 
Liidu (IUCN) hinnangul väljasuremisohus.  
FAO võttis vastutustundliku kalapüügi juhendi  raames 1999. aastal vastu haide kaitse ja 
majandamise rahvusvahelise tegevuskava (IP OA SHARKS). Kõnealune rahvusvaheline 
kava on vabatahtlik, kuid kõigil asjaomaste l riikidel soovitatakse seda rakendada. 
Komisjon kavatseb seepärast 2009. aasta algu l võtta vastu teatise haide kaitse ja 
haivarude majandamise ühenduse tegevuskava kohta. 
2.2. Probleemi mõjutavad tegurid 
Üldiselt iseloomustab kõhrkalade elukäiku vähene sigivus, suured noorisendid, aeglane 
kasv, hiline küpsus, pikaealisus ja elluj äämise kõrge tase kõigis vanuserühmades. 
Sellistest elukäiku iseloomustavatest omadustest tulenevad madal paljunemisvõime ja madal populatsiooni suurenemise võime, mis piirab ülepüügist või muudest 
negatiivsetest mõjudest taastumise võimet. 
Euroopa vetes ja mujal leiduvate kõhrkalava rude majandamine on väga keeruline, kuna 
puudub üksikasjalik teave püügi, vette tagasi lask mise ja lossimise kohta. Tavapäraselt 
on nii püüki, vette tagasi laskmist kui ka lossimist registreeritud tegelikust väiksemas 
mahus, haitoodetega kauplemisest ei teata sa muti veel piisavalt ning kaubandusstatistika 
on puudulik. 
Haivarude majandamisel ELi vetes on üks põhiprobleeme mi tme liigi koospüük 
põhjalähedase püügi puhul, mis muudab väga raskeks haide kaits eks sihtmeetmete 
võtmise, põhjustamata raskeid tagajärgi te istele püütavatele liikidele. Kõnealuse 
piirkonna probleeme mõjutab ka nende laev ade märkimisväärne liigne püügivõimsus, 
mis põhjalähedase püügi puhul püüavad väikes i haisid ja raisid kaaspüügina. 
ET 3   ET 2.3. Keda see mõjutab? 
Ühenduse tegevuskava mõjutab potentsiaalselt  mitmeid erinevaid sidusrühmi. Käesoleva 
mõjuhinnangu eesmärk on kokku võtta, milliseid majanduslikke, keskkondlikke ja sotsiaalseid tagajärgi toob kõnealune tegevus kava kaasa mõjutatud sidusrühmadele, kuhu 
kuuluvad püügi- ja töötlev sektor, jaemüüj ad, tarbijad ja kodanikuühiskond laiemalt. 
2.4. Probleemi edasine areng 
Praeguseks on haivarude majandamise ja  kaitse tõhustamiseks võetud mitmeid 
õiguslikke meetmeid nii rahvusvahelisel kui ka Euroopa Ühenduse ta sandil. Siiski on 
selgeid märke haipopulatsioonide vähe nemisest. Enamiku varilõpuseliste 
populatsioonide tegelik olukord jääb ikkagi  selgusetuks, kuna puudub varusid käsitlev 
teave, eelkõige pikemate ajavahemike kohta. Ku i meetmeid ei võeta, jääb selline olukord 
tõenäoliselt kestma.  
3. E
ESMÄRGID  
Tegevuskava põhineb järgmisel kolmel konkreetsel eesmärgil: 
(1) avardada teadmisi haipüügi st ja hailiikidest ning nende rollist ökosüsteemis; 
(2) tagada, et haide sihtpüük oleks säästlik ning et haipüük muude liikide 
kaaspüügina oleks nõuetekohaselt reguleeritud; 
(3) kooskõlastada haide kaitse ja majandamisega  seotud EÜ sise- ja välispoliitikat.  
Konsultatsioonidokumendis sätestatud ühendus e tegevuskava kolme konkreetse eesmärgi 
saavutamiseks tegi komisjon ettepaneku üheksa „tegevusvaldkonn a” või rakendusliku 
eesmärgi kohta. 
4. VÕIMALIKUD POLIITIKAVARIANDID  
5. osas esitatud mõjuhinnangus käsitlet akse kolme peamist valikuvõimalust. 
Valik A: status  quo säilitamine ilma tegevuskavata  
Selle valiku korral säilitatakse status quo  ilma ühenduse tegevuskavata, samuti jäetakse 
jõusse haisid käsitlevad kehtivad ühenduse õigusaktid, kohandades neid samal ajal uute 
asjaoludega ja võttes vajaduse korral arvesse uusi teaduslikke nõuandeid. 
Valik B: käsitletakse mõnd tegevusvaldkonda  
Mõjuhinnangu kohaselt on avalikule arutelul e esitatud tegevusval dkondi vähendatud 
üheksalt viiele, ühendades mõned neist omavahel. 
Lisaks kaalutletakse iga meetme (või tegevuse) puhul mitut eri rakendusvõimalust 
(„kõvad” või „pehmed”). 
Valik C: range ettevaatusprintsiibi kohaldamine  
ET 4   ET Võetakse vastu tegevuskava haisid kä sitleva kehtiva ühenduse õigusraamistiku 
muutmiseks, lähtudes ettevaatus printsiibi rangest tõlgenduse st, ja keelatakse ühenduse 
laevadel nii haide sihtpüük kui ka kaaspüük, v.a juhul, kui teaduslike nõuannete põhjal 
on kindlaks määratud lubatud kogupüük ja  võetud muud reguleerivad meetmed. 
5. MÕJUDE ANALÜÜS  
5.1. Valik A 
Mõju 
keskkonnale  Liikide jätkuv üldine või puudulik registreerimine võib takistada haide ülepüügi 
vältimisele suunatud kalamaja nduskavade väljatöötamist. 
Vaatamata komisjoni, ICCATi, IOTC ja muude piirkondlike kalandusorganisatsioonide 
suurematele pingutustele lisada pelaagilised haid haivarude hinnan gusse (eriti tuunipüügi 
puhul), võib jätkuda mõne varu kahanemine  ja mõnd kõige ohualtimat liiki ähvardada 
väljasuremine. Seda saab parandada tulevast e taastamiskavadega, mida saaks rakendada 
status quo  raames.  
Võtmetähtsusega liikide ja tippröövkalade  kadumine põhjusta b mere ökosüsteemi 
lihtsustumist ning bioloogilise mitmek esisuse ja ökosüsteemi funktsionaalsuse 
vähenemist.  
Majanduslik 
mõju  Kõige enam sõltuvad majanduslikult haipüügist  Hispaania, Portugali ja Prantsusmaa 
avamerepüügi laevad. Sinihaipüügi vähenemine  eriti India ookeanis, kus sinihaivarude 
olukord on „väga ebakindel” ja kus „elukä iku iseloomustavate omaduste tõttu ... 
ähvardab sinihaisid üle püük” (IOTC, 2007), võib mõju tada eriti triivõngejadadega 
püüdvaid laevu. Ehkki ICCATi  hinnangu kohaselt ületab si nihai püük Põhja- ja Lõuna-
Atlandil biomassi maksimaalse jätkusuutliku saagikuse juures (ICCAT, 2005), on saak 
püügiühiku kohta pikemas perspe ktiivis langeva suundumusega.  
Haipüük Põhja-Atlandil toob mõningat k asu EÜ laevadele, ehkki see moodustab 
suhteliselt väikese osa nende kogupüügist. 
On väga tõenäoline, et püük väheneb pike ma aja jooksul varude kahanemise tõttu, 
mõjutades sellega nii püüdvat kui ka töötlevat sektorit. 
Sellel valikul ei ole olulist majanduslikku mõ ju ELi liikmesriikide kontrolliasutustele, 
ehkki pikema aja jooksul võib see muutuda.  
Sotsiaalne mõju  Tööhõive sõltub kõige enam Põhja-Atlandi segapüügipiirkondadest, ehkki sotsiaalne 
sõltuvus (väljendatuna lossitud saagi väärtuses töötaja kohta) on suurem avamerepüügi laevade puhul. Mõju on ilmselt keskmine nii ulatuselt kui ka esinemise tõenäosuselt. 
 
Mõned ELi NUTS-2 piirkonnad on eriti sõ ltuvad kalapüügist, sealhulgas haipüügist, 
eelkõige Galicia, Bretagne, Kirde-Šotimaa, Šoti mägismaa ja saared ning Algarve, kus 
võib haipüügi vähenemise korra l esineda suuri sotsiaalseid probleeme. Mõju on sellistes 
sõltuvates piirkondades ilmselt suur nii ul atuselt kui ka esinemise tõenäosuselt.  
Sidusrühmade sekkumine valdkondlikku juhtim isse jääb piiratuks, soodustades varude 
olukorra võimalikku halvenemist.  
Ohud ja 
kompromissid  Lähiajal ja keskpikas perspe ktiivis on ohud minimaalsed. 
Võttes arvesse sellele küsimusele rahvusvahe lises ajakirjanduses pööratud tähelepanu ja 
edu, mida on saavutanud teised, näiteks US NMFS, on avalik arvamus negatiivne, kui ei 
võeta vastu ühenduse tegevuskava.  
 
ET 5   ET 5.2. Valik B 
Mõju 
keskkonnale  Väga tugev positiivne mõju varude majandamise suutlikkusele ja 
võimele rakendada ohualtidele või  ohustatud liikidele suunatud 
meetmeid. 
Varude olukorra paranemine ja jä rgnev ökoloogiline kasu on võimalik, 
kuid pikema aja pärast.  Mõju ulatus on enamasti väike või keskmine ja ilmnemise tõenäosus 
keskmine kuni kõrge.
 
Majanduslik 
mõju  Paljud meetmed põhjustavad reguleerivatele asutustele tõenäoliselt otsest kulu, kuid pehmemate reguleerivate tingimuste korral võib see 
olla väiksem (nt 3,7 miljonit eurot vaatlejate 40 %-lise esindatuse 
korral, võrreldes 9,26 miljoni euroga 100 % korral). Mõju ulatus on enamasti keskmine kuni suur ja mõju ilmnemise tõenäosus suur.
 
Täiendava andmekogumis e negatiivne majanduslik mõju ei ole 
tõenäoline.  
Aitaks kindlustada prae gusi majanduslikke hüvesid.  
Sotsiaalne mõju  Kõik sidusrühmad saaksid otsest kasu kõigis ajaetappides, millele 
lisanduvad pikemas perspektiivis ka udsed sotsiaalsed hüved. Mõju 
ulatus on enamasti keskmine ja mõju ilmnemise tõenäosus suur.  Tegevusvaldk
ond 1: Liikide 
parem 
identifitseeri
mine ja 
aruandlus  
Ohud ja 
kompromissid  Sidusrühmade reageering oleks väga pooldav, ehkki jaguneb kõvade ja pehmete valikute vahel. 
 
Oht tuleneb sellest, kas meetmeid võt avad ja rakendavad ka ELi-väliste 
riikide piirkondlikest kalandusorganisatsioonidest lepinguosalised (ELi laevade püük moodustab ainult osa muude riikide laevade püügist 
piirkondades, mida reguleerivad piirkondlikud 
kalandusorganisatsioonid).
 
Mõju 
keskkonnale  Väga positiivne, eriti ohualtidele ja ohus tatud liikidele; mõju ulatus on 
väike kuni keskmine ja mõju ilmnemise tõenäosus keskmine kuni kõrge.
 
Majanduslik 
mõju  Negatiivne suurte kaasnevate kulude tõ ttu, ehkki enamasti lühiajaline; 
pikema aja möödudes tõenäoliselt positiivne, tuues rakendusasutustele 
majanduslikku kasu. Mõju ulatus on keskmine, kuid ilmnemise tõenäosus suur.
 
Kaudne positiivne majanduslik kasu pi kemas perspektiivis kalavarude 
säilitamise või taastamise tõttu.  
Sotsiaalne mõju  Positiivne otsene mõju kõigis ajaetappides, peamiselt püügivõimsuse kasvu tõttu. Palju kaudseid hüvesid haipüügist saadava sissetuleku 
säilitamise või suurendamise tõttu. Mõju ulatus on keskmine, kuid 
ilmnemise tõenäosus suur.
 Tegevusvaldk
ond 2: 
Uuringutel 
põhinevad 
kaitsemeetme
d 
Ohud ja 
kompromissid  Sidusrühmad reageeriksid väga pooldavalt. Mõningane oht on seotud asjaoluga, kas ELi-väliste riikide piirkondlikest kalandusorganisatsioonidest lepinguosalised võtavad meetmeid ja rakendavad neid nende liikide suhtes, mille levik ulatub 
avamerele.
 
Mõju 
keskkonnale  Vähendatud suremus pärast vette tagas ilaskmist ja suurem selektiivsus, 
samuti täpsem aruandlus. Mõju ulatus on väike ja selle ilmnemise 
tõenäosus keskmine.  Tegevusvaldk
ond 3: 
Sidusrühmad
e suurem 
teadlikkus  Majanduslik 
mõju  Üldjuhul lühiajalised otsesed kulud ELile ja liikmesriikidele, kuid 
positiivne mõju rakendusasutustele. Mõju ulatus on keskmine, kuid ilmnemise tõenäosus suur.
 
Pikemas perspektiivis majanduslik  kasu kõigile sidusrühmadele.  
ET 6   ET Sotsiaalne mõju  Sidusrühmade suurema teadlikkuse ja valdkondlikku juhtimisse 
sekkumise tõttu otsene positiivne sotsi aalne mõju kõigis ajaetappides.  
Palju kaudseid hüvesid haipüügist saadava sissetuleku säilitamise või 
suurendamise tõttu.  
Ohud ja 
kompromissid  Sidusrühmad reageeriksid väga pooldavalt. Ohud tulenevad sellest, kas ELi-väliste riikide piirkondlikest 
kalandusorganisatsioonidest lepinguosalised võtavad meetmeid ja rakendavad neid nende liikide suhtes,  mille levik ulatub avamerele.
 
Mõju 
keskkonnale  Väga positiivne otsene mõju varude kaitsele ja bioloogilisele 
mitmekesisusele. „Kõvemad” vali kud (näit viivitamatu ennetusliku 
TACi määramine) toovad samasugust kasu, kuid varem. Mõju ulatus on 
suur, ilmnemise tõenäosus suur.  
Majanduslik 
mõju  Negatiivne lühiajaline mõju püügi- ja  töötlemise sektorile, mis võib olla 
oluline sõltuvatele laevadele. Enamik kulusid väheneb pikemas 
perspektiivis. Mõju ulatus on keskmine, kuid ilmnemise tõenäosus suur.
Kaudne mõju on pikemas perspek tiivis väga positiivne, kuna varud 
taastuvad ja kontroll nõrgeneb.  
Sotsiaalne mõju  Kohatine, kuid tunduv negatiivne mõju lühikeses ja keskpikas perspektiivis, eriti püügi- ja töötle vale sektorile. Mõju ulatus on 
keskmine, kuid ilmnemise tõenäosus suur.
 
Palju kaudseid hüvesid haipüügist saadava sissetuleku säilitamise või 
suurendamise tõttu, eriti pikemas perspektiivis.  Tegevusvaldk
ond 4: 
Püügikoormu
se ja saakide 
kohandamine 
olemasolevate 
ressurssidega  
Ohud ja 
kompromissid  Kõik sidusrühmad toetavad, ehkki  on tundlikud rakendusmeetmete 
iseloomu suhtes (nt viivitamatu või järkjärguline kehtestamine).  
Mõju 
keskkonnale  Oluline mõju teatavatele liikidele, eriti sinihaidele ja makohaidele, kelle 
püüki käsitleb praegu enamik uime püügiga seotud erandeid. Mõju 
ulatus on keskmine, ilmnemise tõenäosus samuti.  
Majanduslik 
mõju  Mõjutab peamiselt avamerepüügi laevu, mis kasutavad määruse nr 
1185/2003 kohast erandit. Väga tõenäoline, kuid madala kuni keskmise 
ulatusega.  
Seire, kontrolli ja järelevalve kulud  suurenevad, kuid tõenäoliselt mitte 
oluliselt.  
Sotsiaalne mõju  Lühiajaline keskmise ulatusega negatiivne mõju, eriti avamerepüügi 
laevadele ja kodusadamatele (nt Galicia).  Tegevusvaldk
ond 5: 
Haijäätmete 
ja vette tagasi 
laskmise 
minimeerimin
e 
Ohud ja 
kompromissid  Avalik arvamus nõuab meetmete võtmi st, kuid on oht, et mõned teised 
osapooled ei tegutse ja püügikoormus suunatakse ümber mõnele muule ohualtile liigile.
 
 
5.3. Valik C 
Mõju 
keskkonna
le  Sarnaneb valikule B, kuid lühema aja jooksul . Mõju ulatus ja ilmnemise tõenäosus on 
suur. Eriti kasulik Kirde-Atlandi kala varude taastumise seisukohast.  
Majandusl
ik mõju  Lühiajaline kuni keskpikk negatiivne maja nduslik mõju on väga tõsine ja kindel, 
võimalik on mõne sihtliigi ja segapüügi piirkonna kadumine.  Ilma haipüügist saadava tuluta (ca 25 %) võivad triivõngejadadega püüdvad ELi 
avamerelaevad muutuda tegutsemisvõime tuks (ainult püügi puudumise korral). 
Pikas perspektiivis võib see valik olla posit iivne kõigi sidusrühmade jaoks, kui varud 
taastuvad piisavalt, et võimaldada TACi. 
ET 7   ET Sotsiaalne 
mõju  Lühiajaline kuni keskpikk negatiivne sotsi aalne mõju Põhja-Atlandi ja Vahemere 
mõnes sõltuvas piirkonnas. 
Väga negatiivne lühiajaline kuni keskpikk sotsiaalne mõju üksikutele avamerepüügi 
laevadest sõltuvatele kodusadamatele ja järgnevale töötlemisele. 
Ohud ja 
kompromi
ssid Selle valikuga kaasnevad lühiajalised ol ulised mõjud põhjusta vad tööstuse ja 
poliitikute tugeva vastuseisu. 
Avamere ja kolmandate riikide vete ühisest  kalavarust saadav kasu võib väheneda, 
kui piirkondlikest kalandusor ganisatsioonidest lepinguosa lised ei täida nõudeid ja 
(oletatavalt) ei kehtesta eeskirju. 
5.4. Mõjude võrdlus 
Mõju  Valik  Keskkonnale  Majanduslik  Sotsiaalne  
Valik A  • Paljude hailiikide 
järkjärguline vähenemine ja ökosüsteemi halvenemine • Väike lühiajaline kuni 
keskpikk mõju, kuid pikema aja jooksul see suureneb  • Väike lühiajaline kuni 
keskpikk mõju, kuid pikema aja jooksul see suureneb 
Valik B 
Tegevusv
aldkond 
1 • Parem majandamine, 
eriti ohustatud ja 
ohualdis liikide puhul • Väike negatiivne mõju 
tööstusele, kuid 
kulukas rakendada 
 • Mõningane otsene kasu 
kõigile kõigis 
ajaetappides 
Valik B 
Tegevusv
aldkond 
2 • Parem majandamine, 
eriti ohustatud ja 
ohualdis liikide puhul • Suur otsene lühiajaline 
avaliku sektori kulu, 
kuid kaudne kasu hiljem  • Avaliku sektori suurem 
tööhõive ja suutlikkus  
Valik B 
Tegevusv
aldkond 
3 • Kasu piirneb liikidega, 
mille puhul on võimalik sekkumine • Mõningane otsene 
lühiajaline avaliku sektori kulu, kuid kaudne kasu hiljem  • Kaudne kasu 
sidusrühmade suutlikkusest sekkuda valdkondlikku juhtimisse 
Valik B 
Tegevusv
aldkond 
4 • Väga positiivne, eriti 
„kõvemate” valikute 
puhul • Negatiivne lühiajaline 
mõju püügi- ja 
töötlevale sektorile, kuid pikemas perspektiivis see paraneb • Oluline lühiajaline kuni 
keskpikk kohalik mõju 
sõltuvatele laevadele, kuid pikema aja jooksul see paraneb 
Valik B 
Tegevusv
aldkond 
5 • Oluline mõju 
teatavatele liikidele • Võib mõjutada 
triivõngejadadega 
püüdvaid avamerelaevu• Võib mõjutada 
triivõngejadadega 
püüdvaid avamerelaevu
ET 8   ET Valik C  • Sarnaneb valikule B, 
kuid lühema aja 
jooksul • Väga negatiivne 
lühikese ja keskpika aja 
jooksul • Väga negatiivne 
lühikese ja keskpika aja 
jooksul. 
6. VALIKUTE VÕRDLUS  
Haivarude majandamise tegevuskava vali kuvõimalused on esitatud eespool koos nende 
suhteliste mõjudega. 
Võttes arvesse tõendeid mitme haipopulatsiooni  olukorra halvenemisest, ei võimaldaks 
valik A  ELil reageerida õigeaegselt, tõhusalt ja süstemaatiliselt ning praegune olukord 
võib muutuda talumatuks. 
Täielikult rakendatuna ja järgituna oleks valik C  väga tõhus nii andmetega kui ka 
majandamisega seotud eesmärkide saavutamiseks. Siiski näitavad eespool esitatud tõsised puudused, et see ei saa olla eelistatud valik. 
Seepärast on mõjuhinnangu järe ldus, et eelisvalik on va liku B muudetud versioon.
 
Kõnealuse valiku põhilised osad hõlmavad andmekogumise ja teadusliku nõustamise meetmeid, juhtimis- ja tehnilisi meetmeid ning edasisi piiranguid haide uimepüügile. 
7. K
OKKUVÕTE  
Kokkuvõtteks võib öelda, et praeguse olukorra jätkumisel suurenevad negatiivsed mõjud 
edaspidi pikema aja jooks ul. Valiku B muudetud versi oon peaks olema sobiv nende 
mõjude vähendamiseks eelkõige ühenduse vete s, ilma et see tooks kaasa negatiivseid 
sotsiaalseid ja majanduslikke mõjusid lähiajal või keskpikas ajavahemikus.