ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 25.06.2004 
KOM(2004) 444 lõplik 
  
Ettepanek: 
NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT 
läbirääkimistel Euroopa Nõukogus seoses 1990. aasta rahapesu ning kriminaaltulu 
avastamise, arestimise ja konf iskeerimise konventsiooniga 
(komisjoni esitatud) 
 
ET 2   ET SELETUSKIRI  
Käesolev ühise seisukoha ettepanek hõlmab organiseeritud või muu kuritegevuse, eriti 
terrorismi, ennetamist ja kuritegevuse vastast võitlust, millele on eraldi viidatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 29. Nendes valdkonda des võib nõukogu liikmesriigi või komisjoni 
algatusel võtta ühehäälselt vastu ühise seisukoha , mis Euroopa Liidu lepingu artikli 34 lõike 2 
punkti a kohaselt määratleb liidu lähenemisviisi konkreetsele küsimusele, ilma et see mõjutaks pädevusjaotust Euroopa Ühenduses. 
Piiramata Euroopa Ühenduse kasvavat pädevust selles valdkonnas, on Euroopa Liit viimastel 
aastatel välja arendanud organis eeritud kuritegevuse ja terrorismi  ennetamise ja selle vastu 
võitlemise tervikliku strateegia . Antud strateegia põhineb mitmekülgsel lähenemisel, kus on 
ühendatud ennetamise, asjaomaste isikute kindla kstegemise ja nende andmete ning kahtlaste 
tehingute kontrolli elemendid, kriminaalmateri aalõigus ning politsei ja kohtu koostöö.  
3. detsembri 1998. aasta ühismeede, milles käsitlet akse rahapesu ning kuriteovahendite ja 
kriminaaltulu avastamist, uurimist, blok eerimist, arestimist ja konfiskeerimist,
1 täiendab 
rahapesudirektiive, tuues välja vajaduse liikmesriikide tõhusama koostöö järele selles valdkonnas. Raamotsus,
2 milles käsitletakse rahapesu ja kr iminaaltulu avastamist, uurimist, 
blokeerimist, arestimist ja konfiskeerimist, asendab osaliselt eespool nimetatud ühismeetme. 
On vaja tagada, et liikmesriigid võtavad kõi k vajalikud meetmed, et ei tehtaks ega hoitaks 
jõus reservatsioone 1990. aasta  Strasbourgi konventsiooni3 konkreetsete artikl ite suhtes, mis 
kohustavad liikmesriike nägema ette konfiskeer imismeetmeid ning tunnistama kuriteoks 
kriminaaltuluna saadud raha pesu. Raamotsus kohustab liikmesriike tagama, et nende siseriiklik seadusandlus võimaldaks konfis keerida vara kriminaaltulu väärtuses. 
Nõukogu akt 30. novembrist 2000
4 laiendab Europoli pädevust ni i, et see hõlmab rahapesu 
üldiselt, olenemata tulu allikaks  olnud õigusrikk umise laadist.  
16. oktoobri 2001. aasta nõukogu aktiga kehtestatud krim inaalasjades vastastikuse abistamise 
Euroopa konventsiooni protokoll5 näeb ette, et liikmesriikide asutused edastavad üksikasjad 
kindlakstehtud isikute pangakontode ja pangatoimi ngute kohta. Liikmesriig id ei tohi selles 
kontekstis pangasaladuse reeglitel e viidates koostööst keelduda.  
Raamotsuse eelnõu osas kuriteovahendite ja kriminaaltulu konfiskeerimise kohta6 saavutati 
justiits- ja siseministrite nõukogus 19. dets embril 2002 poliitiline kokkulepe. Ettepanekus 
taotletakse tõhusate eeskirjade kehtestamist  kriminaaltulu konfiskeerimiseks, sealhulgas 
tõendite esitamise kohustust organiseeritud kuritegevusega seotud õigusrikkumises süüdi 
mõistetud isiku omanduses oleva tulu allikate osas. Raamotsus vara või tõendite arestimise 
otsuste täitmise kohta7 kehtestab eeskirjad mõne teise li ikmesriigi õigusasutuse poolt seoses 
kriminaalmenetlusega tehtud vara arestimist käsitle vate otsuste tunnustamise ja täitmise osas. 
                                                 
1 Ühismeede 98/699 JSK, 9.12.1998 
2 2001/500/JSK ELT L 182, 5/7/2001 Enne 2003. aas ta lõppu koostab komisjon nimetatud raamotsuse 
kohta rakendamisaruande, et nõukogu saaks hinnata, mil määral on võetud meetmeid vastavalt 
raamotsuses sätestatule. 
3 Rahapesu ning kriminaaltulu avastatamise, ares timise ja konfiskeerimise konventsioon, Euroopa 
Nõukogu, november 1990. 
4 Nõukogu akt 30. november 2000, ELT 2000/C358/01 
5 2001/K 326/01, 21.11.2001 
6 ELT C 184, 2.8.2002, lk 3.  
7 2003/577/JSK, 22. juuli 2003, L196/45 
 
ET 3   ET Raamotsuse eelnõu, mille osas saavutati 29. aprilli justiits- ja si seministrite nõukogus 
poliitiline kokkulepe, kehtestab sarnase lähenemisviisi se oses konfiskeerimisotsuste 
täitmisega ELis.8 Rahapesu ning kriminaaltulu avastamise, arestimise ja konfiskeerimise 
konventsiooni (edaspidi „konve ntsioon“) kiitis Euroopa N õukogu ministrite komitee heaks 
1990. aasta septembris ning see avati allakirjut amiseks sama aasta novembris. Konventsioon 
jõustus 1993. aasta septembris ja kõik ELi liikmesriigid on nimetatud konventsiooniga ühinenud. Konventsioon püüab ette näha reeglis tiku õiguskaitseorganite uurimistegevuseks, 
mille põhjal langetatakse ja viiakse täide konfiskeerimisotsused ning luua rahvusvahelise koostöö mehhanismi, et jätta kurjategijad ilma te gevuseks vajalikest va henditest ja nendest 
saadud tulust. Konventsiooni tunnustatakse, kui üht peamist selle vadkonna õigusakti. Kuna 
1990. aastast alates on toimunud märkimisv äärne areng rahapesuohu mõistmises ja 
käsitlemises, alustati 1998. aastal arutelu konventsiooni võimalike muudatuste üle.  
Euroopa Nõukogu juures asuva Euroopa Krimin aalasjade Komitee (EKAK) büroo otsustas 
2000. aasta novembris moodustada analüüsigr upi, et selgitada välja konventsioonile 
lisaprotokolli koostamise vajalikkus. Analüüsig rupp pidi muu hulgas uurima rahapesuvastase 
võitluse arenguga seotud küsimusi alates konventsiooni heakskiitmisest.  
Analüüsigrupi tegevuse lõpparuanne esitati EKAKile 2002. aasta juuni  täiskogu istungil. 
Analüüsigrupp järeldas, et konventsiooni põhjal ikuks uuendamiseks on kaaluvaid argumente 
ja muudatused saaks vormistada „konventsiooni lis aprotokollina“ (edaspid i „lisaprotokoll“).  
Analüüsigrupi tegevuse lõpparuandes soovitati , et uuendatud konvent sioon peaks sisaldama 
mitmeid meetmeid, näiteks kriminaaltulu avastamiseks, arestimiseks, ja konfiskeerimiseks ning õiguskaitseasutuste rahvusvaheli seks koostööks kriminaalasjades. 
ELi liikmesriigid peaksid läbirääkimistel järgima ühtset ja järjekindlat strateegiat, arvestades 
ühelt poolt protokolli eelnõu ja, teiselt poolt, ELi õi gusaktide viimaste aastate arengut. Vältida 
tuleks arusaamatusi, ebakõlasid ja vastuolusid kavandatava prot okolli ja erinevate ELi tasandi 
poliitiliste ja õiguslike dokume ntide vahel. Kuna ELi õigustik organiseeritud kuritegevuse ja 
terrorismi rahastamise vastase võ itluse valdkonnas on juba sätest atud, ei tule seda ainult ELi 
liikmesriikides rakendada, vaid ka rahvusvahelisel  tasandil toimuvatel läbirääkimistel, eriti 
avaramas Euroopa-kontekstis, suuna va juhtmõttena arvesse võtta. 
Ettepanek ühiseks seisukohaks, mis määraks L iidu lähenemise antud küsimuses, on vajalik. 
                                                
 
8 2002/C184/05 2-8-2002 C184/8 
 
ET 4   ET Ettepanek: 
NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT  
läbirääkimistel Euroopa Nõukogus seoses 1990. aasta rahapesu ning kriminaaltulu 
avastamise, arestimise ja konf iskeerimise konventsiooniga 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse as utamislepingu VI jaotist, eri ti selle artikli 34 lõike 2 punkti a, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut,9 
ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Liit peab rahapesu ja terrorismi ra hastamise ennetamist ja selle vastast võitlust 
vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajane va ala loomise jaoks äärmiselt oluliseks. 
(2) Euroopa Liidu õigusaktide põhimõtted ja ees kirjad, mis on muu hulgas seotud rahapesu 
ennetamise ja sellevastase võitlusega, vara külmutamisega ja terrorismivastase võitlusega, samuti rahapesuvastase töökonna 40 soovitust  ja 8 erisoovitust seoses terrorismi 
rahastamisega ning muud rahvusvahelise d õigusaktid, nagu Ühinenud Rahvaste 
Organisatsiooni rahvusvahelise organiseerit ud kuritegevuse vastu võitlemise konventsioon 
ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni korruptsioonivastane konve ntsioon, on aluseks 
praegustele läbirääkimistele Euroopa N õukogus 1990. aasta rahapesu ning kriminaaltulu 
avastamise, arestimise ja konfiskeerimise konventsiooni muutva lisaprotokolli osas. 
(3) Läbirääkimistel kaalutakse konventsiooni prae guste sätete muutmist . Lisaks kaalutakse 
Euroopa Kriminaalasjade Komitee 53. täiskogui stungi järgselt ekspertkomisjoni uuendatud 
suuniste alusel rahapesu ja terrorismi raha stamise ennetamise meetmete kaasamist. 
(4) Konventsiooni käsitletakse Liidu õigusaktina. (5) Liidu seisukohti käesolevatel läbirääkim istel tuleb koordineerida, et saavutada 
konventsiooni lisaprotokolli käsitlevatel läbirääkimistel parim tulemus. 
(6) Liit peab oma eesmärkide poole püüeldes tagama  ka järjepidevuse rahv usvahelise üldsuse ja 
üldise välispoliitika ning siseotsuste osas võetud erikohustuste täitmisel. 
(7) Liit soovib kaitsta oma huvisid ja vältida tarbetut vastuolu Euroopa Nõukogus või mujal 
koostatud Euroopa ja rahvusva heliste õigusaktide vahel, 
                                                
 
9 ELT C […], […], lk […]. 
 
ET 5   ET ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISE SEISUKOHA: 
Artikkel 1 
1990. aasta konventsiooni lisaprotokolli käsitlevatel  läbirääkimistel Euroopa Nõukogus otsustab 
nõukogu toetada järgmisi seisukohti: 
1. Liit toetab Euroopa Nõukogus ette võ etud konventsiooni muutva lisaprotokolli 
kavandamist ning toetab lisaprotokolli kiir et valmimist Euroopa Nõukogu riigipeade ja 
valitsusjuhide tippkohtumiseks mais 2005. 
2. Terrorismi rahastamise osas peaks lisa protokoll tagama, et konventsiooni sätted 
kuriteovahendite ja kriminaaltu lu avastamise, arestimise ja konfiskeerimise kohta ning 
õiguskaitseorganite rahvusvahe lise koostöö kohta kriminaalasjades kehtiksid ka terrorismi 
rahastamise vastu võitlemise valdkonnas.  
3. Lisaprotokoll peaks arvestama vajadust rahvusvahelise koostöö tugevdamise järele 
kriminaalasjades seoses teabe edastamisega  eeluurimise all olevate isikute pangakontode 
kohta. See peaks koooskõlas kriminaalasja des vastastikuse abistamise Euroopa 
konventsiooni 16. oktoobri 2001. aasta protokolliga  laienema ka andmete edastamisele 
pangakontode ja pangatehingute kohta, sealhul gas pangatoimingute jälgimisele, mis on 
vajalik ühe või mitme kuriteo uurimise eesmärgil. 
Artikkel 2 
Liikmesriigid tagavad, et protoko ll ei takista neil olemasolevate Euroopa Ühenduse asutamislepingu 
VI jaotisest tulenevate õigusaktide rakendamist nimetatud protokollis käsitl etavates küsimustes ega 
selliste õigusaktide vastuvõtmist tulevikus. 
Artikkel 3 
Euroopa Liidu Nõukogu eesistujaks oleva liikme sriigi delegatsioon, keda abistab komisjon, 
koordineerib Euroopa Nõukogu läbir ääkimistel liikmesriikide de legatsioonide seisukohti ning 
püüab saavutada ühiseid seisukohti valdkondades, mis kuuluvad Euroopa Ühenduse 
asutamislepingu VI jaotise reguleerimisalasse.  
Artikkel 4 
Liikmesriigid kooskõlastavad oma seisukohti teis tel rahvusvahelistel foorumitel, eelkõige 
rahapesuvastase toimkonnaga. 
Artikkel 5 
Nõukogu eesistujariik palub assotsieerunud riikid el Rumeenial, Bulgaarial  ja Türgil ning EFTA-
riikidel järgida käesol evat ühist seisukohta. 
 
ET 6   ET Artikkel 6 
Käesolev ühine seisukoht ei piira komisjoni  õigust Euroopa Ühenduse nimel konventsiooni 
ühenduse õiguse pädevusse kuuluvate osad e suhtes läbirääkimisi pidada. 
Artikkel 7 
Käesolev ühine seisukoht jõust ub selle vastuvõtmise päeval. 
Brüssel, 
 Nõukogu nimel 
 eesistuja