Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, mis käsitleb Euroopa Liidu õiguskaitsekoostöö ja -koolituse ametit (Europol) ning millega tunnistatakse kehtetuks otsused 2009/371/JSK ja 2005/681/JSK /* COM/2013/0173 final - 2013/0091 (COD) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Euroopa Politseiamet (Europol) on loodud valitsustevahelise organina, mille tegevust reguleeritakse 1999. aastal jõustunud liikmesriikidevahelise konventsiooniga. Nõukogu 2009. aasta otsusega muudeti Europol ELi asutuseks, mida rahastatakse ELi eelarvest. Europoli ülesanne on toetada riiklike õiguskaitseorganite tegevust ja nende koostööd raske kuritegevuse ja terrorismi ennetamisel ja nende vastu võitlemisel. Europol aitab liikmesriikide õiguskaitseasutustel teavet vahetada ja analüüsib kuritegevust, aidates seega liikmesriikide politseil uurida piiriüleseid juhtumeid. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 88 kohaselt reguleeritakse Europoli määrusega, mis võetakse vastu seadusandliku tavamenetluse kohaselt. Lisaks peavad kaasseadusandjad selle kohaselt ette nägema ka Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide koostöös toimuva Europoli tegevuse kontrollimise menetlused. Euroopa Politseikolledž (CEPOL) asutati 2005. aastal ELi asutusena, mille ülesanne on õiguskaitseametnike koolitamisega seonduvad tegevused. Selle eesmärk on hõlbustada liikmesriikide politseijõudude koostööd, korraldades Euroopa politseitöö mõõtmega kursusi. Euroopa Politseikolledž määrab kindlaks ühise õppekava konkreetsetel teemadel, levitab teadusuuringute tulemusi ja head tava, koordineerib politsei vanemametnike ja koolitajate vahetusprogrammi ja võib osaleda ELi toetusel toimuvates konkreetsetes projektides. Programmis „Stockholmi programm – avatud ja turvaline Euroopa kodanike teenistuses ja nende kaitsel”[1] osutas Euroopa Ülemkogu vajadusele arendada Europoli, et sellest saaks „liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelise teabevahetuse keskus ning teenuseosutaja ja keskkond õiguskaitseteenistustele”, ning tegi ettepaneku luua liikmesriikides ja Euroopa tasandil üleeuroopalisi õiguskaitsetöötajate koolituskavasid ja vahetusprogramme, rõhutades seejuures CEPOLi rolli neile Euroopa mõõtme andmisel. Oma teatises „ELi sisejulgeoleku strateegia toimimine: viis sammu turvalisema Euroopa suunas”[2] nimetas komisjon peamised ülesanded, põhimõtted ja suunised ELi julgeolekuprobleemide lahendamiseks ning arvukalt Europoli ja CEPOLit hõlmavaid meetmeid, mis aitavad lahendada rasketest kuritegudest ja terrorismist põhjustatud julgeolekuriske. Viimase kümne aasta jooksul on ELis raske ja organiseeritud kuritegevus suurenenud ning muutunud mitmekülgsemaks[3]. Europoli 2013. aasta hinnangus organiseeritud kuritegevuse ohtude kohta ELis (SOCTA 2013) leiti, et „raske ja organiseeritud kuritegevus on järjest dünaamilisem ja keerukam nähtus ning kujutab endast püsivat olulist ohtu ELi ohutusele ja õitsengule”[4]. Lisaks märgitakse uuringus, et „ühiskonna ja äritegevuse globaliseerumise mõjud on samuti aidanud kaasa kuritegevuse oluliste uute variatsioonide tekkele, milles kuritegelikud võrgustikud kasutavad õiguslünkasid, internetti ja majanduskriisiga seotud tingimusi ebaseadusliku kasumi teenimiseks väikese riskiga”[5]. Internetti kasutatakse kuritegude korraldamiseks ja elluviimiseks, kasutades seda teabevahetuskanalina, turuna, värbamis- ja finantsvahendina. Lisaks hõlbustab interneti kasutamine uute küberkuritegevuse vormide ja maksekaardipettuste ning laste seksuaalse kuritarvitamisega seotud materjalide levikut[6]. Rasked kuriteod põhjustavad seetõttu järjest suuremat kahju ohvritele, tekitavad ulatuslikku majanduskahju ja õõnestavad turvatunnet. See aga tähendab, et inimesed ei saa täielikult kasutada oma vabadusi ja õigusi. Kuriteod, nagu inimkaubandus,[7] ebaseaduslik narkokaubandus,[8] ja relvaäri,[9] finantskuriteod, nagu korruptsioon,[10] pettus[11] ja rahapesu,[12] ning küberkuritegevus,[13] ei ohusta mitte üksnes Euroopas elevate inimeste isiklikku ja majanduslikku turvalisust, vaid nendega teenitakse ka suurt ebaseaduslikku kasumit, mis tugevdab kuritegelike võrgustike võimu ja jätab riigiasutused ilma väga vajalikust tulust. Terrorism kujutab ELi julgeolekule jätkuvalt suurt ohtu, kuna Euroopa ühiskonnad on terroriaktide suhtes endiselt haavatavad[14]. Kuritegevus on Euroopa Liidu kodanike arvates üks viiest suuremast probleemist[15]. Vastustes küsimusele, millele peaksid ELi institutsioonid keskenduma, oli neljandal kohal võitlus kuritegevuse vastu[16]. Viimases uuringus väljendas enamik ELi internetikasutajatest suurt muret küberturbe ja küberkuritegevuse pärast[17]. Seda silmas pidades peavad ELi asutused tõhusalt ja tulemuslikult toetama õiguskaitsealast koostööd, teabe jagamist ja koolitust. Ühises lähenemisviisis ELi detsentraliseeritud asutustele, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kiitsid heaks 2012. aasta juulis,[18] on sätestatud asutuste (mille hulka kuuluvad ka Europol ja CEPOL) juhtimiskorralduse põhimõtted. Ühise lähenemisviisi kohaselt tuleks „asutuste ühendamist kaaluda juhul, kui nende ülesanded kattuvad, kui on sünergia tekkimise võimalus ja kui ametid oleksid suuremas struktuuris tõhusamad”. Europoli ja CEPOLi ühendamine üheks asutuseks asukohaga Europoli praeguses peakorteris Haagis suurendaks oluliselt sünergiat ja tõhusust. Europoli operatiivse politseikoostöö oskusteabe ühendamine CEPOLi koolitus- ja haridusalase pädevusega tugevdaks valdkondadevahelisi sidemeid ning looks sünergiat. Kontaktide loomine ühes ja samas asutuses töötava operatiiv- ja koolituspersonali vahel võimaldaks paremini välja selgitada koolitusvajadusi, muuta koolitust asjakohasemaks ja keskendada see ELi probleemidele. See aga tuleks kasuks kogu ELi politseikoostööle. Kahe asutuse abifunktsioonide dubleerimist välditaks ning kokkuhoitavad vahendid saaks suunata operatiivtöösse ja koolitusse. See on eriti oluline praeguses majandusolukorras, kus vahendeid napib nii riikide kui ka ELi tasandil. See oleks arvatavasti ainus võimalus saada vahendeid ELi õiguskaitsealase koolituse parandamiseks. Määruse ettepanekus on seepärast esitatud õigusraamistik, millega nõukogu 6. aprilli 2009. aasta otsusega 2009/371/JSK (millega asutatakse Euroopa Politseiamet (Europol)) asutatud Europoli ning nõukogu otsusega 2005/681/JSK (millega luuakse Euroopa politseikolledž (CEPOL)) asutatud politseikolledži asemele ja nende õigusjärglasena luuakse uus Europol. Ettepanek on kooskõlas Lissaboni lepingu nõuete, Stockholmi programmi eesmärkide, ELi sisejulgeoleku strateegia toimimise prioriteetide ja ühise lähenemisviisiga ELi detsentraliseeritud asutustele. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJUHINNANGUTE TULEMUSED 2010. ja 2011. aastal toimus komisjoni ning Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu, Europoli haldusnõukogu ja CEPOLi juhatuse ning liikmesriikide parlamentide esindajate vahel arutelu Europoli, CEPOLi ja ELi õiguskaitsealase koolituse reformi ettevalmistamise küsimustes. Kooskõlas oma parema õigusloome poliitikaga viis komisjon läbi kaks Europoli ja CEPOLiga seotud poliitikavalikute mõju hindamist[19]. Europoli käsitlev mõjuhinnang lähtus kahest poliitilisest eesmärgist: laiendada liikmesriikidepoolset teabe edastamist Europolile ja luua selline andmetöötluskeskkond, mis võimaldab Europolil täielikult toetada liikmesriike raskete kuritegude ja terrorismi ennetamisel ning nendevastases võitluses. Esimese eesmärgi puhul kaaluti kahte poliitilist valikuvõimalust: i) muuta selgemaks liikmesriikide juriidiline kohustus esitada Europolile andmeid, näha ette stiimulid ja kehtestada aruandlusmehhanism liikmesriikide osalemise kohta ning ii) anda Europolile juurdepääs õiguskaitse valdkonna asjaomastele riiklikele andmebaasidele, võimaldades tal saada teavet päringutabamuste või nende puudumise kohta. Andmetöötluskeskkonna poliitilise eesmärgi puhul hinnati kahte poliitilist valikut: i) kaks olemasolevat analüüsimiseks koostatud tööfaili ühendatakse üheks failiks ja ii) uues andmetöötluskeskkonnas luuakse isikuandmete kaitse põhimõtete rakendamise menetluslikud tagatised, pöörates erilist tähelepanu lõimitud eraelukaitsele. CEPOLit käsitlev mõjuhinnang lähtus kahest poliitilisest eesmärgist: i) piiriülese kuritegevuse küsimustes parema, ühtlustatuma ja järjekindlama koolituse tagamine senisest suuremale arvule õiguskaitseametnikele ning ii) sellise raamistiku rajamine, mis võimaldab nimetatud eesmärke saavutada kooskõlas ühise lähenemisviisiga ELi detsentraliseeritud asutustele. Kuna komisjon esitab õiguskaitsealase koolituskava, mille rakendamiseks on vaja täiendavaid vahendeid, uuris komisjon erinevaid valikuvõimalusi, sealhulgas CEPOLi kui iseseisva asutuse tugevdamine ja optimeerimine ning osa või kõigi CEPOLi ja Europoli ülesannete üleandmine uuele loodavale Europolile. Poliitikavalikute hindamisel lähtuti komisjoni väljatöötatud metoodikast ja hindamises osales talitustevaheline juhtrühm. Hinnati valikuvõimaluste mõju julgeolekule, kuludele (sealhulgas ELi institutsioonide eelarvele) ja põhiõigustele. Kogumõju analüüsi tulemusel selgitati välja eelistatud poliitiline valikuvõimalus. Käesolev ettepanek lähtub sellest valikuvõimalusest. Hinnangu kohaselt suurendab eelistatud valikuvõimaluse elluviimine Europoli kui asutuse suutlikkust igakülgselt toetada Euroopa Liidu õiguskaitseametnike tööd. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 88 ning artikli 87 lõike 2 punkt b. Seadusandliku ettepaneku eesmärk ja sisu Ettepaneku eesmärk on: · viia Europol vastavusse Lissaboni lepingu nõuetega, kehtestades talle määrusega õigusraamistiku ning luues Europoli tegevuse Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide poolse kontrollimise mehhanismi. See suurendaks Europoli demokraatlikku õiguspärasust ja tema aruandekohustust Euroopa kodanike ees; · täita Stockholmi programmi eesmärgid, muutes Europoli liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelise teabevahetuse keskuseks ning luues liikmesriikides ja ELi tasandil üleeuroopalisi koolituskavasid ja vahetusprogramme kõigile asjaomastele õiguskaitsetöötajatele; · määrata Europolile uusi ülesanded, et ta saaks pakkuda liikmesriikide õiguskaitseasutustele igakülgsemat toetust. Selle raames võtaks Europol üle CEPOLi praegused ülesanded ELi õiguskaitsetöötajate koolitamise valdkonnas ning töötaks välja õiguskaitsealase koolituskava. See annab Europolile ka võimaluse rajada vastavalt oma eesmärkidele teatavate kuriteoliikide vastu võitlemise ELi eriteadmiskeskusi, eelkõige küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse; · tagada, et Europoli isikuandmete kaitse kord oleks töökindel, eelkõige tagades selle, et Europoli isikuandmete kaitse ametnik on täiesti sõltumatu, saab tegutseda tulemuslikult ja tal on piisavad volitused; · parandada Europoli juhtimist, püüdes suurendada tõhusust ja rajades selle põhimõtetele, mis on sätestatud ELi ühises lähenemisviisis detsentraliseeritud asutustele. Nende eesmärkide täitmiseks on ettepanekus arvesse võetud järgmist. 1. Europoli viimine vastavusse Lissaboni lepingus sätestatud nõuetega ja tema aruandekohustuse suurendamine Määrus tagab, et Europoli tegevust kontrollivad ELi kodanike demokraatlikult valitud esindajad. Kavandatud eeskirjad on kooskõlas komisjoni 2010. aasta teatisega, mis käsitleb menetlusi, millega Euroopa Parlament kontrollib koostöös liikmesriikide parlamentidega Europoli tegevust[20]. Euroopa Parlament ja liikmesriikide parlamendid: · saavad teavet iga-aastaste tegevusaruannete ja raamatupidamisaruannete kaudu; · saavad teadmiseks Europoli eesmärgi kohaste ohuhinnangute, strateegiliste analüüside ja üldolukorra aruandeid ning Europoli tellitud uuringute ja hindamiste aruandeid, samuti teabe Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vaheliste lepingute rakendamiseks kolmandate riikide ametiasutustega kokku lepitud töökorralduse kohta; · saavad teadmiseks eesmärgil mitmeaastased ja aasta tööprogrammid, kui need on vastu võetud; · saavad aruandeid liikmesriikide poolt Europolile esitatud teabe hulga ja kvaliteedi ning Europoli siseriiklike üksuste tegevuse kohta; · võivad arutada tegevdirektori ja haldusnõukogu esimehega Europoliga seotud küsimusi, võttes arvesse vaikimis- ja konfidentsiaalsuskohustust. Lisaks Euroopa Parlament: · täidab eelarvepädeva institutsiooni ülesandeid, eelkõige saab tulude ja kulude eelarvestuse ning eelarveaasta eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruande, võib taotleda eelarve täitmisele heakskiidu andmiseks vajalikku muud teavet ning annab heakskiidu tegevdirektori tegevusele eelarve täitmisel; · annab nõu seoses Europoli mitmeaastase tööprogrammiga; · saab teadmiseks Europoli aasta tööprogrammi; · võib kutsuda Europoli haldusnõukogu valitud tegevdirektori või asedirektori kandidaadi vestlusele pädevasse parlamendikomisjoni; · võib paluda tegevdirektoril vastata küsimustele tema tegevuse kohta. Et Euroopa Parlament saaks kontrolli teostada, tagades samal ajal operatiivteabe konfidentsiaalsuse, tuleb Europolil ja Euroopa Parlamendil kokku leppida Europoli või Europoli kaudu töödeldavale Euroopa Liidu salastatud teabele ja tundlikule salastamata teabele juurdepääsu kord. 2. Europol kui liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelise teabevahetuse keskus Et Europol saaks täielikumat luureteavet ning saaks seega pakkuda liikmesriikidele paremat tuge ja ELi poliitika kujundajaile paremat teavet, tuleks liikmesriikidel ettepaneku kohaselt esitada Europolile rohkem teavet. Selleks suurendatakse liikmesriikide kohustust esitada Europolile asjakohaseid andmeid. Ette nähakse ka stiimul õiguskaitseasutustele – neile pakutakse võimalust saada rahalist toetust piiriüleseks uurimiseks ka muudes valdkondades kui võitlus euro võltsimise vastu. Juurutatakse aruandlusmehhanism, mille abil jälgitakse liikmesriikide andmete esitamist Europolile. Selleks et Europol saaks paremini omavahel seostada juba tema valduses olevaid andmeid ning neid analüüsida, kavandatakse ümber tema andmetöötluse struktuur. Enam ei määrata eelnevalt kindlaks Europoli andmebaase või süsteeme, vaid lähtutakse lõimitud eraelukaitse põhimõttest ning tagatakse täielik läbipaistvus Europoli isikuandmete kaitse ametniku ja Euroopa andmekaitseinspektori jaoks. Isikuandmete kaitse ja andmeturbe rangete nõuete täitmine saavutatakse igat eriliiki teabe suhtes kohaldatavate menetluslike tagatistega. Määruses sätestatakse üksikasjalikult andmetöötlustegevuse eesmärgid (ristkontroll, strateegilised analüüsid ja erijuhtudel muud üldised operatiivanalüüsid), teabeallikad ja andmetele juurdepääsu omavad isikud. Selles loetletakse ka isikuandmete kategooriad ja andmesubjektid, kelle andmeid võib iga konkreetse teabetöötlustoimingu jaoks koguda. See võimaldaks Europolil kohandada oma infotehnoloogilist struktuuri vastavalt uutele ülesannetele ja ELi õiguskaitseasutuste vajadustele. Uus infotehnoloogiline struktuur võimaldaks Europolil asjakohaseid andmeid omavahel seostada ja neid analüüsida, lühendada viivitusi suundumuste ja seaduspärade väljaselgitamisel ning vähendada andmete mitmekordset säilitamist. Seejuures tagatakse rangete isikuandmete kaitse nõuete järgimine. Selliste nõuete täitmist kontrollib Euroopa andmekaitseinspektor. Sel viisil saaksid Europoli analüütikud üldisema ülevaate rasketest kuritegudest ja terrorismist ELis. Neil oleks võimalik kiiresti kindlaks teha suundumused ja seaduspärad kõigis kuritegevuse valdkondades ning koostada põhjalikumaid ja asjakohasemaid luurearuandeid, millega toetataks liikmesriikide õiguskaitseasutusi. 3. Uued ülesanded: koolitus ja konkreetsete kuriteoliikidega võitlemise ELi keskuste rajamine Selleks et tagada sünergia ELi toetuses politseitööle ja koos käesoleva määrusega[21] kavandatud Euroopa õiguskaitsealase koolituskava täielikuks rakendamiseks võtab Europol üle CEPOLi senised ülesanded ja arendab neid edasi. Koolituse ja operatiivtöö vaheliste seoste tugevdamine võimaldab muuta õiguskaitseametnike koolituse sihipärasemaks ning asjakohasemaks. Europolil, täpsemini tema Europoli akadeemiana tuntud uuel üksusel, lasuks strateegiline vastutus õiguskaitseametnike koolituse toetamise, arendamise, pakkumise ja koordineerimise eest. Seejuures ei tegeleks see üksnes politsei vanemametnike koolitusega, nagu see on sätestatud praegu kehtivas otsuses CEPOLi kohta. Tegevuse raames käsitletakse teadlikkuse tõstmise vajadust ja teadmisi rahvusvahelistest ja liidu õigusaktidest, piiriülese koostöö soodustamist, eriteadmisi konkreetsete kuriteoliikidega võitlemisest ja konkreetsetest politseitöö valdkondadest ning ettevalmistamist ELi politsei tsiviiloperatsioonides osalemiseks kolmandates riikides. Üksus vastutab koolitusvahendite väljatöötamise ja hindamise eest vastavalt koolitusvajaduste korrapärastes hindamistes kindlaks tehtud nõuetele. See üksus osaleb teadusuuringutes ja arendab vastavalt vajadustele partnerluste sõlmimist liidu asutuste ja eraõiguslike teadusasutustega. Haldusnõukogu koosseis, ülesanded ja menetlused kajastavad Europoli uusi kohustusi õiguskaitsealase koolituse ja hea tava valdkonnas vastavalt ühisele lähenemisviisile detsentraliseeritud asutustele. Selleks et hoida ja suunata Europoli koolitustegevuse teaduslikku taset, luuakse koolituse teaduskomitee, mille ülesanne on nõustada haldusnõukogu. Konkreetsete kuritegelike nähtustega võitlemise suutlikkuse edendamiseks ELis, milleks on eelkõige vaja ühist tegutsemist, on Europolil võimalik arendada konkreetsete kuriteoliikidega võitlemise keskusi, näiteks küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskus. Võrreldes liikmesriikide tegevusega seisneks selliste ELi keskuste lisaväärtus selles, et nad kätkeksid eri lähenemisviise võitluses konkreetsete kuriteoliikidega. Nii näiteks võivad nad täita teabekeskuse ülesandeid, koondada liikmesriikide suutlikkuse suurendamiseks vajalikku oskusteavet, toetada liikmesriikide uurimistegevust ning kajastada Euroopa õiguskaitseasutuste uurijate ühiseid seisukohti konkreetsetes valdkondades. 4. Töökindel isikuandmete kaitse kord Ettepanekuga muudetakse rangemaks Europoli tegevuse suhtes kohaldatavat isikuandmete kaitse korda. Eelkõige võetakse järgmised meetmed: · Europoli kehtivat autonoomset isikuandmete kaitse korda tugevdatakse veelgi, tuginedes suures osas määruse (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) aluseks olevatele põhimõtetele[22]. Kuigi aluslepingule lisatud deklaratsioonis 21 tunnistatakse isikuandmete töötlemise eriolukorda õiguskaitsevaldkonnas, on Europoli isikuandmete kaitse eeskirjad siiski kooskõlas teiste isikuandmete kaitset käsitlevate õigusaktidega, mida kohaldatakse politsei- ja kohtualase koostöö valdkonnas, eelkõige Euroopa Nõukogu konventsiooniga nr 108[23] ja soovitusega nr R(87)[24] ning nõukogu raamotsusega 2008/977/JSK kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta[25]. See tagab isikuandmete töötlemisel üksikisikute kaitse kõrge taseme, võttes seejuures nõuetekohaselt arvesse õiguskaitse valdkonna eripära. · Liikmesriikidele võimaldatakse kaudset juurdepääsu Europolis säilitatavatele operatiivanalüüsis kasutatavatele isikuandmetele, st neil võimaldatakse saada teavet ainult päringutabamuste või nende puudumise kohta: automaatne võrdlus annab tulemuseks päringuobjekti olemasolu, kui päringu saatnud liikmesriigi valduses olevad andmed kattuvad Europoli valduses olevate andmetega. Asjakohased isiku- või juhtumiga seotud andmed esitatakse üksnes eraldi järelpäringu alusel. · Ohvrite, tunnistajate, kahtlusaluste hulka mittekuuluvate isikute ja alaealiste isikuandmete töötlemine on keelatud, välja arvatud hädavajaduse korral. Selline piirang kehtib ka rassilist ja etnilist päritolu, poliitilisi vaateid, usku ja veendumusi, ametiühingusse kuulumist ning tervislikku seisundit ja seksuaalelu käsitlevate andmete (tundlike isikuandmete) kohta. Lisaks võib Europol tundlikke isikuandmeid töödelda vaid juhul, kui sellised andmed täiendavad muid Europolis juba töödeldavaid isikuandmeid. Europol on kohustatud iga kuue kuu tagant esitama Euroopa andmekaitseinspektorile ülevaate kõikidest tundlikest isikuandmetest. Lisaks ei tohi vastu võtta otsuseid, millega kaasnevad asjakohasele andmesubjektile õiguslikud tagajärjed, üksnes tundlike isikuandmete automatiseeritud töötlemise alusel, välja arvatud juhul, kui seda lubab ELi või liikmesriigi seadus või Euroopa andmekaitseinspektor. · Läbipaistvuse suurendamiseks parandatakse üksikisikute õigusi seoses Europolis säilitatavatele isikuandmetele juurdepääsuga. Teave, mille Europol peab esitama oma andmetega tutvumist taotlevale üksikisikule, on loetletud määruses. · Ettepanekuga kehtestatakse selged eeskirjad isikuandmete kaitsega seotud ülesannete jagunemise kohta. Eelkõige tehakse Europolile ülesandeks vaadata korrapäraselt üle isikuandmete säilitamise edasine vajalikkus. · Logimis- ja dokumenteerimiskohustust laiendatakse lisaks andmetega tutvumisele ka teistele andmetöötlustoimingutele: kogumisele, muutmisele, juurdepääsule, avalikustamisele, ühendamisele ja kustutamisele. Andmete kasutamise paremaks kontrollimiseks ning selleks, et oleks selgem, kes andmeid on töödelnud, keelatakse määrusega logide muutmine. · Iga isik võib pöörduda Europoli poole, et taotleda hüvitist isikuandmete ebaseadusliku töötlemise ja muude käesoleva määrusega vastuolus olevate toimingute tegemise eest. Sellisel juhul on põhjustatud kahju eest solidaarselt vastutavad Europol ja liikmesriik, kus kahju tekkis. Seejuures on Europol vastutav vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 340 ja Euroopa Liidu liikmesriik vastavalt oma siseriiklikule õigusele. · Tugevdatakse Europoli-välise isikuandmete kaitse järelevalveasutuse rolli. Euroopa andmekaitseinspektor on pädev Europolis tehtava isikuandmete töötlemise üle järelevalvet teostama. See tagab kohtupraktikas kehtestatud sõltumatuse kriteeriumide täieliku täitmise ning tänu Euroopa andmekaitseinspektori jõustamisvolitustele isikuandmete kaitse järelevalve tulemuslikkuse. · Riiklikud isikuandmete kaitse asutused vastutavad siiski endiselt sisendi järelevalve eest ning isikuandmete Europolilt saamise või asjaomase liikmesriigi poolt talle saatmise eest. Samuti vastutavad nad selle kontrollimise eest, kas selline sisend, vastuvõtt või edastamine rikub andmesubjekti õigusi. · Määrusega nähakse ette, et Europolile edastatud ja seal töödeldud isikuandmete üle teostatakse teataval määral „ühisjärelevalvet”. Teatavates küsimustes, millega seoses tuleb kaasata liikmesriigi ametiasutusi, ning selleks, et käesolevat määrust kohaldataks ühtlaselt kogu Euroopa Liidus, peaksid Euroopa andmekaitseinspektor ja riiklikud järelevalveasutused tegema koostööd, tegutsedes kumbki oma pädevuse piires. 5. Juhtimise parandamine Ettepanekuga parandatakse Europoli juhtimist, suurendades tema tegevuse tõhusust, optimeerides menetlusi, eelkõige seoses haldusnõukogu ja tegevdirektori tegevusega, ning viies Europoli vastavusse põhimõtetega, mis on sätestatud ühises lähenemisviisis ELi detsentraliseeritud asutustele. Europoli tegevuse tõhusaks kontrollimiseks kuuluvad tema haldusnõukokku komisjoni ja liikmesriikide esindajad. Vastavalt loodava uue asutuse kahetisele ülesandele (operatiivtoetuse ja õiguskaitsealase koolituse pakkumine) võetakse haldusnõukogu täisliikmete ametisse nimetamisel arvesse nende õiguskaitsekoostööalaseid teadmisi, asendusliikmete nimetamisel aga nende teadmisi õiguskaitseametnike koolituse valdkonnas. Asendusliikmetel on täisliikmete volitused kõikide koolitusküsimuste arutamisel või nende üle otsustamisel. Haldusnõukogule annab koolituse tehnilistes aspektides nõu teaduskomitee (koolituse teaduskomitee). Haldusnõukogule antakse vajalik pädevus, sealhulgas volitus võtta vastu eelarve, kontrollida selle täitmist, võtta vastu asjakohased finantseeskirjad ja tegevuskavad, näha ette Europoli tegevdirektori läbipaistev töökord, võtta vastu aasta tegevusaruanne ja nimetada ametisse tegevdirektor. Otsustamisprotsessi optimeerimiseks võib haldusnõukogu otsustada luua ka juhatuse. Selline väikseliikmeline juhatus, millesse kuuluks ka komisjoni esindaja, saaks tihedamalt osaleda Europoli tegevuse järelevalves, et suurendada haldusjuhtimise ja eelarvehalduse järelevalvet, eelkõige seoses audititega. Tegevdirektor on Europoli seaduslik esindaja ja juht, kelle ülesanne on tagada ameti tõhus toimimine. Tegevdirektor täidab oma ülesandeid täiesti sõltumatult ja tagab, et Europol täidab käesolevas määruses sätestatud ülesandeid. Tegevdirektor vastutab eelkõige haldusnõukogule otsuse vastuvõtmiseks esitatavate eelarve ja tegevuskavade ettevalmistamise ning Europoli aasta ja mitmeaastase tööprogrammi ning muude tegevuskavade rakendamise eest. 4. MÕJU EELARVELE CEPOLi ja Europoli täielik ühendamine suurendab sünergiat ja tõhusust. Hinnanguliselt hoitakse sellega ajavahemikul 2015–2020 kokku 17,2 miljonit eurot ja kaotatakse 14 täistööajaga töökohta. Kuigi ettepanek kasutab ära sellised kokkuhoiuvõimalused ja olemasolevad vahendid, on vaja täiendavaid vahendeid, et täita ettepanekukohaseid uusi ülesandeid õiguskaitseametnike koolitamise valdkonnas, ning selleks, et muu hulgas küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskus tuleks toime eelduste kohaselt suureneva teabevoo töötlemise ja analüüsimisega. Küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse tegevus ja edasine arendamine avaldab vahenditele kõige suuremat mõju. Samal ajal vajadusega uute vahendite järele vähendavad CEPOL ja Europol sarnaselt teiste ELi asutustega töötajate arvu 5 % ning määravad ametikohti ümberjaotamiseks ELi asutuste vahel uute ülesannete ja algusetapis olevate ametite toetamiseks. Õiguskaitseametnike koolitamisega seotud uute ülesannete täitmiseks, st tegevuseks, mis on vajalik koos käesoleva määrusega kavandatud Euroopa õiguskaitsealase koolituskava rakendamiseks, on vaja juurde 12 täistööajaga ametikohta. Uue koolitustegevuse jaoks vajalikud töötajad saadakse CEPOLi Europoliga ühendamise kaudu, mille tulemusena kaotatakse 14 ametikohta, mis tähendab 2015.–2020. aastal 10,1 miljoni eurost kokkuhoidu. 14 ametikoha kaotamisega peaks CEPOL täitma töötajate arvu 5%-lise vähendamise ja ametikohtade ümberjaotamises osalemise nõude. Hoonete, seadmete ja juhatuse kulude arvelt saab samal ajavahemikul säästa veel ligikaudu 7,1 miljonit eurot. Umbes 40 töötaja üleviimine CEPOLi praegusest asukohast Ühendkuningriigis Bramshillis Europoli peakorterisse Madalmaades Haagis põhjustab arvatavasti ainult vähest, hinnanguliselt 30 000eurost ühekordset kulu. Kuna Ühendkuningriik on teatanud kavatsusest Bramshilli hoone sulgeda, tuleks CEPOL igal juhul ümber paigutada. Ettepaneku tagajärjena Europolile esitatava teabemahu eeldatavast suurenemisest (ühendab endas liikmesriikide kohustust esitada Europolile asjakohaseid andmeid, finantstuge konkreetsetele uurimistele ja aruannete jälgimist) tuleneva teabetöötlusvajaduse kasvamise tõttu on vaja juurde 3 täistööajaga töötajat. Need ametikohad täidetakse järk-järgult aastatel 2015–2017, mis teeb aastatel 2015–2020 personalikuludeks hinnanguliselt 1,8 miljonit eurot. Ligikaudu kaks kolmandikku neist kuludest katab aga CEPOLi Europoliga ühendamisest saadav kokkuhoid: kaks täistööajaga ametikohta täidetakse CEPOLi ühendamisega kaotatavast 14 ametikohast alles jäänud kahe ametikohaga. Küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse jaoks värvatakse 2015.–2020. aastal täiendavalt 41 täistööajaga töötajat. Nende töötajate ülesanded on kindlaks määratud kaasnevas komisjoni talituste töödokumendis. Küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse muud kulud peaksid samal perioodil olema hinnanguliselt 16,6 miljonit eurot. 2013. aastal määratakse juba 44 täistööajaga töötajat küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse jaoks Europoli-sisese töötajate ümberpaigutamise tulemusena ja ülejäänud 17 töötaja kohta esitas Europol taotluse 2014. aasta eelarveprojekti raames. Töötajate arvu 5 %-lise vähendamise ning ümberpaigutatavate töötajate kogumi moodustamises osalemise nõude täitmiseks tuleks Europolis 2015.–2018. aastal kaotada 34 täistööajaga töökohta lisaks 12-le täistööajaga töökohale, mis kaotatakse 2014. aastal. Lisaks on käesoleva ettepaneku tulemusena vaja üht täistööajaga töötajat juurde Euroopa andmekaitseinspektori juures. Isikuandmete kaitse järelevalve ümberkorraldamisega hoiab Europol ajavahemikul 2015–2020 kokku 3 miljonit eurot, kuna ei pea enam toetama praegust ühist järelevalveasutust, ning Euroopa andmekaitseinspektori kulud suurenevad samal perioodil 1,5 miljonit eurot. Seega on aastatel 2015–2020 seadusandliku ettepaneku mõju eelarvele seoses ühendatud ametitega kokku 623 miljonit eurot, ning lisaks on Euroopa andmekaitseinspektori jaoks vaja 1,5 miljonit eurot[26]. 2013/0091 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, mis käsitleb Euroopa Liidu õiguskaitsekoostöö ja -koolituse ametit (Europol) ning millega tunnistatakse kehtetuks otsused 2009/371/JSK ja 2005/681/JSK EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 88 ja artikli 87 lõike 2 punkti b, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, olles konsulteerinud Euroopa andmekaitseinspektoriga, tegutsedes seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) Europol loodi nõukogu otsusega 2009/371/JSK[27] Euroopa Liidu asutusena, mida rahastatakse liidu üldeelarvest ja mille eesmärk on toetada ja tugevdada liikmesriikide pädevate asutuste tegevust ning nende vastastikust koostööd organiseeritud kuritegevuse, terrorismi ja muude kahte või enamat liikmesriiki mõjutavate raskete kuriteovormide ennetamisel ja nende vastu võitlemisel. Otsus 2009/371/JSK asendas Euroopa Liidu lepingu artiklil K.3 põhineva Euroopa Politseiameti asutamise konventsiooni (Europoli konventsioon)[28]. (2) Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 88 kohaselt reguleeritakse Europoli määrusega, mis võetakse vastu seadusandliku tavamenetluse kohaselt. Lisaks tuleb selle kohaselt ette näha ka Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide koostöös toimuv Europoli tegevuse kontrollimise kord. Seepärast tuleb otsus 2009/371/JSK asendada määrusega, millega sätestatakse parlamentaarse kontrolli eeskirjad. (3) Euroopa Politseikolledž (CEPOL) loodi otsusega 2005/681/JSK[29] riiklike politseijõudude vahelise koostöö lihtsustamiseks Euroopa mõõtmega politseitööd käsitleva koolitustegevuse korraldamise ja koordineerimise kaudu. (4) Programmi „Stockholmi programm – avatud ja turvaline Euroopa kodanike teenistuses ja nende kaitsel”[30] kohaselt peaks Europolist saama „liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelise teabevahetuse keskus ning teenuseosutaja ja keskkond õiguskaitseteenistustele”. Europoli tegevuse hindamise tulemuste kohaselt tuleks Europoli operatiivtegevus selle eesmärgi saavutamiseks muuta veelgi tulemuslikumaks. Stockholmi programmis on sätestatud ka eesmärk luua algupärane Euroopa õiguskaitsekultuur, luues Euroopa koolituskavad ja vahetusprogrammid kõikide asjakohaste õiguskaitsetöötajate jaoks nii liikmesriikides kui ka liidu tasandil. (5) Ulatuslikud kuritegelikud ja terrorivõrgustikud kujutavad endast märkimisväärset ohtu liidu sisejulgeolekule ning tema kodanike turvalisusele ja elatusallikatele. Olemasolevad ohuhinnangud näitavad, et kuritegelikud rühmitused tegelevad järjest enam mitme kuriteoliigiga ja tegutsevad piiriüleselt. Liikmesriikide õiguskaitseasutused peavad seetõttu tegema tihedamat koostööd teiste liikmesriikide vastavate asutustega. Seejuures on oluline muuta Europol võimeliseks rohkem toetama liikmesriike liiduüleses kuritegevuse ennetamisel, analüüsimisel ja uurimisel. Seda seisukohta kinnitavad ka otsuste 2009/371/JSK ja 2005/681/JSK hinnangud. (6) Arvestades Europoli ja CEPOLi ülesannete seotust, suurendaks kahe ameti liitmine ja nende tegevuse optimeerimine operatiivtegevuse tõhusust, koolituse asjakohasust ja liidu politseikoostöö tulemuslikkust. (7) Seetõttu tuleks otsused 2009/371/JSK ja 2005/681/JSK tunnistada kehtetuks ning asendada need käesoleva määrusega, milles järgitakse mõlema otsuse rakendamisel saadud kogemusi. Käesoleva määruse alusel asutatud Europol asendaks Europoli ja CEPOLit ning võtaks üle nende ülesanded, mis on sätestatud kahes kehtetuks tunnistatud otsuses. (8) Kuna suur osa kuritegevusest on piiriülene, peaks Europol toetama ja tugevdama liikmesriikide tegevust ja nende koostööd kaht või enamat liikmesriiki mõjutava raske kuritegevuse ennetamisel ja selle vastu võitlemisel. Kuna liidu üks suurimaid julgeolekuohte on terrorism, peaks Europol aitama liikmesriikidel käsitleda sellealaseid ühiseid probleeme. ELi õiguskaitseasutusena peaks Europol toetama ja tugevdama ka meetmeid ja koostööd seoses ELi huve mõjutavate kuriteoliikide lahendamisega. Samuti peaks ta pakkuma tuge selliste Europoli pädevusalas toimuvate seotud kuritegude ennetamisel ja nende vastu võitlemisel, mille eesmärk on selliseid tegusid toime panna või toimepanemisele sellele kaasa aidata, hankida selleks vahendeid ja tagada toimepanijate karistamatus. (9) Europol peaks tagama iga astme õiguskaitsetöötajate koolituse parema kvaliteedi, sidususe ja järjepidevuse selges koolitusvajaduste raamistikus. (10) Europol peaks saama taotleda, et liikmesriigid algataksid, viiksid läbi või koordineeriksid kriminaaluurimisi erijuhtudel, kui piiriülene koostöö loob lisaväärtust. Europol peaks sellistest taotlustest teavitama Eurojusti. (11) Selleks et Europol suudaks liidu teabevahetuskeskusena tõhusamalt tegutseda, tuleb liikmesriike kohustada esitama Europolile tema eesmärkide täitmiseks vajalikke andmeid. Selliste kohustuste täitmisel peaksid liikmesriigid ennekõike pidama silmas, et esitada tuleb sellist teavet, mida on vaja ELi asjakohaste poliitikavahendite raames strateegiliselt ja operatiivselt oluliseks peetavate kuritegudega võitlemiseks. Liikmesriigid peaksid esitama Europolile ka koopia kahepoolsetest ja mitmepoolsetest teabevahetustest teiste liikmesriikidega, kui need käsitlevad Europoli eesmärkidega seotud kuritegevust. Samal ajal peaks Europol suurendama toetust liikmesriikidevahelise koostöö ja teabevahetuse tihendamisele. Europol peaks esitama kõikidele liidu institutsioonidele ja liikmesriikide parlamentidele aastaaruande selle kohta, mil määral iga liikmesriik Europolile teavet esitab. (12) Tõhusa koostöö tagamiseks Europoli ja liikmesriikide vahel tuleks igas liikmesriigis asutada siseriiklik üksus. See üksus peaks põhimõtteliselt toimima kontaktkeskusena Europoli ning riiklike õiguskaitseasutuste ja õiguskaitsealase koolitusega tegelevate asutuste vahel. Et tagada Europoli ja siseriiklike üksuste vahel pidev ja tõhus teabevahetus ning hõlbustada nende koostööd, peaks iga siseriiklik üksus lähetama Europoli juurde vähemalt ühe kontaktametniku. (13) Arvestades mõne liikmesriigi detsentraliseeritud struktuuri ja vajadust tagada teatavatel juhtudel kiire teabevahetus, tuleks Europolil võimaldada teha konkreetse uurimise käigus vahetut koostööd liikmesriikide õiguskaitseasutustega, hoides seejuures Europoli siseriiklikke üksusi toimuvaga kursis. (14) Selleks et tagada liidu tasandi õiguskaitsealase koolituse kõrge kvaliteet, sidusus ja järjepidevus, peaks Europol tegutsema kooskõlas liidu õiguskaitsealase koolituse poliitikaga. Liidu tasandi koolitus peaks hõlmama iga astme õiguskaitsetöötajaid. Europol peaks tagama, et koolitust hinnatakse ning et koolitusvajaduste hindamiste järeldusi võetakse kavandamisel arvesse, et vähendada topelttegevust. Europol peaks edendama liidu tasandil pakutava koolituse tunnustamist liikmesriikides. (15) Samuti on vaja parandada Europoli juhtimist, muutes seda tõhusamaks ja optimeerides menetlusi. (16) Europoli tegevuse tõhusaks kontrollimiseks peaksid tema haldusnõukokku kuuluma komisjoni ja liikmesriikide esindajad. Vastavalt uue asutuse kahetisele ülesandele – operatiivtoetuse ja õiguskaitsealase koolituse pakkumine – tuleks haldusnõukogu täisliikmete ametisse nimetamisel võtta arvesse nende õiguskaitsekoostööalaseid teadmisi, asendusliikmete nimetamisel aga nende teadmisi riikide õiguskaitseametnike koolituse valdkonnas. Asendusliikmetel on täisliikmete volitused, kui täisliige puudub ja kõikide koolitusküsimuste arutamisel või nende üle otsustamisel. Haldusnõukogule annab koolituse tehnilistes aspektides nõu teaduskomitee. (17) Haldusnõukogule tuleks anda vajalik pädevus, eelkõige volitus võtta vastu eelarve, kontrollida selle täitmist, kehtestada asjakohased finantseeskirjad ja tegevuskavad, näha ette Europoli tegevdirektori läbipaistev otsustamismenetlus ning võtta vastu aasta tegevusaruanne. Haldusnõukogul peaks olema pädevus nimetada ametisse ameti töötajad, sealhulgas tegevdirektor. Otsustamisprotsessi optimeerimiseks ning haldusjuhtimise ja eelarvehalduse järelevalve suurendamiseks peaks haldusnõukogul olema lisaks õigus luua juhatus. (18) Europoli tõhusa igapäevase toimimise tagamiseks peaks tegevdirektor olema Europoli seaduslik esindaja ja juht, kes täidab oma ülesandeid täiesti sõltumatult ning tagab selle, et Europol täidab käesolevas määruses sätestatud ülesandeid. Tegevdirektor vastutab eelkõige haldusnõukogule otsuse vastu võtmiseks esitatavate eelarve ja tegevuskavade ettevalmistamise ning Europoli aasta ja mitmeaastase tööprogrammi ning muude tegevuskavade rakendamise eest. (19) Selleks et Europol saaks oma eesmärkidega seotud kuritegusid ennetada ja nende vastu võidelda, peab ta saama võimalikult täielikku ja ajakohast teavet. Seetõttu peaks Europolil olema võimalik töödelda liikmesriikide, kolmandate riikide, rahvusvaheliste organisatsioonide ja ELi asutuste esitatud andmeid ning avalikult kättesaadavatest allikatest pärit teavet eesmärgiga paremini tundma õppida kuritegelikke nähtusi ja suundumusi, koguda teavet kuritegelike võrgustike kohta ning seostada omavahel eri õigusrikkumisi. (20) Europoli tõhususe parandamiseks täpsete kriminaalanalüüside esitamisel liikmesriikide õiguskaitseasutustele peaks ta kasutama andmete töötlemiseks uusi tehnoloogiaid. Europolil peab olema võimalik kiiresti välja selgitada seosed uuritavate juhtumite ja kuritegelike rühmituste tegevustava vahel, ristkontrollida andmeid ning saada selge ülevaade suundumustest, täites siiski rangeid isikuandmete kaitse nõudeid. Seepärast ei tohiks Europoli koostatavaid andmebaase eelnevalt kindlaks määrata, vaid tuleks võimaldada tal kujundada kõige tõhusam infotehnoloogiline struktuur. Isikuandmete kaitse kõrge taseme tagamiseks tuleks sätestada töötlemistoimingute eesmärk, juurdepääsuõigused ning teatavad täiendavad kaitsemeetmed. (21) Selleks et austada andmetega seotud omandiõigust ja tagada teabe kaitse, peaks liikmesriikidel ning kolmandate riikide asutustel ja rahvusvahelistel organisatsioonidel olema võimalik kindlaks määrata, millisel eesmärgil võib Europol nende esitatud andmeid töödelda, ning piirata juurdepääsuõigusi. (22) Tagamaks, et andmetele pääsevad juurde üksnes need, kes vajavad andmeid oma ülesannete täitmiseks, tuleks käesolevas määruses sätestada Europolis töödeldavatele andmetele mitmeastmeline juurdepääsuõiguste süsteem. Selleks et austada andmetega seotud omandiõiguse põhimõtteid, ei tohiks sellised eeskirjad mõjutada juurdepääsupiiranguid, mille on ette näinud andmete esitajad. Europoli eesmärkidega seotud kuritegude ennetamise ja nende vastu võitlemise tõhustamiseks peaks Europol teavitama liikmesriike neid käsitlevast teabest. (23) Asutustevahelise operatiivkoostöö edendamiseks ning eelkõige eri asutuste valduses olevate andmete seostamiseks peaks Europol võimaldama Eurojustile ja Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) juurdepääsu Europolis olevatele andmetele ja nende otsimist. (24) Europol peaks hoidma koostöösuhteid teiste liidu asutuste ning kolmandate riikide õiguskaitseasutuste ja õiguskaitse valdkonna koolitusasutuste, rahvusvaheliste organisatsioonide ja eraõiguslike isikutega niivõrd, kuivõrd seda on vaja tema ülesannete täitmiseks. (25) Operatiivse tulemuslikkuse tagamiseks peaks Europol saama vahetada kogu teavet, välja arvatud isikuandmeid, teiste liidu asutustega, kolmandate riikide õiguskaitseasutustega ja õiguskaitse valdkonna koolitusasutustega ning rahvusvaheliste organisatsioonidega niivõrd, kuivõrd seda on vaja tema ülesannete täitmiseks. Kuna äriühingutel, ettevõtetel, ettevõtjate ühendustel, valitsusvälistel organisatsioonidel ja muudel eraõiguslikel isikutel on eriteadmisi ja andmeid, mis on olulised raske kuritegevuse ja terrorismi ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks, peaks Europolil olema võimalik selliseid andmeid vahetada ka eraõiguslike isikutega. Võrgu- ja infoturvet ohustava küberkuritegevuse ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks peaks Europol vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile [direktiivi nimetus] meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infoturbe ühtlaselt kõrge tase kogu Euroopa Liidus,[31] tegema koostööd ja vahetama teavet, välja arvatud isikuandmeid, riigi ametiasutustega, mis on pädevad võrgu- ja infosüsteemide turbe valdkonnas. (26) Europolil peaks olema võimalik vahetada isikuandmeid teiste liidu asutustega niivõrd, kuivõrd see on vajalik tema ülesannete täitmiseks. (27) Raskel kuritegevusel ja terrorismil on tihti seoseid Euroopa Liidu väliste piirkondadega. Europolil peaks olema seetõttu võimalik vahetada isikuandmeid kolmandate riikide õiguskaitseasutustega ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, näiteks Interpoliga, niivõrd, kuivõrd see on vajalik tema ülesannete täitmiseks. (28) Europolil peaks olema võimalik edastada isikuandmeid kolmanda riigi asutusele ja rahvusvahelisele organisatsioonile, tuginedes komisjoni otsusele, millega kinnitatakse, et kõnealune riik või rahvusvaheline organisatsioon tagab piisava isikuandmete kaitse, või kui isikuandmete kaitse piisavust kinnitavat otsust ei ole, siis liidu sõlmitud rahvusvahelisele lepingule vastavalt aluslepingu artiklile 218 või koostöölepingule, mis on sõlmitud Europoli ja kõnealuse kolmanda riigi vahel enne käesoleva määruse jõustumist. Arvestades aluslepingule lisatud protokolli 36 artiklit 9 ajutiste sätete kohta, tuleks selliste lepingute õiguslikke mõjusid säilitada, kuni selliste lepingute tühistamise, kehtetuks tunnistamise või muutmiseni aluslepingu rakendamisel. (29) Kui isikuandmete edastamine ei saa põhineda komisjoni otsusel, millega kinnitatakse kaitse piisavust, või liidu sõlmitud rahvusvahelisel lepingul või kehtival koostöölepingul, peaks haldusnõukogul ja Euroopa andmekaitseinspektoril olema võimalik lubada edastamist või edastamisi, eeldusel et tagatud on piisavad kaitsemeetmed. Kui ükski eespool nimetatud vahenditest ei ole kohaldatav, peaks tegevdirektoril olema võimalik lubada andmete edastamine erandjuhtudel konkreetse juhtumi piires, kui see on vajalik liikmesriigi oluliste huvide kaitsmiseks, kuritegevuse või terrorismiga seotud vahetu ohu ennetamiseks või kui edastamine on muul viisil vajalik või seadusega nõutud olulistel avalikel põhjustel, kui andmesubjekt on sellega nõus või kui kaalul on andmesubjekti elulised huvid. (30) Europolil peaks olema võimalik töödelda eraõiguslikelt isikutelt ja eraisikutelt saadud isikuandmeid üksnes juhul, kui need edastab Europolile Europoli siseriiklik üksus kooskõlas asjaomase liikmesriigi siseriikliku õigusega või kontaktamet kolmandas riigis, millega on enne käesoleva määruse jõustumist sisse seatud koostöö kooskõlas otsuse 2009/371/JSK artikliga 23 sõlmitud koostöölepingu alusel, või kolmanda riigi asutus või rahvusvaheline organisatsioon, millega liit on sõlminud rahvusvahelise lepingu aluslepingu artikli 218 alusel. (31) Teavet, mille kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon on ilmselgelt saanud inimõigusi rikkudes, ei töödelda. (32) Europoli isikuandmete kaitse eeskirju tuleks muuta rangemaks ja järgida aluseks oleva määruse (EÜ) nr 45/2001[32] põhimõtteid, et tagada isikuandmete töötlemisel üksikisikute kaitse kõrge tase. Kuna aluslepingule lisatud deklaratsioonis 21 tunnistatakse õiguskaitsevaldkonnas isikuandmete töötlemise eriolukorda, peaksid Europoli isikuandmete kaitse eeskirjad olema autonoomsed ja kooskõlas teiste asjakohaste isikuandmete kaitset käsitlevate õigusaktidega, mida kohaldatakse liidu politseikoostöö valdkonnas, eelkõige konventsiooniga nr 108[33] ja Euroopa Nõukogu soovitusega R(87) 15[34] ning nõukogu raamotsusega 2008/977/JSK kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta[35] [asendatakse vastuvõtmise ajal kehtiva asjakohase direktiiviga]. (33) Isikuandmeid tuleks võimaluste piires eristada nende täpsuse ja usaldusväärsuse alusel. Et tagada üksikisikute kaitse ning Europolis töödeldava teabe kvaliteet ja usaldatavus, tuleks fakte eristada isiklikest hinnangutest. (34) Politseikoostöö raames töödeldakse eri kategooria andmesubjektide isikuandmeid. Europol peaks eri kategooriate andmesubjektide isikuandmeid üksteisest võimalikult selgelt eristama. Eelkõige tuleks kaitsta näiteks ohvrite, tunnistajate, olulist teavet omavate isikute ning alaealiste isikuandmeid. Seetõttu peaks Europol selliseid andmeid töötlema ainult juhul, kui see on tungivalt vajalik Europoli eesmärkidega määratletud kuritegude ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks, ning kui need andmed täiendavad muid Europolis juba töödeldavaid isikuandmeid. (35) Pidades silmas isikuandmete kaitse põhiõigust, ei tohiks Europol isikuandmeid säilitada kauem, kui see on vajalik tema ülesannete täitmiseks. (36) Isikuandmete turvalisuse tagamiseks peaks Europol võtma asjakohased tehnilised ja organisatsioonilised meetmed. (37) Igal isikul peaks olema õigus tutvuda teda käsitlevate isikuandmetega, lasta ebatäpsed andmed parandada ning kustutada andmed või blokeerida juurdepääs andmetele, mida enam ei vajata. Andmesubjekti õigused ning nende kasutamine ei tohiks mõjutada Europoli kohustusi ning selliste õiguste suhtes kohaldatakse käesolevas määruses sätestatud piiranguid. (38) Andmesubjektide õiguste ja vabaduste kaitse huvides tuleb selgelt kindlaks määrata käesoleva määruse kohaste ülesannete jaotus. Eelkõige peaksid liikmesriigid vastutama Europolile edastatud andmete täpsuse ja ajakohastamise ning andmete edastamise seaduslikkuse eest. Europol peaks vastutama talle muude andmete esitajate edastatud andmete täpsuse ning ajakohastamise eest. Europol peaks lisaks tagama, et andmeid töödeldakse õiglaselt ja seaduslikult, et neid kogutakse ja töödeldakse konkreetsel eesmärgil, et need on piisavad, asjakohased ja hulgalt vastavuses eesmärkidega, mille jaoks neid töödeldakse, ning et neid ei säilitata kauem, kui see on antud eesmärgi jaoks vajalik. (39) Isikuandmete töötlemise õiguspärasuse kontrollimiseks, siseseire võimaldamiseks ning nõuetekohase andmetervikluse ja -turbe tagamiseks dokumenteerib Europol isikuandmete kogumist, muutmist, neile juurdepääsu ning nende avalikustamist, ühendamist ja kustutamist. Europol peaks olema kohustatud tegema koostööd Euroopa andmekaitseinspektoriga ja tegema sellised logid ja dokumendid taotluse korral kättesaadavaks, et neid saaks kasutada töötlemistoimingute kontrollimiseks. (40) Europol peaks ametisse nimetama isikuandmete kaitse ametniku, kes aitab kontrollida käesoleva määruse täitmist. Isikuandmete kaitse ametnikul peaks olema võimalik täita oma kohustusi ja ülesandeid sõltumatult ja tulemuslikult. (41) Isikuandmete töötlemist kontrollivad riiklikud pädevad asutused peaksid kontrollima liikmesriigis toimuva isikuandmete töötlemise õiguspärasust. Euroopa andmekaitseinspektor peaks kontrollima Europolis toimuva andmete töötlemise õiguspärasust, täites oma ülesandeid täiesti sõltumatult. (42) Euroopa andmekaitseinspektor ja riiklikud järelevalveasutused peaksid tegema üksteisega koostööd konkreetsetes küsimustes, mille puhul on vajalik liikmesriigi osalemine, ning tagama käesoleva määruse ühtlase kohaldamise kogu liidus. (43) Kuna Europol töötleb ka mitteoperatiivseid isikuandmeid, mis ei ole seotud ühegi kriminaaluurimisega, tuleks selliste andmete töötlemise suhtes kohaldada määrust (EÜ) nr 45/2001. (44) Euroopa andmekaitseinspektor peaks ära kuulama andmesubjektide esitatud kaebused ja neid uurima. Kaebuse esitamisele järgnev uurimine peaks toimuma ulatuses, mis on konkreetse juhtumi puhul vajalik, ning selle tulemust peaks olema võimalik kohtulikult läbi vaadata. Euroopa andmekaitseinspektor peaks teavitama andmesubjekti kaebuse menetlemise käigust ja tulemusest mõistliku aja jooksul. (45) Igal üksikisikul peaks olema õigus kasutada õiguskaitsevahendeid teda käsitlevate Euroopa andmekaitseinspektori otsuste suhtes. (46) Europoli suhtes tuleks rakendada liidu institutsioonidele, ametitele ja organitele kohaldatavaid lepingulise ja mittelepingulise vastutuse üldeeskirju. Neid eeskirju ei tuleks siiski kohaldada andmete ebaseadusliku töötlemise korral tekkiva vastutuse suhtes. (47) Asjaomane üksikisik ei pruugi aru saada, kas andmete ebaseadusliku töötlemisega tekitatud kahju on Europoli või liikmesriigi tegevuse tagajärg. Seetõttu peaksid Europol ja liikmesriik, kus kahju põhjustanud sündmus toimus, vastutama solidaarselt. (48) Europoli täieliku vastutuse ja sisemise läbipaistvuse tagamiseks tuleb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 88 silmas pidades kehtestada Europoli tegevuse Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide poolse kontrollimise kord, võttes nõuetekohaselt arvesse vajadust tagada operatiivteabe konfidentsiaalsus. (49) Europoli töötajate suhtes tuleks kohaldada määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68[36] sätestatud Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi. Europolil peaks olema võimalik võtta tööle töötajaid liikmesriikide pädevatest asutustest ajutiste teenistujatena, kelle teenistusaeg oleks rotatsiooni põhimõtte järgimiseks piiratud, kuna selliste töötajate järgnev tagasisaatmine asjakohasesse pädevasse asutusse aitab kaasa tihedale koostööle Europoli ja liikmesriikide pädevate asutuste vahel. Liikmesriigid peaksid võtma vajalikke meetmeid tagamaks, et Europoli ajutiste teenistujatena töötanud töötajad saaksid Europolis teenistuse lõppemisel naasta oma liikmesriigi avalikku teenistusse. (50) Võttes arvesse Europoli ülesannete laadi ja tegevdirektori rolli, võib tegevdirektori kutsuda enne tema ametisse nimetamist ja ka enne tema ametiaja võimalikku pikendamist esinema Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni ette ja vastama viimase küsimustele. Tegevdirektor peaks esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule ka tegevusaruande. Lisaks peaks Euroopa Parlamendil olema võimalik paluda tegevdirektoril esitada aruanne oma ülesannete täitmise kohta. (51) Europoli täieliku iseseisvuse ja sõltumatuse tagamiseks peaks Europolil olema oma eelarve, mille peamine tulu saadakse liidu eelarvest. Liidu eelarvemenetlust tuleks kohaldada selles osas, mis hõlmab liidu toetust ja liidu üldeelarvest kantavaid muid kulusid. Raamatupidamisarvestust peaks auditeerima Euroopa Kontrollikoda. (52) Europoli suhtes tuleks kohaldada määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes rakendatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (finantsmäärus)[37]. (53) Europoli suhtes tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta[38]. (54) Europol töötleb erilist kaitset nõudvaid andmeid, sealhulgas Euroopa Liidu salastatud teavet ja tundlikku, kuid salastamata teavet. Seetõttu peaks Europol kehtestama sellise teabe töötlemise ja konfidentsiaalsuse eeskirjad vastavalt ELi salastatud teabe kaitseks vajalikke julgeolekueeskirju käsitleva otsuse 2011/292/EL[39] üldpõhimõtetele ja miinimumnõuetele. (55) Käesoleva määruse kohaldamist tuleks hinnata korrapäraselt. (56) Vajalikud sätted Europoli majutustingimuste kohta Madalmaades, kus on tema peakorter, ning Europoli töötajate ja nende pereliikmete suhtes kohaldatavad erieeskirjad tuleks kindlaks määrata peakorterit käsitlevas kokkuleppes. Lisaks peaks asukohaliikmesriik tagama Europoli nõuetekohaseks tegutsemiseks parimad võimalikud tingimused, sealhulgas koolid lastele ning transpordiühenduse, et oleks võimalik valida töötajaid võimalikult erinevatest geograafilistest piirkondadest pärit asjatundjate hulgast. (57) Käesoleva määrusega asutatud Europol asendab otsusega 2009/371/JSK asutatud Europoli ja otsusega 2005/681/JSK asutatud CEPOLi ning on nende õigusjärglane. Seepärast peaks ta olema kõikide nende lepingute, sealhulgas töölepingute, kohustuste ja omandi õigusjärglane. Otsusega 2009/371/JSK asutatud Europoli ja otsusega 2005/681/JSK asutatud CEPOLi sõlmitud rahvusvahelised lepingud jäävad kehtima, välja arvatud leping, mille CEPOL on sõlminud peakorteri kohta. (58) Et Europol saaks jätkata otsusega 2009/371/JSK asutatud Europoli ja otsusega 2005/681/JSK asutatud CEPOLi ülesannete täitmist parimal võimalikul viisil, tuleks kehtestada üleminekumeetmed, eelkõige seoses haldusnõukogu ja tegevdirektoriga, ning määrata kindlaks Europoli koolituseelarve kolmeks aastaks alates käesoleva määruse jõustumisest. (59) Kuna liikmesriikide tasandil ei ole võimalik täiel määral täita käesoleva määruse eesmärki – asutada liidu tasandil õiguskaitsekoostöö ja -koolituse amet –, vaid selle eesmärgi saab meetme ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit meetmeid võtta kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Osutatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kaugemale, kui on vajalik kõnesoleva eesmärgi saavutamiseks. (60) [Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt on Ühendkuningriik ja Iirimaa teatanud oma soovist osaleda käesoleva määruse vastuvõtmisel ja kohaldamisel] VÕI [Ilma et see piiraks Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 4 kohaldamist, ei osale kõnealused liikmesriigid käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole nende suhtes siduv ega kohaldatav]. (61) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli (nr 22) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. (62) Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnistatud põhimõtteid, eriti õigust isikuandmete kaitsele ja eraelu puutumatusele, mida kaitstakse harta artiklitega 7 ja 8 ning aluslepingu artikliga 16, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I peatükk ÜLDSÄTTED NING EUROPOLI EESMÄRGID Artikkel 1 Euroopa Liidu õiguskaitsekoostöö ja -koolituse ameti asutamine 1. Euroopa Liidu õiguskaitseasutuste koostöö parandamiseks, nende tegevuse tugevdamiseks ja toetamiseks ning Euroopa tasandil sidusa koolituspoliitika teostamiseks asutatakse Euroopa Liidu õiguskaitsekoostöö ja ‑koolituse amet (Europol). 2. Käesoleva määrusega asutatud Europol asendab otsusega 2009/371/JSK asutatud Europoli ja otsusega 2005/681/JSK asutatud CEPOLi ning on nende õigusjärglane. Artikkel 2 Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: (a) „liikmesriikide pädevad asutused” – liikmesriikide politseiasutused ja muud õiguskaitseorganid, kes liikmesriigi õiguse kohaselt vastutavad kuritegude ennetamise ja nende vastu võitlemise eest; (b) „analüüs” – andmete kogumine, töötlemine ja kasutamine kriminaaluurimise toetamiseks; (c) „liidu asutused” – institutsioonid, üksused, lähetused, bürood ja ametid, mis on moodustatud Euroopa Liidu lepingu või Euroopa Liidu toimimise lepinguga või nende alusel; (d) „õiguskaitseametnikud” – politsei-, tolli- ja muude asjaomaste talituste, sealhulgas liidu asutuste ametnikud, kelle ülesanne on kahte või enamat liikmesriiki mõjutavate raskete kuritegude, terrorismi ja liidu poliitikavaldkondades esinevat ühishuve kahjustavate kuriteoliikide ennetamine ja nende vastu võitlemine, tsiviilkriisiohje ning suurte üritustega seotud rahvusvahelise politseitöö läbiviimine; (e) „kolmandad riigid” – riigid, mis ei ole Euroopa Liidu liikmesriigid; (f) „rahvusvahelised organisatsioonid” – rahvusvahelised organisatsioonid ja neile alluvad avalik-õiguslikud asutused ja muud asutused, mis on loodud kahe või enama riigi vahelise lepinguga või selle alusel; (g) „eraõiguslikud isikud” – üksused ja organid, mis on asutatud liikmesriigi või kolmanda riigi õiguse alusel, eelkõige äriühingud ja ettevõtted, ettevõtjate ühendused, mittetulundusorganisatsioonid ja teised juriidilised isikud, keda ei hõlma punkt f; (h) „eraisikud” – füüsilised isikud; (i) „isikuandmed” – igasugune teave tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku kohta, keda edaspidi nimetatakse „andmesubjektiks”; tuvastatav isik on isik, keda saab otseselt või kaudselt tuvastada, eelkõige isikukoodi põhjal või ühe või mitme tema füüsilisele, füsioloogilisele, vaimsele, majanduslikule, kultuurilisele või sotsiaalsele identiteedile omase teguri põhjal; (j) „isikuandmete töötlemine” (edaspidi „töötlemine”) – isikuandmetega tehtavad automatiseeritud ja automatiseerimata toimingud ja toimingute kogumid, näiteks andmete kogumine, salvestamine, korrastamine, säilitamine, kohandamine ja muutmine, väljavõtete tegemine, päringute teostamine, kasutamine, üleandmine, levitamine ja muul moel kättesaadavaks tegemine, ühitamine ja ühendamine, blokeerimine, kustutamine ja hävitamine; (k) „vastuvõtja” – füüsiline või juriidiline isik, riigiasutus, amet või mõni muu asutus, kellele andmed avaldatakse, olenemata sellest, kas tegemist on kolmanda isikuga või mitte; vastuvõtjateks ei peeta asutusi, kes võivad andmeid saada seoses konkreetse järelepärimisega; (l) „isikuandmete edastamine” – isikuandmete edastamine, muutes andmed kättesaadavaks piiratud arvule tuvastatud isikutele saatja teadmisel või kavatsusel võimaldada vastuvõtjale juurdepääs isikuandmetele; (m) „isikuandmete kataloog” (edaspidi „kataloog”) – isikuandmete korrastatud kogumid, millest võib andmeid saada teatavate kriteeriumide põhjal, olenemata sellest, kas kõnealune andmete kogum on tsentraliseeritud, detsentraliseeritud või funktsionaalsetel või geograafilistel põhimõtetel hajutatud; (n) „andmesubjekti nõusolek” – vabatahtlik, konkreetne ja teadlik tahteavaldus, millega andmesubjekt annab nõusoleku töödelda tema kohta käivaid isikuandmeid; (o) „halduslikku laadi isikuandmed” – isikuandmed, mida Europol töötleb lisaks nendele, mida töödeldakse artikli 3 lõigetes 1 ja 2 sätestatud eesmärkide täitmiseks. Artikkel 3 Eesmärgid 1. Europol toetab ja tugevdab liikmesriikide pädevate asutuste tegevust ning nende koostööd kahte või enamat liikmesriiki mõjutavate raskete kuritegude, terrorismi ja liidu poliitikavaldkondades ühishuve kahjustavate kuriteoliikide ennetamisel ja nende vastu võitlemisel vastavalt artiklile 1. 2. Europol toetab ja tugevdab ka liikmesriikide pädevate asutuste tegevust ja nende omavahelist koostööd lõikes 1 osutatud õigusrikkumistega seotud kuritegude ennetamisel ja nende vastu võitlemisel. Seotud kuritegudeks peetakse järgmisi õigusrikkumisi: (a) Europoli pädevusvaldkonda kuuluvate kuritegude jaoks vahendite hankimiseks toime pandud kuriteod; (b) Europoli pädevusvaldkonda kuuluvatele kuritegudele kaasaaitamiseks või nende elluviimiseks toime pandud kuriteod; (c) Europoli pädevusvaldkonda kuuluvate kuritegude eest karistuse kandmise vältimiseks toime pandud kuriteod. 3. Europol toetab, töötab välja, pakub ja koordineerib õiguskaitseametnike koolitust. II peatükk ÕIGUSKAITSEALASE KOOSTÖÖGA SEOTUD ÜLESANDED Artikkel 4 Ülesanded 1. Europol on Euroopa Liidu asutus, mis kooskõlas käesoleva määrusega täidab järgmisi ülesandeid: (a) teabe kogumine, säilitamine, töötlemine, analüüsimine ja vahetamine; (b) liikmesriikide viivitamata teavitamine nende kohta käivatest andmetest ja kuritegudevahelistest seostest; (c) sellise uurimis- ja operatiivtegevuse kooskõlastamine, korraldamine ja rakendamine, i) mida viiakse läbi koos liikmesriikide pädevate asutustega ii) mida viivad läbi ühised uurimisrühmad kooskõlas artikliga 5 ning vajaduse korral koostöös Eurojustiga, (d) osalemine ühistes uurimisrühmades ning kooskõlas artikliga 5 selliste rühmade moodustamise ettepanekute tegemine; (e) liikmesriikide toetamine andmete ja analüüsiga suurte rahvusvaheliste sündmuste korral; (f) ohuhinnangute, strateegiliste ja operatiivanalüüside ning üldolukorda käsitlevate aruannete koostamine; (g) kuritegude ennetamise meetodite, uurimismenetluste ning tehniliste ja kohtuekspertiisimeetodite väljatöötamine, levitamine ja nende kasutamise edendamine ning liikmesriikide nõustamine; (h) tehnilise ja finantsabi andmine, kui liikmesriigid viivad läbi piiriüleseid operatsioone ja uurimisi, sealhulgas ühistes uurimisrühmades; (i) õiguskaitseametnike koolituse toetamine, väljatöötamine, pakkumine, koordineerimine ja rakendamine koostöös liikmesriikide koolitusasutuste võrgustikuga vastavalt III peatükile; (j) aluslepingu V jaotise alusel asutatud liidu asutustele ja Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) kriminaalandmete ja analüütilise toe pakkumine nende pädevusse kuuluvates valdkondades; (k) Euroopa Liidu lepingu alusel toimuvatele ELi kriisiohjestruktuuridele ning ELi kriisiohjemissioonidele teabe ja toe pakkumine; (l) Europoli eesmärkidega hõlmatud kuriteoliikide vastu võitlemise ELi eriteadmiste keskuste, eelkõige küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse arendamine. 2. Europol esitab strateegilisi analüüse ja ohuhinnanguid, et aidata nõukogul ja komisjonil sätestada strateegilisi ja operatiivseid prioriteete liidu võitluses kuritegevuse vastu. Europol osaleb ka nende prioriteetide operatiivsel rakendamisel. 3. Europol esitab strateegilisi luureandmeid, et toetada liikmesriigi ja liidu tasandil operatiivtegevuseks kättesaadavate vahendite tõhusat ja tulemuslikku kasutamist ning operatiivtegevust. 4. Europol toimib euro võltsimise vastu võitlemise keskasutusena kooskõlas 12. juuli 2005. aasta otsusega 2005/511/JSK euro kaitsmise kohta võltsimise eest[40]. Europol edendab samuti liikmesriikide pädevate asutuste ja ühiste uurimisrühmade raames euro võltsimise vastu võitlemiseks võetud meetmete koordineerimist, vajaduse korral koostöös liidu asutuste ja kolmandate riikide asutustega. Artikkel 5 Osalemine ühistes uurimisrühmades 1. Europol võib osaleda Europoli eesmärkidega seotud kuritegude uurimiseks moodustatud ühiste uurimisrühmade tegevuses. 2. Europoli töötajad võivad osaleda ühise uurimisrühma kogu tegevuses ja vahetada teavet uurimisrühma kõigi liikmetega vastavalt piirangutele, mis on ette nähtud selle liikmesriigi õigusnormidega, kus ühine uurimisrühm tegutseb. 3. Kui Europolil on põhjust arvata, et ühise uurimisrühma moodustamine võib anda uurimisele lisaväärtust, võib ta teha asjaomastele liikmesriikidele ühise uurimisrühma moodustamise ettepaneku ja võtta meetmeid liikmesriikide aitamiseks uurimisrühma loomisel. 4. Europol ei kohalda sunnimeetmeid. Artikkel 6 Europoli taotlused kriminaaluurimise algatamiseks 1. Erijuhtudel, kui Europol leiab, et seoses tema eesmärkidega seotud kuriteoga tuleks algatada kriminaaluurimine, teavitab ta sellest Eurojusti. 2. Samal ajal palub Europol asjaomaste liikmesriikide siseriiklikel üksustel, mis on asutatud artikli 7 lõike 2 alusel, algatada või viia läbi kriminaaluurimine või koordineerida seda. 3. Siseriiklikud üksused teavitavad Europoli uurimise algatamisest viivituseta. 4. Kui asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused otsustavad jätta Europoli taotluse rahuldamata, teavitavad nad Europoli sellise otsuse põhjustest ühe kuu jooksul pärast taotluse esitamist. Põhjuse võib jätta teatamata, kui teatamine: (a) kahjustab riigi julgeolekuga seotud olulisi huve või (b) ohustab käimasolevat uurimist või üksikisikute turvalisust. 5. Europol teavitab Eurojusti liikmesriigi pädeva asutuse otsusest uurimise algatamise või algatamisest keeldumise kohta. Artikkel 7 Liikmesriikide ja Europoli koostöö 1. Liikmesriigid teevad Europoliga tema ülesannete täitmisel koostööd. 2. Iga liikmesriik asutab või määrab siseriikliku üksuse, mis on Europoli ja liikmesriikide pädevate asutuste ja õiguskaitseametnike koolitusasutuste vaheline kontaktasutus. Iga liikmesriik nimetab ametisse siseriikliku üksuse juhi. 3. Liikmesriigid tagavad, et nende siseriiklikud üksused saavad täita neile käesoleva määrusega ettenähtud ülesandeid, eelkõige võimaldades neile juurdepääsu asjakohastele riiklikele andmebaasidele. 4. Europol võib konkreetsete uurimiste raames teha vahetult koostööd liikmesriikide pädevate ametiasutustega. Europol teavitab siseriiklikku üksust viivitamata sellise koostöö tegemisest ja edastab talle koopia kogu teabest, mida on vahetatud Europoli ja asjaomaste pädevate asutuste vaheliste otsekontaktide tulemusel. 5. Liikmesriigi siseriikliku üksuse või pädeva asutuse kaudu liikmesriigid eelkõige: (a) esitavad Europolile tema eesmärkide täitmiseks vajalikku teavet. See hõlmab Europolile viivitamata teabe esitamist liidu poolt prioriteetsetena käsitatavate kuriteovaldkondade kohta. Lisaks edastatakse talle teise liikmesriigi või teiste liikmesriikidega vahetatud teabe koopia niivõrd, kuivõrd kõnealune teave käsitleb sellist kuritegu, mis on hõlmatud Europoli eesmärkidega; (b) tagavad Europoli ja liikmesriikide asjakohaste pädevate asutuste ja õiguskaitseametnike koolitusasutuste vahelise tulemusliku teabevahetuse ja koostöö; (c) tõstavad teadlikkust Europoli tegevusest. 6. Siseriiklike üksuste juhid kohtuvad korrapäraselt, eelkõige selleks, et arutada ja lahendada probleeme, mis tekivad Europoliga tehtava operatiivkoostöö käigus. 7. Iga liikmesriik näeb ette siseriikliku üksuse organisatsiooni ja personali vastavalt oma siseriiklikele õigusaktidele. 8. Iga liikmesriik kannab ise oma siseriiklike üksuste ja pädevate asutuste ning Europoli vahelisest suhtlusest tulenevad kulud ega nõua Europolilt nende kulude, välja arvatud sidekulude katmist. 9. Liikmesriigid tagavad Europoliga ühenduse pidamiseks kasutatavate kõikide süsteemide turvalisuse miinimumtaseme. 10. Europol koostab igal aastal aruande, mis sisaldab teavet liikmesriikide esitatud lõike 5 punkti a kohase teabe hulga ja kvaliteedi ning oma siseriikliku üksuse tegevuse kohta. Aastaaruanne edastatakse Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. Artikkel 8 Kontaktametnikud 1. Iga riiklik üksus lähetab Europoli vähemalt ühe kontaktametniku. Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kontaktametnike suhtes lähetava liikmesriigi õigusnorme. 2. Kontaktametnikud moodustavad Europolis riikide kontaktbüroosid ja Europoli siseriiklikud üksused juhendavad neid kooskõlas lähetanud liikmesriigi õiguse ning Europoli juhtimise suhtes kohaldatavate sätetega. 3. Kontaktametnikud aitavad kaasa Europoli ja oma liikmesriigi vahelisele teabevahetusele. 4. Kontaktametnikud aitavad kaasa oma liikmesriigi ja teiste riikide kontaktametnike vahelisele teabevahetusele vastavalt oma siseriiklikule õigusele. Europoli infrastruktuuri võib kooskõlas siseriikliku õigusega kasutada ka selliseks kahepoolseks teabevahetuseks, mis hõlmab Europoli eesmärkidega mitte seotud kuritegusid. Haldusnõukogu määrab kindlaks kontaktametnike õigused ja kohustused seoses Europoliga. 5. Kontaktametnikel on artikli 65 kohaselt oma ülesannete täitmiseks vajalikud õigused ja immuniteet. 6. Europol tagab, et kontaktametnikke informeeritakse täielikult ja neid kaasatakse Europoli kogu tegevusse niivõrd, kuivõrd see on vajalik nende ülesannete täitmiseks. 7. Europol tasub Europoli hoones liikmesriikidele vajalike ruumide ja kontaktametnikele nende ülesannete täitmiseks vajaliku toe pakkumise kulud. Muud kontaktametnike lähetamisega seotud kulud, sealhulgas kontaktametnike töövahendite kulud, kannab lähetanud liikmesriik, kui eelarvepädevad institutsioonid ei otsusta haldusnõukogu soovituse põhjal teisiti. III peatükk ÕIGUSKAITSEAMETNIKE KOOLITUSEGA SEOTUD ÜLESANDED Artikkel 9 Europoli akadeemia 1. Europoli üksusena tegutsev käesoleva määrusega asutatud Europoli akadeemia toetab, töötab välja, pakub ja koordineerib õiguskaitseametnike koolitust kahte või enamat liikmesriiki mõjutavate raskete kuritegude ja terrorismivastase võitluse, suure riskiga spordi- ja muude avalike ürituste haldamise, liidu mittesõjaliste missioonide strateegilise kavandamise ja juhtimise, õiguskaitse juhtimise ja keeleoskuse valdkonnas eelkõige selleks, et: (a) parandada teadlikkust ja teadmisi i) õiguskaitsealast koostööd käsitlevatest rahvusvahelistest ja ELi õigusaktidest; ii) liidu asutuste, eelkõige Europoli, Eurojusti ja Frontexi toimimisest ja rollist; iii) õiguskaitsealase koostöö juriidilistest aspektidest ja teabekanalitele juurdepääsu praktilistest teadmistest; (b) edendada liikmesriikide omavahelist ning liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelist piirkondlikku ja kahepoolset koostööd; (c) käsitleda selliseid kuriteoliikidega võitlemise ja politseitöö valdkondi, kus liidu tasandil koolituse pakkumine loob lisaväärtust; (d) töötada välja ühised õiguskaitseametnike koolitamise õppekavad, et valmistada nad ette osalemiseks ELi tsiviilmissioonidel; (e) aidata liikmesriikidel osaleda kolmandates riikides võetavates kahepoolsetes õiguskaitsesuutlikkuse suurendamise meetmetes; (f) koolitada koolitajaid ning toetada hea koolitustava arendamist ja vahetust. 2. Europoli akadeemia töötab välja ja ajakohastab korrapäraselt õppevahendeid ja -metoodikat ning rakendab neid elukestva õppe pakkumisel, et parandada õiguskaitseametnike oskusi. Europoli akadeemia hindab kõnealuste meetmete tulemuslikkust, et parandada tulevaste meetmete kvaliteeti, järjekindlust ja tõhusust. Artikkel 10 Europoli akadeemia ülesanded 1. Europoli akadeemia koostab mitmeaastased strateegilised koolitusvajaduste analüüsid ja mitmeaastased õppeprogrammid. 2. Europoli akadeemia töötab välja ja kasutab koolitust ja koolitusvahendeid, sealhulgas järgmist: (a) kursused, seminarid, konverentsid ning veebipõhine ja e-õpe; (b) ühised õppekavad, mis aitavad parandada teadlikkust, täita lünki ja/või edendada ühist piiriülese kuritegevuse käsitust; (c) sihtrühmade vajadustest lähtuvad järk-järgulised koolitusmoodulid astmete või raskusastmete kaupa ning kooskõlas geograafilise piirkonna, kuritegevusvaldkonna või konkreetsete kutsenõuetega; (d) õiguskaitseametnike vahetus- ja lähetusprogrammid praktika käigus toimuva koolituse edendamiseks. 3. Selleks et tsiviilmissioonide ja kolmandate riikide suutlikkuse suurendamise vajadusi toetav Euroopa koolituspoliitika oleks sidus, teeb Europoli akadeemia järgmist: (a) hindab olemasolevate liitu käsitlevate õiguskaitsekoolituse poliitika ja algatuste mõju; (b) töötab välja ja pakub koolitust, et valmistada liikmesriikide õiguskaitseametnikke ette osalemiseks tsiviilmissioonidel, sealhulgas võimaldades neil omandada vajalikku keeleoskust; (c) töötab välja ja korraldab koolitusi kolmandate riikide õiguskaitseametnikele, eelkõige liiduga ühinemise kandidaatriikide ametnikele; (d) haldab sihtotstarbelisi liidu välisabi vahendeid, millest kooskõlas liidu prioriteetidega toetatakse kolmandate riikide tegevust asjakohastes poliitikavaldkondades suutlikkuse suurendamisel. 4. Europoli akadeemia aitab kaasa sellele, et liikmesriigid tunnustaksid üksteise õiguskaitsekoolitust ning asjakohaseid Euroopa kvaliteedistandardeid. Artikkel 11 Koolitusalane teadustegevus 1. Europoli akadeemia osaleb käesolevas peatükis käsitletud koolitustegevusega seotud teadusuuringute tegemises. 2. Europoli akadeemia edendab ja loob partnerlusi liidu asutustega, samuti avalik-õiguslike ja eraõiguslike teadusasutustega ning toetab liikmesriikides tugevama partnerluse loomist ülikoolide ja õiguskaitsealase koolitusega tegelevate asutuste vahel. IV peatükk EUROPOLI ORGANISATSIOON Artikkel 12 Europoli juhtimis- ja haldusstruktuur Europoli juhtimis- ja haldusstruktuuri kuuluvad: (a) haldusnõukogu, kes täidab artiklis 14 sätestatud ülesandeid; (b) tegevdirektor, kes täidab artiklis 19 sätestatud kohustusi; (c) koolituse teaduskomitee vastavalt artiklile 20; (d) vajaduse korral muu nõuandeorgan, mille loob haldusnõukogu vastavalt artikli 14 lõike 1 punktile p; (e) vajaduse korral juhatus vastavalt artiklitele 21 ja 22. 1. JAGU HALDUSNÕUKOGU Artikkel 13 Haldusnõukogu koosseis 1. Haldusnõukokku kuulub üks hääleõiguslik esindaja igast liikmesriigist ja kaks komisjoni hääleõiguslikku esindajat. 2. Haldusnõukogu liikmed nimetatakse ametisse, arvestades nende avaliku ja erasektori organisatsioonide juhtimise kogemusi ja teadmisi õiguskaitsealase koostöö valdkonnas. 3. Haldusnõukogu liikmel võib olla asendusliige, kes nimetatakse ametisse, arvestades tema avaliku ja erasektori organisatsioonide juhtimise kogemusi ning teadmisi riikide õiguskaitseametnike koolituse poliitika valdkonnas. Asendusliige tegutseb liikmena kõikides õiguskaitseametnike koolitusega seotud küsimustes. Täisliikme puudumise korral esindab teda asendusliige. Asendusliikme puudumise korral esindab täisliige teda kõikides küsimustes, mis on seotud õiguskaitseametnike koolitusega. 4. Kõik haldusnõukogus esindatud osalised püüavad piirata esindajate vahetumist, et tagada haldusnõukogu töö järjepidevus. Osaliste eesmärk on saavutada meeste ja naiste võrdne esindatus haldusnõukogus. 5. Täisliikme ja asendusliikme ametiaeg on neli aastat. Ametiaega võib pikendada. Ametiaja lõppemisel või ametist lahkumisel jääb liige haldusnõukogu koosseisu seni, kuni tema volitusi pikendatakse või ta asendatakse. Artikkel 14 Haldusnõukogu ülesanded 1. Haldusnõukogu: (a) võtab igal aastal hääleõiguslike liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega vastu Europoli järgmise aasta tööprogrammi kooskõlas artikliga 15; (b) võtab hääleõiguslike liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega vastu mitmeaastase tööprogrammi kooskõlas artikliga 15; (c) võtab liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega vastu Europoli aastaeelarve ja täidab muid Europoli eelarvega seotud ülesandeid kooskõlas XI peatükiga; (d) võtab vastu Europoli aasta üldise tegevusaruande ja edastab selle hiljemalt järgmise aasta 1. juuliks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ja liikmesriikide parlamentidele. Aastane üldine tegevusaruanne avalikustatakse; (e) võtab vastu Europoli suhtes kohaldatavad finantseeskirjad vastavalt artiklile 63; (f) võtab pärast komisjoni arvamuse arvesse võtmist 31. jaanuariks vastu mitmeaastase personalipoliitika kava; (g) võtab vastu pettustevastase võitluse strateegia, mis rakendatavate meetmete kulusid ja tulusid arvesse võttes on proportsionaalne pettuseohuga; (h) võtab vastu haldusnõukogu ning koolituse teaduskomitee liikmete huvikonfliktide ennetamise ja haldamise eeskirjad; (i) kasutab kooskõlas lõikega 2 Europoli personali suhtes volitusi, mis on antud ametisse nimetavale asutusele ametnike personalieeskirjadega ning teenistuslepingute sõlmimise pädevust omavale asutusele muude teenistujate teenistustingimustega (edaspidi „ametisse nimetava asutuse volitused”); (j) võtab ametnike personalieeskirjade ja muude teenistujate teenistustingimuste jõustamiseks vastu rakenduseeskirjad kooskõlas personalieeskirjade artikliga 110; (k) nimetab ametisse tegevdirektori ja tema asetäitjad ning vajaduse korral pikendab nende ametiaega või kõrvaldab nad ametist vastavalt artiklitele 56 ja 57; (l) kehtestab tulemusnäitajad ja teostab järelevalvet tegevdirektori tegevuse, sealhulgas haldusnõukogu otsuste rakendamise üle; (m) nimetab vastavalt ametnike personalieeskirjadele ja muude teenistujate teenistustingimustele ametisse peaarvepidaja, kes on oma ülesannete täitmisel sõltumatu; (n) nimetab koolituse teaduskomitee liikmed; (o) tagab sise- ja välisauditite aruannetest ja hindamistest, samuti Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) uurimistest tulenevate järelduste ja soovituste järgimise nõuetekohase järelevalve; (p) võtab vastu Europoli struktuuri kehtestamise ja vajaduse korral edasiarendamise otsused; (q) võtab vastu oma töökorra. 2. Haldusnõukogu võtab vastavalt ametnike personalieeskirjade artiklile 110 vastu otsuse, mis põhineb kõnealuste personalieeskirjade artikli 2 lõikel 1 või muude teenistujate teenistustingimuste artiklil 6 ning millega delegeeritakse asjakohased ametisse nimetamise volitused tegevdirektorile ja määratletakse tingimused, mille korral võib sellise volituste delegeerimise peatada. Tegevdirektoril on õigus kõnealused volitused edasi delegeerida. Kui erandlikud asjaolud seda nõuavad, võib haldusnõukogu tegevdirektorile delegeeritud ja tema poolt edasi delegeeritud ametisse nimetamise volitused oma otsusega ajutiselt peatada ning teostada neid volitusi ise või delegeerida need mõnele oma liikmele või muule töötajale peale tegevdirektori. Artikkel 15 Aasta tööprogramm ja mitmeaastane tööprogramm 1. Haldusnõukogu võtab hiljemalt iga aasta 30. novembriks vastu aasta tööprogrammi tegevdirektori esitatud eelnõu põhjal, võttes arvesse komisjoni arvamust. Haldusnõukogu edastab tööprogrammi Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. 2. Aasta tööprogrammis esitatakse üksikasjalikud eesmärgid ja oodatavad tulemused, sealhulgas tulemusnäitajad. Lisaks esitatakse selles rahastatavate meetmete kirjeldus koos meetmetele ettenähtavate rahaliste vahendite ja inimressurssidega vastavalt tegevuspõhise eelarve koostamise ja juhtimise põhimõtetele. Aasta tööprogramm on järjepidev lõikes 4 viidatud mitmeaastase tööprogrammiga. Aasta tööprogrammis osutatakse selgelt võrreldes eelmise eelarveaastaga lisatud, muudetud ja tühistatud ülesannetele. 3. Kui Europolile antakse uus ülesanne, muudab haldusnõukogu vastuvõetud aasta tööprogrammi. Aasta tööprogrammis oluliste muudatuste tegemiseks kasutatakse sama menetlust kui esialgse aasta tööprogrammi vastuvõtmisel. Haldusnõukogu võib delegeerida tegevdirektorile õiguse teha aasta tööprogrammis ebaolulisi muudatusi. 4. Võttes arvesse komisjoni arvamust ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentidega võtab haldusnõukogu iga aasta 30. novembriks vastu ja ajakohastab mitmeaastase tööprogrammi. Vastuvõetud mitmeaastane tööprogramm saadetakse Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. Mitmeaastases tööprogrammis määratakse kindlaks strateegilised eesmärgid ja oodatavad tulemused, sealhulgas tulemusnäitajad. Ühtlasi esitatakse selles igale eesmärgile ettenähtav soovituslik summa ja töötajate arv kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku ja mitmeaastase personalipoliitika kavaga. Selles esitatakse ka artiklis 29 nimetatud strateegia, mis käsitleb suhteid kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega. Mitmeaastast tööprogrammi rakendatakse aasta tööprogrammide kaudu ning vajaduse korral ajakohastatakse seda vastavalt välis- ja sisehindamiste tulemustele. Kui see on asjakohane, kajastatakse selliste hindamiste tulemusi ka järgmise aasta tööprogrammis. Artikkel 16 Haldusnõukogu esimees 1. Haldusnõukogu valib oma liikmete hulgast esimehe ja aseesimehe. Esimees ja aseesimees valitakse haldusnõukogu liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega. Aseesimees asendab esimeest automaatselt juhul, kui esimehel ei ole võimalik oma kohustusi täita. 2. Esimehe ja aseesimehe ametiaeg on neli aastat. Nende ametiaega võib pikendada ühe korra. Kui esimehe või aseesimehe liikmesus haldusnõukogus lõpeb mis tahes ajal tema ametiaja jooksul, lõpeb samal kuupäeval automaatselt ka tema ametiaeg. Artikkel 17 Haldusnõukogu koosolekud 1. Haldusnõukogu koosolekud kutsub kokku esimees. 2. Aruteludel osaleb Europoli tegevdirektor. 3. Haldusnõukogul on aastas vähemalt kaks korralist koosolekut. Haldusnõukogu koosolek toimub ka selle esimehe algatusel, komisjoni taotlusel või vähemalt kolmandiku liikmete taotlusel. 4. Haldusnõukogu võib hääleõiguseta vaatlejana oma koosolekule kutsuda kõiki isikuid, kelle arvamus on arutatava küsimuse seisukohalt asjakohane. 5. Haldusnõukogu kodukorras sätestatud tingimustel võivad haldusnõukogu liikmeid abistada nõustajad ja eksperdid. 6. Sekretariaaditeenust osutab haldusnõukogule Europol. Artikkel 18 Hääletamise kord 1. Ilma et see piiraks artikli 14 lõike 1 punkide a, b ja c, artikli 16 lõike 1 ning artikli 56 lõike 8 kohaldamist, võetakse haldusnõukogus otsused vastu liikmete häälteenamusega. 2. Igal liikmel on üks hääl. Hääleõigusega liikme puudumise korral võib tema eest hääletada tema asendusliige. 3. Esimees osaleb hääletamisel. 4. Tegevdirektor ei osale hääletamisel. 5. Haldusnõukogu kodukorraga kehtestatakse üksikasjalikum hääletamiskord, eelkõige tingimused, mille korral üks liige võib tegutseda teise liikme nimel, ning vajaduse korral nõuded kvoorumi kohta. 2. JAGU TEGEVDIREKTOR Artikkel 19 Tegevdirektori ülesanded 1. Europoli juhib tegevdirektor. Ta annab oma tegevusest aru haldusnõukogule. 2. Ilma et see piiraks komisjoni, haldusnõukogu või juhatuse volitusi, täidab tegevdirektor oma ülesandeid sõltumatult ning ei taotle ega võta vastu juhiseid üheltki valitsuselt ega muult organilt. 3. Tegevdirektor esitab Euroopa Parlamendile viimase taotlusel aruande oma ülesannete täitmise kohta. Nõukogu võib paluda tegevdirektoril esitada aruanne tema ülesannete täitmise kohta. 4. Tegevdirektor on Europoli seaduslik esindaja. 5. Tegevdirektor vastutab käesoleva määrusega Europolile pandud ülesannete täitmise eest. Tegevdirektor: (a) juhib Europoli igapäevast tööd; (b) rakendab haldusnõukogu otsuseid; (c) koostab aasta tööprogrammi ja mitmeaastase tööprogrammi ning esitab need haldusnõukogule pärast komisjoniga konsulteerimist; (d) rakendab aasta tööprogrammi ja mitmeaastase tööprogrammi ning annab haldusnõukogule aru nende rakendamisest; (e) koostab konsolideeritud aastaaruande Europoli tegevuse kohta ja esitab selle haldusnõukogule heakskiitmiseks; (f) koostab sise- ja välisauditi aruannete ja hinnangute järelduste ning Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusaruannete ja juurdluste põhjal esitatud soovituste alusel tegevuskava ning esitab kaks korda aastas komisjonile ja korrapäraselt haldusnõukogule aruandeid tegevuskava täitmise kohta; (g) kaitseb liidu finantshuve, kohaldades ennetusmeetmeid pettuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemiseks ning, ilma et see piiraks OLAFi juurdluspädevust, teostades tõhusat kontrolli, nõudes eeskirjade eiramise avastamise korral tagasi valesti makstud summad ning vajaduse korral kohaldades tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid haldus- ja rahalisi karistusi; (h) koostab Europoli pettustevastase võitluse strateegia ja esitab selle haldusnõukogule heakskiitmiseks; (i) töötab välja Europoli suhtes kohaldatavate finantseeskirjade eelnõu; (j) valmistab ette Europoli eelarveaasta tulude ja kulude eelarvestuse eelnõu ja täidab Europoli eelarvet; (k) valmistab ette mitmeaastase personalipoliitika kava eelnõu ja esitab selle pärast komisjoniga konsulteerimist haldusnõukogule; (l) abistab haldusnõukogu esimeest haldusnõukogu koosolekute ettevalmistamisel; (m) teavitab haldusnõukogu korrapäraselt liidu kuritegevusevastase võitluse strateegiliste ja operatiivsete prioriteetide rakendamisest. 3. JAGU KOOLITUSE TEADUSKOMITEE Artikkel 20 Koolituse teaduskomitee 1. Koolituse teaduskomitee on sõltumatu nõuandev organ, mis tagab, et Europoli koolitustegevus lähtub teaduslikest alustest, ning suunab nende kujundamist. Sel eesmärgil kaasab tegevdirektor koolitus teaduskomitee juba varases etapis kõikide artiklis 14 viidatud dokumentide ettevalmistamisse, kuivõrd need on seotud koolitusega. 2. Koolituse teaduskomitee koosneb üheteistkümnest kõrgeima akadeemilise kraadi või ametikohaga isikust, kes tegutsevad käesoleva määruse III peatükiga hõlmatud valdkondades. Liikmed nimetab ametisse haldusnõukogu pärast Euroopa Liidu Teatajas konkursiteate avaldamist läbipaistva valikumenetluse põhjal. Koolituse teaduskomiteesse ei või kuuluda haldusnõukogu liikmeid. Koolituse teaduskomitee liikmed on sõltumatud. Nad ei taotle ega võta vastu juhiseid üheltki valitsuselt ega muult organilt. 3. Europol avalikustab koolituse teaduskomitee liikmete nimekirja oma veebilehel ja ajakohastab seda. 4. Koolituse teaduskomitee liikme ametiaeg on viis aastat. Liikme ametiaega ei pikendata ja juhul, kui liige ei vasta sõltumatuse kriteeriumidele, võidakse ta ametist vabastada. 5. Koolituse teaduskomitee valib esimehe ja tema asetäitja, kelle ametiaeg on viis aastat. Komitee seisukohad võetakse vastu lihthäälteenamusega. Esimees kutsub komitee kokku kuni neli korda aastas. Vajaduse korral kutsub esimees erakorralisi koosolekuid kokku omal algatusel või vähemalt nelja komiteeliikme taotlusel. 6. Tegevdirektor, tegevdirektori asetäitja koolituse alal või nende esindaja kutsutakse koosolekutel osalema hääleõiguseta vaatlejana. 7. Koolituse teaduskomiteed aitab sekretär, kelleks on komitee välja valitud ja tegevdirektori poolt ametisse nimetatud Europoli töötaja. 8. Teaduskomitee eelkõige: (a) nõustab tegevdirektorit ja tegevdirektori asetäitjat koolituse alal aasta tööprogrammi ja muude strateegiliste dokumentide koostamisel, et tagada nende teaduslik kvaliteet ning kooskõla liidu vastava sektori poliitika ja prioriteetidega; (b) esitab haldusnõukogule sõltumatuid arvamusi ja annab talle nõu oma pädevusvaldkonda kuuluvates küsimustes; (c) esitab sõltumatuid arvamusi ja annab nõu õppekavade kvaliteedi, õppetöö meetodite, õppetöö valikuvõimaluste ja teaduse arengu küsimustes; (d) annab muud nõu seoses Europoli koolitustegevuse teaduslike aspektidega, kui seda taotleb haldusnõukogu, tegevdirektor või tegevdirektori asetäitja koolituse alal. 9. Koolituse teaduskomitee aastaeelarve nähakse ette Europoli eelarve eraldi real. 4. JAGU JUHATUS Artikkel 21 Moodustamine Haldusnõukogu võib moodustada juhatuse. Artikkel 22 Ülesanded ja korraldus 1. Juhatus abistab haldusnõukogu. 2. Juhatusel on järgmised ülesanded: (a) valmistada ette haldusnõukogu vastuvõetavad otsused; (b) tagada koos haldusnõukoguga piisavate järelmeetmete võtmise sise- ja välisauditi aruannete ja hinnangute järelduste ja soovituste ning Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusaruannete ja juurdluste põhjal esitatud soovituste alusel; (c) ilma et see piiraks artiklis 19 sätestatud tegevdirektori ülesandeid, abistada tegevdirektorit ja anda talle nõu haldusnõukogu otsuste rakendamisel, et tugevdada järelevalvet haldusjuhtimise üle. 3. Kiireloomulistest juhtudest tingitud vajaduse korral võib juhatus haldusnõukogu nimel teha teatavaid esialgseid otsuseid, eelkõige haldusjuhtimise küsimustes, sealhulgas ametisse nimetava asutuse volituste delegeerimise peatamise kohta. 4. Juhatuse moodustavad haldusnõukogu esimees, üks komisjoni esindaja haldusnõukogus ja veel kolm liiget, kelle haldusnõukogu nimetab oma liikmete hulgast. Haldusnõukogu esimees on ühtlasi juhatuse esimees. Tegevdirektor osaleb juhatuse koosolekutel, kuid ei oma hääleõigust. 5. Juhatuse liikme ametiaeg on neli aastat. Juhatuse liikme ametiaeg lõpeb samaaegselt tema liikmesuse lõppemisega haldusnõukogus. 6. Juhatusel on vähemal üks korraline koosolek iga kolme kuu tagant. Peale selle tuleb juhatus kokku oma esimehe algatusel või liikmete taotlusel. 7. Juhatus järgib haldusnõukogu kehtestatud kodukorda. V peatükk TEABE TÖÖTLEMINE Artikkel 23 Teabeallikad 1. Europol töötleb ainult teavet, mille talle on esitanud: (a) liikmesriigid vastavalt siseriiklikule õigusele; (b) liidu asutused, kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid vastavalt VI peatükile; (c) eraisikud vastavalt artikli 29 lõikele 2. 2. Europol võib otse saada ja töödelda teavet, sealhulgas isikuandmeid, mis on pärit avalikult kättesaadavatest allikatest, nagu meedia, sealhulgas internetist ja avalikest andmebaasidest. 3. Kui see on kooskõlas liidu, rahvusvaheliste ja siseriiklike õigusaktidega, võib Europol saada ja töödelda teavet, sealhulgas isikuandmeid, mis on pärit riigi, liidu ja rahvusvahelise tasandi infosüsteemidest, sealhulgas sellistest, millele tal on vahetu elektrooniline juurdepääs. Selliste liidu, rahvusvaheliste ja siseriiklike õigusaktide kohaldatavad sätted reguleerivad Europoli juurdepääsu sellisele teabele ja selle kasutamist niivõrd, kuivõrd nendega nähakse ette rangemad juurdepääsu- ja kasutuseeskirjad kui käesolevas määruses. Juurdepääs sellistele infosüsteemidele antakse üksnes nõuetekohaselt volitatud Europoli töötajatele, kui see on vajalik nende ülesannete täitmiseks. Artikkel 24 Teabe töötlemise eesmärgid 1. Niivõrd, kuivõrd see on vajalik artikli 3 lõigetes 1 ja 2 sätestatud eesmärkide saavutamiseks, võib Europol töödelda teavet, sealhulgas isikuandmeid, ainult selleks, et: (a) välja selgitada teabes esinevaid seoseid andmete võrdlemise teel; (b) teostada strateegilist või temaatilist analüüsi; (c) teostada konkreetsetel juhtudel operatiivanalüüsi. 2. Isikuandmete ja andmesubjektide kategooriad, kelle andmeid võib igal punktis 1 loetletud konkreetsel eesmärgil koguda, on loetletud 2. lisas. Artikkel 25 Teabe töötlemise eesmärgi kindlaksmääramine 1. Europolile teabe esitanud liikmesriik, liidu asutus, kolmas riik ja rahvusvaheline organisatsioon määrab kindlaks selle töötlemise eesmärgi vastavalt artiklile 24. Kui nemad ei ole seda teinud, määrab sellise teabe asjakohasuse ja töötlemise eesmärgi kindlaks Europol. Europol võib töödelda teavet muul eesmärgil kui eesmärk, milleks teave esitati, üksnes andmete esitaja loal. 2. Liikmesriigid, liidu asutused, kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid võivad teabe edastamise ajal teatavaks teha üldised ja konkreetsed juurdepääsu- ja kasutamispiirangud, sealhulgas kustutamise ja hävitamise suhtes kohaldatavad piirangud. Kui selliste piirangute kehtestamise vajadus selgub pärast teabe edastamist, teavitavad nad sellest Europoli. Europol peab sellistest piirangutest kinni. 3. Europol võib piirata liikmesriikide, liidu asutuste, kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide juurdepääsu avalikult kättesaadavatest allikatest pärit teabele ja selle teabe kasutamist. Artikkel 26 Liikmesriikide ja Europoli töötajate juurdepääs Europolis säilitatavale teabele 1. Liikmesriikidel on juurdepääs kogu artikli 24 lõike 1 punktides a ja b sätestatud eesmärgil esitatud teabele ning võimalus teostada selles päringuid, ilma et see piiraks liikmesriikide, liidu asutuste, kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide õigust piirata selliste andmete kasutamist ja neile juurdepääsu. Liikmesriigid määravad kindlaks need pädevad asutused, kellel on õigus selliseid päringuid teostada. 2. Liikmesriikidel on kaudne, päringutabamustel või nende puudumisel põhinev juurdepääs artikli 24 lõike 1 punktis c täpsustatud eesmärgil esitatud teabele, ilma et see piiraks teabe esitanud liikmesriikide, liidu asutuste, kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide artikli 25 lõike 2 kohaselt seatud piiranguid. Päringutabamuse korral algatab Europol menetluse päringutabamusega seotud teabe jagamiseks kooskõlas Europolile teabe edastanud liikmesriigi otsusega. 3. Tegevdirektori poolt nõuetekohaselt volitatud Europoli töötajatel on juurdepääsuõigus Europolis töödeldavale teabele niivõrd, kuivõrd see on vajalik nende ülesannete täitmiseks. Artikkel 27 Eurojusti ja OLAFi juurdepääs Europoli teabele 1. Europol võtab kõik vajalikud meetmed, et tagada Eurojustile ja Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) nende volituste piires juurdepääs kogu artikli 24 lõike 1 punktides a ja b sätestatud eesmärkidel esitatud teabele ja võimalus teostada selles päringuid, ilma et see piiraks liikmesriikide, liidu asutuste, kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide õigust piirata selliste andmete kasutamist ja neile juurdepääsu. Kui Eurojusti või OLAFi päringu käigus ilmneb kokkulangevus Europoli töödeldava teabega, teavitatakse sellest Europoli. 2. Europol võtab kõik vajalikud meetmed, et tagada Eurojustile ja OLAFile nende volituste piires kaudne, päringutabamustel või nende puudumisel põhinev juurdepääs artikli 24 lõike 1 punktis c täpsustatud eesmärgil esitatud teabele, ilma et see piiraks teabe esitanud liikmesriikide, liidu asutuste, kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide artikli 25 lõike 2 kohaselt seatud piiranguid. Päringutabamuse korral algatab Europol menetluse päringutabamusega seotud teabe jagamiseks kooskõlas Europolile teabe edastanud liikmesriigi, liidu asutuse, kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni otsusega. 3. Lõigete 1 ja 2 kohaselt toimuvaid teabepäringuid teostatakse ainult selle kindlakstegemiseks, kas vastavalt Eurojustile või OLAFile kättesaadav teave vastab Europolis töödeldavale teabele. 4. Europol lubab lõigete 1 ja 2 kohaseid teabepäringuid üksnes pärast seda, kui ta on saanud Eurojustilt teavet selle kohta, millistel liikmesriikide liikmetel, asetäitjatel, assistentidel ja Eurojusti töötajatel on luba selliseid päringuid teostada, ning OLAFilt teavet selle kohta, millistel töötajatel on luba selliseid päringuid teostada. 5. Kui Europoli konkreetse uurimisega seotud teabetöötlemistoimingute käigus teeb Europol või mõni liikmesriik kindlaks koordineerimise, koostöö või toetuse vajaduse vastavalt Eurojusti või OLAFi volitustele, teavitab Europol neid sellest ning algatab menetluse teabe jagamiseks kooskõlas teabe edastanud liikmesriigi otsusega. Sellisel juhul konsulteerivad Eurojust või OLAF Europoliga. 6. Eurojust, sealhulgas kolleegium, liikmesriikide liikmed, asetäitjad, assistendid ja Eurojusti töötajad, ning OLAF peavad kinni kõikidest üldistest ja konkreetsetest juurdepääsu- ja kasutamispiirangutest, mille liikmesriigid, liidu asutused, kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid on kooskõlas artikli 25 lõikega 2 teatavaks teinud. Artikkel 28 Liikmesriikide teavitamise kohustus 1. Kui Europol peab vastavalt artikli 4 lõike 1 punktist b tulenevale kohustusele teavitama liikmesriiki seda liikmesriiki käsitlevast teabest, kuid kõnealuse teabe suhtes kehtivad vastavalt artikli 25 lõikele 2 selle jagamist välistavad juurdepääsupiirangud, peab Europol juurdepääsupiirangu kehtestanud andmete esitajaga nõu ja taotleb tema nõusolekut teabe jagamiseks. Ilma sellise nõusolekuta teavet ei edastata. 2. Olenemata juurdepääsupiirangutest, teavitab Europol liikmesriiki seda liikmesriiki käsitlevast teabest juhul, kui see on: (a) tingimata vajalik raske kuriteo või terroriakti otsese ohu vältimiseks või (b) see on hädavajalik asjaomase liikmesriigi avalikku korda ähvardava tõsise ja vahetu ohu ärahoidmiseks. Sellisel juhul teavitab Europol andmete esitajat võimalikult kiiresti kõnealuse teabe jagamisest ja põhjendab oma olukorraanalüüsi. VI peatükk SUHTED PARTNERITEGA 1. JAGU ÜLDSÄTTED Artikkel 29 Üldsätted 1. Kui see on vajalik tema ülesannete täitmiseks, võib Europol luua ja säilitada koostöösuhteid liidu asutustega kooskõlas kõnealuste asutuste eesmärkidega, kolmandate riikide õiguskaitseasutuste ja kolmandate riikide koolitusasutustega, rahvusvaheliste organisatsioonide ja eraõiguslike isikutega. 2. Kui see on vajalik tema ülesannete täitmiseks ning võttes arvesse artikli 25 lõike 2 kohaselt kehtestatud piiranguid, võib Europol otse vahetada lõikes 1 nimetatud üksustega igasugust teavet, välja arvatud isikuandmeid. 3. Kui see on vajalik tema ülesannete täitmiseks, võib Europol lõikes 1 nimetatud üksustelt, kuid mitte eraõiguslikelt isikutelt, saada isikuandmeid ja töödelda neid kooskõlas käesoleva peatükiga. 4. Ilma et see piiraks artikli 36 lõike 4 kohaldamist ja kooskõlas käesoleva peatükiga edastab Europol isikuandmeid liidu asutustele, kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele vaid juhul, kui seda on vaja Europoli eesmärkidega seotud kuritegude ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks. Kui edastatavad andmed on esitanud liikmesriik, taotleb Europol asjaomase liikmesriigi nõusolekut, välja arvatud juhul, kui: (a) nõusolekut võib eeldada, sest asjaomane liikmesriik ei ole edastamisvõimalust sõnaselgelt piiranud, või (b) asjaomane liikmesriik on andnud sellisele edastamisele oma eelneva nõusoleku kas üldiselt või eritingimustel. Sellise nõusoleku võib igal ajal tagasi võtta. 5. Liikmesriigid, liidu asutused, kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid ei tohi saadud isikuandmeid omakorda edastada ilma Europoli sõnaselge nõusolekuta. 2. JAGU ISIKUANDMETE EDASTAMINE JA VAHETUS Artikkel 30 Isikuandmete edastamine liidu asutustele Võttes arvesse artikli 25 lõigetest 2 või 3 tulenevaid võimalikke piiranguid, võib Europol edastada isikuandmeid otse liidu asutustele, kui see on vajalik tema või andmeid saava liidu asutuse ülesannete täitmiseks. Artikkel 31 Isikuandmete edastamine kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele 1. Kui see on vajalik tema tööülesannete täitmiseks, võib Europol edastada isikuandmeid kolmanda riigi ametiasutusele või rahvusvahelisele organisatsioonile vastavalt: (a) [Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) artiklite 25 ja 31] kohaselt vastu võetud komisjoni otsusele, mille alusel asjaomane kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon või kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni töötlemissektor tagab piisava kaitsetaseme (piisava kaitse otsus) või (b) liidu ja asjaomase kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni vahel aluslepingu artikli 218 alusel sõlmitud rahvusvahelisele lepingule, millega nähakse ette piisavad kaitsemeetmed üksikisikute eraelu puutumatuse ning põhiõiguste ja -vabaduste tagamiseks, või (c) Europoli ja asjaomase kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni vahel enne käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva kooskõlas nõukogu otsuse 2009/371/JSK artikliga 23 sõlmitud koostöölepingule. Sellise edastamise puhul ei ole vaja täiendavat luba. Europol võib sõlmida töökorra selliste lepingute või piisava kaitse otsuste rakendamiseks. 2. Erandina lõikest 1 võib tegevdirektor anda iga juhtumi puhul eraldi loa isikuandmete edastamiseks kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele, kui: (a) andmete edastamine on tingimata vajalik ühe või mitme liikmesriigi esmaste huvide kaitsmiseks Europoli eesmärkide ulatuses; (b) andmete edastamine on tingimata vajalik raske kuriteo või terroriakti otsese ohu vältimiseks; (c) andmete edastamine on muul põhjusel vajalik või õigusaktiga nõutav üldistest huvidest tuleneval olulisel põhjusel ja õigusnõuete koostamiseks, esitamiseks või kaitsmiseks või (d) andmete edastamine on vajalik andmesubjekti või mõne teise isiku eluliste huvide kaitsmiseks. Peale selle võib haldusnõukogu kokkuleppel Euroopa andmekaitseinspektoriga lubada andmete korduva edastamise kooskõlas punktidega a–d eespool, võttes arvesse kaitsemeetmete olemasolu üksikisikute eraelu puutumatuse ning põhiõiguste ja -vabaduste tagamiseks, ajavahemiku jooksul, mis ei ületa ühte aastat ja mis on pikendatav. 3. Tegevdirektor teavitab haldusnõukogu ja Euroopa andmekaitseinspektorit juhtumitest, mille puhul ta kohaldas lõiget 2. Artikkel 32 Eraõiguslike isikute edastatud isikuandmed 1. Kui see on vajalik tema tööülesannete täitmiseks, võib Europol töödelda eraõiguslikelt isikutelt saadud isikuandmeid tingimusel, et andmed on esitatud: (a) liikmesriigi siseriikliku üksuse kaudu kooskõlas siseriikliku õigusega; (b) sellise kolmanda riigi kontaktpunkti kaudu, kellega Europol on enne käesoleva määruse kohaldamist sõlminud koostöölepingu kooskõlas nõukogu otsuse 2009/371/JSK artikliga 23, või (c) kolmanda riigi asutuse või rahvusvahelise organisatsiooni kaudu, kellega liit on sõlminud rahvusvahelise lepingu vastavalt aluslepingu artiklile 218. 2. Juhul kui saadud andmed mõjutavad mõne riigi huve, teavitab Europol viivitamata asjaomase liikmesriigi siseriiklikku üksust. 3. Europol ei võta isikuandmete saamiseks ühendust otse eraõiguslik