EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON,
24. aprill 2007,
tähelepanekutega, mis on Euroopa Ülesehitusameti 2005. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu
andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa
EUROOPA PARLAMENT,
— võttes arvesse Euroopa Ülesehitusameti 2005. rahandusaasta lõplikke raamatupidamisaruandeid (1);
— võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Ülesehitusameti 2005. eelarveaasta raamatupidamise
aastaaruande kohta koos ameti vastustega (2);
— võttes arvesse nõukogu 27. veebruari 2007. aasta soovitust (5711/2007 –C6-0080/2007);
— võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276;
— võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb
Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (3) eriti selle artiklit 185;
— võttes arvesse nõukogu 5. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 2667/2000 Euroopa Ülesehitusameti
kohta, (4) eriti selle artiklit 8;
— võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002
raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhteskohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (
5)
eriti selle artiklit 94;
— võttes arvesse kodukorra artiklit 71 ja V lisa;
— võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0116/2007),
A. arvestades, et kontrollikoda märkis, et ta on saanud piisava kinnituse selle kohta, et 31. detsembril 2005
lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruanded on usaldusväärsed ning nende aluseks olevad
tehingud on koos tehtud reservatsiooniga seaduslikud ja korrektsed;
B. arvestades, et Euroopa Parlament andis 27. aprillil 2006. aastal heakskiidu ameti direktori tegevusele
ameti 2004. eelarveaasta eelarve täitmisel (6) ning heakskiidu andmise otsusele lisatud resolutsioonis
muu hulgas:
— nõudis tungivalt, et amet küsiks nõu oma sularahahalduse poliitika parandamiseks, et kasutada
võimalikult hästi ära sageli ulatuslikke summasid, mida hoitakse jooksevkontodel;
— märkis, et ekvivalentfondide, krediidiliini programmide ja spetsiaalsete rahastutega seotud tehingud
on täies ulatuses kirjendatud, kuna puuduvad tõhusad sisekontrollimenetlused seoses pikaajalistesaadaolevate summadega; nõudis kindlalt, et kontrollikojal peab olema võimalik kõiki tehinguidkontrollida;15.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 187/183
(1) ELT C 266, 31.10.2006, lk 7.
(2) ELT C 312, 19.12.2006, lk 18.
(3) EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006 (ELT L 390,
30.12.2006, lk 1).
(4) EÜT L 306, 7.12.2000, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1756/2006 (ELT L 332, 30.11.2006,
lk 18).
(5) EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.
(6) ELT L 340, 6.12.2006, lk 74.
— et lahendada tõsiseid usaldamatuse probleeme (ja korruptsioonisüüdistusi), mis olid tekkinud seoses
tingimustega, mille alusel sõlmiti riigihankelepinguid ja anti kontsessioone väga tundlikeleprojektidele (nt mobiilsideoperaatorid), nõudis kindlalt, et komisjon ja amet tihedas koostöös ÜROmissiooniga Kosovos (UNMIK) ja finantsjuurdluse üksusega (FIU) kehtestaksid selged ja läbipaistvadriigihanke eeskirjad, asutaksid selles valdkonnas sisemised ja kõrgemad kontrolliasutused ningteavitaksid Euroopa Parlamenti tehtud edusammudest,
Üldised punktid, mis puudutavad enamikku ELi asutusi, mille eelarve täitmisele on nõutav eraldi
heakskiidu andmine
1. on seisukohal, et ühenduse asutuste üha suurenev arv ja teatud asutuste tegevus ei tundu sobivat kokku
üldise poliitilise raamistikuga ja mõne asutuse volitused ei vasta alati liidu tegelikele vajadustele egakodanike ootustele ning märgib, et üldiselt ei ole asutustel alati hea kuvand ja ajakirjandus ei näita neidalati heas valguses;
2. palub seepärast komisjonil määratleda üldise poliitilise raamistiku uute ühenduse asutuste loomiseks ja
esitada enne iga uue asutuse loomist kulutõhususe uuringu ning kanda hoolt, et eri asutuste tegevus eikattuks omavahel ega teiste Euroopa organisatsioonide volitustega;
3. palub kontrollikojal esitada arvamuse kulutõhususe uuringu kohta enne otsuse tegemist Euroopa
Parlamendis;
4. palub komisjonil esitada iga viie aasta järel uuringu iga olemasoleva asutuse lisaväärtuse kohta; palub
kõikidel asjaomastel institutsioonidel mõne asutuse lisaväärtusele negatiivse hinnangu andmise korralvõtta vajalikke meetmeid selle asutuse volituste ümbersõnastamise või asutuse sulgemise teel;
5. peab reguleerivate asutuste arvu suurenemist arvestades kahetsusväärseks, et läbirääkimised Euroopa
Liidu reguleerivate asutuste ühtset raamistikku käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe eelnõu ülepole veel lõppenud, ning palub komisjoni vastavatel osakondadel teha kontrollikojaga kooskõlastatultkõik endast oleneva selleks, et kõnealune kokkulepe kiiresti sõlmitaks;
6. märgib, et komisjoni vastutus eelarve eest nõuab asutuste tihedamat sidumist komisjoniga; palub
komisjonil ja nõukogul astuda kõik vajalikud sammud selleks, et anda komisjonile 31. detsembriks 2007reguleerivate asutuste järelevalveorganites blokeeriv vähemus ning sätestada uute asutuste loomisel sellisevähemuse olemasolu algusest peale;
7. palub kontrollikojal lisada oma aastaaruandesse täiendava peatüki kõikide asutuste kohta, mille eelarve
täitmisele komisjoni raamatupidamisaruannete raames on nõutav heakskiidu andmine, et saada selgemülevaade ELi vahendite kasutamise kohta asutuste poolt;
8. tuletab meelde põhimõtet, mille kohaselt kõik ühenduse asutused, olenemata sellest, kas nad saavad
toetust või mitte, peavad saama eelarve täitmisele Euroopa Parlamendi heakskiidu isegi juhul, kui nendeasutamisakti kohaselt on olemas eelarve täitmist kinnitav asutus;
9. palub kontrollikojal viia kõikide asutuste suhtes läbi tulemusauditid ja esitada aruanded vastavatele
parlamendikomisjonidele, sh eelarvekontrollikomisjonile;
10. märgib, et asutuste arv üha kasvab, ning arvestades komisjoni poliitilist vastutust asutuste tegevuse eest,
mis ületab kaugelt logistilist toetust, on ametite loomise ja järelevalve eest vastutavatel komisjonipeadirektoraatidel veel suurem vajadus töötada välja ühine lähenemisviis asutustele; on seisukohal, etpragmaatiline viis edasiliikumiseks komisjoni ühise lähenemisviisi poole kõikides asutustega seotudküsimustes oleks samalaadne struktuur sellega, mille asutused moodustasid koordineerimiseksasjaomaste peadirektoraatide raames;L 187/184 ET Euroopa Liidu Teataja 15.7.2008
11. palub komisjonil parandada haldus- ja tehnilist toetust asutustele, võttes arvesse ühenduse
halduseeskirjade ja tehniliste probleemide üha suuremat keerukust;
12. märgib, et üheski ühenduse asutuses ei ole distsiplinaarorganit, ning palub komisjonil astuda vajalikud
sammud tagamaks, et selline mehhanism kiiresti luuakse;
13. tervitab märkimisväärseid edusamme asutuste omavahelises koordineerimistegevuses, mis võimaldab neil
lahendada korduvaid probleeme ning muudab koostöö komisjoni ja Euroopa Parlamendiga tõhusamaks;
14. on seisukohal, et mitme asutuse ühise tugiteenistuse loomine, mille eesmärk on muuta nende
arvutipõhised finantsjuhtimissüsteemid komisjoni vastavate süsteemidega ühilduvaks, on meede, midatuleks edasi arendada ja laiendada;
15. kutsub asutusi üles parandama oma koostööd ja võrdlevat hindamist vastava valdkonna osalistega; nõuab
tungivalt, et komisjon võtaks kõik meetmed, mida ta peab vajalikuks, et aidata asutustel parandada omakuvandit ja suurendada nende tegevuse nähtavust;
16. palub komisjonil esitada ettepaneku asutuste iga-aastase aruandluse vormi ühtlustamiseks ja töötada välja
tulemuslikkuse näitajad, mis võimaldaksid nende tõhusust võrrelda;
17. palub asutustel esitada iga aasta algul tulemuslikkuse näitajad, mille alusel oleks võimalik neid hinnata;
18. kutsub asutusi üles kasutama üha enam SMART-eesmärke, mis peaksid kaasa tooma eesmärkide
realistlikuma planeerimise ja rakendamise;
19. nõustub kontrollikojaga, et komisjon kannab vastutust ka asutuste (finants)juhtimise eest; seetõttu nõuab
tungivalt, et komisjon teostaks järelevalvet eri asutuste juhtimise üle ning vajadusel annaks juhiseid ja abi,eriti seoses pakkumismenetluste nõuetekohase läbiviimisega, töölevõtmiskorra läbipaistvusega, usaldus-väärse finantsjuhtimisega (alakulutamine ja ülepaisutatud eelarve) ning eelkõige sisekontrolli raamistikkukäsitlevate eeskirjade nõuetekohase kohaldamisega;
20. on seisukohal, et asutuste panus peaks nende tööprogrammides väljenduma tegevust iseloomustavates ja
mõõdetavates mõistetes ning vajalikul määral tuleks arvesse võtta komisjoni sisekontrollistandardeid;
Spetsiifilised punktid
21. rõhutab, et ta hindab kõrgelt ameti saavutatud tulemusi ja olulisi parandusi, mida amet suutis teha, et
positiivselt reageerida kontrollikoja ja Euroopa Parlamendi soovitustele;
22. õnnitleb direktorit ja töötajaid väga raskes keskkonnas tehtud töö eest, mis oluliselt parandas ELi mainet
ja nähtavust;
23. nõuab tungivalt, et komisjon pikendaks ameti tegevust, mis kava kohaselt lõppeb 2008. aastal; on
seisukohal, et amet tuleks muuta teatava ELi välistegevuse teostamise ametiks, see muudatus peakspõhinema eelneval kulude-tulude analüüsil, eelkõige eesmärgiga ohjata konfliktijärgseid olukordi, kuidkanda hoolt, et ameti tegevus ei kattuks teiste Euroopa või rahvusvaheliste organisatsioonide tegevusega,et vältida omandatud ekspertiisi kaotsi minekut;
24. palub komisjonil teavitada Euroopa Parlamenti, millistel põhjustel –välja arvatud kavatsusest sulgeda
amet 2008. aastal –ei ole ametile tehtud ülesandeks rakendada Küprose põhjaosa käsitlevat liidu
eriprogrammi ja Palestiina rahva abiprogrammi;15.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 187/185
25. on arvamusel, et ametil ei ole ainult süsteemid (logistika, IT-süsteemid jne) suuremahulise abi kiireks
rakendamiseks konfliktijärgsetes piirkondades, vaid tal on ka tõestatud kõrgetasemeline asjatundlikkus jaoskusteave, mida läheb vaja sõjajärgses ülesehitustöös;
26. on veendunud, et olukorras, kus komisjon tahab üle võtta uue ühinemiseelse abi rahastamisvahendi
haldamise, et täita ühenduse õigustikuga seotud ülesandeid, peaks amet üle võtma ülesanded, mida peabtäitma „RELEXi välistegevuse amet”;
27. on seisukohal, et sellele edukale ametile uute volituste andmine oleks kõige tõhusam viis täita
välistegevuse uusi ülesandeid, mida komisjoni teenistused Brüsselis ega komisjoni delegatsioonid täita eisaa;
28. on seisukohal, et ametil võiks olla tõhusam osa valdkondades, kus ei saa rakendada tavapärast arenguabi;
ja on seisukohal, et see suurendaks oluliselt ELi nähtavust;
29. tunneb heameelt meetmete üle, mis amet on võtnud lepingute sõlmimise menetluse parandamiseks
pärast kontrollikoja märkusi oma 2003. ja 2004. aasta aruannetes ja mille tulemusena on paranenudläbipaistvus paljudes valdkondades; näiteks olulised otsused, mis tehakse hindamise käigus ja mismõjutavad lepingute sõlmimist, on paremini dokumenteeritud, ja lisaks on paranenud hindamis- jalepingu sõlmimise menetluste üldine distsipliin;
30. palub ametil valikukriteeriume edasi arendada, et muuta need realistlikumaks, kuna need mõnikord ei
sobi olukorras, milles amet tegutseb;
31. tunneb heameelt pakkumiste valdkonnas saavutatud edu üle ja julgustab ametit jõupingutusi veelgi
suurendama, et tagada lepingute sõlmimine täielikus vastavuses kõikide õigusnormidega;
32. võtab teadmiseks, et kontrollikoda märkis oma 2004. aasta aruandes seoses UNMIKile delegeeritud
tehingute kontrolliga, et amet ei viinud maksete tegemisel läbi asjakohast finantskontrolli ning et ametil
esines tõsiseid raskusi tehingute sulgemisel, sest projektide kohta puudusid nõuetekohased raamatupi-
damisaruanded ja kulutused ei olnud piisavalt põhjendatud; tunneb heameelt suurte jõupingutuste üle,mida amet tegi 2005. aastal selle olukorra lahendamiseks, kuid märgib, et tehingute sulgemise osas jäidmõned probleemid püsima.L 187/186 ET Euroopa Liidu Teataja 15.7.2008