EUROOPA KOMISJON Brüssel,24.8.2016 COM(2016) 533 final KOMISJONI ARUANNE määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) kohaldamise kohta 2015. aastal



ELi institutsioonide dokumentidele üldsuse juurdepääsu õiguse tõhus rakendamine on üks paljudest viisidest, millega EL püüab suurendada läbipaistvust ja vastutust oma kodanike ees. 2015. aastal jätkas komisjon mitmel viisil endale võetud läbipaistvuse suurendamise kohustuse rakendamist. 2015. aasta detsembri lõpuks oli teavet avaldatud enam kui 7 000 kahepoolse koosoleku kohta volinike, kabinetiliikmete ja peadirektorite ning huvide esindajate vahel. See võimaldab kodanikel ja sidusrühmadel olla kursis sellega, kes kohtub komisjoniga ja mis küsimustes. 2015. aasta jaanuaris alustas tööd läbipaistvusregistri uus täiustatud versioon. Komisjoni otsus, et volinikud, kabinetiliikmed ja peadirektorid kohtuvad vaid huvide esindajatega, kes on kantud läbipaistvusregistrisse, on märkimisväärselt suurendanud nende üksuste nähtavust, kes püüavad mõjutada poliitika kujundamist ja elluviimist ELi tasandil. Register on pidevalt suurenenud ja sisaldab praegu 9 300 kannet ning alates 2015. aasta jaanuarist on selles registreerunud rohkem kui 3 600 uut liiget. 2015. aasta teisel poolel rakendas komisjon ka suure osa oma 2015. aasta mais esitatud parema õigusloome tegevuskavast eesmärgiga tagada, et ELi poliitika saavutab oma eesmärgid kõige tõhusamal, tulemuslikul ja läbipaistval viisil. Eelmisel aastal komisjoni esildatud ja hiljuti vastu võetud institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes kajastatakse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühist kohustust suurendada läbipaistvust kogu Euroopa otsuste tegemise tsükli vältel. Komisjon on loonud ka uued sidusrühmade tagasiside mehhanismid ettepaneku ettevalmistamise väga varajastes etappides, avaldades tegevuskavad ja esialgsed mõjuhinnangud. Komisjon on pidanud kinni oma 2014. aasta novembris võetud kohustusest suurendada Ameerika Ühendriikidega peetavate Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse (TTIP) läbirääkimiste läbipaistvust. Alates 2015. aasta jaanuarist on komisjon avaldanud ja korrapäraselt uuendanud TTIP dokumentide loetelu ning avalikustanud veel läbirääkimiste tekste ja läbirääkimiste voorude üksikasjalikke aruandeid. Selle laiema läbipaistvuskava raames oli Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 15 lõikes 3 ja määruses (EÜ) nr 1049/2001 sätestatud juurdepääsuõigus dokumentidele jätkuvalt üks peamisi nurgakive komisjoni käsitluses läbipaistvusest. See täiendas paralleelselt suure hulga teabe ja dokumentatsiooni komisjonipoolset ennetavat avaldamist komisjoni eri veebilehtedel. Käesolevas aruandes, mis on koostatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) artikli 17 lõikele 1, esitatakse teave selle kohta, kuidas komisjon kohaldas 2015. aastal dokumentidele juurdepääsu eeskirju. Aruanne hõlmab andmeid, nagu juurdepääsutaotluste arv ja avalikustamise määr ning põhineb statistilistel andmetel, mille kokkuvõte on esitatud lisas. Statistika kajastab taotluste ja vastuste arvu, mitte küsitud või avaldatud dokumentide arvu, mis oli palju suurem. Taotlus võib hõlmata üht dokumenti, kuid sagedamini paljusid dokumente või isegi konkreetset teemat või menetlust käsitlevaid terveid toimikuid. Statistikas hakkab kohe silma dokumentidele juurdepääsu õiguse tähtsus komisjoni läbipaistvuspoliitikas, sest esmaste taotluste puhul avalikustati täielikult või osaliselt 84 % taotletud dokumentidest ning kordustaotluste puhul võimaldati suurem või isegi täielik juurdepääs 41 %-le dokumentidest. 1.Registrid ja veebisaidid 1.1.2015. aastal lisati komisjoni dokumendiregistrisse 18 945 uut dokumenti (vt lisa, tabel 1). 1.2.2015. aastal hõlmas komisjoni avalik dokumendiregister järgmisi dokumente: COM, SEC, C, JOIN, SWD, OJ ja PV seeria. 2015. aastal komisjon nimetatud liikidesse kuuluvaid tundliku sisuga dokumente ei koostanud ega saanud. 1.3.Järgmises tabelis on esitatud 2015. aasta statistilised andmed EUROPA serveris asuva veebisaidi „Juurdepääs dokumentidele“ külastatavuse kohta.



Ühekordsed külastajad Külastused Vaadatud leheküljed Kokku 15 525 18 939 23 324 Kuu keskmine 1 294 1 578 1 944 2.Määruse kohane koostöö teiste institutsioonidega Kolm institutsiooni (Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon) pidasid haldustasandil korrapäraseid tehnilisi kohtumisi kogemuste jagamiseks, parimate tavade väljatöötamiseks ja määruse järjepideva kohaldamise tagamiseks. 3.Juurdepääsutaotluste analüüs 3.1.2015. aastal suurenes dokumentidele juurdepääsu esmaste taotluste osakaal üle 8 % (6 752 taotlust 2015. aastal võrreldes 6 227 taotlusega 2014. aastal). Sarnaselt suurenes määruse (EÜ) nr 1049/2001 alusel esitatud esmaste vastuste arv – 5 637-lt 2014. aastal 5 819-le 2015. aastal (vt lisa, tabel 2).

3.2.Mis puudutab kordustaotlusi esmase täieliku või osalise keeldumise läbivaatamiseks komisjoni poolt, vähenes saadud taotluste arv veidi (284 uut kordustaotlust 2015. aastal võrreldes 300ga 2014. aastal). Sellele vastavalt vähenes ka kordustaotluste vastuste arv 327-lt 2014. aastal 291-le 2015. aastal (vt lisa, tabel 5). 3.3.Kõige rohkem esmaseid taotlusi sai tervise ja toiduohutuse peadirektoraat (9,2 % kõigist taotlustest), teisel kohal oli peasekretariaat, kus taotluste 2014. aasta osakaal 11,6 % vähenes 2015. aastal 8,7 %-ni. Siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraadi käsutuses olevate dokumentide esmaste taotluste osakaal suurenes 5 %-lt 8,6 %ni, mis annab kolmanda tulemuse. Veel neljale peadirektoraadile esitati hulk taotlusi, mis moodustavad kõigist taotlustest üle 5 % (konkurentsi, rahvusvahelise koostöö ja arengu, keskkonna ning maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat). Ülejäänud peadirektoraatidele esitatud taotlused moodustavad vähem kui 5 % kõigist esmastest taotlustest (vt lisa, tabel 10). 3.4.Enamiku 2015. aasta taotlustest esitasid kodanikud, kes ei täpsustanud oma ühiskondlik-ametialast kategooriat (kõigist taotlejatest 23 %). Nende hulgast, kes seda tegid, oli kõige aktiivsem taotlejate kategooria akadeemilised ringkonnad, kelle taotlused moodustasid 22,3 % esmastest taotlustest (võrreldes 19,8 %ga 2014. aastal). Kolmandal kohal oli kodanikuühiskond 15,6 %ga kõigist taotlustest. Neljandale kohale tulnud juristide taotluste arv vähenes märkimisväärselt – 18,3 %-lt 2014. aastal 13 %-le 2015. aastal (vt lisa, tabel 8). 3.5.Geograafilise jaotuse järgi esitati kõige enam esmaseid taotlusi endiselt Belgiast (26,8 %) ja Saksamaalt (11,7 %). Hispaaniast pärit taotluste osakaal suurenes märkimisväärselt – 6,2 %-lt 2014. aastal 9,9 %-le 2015. aastal, mis andis talle kolmanda koha. Sellele liikmesriigile järgnesid Prantsusmaa ja Ühendkuningriik (mõlemad 7,6 %), Itaalia (7,3 %) ning Madalmaad (5,5 %). Ühestki teisest liikmesriigist esitatud taotluste osakaal ei ületanud 5 % taotluste koguarvust (vt lisa, tabel 9). 4.Erandite kohaldamine juurdepääsuõiguse suhtes 4.1.2015. aastal rahuldati endiselt täielikult enam kui kaks esmast taotlust kolmest, mis on eelmiste aastaga võrreldes veidi vähem (68,8 % võrreldes 72,8 %-ga 2014. aastal). Osaliselt positiivsete vastuste osakaal jäi valdavalt samaks (15,3 % 2015. aastal võrreldes 15,4 %-ga 2014. aastal), mis on suurem kui eelmise kolme aasta suhteliselt madal protsendimäär (7,6 %, 8,6 % ja 10,7 % vastavalt 2011., 2012. ja 2013. aastal). 2015. aastal lükati tagasi 15,9 % avaldustest (võrreldes 11,9 %ga 2014. aastal), st eelmiste aastatega sarnane protsendimäär (16,9 % ja 14,5 % vastavalt 2012. ja 2013. aastal) (vt lisa, tabel 3). 4.2.Nende juhtumite arv, kus pärast kordustaotluse esitamist muudeti seisukohta esmase (täieliku või osalise) keeldumise kohta , jäi stabiilselt tasemele 41,3 % (vastav protsendimäär 2012., 2013. ja 2014. aastal oli 43 %, 44 % ja 43 %). 31,7 %-l juhtudest anti ulatuslikum (kuigi mitte täielik) juurdepääs kui esmase taotluse alusel (võrreldes kolme eelmise aastaga, kui see kõikus 24 % juures, on see näitaja suurenenud). Nende kordustaotluste arv, mille vastus oli täielikult positiivne, oli väiksem (9,6 %) kui eelmistel aastatel (kui see jäi vahemikku 15–20 %)11 (vt lisa, tabel 6). 4.3.Seoses viidatud eranditega oli esmase taotluse rahuldamisest (täieliku või osalise) keeldumise peamine põhjus jätkuvalt eraelu puutumatuse ja isikupuutumatuse kaitse (suurenedes 21 %-lt 2014. aastal 29,4 %ni 2015. aastal11). Seda kasutati eelmise aastaga võrreldes rohkem kui erandit, millega kaitstakse kontrollimiste, uurimise ja audiitorkontrolli eesmärki (20,9 % 2015. aastal võrreldes 25,3 %, 23,6 % ja 25 % vastavalt 2012., 2013. ja 2014. aastal) (vt lisa, tabel 4). 4.4.Harvem kasutati ka kolmandale kohale jäänud otsustamisprotsessi kaitset (20,3 % 2015. aastal võrreldes 25,2 %ga, 27,1 %ga ja 22,1 %ga vastavalt 2012., 2013. ja 2014. aastal). Ärihuvide kaitsega seotud erandi kohaldamine jäi peaaegu samaks (14,8 % 2015. aastal võrreldes 14,9 %ga 2014. aastal), samas kui rahvusvaheliste suhete kaitsel põhinevat erandit kasutati vähem kui eelmistel aastatel (4,9 % 2015. aastal võrreldes 6,2 % ja 7,3 %ga vastavalt 2013. ja 2014. aastal) (vt lisa, tabel 4). 4.5.Nagu eelmistel aastatel, kasutati kordustaotlustest (täieliku või osalise) keeldumise põhjusena kõige sagedamini kontrollimiste, uurimise ja audiitorkontrolli eesmärgi kaitset. Selle suhteline kasutamine suurenes 33 %-lt 2014. aastal 37,7 %-le 2015. aastal. Otsustamisprotsessi kaitse kohaldamine erandina suurenes veidi 14,5 %-lt 2014. aastal 16,4 %ni 2015. aastal, kuid oli stabiilne võrreldes eelmiste aastatega, samas kui eraelu puutumatuse ja isikupuutumatuse erandi kui keeldumise peamise põhjuse suhteline tähtsus vähenes 18,1 %-lt 2014. aastal 15,6 %ni 2015. aastal. 4.6.Kolmandale, neljandale ja viiendale kohale tulid järgmised erandid: ärihuvide kaitse (13,1 %), rahvusvahelised suhted (7,4 %) ning kohtumenetlus ja õigusnõustamine (4,9 %). 5.Euroopa Ombudsmanile esitatud kaebused 5.1.2015. aastal lõpetas ombudsman 16 komisjoni peale esitatud ja dokumentidele juurdepääsu taotluste läbivaatamisega seotud kaebuse uurimise, millest kriitilise märkusega ainult kaks. 5.2.2015. aastal algatas ombudsman 11 uut uurimist, kus kaebuse pea- või kõrvalteema oli juurdepääs dokumentidele. Seda on palju vähem, kui eelmisel aastal, kui algatati 30 uut uurimist. 6.Kohtulik läbivaatamine 6.1.Sarnaselt eelnevatele aastatele oli ka 2015. aasta uue kohtupraktika kujundamise seisukohast märkimisväärne. 6.2.Euroopa Kohus langetas otsuse apellatsioonkaebuse kohta kahes kohtuasjas, kus menetluse üks osapool oli komisjon. Kohtuasja Stichting Corporate Europe Observatory otsuses selgitas Euroopa Kohus, et ELi õiguses puudub alus väidetavale eeldusele, et juba dokumendi saatmine kollektiivsetele üksustele (näiteks kutseorganisatsioonidele) eeldab, et selline dokument on tegelikult mõeldud suurele hulgale isikutele ja tuleks seetõttu teha avalikuks. Kohtuasja ClientEarth otsuses välistas Euroopa Kohus võimaluse tugineda Århusi konventsiooni artikli 4 lõigetele 1 ja 4, et hinnata, kas määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 kolmas taane kontrollimiste, uurimise või audiitorkontrolli eesmärgi kaitse kohta on õiguspärane. Lisaks kinnitas kohus, et vastavusuuringud, mille põhjal oli juurdepääsu käsitleva otsuse ajaks juba algatatud kohtueelne rikkumismenetlus ELi toimimise lepingu artikli 258 alusel, on hõlmatud üldise mitteavaldamise eeldusega. Selleks et hinnata, kas muid uuringuid tervikuna avaldada või mitte, tuleb neid uurida juhtumipõhiselt. 6.3.Üldkohus tegi kaheksa dokumentidele juurdepääsu õigusega seotud kohtuotsust, kus menetluse üks osapool oli komisjon. Seoses auditikontrollidega kinnitas Üldkohus, et selliste kontrollide toimumise ajal kuuluvad auditi toimiku dokumendid tervikuna määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 kolmandas taandes (milles käsitletakse kontrollimiste, uurimise või audiitorkontrolli eesmärgi kaitset) ette nähtud erandi alla, ilma et iga dokumenti oleks vaja konkreetselt ja individuaalselt hinnata.