[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 26.11.2007

KOM(2007) 738 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Puuetega inimeste olukord Euroopa Liidus: Euroopa tegevuskava 2008–2009{SEC(2007)1548}

SISUKORD

1. Sissejuhatus 3

2. Puuetega inimeste olukord 3

2.1. Faktid ja arvandmed 3

2.2. Kasvav majanduslik mõõde 3

3. ELi tegevuskava puuetega inimeste heaks (2006–2007) saavutused 4

3.1. Ühenduse ja liikmesriikide koostöö 4

3.2. Meetmed Euroopa Liidu tasandil 4

3.3. Arengud riiklikul tasandil 7

4. Prioriteedid aastateks 2008–2009 7

4.1. Juurdepääsetavuse teel loodavad kaasava osaluse meetmed 8

4.2. Meetmed põhiõiguste täielikuks kasutamiseks 9

5. Kokkuvõte 11

LISAD

1. SISSEJUHATUS

Alates 2003. aastast on komisjoni puuetealase strateegia[1] eesmärk olnud tagada puuetega inimestele võrdsed võimalused. Kirjutades 2007. aastal ühiselt alla Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsioonile[2] („ÜRO konventsioon”), kinnitasid Euroopa Ühendus ja tema liikmesriigid seisukohta, et puuded on laiaulatuslik inimõiguste teema[3] ja õigusküsimus.

ELi tegevuskava puuetega inimeste heaks (Disability Action Plan – DAP) aastateks 2003–2010 pakub kõnealuse strateegia elluviimiseks välja vahendid, süvalaiendades puuete teemat ELi asjaomases poliitikas. Liikmesriigid rakendavad nõukogu 2003. aasta järeldusi, milles kutsutakse riike üles puuete teemat vastavates poliitikavaldkondades proaktiivselt süvalaiendama[4].

DAPi arendatakse kaheaastaste etappidena prioriteetsetes poliitikavaldkondades, mis vastavad puuetega inimeste probleemidele võrdõiguslikkusega seoses. Käesoleva teatise eesmärk on:

a) analüüsida puuetega inimeste olukorra arenguid;

b) anda aru DAPi teise etapi (2006–2007) saavutustest;

c) määratleda DAPi strateegiliste eesmärkide saavutamise prioriteedid aastateks 2008–2009.

2. PUUETEGA INIMESTE OLUKORD

2.1 Faktid ja arvandmed

Viimaste andmete analüüs[5] (1. lisa) kinnitab, et puue ja vananemine on tihedalt seotud. Analüüs näitab ka, et puudega inimesed seisavad ikka veel silmitsi ebavõrdse tõrjutusega tööturult ning et puudega naiste olukord on halvem kui puudega meestel (2. lisa). Õpiraskustega või vaimse puudega inimestel on veelgi väiksem tõenäosus tööd saada kui füüsilise puudega inimestel.

2.2 Kasvav majanduslik mõõde

Puudega inimeste tõrjutus tööturult on võrdsete võimaluste seisukohast tõsine probleem. Sellel on ka majanduslik mõõde – dem ograafilistest muutustest tingitud tööjõu vähenemine sundis 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogul[6] rõhutama vajadust kasutada võimalikult laialdaselt ära paljude tööturult tõrjutud inimeste potentsiaali ning puudega inimesed määrati üheks prioriteetseks rühmaks.

Ülalöeldu koos vananemise ja puude vastastikuse sõltuvusega loob tugeva juurdepääsuvajaduse[7]. Juurdepääsetavate toodete turu majanduslik tähendus üha suureneb ning see on saanud innovatsiooni edendajaks, seda eriti info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas USAs ja Jaapanis. Tänu õigusaktiddele, millega reguleeritakse avalike hangete lepingute juurdepääsetavuse nõudeid, on USAs lihtsam ametisse võtta puuetega föderaalametnikke. Juurdepääsetavusest võib oleneda see, kas puudega inimene on tööturul aktiivne või sõltub sotsiaalhoolekandest.

Kasvab ka sotsiaalteenuste sektor, kus luuakse vananeva rahvastiku üha suuremate vajaduste täitmiseks uusi töökohti. 2004. aastal töötas puuetega inimestele teenuseid pakkuvas sektoris üle 8 miljoni inimese ning selle sektori aastakäibeks registreeriti 68 miljardit eurot[8]. Need arvud kasvavad eeldatavasti veelgi[9].

3. ELI TEGEVUSKAVA PUUETEGA INIMESTE HEAKS (2006–2007) SAAVUTUSED

3.1. Ühenduse ja liikmesriikide koostöö

Euroopa ühtne lähenemisviis puuetele avaldub olulisel määral ÜRO konventsioonis, mis käsitleb puuete teemat kui arenevat kontseptsiooni, peegeldades niiviisi Euroopas kehtivat puuete sotsiaalset mudelit. Mittediskrimineerimine, võrdsed võimalused ja aktiivne kaasamine, mis moodustavad ELi lähenemisviisi, on ÜRO konventsiooni keskne osa.

Liikmesriigid ja komisjon leppisid juunis 2007 toimunud ministrite mitteametlikul puueteteemalisel kohtumisel kokku, et koostöös kodanikuühiskonnaga tegutsetakse ÜRO konventsiooni rakendamise ühtse ja koordineeritud lähenemisviisi nimel. Lepiti kokku, et ELi kõrgetasemeline puuete teemat käsitlev ekspertrühm määrab kindlaks ühised probleemid ja nende lahendused ning annab edusammudest aru järgmistel ministrite puueteteemalistel kohtumistel.

3.2. Meetmed Euroopa Liidu tasandil

2006.–2007. aasta DAPis keskenduti puuetega inimeste iseseisva elu edendamiseks neljale valdkonnale: (majandusliku) aktiivsuse toetamine, kvaliteetsed tugi- ja hooldusteenused, juurdepääsetavus tavakaupadele ja -teenustele ning ELi analüüsivõime suurendamine[10].

- Aktiivsuse toetamine

Puuetega inimeste vähene osalemine tööturul võib olla tingitud nii diskrimineerivatest kui ka muudest piirangutest. See nõuab eri meetmete kombineerimist, et võidelda diskrimineerimise vastu, pakkuda aktiivset toetust ja kaotada juurdepääsetavust takistavad tõkked.

Võrdse tööalase kohtlemise direktiiv[11] on võetud üle kõigi liikmesriikide õigusesse ning selle rakendamise aruanne valmib 2008. aasta alguses. Euroopa Kohtu otsuses puude kontseptsiooni kohta[12] rõhutatakse erinevusi haiguse ja puude vahel direktiivi rakendamise seisukohalt. Menetluses on kohtuasi puuetega inimeste hooldajate ebavõrdsete võimaluste asjus[13].

Komisjonis on lõpetamisel uus riigiabi grupierandi määrus[14], mis lihtsustab puuetega inimestele tööhõive- ja koolitusabi pakkumise eeskirju ning vabastab teatud abiprogrammid komisjonile etteteatamise kohustusest.

Ühtekuuluvuspoliitikal on puuetega inimeste tööhõivealase ja sotsiaalse kaasamise ning ka juurdepääsetavuse toetamisel tähtis osa, seda liikmesriikides, regioonides ja koostöös komisjoniga laiemas partnerluses koostatud ja ellu viidud rakenduskavade kaudu, mida rahastavad Euroopa Regionaalarengu Fond (ERDF) ja Euroopa Sotsiaalfond (ESF). Aastate 2007–2013 üldmääruses on sätestatud, et „puudega inimeste erivajadustega arvestamine [on] üheks kriteeriumiks, mida tuleb võtta arvesse fondidest kaasrahastatavate toimingute kindlaksmääramisel ning rakendamise eri etappidel”[15].

- Juurdepääs kvaliteetsetele hooldus- ja tugiteenustele

Puuete teemat käsitlev kõrgetasemeline ekspertrühm („ekspertrühm”)[16] avaldas seisukohadokumendi puuete teema süvalaiendamise kohta sotsiaalse ühtekuuluvuse, sotsiaalkaitse ja pikaajalise hoolduse tõhustatud avatud kooskõlastusmeetodi raames. Selles on keskendutud headele tavadele ja esitatud soovitused teema sidusaks käsitlemiseks tugevama süvalaiendamise kaudu riiklikul tasandil. Praegu on käigus uuring selliste puudega inimeste diskrimineerimise riskide kohta[17], kes on suurel määral teistest inimestest sõltuvad või kellel on komplekssed vajadused.

Ekspertrühm on kokku leppinud ELi tasandi praktilise raamistiku osas, mis parandaks inimõigustest ja täielikust kvaliteedijuhtimisest lähtudes üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste[18] kvaliteeti puuetega inimeste jaoks. Raamistik annab teavet nende teenuste kvaliteedi kohta, määratleb ühised omadused ja vastavad kriteeriumid, rõhutab teenuste mitmekesisust ja eripära ning vajadust kvaliteedinäitajate järele. Euroopa sotsiaalkaitsekomisjon uurib antud algatust ning tehtud järeldusi arvestatakse Euroopa tulevase üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste kvaliteedi strateegia koostamisel.

Kohalike omavalitsuste teenused pakuvad võrreldes hooldusasutustega paremaid võimalusi iseseisvaks toimetulekuks[19]. 2007. aasta lõpuks valmiva kohalike omavalitsuste pakutavate teenuste (hooldus-, tervishoiu- ning tugiteenuste) kulusid käsitleva uurimuse[20] tulemused annavad ainest dialoogiks Euroopa Nõukoguga[21] hooldekodudesse paigutatud puudega laste arvu vähendamise teemal.

- Kaupade ja teenuste kättesaadavus

2006. aasta määrus puudega ja liikumispuudega isikute õiguste kohta lennureisi puhul[22] on esimene Euroopa õigusakt, milles käsitletakse puudega ja puudeta inimesi võrdsetel alustel. Määrusega kohustatakse lennujaama administratsiooni osutama tasuta abi ja teenuseid ning tagama nende kättesaadavuse. Rahvusvahelisele raudteesektorile on kehtestatud samasugused kohustused.

Kooskõlas e-juurdepääsetavuse (e-Accessibility) teatisega[23] on edendatud info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) juurdepääsetavust. Välja on antud standardimisvolitus IKT valdkonna kaupade ja teenuste avalike hangete juurdepääsetavuse Euroopa nõuete väljaarendamiseks, mis hõlmaks vastavushindamise küsimusi. Uurimus liikmesriikides kohaldatavate elektroonilise kommunikatsiooni juurdepääsetavust käsitlevate õigusaktide kohta on osutanud vajadusele tugevdada Euroopa juurdepääsetavuse sätteid[24]. Investeeringud juurdepääsetava IKT ja tugitehnoloogia uurimisse ja arendamisse on märkimisväärsed[25].

Dialoogis USA ametiasutustega, mida toetavad ka tarbijad ja IKT tööstus, keskendutakse juurdepääsetavuse standarditele ja ülemaailmsete turgude eelistele selles osas. USA rehabilitatsiooniseaduse paragrahvi 508 muutmiseks loodud komitees (US Access Board Committee) osaleb ka Euroopa Komisjon. Samuti on vahetatud teavet juurdepääsetavuse standardite rakendamise kohta hoonetes.

Komisjon on toetanud mitut hoonete juurdepääsetavust käsitlevat katseprojekti ja teadusuuringut. Tulemuste seas on riiklikele haldusorganitele mõeldud suunised, milles soovitatakse hooneid puudutavate avalike hangete puhul pidada silmas juurdepääsetavuse nõudeid, juurdepääsetavust käsitlevad koolitusmaterjalid spetsialistidele ning juurdepääsetava turismi Euroopa võrgustiku loomine[26].

- ELi analüüsivõime suurendamine

Parema taustateabega ja sihipärasemaks poliitikakujundamiseks on endiselt vaja rohkem andmeid puuetega inimeste olukorra kohta. Puuetega inimesi käsitleva ühenduse statistika täiustamiseks on Eurostat suurendanud oma püüdlusi Euroopa statistikasüsteemis.

Lisas 3 antakse ülevaade komisjoni tegevustest puuetealase statistika arendamisel.

- Muud asjassepuutuvad edusammud

2006. aastal vastu võetud programmiga Progress (2007–2013)[27] pakutakse toetust puuetealase strateegia rakendamisel, sh Euroopa puuetega inimeste peamiste organisatsioonide jooksevkulude kaasfinantseerimise kaudu[28].

ELi ja liikmesriikide algatused Euroopa aasta 2007 „Võrdsed võimalused kõigile” raames tõstavad samuti esile diskrimineerimise teemat, sh puuete alusel diskrimineerimise küsimust.

Lisas 4 esitatakse üksikasjalik ülevaade DAPi rakendamisest aastatel 2006–2007.

3.3. Arengud riiklikul tasandil

Enamiku liikmesriikide määratluse järgi kuuluvad puuetega inimesed kõige ebasoodsamas olukorras ühiskonnarühmade hulka. Riigid on puuetega inimeste tööalase konkurentsivõime parandamiseks avatud tööturul välja töötanud ELi prioriteete[29] kajastavaid meetmeid ja programme. Kuigi positiivseid meetmeid tuleb järjest juurde, ei ole neid seni asjakohaselt ühendatud laiemate tööhõivestrateegiatega, nagu kajastub riiklikes reformikavades.

Liikmesriigid on teatanud ka edusammudest puuetealaste õigusaktide rakendamise, haridus- ja rehabilitatsiooniprogrammide, sihipäraste tegevuste juurdepääsupiirangute kaotamise, puuetega inimeste tugiasutuste alal, sh meetmed iseseisvaks toimetulekuks kohaliku omavalitsuse pakutavate teenuste ja koduhoolduse abil, ning hüvitusmehhanismide valdkonnas, mis tagavad puuetega inimestele tegeliku ligipääsu oma õigustele. Mitu liikmesriiki on kehtestanud avalikele asutustele kohustuse edendada puuetega inimeste võrdseid võimalusi.

Lisas 5 esitatakse aruanne liikmesriikide tegevustest.

4. PRIORITEEDID AASTATEKS 2008–2009

Lähtudes puuetega inimeste olukorra arengu analüüsist ja konsultatsioonidest[30] puuetega inimeste esindajatega, on liikmesriigid ja teised sidusrühmad määranud prioriteetseks valdkonnaks juurdepääsetavuse aktiivse kaasamise ja õigustele ligipääsu tagamisel .

Juurdepääsetavad kaubad, teenused ja infrastruktuur on koos hariduse omandamise ja tööturule pääsemise tõkete kõrvaldamisega esmatähtis mittediskrimineerivate ja kaasavate osalusvormide toetamisel paljudes vananeva ühiskonna igapäevaelu tahkudes. Juurdepääsetavus on ka ÜRO konventsiooni keskmes[31] ning see võimaldab käsitleda integreeritult puuetega meeste ja naiste erisuguseid vajadusi.

Juurdepääsetavuse saavutamiseks tuleb vältida selliseid tõkkeid ja need kõrvaldada,, mis takistavad puuetega inimestel rakendada oma võimeid ning osaleda ühiskonnaelus täielikult ja võrdsetel alustel. See nõuab kaasava lähenemisviisi „Disain kõigile” (Design for All) sidumist teatud abistavate lahendustega kõigis poliitikavaldkondades ja -meetmetes, et tegeleda süsteemse diskrimineerimise probleemiga.

ELi avaliku arvamuse küsitluses[32], mis korraldati osana Euroopa aastast „Võrdsed võimalused kõigile”, nõustus 91% vastanutest, et puuetega inimeste ees seisvate füüsiliste takistuste kaotamiseks peaks rohkem kulutama, mis võib-olla kajastab vananeva rahvastiku vajadusi. Sellest lähtuvalt loodetakse, et ühtekuuluvuspoliitika rakendamine toetab puuetealast tegevuskava, sh juurdepääsetavust.

4.1. Juurdepääsetavuse teel loodavad kaasava osaluse meetmed

- Tööturule juurdepääsu edendamine

Puuetega inimeste tööhõive määra tõstmiseks on vaja laiaulatuslikku lähenemist, mis ühendaks paindlikke tööhõivesüsteeme, töökoha tugiteenuseid, aktiivset kaasamist ja olemasolevate mittediskrimineerimist käsitlevate Euroopa õigusaktide täiendamist positiivsete meetmetega. Selleks analüüsib komisjon puuetega inimestele vastuvõetavate töötingimuste heade tavade mudeleid.

Kooskõlas kaitstud paindlikkust käsitleva teatisega[33] uurib komisjon puuetega inimeste võimalusi tööturu suurema paindlikkuse ja turvalisuse üldises raamistikus, et edendada ja säilitada nende tööhõivet. Tavapärased kaitstud paindlikkuse võimalused hõlmavad lepinguga kehtestatud paindlikku ja usaldusväärset töökorraldust, osalise tööajaga ja ajutist tööd, aktiivset tööturupoliitikat, laiahaardelisi elukestva õppe strateegiaid ning tänapäevaseid sotsiaalkaitsesüsteeme, mis pakuvad inimesele töötuse perioodidel piisavat sissetulekut. Samuti käsitletakse töökoha säilitamise kavasid, mis takistavad varast tööturult lahkumist, ning asendussissetulekut pakkuva rahalise hüvitise (invaliidsushüvitise) reformi suuniseid. Ülaltoodud küsimusi püütakse lahendada ekspertide vahetuse ning ekspertrühma ja Euroopa tööhõivekomisjoni (EMCO) vastastikuse temaatilise eksperthinnangu ja panuste alusel heade tavade kindlaksmääramise abil.

Töökoha tugiteenus pakub isiklikku abi ja töökoha kohandamise võimalust, arvestades puuetega inimeste vajadusi vabal tööturul, kuid selle täielik potentsiaal on seni saavutamata. Suuremat tähelepanu tuleks pöörata ettevõtete nõudmistele, et need vastaks tööturu vajadustele. Komisjon õhutab tööturuteenuste pakkujaid tegema kutsehariduse ja rehabilitatsiooniteenuste väljatöötamisel koostööd tööandjatega. Selleks et parandada puuetega inimestele kättesaadavaid tööhõiveteenuseid, teeb komisjon koostööd riiklike tööhõiveasutuste juhtide võrgustikuga[34]. Võrgustik annab välja aruteludokumendi heade tavade vastavate mudelitega, mis kajastavad Euroopa tööhõivestrateegia suuniseid ja ettepanekuid aidata puuetega noortel minna üle haridusasutusest tööturule[35]. See dokument esitatakse ekspertrühmale ja Euroopa tööhõivekomisjonile, et tugevdada edaspidigi puuetealast süvalaiendamist riiklike reformikavade raames ja soodustada riiklike eesmärkide saavutamist[36]. Komisjon jätkab töökoha tugiteenuste edendamist ka oma lihtsustatud riigiabieeskirjade raames ning ebasoodsas olukorras inimeste, sh puuetega inimeste aktiivse kaasamise poliitika edendamist, mis tekitab ühenduslüli tööturu ning piisava sissetulekutoetuse ja kvaliteetsetele sotsiaalteenustele juurdepääsu vahel[37].

- Juurdepääsetavuse edendamine kaupadele, teenustele ja infrastruktuurile

Parem juurdepääs tavakaupadele, -teenustele ja -infrastruktuurile annab puuetega inimestele võimaluse käituda tarbijatena. Euroopa juurdepääsetavuse turg nõuab asjaomastelt sektoritelt selgeid reegleid. Eri sektorite disaini, arendusse ja tootmisse kaasatud töötajad vajavad piisavat pädevust juurdepääsetavuse alal. Juurdepääsetavust parandavad vahendid tuleks välja töötada vastavalt nimetatud sektorite individuaalsetele arengutsüklitele.

Komisjon arendab transpordi ja IKT juurdepääsetavuse õiguslikke raamistikke. Tuginedes hiljuti välja antud õhutransporti käsitlevatele Euroopa õigusaktidele[38] ning määrusele puuetega inimeste ja piiratud liikumisvõimega inimeste õiguste kohta rahvusvahelises raudteesektoris, kavandab komisjon esitada seaduseelnõusid mere- ja bussitranspordi valdkonnas.

IKT valdkonnas kavatseb komisjon tugevdada juurdepääsetavuse sätteid, vaadates üle elektroonilise kommunikatsiooni paketi[39], sh sellistes valdkondades nagu hädaabiteenused ja kirjalik kommunikatsioon. Juhindudes 2005. aasta teatisest e-juurdepääsetavuse kohta, on komisjon hinnanud edusamme ja teinud teatises e-kaasamise (e-Inclusion)[40] kohta uusi ettepanekuid. Komisjon töötab 2008. aastal eelkõige horisontaalse õigusliku lähenemisviisi suunas juurdepääsetava infoühiskonna nimel, et tagada kõigile võrdsed õigused ja tõhus siseturg. Juurdepääsetava IKT juurutamis- ja teadustegevuse eelarveks on eraldatud üle 100 miljoni euro[41].

Kõnealuse valdkonna tööstusettevõtete konkurentsivõime suurendamine arendab Euroopa juurdepääsetavuse turgu ja tõstab selle positsiooni maailmaturul. Ühilduvatele ja konkurentsivõimelistele lahendustele mõjub soodustavalt juurdepääsetavuse standardite väljaarendamine ja kasutamine, näiteks avalike hangete puhul, mis tegelevad kasutajate funktsionaalsete nõuete ning samuti koostalitlusvõime küsimustega, võimaldades luua uuenduslikke lahendusi.

Hoonete juurdepääsetavus annab omapoolse panuse ehitusturu säästvusse. Selleks et võimaldada kõigile inimestele juurdepääsetavad ühiskondlikud hooned, koostab komisjon volituse Euroopa standardiorganisatsioonidele, et viimased valmistaksid ette eelkõige avalikes hangetes kasutatavad juurdepääsetavuse nõuded.

- Komisjoni analüüsivõime kindlustamine juurdepääsetavuse toetamiseks

Selleks et mõõta puuetega inimeste kaasatust ja täita ÜRO konventsiooni järelevalvenõudeid[42], on vaja usaldusväärsemaid ja paremini võrreldavaid andmeid puuetega inimeste osaluse ja puuete kohta üldiselt. Lisas 3 kirjeldatud uut puuete ja sotsiaalse integratsiooni moodulit saab kasutada iseseisva elemendina.

Teadusliku taustateabe ning toetuse pakkumiseks DAPiga seotud andmete, tõendite ja soovituste kogumise kaudu luuakse Euroopa akadeemiline puuetealaste ekspertide võrgustik.

4.2. Meetmed põhiõiguste täielikuks kasutamiseks

- ÜRO konventsiooni rakendamise hõlbustamine

Lähtudes märtsis 2007 edukalt vastu võetud nõukogu otsusest ÜRO konventsiooni allkirjastamise kohta, leppisid ELi puuete teemaga tegelevad ministrid ja komisjon juunis Berliinis kokku, et liikmesriigid peaksid konventsiooni kiiresti ratifitseerima. Komisjon esitab 2008. aasta alguses nõukogu otsuse eelnõu, mis lubab Euroopa Ühendusel ÜRO konventsiooni sõlmida. Ettevalmistusetapis kontrollib komisjon ühenduse õigusakte, et teha kindlaks ühenduse pädevuse ulatus ja hinnata vajadust muuta Euroopa teisest õigust või kohandada vastavat poliitikat. Ülevaates kaalutakse ka mõju Euroopa asutustele endile. Ekspertrühm annab korrapäraselt aru ÜRO konventsiooni rakendamise käigust.

Tänu Euroopas valitseva puuetealase lähenemisviisi ja ÜRO konventsiooni tihedatele seostele toetab DAP selle elluviimist Euroopa tasandil, täiendades samas riiklikku tegevust. ÜRO konventsiooni rakendamisele aitab eelkõige kaasa tegevus tööhõive, sotsiaalteenuste, iseseisva toimetuleku, juurdepääsetavuse ning arenguabi valdkonnas. Komisjon pöörab tähelepanu sätetele, mis nõuavad soolise võrdõiguslikkuse teema süvalaiendamise ühendamist teatavate sootundlike meetmetega. Juurdepääsetavuse osas on komisjon kaasatud ÜRO ülemaailmsesse kaasava IKT algatusse, mille eesmärk on hõlbustada juurdepääsetavuse sätete rakendamist.

Kooskõlas ÜRO konventsioonis sätestatud kohustusega[43] pidada konsultatsioone ja kaasata puuetega inimeste esindusorganisatsioone jätkab komisjon tööd Euroopa vabaühendustega ning kutsub ÜRO konventsiooni komiteesse[44] kuuluvaid ELi liikmeid ühinema ekspertrühmaga.

ÜRO konventsiooni tulemuslik rakendamine nõuab ka regionaalsete ja kohalike ametiasutuste tegutsemist. Komisjon toetab seda koolitusmoodulite abil, mis tõstavad teadlikkust ja hõlbustavad seaduste tõlgendamist ÜRO konventsioonist lähtuvalt.

Uus Euroopa küsimustikumoodul puuete ja sotsiaalse integratsiooni kohta (European Survey Module on Disability and Social Integration, ESDIM) puuete ning muu hulgas osalus- ja keskkonnategurite mõõtmiseks aitab kaasa ÜRO konventsiooni eesmärkide saavutamise järelevalvele.

- Ühenduse diskrimineerimisvastase kaitse õigusliku raamistiku täiendamine

Komisjon kavatseb 2008. aastal esitada direktiivi eelnõu[45], mis täiendaks EÜ asutamislepingu artiklis 13 esitatud kehtivat ELi raamistikku, milles on sätestatud diskrimineerimise ennetamine ja kaitse ka väljaspool tööturgu, muu hulgas puuete alusel diskrimineerimise kaitse ja ennetamine. Selline üksikisiku õigustele suunatud algatus aitab kaasa ka juurdepääsetava keskkonna tagamisele. Koostamisel on mõjuhinnang, mis tugineb olemasolevate õigusnormide uuringuga kogutud teabele[46]. Mõjuhindamise ühe osana on peetud mitu konsultatsiooni, sealhulgas avalik Interneti-küsitlus ning konsultatsioonid vabaühenduste ja äriettevõtetega.

5. Kokkuvõte

Käesolevas teatises kajastatakse Euroopa kohustust tagada puuetega inimestele nende õigused ning käsitletakse puuetega inimesi kui kodanikke ja aktiivseid sotsiaalmajanduslikke subjekte, kes annavad oma panuse ühtse ja säästva, kõigile võrdseid võimalusi pakkuva Euroopa ülesehitusse. Kõigi käesoleva teatise tegevuste eesmärk on täita puuetega inimeste mitmesuguseid individuaalseid vajadusi.

Edusammud peamistes kindlaksmääratud poliitikavaldkondades nõuavad maksimaalset sünergiat ja liikmesriikide tegevuste vastastikust täiendavust. Ministrite kohustus lahendada ÜRO konventsiooni rakendamisel esinevad ühised probleemid rajab teed järjepidevatele ja võrreldavatele riiklikele sihtmärkidele, mis kajastavad ÜRO konventsiooni eesmärke ning komisjoni ja liikmesriikide edusamme nende saavutamisel.

Seetõttu on määrava tähtsusega koostöö komisjoni, liikmesriikide ning puuetega inimeste ja teiste asjassepuutuvate sidusrühmade vahel. Puuete teemaga tegelevate Euroopa ministrite järgmiste aastakohtumistega tugevdatakse Euroopa puuetealast strateegiat.

[1] KOM(2003) 650.

[2] http://www.un.org/esa/socdev/enable.

[3] Tsiviil-, poliitilised, majanduslikud, sotsiaalsed ja keskkonnaalased õigused.

[4] Nõukogu järeldused 15512/03 Euroopa puuetega inimeste aasta järelmeetmete kohta.

[5] „Puuetega mehed ja naised ELis”, Applica, CESEP, Alphametrics, 2007.

[6] 34. järeldus.

[7] http://ec.europa.eu/employment_social/social_situation/studies_en.htm.

[8] Euroopa puuetega inimestele teenuste pakkujate liidu kohaselt.

[9] OECD, 4/4/2007, 26. terviseleht, http://www.oecd.org/dataoecd/13/8/38343783.pdf.

[10] KOM(2005) 604, 28.11.2005.

[11] Direktiiv 2000/78/EÜ, 27.11.2000.

[12] Kohtuasi C-13/05 Chacón Navas v Eurest CSA.

[13] Kohtuasi C-303/06 Coleman v Attridge Law.

[14] http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/reform/reform.cfm.

[15] Nõukogu määrus 1083/2006/EÜ, artikkel 16.

[16] http://ec.europa.eu/employment_social/index/hlg_esf_nsrf_en.pdf

[17] Pakkumiskutse VT/2006/014, lõpparuanne 2008.

[18] Lisateavet üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste kohta leiab:http://ec.europa.eu/employment_social/social_protection/questionnaire_en.htm.

[19] Uurimus „Ühiskonda kaasatud” (Included in Society), http://ec.europa.eu/employment_social/index/socinc_en.pdf.

[20] Pakkumiskutse VT/ 2006/021, lõpparuanne 2007.

[21] Puuetealane komisjon (puuetega inimeste rehabilitatsiooni ja integratsiooni komisjon, CDPRR).

[22] Määrus 1107/2006, 05.07.2006.

[23] KOM(2005) 425, lõplik 13.09.2005.

[24] Kaasava kommunikatsiooni (INCOM) töörühma aruanne.

[25] Üle 60 miljoni euro ELi teadusuuringute kuuenda raamprogrammi raames.

[26] KOM(2005) 604 lisa 1.

[27] Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1672/2006/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programm.

[28] 2007. aastal üle 1,2 miljoni euro.

[29] Riiklikud aruanded sotsiaalkaitse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse strateegiate kohta (2007) ning liikmesriikide aruanded tööhõive kohta nende riiklikes reformikavades (2006).

[30] Ekspertrühma koosolekud veebruaris ja juunis 2007.

[31] Artikkel 3 peamiste põhimõtete kohta ning artikkel 9 juurdepääsetavuse kohta.

[32] Diskrimineerimine Euroopa Liidus http://ec.europa.eu/employment_social/eyeq/uploaded_files/documents/Eurobarometer_report_en_2007.pdf.

[33] KOM(2007) 359, 27.06.2007.

[34] Koostatud aastal 2007: http://ec.europa.eu/employment_social/employment_strategy/pub_empl_services_en.htm .

[35] http://ec.europa.eu/employment_social/news/2007/sep/com498_en.pdf .

[36] Eelkõige Euroopa tööhõivestrateegia 19. suunise alusel.

[37] KOM(2006) 44, lõplik 08.02.2006.

[38] Määrus (EÜ) 1107/2006, 05.07.2006, ELT L 204, 26.7.2006.

[39] http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/tomorrow/roadmap/index_en.htm.

[40] KOM(2007) 694 Euroopa i2010 e-kaasamise algatus „Olla osa infoühiskonnast” (To be part of the information society)

[41] Seitsmes raamprogramm, IKT/vananemine, juurdepääsetav/kaasav IKT: http://cordis.europa.eu/fp7/ict/programme/challenge7_en.html ;Konkurentsivõime- ja innovatsiooniprogramm, IKT juurdepääsu, vananemise ja sotsiaalse integratsiooni seisukohalt: http://ec.europa.eu/information_society/activities/ict_psp/library/ref_docs/docs/cip_ictpsp_wp.pdf .

[42] Artikkel 31.

[43] Artikli 4 punkt 3.

[44] Artikkel 34.

[45] http://ec.europa.eu/atwork/programmes/docs/clwp2008_en.pdf.

[46] http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/pdf/pubst/stud/mapstrand1_en.pdf.