[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 25.6.2010

KOM(2010)334 lõplik

KOMISJONI SEITSMES AASTAARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE

ÜLEVAADE KOLMANDATE RIIKIDE KAUBANDUSE KAITSEMEETMETEST EUROOPA LIIDU SUHTES (STATISTILISED ANDMED SEISUGA 31. DETSEMBER 2009, MÄRKUSED JUHTUMITE JA DOKUMENTIDE KOHTA ON AJAKOHASTATUD SEISUGA MÄRTS 2010)

SEK(2010)772

KOMISJONI SEITSMES AASTAARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE

ÜLEVAADE KOLMANDATE RIIKIDE KAUBANDUSE KAITSEMEETMETEST EUROOPA LIIDU SUHTES (STATISTILISED ANDMED SEISUGA 31. DETSEMBER 2009, MÄRKUSED JUHTUMITE JA DOKUMENTIDE KOHTA ON AJAKOHASTATUD SEISUGA MÄRTS 2010)

Kommenteeritud kokkuvõte

Vaatamata rahvusvahelistele kokkulepetele mitte kehtestada praeguse ülemaailmse majanduskriisi tingimustes kaitsemeetmeid, oli uute uurimiste ja kehtestatud kaubanduse kaitsemeetmete arv 2009. aastal väga suur. Kahjuks jätsid mitme ELi suhtes kehtestatud meetme puhul kohaldatud nõuded mõneti soovida. Kõnealusel aastal oli see eriti märgatav uurimiste algatamise nõuete osas. Murettekitav on ka asjaolu, et kaitsemeetmeid kasutatakse ühe sagedamini. Seda arvesse võttes on komisjoni seiretegevus väga oluline. Komisjon sekkus sageli, et toetada ELi eksportijaid ja tagada, et nende pääsu välisturgudele põhjendamata meetmetega asjata ei piirataks. Tihti saavutati positiivseid tulemusi, kuid kõiki probleeme ei suudetud siiski lahendada. Komisjon toetab kaitsemeetmete mõistlikku ja põhjendatud kasutamist, et edendada vaba ja ausat kaubandust kogu maailmas.

SISSEJUHATUS

Eelmise aasta aruandes käsitleti ülemaailmse kriisi esimesi märke ja nende mõju kaubanduse kaitsemeetmetega seotud tegevusele. 2008. aastal, eriti selle kahel viimasel kuul algatatud uute uurimiste arv on muljetavaldav. Vaatamata G20 kohtumisel võetud kohustusele vältida mis tahes kaubandust piiravate meetmete kehtestamist, selgub käesolevast aruandest, et 2008. aastal alanud suundumus jätkus ka 2009. aastal. Algatatud uute uurimiste ja kehtestatud meetmete arv suurenes 2009. aastal märkimisväärselt.

Kuni kaubanduse kaitsemeetmeid kohaldatakse kooskõlas WTO eeskirjadega, ei saa seda käsitleda protektsionismina. Meetmete eesmärk on enamasti väga spetsiifiliste olukordade lahendamine vastavalt rangetele eeskirjadele. Kahjuks tundub käesolevas aruandes käsitletud suundumuste ja probleemide puhul, et 2009. aastal kohaldati neid eeskirju mõni kord kummalisel moel. Meetmete ebakohane kasutamine ja liiga madalate nõuete kohaldamine kaubanduse kaitsemeetmeid käsitlevate uurimiste puhul, mida komisjon on eelmistel aastatel juba tauninud, on sel aastal sagedasem kui kunagi varem.

Seda arvesse võttes on komisjon suurendanud jõupingutusi, et jälgida kolmandate riikide kaubanduse kaitsemeetmetega seotud tegevust. Komisjon toetas mitut tootmisharu, kelle suhtes oli algatatud individuaalne uurimine, ning sekkus sageli ka üldistes küsimustes, et vältida kõrvalekaldumist kehtivatest eeskirjadest. Lisaks käsitles Hispaania oma eesistumise ajal turulepääsu tagamist prioriteetse küsimusena, mis tõstis veelgi esile komisjoni tegevust selles valdkonnas.

Käesolevas aruandes kirjeldatakse üldiseid suundumusi, täheldatud probleeme ja saavutatud tulemusi. Aruandes analüüsitakse üksikasjalikult suundumusi ja erijuhtumeid, mis on seotud riikidega, kes neid meetmeid kõige sagedamini kasutavad.

ÜLDISED SUUNDUMUSED

2009. aastal oli kolmandate riikide kaubanduse kaitsemeetmetega seotud tegevus väga intensiivne, eriti uute uurimiste algatamise osas. Jätkus juba 2008. aastal ilmnenud tõusutrend. 2009. aastal algatati vähemalt 45 uut uurimist. Võrreldes 2008. aastal algatatud 33 uurimisega (millest ligikaudu pooled algatati aasta viimases kvartalis) ning veelgi enam 2007. aastal algatatud 19 uue uurimisega, oli kasv märkimisväärne.

Uute uurimiste raames kohaldati kaitsemeetmeid sagedamini kui kunagi varem. 31 uue uurimise puhul oli 2/3 juhtudest tegemist just kaitsemeetmetega. Võttes arvesse kaitsemeetmete kohaldamist erga omnes , tekitab selline suundumus tõsist muret isegi juhul, kui EL ei ekspordi alati asjaomast toodet. Kuigi 2009. aastal algatas kõige rohkem uusi uurimisi India (9), tuleb märkida, et Türgi pikendas nelja meetme puhul nende esialgset kolme-aastast kehtivusaega.

Uute uurimiste arvu üldise suurenemisega alates 2008. aasta lõpust kaasnes 2009. aastal ka kehtestatud meetmete arvu suurenemine. Kehtestati 33 uut meedet, samas kui 2008. aastal kehtestati vaid 18 uut meedet. India oli seitsme kehtestatud meetmega taas esimene, talle järgnesid Hiina nelja meetmega ning Iisrael ja Ukraina kumbki kolme kehtestatud meetmega. 2009. aastal kehtestatud 33 meetmetest olid ligikaudu pooled (15) kaitsemeetmed, 2008. aastal vastavalt 6 meedet 18st.

Vaatamata kirjeldatud suundumusele suurenes kehtivate meetmete arv vaid õige pisut. 2009. aasta lõpus oli 136 kehtivat kaubanduse kaitsemeedet, seega vaid kolm meedet rohkem kui 2008. aastal. See tähendab, et 2009. aastal muutus suur arv meetmeid kehtetuks või lõpetati.

Kõige rohkem on kehtivate meetmete hulgas dumpinguvastaseid meetmeid (93 meedet, 2008. aastal 91 meedet), neile järgnevad kaitsemeetmed (37 meedet, 2008. aastal 32 meedet) ja subsiidiumivastased meetmed (6 meedet, 2008. aastal 10 meedet).

Vaatamata sellele, et USA ei algatanud 2009. aastal uusi uurimisi ega kehtestanud uusi meetmeid, kohaldab just tema kõige rohkem Euroopa Liidu vastaseid meetmeid (23 kehtivat meedet). Teisel kohal on 15 kehtiva meetmega India, kes, nagu eespool selgus, oli ka 2009. aastal väga aktiivne. Hiina on Indiale peaaegu järele jõudnud ning jagab koos Türgiga kolmandat kohta – 12 ELi suhtes kehtestatud meedet 2009. aastal. Palju meetmeid on kehtestanud ka Brasiilia (11), kellele järgneb Ukraina üheksa kehtiva meetmega.

KESTVAD PROBLEEMID

Komisjoni sekkumine on üksikjuhtude puhul taganud sageli soodsama tulemuse või isegi uurimise lõpetamise meetmeid võtmata. Eelmistes aruannetes kirjeldatud probleemid on siiski alles ning raskest majandusolukorrast tingitud surve tõttu tõstatuvad mitmed probleemid 2009. aastal isegi teravamalt. Eelkõige on probleemid seotud (madalate) algatamisnõuetega ning kaitsemeetmete üha sagedasema kasutamisega, kuid tihti on probleemiks ka vähene läbipaistvus. Halvematel juhtudel oli tegemist kõigi kolme probleemiga üheaegselt.

Madalad algatamisnõuded

Eelmise aasta lõpust alates on mitmed tootmisharud kogu maailmas kannatanud ja kannatavad veelgi raske majandusliku olukorra tõttu. Seda arvesse võttes võib tootjatel tekkida soov kaitsta end välismaise konkurentsi eest, st kehtestada kaitsemeetmed. Taotluse saamisel kaubanduse kaitsemeetmete võtmise kohta, peavad riiklikud ametiasutused olema eriti tähelepanelikud. Uurimise võib algatada vaid juhul, kui on kindlad tõendid, et asjakohased õiguslikud tingimused on täidetud.

Isegi kui surve uurimise algatamiseks on suur, tuleb algatamisel lähtuda vaid tehnilistest kaalutlustest, kuid kahjuks ei olnud 2009. aastal alati nii. Võrreldes 2008. aastaga suurenes uute uurimiste algatamise arv 80 %, see tähendab, et 2008. aastal algatati 18 uurimist, kuid 2009. aastal juba 33 uut uurimist. Enamiku algatamiste puhul võeti kahju tekitamise tõendamisel arvesse üksikute väga lühikeste perioodide (sageli vaid kolme kuu) kohta esitatud negatiivseid finantsnäitajaid. Puudulik oli ka põhjusliku seose analüüs, sest ettevõtjad püüdsid omistada finantskriisi negatiivset mõju dumpinguga või subsideeritud impordile või suurenenud impordile, jättes muud negatiivse mõjuga tingimused tähelepanuta.

Kuigi sellised uurimised ei viinud ega pruugi alati viia meetmete kehtestamiseni, mõjub juba uurimise algatamine kaubavoogudele häirivalt, sest tekitab ärikeskkonnas ebakindlust. Uurimise käigus tehtav koostöö eeldab asjaomaselt ettevõtjalt ka märkimisväärse inimressurssi ja rahaliste vahendite kasutamist. Seepärast tuleks alati vältida WTO tingimustele mittevastavaid algatamisi, sest need on õigusvastased ning eriti seetõttu, et need avaldavad majanduskriisis vaevlevatele ettevõtjatele ebavajalikku lisasurvet.

Lisaks eespool käsitletud küsimustele ilmnes 2009. aastal uus suundumus. Mitmel korral selgus, et pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist Euroopa Komisjoni poolt algatas riik, kelle suhtes meetmed kehtestati, uurimise samasuguse toote suhtes. Kuigi on veel vara väita, et see on väljakujunenud tava, on samas ka raske uskuda, et tegemist on vaid juhusliku kokkusattumisega. Komisjon jälgib tähelepanelikult olukorra arengut.

Kaitsemeetmete liigkasutamine

Vaatamata juba 2008. aastal toimunud järsule kasvule, suurenes kaitsemeetmete kasutamine 2009. aastal plahvatuslikult. Algatati 31 uut kaitsemeetmetega seotud uurimist ning kehtestati 15 uut meedet. Need moodustavad rohkem kui 2/3 algatatud uurimistest ja ligikaudu 1/2 kõikidest kehtestatud meetmetest.

Siinkohal tuleb meelde tuletada, et kaitsemeetmed on kaubanduse kaitse meetmetest kõige piiravamad, sest need mõjutavad kõikidest päritoluriikidest pärit ausat importi (st importi, mis ei ole seotud ei dumpingu ega subsiidiumiga) ning ka sellist importi, mis ei põhjusta omamaistele tootjatele kahju. Meetmete kehtestamine on ühepoolne ajutine taganemine tariifikontsessioonidest, mis on saavutatud GATT/WTO raames peetud mitme läbirääkimisvooru tulemusena. Vaekogud ja apellatsioonikogu on alati tõlgendanud kaitsemeetmeid käsitlevaid WTO eeskirju väga rangelt. On üsna küsitav, kas kõik 2009. aastal kehtestatud meetmed ikka vastavad rangetele õigusnormidele. Oluline on ka asjaolu, et isegi kui algatamisnõuetele mittevastavuse tõttu meetmeid ikkagi ei kehtestata, on kaubavood uurimise ajal häiritud. 2009. aastal pikendasid mõned riigid (nt Türgi ja Venemaa) esmakordselt kaitsemeetmete esialgset kolme-aastast kehtivustähtaega. Muretsemiseks annab põhjust asjaolu, et mõnel puhul oli import meetmete tõttu peaaegu täielikult lakanud ning omamaine tootmisharu oli taastunud. Mõne juhtumi puhul oli omamaine tootmisharu, kas majanduskriisist või ebatõhusatest meetmetest tingituna, ikka veel nõrk. Kõikide nende juhtumite puhul oleks tulnud meetmed tühistada.

Euroopa Komisjon sekkus mitmel korral, et juhtida tähelepanu kokkusobimatusele WTO eeskirjadega. Nagu edaspidi selgitatakse, õnnestus mõne juhtumi puhul meetmete kehtestamist vältida ning mõne juhtumi puhul suudeti säästa vähemalt Euroopa eksporti. Olukord ei ole kaugeltki rahuldav, sest kaitsemeetmed olid 2009. aastal kõige sagedamini võetud meetmed.

Menetluslikud aspektid

Kaubanduse kaitsemeetmetega seotud uurimise vähene läbipaistvus on sage ja süsteemi kahjustav probleem, sest huvitatud isikutel ei ole võimalik kasutada oma seaduslikku kaitseõigust.

Kõige sagedamini on probleemid seotud konfidentsiaalsusküsimustega. Kuigi osalejate esitatud konfidentsiaalseid andmeid ei tohi avalikustada, on kõikidel huvitatud isikutel siiski õigus saada piisavalt teavet, et mõista nende andmete sisu. Tootmisharu esitatud taotluste avalikes versioonides ja/või avalikes teadaannetes ajutiste ja lõplike meetmete kohta on arvandmed sageli lihtsalt kustutatud ega anna ülevaadet kõnealusest teabest. Lisaks käsitletakse rohkem kui kolme äriühingut hõlmavaid kokkuvõtlikke arvandmeid sageli põhjendamatult konfidentsiaalsetena, kuigi nende avalikustamisel ei ole teabe esitanud lepinguosalisele ebasoodsat mõju.

Teine menetlustega seotud probleem on kaubanduse kaitsemeetmetega seotud uurimiste muutmine tarbetult koormavaks. Enamasti on tegemist ülemäärase teabenõudega väljavõttelise valiku korral, kui eksportijatel palutakse esitada üksikasjalik teave, mis ei ole valimi koostamiseks vajalik. Teistel juhtudel küsitakse üksikasjalikku teavet (sh müük, hinnad, müük kolmandates riikides jne) liiga pika uurimisperioodi kohta (kaks aastat ja rohkem). Mõnikord palutakse eksportijatel esitada väga üksikasjalik teave, mis ei ole dumpingu kindlaksmääramisel vajalik, kuid mida käsitletakse ärisaladusena (nt tootmisprotsessi konkreetsed kuluartiklid). Ülemäärane teabenõue võib mõjutada äriühinguid koostööst loobuma, sellel on aga vältimatult negatiivne mõju, mis tavaliselt väljendub kõrgemates tollimaksudes.

Komisjon püüab selliseid olukordi lahendada suheldes otse uurimist teostava asutusega ning osutades abi huvitatud isikutele. Kuigi mitmel juhul oli selline sekkumine edukas, ei olnud see paraku alati nii. Komisjon käsitleb neid küsimusi ka edaspidi kahepoolsete kontaktide raames ja WTO asjaomaste komiteede kohtumistel Genfis, eesmärgiga tagada, et kõik meetmete kehtestajad lähtuksid WTO õigusaktidest ja kõrgetest standarditest.

PEAMISED SAAVUTUSED

Kolmandate riikidega seotud juhtumite puhul ei piirdu komisjoni roll ainult uurimiste jälgimisega. Komisjon annab nõu ja abi Euroopa asjaomastele eksportijatele ning suhtleb konkreetsete juhtumite ja süsteemsete küsimuste korral otse kolmandate riikide ametiasutustega. Komisjoni tegevuse eesmärk on toetada asjaomaseid äriühinguid ning üldisemas plaanis parandada ka eeskirjadest kinnipidamist kaubanduspartnerite poolt kaubanduse kaitsemeetmete kehtestamisel. Sellega seoses jätkab komisjon kaubanduse kaitsemeetmeid käsitlevate seminaride korraldamist, et tutvustada kaubandusringkondadele parimaid tavasid.

Kuigi selles valdkonnas ei ole alati lihtne saavutusi hinnata, on komisjoni sihikindlus olnud siiski tulemuslik ning mitmel korral on otsused olnud äriühingute suhtes soodsamad kui need oleks olnud ilma komisjoni sekkumiseta. Eelkõige võib seda väita järgmiste juhtumite puhul:

India: seitsme kaitsemeetmetega seotud uurimise lõpetamine

India algatas 2009. aastal üheksa kaitsemeetmetega seotud uurimist. See on ligikaudu kolmandik kõikidest kõnealusel aastal algatatud kaitsemeetmetega seotud uurimistest. Lisaks on algatuste arv väga suur, kui võtta arvesse, et viimase 10 aasta jooksul on India algatanud vaid 10 uurimist. Seitse juhtumit olid seotud ELi terase-, paberi- ja keemiatoodete ekspordiga, mille hinnanguline väärtus oli vähemalt 500 miljonit eurot aastas. Kõikide uurimiste algatamise põhjendused olid väga nõrgad. Koostöös eksportijatega väljendas komisjon menetluse suhtes tugevat vastuseisu ja sekkus eri tasanditel. Sekkumisel oli positiivne tulemus ning vaatamata India ametiasutuste soovitusele kehtestada ajutised meetmed, lõppesid kõik otse ELi ekspordiga seotud uurimised ilma meetmeid kehtestamata. Siiski tuleb meeles pidada, et ligikaudu aasta jooksul mõjutas uurimine, mida ei oleks üldse pidanud korraldama, kaubandust negatiivselt.

Uus-Meremaa: konserveeritud virsikute suhtes kehtestatud tasakaalustavate tollimaksude aegumise läbivaatamise lõpetamine

Kõnealune juhtum on väga oluline, sest see on seotud ELi ühise põllumajanduspoliitika reformi raames juurutatud uue kavaga, mis peaks igakülgselt vastama WTO standarditele ning seega ei tohiks kava suhtes kohaldada mingeid tasakaalustavaid meetmeid. 2008. aastal algatatud aegumise läbivaatamise raames nõustus Uus-Meremaa komisjoni esitatud väidetega, millega tõendati, et uuel kaval ei ole kaubandust moonutavat mõju ning seega ei ole vaja kehtestada tasakaalustavaid meetmeid. Sekkumise tulemusena tühistati üle 10 aasta kehtinud tollimaksud.

Horvaatia: juustu ja juustulisandite suhtes kehtestatud kaitsemeetme lõpetamine

2009. aasta juunis kehtestas Horvaatia nimetatud toodete suhtes ajutised meetmed, kuid menetluse alus oli väga nõrk ja läbipaistvus puudulik (puudusid tõendid selle kohta, et õiguslikud tingimused meetmete kehtestamiseks on täidetud). Kõnealuste toodete ELi aastase ekspordi maht oli ligikaudu 80 miljonit eurot. Võttes arvesse suurt majanduslikku mõju ja menetlusega seotud tõsiseid puudusi, sekkus komisjon jõuliselt nii menetluse kui ka poliitilisel tasandil. Selle tulemusena vähendati märkimisväärselt uurimisega seotud tootevalikut. Uurimise alt vabastatud juustusortide eksport moodustas 80 % ELi ekspordist ning vastavad meetmed tühistati ja tollimaksud maksti tagasi. Ülejäänud toodete suhtes kehtestati meetmed vaid kuueks kuuks ning need aegusid 2010. aasta jaanuaris.

Iisrael: kaitsemeetmete kehtestamata jätmine

2009. aastal kasutas Iisrael sageli kaubanduse kaitsemeetmeid. Muu hulgas algatas ta kaitsemeetmetega seotud uurimise terasetoodete impordi suhtes. Menetluse algatamise alus oli nõrk ning ajutised meetmed kehtestati vaatamata asjaolule, et 2009. aastal impordi maht vähenes ja keskmine impordihind tõusis. Mitmete sekkumiste tulemusena (sh ka komisjoni poolt) meetmed peatati ja tollimaksud maksti tagasi. Komisjon jätkab siiski kõnealuse juhtumiga seotud asjaolude jälgimist, sest uurimist ei ole kahjuks veel lõpetatud. Samas on Iisraelil väga keeruline põhjendada mis tahes meetmete kehtestamist.

Venemaa: dumpinguvastase uurimise lõpetamine polümeeriga kaetud lehtvaltsitud terase suhtes ning kaitsemeetmete ajutine mittekohaldamine teraviljakombainide suhtes

Dumpinguvastane uurimine Belgiast ja Soomest pärit lehtvaltsitud ja polümeeriga kaetud terase suhtes lõpetati 2009. aasta septembris. Komisjon sekkus, et juhtida tähelepanu sellistele juhtumiga seotud puudustele, nagu kahju ja läbipaistvuse puudumine. Novembris 2009 tegid uurimist teostavad ametiasutused otsuse, et meetmeid ei võeta, sest uurimine ei tõendanud kahju olemasolu.

Võttes arvesse suurt majandushuvi (110 miljonit eurot 2007. aastal) tegutsesid komisjon ja ELi tootmisharu aktiivselt ka teraviljakombaine käsitlevate kaitsemeetmete puhul. Kuna kaitsemeetmete kehtestamise tingimused ei olnud täidetud, otsustas Venemaa, et kaitsemeetmeid ei kehtestata. Paraku tõsteti impordimakse, mida on raskem seaduslikult vaidlustada. Ei saa vältida ka võimalust, et Venemaa kehtestab kaitsemeetmed hiljem, näiteks siis, kui tollimakse alandatakse. Seega jälgib komisjon valvsalt juhtumi edasist arengut.

Maroko: ELi kvoodi suurendamine keraamiliste plaatide suhtes kehtestatud kaitsemeetmete raames

2009. aastal algatas Maroko uurimise, et teha kindlaks 2006. aastal kehtestatud kaitsemeetmete pikendamise vajadus. Koos ELi tootmisharuga osales komisjon aktiivselt juhtumi uurimises. Kuigi meetmete pikendamist ei olnud võimalik vältida, suurendati võrreldes algmeetmetega märkimisväärselt ELi kvooti ning parandati impordilitsentsi saamise tingimusi. Seega on ELi eksportijatel taas juurdepääs Maroko turule.

Mitmesuguste uurimiste lõpetamine ja meetmete kehtestamata jätmine

2008. aasta mais algatas Argentiina uurimise Rumeeniast pärit naftapumpade suhtes. Komisjoni ja ELi tootmisharu järjekindla sekkumise tulemusena nõustuti Rumeenia asjaomase eksportija võetud kohustusega. Komisjon toetas ELi tootmisharu aktiivselt ka Ukraina poolt algatatud vedeldatud kloori käsitlevas uurimises ning Türgi poolt tekstiilitoodete suhtes algatatud dumpinguvastases uurimises. Mõlemad uurimised lõpetati 2009. aastal meetmeid võtmata.

Uued liikmesriigid ja nende turumajanduslik staatus

Pärast pikka ja rasket võitlust ning mitmeid sekkumisi liikmesriikide ja komisjoni poolt, andis Brasiilia 2009. aasta juunis Bulgaariale ja Rumeeniale turumajandusliku staatuse.

4.9 USA: nullimismeetod

EL vaidlustas nullimismeetodi kasutamise WTO kahe vaidlusjuhtumi puhul (DS 294 ja DS 350). Vaekogu tegi mõlemal juhul otsuse ELi kasuks, kuid USA ei kohaldanud vaekogu otsust mõistliku aja jooksul. EL taotles seoses esimese juhtumiga (DS 294) vastavuse töörühma kokkukutsumist. Töörühm toetas ELi kaebuse teatavaid aspekte, kuid EL esitas kaebuse töörühma teatavate täiendavate järelduste kohta. Lõpliku otsuse kohaselt pidi USA lõpetama viivitamata ebaausate meetmete kohaldamise. Kuna USA ei ole otsust täitnud, kehtestas EL sanktsioonid. Praegu arutab sanktsioonide taset vahekohtunik.

Teine nullimismeetodiga seotud juhtum (DS350): WTO apellatsioonikogu toetas ELi esitatud kaebust, lükkas tagasi kõik USA kaebuse esitamise võimalused ja kiitis heaks vastavuse töörühma järeldused, mille kohaselt ei täida Ameerika Ühendriigid oma WTO raames võetud kohustusi, kohaldades korrapäraste aruannete korrigeerimisel nullimismeetodit. EL kavandab uusi samme, et sundida USAd lõppotsust rakendama.

KOKKUVÕTE

Kooskõlas eelmise aasta aruandes esitatud prognoosiga, oli 2009. aastal kolmandate riikide tegevus kaubanduse kaitsemeetmete osas väga aktiivne. 2008. aasta lõpus alanud uute algatamiste arvu suurenemine jätkus ka 2009. aastal ning eelmiste aastatega võrreldes suurenes oluliselt ka kehtestatud meetmete arv. Kehtivate meetmete arvu suhteliselt tagasihoidlik suurenemine aasta lõpus ei kajasta seega tegelikku olukorda. Kehtestatud uute meetmete suurt hulka tasandas osaliselt mitmete meetmete aegumine 2009. aastal. Lisaks ei ole mõned uurimised veel lõpetatud või on lõpetatud ilma meetmeid võtmata. Nagu eespool selgitatud, on uurimise ajal kaubavood ettearvamatu lõpptulemuse tõttu häiritud isegi juhul, kui uurimine lõpeb meetmeid võtmata. Veelgi enam, mitme juhtumi puhul on menetluse algatamiseks vajalikud tõendid puudulikud ning uurimist ei oleks tohtinud üldse algatada.

Hoogustunud tegevus on juba isegi tähelepanuväärne, kuid teatavad aspektid on eriti murettekitavad. Eelkõige on jätkuvalt probleemiks madalad algatamisnõuded ja kaitsemeetmete liigne kasutamine. Tundub, et 2008. aasta lõpust alates on majanduslik olukord tinginud WTO eeskirjade eriti laia tõlgendamise. Komisjon on seepärast suurendanud jõupingutusi, et vältida võimaluse korral mis tahes kõrvalekaldumisi nendest eeskirjadest.

Komisjon on sekkunud mitme juhtumi puhul ning kontaktid tootmisharudega on olnud arvukad. Sageli on jõupingutused olnud tulemuslikud ning uurimised on kas lõpetatud ilma meetmeid võtmata või ei ole meetmed ELi eksporti asjatult kahjustanud. Tulemus osutab, et komisjoni seiretegevus on praegusel majanduslikult raskel ajal väga vajalik. Õiguspärase turulepääsu tagamine ELi tootjatele on kriisi ajal olulisem kui kunagi varem.

Komisjoni tegevust tuleb kindlasti jätkata ja võib-olla isegi ulatuslikumaks muuta. Komisjon pingutab pidevalt, et oma tegevust täiustada ning lisaks uurimistega seotud ELi eksportijate toetamisele on järgnevatel aastatel suurimaks väljakutseks ennetada ja vältida põhjendamatute uurimiste algatamist. Selle eesmärgi täitmisele aitab kaasa suhete edendamine teiste uurimist teostavate asutustega, et tõsta algatamisnõudeid ning suurendada läbipaistvust ja prognoositavust.