EUROOPA KOMISJON Brüssel,7.12.2018 COM(2018) 797 final 2018/0409(NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Serbia Vabariigis käsitleva Euroopa Liidu ja Serbia Vabariigi vahelise staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta määruse (EL) nr 2016/1624 (mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet) artikli 54 lõikes 3 on sätestatud, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet võib koordineerida liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelist operatiivkoostööd välispiiride halduse valdkonnas. Sellega seoses võib amet viia välispiiridel ellu tegevusi, milles osalevad üks või mitu liikmesriiki ja vähemalt üks asjaomase liikmesriigi naabruses paiknev kolmas riik, kes on selleks oma nõusoleku andnud, ning mida võidakse teostada kolmanda riigi territooriumil. Vastavalt määruse (EL) 2016/1624 artikli 54 lõikele 4 sõlmib liit asjaomase kolmanda riigiga staatust käsitleva kokkuleppe juhtudel, kui vastavalt kavandatule lähetatakse Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmad kolmandasse riiki tegevuseks, mis kätkeb endas täidesaatva võimu teostamist või kui kokkulepe on nõutav muude kolmandas riigis läbiviidavate tegevuste jaoks. Staatust käsitlev kokkulepe hõlmab kõiki tegevuse läbiviimise olulisi tahke, eelkõige operatsiooni ulatuse kirjeldust, tsiviil- ja kriminaalvastutust ning rühma liikmete ülesandeid ja õigusi. Staatust käsitleva kokkuleppega tagatakse, et operatsioonide käigus austatakse täielikult põhiõigusi. Nõukogu läbirääkimisjuhistele toetudes on Euroopa Komisjon pidanud Serbia Vabariigiga läbirääkimisi Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevuse üle Serbia Vabariigis („staatust käsitlev kokkulepe“) eesmärgiga kehtestada õiguslik raamistik, mis võimaldab operatsiooniplaanide alusel kohest tegutsemist juhtudel, mil on vaja kiiresti reageerida. Piirkonna rändevood on küll palju väiksemad kui 2015. ja 2016. aastal, kuid organiseeritud kuritegevuse võrgustikud kohandavad rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise marsruute ja meetodeid kiiresti mistahes uute tingimustega. Pärast staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimist suudavad Serbia Vabariigi ametiasutused ja ELi liikmesriigid, kelle tegevust koordineerib Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, sellistele võimalikele arengutele palju kiiremini reageerida. Lisatud nõukogu otsuse ettepanek on õiguslik vahend staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimiseks Euroopa Liidu ja Serbia Vabariigi vahel. 21. veebruaril 2017 sai komisjon nõukogult volituse alustada läbirääkimisi Serbia Vabariigiga staatust käsitleva kokkuleppe osas, mis käsitleb Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Serbia Vabariigis. Läbirääkimised staatust käsitleva kokkuleppe üle algasid 7. aprillil 2017 ja teine voor toimus 11. mail 2017. Kokkulepe saavutati lõpuks 3. augustil 2018. Rände, siseasjade ja kodakondsuse volinik D. Avramopoulos ja Serbia Vabariigi siseminister N. Stefanović parafeerisid staatust käsitleva kokkuleppe 20. septembril 2018 Belgradis. Komisjon on seisukohal, et nõukogu läbirääkimisjuhistega seatud eesmärgid on saavutatud ja kokkuleppe eelnõu on liidule vastuvõetav. Liikmesriike teavitati ja nendega konsulteeriti asjaomases nõukogu töörühmas. •Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate õigusnormidega Serbia Vabariigiga on praeguse seisuga sõlminud kahepoolse kokkuleppe kuusteist liikmesriiki. Serbia Vabariigi siseministeeriumi ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti vaheline koostöö toimub vastavalt nendevahelisele kokkuleppele, mis hõlmab eelkõige Serbia piiripolitsei esindajate korrapärast osalemist Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti koordineeritavates ühisoperatsioonides, kus nad kokkuleppel vastuvõtva liikmesriigiga tegutsevad vaatlejatena liikmesriikide territooriumil. •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega Euroopa rände tegevuskava toetub neljale põhimõttele. Üks neist on piirihaldus, mis hõlmab ELi välispiiri paremat haldamist, eelkõige solidaarsuse kaudu nende liikmesriikidega, mis asuvad välispiiridel, ning piiriületuspunktide tõhususe suurendamist. Kontrolli tugevdamine Serbia Vabariigi piiridel avaldab positiivset mõju ka ELi välispiiridele, eelkõige Bulgaaria, Horvaatia, Ungari ja Rumeenia välispiiridele ja samuti Serbia Vabariigi piiridele. Julgeoleku jätkuv tugevdamine välispiiridel on kooskõlas ka Euroopa julgeoleku tegevuskavaga. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus Käesoleva nõukogu otsuse ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktid b ja d ning artikli 79 lõike 2 punkt c koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punktiga a. Staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimine Euroopa Liidu poolt on sõnaselgelt välja toodud määruse (EL) 2016/1624 artikli 54 lõikes 4, kus on sätestatud, et liit sõlmib asjaomase kolmanda riigiga staatust käsitleva kokkuleppe, kui vastavalt kavandatule lähetatakse Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmad kolmandasse riiki tegevuseks, mis kätkeb endas täidesaatva võimu teostamist või kui kokkulepe on nõutav muude kolmandas riigis läbiviidavate tegevuste jaoks.

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõikes 2 on sätestatud, et liidu ainupädevusse kuulub ka rahvusvahelise kokkuleppe sõlmimine, kui selle sõlmimise näeb ette liidu seadusandlik akt. Määruse (EL) 2016/1624 artikli 54 lõikes 4 on sätestatud staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimine Euroopa Liidu poolt asjaomase kolmanda riigiga. Seega kuulub käesolevale dokumendile lisatud kokkulepe Serbia Vabariigiga Euroopa Liidu ainupädevusse. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktile v on käesoleva kokkuleppe sõlmimiseks vaja Euroopa Parlamendi nõusolekut. •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul) Ei kohaldata. •Proportsionaalsus Võttes arvesse, et organiseeritud kuritegevuse võrgustikud kohandavad kiiresti rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise marsruute ja meetodeid, on Serbia Vabariigi piirikontrolli täiustamiseks vaja ELi osalust. Staatust käsitlev kokkulepe on vajalik selleks, et Serbia Vabariigi vastutavad ametiasutused ja ELi liikmesriigid, kelle tegevust koordineerib Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, suudaksid sellistele võimalikele arengutele kiiresti reageerida. Kokkulepe võimaldab Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametil lähetada ootamatu ebaseadusliku rändajatevoo korral Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmi Serbia Vabariiki liikmesriikidest. •Vahendi valik Käesolev ettepanek on kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punktiga a, milles nähakse ette, et otsused rahvusvaheliste kokkulepete kohta võtab pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist vastu nõukogu. Ettepanekus esitatud eesmärgi saavutamiseks ei ole võimalik kasutada muud õiguslikku vahendit 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll Ei kohaldata •Konsulteerimine sidusrühmadega Ei kohaldata •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Ei kohaldata •Mõjuhinnang Staatust käsitleva kokkuleppe läbirääkimisteks ei ole mõju hindamine vajalik. •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine Kuna tegemist on uue kokkuleppega, ei olnud võimalik olemasolevaid õigusakte hinnata ega nende toimivust kontrollida. •Põhiõigused

Staatust käsitlev kokkulepe sisaldab sätteid, millega tagatakse, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti koordineeritavates tegevustes osalevate rühmaliikmete tegevusest mõjutatud isikute põhiõigused on kaitstud. Põhiõigusi käsitlevaid sätteid on põhjalikumalt selgitatud punktis 5 „Muu teave“. 4.MÕJU EELARVELE Staatust käsitleval kokkuleppel puudub finantsmõju. Tegelik operatsiooniplaani ja asjaomase toetuslepingu alusel toimuv Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti rühmade lähetamine hõlmab kulutusi Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti eelarvest. Staatust käsitleva kokkuleppe alusel toimuvaid tulevasi operatsioone rahastatakse Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti omavahenditest. 5.MUU TEAVE •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord Komisjon tagab nõuetekohase järelevalve staatust käsitleva kokkuleppe rakendamise üle. Iga ühis- või kiirreageerimisoperatsiooni hindavad Serbia Vabariik ja Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet ühiselt. Eelkõige koostavad Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, Serbia Vabariik ja konkreetses meetmes osalevad liikmesriigid iga meetme lõppedes aruande kokkuleppe sätete kohaldamise kohta, hõlmates ka isikuandmete töötlemist. •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul) Ei kohaldata. •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus Kokkuleppe kohaldamisala Käesoleva kokkuleppe kohaselt võib Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet Serbia Vabariiki ühisoperatsioonideks ja piirivalve kiirreageerimisoperatsioonideks lähetada täitevvolitustega Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmi. Käesolev kokkulepe ei laienda Euroopa Ühenduse ja Serbia Vabariigi vahelist riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtmise lepingu (edaspidi „EÜ ja Serbia Vabariigi vaheline tagasivõtuleping“) kohaldamisala, kuid Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmadel on konkreetse tagasisaatmisoperatsiooni käigus lubatud aidata Serbia Vabariiki sinna tagasivõetavate isikute tuvastamisel vastavalt Euroopa Ühenduse ja Serbia Vabariigi vahelisele tagasivõtulepingule. Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmi võib lähetada ainult Serbia Vabariigi ELi välispiiridega piirnevatesse piirkondadesse ja rühma liikmetel on neis Serbia Vabariigi piirkondades operatsiooniplaaniga ettenähtud täitevvolitused. Tegevuse algatamine Amet võib teha ettepaneku tegevuse algatamiseks. Serbia Vabariigi pädevad ametiasutused võivad teha ametile ettepaneku kaaluda tegevuse algatamist. Tegevuse läbiviimiseks on vaja Serbia Vabariigi pädevate asutuste ja ameti nõusolekut. Operatsiooniplaan Enne iga ühisoperatsiooni või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni peavad amet ja Serbia Vabariik kokku leppima operatsiooniplaani. Operatsiooniplaaniga peavad nõustuma ka operatiivpiirkonnaga piirnevad liikmesriigid. Operatsiooniplaanis täpsustatakse üksikasjalikult ühisoperatsiooni või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni korralduslikud ja menetluslikud aspektid, sealhulgas esitatakse olukorra kirjeldus ja analüüs, operatsiooni eesmärk ja sihtmärgid, kasutatavate tehniliste seadmete liik, rakenduskava, koostöö kolmandate riikide, muude liidu ametite ja asutuste või rahvusvaheliste organisatsioonidega, põhiõiguste kaitset, sealhulgas isikuandmete kaitset käsitlevad sätted, koordineerimis-, juhtimis-, kontrolli- ja aruandlusstruktuur, organisatsiooniline korraldus ja logistika, ühisoperatsiooni või kiirreageerimisoperatsiooni hindamine ja finantsaspektid.

Rühma liikmete ülesanded ja volitused Reeglina on rühmadel volitused täita ülesandeid ja teostada täitevvõimu, mis on vajalikud piirikontrolli ja tagasisaatmisoperatsioonide läbiviimiseks. Nad järgivad Serbia Vabariigi siseriiklikku õigust. Rühmad tegutsevad Serbia Vabariigi territooriumil üksnes Serbia Vabariigi piirivalveametnikelt või politseiametnikelt saadud korralduste alusel ning nende juuresolekul. Rühma liikmed kannavad asjakohastel juhtudel vormiriietust, nähtavat isiklikku identifitseerimistunnust ning sinist Euroopa Liidu ja ameti sümboolikaga käesidet. Lisaks peab neil kaasas olema akrediteerimisdokument, et Serbia Vabariigi ametiasutused neid selgelt tuvastada saaks. Rühma liikmed võivad kanda päritoluliikmesriigi ja Serbia Vabariigi õiguse kohaselt lubatud teenistusrelvi, laskemoona ja varustust. Serbia Vabariigi ametiasutused teatavad ametile eelnevalt, millised teenistusrelvad, laskemoon ja varustus on lubatud ning milline on asjakohane õigusraamistik ja nende kasutamise tingimused. Rühma liikmed võivad kasutada jõudu, sealhulgas teenistusrelvi, laskemoona ja varustust päritoluliikmesriigi ja Serbia Vabariigi ametivõimude nõusolekul, Serbia Vabariigi piirivalveametnike või politseiametnike juuresolekul ning kooskõlas Serbia Vabariigi siseriikliku õigusega. Serbia Vabariigi ametiasutused võivad lubada rühma liikmetel kasutada jõudu ka ilma oma piirivalvurite juuresolekuta. Rühma liikmed võivad kasutada relvi üksnes juhul, kui see on vajalik enesekaitseks või nende endi või teiste isikute vastu suunatud vahetu eluohtliku ründe tõrjumiseks kooskõlas Serbia õigusega. Serbia Vabariigi pädevad ametiasutused võivad edastada rühma liikmetele nende nõudmisel riiklikes andmebaasides leiduvat asjakohast teavet, kui see on vajalik rühma liikmetele nende ülesannete täitmiseks. Amet võib edastada Serbia pädevatele ametiasutustele operatiiveesmärkide saavutamiseks vajalikku teavet. Tegevuse peatamine ja lõpetamine Nii amet kui ka Serbia Vabariigi ametiasutused võivad tegevuse peatada või lõpetada, kui neile tundub, et teine osapool ei järgi kokkulepet või operatsiooniplaani. Rühma liikmete privileegid ja immuniteedid Rühma liikmetel on Serbia Vabariigis ametiülesannete täitmisel sooritatud tegude suhtes kriminaalkohtulik puutumatus, kuid teenistusvälisel ajal sooritatud tegude suhtes see puudub. Operatsiooniplaanis on üksikasjalikult sätestatud tegevused, mille suhtes kehtib Serbia Vabariigis kriminaalõiguslik puutumatus. Kui rühma liiget süüdistatakse kuriteos, esitab ameti tegevdirektor enne kohtumenetluse algatamist Serbia Vabariigi pädevale kohtuasutusele tõendi selle kohta, kas rühma liige pani kõnealuse teo toime oma ametiülesannete täitmisel või mitte. Ameti tegevdirektor võtab otsuse vastu pärast piirivalveametniku või muu asjaomase töötaja lähetanud liikmesriigi ja Serbia Vabariigi pädevate asutuste kõigi esildiste hoolikat arvessevõtmist. Rühma liikmetele antud privileegid ja kriminaalkohtulik puutumatus Serbia Vabariigis ei vabasta neid päritoluliikmesriigi jurisdiktsiooni alt. Sarnane kord kehtib ka rühma liikmete tsiviil- ja haldusvastutuse puhul. Rühma liikmete kriminaal-, tsiviil- ja halduskohtulikust immuniteedist Serbia Vabariigis saab loobuda liikmesriik, kes on asjaomase piirivalvuri või muu asjaomase töötaja lähetanud. Selline loobumine peab alati olema selgelt väljendatud. Kokkuleppes on sätestatud mehhanism kahjude kompenseerimiseks. Kompensatsioonimehhanism põhineb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet käsitleva määruse (EL) 2016/1624 artiklil 42. Kui kahju on põhjustatud rühma liikme poolt ametiülesannete täitmisel, vastutab Serbia Vabariik. Kui kahju on tekitatud osaleva liikmesriigi rühmaliikme poolt ametiülesannete täitmisel raske hooletuse või tahtliku väärkäitumise tagajärjel või kui see tekitati teenistusvälisel ajal, võib Serbia Vabariik ameti tegevdirektorilt taotleda, et kompensatsiooni maksaks asjaomane osalev liikmesriik. Kui kahju on põhjustanud ameti töötajad, võib Serbia Vabariik taotleda, et kompensatsiooni maksaks amet. Rühma liikmete suhtes ei tohi kohaldada täitemenetlust, välja arvatud juhul, kui nende vastu on algatatud kriminaal- või tsiviilkohtumenetlus, mis ei ole seotud nende ametiülesannete täitmisega. Rühma liikmete varustust, mis on vajalik nende ametiülesannete täitmiseks, ei saa arestida. Tsiviilkohtumenetluse puhul ei rakendata rühma liikmete suhtes mingisuguseid isikuvabaduse piiranguid ega muid piiravaid meetmeid. Rühma liikmete kohta ei kehti seoses ametile osutatud teenustega Serbia Vabariigis kehtivad võimalikud sotsiaalkindlustust käsitlevad sätted. Nad on vabastatud ka ameti või liikmesriikide poolt makstava palga ja tasude ning samuti väljaspool Serbia Vabariiki saadud tulude mis tahes vormis maksustamisest Serbia Vabariigis.

Serbia Vabariigi ametiasutused lubavad rühma liikmete isiklikuks kasutamiseks mõeldud esemeid riiki tuua ja sealt välja viia ning vabastavad need tollimaksudest, lõivudest ja muudest sellistest tasudest, välja arvatud ladustamis-, veo- ja muude sarnaste teenuste tasud. Rühma liikmete isiklikku pagasit võib kontrollida juhul, kui on alust arvata, et pagasis on esemeid, mis ei ole mõeldud rühma liikmete isiklikuks kasutamiseks, või kaupu, mille import või eksport on Serbia Vabariigi õigusega keelatud või mille suhtes kohaldatakse Serbia Vabariigi karantiinieeskirju. Isikliku pagasi kontrolli võib läbi viia üksnes asjaomase rühma liikme(te) või ameti volitatud esindaja juuresolekul. Rühma liikmete dokumendid, kirjavahetus ja asjad on puutumatud, välja arvatud täitemenetluse puhul. Rühma liikmed ei ole kohustatud tunnistajana ütlusi andma. Akrediteerimisdokument Amet väljastab koostöös Serbia Vabariigiga igale rühma liikmele akrediteerimisdokumendi, mis võimaldab Serbia Vabariigi ametiasutustel tuvastada rühma liikmete isikut ning tõendab selle omaniku õigust täita käesolevas kokkuleppes ja operatsiooniplaanis osutatud ülesandeid ja kasutada neis osutatud volitusi. Akrediteerimisdokument koos kehtiva reisidokumendiga annab rühma liikmele õiguse siseneda Serbia Vabariiki, vajamata selleks viisat või eelnevat luba. Tegevuse lõppedes tuleb akrediteerimisdokument ametile tagastada. Amet annab Serbia pädevatele ametiasutustele akrediteerimisdokumendi näidise enne kokkuleppe kohaldamise algust ja alati, kui näidist muudetakse. Põhiõigused Rühma liikmed austavad oma ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel alati täielikult põhiõigusi ja -vabadusi, sealhulgas juurdepääsu varjupaigamenetlustele, inimväärikust, piinamise ning ebainimliku ja alandava kohtlemise keeldu, õigust vabadusele, tagasisaatmise lubamatust ja kollektiivse väljasaatmise keeldu, lapse õigusi ning õigust era- ja perekonnaelule. Nad ei diskrimineeri kedagi soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse ega seksuaalse sättumuse alusel. Kõik meetmed, mis riivavad põhiõiguseid ja -vabadusi, peavad olema proportsionaalsed nende abil taotletavate eesmärkidega ja arvestama nende põhiõiguste ja -vabaduste põhiolemusega. Igal kokkuleppeosalisel peab olema kaebuste lahendamise kord liikmete poolt toime pandud väidetavate põhiõiguste rikkumiste käsitlemiseks. Amet on kehtestanud Euroopa piiri- ja rannikuvalvet käsitleva määruse (EL) 2016/1624 artiklis 72 osutatud kaebuste lahendamise korra ning seega on nimetatud kohustus täidetud. Selliste väidetavate rikkumistega võiks tegeleda Serbia Vabariigi ombudsman („kodanike kaitsja“), välja arvatud juhul, kui Serbia Vabariigi ametiasutused otsustavad luua mehhanismi spetsiaalselt käesoleva kokkuleppe alusel esitatud kaebuste tarvis. Isikuandmete töötlemine Rühma liikmed töötlevad isikuandmeid siis, kui see on vajalik ja proportsionaalne vastavalt ameti ja ELi liikmesriikide suhtes kohaldatavatele õigusnormidele. Serbia Vabariigi ametiasutused töötlevad isikuandmeid oma riigi õigusnormide kohaselt. Pärast iga tegevuse lõpuleviimist koostavad amet, osalevad liikmesriigid ja Serbia Vabariigi ametiasutused ühisaruande, mis käsitleb isikuandmete töötlemist rühma liikmete poolt. Kõnealune aruanne saadetakse ameti põhiõiguste ametnikule ja isikuandmete kaitse ametnikule ning Serbia Vabariigi pädevale isikuandmete kaitse asutusele. Ameti põhiõiguste ametnik ja isikuandmete kaitse ametnik annavad aru ameti tegevdirektorile. Vaidlused ja tõlgendamine Kõiki käesoleva kokkuleppe tõlgendamise või kohaldamisega seoses tekkivaid küsimusi uurivad Serbia pädevad ametiasutused ja ameti esindajad ühiselt. Ameti esindajad konsulteerivad Serbia Vabariigi naabruses asuvate liikmesriikidega. Varasema lahenduse puudumise korral lahendatakse käesoleva kokkuleppe tõlgendamist või kohaldamist käsitlevad vaidlused Serbia Vabariigi ja Euroopa Komisjoni vahel eranditult läbirääkimiste teel. Vajaduse korral konsulteerib komisjon mõne Serbia Vabariigi naabruses paikneva liikmesriigiga. Pädevad asutused kokkuleppe rakendamiseks Serbia Vabariigi pädev asutus käesoleva kokkuleppe rakendamiseks on siseministeerium. Euroopa Liidu jaoks on see Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet. Ühisdeklaratsioonid Mõlemad kokkuleppeosalised võtavad arvesse, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet toetab Serbia Vabariiki, et tõhusalt kontrollida oma piiri mis tahes riigiga, mis ei ole Euroopa Liidu liige, muude vahenditega kui täitevvolitustega Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti rühmade lähetamine. Mõlemad kokkuleppeosalised nõustuvad, et käesolev kokkulepe ega ükski selle rakendamisel kokkuleppeosaliste poolt või nende nimel sooritatud tegevus, sealhulgas operatsiooniplaanid või osalemine piiriüleses tegevuses, ei mõjuta mingil viisil Serbia Vabariigi ega Euroopa Liidu liikmesriikide territooriumide rahvusvahelisest õigusest tulenevat staatust ja piire.

Kokkuleppele on lisatud ka ühisdeklaratsioon, milles kajastatakse Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini tihedat seost Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega. 2018/0409 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Serbia Vabariigis käsitleva Euroopa Liidu ja Serbia Vabariigi vahelise staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkte b ja d ning artikli 79 lõike 2 punkti c koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut, ning arvestades järgmist: (1)Vastavalt nõukogu […] otsusele 2018/XXX allkirjastati Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Serbia Vabariigis käsitlev Euroopa Liidu ja Serbia Vabariigi vaheline kokkulepe („staatust käsitlev kokkulepe“) […] poolt […..], tingimusel, et see hiljem sõlmitakse. (2)Vastavalt määruse (EL) 2016/1624 artikli 54 lõikele 4 sõlmib liit asjaomase kolmanda riigiga staatust käsitleva kokkuleppe juhtudel, kui vastavalt kavandatule lähetatakse Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmad kolmandasse riiki tegevuseks, mis kätkeb endas täidesaatva võimu teostamist või kui kokkulepe on nõutav muude kolmandas riigis läbiviidavate tegevuste jaoks. Staatust käsitlev kokkulepe peaks hõlmama kõiki tegevuse läbiviimise olulisi tahke. (3)Käesolev staatust käsitlev kokkulepe võimaldab kooskõlas operatsiooniplaaniga lähetada Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmi kiiresti Serbia Vabariigi territooriumile, reageerida praegusele rändevoogude nihkumisele rannikuäärsele marsruudile ning aidata kaasa välispiiride haldamisele ja võidelda rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastu. (4)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ; Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. (5)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ; Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, (6)Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. (7)Seega tuleks staatust käsitlev kokkulepe Euroopa Liidu nimel heaks kiita, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1