[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 7.10.2008

KOM(2008) 621 lõplik

KOMISJONI 2008. AASTA ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

TEGEVUSJUHISTE RAKENDAMISE KOHTA

(komisjoni esitatud)

KOMISJONI 2008. AASTA ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

TEGEVUSJUHISTE RAKENDAMISE KOHTA

1. SISSEJUHATUS

Komisjon teavitas oma 25. mai 2005. aasta teatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule siseriiklike ja ühenduse statistikaasutuste sõltumatuse, terviklikkuse ja vastutuse kohta kavatsusest anda aru Euroopa statistikat käsitlevate tegevusjuhiste rakendamise kohta Euroopa statistikasüsteemis (edaspidi „ESS”), kui juhiste vastuvõtmisest on möödunud kolm aastat.

Nõukogu kiitis juhised heaks 2005. aasta juunis ja pärast nende vastuvõtmist viis ESS juhiste põhimõtete ja näitajate alusel läbi ulatusliku enesehindamise. Tulemustest tehti kokkuvõte Majandus- ja Sotsiaalkomiteele edastatud Eurostati aruandes 2006. aasta mais. Enesehindamise täiendamiseks ja süvendamiseks korraldati 31 ELi liikmesriigi ja EFTA riigi riiklikus statistikaametis ning Eurostatis vastastikused hindamised ajavahemiku 2006–2008 kohta. Neis käsitleti institutsionaalset keskkonda ja andmete levitamist (juhiste põhimõtted 1–6 ja 15) ning iga statistikaameti koordineerimisülesannet oma statistikasüsteemis. Vastastikust hindamist korraldas keskselt Eurostat ning võeti meetmeid, et tagada võimalikult ühesugune lähenemine, mis hõlmas ka hindamisstandardeid. Vastastikused hindamised aitasid kaasa juhiste rakendamisele, kuna hõlmasid kasutajate rahulolu uuringut ja peamisi riikliku ja Euroopa tasandi sidusrühmi.

Käesolev aruanne toetub peamiselt vastastikuste hindamiste tulemustele ja edusammudele valdkondades, mille puhul enesehinnangu ning eksperdihinnangute põhjal tuvastati teatavaid puudusi. Muud aspektid hõlmavad statistika kvaliteedi tagamist ja kontrolli ning vastavust Euroopa statistikaalastele õigusaktidele.

Kuigi juhised peaks kehtima kõikide Euroopa statistika koostajate suhtes, keskendutakse käesolevas aruandes peamiselt riiklikele statistikaametitele ja Eurostatile[1]. Parandusmeetmed, mis statistikaametid kavandavad võtta juhiste järgimiseks, on loetletud lisatud komisjoni dokumendis.

Märtsis 2008 võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu vastu otsuse Euroopa statistika haldamise nõuandekogu loomise kohta. Nõuandekogu ei ole veel ametlikult moodustatud, kuid tema peamiseks ülesandeks on anda igal aastal aru selle kohta, kuidas Eurostat ja ESS juhiseid järgivad.

2. JUHISTE JÄRGIMINE ESSIS: PEAMISED JÄRELDUSED

Kokkuvõte

Tabel 1: Riiklike statistikaametite ja Eurostati vastastikused eksperdihinnangud

Euroopa statistikat käsitlevate tegevusjuhiste põhimõtted ja näitajad | Hinnangu tulemused |

Täielikult täidetud | Suures osas täidetud | Osaliselt täidetud | Täitmata |

1: Ametialane sõltumatus | 1 | 15 | 13 | 3 | 1 |

2 | 25 | 6 | 1 | 0 |

3 | 27 | 4 | 1 | 0 |

4 | 22 | 8 | 2 | 0 |

5 | 22 | 5 | 3 | 2 |

6 | 28 | 4 | 0 | 0 |

7 | 31 | 1 | 0 | 0 |

2 | 28 | 3 | 1 | 0 |

3 | 32 | 0 | 0 | 0 |

4 | 21 | 8 | 3 | 0 |

5 | 25 | 7 | 0 | 0 |

6 | 30 | 1 | 0 | 1 |

2 | 23 | 8 | 1 | 0 |

3 | 16 | 14 | 2 | 0 |

4 | 29 | 1 | 2 | 0 |

5 | 3 | 20 | 8 | 1 |

6 | 2 | 19 | 11 | 0 |

Protsent | 62% | 25% | 12% | 1% |

ESSi peamiseks tugevuseks on põhimõtted 2 (volitus andmete kogumiseks), 5 (statistiline konfidentsiaalsus) ja 1 (ametialane sõltumatus), mis on seotud suures osas õigusliku raamistiku ning rakendusmeetmete ja -tavadega. Nende põhimõtete puhul oleks parandusmeetmeid pigem vaja võtta valdkondades, mis käsitlevad konkreetsete statistikaametite suhtes kohaldatavate statistikaalaste õigusaktide konkreetseid meetmeid või sätteid, kui küsimustes, kus on vaja võtta parandusmeetmeid kogu ESSis tervikuna. Kuigi põhimõtte 6 (erapooletus ja objektiivsus) puhul oli nõuete täitmise tase kõrge, on selle põhimõtte täielikuks järgimiseks vaja, et paljud statistikaametid parandaksid meetodite ja menetluste kohta teabe avaldamise ja üldsuse teavitamise korda avaldamiseelsest andmetele ligipääsust, kuigi seda kohaldatakse vaid piiratud juhtudel.

Vaatamata kvaliteedijuhtimise ja kvaliteedi parandamisel tehtud edusammudele peamistes valdkondades, tuleks vastastikuste hindamiste tulemuste põhjal võtta täiendavaid meetmeid põhimõtte 4 all (kvaliteedinõuete järgimine) kvaliteedijuhiste ning menetlus- ja tootekvaliteedi jälgimise suhtes. Kvaliteedinõuete järgimine on tihedalt seotud põhimõttega 3 (ressursside piisavus), sest siin esinevate puuduste kõrvaldamiseks võetavad meetmed peaksid tõenäoliselt käima käsikäes statistikaametite ressursside parandamisega. Kavandatavad parandusmeetmed on mitmete statistikaametite puhul ühesugused ja lähtuvad olemasolevatest ESSi nõuetest ja vahenditest.

Valdkondades, kus vastastikustes eksperdihinnangutes oli soovitatud parandusmeetmete võtmist, on tehtud juba märkimisväärseid edusamme. Seda on allpool esitatud järelduste puhul arvesse võetud.

Euroopa statistikat käsitlevate tegevusjuhiste järgimisega ESSi raames ja erinevatest statistikaametitest välja valitud heade tavadega seotud peamised probleemid on kokku võetud allpool asjaomaste pealkirjade all[2].

Ametialane sõltumatus ja objektiivsus

Sõltumatus poliitilistest ja muudest välismõjudest Euroopa statistika koostamisel ja levitamisel ning meetodite, allikate ja tehnikate objektiivne valik näib olevat tagatud kogu ESSi ulatuses.

Ametialase sõltumatuse tugevam õiguslik alus 13 juhul (näitaja 1.1) ja statistikaameti objektiivsuse täpsemad kaitsetingimused riikides (näitajad 6.1 ja 6.2) suurendaksid aga ESSi usaldusväärsust veelgi. See on eelkõige, kuigi mitte ainult, tõsi juhtudel, kus statistikaamet on halduslikult seotud mõne poliitikaüksusega. Vastastikuste hindamiste tulemusel leiti, et nelja riigi statistikaalaste õigusaktide sätteid võib lugeda heaks tavaks. Statistikaametite objektiivsuse ja erapooletuse lisatagatisena märgiti kõrgetasemelise teadus- või metoodikakomitee loomist, selgelt määratletud menetluse kaudu kinnitatud üksikasjalikke metoodilisi juhiseid või kutse-eetika juhiseid või riiklikku tegevusjuhist.

Kuues riigis soovitati kehtestada lisasätted, et võimaldada statistikaameti direktoril tõhusamalt täita tegevusjuhistes määratletud tähtsaid ülesandeid ametialase sõltumatuse ja objektiivsuse valvajana (näitajad 1.2–1.4). Veel üheks heaks tavaks loeti selgete kriteeriumite ja tingimuste kehtestamist statistikaameti direktori valimise ja, mis veelgi tähtsam, ametist vabastamise kohta. Enamikus liikmesriikides on statistikaamet välja arendanud ametlike vastuste andmise poliitika kooskõlas tegevusjuhistega (näitaja 1.7). Hea tava eeldab, et statistikaalastes õigusaktides oleks selgelt sõnastatud statistikaameti kohustus vastata vajadusel ametliku statistika suhtes tehtavale kriitikale ja statistika kuritarvitamisele.

Programmide koostamine

Kogu ESSi ulatuses rakendatakse kooskõlas tegevusjuhistega (näitajad 1.5 ja 11.2) läbipaistvaid statistikaprogrammi menetlusi Kümmet riiklikku statistikaametit julgustati kasutama täielikult ESSi üldist tava selles valdkonnas, st aastaste ja mitmeaastaste programmide tsüklitel põhinevate statistikaprogrammide ja korrapäraste eduaruannete avaldamine koostöös peamiste sidusrühmadega.

Vastajate koormuse vähendamine ja haldusallikate kasutamine statistilistel eesmärkidel

Vaatamata kõikide statistikaametite selgele volitusele koguda teavet ametliku statistika koostamiseks ja levitamiseks (näitaja 2.1), põrkuvad mõned neist haldusandmete statistilistel eesmärkidel kasutamisel (näitajad 2.2 ja 9.5) õiguslike ja/või praktiliste takistustega. Võttes arvesse nende mõju vastajate koormusele, peaks jõudude ühendamine riiklikul tasandil, sealhulgas valitsemisasutused, olema nende takistuste kõrvaldamiseks esmatähtis. Teenuslepingute sõlmimine registriametite ja haldusasutustega ning eesmärkide seadmine haldusandmete laialdasemaks kasutamiseks võiksid moodustada riiklike statistikaametite aktiivse strateegia osa kooskõlas ESSi parimate tavadega.

Paljudes riikides, kus statistikakoostajatel on seaduse järgi kohustus kasutada võimaluse piires haldusandmeid, võib välja tuua andmekogumise dubleerimise vältimise väljapaistvaid tavasid. Minnes veel sammu edasi ja kaasates riiklikud statistikaametid statistilistel eesmärkidel kasutatavate haldusandmete kogumisse ja nende potentsiaali väljaarendamisse, ei aitaks see kaasa mitte ainult nende andmete laiemale kasutamisele (näitaja 10.4), vaid parandaks ka haldusallikatest pärit andmetele toetuva statistika kvaliteeti (näitaja 8.1), mis on Euroopa statistika jaoks üha tähtsamaks muutuv teema.

Samamoodi võiks elektrooniliste ja internetipõhiste aruandesüsteemide kasutuselevõtt ja laialdasem kasutamine juhtudel, kus see ei ole veel (täielikult) võimalik (ligi pooled riiklikest statistikaametitest), aidata veelgi vähendada vastajate koormust (näitaja 9.1) ja tõsta ettevõtjate üha madalamat vastamise määra (näitaja 9.3). Paljud statistikaametid on võtmas meetmeid vastajate koormuse (põhimõte 9) mõõtmiseks ja juhtimiseks. Vastastikuste hindamiste tulemusel tuvastati kaheksas riiklikus statistikaametis vajadus heade tavade järele, et tõsta vastamise määra statistiliste vaatluste puhul.

Statistiline konfidentsiaalsus

Vastastikustes hinnangutes kinnitati, et kogu ESSis kehtivad kõrged nõuded statistilise konfidentsiaalsuse kaitseks. Nõuded on sätestatud statistikaalastes õigusaktides ja neid rakendatakse sisemenetluste, tehnikate ja füüsilise kaitse kaudu, millest mõnda on siiski veel 13 riiklikus statistikaametis vaja tugevdada, et need vastaksid täielikult kõikidele juhiste 5.1–5.5 näitajatele. Vaid vähestes riikides, kus statistikaalastes seadustes on lubatud erandid täielikust statistilisest konfidentsiaalsusest, võib selle nõude veel üle vaadata.

Kvaliteedijuhtimine

Kvaliteedijuhtimine on ulatuslik, pikaajaline ja süsteemne lähenemisviis, mille käigus parendatakse pidevalt sisendeid, protsesse ja väljundeid. Vastastikuste eksperdihinnangute kohaselt on ESSil vaja rohkem pingutada, et juhiseid paremini täita seoses kohustusega järgida ESSi kvaliteedideklaratsioonis kehtestatud põhimõtteid ja neid rakendada. Mitmed statistikaametid on teatanud sammudest, et rakendada kogu asutuse ulatuses kvaliteedijuhtimispoliitikat (mõned rakendavad juba täielikku kvaliteedijuhtimist) ja 12 ametit täiendavad oma kvaliteedijuhiseid. Selleks et taolist lähenemisviisi toetada, haldab Eurostat avalikku heade tavade andmebaasi, mis on ESSi kvaliteedijuhtimise keskne võrdlusandmete allikas, ning soodustab kvaliteedi parandamise tegevust ELi tasandil.

Aruannete analüüsist selgus, et vastastikust hindamist läbi viinud eksperdirühmad hindasid juhiste põhimõtte 4 (kvaliteedinõuete järgimine) täitmist erinevatel alustel ja et selle põhimõtte tõlgendamine ei olnud alati ühene ja selge. Seepärast on allpool arvesse võetud statistikaametite esitatud lisateavet kvaliteeditagamise tegevuse kohta. Kvaliteedijuhtimise häid tavasid tõsteti eksperdihinnangutes esile üheksa statistikaameti puhul ja need hõlmasid süsteemset kvaliteedijuhtimispoliitikat, ulatuslikke vahendeid selle rakendamiseks ning peamisi kasutajaid kaasavaid kvaliteediauditeid. Kaks riiklikku statistikaametit kujundasid oma statistikasüsteemi ümber, et parandada eelkõige statistika kvaliteeti.

Tootekvaliteet

Täpsus, ajakohasus ja võrreldavus on ESSi prioriteedid. Probleeme kvaliteediga esineb eriti suuliselt kogutud statistika puhul. Kõik statistikaametid esitavad vastavalt ELi õigusaktidele aruande Euroopa statistika kvaliteedi kohta ning mõned kavandavad järgmise kolme aasta jooksul laiendada aruandlust kõikidele statistika väljunditele. Suuremad jõupingutused selles valdkonnas peavad käima käsikäes personali vastava koolitamisega, mida praegu pakuvad vaid pooled statistikaametitest. Lisaks sellele tuleb aktiivselt tegelda teatavate valdkondadega (näitajad 4.1 ja 15.6 ning põhimõtted 12,13 ja 14), kus ei ole peetud kinni ELi statistikaalastest õigusaktidest.

Enamik Euroopa statistikat põhineb ELi õigusaktidel ja statistika esitamise sagedus on õigusaktides kindlaks määratud. Kasutajate nõudmisi võetakse arvesse ka korrapärastel Eurostati korraldatavatel komisjoni talituste ärakuulamistel ja sõelumistel, kuhu on kaasatud ka majandus- ja sotsiaalvaldkonna statistilise teabe Euroopa nõuandekomitee (CEIES) ja äsja loodud Euroopa statistika nõuandekomitee (näitaja 13.3).

Protsessikvaliteet

Protsessile orienteeritud kvaliteeditagamise tegevust, sealhulgas kvaliteedinäitajate kontroll, kvaliteediauditid või enesehinnangud, ei kasutata veel süsteemselt kogu ESSi raames, kuigi enamik statistikaameteid on asjaomased skeemid sisse viinud. Nad teatasid, et kohaldavad ühte või mitut nimetatud meedet enamiku või kõigi statistiliste protsesside puhul, kattes põhimõtteliselt kõik tootmisprotsessi etapid (v.a planeerimine ja uuringu kavandamine mõnedel juhtudel). Läbivaatamisprotsessis soovitati eksperditeadmisi laiemalt kasutada. Viies riiklikus statistikaametis tunnistati eksperdihinnangu tulemusel heaks tavaks tootmisprotsesside tõhustamine ühiste vahendite ja meetodite loomisega kesksel tasandil, sealhulgas keskne hooajalise kohandamise süsteem. Lisaks sellele rõhutati veel koostööd teiste avalik-õiguslike asutuste ja teaduritega (näitajad 4.2, 4.3 ja 4.5 ning põhimõtted 7 ja 8).

Kasutaja ja tootja vaheline dialoog

Juhendi üks nurgakive on aktiivne dialoog kasutajatega. Vastastikuse hindamise osana viisid riiklikud statistikaametid ja Eurostat läbi kasutajate rahulolu uuringu, et võtta arvesse peamiste kasutajate arvamust Euroopa statistika ja statistikaametite tegevuse tulemuslikkuse kohta. Mitmed statistikaametid viivad korrapäraselt läbi kasutajate rahulolu uuringuid ning mõned on töötanud välja kasutajate rahulolu indeksi. Enamik statistikaameteid on teatanud, et nad teevad metoodika parandamiseks koostööd teadusringkondadega. Lisaks sellele kuulub kasutajate ametlik konsulteerimine statistikaametite programmitöö ja prioriteetide kindlaksmääramise strateegia juurde (näitajad 4.3, 7.7, 11.1 ja 11.3).

Erapooletus ja levitamine

Kättesaadavus ja juurdepääs mikroandmetele

Peaaegu kõik statistilised andmed on kättesaadavad internetis ja kogu ESSis tervikuna võib tuvastada palju häid tavasid (näitajad 15.1 ja 15.2), sealhulgas hea teeninduskultuur, kasutajasõbralikud veebisaidid igakülgsete metaandmetega, mille hulgast leiab andmeid ka teiste andmetootjate tulemuste ning statistikaoskuse edendamise meetmete kohta. Neid häid tavasid on rõhutatud 16 vastastikuse eksperdihinnangu aruandes. Mitmed statistikaasutused teevad aga sellegipoolest jõupingutusi, et oma suhtluskanaleid veelgi parandada, kusjuures meetmed ulatuvad uuendustegevusest erirakendusteni.

Teadurite arvates on ESSis mitmeid võimalusi, et muuta mikroandmed kättesaadavaks avalikuks kasutamiseks ettenähtud failide või de facto anonüümsete andmekogude kujul ning õigusaktide või protokollidega reguleeritud kohapealse või kaugjuurdepääsu võimaluste kaudu (näitaja 15.4). Kaheksas riiklikus statistikaametis tehti kindlaks selle valdkonna head tavad.

Erapooletus

Peaaegu kõik statistikaametid teadvustavad avalikkusele oma ametialast tegevust seeläbi, et nad märgistavad oma väljaanded selgelt kui statistikaameti koostatud ja puhtalt statistilised väljaanded; seda toetab statistiliste küsimuste avaliku kommenteerimise poliitika (näitaja 1.6) ja vaid objektiivsete, erapooletute seisukohtade esitamine pressikonverentsidel (näitaja 6.7). Soovitati astuda edasisi samme ametliku statistika selgemaks piiritlemiseks, sealhulgas spetsiaalse logo väljatöötamine riiklike statistikaametite kõikide väljaannete märgistamiseks kooskõlas ESSi üldise tavaga.

Kasutajate erapooletut juurdepääsu Euroopa statistikale tagavad sambad, mis aitavad suurendada ESSi usaldusväärsust, on järgmised:

- ministeeriumidel ei ole juurdepääsu statistilistele andmetele enne nende avaldamist. Mõningatel juhtudel on juurdepääs isegi seadusega keelatud või toimub piiratud kujul, kontrolli all ja avalikkuse teadmisel (näitaja 6.6). Erandid on eri statistikaametites väga erinevad, varieerudes statistiliste valdkondade, sihtrühmade ja ajastuse lõikes, jättes seega ruumi harmoneeritud ESSi strateegia suunas liikumiseks. Eksperdihinnangutes leiti kolme riikliku statistikaameti puhul häid tavasid, sealhulgas avaldamiseelse juurdepääsu keelamine ning avaldamisjärgsete keeldude kehtestamise ja leketega tegelemise eeskirjad;

- peamiste statistiliste andmete avaldamise kalender igas riiklikus statistikaametis (näitaja 6.5), kuigi mitmetes riiklikes statistikaametites ja Eurostatis võiks sinna kaasata rohkem statistilisi tooteid. Avaldamisaegu võiks rohkem ühtlustada;

- läbipaistev ja õiglane juurdepääs tarbijate jaoks ette nähtud analüüsidele, mille statistikaametid on koostanud, välja arvatud asjaolu, et mitmetes riikides on mõnikord seadusega ette nähtud, et teatavad eelisõigusega kasutajad (institutsioonid) ei pea nende analüüside eest maksma (näitaja 15.3).

Metaandmed

Kogu ESSis avaldavad statistikaametid Euroopa statistikat igakülgsete metaandmetega. Paljudes riikides tehakse seda nii inglise keeles kui ka riigikeel(t)es. Kuna metaandmete edasiarendamine ja parandamine, võimaluse korral koostöös kasutajatega, on alati võimalik ja vajalik, kutsuti 13 vastastikuses eksperdihinnangus eelkõige üles neid andmeid standardiseerima ja/või laiendama nende kasutamise valdkondi (näitajad 6.4, 15.5 ja 15.6).

Statistikaametite läbivaatamiskorra spetsiifiline ja harv nähtus on vead, mida kõik parandavad ja avaldavad, kuigi sageli oleks ametlikum lähenemine kasulikum (näitaja 6.3).

Vahendid ja tõhusus

Kuigi paljud riiklikud statistikaametid on viimastel aastatel oma tootmissüsteeme ümber korraldanud, et toime tulla eelarve- ja personalikärbetega, teatasid mitmed riigid, et pidev vahendite nappus võib takistada Euroopa statistikanõuete täitmist (põhimõte 3). Üheksas vastastikuses eksperdihinnangus leiti näiteid eeskujuliku ressursipoliitika kohta, mis hõlmab inimkapitali arendamist, personali karjäärijuhtimist või kulupõhist kontrolli ja planeerimist.

Inimkapital on statistikaametite peamine vara. Suhteliselt madalad palgad mõnedes riikides toovad kaasa suure kaadrivoolavuse ja asetavad riiklikud statistikaametid tööturul ebasoodsasse olukorda konkurentsis kvalifitseeritud tööjõu järele. Mõned riiklikud statistikaametid teatasid, et kvalifitseeritud tööjõust on üldine puudus või et jäigad värbamismenetlused muudavad vabade töökohtade täitmise raskeks.

Mõnes üksikus riigis on vaja parandada infotehnoloogia infrastruktuuri. 2005. aasta enesehinnangus tõid peaaegu kõik riiklikud statistikaametid esile infotehnoloogia ressursside vähesuse ja infotehnoloogia spetsialistide puuduse kui peamise põhjuse, mis takistab tehnoloogia laiemat kasutamist statistilise andmetöötluse ulatuslikumaks automatiseerimiseks. Kui nende probleemidega ei tegeleta, on riiklikel statistikaametitel oht olla ära lõigatud tehnika arengust ja sellest tulenevast tõhususe kasvust, mis takistab neil probleemi lahendada ja võib pikaajalises perspektiivis soodustada digitaalse lõhe tekkimist ESSi sees.

Mõnedes riikides nimetati peamiseks probleemiks finantsvahendite vähesust ja lepinguliste tööde suurt osakaalu, mis võib takistada pikaajaliste investeeringute tegemist.

Kavandatud on mitmesuguseid ESSi algatusi, et leida parem tasakaal Euroopa statistika koostamise kulude ja nõudluse vahel selle statistika järele. Praeguseid lähenemisviise uute statistikaalaste õigusaktide tagajärgede, õigusaktide lihtsustamise ja negatiivsete prioriteetide tuvastamise analüüsi suhtes toetavad uued meetmed. Need hõlmavad enamiku ELi statistikaalaste õigusaktide rakendamisega seotud kulude ning nende kasude/eeliste, ESSi tõhusust suurendavate ja kasutajatega peetavat dialoogi (sealhulgas tulevaste prioriteetide üle ja kaasates Euroopa statistika nõuandekomitee) parandavate ESSi-siseste uuenduslike partnerlusmudelite hindamist (näitajad 3.2–3.4).

Statistikasüsteemi koordineerimine

Riikliku statistikasüsteemi koordineerimine on probleem, mis puudutab kõiki riike, isegi kui teiste riiklike andmetootjate panus ametlikku riiklikku statistikasse või Euroopa statistikasse on väga väike.

Juhiste laiendamine Euroopa statistika tootmisele väljaspool riiklikke statistikaameteid ja juhiste rakendamise hindamine ei saa ESSi piires toimuda ühesugustel alustel. Kui riiklikud strateegiad on olemas, on need tihedalt seotud riiklike statistikaametite koordineerimisülesandega süsteemis. Sõltuvalt muu hulgas riiklike statistikaametite võimest ja õiguslikest volitustest mõjutada ühenduse statistika riiklikke koostajaid ulatuvad need strateegiad märkimisväärsetest edusammudest piiratud meetmeteni.

Riiklike statistikaametite koordineerimisülesande vastastikustes hindamistes ja riiklike statistikaametite aruannetes selle kohta, kuidas muud juhtivad tegijad, välja arvatud keskpangad, juhiseid järgivad, toodi esile teatavaid tegevusmustreid, mis soodustavad juhiste järgimist riiklikes süsteemides:

- detsentraliseeritumates statistikasüsteemides ja süsteemides, kus muid riiklikke andmeid toodavad ministeeriumid/poliitikaüksused, mängib juhiste järgimisel suurt rolli see, millisel määral on neid statistikaalastes õigusaktides sõnaselgelt käsitletud ja millisel määral kohaldatakse nende suhtes ametialast sõltumatust, objektiivsust, erapooletust jne käsitlevaid samasuguseid nõudeid;

- tuleb tagada statistikaülesande selge eraldatus halduslikest ülesannetest või poliitikast. Eelduseks on riiklike statistikaametite ja seotud osapoolte ülesannete selge määratlemine seaduses ja/või integreeritud statistikaprogrammis;

- see võib moodustada riigisisese ametliku statistikavõrgustiku, mida koordineerib ja haldab riiklik statistikaamet. Enamikus riikides toetab neid ülesandeid statistikanõukogu või komitee(d) ja mõnedes riikides on koordineerimisülesanne määratletud statistikaalastes õigusaktides. Head tavad hõlmavad: a) riiklikke tegevusjuhiseid, b) ühist koolituskava, c) ühist värbamismenetlust, d) metoodilise töö, infotehnoloogia jne ühiseid ressursse ja e) ühist logo ja/või avaldamise ajakava, et edendada ametliku statistika koordineeritud levitamist, ja f) ühtseid levitamisaluseid.

Vastastikustes eksperdihinnangutes leiti viies riigis häid tavasid riikliku statistikasüsteemi koordineerimise parandamise kohta.

Eurostati koordineerimisülesanne on mitmetahuline, koosnedes töö koordineerimisest Euroopa Komisjonis, ESSis ning rahvusvahelise üldsuse ja Euroopa Keskpangaga. Euroopa statistikat käsitleva määruse eelnõus on kavandatud tugevdada nii riiklike statistikaametite kui ka Eurostati koordineerimisülesandeid.

3. KOKKUVÕTE JA JÄRGMISED SAMMUD

Kogemus ESSi poolt siiani kasutatud juhiste rakendustavaga näitab, et isereguleeruv lähenemisviis töötab väga hästi: üldist head juhiste järgimist täiendavad dünaamilised edusammud parandusmeetmete puhul. Siiski on juhiste täielik järgimine jätkuvalt väljakutse peaaegu kõigi riiklike statistikametite ja Eurostati jaoks. Võttes arvesse, et kõik riiklikud statistikasüsteemid on erinevad ja erinevate tingimustega, ei tuleks juhiste järgimise hindamist kasutada selleks, et riike paremusjärjestusse seada, vaid et statistikasüsteeme riiklikul ja Euroopa tasandil edasi arendada.

Statistikasüsteemides, kus institutsionaalne raamistik ei ole veel juhistega vastavusse viidud, nt ametialast sõltumatuse kaitset on vaja veel tugevdada, või mille ressursid ei olnud piisavad, kutsutakse valitsemisasutusi üles vajalike muudatuste läbiviimist juhtima. Kavandada võib ka edasisi samme Euroopa statistika nõuandekomitee juhtimisel.

Lisaks sellele võiksid valitsemisasutused toetada riiklikke statistikaameteid haldusandmete omanikega koostöö tegemisel, mis on vajalik, et optimeerida haldusallikate kasutamist statistilistel eesmärkidel.

Euroopa Statistikasüsteem ühendab jõud, et investeerida ESSi kvaliteedijuhtimisvahendite ja -juhiste rakendamisse, kuna see on valdkond, kus parandusmeetmeid on vaja võtta kogu ESSi ulatuses. Töö kvaliteediraamistiku edasiseks ühtlustamiseks ESSis hõlmab statistikaprogrammi komitee poolt vastu võetud ESSi kvaliteedideklaratsiooni (2001) rakendamiseks tehtud soovituste läbivaatamist ja ESSi kvaliteedijuhiste ajakohastamist, võttes arvesse kogemusi, mis saadi kvaliteedipõhimõtete osas vastastikuste hindamiste käigus.

Koostöö süvendamine Euroopa Keskpanga ja Euroopa statistika nõuandekomiteega on hädavajalik, kuna nad on tähtsad partnerid kvaliteetse statistika tagamisel ja edusammude tegemisel ESSi ees seisvate peamiste probleemide lahendamisel, sealhulgas prioriteetide seadmine ja vastajate koormuse vähendamine. Tulevases Euroopa statistikat käsitlevas määruses määratletud statistikapõhimõtete järgimine ja tulevane muudetud määrus statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt lihtsustab seda koostööd.

Pidevaid jõupingutusi on vaja teha ka selleks, et Euroopa statistika koostamisse ja levitamisse kaasatud muud statistikaasutused samuti neid põhimõtteid järgiksid. Esimesed kogemused juhise rakendamise laiendamisega riiklikul tasandil rõhutavad riiklike statistikaametite ja Eurostati koordineerimisülesande tähtsust vastavalt riiklikus süsteemis ja Euroopa Komisjonis.

Juhiste rakendamise järgimine Eurostati poolt vastastikuste hindamiste alusel, mis tehti ajavahemikul 2006–2008, ning riikide aruandmine on olnud tõhus ja proportsionaalne

Järgmised vastastikused hindamised on kavas läbi viia järgmise viie aasta jooksul Euroopa statistika haldamise nõuandekogu soovituse alusel eelkõige kohaldamisala kohta ja võttes arvesse tulusid ja kulusid.

Juhiste teatavaid näitajaid kohandatakse juhiste kohaldamisel saadud kogemuste põhjal.

[1] Riiklike keskpankade suhtes ei kohaldata ESSi tegevust seoses juhise rakendamise ja rakendamise kontrollimisega.

[2] Juhiste põhimõtted ja näitajad ning täielik ülevaade vastastikuste hindamiste käigus määratletud headest tavadest on kättesaadav Eurostati veebisaidil: http://ec.europa.eu/eurostat/quality.