SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Raudteesektor on Euroopa Liidu jaoks strateegilise tähtsusega. See sektor on ELi majandusele ja tööhõivele väga oluline, kuna annab otseselt tööd rohkem kui 900 000 inimesele, kellest ligikaudu 500 000 töötab raudteeveo-ettevõtjate ja 400 000 taristuettevõtjate heaks (2018. aasta lõpu seisuga).

Raudteetransport on väga oluline ELi strateegia jaoks, mille eesmärk on muuta transpordisektor keskkonnasäästlikumaks, parandada majanduslikku ja sotsiaalset sidusust ning ühendada eurooplasi liikmesriikide sees ja nende vahel. Raudtee on ELi transpordiliikide kogumi oluline osa, mis aitab tagada keskkonnahoidliku liikuvuse ja suure tõhususe. Seega on raudteetransport väga oluline rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamiseks, kuna see on kõige säästvam ja keskkonnahoidlikum transpordiliik.

2018. aastal veeti Euroopa raudteedel ligikaudu 1,6 miljardit tonni kaupa ja 7,1 miljardit reisijat. Samaks aastaks ulatus ELi reisijateveo maht 400 miljardi reisijakilomeetrini, maismaatranspordi reisijakilomeetrite arv oli kokku ligikaudu 5 triljonit. Reisijatevedu raudteel toimub enamjaolt liikmesriigi piires, piiriülese veo osakaal oli 2018. aastal vaid 7 %.

2018. aastal ulatus ELi kaubaveo maht 435 miljardi tonnkilomeetrini, maismaatranspordi tonnkilomeetrite arv oli kokku ligikaudu 2,3 triljonit. Ligikaudu poole raudtee-kaubavedudest moodustavad piiriülesed veod. Sellest tulenevalt on raudtee-kaubaveol oluline üleeuroopaline mõõde.

Liidu raudteetranspordile on alates 2020. aasta algusest avaldanud suurt mõju COVID-19 puhang. Reisijate- ja kaubavedu raudteel on liikumispiirangute ja neist tulenenud väiksema transpordinõudluse tõttu vähenenud. Pandeemia esimesel perioodil – 2020. aasta kevadel – peatasid raudteeveo-ettevõtjad reisijateveo enamikul rahvusvaheliste liinide reisirongidel. Riigisisese raudteetranspordi puhul vähenes reisijate arv pandeemia esimese laine ajal eelneva aastaga võrreldes kuni 90 %. Mõned ettevõtjad, eelkõige uued turuosalised, pidid tegevuse peatama, raudtee-kaubaveoettevõtjad teatasid aga transpordimahtude olulisest vähenemisest, kuna paljudes tööstusharudes vähendati pandeemia mõju tõttu tootmist või isegi lõpetati see. 2020. aasta suvel püsis nii reisijate- kui ka kaubaveo nõudlus ja maht madalal tasemel.

2020. aasta sügisel sundis pandeemia teine laine paljusid riike võtma kodanike liikumisega seoses täiendavaid piiravaid meetmeid. Pandeemia kolmanda laine tulek takistas raudteeliikluse kiiret taastumist, eelkõige raudtee-reisijateveoteenuste puhul. 2020. aasta oktoobris ja novembris kehtestasid liikmesriigid uusi liikumispiiranguid, kaotades need 2021. aastal vaid osaliselt ja järk-järgult. Reisijate arv ei ole veel jõudnud pandeemiaeelsele tasemele ning selleks võib kuluda oodatust rohkem aega, eriti ärilisel eesmärgil toimuva reisijateveo puhul. Seega on pandeemia mõju transpordisektorile jätkuvalt märkimisväärne. Kuna 2021. aasta sügisel hakkas levima COVID-19 uus väga nakkav omikronvariant, mille omadused eelmiste viirusevariantidega võrreldes pole veel teada, on tekkinud mure pandeemia neljanda laine ja rangemate piiravate meetmete pärast.

7. oktoobril 2020 võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/1429, millega kehtestatakse meetmed kestliku raudteeturu jaoks seoses COVID-19 puhanguga. Määruse eesmärk oli võimaldada raudteevaldkonna sidusrühmadel paremini toime tulla COVID-19 pandeemia rahaliste tagajärgedega ja reageerida nende kiireloomulisele likviidsusvajadusele selliste tasude vähendamise, nende nõudmisest loobumise või nende nõudmise edasilükkamise kaudu, mida võetakse minimaalse juurdepääsupaketi ja teenindusrajatisi ühendavale taristule juurdepääsu eest.

Neid leevendusmeetmeid kohaldati tasude suhtes, mis kuulusid maksmisele kõnealuse määruse artiklis 1 sätestatud vaatlusperioodil ehk vahemikul 1. märts 2020 kuni 31. detsember 2020 (edaspidi „vaatlusperiood“). Niisugune ajaline kohaldamispiirang nähti ette tagamaks, et meetmeid kohaldataks ainult seni, kuni need on vajalikud.

Määruse (EL) 2020/1429 artikliga 5 anti komisjonile õigus pikendada delegeeritud õigusaktide alusel vaatlusperioodi kuni kuue kuu võrra, tuginedes taristuettevõtjate esitatud andmetele, mis näitavad selgelt raudteeliikluse püsivat vähenemist seoses COVID-19 puhanguga. Vaatlusperioodi oli võimalik pikendada kuni 14. aprillini 2022.

Komisjon kasutas kõnealust delegeeritud volitust kaks korda ja pikendas vaatlusperioodi 31. detsembrini 2021. Õigus võtta vaatlusperioodi pikendamiseks vastu delegeeritud õigusakte anti komisjonile üheks aastaks alates 13. oktoobrist 2020 ja see periood on nüüd möödas.

Vastavalt liidu raudteetaristu-ettevõtjate poolt komisjonile esitatud andmetele, mis hõlmavad kuni 2021. aasta septembrini kestvat perioodi, tabas pandeemia raskemalt reisijateveoteenuste segmenti ja eelkõige ärilisel eesmärgil osutatavate reisijateveoteenuste segmenti ning nende teenuste pakkumine vähenes oluliselt kõigis liikmesriikides ja pakkumise 2019. aasta tase pole siiani taastunud. Avaliku teenindamise kohustuse alusel raudteevõrgus liiklevate reisirongide arv perioodil jaanuar kuni september 2021 on võrreldav 2019. aasta sama perioodi arvuga, 2020. aastal oli see aga 7,8 % väiksem kui 2019. aastal. Ärilisel eesmärgil liiklevate reisirongide arv perioodil jaanuar kuni september 2021 oli siiski 21,5 % väiksem kui 2019. aasta samal perioodil, mis näitab, et võrreldes 2020. aasta sama perioodiga, mil see arv oli 23,3 % väiksem kui 2019. aastal, olukord ei taastunud. Raudteevõrgus liiklevate kaubarongide arv oli endiselt 2,5 % väiksem kui 2019. aasta vastaval perioodil. Sarnaseid suundumusi võib täheldada ka siis, kui rongiliiklust väljendatakse rongikilomeetrites. Perioodil jaanuar kuni september 2021 oli avaliku teenindamise kohustuse alusel osutatavate teenuste rongikilomeetrites väljendatud maht 5,2 % väiksem kui 2019. aasta samal perioodil. Ärilisel eesmärgil osutatavate resijateveoteenuste rongikilomeetrites väljendatud maht oli 2021. aastal 25,6 % väiksem kui 2019. aasta samal perioodil, jäädes samale (madalale) tasemele, milleni jõuti juba 2020. aastal. Raudteevõrgus liiklevate kaubarongide rongikilomeetrite arv mõningal määral taastus, kuid perioodil jaanuar kuni september 2021 oli see 2,6 % väiksem kui 2019. aasta samal perioodil. Eeltoodust nähtub, et COVID-19 pandeemia mõjust tingitud raudteeliikluse mahu vähenemine jätkub.

Seepärast tuleb muuta määrust (EL) 2020/1429, et vaatlusperioodi veelgi pikendada.

Kuna pandeemia pole veel lõppenud ja tulevased arengusuundumused on endiselt teataval määral ettearvamatud, tuleb ühtlasi komisjonile delegeerida õigus eelnevalt osutatud perioodi täiendavalt pikendada – iga kord maksimaalselt kuue kuu võrra – kooskõlas kehtiva õigusraamistikuga.

Sellest tulenevalt tehakse ettepanek pikendada vaatlusperioodi kuni 30. juunini 2022 ning anda komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et pikendada kõnealust perioodi täiendavalt kuni 31. detsembrini 2023. Samuti tehakse ettepanek, et volituste delegeerimine peaks lõppema samal kuupäeval, st 31. detsembril 2023. Kõik muud kehtiva määruse sätted peaksid jääma samaks.

COVID-19 puhangu ettenägematu kulu ja eelkõige uute murettekitavate viirusevariantide ootamatu leviku tõttu ei olnud võimalik asjakohaseid meetmeid õigeaegselt vastu võtta. Määruse (EL) 2020/1429 kohaselt peab komisjon vaatlusperioodi võimaliku pikendamise kohta otsuse tegemisel tuginema andmetele, mille taristuettevõtjad pidid esitama, kui pool pikendatud vaatlusperioodist on möödunud. Komisjonil ei olnud võimalik vaatlusperioodi enne delegeeritud volituste kehtivuse lõppemist täiendavalt pikendada, sest selleks ajaks ei olnud vajalikud andmed veel kättesaadavad.

Selleks et vältida meetmete võtmise katkemist pärast 31. detsembrit 2021 (praeguse vaatlusperioodi lõpp), tuleks käesolevat määrust kohaldada ka selle jõustumisele eelneva perioodi suhtes. Võttes arvesse käesoleva määrusega ettenähtud meetmete olemust, ei riivata tagasiulatuva kohaldamisega asjaomaste isikute õiguspäraseid ootusi.