KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2012–2013

1. Sissejuhatus

ELi laienemispoliitikat on aetud rohkem kui nelikümmend aastat. Järjestikuste ühinemiste tulemusena on liikmete arv kasvanud esialgsest kuuest 27-ni. 1. juulil 2013 saab 28. liikmeks Horvaatia. EL on oma loomisest saadik vastanud laienemispoliitika kaudu meie mandri rahvaste õigustatud lootustele olla seotud ühtse Euroopa püüdluste kaudu. Laienemispoliitika on ühendanud riike ja kultuure, rikastades ELi ning lisades sellele mitmekesisust ja dünaamilisust. Rohkem kui kolm neljandikku ELi liikmesriikidest on endised „uued” liikmesriigid.

Hetkel, mil ELi ees seisavad suured väljakutsed ja maailma on tabanud suur ebakindlus ning uus hoog on antud majanduslikule, rahalisele ja poliitilisele integratsioonile, aitab laienemispoliitika kaasa rahu, julgeoleku ja jõukuse tagamisele meie mandril. Võimaliku ühinemisega kaasnev range, kuid õiglane tingimuslikkus aitab kaasa poliitiliste ja majandusreformide läbiviimisele, ühiskondade muutmisele ning kodanike ja ettevõtjate jaoks uute võimaluste loomisele. Samal ajal suurendab laienemine liidu poliitilist ja majanduslikku tugevust. Olles laienemispoliitika kaudu eestvedaja rollis, saab EL kasu tugevamast ja ühtsemast kodumandrist, demonstreerides nii ka oma jätkuvat suutlikkust üleilmse partnerina.

Kõige viimane laienemine, mis hõlmas Kesk- ja Ida-Euroopa riike, mitte ainult ei ühendanud Ida ja Läänt pärast aastakümneid kestnud kunstlikku lahusolekut. Laienemine tõi kaasa tugevamas kaubanduslikus integratsioonis, suuremas siseturus, mastaabisäästus ning laienenud investeeringutes ja töövõimalustes avalduva vastastikuse kasu. Läbirääkimiste alustamisest kuni tegeliku ühinemiseni on ELi eksport ühinevatesse riikidesse enam kui kolmekordistunud. Arvatakse, et üks kolmandik ühinevate riikide juba niigi suurest majanduskasvust samal ajavahemikul tulenes laienemisega seotud mõjudest.

Laienemisprotsessi tuumikuks on õigusriigi põhimõtete ja demokraatliku valitsemistava tugevdamine. Varasemate laienemiste käigus saadud õppetunnid rõhutavad kõnealustele valdkondadele suurema tähelepanu suunamise ja kõnealuse protsessi kvaliteedi parandamise tähtsust. See toetab ja edendab täiendavalt stabiilsust piirkonnas, mida veel hiljuti räsisid konfliktid, ning toetab Kagu-Euroopas sellise keskkonna loomist, mis soodustab majanduskasvu ja meelitab ligi investeeringuid, suurendab piirkondlikku koostööd ning tegelemist selliste ühiste probleemidega nagu organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastane võitlus. See hõlmab nii ELi kui ka laienemisprotsessis osalevate riikide kodanike jaoks otsest muret tekitavaid küsimusi õiguse, turvalisuse ja põhiõiguste valdkonnas. Pärast seda, kui Euroopa Ülemkogu kinnitas juunis osana Montenegro läbirääkimisraamistikust komisjoni kavandatud uue lähenemisviisi kohtusüsteemi ja põhiõiguste ning õiguse, vabaduse ja turvalisuse peatükkidele, on õigusriigi põhimõte leidnud kindlalt koha ühinemisläbirääkimiste keskmes, olles aluseks ka järgnevatele läbirääkimistele.

Praegu euroalal esinevad probleemid on ELi poliitikat viimase aasta jooksul tugevasti mõjutanud. Koos hiljutise üleilmse finantskriisiga on see esile tõstnud riikide majanduse omavahelise sõltuvuse nii siin- kui ka sealpool ELi piire. Euroala ees seisvad probleemid rõhutavad veelgi majandus- ja finantsstabiilsuse konsolideerimise ning reformide ja majanduskasvu edendamise tähtsust ka laienemisprotsessis osalevates riikides. Sellest tulenevat majandusliku, poliitilise ja finantsintegratsiooni edendamist ELis tuleb samuti laienemisprotsessis arvesse võtta. Laienemisprotsessis osalevate riikide vastupanuvõime tugevdamine on meie kõigi ühistes huvides. Selle eesmärgi saavutamiseks on laienemisprotsess mõjuvõimas vahend. Tugevamas ja laienenud ELis on kõnealuseid probleeme lihtsam lahendada. Näiteks Türgi majanduse dünaamilisus, geopoliitiline roll, panus energiajulgeoleku tagamisse ning riigi noor elanikkond kujutavad endast ühinemisperspektiivi raames võimalust nii Türgi kui ka ELi jaoks.

Lääne-Balkanil ebastabiilsusest tulenevate ohtude kõrvaldamine on kõnealust piirkonda laastanud sõja ja eraldatuse pärandit arvestades selgelt meie ühistes huvides. Laienemisprotsessi abil toetatakse piirkonnas reformide eest võitlejaid, tugevdades nii veelgi sõjajärgset demokraatlikku üleminekuprotsessi. Laienemine aitab vältida ebastabiilsuse tagajärgede kõrvaldamisest tulenevaid eeldatavalt palju suuremaid kulutusi. Stabiilsuse ja demokraatia tugevdamine Kagu-Euroopas on investeering ka sügavasse ja jätkusuutlikkusse demokraatiasse ELi laiemas naabruskonnas. ELi laienemispoliitika aluseks on Euroopa Ülemkogu kohtumisel saavutatud uus laienemiskonsensus. Konsensuse aluseks on kohustuste kinnitamine, tingimuste aus ja täpne täitmine, head suhted avalikkusega ning Euroopa Liidu võime võtta vastu uusi liikmeid. Praegune laienemiskava hõlmab Lääne-Balkanit, Türgit ja Islandit. ELi Lääne-Balkani riike käsitlev poliitika on alati olnud kaasav ning järjestikused Euroopa Ülemkogud on kinnitanud, et kogu piirkonna tulevikku nähakse ELis. Vajalike ettevalmistuste ühiseks raamistikuks on jätkuvalt stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsess.

Laienemisprotsessi usaldusväärsuse säilitamine on selle edukuse seisukohast otsustava tähtsusega. Selleks tuleb tagada, et laienemisprotsessis osalevates riikides teostataks kaugeleulatuvaid reforme ning et kõnealused riigid täidaksid kehtestatud kriteeriume, eelkõige Kopenhaageni kriteeriume. See kehtib ka liikmesriikide ja nende kodanike toetuse tagamise suhtes. On oluline edendada mõistvat ja informeeritud arutelu laienemispoliitika mõju kohta eelkõige olukorras, kus ELi on tabanud suured raskused. Selles kontekstis on võtmetähtsusega laienemisprotsessis osalevate riikide enda saavutused. Kiirus, millega iga riik liikmeks saamise suunas liigub, sõltub vastava riigi tegevusest vajalike tingimuste täitmisel. Laienemine on seega järkjärguline protsess, mille aluseks on reformide kindel ja jätkusuutlik rakendamine asjaomaste riikide poolt. Õigusriigi valdkonna läbirääkimistel kasutatud uue lähenemisviisiga võetakse eesmärgiks saavutada kogu läbirääkimisprotsessi vältel häid tulemusi reformide rakendamisel. Reformid peavad sügavalt juurduma, et need oleksid pöördumatud.

Horvaatia peatne ühinemine, ühinemisläbirääkimiste alustamine Montenegroga juunis ning kandidaatriigi staatuse andmine Serbiale märtsis näitavad, et EL täidab tingimuste täitmise korral oma lubadused. Positiivsed arengud saadavad ka tugeva signaali laienemisprotsessi ümberkujundava mõju ning selle kohta, mida on võimalik saavutada vaid pool põlvkonda tagasi sõjast lõhestatud piirkonnas. Nimetatud sündmused kujutavad endast stiimulit ja julgustust piirkonna kõigile riikidele, et kiirendada ELi liikmeks saamisega seotud ettevalmistusi.

Viimase aasta jooksul on laienemisprotsessis osalevates riikides toimunud mitmesuguseid positiivseid muutusi. Lisaks Horvaatiale, Montenegrole ja Serbiale saavutati positiivseid tulemusi ka endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis, kus kõrgetasemelise ühinemisdialoogi raames keskendusid ametiasutused senisest enam reformidele. Valitsuse ja opositsiooni vaheline dialoog Albaanias on võimaldanud poliitilise patiseisu valimis- ja parlamendireformi vastuvõtmise abil suuremalt jaolt ületada. Ühinemisläbirääkimised Islandiga edenevad jõudsalt. Türgi on toetanud aktiivselt eelmisel aastal välja kuulutatud ja 2012. aasta mais komisjoni poolt käivitatud uut positiivset tegevuskava.

Samal ajal on reformid enamikus riikides pooleli. Inimõigused, hea valitsemistava, õigusriik, sealhulgas korruptsiooni- ja organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus, haldussuutlikkus, tööhõive, majandusreformid ja sotsiaalne kaasatus on endiselt peamised probleemsed valdkonnad. Sageli eeldab olukord reformide eest suurema vastutuse võtmist ning edasi liikumiseks suuremat poliitilist tahet. Meedia sõnavabaduse ja sõltumatuse tugevdamine on jätkuvalt üheks suuremaks väljakutseks. Ühinemisprotsessi mõjutavad aeg-ajalt negatiivselt kahepoolsed küsimused.

Laienemisprotsess on oma laadilt kaasav ning nõuab sidusrühmade laiaulatuslikku osalemist. Laienemisprotsessis osalevates riikides aitab ELiga ühinemise püüdlustes edusammude tegemiseks vajalikele muutustele märgatavalt kaasa ulatuslik poliitiline konsensus ja elanikkonna toetus reformidele.

Käesolevas teatises antakse hinnang Euroopa Liidu laienemiskava praegusele olukorrale. Hindamisel, mis põhineb teatisele lisatud riigipõhistel põhjalikel analüüsidel[1] võetakse arvesse riikide saavutusi liikmesuse ettevalmistamisel, vaadatakse, kuhu nad on tänaseks jõudnud, hinnatakse nende väljavaateid järgmisteks aastateks ning esitatakse mitmeid soovitusi. Nagu ka varasematel aastatel, pööratakse erilist tähelepanu teatavatele kõige olulisematele ülesannetele ning ELi poolt laienemisprotsessis osalevatele riikidele antavale toetusele, sealhulgas ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kaudu antavale toetusele.

2. Peamised ülesanded 2.1. Õigusriigi põhimõtte laienemisprotsessi keskmesse asetamine

Hiljutiste laienemiste käigus saadud kogemused ja laienemisprotsessis osalevate riikide ees seisvad probleemid rõhutavad vajadust asetada õigusriigi põhimõte veelgi enam laienemispoliitika keskmesse. Eelmise aasta strateegiadokumendis esitati uus lähenemisviis läbirääkimiste pidamiseks kohtusüsteemi ja põhiõiguste ning õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonnas. Uue lähenemisviisi kinnitas nõukogu. Kõnealune lähenemisviis peegeldub 2012. aasta juunis Montenegroga läbirääkimiste pidamiseks vastu võetud läbirääkimisraamistikus, milles õigusriigi põhimõte seotakse kindlalt ühinemisprotsessi keskmega ning millega rajatakse alus ka tulevastele läbirääkimistele.

ELiga ühinemise poole püüdlevad riigid peavad demonstreerima võimet realiseerida ELi põhiväärtusi praktikas tõhusamalt ühinemisprotsessi kõigil etappidel. Nad peavad looma juba varajases etapis demokraatliku valitsemistava ja õigusriigi põhimõtte järgimiseks vajalikud tuumikinstitutsioonid ning edendama nende korrapärast toimimist. Nende institutsioonide hulka kuuluvad parlament, valitsus ning kohtusüsteem, sealhulgas kohtud ja riigiprokurör ning õiguskaitseasutused.

Enamikul laienemisprotsessis osalevatel riikidel tuleb kõnealuses valdkonnas täita mitmeid olulisi ülesandeid:

Kohtusüsteemiga seoses peavad riigid tagama, et see on sõltumatu, erapooletu ja vastutustundlik ning et selle kaudu on tagatud õiglane kohtulik arutamine. Riigid peavad tagama, et nende kohtusüsteemid toimivad tõhusalt ning kohtumenetlused ei ole ülemäära pikad. Kohtureformi strateegiad on praegu olemas enamikus riikides. Edusamme on tehtud riigi kohtunõukogude sõltumatuse tugevdamisel ning mõnel juhul kohtunike ametisse nimetamise uute menetluste kasutamisel. Mitmed probleemid on siiski jätkuvalt lahendamata. Need on eelkõige seotud sellega, kuidas tagada kohtunike ja prokuröride ametisse nimetamisel tõhusamate menetluste kasutamine, kuidas leida õige tasakaal kohtute sõltumatuse ja vastutuse vahel, muuhulgas kohtute puutumatuse probleemi lahendamisel, ning kuidas paljudel juhtudel vähendada kohtuasjade suurt kuhjumist. Kohtuotsuste jõustamine valmistab jätkuvalt probleeme. Lisaks õigus- ja haldusreformidele on kodanikele teenuste osutamisele suurema keskendumise saavutamiseks sageli vajalik muuta õiguskultuuri.

Korruptsioon on enamikus laienemisprotsessis osalevates riikides endiselt laialt levinud. Korruptsioon kahjustab õigusriiki, mõjutab negatiivselt ettevõtluskeskkonda ja riikide eelarvet ning mõjutab kodanike igapäevaelu sellistes valdkondades nagu tervishoid ja haridus. Korruptsiooni levik võimaldab organiseeritud kuritegelikel rühmitustel imbuda avalikku ja erasektorisse. Riigid peavad tagama korruptsiooni ennetamise tugeva raamistiku, seda eelkõige ametiasutuste ning riiklike vahendite kasutamise suurema läbipaistvuse kaudu. Õiguskaitseasutused peavad toimima ennetaval, hästi koordineeritud ning tõhusal viisil, tagamaks, et korruptsioonijuhtumid, sealhulgas kõrgemal tasemel aset leidvad korruptsioonijuhtumid oleksid korralikult uuritud, nendega seoses esitataks süüdistus ning määrataks karistus. Paljudes laienemisprotsessis osalevates riikides on vaja teha täiendavaid jõupingutusi seoses erakondade valimiskampaaniate rahastamise, huvide konfliktide käsitlemise, riigihangete läbipaistvuse ja teabele juurdepääsu ning varade arestimise ja konfiskeerimisega. Mõnel juhul on loodud eriprokuratuurid ning need töötavad tulemuslikult. Vajalike tulemuste saavutamiseks on vaja veel palju tööd teha. Usaldusväärse statistika kogumine on vajalik selleks, et jälgida korruptsioonivastase poliitika edukust.

Organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus on jätkuvalt oluline prioriteet ning kujutab endast enamikus laienemisprotsessis osalevates riikides suurt probleemi. Paljude kuritegude piiriülene olemus nõuab piirkonna õiguskaitse- ja kohtuasutustelt tugevat koostööd ELi liikmesriikidega ja ka rahvusvahelisel tasandil. Õiguskaitseasutustele tuleb tagada tõhusad õigus- ja uurimisvahendid, millega organiseeritud kuritegevuse vastu nõuetekohaselt võidelda ja karistusi määrata. Eelkõige tuleks parandada asutuste suutlikkust teha finantsuurimisi. Ennetava uurimise, tõhusate kohtulike järelmeetmete ning sügavama siseriikliku ja rahvusvahelise koostöö tagamisel on tehtud edusamme, kuid enamikus riikides tuleb selleks veel palju ära teha. Komisjon jätkab piirkondliku prokuröride võrgustiku toetamist, võimaldades liikmesriikide ekspertide abi. Jätkata tuleks operatiivkoostööd asjaomaste Euroopa Liidu ametitega, eelkõige Europoliga.

Avaliku halduse reform on enamikus laienemisprotsessis osalevates riikides poliitiliste kriteeriumide raames endiselt oluline prioriteet. Demokraatliku valitsemistava ja õigusriigi põhimõtte olulise osana on reform suunatud läbipaistvuse, usaldusväärsuse ja tõhususe edendamisele ning keskendub enam kodanike ja ettevõtjate vajadustele. Asjakohased haldusmenetlused, eelkõige inimressursside ja riigi rahanduse juhtimise, sealhulgas maksukogumise ning usaldusväärsete ja sõltumatute statistikasüsteemide valdkonnas, on riigi toimimiseks ning ELiga integreerimiseks vajalike reformide rakendamiseks üliolulised. Riikidel tuleb rohkem pingutada, et üldiste riiklike strateegiate alusel parandada oma avalikku haldust kõigil tasandeil. Laienemisprotsessis osalevate riikide ees seisvaid ülesandeid tunnustades tugevdab komisjon oma hindamis- ja järelevalvesuutlikkust, määrab kindlaks peamised puudused ning toetab reformide kavandamist ja prioriteetide seadmist ja rakendamist.

Kodaniku-, poliitilised, sotsiaalsed ja majanduslikud õigused ning vähemuste hulka kuuluvate inimeste õigused kuuluvad enamikus laienemisprotsessis osalevates riikides olulisemate küsimuste hulka. Kõnealused põhiõigused on seadustega üldiselt tagatud, kuid paljudel juhtudel esineb endiselt rakendamisega seotud probleeme. Mõnel juhul on säilinud seadusandlikud lüngad, seda eelkõige seoses diskrimineerimisvastaste õigusaktide reguleerimisalaga. Sageli on märkimisväärselt vaja tõhustada selliste inimõigustega tegelevate institutsioonide nagu ombudsmani tegevust. Samuti tuleks tõhustada selliste õiguskaitseasutuste tegevust, mis tegelevad vihakuritegude ja soolise vägivalla küsimustega. Ühiskonna üldine suhtumine haavatavatesse rühmadesse, nagu etnilised vähemused, puudega inimesed ning homo-, bi- ja transseksuaalid, on jätkuvalt üldine probleem.

Laienemisprotsessis osalevaid riike iseloomustatakse üldiselt kui pluralistliku meediamaastikuga riike. Mõnes riigis on tehtud edusamme laimamise dekriminaliseerimise suunas. Siiski valmistab mitmes riigis jätkuvalt tõsist muret sõnavabaduse tegelik tagamine, lisaks sellele esineb poliitilist sekkumist, majanduslikku survet, enesetsensuuri, ajakirjanikud on ebapiisavalt kaitstud ahistamise või isegi vägivaldsete rünnakute eest. Eelkõige Türgis ei kaitse õiguslik raamistik sõnavabadust veel piisavalt. Samal ajal teevad tõsist muret ajakirjanikega seotud rohkearvulised kohtuasjad ja nende vastu esitatud süüdistused ning põhjendamatud surveavaldused meediale.

Tulenevalt kõnealuses valdkonnas jätkuvalt esinevatest probleemidest, kavatseb komisjon korraldada 2013. aasta esimeses pooles 2011. aasta mais toimunud konverentsi „Speak Up!” järelkonverentsi. Selle raames peaks kokku saama Lääne-Balkani ja Türgi meedia esindajad ning kodanikuühiskonna sidusrühmad ning arutama seda, millises ulatuses võtavad valitsused meetmeid põhiprioriteetide täitmiseks, et saavutada sõnavabaduse valdkonnas Euroopa normide täitmine. Komisjon jätkab kõnealuses valdkonnas tihedat koostööd Euroopa Parlamendiga. Nimetatud küsimusi tõstetakse ühinemisprotsessi käigus jätkuvalt esile.

Arvestades eesseisvaid väljakutseid ja reformide pikaajalist iseloomu, tuleks peatükke „kohtusüsteem ja põhiõigused” ning „õigus, vabadus ja turvalisus” käsitleda läbirääkimiste varases etapis, et anda enne läbirääkimiste lõpetamist maksimaalselt aega vajalike õigusaktide vastuvõtmiseks ja institutsioonide loomiseks ning usaldusväärse rakendusprotsessi tagamiseks. Peatükid avatakse ametiasutuste poolt vastuvõetavate tegevuskavade alusel. Komisjon annab sõelumisaruannetes olulisi suuniseid, et toetada kõnealuste tegevuskavade täiendamist kandidaatriikide poolt. Uuenduseks on vahekriteeriumide kasutuselevõtmine, mis määratakse kindlaks läbirääkimiste alustamisel. Nõukogu kehtestab peatükkide sulgemise kriteeriumid alles pärast seda, kui vahekriteeriumid on täidetud.

Niimoodi toimuvad läbirääkimised struktureeritud raamistikus, milles võetakse arvesse reformide nõuetekohaseks rakendamiseks ning heade tulemuste saavutamiseks vajalikku aega. Kõnealuse protsessiga kaasnevad kaitse- ja parandusmeetmed, et võimaldada näiteks kriteeriumide ajakohastamist ning tagada läbirääkimiste edukus kõikide peatükkide lõikes. Uues lähenemisviisis nähakse ette ka läbirääkimiste ning reformiprotsessi suurem läbipaistvus ning kaasavus ning kandidaate julgustatakse asjaomaste sidusrühmadega konsulteerimise kaudu välja töötama oma reformiprioriteedid. Niimoodi tagatakse prioriteetide rakendamisele maksimaalne toetus. Komisjon suunab oma tähelepanu kõnealuses valdkonnas saavutatud edusammude jälgimisele. Ühinemiseelse abi rahastamisvahendist eraldatavad vahendid suunatakse jätkuvalt reformiprotsessi toetuseks.

Õigusriigi ja avaliku halduse tugevdamine on laienemisprotsessis osalevate riikide jaoks ülioluline, et läheneda ELile ning hiljem täiel määral täita liikmesusega seotud kohustusi. Juba enne ühinemisläbirääkimiste algust keskendutakse uue lähenemisviisi vaimus üha enam õigusriigi põhimõtte järgimisele. Peamiste õigusriiki käsitlevate peatükkide sõelumist alustati isegi enne seda, kui üldläbirääkimised Montenegroga üldse algasid. Teised kandidaatriigid, nagu endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik ning Serbia, kutsuti samuti selgitavale sõelumisele. Albaania puhul ühinemisläbirääkimiste alustamisele tingimuseks seatud põhiprioriteedid keskendusid suures ulatuses õigusriigi põhimõttele. Õigusriigi põhimõtte järgimisega seotud küsimused on kesksel kohal komisjoni poolt eelmisel aastal käivitatud riigipõhistes erialgatustes ning need on esitatud käesoleva teatise 3. osas.

2.2. Piirkondlik koostöö ja leppimine Lääne-Balkani riikides

Piirkondlik koostöö ja heanaaberlikud suhted on stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi olulised osad ning komisjon jälgib neid tähelepanelikult ühinemisprotsessi igas etapis. Viimasel aastal on kõnealuses valdkonnas saavutatud täiendavat edu. Jätkunud on piirkonna liidrite ja poliitikute vahelised kahe- ja mitmepoolsed kontaktid ka sellistes tundlikes valdkondades nagu sõjakuriteod, piiriküsimused, pagulaste tagasipöördumine, organiseeritud kuritegevus ja politseikoostöö ning selliste piirkondlike foorumite raames nagu energiaühendus, Euroopa ühine lennunduspiirkond, Kesk-Euroopa vabakaubanduspiirkond (CEFTA) ja piirkondlik avaliku halduse kool. Ametisse määrati uus piirkondliku koostöönõukogu peasekretär. Komisjon loodab, et piirkondlik koostöönõukogu arendab piirkondliku koostöö raames välja oma rolli kogu piirkonna jaoks oluliste küsimuste edendamise platvormina ning ka ELi perspektiivis, ühtlustades seega veelgi piirkondlikku koostööd riikide poliitilistes tegevuskavades. Piirkondlik koostöö peaks olema piirkondlikult juhitav ja suunatav.

Etniliste rühmadega ehk staatusega seotud vaidlused takistavad eelkõige Bosnias ja Hertsegoviinas ning Kosovos* jätkuvalt institutsioonide toimimist, pidurdavad reformiprotsessi ning mõjutavad mõnikord piirkonda laiemalt. ELi poole püüdlemine on nendele riikidele parim moodus selliste probleemidega tegelemiseks. Keeruliste rahvusküsimustega saab edukalt tegeleda dialoogi ja kompromissi abil, nagu näitab Ohridi raamlepingu jätkuv rakendamine endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis. Erimeelsused Kosovo staatuse küsimuses takistavad jätkuvalt ELiga sügavamate suhete tekkimist. Põhja-Kosovo küsimus on endiselt suur probleem. Edusammude saavutamiseks kõnealustes küsimustes peavad kõik osapooled tegema konstruktiivset koostööd.

Belgradi–Priština dialoogi raames jõuti uute tulemusteni ning sõlmiti piirkondlikku koostööd ja esindatust ning piiri/halduspiiri integreeritud haldamist käsitlevad lepingud. Viimati nimetatud lepingut ei ole veel rakendama hakatud. Täpsustati Serbia tõlgendust piirkondlikku koostööd käsitleva lepingu ja Kosovo esindatuse kohta, ning rakendamise esialgsete tulemuste kohaselt ei peaks kõnealune küsimus enam piirkondliku koostöö kaasavust takistama. Liikumisvabadust, katastrit, rahvastikuregistreid, tollitempleid ja diplomite vastastikust tunnustamist käsitlevates valdkondades saavutatud kokkulepete rakendamine oli ebaühtlane ning nende mõju kohapealveel piiratud. Kõnealuses protsessis tuleb kiiremas korras täiendavaid edusamme teha.

Leppimist nõudvad hääled leiavad elanikkonna hulgas üha enam toetust, luues nii tugeva aluse soovile käsitleda sõjapärandiga seotud küsimusi, nagu sõjakuriteod, pagulased ja rahvustevahelised pinged. Valitsusväliste organisatsioonide ja kodanikuühiskonna algatused, näiteks inimõigustealane noorte algatus, tõe- ja lepituskomitee ning Igmani algatus, täidavad tähtsat osa lepituse edendamisel piirkonna kodanike seas ning neid tuleks toetada. Sellegipoolest ei tohi edaspidi marurahvuslike meeleolude suhtes valvsust kaotada. Valitsused ning eelkõige poliitilised liidrid peavad tegema senisest enam, et toetada mineviku probleemide lahendamisega tegeleva kaasava keskkonna kujundamist. Varasemate konfliktidega seotud küsimused ning muud avatud kahepoolsed küsimused on jätkuvalt peamised Lääne-Balkani riikide ees seisvad väljakutsed ning neile tuleb kiiresti lahendus leida. Nende lahendamine kõrvaldab peamise tõkke Lääne-Balkani riikide teelt ELiga ühinemise suunas.

Sõjakuritegudega seoses on püsiva leppimise saavutamiseks oluline lõpule viia õigusemõistmine endises Jugoslaavias sõdade jooksul toime pandud kuritegude eest. Jätkatud on koostööd endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga. See on jätkuks piirkonna riikide varasematele sammudele, millega loodi endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelisele kriminaalkohtule hea alus töö lõpuleviimiseks, isegi kui mõnede kohtuasjade menetlemine võib kesta eelnevalt teatatud lõppkuupäevast 2014. aasta detsembris kauem. Endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu töö lõppedes seisab asjaomaste valitsuste ees veel palju väljakutseid, mis hõlmavad sõjakuritegude karistamatuse probleemi lahendamist nende enda kohtualluvuspiirkonnas. Piirkonna riigid saavad poliitilist tahet avaldades, rohkem ressurssidele keskendudes, tihedamat piirkondlikku koostööd tehes ning oma kodanike väljaandmise probleemi lahendades tagada tuhandetele sõjaohvritele õigluse jalule seadmise. Kadunud isikute küsimus ei ole siiani täielikku lahendust leidnud. Komisjon toetab täielikult EULEXi egiidi all toimuvat uurimist, mille raames käsitletakse Kosovo konflikti ajal ja pärast seda toime pandud väidetavaid kuritegusid, sealhulgas inimorganitega kauplemist, teemat, millest on juttu Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee poolt kinnitatud Marty aruandes.

Pagulastega seoses allkirjastati 2011. aasta novembris Belgradis Serbia, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina ning Montenegro ministrite deklaratsioon, korrates poliitilist pühendumust viia Sarajevo protsess lõpule. 2012. aasta aprillis toimunud rahvusvahelisel rahastajate konverentsil lepiti kokku piirkondlikus eluasemekavas ning esitleti seda. Kava raames võtsid EL ja rahvusvaheline üldsus kohustuse anda märkimisväärset finantstoetust. Riiklikud ametiasutused peavad tagama kõnealuse programmi rakendamise, mis on suunatud kõige haavatavamate pagulaste jätkusuutliku päritolukohtadesse tagasipöördumise või ohutusse paika integreerimise lihtsustamisele. See võimaldab piirkonna pagulasi ja ümberasustatud isikuid majutavad lõplikud vastuvõtukeskused sulgeda ja järelejäänud 74 000 pagulase ametliku registrist kustutamise lõpule viia. Komisjon tervitab selliseid arenguid ja kutsub riike üles pagulasi ja ümberasustatud isikuid käsitlevate probleemide lahendamist tõhustama.

Vähemustega seotud küsimused on Lääne-Balkani riikides endiselt suur probleem. Vähemuste kaitset käsitlevad usaldusväärsed ja üksikasjalikud õigusraamistikud on üldiselt olemas. Samal ajal on nende praktikas rakendamine sageli keeruline, seda eelkõige piirkondades, mis on hiljuti olnud seotud konfliktidega. Hariduse, laiaulatuslike avalike arutelude käivitamise ja teadlikkuse suurendamise kaudu tuleb julgustada vähemuste vajaduste mõistmist. Vihakuritegude ja diskrimineerimise juhtumitega tuleb tegeleda ennetavalt. Romad on jätkuvalt kogu piirkonnas ebasoodsas olukorras. Komisjon jätkab asjaomaste meetmete toetamist, sealhulgas romade kaasamise aastakümne algatuse raames. Riigid peaksid rakendama edasist tegevust käsitlevaid järeldusi, millega nad end komisjoni poolt 2011. aastal korraldatud romasid käsitlenud seminaride raames sidusid.

Pooleliolevad kahepoolsed küsimused tuleb asjaomastel pooltel heanaaberlike suhete vaimus kindlalt lõpule viia laienemisprotsessi võimalikult varajases etapis, järgides heanaaberlikkuse põhimõtet ja võttes arvesse ELi huve tervikuna. Selliste küsimuste lahendamisel on viimasel aastal vähe edusamme tehtud. Komisjon innustab pooli tegema piiritülide lahendamiseks kõik võimaliku kooskõlas kehtestatud põhimõtete ja vahenditega, pöördudes vajaduse korral Rahvusvahelise Kohtu või muude olemasolevate või ad hoc vaidlusi lahendavate organite poole. Kahepoolsed küsimused ei tohi ühinemisprotsessi pidurdada. Komisjon on valmis hõlbustama lahenduste otsimiseks vajalike poliitiliste stiimulite kujundamist ja toetama sellega seotud algatusi. Sloveenia ja Horvaatia vaheline piiriküsimusega seotud arbitraažikokkuleppe, mille rakendamine algas 2012. aastal, sillutab teed kõnealuse kahepoolse küsimuse lahendamisele ning on heaks näiteks sellest, kuidas edasi liikuda. Komisjon rõhutab, et Horvaatia avaldus euroopalike väärtuste edendamise kohta Kagu-Euroopas ning eriti Horvaatia kinnitus, et kahepoolsed küsimused ei tohiks takistada kandidaatriikide ühinemisprotsessi, on väga olulised. Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga seoses rõhutab komisjon, et ÜRO egiidi all toimuvate läbirääkimiste teel saavutatav kõiki osapooli rahuldav lahendus nimeprobleemile on endiselt väga oluline. Lahendus tuleb leida võimalikult kiiresti.

2.3. Majanduslikud ja sotsiaalsed probleemid

Laienemisprotsessis osalevates riikides majanduse elavdamise kiirendamine

Laienemisprotsessis osalevate riikide sotsiaalmajanduslik areng on olnud vastuoluline. Kõik laienemisprotsessis osalevad riigid on suures osas säilitanud üldise makromajandusliku stabiilsuse, kuid üsna mitmes riigis on märkimisväärselt suurenenud eelarveriskid. Majanduskriisi mõju on tunda siiski kogu piirkonnas ning Lääne-Balkani riigid pöörduvad vähese konkurentsivõime, madalate sissetulekute ja väheste investeeringute ning suure ja üha kasvava töötuse tingimustes tagasi majanduslangusse.

Türgi majanduskasvu võib suures ulatuses panna konservatiivse makromajanduspoliitika ning kaugelt enne üleilmset kriisi algatatud reformide arvele. Sellegipoolest on majanduskasvu jätkusuutlikkuse ja edasise suurendamise tagamiseks tarvis palju teha. Türgi majanduse positiivne areng annab võimaluse kavandada edasisi struktuurireforme, eelkõige hariduse, taristu ja tööturupoliitika valdkonnas.

Pangandussüsteemi kokkukukkumise tagajärjel kahanes Islandi majandus kokku 12 %. Nii ekspordil kui ka tugeval sisenõudlusel põhineva majanduse taastumine algas 2011. aastal ning jätkub ka käesoleval aastal. Majanduse stabiliseerumine saavutati pangandussektori otsustava restruktureerimise ja tugevdamise, riigi rahanduse konsolideerimise ja rangete poliitikameetmete kaudu. Kõik see toimus siiski kapitalikontrollide hinnaga, mille kaotamine seisab veel ees.

Pärast mõningast taastumist 2010. ja 2011. aastal hakkas enamiku Lääne-Balkani riikide majandus 2012. aastal Euroopa Liidus aset leidnud negatiivsete arengute tõttu taas kahanema. Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina ja Serbia majandus on tagasi languses. Albaania, Kosovo ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik panevad ebasoodsatele tingimustele paremini vastu. Nimetatud riikide majandus jätkas kasvu, kuna nad suutsid säilitada sisenõudlust ning olid kaubanduse vähenemisest vähem mõjutatud. Finantssektor on jätkuvalt stabiilne kõikides riikides, kuigi laenuportfelli kvaliteet on jätkuvalt langenud.

Pikaajaline majanduslangus on kõige nähtavamalt raskendanud juba niigi keerulisi sotsiaalseid tingimusi. Töötuse kasv jätkus ning töötuse määr on nüüd Lääne-Balkani riikides keskmiselt 21 %, ulatudes Bosnias ja Hertsegoviinas, Serbias, endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis ja Kosovos palju kõrgemale. Eriti mõjutatud on noored. Veelgi muret tekitavam on see, et kriisieelsed head tulemused vaesuse vähendamisel on kaotsi minemas. Haavatavamaks on muutunud eelkõige esile kerkiv keskklass, kelle finantsvarud ja säästud on otsakorral. Mitmed arvamusküsitlused näitavad, et inimeste rahulolematus majandusliku ja sotsiaalse olukorraga on kasvamas, kuna paljud ei saa enam endale põhikaupu ja –teenuseid lubada. Nimetatud suundumused koos käesoleva aasta nõrgema majanduskasvu või isegi uue majanduslangusega näitavad, et halvenevatele sotsiaalsetele tingimustele, sealhulgas töötusele ja vaesusele reageerimiseks tuleb kasutusele võtta ennetavam lähenemisviis, mille raames julgustatakse investeeringute tegemist, toetatakse seega töökohtade loomist ning suunatakse investeeringuid sotsiaalsektorisse.

Vajadust majanduskasvu ja töökohti loovate prioriteetsete reformide ja meetmete järele on teadvustatud, kuid poliitiline tahe kõnealuseid reforme rakendada on sageli liiga nõrk. Tulude sissenõudmine ning eelarve planeerimine ja täitmine ei ole viimastel aastatel piisavalt paranenud. Ümberpaigutused eelarves ei ole läbimõeldud ning need ei aita kaasa sotsiaalse olukorra parandamisele. Tööturud on suures osas reformimata ning kutseõppesüsteem ei aita vähendada oskuste ja nõudluse vahelist ebakõla. Seetõttu otsivad inimesed sageli tööd välismaal, millega toetatakse majandust lühiajaliselt rahaülekannete ja tööhõive vähenemise kaudu. Pikemas perspektiivis aga piirab see väiksema tööjõu ja ajude äravoolu tõttu majanduskasvu potentsiaali. Mikromajanduse tasandil on mitu riiki rakendanud reforme, millega lihtsustada äriühingute loomist, või on töötanud välja kavad, millega meelitada ligi välisinvestoreid, kuid ärikeskkonda halvendavad jätkuvalt õigusriigi põhimõtte puudulik järgimine ja ulatuslik varimajandus.

EL on võtnud kohustuse jätkata kõnealuste riikide toetamist poliitiliste nõuannete ja finantsabiga ning teeb tihedat koostööd rahvusvaheliste finantseerimisasutustega, et suunata soodsaid laene prioriteetsetesse valdkondadesse.

Komisjon jätkab laienemisprotsessis osalevate riikide assotsieerimist strateegiaga „Euroopa 2020”. Komisjon uurib võimalust korraldada stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kohtumisi senisest sihtotstarbelisemalt, et leida lahendus konkurentsivõimet ja tööhõivet käsitlevatele küsimustele. Selle saavutamiseks ning kooskõlas strateegiaga „Euroopa 2020” kutsutakse laienemisprotsessis osalevaid riike üles seadma võimaluse korral tööhõive, innovatsiooni, kliimamuutuste, energeetika, hariduse, vaesuse vähendamise ja sotsiaalse kaasatuse valdkonnas siseriiklikke eesmärke. Lisaks sellele alustab komisjon alates 2013. aastast järk-järgult laienemisprotsessis osalevate riikidega dialoogi tööhõive ja sotsiaalreformi programmide küsimuses, kohaldades tööhõive ja sotsiaalpoliitika suhtes terviklikku lähenemisviisi. Komisjon edendab ka tõhusamat osalemist ELi programmides, et laienemisprotsessis osalevad riigid saaksid teha liikmesriikidega koostööd strateegia „Euroopa 2020” juhtalgatuste valdkondades.

Piirkondlikud poliitilised rühmad ja piirkondlik koostöönõukogu tegid häid edusamme strateegia „Euroopa 2020” kohandamisel vastavalt piirkondlikele vajadustele ja reaalsusele. Käesoleval aastal võtsid kaubanduse ja investeeringute eest vastutavad ministrid kohustuse seada korrapäraselt võrdlusaluseid piirkondliku kaubanduse, erasektori teadusuuringute, ettevõtluse ning töökohtade loomise valdkonnas. Komisjon toetab kõnealuseid ühiseid reforme ning piirkondlikku järelevalvet hõlmavat lähenemisviisi, kasutades selleks muu hulgas ühinemiseelse abi rahastamisvahendit.

Tõhustatud piirkondlik koostöö võib aidata hajutada kriisi mõju. Piirkondlik kaubandus moodustab keskmiselt 17 % piirkonna kogu kaubandusest. Kesk-Euroopa vabakaubanduslepinguga ühinenud riikide kaubandusvood on olnud kriisist vähem mõjutatud ning on hakanud viimasel ajal kiiremini taastuma kui kaubandus ELiga. Kaubanduses domineerivad siiski toidukaubad ja tooraine ning suurema lisaväärtusega kaubad moodustavad kaubavoogudest ainult väikese osa. Kesk-Euroopa vabakaubanduslepinguga ühinenud riigid osalevad valitud teenuste liberaliseerimise protsessis, mis võib kõigile osalejatele suurt kasu tuua. Energia- ja transporditurgude integreerimine muudab piirkonna konkurentsivõimelisemaks ning loob tingimused nendesse piirkondadesse investorite ligimeelitamiseks.

Loodi Lääne-Balkani riikide investeerimisraamistik, et tuua kokku siseriiklikud rahastajad ja rahvusvahelised finantseerimisasutused eesmärgiga töötada riikides välja projektide esitamise süsteem. Lääne-Balkani riikide investeerimisraamistiku raames eraldavad kahepoolsed rahastajad ja rahvusvahelised finantseerimisasutused 8 miljardit eurot transpordi, energeetika, keskkonna, kliimamuutuste, sotsiaalsektori ning erasektori/VKEde arengu toetamiseks. Lääne-Balkani riikide investeerimisraamistikul on üha tähtsam roll kõnealuste investeeringute ettevalmistamisel ja toetamisel. Neid investeeringuid vajatakse kõige enam majanduskasvu ja töökohtade loomise edendamiseks.

ELi majanduse juhtimine ja laienemisprotsessis osalevad riigid

Seoses ELi majanduse juhtimises käimasolevate laiaulatuslike muutustega on oluline jätkata laienemisprotsessis osalevate riikide teavitamist sellest muutuste protsessist ning jätkata nende sidumist selle protsessiga, võttes seejuures arvesse ka nende praegust suureulatuslikku majanduslikku integreerumist ELiga.

Euroopa Komisjoni käsutuses on mitmed vahendid, mille abil laienemisprotsessis osalevaid riike ELi majanduspoliitikas toimuvatest muutustest teavitada. Sellisteks vahenditeks on korrapärane poliitiline ja majandusdialoog ning samuti komisjoni, ELi liikmesriikide ja kandidaatriikide vaheline mitmepoolne majandusdialoog, mis hõlmab ühinemiseelset eelarve järelevalvet.

Komisjon viib laienemisprotsessis osalevate riikide majandusliku järelevalve järk-järgult kooskõlla ELi majanduse tõhustatud juhtimisega. Selleks peavad riigid tõhustama oma keskmise pikkusega majandusprogramme, pöörates kooskõlas strateegiaga „Euroopa 2020” senisest enam tähelepanu oma välispositsiooni jätkusuutlikkusele ning majanduskasvu struktuursetele takistustele. Rohkem rõhku pannakse ka eelarveraamistiku tõhustamisele. Riikide eelarveraamistik peab olema kooskõlas kvaliteedistandarditega. Kandidaatriikidel palutakse võtta tugevalt siduvad poliitilised kohustused, et viia ellu majandus- ja rahandusministrite nõukogu iga-aastasel ühisistungil kokkulepitud soovitused. Lisaks majandus ja fiskaaljärelevalvele keskendumisele teavitatakse kandidaatriike ELi majanduse juhtimist käsitlevatest muudest arengutest vajaduse korral ka majandus- ja rahandusministrite nõukogu ühisistungi ja selle istungi ettevalmistuste ning stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut käsitlevate foorumite kaudu.

Samuti korraldatakse edasisi selgitavaid kohtumisi, et tutvustada riikidele majandus- ja rahaliidu õigusaktide raames toimunud muudatusi kohustustes, ning selleks et kirjeldada finantsjärelevalve uut struktuuri. Komisjon uurib võimalusi kutsuda kõnealustele kohtumistele ka selliseid kandidaatriike, kellega ei ole läbirääkimisi veel alustatud. Komisjon võib ühinemisläbirääkimiste käigus korraldada veel täiendavaid sõelumiskohtumisi, juhul kui acquis´d on oluliselt muudetud.

3. Laienemis- ja reformitempo hoidmine

Laienemisprotsessis osalevate riikide ees seisab mitmeid probleeme, seda eelkõige sellistes valdkondades nagu õigusriik, korruptsioon, organiseeritud kuritegevus ning majandus ja sotsiaalne ühtekuuluvus. Lisaks sellele on majandusseisaku tingimustes oht, et langetakse populismi lõksu ning ollakse vastu olulistele reformidele. Eriti Lääne-Balkani riikides on oluline, et riigid püsiksid kindlalt reformirajal, jätaksid mineviku pärandi selja taha ning investeeriksid oma tulevikku Euroopas. EL tunneb huvi reformide eduka rakendamise vastu. Laienemine on ühine ettevõtmine. Laienemistempo hoidmine ning reformid on sama mündi kaks eri külge.

Komisjon otsib üha enam innovaatilisi lähenemisviise, mille abil lahendada laienemisprotsessis osalevates riikides ning ühinemise käigus esile kerkivaid probleeme. Liikmeks saamise kriteeriumid ja tingimused jäävad samaks. Siiski on mitmes valdkonnas vajalik kasutada riigipõhiseid ja sihtotstarbelisi lähenemisviise, et leida lahendus keerulistele olukordadele, näiteks ummikseisule ühinemisläbirääkimistel. See ei hõlma ainult õigusriigi põhimõtte järgimise või avaliku halduse reformiga seotud probleeme, vaid ka demokraatia tugevdamist, head valitsemistava ning majandus- ja sotsiaalküsimusi. Sellised algatused lisavad reformidele hoogu. Need ei asenda ühinemisläbirääkimisi, vaid aitavad rajada teed nende läbirääkimiste juurde.

Tuginedes 2011. aasta laienemise strateegiadokumendile ning nõukogu 2011. aasta detsembri järeldustele, võeti 2012. aasta mais kasutusele ELi-Türgi suhete positiivne tegevuskava, mille eesmärk on toetada ühinemisläbirääkimiste protsessi kooskõlas läbirääkimiste raamistiku ning nõukogu asjaomaste järeldustega. Kõnealune tegevuskava hõlmab paljusid ühist huvi pakkuvaid valdkondi, sealhulgas poliitilisi reforme, välispoliitilist dialoogi, õigusaktide vastavusse viimist ELi õigustikuga, viisasid, liikuvust ja rännet, kaubandust, energeetikat, võitlust terrorismiga ning Türgi osalemist ELi programmides.

Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga alustati Skopjes 2012. aasta märtsis kõrgetasemelist ühinemisdialoogi. Kõrgetasemelise ühinemisdialoogiga asetati ELiga integreerumine riigi sisepoliitika keskmesse, integratsioonile anti uus hoog, tagades struktureeritud ja kõrgetasemelise arutelu toimumise teemadel, mis käsitlesid peamisi reformiga seotud probleeme ning võimalusi. Põhiküsimusteks on sõnavabadus, õigusriik ning etniliste rühmade vahelised suhted, valimisreformiga seotud probleemid, avaliku halduse reform ning turumajanduse ja heanaaberlike suhete tugevdamine. Valitsus teeb erimeetmete ja ajakava kindlaksmääramise abil edusamme töökavas esitatud ambitsioonikate reformieesmärkide saavutamisel.

Albaanias tegi komisjon tihedat koostööd valitsuse ja opositsiooniga ning aitas riigil ületada poliitilisi takistusi, et edendada valimis- ja parlamendireformi ning luua edasiste edusammude tegemiseks sobiv keskkond toetamaks ELi tegevuskava täitmist. See võimaldas vaadata läbipaistval ja kaasaval viisil läbi tegevuskava, milles käsitleti komisjoni arvamuses esitatud peamisi prioriteete. Nüüd kus ELiga ühinemine on valitsuse tegevuses esiplaanil, on saavutatud tegevuskavas esitatud eesmärkide täitmisel konkreetseid tulemusi parlamendi- ja valimisreformi, õigusriigi ning inimõiguste valdkonnas.

Bosnia ja Hertsegoviinaga algatati kõrgetasemeline ühinemisdialoog 2012. aasta juunis Brüsselis. Kõnealuse algatuse eesmärk on aidata riikidel ELiga ühinemise protsessis edasi liikuda, selgitades vastavaid tingimusi ja ühinemisläbirääkimistel kasutatavat metoodikat ning täpsemalt seda, mida ühelt riigilt ELiga ühinemise protsessis oodatakse. Dialoogi eesmärk on hoida ELiga ühinemise küsimust vaatamata käimasolevale poliitilisele kriisile päevakorral. Juunis toimunud kohtumise tulemusena koostati ühisjäreldused ja ELiga integreerumist käsitlev tegevuskava, mille eesmärk on täita stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu jõustumiseks vajalikud tingimused ning ELi liikmeks saamise avalduse tingimused. Selleks on vaja luua ELi küsimustega tegelevate ametiasutuste kõigi pädevate tasemete vaheline koordineerimismehhanism, et riik saaks kõnealusel teemal rääkida ühehäälselt. Komisjon kahetseb, et tulemused ei ole siiani olnud loodetud tasemel. Bosnia ja Hertsegoviinaga 2011. aastal algatatud justiitsküsimusi käsitlev struktureeritud dialoog on mõjutanud positiivselt 2009.–2013. aasta kohtusüsteemi reformistrateegia rakendamist.

Euroopa Komisjon ja Kosovo algatasid 2012. aasta mais õigusriiki käsitleva struktureeritud dialoogi. Kõnealuse dialoogi eesmärk on aidata Kosovol lahendada õigusriigi valdkonnas esinevaid probleeme. Kõnealune valdkond on peamiseks mureteemaks kõigis Lääne-Balkani riikides. Praegusel etapil keskendub komisjon kohtusüsteemile, organiseeritud kuritegevuse vastasele võitlusele ja korruptsioonile.

Komisjon jätkab kõnealuste ja ka muude algatuste elluviimist, võttes eesmärgiks säilitada ühinemisprotsessi ja selle ümberkujundava mõju jätkumise, tagades seejuures laienemispoliitika vastavuse hetkeolukorrale.

4. Laienemisprotsessis osalevate riikide edusammud ja edasised sammud aastateks 2012-2013 4.1. Lääne-Balkani riigid

Horvaatia

Paralleelselt käesoleva teatisega võttis komisjon vastu teatise Horvaatia valmisolekut ELiga ühinemiseks käsitleva üldise seirearuande peamiste tulemuste kohta. Komisjon jätkab Horvaatia poolt ühinemisläbirääkimiste käigus võetud kohustuste järelevalvet kuni ühinemiskuupäevani. Viimast järelevalvearuannet käsitleva teatise esitamine on ette nähtud 2013. aasta kevadel.

Montenegro

Euroopa Ülemkogu kinnitas 29. juunil 2012 komisjoni aruandele toetuva nõukogu otsuse alustada Montenegroga ühinemisläbirääkimisi. Läbirääkimisi alustati samal päeval esimesel valitsustevahelisel konverentsil. Ühinemisläbirääkimised viiakse läbi kooskõlas nõukogus vastu võetud läbirääkimisraamistikuga, millesse on integreeritud kohtusüsteemi ja põhiõiguste ning õiguse, vabaduse ja turvalisuse peatükkide suhtes kujundatud uus lähenemisviis ja mis tõstab rohkem esile läbirääkimiste käigus õigusriigi järgimise põhimõtet.

Ühinemisläbirääkimiste avamine kajastas Montenegro jätkuvaid edusamme peamiste reformide läbiviimisel. Montenegro täidab poliitilised kriteeriumid piisaval tasemel. Õigus- ja institutsioonilist raamistikku ning meetmeid on parandatud eesmärgiga tõhustada parlamendi ja kohtusüsteemi toimimist, korruptsioonivastase poliitika elluviimist ning inimõigusi ja vähemuste kaitset. Käimasoleva põhiseadusliku ja avaliku halduse reformi raames on tehtud täiendavaid edusamme. Montenegro on sujuvalt jätkanud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingust tulenevate kohustuste rakendamist. Riik osaleb piirkonna elus konstruktiivselt ning täitab rahvusvahelisi kohustusi.

Montenegro peab tõhustama jõupingutusi eesmärgiga parandada tulemusi õigusriigi valdkonnas, et reformide rakendamine oleks pöördumatu, ning seda eelkõige seoses korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevusega kõrgema tasandi ametnike hulgas. Montenegro peab kohtusüsteemi sõltumatuse tagamiseks viima lõpule põhiseaduse muutmise protsessi. Kohtunike usaldusväärsus tekitab jätkuvalt muret. Võttes arvesse Montenegro ametiasutuste väiksust, saab acquis´ rakendamiseks vajaliku haldussuutlikkuse saavutamine olema mitut valdkonda hõlmav väljakutse.

Kooskõlas uue lähenemisviisiga ja 2011. aasta detsembris toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel esitatud kutse järel alustas komisjon 2012. aasta kevadel juba kohtusüsteemi ja põhiõigusi ning õigust, vabadust ja turvalisust käsitlevate peatükkide sõelumisprotsessi. Muude peatükkide sõelumine algas 2012. aasta septembris ning sellega loodetakse lõpule jõuda 2013. aasta suvel.

Komisjon jätkab Montenegro toetamist ELiga seotud reformide rakendamisel.

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik

Endisele Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile anti kandidaadistaatus 2005. aastal. 2009. aastal hindas komisjon, et riik täidab piisavalt poliitilisi kriteeriume, ning soovitas alustada ühinemisläbirääkimisi. Komisjon kordas kõnealust soovitust 2010., 2011. ja nüüd ka 2012. aastal. Komisjon on kindlalt seisukohal, et kõnealuse riigi puhul ühinemisprotsessiga järgmisse etappi liikumine on vajalik selleks, et konsolideerida reformide kiirust ja jätkusuutlikkust, eelkõige seoses õigusriigi põhimõtte järgimisega, ning tugevdamaks rahvustevahelisi suhteid. Sellest saaks kasu kogu piirkond.

Riik täidab endiselt stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingust tulenevaid kohustusi. Komisjon jääb oma ettepaneku juurde liikuda edasi ühinemise teise etappi ja julgustab nõukogu selles osas viivitamatult tegutsema kooskõlas stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu asjaomaste sätetega.

Riik täidab poliitilisi kriteeriume endiselt piisaval tasemel. Valitsus on asetanud ELiga ühinemise on tegevuses kesksele kohale. Komisjoniga peetud kõrgetasemeline ühinemisdialoog oli katalüsaatoriks reformide kiirendamisele ning see on kaasa aidanud märkimisväärsete edusammude tegemisele mitmes olulises poliitikavaldkonnas. Valitsus on esitanud parlamendile valimiste õigusraamistiku parandusettepanekud ning sõnavabaduse valdkonnas laimu dekriminaliseerimist käsitlevad ettepanekud. Valitsus vaatas esimest korda läbi ohridi raamlepingu rakendamise ning selline läbivaatamine on kasulik vahend, millega tõhustada kogukondadevahelist dialoogi.

Reformide elluviimise tempot tuleb hoida kõigis poliitilisi kriteeriume hõlmavates valdkondades, et tagada eelkõige nende rakendamine. Ennekõike tuleb tõhustada õigusriigi põhimõtet, sealhulgas seoses sõnavabadusega. Valitsuse ja ajakirjanike liidu vahelist ümarlauaprotsessi tuleks jätkata vajaliku foorumina, kus arutatakse meediaga seonduvaid probleeme. 2012. aasta esimesel poolaastal põhjustasid muret vägivaldsete intsidentide järel tekkinud kogukondadevahelised pinged. Valitsus reageeris kõnealustele probleemidele arukalt ning peab nüüd tugevdama rahvustevahelisi suhteid ning edendama lepitamist, seda samuti 2001. aasta konflikti ohvrite staatust käsitleva arutelu valguses.

Lähenemas on endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ÜRO liikmeksoleku 20. aastapäev, ent vaidlus Kreekaga riigi nime üle on siiani lahendamata. ÜRO egiidi all on dialoogi peetud alates 1990ndatest aastatest ja alates 2009. aastast on seda täiendatud kahepoolsete kontaktidega, ka peaministrite tasemel. Vaatamata nimetatud kontaktidele ei ole tulemusteni siiani jõutud. Rahvusvaheline Kohus leidis detsembris, et Kreeka rikkus Bukaresti tippkohtumisel 2008. aastal endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi NATOga ühinemisele vastu olles viimasega sõlmitud ajutist kokkulepet. Heanaaberlike suhete säilitamine, sealhulgas ÜRO egiidi all nimeküsimuse üle läbirääkimine ja selles osas mõlemale osapoolele vastuvõetava lahenduse leidmine on jätkuvalt äärmiselt tähtis. Lahendus tuleb leida võimalikult kiiresti. Vältida tuleks tegevust ja avaldusi, mis võiksid heanaaberlikke suhteid negatiivselt mõjutada.

Serbia

Serbiale anti kandidaatriigi staatus 2012. aasta märtsi Euroopa Ülemkogu kohtumisel.

Ametiasutuste stabiilsus ja toimimine tagati nii presidendi-, parlamendi- ja kohalike valimiste eel kui ka nende järel ning samuti Vojvodinas. Vaatamata õigusloometöö aeglustumisele valimiste kontekstis, on siiski märgata teatavaid edusamme reformide rakendamisel enamikus valdkondades. Serbia on jätkanud koostööd endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga. Serbia rakendab sujuvalt vahelepingu / stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu raames võetud kohustusi. Tulemusteni jõuti dialoogis Pristinaga, kuid saavutatud kokkulepete rakendamine kulgeb ebaühtlaselt. Kaks hiljutist eelnevaga haakuvat saavutust on IBMi tehnilise protokolli Serbia-poolne allakirjutamine ning selgitus, mis käsitleb Serbia tõlgendust piirkondlikku koostööd käsitleva lepingu ja Kosovo esindatuse kohta, ning mis rakendamise esialgsete tulemuste põhjal ei takista enam piirkondliku koostöö kaasavust. Serbia uus juhtkond on rõhutanud oma pühendumust rakendada kõiki dialoogis Pristinaga juba saavutatud kokkuleppeid. Samuti kinnitatakse, et hakatakse otsima lahendusi laiematele poliitilistele küsimustele. Kõnealuse kohustuse täitmine on väga oluline selleks, et jõuda Serbia ELiga integreerimisel uude etappi.

Serbia liigub endiselt poliitiliste kriteeriumide ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi tingimuste piisava täitmise suunas. Serbia peab siiski pöörama suuremat tähelepanu õigusriigi põhimõtte järgimisele ning eriti kohtusüsteemile, kus hiljutised tagasilöögid rõhutavad vajadust pühenduda tugevamalt reformide läbiviimisele ning tagada kohtusüsteemi sõltumatus, erapooletus ja tõhusus. Seejuures tuleks võtta arvesse ka konstitutsioonikohtu hiljutisi otsuseid ning vajadust taastada kodanike usaldus pärast kohtunike ametissenimetamisel esinenud puudujääke. Hiljutiste sündmuste valguses tuleb eriti suurt tähelepanu pöörata haavatavate rühmade õigustele ning keskpangasarnaste oluliste institutsioonide sõltumatusele. Serbia peaks jätkama ka konstruktiivset osalemist piirkondlikus koostöös ja tugevdama suhteid naaberriikidega. Reformide tempot tuleb tõsta ning täiendavaid edusamme tuleb teha suhete nähtavaks ja jätkusuutlikuks parandamiseks Kosovoga.

Soovitamaks, et Serbiaga tuleks alustada läbirääkimisi Euroopa Liiduga ühinemiseks, ning kooskõlas nõukogu 5. detsembri 2011. aasta järeldustega, esitab komisjon aruande, niipea kui ta on hinnanud, kas Serbia on täitnud vajalikul tasemel liikmeks saamise kriteeriumid ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi tingimused ja nõukogu järeldustes esitatud Kosovoga seotud põhiprioriteedid. Serbia ja Kosovo vaheliste suhete nähtav ja jätkusuutlik paranemine on vajalik, et mõlemad osapooled saaksid jätkata teekonda ELi suunas, vältides, et üksteisele seejuures takistusi tehtaks.

Albaania

2011. aasta novembris valitseva enamuse ja opositsiooni vahel saavutatud poliitiline kokkulepe tähendas pikaajalise poliitilise patiseisu lõppu, mis oli alguse saanud 2009. aasta parlamendivalimiste tõttu. Kõnealuse kokkuleppega võeti kohustus viia ellu valimis- ja parlamendireform ning tekitada muudes valdkondades ühiseid reforme soosiv poliitiline kliima. Selle tulemusena on märkimisväärselt paranenud poliitiline dialoog ja koostöö, mis on võimaldanud teha edusamme peamistes reformitavates valdkondades. Presidendivalimised toimusid põhiseadusega kooskõlas, kuid valimisi ümbritsenud poliitiline protsess oli loodetust vähem kaasavam. Poliitilist kokkulepet rakendatakse vaatamata valimistele järgnenud ajutisele reformide aeglustumisele.

Albaania on ELi liikmesuse poliitiliste kriteeriumite täitmisel teinud häid edusamme ja viinud ellu mitu komisjoni 2010. aasta arvamuses esitatud kaheteistkümnes põhiprioriteedis esitatud reformi. Üldiselt on Albaania jätkanud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu sujuvat kohaldamist ning osalenud piirkonda mõjutavates sündmustes konstruktiivselt. Albaania on täitnud neli põhiprioriteeti, milleks on parlamendi nõuetekohane toimimine, parlamendi suurendatud enamuse toel menetlemisjärgus olevate seaduseelnõude vastuvõtmine, ombudsmani ametisse nimetamine ning põhiinstitutsioonides nõuetekohase ärakuulamise ja hääletamise korraldamine ja valimiste õigusraamistiku muutmine.

Albaania liigub jõudsalt kahe põhiprioriteedi täitmise suunas, mis käsitlevad avaliku halduse reformi ja kinnipeetavate kohtlemise parandamist. ELi integratsiooniprotsessi hea koordineerimine valitsuses ning opositsioonipoolne tõhus koostöö võimaldas teha mõõdukaid edusamme põhiprioriteetide täitmisel kohtureformi ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas kus reformiti näiteks riigiametnike ja kohtunike puutumatust ja võeti vastu halduskohtuid käsitlev seadus. Edusamme tehti ka ülejäänud põhiprioriteetide puhul organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse, omandireformi ja diskrimineerimisevastase poliitika, eelkõige naiste õiguste valdkonnas, kus võeti mõningaid olulisi meetmeid, näiteks hoogustati kuritegelikul teel saadud vara arestimist, võeti vastu omandireformi käsitlev terviklik strateegia ning muudeti kriminaalseadustikku, tugevdades koduvägivalla suhtes kohaldatavaid karistusi.

Albaania peab jätkama edusammude tegemist ning võtma konkreetseid meetmeid, millega kiirendada korruptsioonivastast võitlust ning kohtureformi teostamist, et tagada kohtusüsteemi sõltumatus, tõhusus ja usaldusväärsus. Avaliku halduse ja kohtusüsteemi reforme tuleb täiendada ning läbi tuleb vaadata parlamendi kodukord. Täiendavat tähelepanu on vaja pöörata inimõiguste valdkonnale, sealhulgas roma kogukonna elutingimuste parandamiseks võetud kohustuste rakendamisele. Reforme käsitleva poliitilise dialoogi jätkamine on jätkuvalt oluline selleks, et tagada Albaania demokraatlike institutsioonide tõrgeteta toimimine ning nende tegevuse tõhustamine. 2013. aasta suvised parlamendivalimised on oluliseks proovikiviks uuele valimisseadusele ning jätkuvale erakondadeülesele kohustusele teostada reforme. Oluline on säilitada reformide tempo ja keskenduda rohkem õigusriigi valdkonna õigusaktide ja poliitika rakendamisele.

Bosnia ja Hertsegoviina

Pärast 2010. aasta oktoobri üldvalimisi tekkinud kuueteist kuu pikkust poliitilist patiseisu saavutati riigi tasandi kokkulepe valitsuse moodustamise kohta ning viidi lõpule seadusandlike ja täidesaatvate asutuste loomine. Uue ministrite nõukogu moodustamise ja kahe olulise ELiga seotud seaduse vastuvõtmisega muudeti koondati tähelepanu uuesti ELiga integreerumisele. Kahjuks ei suudetud seda suunda hoida. Tekkinud poliitiline konsensus lagunes ning ELiga ühinemisel tehtud edusammud pidurdusid. Alanud on muudatuste tegemine riigi, föderatsiooni ja kantonite valitsustes, kuid seda tõkestavad poliitilised vaidlused ja õiguslikud takistused. Bosnia ja Hertsegoviina on saavutanud poliitiliste kriteeriumide täitmisel piiratud edu. Funktsionaalsemate, koordineeritumate ja jätkusuutlikumate institutsiooniliste struktuuride ülesehitamisel on tehtud väheseid edusamme. Märkimisväärseid jõupingutusi on vaja teha kohtusüsteemi tugevdamiseks vastavalt ELi – Bosnia ja Hertsegoviina õigusküsimusi käsitlenud struktureeritud dialoogi kontekstis kindlaks määratud prioriteetidele. Jõupingutusi tuleb kiirendada ka korruptsiooni- ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses ning avaliku halduse reformi läbiviimisel.

Poliitilistel esindajatel puudub endiselt ühine arusaam riigi üldise liikumissuuna, tuleviku ja institutsioonilise ülesehituse osas, et teha ELi liikmeks saamisel kvalitatiivne samm edasi.

Jätkuvalt on prioriteediks rahuldada vajadus valitsuse erinevate tasandite vahelise tõhusa koordineerimismehhanismi järele, eesmärgiga võtta üle, rakendada ja jõustada ELi õigusakte, et riigil oleks ELi küsimustes võimalik end ühehäälselt väljendada ning ELi ühinemiseelset abi tõhusalt kasutada. Selleks algatati 27. juunil Brüsselis kõrgetasemeline ühinemisdialoog.

Vastavalt asjaomastes nõukogu järeldustes sätestatule lepiti kokku stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu jõustumise tingimuste täitmisele ning tõsiseltvõetava ELiga ühinemise taotluse esitamisele suunatud, ELiga integreerumist käsitlev ja sisemiseks kasutuseks mõeldud tegevuskava, kuid ei suudetud pidada kinni tähtajast 31. august, et sõlmida poliitiline kokkuleppe, millega muuta põhiseadust selliselt, et see oleks kooskõlas Euroopa Inimõiguste Kohtu otsusega etnilise diskrimineerimise kohta riigiasutustes (Sejdic-Finci kohtuasi). Augustis esitas kolm erakonda parlamentaarsele assambleele eraldi ja koordineerimata ettepanekud muuta põhiseadust. Viivitused põhiseaduse ühtlustamisel Euroopa Inimõiguste Kohtu otsusega Sejdic-Finci kohtuasjas annavad endiselt põhjust muret tunda. Täitmaks riigi vahelepingu / stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu raames võetud kohustusi, tuleb Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuse täitmisega tõsiselt tegeleda ning vaja on rakendada ka kohustusi, mis on võetud seoses riigiabiga.

Bosnia ja Hertsegoviina riigijuhtimissüsteemi on endiselt kaasatud täitevvolitustega rahvusvaheline tugi. Mais kinnitas rahu tagamise nõukogu juhtorgan kõrge esindaja büroo otsuse peatada järelevalve teostamine ning sulgeda büroo Brckos 31. augustil, kuna Brcko küsimuse lõplikul lahendamisel on tehtud märkimisväärseid edusamme. Brcko büroo suleti seetõttu 31. augustil. EL avas bürood Brckos ja Mostaris ning tõhustas juba olemasoleva büroo tegevust Banja Lukas.

Pärast ELi eriesindaja volituste lahutamist kõrge esindaja büroo volitustest on EL oma suurenenud kohaloleku kaudu võtnud mitmes valdkonnas initsiatiivi, et rakendada ELi tegevuskava eesmärke. EL jätkab sellega seoses riigi institutsioonidele antava toetuse suurendamist.

Märkimisväärseid täiendavaid jõupingutusi tuleb teha järelejäänud nõuete täitmiseks, et hõlbustada üleminekut rahvusvahelise juhtimis- ja julgeolekusüsteemiga riigilt sellisele riigile, millel on poliitilise ja seadusandliku protsessi eest täielikult vastutavad siseriiklikud institutsioonid, mis tegutsevad kooskõlas ELi liikmeks saada püüdlevale riigile seatud tingimustega. Kõigist nimetatud küsimustest tungivam on vajadus saavutada stabiilne poliitiline keskkond, mille poliitilise protsessi keskmes on ELi tegevuskava. Riigi ja tema kodanike ELi liikmeks saamise soovi realiseerimisel on olulisel kohal poliitilise tahte olemasolu saavutada kompromissil põhinev kokkulepe.

Kosovo

Paralleelselt käesoleva teatisega võttis komisjon vastu teatise Kosovoga stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu sõlmimist käsitleva teostatavusuuringu kohta.

4.2. Türgi

Dünaamiline majandus, strateegiline asukoht, tähtis piirkondlik roll ning panus ELi välispoliitikasse ja energiajulgeolekusse teevad Türgist Euroopa Liidu seisukohalt olulise riigi. Türgi on tolliliidu kaudu suures osas juba integreeritud ELiga ning on muutunud ELi konkurentsivõime suurendamise väärtuslikuks osaks. Samal ajal on EL jätkuvalt Türgi majandusliku ja poliitilise moderniseerimise peamine alustala. Mõlemad pooled saaksid kõnealuste seoste edasi arendamisest veelgi rohkem kasu.

ELi-Türgi suhete potentsiaali on võimalik täielikult ära kasutada ainult aktiivse ja usaldusväärse ühinemisprotsessi raames. Ühinemisprotsess on endiselt kõige sobivam raamistik ELiga seotud reformide edendamiseks, välis- ja julgeolekupoliitika küsimusi käsitleva dialoogi läbiviimiseks, majanduse konkurentsivõime tugevdamiseks ning energeetika ja justiits- ja siseküsimuste valdkonnas koostöö suurendamiseks. Protsessi käigus tuleb pidada kinni ELi eesmärkidest ning seatud tingimustest.

Selle taustal käivitas komisjon 2012. aasta mais suhetes Türgiga positiivse tegevuskava, et pärast seisakuperioodi taaselustada ühinemisprotsessi ning tuua ELi-Türgi suhetesse värsket dünaamikat. Positiivne tegevuskava ei kujuta endast alternatiivi ühinemisläbirääkimistele, vaid pigem toetab seda. Tegevuskava raames suunatakse jõupingutused ühist huvi pakkuvatesse valdkondadesse, nagu õigusaktide vastavusse viimine, tõhustatud energiaalane koostöö, viisad, liikuvus ja ränne, tolliliit, välispoliitika, poliitiline reform, terrorismivastane võitlus ja suurenenud osalemine inimeselt inimesele suunatud programmides. Kuus positiivse tegevuskava raames õigusaktide acquis´ga vastavusse viimiseks loodud kaheksast töörühmast on oma esimese koosoleku pidanud. Väga oluline on Türgi aktiivne toetus positiivsele töökavale. Nii ELi kui ka Türgi huvides on, et ühinemisläbirääkimised saaksid uut hoogu, kas või selleks, et tagada, et EL jääb võrdlusaluseks Türgi reformidele.

Lisaks sellele kutsus nõukogu komisjoni üles tagama ELi ja Türgi vahel laiem dialoog ning koostööraamistik, et hõlmata kogu justiits- ja siseküsimuste poliitikavaldkonda. Nõukogu kutsus komisjoni ka üles võtma järk-järgult ja pikaajalises perspektiivis meetmeid viisarežiimi liberaliseerimise suunas paralleelselt Türgi ja ELi vahelise tagasivõtulepingu allkirjastamisega. Kõnealuse lepingu parafeerimise järel juunis on oluline, et Türgi kirjutaks tagasivõtulepingule alla, võimaldades sellega alustada viisarežiimi liberaliseerimist käsitleva tegevuskava rakendamist.

Võttes arvesse Türgi edasist arengut potentsiaalse energiatarnekeskusena ning ühiseid väljakutseid, mida see riik ELiga jagab, otsustasid komisjon ja Türgi edendada koostööd mitmes olulises energeetikaalases küsimuses.

Poliitiline dialoog ELiga välis- ja julgeolekupoliitika küsimustes on märkimisväärselt laienenud. Arengud Türgis ja ELi laiendatud naabruskonnas kinnitasid Türgi tähtsat rolli ja väärtuslikku panust ELi välispoliitikasse ja energiajulgeolekusse. Türgi täitis jätkuvalt positiivset rolli reformiliikumiste toetamisel Põhja-Aafrika ja Lähis-Ida riikides. Süüriat hõlmav koostöö on väga tihe. Poliitilist dialoogi hõlmanud kohtumistel, sealhulgas ministeeriumite tasandil, tegeleti ELile ja Türgile ühist huvi pakkuvate välispoliitiliste küsimustega, nagu Põhja-Aafrika, Lähis-ida, Lääne-Balkani riigid, Afganistan, Pakistan ja Lõuna-Kaukaasia.

Türgi majandus jätkab tugevat kasvu, kuid ulatuslik maksebilansi puudujääk ning märkimisväärne inflatsioonisurve on jätkuvalt makromajanduslikku stabiilsust mõjutavad ohud. Mitteametliku tööhõive kõrge tase, segmenteeritud tööturud ning ametiühinguid käsitlevate õigusaktidega seotud reformide läbiviimine valmistavad endiselt muret. Komisjon uurib võimalusi, kuidas lahendada Türgi jaoks olulisi tolliliiduga seotud probleeme, mis mõjutavad ELi ja kolmandate riikide vahel sõlmitud vabakaubanduslepinguid. Samal ajal rõhutab komisjon soovi tolliliitu ajakohastada ning vajadust leida lahendus vaidlustele, mis takistavad Türgi ja ELi vahelist kaubandust. Komisjon on palunud Maailmapangal teha tolliliidu toimimist käsitlev hindamine, mille lõplik eesmärk on tolliliitu ajakohastada.

Komisjon jätkab tööd positiivse tegevuskava rakendamisel, et anda ühinemisprotsessile uut hoogu ning võimaldada senisest konstruktiivsemat dialoogi.

Üha enam teeb muret märkimisväärsete edusammude puudumine Türgi liikumisel poliitiliste kriteeriumide täieliku täitmisel suunas. Inimõiguste järgimise olukord kohapeal valmistab jätkuvalt tõsist muret, vaatamata sellele, et kõnealust valdkonda käsitlevatesse õigussätetesse tehti hiljuti muudatusi. Korduvalt on terrorismi ja organiseeritud kuritegevust käsitlevate õigusaktide ebaproportsionaalse kohaldamise kaudu rikutud õigust isikuvabadusele ja –puutumatusele ning õigust õiglasele kohtulikule arutamisele, samuti sõnavabadust ning kogunemis- ja ühinemisvabadust. On oluline, et Türgi lahendaks kõik kohtusüsteemi sõltumatust, erapooletust ja tõhusust käsitlevad probleemid. Ajakirjandusvabaduse täiendav piiramine ning kirjanike ja ajakirjanike vastu algatatud kohtuasjade suurenev arv tekitab jätkuvalt muret. Seetõttu on üha enam levinud enesetsensuur. Komisjon tervitab Türgi valitsuse pühendumust esitada kiiresti kohtureformi neljas pakett ning soovib, et see käsitleks kõiki võtmeküsimusi, mis mõjutavad praegu sõnavabaduse kasutamist praktikas.

Lisaks sellele on Türgi demokraatia üheks põhiprobleemiks kurdi küsimus, millele on vaja kiiresti lahendus leida. Üldiselt peab Türgi tegema demokraatia ja inimõiguste kõrgemate standardite saavutamiseks veel märkimisväärseid jõupingutusi. Uue põhiseadusega seotud käimasolev töö annab selleks hea võimaluse.

ELi terroristlike organisatsioonide nimekirjas oleva PKK terrorirünnakud on eelkõige paari viimase kuu jooksul oluliselt tihenenud. EL on need terrorirünnakud karmilt ja korduvalt hukka mõistnud. EL ja Türgi peavad aktiivset terrorismivastast dialoogi ning terrorismivastane võitlus on oluline aspekt Türgile suunatud positiivses tegevuskavas.

Türgi külmutas 2012. aasta teisel poolel suhted Euroopa Liidu Nõukogu roteeruva eesistujaga, keeldudes osalemast Küprose eesistumisel toimunud kohtumistel. Komisjon väljendab taas tõsist muret seoses Türgi avalduste ja ähvardustega ning kutsub üles täielikult austama nõukogu eesistuja rolli, mis on aluslepingus sätestatud üks peamisi ELi institutsioonilisi tunnusjooni.

ÜRO peasekretäri egiidi all toimunud läbirääkimised tervikliku lahenduse leidmiseks Küprose probleemile jõudsid 2012. aasta kevadel ummikseisu. Terviklik lahendus on kõikide poolte huvides, kuna see aitaks suurendada stabiilsust Vahemere piirkonna kaguosas, pakuks liikmesriikidele ja Türgile uusi majanduslikke võimalusi ja kiirendaks jõuliselt ELiga peetavaid Türgi ühinemisläbirääkimisi. Seetõttu kutsutakse Türgit üles suhtuma protsessi eduka lõpetamise nimel kõigisse osapooltesse positiivselt.

EL on samuti rõhutanud kõiki ELi liikmesriikide suveräänseid õigusi, mille hulka kuulub kahepoolsete lepingute sõlmimine ning oma loodusvarade uurimine ja kasutamine kooskõlas ELi acquis´ ja rahvusvahelise õigusega, seahulgas ÜRO mereõiguse konventsiooniga. Kooskõlas nõukogu ja komisjoni eelnevate aastate seisukohtadega kordab komisjon, et on hädavajalik, et Türgi täidab oma kohustust ja rakendab täielikult lisaprotokolli ning liigub edasi kahepoolsete suhete normaliseerimise suunas Küprose Vabariigiga. Komisjon õhutab samuti vältima mis tahes ähvardusi, pingete tekitamist ja tegevust, mis võiks kahjustada heanaaberlikke suhteid ja vaidluste rahumeelset lahendamist. EL jälgib ja hindab kooskõlas nõukogu asjaomaste otsustega nendes küsimustes tehtud edusamme.

Türgi peab rohkem pingutama, et lahendada oma naabritega kahepoolsed küsimused, sealhulgas piiritülid. Kreeka ja Küpros on esitanud märkimisväärsel hulgal ametlikke kaebusi selle kohta, et Türgi on rikkunud nende õhuruumi puutumatust.

4.3. Island

Islandi ühinemine on jätkuvalt mõlemale poolele kasulik. ELi ühised huvid Islandiga on laienemas, need hõlmavad sealhulgas taastuvenergia ja kliimamuutuste valdkonda ning samuti üha kasvava tähtsusega ELi Arktika-poliitikat. ELi aitaksid rikastada Islandi tugevad demokraatlikud traditsioonid.

Ühinemisläbirääkimised Islandiga edenevad jõudsalt. Õigusaktide ELi acquis´ga ühtlustamise tase on hea, sest Island on Euroopa Majanduspiirkonna liige ning osaleb Schengeni kokkuleppes alates 2001. aastast. Enam kui pooled läbirääkimispeatükkidest on avatud ning neist 10 on ajutiselt suletud. ELiga ühinemine on Islandil jätkuvalt elava avaliku arutelu teemaks. Komisjon jätkab asjaomase teavitustegevuse ning inimestevaheliste kontaktide loomise toetamist. Komisjon on kindel, et EL suudab esitada ühinemisläbirääkimistel paketi, mis arvestab ühinemisläbirääkimisteks kokkulepitud raamistiku raames Islandi eripärade ja ootustega ning kaitseb täielikult liidu põhimõtteid ja acquis´d. See võimaldab islandlastel teha teadlik otsus.

Island täidab jätkuvalt poliitilisi kriteeriume. Island on tugevate institutsioonide ja sügavalt juurdunud esindusdemokraatia traditsioonidega hästitoimiv demokraatlik riik. Riigi kohtusüsteem on jätkuvalt kõrgel tasemel ning Island tõhustab pidevalt oma juba praegu kõrgel tasemel olevat põhiõiguste kaitset.

Pärast sügavat ja pikka langust on riigi majandus hakanud taastuma. 2011.–2012. aastal saavutati hea majanduskasv ning paranesid ka makromajanduslikud tingimused.

Islandi tulemused EMP kohustuste rakendamisel on üldiselt rahuldavad. Teatavaid puudusi on märgata sellistes valdkondades nagu finantsteenused, toiduohutus ja kapitali vaba liikumine. 2008. aasta finantskriisi järel kapitali vaba liikumise suhtes vastu võetud ajutised piirangud on siiani jõus. EFTA järelevalveamet algatas EFTA Kohtus Islandi suhtes Icesave´i kohtuasja käsitleva menetluse.

5. Laienemisprotsessis osalevate riikide toetamine ja abistamine 5.1. Rahaline abi

Komisjon toetab laienemisprotsessis osalevaid riike ühinemise ettevalmistamisel, andes sihtotstarbelise rahastamisvahendi ehk ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kaudu rahalist ja tehnilist abi. Ajavahemikus 2007–2013 ulatusid ühinemiseelse abi rahastamisvahendi vahendid 11,6 miljardi euroni. Peamiste tulemuste hulka kuuluvad abisaavate riikide suurenenud suutlikkus ja reformid õigusriigi, justiits- ja siseküsimuste, avaliku halduse reformi, põhiõiguste ja kodanikuühiskonna arengu ja dialoogi valdkonnas. Abiga aidati muu hulgas kaasa Horvaatia Euroopa Liiduga ühinemisläbirääkimiste edukale lõpuleviimisele ning ühinemisläbirääkimiste alustamisele Montenegroga 2012. aasta juunis. Toetatakse investeeringuid majandus-, sotsiaal- ja maaelu arengu valdkonnas, samuti piirkondlikku koostööd Lääne-Balkani riikides. Näited spetsiaalsete projektitoetuste kohta hõlmavad politsei koolitamist Montenegros organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni valdkonnas, naiste tööhõive toetamist Türgis konkreetse toetuskava kaudu ning raudteede rekonstrueerimist üleeuroopalises transpordikoridoris X Horvaatias, millega luuakse ühendus Serbia raudteega.

Järgmise mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 tarbeks tegi komisjon ettepaneku, eraldada uue ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) raames 14,1 miljardi euro ulatuses vahendeid. Tegemist oleks püsivhindades sarnasel tasemel rahastamisega, nagu seda võimaldatakse kehtivas finantsraamistikus.

Komisjon esitas uut ühinemiseelse abi rahastamisvahendit (IPA II) käsitleva määruse 2011. aasta detsembris osana järgmise mitmeaastase finantsraamistiku rahastamisvahendite paketist. Uue ühinemiseelse abi rahastamisvahendi peamiste uuenduste hulka kuulub laienemisstrateegias ja mitmeaastastes kavades kindlaksmääratud prioriteetidega tugevamate seoste loomise kaudu ühinemiseelse rahalise abi parem strateegiline suunamine. Ühinemiseelse rahalise abi parem strateegiline kavandamine peegeldub ühises strateegilises raamistikus ja ühte (või mitut) riiki hõlmavates strateegiadokumentides, mis hõlmavad kogu järgmise finantsraamistiku kehtivusaega ning mis käsitlevad piiratud arvu poliitikavaldkondi, millega asendatakse praegused „komponendid”. Selleks võetakse kasutusele tulemustele suunatud element ning ühte riiki ja mitut riiki hõlmavates strateegiadokumentides määratakse kindlaks realistlike indikaatoritega selged abiga seotud eesmärgid. Tulemusele suunatud element võimaldab premeerida heade tulemustega riike ning see aitab vahendite ümberjaotamist paindlikumaks muuta ka halbade tulemuste korral. Lisaks sellele on nii kandidaatriikidel kui ka potentsiaalsetel kandidaatriikidel uue ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames juurdepääs sama liiki toetusele, mis määratakse kindlaks peamiselt nende vajaduste ja suutlikkuse alusel, võttes arvesse ka nende tulemusi ühinemiseelse abi kasutamisel.

Rakenduskavade tasandil ning nagu teistegi ELi välistegevuse vahendite puhul, tõhustatakse abisaavate riikide kokkulepitud valdkondlike strateegiate kaasrahastamist, mitte üksikprojektide rahastamist, suurendades seega valdkondliku tasandi toetuse kaudu rahastatud abi osa (sealhulgas valdkondlik eelarvetoetus valitud poliitikavaldkondadele). Süstemaatilisemat mitmeaastaste programmide koostamist kohaldatakse ka ülemineku ja institutsioonide väljaarendamise toetamise suhtes (avaliku halduse reform, kohtusüsteemi reform jne), toetades seega seotud valdkondlike strateegiate tõhusat rakendamist. Eesmärk on kasutada ELi vahendeid ulatuslike reformide suunamiseks viisil, mis annab riikide ELi liikmeks saamise ettevalmistamisel paremaid tulemusi, kui seda annavad individuaalsed, isoleeritud projektid.

Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kaks peamist eesmärki on toetada ühinemisprotsessi ja abisaajate sotsiaalmajanduslikku arengut.

Kõigis abisaavates riikides jääb tulevase ühinemiseelse abi peamiseks eesmärgiks demokraatlike institutsioonide ja õigusriigi, avaliku halduse reformi ning hea valitsemistava tugevdamine, samuti korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse, kodanikuühiskonna arengu ning inim- ja põhiõiguste kaitse tõhustamine. Peatükkide nr 23 ja 24 suhtes „uue lähenemisviisi” kasutamise tulemusena, ning arvestades kõnealustes valdkondades teostatud reformide pikaajalist iseloomu ning vajadust saavutada rakendamisel tulemusi enne ühinemist, hakatakse uue ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kaudu tegelema abisaavate riikide nõuetega kõnealustes valdkondades juba varajases etapis.

Abi antakse ka selleks, et toetada majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning piirkondlikku ja territoriaalset koostööd (piiriülesed, riikidevahelised ja piirkondadevahelised koostöömeetmed). Majandusliku ja sotsiaalse arengu toetamine on suunatud selliste küsimuste lahendamisele nagu füüsilise kapitali arendamine, ELi ja piirkondlike võrgustikega ühenduste parandamine, tööhõive edendamine ja inimkapitali arendamine ning sotsiaalne ja majanduslik kaasatus.

Rahalise toetuse saamiseks peavad laienemisprotsessis osalevad riigid rakendama ulatuslikku ja jätkusuutlikku poliitikat ning terviklikke strateegiaid sellistes prioriteetsetes valdkondades nagu justiits- ja siseküsimused, avalik haldus, erasektori arendamine, transport, energeetika, keskkond ja kliimamuutused, sotsiaalne areng ning põllumajandus ja maaelu areng. Kõnealuse protsessi loodetavaks tulemuseks on kõnealuseid strateegiaid hõlmava tugevama kohaliku tasandi vastutuse ning laiema konsensuse tagamine, millega parandatakse ühinemiseelse abi rahastamisvahendist abisaavate riikide suutlikkust kavandada, viia ellu ning jälgida nende rakendamist ja integreerida see laiemalt ELi liikmeks saamisega seotud ettevalmistustesse.

5.2. Ühinemiseelse tihedama integratsiooni eelised

Täna on laienemisprotsessis osalevate riikide kodanikele juba enne tegelikku ühinemist kättesaadavad märkimisväärsed eelised. Kodanikud tuuakse ELile lähemale osalemise kaudu ELi programmides, kodanikuühiskonna ja muudes algatustes, samuti viisavaba reisimise ning stabiliseerimis- ja assotsieerimislepinguga hõlbustatud kaubandussuhete kaudu.

ELi programmides osalemine on avatud enamikule kandidaatriikidele ning potentsiaalsetele kandidaatriikidele ning komisjoni esitas 2012. aastal ettepaneku laiendada seda võimalust ka Kosovole. Selline osalemine tutvustab kõnealustele riikidele ELi poliitikat ning töömeetodeid ja võimaldab progressiivset integreerumist ELi võrgustikega. Näiteks üha rohkem tudengeid kasutab võimalust osaleda programmides Erasmus või Erasmus Mundus ning piirkonna teadlased ja uurijad teevad seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi kaudu koostööd ELi ametivendadega.

Viisavaba reisimine ELi on laienemisprotsessis osalevate riikide kodanike jaoks üks kõige paremini nähtavaid ELiga tihedamast integreerumist tulenevaid eeliseid. Island kuulub juba Schengeni alasse. Lääne-Balkani riikidest on Horvaatia kodanikud juba mõnda aega saanud ELi viisavabalt reisida. Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Montenegro ja Serbia kodanikele anti viisavabalt Schengeni alale reisimise võimalus 2009. aasta detsembris ja sama võimalus anti aasta hiljem Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviina kodanikele.

Kõnealused otsused põhinesid asjaolul, et need riigid täitsid teatavad tingimused, mis kehtestati komisjoni juhitud viisavabastuse teemal peetud dialoogide käigus. Dialoogid stimuleerisid oluliselt reforme ELi normide täitmiseks justiits- ja siseküsimuste valdkonnas, aidates eelkõige tugevdada õigusriiki ja võidelda piiriülese organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja ebaseadusliku rändega. Viisarežiimi ja varjupaigasüsteemi teatavale kuritarvitamisele viitavate arengute valguses asutas komisjon 2011. aasta jaanuaris viisanõude kaotamise järgse järelevalvesüsteemi, millega kaasnesid tõhustatud kontrollid kohapeal. Alusetult esitatud varjupaigataotluste arv on mõnes ELi liikmesriigis endiselt suur ning see nõuab igalt piirkonnas asuvalt riigilt suunatud meetmete võtmist. Üldisemalt – vastu on võetud uued ettepanekud, mis võimaldavad inimeste ootamatu suure sissevoolu korral ajutiselt peatada kolmanda riigiga sõlmitud viisavabaduse.

2012. aasta jaanuaris algatas komisjon viisavabadust käsitleva dialoogi Kosovoga.

EL ja Türgi on tõhustanud viisa- ja rändeküsimusi käsitlevat koostööd. Parafeeriti ELi ja Türgi vaheline tagasivõtuleping. Selle kiire allkirjastamine ja tõhus rakendamine on väga olulise tähtsusega, sest sellest sõltuvad edasised sammud viisavabaduse järkjärgulise ja pikemas perspektiivis kehtestamise suunas.

EL jätkab laienemisprotsessis osalevates riikides kodanikuühiskonna organisatsioonide laiaulatuslikku toetamist peamiselt kodanikuühiskonna rahastamisvahendi kaudu. See aitab kodanikuühiskonna organisatsioonidel suurendada oma suutlikkust ja pädevust, julgustab neid looma võrgustikke kõigil tasandeil (nii ELi, riiklikul kui ka piirkondlikul tasandil), mis võimaldab neil pidada viljakat dialoogi avaliku ja erasektori esindajatega ning jälgida edusamme õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste järgimises.

Kodanikuühiskonna tegevus on küpse demokraatia, inimõiguste austamise ja õigusriigi põhimõtte järgimise seisukohast väga oluline. Tegutsemisvõimeline kodanikuühiskond aitab edendada poliitilist vastutust, süvendada mõistmist ühinemisega seotud reformide suhtes, suurendada kodanike kaasatust reformiprotsessi ning edendada reformide toetamist. Samuti aitab see kaasa leppimise saavutamisele konfliktide poolt lõhestatud ühiskondades. Montenegro on võtnud meetmeid kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamiseks ühinemisläbirääkimiste ettevalmistamisse. Enamikus laienemisprotsessis osalevates riikides on kodanikuühiskonna areng jätkunud. Mõnel juhul tuleb rohkem teha kodanikuühiskonna organisatsioonide eesmärgi paremaks mõistmiseks, samuti tuleb luua senisest parem keskkond ja tingimused poliitilise dialoogi pidamiseks. Endiselt ei ole lõplikult selge rahastamisega seonduv, sealhulgas valitsuse toetust ja jätkusuutlikkust käsitlevad küsimused. Kuigi ühinemiseelse abi rahastamisvahendist toetatakse kõnealuseid valdkondi kodanikuühiskonna rahastamisvahendi kaudu, võimaldavad finantsmääruses ette nähtud muudatused komisjonil teha koostööd piirkonna suuremate kodanikuühiskonna organisatsioonidega, et anda väiksemaid toetusi kohalikele rohujuure tasandi organisatsioonidele, võimaldades seega tõhusamat demokraatlikku kontrolli ning kodanikele suuremat muret valmistavate küsimuste lahendamist.

5.3. Teave ja teabevahetus

Laienemispoliitika ja eelkõige uute liikmesriikide ühinemine vajab eduka elluviimise ja jätkusuutlikkuse saavutamiseks avalikkuse mõistmist ning tuge. See on keeruline keskkonnas, kus eelkõige käimasoleva finants- ja riigivõlakriisi kontekstis seatakse ametiasutuste, sealhulgas Euroopa Liidu roll üha enam kahtluse alla. Komisjon on arvamusel, et kõnealustele probleemidele reageerimiseks peab laienemisprotsess olema nii liikmesriikide kui ka laienemisprotsessis osalevate riikide kodanike ja sidusrühmade jaoks läbipaistvam, sidusam ning usaldusväärsem. Nagu muudes poliitikavaldkondades, loodab avalikkus ka ELi laienemise puhul näha selle tõhususe kohta käegakatsutavaid tõendeid, tajuda sellest tulenevaid muutusi asjaomastes riikides ning mõista ELiga kaasnevat lisaväärtust laiemalt.

Kõik ELi institutsioonid peavad seetõttu rohkem kui kunagi varem andma teavet laienemisprotsessi, selles osalevate riikide ning selle mõju kohta ELile, aidates niimoodi kaasa laienemist käsitlevale avalikule arutelule. Laienemisprotsessiga seotud põhjendamatute müütide või hirmude tekitamine tuleb peatada ning kodanike küsimustele tuleb anda vastus.

Liikmesriikidel ja laienemisprotsessis osalevatel riikidel on oma kodanike teavitamisel täita peamine roll ning valitsuste avaldused siseriiklikes aruteludes peavad oma sisult täiendama ELi institutsioonide seisukohti. Liikmesriigid peavad oma elanikke teavitama otsustest, mida nad ELi institutsioonides kollektiivselt laienemisküsimustes vastu võtavad, ning neid otsuseid selgitama. Laienemisprotsessis osalevate riikide poliitilised liidrid peavad selgitama, et nende reforme käsitlevad otsused ei ole seotud mitte ainult ühinemisprotsessiga, vaid on loomupäraselt kasulikud ka riigi toimimisele. See võib aidata võita tagasi kodanike toetus riikides, kus ELi laienemist käsitleva valitsuse poliitika ja kodanike vaadete vaheline lõhe on suurenenud. See võib õhutada ka laiemat avalikku toetust reformidele, mis on vajalikud selleks, et laienemisprotsessis osalevad riigid suudaksid täita ELi liikmekssaamise ranged, kuid õiglased tingimused.

6. Järeldused ja soovitused

Eespool esitatud analüüsi põhjal esitab komisjon järgmised järeldused ja soovitused:

I

1. EL on oma loomisest saadik vastanud laienemispoliitika kaudu meie mandri rahvaste õigustatud lootustele olla seotud ühtse Euroopa püüdlustes. Esialgse kuue liikmega EL tervitab 1. juulil 2013 oma 28. liikmena Horvaatiat.

2. Hetkel, mil ELi ees seisavad suured väljakutsed ja maailma on tabanud suur ebakindlus ning majanduslikule, rahalisele ja poliitilisele integratsioonile on antud uut hoogu, aitab laienemispoliitika kaasa rahu, julgeoleku ja jõukuse tagamisele meie mandril. Horvaatia peatne ühinemine, ühinemisläbirääkimiste alustamine Montenegroga ning kandidaadistaatuse andmine Serbiale saadavad tugeva signaali laienemisprotsessi ümberkujundava mõju ning selle kohta, mida on võimalik saavutada vaid pool põlvkonda tagasi sõjast lõhestatud piirkonnas. Laienemine Kagu-Euroopasse aitab vältida ebastabiilsuse tagajärgede kõrvaldamisest tulenevaid palju suuremaid kulutusi. Tegemist on investeeringuga jätkusuutlikkusse demokraatiasse ning sellega väljendatakse ELi püsivat suutlikkust üleilmse partnerina.

3. Euroala ees seisvad probleemid koos hiljutise üleilmse finantskriisiga on esile tõstnud riikide majanduse omavahelise sõltuvuse nii siin- kui ka sealpool ELi piire. Nimetatud sündmused rõhutavad majandus- ja finantsstabiilsuse täiendava tugevdamise ja kasvu edendavate reformide tähtsust – seda ka ühinemisprotsessis osalevates riikides. Selle eesmärgi saavutamiseks on laienemisprotsess mõjuvõimas vahend.

4. Võimaliku ühinemisega kaasnev range, kuid õiglane tingimuslikkus, mille puhul on kesksel kohal laienemisprotsessis osalevate riikide enda saavutuste põhimõte, aitab kaasa poliitiliste ja majandusreformide läbiviimisele, ühiskondade muutmisele, õigusriigi põhimõtte konsolideerimisele ning kodanike ja ettevõtjate jaoks uute võimaluste loomisele. Majandusseisaku ajal vähendab see oluliste reformide tagasilükkamise ohtu.

5. Laienemisprotsessi usaldusväärsus on selle edukuse seisukohast otsustava tähtsusega. Laienemistempo hoidmine ning reformid on sama mündi kaks eri külge. ELi laienemispoliitika aluseks on Euroopa Ülemkogu kohtumisel saavutatud uus laienemiskonsensus. Laienemine on järkjärguline protsess, mille aluseks on reformide kindel ja jätkusuutlik rakendamine asjaomaste riikide poolt. Laienemispoliitikat on kohaldatud vastavalt eelnevate ühinemiste käigus saadud kogemustele, et tagada uute liikmesriikide sujuv integreerumine ning rahuldada paremini üleminekuriikide vajadusi, eelkõige õigusriigi valdkonnas.

6. Laienemisprotsessi tuumikuks on õigusriigi põhimõtte ja demokraatliku valitsemistava tugevdamine. Pärast seda, kui Euroopa Ülemkogu kinnitas komisjoni kavandatud uue lähenemisviisi läbirääkimisteks kohtusüsteemi ja põhiõiguste ning õiguse, vabaduse ja turvalisuse peatükkide üle, on õigusriigi põhimõte koos ühiste probleemidega, nagu organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastane võitlus, leidnud kindla koha ühinemisläbirääkimiste keskmes. Kõnealuseid peatükke käsitlevad ühinemisläbirääkimised avatakse protsessi alguses ning suletakse selle lõpus, et anda reformide pöördumatuse tagamiseks võimalikult palju aega heade tulemuste saavutamiseks. Komisjon jätkab õigusriigiga seotud küsimuste esiletõstmist ka varakult enne ühinemisläbirääkimiste algust, sealhulgas struktureeritud dialoogide ning uue ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) raames antava valdkondliku toetuse kaudu.

7. Mitmes riigis on sõnavabadusega seotud küsimused endiselt suureks probleemiks. Seoses kõnealuses valdkonnas püsivate probleemidega jätkab komisjon kõnealuse teema esiletõstmist ühinemisprotsessis. Komisjon kavatseb 2013. aasta esimesel poolel korraldada 2011. aasta mais toimunud konverentsi „Speak Up!” järelkonverentsi. See sündmus peaks ühendama Lääne-Balkani riikide ja Türgi meedia ning kodanikuühiskonna sidusrühmi. Konverentsi tulemusi ja järelmeetmeid võetakse arvesse komisjoni järelevalves ja aruandluses. Komisjon jätkab kõnealuses valdkonnas tihedat koostööd Euroopa Parlamendiga.

8. Mitmes valdkonnas on vajalik kasutada riigipõhiseid lähenemisviise, et leida lahendus keerulistele olukordadele, näiteks ummikseisule ühinemisläbirääkimistel. Komisjon on muu hulgas käivitanud positiivse tegevuskava Türgiga ning mitu kõrgetasemelist ja struktureeritud dialoogi Lääne-Balkani riikidega. Sellised algatused lisavad juba praegu reformidele hoogu. Need ei asenda ühinemisläbirääkimisi, vaid aitavad rajada teed nende läbirääkimiste juurde. Komisjon on võtnud kohustuse sellist lähenemisviisi kasutada ning jätkab keskendumist prioriteetsetele valdkondadele nagu õigusriik, demokraatlik valitsemistava ja majandusreformid.

9. Piirkondlik koostöö ja heanaaberlikud suhted on stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi olulised osad. Varasemate konfliktidega seotud küsimused, nagu sõjakuriteod, pagulaste tagasipöördumine, vähemuste kohtlemine ning kõigile kodanikele võrdsete õiguste tagamine, on jätkuvalt peamised Lääne-Balkani riikide ees seisvad väljakutsed ning neile tuleb kiiresti lahendus leida. Edendada tuleb edusammude tegemist piirkondlikel foorumitel ja piirkondliku koostöö kaasavuse suurendamisel. Etniliste rühmade või staatusega seotud vaidlusi on võimalik edukalt lahendada dialoogi ja kompromisside kaudu.

10. Kahepoolsed küsimused tuleb asjaomastel pooltel heanaaberlike suhete vaimus kindlakäeliselt lahendada laienemisprotsessi võimalikult varajases etapis, võttes arvesse ELi huve tervikuna. Kahepoolsed küsimused ei tohi ühinemisprotsessi pidurdada. Komisjon innustab pooli tegema piiritülide lahendamiseks kõik võimaliku kooskõlas kehtestatud põhimõtete ja vahenditega, pöördudes vajaduse korral Rahvusvahelise Kohtu või muude olemasolevate või ad hoc vaidlusi lahendavate organite poole. Ühinemisläbirääkimiste kontekst võib tekitada vaidluste lahendamiseks tugevama poliitilise impulsi. Komisjon on valmis selliste lahenduste otsimist lihtsustama.

11. Majanduse elavdamise kiirendamine laienemisprotsessis osalevates riikides on äärmiselt oluline. Töötuse kasv neis riikides jätkus ning enamiku Lääne-Balkani riikide majandus hakkas taas kahanema. Türgi säilitas oma majanduskasvu, ent madalamal tasemel kui enne. Islandi majandus hakkas 2011. aastal taastuma ning see suundumus jätkus ka käesoleval aastal. EL on võtnud kohustuse jätkata kõnealuste riikide toetamist poliitiliste nõuannete ja finantsabi näol. Lääne-Balkani investeerimiskeskkonda kasutatakse selleks, et tihedas koostöös rahvusvaheliste finantseerimisasutustega ette valmistada ja toetada investeeringuid, mida on kõige rohkem vaja majanduskasvu ja töökohtade arvu suurendamiseks. Komisjon jätkab ka laienemisprotsessis osalevate riikide assotsieerimist strateegiaga „Euroopa 2020”.

12. Komisjon jätkab laienemisprotsessis osalevate riikide teavitamist käimasolevatest kaugeleulatuvatest muudatustest ELi majanduse juhtimises ja nende riikide assotsieerimist kõnealuse protsessiga. Komisjon kohandab sellega seoses järk-järgult laienemisprotsessis osalevate riikide praegust majandusjärelevalvet ning uurib võimalusi kasutada stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kohtumisi senisest sihtotstarbelisemalt, et leida lahendus konkurentsivõimet ja tööhõivet käsitlevatele küsimustele.

13. Komisjon esitas 2011. aasta detsembris uue ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) määruse ettepaneku järgmise mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 jaoks. Uue ühinemiseelse abi rahastamisvahendi eesmärk on tagada tihedam seos laienemisstrateegia prioriteetidega, mis hõlmavad demokraatlike institutsioonide tugevdamist, õigusriigi põhimõtte järgimist ning suuremat keskendumist sotsiaalmajanduslikule arengule. Abiga toetatakse tõhusamalt valdkondlikke strateegiaid, suurendades abiandmise paindlikkust ja lihtsustades menetlusi.

14. Täna on laienemisprotsessis osalevate riikide kodanikele stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu, viisavaba reisimise ja ühenduse programmides osalemise kaudu kättesaadavad märkimisväärsed eelised. 2012. aasta jaanuaris algatas komisjon viisavabadust käsitleva dialoogi Kosovoga. Parafeeriti ELi ja Türgi vaheline tagasivõtuleping. Kõnealune leping tuleb kiiresti allkirjastada ja tõhusalt rakendada, sest sellest sõltuvad edasised sammud viisavabaduse kehtestamise suunas. Samal ajal peaksid riigid tõhustama viisavaba reisimise kuritarvitamise suhtes võetavaid meetmeid.

15. Laienemispoliitika vajab eduka elluviimise ja jätkusuutlikkuse saavutamiseks avalikkuse mõistmist ning tuge. Liikmesriikidel ja laienemisprotsessis osalevatel riikidel on oma kodanike teavitamisel peamine roll. On oluline edendada mõistvat ja informeeritud arutelu laienemispoliitika mõju kohta eelkõige olukorras, kus ELi on tabanud suured raskused. Komisjon omalt poolt annab teavet laienemisprotsessi kohta, aidates niimoodi kaasa laienemist käsitlevale avalikule arutelule.

16. Laienemisprotsess on oma laadilt kaasav ning nõuab sidusrühmade laiaulatuslikku osalemist. Laienemisprotsessis osalevates riikides aitab ELiga ühinemise püüdlustes edusammude tegemiseks vajalikele muutustele märgatavalt kaasa ulatuslik poliitiline konsensus ja elanikkonna toetus reformidele. Komisjon jätkab ka toetamist kodanikuühiskonna rahastamisvahendi kaudu, keskendudes väiksemate toetuste andmisele rohujuure tasandi kodanikuühiskonna organisatsioonidele.

II

17. Horvaatia. Paralleelselt käesoleva teatisega võttis komisjon vastu teatise Horvaatia valmisolekut ELiga ühinemiseks käsitleva üldise seirearuande peamiste tulemuste kohta. Komisjon järeldab, et Horvaatia jätkas ELi õigusaktide vastuvõtmisel ja rakendamisel edusammude tegemist ning on nüüd lõpetamas oma õigusaktide acquis´ga vastavusse viimist. Komisjon on tõstnud sellegipoolest esile valdkondi, kus on vaja teha täiendavaid jõupingutusi, ning piiratud arvul küsimusi, kus tugevamaid jõupingutusi on vaja teha järgimiste kuude jooksul. See hõlmab eelkõige selliseid valdkondi nagu konkurentsipoliitika, kohtusüsteem ja põhiõigused, eriti kohtusüsteemi tõhusus ning õigus, vabadus ja turvalisus. On oluline, et Horvaatia teravdaks oma tähelepanu, tagamaks, et ettevalmistused viidaks lõpule õigeaegselt ning et seda saaks väljendada komisjoni poolt 2013. aasta kevadel esitatavas teatises Horvaatia ühinemisettevalmistusi käsitleva viimase järelevalvearuande kohta.

18. Montenegro. Riik täidab poliitilisi kriteeriume endiselt piisavalt. Ühinemisläbirääkimiste avamisega 2012. aasta juunis tunnustati Montenegro jätkuvaid edusamme peamiste reformide läbiviimisel. Algas sõelumisprotsess ning see lõpeb arvatavasti 2013. aasta suvel. Ühinemisläbirääkimised hõlmavad uut lähenemisviisi kohtusüsteemi ja põhiõiguste ning õiguse, vabaduse ja turvalisuse peatükkide suhtes ning nende käigus tõstetakse rohkem esile õigusriigi põhimõtet. Montenegro peab läbirääkimiste käigus parandama tulemusi kõnealuses valdkonnas, et reformide rakendamine oleks pöördumatu, seda eelkõige seoses korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevusega ka kõrgema tasandi ametnike hulgas.

19. Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik. Riik täidab poliitilisi kriteeriume endiselt piisavalt. Valitsus on asetanud ELiga ühinemise on tegevuses kesksele kohale. Komisjoniga peetud kõrgetasemeline ühinemisdialoog oli katalüsaatoriks reformide kiirendamisele ning see on kaasa aidanud märkimisväärsete edusammude tegemisele mitmes olulises poliitikavaldkonnas. Reformide elluviimise tempot tuleb hoida kõigis valdkondades, et tagada edukas rakendamine. Jätkuvalt tuleb keskenduda õigusriigile, sealhulgas sõnavabadusele ja rahvustevahelistele suhetele ning leppimisele.

Komisjon soovitab neljandat korda alustada ühinemisläbirääkimisi endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga. Komisjon on seisukohal, et kõnealuse riigi puhul ühinemisprotsessiga järgmisse etappi liikumine on vajalik selleks, et konsolideerida reformide kiirust ja jätkusuutlikkust, vähendamaks kõnealuse protsessi ümberpöördumise ohtu ning tugevdamaks rahvustevahelisi suhteid. See aitaks suurendada ka ELi usaldusväärsust ning julgustada reformide elluviimist mujal piirkonnas.

Komisjon rõhutab, et heanaaberlike suhete säilitamine, sealhulgas ÜRO egiidi all nimeküsimuse üle läbirääkimine ja selles osas mõlemale osapoolele vastuvõetava lahenduse leidmine on äärmiselt tähtis.

Euroopa Ülemkogu otsus alustada ühinemisläbirääkimisi aitaks kaasa sellise lahenduse leidmiseks soodsate tingimuste loomisele. Sellega seoses on komisjon valmis esitama viivitamata läbirääkimiste raamistiku ettepaneku, milles võetakse arvesse vajadust leida lahendus nimeküsimusele ühinemisläbirääkimiste algetapis. Selles võetakse arvesse ka varasemaid raamistikke ning eelkõige nõukogus 2011. aasta detsembris kinnitatud uut lähenemisviisi. Nimetatud lähenemisviis nõuab kõigilt pooltelt tihedat poliitilist koostööd juba enne Euroopa Ülemkogu kohtumist.

20. Serbia. Serbiale anti kandidaatriigi staatus 2012. aasta märtsi Euroopa Ülemkogu kohtumisel. Serbia liigub poliitiliste kriteeriumide ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi tingimuste piisava täitmise suunas. Riik peab siiski pöörama erilist tähelepanu õigusriigi põhimõtte järgimisele ning eriti kohtusüsteemile, kus hiljutised tagasilöögid rõhutavad reformide läbiviimiseks tugevama pühendumuse vajadust. Tagada tuleb ka kohtusüsteemi sõltumatus, erapooletus ja tõhusus ning arvesse tuleb võtta konstitutsioonikohtu hiljutisi otsuseid. Hiljutiste sündmuste valguses tuleb eritähelepanu pöörata haavatavate rühmade õigustele ning keskpanga sarnaste oluliste institutsioonide sõltumatusele. Serbia peaks jätkama ka konstruktiivset osalemist piirkondlikus koostöös ja tugevdama suhteid naaberriikidega. Reformide tempot tuleks tõsta ning täiendavaid edusamme tuleks teha suhete nähtavaks ja jätkusuutlikuks parandamiseks Kosovoga. Kaks hiljutist eelnevaga haakuvat saavutust on IBMi tehnilise protokolli Serbia-poolne allakirjutamine ning selgitus, mis käsitleb Serbia tõlgendust piirkondlikku koostööd käsitleva lepingu ja Kosovo esindatuse kohta, ning mis rakendamise esialgsete tulemuste põhjal ei takista enam piirkondliku koostöö kaasavust.

Kooskõlas nõukogu 5. detsembri 2011. aasta järeldustega Serbiaga ühinemisläbirääkimiste alustamise kohta, mis kiideti heaks 9. detsembri 2011. aasta Euroopa Ülemkogu kohtumisel, esitab komisjon aruande niipea, kui ta on hinnanud, kas Serbia on täitnud vajalikul tasemel liikmeks saamise kriteeriumid, ning eelkõige põhiprioriteedi, milleks on meetmete võtmine suhete nähtavaks ja jätkusuutlikuks parandamiseks Kosovoga. Komisjon kutsub Serbiat üles rakendama heas usus kõiki seni saavutatud kokkuleppeid ning osalema ELi juhtimisel konstruktiivselt erinevate küsimuste lahendamisel.

Serbia ja Kosovo vaheliste suhete nähtav ja jätkusuutlik paranemine on vajalik, et mõlemad osapooled saaksid jätkata teekonda ELi suunas, ilma et nad teeksid seejuures üksteisele takistusi. Kõnealuse protsessi käigus tuleks järk-järgult jõuda Serbia ja Kosovo vaheliste suhete täieliku normaliseerumiseni, et mõlemad oleksid täielikult võimelised ELi raames oma õigusi kasutama ja kohustusi täitma. Põhja-Kosovo probleemide lahendamisel Kosovo territoriaalse terviklikkuse säilitamine ning kohaliku elanikkonna erivajaduste rahuldamine on kõnealuse protsessi oluline element.

Komisjon rõhutab, et Belgradi ja Pristina vaheliste suhete normaliseerumiseni viivad sammud tuleks teha Serbia tulevaste ühinemisläbirääkimiste toimumise raamistiku kontekstis.

Komisjon rõhutab seda, kui oluline on, et pooled rakendaksid ELi täielikul toetusel kindlameelselt kõnealust terviklikku lähenemisviisi.

21. Albaania. Valitsuse ja opositsiooni paranenud dialoog ning eelkõige 2011. aasta novembri lepingu sõlmimine on võimaldanud Albaanial teha ELi liikmesuse poliitiliste kriteeriumide täitmisel häid edusamme. Albaania on viinud ellu mitu olulist reformi, et järgida 12 põhiprioriteeti, mille komisjon määras kindlaks oma 2010. aasta arvamuses ning mis tuleb täita seoses Euroopa Liiduga ühinemisläbirääkimiste alustamisega. Albaania on täitnud neli põhiprioriteeti, milleks on parlamendi nõuetekohane toimimine, parlamendi suurendatud enamuse toel menetlemisjärgus olevate seaduseelnõude vastuvõtmine, ombudsmani ametisse nimetamine ning põhiinstitutsioonides nõuetekohase ärakuulamise ja hääletamise korraldamine ja valimiste õigusraamistiku muutmine. Albaania edeneb jõudsalt järgmise kahe põhiprioriteedi täitmise suunas, mis käsitlevad avaliku halduse reformi ja kinnipeetavate kohtlemise parandamist. Ülejäänud põhiprioriteetidega seoses tehti mitu olulist edusammu, milleks on eelkõige halduskohtu seaduse vastuvõtmine, kõrgete riigiametnike ja kohtunike puutumatuse kaotamine, kuritegelikul teel saadud vara arestimise tõhustamine, omandireformi käsitleva tervikliku strateegia vastuvõtmine ning kriminaalseadustikku selliste muudatuste tegemine, millega tugevdatakse koduvägivalla suhtes kohaldatavaid karistusi.

Kõnealuseid edusamme arvestades soovitab komisjon nõukogul anda Albaaniale kandidaatriigi staatus tingimusel, et võetakse olulisi meetmeid kohtusüsteemi ja avaliku halduse reformi valdkonnas ning parlamendi kodukorra läbivaatamiseks. Komisjon teatab nõukogule kohe, kui vajalikud edusammud on tehtud. Komisjon võtab oma aruandes arvesse ka Albaania väljendatud pühendumust võidelda korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevusega muu hulgas selliste juhtumite ennetava uurimise ja süüdistuste esitamise kaudu.

Selleks, et komisjonil oleks võimalik soovitada alustada ühinemisläbirääkimisi, peavad tal olema käegakatsutavad tõendid juba võetud kohustuste jätkusuutliku rakendamise ning seni veel täielikult saavutamata põhiprioriteetide realiseerimise kohta. Erilist tähelepanu tuleb pöörata järgmisele: valimiste korraldamine kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega; kohtuasutuste sõltumatuse, tõhususe ja usaldusväärsuse tugevdamine; otsustavad jõupingutused korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses, muu hulgas selliste juhtumite ennetava uurimise ja süüdistuste esitamise kaudu; tõhusad meetmed inimõiguste kaitse ja diskrimineerimisvastase poliitika tõhustamiseks; ning omandiõiguste rakendamine. 2013. aasta parlamendivalimiste edukas korraldamine on oluliseks proovikiviks erakondadeülesele kohustusele viia ellu uus valimisreform ning eeltingimuseks soovitusele avada läbirääkimised. Jätkusuutlik poliitiline dialoog ja püsivad jõupingutused kõigis põhiprioriteetidega hõlmatud valdkondades on reformi rakendamise ja Albaania ELi-tuleviku kindlustamise seisukohalt endiselt väga olulised.

22. Bosnia ja Hertsegoviina. Liikmeks saamise poliitiliste kriteeriumide täitmisel ja paremini toimivate, koordineeritumate ja jätkusuutlikumate institutsiooniliste struktuuride kujundamisel on saavutanud piiratud edu. Bosnia ja Hertsegoviina osaleb stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi raames endiselt konstruktiivselt õigusküsimusi käsitlevas struktureeritud