SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiiv 2010/40/EL, mis käsitleb raamistikku intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega (ITS-direktiiv), jõustus 2010. aasta augustis. Direktiivi eesmärk on kiirendada intelligentsete transpordisüsteemide kooskõlastatud kasutuselevõtmist ja kasutamist ELis. Direktiivi kohaselt tuleb delegeeritud aktidega vastu võtta spetsifikatsioonid nelja prioriteetse valdkonna meetmete jaoks. ITS-direktiiv oli üks esimesi liidu õigusakte, millega nähti ette delegeeritud õigusaktide kasutamine, ning komisjonile anti üksnes piiratud ajaks, st kuni 27. augustini 2017, õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte.

Alates ITS-direktiivi jõustumisest on vastu võetud neli delegeeritud õigusakti. Viiendat delegeeritud õigusakti aitasid viimistleda liikmesriikide eksperdid ja selles käsitletakse mitmeliigiliste liikumisvõimaluste teabeteenuste pakkumist kogu ELis. Lisaks koostalitlusvõimelisele automaatsele hädaabikõnele (eCall) annavad selles kontekstis loodud andmejagamismehhanismid olulise panuse digitaalse ühtse turu strateegia eesmärkide saavutamisse. Transpordisektori digiteerimine aitab muuta seda jätkusuutlikumaks.

Digitaalse transpordisüsteemi puhul on vaja silmas pidada horisontaaltasandeid, mis hõlmavad eri transpordiliike ja tööstusharusid. Digitehnoloogialahendused tuginevad andmetasandile, mille alusel saab luua innovatiivsete teenuste ja rakenduste tasandi. ITS-direktiivi kohased spetsifikatsioonid võimaldavad sõnastada ühised funktsionaalsed, tehnilised, organisatsioonilised ja teenustega seotud sätted, et tagada selliste andmete olemasolu ja kättesaadavus, mida kasutatakse innovatiivsete teenuste ja rakenduste tasandi arendamiseks.

Praegu teeb komisjon hiljuti vastu võetud koostoimelisi intelligentseid transpordisüsteeme käsitleva Euroopa strateegia raames koostööd liikmesriikide ekspertidega, et luua koostoimeliste intelligentsete transpordisüsteemide (C-ITS) kasutuselevõttu toetav õigus- ja tehniline raamistik. See kuulub ITS-direktiivi prioriteetse valdkonna IV alla ja on üks direktiivi kohane meede, mille puhul komisjon kavatseb kasutada oma delegeeritud volitust võtta vastu tehnilisi, funktsionaalseid ja organisatsioonilisi spetsifikatsioone. On vaja teha põhjalikku eeltööd, et spetsifikatsioonid hõlmaksid kõiki aspekte, millega tagatakse koostoimeliste intelligentsete transpordisüsteemide ühtlustatud ja koostalituslik kasutuselevõtt liidus. Eeltöö põhineb C-ITS platvormi sidusrühmadega tehtaval tihedal koostööl, neilt saadud sisendteabel ning koostoimeliste intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtu projektide (nt liikmeriikide algatused C-ROADS platvormi raames) käigus saadud kogemustel. Koostoimeliste intelligentsete transpordisüsteemide spetsifikatsioonid on olulised, et tagada koostoimeliste, ühendatud ja automatiseeritud sõidukite kooskõlastatud ja kiire kasutuselevõtt liidus.

Lisaks koostoimeliste intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõttu toetava õigus- ja tehnilise raamistiku loomisele tuleb käsitleda veel mitut ITS-direktiivi nelja prioriteetse valdkonna meedet, nt spetsifikatsioonid ja standardid liikluse ja kaubaveo korralduse teenuste osutamise pidevuse ja koostalitlusvõime kohta (prioriteetne valdkond II), spetsifikatsioonid liiklusohutuse ja turvalisusega seotud intelligentsete transpordisüsteemide rakendusi hõlmavate muude meetmete kohta (prioriteetne valdkond III) ning meetmete kindlaksmääramine mitmesuguste intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste integreerimiseks avatud sõidukisisesesse platvormi (prioriteetne valdkond IV, punkt 1.1).

Selleks et komisjon saaks delegeeritud õigusaktidega vastu võtta täiendavaid spetsifikatsioone, tuleb delegeerimise volitust pikendada. Lisaks on võib-olla vaja ajakohastada juba vastu võetud spetsifikatsioone, et kajastada tehnika arengut või liikmesriikides nende rakendamisel saadud kogemusi.

Seepärast teeb komisjon ettepaneku pikendada volituste delegeerimist alates 27. augustist 2017 viieks aastaks ja seejärel vaikimisi veel viieks aastaks, kui Euroopa Parlament või nõukogu ei ole sellise pikendamise vastu.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Käesoleva ettepaneku ainueesmärk on pikendada komisjoni delegeeritud volitust võtta vastu delegeeritud õigusakte, muutmata ITS-direktiivi poliitikaeesmärke või kohaldamisala.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 91.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)