ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
O.

arvestades, et Poolas katkestab igal aastal raseduse hinnanguliselt kuni 200 000 naist, kes on sunnitud tegema aborti salaja, milleks peamiselt kasutatakse meditsiinilise abordi tablette ja mille puhul puudub vajalik professionaalne meditsiiniline järelevalve ja nõustamine; arvestades, et hinnanguliselt kuni 30 000 naist on sunnitud igal aastal Poolast välismaale reisima, et saada vajalikku arstiabi ja aborti teha (12); arvestades, et selliste meetmete kättesaadavus on seotud teenuste eest tasumisega, mis tähendab, et need ei ole võrdselt kättesaadavad kõigile naistele, eelkõige sotsiaal-majanduslikult ebasoodsas olukorras olevatele naistele ja ebaseaduslikele naissoost sisserändajatele; arvestades, et see tähendab, et ohutu abort on Poolas kättesaadav ainult piiratud hulgale naistele;
24.

kutsub ELi ja liikmesriike üles suurendama Valgevene kodanikuühiskonnale antavat abi ning ELi koostööd sõltumatute kodanikuühiskonna organisatsioonide, inimõiguste kaitsjate ja sõltumatute ajakirjanikega, eelkõige nendega, kes viibivad vahi all, ning suurendama nende toetamist, jälgides nende kohtuprotsesse; palub, et komisjon looks kiiresti stipendiumiprogrammi üliõpilastele, kes on Valgevene ülikoolidest demokraatiameelsete vaadete tõttu eksmatrikuleeritud; palub komisjonil käivitada sihipärase ELi abiprogrammi, et aidata poliitiliste repressioonide ja politseivägivalla ohvreid;
9.

nõuab, et EL ja selle liikmesriigid võtaksid endale aktiivsema rolli, et läbirääkimised ÜRO egiidi all edukalt lõpule viia, sealhulgas esindaja nimetamisega ÜRO heade teenete missiooni juurde, ja kooskõlastaksid oma pingutusi Euroopa Parlamendiga, et veenda Türgit oma ebaseaduslikust tegevusest Varoshas loobuma;
17.

on seisukohal, et Euroopa Parlamendi valimiste tulemused on tugevdanud Euroopa Komisjoni valimise poliitilist mõõdet ning seepärast on vaja volinikukandidaatide huvide deklaratsioone täpsemalt ja objektiivsemalt kontrollida; on ühtlasi veendunud, et see protsess on esile tõstnud vajaduse volinikukandidaatide huvide deklaratsioonide tehnilise ja erapooletu hindamise järele; toetab põhiseaduskomisjonis ja õiguskomisjonis ees seisvat arutelu sõltumatu eetikaorgani loomise üle, millele saaks eraldada asjakohased vahendid; rõhutab siiski, et iga volinikukandidaadi ja volinike kolleegiumi heakskiitmine või tagasilükkamine on lõppkokkuvõttes kindlalt Euroopa Parlamendi poliitiline ülesanne;
12.

tunneb heameelt selle üle, et komisjon kaalub siduvaid meetmeid, et ära hoida müümata jäänud, kuid rikkumata ja töökorras kaupade hävitamine, et neid saaks selle asemel korduskasutada, ning korduskasutamise kvantifitseeritud sihtarvude kehtestamist, sealhulgas jäätmete raamdirektiivi ning pakendite ja pakendijäätmete direktiiviga kooskõlas olevate tagatisrahasüsteemide kasutuselevõtmise teel; rõhutab, et uutele kestlikele ärimudelitele tuleks anda eelisjuurdepääs jäätmeladudele, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles veelgi stimuleerima säästvat jäätmekäitlust; rõhutab, et vaja on strateegiat, millega hinnata ja käsitleda parandamise, edasimüügi, korduskasutamise ja annetamise õiguslikke takistusi, et tagada ressursside tõhusam ja säästvam kasutamine, ning tugevdada teisese tooraine siseturgu, ilma et see piiraks jäätmesaadetisi käsitleva määruse (EÜ) nr 1013/2006 sätete kohaldamist, sealhulgas suurema standardimise kaudu;
H.

arvestades, et kodutuse määr on viimasel kümnendil mitmes ELi riigis tõusnud; arvestades, et selline tõus on tingitud eluasemekulude suurenemisest, majanduskriisi mõjust, sotsiaalkaitse vähenemisest ja ebapiisavast kodutuse vastu võitlemise poliitikast paljudes liikmesriikides; arvestades, et eluasemehinnad tõusid 2020. aasta teises kvartalis euroalal (EA 19) 5 % ja EL 27-s 5,2 % võrreldes eelmise aasta sama kvartaliga;
25.

usub, et tulemuspõhiste lähenemisviiside kasutamine on ELi partnerriikide jaoks otsustavalt tähtis ning et see on peamine element, mis tagab nende suutlikkuse täita oma kodanike heaks kestliku arengu eesmärgid; juhib siiski tähelepanu sellele, kui oluline on võtta arvesse partnerriikide, eriti vähim arenenud riikide ja ebakindlate riikide eriolukordade ja probleemide mitmekesisust; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles toetama ja kasutama partnerriikide tulemuste mõõtmise riigisiseseid raamistikke ning nende seire- ja statistikasüsteeme ja kaasama kõigis etappides kõiki asjaosalisi: kohalikke ametiasutusi, liikmesriikide parlamente, kodanikuühiskonda, sealhulgas naisühendusi ja tõrjutud rühmi, ning erasektorit, keskendudes VKEdele; rõhutab, et investeeringud kohalike kodanikuühiskonna organisatsioonide suutlikkuse suurendamisse on tulemusliku abi oluline eeltingimus;
R.

arvestades, et lahingud on põhjustanud mõlemal poolel surma ja vigastusi tuhandetele inimestele ning nende tagajärjel on toimunud tõsiseid inimõiguste rikkumisi ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumisi; arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti andmetel oli 22. novembri 2020. aasta seisuga konflikti eest põgenenud ja Sudaani piiri ületanud üle 38 500 pagulase; arvestades, et ÜRO on hoiatanud ulatusliku humanitaarkriisi eest ja selle ametid valmistuvad 200 000 pagulase võimalikuks saabumiseks kuue kuu jooksul; arvestades, et lahingud põhjustavad ka elanikkonna riigisisest põgenemist; arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet on juba palunud mõlemal konflikti osapoolel avada koridorid, et võimaldada inimestel lahkuda ja tarnida samal ajal ka kaupu; arvestades, et kohapealsed rahvusvahelised humanitaarabiorganisatsioonid on halvasti varustatud ja neil on puudus varudest, et abistada äsja saabunud pagulasi ja vägivallaohvreid; arvestades, et ÜRO agentuurid püüavad leida 50 miljoni USA dollari väärtuses viivitamatut rahastamist, et pakkuda toitu ja rajada uusi laagreid; arvestades, et Euroopa Komisjon eraldab esialgu neli miljonit eurot erakorralist abi Sudaani saabuvate põgenike toetamiseks;
G.

arvestades, et OECD majandusperspektiivis (OECD Economic Outlook) ei välistata, et COVID-19 teise tõsise laine korral on sissetuleku kaotus 2021. aasta lõpuks suurem kui mis tahes viimase 100 aasta jooksul toimunud majanduslanguse puhul (12); arvestades, et pärast COVID-19 puhangut ei tohiks riigiabi põhjustada siseturul eri riikidest pärit VKEde vahel konkurentsimoonutusi; arvestades, et pandeemia on näidanud, et digiüleminek on äärmiselt oluline, ning toonud esile vajaduse majanduse digiteerimise järele, et tagada tulevikus parem vastupanuvõime, samal ajal aga püsivad keskkonnaprobleemid ja nendega tuleb tegeleda; arvestades, et ülemaailmsed osalejad pakuvad ELile tugevat konkurentsi; arvestades, et üks tulemuslik viis, kuidas VKEd saaksid saavutada pikaajalise ja kestliku majanduskasvu, on innovatsioon;
35.

kutsub liikmesriike üles parandama oskuste prognoosimise süsteeme, et teha paremini kindlaks uued tekkivad muutused ja vajaminevad oskused, nii et kutseharidus- ja koolitussüsteemid oleksid paremini informeeritud sellest, millises valdkonnas on vaja oskustesse investeerida, ning reageeriksid paremini tööturu muutuvatele vajadustele, ning tagama, et haridus, koolitus ja elukestev õpe oleks kõigile kättesaadav õigus; rõhutab, et kutseharidus ja koolitus on tõhusam, kui see põhineb kindlal oskuste prognoosimisel, mis võimaldab oskuste puudujääke ette näha ja kindlaks teha ning kutse- ja elukestva õppe programme kohandada tulevikku suunatud tööturule; on veendunud, et kutsehariduse ja koolituse programmid tuleks muuta paindlikumaks ja paremini kohandatavaks, et nende abil oleks võimalik tööturu kõikumistele reageerida ja neile vastu pidada ning et need võimaldaksid kutsehariduse ja koolituse valdkonnas õppijate arukat ja sihipärast suundumust, nii esmaõppe kui ka täiskasvanute täienduskoolituse ja ümberõppe korral, et vähendada oskuste mittevastavust tööturu vajadustele ning oskuste aegumist;
O.

arvestades, et COVID-19 kriisi ajal on märkimisväärselt sagenenud teatavad kuriteod, nagu lapsporno tootmine ja internetis levitamine, ning aruannetes hinnatakse, et selliste materjalide levik on mõnes liikmesriigis suurenenud 25 %; arvestades, et 70–85 % väärkoheldud lastest tunneb nende tegude sooritajat ja valdav enamik lastest on nende inimeste ohvrid, keda nad usaldavad; arvestades, et pandeemia ajal on märkimisväärselt sagenenud teatud koduvägivallast, eriti naiste ja laste vastu suunatud vägivallast; arvestades, et pandeemia on kogu Euroopas suuresti mõjutanud rasket ja organiseeritud kuritegevust sellistes valdkondades nagu küberkuritegevus, kaupade võltsimine, pettused ja organiseeritud varavastane kuritegevus (20); arvestades, et kriis põhjustab viivitusi, takistab juurdepääsu õiguskaitsele, abile ja toetusele ning halvendab vanglates valitsevaid tingimusi; arvestades, et kriis on raskendanud migrantide olukorda, muutnud nad kergemaks saagiks kurjategijatele ning muutnud salakaubaveo ja inimsmugeldamise marsruute;
F.

arvestades, et sooline vägivald selle kõigis vormides kujutab endast diskrimineerimist ja inimõiguste rikkumist juurdunud soolise ebavõrdsuse tingimustes, mis aitab seda põlistada ja tugevdada; arvestades, et sooline vägivald on üks suurimaid takistusi soolise võrdõiguslikkuse saavutamisel; arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) 2014. aasta uuring näitas, et iga kolmas naine on alates 15. eluaastast kogenud füüsilist või seksuaalset vägivalda, et 55 % naistest on kogenud ühes või mitmes vormis seksuaalset ahistamist ning et keskmiselt iga kahe ja poole päeva tagant sureb koduvägivalla tagajärjel üks naine; arvestades, et vägivallavaba elu on võrdõiguslikkuse eeltingimus; arvestades, et ELis tapetakse igal aastal koduvägivalla tagajärjel ligikaudu 3 500 naist (6); arvestades, et on tingimata vaja sooliselt eristatud ja sootundlikke võrreldava iseloomuga andmeid, et kajastada täielikult soolise vägivalla ulatust, muuta ebavõrdsus nähtavaks ja luua sihipärane poliitika; arvestades, et sooliselt eristatud ja sootundlikke andmeid kasutatakse ELi ja liikmesriikide poliitikavaldkondades endiselt vähe;
11.

kiidab heaks õiglase ülemineku fondi loomise; rõhutab, et keskkonnakaitse- ja kliimameetmete üldine aktsepteerimine ühiskonna poolt on nende tõhusaks rakendamiseks ülioluline; ärgitab liikmesriike kaasama tõhusalt sotsiaalpartnereid, piirkondlikke ja kohalikke valitsusi ning kodanikuühiskonda õiglase ülemineku territoriaalsete kavade koostamisse; tuletab meelde, et kliimamuutustel ja neile järgnevatel struktuurimuutustel on juba praegu tõsine mõju paljudele Euroopa piirkondadele ja nende inimestele; rõhutab, et keskkonnahoidlike ja inimväärsete töökohtade loomine on hädavajalik, et saavutada kaasav tasakaalustatud tööturg, mis on seotud ausa ja õiglase üleminekuga taastuvatel energiaallikatel põhinevale väga ressursi- ja energiatõhusale süsinikuneutraalsele ringmajandusele, ning tagada, et kedagi ei jäeta kõrvale; nõuab, et muudetud ettepanekus suurendataks summat, mille komisjon 2020. aasta mais õiglase ülemineku fondi jaoks määras; nõuab, et fondil oleks piisavalt rahalisi vahendeid, et toetada üleminekupiirkondi ja tagada, et luuakse uusi kvaliteetseid töökohti, ning nõuab, et fondist toetuse andmise juhtpõhimõte oleks sotsiaalne ühtekuuluvus; rõhutab, et muudetud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond on määrava tähtsusega, et toetada ümberkorraldusest mõjutatud töötajatele mõeldud sotsiaalseid kavasid, ning palub komisjonil ja liikmesriikidel leppida selle vahendi jaoks Euroopa õiglase ülemineku suurema rahalise toetuse raames kokku tunduvalt suuremas eelarves; nõuab, et olemasolevaid vahendeid kasutataks kestlikult ja ambitsioonikalt, et toetada neid kõige vähem kaitstud ja mahajäänud piirkondi, kasutades vajaduse korral üleminekumeetmeid; tuletab meelde, et on oluline, et rahastamiskõlblikud projektid oleksid kooskõlas 2050. aasta kliimaneutraalsuse eesmärgi, selle 2030. aastaks saavutatavate vahesammude ning samuti Euroopa sotsiaalõiguste sambaga;
I.

arvestades, et Hiina on üks maailma suurimaid puuvillatootjaid ning Xinjiangi Uiguuri autonoomne piirkond toodab üle 20 % maailma puuvillatoodangust; arvestades, et Hiina on lõnga suurim tootja ja eksportija ning suurim tekstiili ja rõivaste tootja ja eksportija; arvestades, et Hiina valitsus kavatseb 2025. aastaks kahekordistada Uiguuri piirkonna tootmisvõimsuse, kusjuures rõivad ja tekstiil on selle kava üks põhielemente; arvestades, et ainuüksi kolm uiguuri piirkonda kaasasid ainuüksi 2018. aastal valitsuse sunnitöölise koolitus- ja üleviimiskava kaudu puuvillakorjamisse vähemalt 570 000 inimest; arvestades, et Xinjiangi etniliste vähemuste tööjõu üleviimine puuvillakorjamisse ületab tõenäoliselt seda näitajat mitmesaja tuhande inimese võrra, mistõttu sunniviisiline töö on Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas puuvillakoristusele omane ja üldine tunnus; arvestades, et 84 % Hiina puuvillast on pärit Xinjiangi Uiguuri autonoomsest piirkonnast, mis tähendab, et Hiina puuvillast valmistatud lõnga, tekstiili ja rõivaste puhul on erakordselt suur oht, et need on valminud sunniviisilise ja vangide tööga, olenemata sellest, kas need on valmistatud Hiinas või mujal maailmas;
18.

usub, et igal ELi kodanikul peaks olema võimalus nautida kultuuri ja meelelahutust oma emakeeles; juhib tähelepanu sellele, et keelevähemused on sageli liiga väikesed või neil puudub institutsiooniline toetus, et luua oma terviklik meediateenuste süsteem; kutsub sellega seoses komisjoni üles viima läbi hindamise ja võtma kõige kohasemaid meetmeid, et toetada selliste meediateenuste arendamist; märgib, et alates Euroopa kodanikualgatuse Minority SafePack esitamisest Euroopa Komisjonile 2013. aastal on kaasseadusandjad autoriõiguse ja audiovisuaalmeedia teenustega seotud olulised ettepanekud juba vastu võtnud; võtab teadmiseks hiljuti vastu võetud komisjoni teatise asukohapõhist tõkestust käsitleva määruse esimese lühiajalist perioodi hõlmava läbivaatamise kohta (COM(2020)0766), milles komisjon teeb ettepaneku teha üksikasjalik kokkuvõte 2022. aastaks, sest selleks ajaks on ilmnenud määruse täielik mõju; väljendab heameelt komisjoni kavatsuse alustada osana oma meedia- ja audiovisuaalvaldkonna tegevuskavast sidusrühmadega dialoogi audiovisuaalse sisu üle; rõhutab vajadust tagada tulevastes õigusaktides vähemuskeeltega seotud küsimuste arvessevõtmine;
rõhutab, et kaasseadusandjad leppisid kokku, et määrust, mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks, hakatakse kohaldama 1. jaanuarist 2021. aastal ning et seda tuleb kohaldada kõigi kulukohustuste ja maksete suhtes; tuletab meelde, et selle määruse kohaldatavus ei tohi sõltuda mis tahes suuniste vastuvõtmisest, kuna kokkulepitud tekst on piisavalt selge, ja selleks ei ole ette nähtud ka mingeid rakendusvahendeid; ootab, et komisjon kui aluslepingute täitmise järelevalvaja tagaks määruse täieliku kohaldatavuse alates kaasseadusandjate kokku lepitud kuupäevast, ning tuletab meelde, et määruse saab täielikult või osaliselt tühistada ainult Euroopa Kohus; kinnitab, et juhul, kui mõni liikmesriik peaks taotlema määruse täielikku või osalist tühistamist, kaitseb Euroopa Parlament selle kehtivust kohtus ning ootab komisjonilt sekkumist Euroopa Parlamendi seisukoha toetuseks; rõhutab, et sellisel juhul palub Euroopa Parlament Euroopa Kohtul kasutada kiirendatud menetlust; tuletab meelde ELi toimimise lepingu artiklit 265 ja märgib, et ta on valmis seda kasutama;
B.

arvestades, et Nasrin Sotoudehi on alates 13. juunist 2018 meelevaldselt kinni peetud selle eest, et ta esindas naisi, kes protesteerisid Iraani seaduse vastu, mis kehtestas pearäti kandmise kohustuse, ning et 2019. aasta märtsis mõisteti ta tagaselja 33 aastaks vangi ja talle määrati 148 piitsahoopi; arvestades, et ÜRO eksperdid on korduvalt väljendanud tõsist muret selle pärast, et tema praegune kinnipidamine on meelevaldne, ja nõudnud tema vabastamist;
J.

arvestades, et kodanikuühiskonna organisatsioonide andmetel on Egiptus hukanud 2020. aastal vähemalt 110 inimest ning 66 neist hukkamistest on toimunud pärast 3. oktoobrit 2020, mis tähendab, et viimase kahe kuu jooksul on hukatud rohkem inimesi kui kogu 2019. aastal; arvestades, et vähemalt 39 inimest ähvardab peatne hukkamine; arvestades, et nendele karistustele eelnevad väidetavalt äärmiselt ebaõiglased kohtuprotsessid, mida varjutavad sunniviisiline „süü omaksvõtt“ ja muud tõsised inimõiguste rikkumised, sealhulgas piinamine ja sunniviisiline kadumine, ning tegusid ei uurita tõsiselt ja puudub nõuetekohane menetlus ohvrite jaoks, näiteks kopti kristliku munk Isaiah al-Maqari juhtumi puhul; arvestades, et endiselt mõistetakse surma ka lapsi; arvestades, et Egiptuse lasteseaduse artikkel 122 on endiselt väga murettekitav, sest see võimaldab teatavatel asjaoludel mõista laste üle kohut täiskasvanute kohtutes toimuvatel kollektiivsetel kohtuprotsessidel ning selle tõttu on alates 2011. aastast surma mõistetud vähemalt 17 alaealist;
22.

usub, et tulevaste õigusaktide reguleerimisala peaks hõlmama kõiki ELi territooriumil asutatud, börsil noteeritud ja noteerimata suurettevõtjaid, nagu on sätestatud raamatupidamisdirektiivi artikli 3 lõikes 4; rõhutab, et võrdsete võimaluste tagamiseks tuleks seda õigusakti kohaldada ka ELi-väliste äriühingute suhtes, kes tegutsevad ELi turul; kutsub komisjoni üles määrama kindlaks suure riskiga majandustegevuse sektorid, millel on märkimisväärne mõju kestlikkusega seotud küsimustele, mis võiks õigustada selle õigusakti kohaldamist nimetatud sektorite VKEde suhtes; on lisaks seisukohal, et pärast komisjoni praegu teostatavat mõjuhinnangut peaksid kestlikkuse strateegiad sisaldama mõõdetavaid, konkreetseid, tähtajalisi ja teaduspõhiseid eesmärke ning üleminekukavasid, mis on kooskõlas ELi rahvusvaheliste kohustustega keskkonna ja kliimamuutuste valdkonnas, eelkõige Pariisi kokkuleppe, bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ja rahvusvaheliste lepingutega raadamise kohta; usub, et strateegiad võiksid hõlmata ka sisepoliitikat, milles käsitletakse õiglast palka (mis põhineb äraelamist võimaldaval töötasul riikide kaupa), soolise võrdõiguslikkuse poliitikat ja poliitikat, millega tagatakse töötajate õiguste tulemuslikum lõimimine äritegevusse; rõhutab, et sellise äriühingusisese poliitika sisu peaksid kindlaks määrama äriühingud ise, võttes oma töötajaid nõuetekohaselt arvesse ja konsulteerides nendega; on seisukohal, et neis poliitikavaldkondades tuleks arvesse võtta sektoripõhiseid ja/või geograafilisi küsimusi ning eriti vähekaitstud rühmadesse või kogukondadesse kuuluvate isikute õigusi; on seisukohal, et tegevdirektorite töötasude muutuva osa sidumine strateegias seatud mõõdetavate eesmärkide saavutamisega aitaks viia juhtide huvid vastavusse nende äriühingute pikaajaliste huvidega; kutsub komisjoni üles veelgi selliseid tippjuhtide ametikohtade tasustamisskeeme edendama;
57.

tõdeb, et kohanemine on kulukas; märgib siiski, et tegevusetusega kaasnevad kulud on eeldatavasti palju suuremad; rõhutab, kui oluline on kohanemisse investeeringute tegemine, kuna lisaks elude päästmisele ja keskkonnakaitsele võivad ennetusmeetmed olla kulutõhusamad; rõhutab ennetuspõhimõtet ning kutsub komisjoni üles töötama välja lähenemisviise tagamaks, et kohanemismeetmete võtmata jätmisest tulenevaid kulusid ei kantaks üle üldsusele, ja jõustama põhimõtet „saastaja maksab“, kohustades kohanemise eest vastutama saastajat; nõuab, et EL ja liikmesriigid tagaksid, et avaliku sektori investeeringud oleksid kliimakindlad ning samal ajal stimuleeriksid rohelisi ja kestlikke erainvesteeringuid toimima süsteemsete muutuste katalüsaatorina; on veendunud, et põhimõte „ära tekita kahju“ peaks olema tulevases kohanemisstrateegias selgelt väljendatud, eelkõige selleks, et vältida negatiivset mõju bioloogilisele mitmekesisusele ja vältida vähest kohanemist;
40.

rõhutab, et kui ei suudeta kinni pidada ELi ainsa varjupaigataotluse põhimõttest, siis on see vastuolus Dublini III määruse eesmärgiga; märgib, et selle põhimõtte rakendamist takistavad mitmesugused tegurid, mis tähendab, et korduvate varjupaigataotluste esitamiseks on mitmeid eri põhjuseid; on seisukohal, et riikide pädevad asutused peaksid oma asjakohast teavet, ennekõike varjupaigataotluste rahuldamise ja tagasilükkamise kohta, jagama üleeuroopalises andmebaasis, nagu EURODAC, et kiirendada menetlusi ja vältida mitmekordseid varjupaigataotlusi, järgides isikuandmete kaitse nõudeid; on seisukohal, et esmatähtis on registreerida kõik varjupaigataotlejad ja kõik rändajad, kes on ebaseaduslikult piiri ületanud;
20.

kutsub komisjoni üles võtma kõik vajalikud meetmed hea keemilise seisundi saavutamiseks ja võtma otsustavaid meetmeid kogu ELis, kui liikmesriigid ei järgi ELi õigusaktide kohaldamisalasse kuuluvate prioriteetsete ainete keskkonnakvaliteedi standardeid; rõhutab, et joogivee tootmiseks olulised ained, nagu per- ja polüfluoroalküülained (PFAS) ning asjakohased ravimid, tuleks lisada prioriteetsete ainete loetellu; on seisukohal, et uusi ja segatoksilist mürgistust põhjustavaid saasteaineid saab ja tuleks käsitleda veepoliitika raamdirektiivi ja selle konkreetsete tütardirektiivide raames; kutsub komisjoni üles ajakohastama prioriteetsete ainete direktiivi ja põhjaveedirektiivi lisasid ja lisama nendesse asjakohaseid aineid, et võimaldada veepoliitika raamdirektiivi eesmärkide saavutamist ja joogiveevarude paremat kaitset; kutsub komisjoni üles viima veealaste õigusaktide rakendamise vastavusse jätkusuutlikkuse keemilise strateegia ja bioloogilise mitmekesisuse strateegiaga, et mageveekogud ja nende ökosüsteemid oleks piisavalt kaitstud, määrama ajakava per- ja polüfluoroalküülainete kõigi vähemoluliste kasutusviiside järkjärguliseks lõpetamiseks ja ergutama ohutute ja mittepüsivate alternatiivide väljatöötamist per- ja polüfluoroalküülainete igakülgseks kasutamiseks; nõuab tungivalt, et komisjon rahastaks üldlevinud püsivate, bioakumuleeruvate ja toksiliste ainete vastu võitlemist käsitlevaid uuringuid ja strateegiate väljatöötamist, et parandada veekogude kvaliteeti ning vähendada loomade ja inimeste tervisele ning keskkonnale avalduvaid riske; soovitab töötada välja uued suunised segude ning kokteiliefekti täiustatud seiremeetodite ja aruandluse kohta; nõuab jälgimisnimekirja ulatuslikumat kasutamist võimalike veesaasteainete jälgimiseks ja nende veekeskkonnale kujutatava ohu kindlakstegemiseks; kutsub komisjoni üles kiirendama tööd segude hindamise ja haldamise meetodite väljatöötamisel ning täiendama oma tööd segude hindamise teguri kehtestamisega;
20.

viitab uuringutele „ Cross-border nuclear safety, liability and cooperation in the European Union “ (Piiriülene tuumaohutus, vastutus ja koostöö Euroopa Liidus) ja „ Endocrine Disruptors: From Scientific Evidence to Human Health Protection “ (Endokriinfunktsiooni kahjustavad kemikaalid: teaduslikest tõenditest inimeste tervise kaitseni), mille petitsioonikomisjon tellis järelmeetmena neid probleeme käsitlenud märkimisväärsele hulgale petitsioonidele ja mis esitati petitsioonikomisjoni 20. veebruari 2019. aasta ja 2. aprilli 2019. aasta koosolekul; peab kahetsusväärseks arvukatest petitsioonidest ilmnevat tõsiasja, et keskkonnaeeskirju ei rakendata liikmesriikides alati nõuetekohaselt; rõhutab, kui tähtis on täita keskkonnakaitses ELi kodanike ootusi, ning seetõttu nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon ja liikmesriigid tagaksid selles valdkonnas ELi õigusaktide nõuetekohase rakendamise; on veendunud, et komisjon peab tõhustama oma tegevust, tagamaks et liikmesriikide poolt niisugustele taristuprojektidele loa andmiseks tehtud keskkonnamõju hindamised, mille puhul petitsioonide esitajad on osutanud inimeste tervist ja keskkonda mõjutavatele tõsistele ohtudele, põhineksid täpsetel ja põhjalikel analüüsidel, mis on igati kooskõlas ELi õigusega;