ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 9.3.2010 
SEK(2010) 198 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE 
  
Lisatud dokumendile: 
  
Euroopa Parlamendi ja nõuk ogu otsus Euroopa kultuurip ärandi märgist käsitleva 
Euroopa Liidu meetme kohta 
  
{KOM(2010) 76 lõplik} 
{SEK(2010) 197}  
ET 2   ET KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE  
Mõju hindamine on lisatud Euroopa Parl amendi ja nõukogu ot susele Euroopa 
kultuuripärandi märgist käsitlev a Euroopa Liidu meetme kohta. 
1. PROBLEEMI MÄÄRATLEMINE  
Euroopa kultuuripärandi märgise esial gne idee sündis ühe võimaliku lahendusena 
Euroopa Liidu tegelikkuse ja selle kodani ke arvamuse vahelise lõhe vähendamiseks. 
Kõnealuse lõhe peamisteks põhjusteks on vähesed teadmised Euroopa ajaloost, 
Euroopa Liidu rollist ja selle institutsioonide toimimisest. 
Kava käivitati 2006. aasta aprillis valits ustevahelise algatu sena. Märgise on 
praeguseks saanud kokku 64 mälestist 17 liikmesriigis ja Šveitsis. Euroopa 
kultuuripärandi märgise esialgne eesmärk oli kultuuripärandi võimalusi kasutades 
tugevdada Euroopa kodanike Euroopasse kuulumise tunnet ning rõhutada Euroopa 
identiteeti. Oluline on teada, et juba al gusest peale oli selge, et kultuuripärandi 
märgis üksi ei suuda täita kodanike ja ELi vahelist lõhet. Selle eesmärk oli tagasihoidlikum – olla vaid üks paljudest  teabevahetuse, hariduse, kultuuri ja 
kodakondsuse valdkonna algatustest, mi s täidavad sama eesmärki.  
See suunab meid probleemi järgmisele tasandile ehk asjaoluni, et Euroopa 
kultuuripärandit, sh ka kõige sümboolsema t tähendust omavaid ühiseid mälestisi on 
seni tõlgendatud peamiselt riiklikust se isukohast lähtudes. Meie ühise pärandi 
Euroopa mõõdet on vähe esile tõstetud ning  selle potentsiaali kultuuridevahelise 
dialoogi edendamiseks ei ole parima l võimalikul viisil kasutatud. Olukorda 
tunnistasid üheselt kultuurimin istrid, kes käivitasid Eur oopa kultuuripärandi märgise 
algatuse, mille eesmärk oli otsida lahendusi ning leida ja nimetada mälestised, millel on olnud keskne osa Euroopa ülesehitamise s ja ühendamises; ühtlasi püüti märgise 
abil keskenduda nende mälestiste Euroopa tasandi tõlgendamisele, arendada välja 
nende hariduslik potentsiaal ning jaga da kogemusi ja parimaid tavasid.  
Siiski ei ole valitsustevahelise kult uuripärandi märgisega saavutatud seni 
konkreetseid tulemusi. Osaliselt on põhjuseks see, et algatus on alles väga noor ning 
probleem, mida selle abil lahendada püüti keeruline ja sügavalt juurdunud. Põhjuseks 
on ka asjaolu, et Euroopa kultuuripärandi mä rgis ei ole veel kaugeltki saavutanud täit 
potentsiaali ning selle rakendamises on esinenud puudusi, mida peab parandama. Kirjeldatud olukord leidis kinnitust algatuse hindamisel, mille viis läbi väliskonsultant ECOTEC osana mõju hindami se abiteenustest. Hindamine näitas, et 
senise valikumenetluse tulemusena on vali tud mälestiste iseloom, nende asjakohasus 
ja tegevus olnud üpris erinev ning mõne l juhul ka raskesti arusaadav. Euroopa 
kultuuripärandi märgis ei ole tuntud isegi kultuuripär andi valdkonna peamiste 
huvirühmade seas ning seni on vähe teht ud märgise saanud mälestiste haridusliku 
mõõtme ja nendevaheliste koostöövõrgus tike väljaarendamise ks. Konkreetsete 
tulemuste ja mõjususe saavutamiseks p eab Euroopa kultuuripärandi märgisega 
kaasnema aktiivsem lähenemisviis ning selle kvaliteet peab paranema. 
ET 3   ET 2. SUBSIDIAARSUSE ANALÜÜS  
20. novembril 2008 võttis Euroopa Liidu N õukogu vastu järeldused, milles kutsuti 
Euroopa Komisjoni üles „esitama nõukogule asjakohane ettepanek, mis käsitleb 
Euroopa kultuuripärandi märgise loomist Eu roopa Liidus, ja täpsustama projekti 
praktilise rakendamise korda”.  
Euroopa kultuuripärandi märgise õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu 
artikkel 167. Kõnealuse artik li kohaselt aitab Euroopa Li it kaasa liikmesriikide 
kultuuri õitsengule, ühtlasi  respekteerides nende ra hvuslikku ja regionaalset 
mitmekesisust ning samal ajal rõhutades ühist kultuuripärandit. Euroopa Liit ergutab ka liikmesriikidevahelis t koostööd kultuurivaldkonnas ning toetab ja täiendab 
vajaduse korral nende tegevust. Nõukogu jä relduste kohaselt on liikmesriikide 
osalemine vabatahtlik. Euroopa Liidu tasa ndi lisamine Euroopa kultuuripärandi 
märgise määramisse suurendab eeldatavalt liikmesriikidevahelist koordineerimist ning aitab seega kaasa uute ühiste, selgete ja  läbipaistvate valikuk riteeriumide ning 
uute valiku- ja järelevalvemenetluste väljatöötamisele ja korrektsele rakendamisele, tagades seega eesmärke silmas pidades mälestise asjakohasuse. Praeguse Euroopa kultuuripärandi märgise hindamine näitas , et seda ei ole võimalik saavutada 
valitsustevahelise algatusega . Eeldatavalt suurendab Euroopa Liidu meede algatuses 
osalevate liikmesriikide arvu ning lahendab praegusest sekretariaadi roteerumiskorrast tulenevad probleemid. Seeg a peaks suurenema ka algatuse väärtus, 
mis tagaks selle kvaliteedi, usal dusväärsuse ja pikaajalise edu. 
3. EL
I ALGATUSE EESMÄRK  
Nii nagu juba eespool märgitud, on ELi ja tema kodanike vaheline lõhe sügav ja 
keeruline probleem, mida ei saa lahendada  üksnes Euroopa kultuuripärandi märgise 
abil. Küsimuse lahendamiseks on käivitatud mitmeid üksteist täiendavaid algatusi 
ning oluline on rõhutada, et märgisel ei  ole kindlasti sellist kaalu nagu näiteks 
õpilasvahetusel või keeleõppel. Seepär ast on otsustatud uuendatud Euroopa 
kultuuripärandi märgise puhul ette näha nelja tasandi eesmärgid: üldeesmärgid 
kajastavad märgise üldiseid pürgimusi ja seovad selle ELi laiema poliitilise 
tegevuskavaga; vahe-eesmärk on saavutada suurim mõju, mis märgisel iseseisvalt 
saab olla. Praktilisel ta sandil lisatakse konkreetsed  ja rakenduseesmärgid. 
3.1. Üldeesmärgid 
Tugevdada Euroopa kodanike Euroopa Liitu kuulumise tunnet, mis põhineb ühisel 
ajalool ja kultuuripäran dil ning suurendada lugup idamist mitmekesisusest 
Tõhustada kultuuridevahelist dialoogi 
3.2. Vahe-eesmärgid 
Väärtustada ja tõsta esile mälestisi, mille l on olnud tähtis roll Euroopa ajaloos ja 
Euroopa ülesehitamises  
Suurendada Euroopa kodanike teadmisi Eur oopa ülesehitamisest ja nende ühisest ent 
samas mitmekesisest kultuuripärandist, eel kõige seoses demokraat like väärtuste ja 
inimõigustega, mis on Euroopa integratsiooni alustaladeks 
ET 4   ET 3.3. Konkreetsed eesmärgid 
Tuua esile mälestiste üleeuroopalist tähtsust 
Tõsta noorte teadlikkust nende ühisest kultuuripärandist 
Hõlbustada kogemuste ja parimate  tavade vahetamist kogu Euroopas 
Parandada kõikide kodanike, eelkõige noorte võimalusi kultuuripärandiga 
tutvumiseks 
Tõhustada kultuuridevahelist dialoogi, eel kõige noorte seas, kuns ti-, kultuuri- ja 
ajaloohariduse kaudu 
Edendada koostoimet kultuuripärandi ni ng kaasaegse loomingu ja loovuse vahel 
Aidata kaasa piirkondade atraktiivs use kasvule ja säästvale arengule 
3.4. Rakenduslikud eesmärgid 
a) Praktiline korraldus Tagada ühiste, selgete ja läbipaistvat e kriteeriumide kohaldamine mälestiste 
valimisel 
Tagada märgiste ühtlane ja otus ELi territooriumil  
Võtta kasutusele järelevalvemenetlus eesmä rgiga tagada, et märgise saanud mälestis 
täidab võetud kohustusi 
Parandada täiendavust muude kultuuripär andi valdkonna alga tustega, eelkõige 
teabevahetuse kaudu asjaomaste rahvusvaheliste organitega 
Tagada praktilise korralduse lihtsus ja sujuvus ELis ja liikmesriikides Suurendada nähtavust Euroopa tasa ndil, luues selleks veebisaidi 
Luua mälestiste rahvusvahelised võrgustikud, et suurendada nende tuntust Euroopas 
ning soodustada vahetusi 
b) Märgise saanud mälestiste tegevus 
Tuua esile mälestiste Euroopa mõõdet as jakohase teabetegevuse ja mitmekeelse 
märgistuse abil 
Töötada välja hariduskavad 
Tutvustada mälestisi kui turismiobjekte  nii kohalikul, riikli kul kui ka Euroopa 
tasandil 
Hõlbustada juurdepääsu mälestistele neid kohandades, pakkudes külastajatele 
abivahendeid, koolitades töötajaid ni ng võimaldades noortele eelistingimusi 
ET 5   ET Töötada välja kultuuriprogramm: üritused, fe stivalid, loomeinimeste residentuur jne 
4. MEETME VALIK  
Nõukogu järeldustes on märgitud, et Euroop a kultuuripärandi märgise sujuv ja 
paindlik halduskorraldus peaks olema vastavuses subsidiaarsuse põhimõttega. 
Vajadust piirata kulusid nii liikmesriigi kui  ka ELi tasandil kinnitati mitmel korral 
konsultatsiooniprotsessi jooksul ning prae gune majandus- ja rahakriis rõhutab seda 
veelgi, sest on vähetõenäolin e, et lähematel aastatel oleks Euroopa kultuuripärandi 
märgise käsutuses olulisi rahalisi vahendeid liikmesriigi või Euroopa tasandil. Seetõttu jäeti kõrvale võimalus jätkata märg ise andmist valitsustevahelise algatusena, 
mis oleks saanud olulise rahalise toe EL ilt mälestiste edas i arendamiseks ja 
nendevahelise koostöövõrgustiku loomiseks ni ng ka teine võimalus, mille kohaselt 
oleks Euroopa kultuuripärandi märgis m uudetud ELi algatuseks ning mälestistele 
oleks eraldatud märkimisväärselt rahalist abi.  
Esialgse kaalumise tulemusena jäi sõ elale kolm valikuvõimalust, mis tundusid 
reaalsed ja teostatavad ning millest üks  koosnes kolmest alavõimalusest. Kõikide 
nende võimaluste puhul oleks mõju ELi eelar vele väga väike. Kõik võimalused on 
kooskõlas subsidiaarsuse ja pr oportsionaalsuse põhimõtetega. 
4.1. 1. valikuvõimalus: Praegune olukord (lähtestsenaarium) 
Euroopa kultuuripärandi märgis on jätkuvalt valitsustevaheline algatus, sekretariaadi 
töö eest hoolitsevad osalevad riigid kordamööda (ilma ELi rahalise toeta). Euroopa Liidu meede puudub.  
4.2. 2. valikuvõimalus: Praegune olukord  + ELi piiratud rahaline tugi  
Euroopa kultuuripärandi märgis on jät kuvalt valitsustevaheline algatus, millele 
antakse ELi eelarvest piiratud rahalist abi, et katta osa sekretariaadi jooksvatest 
kuludest, teabevahetuskuludest ning ek spertide kohtumiste ja  koostöövõrgustikega 
seotud kuludest. Rahalised va hendid peaksid tulema kas praegusest või tulevasest 
programmist „Kultuur”.  
4.3. 3. valikuvõimalus: Nõukogu ja parl amendi otsusega muudetakse Euroopa 
kultuuripärandi märgis ELi algatuseks  
Kõnealuse otsusega täpsustatakse uue märg ise eesmärgid ja eeskirjad, määratletakse 
ühtsed valikukriteeriumid, töötatakse välja  valiku- ja järelevalvemenetlused ning 
jagatakse ülesanded ja vastutus liikmesriikide ja komisjoni vahel. Sekretariaaditeenuste eest hoolitseb komisjon. Mälestiste vahelise rahvusvahelise 
koostöövõrgustiku toetuseks antakse piiratud rahalist abi kas proj ektikonkursside või 
komisjoni korraldatud eksperti de kohtumiste näol. Peale selle vastutab komisjon 
Euroopa kultuuripärandi märgisega seotud teabetegevuse ja selle nähtavuse eest 
Euroopa tasandil. 
Konsultatsioonide käigus esile toodud erin evate valiku- ja järelevalvemenetluste 
kohaselt on võimalikud kolm alavõimalust: 
ET 6   ET 3a Liikmesriigid valivad mälestised ühiste selgete ja läbipaistvate kriteeriumide 
alusel. Liikmesriigid esitavad igal aastal kuni maksimumarvu mälestisi riigile eraldatud kvoodi piires. EL kinnitab seejärel mälestis te valiku. Järelevalve on 
liikmesriikide vastutusalas. Komisjoni ülesanne on tagada korrektne koordineerimine liikmesriikide vahel ning menetluste ja praktiliste korralduse sujuvus. 
3b Mälestised valib Euroopa tasandil eksp ertkomitee avatud valikumenetluse teel, 
milles ei võeta arvesse mälestiste rahvusli kku päritolu. Igal aasta l antakse piiratud 
arv märgiseid. Järelevalve ko rraldatakse ELi tasandil. 
3c Liikmesriigid teevad mä lestiste eelvaliku, lõpliku va liku teeb sõltumatu komitee 
ELi tasandil. Järelevalvet korraldavad p eamiselt liikmesriigid, kuid seda kontrollib 
sõltumatu komitee. On olemas võimalus märgis tagasi võtta.  
5. M
ÕJU HINDAMINE  
Mõju hindamiseks määrati koos väliskonsultantidega kindlaks hulk võimalikke 
mõjusid. Selleks kasutati mitut allikat: kul tuuri ja kultuuripärandi mõju käsitlev 
kirjandus; Euroopa kultuuripärandi märgise eesmärkide analüüs; konsultatsiooniprotsessis osale nud üksikisikute, organisats ioonide ja liikmesriikide 
märkused ja seisukohad. 
Analüüsiti järgmisi mõjusid: 
5.1. Sotsiaalne / ühiskondlik mõju 
Hõlpsam juurdepääs kultuuripärandi rikkustele 
Hõlpsam juurdepääs kultuuripär andile noorte inimeste jaoks 
Suurem huvi Euroopa ühise kultuuripär andi vastu ning selle parem tundmine 
Parem arusaamine Euroopa kultuurilisest mitmekesisusest Tõhusam kultuuridevahelise dialoog Euroopa Liitu kuulumise tunde süvenemine Aktiivsem osalemine demokraatlikus protsessis 
5.2. Majanduslik mõju 
Positiivne mõju kohalikule turismit ööstusele ning inimeste tööhõivele 
Sidemete loomine kultuuri- ja loomevaldkonnaga Uuendustegevuse ja loovuse arendamine 
5.3. Keskkonnamõju 
Ülemäärase turismiga seotud negatiivsed mõjud 
ET 7   ET Kultuuripärandi kaitse 
Eri mõjude analüüs näitas, et Euroopa kult uuripärandi märgise esmane otsene mõju 
on sotsiaalne. Majanduslikku kasu võib esimes el etapil pidada pi gem teisejärguliseks 
või kaudseks, kuid see ei peaks takistama liikmesriikidel või mälestistel majanduslikku kasu aktiivsemalt taotlemast. Märgise mõju mälestise külastajate arvule võib aja jooksul kasv ada, kuid see sõltub märgise edasisest kvaliteedist, 
usaldusväärsusest ja prestii žist. Keskkonnamõju ei ole tõ enäoliselt märkimisväärne. 
Peale selle osutas analüüs, et Euroopa kultuuripärandi märgise muutmine ELi 
algatuseks nõukogu ja parlamendi otsuse abil (3. võimalus) tooks kaasa selge 
lisandväärtuse ning looks kasu, mida liikmesriigid ei suudaks üksi saavutada isegi siis, kui Euroopa Liit neid rahaliselt toet aks. 3. valikuvõimaluse alavariant 3a, mille 
puhul liikmesriigid teevad valiku ja sekretariaaditee nuse tagab EL, tooks kõiki 
mõjusid arvesse võttes kaasa tõen äoliselt väiksemad edusammud.  
Alavariant 3b (üksnes ELi tasandi valik) lubab s uuremaid edusamme ainult 
kultuurilise mitmekesisuse parema mõistmise vallas, samal ajal variant 3c (liikmesriigi ja ELi tasandi ühendatud va lik) võimaldab edasiminekut mitmetes 
valdkondades, sh hõlpsam juurdepääs kultuur ipärandi rikkustele, lihtsam juurdepääs 
kultuuripärandile noorte jaoks ning pikemas plaanis positiivsed mõjud 
turismitööstusele ja tööhõivele.  
6. V
ALIKUVÕIMALUSTE VÕRDLUS  
Pärast eri valikuvõimaluste tõenäolise mõju analüüsimist võeti hindamise aluseks 
kolm põhikriteeriumi: tulemuslikkus, tõhusus ja sidusus. Nende kolme üldkriteeriumi sees võeti arvesse terve hul k alakriteeriume. Kriteeriu mide koostamisel arvestati 
Euroopa kultuuripärandi senise märg ise peamisi tunnusjooni, nõukogu järeldusi, 
konsultatsiooniprotsessi ning muudest mä rgise- ja auhinnakavadest saadud 
õppetunde. Valitud kriteeriumid peegeldasi d täpselt Euroopa kultuuripärandi 
uuendatud märgise eeldatavaid eesmärke. 
Valikuvõimaluste tulemuslikkuse hindamisel võeti arvesse märgiste ühtlast jaotust 
liikmesriikide vahel, mälestiste Euroopa m õõtme esile tõstmist, mälestistevahelist 
koostöövõrgustikku, Euroopa kultuuripärandi mä rgise nähtavust ja tuntust, haridus- 
ja kultuurikavade elluviimist. 
Valikuvõimaluste tõhususe kindlaks tegemise ks analüüsiti valikumenetlusi, tulemusi 
ja nõuetele vastavust, vajalikke haldusme netlusi, finantsmõju ning teabevahetust 
muude rahvusvaheliste organitega. 
Valikuvõimaluste sidusust hinnates võe ti arvesse sotsiaal-, majandus- ja 
keskkonnavaldkonnas tehtavate kompromissidega  kaasnevaid piiranguid, koostoimet 
ja täiendavust muude alga tustega ning kolmandate riik ide võimalikku osalemist 
(selline võimalus tekib tõenäoliselt alles si is, kui kultuuripärandi märgise staatus on 
välja kujunenud). 
Valikuvõimaluste võrdlus näitas selgelt, et siingi on parimad väljavaated 
märkimisväärseid edusamme kaasa tuua vari antidel 3b ja 3c. Kahe alavariandi vahel 
valides tuleks eelistada varianti 3c (lii kmesriigi ja ELi tasandi ühendatud valik) 
ET 8   ET põhjusel, et see tagab märgise saanud mäle stiste ühtlasema ja otuse Euroopas ning 
seega tõenäoliselt ka liikme sriikide suurema vastutuse ja pühendumuse. Ilmselt on 
see tulemuslikum ka märgise nähtavus e ja tuntuse seisukohast, sest märgise 
turustamises ja reklaamimises osaleksid ni i liikmesriigid kui ka EL ning ka valiku 
tegemisse ja järelevalvesse saaks kaasat a mõlema tasandi ressursse, tagades samas 
kriteeriumide ühetaolise kohaldamise. Seega osutus kõige kulutasuvamaks 
valikuvõimalus 3c. 
6.1. Eelistatud valikuvõimalus 
Eespool esitatud hindamise ning konsulta tsiooniprotsessi põhjal tuleb Euroopa 
kultuuripärandi märgise puhul  eelistada varianti 3c.  
7. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Euroopa kultuuripärandi märgise hindami s- ja järelevalvekord koosneb kahest 
elemendist, mida tuleb üksteisest eristada: 
Märgise saanud mälestiste järelevalve 
Eesmärk on kontrollida, kas märgise saanud mälestised täidavad kohustusi, mille nad 
taotlust esitades ja valituks osutudes võtsi d. Järelevalve eest vastutavad liikmesriigid, 
kes esitavad aruande Euroopa komiteele. J uhul kui teatav mälestis ei täida enam 
võetud kohustusi, on võimalik märgis pä rast omavahelisi kõnelusi ära võtta. 
Euroopa kultuuripärandi märgise kava üldhindamine 
Kõnealuses hindamises peab analüüsima nii programmi rakendamisega seotud 
protsesse kui ka Euroopa kultuuripäran di märgise tegelikku kumulatiivset mõju 
programmi tasandil. Tuleb kindlaks teha, millised on meetme tugevad küljed, milliseid aspekte tuleks parandada ning mis kõige olulisem, kuidas kõnealust parandust kõige paremini tulevikus ellu viia. Hindamine hõlmab loomulikult ka 
märgisega mälestiste järelevalvet. Hinda mise eest vastutab komisjon ning seda 
tehakse välishindamisena igal kuuendal aastal.