Eriaruanne ELi tuumarajatiste 
dekomisjoneerimise 
abiprogrammid Leedus, 
Bulgaarias ja Slovakkias: 
alates 2011. aastast on 
tehtud mõningaid 
edusamme, kuid oluliste 
probleemide lahendamine 
seisab veel eesET 2016  nr 22
EUROOPA
KONTROLLIKODA
EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel +352 4398-1
Päringud:  eca.europa.eu/et/Pages/ContactForm.aspx
Veebisait:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist (http://europa.eu).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2016
Print ISBN 978-92-872-5446-7 ISSN 1831-0818 doi:10.2865/788990 QJ-AB-16-020-ET-C
PDF ISBN 978-92-872-5489-4 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/82902 QJ-AB-16-020-ET-N
EPUB ISBN 978-92-872-5513-6 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/784547 QJ-AB-16-020-ET-E
© Euroopa Liit, 2016
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Jooniste 1, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15 ja VII lisas esitatud joonise kasutamiseks või reprodutseerimiseks tuleb taotleda luba 
otse autoriõiguste valdajalt.
ELi tuumarajatiste 
dekomisjoneerimise 
abiprogrammid Leedus, 
Bulgaarias ja Slovakkias: 
alates 2011. aastast on  
tehtud mõningaid 
edusamme, kuid oluliste 
probleemide lahendamine 
seisab veel ees
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 
teisele lõigule)EriaruanneET 2016  nr 22
02
 Auditirühm
Kontrollikoja eriaruannetes esitatakse konkreetseid eelarvevaldkondi või juhtimisega seotud teemasid hõlmavate tule -
mus- ja vastavusauditite tulemused. Auditite valiku ja ülesehituse juures on kontrollikoja eesmärgiks maksimeerida nende 
mõju, võttes arvesse tulemuslikkuse ja vastavuse riske, konkreetse valdkonna tulude ja kulude suurust, tulevasi arengu -
suundi ning poliitilist ja avalikku huvi.
Kõnealuse tulemusauditi viis läbi struktuuripoliitika, transpordi ja energeetika kuluvaldkondade eest vastutav II  auditiko -
da, mille eesistuja on kontrollikoja liige Henri Grethen. Auditit juhtis kontrollikoja liige Phil Wynn Owen, keda toetas  
II auditikoja auditirühm.
03
 Sisukord
Punkt
 Mõisted
 Lühendid
I–X Kokkuvõte
1–28  Sissejuhatus
4–10  ELi tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammid
11–17  Mis on tuumarajatiste dekomisjoneerimine?
18–19  Radioaktiivsete jäätmete käitlemine
20 „Saastaja maksab” kui ELi ja rahvusvaheline põhimõte
21–27  ELi tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammides osalejate ülesanded  
ja vastutusvaldkonnad
28 Kontrollikoja eelmine aruanne tuumarajatiste dekomisjoneerimise kohta
29–35  Auditi ulatus ja lähenemisviis
36–106  Tähelepanekud
36–71  Alates 2011. aastast on tehtud mõningaid edusamme, kuid oluliste probleemide lahendamine 
seisab veel ees
37–58  Kontrollialadest väljaspool on tehtud edusamme, kuid reaktorihoonete dekomisjoneerimist ei ole veel 
alustatud ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise taristu on vaid osaliselt valmis
59–71  Peaaegu kõigi peamiste dekomisjoneerimise taristuprojektide puhul on esinenud viivitusi
72–106  Dekomisjoneerimise hinnanguline maksumus saab olema vähemalt 5,7  miljardit  eurot ja kui 
arvestada jäätmete lõplikku ladustamiskulu, siis on summa kahekordne
73–74  Dekomisjoneerimise hinnangulised kogukulud on alates 2010. aastast suurenenud 5,7  miljardi  euroni  
ehk 40%
75–85  Liikmesriigid, eriti Leedu, seisavad silmitsi finantsprobleemidega
86–88 Rahastamis- ja dekomisjoneerimiskavade komisjonipoolne hindamine oli ebapiisav
89–92  Valdav osa kõigi kolme liikmesriigi kuludest rahastatakse ELi eelarvest
04 Sisukord 
93–99  Kui arvestada jäätmete lõplikku ladustamiskulu, siis on hinnanguline kogumaksumus kahekordne
100–106  Tulevaste kuludega seotud kohustusi ei ole kolmes liikmesriigis nõuetekohaselt arvesse võetud
107–120  Järeldused ja soovitused
 I lisa.   ELi tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammide raames dekomisjoneeritavad 
tuumareaktorid
 II lisa.  Ülevaade tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammide õiguslikest alustest
 III lisa.  Liikmesriikide tuumareaktorid ja nende seisukord 31. detsembri 2015. aasta seisuga
 IV lisa.  Ülevaade tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammides osalejatest
 V lisa. Auditi käigus uuritud ELi rahastatud projektid
 VI lisa.   18st peamisest ELi abiprogrammidest rahastatud dekomisjoneerimise taristust ja 
tugiprojektidest koosnevat valimit alates aastast 2001 mõjutanud viivitused  
ja ülekulud
 VII lisa.   Kasutatud tuumkütuse lõpphoiustamiseks sügaval asuvates geoloogilistes kihtides 
ladustamise hoidla ehitamine Soomes Olkiluotos
 Komisjoni vastused
05
 Mõisted
Aktiveerimine : protsess, mille käigus neutronkiirgus põhjustab aeglustites, jahutites ning konstruktsiooni- ja 
kiirgusvarjestusmaterjalides soovimatu radioaktiivsuse induktsiooni.
Dekomisjoneerimismeetmed : projektid, mille eesmärk on aidata mõningal määral vähendada tuumajaamu 
dekomisjoneerivate liikmesriikide finantskoormust.
Eeltingimused : ELi toetuste tõhusa ja mõjusa kasutamise tingimused. Tuumarajatiste dekomisjoneerimise 
abiprogrammide eeltingimused on sätestatud nõukogu määrustes (Euratom) nr 1368/20131 ja (Euratom) 
nr 1369/20132. Leedu, Bulgaaria ja Slovakkia pidid võtma asjakohaseid meetmeid, et need tingimused täita ajaks, mil 
komisjon võttis vastu 2014. aasta tööprogrammi rahastamisotsuse.
Eraldis : raamatupidamises on see bilansis kajastatav kohustus, mille ajastus või summa ei ole kindel.
Hoonestamata ala : kuigi sellel mõistel ei ole standardset rahvusvahelist definitsiooni, tuleks käesolevas aruandes 
seda mõista kui dekomisjoneeritud tuumaelektrijaama territooriumi lõppseisundit, mille tulemusel on võimalik maa 
vabastada regulatiivse kontrolli alt.
Kasutatud tuumkütus : reaktoris kasutatud tuumkütus, mille kasulik eluiga on läbi.
Kasutatud tuumkütuse kuivladustamine : kasutatud tuumkütust hoitakse vastavas rajatises asuvates 
kuivladustustünnides. See on üks kahest kasutatud tuumkütuse vaheladustamise võimalusest (teine on 
märgladustamine).
Kasutatud tuumkütuse märgladustamine : kasutatud tuumkütust hoitakse basseinides. See on üks kahest 
kasutatud tuumkütuse vaheladustamise võimalusest (teine on kuivladustamine).
Kaudne eelarve täitmine : üks kolmest ELi eelarve täitmise viisist. Selle eelarve täitmise viisi puhul on komisjonil 
üldine vastutus eelarve eest, kuid ülesandeid täidavad üks või mitu partnerriiki, rahvusvahelist organisatsiooni, 
liikmesriikide ametit või muud asutust.
Kohustus : raamatupidamises on see möödunud sündmusest tekkinud praegune kohustus.
Kontrolliala : ala, mille suhtes kohaldatakse ioniseeriva kiirguse eest kaitsmiseks või radioaktiivse saastuse leviku 
tõkestamiseks eeskirju ja millele juurdepääsu kontrollitakse.
Leevendavad meetmed : projektid, mis on loodud varajasest sulgemisest põhjustatud riigi 
energiatootmissuutlikkuse languse mõningate mõjude leevendamiseks.
1 Nõukogu 13. detsembri 2013. aasta määrus (Euratom) nr 1368/2013 liidu toetuse kohta tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammidele Bulgaarias 
ja Slovakkias ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (Euratom) nr 549/2007 ja (Euratom) nr 647/2010 (ELT L 346, 20.12.2013, lk 1).
2 Nõukogu 13. detsembri 2013. aasta määrus (Euratom) nr 1369/2013 liidu toetuse kohta tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammile Leedus ning 
millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1990/2006 (ELT L 346, 20.12.2013, lk 7).
06 Mõisted 
Load : kogu tuumaelektrijaama elutsükli jooksul toimuv tegevus, sh dekomisjoneerimine, on reguleeritud 
ja selleks peab liikmesriigi ametiasutus loa väljastama. Kontrollialal töötamiseks tuleb tegevusluba muuta 
dekomisjoniseerimisloaks.
Lõplik dekomisjoneerimiskava : tuumaelektrijaama käitaja poolt rajatise sulgemisel koostatav dokument, mis 
esitatakse dekomisjoneerimisloa taotluse osana. Selles pannakse paika kõik vajalikud tegevused ning nende ajakava 
ja hinnanguline maksumus, ning see sisaldab ka rahastamiskava. Dokumenti on võimalik dekomisjoneerimise käigus 
muuta.
Lõppladustamine : radioaktiivsete jäätmete puhul jäätmekäitluse viimane etapp. Kasutada võib mitut erinevat 
võimalust, kõrgaktiivsete jäätmete puhul võib see tähendada ka ladustamist sügaval asuvates geoloogilistes 
kihtides.
Mahajäetud tööstusala : kuigi sellel mõistel ei ole standardset rahvusvahelist definitsiooni, tuleks käesolevas 
aruandes seda mõista kui dekomisjoneeritud tuumaelektrijaama territooriumi lõppseisundit, mis ei kvalifitseeru 
hoonestamata alaks. Mahajäetud tööstusala on regulatiivse kontrolli all ning maa korduskasutamisele ja 
ümberkujundamisele kehtivad teatavad piirangud.
Mitmeaastane finantsraamistik : sellega kehtestatakse kuluprioriteedid ja maksimumsummad, mida ELil 
on lubatud kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul konkreetsetes valdkondades kulutada. Mitmeaastase 
finantsraamistiku määruses sisalduvad kulutuste ülemmäärad ei ühti ELi eelarve omadega, mis on alati madalamad. 
Mitmeaastane finantsraamistik sisaldab ka ELi eelarve tuluallikaid ja kõnealuse perioodi (praegu 2014–2020) 
korrektsioonimehhanisme.
Põhimõte „saastaja maksab” : üldtunnustatud keskkonnapoliitika tava, mille kohaselt peavad saaste tekitajad 
kandma selle ohjamise kulud.
Radioaktiivsed jäätmed : tuumajaama tegevuse ja dekomisjoneerimisprotsessi tagajärjel tekkinud materjal, mida 
on mõjutanud radioaktiivne saaste või aktiveerimine. See kategooria jaguneb veel alajaotisteks vastavalt jäätmete 
radioaktiivsustasemele (radioaktiivsusest vabastatud, väga lühiajalised, väga madalaktiivsed, madalaktiivsed, 
keskaktiivsed või kõrgaktiivsed).
Rahvusvahelised dekomisjoneerimise toetusfondid : Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) 
hallatavad fondid, mis toetavad dekomisjoneerimisprotsessi Leedus Ignalina rahvusvahelise dekomisjoneerimise 
toetusfondi kaudu, Bulgaarias Kozloduj rahvusvahelise dekomisjoneerimise toetusfondi kaudu ja Slovakkias 
Bohunice rahvusvahelise dekomisjoneerimise toetusfondi kaudu.
Reaktorihoone : selles paikneb reaktor ja selle teised põhiosad ning see on kontrolliala osa.
Saastus : tahtmatu või soovimatu radioaktiivsete ainete olemasolu pindadel või tahkistes, või protsess, mille kaudu 
radioaktiivsed ained sinna satuvad.
Sügaval asuvates geoloogilistes kihtides ladustamise hoidla : lõppladustamisrajatis, mis paikneb stabiilses 
geoloogilises formatsioonis, et tagada pikaealiste radioaktiivsete jäätmete pikaajaline kaitsekesta sulgemine (tuhat 
aastat või kauem) ja juurdepääsetavast biosfäärist jäätmete isoleerimine. Ladustamine tähendab, et jäätmeid ei 
kavatseta hoidlast välja võtta, kuigi selline tegevus ei ole välistatud. Geoloogilist lõppladustamist kasutatakse 
eelkõige kõrgradioaktiivsete jäätmete ladustamiseks.
Tehniline dekomisjoneerimine : käesolevas aruandes mõistetakse selle all radioaktiivsete / radioaktiivselt 
saastunud struktuuride ja süsteemide saastusest puhastamise, demonteerimise ja fragmenteerimisega seotud 
metoodikat, tehnoloogiat ja ehitustöid ning nende asjakohast haldamist.
07 Mõisted 
Tingimuslik kohustus : raamatupidamises on see võimalik kohustus, mis sõltub teatavate ebakindlate 
tulevikusündmuste toimumisest, või kujutab endast kohustust, mille puhul makse tegemine ei ole tõenäoline või ei 
ole võimalik usaldusväärselt hinnata makstava summa suurust.
Tuumaelektrijaam : elektrijaam, milles kasutatakse kütusena lõhustuvat tuumamaterjali.
Tuumarajatiste dekomisjoneerimine : protsess, mille käigus tuumaelektrijaam demonteeritakse ja territoorium 
puhastatakse eelnevalt kindlaksmääratud tasemeni.
Tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammid : ELi programmid, millega toetatakse rahaliselt Leedut, 
Bulgaariat ja Slovakkiat Nõukogude Liidu aegsete tuumareaktorite, mida ei olnud võimalik vastavalt lääneriikide 
standarditele ajakohastada, sulgemisel ja dekomisjoneerimisel Ignalinas, Kozlodujs ja Bohunices, kooskõlas nende 
riikide ühinemislepingutes sisalduvate asjaomaste eeltingimustega.
Tuumareaktor : tuumaelektrijaama territooriumil paiknev süsteem, mis sisaldab ja kontrollib pidevat 
ahelreaktsiooni.
08
 Lühendid
CPMA : Projektijuhtimise keskasutus Leedus
EBRD : Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank
IAEA : Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur
JAVYS a.s. : Slovakkia riigiettevõte, mis vastutab dekomisjoneerimise ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise eest
RBMK-1500 : Kergevee grafiitaeglustiga reaktor (nagu Leedus)
SERAW : Bulgaaria riigiettevõte, mis tegeleb radioaktiivsete jäätmete käitlemisega
VVER 440/230 : Vesi-vesi reaktor (nagu Bulgaarias ja Slovakkias)
09
 Kokkuvõte
I
Kui Leedu, Bulgaaria ja Slovakkia olid Euroopa Liiduga ühinemise kandidaatriigid, seati nende ühinemise üheks 
tingimuseks kolmes tuumaelektrijaamas paikneva kaheksa Nõukogude Liidus välja töötatud esimese põlvkonna 
tuumareaktori sulgemine ja hilisem dekomisjoneerimine.
II
Tuumareaktorite sulgemine ja hilisem dekomisjoneerimine enne nende kavandatud eluea lõppu oli nimetatud 
kolmele liikmesriigile oluliseks finants- ja majanduslikuks koormuseks. Seepärast nõustus EL alates 1999. aastast 
finantsabi andma. 2020. aastaks on ELi antud abi suurus 3,8 miljardit eurot, millest kõige suurema osa saab Leedu, 
kellele järgnevad Bulgaaria ja Slovakkia.
III
Käesoleva auditi eesmärk oli teha kindlaks, kas ELi tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammide elluviimine 
Leedus, Bulgaarias ja Slovakkias on pärast kontrollikoja eelmise aruande avaldamist (2011. aastal) edenenud.
IV
Tuumarajatiste dekomisjoneerimiseks mõeldud ELi rahastamiskavadega ei ole loodud õigeid stiimuleid tuumaraja -
tiste õigeaegseks ja kulutõhusaks dekomisjoneerimiseks.
V
Pärast 2011. aastat on toimunud mõningane edasiminek Ignalina (Leedu), Kozloduj (Bulgaaria) ja Bohunice (Slovak -
kia) tuumaelektrijaamade dekomisjoneerimises. Jaamade kontrollialadest väljaspool paiknevad põhikomponendid 
on demonteeritud, kuid kõik kolm liikmesriiki peavad veel lahendama kontrollialadel, sh reaktorihoonetes töö -
tamisega seotud kriitilised probleemid. Kuigi liikmesriikide ametiasutused väidavad, et jaamad on pöördumatult 
suletud, ei ole kõiki komisjoni poolt pöördumatu sulgemise hindamisel kasutatavaid kavandatud väljundeid veel 
täielikult saavutatud.
VI
Kõnealused kolm liikmesriiki on teinud mõningaid edusamme jäätmekäitluse taristu loomisel, kuid paljudes mää -
rava tähtsusega taristuprojektides esines perioodil 2010–2015 viivitusi. Kõige pikemad viivitused olid Leedus, kus 
dekomisjoneerimise lõpetamisaega on alates 2011. aastast veel üheksa aasta võrra 2038. aastani edasi lükatud. Kõi -
gis kolmes liikmesriigis on endiselt probleeme, nt sõltumine välisekspertidest ja tegelemine ainulaadsete tehniliste 
lahendustega.
10 Kokkuvõte 
1. soovitus : kolm asjaomast liikmesriiki peaksid:
a) parandama veelgi oma projektijuhtimist, et vastavalt planeeritud ajakavale luua vajalik jäätme- ja kasutatud 
tuumkütuse käitlemise taristu;
b) võtma meetmeid enda tehnilise võimekuse loomiseks, et saavutada suurem tasakaal asutusesiseste ja väliseks -
pertide vahel;
c) leidma paremad võimalused parima tava ja tehniliste teadmiste vahetamiseks nii omavahel kui ka laiema tuu -
marajatiste dekomisjoneerimise kogukonnaga ELis ja mujal. Komisjon peaks seda hõlbustama kulutõhusal viisil.
VII
Kõigis kolmes liikmesriigis on kõrgradioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse lõppladustamise võimalikke 
lahendusi (mis võivad olla nii riiklikud, piirkondlikud kui ka ELi-ülesed) puudutavad arutelud ikka veel kontseptuaal -
ses staadiumis, kuigi vastavate lahenduste elluviimiseks kulub mitukümmend aastat.
2. soovitus:
a) komisjon peaks koos kõigi asjaomaste ELi liikmesriikidega uurima võimalusi kasutatud tuumkütusest ja kõrg -
radioaktiivsetest jäätmetest vabanemiseks, sh mistahes piirkondlikud ja muud ELi-ülesed lahendused, võttes 
nõuetekohaselt arvesse alternatiivide ohutust, turvalisust ja kulutõhusust. Komisjon peaks oma esimesele 
Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavale aruandele radioaktiivsete jäätmete direktiivi rakendamise kohta 
lisama seda teemat käsitleva ülevaate.
b) Kõik kolm liikmesriiki peaksid samaaegselt ellu viima oma lõppladustamise plaanid, et koostada kasutatud 
tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete kõrvaldamiseks täielikumad kuluprognoosid ja rahastamiskavad, nagu 
on nõutud radioaktiivsete jäätmete direktiivis.
VIII
Dekomisjoneerimise hinnanguline kogumaksumus neis kolmes tuumajaamas saab olema vähemalt 5,7  miljar -
dit eurot ja kui arvestada jäätmete lõplikku hoiustamiskulu, siis on summa kahekordne. Dekomisjoneerimise 
rahastamispuudujääk on Leedus pärast kontrollikoja viimast auditit suurenenud ja kulud ületavat eelarvet 1,6 mil -
jardi  euro võrra. Bulgaaria ja Slovakkia hinnangulised rahastamispuudujäägid on praeguse seisuga 28  miljonit  eurot 
ja 92 miljonit eurot. Kuigi nimetatud kolmel liikmesriigil on lõppvastutus tagada piisavate rahaliste ressursside ole -
masolu nii dekomisjoneerimise kui lõppladustamise jaoks, on nende kaasrahastamise osa ELi dekomisjoneerimise 
abiprogrammides endiselt väga väike. Komisjon ei ole andnud kaasrahastamise tingimuste kohta selgeid suuniseid. 
Töötajate arv on kõigis kolmes tuumajaamas vähenenud alates ajast, mil nad töötasid täisvõimsusel, kuid osa ELi 
vahenditest kasutatakse tuumajaama ohutu hooldamisega tegelevate töötajatega seotud kulude katmiseks. 2011. 
aastal andis komisjon mõista, et pärast 2020. aastat ei ole kavas enam ELi rahalist toetust jätkata.
3. soovitus : nimetatud kolm liikmesriiki peaksid tunnistama oma osa põhimõtte „saastaja maksab” järgimise 
tagamisel ja olema valmis kasutama riiklikke vahendeid dekomisjoneerimiskulude, sh lõppladustamise maksumuse 
katmiseks nii praegusel rahastamisperioodil kui ka edaspidi.
11 Kokkuvõte 
4. soovitus : komisjon peaks rahastamisperioodil 2014–2020 suurendama liikmesriikide kaasrahastamise osa. Komis -
jon peaks näiteks oma otsuses selgelt kindlaks määrama põhjendatud erandjuhud, mille puhul lubatakse projekte 
täies mahus ELi eelarvest tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammide raames rahastada.
5. soovitus : Leedu, Bulgaaria ja Slovakkia tuumarajatiste dekomisjoneerimise spetsiaalsed rahastamisprogram -
mid tuleks 2020. aastal lõpetada. Kui ühes või mitmes kõnealuses liikmesriigis tekib selge vajadus ELi vahendite 
kasutamise järele pärast 2020. aastat, peaksid kõik komisjoni poolt esitatud ja seadusandja poolt heakskiidetud 
ELi vahendid sisaldama dekomisjoneerimiseks õigeid stiimuleid, sh et vahendid oleksid ajaliselt piiratud ja nende 
aluseks olev liikmesriikide kaasrahastamine oleks asjakohane. Üks võimalus nimetatud tingimuste täitmiseks oleks 
kaaluda Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutusala laiendamist, mis võimaldaks hõlmata tuumarajatiste 
dekomisjoneerimist.
6. soovitus : komisjon peaks võimaldama tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammide raames ELi rahasta -
mist kasutada ainult nende töötajate kulude katmiseks, kes töötavad täistööajaga dekomisjoneerimises.
IX
Komisjoni tegevus rahastamis- ja dekomisjoneerimiskavasid puudutavate eeltingimuste täitmise hindamisel on 
olnud ebapiisav.
7. soovitus : komisjon peaks eeltingimuste hindamise lõpule viima.
X
Tulevaste kulude katteks ei ole alati eraldisi loodud ja/või ei ole neid raamatupidamise aruande lisades kajastatud. 
See vähendab läbipaistvust ja pärsib asjaomaste ametiasutuste võimet adekvaatselt kavandada, kuidas katta deko -
misjoneerimise ja kasutatud tuumkütuse ladustamisega seotud kulusid tulevikus.
8. soovitus : komisjon peaks kõigi asjaomaste liikmesriikidega koostöös tagama, et kõik dekomisjoneerimise ja 
kasutatud tuumkütuse ladustamise tulevaste kuludega seotud kohustused võetakse vastavalt asjaomastele raama -
tupidamisstandarditele läbipaistvalt ja nõuetekohaselt arvesse.
12
 Sissejuhatus Joonis 1ELi tuumarajatiste dekomisjoneerimise 
abiprogrammidega hõlmatud tuumaelektrijaamad 
Leedus, Bulgaarias ja Slovakkias01 
Kui Leedu , Bulgaaria  ja Slovakkia  olid Euroopa Liiduga ühinemise kandidaat -
riigid, seati nende ühinemise üheks tingimuseks kolmes tuumaelektrijaamas3 
paikneva kaheksa Nõukogude Liidus välja töötatud esimese põlvkonna tuu -
mareaktori sulgemine ja hilisem dekomisjoneerimine (vt joonis 1  ja I lisa ). Kuna 
reaktorite ajakohastamist vastavalt lääneriikide standarditele ei peetud majan -
duslikult kasulikuks, lepiti ühinemisläbirääkimiste käigus kokku, et reaktorid tuleb 
enne nende ettenähtud kasutusaja lõppu sulgeda4. Kolme kõnealust tuumajaama 
käitavad riigiettevõtted.3 Kozloduj tuumajaamas 
Bulgaarias ja Bohunice 
tuumajaamas Slovakkias 
asuvad töös olevad reaktorid 
dekomisjoneerimisel olevate 
reaktorite kõrval. Käesolevas 
aruandes kasutatakse mõistet 
„tuumajaam” ainult 
dekomisjoneerimisel olevate 
reaktorite kohta.
4 DOC/97/8, Strasbourg/Brüssel, 
15. juuli 1997: „Agenda 
2000 — Summary and 
conclusions of the opinions of 
Commission concerning the 
Applications for Membership 
to the European Union 
presented by the candidates 
Countries”; Lääne-Euroopa 
tuumaohutust reguleerivate 
asutuste ühendus (WENRA): 
„Nuclear Safety in EU 
Candidate Countries”, 
oktoober 2000.
Ignalina tuumaelektrijaam Leedus
1. ja 2. tootmisüksuses on kummaski üks reaktorReaktori tüüp: kergevee graﬁitaeglustiga reaktor (RBMK – 1500)
Bohunice tuumaelektrikaam V1 SlovakkiasKaks reaktoritReaktori tüüp: vesi-vesi reaktor (VVER 440/230)
Kozloduj tuumaelektrijaam Bulgaarias1.–4. tootmisüksuses on igaühes üks reaktorReaktori tüüp: vesi-vesi energiareaktor (VVER - 440/230)
Allikas:  tuumaelektrijaamade esitatud teabel põhinevad kontrollikoja andmed. Fotod © Bohunice 
tuumaelektrijaam, Kozloduj tuumaelektrijaam, Ignalina tuumaelektrijaam.
13 Sissejuhatus 
02 
Nii Slovakkia Bohunice tuumaelektrijaamas V1 kui ka Bulgaaria Kozloduj 
tuumaelektrijaamas on vesi-vesi reaktorid (VVER), mis on üks survevee -
reaktorite tüüp (vt joonis 2 ). Seda tüüpi reaktorid on mujal Euroopas juba 
dekomisjoneeritud. Joonis 2Surveveereaktoriga tuumaelektrijaama (VVER-440/230) joonis
Allikas:  kontrollikoda. Reaktor
KütusSurvepaak
Aurugeneraator
Pump
KondensaatorTurbiinGeneraator
TrafoElektrivõrkTurbiinisaali 
teisene kontuurJaotla
Reaktorihoones paiknevad reaktor ja esmase jahutussüsteemi komponendid moodustavad aktiveeritud ja saastunud esmase kontuuri. Turbiin ja kondensaator moodustavad 
teisese kontuuri. Bohunice V1 ja Kozloduj 1.–4. tootmisüksusel puudub massiivne terasest ja raudbetoonist kaitsemahuti, mis reaktoris ja esmase kontuuri komponentides aset leidva õnnetuse korral on radiatsiooni massilise paiskumise viimaseks tõkkemüüriks.Jahtustornides
kasutatav jahutusvesi 
(jõest/järvest võetav / neisse 
tagasilastav)Reaktori
jahutuspumpReaktorisaali esmane
kontuur, mis on osa 
kontrollialast
14 Sissejuhatus 
03 
Leedu Ignalina tuumajaama reaktor on kergevee grafiitaeglustiga reaktor (RBMK-
1500), mis on üks keevveereaktorite tüüp, mida nimetatakse ka Tšernobõli-tüüpi 
reaktoriteks (vt joonis 3 ). See on esimene kord, kui sellist kergevee grafiitaeglus -
tiga reaktorit dekomisjoneeritakse5.5 Kuigi Tšernobõli 
tuumaelektrijaam on suletud, 
ei ole selle reaktori 
tootmisüksusi 
dekomisjoneeritud. Pärast 
1986. aastal toimunud 
õnnetust kaeti 4. reaktori 
tootmishoone sarkofaagiga.Joonis 3Kergevee grafiitaeglustiga reaktoriga tuumaelektrijaama (RBMK-1500) joonis
Allikas:  kontrollikoda.JaotlaTurbiinisaal
TurbiinGeneraatorElektrivõrk
Trafo
Kondensaator
Peamine tsirkulatsioonipumpReaktori kütuseelemendid
Reaktor
Reaktorihoones paiknev reaktor ja jahutussüsteemi põhiosad moodustavad aktiveeritud ja saastunud süsteemi, mis on otse ühendatud turbiinisaalis paikneva turbiini ja 
kondensaatoriga. Ignalina 1. ja 2. tootmisüksusel puudub massiivne terasest ja raudbetoonist kaitsemahuti, mis reaktoris ja jahutussüsteemi põhikomponentides aset leidva õnnetuse korral on radiatsiooni massilise paiskumise viimaseks tõkkemüüriks.Peamine
tsirkulatsiooni- 
pumpGra/f_iidi
kontrollielemendidJärvest võetav / järve
tagasilastav jahutusvesiAuru eraldaja
trummelReaktorisaal/-hoone, 
mis on osa kontrollialast
15 Sissejuhatus 
ELi tuumarajatiste dekomisjoneerimise 
abiprogrammid
04 
Nimetatud tuumaelektrijaamade sulgemine ja hilisem dekomisjoneerimine enne 
nende kavandatud kasutusea lõppu kujutas endast kolmele asjaomasele liikmes -
riigile olulist rahalist ja majanduslikku koormat, eelkõige seetõttu, et nad ei olnud 
kogunud riiklikke vahendeid dekomisjoneerimise kogumaksumuse katmiseks ja 
neil puudus vajalik jäätmekäitluse taristu6.
05 
EL nõustus alates 1999. aastast finantsabi andma. Abi hakati andma PHARE prog -
rammi raames, mis oli ühinemiseelne rahastamisvahend, millega anti rahalist ja 
tehnilist abi kandidaatriikidele Kesk- ja Ida-Euroopas. Pärast kõnealuse kolme riigi 
ühinemist ELiga jätkus abiandmine tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprog -
rammide raames vastavalt nende riikide ühinemislepingute ja nõukogu määrus -
te sätetele (vt II lisas  ära toodud ülevaade)7. Iga riigi jaoks koostati spetsiaalne 
toetuskava.
06 
Ajavahemikul alates toetuskavade käivitamisest 1999. aastal kuni aastani 2013 
sisaldasid need programmid:
 ο dekomisjoneerimismeetmeid, et aidata mõningal määral vähendada tuuma -
jaamu dekomisjoneerivate liikmesriikide finantskoormust;
 ο leevendavaid meetmeid, et aidata leevendada varajasest sulgemisest põhjus -
tatud kodumaise energiatootmissuutlikkuse languse mõningaid mõjusid.
07 
Käesoleval perioodil 2014–2020 on ELi tuumarajatiste dekomisjoneerimise abi -
programmide raames rahastamiseks toetuskõlblikud ainult dekomisjoneerimis -
meetmed8, mis on loodud tabelis 1  esitatud erieesmärkide täitmiseks.6 Komisjoni talituste 
töödokument „Tuumarajatiste 
dekomisjoneerimise 
abiprogrammide andmed” 
(SEK(2011) 914 (lõplik)).
7 Lisaks ELi toetusele on 
Euroopa Rekonstruktsiooni- ja 
Arengupanga (EBRD) 
hallatavatest tuumaohutuse 
fondidest Leedule ja 
Bulgaariale 
tuumaelektrijaamade 
käitusohutuse jaoks eraldi 
toetusi antud.
8 Leevendavad meetmed, sh 
energiatõhusus ja 
taastuvenergia, on 
toetuskõlblikud Euroopa 
struktuuri- ja 
investeerimisfondide poolseks 
rahastamiseks, mida ka kõik 
kolm nimetatud liikmesriiki 
kasutavad.
16 Sissejuhatus Tabel 1ELi tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammide erieesmärgid ajavahemikul 
2014–2020
Programm Konkreetsed eesmärgid
Ignalina, LeeduTeise reaktorisüdamiku ning 1. ja 2. tootmisüksuse reaktorianuma tühjendamine kütusest kuiva kasutatud kütuse 
ladustamisrajatisse.
Reaktorite ohutu korrashoid.
Demonteerimine reaktori turbiinisaalis ja teistes abihoonetes.
Dekomisjoneerimisjäätmete ohutu käitlemine üksikasjaliku jäätmekava järgi.
Kozloduj, BulgaariaDemonteerimine 1.–4. tootmisüksuse turbiinisaalides ja abihoonetes.
Suurte komponentide ja seadmete demonteerimine 1.–4. tootmisüksuse reaktorihoonetes.
Dekomisjoneerimisjäätmete ohutu käitlemine üksikasjaliku jäätmekava järgi.
Bohunice, SlovakkiaDemonteerimine reaktori V1 turbiinisaalis ja abihoonetes.
Suurte komponentide ja seadmete demonteerimine reaktori V1 reaktorihoonetes.
Dekomisjoneerimisjäätmete ohutu käitlemine üksikasjaliku jäätmekava järgi.
KõikVõimalikud meetmed, millega säilitatakse dekomisjoneerimisel olevate tootmisüksuste kõrge ohutustase, sealhulgas tugi 
tuumaelektrijaama personalile.
Allikas:  nõukogu määrustel (Euratom) nr 1368/2013 ja (Euratom) nr 1369/2013 põhinevad kontrollikoja andmed.
08 
Aastaks 2020 on EL andnud toetust summas 3,8 miljardit eurot (vt joonis 4 ).Joonis 4Ajavahemikul 1999–2020 Leedule, Bulgaariale ja Slovakkiale 
antav ELi tuumarajatiste dekomisjoneerimisabi
0200
100400600
500
300800
700900miljonites eurodes
1999–2006
(8 aastat)2007–2013
(7 aastat)2014–2020
(7 aastat)340530
201837
510
423
225293451Ignalina, Leedu
Kozloduj, Bulgaaria
Bohunice, Slovakkia
Allikas:  Euroopa Komisjoni andmetel põhinevad kontrollikoja andmed.
17 Sissejuhatus 
09 
Kõige suurem osa toetusest on antud Leedule, kellele järgnevad Bulgaaria ja 
Slovakkia (vt joonis 5 )9.9 Käesolevas aruandes on 
liikmesriigid reastatud nende 
vastavate programmide 
suuruse järjekorras järgmiselt: 
Leedu, Bulgaaria ja Slovakkia.
10 SEK(2011) 1387 (lõplik), 
komisjoni talituste 
töödokument 
„Mõjuhindamine”.
11 COM(2016) 177 final, 4. aprill 
2016, lk  7, „Tuumaenergia 
näidisprogramm. Esitatud 
EURATOMi asutamislepingu 
artikli 40 kohaselt Euroopa 
Majandus- ja Sotsiaalkomitee 
arvamuse saamiseks”, mida 
edaspidi nimetatakse 
komisjoni 2016. aasta 
tuumaenergia 
näidisprogrammiks.Joonis 5Liikmesriikide osa üldisest ELi dekomisjoneerimisabist 
aastatel 1999–2020
Allikas:  Euroopa Komisjoni andmetel põhinevad kontrollikoja andmed.Bohunice, Slovakkia
849 miljonit eurot
22%Kozloduj, Bulgaaria
1 143 miljonit eurot
30% Ignalina, Leedu
1 818 miljonit eurot
48%
10 
Rahastamisperioodi 2014–2020 kohta komisjoni poolt tehtud mõjuhindamises 
märgitakse, et pärast 2020. aastat „ei ole kavas enam ELi rahalist toetust jätkata10”.
Mis on tuumarajatiste dekomisjoneerimine?
11 
Tuumarajatise dekomisjoneerimine on tuumaelektrijaama eluea viimane etapp. 
Kogu Euroopas suureneb tuumaelektrijaamade arv, kus on juba alustatud de -
komisjoneerimist või tehakse seda lühikese/keskpika perioodi jooksul. 2015. 
aasta lõpus oli ELis kasutusel 129 tuumareaktorit ja suletud 91, millest kolm olid 
täielikult dekomisjoneeritud (vt III lisa ). Hinnangute kohaselt suletakse kasutusel 
olevast 129 reaktorist aastaks 2025 enam kui 5011.
18 Sissejuhatus 
12 
Tuumarajatiste dekomisjoneerimine hõlmab mitut erinevat spetsiifilist protsessi, 
millest osa toimub paralleelselt. Protsess lõppeb siis, kui tuumarajatise territoo -
rium on puhastatud tasemeni, mil maad on võimalik uuesti kasutada või ümber 
kujundada, kas ilma igasuguste piiranguteta (hoonestamata ala staatus) või teata -
vate piirangutega (mahajäetud tööstusala staatus), tulenevalt riiklikest õigusak -
tidest. Kolme tuumajaama territooriumid Leedus, Bulgaarias ja Slovakkias saavad 
dekomisjoneerimise tulemusel mahajäetud tööstusala staatuse.
13 
Kõik kolm liikmesriiki valisid demonteerimise edasilükkamise või ohutu kaitsekes -
ta sulgemise asemel viivitamatu demonteerimisega dekomisjoneerimisstratee -
gia. Viivitamatu demonteerimise puhul algab dekomisjoneerimine kohe pärast 
reaktori tegevuse lõplikku lõpetamist. Demonteerimise edasilükkamise strateegia 
puhul töödeldakse pärast kasutatud tuumkütuse kõrvaldamist radioaktiivset ma -
terjali sisaldavat rajatist või selle osa või hoitakse seda ohutult ladustatuna, kuni 
see hiljem saastest puhastatakse ja/või demonteeritakse12.
14 
Dekomisjoneerimine sisaldab nii tavapärast tööstuslikku dekomisjoneerimis -
tegevust (nagu turbiinisaali lammutamine) kui ka territooriumil paikneva radioak -
tiivse materjaliga seotud ülimalt spetsiifilist tegevust. Tegevuste õige järjekorra 
kavandamine ning järgitavate menetluste ja metoodikate kindlaksmääramine on 
ülimalt tähtis. Joonis 6Tuumareaktorite seisukord ELis seisuga 31. detsember 
2015
Allikas:  Euroopa Komisjoni ja IAEA teabesüsteemi (PRIS) andmetel põhinevad kontrollikoja andmed.Suletud:
91 reaktorit 
(millest 3 on täielikult 
dekomisjoneeritud)Töös:
129 reaktoritTöös:
129 reaktoritEhitusjärgus:
4 reaktorit12 IAEA ohutusstandardid 
„Decommissioning of 
Facilities, General Safety 
Requirements No. GSR Part 6”, 
2014.
19 Sissejuhatus 
15 
Joonisel 7  on esitatud tuumaelektrijaama dekomisjoneerimise põhiprotsessid.Joonis 7Tuumaelektrijaama dekomisjoneerimise põhiprotsessid
Allikas:  kontrollikoda.Tuumarajatiste dekomisjoneerimise protsessid
Kohapeal käimasolevad tööd:
 radioloogilise nimestiku ja rajatise iseloomustuse tegemine ja ajakohastamine
 kaitsekesta sulgemise süsteemide loomine, hooldamine ja muutmine
 saastusest puhastamine
Kontrollialast väljaspool oleva ala (peamiselt reaktorihoone juures):
 süsteemide, struktuuride ja masinate saastusest puhastamine, demonteerimine ja kõrvaldamine
 saastunud/aktiveeritud materjali kõrvaldamine ja kaitsekesta sulgemine
 madala ja keskmise radioaktiivsusega jäätmete kõrvaldamine/ladustamine
Kontrolliala (peamiselt reaktorihoones):
 süsteemide, struktuuride ja masinate saastusest puhastamine, demonteerimine 
 ja kõrvaldamine
 saastunud/aktiveeritud materjali kõrvaldamine ja kaitsekesta sulgemine
 madala, keskmise ja kõrge radioaktiivsusega jäätmete kõrvaldamine ja ladustamineReaktorist kütuse 
ja kasutatud tuumkütuse väljavõtmineInstitutsioonili-se järelevalve alt vabastamine
Territooriumi 
viimine eelnevalt kindlaks määratud mahajäetud tööstusala või hoonestamata ala seisukorda
16 
Tuumarajatiste käitajad peavad koostama ja ajakohastama lõpliku dekomisjo -
neerimiskava , mis sisaldab rahastamiskava ja kõiki vajalikke tegevusi ning nende 
elluviimise ajakava ja hinnangulist maksumust13. ELi rahastamist tuleb kasutada 
vastavalt nendele kavadele, säilitades samas kõrgeima ohutustaseme14.
17 
Kõik tuumaelektrijaama eluea jooksul tehtud tegevused, sh dekomisjoneerimine, 
on reguleeritud ja liikmesriigi ametiasutus peab nendeks loa väljastama.13 IAEA ohutusstandardid 
„General Safety Requirements 
Part 6”, lk 15–16.
14 Nõukogu määruste (Euratom) 
nr 1368/2013 ja (Euratom) 
nr 1369/2013 artikli 2 lõige 1.
20 Sissejuhatus 
Radioaktiivsete jäätmete käitlemine
18 
Tuumkütusetsükli kõigis etappides toodetakse radioaktiivseid jäätmeid. Rahvus -
vahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) klassifitseerimissüsteemis defineeritakse 
vastavalt radioaktiivsuse tasemele kuus erinevat radioaktiivsete jäätmete liiki, 
nagu näidatud tabelis 2 .Tabel 2Radioaktiivsete jäätmete klassifikatsioon ning nende käitlemine ja kõrvaldamine
Liik KirjeldusKäitlemine ja kõrvaldamine
(soovituslik maa-alune sügavus)
VabastatudJäätmed, mille radionukliidide sisaldus on nii väike, 
et nad ei vaja kiirguskaitset ja nendele ei kohaldata 
regulatiivset kontrolli.maapinnal vabasse ringlusse laskmine, prügila
Väga lühiajalisedJäätmed, mis sisaldavad ainult väga lühikese pooles -
tusajaga radionukliide, mille aktiivsuskontsentrat -
sioon on vabastamistasemest suurem.maapinnal ladustamiskoht
Väga madalaktiivsedJäätmed, mis ei pruugi täita vabastatud jäätmete 
kriteeriume, kuid mille puhul ei vajata suurt ohutus- 
ja isoleerimistaset.maapinnal jäätmehoidla
MadalaktiivsedPiiratud hulgal pika poolestusajaga radionukliide 
sisaldavad jäätmed. Seda liiki jäätmed tuleb põhja -
likult isoleerida ja kaitsemahutitesse sulgeda kuni 
kahesajaks aastaks.maa all pinna lähedal (<30 meetrit)
KeskaktiivsedJäätmed, mis oma sisaldusest tulenevalt (eelkõige 
pika poolestusajaga radionukliidide tõttu) tuleb 
põhjalikumalt kaitsemahutitesse sulgeda, kuid mis 
ei vaja soojuse hajutamist või vajavad seda vaid 
piiratud määral.maa all keskmises sügavuses (30–100 meetrit)
KõrgaktiivsedJäätmed, mille aktiivsuskontsentratsiooni tasemed 
on nii suured, et toodavad olulises koguses soojust 
või suurel hulgal pika poolestusajaga radionukliide. 
Kasutatud tuumkütus kuulub sellesse kategooriasse.maa allgeoloogiline kõrvaldamine 
(>400  meetrit)
Allikas:  IAEA ohutusstandarditel „General Safety Guide No GSG-1, Classification of Radioactive Waste, 2009” põhinevad kontrollikoja andmed.
21 Sissejuhatus 
19 
Kõik jäätmeklassid vajavad ohutuks kaitsemahutitesse sulgemiseks ja käitlemi -
seks erinevaid tehnoloogiaid ja meetodeid. Vabastatud jäätmete kõrvaldamiseks 
võib neid lihtsalt kohelda nagu kodumajapidamisjäätmeid. Kõrgaktiivsed ra -
dioaktiivsed jäätmed, nagu kasutatud tuumkütus, on aga nii suure radioaktiiv -
susega, et nende puhul vajatakse pikaajalise turvalisuse ja ohutuse tagamiseks 
kõige kõrgemat ohutus- ja isoleerimistaset. Jäätmete kõrvaldamine mitmesaja 
meetri sügavusele kaevatud geoloogilistes kihtides asuvasse hoidlasse on üldi -
selt tunnistatud kõige eelistatumaks kõrgaktiivsete jäätmete lõppladustamise 
variandiks15. IAEA ohutusstandardite kohaselt ei lõpe jäätmekäitlus tuumarajatise 
dekomisjoneerimisprotsessi lõppedes, kuna kõrgaktiivseid jäätmeid ei ole veel 
lõppladustamiskohta ladustatud16.
„Saastaja maksab” kui ELi ja rahvusvaheline põhimõte
20 
Euroopa Liidus on kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitamine 
reguleeritud radioaktiivsete jäätmete direktiiviga17. Direktiivi nõuded põhinevad 
1997. aasta IAEA konventsioonil, millele on alla kirjutanud ka Leedu, Bulgaaria ja 
Slovakkia18. Konventsioon kohustab alla kirjutanud osapooli kohaldama põhimõ -
tet „saastaja maksab”, mille kohaselt peavad jäätmete tekitajad kandma jäätmete 
käitlemisega seotud kulud, et vältida inimese tervise või keskkonna kahjusta -
mist19. Veel üks konventsiooni aluseks olev põhimõte näeb ette, et tulevastele 
põlvkondadele ei tekitata põhjendamatut tuumajäätmete käitlemise koormust. 
Seda on kajastatud radioaktiivsete jäätmete direktiivis, milles sätestatakse, et 
„iga liikmesriigi moraalne kohus peaks olema vältida kasutatud tuumkütuse, 
sealhulgas radioaktiivsete jäätmete, samuti olemasolevate tuumaseadmete 
dekomisjoneerimisega seotud koormuse põhjendamatut panemist tulevastele 
põlvkondadele”20.
ELi tuumarajatiste dekomisjoneerimise 
abiprogrammides osalejate ülesanded ja 
vastutusvaldkonnad
21 
Vastavalt asjaomastele õigussätetele on Euroopa Komisjon  tuumarajatiste de -
komisjoneerimise abiprogrammide puhul valinud kaudse eelarve täitmise viisi21. 
Selle raames annab komisjon eelarve täitmise ülesanded rakendusasutustele (vt 
IV lisa ), kuid säilitab üldise vastutuse ja aruandekohustuse ELi eelarve täitmise 
eest. Komisjon peab seega tagama, et rakendusasutustel oleksid nõuetekohased 
kontrolli- ja järelevalvestruktuurid. Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengu -
pank  (EBRD) on nende kolme programmi rakendusasutus.15 IAEA ohutusstandardid 
„General Safety Guide No 
GSG-1, Classification of 
Radioactive Waste”, 2009, lk 6.
16 IAEA ohutusstandardid 
„General Safety Guide No 
GSG-1, Classification of 
Radioactive Waste”, 2009, lk 3.
17 Nõukogu 19. juuli 2011. aasta 
direktiiv 2011/70/Euratom, 
millega luuakse ühenduse 
raamistik kasutatud 
tuumkütuse ja radioaktiivsete 
jäätmete vastutustundlikuks ja 
ohutuks käitlemiseks 
(ELT L 199, 2.8.2011, lk 48).
18 Rahvusvaheline 
Aatomienergiaagentuur: 
„Kasutatud tuumkütuse 
käitlemise ohutust ja 
radioaktiivsete jäätmete 
käitlemise ohutust käsitlev 
ühiskonventsioon”.
19 Rahvusvahelise 
Aatomienergiaagentuuri 
kasutatud tuumkütuse 
käitlemise ohutust ja 
radioaktiivsete jäätmete 
käitlemise ohutust käsitleva 
ühiskonventsiooni artiklis 21 
sätestatakse, et 
„konventsiooni kõik osalised 
tagavad, et põhivastutus 
tuumarajatise ohutuse eest 
lasub vastava litsentsi 
omanikul, ning võtavad kõik 
vajalikud sammud selleks, et 
litsentsi omanik oma 
kohustusi täidaks”.
20 Nõukogu direktiivi 2011/70/EÜ 
põhjendus 24.
21 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 25. oktoobri 2012. 
aasta määruse (EL, Euratom) 
nr 966/2012 (mis käsitleb 
Euroopa Liidu üldeelarve 
suhtes kohaldatavaid 
finantseeskirju ning millega 
muudetakse nõukogu 
määrust (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002) (ELT L 298, 
26.10.2012, lk 1), mida viimati 
muudeti 28. oktoobri 2015. 
aasta määrusega (EL, Euratom) 
2015/1929, artikli 58 punkt c.
22 Sissejuhatus 
22 
Lisaks tegutseb Leedus üks avaliku sektori asutus – projektijuhtimise keskasu -
tus – teise rakendusasutusena ja täidab enda juhitavate projektide puhul samu 
funktsioone nagu EBRD22. Auditi toimumise ajal suunati kõiki uusi projekte pro -
jektide haldamise keskameti kaudu. EBRD vastutab nende käimasolevate projek -
tide eest, mis olid eelnevalt tema vastutusse antud.
23 
Nimetatud kolm liikmesriiki  peavad programmide elluviimiseks looma asjako -
hased riiklikud struktuurid ja võtma vajalikke meetmeid oma vastavate dekomis -
joneerimisprogrammide nõuetekohast toimimist takistavate mis tahes õiguslike 
või halduslike piirangute kõrvaldamiseks23. Liikmesriigid määravad ametisse 
energiapoliitika eest vastutavast ministeeriumist pärit programmi koordinaatori, 
kes hakkab vastutama vastavate dekomisjoneerimisprogrammide kavandamise, 
koordineerimise ja järelevalve eest riiklikul tasandil.
24 
Leedu määras ka rahandusministeeriumi projektide haldamise keskameti finants -
järelevalve eest vastutavaks finantsalaseks koordinaatoriks.
25 
Programmide peamised toetusesaajad  on tuumaelektrijaamade käitajad ja/või 
dekomisjoneerimislubade omanikud, kelleks on riigiettevõtted. Nemad vastuta -
vad pärast taotluste heakskiitmist projektide elluviimise eest.
26 
Igal aastal esitavad liikmesriigid oma aasta tööprogrammi, mis sisaldab rahasta -
mise kasutamise kava. Seejärel kiidab komisjon pärast tuumarajatiste dekomisjo -
neerimise abiprogrammi komiteega (mis koosneb 28 ELi liikmesriigi esindajast) 
konsulteerimist heaks rahastamisotsused. Komisjon kiidab heaks ka ELi abil 
rahastatavate ja rakendusasutuse poolt valitud üksikprojektide dokumendid. 
Pärast riiklikul tasandil toimuvat koordineerimist esitab programmi koordinaator 
uute projektide taotlused heakskiidu saamiseks EBRD-le ja Leedus projektide 
haldamise keskametile. Pärast kontrollimist edastavad rakendusasutused projek -
titaotlused komisjonile.22 Slovakkia on teinud ametliku 
ettepaneku luua EBRD kõrvale 
ka oma riiklik rakenduskanal, 
milleks saaks Slovakkia 
Innovatsiooni- ja 
Energeetikaagentuur.
23 Komisjoni 7.8.2014 
rakendusotsuse, milles 
käsitletakse ajavahemikul 
2014–2020 rakendatavate 
Bulgaaria, Leedu ja Slovakkia 
tuumakäitiste 
dekomisjoneerimise 
abiprogrammide 
rakenduseeskirju (C(2014) 
5449 final), artikkel 4.
23 Sissejuhatus 
24 Eriaruanne nr 16/2011 „ELi 
finantsabi Bulgaaria, Leedu  
ja Slovakkia 
tuumaelektrijaamade 
dekomisjoneerimiseks: 
saavutused ja tulevased 
probleemid” ( http://eca.
europa.eu ).27 
Seejärel kannab komisjon vastavalt lepingus sätestatud korrale asjaomased 
vahendid üle EBRD-le ja Leedus projektide haldamise keskametile. Need kaks 
asutust teevad järelevalvet projektide elluviimise üle.
Kontrollikoja eelmine aruanne tuumarajatiste 
dekomisjoneerimise kohta
28 
Euroopa Kontrollikoja 2011. aasta eriaruandes uuriti ELi finantsabi andmist tuu -
majaamade dekomisjoneerimisele Leedus, Bulgaarias ja Slovakkias24.
24
 Auditi ulatus ja 
lähenemisviis
25 Eriaruanne nr 16/2011.29 
Käesoleva auditi eesmärk oli teha kindlaks, kas ELi tuumarajatiste dekomisjonee -
rimise abiprogrammide elluviimine Leedus, Bulgaarias ja Slovakkias on edenenud 
pärast kontrollikoja eelmise aruande avaldamist (2011. aastal)25.
30 
Kontrollikoda uuris täpsemalt, kas programmidega oli toimunud edenemine 
järgmistes valdkondades:
– jaamade demonteerimine, vajalike lubade hankimine ning kasutatud tuum -
kütuse ja jäätmekäitluse taristu loomine;
– kulude ja dekomisjoneerimise lõpuleviimiseks vajalike rahaliste vahendite 
usaldusväärne hindamine.
31 
Kõigis kolmes liikmesriigis külastas kontrollikoda asjaomaseid tuumajaamu, 
analüüsis programmi- ja projektidokumente ning intervjueeris liikmesriikide 
ametnikke, tuumaelektrijaamade käitajaid, riiklikke radioaktiivsete jäätmete 
käitluslubade omanikke, reguleerivaid asutusi ja rakendusasutuste ning Euroopa 
Komisjoni ametnikke.
32 
Projektitasandil tehtud edusammude hindamiseks valis kontrollikoda 17 ELi ra -
hastatud taristu- ja taristuga mitteseotud tuumarajatiste dekomisjoneerimispro -
jekti nimetatud kolmes liikmesriigis (vt V lisa ). Kontrollikoda valis välja projektid, 
mille kohta oli eelnevas aruandes kõige kriitilisemaid tähelepanekuid tehtud, ja 
muud dekomisjoneerimise seisukohast olulise tähtsusega projektid. Kontrolliko -
da kogus ka andmeid viivituste ja ülekulude kohta, mis mõjutasid 18 põhitaristu 
projekti ( VI lisa ).
33 
Kontrollikoda püüdis ka võimaluse korral leida näited positiivsetest muutustest ja 
tulevikku vaatavast üldisest suhtumisest neis kolmes liikmesriigis. Sellega seoses 
külastas kontrollikoda maailma esimese sügaval geoloogilistes kihtides asuva 
hoidla ehitusplatsi Soomes (vt VII lisa ).
25 Auditi ulatus ja lähenemisviis 
34 
Audit viidi läbi ajavahemikul aprill 2015–aprill 2016.
35 
Kontrollikoja audit ei hõlmanud projektikulude ega fondipõhiste eeskirjade vas -
tavuse kontrollimist. Audit ei hõlmanud ka riigihankemenetlusi. Kontrollikoda ei 
hinnanud radioaktiivsuse alast ohutust ega rajatiste turvalisust, kuna see kuulub 
liikmesriikide asjaomaste ametiasutuste vastutusalasse. Kontrollikoja eesmärk 
ei olnud tuumaenergia poolt või vastu argumenteerimine ega ELi energiavarus -
tuse süsteemi kohta järelduste tegemine; neid teemasid käesolevas aruandes ei 
arutata.
26
 Tähelepanekud
26 SEK(2011) 1387 (lõplik), 
24. november 2011. Komisjoni 
talituste töödokument, 
mõjuhindamine, mis on 
lisatud ettepanekule nõukogu 
määruse vastuvõtmiseks liidu 
toetuse kohta tuumarajatiste 
dekomisjoneerimise 
abiprogrammidele Bulgaarias, 
Leedus ja Slovakkias.
27 Ignalina tuumaelektrijaama 
edastatud teabe kohaselt anti 
1. tootmisüksusele 
pöördumatu staatus 2007. 
aastal, kui selle tegevusluba 
muudeti ja 
dekomisjoneerimistingimused 
heaks kiideti. 16. juunil 2014 
tühistati õigusakt, mis keelas  
1. tootmisüksuses tegevuse 
pöördumatu lõpetamise kuni 
kõik sellega või rajatise 
dekomisjoneerimisega seotud 
tööde rahastamine saab 
tagatud. 2. tootmisüksuse 
tegevusluba muudeti 2012. ja 
2014. aastal. Bulgaaria 
energeetikaminister ütles 
6. veebruaril 2015 toimunud 
Bulgaaria parlamendi istungil, 
et nelja asjaomase 
tootmisüksuse 
dekomisjoneerimine on 
pöördumatu. Slovakkia 
ametiasutused leiavad, et 
tegevusloa 
dekomisjoneerimisloaks 
muutmisega saavutati 
pöördumatu staatus.Alates 2011. aastast on tehtud mõningaid edusamme, 
kuid oluliste probleemide lahendamine seisab veel ees
36 
Aruande selles osas esitatakse kontrollikoja leiud alates 2011. aastast ELi abiprog -
rammidega toetatud dekomisjoneerimisprotsessis tehtud edusammude kohta, 
tuues esile kõik põhitaristu projekte mõjutanud viivitused.
Kontrollialadest väljaspool on tehtud edusamme, kuid 
reaktorihoonete dekomisjoneerimist ei ole veel alustatud ja 
radioaktiivsete jäätmete käitlemise taristu on vaid osaliselt 
valmis
37 
Kõigi kolme tuumaelektrijaama puhul uuris kontrollikoda:
– kui suurel määral on tuumaelektrijaamade sulgemine pöördumatu;
– kontrollialadel ja nendest väljaspool toimuvate demonteerimistööde puhul 
tehtud edusamme;
– dekomisjoneerimiseks ja demonteerimiseks vajaliku kasutatud tuumkütuse ja 
jäätmekäitluse taristu olemasolu.
Liikmesriikide ametiasutused väidavad, et tuumajaamade 
sulgemine on nüüd pöördumatu, kuid komisjoni kavandatud 
väljundeid ei ole veel saavutatud
38 
2011. aastal määras komisjon kindlaks neli kavandatud väljundit, mille täitmisega 
võis tuumaelektrijaama sulgemise pöördumatuks lugeda26. Tabelis 3  on toodud 
kontrollikoja hinnang kavandatud väljundite saavutamise kohta Leedus, Bulgaa -
rias ja Slovakkias.
39 
Leedu, Bulgaaria ja Slovakkia ametiasutused väidavad, et tööde edenemine 
tähendab, et sulgemine on tegelikkuses pöördumatu, kuna tegevuse taaskäivita -
mine ei oleks enam tehniliselt teostatav ega kulutõhus27.
27 Tähelepanekud 
Kontrollikoja hinnang kolme tuumaelektrijaama pöördumatu sulgemise 
kavandatud väljundite saavutamise kohta Leedus, Bulgaarias ja Slovakkias seisuga 
31. detsember 2015
Kavandatud väljundid Ignalina, Leedu Kozloduj, Bulgaaria Bohunice, Slovakkia
1. Tuumaelektrijaama 
hooldatakse ohutult 
sulgemisjärgsel viisil 
kuni lõpliku kütusest 
tühjendamiseniOsaliselt täidetud
Ohutu hooldamine toimib. 1. reaktor on 
kütusest tühjendatud. 2. reaktorit ei ole 
veel kütusest tühjendatud.Saavutatud
Reaktorid ja reaktorianumad on 
kütusest tühjendatud.Saavutatud
Reaktorid ja reaktorianumad on 
kütusest tühjendatud.
2. Dekomisjoneerimisluba on 
olemasEi ole saavutatud
Luba ei ole veel väljastatud.Osaliselt saavutatud
1.-2. tootmisüksusele on luba 
väljastatud, 3.-4. tootmisüksusele 
peaks väljastatama 2016. aastal.Saavutatud
Luba väljastatud 2015. aastal.
3. Reaktorisüdamiku / esmase 
kontuuri demonteerimise 
kavandamine on lõpule viidudOsaliselt saavutatud
Demonteerimisprotsessi kavandamist ei 
ole veel lõpule viidud, uuring on teosta -
misel (vt V lisa , projekt 6)Osaliselt saavutatud
Demonteerimisprotsessi kavan -
damisprojekt on hankeetapis.Osaliselt saavutatud
Demonteerimisprotsessi kavan -
damisprojekt on veel pooleli (vt 
V lisa , projekt 6)
4. Reaktorihoone 
demonteerimine on alanudOsaliselt saavutatud
Reaktorihoones on praeguseks tehtud 
vaid väiksemaid töid.Osaliselt saavutatud
Reaktorihoones on praeguseks 
tehtud vaid väiksemaid töid.Osaliselt saavutatud
Reaktorihoones on praeguseks 
tehtud vaid väiksemaid töid.
Allikas:  liikmesriigi ametiasutustelt saadud teabel põhinevad kontrollikoja andmed.Tabel 3
40 
Üheks tuumarajatiste dekomisjoneerimisprotsessi pöördumatu staatuse saavuta -
mise kavandatud väljundiks oli aga dekomisjoneerimisloa olemasolu, mis tuleb 
hankida enne kontrollialal tööde alustamist. Pärast 2011. aastat on Bulgaaria ja 
Slovakkia asjaomased tuumajaamad tegevusloalt üle läinud dekomisjoneerimis -
loale, kuid Leedus seda saavutatud ei ole.
– Ignalina tuumajaam Leedus  peab alles hankima oma dekomisjoneerimisloa 
ja see on hetkel kavandatud 2022. aastaks, ehk 10 aastat algselt kavandatust 
hiljem ja 18 aastat pärast seda, kui 1. tootmisüksus lõpetas elektritootmise.
– Kozloduj tuumajaam Bulgaarias  sai oma kahele esimesele tootmisüksusele 
10-aastase dekomisjoneerimisloa 27. novembril 2014 ja saab 3. ja 4. tootmis -
üksusele dekomisjoneerimisloa eeldatavalt 2016. aastal. Kriitilise tähtsusega 
reaktorisüsteemide või reaktori endaga seotud suurteks demonteerimistöö -
deks võib siiski veel täiendavaid lubasid vaja olla.
– Bohunice tuumajaam Slovakkias  sai oma kehtiva dekomisjoneerimisloa  
23. detsembril 2014; selle alusel on võimalik alustada reaktorihoone demon -
teerimisprotsessi. Dekomisjoneerimiskava kohaselt pidid suured demontee -
rimistööd algama alles 2015. aasta lõpus. Suuri demonteerimistöid ei ole veel 
alustatud.
28 Tähelepanekud 
Kontrollialast väljaspool toimunud demonteerimisel tehtud 
edusammud
41 
Nagu näidatud tabelis 3 , ei olnud ükski kolmest tuumajaamast reaktorisüdamike / 
esmaste kontuuride demonteerimise projekte valmis saanud ja olid reaktorihoo -
nes teinud vaid väikseid ehitustöid. See tähendab, et kõik kolm liikmesriiki peavad 
veel lahendama kontrollialadel, sh reaktorihoonetes, töötamisega seotud kriitili -
sed probleemid.
42 
Kontrollialast väljaspool toimunud demonteerimises on siiski tehtud edusam -
me. Pärast kontrollikoja viimast aruannet on kõigis kolmes asukohas toimunud 
edasiminek teatud põhikomponentide (nagu kontrollialas asuvad turbiinisaalid) 
demonteerimises (vt nt joonised 8 ja 9 ). Leedus algas demonteerimine kavanda -
tust hiljem, kuid on alates 2014. aastast edenenud. Joonised 8 ja 9Fotod, mis näitavad Slovakkia Bohunice V1 tuumaelektrijaama turbiinisaali 
põhikomponentide demonteerimise edenemist
Joonis 8. Enne demonteerimist Joonis 9. Pärast demonteerimist
2011: turbiinisaal ja turbiinid
© Javys.2015: turbiinisaal ilma turbiinideta
© Javys.
29 Tähelepanekud 
Jäätmekäitluse taristu puhul on tehtud mõningaid edusamme, 
kuid kasutatud tuumkütuse lõppladustamise rajatised on alles 
kontseptuaalses etapis
43 
Dekomisjoneerimisprotsessi alustamiseks väljastatakse luba ainult siis, kui muu 
hulgas on loodud nõuetekohased jäätmekäitluslahendused ja  -taristu. Kuna 
erinevaid jäätmeid käideldakse erinevalt (vt tabel 2 ), tuleb koostada rajatise 
ja radioaktiivsete jäätmete piisavalt täielik radioloogiline inventarinimestik ja 
kirjeldamine, et määrata täpselt kindlaks süsteemide ja struktuuride saastusest 
puhastamiseks, demonteerimiseks ja fragmenteerimiseks vajalikud metoodikad 
ja tehnoloogiad, ning valida välja kõige sobivamad jäätmekäitluse lahendused. 
Pärast kontrollikoja viimast auditit on kõik kolm liikmesriiki selles osas teinud 
mõningaid edusamme. Kuigi dekomisjoneerimiskavade kohaselt ollakse üldiselt 
õigel teel, ei ole reaktorihoonete radioloogiline kaardistamine veel kõikehõlmav 
mitte üheski kõnealuses tuumajaamas.
44 
Väga madala radioaktiivsuse kuni keskmise radioaktiivsusega jäätmete  
puhul (vt tabel 4 ) on kõik kolm liikmesriiki teinud edusamme jäätmekäitluse nõu -
tava põhitaristu ehitamisel. Loodud taristu vastab dekomisjoneerimisprotsessi 
praegustele vajadustele. Selle tulemusel ei ole üheski kolmest tuumajaamast ot -
sest ohtu, et dekomisjoneerimine tuleks jäätmekäitlustaristu ebapiisava võimsuse 
tõttu peatada. Mitme kõrgema radioaktiivsusega või tulevikus suuremate kogus -
te jäätmete käitlemise projekti puhul esineb aga viivitusi ja osa neist on endiselt 
kavandamisetapis (vt tabel 4  ja punktid 60–71).
45 
Kõrgaktiivsed radioaktiivsed jäätmed  on tavaliselt kahte sorti: kõrvaldamiseks 
mõeldud kasutatud tuumkütus või kasutatud tuumkütuse ümbertöötlemisel 
tekkivad jäätmed. Üldiselt moodustab kasutatud tuumkütus 95% kõrgaktiiv -
setest jäätmetest ning 95–99% tuumaelektrijaama üldisest radioaktiivsusest. 
Pärast kasutatud tuumkütuse elementide reaktorist kõrvaldamist (vt joonis 
10) need kas töödeldakse ümber või paigutatakse umbes viiekümneks aastaks 
vaheladustushoidlasse.
30 Tähelepanekud 
Väga madala radioaktiivsuse kuni keskmise radioaktiivsusega jäätmete taristu 
ehitamise edenemine aastatel 2011  ja 2015
2011 2015
Ignalina, LeeduTehakse väga madala radioaktiivsusega jäätmete 
prügilarajatise puhverhoidla ehitustöid.Puhverhoidla valmis ja selle praegusest mahutavusest on täidetud 80%.
Maapinnal asuva rajatise ehitus ei ole veel alanud.Maapinnal asuva rajatise ehitus ei ole veel alanud, kuna hankemenetlus 
viibib tehnilisse projekti tehtud muudatuste tõttu.
Madala ja keskmise radioaktiivsusega lühiajaliste jäät -
mete maapinnalähedane hoidla on kavandamisetapis.Maapinnalähedane hoidla on endiselt kavandamisetapis ja üks aasta 
ajakavast maas.
Pikaealiste keskmise radioaktiivsusega tahkete jäät -
mete käitlemis- ja ladustamisrajatise valmimine on  
3,5 aastat ajakavast maas.Tahkete jäätmete käitlemis- ja ladustamisrajatise valmimine on üheksa 
aastat ajakavast maas. Heakskiit kasutuselevõtuks on kavandatud 2018. 
aastasse. Reaktori demonteerimisjäätmete ladustamiseks rajatis puudub, 
kuid sellega seotud projekti on alustatud.
Kozloduj, 
BulgaariaKasutatakse territooriumil olemasolevaid ladusta -
mis- ja käitlemisrajatisi, kuid edaspidiseks dekomis -
joneerimiseks vajatakse täiendavat ladustamis- ja 
käitlemismahtu.Dekomisjoneerimisloa omaniku State Enterprise Radioactive Waste Mana -
gementi (SERAW) tehtud hindamise kohaselt peaks olemasolevad radioak -
tiivsete jäätmete ladustamisrajatised olema piisavad kuni 2022. aastani.
Madala ja keskmise radioaktiivsusega jäätmete riikliku 
ladustamisrajatise ehitamine on kavandatud 2015. 
aasta lõppu.Madala ja keskmise radioaktiivsusega jäätmete riikliku ladustamisrajatise, 
mis on peamine puuduv osa, ehitust on kuue aasta võrra edasi lükatud. 
Kavandatud valmimine 2021. aastal (vt punkt 56).
Bohunice, 
SlovakkiaKasutatakse tuumajaama territooriumil olevaid 
ladustamis- ja käitlemisrajatisi. Edaspidiseks deko -
misjoneerimiseks vajatakse täiendavat ladustamis- ja 
käitlemisvõimsust.Väga madala radioaktiivsusega jäätmete riikliku ladustamisrajatise mahu 
suurendamiseks käivitatud projekt on kavandatud lõpule viia aastal 2018.
Allikas:  liikmesriigi ametiasutustelt saadud teabel põhinevad kontrollikoja andmed.
VVER440/230 kasutatud tuumkütuse 
elementide ladustuskonteinerTabel 4 Joonis 10
© Javys.
31 Tähelepanekud 
46 
Kuigi Bulgaarias  ja Slovakkias  on reaktorite kütusest tühjendamine lõpetatud, 
on 2. tootmisüksus Leedus  endiselt osaliselt kütusega täidetud ja 1. tootmisüksu -
se kütusebasseinid kasutatud tuumkütusega täidetud. Bulgaarias  ja Slovakkias  
klassifitseeritakse kasutatud tuumkütuse elemente endiselt potentsiaalselt tulevi -
kus kasutatava materjalina, kuigi osa sellest materjalist tuleb kindlasti püsivalt 
kõrvaldada. Tabelis 5  on toodud ülevaade kasutatud tuumkütuse klassifitseerimi -
sest, selle praegusest ladustamiskohast ja  -vahenditest ning kasutatud tuumkütu -
se vahepealse käitlemise taristust.
Kasutatud tuumkütuse ladustamise ja klassifitseerimise ülevaade
Kas reaktorisüda -
mik on kütusest 
tühjendatud?Kas reaktor ja 
kütusebasseinid 
on kütusest 
tühjendatud?Kasutatud 
tuumkütuse 
klassifikatsioonKasutatud tuumkütuse 
praegune asukohtKas kasutatud 
tuumkütuse kõrval -
damiseks on olemas 
lõppladustamise 
hoidla?
Ignalina, 
Leedu1. tootmisüksus Jah EiKõrgaktiivsed 
radioaktiivsed 
jäätmed1. tootmisüksuse 
reaktoribasseinid ja 
territooriumil paikneval 
kasutatud tuumkütuse 
kuivvaheladustamisalalEi
2. tootmisüksus Ei EiKõrgaktiivsed 
radioaktiivsed 
jäätmed2. tootmisüksuse reaktori -
südamikus ja  -basseinidesEi
Kozloduj, Bulgaaria Jah JahMaterjal tuleva -
seks võimalikuks 
kasutuseksKasutatud tuumkütuse 
märg- ja kuivvaheladus -
tamine territooriumil, osa 
transporditakse VenemaaleEi
Bohunice V1, Slovakkia Jah JahMaterjal tuleva -
seks võimalikuks 
kasutuseksTerritooriumil asub 
kasutatud tuumkütu -
se märgladustamise 
vaheladustusrajatisEi
Allikas:  liikmesriigi ametiasutustelt saadud teabel põhinevad kontrollikoja andmed.Tabel 5
47 
Tabel 6  sisaldab ülevaadet kasutatud tuumkütuse vaheladustamise taristu  
osas tehtud edusammudest pärast aastat 2011. Viivitused on kõige suuremaks 
probleemiks olnud Leedus, kus need on takistanud kasutatud tuumkütuse vahe -
ladustamisrajatise ehitamist.
32 Tähelepanekud 
Kasutatud tuumkütuse vaheladustamise taristu osas tehtud edusammud aastatel 
2011  ja 2015
2011 2015
Ignalina, LeeduTootmisüksusi ei olnud võimalik kütusest tühjendada 
enne, kui kasutatud tuumkütuse vaheladustamisraja -
tis kasutusse võeti, kuid antud projekt oli neli aastat 
ajakavast maas.Vahelao ehitus on veel täiendavalt kuus aastat ajakavast maha jäänud, 
mis tähendab, et nüüd ollakse võrreldes 2005. aasta lõpliku dekomisjo -
neerimiskavaga 10 aastat ajakavast maas. Rajatise valmimine on üheks 
dekomisjoneerimisloa saamise eeltingimuseks.
Kozloduj, 
BulgaariaKasutatud tuumkütuse konteinerites kuivladustamiseks 
ette nähtud vahelao kavandamist ja ehitamist mõjutasid 
olulised viivitused ja ülekulud.Ülevõtmissertifikaat saadi märtsis 2013 ja 2015. aastaks oli täidetud 
kuus ladustamiskonteinerit kavandatud 34st. 29. jaanuaril 2016 saadi 
ladustamisrajatise käitamisluba 10 aastaks.
Bohunice, 
SlovakkiaKasutatud tuumkütuse märgladustamise vaheladusta -
misrajatis on olemas.V1 tuumaelektrijaama kasutatud tuumkütust hoitakse territooriu -
mil asuvas kasutatud tuumkütuse vaheladustamisrajatises. Teistest 
tuumajaamadest pärinevat kasutatud tuumkütust arvesse võttes jätkub 
rajatise ladustamismahtu kuni 2024. aastani. Sõltuvalt lõppladustamist 
puudutavast otsusest kavatsetakse ehitada kasutatud tuumkütuse 
kuivladustamise vaheladustamisrajatis.
Allikas:  liikmesriigi ametiasutustelt saadud teabel põhinevad kontrollikoja andmed.Tabel 6
48 
Kasutatud tuumkütuse vaheladustamine on ajutine lahendus enne lõppladustust. 
Jäätmete lõplik kõrvaldamine  tavaliselt mitmesaja meetri sügavusele kaeva -
tud geoloogilistes kihtides asuvasse hoidlasse  on üldiselt tunnistatud kõige 
eelistatumaks kõrgaktiivsete jäätmete ladustamise variandiks (vt VII lisa  näited). 
Põhimõtteliselt peaksid kõik tuumaprogrammiga riigid koostama nõuetekohase 
hoidla ehitamise programmi28. Osal liikmesriikidest ei teki aga suuri radioaktiiv -
sete jäätmete koguseid, nende rahalised vahendid on piiratud või neil puuduvad 
sobivad geoloogilised tingimused29. Nagu näidatud tabelis 5 , ei ole ühelgi asja -
omasel liikmesriigil hetkel juurdepääsu sellisele lõppladustamishoidlale. Teistel 
ELi liikmesriikidel tuleb tulevikus samade probleemidega tegeleda.
49 
Rahvusvaheline koostöö kindlustaks lõpliku kõrvaldamiskoha olemasolu. Rahvus -
vaheline hoidla tähendab, et mitmest riigist pärinevaid jäätmeid hoitakse ühes 
ühises hoidlas. Kui kõik osalevad riigid asuvad samas piirkonnas, nimetatakse 
seda sageli piirkondlikuks hoidlaks30.28 Rahvusvaheline 
Aatomienergiaagentuur, 
„Developing multinational 
radioactive waste repositories: 
Infrastructural framework and 
scenarios for cooperation”, 
oktoober 2004. 
Rahvusvaheline 
Aatomienergiaagentuur 
„Kasutatud tuumkütuse 
käitlemise ohutust ja 
radioaktiivsete jäätmete 
käitlemise ohutust käsitlev 
ühiskonventsioon”.
29 Rahvusvaheline 
Aatomienergiaagentuur, 
„Developing multinational 
radioactive waste repositories: 
Infrastructural framework and 
scenarios for cooperation”, 
oktoober 2004. 
Rahvusvaheline 
Aatomienergiaagentuur, 
„Kasutatud tuumkütuse 
käitlemise ohutust ja 
radioaktiivsete jäätmete 
käitlemise ohutust käsitlev 
ühiskonventsioon”.
30 Rahvusvaheline 
Aatomienergiaagentuur, 
„Developing multinational 
radioactive waste repositories: 
Infrastructural framework and 
scenarios for cooperation”, 
oktoober 2004, lk 5.
33 Tähelepanekud 
50 
ELi radioaktiivsete jäätmete direktiiviga nähakse selles valdkonnas ette piir -
kondliku koostöö võimalus ja tunnistatakse selgesõnaliselt, et „mõni liikmesriik 
leiab, et kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise, sealhulgas 
lõppladustamisrajatiste ühine kasutamine võib olla kasulik ja ohutu lahendus”31. 
Teatud ELi liikmesriigid on aga tuumajäätmete importi oma siseriiklike õigusakti -
dega piiranud. Näiteks:
– Leedu  on keelustanud radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse 
impordi, välja arvatud a) radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse 
transiit läbi Leedu, ja b) välismaal töödeldud radioaktiivsete jäätmete ja kasu -
tatud tuumkütuse reimport32;
– Bulgaaria on keelustanud radioaktiivsete jäätmete impordi, välja arvatud 
a) konteineritesse suletud Bulgaarias toodetud ioniseeriva kiirguse allikate 
reimport, ja b)  Bulgaaria tellimusel ümbertöödeldud radioaktiivsed jäätmed33;
– Slovakkia  on keelustanud radioaktiivsete jäätmete impordi, välja arvatud  
a) läbi riigi transportimine, ja b) ümbertöötlemiseks ja käitlemiseks mõeldud 
radioaktiivsete jäätmete import34.
51 
Kogu ELis on hetkel ehitamisel ainult üks sügaval geoloogilistes kihtides asuv 
hoidla, mis asub Soomes (vt VII lisa ). Pärast Soome valitsuse poolt hoidla elluvii -
mise ajakava ja keskkonnaalase sõelumise alustamise kohta esimese otsuse vastu -
võtmist 1983. aastal kulub 40 aastat enne, kui ladustamine alata võib ( joonis 1 1  
sisaldab projekti ajakava). Kasutatud tuumkütuse ladustamise algus on kavanda -
tud 2020. aastate algusesse.31 Vt nõukogu direktiivi 2011/70/
Euratom põhjendus 33. 
Impordi- ja 
eksporditingimuste kohta vt 
radioaktiivsete jäätmete 
direktiivi artikli 4 lõige 4 ja 
nõukogu 20. novembri 2006. 
aasta direktiiv 2006/117/
Euratom radioaktiivsete 
jäätmete ja kasutatud 
tuumkütuse vedude 
järelevalve ja kontrolli kohta 
(ELT L 337, 5.12.2006, lk 21).
32 Vt Leedu 20. mai 1999. aasta 
seaduse nr VIII-1190 
(radioaktiivsete jäätmete 
käitlemise kohta) artikkel 24.
33 Vt Bulgaaria tuumaenergia 
ohutu kasutamise seaduse 
(viimati muudetud 28. 
novembril 2014) artikkel 17.
34 Vt Slovakkia õigusakti 
541/2004 Coll tuumaenergia 
rahuotstarbelise kasutamise 
kohta ning selle artiklit 21 
„imporditud radioaktiivsete 
jäätmete” kohta.
34 Tähelepanekud 
Soome sügaval geoloogilistes kihtides asuva hoidla ajakavaJoonis 11
 
Alustatakse 
lõppladustamise geoloogilist sõeluuringut
Valitsuse otsus ja üldine ajakavaValitsuse ja parlamendi põhimõtteline otsusEsitatakse ehitusloa taotlusEhituslubaEsitatakse tegevusloa taotlus Asukoha kirjeldamineOlkiluoto valitakse lõppladustamiskohaksOlkiluotos alustatakse ONKALO ehitamist ja asukoha kinnitamise uuringuidLõppladustamisrajatise ehitamineKäivituseelne testimine ja kasutusele võtmineJäätmete 
kõrvaldamist 
alustatakse 
2020. aastate alguses
19781983200120122015
LÕPPLADUSTAMISE 
AJALINE KULG
© Posiva Oy.
52 
Teised liikmesriigid teevad ka praegu ettevalmistusi sügaval geoloogilistes 
kihtides asuva hoidla rajamiseks ning nad on ajakavas jõudnud erinevatesse 
etappidesse.
– Rootsis  on jõutud etappi, kus Rootsi kiirgusohutuse amet vaatab hetkel läbi 
Forsmarki sügaval geoloogilistes kihtides asuva hoidla ehitamise taotlust. 
Ehitamine ja kasutusele võtmine on kavandatud lõpule viia aastaks 202835;
– Prantsusmaal  võidakse ehitamistaotlus esitada aastatel 2017/2018. Tegevuse 
katsetamine on kavandatud ajavahemikku 2025–2035 ja äritegevuse algus 
pärast aastat 203536;35 SWD(2016) 102, final, 4. aprill 
2016, „Komisjoni talituste 
töödokument, mis on lisatud 
komisjoni teatisele 
„Tuumaenergia 
näidisprogramm esitatud 
Euratomi asutamislepingu 
artikli 40 kohaselt Euroopa 
Majandus- ja Sotsiaalkomitee 
arvamuse saamiseks”, lk  30.
36 http://www.developpement-
durable.gouv.fr/Calendrier-du-
projet.html
35 Tähelepanekud 
– Saksamaal  on asukoha valimisprotsessi ettevalmistamiseks antud kõrgaktiiv -
sete jäätmete komiteele ülesanne koostada 2016. aasta lõpuks aruanne. Riigi 
seaduste kohaselt tuleks territooriumi valimise kohta otsus teha aastaks 2031. 
Ladustamine võib kõige varem alata aastatel 2045/205037.
53 
ELi 2011. aasta radioaktiivsete jäätmete direktiivi raames pidid liikmesriigid oma 
riiklikud programmid, sh lõppladustamise kavad, koostama augustiks 2015. 
Komisjon peab direktiivi elluviimise kohta parlamendile ja nõukogule aru andma, 
kuid ei ole seda veel teinud38.
54 
Kontrollikoda analüüsis kolme liikmesriigi vastavaid riiklikke programme ja leidis, 
et Leedu, Bulgaaria ja Slovakkia on alles hiljuti alustanud potentsiaalsete lõppla -
dustamislahenduste otsimist, mis tähendab, et arutelud on kontseptuaalses 
etapis.
55 
Bulgaaria  riiklikus programmis on loetletud kolm kõrgaktiivsete jäätmete, sh 
kasutatud tuumkütuse käitlemise võimalust:
– ümbertöötlemine teistes riikides;
– osalemine piirkondlikes või rahvusvahelistes kõrvaldamislahendustes, ilma 
riikliku programmi elluviimist ohustamata;
– kõrgaktiivsete jäätmete kõrvaldamine Bulgaarias.
 Auditi jooksul intervjueeritud Bulgaaria ametiasutused eelistasid piirkondliku 
kõrvaldamise varianti, kuna tunti muret riigi vähese tuumaenergia tootmis -
võimsuse, geoloogiliste ja ilmastikuolude, õigusaktide, avaliku arvamuse, 
finantssuutlikkuse ja kõrgaktiivsete jäätmete hulga pärast. Lõplik valik on 
kavas teha 2030. aastaks. Ajutise lahendusena nähakse riiklikus programmis 
ette kõrvaldamiseelse ladustamisrajatise ehitamine.37 Prozesswege zu einer sicheren 
Lagerung hoch radioaktiver 
Abfälle unter Aspekten der 
Rückholbarkeit/Bergbarkeit/
Reversibilität, Papier der 
Vorsitzenden unter 
Einbeziehung von 
Kommentaren weiterer 
Mitglieder der AG 3 , www.
endlagerbericht.de , vaadatud 
11. aprillil 2016, lk 4.
38 Nõukogu direktiivi 2011/70/
Euratom artikli 14 lõige 1.
36 Tähelepanekud 
56 
Leedus  nähakse 2015. aasta detsembris vastu võetud riiklikus programmis ette 
lõpphoidla ehitamine Leetu. Sellele vaatamata kordasid Leedu ametiasutused 
intervjuude käigus Bulgaaria ametiasutuste poolt esile toodud probleeme ja mär -
kisid, et eelistavad piirkondlikku kava.
57 
Slovakkias  sisaldab riiklik programm kahte varianti:
– ladustamine Slovakkias sügaval geoloogilistes kihtides asuvas hoidlas, mille 
kuluprognoos on lisatud programmile;
– rahvusvahelise hoidla ehitamise järelevalve ja toetamine.
58 
Mitte ükski kolmest liikmesriigist ei viidanud sellele, millised piirkonnad või riigid 
võiksid võimalikus piirkondlikus või muus ELi-üleses lahenduses osaleda.
Peaaegu kõigi peamiste dekomisjoneerimise 
taristuprojektide puhul on esinenud viivitusi
59 
Pärast 2011. aastat dekomisjoneerimises toimunud edenemise hindamiseks kogus 
kontrollikoda andmeid 18 valimis sisalduva ja ELi abiprogrammide raames rahas -
tatava peamise dekomisjoneerimise taristuprojekti ja neid toetavate projektide 
kohta kõigis kolmes liikmesriigis (vt VI lisa )39.
60 
Peaaegu kõigi valimis sisalduvate peamiste dekomisjoneerimise taristuprojektide 
puhul esines ajavahemikul 2011–2015 viivitusi. VI lisa  põhjal võib näha, et alates 
projektide algusest kuni 2015. aasta lõpuni oli neil kogunenud ligikaudu 10 aasta 
jagu viivitusi. Viivitused on üheks peamiseks põhjuseks, miks Leedu on oma 
dekomisjoneerimise lõpetamisaega pärast kontrollikoja viimast aruannet (2011) 
veel üheksa aasta võrra edasi lükanud. Leedu dekomisjoneerimise lõpptähtaeg 
on nüüd 2038. aasta.39 Nende 18 projekti 
kogumaksumus moodustab 
dekomisjoneerimisele 
eraldatud ELi vahenditest 
587 miljonit eurot ehk ca 37% 
lepingutega kaetud ELi 
rahastamisest (v.a 
leevendavad meetmed) alates 
aastast 2001.
37 Tähelepanekud 
61 
Kontrollikoja 2011. aasta aruandes märgiti, et Leedus  oli tuumkütuse  vahela -
dustamisrajatise  projekti  elluviimine (vt joonis 12 ) ajakavast üle nelja aasta 
maha jäänud, nagu märgitud tabelis 6 . Pärast seda on projekt veel täiendavalt 
kuus aastat ajakavast maha jäänud. Projekti edenemine oli eriti aeglane aastatel 
2011–2014. Alles 2013. aasta alguses tehtud otsustega suudeti projekti edenemine 
taas käima lükata. Projektiga seotud viivituste tagajärjel ei ole reaktoreid kütusest 
tühjendatud (vt projekt 1 V lisas ).Joonis 12Tuumkütuse vaheladustamisrajatis Leedus Ignalina tuumaelektrijaamas
© I N PP. © INPP. 
62 
Üks teine põhiprojekt Leedus  – tahkejäätmete käitlemise ja ladustamise raja -
tis – on pärast kontrollikoja viimast auditit veel täiendavalt viis aastat aja  kavast 
maha jäänud ning on kokkuvõttes üheksa aastat ajakavast maas. Töövõtjaga 
projekti üle peetud ärivaidlused on lahendatud ja ELi abiprogrammist on maks -
tud 55 miljonit eurot kompensatsiooni; veel 17,9 miljonit eurot on ette nähtud 
prognoositud riskide jaoks.
63 
Leedus esinenud viivituste peamisteks põhjusteks olid lepinguid puudutavad 
vaidlused, puudulik teave tuumajaama ehituse kohta, ebatäielikud andmed raja -
tise ja kasutatud tuumkütuse kohta ning alltöövõtjate tegevuse ebapiisav koordi -
neerimine ja järelevalve.

38 Tähelepanekud 
64 
Kuigi ka Bulgaarias ja Slovakkias on esinenud viivitusi, ei ole nendest tingituna 
pidanud kavandatud dekomisjoneerimise lõpptähtaega muutma. Slovakkias on 
lõpptähtaeg endiselt 2025. aasta. Bulgaarias on lõpptähtaega isegi viie aasta 
võrra ettepoole toodud – 2035. aastalt 2030. aastale –, kuigi see tuleneb 2011. 
aastal vastu võetud kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise 
riiklikust strateegiast, millega nähakse ametlikult ette mahajäetud tööstusala 
lõppstaatus, jättes seega kõrvale hoonestamata ala loomise variandi, mille elluvii -
mine nõuaks rohkem aega.
65 
Bulgaarias  olid projektide puhul esinenud viivitused järgmised:
– radioaktiivsete jäätmete käitlemise põhitaristu – madala ja keskmise radio -
aktiivsusega jäätmete riikliku hoidla  – ehitus pidi kava kohaselt valmima 
aastaks 2015 (vt tabel 4  ja joonis 13 ). See protsess on aga kuus aastat ajaka -
vast maha jäänud, põhiliselt keskkonnamõju hindamise tagasilükkamise tõt -
tu, kuna hindamine tuli uuesti teha ja seda ei ole veel praeguseks lõpetatud. 
Riikliku hoidla valmimistähtaeg on nüüd 2021. aasta (vt projekt 11 V lisas );
Tulevase madala ja keskmise radioaktiivsusega 
jäätmete riikliku hoidla territoorium BulgaariasJoonis 13
© SERAW.
– tahkekütuse mahu oluliseks vähendamiseks tahkete jäätmete käitlemiseks ja 
konditsioneerimiseks mõeldud plasmasulatusrajatise  ehitamine on peaae -
gu viis aastat ajakavast maas. Mahajäämuse on põhjustanud probleemid, mis 
tulenesid ainulaadsete tehnoloogiliste lahenduste valimisest, reguleerivas 
raamistikus tehtud muudatustest, mis tingisid rajatise ülesehituse muutmise 
kolmel korral, ja keskkonnamõju hindamise tagasilükkamisest. Ehitusluba 
väljastati 14. mail 2015 ja nüüd on eeldatavaks valmimisajaks 2017. aasta juuni 
(vt joonis 14  ja projekt 11 V lisas ).
39 Tähelepanekud 
66 
Slovakkias  oli esmase kontuuri saastest puhastamise  projekti (vt joonis 15 ), 
mis peab valmima enne reaktorihoone südamiku demonteerimist, algne valmi -
mistähtaeg 2014. aasta. Kuna mitu tehnilisy probleemi on endiselt lahendamata, 
ei olnud projekti lõplik valmimistähtaeg teada ka 2016. aasta jaanuari lõpus. 
Samuti on teadmata, kuidas see viivitus kulusid ja üldist dekomisjoneerimise 
ajakava mõjutab (vt projekt 16 V lisas ).Plasmasulatusrajatise paigaldamise ettevalmistustööd
VVER440/230-tüüpi reaktor ja esmase jahutussüsteemi 
põhikomponendidJoonis 14 Joonis 15© SERAW.
© Javys.

40 Tähelepanekud 
67 
Eespool toodud näidetest on näha, et kolmes liikmesriigis esinenud viivitustel on 
erinevad põhjused, sh:
– ainulaadsete tehnoloogiliste lahenduste leidmise ja elluviimisega seotud 
probleemid;
– ebatäielikud varasemate perioodide tegevusalased andmed ja puudulik teave 
selle kohta, kuidas jaam tegelikult ehitati;
– ebatäielik jäätmete nimestik ja/või iseloomustus, eriti reaktorihoonete puhul.
68 
Mõnel juhul pärssis projektide edenemist vajadus projekte põhjalikult muuta või 
need täielikult lõpetada, hoolimata asjaolust, et ettepanekuid oli juba mitu korda 
kontrollitud. See viitab tõsiasjale, et projektide valikul ja kavandamisel esines 
probleeme. See viitab ka probleemidele, mida ministeeriumid, liikmesriikide 
ametiasutused ja lõplikud toetusesaajad peavad lahendama hakkama dekomis -
joneerimise kriitilise tähtsusega etapis, kus tegeletakse reaktorihoonetega ning 
vajatakse eriteadmisi ja  -kogemusi kontrollialal asuvate struktuuride ja kompo -
nentide demonteerimiseks, liigutamiseks ja ladustamiseks.
69 
Samas on eriti dekomisjoneerimislubade omanikud tuginenud välisekspertide -
le, nagu konsultandid, insenerid ja juristid (vt tabel 7 : välisekspertidega seotud 
kulud). Kuigi välisekspertide kasutus on nõutud EBRD eeskirjades ja see oli vajalik 
kavandamis- ja varajases elluviimiseetapis, tuleks aastate jooksul ekspertide ka -
sutust vähendada, kuna teadmised kantakse kohalikele töötajatele üle.
Välisekspertidega seotud kulud ajavahemikul 2001–2015 ja nende osakaal 
dekomisjoneerimisele eraldatud ELi toetustest
Ignalina, Leedu
2001–2016Kozloduj, Bulgaaria
2001–20151Bohunice, Slovakkia
2003–2016
Miljonites eurodes % ELi toetust Miljonites eurodes % ELi toetust Miljonites eurodes % ELi toetust
75 9 99 20 45 9
1 Bulgaaria arvandmed sisaldavad ühte projektijuhtimise üksuse lepingut, mis hõlmab perioodi 2016–2019.
Allikas:  rakendusasutuste ja tuumarajatiste dekomisjoneerimisprojektide järelevalvearuannetes esitatud projektiandmetel põhinevad kontrolli -
koja andmed.Tabel 7
41 Tähelepanekud 
70 
Lisaks kujutab endast ohtu kvalifitseeritud ja kogemustega inseneride puudumi -
ne kogu ELis. See kehtib eriti Leedu kohta, kellel puudub rahvusvaheline koge -
mus RBMK-tüüpi reaktori demonteerimisel, mis on esimene seda tüüpi reaktor, 
mida demonteeritakse (vt punkt 2)40.
71 
Kõnealused kolm liikmesriiki otsivad võimalusi oma tehnilise suutlikkuse suuren -
damiseks ja teadmiste jagamise tõhustamiseks. Näiteks:
– Bulgaarias  ühendati 2013. aasta aprillis kaks erinevat projektijuhtimise 
üksust, mis vastutasid dekomisjoneerimise ning madala ja keskmise radioak -
tiivsusega jäätmete riikliku ladustamisrajatise ehitamise eest, ja integreeriti 
SERAWiga, kes on dekomisjoneerimisloa omanik. Selle integreeritud projek -
tijuhtimise üksuse väliskonsultant on SERAWi organisatsioonilise struktuuri 
osa. Kohapeal asuvad väliskonsultandid töötavad iga projekti puhul koos 
kohalike konsultantidega paaris. Lõplik otsustusõigus on projektijuhtimise 
üksuse juhatajal, kes on SERAWi kohalik töötaja. See on suurendanud vastu -
tust ja isevastutust;
– Slovakkias  korraldas dekomisjoneerimise ja radioaktiivsete jäätmete käitle -
mise eest vastutav riigiettevõte JAVYS a.s. koos Ignalina, Bohunice ja Kozloduj 
tuumaelektrijaamade, EBRD, Euroopa Komisjoni ja Slovakkia majandusminis -
teeriumi esindajatega 2015. aasta märtsis kahepäevase teadmiste jagamise 
seminari.40 Kvalifitseeritud inseneride 
puudust täheldati Euroopa 
Komisjoni 2012. aasta 
aruandes „Putting into 
perspective the supply of and 
demand for nuclear experts by 
2020 within the EU-27 Nuclear 
Energy Sector”.
42 Tähelepanekud 
Dekomisjoneerimise hinnanguline maksumus saab 
olema vähemalt 5,7 miljardit eurot ja kui arvestada 
jäätmete lõplikku ladustamiskulu, siis on summa 
kahekordne
72 
Kontrollikoja eelmises aruandes leiti, et kõik kolm riiklikku dekomisjoneerimiska -
va ja nende kuluprognoosid olid ebatäielikud. Leiti olulisi rahastamispuudujääke. 
Auditis analüüsiti dekomisjoneerimiskulude ja kättesaadavate vahendite muutu -
mist nii ELi kui ka riiklikul tasandil. Kontrollikoja eesmärk oli selgitada hinnangu -
line lõppmaksumus, sh lõppladustamise maksumus, mis neil kolmel liikmesriigil 
kanda tuleb, ja analüüsis erinevaid viise, kuidas tulevaste kuludega seotud kohus -
tusi aruandluses kajastatakse.
Dekomisjoneerimise hinnangulised kogukulud on alates 
2010. aastast suurenenud 5,7 miljardi euroni ehk 40%
73 
Kontrollikoja eelmises aruandes soovitati teha tuumarajatiste dekomisjoneerimi -
se kulude põhjalik hindamine. 2014. aastal ajakohastasid liikmesriigid eelnevalt 
komisjonile esitatud lõplikes dekomisjoneerimiskavades sisalduvad kuluprognoo -
sid. Slovakkia tegi 2015. aastal veel mõningaid väikseid muudatusi. Täielikuma 
ülevaate andmiseks tehtud ajakohastamised näitasid, et hinnangulised kulud 
on suurenenud 4,1  miljardilt  eurolt 2010. aastal 5,7  miljardile  eurole 2015. aastal 
ehk 40%. Kulud suurenesid kõige rohkem ajavahemikul 2010–2011 (vt joonis 16 ). 
Kolme liikmesriigi vahel oli olulisi erinevusi. Leedus oli hinnanguliste kulude tõus 
kõige suurem: 67% ajavahemikul 2010–2015. Samal ajal on Slovakkia Bohunice 
hinnangulised kulud samuti suurenenud 30%. Bulgaaria Kozloduj kuluprognoos 
on püsinud laias laastus samal tasemel. Pärast esialgset suurenemist 2011. aastal 
nähti pärast tähtaja ettepoole toomise kohta tehtud otsust koostatud kuluprog -
noosis ette kulude vähenemist summas 136 miljonit eurot (vt punkt 64).
74 
Kõik kolm liikmesriiki on pärast 2011. aastat parandanud oma lähenemisviisi 
seoses tuumarajatiste dekomisjoneerimistegevuse kulude prognoosimisega oma 
lõplikes dekomisjoneerimiskavades. Praegu kasutatakse kõige uuemat metoodi -
kat nimetusega International Structure for Decommissioning Costing of Nuclear Ins -
tallations  (rahvusvaheline tuumarajatiste dekomisjoneerimise kulude struktuur)41. 
Asjaomaste reaktorihoonete demonteerimisega seotud tegevuste ja kulude 
täielik nimekiri ei ole veel endiselt selge, eelkõige seepärast, et kontrolliala põhja -
likku inventuuri ja radioloogilist iseloomustust ei ole ikka veel tehtud üheski neist 
tuumajaamadest (vt punkt 32).41 Euroopa Komisjoni, IAEA ja 
Majanduskoostöö ja Arengu 
Organisatsiooni poolt ühiselt 
loodud, eesmärgiga saavutada 
tuumarajatiste 
dekomisjoneerimistegevuse 
parem ühtlustatus.
43 Tähelepanekud 
Liikmesriigid, eriti Leedu, seisavad silmitsi 
finantsprobleemidega
75 
Kõigi kolme liikmesriigi puhul võrdles kontrollikoda eelmise auditi ajal kuluprog -
nooside ja rahaliste vahendite kohta leitud teavet kõige viimaste käesoleva auditi 
ajal olemasolevate arvandmetega. Hetkel on ELi-poolne dekomisjoneerimismeet -
mete rahastamine ette nähtud kuni aastani 2020. Olemasolevad riiklikud ja ELi 
vahendid summas 4  miljardit  eurot ei ole aga piisavad hinnangulise kogumaksu -
muse (5,7 miljardit eurot), mis ei sisalda lõppladustamise maksumust, katmiseks 
(vt tabel 8  ja joonis 17 ). See tähendab, et kuni dekomisjoneerimise lõpuni on 
rahastamispuudujääk 1,7  miljardit  eurot. Leedu osa sellest moodustab 93%.Joonis 16Hinnangulised dekomisjoneerimiskulud ajavahemikul 2010–2015
Allikas:  2010. aasta arvandmed: lõplikud dekomisjoneerimiskavad. 2011. aasta arvandmed: tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammi 
komitee 2011. aasta märtsi koosolekul esitatud ajakohastatud teave. 2015. aasta arvandmed: ajakohastatud lõplikud dekomisjoneerimiskavad, 
2015. aasta tööprogrammid ja Slovakkia puhul ajakohastamisest tulenevalt 2016. aasta tööprogrammi kavand.2 930 3 376 
1 118 1 243 
1 107 950 1 239 
5001 0001 5002 0002 5003 0003 500
2010 2011 2012 2013 2014 2015(miljonites eurodes)
2 019 
1 146Ignalina, Leedu
Kozloduj, BulgaariaBohunice, Slovakkia
44 Tähelepanekud 
Hinnangulised dekomisjoneerimise kogukulud ja rahastamispuudujääk, 
2011  ja 2015
(miljonites eurodes)
 Ignalina,
LeeduKozloduj,
BulgaariaBohunice,
SlovakkiaKokku
2011 2015 2011 2015 2011 2015 2011 2015
Hinnangulised kulud 2 930 3 376 1 243 1 107 1 146 1 239 5 319 5 722
Riiklik rahastamine, 
eraldatud1 83 262 171 348 231 476 485 1 086
ELi rahastamine, eraldatud 1 367 1 553 493 731 489 671 2 349 2 955
Rahastamispuudujääk 1 480 1 561 579 28 426 92 2 485 1 681
1  Eraldatud riiklikud vahendid võivad sisaldada dekomisjoneerimiseks loodud sihtotstarbelisi fonde, kulukohustustega seotud avaliku sektori 
vahendeid või muid riiklikke allikaid.
Allikas:  2011. aasta: tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammi komitee 2011. aasta märtsi koosolekul esitatud ajakohastatud prognoosid.  
2015. aasta: liikmesriikide ametiasutused, ajakohastatud lõplikud dekomisjoneerimiskavad ja 2015. aasta tööprogrammid ning Slovakkia puhul 
ajakohastamisest tulenevalt 2016. aasta tööprogrammi kavand.Tabel 8 Joonis 172011. ja 2015. aasta rahastamispuudujäägid kõigis kolmes liikmesriigis
Allikas:  tabeli 8  alusel.51%46%
47%3%
37%7%
 01 0002 0003 000
2011 2015 2011 2015 2011 2015
Ignalina, Leedu Kozloduj, Bulgaaria Bohunice, Slovakkia(miljonites eurodes)
Riiklik rahastamine
ELi rahastamine
Rahastamispuudujääk
45 Tähelepanekud 
Leedus on kulud ja rahastamispuudujääk oluliselt suurenenud
76 
Leedu  2015. aastal tehtud prognoosi kohaselt suurenes dekomisjoneerimise 
üldmaksumus võrreldes 2011. aastaga 15%, kuid võrreldes 2010. aastaga oli see 
veel suurem: 67% ehk kokku 3,4 miljardit eurot. Leedu ametiasutuste sõnul olid 
selle põhjusteks tööjõukulude suurenemine, dekomisjoneerimise lõpetamisaja 
edasilükkamine ja dekomisjoneerimise suurte taristuprojektide ülekulud. Inflat -
sioonikulude kategooria moodustas ülejäänud, kuni 2038. aastani ulatuvatest 
dekomisjoneerimiskuludest 695 miljonit eurot ehk 26%. See arvutati 3% iga-aas -
tase hinnangu põhjal; liikmesriikide kalkulatsioonide koostamise ajal oli Leedu 
Keskpank aga avaldanud 2015. aasta hinnangulise keskmise inflatsioonimäära  – 
1,5% –, milles võetakse arvesse 2013. ja 2014. aastat.
77 
Kontrollikoda on samuti arvamusel, et kulude nii suur tõus näitab, et algne kavan -
damine oli kehv. Näiteks sisaldas 2014. aastal ajakohastud lõplik dekomisjoneeri -
miskava 15 uut dekomisjoneerimistegevust, mille hinnanguline kogumaksumus 
oli 318  miljonit  eurot.
78 
Kontrollikoda analüüsis Leedu põhitaristu projekte alates nende käivitamisest 
kuni 2015. aasta lõpuni ning analüüsi tulemused kinnitasid nimetatud projektide 
kulude olulist suurenemist (vt VI lisa ). Osa lisakuludest oli tingitud projektiga 
seotud viivitustest. Näiteks mõjutas kasutatud tuumkütuse vaheladustamisrajati -
se ehitusprojektiga seotud viivitus reaktori kütusest tühjendamise edenemist ja 
2014. aasta lõpuks oli see põhjustanud üle 61,3 miljoni euro ulatuses täiendavaid 
hoolduskulusid (vt punkt 61), põhjustades ka dekomisjoneerimise lõppkuupäeva 
edasilükkamist.
79 
Üldiselt jääb dekomisjoneeritavas tuumajaamas töötajate arv tõenäoliselt 
enam-vähem samaks nagu töötavas tuumajaamas ajani, mil reaktor kütusest 
tühjendatakse. Pärast seda tuleks töötajate arvu järk-järgult vähendada, kuna 
tuumajaama tegevus on lõpetatud.
46 Tähelepanekud 
80 
Kõigis kolmes tuumajaamas on töötajate arvu vähendatud (vt tabel 9 ). Leedu 
Ignalina tuumajaamas, kus kahest reaktorisüdamikust on kütusest tühjendatud 
ainult üks ja jaam ise omab tegevusluba, on töötajate arv veel suur ja sellest tu -
lenevalt endiselt suured ka ELi rahastatavad kulud. Kolmandik töötajatest jätkab 
tuumajaama ohutu hooldamisega seotud tegevust. Nii Bulgaarias kui ka Slovak -
kias oli võimalik töötada mujal samas jaamas paiknevates täisvõimsusega tööta -
vates tuumareaktorites. Leedus ei olnud seda võimalik teha, kuna tuumaenergiat 
enam ei toodeta. Tabel 9Töötajate arv reaktori sulgemise ajal ja 2015. aastal
Töötajate arv ELi toetus
(miljonites 
eurodes)3täisvõimsusega 
töötamise ajal1 2015. aastal
Ignalina, Leedu
(2 reaktorit)3517 21272171
Kozloduj, Bulgaaria
(4 reaktorit)1400 650 130
Bohunice, Slovakkia
(2 reaktorit)1060 239 45
Kokku 5977 3016 346
1  Täisvõimsusega töötamise arvandmed Ignalinas seisuga 31.12.2004, Kozlodujs seisuga 
31.12.2002 ja Bohunices seisuga 1.4.2006.
2  Kõigist Ignalina töötajatest tegeles tuumarajatise dekomisjoneerimisega 1377 ja ohutu 
hooldamisega 701.
3  Ignalina arvandmed hõlmavad ELi toetust, mida anti alates esimese tootmisüksuse 
sulgemisest 2005. aastal kuni 2016. aastani; Kozloduj arvandmed hõlmavad ajavahemikku 
esimese tootmisüksuse sulgemisest 2003. aastal kuni 2017. aastani; Bohunice arvandmed 
hõlmavad ajavahemikku esimese tootmisüksuse sulgemisest 2008. aastal kuni 2016. 
aastani.
Allikas:  liikmesriikide ametiasutuste esitatud arvandmetel põhinevad kontrollikoja andmed.
81 
Pärast kontrollikoja viimast aruannet on tööjõu haldamine Ignalina tuumajaamas 
paranenud. Näiteks on Ignalina tuumaelektrijaama juhtkond kasutusele võtnud 
allhankestrateegia. Strateegia raames analüüsitakse mitut tegevust, nagu sead -
mete hooldamine ja piiramatu juurdepääsuga hoonete saastusest puhastamine, 
ning uuritakse, kas asjaomaseid teenuseid oleks kulutõhusam ettevõtteväliselt 
tellida või teha see ülesandeks jaama töötajatele.
47 Tähelepanekud 
82 
Praeguse töötajate arvu asjakohasust ei ole aga ettevõtteväliselt hinnatud ja 
tervet dekomisjoneerimisprotsessi hõlmavat üksikasjalikku personalikava ei 
ole samuti veel koostatud. Arvestades riikliku kaasrahastamise puudumist ning 
Ignalina tuumajaama dekomisjoneerimisega seotud kohalikke majandus- ja 
sotsiaalprobleeme, on oht, et töötajate arv on suurem kui dekomisjoneerimiskava 
jaoks vajalik ning et dekomisjoneerimiseks ette nähtud rahastamist kasutatakse 
tööhõive toetamiseks.
83 
Nagu näidatud tabelis 8  ja punktis 76, on Leedu rahastamispuudujääk pärast 
kontrollikoja eelmist aruannet oluliselt suurenenud. Leedu esindajatega tehtud 
intervjuude käigus viidati riigi ELiga ühinemislepingule lisatud protokollile nr  4 ja 
Leedu tõlgendusele, mille kohaselt EL jätkab dekomisjoneerimisprojekti rahas -
tamist ka kulude suurenemise korral42. Komisjoni 2011. aasta mõjuhindamises on 
öeldud, et vastavalt kõigi kolme liikmesriigi vajadustele tuleks neile perioodil 
2014–2020 toetust anda, kuid et pärast 2020. aastat ei näe komisjon ette ELi raha -
lise abi jätkamist (vt punkt 10)43.
Bulgaarias ja Slovakkias on rahastamispuudujääk endiselt väike, 
kuigi prognoosid on aja jooksul oluliselt muutnud
84 
ELi rahastamise eraldamisega perioodiks 2014–2020 on kontrollikoja eelmises 
aruandes märgitud rahastamispuudujääkide suurus oluliselt vähenenud Bulgaa -
rias (28  miljoni  euroni) ja Slovakkias (92  miljoni  euroni). Kulu- ja rahastamispuudu -
jäägi prognoosid erinesid aga drastiliselt. Näiteks:
– Bulgaaria  ametiasutuste rahastamispuudujäägi hinnanguline suurus vähenes 
oluliselt 230 miljonilt eurolt 2014. aasta septembris 28 miljonile eurole 2015. 
aasta lõpus. Selle peamine põhjus oli asjaolu, et kaasati Kozloduj tuumaelekt -
rijaama poolt dekomisjoneerimistegevuse ettevalmistamisel kantud kulud, 
mida varasemates kalkulatsioonides ei arvestatud. Komisjoni 2015. aasta lõpu 
andmed näitasid aga rahastamispuudujäägi suuruseks 150  miljonit  eurot;
– komisjoni andmetel oli Slovakkia  rahastamispuudujääk 2015. aasta juuni lõ -
pus 193 miljonit eurot, samas kui 2016. aasta tööprogrammi projekti kohaselt 
oli see 92 miljonit eurot.42 Leedu Ignalina 
tuumaelektrijaama käsitleva 
protokolli nr 4 artiklis 3 (EÜT 
L 236, 23.9.2003) sätestatakse, 
et „Ignalina 
tuumaelektrijaama [---] 
dekomisjoneerimine on 
ajakulukas ja paneb Leedule 
erakordse rahalise koorma, 
mis ei vasta riigi suurusele ega 
majanduslikule tugevusele”, 
ning et „liit annab ka pärast 
2006. aastat solidaarsuse tõttu 
Leeduga piisavat ühenduse 
lisaabi püüdlustele lõpetada 
tuumaelektrijaama tegevus”. 
Protokollis on samuti 
sätestatud, et „järgmise 
finantsperspektiivi jooksul 
peavad pikendatud Ignalina 
programmi kohaselt tehtavad 
assigneeringud olema 
asjakohased”.
43 SEK(2011) 1387 (lõplik), 
24. november 2011. Komisjoni 
talituste töödokument, 
mõjuhindamine, mis on 
lisatud ettepanekule nõukogu 
määruse vastuvõtmiseks liidu 
toetuse kohta tuumarajatiste 
dekomisjoneerimise 
abiprogrammidele Bulgaarias, 
Leedus ja Slovakkias.
48 Tähelepanekud 
85 
Riiklike ja komisjoni arvandmete selline erinemine seab kahtluse alla kasutatud 
arvutusmeetodite usaldusväärsuse ja kindluse. Lisaks näitavad arvandmetesse 
tehtud olulised muudatused, et lõplikes dekomisjoneerimiskavades esitatud 
prognoose ei olnud ei riiklikud sidusrühmad ega komisjon auditi toimumise ajaks 
põhjalikult kontrollinud.
Rahastamis- ja dekomisjoneerimiskavade komisjonipoolne 
hindamine oli ebapiisav
86 
Osaliselt vastusena kontrollikoja eelmises aruandes esitatud soovitustele võeti 
rahastamisperioodi 2014–2020 õigusraamistikus kasutusele kolm eeltingimust44 
(vt 1. selgitus ). Praeguses mitmeaastases finantsraamistikus on kõikidele uutele 
dekomisjoneerimiseks antavatele vahenditele kehtestatud eeltingimused, mis 
peaksid tagama ELi vahendite tõhusa ja mõjusa kasutamise.44 Vt KOM(2011) 783 (lõplik); 
nõukogu määrused (Euratom) 
nr 1368/2013 ja (Euratom) 
nr 1396/2013 ning komisjoni 
rakendusotsus C(2014) 5449.1. selgitusEeltingimused
Kolm kõnealust liikmesriiki peavad 1. jaanuariks 2014 võtma asjakohaseid meetmeid, et täita järgmised 
eeltingimused:
1. Euratomi asutamislepingu õigustiku järgimine tuumaohutuse valdkonnas; eelkõige seoses direktiivi 
2009/71/Euratom ning direktiivi 2011/70/Euratom ülevõtmisega siseriiklikusse õigusesse;
2. riiklikus õigusraamistikus rahastamiskava kehtestamine, milles määratakse kindlaks täielikud kulud ja et -
tenähtud rahastamisallikad, mis on nõutavad tuumareaktorite dekomisjoneerimise ohutuks lõpetamiseks, 
kasutatud kütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemiseks;
3. komisjonile läbivaadatud üksikasjaliku dekomisjoneerimiskava esitamine, mis on liigendatud dekomisjo -
neerimistegevuste kaupa koos ajakava ja vastava kulustruktuuriga, tuginedes rahvusvaheliselt tunnusta -
tud dekomisjoneerimiskulude arvestamise standardile.
Allikas:  nõukogu määruste (Euratom) nr 1368/2013 ja (Euratom) nr 1369/2013 artikkel 4.
49 Tähelepanekud 
87 
2014. aasta oktoobris, kui komisjon tegi 2014. aasta tööprogrammi rahastamis -
otsuse, oleks ta pidanud hindama, kas liikmesriigid olid võtnud asjakohaseid 
meetmeid nende tingimuste täitmiseks45. Kontrollikoda leidis siiski, et asjaomaste 
rahastamiskavade ja üksikasjalike dekomisjoneerimiskavade – st teise ja kolman -
da eeltingimuse – komisjonipoolne hindamine oli ebapiisav. Komisjoni siseauditi 
talituse 2015. aasta septembri aruanne kinnitas kontrollikoja hinnangut. Näiteks 
leidsid audiitorid, et kogukulude prognoose ja rahastamisega seotud arvandmeid 
oli oluliselt muudetud (vt punkt 84) ning mõnel juhul puudusid teatud kulude või 
tegevuste üksikasjalikud kavad (vt nt punkt 79 tööjõukulude kohta). Energeetika 
peadirektoraadi 2015. aasta tegevusaruanne sisaldab reservatsiooni selle 2014. 
aastal tehtud eeltingimuste hindamise asjakohasuse kohta46.
88 
Komisjoni energeetika peadirektoraat koostas komisjoni siseauditi talituse poolt 
leitud puuduste käsitlemiseks tegevuskava, milles seati eeltingimuste hindamise 
tähtajaks oktoober 2016. On äärmiselt oluline, et komisjon selle hindamise lõpule 
viiks ja analüüsiks põhjalikult iga liikmesriigi rahastamis- ja dekomisjoneerimiska -
vasid, kuna need dokumendid on edaspidise rahastamise aluseks.
Valdav osa kõigi kolme liikmesriigi kuludest rahastatakse ELi 
eelarvest
89 
Kõik kolm liikmesriiki on loonud sihtotstarbelised riiklikud fondid, millest rahas -
tatakse radioaktiivsete jäätmete ohutu hooldamise ja kõrvaldamise ning tuuma -
rajatiste dekomisjoneerimise riiklikke poliitikaid. Nimetatud fondide vahendid on 
aga piiratud, eriti Leedus.
– Leedus  sai 1995. aastal loodud Leedu riiklik dekomisjoneerimise toetusfond 
rahalisi vahendeid tuumaelektrijaama tegevusega toodetud tulust kuni 
tuumajaama sulgemiseni 2009. aasta lõpus. Praegu sõltub fondi sissetulek 
üleliigse vara müügist saadavast tulust ning välistest vahenditest ja neilt tee -
nitud intressidest. Varasematel aastatel kasutati fondi dekomisjoneerimisega 
mitteseotud tegevuse rahastamiseks, nagu elektri- ja soojusenergia soodus -
tariifide kehtestamine, või endistele töötajatele täiendavate sotsiaaltagatiste 
andmiseks. Energeetikaministeeriumi hinnangu kohaselt oli 1.  jaanuari 2016. 
aasta seisuga fondi käsutuses 4 miljonit eurot47.45 Vt nõukogu määruste 
(Euratom) nr 1368/2013 
ja (Euratom) nr 1369/2013 
artikkel 4.
46 Energeetika peadirektoraadi 
2015. aasta tegevusaruanne, 
viide: Ares(2016)1667891, 
8.4.2016.
47 SWD(2016) 102 final leheküljel 
38 fondi ei mainita, kuid 
märgitakse, et olemasolevate 
vahendite suurus on 
0,5 miljardit eurot. Ei ole selge, 
mille kohta on see arv 
esitatud.
50 Tähelepanekud 
– 1999. aastal asutas Bulgaaria  riikliku radioaktiivsete jäätmete fondi ja tuuma -
rajatiste dekomisjoneerimise fondi. Mõlemad fondid on seotud kõikide tuu -
marajatistega Bulgaarias. Esimesena nimetatud fondi rahastatakse põhiliselt 
radioaktiivsete jäätmete tootjatelt – kellest kõige suurema osalusega (92%) 
on Kozloduj tuumaelektrijaam – saadavate osamaksetega. Fond oli 1.–4. 
tootmisüksuse kui radioaktiivsete jäätmete käitlusrajatiste peale kulutanud 
34,8 miljonit eurot ja fondi käsutuses oli 2015. aasta lõpus 61 miljonit eurot. 
Teisena nimetatud fondi rahastatakse tuumarajatiste käitajate osamaksetest. 
Kozloduj 1.–4. tootmisüksuse jaoks kogutud vahendite summa oli 2015. aasta 
lõpus 156  miljonit  eurot.
– Slovakkia  võttis 2010. aastal kasutusele elektrienergia lõppkasutajate tasu, et 
kompenseerida varasematel aastatel tekkinud eelarvepuudujääki ja põhjusel, 
et tuumaelektrijaamade käitajatelt alates 1995. aastat saadud kohustuslike 
osamaksetega ei olnud tuumarajatiste dekomisjoneerimiseks ja kasutatud 
tuumkütuse lõppladustamiseks suudetud piisavaid vahendeid koguda. Bohu -
nice V1 tuumaelektrijaama dekomisjoneerimise riiklikus dekomisjoneerimis -
fondis oli selleks 2014. aasta lõpus ettenähtud summa 290 miljonit eurot.
90 
Sihtotstarbelistest fondidest ja muudest riiklikest allikatest koosnevate riiklike 
rahaliste vahendite kogusumma ei ole piisav dekomisjoneerimiskulude täielikuks 
katmiseks (vt punkt 67 ja tabel 8 ). Riiklikest vahenditest oleks võimalik katta 
ainult 31% Bulgaaria hinnangulistest kuludest ja 38% Slovakkia hinnangulistest 
kuludest, samas kui Leedus kaetakse ELi tuumarajatiste dekomisjoneerimiskavast 
riiklike vahenditega vaid vähem kui 8% dekomisjoneerimise kogumaksumusest. 
Siiani on puudujääki rahastatud tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogram -
mide kaudu ELi eelarvest.
91 
Praegu puudub õiguslik nõue, mis kohustaks liikmesriike dekomisjoneerimisabi 
kas programmi või üksikprojektide tasandil kaasrahastama. Samas panevad aga 
Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid48 liikmesriikidele kohustuse panustada 
programmide ja projektide kaasrahastamiseks teatud kindlaksmääratud protsen -
di omavahendeid. Kontrollikoja eelmises aruandes soovitati komisjonil perioodi 
2014–2020 finantsraamistiku kohta rahastamisettepanekute tegemisel võtta 
arvesse ka teisi ELi rahalisi vahendeid, nagu struktuurifondid, ja vahendite välja -
maksmise tingimusi. Komisjon järgis seda soovitust, toetades Euroopa struktuuri- 
ja investeerimisfondide raames jätkuvalt leevendavaid meetmeid, kuid otsustas 
sihtotstarbelise dekomisjoneerimistoetuse eraldi hoida ning Euroopa struktuuri- 
ja investeerimisfondidest tegelikku dekomisjoneerimist mitte toetada.48 Euroopa struktuuri- ja 
investeerimisfondide hulka 
kuuluvad muu hulgas Euroopa 
Regionaalarengu Fond, 
Ühtekuuluvusfond ja Euroopa 
Sotsiaalfond. Enne 2014. aastat 
nimetati neid 
struktuurifondideks.
51 Tähelepanekud 
92 
Kaasrahastamise kohustus on oluline, kuna see innustab ELi vahendite saajaid 
projektide juhtimisel parimat tasuvust otsima ja programmide kaudu edusam -
me tegema. Tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogramme puudutavates 
nõukogu määrustes tunnistatakse kaasrahastamise olulisust ja märgitakse, et 
projektikulude täielikuks ELi vahenditega katmiseks tuleks anda luba ainult hästi 
põhjendatud erandjuhtudel49. Komisjon ei ole aga siiani kehtestanud selgeid 
suuniseid selliste juhtude kohta. Seda kinnitatakse ka komisjoni siseauditi talituse 
2015. aasta septembri aruandes. Seetõttu on komisjon lasknud mööda võimaluse 
innustada ja maksimeerida kaasrahastamist.
Kui arvestada jäätmete lõplikku ladustamiskulu, siis on 
hinnanguline kogumaksumus kahekordne
93 
Ükski lõplikes dekomisjoneerimiskavades esitatud rahastamispuudujäägi prog -
noos ei anna täielikku ülevaadet pärast tuumajaama sulgemist tekkivatest 
kuludest, kuna neis ei ole arvesse võetud kasutatud tuumkütuse lõppladustamise 
maksumust.
94 
Rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtte „saastaja maksab” kohaselt vastutavad 
liikmesriigid selle eest, et käitaja täidaks oma saastajaks olemisest tulenevaid 
kohustusi ja eraldaks dekomisjoneerimise, sh kasutatud tuumkütuse lõppladusta -
mise kogukulude katmiseks piisavalt rahalisi vahendeid (vt punkt 20).
95 
Seda põhimõtet on kajastatud 2011. aasta radioaktiivsete jäätmete direktiivis. 
Nimetatud direktiivi kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et kõik radioaktiivsete 
jäätmete ja kasutatud tuumkütuse käitlemisega seotud tegevused, sh lõppladus -
tamine, on kindlaks määratud ja nende maksumus täies ulatuses välja arvutatud, 
ning et vajaduse korral oleksid piisavad rahalised vahendid tagatud50.
96 
Lisaks on tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammide (vt punktid 86–88) 
raames rahastamise saamise ühe eeltingimuse kohaselt liikmesriikide kohustu -
seks „riiklikus õigusraamistikus rahastamiskava kehtestamine, milles määratak -
se kindlaks täielikud kulud ja ettenähtud rahastamisallikad, mis on nõutavad 
tuumareaktorite dekomisjoneerimise ohutuks lõpetamiseks, kasutatud kütuse ja 
radioaktiivsete jäätmete käitlemiseks”51.49 Nõukogu määruse (Euratom) 
nr 1368/2013 põhjendus 17 ja 
nõukogu määruse (Euratom) 
nr 1369/2013 põhjendus 15.
50 Vt eelkõige nõukogu direktiivi 
2011/70/Euratom artikkel 12.
51 Vt nõukogu määruste 
(Euratom) nr 1368/2013 
ja (Euratom) nr 1369/2013 
artikkel 4.
52 Tähelepanekud 
97 
Kontrollikoda arvutas lõppladustamise hinnangulise maksumuse, et saada 
täielikum ülevaade asjaomaste tuumajaamade dekomisjoneerimisega seotud 
kuludest.
98 
Tabelis 10  esitatud kontrollikoja arvutused näitavad, et kui lõppladustamisega 
seotud kulud arvesse võtta, võib dekomisjoneerimise kogumaksumus kahekor -
distuda, ulatudes kolmes liikmesriigis kokku 11,4  miljardi  euroni.Tabel 10Dekomisjoneerimise hinnanguline maksumus, kaasa arvatud kõrgaktiivsete 
jäätmete ja kasutatud tuumkütuse kõrvaldamise maksumus
(miljonites eurodes)
Ignalina, LeeduKozloduj, 
BulgaariaBohunice, 
SlovakkiaKokku
2015. aasta kuluprognoos, välja arvatud kõrgaktiivsete 
jäätmete ja kasutatud tuumkütuse kõrvaldamise 
maksumus3 376 1 107 1 239 5 722
Nimetatud kaheksast reaktorist pärinevate 
kõrgaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse 
kõrvaldamise hinnanguline maksumus12 610 1 590 1 466 5 666
Kuluprognoos, kaasa arvatud kõrgaktiivsete jäätmete ja 
kasutatud tuumkütuse kõrvaldamise maksumus5 986 2 697 2 705 11 388
Riiklik rahastamine 262 348 476 1 086
ELi rahastamine 1 553 731 671 2 955
Rahastamispuudujääk 4 171 1 618 1 558 7 347
1 Teatis jäätmete kõrvaldamise maksumuse prognoositud maksumuse kohta.
Leedu Ignalina  puhul põhineb kontrollikoja prognoositud 2 610 miljonit eurot riiklikus programmis esitatud arvandmetel, mida on tsiteeri -
tud komisjoni 2016. aasta tuumaenergia näidisprogrammis.
Bulgaaria Kozloduj  puhul Bulgaaria riiklik programm arvandmeid ei sisalda. Kontrollikoja prognoositud 1,59  miljardit  eurot põhineb riikliku 
ladustamisrajatise hinnangulisel kogumaksumusel (3  miljardit  eurot), mis põhineb Bulgaaria riiklike ametiasutustega toimunud Soome näite 
alastel aruteludel. Kontrollikoda jagas 3 miljardit eurot kaheks, et kajastada 1.–4. tootmisüksuse ning töötava 5. ja 6. tootmisüksuse osakaalu. 
Kontrollikoda ei võtnud arvesse tulevikus kavandatavaid tootmisüksusi või jaamu, kuna need ei olnud veel konkreetsed.
Slovakkia Bohunice  puhul põhines kontrollikoja prognoositud 1,46  miljardit  eurot Slovakkia ametiasutuste koostatud lõppladustamise 
riigipoolsete kulude prognoosil (4,4  miljardit  eurot), milles kasutati konservatiivsemat stsenaariumi, mille kohaselt on Slovakkia ülejäänud 
tuumaelektrijaamade kasutusiga 60 aastat. Kontrollikoda jagas 4,4  miljardit  eurot kolmega, et jagada kulud võrdselt kahe dekomisjoneerimi -
sel oleva tootmisüksuse ja nelja kasutusel oleva tootmisüksuse vahel. Vastupidiselt Slovakkia riiklikule programmile ei võtnud kontrollikoda 
arvesse kahte Mohovcesse kavandatavat tootmisüksust, kuna nende ehitus oli ajakavast maha jäänud. Kui need kaks üksust oleks arvesse 
võetud, oleks dekomisjoneerimisel olevate üksuste osakaal 4,4 miljardist eurost olnud 16,3% ehk 717 miljonit eurot. Komisjoni 2016. aasta 
tuumaenergia näidisprogrammis on selle osakaalu suuruseks toodud 3,7  miljardit  eurot, mis viitab vähem konservatiivsele stsenaariumile, 
mille kohaselt oleks tuumajaama kasutusiga 40 aastat.
Allikas:  komisjoni, 2015. ja 2016. aasta tööprogrammide ning riiklike sidusrühmade andmetel põhinevad kontrollikoja andmed.
53 Tähelepanekud 
99 
Kui dekomisjoneerimise ja lõppladustamise kogukulud arvesse võtta, on Leedul 
kõige suurem osa 7,4  miljardi  euro suurusest rahastamispuudujäägist. Olulised 
rahastamispuudujäägid tekivad siiski ka Bulgaarial ja Slovakkial (vt joonis 18 ).Joonis 18Dekomisjoneerimise ja lõppladustamise kogukulude 
puhul tekkivad rahastamispuudujäägid
Allikas:  tabelil 10  põhinevad kontrollikoja andmed. 01 0002 0003 0004 0005 0006 000
Ignalina, Leedu Kozloduj, Bulgaaria Bohunice, Slovakkia58%70%
60%(miljonites eurodes)
Riiklik rahastamine
ELi rahastamine
Rahastamispuudujääk52 Rahvusvaheline 
raamatupidamisstandard 
nr 37 „Eraldised, tingimuslikud 
kohustused ja tingimuslikud 
varad” ja rahvusvaheline 
avaliku sektori 
raamatupidamise standard 
nr 19. Tuumarajatiste 
dekomisjoneerimise kohta ei 
ole eraldi rahvusvahelist 
raamatupidamisstandardit. 
Euroopa arvepidamise 
süsteemis on kehtestatud 
dekomisjoneerimiskulude 
arvutamise statistilise teabe 
standard ja selles ei nõuta 
tulevaste kulude puhul 
kohustuste kajastamist.
53 Rahvusvahelise 
raamatupidamisstandardi 
37.10 kohaselt on kohustav 
sündmus sündmus, mille 
tulemuseks on juriidiline või 
faktiline kohustus (nt 
tuumaelektrijaama ehitus, 
millega tekib tuumarajatise 
dekomisjoneerimise 
kohustus), mille täitmisele 
puudub (majandus)üksusel 
reaalne alternatiiv.
54 Rahvusvahelise 
raamatupidamisstandardi 
37.40 kohaselt võetakse 
ühekordsete sündmuste 
(restruktureerimine, 
keskkonnaalane puhastamine, 
kohtuasja lahendamine) puhul 
eraldiste suuruseks kõige 
tõenäolisem summa.
Tulevaste kuludega seotud kohustusi ei ole kolmes 
liikmesriigis nõuetekohaselt arvesse võetud
100  
Vastavalt rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele52 tuleb kõik tulevikus 
eeldatavasti tekkivad kohustused eraldisteks määratleda ja kirjendada organisat -
siooni bilansis ning need tuleb välja maksta, kui:
– minevikus toimunud sündmustest tekib juriidiline või faktiline kohustus53;
– makse tegemine on tõenäoline, st see pigem tehakse kui mitte;
– summat on võimalik usaldusväärselt prognoosida54.
54 Tähelepanekud 
101  
Kui need kolm tingimust ei ole täidetud, nimetatakse kohustused tingimuslikeks 
kohustusteks ja kajastatakse bilansiväliselt, nt raamatupidamisaruande lisades, 
välja arvatud siis, kui nende realiseerumine on äärmiselt ebatõenäoline55.
102  
Seega, kui selline makse on tõenäoline ja selle summa on võimalik usaldusväär -
selt kindlaks määrata, tuleks tuumarajatiste dekomisjoneerimiskulud ja kasuta -
tud tuumkütuse lõppladustamiskulud kirjendada organisatsiooni kohustustena, 
mille organisatsioon peab välja maksma. Kuluprognooside aluseks võib võtta nt 
tuumarajatiste dekomisjoneerimiskava. Täpne raamatupidamisarvestus sõltub 
maksekohustust puudutavast õiguslikust olukorrast ja liikmesriigis või organisat -
sioonis vastu võetud raamatupidamiskorrast56.
103  
Kontrollikoda palus liikmesriikide asjaomastel ametiasutustel esitada teave selle 
kohta, kuidas dekomisjoneerimise ja kasutatud tuumkütuse lõppladustamisega 
seotud kulukohustused on arvesse võetud.
104  
Nagu näidatud tabelis 1 1 , on nende kolme liikmesriigi raamatupidamisarvestus 
erinev ja sõltub sellest, kas kulud on seostatud tuumarajatiste dekomisjoneerimi -
se või lõppladustamisega. Tuumarajatiste dekomisjoneerimiskulusid ei kajastata 
Leedus eraldistena üheski bilansis, kus avaldatakse vaid mõningad väiksemad 
tingimuslikud kohustused. Dekomisjoneerimiskulusid ei ole Bulgaaria Kozloduj 
tuumaelektrijaama raamatupidamisaruannetes kajastatud ja Slovakkia Bohunice 
tuumaelektrijaama puhul on neid kajastatud vaid osaliselt.
105  
Leedu ja Bulgaaria asjaomased asutused ei ole bilansis lõppladustamiskuludeks 
eraldi ette näinud ega avaldanud ka sellealast teavet raamatupidamisaruannete 
lisades. Ainult Slovakkias on asjaomased asutused lõppladustamiskuludeks riikli -
ku tuumarajatiste fondi allkontol eraldise moodustanud.55 Rahvusvahelise 
raamatupidamisstandardi 37 
kohaselt ei pea kaugmakseid 
bilansis kajastama.
56 Osa asutustest peavad 
kasutama rahvusvahelisi 
raamatupidamisstandardeid, 
kuid teistel asutustel on 
lubatud kasutada riikliku 
tasandi 
raamatupidamisstandardeid.
55 Tähelepanekud 
106  
Asjaolu, et tulevased kulud ei ole süstemaatiliselt eraldistena kirjendatud ja/või 
raamatupidamisaruannete lisadesse lisatud, piirab läbipaistvust ja takistab asja -
omastel ametiasutustel edasiste dekomisjoneerimis- ja ladustamiskulude katmist 
nõuetekohaselt kavandada. Tabel 11Tuumarajatiste dekomisjoneerimise ja kasutatud tuumkütuse lõppladustamisega 
seotud kohustuste raamatupidamisarvestus
Tuumaelektrijaamade raamatupidamisaruanded (välja 
arvatud kasutatud tuumkütuse lõppladustamine)Fondi/ministeeriumi/valitsemissektori 
raamatupidamisarvestus
(kaasa arvatud kasutatud tuumkütuse lõppladustamine)
Ignalina, 
LeeduEraldised puuduvad.
Selgitustes märgitakse, et demonteerimise kohta ei ole usal -
dusväärset hinnangut. Seepärast ei ole tingimuslikke kohustusi 
avaldatud.Eraldised puuduvad.
Tuumarajatiste dekomisjoneerimisega seotud väiksemad tingimus -
likud kohustused on avaldatud bilansiväliselt (13 miljonit eurot) 
ning need puudutavad tuumaelektrijaama endiste töötajate 
täiendavaid sotsiaaltagatisi.
Kozloduj, 
BulgaariaEraldised puuduvad nii seoses dekomisjoneerimiskulude kui ka 
kasutatud tuumkütuse ladustamis- ja käitluskuludega. Seetõttu 
esitas sõltumatu audiitor 2014. aasta raamatupidamise aastaaru -
ande kohta märkusega arvamuse.Riiklike dekomisjoneerimis- ja radioaktiivsete jäätmete fondide 
tulud ja kulud sisalduvad energeetikaministeeriumi iga-aastastes 
eelarvearuannetes. Kõik kasutamata rahalised vahendid, sh eelmis -
test aastatest pärinevad vahendid, kajastatakse bilansiväliselt.
Bohunice, 
SlovakkiaOsaliselt kirjendatud, kuid mitte sihtotstarbeliselt Bohunice 
V1-ga seotud.Esialgne teave lõppladustamise kohta on toodud riikliku tuumafon -
di allkontol.
Allikas:  liikmesriikide ametiasutuste teabel põhinevad kontrollikoja andmed.
56
 Järeldused ja soovitused
107  
Tuumarajatiste dekomisjoneerimiseks mõeldud ELi rahastamiskavadega ei ole 
loodud õigeid stiimuleid tuumarajatiste õigeaegseks ja kulutõhusaks dekomisjo -
neerimiseks. Pärast kontrollikoja eelmise aruande avaldamist 2011. aastal on toi -
munud mõningane edasiminek Ignalina (Leedu), Kozloduj (Bulgaaria) ja Bohunice 
(Slovakkia) tuumaelektrijaamade dekomisjoneerimises. Jaamade kontrollialadest 
väljaspool paiknevad põhikomponendid on demonteeritud. Peaaegu kõikide 
dekomisjoneerimise põhitaristu projektide puhul on siiski esinenud viivitusi ja 
kõik kolm liikmesriiki peavad veel lahendama kontrollialadel töötamisega seo -
tud kriitilised probleemid. Liikmesriikide ametiasutused väidavad, et jaamad on 
pöördumatult suletud, kuid kõiki komisjoni poolt pöördumatu sulgemise hinda -
misel kasutatavaid kavandatud väljundeid ei ole veel siiski täielikult saavutatud. 
Rahastamispuudujääk on Leedus pärast kontrollikoja viimast auditit suurenenud 
ja ülekulude praegune suurus on 1,6 miljardit eurot. Dekomisjoneerimise hin -
nanguline kogumaksumus kolmes tuumajaamas saab olema vähemalt 5,7  miljar -
dit eurot ja kui arvestada jäätmete lõplikku hoiustamiskulu, siis on selle suurus 
11,4  miljardit  eurot.
Alates 2011. aastast on tehtud mõningaid edusamme, kuid 
oluliste probleemide lahendamine seisab veel ees
108  
Pärast 2011. aastat on kolm liikmesriiki demonteerinud mõningaid kontrollialast 
väljaspool paiknevaid põhikomponente ja peale Leedu teinud edusamme kont -
rollialal tööde alustamist võimaldavate lubade hankimisel. Leedul sellist luba veel 
ei ole ja selle saamine on kavandatud aastasse 2022, mis on algselt kavandatust 
10 aastat hiljem (vt punktid 40 ja 42).
109  
Kõikide liikmesriikide ametiasutuste kohaselt tähendab saavutatud edenemine 
seda, et tuumarajatiste sulgemine on nüüd pöördumatu. Mitte ükski kolmest tuu -
majaamast ei ole aga täielikult saavutanud kavandatud väljundeid, mille alusel 
komisjon hindab jaamade pöördumatu sulgemise edenemist. Reaktorisüdamike / 
esmaste kontuuride demonteerimise projektid ei ole veel valmis ja praeguseks on 
reaktorihoones tehtud tööd olnud vähesed. See tähendab, et kõik kolm liikmes -
riiki peavad veel lahendama kontrollialadel, sh reaktorihoonetes töötamisega 
seotud kriitilised probleemid (vt punktid 38–42).
110  
Jäätmekäitluse taristu loomisel on tehtud mõningaid edusamme, kuid paljudes 
määrava tähtsusega taristuprojektides esines kõigis kolmes liikmesriigis perioodil 
2011–2015 viivitusi (vt punktid 43 ja 59–71). Kõige pikemad viivitused olid Leedus, 
kus dekomisjoneerimise lõppkuupäeva on alates 2011. aastast veel üheksa aastat 
2038. aastani edasi lükatud (vt punktid 59–63).
57 Järeldused ja soovitused 
111 
Kõigis kolmes liikmesriigis on endiselt probleeme, näiteks sõltumine väliseks -
pertidest (vt punkt 69) ja tegelemine ainulaadsete tehniliste lahendustega (vt 
punktid 67–68). Probleeme põhjustab kvalifitseeritud ja kogemustega inseneride 
puudumine, eriti Leedus (vt punkt 70).
1. soovitus. Tagada dekomisjoneerimise edenemine
Kõik kolm asjaomast liikmesriiki peaksid:
a) parandama veelgi oma projektijuhtimist, et vastavalt planeeritud ajakavale 
luua vajalik jäätme- ja kasutatud tuumkütuse käitlemise taristu;
b) võtma meetmeid enda tehnilise võimsuse loomiseks, et saavutada suurem 
tasakaal asutusesiseste ja välisekspertide vahel;
c) leidma paremad võimalused parima tava ja tehniliste teadmiste vahetamiseks 
nii omavahel kui ka laiema tuumarajatiste dekomisjoneerimise kogukonnaga 
ELis ja mujal. Komisjon  peaks seda hõlbustama kulutõhusal viisil.
Elluviimise kavandatud lõpetamisaeg: 2017. aasta lõpuks.
112  
ELi tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammide raames rahastatud 
projektid ei ole seotud lõppladustamisega, vaid ainult kasutatud tuumkütuse 
vaheladustamisega. Kasutatud tuumkütuse lõppladustamiskoha loomine eeldab 
oluliselt suuri kulusid mitme aastakümne jooksul. See võib osutuda raskeks osale 
liikmesriikidest, kellel ei teki suuri radioaktiivsete jäätmete koguseid, kelle rahali -
sed vahendid on piiratud või kellel puuduvad sobivad geoloogilised tingimused. 
Kõigis kolmes liikmesriigis on kõrgaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse 
lõppladustamise võimalikke lahendusi (mis võivad olla nii riiklikud kui ka piir -
kondlikud) puudutavad arutelud ikka veel kontseptuaalses etapis (vt punktid 
48–58). Komisjon peab selles valdkonnas liikmesriikide kavade kohta aru andma, 
kuid ei ole seda veel teinud (vt punkt 53).
58 Järeldused ja soovitused 
2. soovitus. Kasutatud tuumkütuse lõppladustamise 
lahendused
a) Komisjon  peaks koos kõigi asjaomaste ELi liikmesriikidega uurima võimalusi 
kasutatud tuumkütusest ja kõrgradioaktiivsetest jäätmetest vabanemiseks, 
sh mistahes piirkondlikud ja muud ELi-ülesed lahendused, võttes nõuete -
kohaselt arvesse alternatiivide ohutust, turvalisust ja kulutõhusust. Komisjon 
peaks oma esimesele Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavale aru -
andele radioaktiivsete jäätmete direktiivi rakendamise kohta lisama seda 
teemat käsitleva ülevaate.
Elluviimise kavandatud lõpetamisaeg: alustada viivitamatult, aruanne avalda -
da hiljemalt 2017. aasta keskpaigaks.
b) Kõik kolm liikmesriiki  peaksid oma lõppladustamise plaanid samaaegselt 
ellu viima, et koostada kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete 
kõrvaldamiseks täielikumad kuluprognoosid ja rahastamiskavad, nagu on 
nõutud radioaktiivsete jäätmete direktiivis.
Elluviimise kavandatud lõpetamisaeg: 2017. aasta keskpaik.
Dekomisjoneerimise hinnanguline maksumus saab 
olema vähemalt 5,7 miljardit eurot ja kui arvestada 
jäätmete lõplikku hoiustamiskulu, siis on summa 
kahekordne
113  
Kolme programmi puhul suurenesid ajavahemikul 2010–2015 hinnangulised de -
komisjoneerimiskulud 4,1  miljardilt  eurolt 5,7  miljardi  euroni ehk 40% (vt punktid 
73–74). Kui arvestada kasutatud tuumkütuse lõppladustamiskulusid, võib lõpp -
maksumus kahekordistuda, ulatudes 11,4  miljardi  euroni (vt punktid 93–99).
114  
Olemasolevad riiklikud ja ELi vahendid summas 4 miljardit eurot ei ole aga pii -
savad hinnangulise kogumaksumuse (5,7  miljardit  eurot) – mis ei sisalda lõppla -
dustamise maksumust – katmiseks. Seetõttu on kuni dekomisjoneerimise lõpuni 
rahastamispuudujääk 1,7  miljardit  eurot. Leedu osa üldisest rahastamispuudu -
jäägist on 93% ehk 1,6  miljardit  eurot (vt punktid 73–85). Bulgaaria ja Slovakkia 
hinnangulised rahastamispuudujäägid on praegu vastavalt 28 ja 92  miljonit  eurot 
(vt punkt 84).
59 Järeldused ja soovitused 
115  
Rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtte „saastaja maksab” kohaselt vastutavad 
liikmesriigid selle eest, et tuumaelektrijaamade käitajad täidaksid oma saastajaks 
olemisest tulenevaid kohustusi ning eraldaksid dekomisjoneerimise ja kasutatud 
tuumkütuse lõppladustamise kogukulude katmiseks piisavalt rahalisi vahendeid 
(vt punktid 20 ja 93). Kolme kõnealust tuumajaama käitavad riigiettevõtted. Kõik 
kolm liikmesriiki on loonud sihtotstarbelised riiklikud fondid, millest rahastatakse 
radioaktiivsete jäätmete ohutu hooldamise ja kõrvaldamise ning tuumarajatiste 
dekomisjoneerimise riiklikke poliitikaid. Nende kolme tuumarajatiste dekomis -
joneerimisprogrammi puhul on riiklikke fonde siiani aga väga vähe kasutatud ja 
nimetatud fondide vahendid on piiratud, eriti Leedus (vt punktid 89–92).
116  
Selle tagajärjel on projektide riiklikest vahenditest kaasrahastamine olnud pigem 
erandiks. Kuigi vastupidiselt teistele ELi fondidele ei ole dekomisjoneerimisprog -
rammide puhul projektide kaasrahastamist kohustavat õiguslikku nõuet, tunnis -
tatakse õiguslikus aluses, et projektikulude täielikuks ELi vahenditega katmiseks 
tuleks anda luba ainult hästi põhjendatud erandjuhtudel57. Komisjon ei ole aga 
siiani kehtestanud selgeid suuniseid selliste juhtude kohta. Kui komisjon oleks 
seda teinud, oleks ta suutnud mõjusamalt luua õigeid stiimuleid selleks,  
et suunata dekomisjoneerimisse suuremal määral riiklikku kaasrahastamist (vt 
punkt 92).
117  
Kõigil kolmel liikmesriigil on lõppvastutus tagada piisavate rahaliste ressursside 
olemasolu nii dekomisjoneerimise kui ka lõppladustamise jaoks (vt punktid 20 ja 
95). Komisjoni 2011. aasta mõjuhindamises järeldati, et liikmesriikide vajadustest 
lähtuvalt ei peaks ELi rahalise abi andmine jätkuma pärast 2020. aastat (vt punkt 
10). Seoses sellega juhtisid Leedu esindajad kontrollikoja tähelepanu eelkõige 
oma ühinemislepingu protokollidele (vt punkt 83 ja 43. joonealune märkus).
3. soovitus. Põhimõtte „saastaja maksab” järgimine perioodil 
2014–2020 ja pärast seda riikliku rahastamise suurendamise 
abil
Kõik kolm liikmesriiki  peaksid tunnistama oma osa põhimõtte „saastaja mak -
sab” järgimise tagamisel ja olema valmis kasutama riiklikke vahendeid dekomis -
joneerimiskulude – sh lõppladustamise maksumus – katmiseks nii praegusel 
rahastamisperioodil kui ka edaspidi.
Elluviimise kavandatud lõpetamisaeg: alates 2017. aasta tööprogrammides 
riikliku kaasrahastamise suurendamisest.57 Nõukogu määruse (Euratom) 
nr 1368/2013 põhjendus 17 ja 
nõukogu määruse (Euratom) 
nr 1369/2013 põhjendus 15.
60 Järeldused ja soovitused 
4. soovitus. Riikliku kaasrahastamise suurendamine 
rahastamisperioodil 2014–2020
Komisjon peaks rahastamisperioodil 2014–2020 suurendama liikmesriikide kaas -
rahastamise osa. Komisjon peaks näiteks oma otsuses selgelt kindlaks määrama 
põhjendatud erandjuhud, mille puhul lubatakse projekte täies mahus rahastada 
ELi eelarvest tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammide raames.
Elluviimise kavandatud lõpetamisaeg: 2017. aasta detsembri lõpuks.
5. soovitus. Lõpetada Leedu, Bulgaaria ja Slovakkia 
tuumarajatiste dekomisjoneerimise spetsiaalsed 
rahastamisprogrammid pärast aastat 2020
Leedus, Bulgaarias ja Slovakkias tuleks tuumarajatiste dekomisjoneerimise spet -
siaalsed rahastamisprogrammid 2020. aastal lõpetada. Kui ühes või mitmes kõ -
nealuses liikmesriigis tekib selge vajadus ELi vahendite kasutamise järele pärast 
2020. aastat, peaksid kõik komisjoni poolt esitatud ja seadusandja poolt heaks 
kiidetud ELi vahendid sisaldama dekomisjoneerimiseks õigeid stiimuleid, sh et 
vahendid oleksid ajaliselt piiratud ja nende aluseks olev liikmesriikide kaasrahas -
tamine oleks asjakohane. Üks võimalus nimetatud tingimuste täitmiseks oleks 
kaaluda Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutusala laiendamist, mis 
võimaldaks hõlmata tuumarajatiste dekomisjoneerimist.
Elluviimise kavandatud lõpetamisaeg: 2018. aasta lõpuks, kui vajalik.
118  
Töötajate arv on kõigis kolmes tuumajaamas vähenenud. Leedu Ignalina tuu -
majaamas, kus kahest reaktorisüdamikust on kütusest tühjendatud ainult üks ja 
jaam ise omab tegevusluba, on töötajate arv ikka veel suur ja sellest tulenevalt 
ka ELi rahastatavad kulud endiselt suured. Kolmandik töötajatest jätkab tuuma -
jaama ohutu hooldamisega seotud tegevust. Arvestades riikliku kaasrahastamise 
puudumist ning Ignalina tuumajaama dekomisjoneerimisega seotud kohalikke 
majandus- ja sotsiaalprobleeme, on oht, et töötajate arv on suurem kui dekomis -
joneerimiskava jaoks vajalik, ning et dekomisjoneerimiseks ette nähtud rahasta -
mist kasutatakse tööhõive toetamiseks (vt punktid 80–81).
61 Järeldused ja soovitused 
6. soovitus. EL peaks rahastama ainult 
dekomisjoneerimiskulusid
Komisjon  peaks võimaldama tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammi -
de raames ELi rahastamist kasutada ainult nende töötajate kulude katmiseks, kes 
töötavad täistööajaga dekomisjoneerimises.
Elluviimise kavandatud lõpetamisaeg: alates 2017. aasta tööprogrammidest.
119  
Komisjoni tegevus rahastamis- ja dekomisjoneerimiskavasid puudutavate eeltin -
gimuste täitmise hindamisel on olnud ebapiisav (vt punktid 86–88).
7. soovitus. Komisjoni järelevalve parandamine
Komisjon  peaks eeltingimuste hindamise lõpule viima.
Elluviimise kavandatud lõpetamisaeg: 2016. aasta oktoobri lõpuks.
120  
Tuumarajatiste dekomisjoneerimise ja kasutatud tuumkütuse lõppladustamise 
tulevaste kuludega seotud kohustuste ja tingimuslike kohustuste kajastamine 
raamatupidamisarvestuses on neis kolmes riigis erinev. Asjaolu, et tulevased 
kulud ei ole alati eraldistena kirjendatud ja/või raamatupidamisaruannete lisa -
desse lisatud, piirab läbipaistvust ja takistab asjaomastel ametiasutustel edasiste 
dekomisjoneerimis- ja ladustamiskulude katmist nõuetekohaselt kavandada (vt 
punktid 100–103).
62 Järeldused ja soovitused 
8. soovitus. Raamatupidamisarvestus
Komisjon  peaks kõigi asjaomaste liikmesriikidega koostöös tagama, et kõik 
dekomisjoneerimise ja kasutatud tuumkütuse ladustamise tulevaste kuludega 
seotud kohustused võetakse vastavalt asjaomastele raamatupidamisstandardite -
le läbipaistvalt ja nõuetekohaselt arvesse.
Elluviimise kavandatud lõpetamisaeg: 2017. aasta detsembri lõpuks.
II auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Henri GRETHEN, võttis käesoleva 
aruande vastu 14.  juuli 2016. aasta koosolekul Luxembourgis.
 Kontrollikoja nimel
 president
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

63
 Lisad
ELi tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammide raames dekomisjoneerita -
vad tuumareaktorid
TWhÄritegevusDekomisjoneerimise 
kavandatud lõpp
Algus SulgemineTööaeg 
aastates% 
30aastasest 
elueastKontrolli-
koja 2011. 
aasta 
aruande 
kohaselt2015. 
aasta det-
sembri 
seisuga
LeeduIgnalina 1 86 Mai 1985 Detsember 2004 20 652029 2038Ignalina 2 155 Detsember 1987 Detsember 2009 22 73
BulgaariaKozloduj 1 61 Oktoober 1974 Detsember 2002 28 94
2035 2030Kozloduj 2 63 November 1975 Detsember 2002 27 90
Kozloduj 3 63 Jaanuar 1981 Detsember 2006 26 86
Kozloduj 4 61 Juuni 1982 Detsember 2006 25 82
SlovakkiaBohunice-V1, 
reaktor 172 Aprill 1980 Detsember 2006 27 89
2025 2025Bohunice-V1, 
reaktor 277 Jaanuar 1981 Detsember 2008 28 93
Allikas:  IAEA teabesüsteem (PRIS).I lisa
64 Lisad 
Ülevaade tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammide õiguslikest alustest
Ignalina, Leedu Kozloduj, Bulgaaria Bohunice, Slovakkia
Enne ühinemistNõukogu 18. detsembri 1989. 
aasta määrus (EMÜ) nr 3906/89Nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1266/1999 (Phare programm)
ÜhinemislepingudProtokoll nr 4 Ignalina tuuma -
elektrijaama kohta Leedus, mis 
on lisatud aktile Leedu Vabariigi 
ühinemistingimuste ja Euroopa 
Liidu aluslepingutesse tehtavate 
muudatuste kohta (EÜT L 236, 
23.9.2003, lk  944–945)Akt Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia 
ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu 
aluslepingutesse tehtavate muudatuste 
kohta (ELT L 157 , 21.6.2005, lk 203)Slovaki Vabariigi ühinemistingimuste akti proto -
koll 9 ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavad 
muudatused.
(Bohunice V1 tuumaelektrijaam) (EÜT L 236, 
23.9.2003, lk  954)
Pärast ühinemistNõukogu 21. detsembri 2006. aas -
ta määrus (EÜ) nr 1990/2006, mis 
käsitleb protokolli nr 4 (Ignalina 
tuumaelektrijaama kohta Leedus) 
rakendamistNõukogu 13. juuli 2010. aasta määrus 
(Euratom) nr 647/2010Nõukogu 14. mai 2007. aasta määrus (Eura -
tom) nr 549/2007 , mis käsitleb aktile Tšehhi 
Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, 
Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia Euroopa 
Liiduga ühinemise tingimuste kohta lisatud 
protokolli nr 9 (Bohunice V1 tuumaelektrijaama 
esimese ja teise tootmisüksuse kohta Slovakkias) 
rakendamist
Nõukogu 13. detsembri 2013. aas -
ta määrus (Euratom) nr 1369/2013 
liidu toetuse kohta tuumarajatiste 
dekomisjoneerimise abiprog -
rammile Leedus ning millega 
tunnistatakse kehtetuks määrus 
(EÜ) nr  1990/2006Nõukogu 13. detsembri 2013. aasta määrus (Euratom) nr 1368/2013 liidu toetuse kohta 
tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammidele Bulgaarias ja Slovakkias ning millega 
tunnistatakse kehtetuks määrused (Euratom) nr 549/2007 ja (Euratom) nr 647/2010II lisa
65 Lisad 
Liikmesriikide tuumareaktorid ja nende seisukord 31. detsembri 2015. aasta seisugaIII lisa
Seisukord
Suletud
Töötab
Ehitusjärgus91
129
2244Ühendkuningriik
SuletudTöötabEhitusjärgus3015
45-
MadalmaadSuletudTöötabEhitusjärgus
11
2-
Belgia
SuletudTöötabEhitusjärgus
17
8-
Saksamaa
SuletudTöötabEhitusjärgus
28
8
36-
PrantsusmaaSuletudTöötabEhitusjärgus
1258
711
HispaaniaSuletudTöötabEhitusjärgus
37
10-
ItaaliaSuletudTöötabEhitusjärgus
4-
4-Soome
Suletud
Töötab
Ehitusjärgus-
4
51
Rootsi
SuletudTöötabEhitusjärgus3
10
13-
LeeduSuletudTöötabEhitusjärgus
2
-
2-
Tšehhi VabariikSuletudTöötabEhitusjärgus
-
6
6-
RumeeniaSuletudTöötabEhitusjärgus
-
2
2-
BulgaariaSuletudTöötabEhitusjärgus
4
2
6-SlovakkiaSuletudTöötab
Ehitusjärgus3
4
92
Ungari
SuletudTöötabEhitusjärgus-
4
4-Sloveenia 
(koos Horvaatiaga)
Suletud
TöötabEhitusjärgus-
1
1-
KokkuKokkuKokkuKokkuKokkuKokkuKokku
Kokku Kokku KokkuKokkuKokkuKokkuKokkuKokkuKokku Kokku
Märkus:  kahel reaktoril Leedus Ignalina tuumajaamas on ikka veel tegevusluba (vt punkt 40).
Allikas:  Euroopa Komisjoni ja IAEA teabesüsteemi (PRIS) andmetel põhinevad kontrollikoja andmed.
66 Lisad 
Ülevaade tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammides osalejatest
Tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammid, kaks rakendusasutust (Leedu)IV lisa
EBRD kaudu Riikliku asutuse kaudu
Programmi 
järelevalvekomisjonLeedu
ToetusesaajaToetusesaaja
Töövõtja 
ProjektTöövõtja 
ProjektRaamleping 
Iga-aastane 
delegeerimislepingRaamleping
Iga-aastane 
delegeerimisleping 
Vahendite iga-aastane 
ülekandmise leping
Järelevalve JärelevalveJärelevalveRaamleping
Toetuslepingute 
heakskiitmine
LepingVäljamaksmineVäljamaksmineLepingRahastamisleping
Juhendamine JuhendamineLeedu
Nimetamine NimetamineJärelevalve
Rahandus- 
ministeerium
Rahastamise 
koordineerimineAuditi ja 
rahastamise 
järelevalve 
tagamineRahvusvaheline Ignalina 
tuumaelektrijaama 
dekomisjoneerimise 
toetusfond 
– fondi juhib rahastajate 
üldkogu
– fondi haldab EBRD 
(rakendusasutus)Riiklik asutus (CPMA)
Programmi 
koordineerimineEuroopa Komisjon, keda 
abistab tuumarajatiste
dekomisjoneerimise 
abiprogrammi komitee
2015. aastal vastutas EBRD järgmiste käimasolevate 
dekomisjoneerimisprojektide eest:ELi rahasta -
mine (miljoni -
tes eurodes)
Ignalina tuumaelektrijaama kasutatud tuumkütuse 
vaheladustamine205,97
Tahkete jäätmete käitlemis- ja ladustamisrajatised 184,02
Projektijuhtimise üksus  – 1.–5. etapp
(2001–2015)51,81
Madala ning keskmise radioaktiivsusega lühiajaliste radioaktiiv -
sete jäätmete pinnalähedane hoidla (kavandamine)10,63
2015. aastal kokku 452,43
EBRD lõpetatud ja käimasolevate dekomisjoneerimisprojektide 
koguarv ajavahemikul 1999 – 2015. aasta lõpp522,912015. aastal vastutas projektijuhtimise keskasutus järgmiste 
käimasolevate dekomisjoneerimisprojektide eest:ELi rahasta -
mine (miljoni -
tes eurodes)
Ignalina tuumaelektrijaama 2015. aasta dekomisjoneerimistegevus 
ja sellega seotud kulud50,50
Väga madala radioaktiivsusega jäätmete prügila ehitamine (prügila 
rajamise 3. etapp)8,42
Tehniline abi VATESI-le (6. etapp) 1,80
Betoonist jäätmekonteinerid 1,00
Radioaktiivsete metallide käitlusrajatise loomine 0,96
2015. aastal kokku 62,68
Projektijuhtimise keskasutuse lõpetatud ja käimasolevate dekomis -
joneerimisprojektide koguarv ajavahemikul 1999 – 2015. aasta lõpp465,97
67 Lisad 
Tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammid, üks rakendusasutus  
(Bulgaaria ja Slovakkia)IV lisa
EBRD kaudu
ToetusesaajaJärelevalveJärelevalve
Järelevalve
Juhendamine
VäljamaksmineLepingRaamleping
Iga-aastane delegeerimisleping
Toetuslepingute 
heakskiitmine
Töövõtja
ProjektRahvusvahelised Kozloduj 
ja Bohunice tuumaelektrijaamade 
dekomisjoneerimise  toetusfondid
– fonde juhivad rahastajate üldkogud
– fonde haldab EBRD (rakendusasutus)Bulgaaria 
Slovakkia
Kozloduj ja Bohunice 
programmi 
järelevalvekomisjonidEuroopa Komisjon, keda 
abistab tuumarajatiste 
dekomisjoneerimise 
abiprogrammi komitee
68 Lisad 
Auditi käigus uuritud ELi rahastatud projektid
Ignalina, Leedu
Projekt Kontrollikoja hindamine
1. Kasutatud kütusemoodulite 
vaheladu
Algne eelarve: 165 miljonit eurot
Viimane eelarve: 206 miljonit eurot
Algne tähtaeg: august 2008
Viimane tähtaeg: oktoober 2017Kontrollikoja 2011. 
aasta aruanneOlulistel viivitusel on tähtis mõju nii tuumaohutusele (kuni kõik kasutatud kütuseelemen -
did on konteineritesse paigutatud) kui ka elektrijaama tegevuskuludele.
2015. aasta  
detsembri seisugaLadustamisrajatise ehitus on veel täiendavalt kuus aastat ajakavast maha jäänud, mis 
tähendab, et nüüd ollakse võrreldes 2005. aasta dekomisjoneerimiskavaga 10 aastat ajaka -
vast maas. Rajatise täiendavad, B1 projektiga seotud hoolduskulud on üle 61 miljoni euro.
2. Tahkete jäätmete käitlemis- 
ja ladustamisrajatis
Algne eelarve: 120 miljonit eurot
Viimane eelarve: 184 miljonit eurot
Algne tähtaeg: november 2009
Viimane tähtaeg: november 2018Kontrollikoja 2011. 
aasta aruanneOlulised viivitused on projektide puhul kriitilise tähtsusega, kuna jäätmete liikumine peab 
olema paigas demonteerimis- ja saastusest puhastamise projektide jaoks. Tõenäoliselt 
vajatakse täiendavaid IIDSFi vahendeid.
2015. aasta
detsembri seisugaProjekt on ajakavast maas üheksa aastat, millest viieaastane viivitus tekkis perioodil 
2011–2014. Ignalina tuumaelektrijaam ja Leedu Energeetikaministeerium lahendasid 
ärivaidlused töövõtjaga, makstes 55 miljonit eurot kompensatsiooni ja nähes ette veel 
17 ,9 miljonit eurot prognoositud riskide jaoks.
3. Demonteerimise ja saastu -
sest puhastamisega seotud 
inseneri-, kavandamis- ja 
litsentsimistegevus
Projekti esialgne eelarve: 
8 miljonit  eurot
Hetkel ei ole projektile eelarvet ega 
ajakava kehtestatudKontrollikoja 2011. 
aasta aruanneProjektitegevuse allhankijatele edasiandmine ei põhinenud ei vajalike tehniliste ressurssi -
de kohapealse olemasolu ega valitud lahenduse kulutõhususe nõuetekohasel hindamisel.
2015. aasta
detsembri seisugaDokumendi koostamine on töövõtja ressursside ülehindamise ning tuumajaama ja 
reguleerivate institutsioonide poolt dokumendi heakskiitmiseks vajaliku aja tõttu viibinud 
30 kuud. Kolmeaastane viivitus, mis tekkis vahendite hankeprojektide üleviimisest IIDSF-ilt 
projektijuhtimise keskasutusele.
4. Projektijuhtimisüksusele 
antav juhtimis- ja inseneritege -
vuse alane toetus
Algne eelarve: 45 miljonit eurot
Viimane eelarve: 54 miljonit eurotKontrollikoja 2011. 
aasta aruanneProjektijuhtimisüksuse konsultant on oluliselt edenemisele kaasa aidanud, kuid juhtimis- 
ja halduskulud on suured ja tuumajaama organisatsioonilist struktuuri ei ole piisavalt välja 
arendatud.
2015. aasta
detsembri seisugaProjektijuhtimisüksuse konsultantide arvu on alates 2010. aastast vähendatud. Nad on 
dekomisjoneerimistegevusega rohkem seotud, juhtisid suuri taristuprojekte ja toetasid 
tuumajaama personali arendamist. Suurem osa konsultantide tegevusest on aga tuumara -
jatise dekomisjoneerimisülesannete asemel endiselt suunatud üldistele projektijuhtimise 
ja hangetega seotud tegevustele.
5. Ignalina tuumaelektrijaama 
töötajate otsese toetamisega 
seotud projektid, välised allikad
Eelarve: 198  miljonit  eurot
Tähtaeg: käimasolev iga-aastane 
projektKontrollikoja 2011. 
aasta aruanneEi uuritud.
2015. aasta
detsembri seisugaTööjõuga seotud probleemide hulka kuulusid töötajate arvu põhjendamise probleemid, 
ebaselge juhtimisarvestus ja konkreetsete ülesannete tööjõukulude arvutamine. Ignalina 
tuumaelektrijaam võttis oma töötajate puhul kasutusele uue arvutusmeetodi, töötas 
välja tööde kulustruktuuri ja võttis kasutusele projektijuhtimise tehnika ( earned value 
management ). Töötajate arvu põhjendamisel ja allhankestrateegia rakendamisel toimunud 
edenemine oli siiski vähene.
6. Reaktori 
demonteerimisuuring
Algne eelarve: 5 miljonit eurot
(ainult teostatavusuuring)
Viimane eelarve: 70 miljonit eurot
(kavand ja insenertehniline 
ekspertiis)Kontrollikoja 2011. 
aasta aruanneEi uuritud.
2015. aasta
detsembri seisugaReaktori demonteerimise teostatavusuuringut alustati IIDSFi raames 2009. aastal, kuid see 
peatati ja anti 2010. aastal üle projektijuhtimise keskasutusele. Projektijuhtimise keskasu -
tuse juhitud uue projekti puhul on esinenud viivitusi. Seda tüüpi reaktori demonteerimise 
kogemused puuduvad ning see võib edenemist veelgi pärssida. Seetõttu on endiselt 
selgusetu, kas 2038. aastaks kehtestatud reaktori demonteerimise tähtaeg on teostatav.V lisa
69 Lisad V lisaKozloduj, Bulgaaria
Projekt Kontrollikoja hindamine
7 . Projektijuhtimisüksuse 
konsultatsiooniteenused  – üldine
Periood 2006–2013
Algne eelarve: 8 miljonit eurot
Viimane eelarve: 45 miljonit eurot
Algne tähtaeg: detsember 2006
Viimane tähtaeg: juuli 2013
Periood 2014–2016
Algne eelarve: 14 miljonit eurot
Viimane eelarve: 32 miljonit eurot
Algne tähtaeg: jaanuar 2016
Viimane tähtaeg: jaanuar 2019Kontrollikoja 
2011. aasta 
aruanneKonsultant aitas dekomisjoneerimisstrateegiat muuta, kuid probleeme oli seoses projekti 
viivituste, kuluprognooside, vajalike dekomisjoneerimistööde kindlaksmääramise ja jäät -
mete inventuuriga. Konsultant keskendus rohkem juhtimisele kui dekomisjoneerimisele.
2015. aasta
detsembri 
seisuga2013. aastal anti projektijuhtimisüksusele ainuvastutus nii dekomisjoneerimise kui ka 
riikliku ladustamisrajatise ehitamise juhtimise eest. Konsultandi ametikoht on nüüd 
lisatud organisatsiooni struktuuri, mille kohaselt on otsustuspädevus SERAWil. Konsul -
tandil on töötegevuses üha suurem osa ja pole märke sellest, et tema rolli järkjärguliselt 
vähendataks.
8. Kasutatud tuumkütuse kuiv -
ladustamisrajatise kavandamine  
ja ehitamine
Algne eelarve: 49 miljonit eurot
Viimane eelarve: 73 miljonit eurot
Algne tähtaeg: detsember 2008
Viimane tähtaeg: märts 2013Kontrollikoja 
2011. aasta 
aruanneRajatise valmimine hilineb 2,5 aastat. Algsetes nõudmistes tehtud muudatuste tõttu suu -
renes hind ja muutus lepingu hinnabaas, mille tõttu on eelarve praeguseks 19% ületatud.
2015. aasta
detsembri 
seisugaProjekt jagati kahte ossa: rajatise ehitamine ja kütuseelementide ladustamine 34 kon -
teineris; rajatise juurdeehitus, mahutamaks kuni 72 konteinerit. Mitte kogu kavandatud 
ladustamismahtu ei kasutata 1.–4. tootmisüksuse tuumkütuse jaoks. Rajatise kasutamine 
muude materjalide ladustamiseks eeldaks reguleeriva asutuse heakskiitu.
9. Plasmasulatusrajatis tah -
kete jäätmete käitlemiseks ja 
konditsioneerimiseks
Algne eelarve: 21 miljonit eurot
Viimane eelarve: 21 miljonit eurot
Algne tähtaeg: märts 2013
Viimane tähtaeg: juuni 2017Kontrollikoja 
2011. aasta 
aruanneUudne tehnoloogia valiti ilma, et selle mõjusust oleks nõuetekohaselt demonstreeritud, ja 
kulude kokkuhoidmiseks. Valitseb oht, et eelarve ületatakse.
2015. aasta
detsembri 
seisugaRegulatiivsete muudatuste tõttu tuli projekti muuta. Rajatise ehitus on ajakavast maas 
põhiliselt keskkonnamõju hindamisega seotud kaebuse ja mitmete äri- ja haldusalaste 
probleemide tõttu, sh tuumarajatise kahjuhüvitislepingu puudumine. Rajatist ei ole veel 
testitud, seega süsteemide toimimine ei ole veel tõestatud. Rajatis peaks nüüd valmima 
juuniks 2017 .
10. Inimressursside tõhusa kasuta -
mise edendamine
Periood kuni aastani 2009
Algne eelarve: 20 miljonit eurot
Viimane eelarve: 84 miljonit eurot
Algne tähtaeg: september 2009
Viimane tähtaeg: märts 2014
Periood kuni aastani 2015
Algne eelarve: 35 miljonit eurot
Viimane eelarve: 46 miljonit eurot
Algne tähtaeg: detsember 2015
Viimane tähtaeg: detsember 2017Kontrollikoja 
2011. aasta 
aruanneTootmisorganisatsioonist dekomisjoneeritavaks organisatsiooniks muutmisega tegelevate 
töötajate selgeks piiritlemiseks vajalikke organisatsioonilisi muudatusi ei ole tehtud. 
Dekomisjoneerimiseelsete tegevuste üle ei ole tehtud piisavat järelevalvet.
2015. aasta
detsembri 
seisugaDekomisjoneerimisega tegelevate töötajate kulude rahastamiseks on jätkuvalt kasutatud 
KIDSFi. Alates 2011. aastast on positiivne see, et kõik SERAWi 650 töötajat tegelevad nüüd 
ainult dekomisjoneerimisega.
11. Madala ja keskmise radioak -
tiivsusega jäätmete jaoks riikliku 
ladustamisrajatise ehitamine
Algne eelarve: 66 miljonit eurot
Algne tähtaeg: detsember 2015
Viimane tähtaeg: jaanuar 2021Kontrollikoja 
2011. aasta 
aruanneEi uuritud.
2015. aasta
detsembri 
seisugaRajatise ehitustööd oleksid algse kava kohaselt pidanud valmima 2015. aastaks. Protsess 
on aga kuus aastat ajakavast maha jäänud, peamiselt seetõttu, et keskkonnamõju hinda -
mine lükati tagasi ja seda tuli uuesti alustada. Praegune tähtaeg on 2021. aasta.
70 Lisad V lisaBohunice, Slovakkia
Projekt Kontrollikoja hindamine
12. Projektijuhtimise üksuse 
konsultatsiooniteenused  – projekti 
elluviimine
Periood 2003–2007
Algne eelarve: 11 miljonit eurot
Periood 2015–2016
Viimane eelarve: 45 miljonit eurotKontrollikoja 2011. 
aasta aruanneKonsultandi abiga muudeti dekomisjoneerimise strateegiat, kuid selle formuleeri -
mine ja elluviimine ei edenenud piisavalt.
2015. aasta
detsembri seisugaKuigi konsultante kasutati palju, esines projektis viivitusi, mis omakorda põhjusta -
sid ülekulusid. Alates 2015. aastast on konsultandi tegevusmaht vähenenud.
13. Uute ladustamisrajatiste 
kavandamine ja püstitamine V1 
tuumaelektrijaama Mochovce 
tuumareaktorist pärinevate väga 
madala ja madala radioaktiivsusega 
jäätmete jaoks
Eelarve: 22  miljonit  eurot
Tähtaeg: juuni 2018Kontrollikoja 2011. 
aasta aruanneTeostatavusuuringu tegemine viibis, kuna tuumaelektrijaam ei edastanud vajalik -
ku teavet.
2015. aasta
detsembri seisugaHoidlat ehitatakse ja seda kaasrahastatakse riiklikest vahenditest. Lisatakse 
kolmas kahekordne rivi, mida rahastatakse täielikult BIDSFist. V1 tuumaelektrijaa -
mast pärinevate jäätmete ja teistest rajatistest pärinevate jäätmete kõrvaldamis -
kulude jaotus ei ole selge.
14. Dekomisjoneerimisprogram -
mi elluviimine olemasolevate 
inimressurssidega
1. etapi eelarve: 1,5 miljonit eurot
9. etapi eelarve: 50 miljonit eurotKontrollikoja 2011. 
aasta aruanneTootmisorganisatsioonist dekomisjoneeritavaks organisatsiooniks muutmisega 
tegelevate töötajate selgeks piiritlemiseks vajalikke organisatsioonilisi muuda -
tusi ei ole tehtud. Dekomisjoneerimiseelsete tegevuste üle ei ole tehtud piisavat 
järelevalvet.
2015. aasta
detsembri seisugaProjektist rahastatakse 246 täistööajaga dekomisjoneerimisega töötavat 
JAVYSe töötajat. JAVYS on endisest tootmisorganisatsioonist muutunud 
dekomisjoneerimisorganisatsiooniks.
15. Radioaktiivsete jäätmete vahela -
dustamine Bohunice tuumajaamas
Eelarve: 11  miljonit  eurot
Algne tähtaeg: märts 2016
Viimane tähtaeg: august 2017Kontrollikoja 2011. 
aasta aruanneEi uuritud.
2015. aasta
detsembri seisugaProjekt oli algselt kavas ellu viia ajavahemikul märts 2013 – märts 2016. Ehitus -
tööd algasid aastal 2015. Eeldatav valmimisaeg on nüüd august 2017. Pärast asu -
koha muutmist tuli teha uus keskkonnamõju hindamine ja muuta toetuslepingut. 
Projektiga seotud viivitused demonteerimisprojektide puhul rohkem viivitusi ei 
põhjusta, kuna nende puhul hakkab keskmise radioaktiivsusega jäätmeid tekkima 
alles pärast vaheladustusrajatise valmimist.
16. Esmase kontuuri saastest 
puhastamine
Algne eelarve: 6 miljonit eurot
Viimane eelarve: 5 miljonit eurot
Algne tähtaeg: september 2014
Viimane tähtaeg: september 2016
(radioaktiivsete jäätmete käitluse osa anti 
JAVYSele)Kontrollikoja 2011. 
aasta aruanneEi uuritud.
2015. aasta
detsembri seisugaTööde algus oli kavandatud 2013. aastasse ja lõpp 2014. aasta lõppu. Viivituste ja 
lahendamata tehniliste probleemide tõttu on projekt peatatud. Praeguse tarnijaga 
sõlmitud leping on lõpetatud. Kõnealune projekt tuleb enne kontrollialal demon -
teerimise alustamist lõpetada ja seepärast võivad projektiga seotud viivitused 
mõjutada dekomisjoneerimise lõpetamisaega.
17 . Dekomisjoneerimise andmebaas, 
sh inventarinimestik ja radioloogili -
ne iseloomustamine
Algne eelarve: 2,48 miljonit eurot
Viimane eelarve: 3,5 miljonit eurot
Algne tähtaeg: mai 2012
Viimane tähtaeg: detsember 2012Kontrollikoja 2011. 
aasta aruanneEi uuritud.
2015. aasta
detsembri seisugaKuigi projekt lõpetati 2012. aastal, tuleb iseloomustamist ja inventarinimestikku 
pidevalt ajakohastada. Mitme allprojekti puhul esines viivitusi ja ülekulusid, kuna 
jäätmete inventarinimestikku ja/või iseloomustamist puudutavad andmed olid 
ebatäielikud.
71 Lisad VI lisa18st peamisest ELi abiprogrammidest rahastatud dekomisjoneerimise taristust 
ja tugiprojektidest koosnevat valimit alates aastast 2001 mõjutanud viivitused ja 
ülekulud
ProjektProjekti 
maksumus
(miljonites 
eurodes)Lepingutega kaetud 
rahastamineAjakavast 
maha -
jäämus 
kokku
(aastates)Maksu -
muse 
suure -
nemine 
kokku
(%)EL
(miljonites 
eurodes)Riiklik
(miljonites 
eurodes)
Ignalina, 
LeeduKasutatud kütusemoodulite vaheladu
(vt IV lisa, projekt 1)211 206 5 9,2 25%
Tahkete jäätmete käitlemis- ja ladustamisrajatis
(vt IV lisa, projekt 2)184 184 9,0 53%
Väga madala radioaktiivsusega jäätmete hoidla (1. etapp, 
puhverala)7 6 1 2,8 0%
Väga madala radioaktiivsusega jäätmete hoidla ehitamine 
(3. etapp)8 8 1,0 12%
Madala ning keskmise radioaktiivsusega lühiajaliste radio -
aktiivsete jäätmete pinnalähedane hoidla (kavandamine)11 11 1,0 3%
Viis projekti kokku 421 415 6
Dekomisjoneerimise jaoks lepingutega kaetud ELi 
rahastamine ajavahemikul 2001–2014/2015989
Kozloduj, 
BulgaariaIoonvahetusvaikude eraldamis- ja konditsioneerimissead -
mete tarne, paigaldamine ja kasutusele võtmine
(algset mahtu suurendati)6 5 1 10,9 132%
Kasutatud tuumkütuse kuivladustusrajatise kavandamine 
ja ehitamine (vt IV lisa, projekt 8)73 73 4,3 50%
Aurusti kontsentratsioonipaakidest tahkestatud materjali 
väljavõtmis- ja töötlemisrajatis (1. etapp valmis, 2. etapp 
tühistatud)10 10 4,6 puudub
Plasmasulatusrajatis (vt IV lisa, projekt 9) 30 21 9 4,2 0%
Mahu vähendamise ja saastusest puhastamise töötoad 19 19 2,8 0%
Radioloogilise nimestiku hindamine 1 1 1,3 puudub
Kuus projekti kokku 139 129 9
Dekomisjoneerimise jaoks lepingutega kaetud ELi 
rahastamine ajavahemikul 2001–2014360
72 Lisad VI lisaProjektProjekti 
maksumus
(miljonites 
eurodes)Lepingutega kaetud 
rahastamineAjakavast 
maha -
jäämus 
kokku
(aastates)Maksu -
muse 
suure -
nemine 
kokku
(%)EL
(miljonites 
eurodes)Riiklik
(miljonites 
eurodes)
Bohunice, 
SlovakkiaVanade jäätmete – setete ja sorbentide – käitlemine 
(lõpetatud)11 11 3,0 38%
Esmase kontuuri saastest puhastamine
(vt IV lisa, projekt 16) (peatatud)4 4 2,0 0%
JAVYSi energiavarustuse kava muutmine V1 tuumaelektri -
jaama lõplikule sulgemisele järgnevaks ajaks11 11 1,5 21%
Olemasolevate fragmenteerimis- ja saastest puhastamise 
rajatiste võimsuse suurendamine2 2 1,2 13%
Vanade jäätmete käitlemine 6 4 2 0,4 7%
Tehniliste seadmete demonteerimine V1 turbiinisaalis 8 8 - 6%
Dekomisjoneerimismaterjalide vabasse ringlusse laskmine 3 3 - 20%
Seitse projekti kokku 45 43 2
Dekomisjoneerimise jaoks lepingutega kaetud ELi 
rahastamine ajavahemikul 2001–2014228
Kokku18 projekti kokku 605 587 17
Dekomisjoneerimise jaoks lepingutega kaetud ELi 
rahastamine ajavahemikul 2001–20141 577
Allikas:  2016. aasta tööprogrammide kavanditel ja 2016. aasta järelevalvearuannete kavanditel põhinevad komisjoni andmed. EBRD ja projekti -
juhtimise keskasutuse edastatud andmed.
73 Lisad VII lisaKasutatud tuumkütuse lõpphoiustamiseks sügaval asuvates geoloogilistes kihtides 
ladustamise hoidla ehitamine Soomes Olkiluotos
Soome läänerannikul asuv Olkiluoto, mis paikneb olemasoleva tuumaelektrijaama kõrval, saab maailma esime -
seks tsiviilkasutusest pärineva kasutatud tuumkütuse sügaval geoloogilistes kihtides paiknevaks hoidlaks. Sinna 
kavatsetakse paigutada kahest Soome tuumaelektrijaamast pärinevad jäätmed.
Hoidla loomine näitestab selle ettevõtmise pikaajalisust. 1983. aastal tegi Soome valitsus põhimõttelise otsuse 
tuumajäätmete käitlemise üldise ajakava ja strateegia kohta, misjärel võidi alustada potentsiaalsete asukohtade 
geoloogilist sõelumisprotsessi. Olkiluoto valiti lõppladustamise kohaks aastal 2000. Sellele järgnesid intensiiv -
sed kaevetööd ja teadusuuringud, võimaldamaks kasutatud tuumkütuse ladustamist 400–450 meetri sügavusel 
aluspõhjakivimites. Sellele tööle kulutati ligikaudu 150 miljonit eurot. Kasutatud tuumkütuse ladustamise algus 
on kavandatud 2020. aastate algusesse.
Kogukulude suurus on ca 3,5 miljardit eurot, millest ligikaudu 1 miljard on ette nähtud ehitusetapile ja ligikaudu 
2,5 miljardit tegevusele umbes 100 aasta jooksul. Rahalisi vahendeid kogutakse toodetud elektri pealt koguta -
vate tasude abil riiklikku tuumajäätmete käitlemise fondi.
© Posiva Oy.
74 Komisjoni  
vastus
Kokkuvõte
I
Euroopa Liiduga ühinemise läbirääkimiste raames võtsid Bulgaaria, Leedu ja Slovakkia kohustuse sulgeda ning 
seejärel dekomisjoneerida kaheksa nõukogude ajal ehitatud esimese põlvkonna tuumareaktorit, mida ei saa majan -
duslikult selliselt ajakohastada, et need vastaksid lääne ohutusnormidele.
II
EL võttis kohustuse aidata neid riike toimetulekul dekomisjoneerimisprotsessi erakordse rahalise koormusega.
IV
Komisjon leiab, et ELi rahaline toetus on varase sulgemise majanduslikke tagajärgi tõhusalt leevendanud ja deko -
misjoneerimisprotsess on hästi rakendunud. Ta märgib siiski, et dekomisjoneerimine on keeruline ja aeganõudev 
protsess, mille kestus ületab seitsmeaastast finantsraamistikku ning enamikul juhtudel kestab üle kahe aastakümne.
Kõnealuse kolme liikmesriigi programmitöö aluseks on 2014.–2020.  aasta mitmeaastase finantsraamistiku alusel 
heaks kiidetud ajakohastatud dekomisjoneerimiskavad ja nendega seotud kuluprognoosid. Komisjon jälgib tähe -
lepanelikult nende dokumentide alusel edusamme dekomisjoneerimise lõppeesmärgi poole liikumisel, tagades 
samas ülima ohutuse.
V
Dekomisjoneerimine hõlmab üldjuhul kahte peamist etappi: i) sulgemisjärgne etapp (st kasutatud tuumkütuse ole -
masolu tõttu tegutseb tuumajaam veel tegevusloa alusel) ja ii)  dekomisjoneerimise/demonteerimise etapp.
Slovakkia ja Bulgaaria on teises etapis, kuid Leedu on veel sulgemisjärgses etapis, kuna ühes reaktoris leidub kasuta -
tud tuumkütust.
Komisjon leiab sarnaselt liikmesriikidega, et majanduslikus mõttes ei ole ühtki dekomisjoneerimise abiprogrammiga 
hõlmatud tuumajaama võimalik taaskäivitada. Ta tunnistab, et reaktorite demonteerimisega seotud kriitiliste tehni -
liste ülesannete täitmine seisab veel ees, nagu on täheldatud ka muude võrreldavate dekomisjoneerimisprotsesside 
puhul.
VI
Dekomisjoneerimisprogrammide elluviimine on kolmes liikmesriigis edenenud erinevalt.
Bohunice (Slovakkia) ja Kozloduj (Bulgaaria) tuumajaama programmide rakendamisel on jõutud kõige kaugemale 
ning programmide lõpetamine on planeeritud vastavalt 2025. ja 2030. aastaks. Viimasena nimetatud programmi 
lühendati 2011.  aastal tehtud läbivaatamise tulemusena viie aasta võrra.
Ignalina (Leedu) tuumajaamas on tegemist Tšernobõli-tüüpi reaktorite esmakordse dekomisjoneerimisega ja sellega 
kaasnevad suurimad probleemid.
Juba tehtud edusammudest hoolimata tunnistab komisjon vajadust dekomisjoneerimisprogramme järjepidevalt 
parandada.
Komisjoni vastus 75
1. soovitus
Komisjon nendib, et soovitused 1(a) ja 1(b) on suunatud liikmesriikidele.
Komisjon nõustub soovitusega 1(c) niivõrd, kui see puudutab teda. Komisjon toetab parima tava ja tehniliste tead -
miste vahetamise tõhustamist ning innustab kolme kõnealust liikmesriiki seda tegema.
a) Komisjon on juba teinud kehtivas mitmeaastases finantsraamistikus parendusi, luues programmitöö, projekti -
juhtimise ja järelevalve ulatusliku raamistiku, mille alusel liikmesriigid tegutsevad.
b) Komisjon möönab, et oskusteavet ja pädevusi on vaja järjepidevalt arendada, kuid märgib, et teatavates spetsia -
liseerumisvaldkondades on otstarbekas kasutada väliseksperte.
c) Komisjon on juba võtnud meetmeid, et edendada avatud ja läbipaistvat keskkonda, hõlbustada heade tavade ja 
teadmiste vahetamist ning aidata kaasa standardimisele, muu hulgas selleks, et parandada konkurentsivõimet ja 
suurendada ohutust.
VII
Komisjon tunnistab kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundliku ning ohutu käitlemise 
tähtsust. Komisjon esitab arvamused riiklike programmide kohta ning annab 2016.  aastal Euroopa Parlamendile ja 
nõukogule aru direktiivi 2011/70/Euratom rakendamise kohta.
Lisaks märgib komisjon, et kõrgaktiivsete radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise ja kasutatud tuumkütuse käitle -
misega seotud küsimused väljuvad dekomisjoneerimise abiprogrammi kohaldamisalast.
2. soovitus
a) Komisjon on soovitusega nõus. Komisjon kavatseb vastava suuna paika panna juba arvamustes, mille ta esitab 
direktiivi 2011/70/Euratom alusel 2016. ja 2017. aastal riiklike programmide kohta. Seeläbi algatatakse 2017. aas -
tal peetav arutelu lõppladustamise variantide, sealhulgas piirkondlike ja muude ELi-põhiste lahenduste teemal. 
See annab komisjonile paremad võimalused poliitiliste valikute ja tegevuskava sõnastamiseks 2018. aastaks.
b) Komisjon märgib, et see soovitus on suunatud liikmesriikidele ning et kõnealust küsimust käsitletakse riiklike 
programmide hindamise ja komisjoni poolt liikmesriikidele adresseeritava arvamuse kaudu.
VIII
Komisjon möönab, et üksikute projektide tasandil ei ole kaasrahastamine süstemaatiliselt tagatud. Ta märgib, et 
praegu kehtiv õiguslik alus ei sätesta kaasrahastamise selget määratlust ega kaasrahastamise miinimummäära, mis 
tuleb saavutada. Kontrollikoja esitatud andmete põhjal nendib komisjon, et Leedu, Bulgaaria ja Slovakkia panus 
oma dekomisjoneerimisprogrammide elluviimisse moodustab kokku 1,09 miljardit eurot.
3. soovitus
Komisjon nendib, et see soovitus on suunatud liikmesriikidele. Ta toetab kontrollikoja soovitatud meedet, astudes 
samme dekomisjoneerimise abiprogrammi raames selgelt paika pandud kaasrahastamise määra kehtestamiseks ja 
seeläbi toetades põhimõtet „saastaja maksab”. Sellega seoses korraldab komisjon liikmesriikidega arutelu ja uurib 
kriitiliselt kaasrahastamist, mida liikmesriigid on 2017.  aasta tööprogrammides kavandanud.
Komisjoni vastus 76
4. soovitus
Komisjon on soovitusega nõus.
Ta möönab, et kaasrahastamine aitab programmi tõhusalt ja tulemuslikult rakendada ning suurendab liikmesriigi 
omanikutunnet. Komisjon kavatseb võtta meetmeid, et täpsustada kehtivates määrustes sisalduva väljendi „hästi 
põhjendatud erandjuhtudel” tähendust ning kriitiliselt uurida kaasrahastamist, mida liikmesriigid on 2017.  aasta 
tööprogrammides kavandanud.
5. soovitus
Komisjon on soovitusega osaliselt nõus. Komisjon viib läbi uute algatuste ettepanekute mõju hindamise kooskõlas 
finantsmääruse ja parema õigusloome tegevuskava nõuetega. Mõju hindamisel uuritakse, kas rahastamist tuleks 
jätkata, ja kui, siis millised on kõige sobivamad rahastamismehhanismid. Kui hindamise tulemusena jõutakse järel -
dusele, et järgmise, 2020.  aastale järgneva mitmeaastase finantsraamistiku alusel tuleb rahastamist jätkata, võtab 
komisjon arvesse kontrollikoja soovitust ning tagab, et rahastamismehhanism sisaldab stiimuleid dekomisjoneerimi -
sega edasiliikumiseks, muu hulgas ajalise piirangu ja liikmesriikide asjakohase kaasrahastamise kaudu.
6. soovitus
Komisjon on soovitusega osaliselt nõus.
Komisjon tegeleb nende kulude kindlakstegemisega, mis ei ole seotud dekomisjoneerimisega. See protsess jõuab 
lõpule vahehindamise käigus ja sellele järgnevad ettepanekud nende kulude katmise järkjärguliseks lõpetamiseks 
2018.  aastal.
Komisjon leiab siiski, et mõne olulise funktsiooni, näiteks ohutuse puhul ei tohiks ELi rahastamist välistada.
7. soovitus
Komisjon on soovitusega nõus ja märgib, et meede on juba võetud. Hindamine on käimas ja jõuab lõpule 
2016. aasta oktoobriks.
8. soovitus
Komisjon on soovitusega nõus. Komisjon tunnistab selle küsimuse tähtsust.
Ta on alustanud soovituse elluviimist radioaktiivsete jäätmete direktiivi rakendamise kaudu. Praegu vaatab komisjon 
läbi riiklikke programme, mis on esitatud radioaktiivsete jäätmete direktiivi alusel, ning on kavandanud mitu uurin -
gut teabe kogumiseks ja edasiseks kinnitamiseks.
Komisjoni vastus 77
Sissejuhatus
20
ELi tuumaenergeetika valdkonnas on viimasel kümnendil toimunud olulised muutused seoses Euroopa tasandi 
põhimõttelise tähtsusega õigusaktide vastuvõtmisega, mis käsitlevad tuumaohutust, radioaktiivsete jäätmete ja 
kasutatud tuumkütuse käitlemist ning kiirguskaitset. Lisaks võttis komisjon 2016. aastal vastu uue tuumaenergia 
näidisprogrammi, mis esimest korda hõlmab tuumajaamade dekomisjoneerimisega ning radioaktiivsete jäätmete ja 
kasutatud tuumkütuse käitlemisega seotud rahastamisvajadusi, sealhulgas niisuguste pikaajaliste lahenduste rahas -
tamist nagu geoloogilise lõppladustamise rajatiste ehitamine.
Radioaktiivsete jäätmete direktiiviga (nõukogu direktiiv 2011/70/Euratom) loodi ühenduse raamistik kasutatud 
tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundlikuks ning ohutuks käitlemiseks, et vältida tarbetu koormuse 
tekitamist tulevastele põlvkondadele. Direktiiv läheb ühiskonventsioonist kaugemale, nähes ette liikmesriikide 
kohustuse kehtestada kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise riiklik programm.
Komisjoni eesmärk on tuumaenergia näidisprogrammi ja jäätmete direktiivi kaudu panna esimest korda kokku 
täielik ülevaade kõigist dekomisjoneerimise ja jäätmekäitlusega seotud kuludest ning sellest, kuidas liikmesriigid 
tagavad nende kulude katmise põhimõttel „saastaja maksab”.
Tähelepanekud
Komisjoni ühine vastus punktidele 38–40
Komisjon leiab sarnaselt liikmesriikidega, et majanduslikus mõttes ei ole ühtki dekomisjoneerimise abiprogrammiga 
hõlmatud tuumajaama võimalik taaskäivitada.
40 Esimene taane
Komisjon nõustub, et loaga seotud kriteerium ei ole Ignalina tuumajaama puhul täidetud ja selle põhjus on kasuta -
tud tuumkütuse olemasolu rajatises, kuid märgib, et turbiinisaali demonteerimine tagab tegelikult protsessi pöör -
dumatuse Ignalina tuumajaamas.
40 Teine taane
Seoses Kozloduj (Bulgaaria) tuumajaamaga märgib komisjon, et võimalikud vajaminevad lisaload on seotud töö -
dega, mida hakatakse tegema pärast pöördumatuse punkti ületamist.
40 Kolmas taane
Bohunice (Slovakkia) tuumajaama puhul on hetkeseis dekomisjoneerimiskavaga ja kavandatud lõpptähtajaga 
(2025.  aasta) kooskõlas.
Komisjoni ühine vastus punktidele 41–42
Komisjon on nõus, et oluliste probleemide lahendamine seisab veel ees, ent märgib ka, et tabelis 3 kirjeldatud 
olukord vastab kõigi kolme liikmesriigi puhul dekomisjoneerimiskavadele ja kavandatud lõpptähtaegadele. Kõige 
olulisemad demonteerimistööd reaktorihoones on võimalikud alles dekomisjoneerimisprotsessi lõpu poole.
Komisjoni vastus 78
Komisjoni ühine vastus punktidele 43–46
Dekomisjoneerimise abiprogramm hõlmab dekomisjoneerimisprotsessi ja jäätmekäitluse taristut, sealhulgas jäät -
mete ohutut pikaajalist ladustamist ning madalaktiivsete radioaktiivsete jäätmete lõppladustamist. Madalaktiivsed 
radioaktiivsed jäätmed hõlmavad tavaliselt 90% jäätmetest ja nende lõppladustamiseks on olemas väljakujunenud 
lahendused. Kasutatud tuumkütuse ja kõrgaktiivsete radioaktiivsete jäätmete lõppladustamine on radioaktiivsete 
jäätmete direktiivi kohaselt üks liikmesriikide kohustusi, mis hõlmab kõiki selliseid liikmesriigis tekitatud jäätmeid.
48
Direktiivi 2011/70/Euratom kohaselt peab iga liikmesriik tagama, et rakendatakse kasutatud tuumkütuse ja radioak -
tiivsete jäätmete käitlemise riiklikku programmi, mis hõlmab tema jurisdiktsioonis tekkinud igasugust liiki kasuta -
tud tuumkütust ja radioaktiivseid jäätmeid ning kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise kõiki 
etappe alates tekitamisest kuni lõppladustamiseni.
Komisjon koostab esimest korda põhjalikku ülevaadet lõppladustamisega seotud liikmesriikide kavadest ja nendega 
seotud kuludest.
Komisjoni ühine vastus punktidele 49–52
Komisjon hakkab uurima ühiste hoidlate majanduslikku, õiguslikku ja sotsiaalset mõju ning leiab, et kasutatud 
tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise rajatiste, sealhulgas lõppladustamisrajatiste jagamine võib olla 
kasulik, ohutu ning kulutõhus valik.
53
Liikmesriigid peavad oma riikliku programmi sisust komisjonile esimest korda teatama hiljemalt 2015. aasta augus -
tiks. Kuue kuu jooksul pärast teatamise kuupäeva võib komisjon paluda selgitusi ja/või avaldada arvamust selle 
kohta, kas riikliku programmi sisu on direktiiviga kooskõlas. Kuue kuu jooksul pärast komisjoni palve saamist esita -
vad liikmesriigid soovitud selgituse ja/või teavitavad komisjoni riikliku programmi võimalikust muutmisest.
Liikmesriigid esitavad komisjonile aruande direktiivi rakendamise kohta esimest korda 2015. aasta augustiks ja see -
järel iga kolme aasta järel.
Liikmesriikide aruannete põhjal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule järgmised dokumendid:
a) aruande direktiivi rakendamisel tehtud edusammude kohta ning
b) ülevaate ühenduse territooriumil olevate kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete kohta ning osutatud 
materjalide tekkimise tulevikuprognoosi.
Tegemist on esmakordse kogemusega ning komisjon kavatseb teha protsessist järeldusi, et püüda tulevast aruand -
lust parandada ja ühtlustada. Komisjon pidi antud juhul võtma arvesse kõigi 28 liikmesriigi riiklikke programme ja 
aruandeid. Seetõttu ja tervikliku ülevaate saamise eesmärgil võttis komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule 
esitatava aruande koostamise ajakavas arvesse riiklike programmide hindamise protsessi. Aruande esitamine on 
kavandatud 2016.  aasta neljandaks kvartaliks.
Komisjoni vastus 79
Komisjoni ühine vastus punktidele 60–68
Komisjon nõustub, et mitme dekomisjoneerimisprojekti puhul on esinenud viivitusi, eriti eelmise mitmeaastase 
finantsraamistiku kehtivuse ajal. Komisjon on aastateks 2014–2020 kehtestanud rangemad planeerimis-, järelevalve- 
ja aruandlusnõuded ning jälgib projektide rakendamist tähelepanelikult dokumentide kontrollimise ja kohapealsete 
kontrollide kaudu.
Tuleb märkida, et Bulgaarias ja Slovakkias esinenud viivitused ei mõjuta praegu lõpptähtaega.
69
Komisjoni arvates on äärmiselt oluline, et tuumarajatiste käitajad  / dekomisjoneerimislubade omanikud arendaksid 
oskusteavet ja pädevusi, eelkõige projektijuhtimise valdkonnas. Teatavates spetsialiseerumisvaldkondades on siiski 
otstarbekas kasutada väliseksperte.
Komisjoni ühine vastus punktidele 73–74
Tuumarajatiste dekomisjoneerimine on viimase kümnendi jooksul oluliselt edasi arenenud. Komisjon on aidanud 
parandada dekomisjoneerimisprogrammide kuluarvestust ja osales 2012.  aastal koos OECD / Tuumaenergia Agen -
tuuriga tuumarajatiste dekomisjoneerimise kuluarvestuse rahvusvahelise struktuuri (International Structure for 
Decommissioning Costing of Nuclear Installations, ISDC) väljatöötamisel. Dekomisjoneerimise kuluarvestust on veel 
vaja edasi arendada; see küsimus on kogu maailmas väga huvipakkuv ning OECD / Tuumaenergia Agentuur ja Rah -
vusvaheline Aatomienergiaagentuur tegelevad kuluarvestuse ja määramatustega endiselt üsna aktiivselt. Komisjon 
toetab seda tegevust täielikult.
Komisjon märgib, et põhikulud kasvasid 2011.  aastaks, nagu nähtub ka jooniselt  16. Kulude kasvu muutumine 
peegeldab programmide juhtimise parandamist eelmise auditi tulemusena, eriti Bulgaaria ja Slovakkia programmi 
puhul.
75
Aastateks 2014–2020 rahastamispuudujääki ei prognoosita ning komisjon on suurendanud oma järelevalvet ja kont -
rolli programmide üle. Samuti on komisjon alustanud rahastamiskavade põhjalikkuse süvitsi hindamist, mis peaks 
jõudma lõpule 2016. aasta oktoobri lõpul.
Peale selle kasutas komisjon makromajanduspoliitilise analüüsimise ja uurimise mudelit QUEST (mida ta kasutab 
prognoosimisel), et mängida läbi programmide eri stsenaariumid 2020. aastale järgneval ajal. Peamine tulemus oli 
see, et ka kõige mustema stsenaariumi korral suudavad liikmesriigid dekomisjoneerimisprogramme rahastada nii, et 
sellel on nende makromajanduslikele näitajatele ebaoluline või väike mõju.
2020. aastale järgneva mitmeaastase finantsraamistiku kaalumisel viib komisjon läbi uute algatuste ettepanekute 
mõju hindamise kooskõlas finantsmääruse ja parema õigusloome tegevuskava nõuetega, kuid ei võta praegusel ajal 
mingeid kulukohustusi seoses 2020.  aasta järgse rahastamisega. Mõju hindamisel uuritakse, kas rahastamist tuleks 
jätkata, ja kui, siis millised on kõige sobivamad rahastamismehhanismid. Vt komisjoni vastust 5. soovitusele.
77
Komisjon on tugevdanud 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku alusel tehtavat programmitööd, keh -
testades eeldusena dekomisjoneerimis- ja rahastamiskavade esitamise. Nende kavade täielikkust ja põhjalikkust 
hindab praegu sõltumatu välisekspert.
Komisjoni vastus 80
80
Komisjon on palunud esitada Ignalina tuumajaama töötajate arvu põhjaliku analüüsi, pidades silmas vajadust 
tagada rajatise ohutus, arvestades kasutatud tuumkütuse olemasolu reaktoris ja suhteliselt suurt olemasolevat ohtu.
82
Komisjon tunnistab kulude kasvu riski juhul, kui stiimulid töötajate arvu piiramiseks rangelt hädavajalikuga on 
ebapiisavad. Selle riski vähendamiseks on mitu aastat rakendatud mitmesuguseid meetmeid, muu hulgas tegevuse 
väljaviimise eeliste süstemaatilist hindamist ja iga-aastaseid kvantitatiivseid personalikavasid, mis põhinevad kavan -
datud tegevusel. Käimas on arutelud praktiliste võimaluste üle, kuidas kasutada kaasrahastamise skeeme selleks, et 
viia kohalike sidusrühmade huvid kooskõlla komisjoni huvidega.
84
Komisjon märgib, et nii Bulgaaria kui ka Slovakkia puhul on rahastamispuudujääk vähenemas. Komisjoni hinnangute 
aluseks on dekomisjoneerimiskava ja olemasolevad ressursid. Pärast vahehindamise tulemuste selgumist vaada -
takse need uuesti läbi.
85
Komisjon on teadlik, et dekomisjoneerimise kulude arvestamisega seoses on vaja teha veel tööd. Seda tunnistavad 
ka teised rahvusvahelised organisatsioonid, nagu OECD / Tuumaenergia Agentuur ja Rahvusvaheline Aatomiener -
giaagentuur. Komisjon jälgib tähelepanelikult selles valdkonnas toimuvat ja on moodustanud dekomisjoneerimise 
rahastamise eksperdirühma, mille kaudu ta oma tegevust selles valdkonnas suunab.
Komisjon kasutab kõnealuste programmide puhul liikmesriikidega võrreldes konservatiivsemat lähenemist. Bulgaa -
ria ja Slovakkia puhul võib sellegipoolest täheldada rahastamispuudujäägi vähenemise üldist tendentsi.
Vt ka komisjoni vastuseid punktile 75 ja 5. soovitusele.
87
Komisjoni siseauditi talitus on need juhtimis- ja kontrollisüsteemi puudused juba tuvastanud. Seetõttu kehtestati 
2015. aastal tegevuskava, mida praegu ellu viiakse. Kontrollikoja väljatoodud probleemi lahendamiseks võetavate 
põhimeetmetega jõutakse lõpule 2016. aasta oktoobri lõpuks ja hulk täiendavaid kokkulepitud meetmeid võetakse 
aasta lõpuks.
Ühine vastus punktidele 89–90
Arvestades, et need tuumajaamad tuli poliitilise otsuse tõttu sulgeda kavandatust varem, on loogiline, et need fon -
did ei suuda katta kõiki dekomisjoneerimise kulusid. Üks ELi rahalise toetuse eesmärke oligi leevendada kõnealus -
tele liikmesriikidele langevat rahalist koormust.
Komisjoni vastus 81
91
Õiguslik alus ei näe ette mingit riikliku kaasrahastamise määra. Selles viidatakse vaid vajadusele jätkata varem paika 
pandud kaasrahastamist. Kuigi üksikute projektide tasandil ei ole kaasrahastamine üldiselt tagatud, on see tagatud 
programmi tasandil.
Leedu, Bulgaaria ja Slovakkia panus oma dekomisjoneerimisprogrammide elluviimisse moodustab kokku 
1,09  miljardit  eurot.
92
Komisjon peab riikliku kaasrahastamise eesmärki oluliseks. Sellest hoolimata ei saa komisjon praeguses etapis võtta 
kindlat kohustust vastuseks kontrollikoja soovitusele suurendada 2016.  aasta lõpuks kaasrahastamist liikmesriikide 
poolt. Võimalikke variante uuritakse programmi vahehindamise käigus 2017.  aastal.
93
Kõnealuse kolme liikmesriigi programmitöö aluseks on 2014.–2020.  aasta mitmeaastase finantsraamistiku alusel 
heaks kiidetud dekomisjoneerimiskavad ja kuluprognoosid. Dekomisjoneerimise abiprogramm ei käsitle kasutatud 
tuumkütuse ja kõrgaktiivsete radioaktiivsete jäätmete lõppladustamist, kuna see on radioaktiivsete jäätmete direk -
tiivi kohaselt üks liikmesriikide kohustusi.
94
Direktiivis 2011/70/Euratom on sätestatud, et kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise kulud 
kannab nimetatud ainete tekitaja (artikli 4 lõike 3 punkt e); direktiiv näeb ette vastutuse kindlaksmääramise asu -
tuste vahel, kes osalevad kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise eri etappides (artikli 5 lõike 1 
punkt f); samuti on sätestatud liikmesriikide kohustus tagada, et riikliku raamistikuga nõutakse piisavate rahaliste 
vahendite olemasolu, kui neid vajatakse [...], eelkõige kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitle -
miseks, võttes vajalikul määral arvesse kasutatud tuumkütuse ning radioaktiivsete jäätmete tekitajate vastutust 
(artikkel  9).
95
Jäätmedirektiivi rakendamine liikmesriikide poolt on komisjonile väga tähtis. Praegu on käimas liikmesriikide riiklike 
programmide läbivaatamine, mille käigus neid küsimusi käsitletakse.
96
Dekomisjoneerimiskavad hõlmavad kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise kulusid dekomis -
joneerimise abiprogrammi tingimuste järgi. Kavad ei hõlma pikemas perspektiivis alustatavate lõppladustamise 
projektide kulusid. Küll aga hõlmavad nad vahepealsel ajal kasutatavate hoidlate maksumust.
Komisjoni vastus 82
Järeldused ja soovitused
107
Komisjon on pärast 2011. aasta auditit teinud programmitöös ja projektijuhtimises mitu olulist parendust. 2014.–
2020. aasta õigusliku alusega kehtestati konkreetsed eesmärgid, mille täitmise mõõtmiseks kasutatakse tulemuslik -
kuse põhinäitajaid, ning uus järelevalve ja aruandluse raamistik.
Komisjon leiab, et selle tulemusena on ELi rahaline toetus varase sulgemise majanduslikke tagajärgi tõhusalt leeven -
danud ja dekomisjoneerimisprotsess on hästi rakendunud. Ta märgib siiski, et dekomisjoneerimine on keeruline ja 
aeganõudev protsess, mille kestus ületab seitsmeaastast finantsraamistikku ning enamikul juhtudel kestab üle kahe 
aastakümne.
Kõnealuse kolme liikmesriigi programmitöö aluseks on 2014.–2020.  aasta mitmeaastase finantsraamistiku alusel 
heaks kiidetud ajakohastatud dekomisjoneerimiskavad ja nendega seotud kuluprognoosid. Komisjon jälgib tähe -
lepanelikult nende dokumentide alusel edusamme dekomisjoneerimise lõppeesmärgi poole liikumisel, tagades 
samas ülima ohutuse.
Komisjoni ühine vastus punktidele 108–111
Komisjon jälgib proaktiivselt nõukogu määrustes sätestatud eesmärkide saavutamist ning annab igal aastal aru 
Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
Dekomisjoneerimine hõlmab üldjuhul kahte peamist etappi: i) sulgemisjärgne etapp (st kasutatud tuumkütuse ole -
masolu tõttu tegutseb tuumajaam veel tegevusloa alusel) ja ii)  dekomisjoneerimise/demonteerimise etapp.
Slovakkia ja Bulgaaria on teises etapis, kuid Leedu on veel sulgemisjärgses etapis, kuna ühes reaktoris leidub kasuta -
tud tuumkütust.
Komisjon leiab sarnaselt liikmesriikidega, et majanduslikus mõttes ei ole ühtki dekomisjoneerimise abiprogrammiga 
hõlmatud tuumajaama võimalik taaskäivitada. Ta tunnistab, et reaktorite demonteerimisega seotud kriitiliste tehni -
liste ülesannete täitmine seisab veel ees, nagu on täheldatud ka muude võrreldavate dekomisjoneerimisprotsesside 
puhul.
1. soovitus. Tagada dekomisjoneerimise edenemine
Komisjon nendib, et soovitused 1(a) ja 1(b) on suunatud liikmesriikidele.
Komisjon nõustub soovitusega 1(c) niivõrd, kui see puudutab teda. Komisjon toetab parima tava ja tehniliste tead -
miste vahetamise tõhustamist ning innustab kolme kõnealust liikmesriiki seda tegema.
a) Komisjon on praegu kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku puhul pidanud esmatähtsaks programmitöö, pro -
jektijuhtimise ja järelevalve üldise raamistiku loomist, mille alusel liikmesriigid tegutsevad. Lisaks on komisjon 
võtnud kasutusele teenitud väärtuse juhtimise (Earned Value Management) süsteemi, et projekti tulemuslik -
kust ja elluviimist objektiivselt mõõta. Nende muudatuste täielik mõju peaks eeldatavalt ilmnema eelseisvatel 
aastatel.
b) Komisjoni arvates on äärmiselt oluline, et tuumarajatiste käitajad / dekomisjoneerimislubade omanikud aren -
daksid oskusteavet ja pädevusi, eelkõige projektijuhtimise valdkonnas, ning teeksid kindlaks valdkonnad, kus 
teenuste allhankimine annab lisaväärtust. Teatavates spetsialiseerumisvaldkondades on otstarbekas kasutada 
väliseksperte.
c) Komisjon püüab edendada avatud ja läbipaistvat keskkonda, hõlbustada heade tavade ja teadmiste vahetamist 
ning aidata kaasa standardimisele, muu hulgas selleks, et parandada konkurentsivõimet ja suurendada ohutust.
Komisjoni vastus 83
Selle eesmärgi toetuseks taaskäivitas komisjon 2015.  aastal dekomisjoneerimise rahastamise eksperdirühma tege -
vuse. Rühm koosneb liikmesriikide ekspertidest, kes vahendavad ajakohaseid teadmisi dekomisjoneerimise kulude 
ja rahastamise haldamise kohta.
Lisaks kasutab komisjon oma osalemist rahvusvahelistel foorumitel ja rahvusvahelistes töörühmades, et jagada 
dekomisjoneerimisprogrammide juhtimise kaudu saadud kogemusi. Eelkõige on kavas jätkata koostööd Rahvus -
vahelise Aatomienergiaagentuuri ja OECD / Tuumaenergia Agentuuriga.
112
Seoses aruandega liikmesriikide kavade kohta vt komisjoni vastust punktile 53.
Komisjon hindab praegu kõigi 28 liikmesriigi riiklikke programme. Tegemist on esmakordse kogemusega ning 
komisjon kavatseb teha protsessist järeldusi, et püüda tulevast aruandlust parandada ja ühtlustada. Komisjon pidi 
antud juhul võtma arvesse kõigi 28 liikmesriigi riiklikke programme ja aruandeid. Seetõttu ja tervikliku ülevaate saa -
mise eesmärgil võttis komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatava aruande koostamise ajakavas arvesse 
riiklike programmide hindamise protsessi. Aruande esitamine on kavandatud 2016.  aasta neljandaks kvartaliks.
2. soovitus. Kasutatud tuumkütuse lõppladustamise lahendused
a) Komisjon on soovitusega nõus. Komisjon peab kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete ohutut ning 
vastutustundlikku käitlemist äärmiselt oluliseks, et vältida tarbetu koormuse tekitamist tulevastele põlvkonda -
dele. Komisjon kavatseb vastava suuna paika panna juba arvamustes, mille ta esitab direktiivi 2011/70/Euratom 
alusel 2016. ja 2017. aastal riiklike programmide kohta. Seeläbi algatatakse 2017. aastal peetav arutelu lõppla -
dustamise variantide, sealhulgas piirkondlike ja muude ELi-põhiste lahenduste võimalikkuse teemal. See annab 
komisjonile paremad võimalused poliitiliste valikute ja tegevuskava sõnastamiseks 2018. aastaks.
b) Komisjon nendib, et see soovitus on suunatud liikmesriikidele. Samuti märgib komisjon, et kõnealust küsimust 
käsitletakse riiklike programmide hindamise ja komisjoni poolt liikmesriikidele adresseeritava arvamuse kaudu. 
Komisjon kavatseb 2017. aastal algatada uuringu, et hinnata liikmesriikide jäätmekäitluse kuluprognoose.
113
Kõnealuse kolme liikmesriigi programmitöö aluseks on 2014.–2020.  aasta mitmeaastase finantsraamistiku alusel 
heaks kiidetud dekomisjoneerimiskavad. Kasutatud tuumkütuse ja kõrgaktiivsete radioaktiivsete jäätmete lõpp -
ladustamise kulud ei ole dekomisjoneerimise abiprogrammi alusel abikõlblikud ega sisaldu algmaksumuses. 
Radioaktiivsete jäätmete direktiivi kohaselt on kasutatud tuumkütuse ja kõrgaktiivsete radioaktiivsete jäätmete 
lõppladustamine liikmesriikide kohustus. Proportsionaalsuse põhimõtte järgimiseks peaks dekomisjoneerimise 
abiprogramm tagama asjakohaste liidu sekkumiste vastastikuse täiendavuse ja kooskõla.
114
Komisjon rõhutab, et 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku alusel ei esine kokkulepitud eesmärkide 
rahastamisel puudujääki.
3. soovitus. Põhimõtte „saastaja maksab” järgimine perioodil 2014–2020 ja pärast seda 
riikliku rahastamise suurendamise abil
Komisjon nendib, et see soovitus on suunatud liikmesriikidele.
Komisjoni vastus 84
Komisjon toetab kontrollikoja soovitatud meedet, tehes jõupingutusi selgelt paika pandud kaasrahastamise määra 
kehtestamiseks ja seeläbi toetades põhimõtet „saastaja maksab”. Sellega seoses korraldab komisjon liikmesriikidega 
arutelu ja uurib kriitiliselt kaasrahastamist, mida liikmesriigid on 2017.  aasta tööprogrammides kavandanud.
4. soovitus. Riikliku kaasrahastamise suurendamine rahastamisperioodil 2014–2020
Komisjon on soovitusega nõus.
Komisjon möönab, et kaasrahastamine aitab programme tõhusalt ja tulemuslikult rakendada ning suurendab liik -
mesriigi omanikutunnet. Praegu kehtiv õiguslik alus ei näe aga ette konkreetset kaasrahastamise määra. Seetõttu 
kavatseb komisjon esimese sammuna võtta meetmeid, et täpsustada kehtivates määrustes sisalduva väljendi „hästi 
põhjendatud erandjuhtudel” tähendust ning kriitiliselt uurida kaasrahastamist, mida liikmesriigid on 2017. aasta 
tööprogrammides kavandanud.
5. soovitus. Lõpetada Leedu, Bulgaaria ja Slovakkia tuumarajatiste dekomisjoneerimise 
spetsiaalsed rahastamisprogrammid pärast 2020. aastat
Komisjon on soovitusega osaliselt nõus. Komisjon viib läbi uute algatuste ettepanekute mõju hindamise kooskõlas 
finantsmääruse ja parema õigusloome tegevuskava nõuetega. Mõju hindamisel uuritakse, kas rahastamist tuleks 
jätkata, ja kui, siis millised on kõige sobivamad rahastamismehhanismid. Kui hindamise tulemusena jõutakse järel -
dusele, et järgmise, 2020.  aastale järgneva mitmeaastase finantsraamistiku alusel tuleb rahastamist jätkata, võtab 
komisjon arvesse kontrollikoja soovitust ning tagab, et rahastamismehhanism sisaldab stiimuleid dekomisjoneerimi -
sega edasiliikumiseks, muu hulgas ajalise piirangu ja liikmesriikide asjakohase kaasrahastamise kaudu.
118
Komisjon on palunud esitada Ignalina tuumajaama töötajate arvu põhjaliku analüüsi, pidades silmas vajadust 
tagada rajatise ohutus, arvestades kasutatud tuumkütuse olemasolu reaktorihoonetes, sellega seotud ohtu ja sellest 
tulenevat vajadust säilitada olulised ohutusfunktsioonid.
6. soovitus. EL peaks rahastama ainult dekomisjoneerimiskulusid
Komisjon on soovitusega osaliselt nõus.
Komisjon tegeleb nende kulude kindlakstegemisega, mis ei ole seotud dekomisjoneerimisega. See protsess jõuab 
lõpule vahehindamise käigus ja sellele järgnevad ettepanekud nende kulude katmise järkjärguliseks lõpetamiseks 
2018.  aastal.
Komisjon leiab siiski, et mõne olulise funktsiooni, näiteks ohutuse puhul ei tohiks ELi rahastamist välistada.
7. soovitus. Komisjoni järelevalve parandamine
Komisjon on soovitusega nõus ja meede on juba võetud. Eeltingimuste hindamine viiakse lõpule 2016. aasta 
oktoobriks.
8. soovitus. Raamatupidamisarvestus
Komisjon on soovitusega nõus. Komisjon tunnistab selle küsimuse tähtsust.
Ta on alustanud soovituse elluviimist radioaktiivsete jäätmete direktiivi rakendamise kaudu. Praegu vaatab komisjon 
läbi riiklikke programme, mis on esitatud radioaktiivsete jäätmete direktiivi alusel, ning on kavandanud mitu uurin -
gut teabe kogumiseks ja edasiseks kinnitamiseks.
KUST SAAB ELi VÄLJAANDEID?
Tasuta väljaanded:
  üksikeksemplarid:  
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);
  rohkem eksemplare ning plakatid ja kaardid:  
Euroopa Liidu esindustest (http://ec.europa.eu/represent_et.htm),  
delegatsioonidest väljaspool ELi (http://eeas.europa.eu/delegations/index_et.htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://europa.eu/europedirect/index_et.htm)  
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne operaatori, hotelli ja telefonikabiini puhul).
Tasulised väljaanded:
 EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu).
Sündmus Kuupäev
Auditiplaani vastuvõtmine / auditi algus 25.3.2015
Aruande projekti ametlik saatmine komisjonile (või mõnele teisele auditeeritavale) 2.5.2016
Aruande lõplik vastuvõtmine peale ärakuulamismenetlust 14.7. 2016
Komisjoni (või mõne teise auditeeritava) vastuste saamine kõigis keeltes 15.7.2016
Nõukogude Liidus välja töötatud kaheksa tuumareaktori 
dekomisjoneerimine Leedus, Bulgaarias ja Slovakkias oli 
nende riikide ELiga liitumise eeltingimuseks. Kontrollikoda 
leidis, et nimetatud tingimuse täitmiseks mõeldud ELi 
rahastamiskavadega ei ole loodud õigeid stiimuleid 
tuumarajatiste õigeaegseks ja kulutõhusaks 
dekomisjoneerimiseks. Teatud edusamme on küll tehtud, 
kuid peamiste taristuprojektide juures on esinenud 
viivitusi ja riigid peavad veel lahendama kontrollialadel 
töötamisega seotud kriitilised probleemid. Aastaks 2020 
peaks EL olema andnud toetust kokku 3,8 miljardit eurot. 
Dekomisjoneerimise hinnanguline kogumaksumus saab 
olema vähemalt 5,7 miljardit eurot. Kui lõppladustamisega 
seotud kulud samuti arvesse võtta, võib nimetatud summa 
kahekordistuda.
EUROOPA
KONTROLLIKODA