SELETUSKIRI

Eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe[1] punkti 28 kohaselt võib Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF, edaspidi ka „fond”) kasutada igal aastal piirmäära raames, mis on kuni 500 miljoni euro võrra suurem finantsraamistiku asjakohastes rubriikides ettenähtust.

Fondist abi saamise tingimused on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta[2].

11. mail 2010 esitas Taani taotluse EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery, et saada fondist rahalist toetust seoses koondamistega 6 ettevõttest, mis tegutsevad Taanis NACE Rev. 2 osa 28 (Masinate ja seadmete tootmine)[3] alal NUTS II tasandi Kesk-Jüütimaa (Midtjylland, DK04) piirkonnas.

Pärast taotluse põhjalikku läbivaatamist otsustas komisjon kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikliga 10, et kõnealuses määruses sätestatud tingimused rahalise toetuse saamiseks on täidetud.

TAOTLUSE KOKKUVÕTE JA ANALÜÜS

Põhiandmed ||

EGFi viitenumber: || EGF/2010/017

Liikmesriik: || Taani

Artikkel 2 || punkt b

Asjaomased ettevõtted || 6

NUTS II piirkond || Kesk-Jüütimaa (DK04)

NACE Revision 2 osa || 28 (Masinate ja seadmete tootmine)

Vaatlusperiood: || 6.6.2009 – 6.3.2010

Individuaalsete teenuste osutamise algustähtaeg: || 11.8.2010

Taotluse esitamise kuupäev: || 11.5.2010

Koondamised vaatlusperioodil: || 813

Abi vajavate koondatud töötajate arv: || 325

Individuaalsete teenustega seotud kulud (eurodes) || 5 627 125

Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud[4] (eurodes) || 441 500

Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud (%) || 7,3

Eelarve kokku (eurodes) || 6 068 625

Fondi toetus eurodes (65 %) || 3 944 606

1. Taotlus esitati komisjonile 11. mail 2010 ning sellele lisati täiendavat teavet kuni 21. märtsini 2011.

2. Taotlus vastab fondi kasutamise tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis b, ning see on esitatud kõnealuse määruse artiklis 5 sätestatud kümnenädalase tähtaja jooksul.

Koondamiste seos globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses või ülemaailmse finants- ja majanduskriisiga

3. Et näidata seost koondamiste ning üleilmastumisest tulenevate suurte struktuurimuutuste vahel maailma kaubanduses, väidab Taani, et tuuleturbiinide tootmist ELis (mis kuulub NACE Rev. 2 osasse 28 „Masinate ja seadmete tootmine”) on tugevalt mõjutanud muutused maailma kaubanduses, eelkõige ELi turuosa märkimisväärne vähenemine. Taani selgitab, et kuigi tuuleturbiinide tootmine Euroopas on viimastel aastatel suurenenud, on globaalne tuuleturbiinide turg kasvanud veelgi kiiremini, eriti Aasias ja Põhja-Ameerikas.

4. Taani tsiteerib Maailma Tuuleenergia Assotsiatsiooni 2009. aasta tuuleenergia aruannet, millest nähtub, et tuuleenergiatööstuse kõige dünaamilisem areng toimus Aasias ja Põhja-Ameerikas ning et ülemaailmse tuuleenergiasektori fookus liikus Euroopalt mujale. Hoolimata sektori ülemaailmsest kasvust vähenes Euroopa osakaal 65,5 protsendilt 2006. aastal 47,9 protsendile 2009. aastal. Aasia kasvab kõige kiiremini: uuest tuuleenergia võimsusest moodustab Aasia 2009. aastal 40,4 % (võrreldes 18,1 %-ga 2004. aastal), samas kui Euroopa osakaal on langenud 70,7 %‑lt 2004 aastal 27,3 %-le 2009. aastal.

(Allikas: World Wind Energy Report 2009, WWEA – Maailma Tuuleenergia Assotsiatsioon)

Lisaks Aasia madalamatele tööjõukuludele on tuuleturbiinide suurte osade kõrged transpordikulud sundinud Euroopa tootjaid viima tootmise kõige dünaamilisematele lõpptarbijaturgudele lähemale, et säilitada konkurentsivõimet ja turupositsiooni. Sellest tulenevalt on tootmine järjest enam suundumas EList väljapoole.

5. Vestas Group (kus töötas 95 % kõikidest töötajatest, kellele käesolevaga toetust taotletakse) on eelkirjeldatud suundumustega kaasas käinud. Kuigi tema sissetulekud on suurenenud (viimase viie aasta jooksul 185 %) ja äriühing on sama aja jooksul suurendanud töötajate arvu 202 %, on ta samal ajal kaotanud oma turuosa kiirelt kasvaval tuuleenergia maailmaturul (2004. aastal 30%, praegu ainult umbes 14 %). Need tegurid tingisid selle, et Vestas viis oma tegevuse fookuse ja tootmisettevõtted üle USAsse ja Aasiasse, kus asub suurem osa kliendibaasist ja kus tootmine on kulutõhusam.

6. Finants- ja majanduskriisist tulenev uus majandusolukord mõjutas 2009. aastal negatiivselt ELi tuuleenergiatööstust. Sellest tulenevalt vähenes kõnealusel aastal tööhõive Taani tuuleenergiasektoris märkimisväärselt, samuti langes käive.

Koondamiste arvu tõendamine ja vastavus artikli 2 punktis b esitatud kriteeriumidele

7. Taani esitas kõnealuse taotluse määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punkti b sekkumiskriteeriumide alusel, mille kohaselt on fondist abi saamise tingimuseks vähemalt 500 töötaja koondamine üheksakuulise perioodi jooksul ettevõtetes, mis tegutsevad samas NACE Revision 2 osas liikmesriigi NUTS II tasandi ühes piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas.

8. Taotluses on märgitud 813 töötaja koondamine kuuest ettevõttest, mis tegutsevad NACE Rev. 2 osas 28 (Masinate ja seadmete tootmine)[5] NUTS II tasandi Kesk-Jüütimaa (DK04) piirkonnas üheksakuulisel vaatlusperioodil, mis kestis 6. juunist 2009 kuni 6. märtsini 2010. Koondamiste arv määrati kindlaks määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 teise lõigu kolmanda taande kohaselt.

Selgitus koondamiste ettenägematuse kohta

9. Taani ametivõimud väidavad, et tööhõive vähenemine Kesk-Jüütimaal, mille kohta käesolev taotlus ongi esitatud, oli ettenägematu üleilmse tuuleenergiasektori kiire kasvu tõttu ja positiivsete ootuste tõttu, mida tootjad avaldasid koondamistele eelnenud perioodil oma kvartaliaruannetes.

Töötajaid koondanud ettevõtjate andmed ning abi vajavate töötajate kirjeldus

10. Taotlus on seotud kuues alljärgnevalt nimetatud ettevõttes koondatud 813 töötajaga, kellest 325 saavad toetust:

Ettevõtted Koondamiste arv

Vestas assembly A/S || 138

Vestas Blades A/S || 506

Vestas Control Systems A/S || 105

Vestas Machining A/S || 24

I.P.L Transmissioner || 18

Lind Jensens Maskinfabrik || 22

Ettevõtteid kokku: 6 || Koondatud töötajaid kokku: 813

11. Toetust vajavad töötajad jagunevad järgmiselt:

Kategooria || Arv || Protsent

Mehed || 251 || 77,23

Naised || 74 || 22,77

ELi kodanikud || 325 || 100,00

ELi mittekuuluvate riikide kodanikud || 0 || 0

15–24-aastased || 28 || 8,62

25–54-aastased || 247 || 76,00

55–64-aastased || 50 || 15,38

üle 64-aastased || 0 || 0

12. Mitte ühelgi koondatud töötajal ei ole pikaajalisi terviseprobleeme ega puudeid.

13. Elukutsete lõikes on jagunemine järgmine:

Kategooria || Arv || Protsent

Spetsialistid || 2 || 0,62

Tehnikud ja tehnilised töötajad || 26 || 8,00

Bürootöötajad || 1 || 0,31

Oskus- ja käsitöölised || 133 || 40,92

Seadme- ja masinaoperaatorid ja montöörid || 149 || 45,84

Lihttöölised[6] || 14 || 4,31

14. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikliga 7 on Taani kinnitanud, et fondi toetuse rakendamise eri etappides ja eelkõige sellele juurdepääsu puhul on kohaldatud ning kohaldatakse jätkuvalt naiste ja meeste võrdõiguslikkuse ning diskrimineerimatuse põhimõtteid.

Asjaomase territooriumi ning selle asutuste ja huvirühmade kirjeldus

15. Asjaomaseks territooriumiks on Kesk-Jüütimaa piirkond (Midtjylland, NUTS II – DK04) ning eelkõige Ringkøbing-Skjerni vallas. Kesk-Jüütimaa on Taani viie piirkonna hulgas pindalalt suurim (13 053 km2) ja rahvaarvult suuruselt teine (üle 1,2 miljoni). Selle pealinn on Viborg. Koondamistest mõjutatud Ringkøbing-Skjerni vald asub piirkonna lääneosas. Ringkøbing-Skjerni pindala on 1 485 km² ja rahvaarv 58 803 (2009. aasta andmed).

16. Peamised huvirühmad on Ringkøbing-Skjerni vald ja sotsiaalpartnerid. Vald vastutab töötute toetamise eest uue töö otsingutel, sealhulgas tegevuste korraldamise eest, millega värskendatakse ja parandatakse töötajate oskusi, parandatakse tööotsioskusi ja aidatakse seada eesmärke. Vald vastutab taotluses nimetatud tegevuste rakendamise ning registreerimise ja kontrolli eest. Sotsiaalpartnerid, s.t ametiühingud ja tööandjate organisatsioonid, kes osalevad projektis, on järgmised: Ringkøbing Fjordi ettevõtluse arendamise keskus (Ringkøbing Fjord Erhvervscenter), Ringkøbing-Skjerni kutsehariduskeskus (UddannelsesCenter Ringkøbing-Skjern), Taani ametiühingute konföderatsioon (LO), Taani metallitööstuse töötajate ametiühing (Dansk Metal), 3F (lihttööliste ametiühing), Taani tööandjate organisatsioon (DI – tööstuse tööandjate organisatsioon), kohalik tööhõive nõukoda (LBR – tööhõive sektori huvirühmade nõukoda), piirkondlik tööhõive nõukoda (RBR – piirkondlik partnerite nõukogu), Vestas Wind Systems A/S.

Koondamiste oodatav mõju kohalikule, piirkondlikule ja riigi tööhõivele

17. Tuuleturbiinide tootmine kuulub raua- ja metallitööstuse sektorisse ning selle sektori töötajate osakaal on Ringkøbing-Skjerni vallas suurem kui Taanis tervikuna (vastavalt 19 % ja 6 %), mistõttu piirkond on sektoris toimuvate negatiivsete muutuste suhtes tundlikum.

18. Taani hinnangul on koondamiste mõju kohalikul tasandil suur: asjaomaste töötajate koondamised moodustavad ligikaudu 2,5 % Ringkøbing-Skjerni valla töökohtade koguarvust. Töötuse kasv on mõjutanud valda palju tugevamalt kui Kesk-Jüütimaa piirkonda ja Taanit tervikuna (vastav kasv juulist 2008 kuni septembrini 2010: Ringkøbing-Skjern: 290 %, Kesk-Jüütimaa: 192 %, Taani: 176 %. Allikas: www.jobindsats.dk).

19. Lähtudes valitsuse tööturukomisjoni avaldatud arvudest, hindab konsultatsioonifirma M-ploy A/S, et need koondamised võivad suurendada töötutoetuskulusid ligikaudu 940 000 euro võrra aastas ja vähendada maksutulusid kuni 3,2 miljoni euro võrra aastas.

Rahastatav individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett ja selle hinnanguline kulude jaotus, kaasa arvatud selle täiendavus struktuurifondidest rahastatavate meetmetega

20. Selgitus ja ümberorienteerimine: sihtrühmale pakutakse selgitavat põhiprogrammi, et teha kindlaks nende eesmärgid ja koostada tegevuskava. Põhiprogramm kestab 12 nädalat ja keskendub asjaomaste töötajate ümberorienteerimisele, kusjuures erilist rõhku asetatakse vallas arenevatele valdkondadele, nagu roheline energia ja turism. On algatatud kaks analüüsi, et teha paremini kindlaks tulevikus arenevad valdkonnad. Veel kuuluvad selle meetme alla järgmised elemendid: kvalifikatsiooni hindamine, individuaalne karjäärinõustamine, seminarid kutsekoolides või kutseõppekeskustes ja väljaõpe töökohal. Välisriikide kodanikele, kes ei räägi vabalt taani keelt või ei saa sellest aru, pakutakse tõlgi abi.

Täiendav toetus jätkuõppeks ja -koolituseks: osalejatele, kellel on selgitusprotsessis kindlaks määratud üks või mitu haridusalast eesmärki, pakutakse võimalust haridusprogrammi alustada või lõpule viia.

Innovatsioonilabor: selle meetme eesmärk on keskenduda töötajate oskuste parandamisele, et võimaldada neil katsetada tööd keskkonnasäästliku tehnoloogia alal olemasolevates firmades. See saavutatakse kursuste ja praktikandiõppe kaudu kolleegide juures turu juhtivates ettevõtetes keskkonnasäästliku tehnoloogia või innovatsiooni valdkonnas. Meetme tähtsaim osa on vastuvõtvasse firmasse praktikakohale suunamine, kus töötaja võib katsetada ideid, mis pärinevad kas vastuvõtvalt firmalt või töötajalt endalt.

Juhendamine seoses praktilise väljaõppega: praktiline väljaõpe koos selle juurde kuuluva juhendamisega on mõeldud neile sihtrühma kuuluvatele isikutele, kes pärast selgitusprotsessi on hinnatud jätkukoolituseks sobivaks, ning üle 50-aastastele, kes ei ole huvitatud õppekursuse alustamisest. Eeldatavalt luuakse umbes 40 praktilise väljaõppe programmi koos nende juurde kuuluvate juhendamiskavadega.

Kvalifikatsiooninõustamine: nõustamiskeskus juhendab töötuid ja potentsiaalseid tööandjaid sobiva jätkuõppeprogrammi leidmisel. Nõustamisteenus peab reageerima niipea, kui tekib vajadus. See võib hõlmata olukordi, kus vajatakse juhendajat, pädevuste väljaselgitamist või uute pädevuste vajadust, jätkuõpet kutseõppekursuste vormis jmt, samuti vastavaid nõuandeid.

Tööotsitoetus/töötutoetus/õppestipendium: selle meetme otstarve on viia toetusega seotud takistused miinimumini. Tööotsijatele pakutakse mitmesuguseid toetusi, olenevalt nende staatusest riiklikus toetussüsteemis ja tegevustest, milles nad osalevad kooskõlastatud tegevuspaketi raames. Taani on kinnitanud, et neid toetusi antakse ainult aktiivsete tööturumeetmete kestuse jooksul.

Liikuvustoetus: töötajatele, kes peavad meetmetes osalemiseks reisima edasi-tagasi kodu ja meetme toimumiskoha vahel, on ette nähtud liikuvustoetus.

21. Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud, mis on taotluse hulka arvatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklile 3, koosnevad kuludest, mis on ette nähtud ettevalmistus-, haldus- ja kontrollimeetmeteks ning teavitamiseks ja reklaamiks.

22. Taani ametiasutuste kavandatavad individuaalsed teenused on aktiivsed tööturumeetmed, mis on määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kohaselt toetuskõlblikud. Taani ametiasutuste hinnangu kohaselt on teenuste kogumaksumus 5 627 125 eurot ja fondi toetuse rakendamisega seotud kulud moodustavad 586 500 eurot (10,4 % kogukuludest). Fondilt taotletav kogusumma on 3 944 606 eurot (65 % kogukuludest).

Meetmed || Toetust saavate töötajate hinnangu­line arv || Hinnangu­lised kulud toetust saava töötaja kohta (eurodes) || Kulu kokku (EGF ja riiklik kaasfinant­seerimine) (eurodes)

Individuaalsed teenused (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 esimene lõik)

Selgitus ja ümberorienteerimine || 150 || 7 535 || 1 130 250

Täiendav toetus jätkuõppeks || 75 || 12 135 || 910 125

Innovatsioonilabor || 10 || 24 500 || 245 000

Juhendamine seoses praktilise väljaõppega || 40 || 6 875 || 275 000

Kvalifikatsiooninõustamine || 50 || 7 100 || 355 000

Tööotsitoetus/töötutoetus/õppestipendium || 325 || 7 928 || 2 576 600

Liikuvustoetus || 85 || 1 590 || 135 150

Individuaalsed teenused kokku || || 5 627 125

Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmas lõik)

Ettevalmistav tegevus || || 33 750

Kohaliku tasandi juhtimine || || 159 000

Riikliku tasandi juhtimine || || 56 000

Teave ja reklaam || || 33 750

Kontrollitegevused || || 159 000

Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud kokku || || 441 500

Hinnangulised kogukulud || || 6 068 625

Fondi toetus (65 % kogukuludest) || || 3 944 606

23. Taani kinnitab, et eespool kirjeldatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatud meetmeid.

Kuupäev(ad), millal alustati või kavatsetakse alustada individuaalsete teenuste osutamist asjaomastele töötajatele

24. Taani alustas asjaomastele töötajatele suunatud individuaalsete teenuste osutamist 11. augustil 2010. Nimetatud teenused on osa individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketist, mille kohta on fondile esitatud kaasrahastamistaotlus. Kõnealune kuupäev kujutab endast seega fondist saadava toetuse puhul toetuskõlblikkusperioodi algust.

Menetlused tööturu osapooltega konsulteerimiseks

25. Meetmete kohaldamise ettevalmistamise käigus konsulteeriti mitme sotsiaalpartneriga (vt punkt 14) ning need organisatsioonid osalevad ka meetmete rakendamise järelevalves.

26. Taani ametiasutused on kinnitanud, et siseriiklikus ja ELi õiguses kollektiivse koondamise puhuks sätestatud nõuded on täidetud.

Teave meetmete kohta, mis on siseriikliku õiguse alusel või kollektiivlepingute kohaselt kohustuslikud

27. Seoses määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 6 sätestatud kriteeriumidega on Taani ametiasutused taotluses

· kinnitanud, et fondist saadav rahaline toetus ei asenda meetmeid, mis on riiklike õigusaktide või kollektiivkokkulepete kohaselt äriühingute vastutusalas;

· tõendanud, et kavandatud meetmed on ette nähtud töötajate toetuseks ja neid ei kasutata äriühingute või sektorite ümberkorraldamiseks;

· kinnitatud, et eespool nimetatud toetuskõlblikud meetmed ei saa toetust muudest liidu rahalistest vahenditest.

Haldus- ja kontrollisüsteemid

28. Taani on teatanud komisjonile, et finantstoetust haldavad ja kontrollivad samad asutused, mis ka Euroopa Sotsiaalfondi toetuste puhul. Ka viimase korraldusasutuseks on Taani Ettevõtlus- ja Ehitusamet. Sertifitseerimisasutuseks nimetatakse sama organi teine osakond. Auditeerimisasutuseks on Taani Ettevõtlus- ja Ehitusametis tegutsev ELi kontrollitalitus.

Rahastamine

29. Taani taotluse põhjal on kavas fondist rahastada kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketti (sealhulgas fondi toetuse rakendamise kulud) 3 944 606 euro ulatuses, mis moodustab 65 % kogukuludest. Komisjoni kavandatav assigneering fondist põhineb Taani esitatud teabel.

30. Arvestades määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 10 lõike 1 alusel fondist eraldatava toetuse maksimumsummat ja assigneeringute ümberpaigutamise ulatust, teeb komisjon ettepaneku kasutada fondi vahendeid eespool nimetatud kogusummas, mis eraldatakse finantsraamistiku rubriigist 1a.

31. Kavandatava rahalise toetuse puhul jääb üle 25 % fondi aastasest maksimumsummast kasutamiseks aasta viimase nelja kuu jooksul, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 12 lõikes 6.

32. Tehes käesoleva ettepaneku fondi kasutuselevõtmiseks, algatab komisjon 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 sätestatud lihtsustatud kolmepoolse menetluse eesmärgiga saada mõlemalt eelarvepädevalt institutsioonilt nõusolek fondi kasutamise ja vajaliku summa suuruse osas. Komisjon kutsub üles seda eelarvepädevat institutsiooni, kes saavutab fondi kasutamise eelnõu suhtes esimesena asjakohasel poliitilisel tasandil kokkuleppe, teavitama oma kavatsustest teist eelarvepädevat institutsiooni ja komisjoni. Kui eelarvepädevad institutsioonid on eriarvamusel, kutsutakse kokku ametlik kolmepoolne kohtumine.

33. Samuti esitab komisjon ümberpaigutamise taotluse, et kirjendada 2011. aasta eelarvesse konkreetsed kulukohustuste assigneeringud, nagu on nõutud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28.

Makseassigneeringute allikad

34. Kuna AB2/2011 kaudu on ette nähtud EGFi eelarverea 04.0501 suurendamine 50 000 000 euro võrra, kasutatakse käesoleva taotluse jaoks vajaliku 3 944 606 euro suuruse summa katteks nimetatud eelarverida.

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery, Taani)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,[7] eriti selle punkti 28,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta,[8] eriti selle artikli 12 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[9]

ning arvestades järgmist:

(1) Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

(2) Fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajaile, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel.

(3) 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas.

(4) Taani esitas 11. mail 2010 taotluse, et saada fondist toetust seoses koondamistega NACE Rev. 2 osa 28 (Masinate ja seadmete tootmine) alla kuuluvas 6 ettevõttes, mis tegutsevad NUTS II tasandi Kesk-Jüütimaa (Midtjylland, DK04) piirkonnas, ning lisas sellele täiendavat teavet kuni 21. märtsini 2011. Taotlus vastab rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku 3 944 606 euro eraldamiseks.

(5) Seepärast tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, et rahastada Taani taotluses nimetatud meetmeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 3 944 606 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel/Strasbourg,

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president eesistuja

[1] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

[2] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

[3] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

[4] Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmanda lõiguga.

[5] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

[6] Jaotus põhineb Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni rahvusvahelisel ametite klassifikaatoril (ISCO).

[7] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

[8] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

[9] ELT C […], […], lk […].