(3)2019. aasta aruanne Hispaania kohta avaldati 27. veebruaril 2019. Selles hinnati Hispaania edusamme nõukogu poolt 13. juulil 2018 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud soovituste järelmeetmete võtmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 27. veebruaril 2019. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Hispaanias esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Avaliku ja erasektori suur sise- ja välisvõlg ning suur tööpuudus tootlikkuse nõrga kasvu tingimustes on endiselt nõrgad kohad, millel on piiriülene mõju. Erasektori võla vähendamine edeneb, kuid finantsvõimenduse vähendamise vajadus on endiselt suur. Vaatamata sellele, et SKP kasv jätkus jõuliselt, on valitsemissektori võla suhe SKPsse endiselt suur. Töötuse määr on kiiresti vähenenud, kuid on endiselt väga kõrge ning tööturu suur killustatus tähtajaliste ja tähtajatute lepingute vahel takistab tööviljakuse kiiremat kasvu. Vaatamata suurtele reformidele aastatel 2012–2015 on viimase aasta poliitiline areng osaliselt tinginud selle, et soovituste rakendamisel on tehtud vähe edusamme. Praegune soodne majandusolukord annab võimaluse viia ellu vajalike reforme, et muuta Hispaania majandus vastupidavamaks ja kiirendada selle tootlikkuse kasvu.

(4)30. aprillil 2019 esitas Hispaania oma 2019. aasta riikliku reformikava ja 2019. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

(5)2019. aasta stabiilsusprogrammis esitatakse aruanded Hispaania stabiilsusseaduses sätestatud ennetus- ja parandusvahendite rakendamiseks võetud meetmete kohta. Siiski ei esitata programmis kava nende vahendite automaatseks jõustamiseks ja stabiilsusseaduse kulueeskirja läbivaatamiseks, et tugevdada selle osatähtsust eelarve konsolideerimisel, eriti majandustõusu ajal. Riigihangete valdkonnas on otsustava tähtsusega 2017. aastal vastu võetud avaliku sektori lepingute seaduse jõuline rakendamine, et parandada avaliku sektori kulutuste tõhusust ja aidata vältida eeskirjade eiramist. Eriti oluline on, et uus juhtimisstruktuur, eelkõige sõltumatu reguleerimis- ja järelevalveamet, saaks tulemuslikult täita talle määratud ülesandeid ning et laiaulatuslik riiklik riigihangete strateegia võetaks kiiresti vastu, kaasates aktiivselt riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi hankijad. 2019. aastal esitatakse ka mitu kuluaruannet ning nendest tulenevate soovituste rakendamine peaks aitama suurendada avaliku sektori kulutuste tõhusust.

(6)Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste rakendamist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Suunistes, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega, esitas komisjon täiendavad üksikasjad selle kohta, kuidas ta kõnealust sätet kavatseb kasutada.

(7)Pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi õigeaegset ja kestvat korrigeerimist ning nõukogu otsust (EL) [2019/X] ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tühistamise kohta kohaldatakse Hispaania suhtes stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareegliga seotud üleminekukorda. Prognoositakse, et valitsemissektori eelarvepositsiooni ülejääk peaks suurenema –2,5 %-lt SKPst 2018. aastal –2,0 %-le SKPst 2019. aastal ja saavutama tasakaalus eelarve 2022. aastal. Ümberarvutatud struktuursest eelarvepositsioonist ilmneb, et keskpika perioodi eelarve-eesmärki, milleks on tasakaalus struktuurne eelarvepositsioon, ei ole kavas programmiperioodi jooksul saavutada. Stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 97,1 %-lt 2018. aastal 95,8 %-le 2019. aastal ning seejärel jõudma 88,7 %ni 2022. aastal. Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav, 2019. aasta stabiilsusprogrammis seatud eelarve-eesmärkide saavutamisega seotud riskid on enamasti seotud tulude poolega, kus on paljude tulumeetmete tootlikkuse või vastuvõtmisega seotud suur ebakindlus.

(8)13. juulil 2018 soovitas nõukogu Hispaanial tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületaks 2019. aastal 0,6 %, mis vastab iga-aastasele struktuursele kohandusele 0,65 % SKPst. Komisjoni 2019. aasta kevadprognoosi kohaselt on oht, et 2019. aastal kaldutakse keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks soovitatud kohandamiskavast oluliselt kõrvale.

(9)Võttes arvesse, et 2020. aastal on Hispaania valitsemissektori võla suhe SKPsse suurem kui aluslepingus sätestatud kontrollväärtus 60 % SKPst ja prognoositav positiivne SKP lõhe on 2,0 % SKPst, ei tohiks valitsemissektori esmased nominaalsed netokulud 2020. aastal kasvada, mis vastab struktuursele kohandusele 1,0 % SKPst, mis tuleneb stabiilsuse ja kasvu pakti raames ühiselt kokku lepitud eelarvekohanduste nõuete maatriksist. Samal ajal leidub märke, et majanduse kasutamata tootmisvõimsust on alahinnatud, sest inflatsioon peaks 2019. aastal prognooside kohaselt jääma alla 2 % ning tööturg on jätkuvalt loid (kõrge töötuse määr ning mittevabatahtliku osalise tööajaga töö, ajutiste töötajate ja palgavaesuse väga suur osakaal). Lisaks osutab usutavusvahend ka suurele ebakindlusele SKP lõhe hinnangus, mis on tehtud ühiselt kokku lepitud metoodikat järgides. Sellega seoses näib aastane struktuurne kohandus 0,65 % SKPst, mis vastab valitsemissektori esmaste netokulude 0,9 % suurusele maksimaalsele kasvule, asjakohane. Komisjoni 2019. aasta kevadprognoosi kohaselt ja eeldusel, et poliitikat ei muudeta, on oht, et 2020. aastal kaldutakse nõutavast eelarvekohandusest märkimisväärselt kõrvale. Lisaks prognoositakse, et Hispaania ei järgi 2019. ja 2020. aastal võlareegliga seotud üleminekukorda. Üldiselt on nõukogu seisukohal, et alates 2019. aastast tuleks võtta vajalikke meetmeid stabiilsuse ja kasvu pakti nõuete täitmiseks. On oluline, et juhuslikke tulusid kasutataks valitsemissektori võla suhtarvu edasiseks alandamiseks.

(10)Tööhõive kasv on Hispaanias endiselt hoogne. Töötus väheneb jätkuvalt, kuid on siiski veel tunduvalt kõrgem Euroopa Liidu keskmisest, eriti noorte ja madala kvalifikatsiooniga inimeste hulgas. Sooline ebavõrdsus tööhõives ja tööelu pikkuses on endiselt suur. Selles peitub kasutamata potentsiaal, eriti kui arvestada elanikkonna kiiret vananemist.

(11)Kuigi ajutiste lepingute kasutamist on järk-järgult vähendatud, on see näitaja endiselt Euroopa üks kõrgemaid ning laialt levinud, sealhulgas sektorites, mis on vähem hooajalised või tsüklilised, ning see võib takistada Hispaania kasvupotentsiaali ja sotsiaalset ühtekuuluvust. Kõige enam kannatavad noored, madala kvalifikatsiooniga töötajad ja kolmandate riikide kodanikud, kelle puhul on sotsiaaltoetused sageli väiksemad ja vaesusrisk suurem. Ajutised lepingud on sageli väga lühiajalised ning pakuvad nii töötajatele kui ka tööandjatele vähe stiimuleid investeerida koolitusse, mis omakorda takistab tootlikkuse kasvu. Üleminek tähtajaliselt lepingult alalisele on endiselt keeruline ning tööjõu liikuvuse takistused vähendavad tööotsijate võimalusi ja takistavad tööjõu tõhusat jaotumist kogu riigis.

(12)Hispaania on parandanud toetust pikaajalistele töötutele, kes moodustasid 2018. aastal endiselt 6,4 % aktiivsest tööjõust. Hiljutiste algatuste eesmärk on suurendada noorte tööalast konkurentsivõimet, pakkudes nõustamist ja kutsesuunitlust, kuid riiklike tööturuasutuste kaudu liigub endiselt vaid väike osa vabadest töökohtadest ning vaja on täiendavaid jõupingutusi, et parandada nende kasutamist tööotsingutel ja töö leidmisel. Mõnes piirkonnas on tööandjate kaasamine nõrk ja tööotsijaid tööandjate vajadustega paremini sobitada aitavate profiilide koostamise vahendite loomine on alles algfaasis. Riiklike tööturuasutuste ja sotsiaalteenuste partnerlus edeneb, kuid mõnes piirkonnas on koostöö veel piiratud. Suurenenud investeeringud nüüdisaegsetesse riiklikesse tööturuasutustesse koos tööjõu liikuvuse toetamisega võivad aidata parandada töötajate tööalast konkurentsivõimet ja kohanemisvõimet ning muuta sujuvamaks tööturustaatuste vahelist liikumist, parandades seeläbi Hispaania tootlikkust ja pikaajalist kaasavat majanduskasvu.

(13)Jõupingutused tööinspektsioonide tugevdamiseks, et võidelda ajutiste lepingute kuritarvitamise vastu, kannavad esimesi vilju ning tähtajatute lepingute osakaal tööhõive netokasvus on suurenemas. Siiski kasutavad tööandjad endiselt palju lühiajalisi lepinguid. Varasemad tõendid näitavad, et töökohtade loomist toetavate arvukate stiimulite mõju kvaliteetse tööhõive edendamisel on piiratud. Hispaania algatas uue hindamise süsteemi lihtsustamise eesmärgil, kuid tulemused ei ole veel kättesaadavad. Värbamiskonkursse, mille eesmärk on vähendada tähtajaliste töölepingute osakaalu avaliku sektori kõigil valitsustasanditel, tuleb 2019. aasta lõpuks seatud 8 % eesmärgi saavutamiseks hoogustada. Kuigi kolmepoolsete ümarlaudade korraldamine on õige samm sotsiaalpartnerite suuremaks poliitikakujundamisse kaasamiseks, võiks korraldada veel põhjalikumaid ja õigeaegsemaid konsultatsioone.

(14)Ehkki vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste osakaal ning sissetulekute ebavõrdsus väheneb, on need jätkuvalt üle liidu keskmise. Palgavaesuse määr on kõrge ajutiste või madala kvalifikatsiooniga töötajate või väljaspool ELi sündinud töötajate hulgas. Laste vaesuse määr on küll vähenemas, kuid on endiselt väga kõrge. Sotsiaalsiirete (v.a pensionid) piisavus vaesuse vähendamisel on endiselt üks madalamaid liidus, eriti laste puhul. Lastega leibkondadele mõeldud sotsiaalkulude suhe SKPsse on Hispaanias üks madalamaid ELis ja halvasti korraldatud. Positiivsest suundumusest hoolimata on ikka veel olulisi lünki ka tõsise ja mõõduka sõltuvusastmega inimeste hõlmatuses. Riiklik töötusabi on jäänud killustatuks, sisaldades mitmeid eri tööotsijate rühmadele suunatud skeeme. Hiljutised meetmed, millega parandatakse vanemaealiste (52-aastaste või vanemate) pikaajaliste töötute sissetulekutoetuse katvust ja kaitset, võivad samal ajal vähendada selle konkreetse rühma tööstiimuleid. Samal on suuri erinevusi piirkondlikele miinimumsissetuleku tagamise kavadele juurdepääsu tingimustes, nende katvuses ja piisavuses ning nende piiratud ülekantavus piirkondade vahel vähendab töötajate liikuvust. Seetõttu ei saa paljud abivajajad toetust. Universaalse sotsiaalkaardi süsteemi käivitamine muudab sotsiaaltoetuste süsteemi läbipaistvamaks ja võimaldab seda paremini korraldada. Kuigi majanduse elavnemine pärsib jätkuvalt vaesust, on kaasava majanduskasvu saavutamiseks vaja investeerida sotsiaalse kaasatuse poliitikasse ja sotsiaalsesse taristusse (nt sotsiaalkorteritesse). Lisaks seisab Hispaania silmitsi konkreetsete territoriaalse ühtekuuluvuse probleemidega, nagu väga suur rahvastikukadu ja elanikkonna vananemine teatavates maapiirkondades. Nende probleemide lahendamisele võivad integreeritud territoriaalsete arengustrateegiate raames kaasa aidata meetmed, mis edendavad ettevõtlust, digiüleminekut ja sotsiaalmajandust.

(15)Kriisi ajal oli Hispaania pensionisüsteemil oluline koht eakate elatustaseme säilitamisel ja nende vaesusrisk on väiksem. Prognoosid, mis on esitatud 2018. aasta aruandes rahvastiku vananemise kohta ja aruandes pensionide piisavuse kohta, osutavad, et 2011. ja 2013. aasta reformid on aidanud tagada pensionide jätkusuutlikkust ja suhtelist piisavust pikas perspektiivis. Kuid pensionitõusu jätkuv sidumine inflatsiooniga (nagu otsustati 2018. ja 2019. aastal) ja jätkusuutlikkusteguri edasilükkamine tähendab, et vaja on kompensatsioonimeetmeid, et tagada pensionisüsteemi jätkusuutlikkus keskpikas ja pikas perspektiivis. Lisaks tuleks võtta rohkem meetmeid, et lahendada nii põhiprobleem, milleks on tulevaste pensionäride sissetulekute piisavus ja nende tööalase karjääri pikkus ja täielikkus suure tööpuuduse ning laialdase ajutiste lepingute ja osalise tööajaga kasutamise tingimustes.

(16)Hispaania innovatsioonialast tulemuslikkust ja tootlikkuse kasvu takistavad vähenenud investeeringud teadus- ja arendustegevusse ning oskuste nõudlusele mittevastavus. Hispaania ettevõtlussektori teadus- ja arendustegevuse kulutused moodustavad vaid poole liidu keskmisest, eriti suurte ettevõtete puhul, kusjuures piirkondlikud erinevused on märkimisväärsed. Seda vahet suurendab avaliku sektori teadus- ja arendustegevuse eelarve madal ja üha langev täitmise määr. Ka oskuste nappus ja nõudlusele mittevastavus on oluline tegur, mis pidurdab tipptehnoloogiate arendamist ja kasutamist, eelkõige väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes. Paljudes Hispaania piirkondades on tööhõive kõrgtehnoloogia- ja teadmistemahukate teenuste sektorites tunduvalt alla liidu keskmise. Kuigi töötatakse välja piirkondlikke aruka spetsialiseerumise innovatsioonistrateegiaid ja ühtlustatakse riikliku teadus- ja innovatsioonipoliitika juhtimist, on poliitika kavandamise, rakendamise ja hindamise koordineerimine riiklikul ja piirkondlikul tasandil endiselt nõrk. Hispaania innovatsioonitulemuste parandamine eeldab märkimisväärseid investeeringuid, et edendada ettevõtlust ja idufirmasid ning aidata neil kasvada, ning edendada kõigi ettevõtete konkurentsivõimet ja nende kohanemist – sealhulgas digipöörde kaudu – suurema lisandväärtusega tegevustega, et suurendada kohalolekut rahvusvahelistel turgudel. See eeldab ka suuremat keskendumist avaliku ja erasektori partnerlusele, ülikoolide ja ettevõtete koostööle ning tehnosiirdele, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete heaks, teadus- ja innovatsioonipoliitika tugevdatud juhtimist kõigil valitsemistasanditel ning teadus- ja arendustegevuse taristu ja projektide paremat ühtlustamist piirkondlike ja riiklike innovatsioonistrateegiatega.

(17)Kooli poolelijätmise määr, mis on küll paranemas, on Hispaanias jätkuvalt väga kõrge ning selles on märkimisväärseid piirkondlikke erinevusi. Haridustulemusi, mis piirkonniti on väga erinevad, on võimalik parandada. Mõlemad tegurid mõjutavad negatiivselt tootlikkuse kasvu pikaajalist potentsiaali. Jõupingutused haridussüsteemi reformimiseks on seiskunud. Ettevõtjad on teatanud, et on raske leida innovatsiooniga kaasaminekuks vajalikke oskusi, eelkõige info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas. Hispaania kiitis heaks meetmed, millega ajakohastatakse kaheosalist kutsehariduse ja -koolituse süsteemi, millel võiks olla oluline roll innovatsiooniks vajalike oskuste ja kvalifikatsiooni tagamisel, ehki neis süsteemides osalemine on endiselt tagasihoidlik. Kolmanda taseme hariduse omandamise määr on üle ELi keskmise, kuid kolmanda taseme hariduse omandanutel on raskusi sobivate töökohtade leidmisega. Inimkapitali arendamine kõikidel haridus- ja koolitustasanditel, kaasa arvatud kõrghariduses ja kutseõppes, ning haridus- ja ettevõtlussektori suurem koostöö, et leevendada praegust oskuste nõudlusele mittevastavust, võib suurendada noorte koolilõpetajate juurdepääsu tööturule. Samuti võiks see teha ettevõtjatele kättesaadavaks oskused ja kvalifikatsioonid, mis on vajalikud nende innovatsioonisuutlikkuse suurendamiseks ja digiüleminekust tuleneva kasvupotentsiaali täielikuks ärakasutamiseks. Töötajate ümberõpe digitaaloskuste valdkonnas võimaldaks Hispaania ettevõtetel üha enam digiteeritud majanduses konkurentsivõime säilitada. Kõik need meetmed aitaksid kaasa piirkondlike erinevuste vähendamisele.

(18)Hispaania seaduste piiranguterohkus ja killustatus takistab ettevõtjatel mastaabisäästust kasu saamist ja pidurdab tootlikkust. Turu ühtsuse seadus on endiselt oluline vahend nende probleemide lahendamiseks. Selle seaduse otsustavam rakendamine ja tuvastatud piirangute kaotamine teenustelt, eelkõige näiteks ehitusinseneride, arhitektide ning õigus- ja arvutiteenuste puhul parandaks majanduskasvu võimalusi ja konkurentsi. Nagu teisteski valdkondades, kus reformide edukas rakendamine sõltub just piirkondlikust tasandist, võiks riiklike ja piirkondlike ametiasutuste töö jõulisem ja pidevam koordineerimine muuta poliitika selles valdkonnas tõhusamaks.

(19)Raudtee-kaubaveo puudulike ühenduste ning piiratud integratsiooni tõttu liidu elektri- ja gaasiturgudega ei saa Hispaania ELi ühtset turgu täiel määral kasutada. Sel põhjusel peab Hispaania rohkem investeerima elektriühendustesse ülejäänud liiduga, et saavutada seatud eesmärk, mille kohaselt peab 2020. aastaks olema saavutatud vähemalt 10 % installeeritud elektritootmisvõimsusest. Investeeringuid on vaja ka selleks, et võimaldada rohkem raudtee-kaubavedusid, sealhulgas piiriüleseid ühendusi Prantsusmaa ja Portugaliga ning ühendusi sadamate ja logistikakeskustega.

(20)Loodusvarade haldamise puhul on jätkuvalt olulisi investeerimislünki, mis takistavad kestlikuma arengu mudelini jõudmist. Energiatarbimise vähendamine hoonetes ning arukate võrkude ja taastuva elektrienergia salvestamine aitaks nõudlust paremini hallata. Säästva transpordi ja ringmajanduse edendamiseks oleks vaja täiendavaid jõupingutusi. Hispaania teatavaid piirkondi mõjutavad kliimamuutused Euroopa piirkondadest enim ning surve olemasolevatele veevarudele teeb vajalikuks täiendavad investeeringud, et parandada veemajandust, näiteks reoveepuhastust, torustiku lekkeid ja veega varustatust. Vaatamata viimastel aastatel tehtud edusammudele on Hispaanial endiselt vaja täita teatavad liidu veealaste õigusaktide nõuded. Edu kõigi nimetatud eesmärkide saavutamisel tooks Hispaaniale keskkonnaalast, majanduslikku ja sotsiaalset kasu.

(21)Kõigi tuvastatud investeerimislünkade puhul tuleks arvesse võtta konkreetseid piirkondlikke erinevusi investeerimisvajadustes. Piirkondlikud erinevused SKPs elaniku kohta on mõõdukad, kuid suuremad kui enne kriisi ning see on tingitud peamiselt töökohtade kaotuse ebasümmeetrilisest mõjust eri piirkondades. Suurimad piirkondlikud erinevused on praegu tööjõu- ja sotsiaaltulemuste näitajates, mis on enamiku Hispaania piirkondade puhul allapoole liidu keskmist näitajat. Muud sotsiaalmajanduslikud näitajad osutavad suurtele territoriaalsetele erinevustele, näiteks innovatsiooni, ettevõtluse ja konkurentsivõime valdkonnas. Investeeringutega seotud majanduspoliitikas tuleks investeerimisvajaduste puhul nõuetekohaselt arvesse võtta piirkondlikke erinevusi.

(22)ELi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata kõrvaldada mõningad soovitustes nimetatud puudused, eelkõige riigiaruande D lisas käsitletud valdkondades. See võimaldaks Hispaanial neid vahendeid kindlaks määratud sektorite puhul võimalikult hästi ära kasutada, võttes arvesse piirkondlikke erinevusi ja Kanaari saarte äärepoolseimate piirkondade eriolukorda. Selle investeeringu edu tagamiseks on oluline suurendada riigi haldussuutlikkust kõnealuste vahendite haldamisel.