ET    ET  
 EUROOPA  
KOMISJON 
Strasbourg, 15.7.2014  
COM(2014) 469  final 
  
ROHELINE RAAMAT 
Euroopa traditsioonilise osku steabe kõige tõhusam kasuta mine: võimalused Euroopa 
Liidu geograafilise tähise k aitse laiendamiseks mittepõl lumajanduslikele toodetele 
 
EMPs kohaldatav tekst 
 
 
2 
 ROHELINE RAAMAT 
Euroopa traditsioonilise osku steabe kõige tõhusam kasutamine: võimalused Euroopa 
Liidu geograafilise tähise ka itse laiendamiseks mittepõl lumajanduslikele toodetele 
 
 
 
 
Sisukord 
 
Sissejuhatus ................................................................................................................... ............. 4  
I Geograafiliste tähiste kõig e tõhusam kasutamine: võimalik ud eelised, mis tulenevad ELi 
geograafilise tähise kaitse laiendamise st mittepõllumajanduslikele toodetele ............ 6  
1. Geograafilised tähised ELi s: praegune olukord ..................................................................... 6  
1.1 Mis on geograafiline tähis? ................................................................................................ .. 6 
1.2 Geograafilise tähise kaitse õigusraamistik ........................................................................... 6  
1.2.1 Rahvusvaheline õigusraamistik......................................................................................... 6  
1.2.2 ELi õigusraamistik ....................................................................................................... ..... 7  
2. Võimalikud majanduslikud, sotsiaal sed ja kultuurilised eelised, mis tulenevad geograafilise 
tähise ELi tasandi kaitse laiendamisest mittepõllumajanduslikele toodetele............... 8  
2.1 Mittepõllumajanduslike geograafiliste tähiste majanduslik potentsiaal............................... 8  
2.2 Tarbija kasu............................................................................................................... ........... 9  
2.3 Toetatakse ELi rahvusvahelis i jõupingutusi tugevdada geogr aafiliste tähiste kaitset ....... 10  
3. Probleemid ja lahendamist vajavad ülesanded, mis on seotud mittepõllumajanduslike 
toodete võimaliku muutmisega geograaf ilise tähise kaitse kõlblikuks...................... 11  
4. Muud võimalused peale ELi ühtlustatud kaitse ................................................................... 13  
II Geograafilise tähise kaitse võimalused ELi tasandil ............................................................ 14  
1. Kaitse eesmärgid ja tingimused............................................................................................ 14  
1.1 Märgistus: nimetused ja sümbolid...................................................................................... 15  
1.2 Millised tähised tuleks geograafilis e tähise kaitse alt välja jätta?...................................... 15  
2. Mille suhtes tuleks geograafilise tähise  kaitset kohaldada – kas sektoriteülene või 
sektoripõhine lähenemisviis? ..................................................................................... 16  
3. Toote ja territooriumi vaheline seos..................................................................................... 17  
3.1 Kui tugev peaks olema seos territooriumiga? .................................................................... 17  
3.2 Kvaliteet ja t oote spetsifikaat ............................................................................................ .1 8 
3.3 Toote hea maine ............................................................................................................ ..... 19  
 
3 
 4. Kuidas kaitset tugevdada?................................................................................................... .1 9 
4.1 Siseriiklike seaduste ühtlustamine ..................................................................................... 19  
4.2 Kogu ELi hõlmava ühtse süsteemi loomine....................................................................... 20  
5. Registreerimine ............................................................................................................. ....... 20  
5.3 Protsessi sisu ............................................................................................................. ......... 21  
5.3.1 Taotlejad................................................................................................................ .......... 21  
5.3.2 Geograafilise tähise registreerimise vaidlustamine......................................................... 22  
5.3.3 Tasud .................................................................................................................... ........... 22  
6. Kaitse ulatus ............................................................................................................... .......... 23  
6.1 Antud kaitse tase .......................................................................................................... ...... 23  
6.2 Geograafilise tähisega seotud õigu ste järelevalve ja jõustamine ....................................... 24  
6.3 Mittepõllumajandusliku geograafilise tähise kaitse kestus ................................................ 24  
7. Pärast registreerimist ...................................................................................................... ...... 25  
7.1 Kaitse tühistamine ......................................................................................................... ..... 25  
7.2 Geograafiliste tähiste ja kaubamärkide võimalikud vastuolud .......................................... 25  
Kokkuvõte ...................................................................................................................... .......... 26  
 
 
 
 
4 
  
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Sissejuhatus 
 
Tänapäeva globaliseerunud maailmas on tarb ijale pakutavate toodete sortiment peaaegu 
piiramatu. Teadliku valiku tegemiseks peavad tarbijad koguma ja võrdlema üha arvukamate 
kaupade hindu ja omadusi kajastavat teavet. Toot e hind ja põhitunnused ei tarvitse olla ainsad 
otsust mõjutavad tegurid. Tarbijad otsivad ka  ehedate, algupäraste kvaliteetsete toodete 
kindlakstegemise viise ja ootavad, et kvaliteet  ja reklaamitud eripärad tagaksid omadused, 
mida nad väärtustavad ja mille eest nad on sageli valmis juurde maksma.  
 
Selle saavutamiseks võib toodetega seostatava  maine ja/või ettenähtud kvaliteediomadused, 
mis tulenevad nende konkreetsest päritolust, kinnistada toodet iseloomustava mõiste 
„geograafiline tähis” abil. Geograafilised tähi sed on tähised, mis näitavad kaupade pärinemist 
riigist, piirkonnast võ i konkreetsest kohast, kus toote eriline kvaliteet, maine või muu omadus 
on olulisel määral seotud sell e geograafilise päritoluga, näite ks Bordeaux (vein), Vetro di 
Murano (klaas) või Prosciutto di Parma (Parma sink).  Geograafilised tähised on enesestmõistetavalt asjakohased põllumajandustoodete, toiduainete, 
veinide ja muude alkohoolsete jookide puhul, kui  nende geograafiline päritolu on seotud 
kvaliteediomadustega, mis tulenevad otseselt pi nnasest või kliimast (näiteks veinid) või 
looduslike tegurite ja traditsiooniliste töötlemi smeetodite kombinatsioonist, mida piirkonnas 
rakendatakse (näiteks Baieri õlu) . Siiski ei ole geograafiliste tä histe kasutamine piiratud ainult 
põllumajandustoodetega. Geograafiline tähis võib rõhutada ka toote eriomadusi, mille annab 
neile inimtegevus toote pärito lukohas, nagu erilised tootmiso skused ja tavad. Nii on see 
näiteks käsitööesemete puhul, mida valmistata kse üldiselt käsitsi, kasutades kohalikke 
looduslikke ressursse, ja mis kuuluvad tavali selt kohalike kogukondade traditsioonide hulka. 
Euroopa Liit (EL) on rikas selliste ehed ate mittepõllumajanduslik e toodete poolest, mis 
põhinevad sellistel traditsioonilist el teadmistel ja valmistamis võtetel, mille juured on sageli 
konkreetse geograafilise paikkonn a kultuurilises ja sotsia alses pärandis, näiteks Český křišťál 
(Böömi kristall), Tartan (Šoti ruudumuster), Marmo di Carrara (marmor) või Meissner 
Porzellan (portselan). Kõik need tooted  moodustavad osa Euroopa traditsioonilistest 
teadmistest ja oskustest ja on seetõttu olulised Euroopa ku ltuuripärandi seisukohast ning 
täiendavad kultuuri- ja loovmajandust. Neil on  ka arvestatav majanduslik potentsiaal, juhul 
kui nende kasutamise õiguslikud tingimuse d on täidetud. Innovatsioon ja tehnoloogiline 
progress on olulised vahendid, mis aitava d kohalikku oskusteavet ja pärandit kõige 
tulemuslikumalt ära kasutada. 
EL täidab geograafilise tähise kaitse eeskirju in tellektuaalomandi õigus te kaubandusaspektide
 
(TRIPS) lepingu raames, mida kohaldatakse  Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) 
 
5 
 kõigile 159 liikmele ja mis hõlmab nii põlluma jandus- kui ka mittepõllumajanduslikud tooted. 
Kõikides WTO liikmesriikides tuleb geograafilisi tähiseid kaitsta, et vältida üldsuse eksitamist kaupade päritolu suhtes ja tõkestada kõlva tut konkurentsi. WTO liikmetel on lubatud selle 
saavutamiseks kasutada erinevaid õiguslikke vahendeid. Teatavad WTO liikmed, sealhulgas 15 ELi liikmesriiki, on kehtestanud sui generis  õigusaktid mittepõllumajanduslike toodete 
geograafilise tähise kaitsmiseks. 
ELi tasandil on ühtne geograafil ise tähise kaitse praegu taga tud veinide, piiritusjookide, 
aromatiseeritud veinide ning põl lumajandustoodete ja toiduain ete puhul. ELi tasandil ei ole 
mittepõllumajanduslike toodete geograafilise tähise  kaitset siiani ühtlustatud ega ühtset kaitset 
kehtestatud. Selle asemel koha ldatakse siseriiklikke õigusa kte ning seetõttu on õigusliku 
kaitse tase kogu Euroopas erinev. Mittepõllumajanduslikud tootjad, kes soovivad kaitsta geograafilist tähist kogu ELis, peavad saavutama er aldi kaitse igas liikmesriigis – see ei ole 
ilmselt kooskõlas siseturu eesmärkidega. 
Komisjon tõstatas selle küsimuse oma 2011. aasta teatises intellektuaalomandiõiguste ühtse 
turu
1 kohta ja tegi ettepaneku põhjalikult analüüsida mittepõllumajanduslike toodete 
geograafilise tähise kaitse olemasolevat õigu sraamistikku liikmesriikides ja selle mõju 
siseturule. 
Järgmisena telliti 2012. aastal2 uuring mittepõllumajanduslike t oodete geograafilise tähise 
kaitse kohta siseturul (edaspidi „uuring”). Uuringus, mille komisjon avaldas 2013.  aasta 
märtsis, jõutakse seisukohale, et olemasol evad õiguslikud vahendi d, mis on tootjatele 
kättesaadavad riikide ja Euroopa tasandil,  ei ole piisavad. Komisjon korraldas 22.  aprillil 2013 
avaliku arutelu, et arutada uur ingu järeldusi ja pakkuda platvor mi laiaulatuslikuks aruteluks 
mittepõllumajanduslike toodete tõhusama geograafilise tähise kaitse vajaduse üle ELi tasandil. Paljud osalevad sidusrühmad toetasid  üleskutset kehtestada  ELi tasandil tugevam 
mittepõllumajanduslike toodete geograafilise tähise kaitse.
 
Arvestades uuringu järeldusi ja  avaliku arutelu tulemusi, otsustas komisjon oma analüüsitööd 
käesoleva rohelise raamatuga jätkata. Eesm ärk on konsulteerida kõikide sidusrühmadega 
võimalikult suures ulatuses, et välja selgit ada mittepõllumajanduslike toodete geograafilise 
tähise kaitse suurendamise vajadus ELis ning valida vajaduse korral lähenemisviis suurema 
kaitse saavutamiseks. Kõiki huvitatud osapooli kutsutakse käesolevas rohelises raamatus 
tõstatatud teemade kohta arvamust avaldama  ja vastama konkreetse tele küsimustele. 
Komisjon arvestab selle konsultats iooni tulemustega, kui ta la ngetab otsuse edasise tegevuse 
vajaduse kohta ELi tasandil.  
 
 
 
 
                                                            
1 http://ec.europa.eu/intern al_market/copyright/docs /ipr_strategy/COM_2011_287_en.pdf . 
2 Uuring tehti enne Horvaatia ühine mist Euroopa Liiduga ja seet õttu see Horvaatiat ei hõlma.  
 
6 
  
I Geograafiliste tähiste kõige tõhusam kasu tamine: võimalikud eelised, mis tulenevad 
ELi geograafilise tähise kaitse laiendami sest mittepõllumajanduslikele toodetele 
 1. Geograafilised tähised ELis: praegune olukord  1.1 Mis on geograafiline tähis? 
 
Geograafiline tähis on märk, tavaliselt nimi, mida kasutatakse selliste kaupade tähistamiseks, millel on konkreetne geograafiline päritolu ja kvaliteediomadused, erijooned või maine, mis 
on olulisel määral seostatavad päritolukohaga . Tavapäraselt sisaldab geograafiline tähis 
kaupade päritolukoha nime või koosneb sellest. Kõnealust nime võivad kollektiivselt kasutada 
kõik teatava piirkonna ettevõtjad, kes toodavad teat avat toodet ettenähtud viisil. Champagne 
ja Prosciutto di Parma  on mõned maailmakuulsate geogr aafiliste tähiste näited. 
Geograafilise tähise kui intellektuaalse omandi kaitse eesmärk on tagada tootjate aus 
konkurents ja pakkuda tarbijale usaldusväärset t eavet tootmiskoha ja/või -meetodi ning toote 
kvaliteedi kohta
3. Geograafiliste tähiste kaitse on olulise tähtsusega traditsiooniliste ja 
kvaliteetsete toodete ning nendega seotud osku steabe ja töökohtade säilitamisel. Seetõttu 
toetatakse geograafiliste tähiste kaitsmisega väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid ja tootjaid (VKEd). Geograafilised tähised rõhutava d inimtegevuse, kultuuri, maa ja ressursside 
vahelisi seoseid ning aitavad kaitsta mittemateriaalset vara, nagu maine ja 
kvaliteedistandardid. 
Geograafilise tähise kaitsmine ergutab ka  investeerima uutesse tehnoloogiatesse ja 
uuendustesse, et kaitsta toodete suurepär ast kvaliteeti ja säi litada samal ajal 
konkurentsivõime. 
Geograafilistel tähistel on erijooned, mis erista vad neid muudest intellektuaalomandiõigustest: 
tähised ei ole üldiselt ühe äriühingu omand, nagu on kaubamärgid või patendid. Geograafiline 
tähis kuulub tervele kogukonnale, täpsemalt kõiki dele tootjatele, kelle tooted pärinevad 
kindlast geograafilisest piirkonnast ja vastavad geograafilise tähise spetsifika adis esitatud 
kirjeldusele. 
1.2 Geograafilise tähise kaitse õigusraamistik  
 1.2.1 Rahvusvaheline õigusraamistik  
Geograafiliste tähiste kaitse  tagatakse mitme Maailma Intellektuaalse Omandi 
Organisatsiooni
 (WIPO) hallatava lepinguga, eriti 1883. aa sta tööstusomandi kaitse Pariisi 
konventsiooni4 ning registreeritud päritolunimetu ste kaitse ja nende rahvusvahelise 
registreerimise Lissaboni lepinguga5. Lisaks sellele käsitletakse intellektuaalomandi õiguste 
                                                            
3 Nagu muud tooted, peavad ka geograafilist tähist kandvad tooted olema kooskõlas ELi „põhinõuete” süsteemiga ja vastama 
tooteohutuse nõuetele, millega tagatakse siseturu nõuetekohane toimimine, toodet e ohutus tarbijate ja oks ja teatavate 
muude avalike huvide kaitse, näitek s keskkonnakaitse või energiatõhususe. 
4 Pariisi konventsioonis viidatakse üldiselt „päritolutähistele” ja „päritolunimetust ele” kui tööstusomandi objektidele, kuid ei  
täpsustata neid mõisteid. Kõik ELi liik mesriigid on selle konventsiooni osalised.  
5 Kümme ELi liikmesriiki on Lissa boni lepingu osalised. Seitse ELi liikmesriiki on  selle ratifitseerinud: Bulgaaria, Tšehhi 
Vabariik, Prantsusmaa, Ungari, Itaalia, Portugal ja Slovakkia. Kolm riiki on lepingu allkirjastanud, kui d ei ole seda veel 
ratifitseerinud: Hispaania , Kreeka ja Rumeenia.  
 
7 
 kaubandusaspektide lepingu artiklites 22–24 geograaf iliste tähiste rahvusva helist kaitset WTO 
raames6. 
Nimetatud rahvusvahelised lepingud võimaldavad ta gada geograafilise tähi se kaitse kõikidele, 
nii põllumajanduslikele kui ka mittepõllumajanduslik ele tooteliikidele. Ne ed erinevad siiski 
märkimisväärselt mõiste, ulatuse, seonduvate jõus tamismeetmete ja geogra afilise tähi se kaitse 
muude tahkude lõikes. 
1.2.2 ELi õigusraamistik 
 
Euroopas võimaldatakse nii põllumajandus - kui ka mittepõllumajanduslike toodete 
geograafilise tähise kaitset. Põllumajandustoodetele ja toi duainetele (veinid, kanged 
alkohoolsed joogid) tagatakse ühtne kaitse ai nult ELi tasandil. Mittepõllumajanduslikke 
geograafilisi tähiseid kaitstakse üksnes sise riiklikul/piirkondlikul tasandil erinevate 
siseriiklike õigusraamistike kaudu. 
1.2.2.1  Põllumajandustoodete ja toiduaineteg a piirduv ühtne kaitse ELi tasandil   
ELi tasandil on ühtne geograafilis e tähise kaitse kehtestatud veinidele (1970), kangetele 
alkohoolsetele jookidele (1989), aromatisee ritud veinidele (1991) ning muudele 
põllumajandustoodetele ja toiduainetele ( 1992). Nende süsteemide peamine eesmärk on 
kvaliteedi, sortimendi ja väärtuse suurenda mine toiduahelas, sektori traditsioonilise 
oskusteabe säilitamine ning mitmekesistamise  ja tööhõive edendamine maapiirkondades. 
Nende süsteemidega kindlustatakse hõlmatu d toodete kaitstud nimetustele kogu ELis 
laiaulatuslik ühtne kaitse ainult ühe taotlust e esitamise protsessi kaudu. 2014. aasta aprilli 
lõpuks oli ELi tasandil registreer itud 336 kange alkoholi nimetust, 1  577 veinide nimetust ja 
1 184 toiduainete ja põllumajandustoodete nime tust. ELi geograafilise tähisega toodete 
hinnanguline müügiväärtus küündis 2010. aastal  54,3 miljardi euroni, kaasa arvatud 
geograafilise tähisega kaupade ekspor tmüük 11,5 miljardi euro väärtuses (15  % ELi toidu- ja 
joogitööstuse ekspordist). 
Euroopa Liidu Kohus on kinnitanud, et geograafiline tähis kujutab endast 
intellektuaalomandiõigust7. ELi tähiste kaitse süsteem on ai nuõiguslik ja takistab liikmesriike 
käigus hoidmast eraldi parallee lseid siseriiklikke või piirkond likke kavasid (mis on võimalik 
näiteks kaubamärkide puhul)8. Siseriiklikud süsteemid on l oodud selleks, et reguleerida ELi 
geograafilise tähise registreerimise taotlusprotsessi esimest etappi ja tagada nende haldusjõustamine (täpsemalt ametlik kontrollim ine, kas toode vastab tootjate esitatud 
spetsifikaatide tingimustele, ja geograafilise tähise turul kasutamise seire)
9. 
                                                            
6 Intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu artiklis  22 määratletakse geograafili se tähise mõiste ja WTO 
liikmete üldised kohustused kaitse tagamiseks geograafilise tähi se eksitava kasutamise va stu ja kõlvatu konkurentsina 
käsitatava kasutamise vastu. Selles nõutakse osalejatelt ka selliste kaubamä rkide registreerimisest keeldumist või 
registreerimise tühistamist, mis sisaldavad näidatud territ ooriumilt mittepärinevate kaupade geograafilist tähist või 
koosnevad sellest, kui tähise  kasutamine selliste kaupa de kaubamärgi koosseisus võib üldsust eksitada tegeliku 
päritolukoha osas. Intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu artikliga  23 antakse kõrgema tasemega kaitse 
veinide ja kangete alkoholide geograafilistele tähistele. Artikli 23 lõikes 1 sätestatakse absoluutse kaitse standard, millega 
nõutakse osalejatelt selliste ve inide/kangete alkohoolsete jookide registreerimis e takistamist, mis ei pärine asjakohasest 
geograafilisest paikkonnast, isegi kui kaupade tegelik päritolu on samuti ära näidatud või geograafilist tähist kasutatakse 
tõlgitult või sellega kaasnevad sellised väljendid nagu „liik”,  „tüüp”, „stiil”, „imitatsioon” vms. Veinide ja kangete 
alkohoolsete jookide geograafilisi tähiseid tuleb kaitsta, isegi ku i geograafilise tähise nimetu se väärkasutus tarbijaid ei 
eksitaks. 
7 Vt kohtuasi C-3/91, Turrón de Jijona, punkt 37, või Prosciutto di Pa rma, C-108/01, punkt 64. 
8 Vt kohtuasi C-478/07, Bud ĕjovický Budvar, punkt 114.  
9 Vt kohtuasi C-35/13, Felino, punkt 28.  
 
8 
  
ELi põllumajandustoodete geograafilise tähise ka itse süsteemi peetakse üldjoontes edukaks, 
nagu näitab hiljutine Euroopa Komisjoni tellitud uuring10. Uuring näitas selgeid eeliseid 
tarbijate ja tootjate jaoks. Sellised eelised on näiteks üksikasjalik teave ja kvaliteeditagatis 
tarbijatele, stabiilsemad kasumimarginaalid to otjatele, paranenud nähtavus, seda sageli tänu 
kaubandusmessidel osalemisele, juurdepääs uu tele omamaistele ja/või eksportturgudele, 
parem juurdepääs edendamisf ondidele ja tootjatele pa kutavale investeerimisabile. 
Geograafilise tähise kaitse aitab säilitada ka kohalikku taristut ja tööhõivet, eriti vaesemates 
piirkondades, tuues sel viisil  kasu ühiskonnale tervikuna. 
 
1.2.2.2 Erinevad siseriiklikud õigusraamisti kud mittepõllumajanduslikele toodetele 
 
Liikmesriikide seadused, mis käsitlevad mitte põllumajanduslike geograafilis te tähiste kaitset, 
ei ole veel ühtlustatud. Seetõttu erinevad li ikmesriikide asjakohased siseriiklikud raamistikud 
üksteisest märkimisväärselt. Suured erinevused esinevad mõistetes, registreerimismenetlustes 
ja kuludes, kaitse ulatuses ja jõus tamisvahendites. Seetõttu kohaldatakse 
mittepõllumajanduslikele geograafilistele tähistele sõltuvalt tootmisriigist erineva tasemega 
kaitset, võttes aluseks intellektuaalomandi õi guste kaubandusaspektid e lepingus sätestatud 
kaitse põhinõuded. 
Kõikides liikmesriikides on mittepõllumajanduslikud tooted hõlmatud kõlvatut konkurentsi 
või tarbijate eksitamist käsitlevate s eadustega. Samuti on need tooted hõlmatud 
kaubamärgiseadusega, millega võidakse sa muti tagada teatava ulatusega kaitse. Sui generis 
süsteemid mittepõllumajanduslike toodete geograaf ilise tähise kaitseks on praegu kasutusel 15 
liikmesriigis11. Nende seaduste vorm erineb, ulatude s piirkondlikest või üleriigilistest 
konkreetseid tööstusharusid (näite ks keraamikat) käsitlevatest õigusaktidest eriseadusteni, mis 
kehtivad teatavate toodete (näiteks Solingeni  nugade) suhtes, või piirkondlike või siseriiklike 
seadusteni, millega kaitstakse kõiki mittepõ llumajanduslikke geograafilise tähisega tooteid12.  
Küsimus 
1. Kas teie meelest on ELi eri liikmesrii kides praegu pakutava mittepõllumajanduslike 
toodete geograafilise tähise kaitse eri tasemel ja eri va henditel eeliseid või puuduseid? 
Palun selgitage oma vastust. 
2. Võimalikud majanduslikud, sotsiaalsed ja  kultuurilised eelised, mis tulenevad 
geograafilise tähise ELi tasandi  kaitse laiendamisest mittep õllumajanduslikele toodetele  
 2.1 Mittepõllumajanduslike geograafiliste tähiste majanduslik potentsiaal 
 
ELi ühtlustatud geograafiliste tähiste süsteem võib mittepõllumajanduslike  toodete tootjatele 
pakkuda kahte peamist võimalikku eelist. Tootja te toodete eristatavuse ja atraktiivsuse 
                                                            
10 Uuring „ Value of production of agricultural pr oducts and foodstuffs, wines, aromatised  wines and spirits protected by a 
geographical indication (GI”)  (Geograafilise tähisega (GT) kaitstud põlluma jandustoodete ja toiduainete, veinide, 
aromatiseeritud veinide ja kangete al kohoolsete jookide tootmise väärtus)  on kättesaadav veebilehel 
http://ec.europa.eu/agriculture/ external-studies/value-gi_en.htm . 
11 Belgia (Valloonia), Bulgaaria, Horvaatia, Tšehhi Vabariik, Ee sti, Prantsusmaa, Saksamaa, U ngari, Läti, Poola, Portugal, 
Rumeenia, Slovakkia, Sloveenia, Hispaania (Murcia piirkond), vt uuringu lk 30.  
12 Uuring mittepõllumajanduslike toodete geograafi lise tähise kaitse kohta siseturul, lk 29–73,  
http://ec.europa.eu/internal_marke t/indprop/docs/geo-indications/130322_geo- indications-non-agri-study_en.pdf. 
 
9 
 suurenemine tänu tagatud kvaliteedile ja ki ndlale päritolule kogu ELi ulatuses võib 
hoogustada müüki13 ning kogu ELis tagatakse tõhusam ja ühtsem kaitse võltsimise ja 
jäljendamise tõttu tekkinud kahju vastu. 
Geograafilise tähise kaitset on võimalik kohaldada igat liiki mittepõllumajanduslikele 
toodetele ja tootmismeetoditele, alates ma dala kuni keskmise tehnoloogilise tasemega 
toodetest, näiteks Český křišťál (Böömi kristall), kuni kõr ge tehnoloogilise tasemega 
toodeteni. Hiljutise uuringu hinnangul an nab otsene ja kaudne tööhõive Euroopa 
mittepõllumajandusliku geograafilise tähise sektoris kuni 4,08 miljonit töökohta14. Need 
töökohad on valdavalt vaesemates  piirkondades asuvates VKEdes15. Kahes kolmandikus 
piirkondadest, millest mittepõllumajanduslikud geograafilise tähisega tooted pärinevad, on 
vaesuse või töötuse määr kõrgem kui 20  %. 
Kogu ELis kaitstava geograafilise tähisega mittepõllumajandusliku toote maine ja/või 
kvaliteet võib aidata tootjatel juurde pääsed a müügiedendusfondidele ja avalike asutuste 
pakutavale investeerimisabile  ning hõlbustada juurdepääs u kaubandusmessidele. Võimalus 
ühineda kogu ELi ulatuses ühtlustatud geograafilis e tähise kavaga võib paremaks muuta ka 
kaitstud nimetuse kollektiivse korralduse ja selle haldamise tootjate liitude poolt.  
Kuulus geograafiline tähis võib pä ritolukohale või -piir konnale ka suuremat tuntust tuua ja 
avaldada võimendavat mõju näiteks turismi,16 kaubandusmesside ja kultuurilise tegevuse 
ergutamise kaudu ning sellega seoses või dakse luua rohkem töötamisvõimalusi17. 
 Geograafilist tähist kandvate konkr eetsete toodetega seotud tööhõive t ei saa tavaliselt üle viia 
teistesse paikkondadesse, kuna on olemas traditsi oonilised seosed kindla territooriumiga. Seda 
silmas pidades võib konkreetsete piirkondade he aolu suurendamine mittepõllumajanduslikele 
toodetele geograafilise tähise kaitse andmisega aidata säilitada töökohti ja jõukust teatavates 
majanduslikult nõrkades piirkondades.  
Küsimused 
2. Kas teie arvates võib mittepõllumajanduslike toodete ELi geograafilise tähise tugevdatud 
ja ühtlustatud kaitse ELi tasa ndil avaldada positi ivset majanduslikku mõju siseturule 
eespool kirjeldatud viisil? 
3. Kas te näete negatiivseid mõjusid, mida se lline kaitse võib avaldada ELi majandusele? 
 
 2.2 Tarbija kasu  
Geograafiline tähis võimaldab tarbijatel, kes täht sustavad toodete geogr aafilist päritolu, on 
tundlikud kultuuride või traditsioonide suhtes , mida need tooted esindavad, või peavad 
                                                            
13 Lisaks sellele mõjutab geograafilise tähise staatus märkimisv äärselt tootjate võimalust hakata  tarnima suurtele jaemüüjatele 
ja leida uusi kliente väljaspool piirkondi, kus tooted on tarbijat e seas traditsiooniliselt tuntud ja hinnatud. Peale selle ait ab 
geograafilise tähise nimetus tootjatel saavutada juurdepääsu uutele eksporditurgudele, kuna välisturgude tarbijad suhtuvad 
geograafilistesse tähistesse kui välisasutuse kontr ollitud toote kvaliteedi täiendavasse tagatisse. 
14 Uuringu lk 133. 
15 Allikas: Euroopa statistilised andmed vaesuse ja töötuse kohta NUTS 2 piirkonnas. Selline on olukord näiteks Belgia pitsi 
(dentelles de Binche) või Olho Marinho (Portugal) must a savi (louça de barro preto de Olho Marinho) puhul. 
16 Näiteks Euroopa „keraamikate e” (tunnistatud alates maist 2012 Euroopa Nõukogu „kultuuripärandi teeks”), mille eesmärk 
on muuta keraamika tootmise alad jätkusuut like turismisihtkohtadena ligitõmbavaks. 
17 Vt: Geographical Indications, An introduction , WIPO, 
http://www.wipo.int/export/ sites/www/freepublications/e n/geographical/952/wipo_pub_952.pdf . 
 
10 
 oluliseks kaupade eriomadusi või kvaliteeti, teha  teadlikke ja turvalisi valikuid, mis põhinevad 
usaldusväärsel teabel18. Geograafilise tähise ülesanne on pa kkuda tarbijatele kindlustunnet, et 
tootel on konkreetsest päritolukoha st tulenev kindel kvaliteet, ki ndlad omadused ja/või kindel 
maine, kui see on tarbijate jaoks oluline. 
Ametlikud kontrollid või seiremehhanismid, m illega tagatakse, et kaitstud geograafilise 
tähisega tooted vastavad toote spetsifikaadis esitatud tingimustele, on praegu 
põllumajandussektori ELi geograafilise tähise süsteemide põhitunnus. Geograafilise tähise 
kaitse on vahend, mis aitab ära hoida geograafilise  tähise nimetuse kuritahtlikku kasutamist 
turul. Selle eesmärk ei ole pi irata tarbijatele kättesaadavat tootevalikut, vaid reserveerida 
konkreetne nimetus kasutamiseks sellistele ka upadele, mis vastavad toote spetsifikaadis 
esitatud tingimustele ja millel on selge geograafilin e traditsioon. See ei ta kista teistel tootjatel 
turustamast sama tüüpi kaupu erineva nimetu se all. Sisuliselt on geograafilise tähise 
ülesandeks kaitsta tarbijaid selliste kaupade omandamise eest, millel ei ole ootuspäraseid 
kvaliteediomadusi ja tunnuseid, mille eest nad võivad olla valmis täiendavat hinda maksma19. 
 
Küsimused 
4. Kas teie arvates võiks mittepõllumajandus like toodete ELi ge ograafilise tähise 
ühtlustatud kaitse olla tarbijatele kasulik?  
5. Kas te näete võimalikke negatiivseid tagajärgi tarbijate jaoks?  
 
 
2.3 Toetatakse ELi rahvusvahelisi jõupingutus i tugevdada geograafiliste tähiste kaitset 
 
Mittepõllumajanduslike toodete ge ograafiliste tähiste ühtse ka itsesüsteemi loomine ELis võib 
positiivselt mõjutada ka läbirääkimisi kaubandusl epingute üle kolmandate  riikidega, kes on 
huvitatud oma mittepõllumajanduslike toodete geograaf iliste tähiste parema kaitse tagamisest 
ELis. Mittepõllumajanduslike geograafiliste tähi ste kaitse ühtlustatud ja sidusa ELi süsteemi 
puudumine vähendab ELi suutlikkust pidada kõnealuses küsimuses kahepoolseid läbirääkimisi ja saavutada ELi põllumajandusli ke geograafiliste tähiste parem kaitse nendes 
riikides. Kolmandate riikide mittepõllumajanduslike geograafiliste tähiste kaitse ELi turul on muutunud üha olulisemaks teguriks mitmet es kahepoolsetes läbirääkimistes ELi 
kaubanduspartneritega. Viimastel on sage li hästi tuntud käsitööesemete ja 
mittepõllumajanduslike toodete valmistamise rikkalikud traditsioonid: näiteks India kaitseb saride, siidimaalide ja suurrätikute teatavai d mittepõllumajanduslikke geograafilisi tähiseid. 
WTOs mitmepoolsel tasandil tehtavaid ELi jõupi ngutusi läbirääkimistes geograafilise tähise 
kaitse taseme tõstmiseks võib toetada ka m ittepõllumajanduslike geograafiliste tähiste kaitse 
ühtne Euroopa süsteem. WTO Doha arenguprogra mmi läbirääkimistel on EL tegutsenud selle 
nimel, et praegu üksnes veinile ja kange tele alkohoolsetele jookidele tagatavat 
kõrgetasemelist kaitset laiendataks kõikidele toodetele. 
                                                            
18 Eurobaromeetri 2008. aastal läbi viidud uuringu (nr 298) koha selt tunnistas 26 % tarbijatest , et neid huvitab toiduks 
mittekasutatavate toodete päritoluriik (mitte geograafilised tä hised kui sellised). Päritolu as pekt oli pingereas hinna, ohutus e 
ja tootemargi järel 4. kohal. 
19 Üksnes sel juhul, kui tarbijad õpivad tundma toodete kvaliteediomadusi, on tootja tel otstarbekas inve steerida eriti hea 
kvaliteediga toodete valmistamisse. Kui ettevõte otsustab toota eriti hea kvaliteediga tooteid, tasub see otsus ennast ära 
tulevikus, sest tootja kujundab selle pikaaj alise investeeringuga endale hea maine. S eetõttu on ettevõttel stiimul investeerida  
oma mainesse ainult juhul, kui tarbijad on kvaliteed ist teadlikud ja kui nad lõpptul emusena maksavad kõrgemat hinda. 
Tarbija omakorda saab laia valiku kvaliteetseid ja ohutuid tooteid. 
 
11 
 Küsimus 
6. Kas te näete mittepõllumajanduslike toodete ELi geograafilise tähise ühtlustatud kaitse 
võimalikke eeliseid või puudusi seoses ELi  ja kolmandate riikide vaheliste 
kaubandussuhetega? Kui näete, siis milliseid?  
 
2.4 Euroopa traditsioonide, oskusteabe, kultuurilise eneseväljenduse mitmekesisuse20 ja 
kultuuripärandi säilitami ne ja väärtustamine 
 
Tüüpilised geograafilise tähise saamisek s kõlblikud mittepõllumajanduslikud tooted 
konkureerivad kõige tõhusamalt om a ehtsuse, eristatava kval iteedi ja muude tarbijate 
väärtustatavate omaduste toel. Neile avaldava d pidevat survet nende mainet kuritarvitavad 
tooted, mis on sageli halvema kvaliteediga ja mida müüakse madalamate hindadega. 
Geograafilise tähise saamiseks kõlblikud toot ed võivad olla edukad, kui konkurents põhineb 
ausatel tavadel, aga kui jäljendatud tooted sa avutavad eelise maine, eheduse ja kvaliteedi 
arvelt, mida eeldatakse algupärastelt toodetelt,  kasutades selleks ge ograafilist nimetust, 
millega maine on lahutamatult seotud, võib s ee viia algupäraste toodete valmistamise 
lõpetamiseni ja kadumiseni, nagu juhtus näiteks Leedu linase kanga tööstusega. Geograafilise tähisega tooted hoiavad alal traditsioonilist ja väärtuslikku oskusteavet, mida antakse edasi põlvkonnalt põlvkonnale. Nende tootmise meetodi d ja abitegevus tagavad kohalikule 
ühiskonnale identiteedi, mida on kujundatud pika aja jooksul. Geograafilise tähisega tooted 
toetavad nii tootjate omavahelisi kui ka too tjate ja muude kohalike huvitatud üksuste, näiteks 
avalike asutuste ja turismio rganisatsioonide vahelisi koost öövõrgustikke. Seetõttu aitavad 
need kujundada piirkonna sots iaalset kapitali. Lühidalt öeld es võib Euroopa ajaloolise, 
kultuurilise ja sotsiaalse pärandi märkimis väärne koostisosa ohtu sattuda, kui geograafilise 
tähisega tooted kaovad asjakohase kaitse puudumise tõttu. 
Küsimused 
7. Kas usute, et mittepõllumajanduslike geograaf iliste tähiste ühtlustatud kaitse ELi tasandil 
aitaks säilitada traditsioonilist kultuuri- ja kunstipärandit, mida esindavad kaitsekõlblikud 
tooted? Palun selgitage oma vastust.  
8. Kas selline kaitse toetaks tootmispiirkondade sotsiaalse kapitali suurendamist?  
 
 3. Probleemid ja lahendamist vajavad ülesan ded, mis on seotud mittepõllumajanduslike 
toodete võimaliku muutmisega geograaf ilise tähise kaitse kõlblikuks 
 
Mida parem on geograafilise tähise maine ja mida suurem on selle tuntus, seda tõenäolisemalt 
püüavad konkurendid selle arvelt ka su lõigata ning väärkasutada  tähise nimetust kaupade 
juures, mis ei pärine konkreetse st geograafilisest piirkonnast ja/ või ei vasta asjaomase toote 
spetsifikaadis esitatud tingimustele või kv aliteeditunnustele, millele nimetus viitab. 
Geograafilise tähise väärkasutamise tagajärjek s on seaduslike kauplejate tulu ja turuosa 
kaotus, samuti potentsiaalne maine ka hjustamine ning lisanduvad kohtukulud. 
                                                            
20 Euroopa Liit on alates  2006. aastast UNESCO kultuurilis e väljenduse mitmekes isuse kaitse ja ed endamise konventsiooni 
osaline ning ELi toimimise lepingu artikl i 167 kohaselt võtab liit  aluslepingute  muude sätete kohase lt tegutsedes arvesse 
erinevaid kultuuriaspekte, eriti selleks, et austada ja edendada oma kultuuride mitmekesisust.  
. 
 
12 
 Uuringu kohaselt teatati 57,4  % uuritud toodete (n = 94) puhul suurtest probleemidest ja 
suurest kahjust nende geograafil ise tähise väärkasutuse tõttu21. Nende hulka kuuluvad:  
• järeletehtud tooted, mis on pärit samast riigist,22 teisest ELi riigist23 või kolmandast 
riigist, eriti Aasiast24;  
• seosed, mida tekitavad kaitstud nimetusega mitteseotud tooted, näiteks sõnastus 
„Belgian stone” (Belgia kivi) võltsitud Pierre  bleue de Belgique (kivi) puhul või Türgi 
marmor, mida turustatakse „Botticino Roya l” ja „The New Botticino” nimetuste all,25 
või  
• seosed, mida tekitavad kaitstud nimetusega mitteseotud tooted, mis ei ole sama tüüpi 
tooted, näiteks Hiina graniit, India kiltkivi ja muudest riikidest pärit lubjakivi, mille 
puhul kasutatakse nimetust „Cas tilla-Leóni looduslik kivi”26.  
Rikkujate vastu algatatava kohtumenetlu se kulud võivad osutuda äriühingu jaoks 
märkimisväärseks rahaliseks koor museks. Näiteks on ettevõtja Český granát (Tšehhi 
Vabariik) hinnangulised kulud juhtumi kohtu sse või haldusasutusse viimisel 200  000 Tšehhi 
krooni (umbes 7  770 eurot) aastas ning ettevõtjal So lingen on nende kulude suurus umbes 
50 000 eurot aastas27. Sõltuvalt olukorrast võivad tõhusa ka itse tagamise kulud kujuneda veel 
tunduvalt suuremaks. 
Uuring näitab, et tootjad rakendavad enda kaitsmiseks rikkumiste vastu mitmesuguseid 
strateegiaid, nagu protestikirjad (näiteks Harris Tweed, Schwarzwälder Kuckucksuhr), 
võltsimisvastased kampaaniad (näiteks Swiss Watches), kaubamärkide registreerimine (näiteks Ceramica Artistica e tradizionale di Vi etri sul Mare) või kohtumenetluse algatamine 
(näiteks Deruta ceramics, Murano). 
Uuringus jõutakse järeldusele, et kõikide nimetatud meetmete võtmise tulemus on paraku 
sageli ettearvamatu mittepõllumajanduslike geograafiliste tähiste kaitse ELi ühtse õigusraamistiku puudumise tõttu, mille tagajärj el rakendatakse erin evaid süsteeme, mis 
pakuvad kaitset erineval tasemel, mida jõus tatakse erinevalt ja millel puudub selge üldine 
raamistik. 
Küsimused 
9. Kas te usute, et mittepõllumajanduslike toode te ELi geograafilise tähise ühtlustatud kaitse 
võib aidata tootjatel ennast ka itsta imitatsioonide ja kuritarv itamise vastu? Palun selgitage 
oma vastust. 
10. Kuidas saaksid konkureerivad tootjad ennast kaitsta geograafilise tähise ülekasutamise 
vastu? 
 
 
                                                            
21 Uuringu lk 97. 
22 Tapisserie d’Aubusson (Aubussoni vaibad),  faience de Moustiers (M oustiers’i fajanss), Pierre de Bourgogne (Bourgogne’i 
kivi) jne. 
23 Näiteks: Itaaliast pärinevad Pierre de  Bourgogne’i (Bourgogne’i kivi) imitatsi oonid, Rumeeniast pärinevad vetro di 
Murano (Murano klaasi) imitatsioonid. 
24 Näiteks dentelles de Binche (pits), Marmo di Carrara (marmo r), Vetro di Murano (klaas), Ho rezu keraamika, Castila-Leoni 
looduslik kivi. 
25 Botticino linn asub Bresci a provintsis, Itaalias. 
26 Uuringu lk 99. 
27 Ibid, lk 109. 
 
13 
 4. Muud võimalused peale ELi ühtlustatud kaitse 
 
Uuringuga selgitati välja, et olemasolevad r iiklikud õigusaktid kindlu stavad teatava kaitse 
taseme, kui neid kasutatakse mittepõllumaja nduslike toodete geograafilise tähise kaitse 
tagamiseks ELi tasandil. 
Seadused kõlvatu konkurentsi28 ja tarbijate eksitamise kohta, mis kehtivad kõikides ELi 
liikmesriikides, tagavad kaitse kõlvatute kaubandustavade, kaasa arvatud toote peamiste tunnuste, näiteks selle geograaf ilise päritolu kohta anta va eksitava teabe vastu
29. Tegelikkuses 
on need seadused paraku piiratud ulatusega, kui küsimuse all on tõhus a kaitse kindlustamine 
mittepõllumajanduslike nimetuste väärkasutuse vastu. 
Lisaks sellele erinevad kõnealused seadused liik mesriikide lõikes oluliselt. Näiteks vastutavad 
nende seaduste jõustamise eest erinevad riiklikud, piirkondlikud või kohalikud asutused30 
(Hispaanias) või tarbijate eraühingud (Saksama al), mis tähendab, et seaduste jõustamisega 
kaasnevad erinevaid kulud, menetlused ja vormilised nõuded. Uuringu kohaselt31 ei leitud 
riikides, kus geograafilise tähi se õiguskaitse jõustamine toim ub osutatud organisatsioonide 
kaudu, ühtki näidet mittepõllumajanduslike geograaf iliste tähiste kaitsmise meetmete kohta. 
Peale selle näitab uurin g, et tootjad jätavad kõlvatu tava vastu tihti tsiviilkohtumenetluse 
algatamata, sest kulud võivad kujuneda väga suureks ja kõnealust ta va on sageli raske 
tõendada32. 
Kaubamärgi kaitsel on ka omad piirangud. Se e annab omanikule kaubamärgi kasutamise 
ainuõiguse. Valitud kaubamärk (nimetus, logo jne)  ei pea olema mingil viisil seotud toodete 
või nende päritoluga. Sellele va stupidiselt on kaitstud geogr aafilise tähise eesmärk anda 
tarbijatele garantii, et kauba d on toodetud konkreetses kohas ja  neil on sellest tulenevalt 
konkreetsed kvaliteediomadused. Seetõttu ei taga ka ubamärk tavaliselt sama teabe esitamist ja 
selliseid garantiisid nagu geograafiline tähis. 
Teatavatel juhtudel võib geogr aafiline tähis saada mõninga se kaitse kaubamärgi seaduse 
alusel, täpsemalt kollektiivsete või sertif itseerimismärkide kaudu. Kollektiivkaubamärgid 
kuuluvad  tootjate rühmale (näiteks liidule) ja neid  võib kasutada rohkem kui üks isik, kui 
kasutajad on rühma liikmed ja täidavad rühma kehtestatud reegleid. Sertifitseerimismärgi omanikuks on sertifitseeriv juriidiline isi k, kes kontrollib, et märki kasutatakse 
sertifitseerimisstandardite kohaselt.  Sertifikaadi väljaandja kontro llib märgi kasutamist ja tal 
on omavolilise kasutamise tõkestamise ainuõigus. R eeglina ei tohi sert ifitseerija märki ise 
                                                            
28 Kõlvatut konkurentsi võib defineerida kui „igasugust ausate är itavade ja tööstusalaste kauba ndusasjadega vastuolus olevat 
konkurentsiga seotud tegu”. 
29 Direktiivis 2005/29/EÜ määratletakse Euroopa Liidus ja kolmes muus EMP riigis keelatud ebaausad kaubandustavad. 
Artiklis 6 rõhutatakse, et kaubandustava tuleb pidada eksitavaks, kui see sisald ab valeandmeid, millega petetakse või 
tõenäoliselt petetakse keskmist  tarbijat eelkõige seoses toote peamiste omaduste, näiteks geograafilise või kaubandusliku 
päritoluga. Artikliga 11 sätestatakse kaebuste esitamise võimalu s, sest liikmesriigid ja teised EMP riigid peavad tagama 
piisavate ja tõhusate meetmete olemasolu selliste tavade va stu võitlemiseks. Need meetmed peavad sisaldama sätteid, mis 
võimaldavad isikutel või õigustatud huvi ga ettevõtetel (tarbijad ja konkurendid)  algatada kohtumenetlus kõnealuste 
ebaausate tavade vastu ja/v õi esitada kaebus haldusas utusele sellist e tavade kohta . 
30 Bulgaaria, Küprose, Eesti, Soome, Saksamaa, Kreeka, Itaalia, Läti, Luksemburgi, Poola, Portugali, Rumeenia ja Sloveenia 
haldusasutustel on kohustus saadud kaebused läbi vaadata. Suuremal osal pädeva test asutustest on võimalik kaebused 
erinevatel põhjustel tagasi lükata, nt Be lgias jäetakse ratsionaliseer imise eesmärgil mene tlemata 40 % kõikidest kaebustest 
ja läbi vaadatakse ainult need, mille puhul  on tegemist olulise rahalise kahjuga.  
31 Uuringu lk 35. 
32 Uuringu lk 34–35. 
 
14 
 kasutada ja kasutamine on lubatud igaühele, ke s täidab sertifitseerimisstandardite tingimusi. 
Seda tüüpi kaitsele on iseloomu likud geograafilise tähise kaitse teatavad tunnused. Siiski ei 
sätestata üldises kaubamärgi seaduses eel nevalt kindaksmääratud standardeid, eelkõige 
konkreetset seost teatava geograafilise piir konnaga, ning sellega antakse kaubamärgi 
omanikule täielik vabadus määrata kindlak s oma kasutamistingimused. Järelikult puuduvad 
kollektiivsetel ja sertifitseerimismärkidel ge ograafilise tähise kava põhilised tagatise 
funktsioonid33. Praegune ELi kaubamärgi süsteem ei  hõlma sertifitseerimismärke, kuid 
võimaldab geograafilist tähist kasutavatel toot jatel registreerida oma nimetus kollektiivse 
ühenduse kaubamärgina. 
Enamikul juhtudel sätestatakse piirkondlikes või siseriiklikes  teatavaid käsitööndusvaldkondi 
käsitlevates õigusnormides ainult kolle ktiivne strateegia konkreetsete kohalike 
käsitööndusharude edendamiseks või kaitsmis eks. Tooteid käsitlevate eriseadustega 
kehtestatakse tegelikkuses üksnes toote spetsi fikaadis esitatavad tingimused (näiteks 
Solingeni noad, Harrise tviid, Bordado da Madeira). Olemasolevad piirkondlikud ja 
siseriiklikud, kogu tööstust hõlmava t kaitset käsitlevad seadused ei ole üh tlustatud, erinedes 
suurel määral põhiaspektides, näiteks ge ograafilise tähise mõ iste, kaitse ulatus, 
registreerimismenetlused, tasud, kontrollid ja  jõustamine. Lisaks sellele saab kaitse 
tagamiseks riiklikke seadusi kasutades tagada geograafilise tähise jä rgimise ainult asjakohases 
liikmesriigis. Sel viisil ei tagata kaitset kogu ELi ulatuses ega kindlustata kaitse jaoks võrdseid tingimusi ühtsel turul. 
Küsimus 
11. Mida arvate mittepõllumajanduslike geograafilis te tähiste ühtlustatud kaitse praegustest 
alternatiivsetest võimalustest? 
 
II Geograafilise tähise kaitse võimalused ELi tasandil 
 
ELi tasandil reageerimine eespool kirjeldat ud probleemidele võib toimuda eri vormides. 
Geograafiliste tähiste parem kaits e peab kokku sobima kehtiva Euroopa ja rahvusvahelise 
õigusraamistikuga ning vastama nii majand uslikele kui ka sidusrühmade vajadustele. 
Olemasolev põllumajanduslike geograafiliste  tähiste süsteem on selge võrdluspunkt. 
Komisjon püüab rohelise raamatu järgmises osas välja selgitada huvitatud osapoolte arvamused mitmete parameetrite kohta, mida  peetakse oluliseks mittepõllumajanduslike 
toodete geograafilise tähise kaitset käsitleva võimaliku ELi  algatuse kavandamise jaoks. 
1. Kaitse eesmärgid ja tingimused  
 
Uute meetmete võimalikud eesmärgid ul atuvad intellektuaalomandi õiguste 
kaubandusaspektide lepinguga sätestatud geogr aafilise tähise kaitse miinimumnõuete 
täitmisest täiendavate tingimuste sätestamiseni (täiendavate tingimuste näiteks võib tuua ELi 
õigusaktide nõuded põllumajanduslike  geograafiliste tähiste kohta). 
 
                                                            
33 Vt „Guide to geographical indicators linking products an d their origins”, autorid Daniele Giovannucci, Tim Josling, 
William Kerr, Bernard O’Connor, May T. Yeung (International Trade Centre).  
 
15 
 1.1 Märgistus: nimetused ja sümbolid 
 
Märgistus, mida kõige sagedamini kasutatakse geograafilise tähise kaitsega tootele 
osutamiseks, on toote nimetus. See sisaldab  väga tihti geograaf ilise piirkonna nime 
(konkreetne koht, piirkond või riik, näiteks Herend34), mis on tõenäoliselt seotud kauba enda 
nimetusega, näiteks Šoti ruudumuster35 või Aubussoni vaibad36.  
Kuid geograafiline tähis või sisaldada ka mittegeograafilist nime, eeldusel, et see nimi on 
ühemõtteliselt seotud toote päritolukohaga. Geograafilise tähise mõiste laiendamine seda laadi nimele võimaldab hõlmata rohkem tootei d. See lahendus võeti kasutusele ka 
põllumajanduslike geograafiliste tähistega seotud ELi süsteemis, mille raames on näiteks feta 
juust
37 ja Hispaania vahuvein Cava38 kaitstud kui geograafilised tähised. 
Teiseks võimaluseks, mis lubaks kohaldada veel  laiemat kaitset, olek s selliste tekstita 
märgistuste või tunnuste geograafilise tähise kaitse, mis on ühemõtteliselt seotud teatava 
piirkonna, konkreetse koha või  riigiga. Näiteks võiks t uua geograafilise ala kontuurid39. 
 
Küsimused 
12. Kas juhul, kui ELi tasandil luuakse uus süsteem , peaks see kaitsma geograafilisi tähiseid, 
mis hõlmavad mittegeograafilisi, ühemõtte liselt teatava kohaga seotud nimesid? 
13. Kui vastus eelmisele küsimusele on jaatav, si is kuidas saaks süstee m tagada, et selline 
kaitse ei mõjutaks negatiivselt teiste tootjate õigusi? 
14. Kas samalaadne kaitse peaks hõlmama ka selliseid sümboleid nagu geograafilise ala 
kontuurid? Kui peaks, siis millistel tingimustel? 
 
 
1.2 Millised tähised tuleks geograafil ise tähise kaitse  alt välja jätta? 
 
Intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspekti de leping pakub mitmeid võimalikke vabastusi 
geograafilise tähise kaitse tagamise kohus tusest. Nende hulka kuuluvad üldmõisted,40 vastuolu 
tekkimine varasema kaubamärgiga41 ja teatavas ulatuses ka  homonüümsete geograafiliste 
tähistega seotud juhtumid42. Mõistet peetakse üldmõisteks,  kui tegemist on toote- või 
                                                            
34 Laialt tuntud nimetus, mille on Ungaris asuva Herendi lin na järgi saanud portselanist lauanõud ja dekoratiivesemed. 
35 Tartan (ruudumuster) on traditsiooniline Šoti kangamuster, mis koosneb erineva värvi ja laiusega, üksteisega ristuvatest 
ruute moodustavatest triipudest. Vt h ttp://www.merriam-webster.com /dictionary/tartan. Šoti ru udumustri ühing (asutatud 
1963) peab kõigi teadaolevate ruudumustrite registrit. Must rite arv küünib umbes 1 300-ni. 
36 Aubussoni vaibad on põrandakatted, mida kootakse käsitsi A ubussoni ja Felletini külades Creuse’i departemangus Kesk-
Prantsusmaal. 
37 Kreekas ei ole Feta nimelist piirkonda, kuid tähisel „feta” on pikaajalise ja järjepideva kasutamise väljakujunenud tugev 
seos geograafilise piirkonnaga , kus juustu toodetakse. 
38 Cavat toodetakse Kataloonias, Castilla-Leónis, Aragónis,  Navarras, La Riojas, Extr emaduras ja Valencias. 
39 USA Florida osariigi kontuurkaart oleks t üüpiline „apelsinide” tähise näide. 
40 Intellektuaalomandi õi guste kaubandusaspektide  lepingu artikli 24 lõige 6: „Miski k äesolevas osas ei kohusta liiget 
rakendama selle sätteid mõne teise liikme geograafilise tähise suhtes seoses kaupade või teenustega, mille puhul mainitud 
tähis on identne tavalises keelepruugis kasu tatava terminiga, nagu näiteks selliste kaupade või teenuste üldnimi selle liikme 
territooriumil. (…)”. 
41 Intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide  lepingu artikli 24 lõikes 5 sätestatak se: „Kui kaubamärgi registreerimise 
taotlus on esitatud või kaubamärk on re gistreeritud heauskselt või kui õigus kaubamärgile on omandatud heauskse 
kasutamise kaudu [...] enne, kui geograafiline tähis on oma pär itolumaal kaitstud, ei tohi käesoleva osa rakendamiseks 
kasutatavad meetmed kahjustada kaubamärgi registreerim iskõlblikkust või registreerimise kehtivust või kasutamise õigust 
põhjusel, et see kaubamärk on kas identne või  sarnane mingi geogr aafilise tähisega”. 
42 Intellektuaalomandi õi guste kaubandusaspektide  lepingu artikli 23 lõikes 3 sätestat akse: „Kui veinide geograafilised 
tähised on homonüümsed, siis tuleb tagada kaitse igale tähisele, ju hul kui artikli 22 lõikes 4 pol e sätestatud teisiti. Iga lii ge 
 
16 
 teenuseliigi üldnimetusega (e rinevalt konkreetsest kaubast või teenusest)  selle riigi 
asjakohasel territooriumil, kus kaitset nõutakse. Nä iteks tähistab mõiste „kölni vesi” praegu 
teatavat liiki parfüümi, olenemata sellest, ka s seda toodetakse Saksam aal Kölni piirkonnas või 
mitte. Homonüümseteks geograafilisteks tähist eks peetakse selliseid tähiseid, mida 
kirjutatakse või hääldatakse sa rnaselt, kuid mida samastatakse  toodetega, mis pärinevad eri 
kohtadest, tavaliselt eri riikidest. Põhimõtte liselt ei ole põhjust nende samaaegse olemasolu 
õigust kahtluse alla seada. Siiski võib sellis ele kooseksistentsile seada tingimusi, mis hoiavad 
ära tarbijate eksitamise. 
Sellised erandid on kajastatud ELi õigusaktides, mis käsitlevad põllumajandustoodete 
geograafilisi tähiseid43. Õigusaktides on sätestatud ka mu id registreerimisest vabastamise 
tingimusi, näiteks juhul, kui nimetused lä hevad vastuollu taimesordi või loomatõu 
nimetusega44 ja tõenäoliselt võivad eksitada tarbijat toote tegeliku päritolu osas. Ehkki need 
konkreetsed juhtumid ei ole seoses mittepõllumajanduslike toodetega tõenäoliselt 
asjakohased, oleks vaja kindlaks teha, kas mittepõllumajanduslike toodete eriomadused 
õigustaksid intellektuaalomandi õiguste kauba ndusaspektide lepingus sätestamata erandite 
lisamist. 
 
Küsimus 
15. Kas te näete vajadust teha geograafilise tähise kaitsest täiendavaid erandeid lisaks 
nendele, mis on intellektuaalomandi õigus te kaubandusaspektide lepingus juba 
sätestatud? Palun selgitage oma vastust.  
 
2. Mille suhtes tuleks geograafilise tähise kaitset kohaldada – ka s sektoriteülene või 
sektoripõhine lähenemisviis?  
Sektoripõhise lähenemisviisi korral kehtestata ks konkreetsed eeskirjad eri tooteliikide jaoks, 
näiteks selliste tooteliikide jaoks, mille jaoks on eriti oluline toormaterjalide (näiteks kivi) 
olemasolu. Selline ülesehitus toimib praegu Eu roopa tasandil põllumajanduspiirkondades (kus 
on eraldi geograafilist tähist käsitlevad õigusaktid veini, kangete alkohoolsete jookide, 
aromatiseeritud veinide ning põllumajandustoodete  ja toiduainete jaoks), kuid jaotus on 
ilmselt selgitatav ajalooliste põhjustega. A lternatiivina sätestataks horisontaalse 
lähenemisviisi raames süsteemi üldised p õhielemendid, mida kohaldatakse kõikidele 
tooteliikidele. 
 
                                                                                                                                                                                          
peab piiritlema otstarbekohased tingimused, mille järgi kõnesolevaid homonüümseid tähiseid  saab üksteisest eristada, 
arvestades vajadust tagada as jassepuutuvate tootja te jaoks õiglane režiim ja pidade s silmas, et tarbijaid ei viidaks 
eksitusse”. 
 Intellektuaalomandi õi guste kaubandusaspektide  lepingu artikli 22 lõikes 4 sätestatakse: „Käesoleva artikli lõigetes 1, 2 ja 3 
käsitletud kaitset kohaldatakse geograafilis te tähiste puhul, mis, ehkki need on tähttähelt võttes õiged selles osas, mis 
puutub kaupade päritoluterritooriumi, -piirkonda või -paikkonda, tekitavad üldsuses vale ar usaama, et kaubad pärinevad 
teiselt territooriumilt.”. 
43 Näiteks määruse (EL) nr 1151/2012 (põllu majandustoodete ja toidu kva liteedikavade kohta) artikl i 6 lõiked 1, 4 ja 3. 
44 Määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 6 lõige 2. 
 
17 
 Küsimused 
16. Kas te näete vajadust eristada er i kaitsekavasid sõltuvalt hõlmatud 
mittepõllumajanduslike toodete liikidest (sektoripõhine lähenemisviis)? Kui näete, 
palun selgitage, miks. 
17. Kas teie arvates tuleks jätta geograafilise tähise kaitse ELi tasandil teatavate toodete 
suhtes kohaldamata? Jaatava va stuse puhul palun täpsustage. 
 
 
3. Toote ja territooriumi vaheline seos 
 3.1 Kui tugev peaks olema seos territooriumiga?  
Geograafiline tähis peab näitama, et toode pä rineb konkreetselt territooriumilt, konkreetsest 
piirkonnast või konkreetsest pai kkonnast, ning et kaupade tuntud kvaliteet, maine või muu 
iseloomulik omadus tuleneb nende geograafilises t päritolust. Geograafilist tähist kasutatakse 
kauplemisel seose loomiseks toote kvaliteedi,  maine või muude iseloomulike omaduste ja 
päritolukoha vahel. Nõutav on eriline „põhjus lik seos” toote kvalite edi, maine või muude 
iseloomulike omaduste ja nende geograafilise päritolu vahel, sest need omadused sõltuvad 
tootmiskoha looduslikest tingimustest (konkreet sed geoloogilised, hüdroloogilised, pinnase ja 
kliima omadused) ja/või viisidest, kuida s kogukonna liikmed neid töötlevad (täpsemalt 
oskusteabest/konkreetsetest oskustest, mille se lle piirkonna kohalikud asjatundjad on aastate 
jooksul välja arendanud). 
Looduslik seos võib väljenduda erinevas vor mis. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. 
novembri 2012. aasta määrusega (EL) nr  1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu 
kvaliteedikavade kohta
45 sätestatakse näiteks kahte tüüp i geograafilise tähise märgistused 
põllumajandustoodete ja toiduainete jaoks: „k aitstud geograafilised tähised” (KGT) ja 
„kaitstud päritolunimetused” (KPN). Erinevuse aluseks on see, kui tugev on seos geograafilise 
piirkonnaga. Kaitstud geogr aafilise tähise puhul peab  üks tootmise etappi dest, töötlemine või 
valmistamine toimuma piirkonnas, samas kui t oormaterjal võib pärine da teisest piirkonnast. 
Kaitstud päritolunimetuse puhul peab kogu tootmisprotsess toimuma asjaomasel geograafilisel alal, ja ka toore peab pärinema samalt al alt. Looduslikud seosed, mis põhinevad 
rangelt määratletud mõistel „ terroir ”,
46 on veelgi tugevamad veinis ektoris, kus kõik tootmise 
etapid peavad toimuma ettenähtud geograafilisel alal mõlema geograafilise tähise märgistuse puhul. Kaitstud päritolunime tuse korral peab 100
 % viinamarjadest pärinema eranditult sellelt 
alalt, kaitstud geograafilise tähise puhul on see määr 85  % või rohkem. 
Geograafilise paikkonnaga seotuse nõuet võib kohaldada ka mittepõllumajanduslike toodete 
suhtes. Teatavatel juhtudel, näiteks marmori ja kivi puhul , on seose tugevus võrreldav 
põllumajandustoodetelt nõutava seose tugevusega.  Sel juhul kohaldatakse eespool osutatud 
määrasid. Põhimõtteliselt on nii, et mida tuge vam on seos, seda usaldusväärsem ja autentsem 
on toode tarbija silmis. Siiski võivad teatavad geograafilised tä hised põhineda täielikult pigem 
inimese panusel kui looduslikel si senditel või mainel. Uuring viit ab sellele, et vaid vähesed 
                                                            
45 ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.  
46 Terroir on viinamarjakasvatuse valdkonna mõis te, mis seostab veini omadused viinamarjade kasvatamiskeskkonna 
tingimustega. 
 
18 
 mittepõllumajanduslikud tooted, mis võiksid ka ndideerida geograafilise tähise kaitsele, 
täidaksid ranged „kaitstud päritolunimetuse” nõuded47. 
 
Küsimused 
18. Kui tugev peaks olema seos mittepõllumajanduslike toodete ja nende päritolukoha 
vahel, et täita geograafilise tähise kaitse saamise tingimused mis tahes uues süsteemis? 
19. Kas uue süsteemi raames tuleks ette näha kahte tüüpi seoseid (millest üks on tugevam 
kui teine) mittepõllumajanduslike toodete ja nende päritolupiirkonna vahel?  
20. Kas tuleks ette näha eri tootetüüpidest sõltuvad erinevused? Palun selgitage.  
 
 3.2 Kvaliteet ja toote spetsifikaat  
Geograafiline tähis on eelkõige ta rbijatele kvaliteedi tagamise kohustus ja tootjatele võrdsete 
tegutsemistingimuste tagatis. Seetõttu nõuab geograaf ilise tähise kaitset ta gav süsteem toote ja 
selle tootmise protsessi konkreetsete põhioma duste määratlemist. ELi põllumajanduslikke 
geograafilisi tähiseid käs itlevate õigusaktide kohaselt peaksid tootjad esitama 
registreerimistaotluses kogu toot e kirjeldamiseks vajaliku te hnilise teabe, andmed selle 
tootmismeetodi ja tootega seotud geograafilis e ala kohta. Toote spetsifikaat on määrava 
tähtsusega tegur geograafilise tähise registreerimisel kaitse saamiseks. 
Toote tunnuste kirjeldamise nõudega  tagatakse toodete st abiilne kvaliteet, kui d ei nõuta kindla 
tasemega kvaliteeti. Seda saab saavut ada üksnes kvaliteeditaseme miinimumnõuete 
kehtestamisega. Siiski ei ta rvitse asjakohaste kvaliteedinormide kindlaksmääramine toimida 
kõikide toodete puhul ja kindl a kvaliteeditaseme kehtestamine nõuab kaalutlusõiguse 
elemendi lisamist. 
Geograafilise tähise loodav lisandväärtus põhineb tarbija usaldusel. Geogr aafilise tähise kava 
peab andma tarbijale tagatise, et konkreetsed omadused, tuntud kvaliteet või geograafilise 
tähise maine säilitatakse kogu kaits e kehtivuse ajal. Selle eesmärgi saavutamiseks kehtestati 
kogu ELi hõlmava põllumajandustoodete geograafiliste tähiste süsteemiga arvukad nõuded registreerimise järel korraldat avatele kontrollidele, et taga da toodete vastavus toote 
spetsifikaadis esitatud tingimust ele ja kindlustada nimetuse nõuetekohane kasutamine turul. 
Kõnealuseid kontrolle teeb tavapäraselt ai nult määratud ametiasutus või valitud ja 
sertifitseeritud eraõiguslik asut us. Konkreetseid omadusi ja kvali teeti ei tohiks  siiski paika 
panna ülemäära kitsendavalt. Liiga üksikasjalik ki rjeldus võib pärssida toote uuendamist, ja 
ehkki traditsioonilised tooted ei muutu väga sage li, arenevad need siiski edasi, peegeldades 
protsesside ja tehnoloogia edenemist. Kesken duda tuleks kvaliteedile, võimaldades loovuse 
koostoimet traditsioonilise oskusteabega. Näiteks  tegi disainer Carlo Scarpa 1940. aastatel 
tihedat koostööd klaasipuhumism eistritega, et välja töötad a uudsed meetodid, mis kuuluvad 
nüüd täielikult Vetro di Mu rano (klaas) töötlemise traditsioonide hulka. 
Küsimused 
21. Kas kvaliteedinormi kehtestamine mittepõ llumajanduslikele toodetele  oleks otstarbekas?  
22. Kuidas tuleks sellist sihttaset määratleda?  
23. Kas nõustute sellega, et geograafilise tähisega seonduvate konkreetsete omaduste, 
kvaliteedi ja päritolu  säilitamist kogu kaitse kehtivusaj a vältel oleks vaja kontrollida? 
                                                            
47 Uuringu lk 298. 
 
19 
 Palun selgitage.  
24. Kas teie arvates tuleks kindlaks määrat a toote konkreetsed omadused, et tagada 
kvaliteedi ja geograafilise päri tolu vastavus nõuetekohastele standarditele, ent piiramata 
samal ajal innovaatilisust?  
 
 
3.3 Toote hea maine 
 Geograafilise päritoluga seostatavat mainet võib kasutada täiendava või alternatiivse 
kriteeriumina lisaks toote konkreetsetele kvaliteedioma dustele või loomupärastele 
omadustele. See võimaldaks hõlmata geograafilise tähise kaitsega ainult sellised tooted, mis 
on tarbijate seas juba omandanud hea maine. Sedalaadi lahendus seab paraku halvemasse 
olukorda uued või arenevad tooted, millel 
– määratluse kohaselt – ei ole veel mingit mainet. 
 
Küsimused  
25. Kas mittepõllumajanduslikele toodetele geograaf ilise tähise kaitse andmiseks tuleks 
nõuda „kvaliteeti, mainet ja  muid omadusi”? Kui mitte kõiki, siis milliseid nendest 
elementidest tuleks teie arvates nõuda? Palun selgitage oma valikut. 
26. Mida peaks sisaldama toote spetsifikaat? Ka s tuleks kehtestada miinimumnõuded (näiteks 
kontrollide sageduse, toodete valimise meetodi  ning eri tootmis- ja  turustamisetappides 
osalejate suhtes)? 
 
 
4. Kuidas kaitset tugevdada? 
 4.1 Siseriiklike sea duste ühtlustamine 
 
Geograafilist tähist käsitlevat e siseriiklike õigusaktide ühtlust amine tähendaks vajadust luua 
geograafilise tähise kaitse süsteem teatavat es liikmesriikides, kus praegu selline süsteem 
puudub. Geograafiliste tähiste tõhusaks kaitsm iseks on konkreetset tähist vaja kaitsta kogu 
siseturul – vastasel juhul tekib oht eksitada ta rbijaid erinevate liikmesr iikide erinevate toodete 
ühesuguste geograafiliste tähistega. 
Seda arvestades eeldaks ühtlustamine geograafilis e tähise vastastikust tunnustamist ja kaitset, 
et välistada kattumist. Kattumise vältimiseks peavad liikmesriigid suutma avastada võimalikke vastuolus olevaid geograafilisi tähi seid, sealhulgas võõrkeelseid tähiseid. See 
oleks raske, eriti kui puudub vaid lustamisvõimalus riigiülesel ta sandil. Niisiis on vaja luua 
erinevatest liikmesriikidest pärinevate sarnas te tähiste vaheliste konfliktide lahendamise 
mehhanism.  Ühtse lähenemisviisi tagamiseks geograafilise tä hise kaitse rakendamisele ja jõustamisele on 
vaja menetlusi, kaasa arvatud jõustamissätteid üsna suurel määral ühtlustada. Seda valikut 
kaaluti, kuid see jäeti kõrvale  põllumajanduspoliitika valdkonna s, kus geograafilise tähise 
kaitse ainult ELi tasandil on re guleeritud määruste abil. 
 
 
20 
 4.2 Kogu ELi hõlmava ühtse  süsteemi loomine  
 
ELi liikmesriikide seaduste ühtlustamise asemel  võiks luua kogu ELi hõlmava ühtse süsteemi. 
See tagaks sidusa süsteemi kogu siseturu ulatus es ja kindlustaks tõhusama teenuse pakkumise 
n-ö ühe akna kaudu, võimaldades kaitset, mida kohaldatakse kogu ELis. 
Kui selline süsteem kasutusele võetakse, vajab lahendamist küsimus, kas olemasolevad 
siseriiklikud geograafilise tä hise kaitse süsteemid peaksid toimima koos uue ELi tasandi 
süsteemiga. Sedalaadi paralleelsed süsteemi d on juba olemas, näiteks kaubamärkide 
valdkonnas, ja hakkavad tulevikus toimima pate ntide valdkonnas. Nende raames kasutatakse 
nn tööriistakasti ehk üldi st lähenemisviisi, mis võimaldab kasutajatel valida oma vajadustele 
vastava asjakohase taseme ja ulatusega kaitse. 
ELi ainuõiguslik süsteem oleks lihtsam, kuid see tähendaks ühtla si, et kõikidele teistele 
liikmesriikidele laiendataks vältimatult ka se lliste nimetuste kaitset, mis on kaubanduslikult 
asjakohased ainult ühes liikmesriigis või  liikmesriigis asuvas piirkonnas. 
Kui kasutatakse paralleelseid süsteeme, on la dusa toimimise kindlustamiseks vaja erinevaid 
turvameetmeid, kaasa arvatud siseriiklike sead uste miinimumtasemel ühtlustamist aspektis, 
mis hõlmab nende koostoimet ELi õigustikuga. 
Võimalikud vastuolud oleksid välditavad ai nuõigusliku ja ammendava ELi tasandi süsteemi 
kasutuselevõtmisega, mis sarnaneb praegu põllumajandussektoris toimiva süsteemiga. Arvestades, et siseriiklikul tasandil ei tagata  kaitset kogu ELi ulatuses, oleks vaja välja 
töötada üleminekukord juba olemasolevate si seriiklike geograafiliste tähiste jaoks. 
 
Küsimused 
27. Kas siseriiklike õigusaktide ühtlustamisest piisaks mittepõllumajanduslike toodete 
geograafiliste tähiste tõhusaks kaitsmiseks kog u siseturul või oleks teie arvates vaja 
ühtset kaitse süsteemi ELi tasandil? 
28. Kui eelistate ühtset ELi süsteemi, siis kas riiklikud kaitsesüsteemid (näiteks praegused 
sui generis  siseriiklikud seadused) peaksid samal aj al edasi toimima? Palun selgitage. 
 
 
5. Registreerimine 
 
Põhimõtteliselt ei oleks geograafil iste tähiste kaitsmiseks vaja tähiseid registreerida. Kui 
registreerimine ei ole kohustuslik, ei te ki vajadust korraldada kaitse tagamiseks 
haldusmenetlusi. Süsteemid, mille raames kaitstakse geograafilisi tähiseid ilma registreerimiseta, toimivad ühes liikmesriigis (Läti) ja ka Šveitsis, kus on seadusega ette 
nähtud erimeetmed ja karistused tarbijate kaits miseks registreerimata geograafiliste tähiste 
eksitava kasutamise eest. 
Registreerimissüsteemi puudumine tähendab sellis e avaliku registri puudumist, millest oleks 
võimalik otsida ja tuvastada juba olemasolevai d geograafiliste tähiste nimetusi ja kindlaks 
teha asjakohaseid omanikke. See võib tekitada ebakindlust kaitse olemasolu või ulatuse 
suhtes. Samuti võib see raskendada taga tud kaitse jõustamist. ELi tasandi 
registreerimisprotsessis tuleks  järgida põllumajanduslike geogr aafiliste tähiste süsteemide 
 
21 
 (mille jaoks on ELi tasandil registreerimissüsteem  juba olemas) eeskuju. See pakuks suuremat 
kindlustunnet vaidluse  korral, eriti õiguse rakendami sega seotud vaidluse korral. 
Registreerimisprotsessiga süstee m eeldaks enesestmõistetavalt ettevõtetelt selle protsessiga 
seotud haldustoimingute tegemist (taotluse esit amine, vastuväited, võimalikud tasud jms). See 
tekitaks teatavaid halduskulusid. Täiendavaid ku lutusi tekiks ka seoses saadud geograafilise 
tähise edasise haldamisega (näite ks jõustamine, kohtuvaidlused jne). 
 
5.1 Riiklike haldusasutuste ro ll ELi registreerimissüsteemis  
Kui registreerimissüsteemi loomises jõut aks kokkuleppele, kerkiks järgmisena üles 
registreerimisprotsessi väljatöötamise küsimus. Ge ograafilise tähise registreerimistaotlusi on 
vaja analüüsida asjakohast e kohalike olude (kaasa arvat ud teadmised kohaliku toorme 
omadustest, kohalikest traditsioonidest jms) va lguses. Nende ülesannete jätmine ühtsele 
kesksele ELi üksusele võib osut uda raskeks. Samas, kui jätta otsustamine kaitse andmise 
tingimuste uurimise üle kohalike ekspertide pä devusse, võib tekkida oht, et kohalikud tavad 
arenevad eri suundades. See või b kahjustada üldist sidusust ja süsteemi usaldusväärsust. 
Põllumajandustoodete puhul lahendati see probleem kaheastmelise süsteemi kaudu, mille 
raames usaldab keskasutus selle analüüsi aspe kti konkreetsele geograafil isele keskkonnale ja 
inimteguritele kõige lähemal asuvatele riiklikele ametiasutustele. Selle mudeli kasutamise korral tõmmatakse selge eraldusj oon kogu ELi ühiste kriteeriumid e vahele, mida kontrollib 
keskasutus, ja kohalike eripärade vahele, mida võib kontrollida suurem hulk kohalikke 
asutusi. 
 
5.2 ELi registri haldamine 
Põllumajandustoodete kogu ELi hõlmavat geograa filiste tähiste regi strit haldab praegu 
Euroopa Komisjon. Mittepõllumajanduslike geograaf iliste tähiste samal aadset registrit võiks 
hallata samuti komisjon või selle ülesande võiks  anda uuele või olemasolevale ELi ametile. 
 
Küsimused 
29. Kas uue süsteemi loomise korral peaks see teie  arvates sisaldama registreerimisprotsessi 
mittepõllumajandusliku geograafilise tähise kaitsmiseks? 
30. Kas teie arvates ületavad geograafilise tä hise registreerimissüsteemi võimalikud kulud 
registreerimiseta süsteemi kulusid? 
31. Kas teie arvates peaks registreerimisprotse ss hõlmama siseriikli kku elementi, näiteks 
toote spetsifikaadis esitatud tingimustele vastavuse, ettenähtud geograafilise ala, 
kvaliteedi, maine jms kontrollimist? 
 
 
5.3 Protsessi sisu 
 5.3.1 Taotlejad  
Geograafiliste tähiste ELi tasandi registreerimisprotsessi kasutuselevõtmise korral tuleks 
esmajärjekorras kindlaks määrata, kellel on õigus taotleda kaitset. 
 
22 
 Praeguses põllumajanduslike geograafiliste tähi ste ELi tasandi süst eemis võib ELis või 
väljaspool ELi asuvate piirkondadega seotud geograafilise tähise nimetuse registreerimistaotluse tavapäraselt esitada toot jate rühm (või erandjuhu l üksiktootja). Erineva 
lähenemisviisi kasutamine mittepõllumajanduslike toodete puhul ei ole põhjendatud. 
Siiski näitavad uuringu tulemused, et teatavates liikmesriikides saavad geograafilise tähise 
kaitset taotleda ka kaubanduskojad, kohali kud kogukonnad, riigiasutused või tarbijate liidud
48. 
Geograafilise tähise kaitse taotlemise võimaldam ine tarbijaliitudele ja riigiasutustele võib 
tugevdada toote spetsifikaadis esitatud tingimuste kvaliteediaspekti. Tootjad peavad siiski 
vahetult osalema selliste ee skirjade kehtestamises, mi da hakatakse kohaldama nende 
tootmisprotsessidele49.  
 
Küsimused 
32. Kas uue süsteemi loomise korral peaksid toot jad ja nende liidud ol ema ainsad isikud, 
kellel võimaldatakse taotleda mittepõl lumajanduslike geograafiliste tähiste 
registreerimist, või peaksid ka teised or ganisatsioonid saama taotlemisvõimaluse? Kui 
peaksid, siis millised organisatsioonid? 
33. Kas taotluse esitamise võimaluse peaksid saama üksiktootjad?  
 
 
5.3.2 Geograafilise tähise regis treerimise vaidlustamine 
 
Süsteemi usaldusväärsuse ja õiguskindluse taga miseks on oluline anda  huvitatud osapooltele 
võimalus vaidlustada märgise registreerimine geograafilise tähisena. Vaidlustamisprotsess peaks esmajärjekorras tagama geograafilist tä hist kandva märgise va stavuse ettenähtud 
tingimustele (näiteks, et tegemist ei ole ül dnimetusega) ja ära hoidma juba olemasolevate 
õiguste kahjustamise antava kaitse poolt (n äiteks homonüümsed geograafilised tähised, 
kaubamärgid). ELi põllumajandust reguleeriv ate õigusaktidega võimaldatakse praegu 
vastuväiteid esitada liikmesriigi või kolmanda r iigi ametiasutustel või õigustatud huvi omaval 
mis tahes füüsilisel või juriidil isel isikul, kelle asukoht on kolm andas riigis või asukoht või 
alaline elukoht on muus liikmesriigis kui geograafilise tähise registreerimistaotluse esitanud liikmesriik
50. 
 
Küsimus 
34. Kas nõustuksite uue süsteemi loomise korral, et see peaks hõlmama 
vaidlustamisprotsessi ja olema avatud sa ma tüüpi huvitatud osapooltele, kellele 
võimaldatakse juurdepääs põllumajanduslike geograafiliste tähist e suhtes kehtivate 
eeskirjade kohaselt?  
 
 
5.3.3 Tasud 
 
Kaubamärkide ja patentide registreerimine on ta vapäraselt kogu maailmas  tasuline ja uuringu 
andmetel võtab geograafilise tähise registreerimise eest tasu üheksa (Horvaatia ühinemise 
                                                            
48 Uuringu lk 302.  
49 Ibid, lk 303.  
50 Määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja to idu kvaliteedikavade kohta) artikli 51 lõige 1. 
 
23 
 järel kümme) riiklikku asutust51. Tasud võivad aidata katta geograafiliste tähiste 
registreerimise haldamisega seotud kulusid ja aitavad registreerimista otluste vastuvõtmisel 
piirduda tõsiselt võetavate ja kindlate äriproje ktidega. Teisest küljes t võivad tasud süsteemi 
kasutamise juurest eemale peletada eelkõige vä ikesed tootjate rühmad. Põllumajandussektoris 
on geograafiliste tähiste registreerimine ELi tasandil praegu tasuta52. 
 
Küsimused 
35. Kas mittepõllumajanduslike geograafiliste tähist e kaitsmine ELi tasandil registreerimise 
kaudu peaks olema tasuline?  
36. Millist registreerimistasu määra peaksite õiglaseks?  
 
 
6. Kaitse ulatus 
 6.1 Antud kaitse tase  
Kavandatud tulemuste saavutamiseks peab antu d õiguslik kaitse pakkuma kaitset terve rea 
käitumisviiside ja tavade vastu, mis võivad ka hjustada geograafilise tähise omanikku ja 
tarbijat. Selline kaitse ei tohi endast siiski kujutada  põhjendamatut konkurentsitakistust 
siseturul. 
Intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektid e lepingus on sätestat ud kaks kaitse tüüpi: 
üldine kava, millega kehtestatakse kaitse m iinimumnõuded kõikidele tootetüüpidele (artikkel 
22) ja erikava, millega kehtestatakse kõrgema tasemega kaitse ainult veinidele ja kangetele alkohoolsetele jookid ele (artikkel 23). 
Intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspekt ide lepingu artiklis 22 on sätestatud WTO 
liikmete üldine kohustus tagada kaitse geograafilise tähise eksitava kasutamise ja kõlvatut konkurentsi kujutava kasutamise vastu. EL on juba taganud põllumajanduslikele 
geograafilistele tähistele palju kõrgema taseme ga kaitse. Seetõttu oleks raske õigustada 
mittepõllumajanduslike toodete erinevat kohtlemist , juhul kui me töötame välja uue süsteemi. 
Erinev kohtlemine võiks avaldada negatiivset mõ ju ka ELi strateegiale ELi geograafiliste 
tähiste kõrgema tasemega kaitse saavutamiseks kolmandates riikides. 
Intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu artikliga 23 nähakse siiski ette palju 
kõrgema tasemega kaitse, nõudes WTO liikmetelt  geograafilise tähise sellise kasutamise 
tõkestamist, mille puhul märgistatakse veinid  või kanged alkohoolsed joogid, mis ei pärine 
geograafilise tähise osutatud kohast, isegi kui ka upade tegelik päritolu on samuti näidatud või 
geograafilist tähist kasutatakse tõlgitult või sellega kaasneva d väljendid nagu „liik”, „tüüp”, 
„stiil” või „imitatsioon”. Veini ja kangete alkohoolsete jookide geograafilisi tähiseid tuleb 
kaitsta isegi juhul, kui väärkasutu s ei põhjusta üldsuse eksitamist. 
Sedalaadi suurendatud kaitse toob mittepõllu majandusliku geograafilise tähise tootjatele 
arvestatavat kasu. Nad saavad kasu ka kaitse tõttu, mis antakse kõikidesse ELi ametlikesse keeltesse tõlkimisel kasutatud nimele või sell iste väljendite, nagu „tüüp”  ja „liik” kaasnemise 
korral. Siiski suureneks tootjate vaheliste vaid luste risk, sest konflikt võib tekkida mitte ainult 
                                                            
51 Vt uuringu I lisa.  
52 Kui tegemist on põllumajandustoodete ja toiduainetega, pa kutakse liikmesriikidele võimalust võtta tasu oma tasandi 
süsteemi haldamiskulude katmiseks (m ääruse (EL) nr 1151/2012 artikkel 47). 
 
24 
 geograafilise tähise nime kasutamise puhul, vaid  ka seoses selle kasutamisega tõlkes ja 
teatavates väljendites. 
 
Küsimused 
37. Millise ulatusega kaitse tuleks ELis anda  mittepõllumajanduslik ele geograafilistele 
tähistele?  
38. Kas mittepõllumajanduslikele geograafiliste le tähistele antav kaitse peaks olema 
vastavuses põllumajanduslikele geograafilistele  tähistele ELi tasandil juba pakutavatele 
tagatistele? Kui peaks, s iis kui suures ulatuses?  
 
 
6.2 Geograafilise tähisega seotud õiguste järeleval ve ja jõustamine  
 
Õiguslikust seisukohast on geograafilised tähised erilised intellektuaalomandiõigused, mis 
tähendab, et need ei ole ee lkõige üksikisiku eraomand, vaid kuuluvad tervele tootjate 
kogukonnale, kes täidavad tootespetsifikaatides ettemääratud tingimused ja kellel on seos 
geograafilise asukohaga. Need võivad kehastada ka teatavaid väärtusi, mis on tervele 
kogukonnale eluliselt olulised, näiteks kohalikke tr aditsioone ja kultuuripärandit. Seetõttu 
toetavad riigiasutused sageli kohalikke geograaf ilise tähisega toodete t ootjaid nende õiguste 
järelevalvel ja jõustamisel. EL on näiteks ke htestanud põllumajanduslike geograafiliste tähiste  
ex officio  kaitse, kuna riigia sutused vastutavad õiguslikele  nõuetele vastavuse kontrolli 
süsteemi loomise eest ja tagavad süsteemi ladusa toimimise. Samal ajal tähendaks mittepõllumajanduslike geograafiliste tähiste jaoks samasuguse süsteemi loomine riigiasutustele täiendavaid kohustusi  ja tekitaks neile kulutusi. 
 
Küsimus 
39. Kas eelistaksite, et mittepõllumajanduslike geograafiliste tähistega seotud õiguste 
järelevalvet teostataks ja neid jõustataks sellise süst eemi abil, mis kuulub täielikult 
erasektorile või täielikult avalikule sektorile või kujutaks endast av aliku ja erasektori 
kombinatsiooni? Palun selgitage, võttes või maluse korral arvesse õiguste jõustamise 
tõhusust ja kulusid.  
 
 
6.3 Mittepõllumajandusliku geograaf ilise tähise kaitse kestus 
 
Teatavate intellektuaalomandiõigu ste, näiteks patentide ja disa inilahenduste korral ei ole 
monopoli säilitamine väga pika aja jooksul ühiskonnale kasuli k. Seetõttu on nende õiguslik 
kaitse piiratud kestusega. Ilmselt ei ole see nii kaubamärkide ja geograafiliste tähiste korral, 
mis kaitsevad teatavaid nimesid. Näiteks ke htib registreeritud ühe nduse kaubamärk kümme 
aastat alates taotluse esitamise kuupäevast ja seda saab pikendada määramata ajaks järgmiste 
kümne aasta pikkuste ajavahemike kaupa. Põ llumajandustoodete ühtne geograafiline tähis – 
mille põhimõtteks on piirkondliku/kohaliku pärandi, traditsioonide ja oskusteabe säilitamine – 
on kaitstud määramata ajaks, ilma uuendamisnõudeta. Enamik liikmesriike, kes on 
mittepõllumajanduslike toodete geogr aafiliste tähiste kaitseks loonud sui generis  süsteemi, 
pakuvad samuti kaitset määramata ajaks, ilma uuendamisvajaduseta. 
 
25 
  
Küsimus 
40. Kas teie arvates peaks mittepõllumajanduslike t oodete geograafilise tähise kaitse olema 
piiramatu kestusega või täht ajaline koos uuendamisvõimalu sega? Kui eelistate piiratud 
kestust, siis kui pikk peaks tähtaeg olema? 
 
 
7. Pärast registreerimist 
 7.1 Kaitse tühistamine  
Teatavatel juhtudel tuleks taga tud kaitse lõpetada, isegi kui geograafilise tähise kaitse on 
antud määramata ajaks või kui määratud täht aeg ei ole veel saabunud. Põllumajanduslike 
geograafiliste tähiste valdkonnas võib selle põhjuseks olla toode te mittevastavus asjakohases 
spetsifikaadis esitatud tingimust ele või toote geograafilise tähise all turule laskmata jätmine 
märkimisväärselt pika ajavahemiku jooksul
53. Tühistamise protsessi võib hallata 
registreerimise eest vastutav üksus või teise võimalusena va hetult kohus. See protsess pakub 
täiendavat kontrollitasandit, ja  suurendab potentsiaal se süsteemi üldist usaldusväärsust. Samas 
võib see tekitada ebakindlust õigus te valdajates ja suurendada pr otsessi eest vastutava asutuse 
kulusid. 
 
Küsimused 
41. Kas olete nõus, et pärast re gistreerimist peaks olema või malik geograafilist tähist 
tühistada? 
42. Kellel peaks olema lubatud esitada geogr aafilise tähise tühistamise taotlus? 
43. Kas nõustuksite uue süsteemi loomise korral se llega, et tühistamise protsess tuleks 
kasutusele võtta samade tähtaegade ja ti ngimustega, mis kehtivad põllumajanduslike 
geograafiliste tähiste suhtes? 
 
 
7.2 Geograafiliste tähiste ja kaub amärkide võimalikud vastuolud  
 
Vaja on kujundada välja selge seos mitte põllumajanduslike toodete potentsiaalse 
geograafiliste tähiste süsteemi ja kaubamärgisea duse vahel, et vältida õiguslikku ebakindlust 
ja vastuolus olevate nimetust e tõttu tekkivat segiajamist. 
Intellektuaalomandiõiguse üldiseks põhimõ tteks, mida kohaldatakse kaubamärkidele, 
disainilahendustele, patentidele jms, on varem saadud õiguse ülimuslikkus (täpsemalt 
põhimõte „esimene tulija saab õiguse es imesena”). Selle põhimõtte kohaldamine 
kaubamärkide ja mittepõllumajanduslike geograafiliste  tähiste vahelistele seostele võib aidata 
kogu süsteemi lihtsustada. 
Põllumajandustoodete ühtne geograafiliste tähist e süsteem sisaldab erisätteid geograafiliste 
tähiste ja kaubamärkide suht e kohta. Need on järgmised: 
a) varem olemasoleva kaubamärgi maine võib taki stada geograafilise tähise registreerimist, 
kui geograafilise tähise registreerimine võib eksi tada tarbijaid toote tegeliku olemuse suhtes; 
                                                            
53 Määruse (EL) nr 1151/2012 artikkel 54.  
 
26 
 b) kaubamärk, mis ei vasta kirjeldatud olukorrale  ning mille registreerimist on taotletud, mis 
on registreeritud või mis on välj a kujunenud kasutuse alusel heas  usus enne geograafilise 
tähise ELi tasandil registreerimise taotluse esitamiskuupäeva, peaks kehtima paralleelselt 
koos registreeritud geograafilise tähisega; 
c) geograafilise tähise registreerimine peaks välistama kaubamärgi registreerimise, mida 
taotleti hiljem kui geograafilise tähise regist reerimist, kui registreerimise võimaldamine 
läheks vastuollu geograafilisele tähisele antud kaitsega. Sellisel juhul peaksid riiklikud või Euroopa kaubamärgiametid ex officio  keelduma kaubamärgi registreerimisest. 
Tuleks märkida, et selguse ja sidususe tagami seks ELi tasandil tuleks mittepõllumajanduslike 
toodete geograafilise tähise kaits e suhtes kohaldada samu eeskirju. 
 
Küsimused 
44. Kas teie arvates tuleks geograafiliste tähist e ja kaubamärkide suhtes kohaldada üksnes 
põhimõtet „ kes ees, see mees ” (mis tähendab, et varem saadud õigus on alati ülimuslik)? 
45. Kas geograafilised tähised peaksid teatavates tingimustes olema kaubamärkide suhtes 
ülimuslikud? Palun selgitage.  
 
 
Kokkuvõte  
Kõik huvitatud osapooled on kutsutud käesolevas  rohelises raamatus tõstatatud teemade kohta 
arvamust avaldama, vastates dokumendis esitatu d konkreetsetele küsimustele. Vastused tuleks 
saata komisjonile 28. oktoobriks 2014 e-kirjaga järgmisele aadressile: MARKT-
CONSULTATION-GIs@ec.europa.eu . 
Saadud vastused avaldatakse sise turu ja teenuste p eadirektoraadi veebisai dil, juhul kui ei 
esitata muid taotlusi. Oluline on tutvuda käesolevale konsultatsioonidokumendile lisatud 
avaldusega isikuandmete puutumatuse kohta, milles selgitatakse, kuidas teie isikuandmeid ja 
küsimustele antud vastuseid käsitletakse.