Valitsus kannatas tugeva eelarvesurve all, kuna majandustegevus aeglustus ja rahastajad katkestasid eelarvetoetuse andmise, mistõttu eelarvepuudujääk suurenes 1,9 %-lt SKPst 2014. aastal 2,3 %-le SKPst 2015. aastal. Kooskõlas IMFiga kokku lepitud programmiga võttis valitsus vastu 2016. aasta läbivaadatud eelarve, millele president kirjutas alla 4. oktoobril 2016. Eelarve kohaselt võetakse vajalikke kohandamismeetmeid nii kulude kui ka tulude poolel, et saavutada eelarvepuudujäägi eesmärk 3,2 % SKPst.

Tarbijahinnaindeksi inflatsioon, mis aastaarvestuses suurenes 4,7 %-lt 2014. aasta detsembris 13,5 %-le 2015. aasta detsembris, on hakanud langema ja oli 2016. aasta septembris 3,0 %. IMFi prognoosi kohaselt on keskmine aastane inflatsioon 2016. aastal 6,9 % ja 2017. aastal 4,9 %.

2014. aastal tabas Moldovat majanduskasvu aeglustumine ja 2015 aastal majanduslangus, mille tulemusel tema SKP vähenes 0,5 %. Selle põhjused olid järgmised: a) põllumajandustoodangu13,4 % vähenemine ebasoodsate ilmastikutingimuste tõttu; b) ekspordi ja rahasaadetiste laekumise vähenemine Moldova peamiste kaubanduspartnerite hulka kuuluvate Valgevene, Venemaa ja Ukraina majanduslanguse või majanduse madalseisu tõttu; c) aeglane kodumaise laenumahu kasv pangandussüsteemi probleemide ja rahapoliitika karmistamise tõttu; d) eelarvekitsikus, mis on osaliselt tingitud rahvusvaheliste rahastajate toetuse katkemisest, kuid ka maksutulude vähenemisest tulenevalt majanduslangusest, mis muu hulgas mõjutas oluliselt 2015. aasta avaliku sektori investeeringute programmi. Pärast 2015. aasta kohandumist hakkab Moldova majandus prognooside kohaselt taastuma alles alates 2016. aastast. 2016. aastal prognoositakse umbes 2 % SKP kasvu. Ka 2016. aastal piiravad majanduskasvu eelarvekärped, ranged laenutingimused, rahasaadetiste voo vähenemine ja energiahinna tõus, mille tõttu erasektori tarbimine püsib madalal tasemel. ELi turgudele ümberorienteerumine aga võtab aega ja nõuab investeeringuid.

Makromajanduslike väljavaadete poolest on Moldova jätkuvalt haavatav, kuid riiki on aidanud mõnevõrra stabiliseerida hiljutised kohandamismeetmed ja välismaise rahastajate otsus taastada toetuse andmine.

Nagu käesoleva ettepaneku juurde kuuluvas komisjoni talituste töödokumendis täpsemalt selgitatud, leiab komisjon, tuginedes muu hulgas poliitilise olukorra kohta Euroopa välisteenistuse poolt koostatud hinnangule, et kavandatud suuruse ja laadiga makromajandusliku finantsabi andmise poliitilised ja majanduslikud eeltingimused on täidetud.

Tuleb märkida, et pärast välisasjade nõukogu 15. veebruari 2016. aasta järelduste vastuvõtmist leppisid EL ja Moldova ametiasutused kokku prioriteetsete reformide tegevuskava, mille eesmärk on taaskäivitada struktuurireformid. Tähtajaks määrati 31. juuli 2016. Tegevuskava rakendamisel on tehtud märkimisväärseid edusamme, kuid veel ei ole lahendatud kõik nõukogu veebruari järeldustes loetletud probleemid.

Viimased kaks aastat on Moldova Vabariigile olnud majanduslikult ja poliitiliselt rasked. 2014. aasta novembris puhkes suure panganduspettuse tõttu skandaal, mis paljastas suuri valitsemisprobleeme ning millega kaasnesid poliitiline ebastabiilsus (pärast 2014. aasta novembris toimunud valimisi on ametis olnud juba kolm valitsust ja asendatud Moldova Keskpanga president) ja tänavarahutused. Need sündmused on põhjustanud majanduskasvu aeglustumise ning eelarvepositsiooni ja maksebilansi positsiooni nõrgenemise. Lisaks on rahvusvahelised partnerid peatanud Moldovale eelarvetoetuse andmise. Majanduslikke raskusi on veelgi süvendanud mõnede Moldova peamiste piirkondlike kaubanduspartnerite (eriti Venemaa, kuid ka Valgevene ja Ukraina) majanduslangus või majanduse madalseis. See on vähendatud Moldova eksporti ja rahasaadetiste laekumist. Seda mõju korvas vaid osaliselt Moldova ja ELi vahelise kaubanduse laienemine pärast seda, kui jõustus 2014. aastal allakirjutatud assotsieerimisleping, millega nähti ette põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna loomine.

Otsus anda kogu kavandatav makromajanduslik abi laenudena tuleneb Moldova arengutasemest (mõõdetuna riigi sissetulekuga inimese kohta) ja võlanäitajatest. Samuti on see kooskõlas sellega, kuidas Moldovat kohtlevad IMF ja Maailmapank. Moldova võib saada sooduskrediiti IMFi vaesuse vähendamise ja majanduskasvu rahastamisvahendist ja Maailmapanga Rahvusvaheliselt Arenguassotsiatsioonilt (IDA).

Makromajandusliku finantsabi väljamaksed tehakse rangete tingimuste täitmise korral, kusjuures iga osamakse, sealhulgas esimene, sõltub sellest, kui edukalt täidetakse IMFi programmi ja konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi, mis on ELiga kokku lepitud meetmega seotud vastastikuse mõistmise memorandumis. Need poliitilised tingimused peaksid aitama kõrvaldada mõned aastaid Moldova majandust ja majanduse juhtimise süsteemi vaevanud olulised puudused. Tingimused võivad hõlmata reforme valitsemistava parandamiseks finantssektori, riigi rahanduse juhtimise, energiasektori reformi ja kaasnevate meetmete valdkonnas eesmärgiga tugevdada sotsiaalset turvavõrku, parandada investeerimiskliimat ning toetada põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna lepingu rakendamist.

Arvestades kavandatava meetme mahtu kavatseb komisjon abi jagada kolmeks osaks. Kaks esimest osa, millest kumbi koosneb 10 miljoni eurosest toetusest ja 20 miljoni eurosest laenust, on kavas välja maksta 2017. aastal; kolmas osa, mis koosneb 20 miljonit eurosest toetusest ja 20 miljoni eurosest laenust, on kavas välja maksta 2018. aasta esimesele poolel. Abi andmist korraldab komisjon. Kooskõlas finantsmäärusega kohaldatakse erisätteid pettuste ja muu eeskirjade eiramise ärahoidmiseks.

Seda silmas pidades leitakse, et Moldova vastab kolmandatele riikidele makromajandusliku finantsabi andmise poliitilistele eeltingimustele, eeskätt demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi valdkonnas, ning on riik, kellega ELi jätkab lähedaste poliitiliste ja majandussuhete arendamist. Makromajandusliku finantsabi poliitilistele kriteeriumidele vastavuse kohta Euroopa välisteenistuse koostatud põhjalik hinnang on lisatud ettepanekuga kaasas olevale komisjoni talituste töödokumendile.

Kuigi Moldoval on endiselt probleeme inimõiguste, hea valitsemistava ja õigusriigi valdkonnas, on Moldova ametiasutused taas kinnitanud oma tahet lahendada riigi valitsemistavadega seotud probleemid ja viia ellu poliitilised reformid. Igal juhul sõltub makromajandusliku finantsabi andmine kõige olulisemate reformide teostamisest ning nende kulgu jälgitakse tähelepanelikult.

Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahel on aastate jooksul välja kujunenud tihedad poliitilised ja majandussidemed. Selle tulemusel on sõlmitud assotsieerimisleping, sealhulgas põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna leping, millele kirjutati alla 27. juunil 2014 ning mis jõustus täielikult 1. juulil 2016. Assotsieerimisleping võimaldab Moldova poliitilist assotsieerumist ja majanduslikku integratsiooni ELiga ning see asendas varasema partnerlus- ja koostöölepingu. 2014. aastal heakskiidetud assotsieerimiskavas on ette nähtud 2014.–2016. aasta ühise töö prioriteetide loetelu, mis põhineb assotsieerimislepingul. Kava on praegu läbivaatamisel, et koostada selle ajakohastatud versioon aastateks 2017–2019. 2014.–2017. aasta ühtses toetusraamistikus on kindlaks määratud ELi ja Moldova koostöö prioriteetsed valdkonnad Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi raames. Alustatud on uue, 2017.–2020. aasta ühtse toetusraamistiku väljatöötamist.

2016. aasta novembris IMFis koostatud prognoosid osutavad märkimisväärsetele maksebilansi vajadustele aastatel 2016–2018, mil välisrahastuse puudujääk on kokku hinnanguliselt 469 miljonit USA dollarit (2016. aastal 184 miljonit, 2017. aastal 186 miljonit ja 2018. aastal 99 miljonit USA dollarit). Üldiselt on rahastuspuudujäägil kolm põhjust: suhteliselt suur jooksevkonto puudujääk, vajadus kasvatada välisvaluutareservi ja suured oodatavad võla amortiseerimise nõuded. Kavandatava uue 100 miljoni euro suuruse makromajandusliku finantsabiga kaetaks 24,9 % arvestuste kohaselt puuduvatest vahenditest (pärast IMFi-poolse netorahastamise mahaarvamist ja pärast Maailmapanga poliitikapõhiste laenude eeldatavat väljamaksmist).

Pärast mitu aastat kestnud reformiprotsessi ummikseisu on viimase kuue kuu jooksul tehtud suuri edusamme struktuurireformide kava rakendamisel. Muu hulgas on teostatud 2016. aasta veebruaris kokku lepitud prioriteetsete reformide tegevuskava kohased reformid. Samas on meetmed jäänud venima sellistes valdkondades nagu avaliku halduse reform, finantsturgude riikliku komisjoni esimehe nimetamine ning elektri- ja gaasisektori liberaliseerimine. EL on üha tihedamini seotud Moldovale struktuurireformide küsimuses tehnilise ja poliitilise nõu andmisega, rahastades 25liikmelist kõrgetasemelist nõuanderühma, mis töötab käsikäes eri institutsioonide kõrgete ametnikega. Viimaste hulka kuuluvad peaminister, rahandusminister ja keskpanga president. Tegemist on enneolematu abiga reformi teostamiseks sellistes olulistes valdkondades nagu finantssektor, riigi rahanduse juhtimine, välisaudit ning põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna lepingu rakendamine.

Ettepanek vastab subsidiaarsuse põhimõttele, sest liikmesriigid üksi ei suuda piisavalt tagada Moldova Vabariigi lühiajalise makromajandusliku stabiilsuse taastamise eesmärgi täitmist ja see eesmärk on paremini saavutatav ELi tasandil. Selle peamine põhjus on riikide eelarvevõimaluste piiratus ning vajadus antavat abi rahastajate vahel korralikult koordineerida, et suurendada mastaabiefekti ja tulemuslikkust.

•Proportsionaalsus

Ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega. See piirdub lühiajalise makromajandusliku stabiilsuse eesmärgi saavutamiseks minimaalselt vajalikuga ega lähe selleks vajalikust kaugemale.

Komisjoni hinnangul, mis põhineb IMFi tulevase laiendatud rahastamisvahendi kokkuleppe raames tehtud prognoosidel, katab uus makromajanduslik finantsabi ajavahemikus 2016–2018 hinnanguliselt puuduvatest vahenditest 24,9 %. See on kooskõlas makromajandusliku finantsabi raames rakendatava koormuse jagamise tavaga, võttes arvesse, et Moldovale on lubanud abi anda ka teised kahe- ja mitmepoolsed rahastajad.

•Vahendi valik

Projektide finantseerimine ega tehniline abi ei oleks nimetatud makromajanduslike eesmärkide saavutamiseks sobiv ega piisav. Muude ELi vahenditega võrreldes on makromajandusliku finantsabi peamine eelis see, et selle abil on võimalik leevendada vajadust välisrahastuse järele, aidata luua stabiilne makromajanduslik raamistik, suurendades muu hulgas maksebilansi ja eelarve jätkusuutlikkust, ning aidata ühtlasi luua sobiv raamistik struktuurireformide jaoks. Kuna makromajanduslik finantsabi aitab ehitada üles asjakohast poliitikaraamistikku, võib see aidata suurendada ka ELi muude, kitsamini piiritletud eesmärgiga rahastamisvahenditest Moldovas rahastatavate meetmete tulemuslikkust.

3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

•Konsulteerimine huvitatud isikutega

Makromajanduslik finantsabi on Moldova majanduse stabiliseerimiseks antava rahvusvahelise toetuse lahutamatu osa. Käesoleva, makromajanduslikku finantsabi käsitleva ettepaneku koostamisel konsulteerisid komisjoni talitused IMFi ja Maailmapangaga, kes on juba kehtestanud mahukad rahastamisprogrammid ning kavandavad ka uusi programme. Komisjon konsulteeris 20. septembril 2016 majandus- ja rahanduskomiteega, kes kiitis ettepaneku eelnõu heaks. Samuti on komisjon olnud pidevalt ühenduses Moldova ametiasutustega.

•Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

Kooskõlas finantsmäärusega on komisjoni talitused teostanud Moldova raharingluse ja haldusmenetluste tegevusanalüüsi, et teha kindlaks, kas kehtestatud programmi raames antava abi, sealhulgas makromajandusliku finantsabi haldamise kord pakub piisavaid tagatisi. Nad on saanud konsultatsioonifirma teostatud tegevusanalüüsi lõpparuande, mis on koostatud 2016. aasta veebruaris. Aruandes on esitatud järeldus, et olulistest puudustest hoolimata Moldova haldus- ja finantsmenetlused üldiselt võimaldavad hallata uut makromajanduslikku finantsabi. ELi delegatsioon Chișinăus jälgib tähelepanelikult selle valdkonna sündmusi ja koostab korrapäraselt riigi rahanduse juhtimise reformi eduaruandeid.

•Mõjuhinnang

ELi makromajanduslik finantsabi on erandlik erakorraline meede, mille eesmärk on aidata kolmandatel riikidel ületada suuri maksebilansiraskusi. Seega on käesolev makromajandusliku finantsabi ettepanek vabastatud komisjoni parema õigusloome suuniste (SWD(2015) 111 final) kohase mõjuhindamise nõudest, kuna poliitiliselt on hädavajalik kõnealuses kiiret reageerimist nõudvas hädaolukorras kiirelt tegutseda.

Üldiselt võib öelda, et komisjoni ettepanekud makromajandusliku finantsabi kohta tuginevad kogemustele, mis on saadud ELi naaberriikides varem võetud meetmete järelhindamisel. Uus makromajanduslik finantsabi ning sellega seotud majanduslik kohandamis- ja reformiprogramm aitab Moldoval katta lühiajalisi rahastamisvajadusi, toetades samal ajal poliitikameetmeid, mille eesmärk on tugevdada maksebilanssi ja eelarve jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis ning edendada jätkusuutlikku majanduskasvu, täiendades seeläbi IMFiga kokkulepitavat programmi. Need poliitilised tingimused peaksid aitama kõrvaldada mõned aastaid Moldova majandust ja majanduse juhtimise süsteemi vaevanud olulised puudused. Tingimused võivad põhimõtteliselt hõlmata reforme valitsemistava parandamiseks finantssektori, riigi rahanduse juhtimise, energiasektori reformi ja kaasnevate meetmete valdkonnas eesmärgiga tugevdada sotsiaalset turvavõrku, parandada investeerimiskliimat ning toetada põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna lepingu rakendamist.

4.MÕJU EELARVELE

Kavandatud abi antaks laenu ja toetusena. Laenu rahastataks laenutehinguga, mille ELi nimel teeb komisjon. Abiga seotud eelarvekulu koosneb väljamakstud summadest 9 % kandmisest ELi välistegevuse tagatisfondi; raha kantakse eelarverealt 01 03 06 („Maksed tagatisfondi“). Eeldades, et kaks esimest laenuväljamakse summas 20 miljonit eurot tehakse 2017. aastal ja kolmas laenuväljamakse summas 20 miljonit eurot tehakse 2018. aastal, tehakse eraldised kooskõlas tagatisfondi mehhanismi reguleerivate eeskirjadega 2019.–2020. aasta eelarvetest vastavalt 3,6 ja 1,8 miljoni euro suuruses summas. Toetusena antav abi (millest kaks esimest osamakset on 10 miljoni eurosed ja kolmas osamakse on 20 miljonit eurone) rahastatakse 2017. ja 2018. aasta eelarve kulukohustuste assigneeringutest (eelarverida 01 03 02 – makromajanduslik finantsabi). Maksed tehakse 2017.–2018. aastal. Komisjon hindab eelarveridade 01 03 02 ja 01 03 06 kasutamise praegustele prognoosidele tuginedes, et meetme eelarvekulu on vastuvõetav.

5.MUU TEAVE

•Ülevaatamis-/läbivaatamis-/aegumisklausel

Ettepanek sisaldab aegumisklauslit. Kavandatav makromajanduslik finantsabi oleks kättesaadav kahe ja poole aasta jooksul alates esimesest päevast pärast vastastikuse mõistmise memorandumi jõustumist.

2017/0007 (COD)