ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.6.3.

Komitee kutsub üles kasutama tehisintellekti pakutavaid võimalusi haiguste päritolu uurimisel, uute ravimite, meditsiiniseadmete ja kõrgema taseme ravi väljatöötamisel või uurimise, diagnostika ja ravi valdkondades, näiteks võitluses vähktõve vastu. Euroopa terviseandmete ruum, mis on kavandatud täielikult privaatsust ja isikuandmete kaitset järgides, on suur samm tehisintellekti potentsiaali täieliku rakendamise suunas. Patsientide, eakate või puudega inimeste igapäevane abistamine robotite poolt ilmestab tipptaseme robotite eeliseid, mis on vähem seotud tehnoloogilise keerukuse kui inimeste ja robotite vahelise suhtluse juhtimisega.
3.8.4.

Komitee võtab murega teadmiseks õiguskontrollikomitee aruande järeldused komisjoni hinnangute kohta. Aruandes märgitakse, et „hindamise järeldused ei kajastanud tähelepanekuid asjakohaselt. Õiguskontrollikomitee väljendas pidevalt muret, et järeldused olid tõendite valikulised väljavõtted või ei olnud kogutud tõendite nõrkade külgede puhul piisavalt selged. See on ülioluline puudus, kuna see takistab hindamise põhiülesande täitmist, milleks on sellest õppimine.“ Komitee kutsub komisjoni üles andma erapooletult aru liidu õigusaktide tulemuslikkuse kohta.
8.3.

Komitee rõhutab, et kõigi sidusrühmade huvides on, et direktiivi kohaldataks kõigi ärisuhete suhtes, milles vähemalt ostja või müüja on ELi äriühing, isegi kui tarnija on ELi-väline osaleja. Komitee kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles kasutama kolmandates riikides asuvate ELi delegatsioonide levitamisvõimalusi, et anda teavet kolmandate riikide tarnijatele. See teave peab hõlmama lisaks direktiivi üldistele suunistele muudki teavet ning sisaldama praktilist teavet liikmesriikide eripära ja jõustamisasutuste kohta.
3.4.

Pandeemiajärgses majanduses peame tagama, et väikese ja keskmise suurusega ettevõtjad mõnes eriti tugevalt kannatanud sektoris (teenindussektorid, nagu jaekaubandus ja turism) ei kaotaks oma positsiooni seetõttu, et investeerimisvajadus on liiga suur (ja säästud on pärast üle aasta kestnud pandeemiaolukorda ära kulutatud). Need ettevõtted vajavad erilist tuge digiüleminekul ja ärimudelite edasiarendamisel ning see peab kajastuma ELi taastefondiga seotud riiklikes taasteprogrammides. Euroopa Komisjon peab võtma kooskõlastava rolli, et vältida killustatust Euroopa eri fondide vahel ning tagada, et selle valdkonna (VKEde digiüleminek) tegevus ja projektid oleksid ühtlustatud.
3.4.

Komitee on seisukohal, et Euroopa tööturge tuleb jätkuvalt reformida, kuid liidu eri osades erineval viisil, tuginedes nende erinevatele tööturumudelitele. Mõnes liikmesriigis võib see hõlmata meetmeid, mis on seotud miinimumpalgaga või väiksemate kaudsete tööjõukulude saavutamisega. Teistes liikmesriikides võib olla vaja kasutusele võtta paindlikumad tööhõivevormid või kohandada sotsiaalkindlustussüsteeme, et stimuleerida tööhõivet. See tähendab, et eelistada tuleb mittesiduvaid vahendeid.
1.12.

Komitee rõhutab, et demokraatlik valitsemistava on haridus- ja koolitussüsteemide, sealhulgas tõhusa sotsiaalse dialoogi ja tähendusliku kodanikuühiskonnaga konsulteerimise jaoks olulise tähtsusega, et toetada kõigi täiskasvanute, eelkõige töötajate ja töötute oskuste arendamist, täites samal ajal ELi eesmärke osaleda täiskasvanuhariduses, nagu on määratletud Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavas, nõukogu soovituses kutsehariduse kohta ja Osnabrücki deklaratsioonis, ja anda oma panus peatsele nõukogu resolutsioonile täiskasvanuhariduse tegevuskava kohta. Komitee juhib tähelepanu sellele, et sotsiaaldialoog ning ametiühingute ja tööandjate vaheline suhtlus on olulised selleks, et suurendada kõigi juurdepääsu täiskasvanuharidusele, edendada paindlikkust ja juhendamist, viia koolitus vastavusse tööturu vajadustega, tagada koolituse kvaliteet ja rahastada koolitust.
4.22.

On oluline, et vahendid teadustöö tegemiseks ja selle tulemuste rakendamiseks tehtaks kättesaadavaks. Sellega seoses tuleks erilist tähelepanu osutada nn maailma lõunapoolsetele riikidele, kus on käimas mitmeid paljulubavaid projekte kliimamuutuste mõjudega võitlemiseks. On oluline tagada nende projektide jaoks vajalik rahaline ja logistiline toetus.
3.4.

Võttes arvesse NGEU suurt rahastamisvajadust, selle keerulist ja potentsiaalselt ebakindlat väljamaksete ajakava ning mitte täpselt teada olevaid eelarvevahendeid, on turgudel laenu võtmiseks vaja keerukat rahastamisstrateegiat. Finantsturu arenguid tuleb ette näha, et tagada liidu suutlikkus täita maksekohustusi õigeaegselt, ilma et ta oleks sunnitud kaasama kapitali ebasoodsates turutingimustes. See eeldab turu tundmist ja paindlikkust, et otsustada, millal rahastamistoiminguid teostada ja milliseid rahastamismeetodeid kasutada, et tagada võimalikult madal täitmisrisk ja rahastamiskulu. Komitee rõhutab, kui oluline on, et komisjon juhiks rahastamisstrateegiat otse ja mitte allhanke abil. Vajalik on uue tegevussuutlikkuse loomine ning komisjon suurendab õigustatult oma vastavaid inimressursse ja pädevust. Komitee kutsub komisjoni üles seda tehes rakendama sooliselt tasakaalustatud lähenemisviisi.
4.7.7.

MEEDE 7: alates 2021. aasta juunist loob komisjon koos liikmesriikidega küberturvalisuse pädevuskeskuse, eraldades vajalikud ressursid asjakohastest ELi programmidest ja vahenditest. Komisjoni eesmärk on tugevdada sünergiat ning spin-in ja spin-off toimet keskuse, Euroopa Kaitsefondi ja ELi kosmoseprogrammi küberturvalisuse ja küberkaitse alase töö vahel, et vähendada nõrku kohti ja luua tõhusust. Komitee leiab, et 7. meetmes käsitletud tegevus on oluline Euroopa suveräänsuse jaoks strateegilistes tehnoloogiavaldkondades. Küberturvalisus ja küberkaitse on ilmselged valikud julgeoleku-, kaitse- ja kosmosevaldkonna vahelise sünergia tagamiseks ning need peaksid olema esmatähtsal kohal. Eriti oluline on siinjuures tihe koostöö riigiasutuste ja erasektori vahel.
2.2.

Lõunanaabruse majandus- ja investeerimiskava eesmärk on tagada, et piirkonnas elavate inimeste elukvaliteet paraneks ja et majanduse taastamisel, mis hõlmab ka COVID-19 pandeemia tervisemõju, COVAXi mehhanismi rakendamise tõhustamist ja kestliku avaliku taristu tugevdamist, ei jäetaks kedagi kõrvale. Inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte järgimine on teatise lahutamatu osa ja see on oluline, et tagada kodanike usaldus institutsioonide vastu.
6.2.

Samuti soovitab komitee, et EL koostaks konkreetse seirestrateegia, mis hõlmaks kogu elektromagnetilist saastet, mida tekitavad selle uue tööstusrevolutsiooni toetamiseks praegu kättesaadavad erinevad tehnoloogiad. Elektromagnetilist mõju saaks seejärel jälgida kogu Euroopas, et töötada välja selleteemaline kirjanduse kogum, et tagada inimeste tervislik seisund pärast seda, kui Euroopa elektroonilised terviseandmed on lõplikult kasutusele võetud ja neid saab ristviidata. Iga liikmesriik peaks seda küsimust jälgima ja tulemusi tuleks kasutada ühtses Euroopa andmebaasis. Tuleks välja töötada Euroopa poliitika, et suurendada inimeste usaldust selles valdkonnas.
4.1.6.

Mitmed meetmed hariduse valdkonnas. Need hõlmavad toetust liikmesriikidele tugitehnoloogiate tagamisel ning juurdepääsetava digitaalse õpikeskkonna ja sisu pakkumisel digiõppe tegevuskva 2021–2027 raames. Euroopa Komisjon kavandab ka puuetega lapsi käsitleva eraldi peatükiga juhendmaterjali alusharidusse ja lapsehoidu kaasamise kohta. Lõpetuseks aitab Euroopa Komisjon liikmesriike õpetajakoolituse süsteemide edasiarendamisel, et vähendada eripedagoogide nappust ning võimaldada kõigil haridustöötajatel tulla toime erinevate õpilaste ja kaasava haridusega. Komiteel on hea meel tõdeda, et Euroopa Komisjon tunnustab rolli, mida EL võib etendada kaasava hariduse ja eriti e-õppe edendamisel, kuna puuetega õppijad puutusid COVID-19 pandeemia ajal kokku paljude ligipääsetavuse probleemidega. Komitee tahaks siiski rõhutada, et eripedagoogide koolitamisel tuleks keskenduda ka tavakoolide õpetajate koolitamisele selles osas, kuidas pakkuda kaasavat klassiõpet. Euroopa Komisjon peaks edendama kaasavat haridust ja julgustama liikmesriike eraldama eripedagooge kaasavate haridusasutuste jaoks. Samuti tuleks investeerida puuetega inimeste karjäärinõustamisse haridussüsteemides ja seda parandada.
3.13.

Digitaalsus ja keskkonnahoid ei peaks mitte ainult käima käsikäes, vaid need on äärmiselt olulised innovatsiooni edendamise komponendid kogu ELis. Näitena võib tuua plokiaheltehnoloogiad, mis on mõeldud tarneahela optimeerimiseks ja tõhususe suurendamiseks ning aitaks vähendada ressursside tarbimist, jälgides samal ajal komponente, tooteid ja materjale, aidates seeläbi kaasa ringmajandusele. Lisaks võib digitehnoloogia aidata neutraliseerida või kompenseerida heitkoguseid, mis on tehniliselt keerulised või kulukad. Digi- ja roheüleminek on äärmiselt olulised, kuid nagu on rõhutatud käesolevas arvamuses, peaks selle rakendamise juhtpõhimõte olema alati õiglus ühiskonnas. Teisisõnu, digiülemineku eelised, näiteks selliste uusimate tehnoloogiate rakendamine, mida kasutatakse arukate, sujuvate ja märkamatute teenuste pakkumiseks energia, julgeoleku, liikuvuse, heaolu ja kogukonna valdkonnas, mis aitavad saavutada CO 2 -neutraalsust, peaksid olema kõigile kättesaadavad.
1.3.

Kuigi uuringust ilmnes, et rändluses kasutatava kohtvõrgu kättesaadavus on halvenenud, on ettepaneku eesmärk tagada, et rändlusteenuseid („rändle nagu kodus“) osutataks samadel tingimustel kui nende teenuste riigisisese tarbimise kontekstis, piiramatu juurdepääsuga järgmise põlvkonna võrkudele ja rändluses saadaolevatele võrgutehnoloogiatele. Kui kohaliku taristu kvaliteet on puudulik, soovitab komitee suurendada investeeringuid sellesse taristusse, eelkõige seoses valgete alade katmise parandamisega, kuid kehtestada ka miinimumnõuded, mille operaatorid peavad järk-järgult täitma, et tarbijad saaksid neid teenuseid täiel määral kasutada.
Mis puudutab Euroopa Parlamendi ja sidusrühmade seisukohti, et vaja on kaitsta tervishoiutöötajaid, kes puutuvad kokku ohtlike ravimite ja muude riskidega, leiab komitee, et seda küsimust tuleb põhjalikult käsitleda, mitte ainult koolitamise, hariduse ja nõustamise kaudu, vaid ka siduva õigusakti vastuvõtmisega .

Mis puudutab Euroopa Parlamendi ja sidusrühmade seisukohti, et vaja on kaitsta tervishoiutöötajaid, kes puutuvad kokku ohtlike ravimite ja muude riskidega, leiab komitee, et seda küsimust tuleb põhjalikult käsitleda mitte ainult koolitamise, hariduse ja nõustamise kaudu, vaid ka olemasolevaid õigusakte tõhusalt kohaldades .
4.1.

Komitee kiidab heaks komisjoni esitatud seitse juhtalgatust, mis on suunisteks taaste- ja vastupidavusrahastu praktilisel elluviimisel liikmesriikides. On hädavajalik, et need algatused oleksid kooskõlas probleemide ja prioriteetidega, mis on määratletud COVID-19 järgseks taastumiseks nõukogu soovituses euroala majanduspoliitika kohta.
Komitee märgib, et liigse võlakoormuse tekkepõhjuseid puudutava teabe põhjal on selge , et krediidikulude ülempiirid toovad tarbijatele, eelkõige haavatavatele tarbijatele käegakatsutavat kasu. Kuid ettepanekut kehtestada tarbijakrediidi kuludele ülempiirid tuleb tarbijakrediidi direktiivis selge metoodika raames veelgi täpsustada ja ühtlustada, et tagada eri riikidest pärit laenuandjatele võrdsed tingimused.

Komitee märgib, et liigse võlakoormuse tekkepõhjuseid puudutava teabe põhjal võib öelda , et krediidikulude ülempiirid , mis kehtestatakse vältimaks äärmuslikke hinnakujundustavasid, toovad haavatavatele tarbijatele käegakatsutavat kasu , eeldusel et need ülempiirid on korrektselt kindlaks määratud, lähtudes turu ja potentsiaalse lisamõju hoolikast analüüsist . Seega märgib komitee, et tarbijakrediidi direktiivis tuleks sätestada selge ja ühtlustatud metoodika, mida liikmesriigid peaksid kaaluma selliste ülempiiride kehtestamiseks, et vältida ja tõkestada äärmuslikke tavasid, mis võivad põhjustada liigeset võlakoormust . Sellega tagataks ka võrdsed tingimused eri riikidest pärit laenuandjatele .
4.13.

Vaja on ühtlustada jäätmekäitlust, sest jäätmete sorteerimine ja käitlemine ei toimi kõigis ELi piirkondades ja riikide kohalikul tasandil ühtmoodi, vähendades seega saaste vältimise ja käitlemise tõhusust. Keelata tuleks mis tahes jäätmete eksportimine, mis ei vasta ELi nõuetele, olenemata sellest, milline on selle riigi õigusraamistik, kuhu jäätmeid eksportida tahetakse. ELi jäätmeid tuleks käidelda ja taaskasutada samal territooriumil või seal, kus on asjakohased ringlussevõtu rajatised, et vältida nende mõju kolmandatele riikidele, välja arvatud juhul, kui jäätmeid kasutatakse toorainena keskkonnahoidlikus säästvas tootmises.
2.1.

Kanaari saared on Hispaania autonoomne piirkond, mille kogupindala on ligikaudu 7 446,95 km 2 ja mis moodustab Atlandi ookeanis kolmeteistkümnest saarest koosneva saarestiku, mis jääb umbes 1 000 km kaugusele Pürenee poolsaare rannikust. See on üks Euroopa Liidu äärepoolsemaid piirkondi, mis kuulub äärepoolseimate piirkondade rühma ning moodustab koos Selvagensi saarte, Cabo Verde, Madeira ja Assooride saarestikuga geograafilise piirkonna nimega Makaroneesia.
3.17.

Ettepanekus nähakse ette, et masinavaldkonna tooted võib turul kättesaadavaks teha või kasutusele võtta ainult siis, kui need on nõuetekohaselt paigaldatud, hooldatud ja neid kasutatakse ettenähtud viisil. Lisaks peavad olema täidetud III lisas esitatud olulised tervisekaitse- ja ohutusnõuded (artikkel 7). Osaliselt komplekteeritud masinaid ei pea siiski kasutusele võtma ja need tuleks seetõttu kasutuselevõtu eeskirjade alt vabastada. Näiteks võiks eraldi reguleerida, et osaliselt komplekteeritud masinaid võib turul kättesaadavaks teha ainult siis, kui need vastavad III lisas esitatud olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele, millele vastavust on tootja ühendamisdeklaratsioonis kinnitanud.
Euroopa on praegu väljumas tervishoiualasest hädaolukorrast, mis on toonud esile vajaduse vastupidava finants- ja majandussüsteemi järele, et kaitsta end tulevikus ootamatute kriiside eest. Nagu Euroopa Keskpank on väitnud, on pandeemia tuletanud meelde vajadust tagada, et selleks et kliimamuutused ei põhjustaks maailmamajandusele jäädavat kahju, on vaja meie majanduses teha põhjalikke ja struktuurseid ümberkorraldusi, muutes energia tootmise ja tarbimise viisi ( 12 ) . Samal ajal rõhutab EKP, et kui kiiresti ei tegutseta, ohustab see inimeste, eelkõige kõige vaesemate ja haavatavamate inimeste elusid. Kvaliteetne mittefinantsettevõtete aruandlus on otsustava tähtsusega, et tagada kõnealuse küsimuse mõlema mõõtme nõuetekohane käsitlemine.
4.2.

Delegeeritud määruse I lisa punktis 6.3 näib olevat sätestatud, et väljalasketoru nullheite kriteeriumi täitvad bussid kvalifitseeruvad kestlikuks ainult siis, kui need sõidavad linna- ja linnalähiliikluses, samal ajal kui muud bussiliinid on nn üleminekutegevuseks kõlblikud ainult kuni 31. detsembrini 2025, kui need vastavad kõrgeimale EURO-heitgaasiklassi kategooriale (EURO VI). Vastasel juhul kohaldatakse väljalasketoru nullheite kriteeriumi, kuid tekstist ilmneb, et see kvalifitseerub üksnes üleminekutegevuseks, mida tuleb vähemalt iga kolme aasta järel hinnata, nagu on märgitud taksonoomiamääruse artiklis 19. Näib, et puudub viide keskkonnasõbralike sõidukite direktiivis sätestatud standarditele. Võttes arvesse ebakindlat olukorda pärast 31. detsembrit 2025, siis kes julgeks sellisel juhul bussiettevõttesse investeerida? ELi õigusaktide rangeimate keskkonnanõuete – EURO VI – liigitamine üleminekutegevuseks näib kummaline ja tekitab tõenäoliselt segadust.
4.21.

Tehisintellekti kasutamine õigusemõistmisel ja demokraatlikes protsessides on iseäranis tundlik ning seda tuleks käsitleda senisest nüansirohkemalt ja põhjalikumalt. Ainuüksi süsteemide kasutuselevõtt õigusasutuse abistamiseks faktide ja seaduse uurimisel ja tõlgendamisel ning seaduse kohaldamisel konkreetsete faktikogumite suhtes jätab tähelepanuta asjaolu, et kohtumõistmine on palju enamat kui ajaloolistest andmetest mustrite leidmine (mida praegused tehisintellektisüsteemid sisuliselt teevad). Samuti nähtub tekstist, et seda tüüpi tehisintellekt ainult aitab kohtusüsteemi, jättes täielikult automatiseeritud kohtuotsuste tegemise kohaldamisalast välja. Komiteel on ka kahju, et tehisintellektisüsteeme või nende kasutust ei mainita seoses demokraatlike protsesside, näiteks valimistega.
4.9.

Komitee leiab, et komisjoni ja liikmesriikide lõppeesmärk peaks olema siseturul 100 % võrdsete võimaluste tagamine. Seda on võimalik saavutada ainult siis, kui tagatakse täielik vastavus ELi standarditele kõigi siseturul müüdavate toodete puhul, olenemata sellest, kas need on toodetud kohalikult või imporditud. Komitee nõuab täielikult jälgitavaid tooteid, mis vastavad keskkonna- ja kvaliteedistandarditele. Komitee leiab, et vesiviljelustoodete jälgitavus ja läbipaistvus tarneahela tasandil on väga olulised, eriti ohustatud liikide puhul.
3.5.

Liikmesriikide lähteolukord on väga erinev. Ühelt poolt on liikmesriike, kus mahepõllumajandus ja selle toodete turustamine on juba hästi välja kujunenud. Teiselt poolt on liikmesriike, kus mahepõllumajandusmaa osakaal on alles väike ja ühekohalise protsendinäitajaga hõlmatav. Neid erinevaid piirkondlikke lähteolukordi tuleb meetmete kavandamisel arvesse võtta. Komitee soovitab luua liikmesriikide erinevat lähteolukorda arvestades nn mestimismehhanismi, et tugevdada kogemuste vahetamist. Hästi väljakujunenud mahepõllumajandussektoriga liikmesriigid on sageli valinud tõmbe- ja tõukestrateegia ning kehtestanud nii tootmise edendamise meetmed kui ka meetmed mahetoodete nõudluse suurendamiseks. Mahepõllumajandussektori arengus mängib olulist rolli ka toiduainete jaemüük.
Komitee märgib, et pandeemia ajal ei tagatud võrdõiguslikkust, sest rakendatud meetmed ei hõlmanud kõiki töötajaid ja ettevõtteid. Väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, ebakindlas töösuhtes olevatele töötajatele, füüsilisest isikust ettevõtjatele, rändajatele, noortele ja naistele ei võimaldata sageli juurdepääsu sissetuleku kaotuse hüvitamisele või ei kohaldata meetmeid nende suhtes. See tähendab, et vaesus ja sotsiaalne tõrjutus on epideemia ajal suurenenud. Paljud ettevõtted on samuti tegevuse lõpetanud ja seetõttu on kadunud ka töökohad.

Komitee märgib, et pandeemia ajal ei tagatud võrdõiguslikkust, sest rakendatud meetmed ei hõlmanud kõiki töötajaid ja ettevõtteid. Väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, vähem püsivas ja kindlas töösuhtes olevatele töötajatele, füüsilisest isikust ettevõtjatele, rändajatele, noortele ja naistele ei võimaldata sageli juurdepääsu sissetuleku kaotuse hüvitamisele või ei kohaldata meetmeid nende suhtes. See tähendab, et vaesus ja sotsiaalne tõrjutus on epideemia ajal suurenenud. Paljud ettevõtted on samuti tegevuse lõpetanud ja seetõttu on kadunud ka töökohad.
4.12.

Pandeemia on teinud selgeks, kui oluline on investeerida töötervishoiu ja tööohutuse tagamisse ning kui kiireloomuline on tugevdada liikmesriikide tööinspektsioone, et tagada kontroll töötajate kaitsmiseks. Mitmed Euroopa riigid on sõlminud sotsiaalpartneritega protokollid viiruse leviku tõkestamiseks töökohal, näidates üles vastutust ja võimet reageerida eriolukordadele.
4.9.

Vabatahtliku tagasipöördumise ja taasintegreerimise rahastamine. EL on ilmselgelt vabatahtliku tagasipöördumise ja taasintegreerimise eri tahkude rahastamisel keskse tähtsusega. On tähtis, et kolmandate riikidega mis tahes valdkonnas tehtav koostöö toimuks eeldusel, et need kolmandad riigid järgivad rahvusvahelist avalikku õigust ning kaitsevad inimõigusi ja põhivabadusi. Mis tahes inimõigustealane koostöö kolmandate riikidega peaks saama Euroopa Parlamendi heakskiidu. Tagasipöördumise küsimustes tehtava koostöö muutmine Euroopa Liidu välistegevuse ja naabruspoliitika eeltingimuseks on vastuolulisel viisil pigem stiimul nõuete rikkumiseks kui rikkumiste vähendamise mehhanism.
3.5.1.

Laevaehitus on traditsiooniline merega seotud sektor, mis teenindab kauba- ja reisijatevedu, ent praegu viiakse selles vastavalt digi- ja roheüleminekule sisse palju uusi elemente ja meetodeid. Laevade kõrgetasemeline automatiseerimine aitab näiteks suurendada transpordi energiatõhusust ja ohutust ning puhaste ajamite tehnoloogia ja taastuvkütuste arendamine ja kasutuselevõtt on väga tähtsad heite minimeerimisel. Selles arengus on hädavajalik ka ringmajandust toetav remont, hooldus ja vrakkide lammutamise tehnoloogia ja meetodid. Komitee kutsub seepärast ELi üles looma soodsaid tingimusi meretehnoloogia, sealhulgas seadmete ja tarkvara, ning tööjõu arendamiseks ja sellesse investeerimiseks.
4.13.

Komitee märgib, et suurem osa desinformatsioonivastasest võitlusest keskendub ingliskeelsele infosisule. See tuleneb eelkõige asjaolust, et enamik platvorme on pärit ingliskeelsetest riikidest. Kuna mõned riigid näivad olevat tugevalt mõjutatud (Tšehhi Vabariik, Poola, Balti riigid), on soovitav võtta rohkem meetmeid mitte-ingliskeelse sisu suhtes.
3.2.1.

Lennundus on väga muutlik ja ulatuslikult liberaliseeritud üleilmne majandusharu. Seepärast esineb lennunduses märkimisväärne konkurents, millest suur osa moonutab või võib moonutada turgu. Seda on selgelt näha lennundusturul ilmnevatest sotsiaalsetest probleemidest: ettevõtted on kasutanud Euroopa Majanduspiirkonna ja kolmandate riikide soodsaid sotsiaalseid tingimusi, et kasutada ära töötajaid ja vähendada tööjõukulusid. See tava on nüüdseks muutunud lennunduses tavaliseks ja on hoiatuseks keskkonnakulude arvestamisel. Seepärast on vaja tõhusaid õigusakte, et hoida ära kasvuhoonegaaside heite ülekandumine ja heitkogustega kauplemise süsteemi ärakasutamine riikides või ettevõtetes, eelkõige väljaspool süsteemi. See on kõige asjakohasem mandritevahelise liikluse puhul, näiteks reisijate puhul, kes läbivad Euroopa Majanduspiirkonda, kuid kelle lähte- või sihtkoht jääb sellest väljapoole, või nende puhul, kes väljuvad Euroopa Majanduspiirkonnast või saabuvad sellesse, kuid läbivad ka Euroopa Majanduspiirkonna väliseid sõlmlennujaamu.
4.7.

Oskuste arendamine on üks metsapõhiste tegevuste digi- ja roheülemineku eeltingimus. See on ka vajalik vahend tagamaks, et kedagi ei jäeta kõrvale. Uue nõudlusega oskuste järele tuleb arvestada kutse- ja ülikoolihariduses ning täiendusõppe ja ümberõppe korraldamisel. Lisaks on vaja praktilisi nõustamisteenuseid, et aidata ettevõtetel, eriti väikeettevõtetel, täita uusi nõudeid.
7.4.

COVID-19 pandeemia on toonud esile selle, kui vajalik on kavandada koolitusi olulistes meditsiinivaldkondades, nagu intensiivravi, et tulla toime hädaolukordadega. Samuti juhib see tähelepanu sellele, et hädaolukordades on tähtis oskuste ülekantavus ELi liikmesriikide vahel. Tuleks lihtsustada menetlusi meditsiinitöötajate ajutiseks üleviimiseks teise liikmesriiki ja liikuvuseks liikmesriikide vahel, samuti menetlusi, mis võimaldavad sellistes olukordades tööle võtta kolmandate riikide meditsiinitöötajaid.
1.6.

Komitee kutsub Valgevene valitsust tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet täielikult järgides üles tagama, et tema territooriumil viibivaid inimesi ei koheldaks halvasti; et nad saaksid esitada varjupaigataotluse ning et neid ei saadeta tagasi oma päritoluriiki, kui nende elu ja turvalisus on seal ohus.
3.7.

Euroopa noortestrateegia on ELi võetud peamine poliitiline kohustus noorte valdkonnas. Strateegias on ka märkimisväärne ja kiiduväärt kohustus võtta arvesse noortepoliitika valdkondadevahelist mõõdet. See kohustus on äärmiselt oluline, et saavutada edu mitmetes noortega seotud poliitikavaldkondades, nagu tööhõive, keskkond, haridus ja koolitus. Seetõttu on väga tähtis, et noorteaasta oleks tihedalt seotud ELi noortestrateegiaga, eelkõige noortepoliitika valdkondadevahelise mõõtmega. Ettepanekus saab see seos selgeks, kuid sama oluline on, et kõik sektorid annaksid oma panuse ja täidaksid oma osa seires ja järelevalves.