EUROOPA KOMISJON Brüssel,22.1.2020 COM(2020) 27 final KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE EUROOPA TULEVIKU TEEMALISE KONVERENTSI KUJUNDAMINE



EUROOPA TULEVIKU TEEMALISE KONVERENTSI KUJUNDAMINE EUROOPA KOMISJONI PANUS 22. jaanuar 2020 1. UUE HOO ANDMINE EUROOPA DEMOKRAATIALE – AEG ON KÄES „Tahan, et meie liidu tuleviku üle

otsustaksid selle kodanikud ise. Nad peaksid

võtma endale juhtrolli ja osalema aktiivselt

liidu prioriteetide seadmises ja eesmärkide tähtsuse

üle otsustamises. Tahan, et kodanikud

ütleksid oma sõna sekka Euroopa tulevikku

käsitleval konverentsil, mis algab 2020. aastal

ja kestab kaks aastat.“ Euroopa Komisjoni president

Ursula von der Leyen Liit, mis seab kõrgemad sihid.

Minu tegevuskava Euroopa jaoks, 16. juuli 2019 2019. aasta mais hääletas Euroopa Parlamendi valimistel enam kui 200 miljonit Euroopa kodanikku, mis osutab viimase kahekümne aasta suurimale valimisaktiivsusele. See näitab selgesti, et eurooplased soovivad Euroopa Liidu tegemiste üle otsustamisel senisest aktiivsemalt kaasa lüüa. Ajal, mil meie poliitilises ja kodanikuosaluses toimuvad digitehnoloogia ja sotsiaalmeedia mõjul põhjalikud ümberkorraldused, nõuavad kodanikud, eriti noorem põlvkond, endale poliitikakujundamises suuremat rolli kui vaid iga viie aasta tagant valimas käimine. Meil tuleb sellele üleskutsele vastata. Euroopa Liidu demokraatlik süsteem on ainulaadne. See hõlmab 500 miljonit inimest ja ulatub üle riigipiiride. Selleks et süsteem oleks meie kodanike jaoks veelgi elujõulisem, kaasavam ja asjakohasem, läheb meil vaja uusi meetodeid. President Ursula von der Leyen on andnud lubaduse seda teha, võimaldades eurooplastel rohkem sõna sekka öelda selles, mida ja kuidas Euroopa Liit nende heaks teeb. Selles ongi Euroopa tuleviku teemalise konverentsi mõte. Euroopa on pärast aastatepikkust kriisi nautinud juba kümme aastat järjest majanduskasvu, töökohti on rohkem kui kunagi varem, ning kuigi leidub ka euroskeptitsismi, on rahva toetus liidule ligi 30 aasta tugevaim. Seda sisemist ühist jõudu tunnetades võime nüüd ettepoole vaadata ja oma tulevikuvisioone kujundada. Aeg on küps uue hoo andmiseks Euroopa demokraatiale. Üha multipolaarsemas maailmas on paljud eurooplased jätkuvalt mures oma tuleviku pärast ja Euroopa Liit peab näitama, et suudab nende muresid lahendada. Euroopa poliitika peab aitama kodanikel ja ettevõtjatel rohe- ja digiüleminekust kasu lõigata. Tuleb tegeleda ebavõrdsusega ning tagada, et Euroopa Liidu majandus oleks õiglane, kestlik ja konkurentsivõimeline. Nõnda saame näidata, et Euroopa suudab olla sihikindlam ning propageerida maailmas oma väärtusi ja standardeid. Suure üleeuroopalise demokraatliku ettevõtmisena kujutab konverents endast avalikku foorumit, mis annab uue võimaluse avatud, kaasavaks, läbipaistvaks ja struktureeritud aruteluks kodanikega mitmesuguste prioriteetide ja probleemide üle. Kuna foorum on suunatud alt üles ning pakub juurdepääsu kõigile kodanikele kõigist eluvaldkondadest ja igast liidu nurgast, peaks see peegeldama Euroopa mitmekesisust. Konverents on avatud kodanikuühiskonnale, Euroopa institutsioonidele ja teistele Euroopa asutustele, kaasa arvatud Regioonide Komitee, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused, parlamendid ja muud sidusrühmad, kes kõik panustavad võrdsete partneritena. Kokkuvõttes on eesmärk tugevdada sidemeid eurooplaste ja neid teenivate institutsioonide vahel. Konverentsi kontseptsiooni, ülesehituse, ulatuse ja ajastuse määratlemine peab olema ühine töö, milles osalevad Euroopa Parlament, nõukogu ja Euroopa Komisjon. Selle koostöö tulemus tuleks sõnastada kolme institutsiooni ühisdeklaratsioonina, millega saaksid hiljem liituda teised osalejad, sealhulgas institutsioonid, organisatsioonid ja sidusrühmad. Riikide ja piirkondade parlamentidel ja osalejatel on konverentsi juures tähtis roll ja neid tuleks julgustada korraldama konverentsiga seotud üritusi. Nende osalemine aitaks laiendada konverentsi ulatust Euroopa pealinnadest palju kaugemale, liidu igasse nurka. Euroopa Parlament ja nõukogu töötavad praegu välja nende panust kõnealusesse protsessi. 15. jaanuari 2020. aasta resolutsioonis kiitis Euroopa Parlament heaks ettepaneku korraldada Euroopa tuleviku teemaline konverents ning avaldas lootust, et tegemist saab olema avatud ja läbipaistva protsessiga, mille puhul kasutatakse kodanike ja sidusrühmade suhtes kaasavat, osalusel põhinevat ja tasakaalustatud lähenemisviisi. Euroopa Ülemkogu rõhutas 12. detsembri 2019. aasta järeldustes oma huvi konverentsi edasiarendamise vastu ja palus eesistujariigil Horvaatial alustada tööd nõukogu seisukoha väljakujundamiseks. Ka eesistujariik Horvaatia ise on kandnud konverentsi oma eesistumisaja prioriteetide hulka. Käesolev teatis on komisjoni panus sellesse protsessi. 2. AVATUD ARUTELU KODANIKE JAOKS TÄHTSATES KÜSIMUSTES Arutelu sisukuse ja tulemuslike järelmeetmete huvides teeb Euroopa Komisjon ettepaneku korraldada konverents kahel paralleelsel suunal: esimese huvipunktis oleks poliitika ja see, mille poole liit peaks pürgima, ning teise puhul keskendutaks institutsioonilistele küsimustele. 2.1. LIIT, MIS SEAB KÕRGEMAD SIHID Konverents peaks koonduma ELi üldeesmärkide ümber, mis väljenduvad komisjoni kuues poliitilises prioriteedis ja Euroopa Ülemkogu strateegilises tegevuskavas. Nende eesmärkide seas on tegelemine kliimamuutuste ja keskkonnaprobleemidega, inimeste hüvanguks toimiv majandus, sotsiaalne õiglus ja võrdsus, Euroopa digiüleminek, euroopalike väärtuste edendamine, ELi hääle rahvusvahelisel areenil paremini kuuldavaks tegemine ning liidu demokraatlike aluste tugevdamine. Need teemad peaksid olema arutelu aluseks, kuid mitte piirama seejuures konverentsi ulatust. Kodanikel peaks olema vaba voli keskenduda sellele, mida nad tähtsaks peavad. 2.2. INSTITUTSIOONILISED KÜSIMUSED Teine tegevussuund peaks keskenduma konkreetselt demokraatlike protsesside ja institutsiooniliste küsimustega seotud teemadele, eelkõige Euroopa Komisjoni presidendi valimise esikandidaatide süsteemile ja riikidevahelistele nimekirjadele Euroopa Parlamendi valimistel. Riikidevaheliste nimekirjade koostamine eeldaks kindlasti ELi valimisi käsitlevate õigusaktide muutmist. See omakorda nõuaks Euroopa Parlamendi ettepanekut, mille nõukogu peab ühehäälselt vastu võtma, ja liikmesriikide heakskiitu kooskõlas nende põhiseadusest tulenevate nõuetega. Kuna komisjonil puudub selles valdkonnas pädevus, peaks ta piirduma ausa vahendaja rolliga Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel. Seepärast on komisjon teiste institutsioonide soovi korral valmis tegema kättesaadavaks õiguslikud ja institutsioonilised eksperditeadmised, valimisprotsesse käsitlevad uuringud ning ülevaated institutsioonidevahelistest suhetest.

3. ARVAMUSE AVALDAMISEKS KOHASE RUUMI LOOMINE EUROOPLASTELE 3.1. TUGINEMINE KOGEMUSTELE Lähtekohana peaks konverents tuginema väljakujunenud kodanikudialoogidele, lisades sinna uusi elemente, et suurendada dialoogi ulatust ja anda inimestele paremaid võimalusi Euroopa tuleviku kujundamiseks. Euroopa Liit peaks kasutama ka oma rikkalikke kogemusi kodanikega konsulteerimisel, et konverents jõuaks võimalikult paljude eurooplasteni. Nende kogemuste hulgas võib nimetada: -aastatel 2015–2019 korraldatud ligikaudu 1 850 kodanikudialoogi, kuhu kogunes 218 700 osalejat 650 paigas üle Euroopa Liidu; -esmakordse Euroopa kodanike foorumi korraldamist, millel käsitleti Euroopa tulevikku ja osales arvamusküsitlejate poolt kogu liidust valitud sada kodanikku; -komisjoni liikmete enam kui 900 külastust liikmesriikide ja piirkondade parlamentidesse alates aastast 2014. Komisjon on juba võtnud kohustuse parandada tublisti kodanike teavitamist, eelkõige väljaspool pealinnu. President von der Leyen on juba palunud igal komisjoni liikmel külastada oma ametiaja esimesel poolel kõiki liikmesriike. Iga kolleegiumi liige peaks ühtlasi osalema konverentsiga seotud üritustel üle Euroopa ning suhtlema kodanikega ja riiklike, piirkondlike ja kohalike poliitikute ja osalejatega. Konverents peaks võtma arvesse ka ELi institutsioonide ja liikmesriikide kasulikke kogemusi mis on saadud aktiivsel suhtlemisel Euroopa kodanikega. Näiteks on paljud Euroopa Parlamendi liikmed osalenud viimastel aastatel kodanikudialoogides ja muudes aruteludes. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee on samuti käivitanud suuri teavitusalgatusi. Konverents peaks ammutama kogemusi ka mitmesugustest kodanikega peetud konsultatsioonidest ja osalusdemokraatia üritustest, nagu liikmesriikides korraldatud kodanike esinduskogud. Nii peavad liikmesriikide parlamendid, aga ka sotsiaalpartnerid, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused ning kodanikuühiskond etendama kogu konverentsi kestel väga tähtsat rolli. Konverentsi osana tuleks soodustada ka selliste olemasolevate vahendite kasutamist, mis võimaldavad kodanikel panustada ELi poliitika kujundamisse, näiteks Euroopa kodanikualgatus või avalikud arutelud „Avaldage arvamust“. Konverentsi tutvustamiseks võiks kasutada ka muid Euroopa Liidu programme, nagu Erasmus, DiscoverEU ja Euroopa solidaarsuskorpus, mis levitaksid programmikesksetel veebisaitidel või näiteks DiscoverEU marsruutide raames teavet selle kohta, kuidas konverentsil osaleda. 3.2. KODANIKUDIALOOGIDE TÕSTMINE UUELE TASEMELE – UUED OSALUSVORMID Kodanike osaluse uute vormide edendamine suurendab liidu legitiimsust ja usaldusväärsust ning arendab selle esindusdemokraatiat. Konverents peab käsitlema üht spetsiifilist elementi kodanikudialoogides, nimelt seost kodanike seisukohtade ja praktilise poliitikakujundamise vahel. See näitab eurooplastele, et nende hääl loeb. Komisjon kohustub võtma koos teiste ELi institutsioonidega kõige tulemuslikumaid meetmeid, et kodanikega peetavad arutelud kajastuksid ELi poliitikakujundamises. Teemapõhised arutlusrühmad peaksid kogunema konverentsi jooksul regulaarsete ajavahemike järel, tuues kokku kodanikke ja eksperte. Neis arutlusrühmades peaks kuulama konverentsi raames kogutud arvamusi, samuti sidusrühmade ja valitud esindajate seisukohti, ning arutama seejärel, millised oleksid parimad soovitused järelmeetmete võtmiseks. Komisjon on ühtlasi valmis looma laiapõhjalisemaid ja vähem tsentraliseeritud arutlusrühmi. Konverentsi ajal võiks mitmel korral koguneda „Euroopa kodanike arutlusrühm“, kus oleksid esindatud erineva päritolu, soo, vanuse sotsiaalmajandusliku tausta ja/või haridustasemega kodanikud ja kes esitaks komisjonile aruande koos ettepanekute loeteluga. Peale kodanikudialoogide peaksime olema avatud uutele osalusvormidele. Mitmekeelne digiplatvorm võiks näiteks pakkuda konverentsile püsivat ja hõlpsat juurdepääsu. Platvormi eesmärk oleks maksimaalne osalejate arv, ligipääsetavus ja läbipaistvus tänu alljärgnevale: -kõigi konverentsiga ja arutatud teemadega seotud dokumentide kättesaadavus; -arutelude otseedastus; -arutelutulemuste koondamine ühte kohta; -muude avalikke arutelusid võimaldavate interaktiivsete vahendite pakkumine konverentsi raames. Lisaks avalikele kodanikudialoogidele tuleks kohalike, piirkondlike ja riiklike partnerite kaasabil korraldada ka terve rida muid konverentsiga seotud üritusi. Kõik institutsioonid ja kodanikuühiskonna esindajad, kes soovivad konverentsil osaleda, peaksid olema nõus järgima ühisdeklaratsioonis kindlaks määratud põhimõtteid ja eesmärke.

Eeskätt noorte ligimeelitamiseks tuleks kasutada laiemaid, interaktiivseid ja loovaid osalusvorme, nagu spordiüritused või festivalid. Sarnaselt võiks korraldada konverentsiga seotud innovatsioonitalguid, et soodustada uuendusmeelset mõtlemist konkreetsetel teemadel, ja muid algatusi, mis julgustaksid inimesi osalema nii, nagu nad ise soovivad. Tähtis on jõuda ka vanema põlvkonnani ja veenduda, et traditsioonilistele osalusvormidele pööratakse piisavalt tähelepanu. Protsessi juures on kõige tähtsam soodustada võimalikult laialdast osalust ning kaasata seisukohti üle kogu liidu. Kõigile eurooplastele tuleks anda osalemiseks võrdsed võimalused – nii noortele kui ka vanadele, nii linna- kui ka maaelanikele, nii Euroopa Liidust rohkem kui ka vähem teadlikele. Eurooplaste vaikiva enamuseni jõudmine, nende võimestamine ja neile sõnavõtuks võimaluse andmine on meie demokraatia jaoks esmatähtsad. Euroopa mitmekesisust tuleks kogu protsessi vältel järjepidevalt kajastada sündmustega, mis jõuavad inimesteni olenemata sellest, millises Euroopa osas nad elavad või milline on nende taust. Erilist tähelepanu tuleks pöörata soolise võrdõiguslikkuse tagamisele ning vähemuste ja puuetega inimeste esindatusele. 4. TEAVITUSTEGEVUS Konverentsi edu sõltub suuresti sellest, kui tulemuslikult ja ulatuslikult sellest eurooplasi teavitatakse. Euroopa Parlament, nõukogu ja Euroopa Komisjon peaksid ühendama jõud teiste ELi institutsioonide ja organitega ning kohalike, piirkondlike ja riiklike poliitiliste esindajate, institutsioonide ja sidusrühmadega, et teha üheskoos konverentsi kohta teavitustööd ning tagada, et nende meetmed täiendavad ja tugevdavad üksteist. Miljonil valitud esindajal kõigil tasanditel Euroopas on tähtis roll arutelude edendamisel ja rikastamisel oma valimisringkonnas. Nende sihtide elluviimiseks tuleb ette näha piisavad vahendid. Kõik ELi institutsioonid peaksid olema valmis panustama eeskätt rahaliste vahenditega konverentsi korraldusse ja läbiviimisse. Kõigil kolleegiumi liikmetel on ülesanne konverentsist teavitada; asepresident Šuica juhib komisjoni tööd konverentsi korraldamisel ning teda toetavad asepresident Jourová institutsioonilisel tegevussuunal ja asepresident Šefčovič prognoosimise ja institutsioonidevahelise koostöö suunal. Euroopa Parlament ja liikmesriigid võiksid samuti määrata kontaktpunktid, kes tegutseksid arutelude avalike esindajate või saadikutena. See suurendaks nähtavust ja mõju nii riiklikul, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil. Konverents peaks olema kodanikele hõlpsasti äratuntav ühtse kuvandi kaudu. See peaks hõlmama ühist visuaalset tunnust, mida kasutavad ja rakendavad kõik partnerid kõigis tegevustes, mis konverentsi raames korraldatakse. Komisjon teeb ettepaneku terviklikuks teabevahetuseks, millesse kaasatakse kõik institutsioonid ja nende ühised vahendid, et luua sünergiat ja suurendada konverentsi mõju. Koostada tuleks koostada ühine edendamiskava, kus iga institutsioon jagab vastutust konverentsi edukuse eest. Ühistes ja mitmekeelsetes teavitusmeetmetes tuleks eelkõige keskenduda noortele ja digiplatvormidele. Näiteks võiks konverents kaasata Erasmuse ja Euroopa solidaarsuskorpuse ning teiste noori hõlmavate võrgustike vilistlasi, kes tegutseksid konverentsi saadikutena; samuti võiksid konverentsi saadikuteks olla need sajad tuhanded, kes registreerusid veebisaidil together.eu. Komisjoni esindustel liikmesriikides ja Euroopa Parlamendi büroodel on keskne roll konverentsialase teadlikkuse suurendamisel, võrdse, kaasava ja õiglase osalemise soodustamisel, riiklikul ja piirkondlikul tasandil toimuva tegevuse koordineerimisel ning ürituste ja arutelude korraldamisel konverentsi raames. Piirkondades tegutsevad ELi võrgustikud ja eelkõige Europe Direct võrgustikud võivad aidata edendada ja korraldada piirkondlikke arutelusid. Näiteks võiksid Euroopa Komisjoni esindused määrata kindlaks mitu Europe Directi kontaktkeskust, mis toimiksid piirkondlike keskustena ning aitaksid korraldada ja jälgida arutelusid, olles ühenduses piirkondlike ja kohalike asutustega ning korraldades ise oma kaasamistegevust. Sotsiaalmeedia on vajalik konverentsi ulatuse laiendamisel, sealhulgas asjaomaste arvamuskujundajate kaudu, et tutvustada digiplatvormi ja aidata kodanikel ühineda aruteludega füüsiliselt või veebipõhiselt. Konverentsist teavitamine peaks olema läbipaistev ning kajastama konverentsi raames tehtud tööd. Mitmekeelne digiplatvorm on peamine teabe- ja tegevuskeskus nii liikmesriikide kui ka ELi tasandil. Kõik partnerid peaksid kasutama digiplatvormi ja rakendama üritustest teavitamisel kõige kõrgemaid läbipaistvusnõudeid. Kõigi konverentsiga seotud ürituste kalender tuleks platvormi kaudu avalikkusele kättesaadavaks teha ning koosolekuid ja suuremahulisi üritusi tuleks võimaluse korral veebis üle kanda. Kaastööd ja toetavad materjalid, kaasa arvatud selge tutvustav teave kõnealuste teemade kohta tuleks avaldada internetis. Erilist tähelepanu pööratakse väärinfo leviku tõkestamisele. 5. KODANIKE ARVAMUSTE KÄSITLEMINE Sedavõrd ulatuslik arutelu õigustab ennast ainult siis, kui sellele järgnevad tegelikud meetmed ja käegakatsutavad tulemused. President von der Leyen on seetõttu oma poliitilistes suunistes lubanud võtta järelmeetmeid seoses konverentsi käigus arutatu ja kokkulepituga. See on konverentsi peamine ja uudne eesmärk, mis peaks lõppkokkuvõttes näitama, et osalemine demokraatias on pidev protsess, mis ei piirdu kaugeltki ainult valimistega. Tagasisidemehhanism peaks tagama, et ideede põhjal koostatakse konkreetsed soovitused tulevasteks ELi meetmeteks. See mehhanism võib olla seotud esile kerkivate teemadega ja esineda mitmel kujul, näiteks komisjoni esinduste aruannetena, konverentside arvamusküsitlustena ning veebis ja sotsiaalmeedias toimuvate arutelude ja muude kättesaadavate andmete eksperdijärelevalvena. Komisjon saab sellesse protsessi panustada näiteks kvartaliaruannetega. Need aruanded peaksid olema avalikult kättesaadavad ja neid tuleks aktiivselt tutvustada. Sellistest aruannetest saab väärtuslikku teavet ja need on tihedalt seotud komisjoni prognoosimistööga, millega tehakse kindlaks sotsiaalsed, majanduslikud ja poliitilised suundumused, mis aitavad muuta Euroopa õigusaktid tulevikukindlaks. Tagasisidemehhanismi osana on tähtis välja selgitada, kuidas lõimida kodanike tagasiside sidusasse soovituste kogumisse. Komisjon on valmis kodanike tagasisidet ja ettepanekuid oma õigusloomealase tegevuskava koostamisel arvesse võtma. 6. AJAKAVA Komisjonil on kavas avada konverents Euroopa päeval – 9. mail 2020. Tänavu tähistatakse Schumani deklaratsiooni allkirjastamise 70. ning teise maailmasõja lõpu 75. aastapäeva. Kuna konverentsi algusajal on ELi nõukogu eesistujariik Horvaatia, võiks avaüritus toimuda Dubrovnikis. Igas rotatsiooni korras vahetuvas eesistujariigis võiks aset leida üritus väljaspool pealinna, et rõhutada konverentsi kohalikku mõõdet ning nõukogu soovi selles aktiivselt osaleda. Need üritused annaksid veel ühe võimaluse vahetulemuste tutvustamiseks.