Oma 2017. aasta kohta koostatud siseauditi aruandes, mis edastati komisjonile 2018. aasta mais, teatas siseaudiitor, et sel ajal (võttes aluseks 31. jaanuari 2018. aasta tähtaja) ei oldud kaht tegevuskava veel edastatud . Alates kõnealuse aruande esitamisest on mõlemad tegevuskavad edastatud siseauditi talitusele, kes on need hinnanud rahuldavaks, ning auditeeritavad on kaheksa soovitust (mis on kõik seotud auditiga, milles käsitletakse komisjoni juhtimise/järelevalve korda seoses riskijuhtimise, finantsaruandluse ja järelkontrolli/-auditeerimise ülesandega) täielikult heaks kiitnud.

Siseauditi talitus ei auditeeri liikmesriikide süsteeme, mille abil kontrollitakse ELi eraldatud rahalisi vahendeid. Selliseid auditeid, mis hõlmavad individuaalsete abisaajate tasandit, korraldavad liikmesriikide siseaudiitorid, riiklikud auditiasutused, teised konkreetsed komisjoni peadirektoraadid ja Euroopa Kontrollikoda. Küll aga auditeerib siseauditi talitus meetmeid, mille on võtnud komisjoni talitused, et teha järelevalvet liikmesriikide organite üle ning auditeerida neid organeid ja muid ELi rahaliste vahendite väljamaksete eest vastutavaid organeid, nagu Ühinenud Rahvaste Organisatsioon. Vastavalt finantsmäärusele võib siseauditi talitus neid ülesandeid täita kohapeal, sealhulgas liikmesriigis.

Siseauditi talituse missioon on pakkuda komisjonile sõltumatut ja objektiivset kindlust ning konsultatsiooni, mille eesmärk on pakkuda lisaväärtust ja parandada komisjoni tegevust. Siseauditi talitus aitab komisjonil saavutada oma eesmärke, kasutades süstemaatilist, distsiplineeritud lähenemisviisi, et hinnata riskijuhtimise, kontrollimise ja juhtimisprotsesside tulemuslikkust ning anda soovitusi selle parandamiseks. Tema ülesannete hulka kuulub juhtimisprotsesside hindamine ja nende kohta asjakohaste soovituste andmine järgmiste eesmärkide täitmisel: asjakohase eetika ja väärtuste edendamine organisatsioonis, tõhusa organisatsioonilise tulemusjuhtimise ja vastutuse tagamine ning riski- ja kontrolliandmete tõhus edastamine organisatsiooni asjaomastele üksustele. Selle abil edendatakse komisjonis ja selle osakondades tõhusat ning tulemuslikku juhtimist. Siseauditi talituse sõltumatus on sätestatud finantsmääruses ja komisjoni vastu võetud ametijuhendis . Siseauditi talitus annab kõikidest oma audititest aru auditi järelevalvekomiteele. Auditi järelevalvekomitee abistab volinike kolleegiumi, tagades, et siseauditi talituse ja Euroopa Kontrollikoja tööd võetakse komisjoni talitustes nõuetekohaselt arvesse ning et selle alusel rakendatakse asjakohaseid järelmeetmeid.

Käesoleva aruandega teavitatakse Euroopa Parlamenti ja nõukogu komisjoni siseauditi talituse (IAS) tehtud tööst, nagu on ettenähtud finantsmäärusega. See põhineb aruandel, mille koostas komisjoni siseaudiitor ning milles käsitletakse siseauditi talituse 2017. aastal valminud auditi- ja nõustamisaruandeid, mis on seotud komisjoni peadirektoraatide, talituste ja rakendusametitega . Kooskõlas oma õigusliku alusega sisaldab see kokkuvõtet tehtud siseauditite arvust ja liikidest, soovitustest ja nende soovitustega seoses võetud meetmetest.

Lisaks on alates 2015. aastast, mil võeti kasutusele uued IT juhtimise struktuurid, tehtud märkimisväärseid edusamme institutsiooni IT juhtimise valdkonnas. Hoolimata nendest edusammudest leiti siiski märkimisväärseid puudujääke, mis vajavad proportsionaalseid, kuid kindlaid meetmeid, et toetada ja tugevdada veelgi selle valdkonna juhtimist. Soovitatud parandusmeetmete eesmärk on täiendada ja tugevdada olemasolevaid komisjoni struktuure järgmise abil: suurendades veelgi IT-nõukogu mõjuvõimu, määrates kindlaks institutsiooni selge üldise IT-strateegia ning parandades IT-investeeringute portfelli institutsioonilist järelevalvet kogu komisjonis.

Pärast 2000. aasta haldusreformi tegi komisjon märkimisväärseid edusamme, tugevdades oma aruandekohustust, vastutust ja usaldusväärsuse suurendamise protsesse. Detsentraliseeritud finantsjuhtimise mudel on hästi mõistetav ja organisatsiooni kultuuri sisse põimitud ning olemas on selged aruandlusvahendid koos tõhusa usaldusväärsuse suurendamise protsessiga. Lisaks võttis komisjon 2017. aasta oktoobris vastu teatise juhtimise kohta Euroopa Komisjonis. Siiski tuvastas siseauditi talitus, et institutsiooni tasandil on vaja praeguse juhtimis- ja järelevalvekorra proportsionaalset parandamist, eelkõige mis puutub riskijuhtimisse ja juhtimissüsteemi üldisematesse aspektidesse.

2016. aasta oktoobris andis Euroopa Kontrollikoda välja oma eriaruande nr 27/2016 „Euroopa Komisjoni juhtimine kui parim tava?“. Kontrollikoda soovitas komisjonil muu hulgas kutsuda siseaudiitorit üles tegema täiendavat audititööd kõrgetasemelise juhtimise küsimustes . Sellest tulenevalt võttis volinike kolleegium 11. jaanuaril 2017. aastal vastu otsuse (vt C(2017) 4 final), milles soovis, et siseaudiitor teeks auditi komisjoni juhtimiskorra suhtes seoses riskijuhtimise, finantsaruandluse ja järelkontrolli/-auditeerimise ülesandega. Siseauditi talitus tegi selle auditi 2017. aastal lisaks mitmele muule auditile, mis oli juba kavas korraldada (kõrgetasemeliste) juhtimisprotsesside suhtes komisjoni muudes valdkondades. Nende auditite tulemused näitavad, et mitmes juhtimiskorras nii institutsiooni kui ka operatiivtasandil on väga olulisi puudujääke. Arvestades ELi praegust keerukat konteksti, sealhulgas vajadust parandada kodanike usku ja usaldust ELi poliitiliste põhimõtete ja institutsioonide vastu, järeldas siseauditi talitus, et komisjon peaks kasutama ära võimalust, et parandada veelgi oma juhtimiskorda ning seega ka võimet saavutada oma tulemusi.

Siseauditi talitus on kooskõlas oma metoodika ja parima tavaga käsitlenud tulemuslikkust kaudselt, st hinnanud, kas ja kuidas on juhtkond sisse seadnud kontrollisüsteemid, mille eesmärk on mõõta selle tegevuse tulemuslikkust (tõhusust ja mõjusust) ja tagada sellega seoses kindlus. Selle lähenemisviisiga kavatseb siseauditi talitus kanda hoolt eeskätt selle eest, et peadirektoraadid ja talitused on kasutusele võtnud piisavad tulemusraamistikud ja tulemuste mõõtmise vahendid, põhinäitajad ja järelevalvesüsteemid. Seda osaliselt põhjusel, et mitmes õiguslikus aluses on sätestatud eesmärgid, mis on ulatuslikumad sellest, mida komisjon suudab üksi saavutada. See tähendab, et SMART-eesmärgid ja -näitajad (SMART – konkreetne, mõõdetav, saavutatav, realistlik ja tähtajaline) tuleb kõigepealt kehtestada komisjoni tasandil, et võimalikult hästi eristada komisjoni konkreetne panus panusest, mille annavad muud olulised osalejad, kes aitavad rakendada ja saavutada ELi rahastamisvahendite eesmärke (liikmesriigid, piirkonnad, kolmandad riigid, rahvusvahelised organisatsioonid jne).

Üldiselt leiab siseauditi talitus, et olukord auditite raames esitatud soovituste rakendamisel on rahuldav ja võrreldav eelmistel aruandeperioodidel valitsenud olukorraga. See on märk sellest, et komisjoni talitused on väga oluliste soovituste rakendamisel hoolsad, maandades sel viisil kindlaks tehtud riske. Siiski tuleb pöörata tähelepanu konkreetsetele, väga oluliseks liigitatud soovitustele, mille täitmisega on pikalt, st kauem kui kuus kuud hilinetud. Auditi järelevalvekomiteele on saadetud spetsiaalselt koostatud aruanne, mille kokkuvõtte leiab käesolevale aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendist.

Neist soovitustest, mille suhtes võeti kõnealusel ajavahemikul järelmeetmeid, oli siseauditi talitus sulgenud 1 296 (95 %). See tähendab, et siseauditi talituse hinnangul ei saanud keskmiselt 5 % soovitustest pidada tegelikult rakendatuks ning seetõttu neid pärast järelauditi lõpuleviimist ei suletud.

Nende ajavahemikus 2013–2017 esitatud soovituste koguarv, mille suhtes oli tehtud järelaudit, on 1 361, samal ajal kui auditeeritavad olid teatanud, et 1 476 soovitust oli valmis läbivaatamiseks.

Auditeeritavad leidsid, et kokku on 1 476 ehk 80 % ajavahemikus 2013–2017 esitatud ja heakskiidu saanud soovitustest täidetud, mis tähendab, et kokku 359 soovituse (ehk 20 %) rakendamine on veel pooleli. Neist 359 soovitusest, mille rakendamine oli veel pooleli, oli üks liigitatud kriitilise tähtsusega soovituseks ja 133 (23 % kriitilise tähtsusega ja väga oluliste heakskiidetud soovituste koguarvust) oli liigitatud väga oluliseks soovituseks.

Personalihalduse ja julgeoleku peadirektoraadil, individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ametil ning Euroopa Personalivaliku Ametil on mitmeid institutsioonilisi teabesüsteeme, mis on komisjoni ja mõningate teiste Euroopa institutsioonide, ELi rakendusametite ja detsentraliseeritud asutuste ning muude ELi organite töö igapäevaseks toimimiseks ülitähtsad. Selles valdkonnas tuvastati märkimisväärseid puudujääke kõnealuste süsteemide jaoks kehtestatud juhtimis- ja projektijuhtimiskorras. On vaja teha olulisi parandusi, et tagada strateegiline vastavusse viimine nii personalihalduse peadirektoraadi sees kui ka informaatika peadirektoraadiga, mis on peamine IT-süsteemide ja -teenuste pakkuja, ning niiviisi optimeerida IT-investeeringutest saadavat kasu.

Juhtimispuudujäägid on ka Eurostati-välise statistika koostamise protsessis ja kvaliteedis tuvastatud märkimisväärsete puuduste peamine põhjus. Siseauditi talitus tunnistab, et kehtiva raamistiku piires ja asjaomaste osalejate vastava vastutuse ulatuses on mõningaid samme juba tehtud nii institutsiooni tasandil (Eurostat) kui ka operatiivtasandil (peadirektoraat/talitus), et koordineerida ja juhtida peadirektoraatide/talituste poolt statistika koostamise protsessi, et parandada statistika kvaliteeti. Lisaks on operatiivsetel peadirektoraatidel olemas erineva formaalsuse ja keerukuse astmega protsessid ja meetmed, tagamaks, et nende vajadust statistiliste andmete järele rahuldavad kas välised teenusepakkujad või nad töötlevad juba kättesaadavaid andmeid ise. Siiski ei ole komisjonis praegu kasutusel olev raamistik piisavalt tõhus, tagamaks, et Eurostati-väliselt koostatud statistika oleks üldiselt rahuldava kvaliteediga ja et mitmesugused praegu kasutusel olevad protsessid oleksid pikemas perspektiivis jätkusuutlikud.

4.1.1.2. Personalijuhtimise protsessid

Personalijuhtimise valdkonnas hindas siseauditi talitus mitmel juhul, kas peadirektoraadid ja rakendusametid on kavandanud ja ellu viinud küllaldased personalistrateegiad, et tegeleda uutest prioriteetidest, muudatustest töötajate arvus ja ümberkorraldustest tulenevate probleemidega. Üldjuhul jõuti auditi raames järeldusele, et peadirektoraadid ja rakendusametid on võtnud enda ees seisvate personaliprobleemide lahendamiseks asjakohaseid meetmeid. Siiski tuvastati rände ja siseasjade peadirektoraadis ning Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusametis puudujääke strateegilises personalijuhtimises, rände ja siseasjade peadirektoraadis ning õigus- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadis puudujääke personalijaotuses ning Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusametis puudujääke organisatsioonilises struktuuris ja lepinguliste töötajate valikuprotsessis.

4.1.1.3. IT juhtimise protsessid

Mitme IT-auditiga jõuti järeldusele, et komisjonis oleks vaja tõhustada IT-turvalisust. Küberturvalisus ehk IT-turvalisus on ülioluline, tagamaks, et organisatsioonis kaitstakse teavet volituseta isikutele avaldamise eest (konfidentsiaalsus), ebaõige muutmise eest (andmeterviklus) ja taotluse korral juurdepääsu keelamise eest (kättesaadavus).

Informaatika peadirektoraadi IT-turvalisuse auditi järel jõudis siseauditi talitus järeldusele, et kuigi ennetavad kontrollid on piisavalt välja arendatud ja tõhusad, on mitmete analüüsitud tehnoloogiliste lahenduste küpsustase erinev. Lisaks on märkimisväärseid puudujääke seoses andmetervikluse kontrolliga, mis ei ole tegelikkuses piisavalt süsteemsed ja tõhusad.

Operatiivsel tasandil haldab energeetika peadirektoraat mitut tuumamaterjalide arvepidamise ja kontrollimise protsesse toetavat IT-süsteemi, mis käitlevad salastatud teavet Euroopa Aatomienergiaühenduse kaitsemeetmete alusel ning mille puhul on vaja leida lahendus olulistele probleemidele. Täpsemalt tuleneb praegune turvakord peamiselt 16 aastat tagasi antud hinnangust, mida ei ole uuendatud. Lisaks täheldati organisatsioonilisi puudujääke IT-turvalisuse juhtimise korras, IT-turvalisuse kavades ja turvalise võrgu kontrollis.

Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) käitleb oma IT-süsteemides suurel hulgal tundlikku teavet ning peab järgima konfidentsiaalsuse ja andmetervikluse erinõudeid. Siseauditi talitus tunnistab, et Euroopa Pettustevastane Amet rakendab mitmeid häid tavasid, et vähendada turvariske, millega ta paratamatult kokku puutub. Siiski tegi siseauditi talitus kindlaks mitu puudust, mis viisid järelduseni, et sisse seatud kontrollid ei anna piisavat kindlust, et IT-turvariskid on nõuetekohaselt maandatud. Eelkõige on vaja oluliselt parandada sisuhaldussüsteemi, mis on peamine süsteem, mida Euroopa Pettustevastane Amet kasutab oma igapäevaseks juhtumite menetlemiseks, ja üldisemalt IT-turvalisuse juhtimise struktuuri.

4.1.1.4. Muud protsessid

Muud siseauditi talituse auditid erinevates valdkondades näitasid, et on vaja võtta täiendavaid meetmeid, et suurendada auditeeritavate protsesside üldist tulemuslikkust.

Volitatud eelarvevahendite käsutajatel on vaja oma peadirektoraatides sisekontrollisüsteemide kindlaksmääramisel kaaluda kontrollide kulutõhusust ja neil on vaja anda kontrollide kulutõhususe kohta aru oma iga-aastastes tegevusaruannetes, samal ajal kui komisjonil on vaja uute kulutusi käsitlevate ettepanekute ülevaatamisel ja esitamisel hinnata kontrollisüsteemide kulusid ja kasusid. Mitme peadirektoraadi auditi käigus, millega uuriti komisjoni raamistikku/korda kontrollide kulutõhususe ligikaudseks arvestamiseks, hindamiseks ja sellest aru andmiseks, ilmnesid märkimisväärsed puudujäägid kehtivas institutsioonilises raamistikus. Need puudujäägid vähendavad oluliselt kontrollide kulude ja tulude kohta teatatud tulemuste kasulikkust nii komisjoni juhtkonna kui ka komisjoniväliste sidusrühmade jaoks. Et muuta protsessi kasulikumaks ja asjakohasemaks, on vaja oluliselt parandada kõnealuse raamistiku põhiaspekte.

Ühise põllumajanduspoliitika eesmärkidest tulenevalt on põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi üks põhiülesandeid hallata põllumajandusturge, sealhulgas turukriise. Peadirektoraat on seadnud sisse küllaldased protsessid, mis on võimaldanud tal turu kriisiolukordadele õigel ajal reageerida. Oluliselt puudulik on siiski määr, mil põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat võtab sellistest olukordadest riskijuhtimise ja kriisi järelmeetmete osas õppust.

Toiduohutuse kriisiks valmisoleku valdkonnas leidis siseauditi talitus, et tervise ja toiduohutuse peadirektoraat ei olnud regulaarselt uuendanud toidukriisi üldkava ning asjakohaseid menetlusi ja kordi, ei olnud katsetanud seda kava enamiku peamiste sidusrühmadega, kes vastutavad kriisiohjamise eest liikmesriikide ja komisjoni tasandil, ning tal ei olnud olemas ühtki konkreetset plaani kõnealuse kava elluviimiseks. Lisaks tõi audit välja puudujäägid teabevahetuses. See toob kriisiks valmisoleku seisukohast endaga kaasa tõhususe ja tulemuslikkuse riske.

Euroopa Liidu konkurentsipoliitika eesmärk on tagada, et vabal siseturul ei moonutaks monopolidevastase võitluse, ühinemiste ja riigiabi valdkonnas konkurentsi takistusi põhjustav või korrigeeriv konkurentsivastane käitumine. Süsteemis, kus nii Euroopa Komisjonil kui ka liikmesriikidel on ELi konkurentsipoliitika jõustamise pädevus, on kooskõlastamine Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide vahel ülioluline, et muuta see poliitika üldiselt tulemuslikuks. Märkimisväärsel määral jääb vajaka koostööst riikide kohtutega, mis on tingitud sellest, et kohtutelt tulev teabevoog on piiratud. Komisjon ei ole saanud mõnelt liikmesriigilt täielikku teavet ELi konkurentsieeskirjade jõustamisega seotud siseriiklike kohtuotsuste sisu kohta, mille edastamine komisjonile on ette nähtud määrusega nr 1/2003. See olukord takistab komisjoni esitamast tähelepanekuid juhul, kui üks osapool esitab kohtuotsuse vastu apellatsioonkaebuse, ning tegemast kindlaks ja hindamast puudujääke ja kõrvalekaldeid ELi konkurentsieeskirjade jõustamisel.

Kõikide komisjoni talituste hulgas on keskkonna peadirektoraat üks neist, kes haldab kõige rohkem kaebusi ja rikkumisjuhtumeid. Viimase kümne aasta jooksul on peadirektoraat teinud märkimisväärseid jõupingutusi, et parandada väga keerukate ELi keskkonnaalaste õigusnormide jõustamist. Hoolimata pingutustest parandada suure hulga kaebuste ja rikkumiste haldamist, on tal nende kaebuste ja rikkumiste haldamiseks ette nähtud komisjoni eesmärkide täitmisel jätkuvalt märkimisväärseid raskusi. Lisaks suureneb praegune surve peadirektoraadi personalile, kes on nende protsessidega seotud, tõenäoliselt veelgi, võttes arvesse uut komisjoni teatist „ELi õigus: parema kohaldamisega paremad tulemused“. Sellest tulenevalt, kuigi keskkonna peadirektoraat on seadnud sisse piisavad protsessid, et tagada keskkonnaalaste õigusnormide tulemuslik jõustamine, on ikka veel mitu lahendamist vajavat märkimisväärset puudujääki, nimelt seoses kaebuste käitlemise tõhususe ja tulemuslikkusega ning ELi keskkonnaalaste õigusnormide jõustamisega.

Teadusprojektid kuuluvad Teadusuuringute Ühiskeskuse põhitegevuste hulka ja need on üliolulised, et saavutada kvaliteetseid teadustulemusi, mis toetavad sõltumatute tõenditega ELi poliitilisi põhimõtteid kogu poliitikatsükli vältel. Kuigi Teadusuuringute Ühiskeskuse kehtestatud juhtimis- ja kontrollisüsteemid teadusprojektide juhtimiseks on küllaldaselt välja arendatud, jääb olulisel määral vajaka nende süsteemide rakendamisest seoses teadusprojektide ja tööpakettide elluviimise järelevalvega.

Euroopa Pettustevastases Ametis eetikat uuriva auditi järel jõudis siseauditi talitus järeldusele, et Euroopa Pettustevastane Amet on kehtestanud selgetel menetlustel põhineva eetikaraamistiku, mis on kohandatud peadirektoraadi konkreetsele keskkonnale ja selle töö iseloomule, ning on seda raamistikku rakendanud. Kehtestatud sisekontrollid tagavad selle, et personal järgib suurel määral eetikareegleid ja -kohustusi, eelkõige seoses sõltumatuse, terviklikkuse, erapooletuse, diskreetsuse ja objektiivsusega. Siiski on vaja oluliselt parandada Euroopa Pettustevastase Ameti personali teadlikkust sellest, kuidas toimida sotsiaalmeedia ja huvirühmadega.

Lisaks hindas siseauditi talitus klientidele osutatavate teenuste puhul personalihalduse ja julgeoleku peadirektoraadi tasaarvestusprotsessi ning leidis, et peadirektoraat on juba teinud mitmeid samme, et seda protsessi kohandada ja parandada nii, et see vastaks institutsiooni suunistele. See hõlmas peamiselt kulude arvestamise metoodika ülevaatamist ja detsentraliseeritud asutustega sõlmitavate teenustaseme kokkulepete ühtlustamist. Kõnealused asutused moodustavad enamiku peadirektoraadi välisklientidest. Siiski oli kulude arvestamise mudeli kavandis auditeerimise ajal veel märkimisväärseid puudujääke. Vaja on veel tugevdada põhivaldkondi, et täita täielikult institutsiooni nõudeid ja aluspõhimõtteid.

4.1.2.Eelarve tegevus- ja haldusassigneeringute rakendamise tulemuslikkus