[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 16.9.2010

KOM(2010) 476 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Kolmas järelevalvearuanne Rumeenia terasesektori ümberkorraldamise kohta

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Kolmas järelevalvearuanne Rumeenia terasesektori ümberkorraldamise kohta

SISSEJUHATUS

Käesolevas aruandes käsitletakse Rumeenia terasetööstuse ümberkorraldamise tulemusi viimase aasta jooksul. See on koostatud kooskõlas Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise lepingu[1] VII lisas sätestatud järelevalvenõuetega.

Euroopa Liit nõustus kohaldama ümberkorraldusabi üleminekukorda, et Rumeenia saaks oma terasetööstuse ümberkorraldamise lõpule viia. Rumeenial lubati anda ümberkorraldamiseks riigiabi järgmistel tingimustel:

– see parandab abisaavate äriühingute elujõulisust ümberkorraldusperioodi lõpus tavalistes turutingimustes;

– sellise abi suurus ja osatähtsus on rangelt piiratud elujõulisuse taastamiseks hädavajalikuga;

– kogu netovõimsust vähendatakse vähemalt 2,05 miljoni tonni võrra (lõpptooted).

Komisjon on juba vastu võtnud kaks järelevalvearuannet – 2006.[2] ja 2007. aastal[3]. Käesolevas kolmandas lõplikus järelevalvearuandes hinnatakse 2008. aasta saavutusi pärast 2008. aastat avaldatud teabe alusel.

ÜMBERKORRALDAMISE JÄRELEVALVE TULEMUSED

VII lisa sätetega on hõlmatud järgmised äriühingud: Ispat Sidex Galati (nüüd Arcelor Mittal Galati), Siderurgica Hunedoara (nüüd Mittal Steel Hunedoara), COS Targoviste (nüüd Mechel Targoviste), CS Resita (nüüd TMK Resita), IS Campia Turzii (nüüd Mechel Campia Turzii) ja Donasid Siderca Calarasi (nüüd Tenaris Donasid). 2008. aastal moodustas nende äriühingute toodang rohkem kui 90 % Rumeenia toorterasetoodangust.

Ümberkorraldamise põhikriteeriumide järelevalve

Riigiabi

Ühinemislepingu VII lisas sätestati ülempiir Rumeenia terasesektori ettevõtjatele antavale riigiabile ning keelati anda riigitoetust nendele terasesektori ettevõtjatele, kes ei ole loetletud VII lisa A liites. Riigiabi ülempiiriks oli kehtestatud 49 985 miljardit Rumeenia leud (1,2 miljardit eurot).

Abi oli peamiselt ette nähtud finantsalaste ümberkorralduste (erastamisettevõtete laenud, teenuste tarnijate võlgade kustutamine) ja väiksemal määral maksuvabastuste jaoks (käibemaks ja ettevõtjate tulumaks). Antud abi suurus määrati kindlaks kinnitatud riikliku ümberkorraldusprogrammi ja individuaalsete äriplaanide alusel, kus investeeringutele oli kulude vähendamisel ja lõpptoodangu kvaliteedi parandamisel ette nähtud keskne roll. Suurem osa abist anti aastatel 2003 ja 2004.

Pärast 2004. aastat ei antud riigiabi ei loetletud äriühingutele ega ühelegi teisele Rumeenia terasetootjale.

Kättesaadava teabe põhjal järeldas komisjon, et Rumeenia on järginud oma kohustusi riigiabi suhtes.

Tootmisvõimsuse vähendamine

Ümberkorraldusabi saanud ettevõtjate konkurentsieelise kompenseerimiseks oli ühinemislepingu VII lisa A liites nõutud mitme tootmisobjekti sulgemist. Aastatel 1993–2008 pidi Rumeenia vähendama netovõimsust valmistoodete puhul 2 050 000 tonni võrra.

Kontrollimisel selgus, et kõik sulgemised viidi läbi vastavalt asjakohasele komisjoni otsusele[4]. Lisaks sellele otsustasid Rumeenia teraseettevõtjad vabatahtlikult likvideerida ebaefektiivset tootmisvõimsust (sealhulgas bluumingud ja valtspingid, kergprofiilide ja traadi tootmise valtspingid).

Muud olulised ümberkorraldamise kriteeriumid

Elujõulisus ja finantstulemused

Ümberkorraldusperioodi lõppedes aastal 2008 pidid kõik abi saanud äriühingud tegema VII lisas[5] ettenähtud elujõulisustesti, mille korraldas komisjon. Äriühingute EBITDA oli vahemikus 8,5 % kuni 21,6 % (eesmärk oli olnud 10,0 %) ja EBIT oli vahemikus 4,6 % kuni 19,5 % (eesmärk oli olnud 1,5 %). Vaid ühe ettevõte, Mechel Campia Turzi, EBITDA protsent oli eesmärgiks seatust madalam. See on kooskõlas nende uue investeeringute edendamise programmiga (NPD), mis kestab kuni 2011. aastani ja mille komisjon on heaks kiitnud. Erinevus eesmärgist ei ole väga suur ja ettevõte on kogu ümberkorraldusperioodi jooksul teinud pidevaid ja hoogsaid edusamme mõlema elujõulisuse kriteeriumi osas. Äriühingu Mechel Campia Turzi EBITDA tulem oli 2008. aastal kolm korda NPDs sätestatust kõrgem, vaatamata sellele, et kriisi mõju oli 2008. aasta viimases kvartalis ettevõttele suur.

Tootlikkus ja tööhõive

2008. aastal oli töökohtade kaotus Rumeenia terasesektoris oodatust suurem (keskmine tööhõive tase oli 33 200, samas kui NRP eesmärk oli 43 308), mis tähendab et ümberkorraldusperioodil 2004–2008 lahkus sektorist üle 14 200 töötaja. See tulemus saavutati peamiselt allhangete osakaalu suurendamise, ennetähtaegselt pensionile saatmise ja vabatahtlike koondamiskavade elluviimise kaudu.

Vaatamata tööefektiivsuse tõusule jäävad tootlikkusnäitajad mõnedes abi saanud ettevõtetes ümberkorraldusperioodi lõpus individuaalses äriplaanis eesmärgiks seatust madalamale ning tublisti madalamale ühinemislepingu VII lisas osutatud EL terasetööstuse tasemetest. Väiksema tootmismahu tõttu 2008. aastal langes riigi tegeliku kogutootlikkuse määr pärast pidevat tõusu aastatel 2004–2008. Tulemused ettevõtete kaupa on väga erinevad.

Arcelor Mittali tütarettevõtete Galati ja Hunedoara tulemused ei vasta individuaalse äriplaani ega Euroopa eesmärgile. Selle põhjuseks on kriisi põhjustatud kavandatust madalam tootmine, mis mõjutas nende tulemusi märkimisväärselt. Kuigi Galati ja Hunedoara tootlikkuse tase 2008. aasta esimeses pooles peaaegu vastas individuaalse äriplaani eesmärgile, halvenes see suuresti 2008. aasta teises pooles üleilmse nõudluse vähenemise tõttu. 2009. aastaks lõpule viidud personali vähendamise kaudu õnnestus neil tütarettevõtetel saavutada individuaalse äriplaani eesmärk turulangusest hoolimata.

Tenaris Donasidi ja Mecheli tütarettevõtetes Targoviste ja Campia Turzi vastab tootlikkuse tase peaaegu individuaalses äriplaanis seatud eesmärkidele ning on näidanud positiivset arengutendentsi kogu ümberkorraldamise protsessi jooksul. Äriühingus TMK Resitas on tootlikkuse määr vaid ligi 50 % individuaalse äriplaani eesmärgist. Kui aga arvestada ainult otseselt terasetootmisega seotud tööjõudu, on ettevõte oma paani ületanud.

Kulude vähendamine

Kuigi äriühingute individuaalsed tulemused on väga erinevad, on nad kõik tegevuskulude vähendamiseks võtnud teatud tüüpi meetmeid. Mõnes valdkonnas oli kõikide ettevõtete puhul kulude vähendamine pikaajalises perspektiivis võimalik vaid uute investeeringute kaudu. Kõik ettevõtted täitsid oma investeeringueesmärgi (nagu nende individuaalsetes äriplaanides heaks kiidetud). Ettevõtted investeerisid 150–330 % kavandatud summadest. Investeeringute mõju ei avaldunud aga kõikides ettevõtetes kohe.

Äriühingu Arcelor Mittal Galati üldises kulude vähendamise strateegias, mida rakendati kogu ümberstruktureerimisperioodi jooksul, keskenduti metallivalu ja kuumvaltsi valdkonnale. See saavutati tänu suurtele investeeringutele. Nendest meetmetest hoolimata oli kulude vähendamine ebapiisav. Siiski on ettevõte teinud kogu ümberstruktureerimiskava jooksul suuri jõupingutusi kulude vähendamiseks.

2008. aastal hakkas ettevõte kasutama strateegiat tootlikkuse suurendamiseks ja tegevuskulusid mõjutava suure eritarbimise vähendamiseks. Siiski on ettevõtte praeguse turuolukorra tõttu sunnitud need kavad ajutiselt peatama ja ootama turu elavnemist. Selle strateegia õige rakendamine tõstab juba saavutatud tootlikkustaset veelgi.

2008. aastal peatas Mittal Steel Hunedoara ajutiselt uue arengukava rakendamise, kuid käivitas selle jälle 2010. aasta alguses. Kava eesmärk on kulusid veelgi vähendada (tootlikkuse suurendamise ja eritarbimise vähendamise kaudu) ja parandada energiatõhusust. Oodatavad tulemused tähendaksid olukorra märkimisväärset paranemist, sest kulud väheneksid veelgi.

Ülejäänud neljas äriühingus tehakse pidevaid edusamme kulude vähendamises ja suuremas osas täidetakse individuaalse äriplaani eesmärke ning liigutakse selles suunas, et jõuda terasetööstuse rahvusvaheliste tootlikkusnäitajate tasemele. Siiski on arenguruumi veel eelkõige toormaterjalide erikasutamise, praagi osakaalu ja energiatõhususe osas.

Keskkonnakaitse

Ühinemislepingus on sätestatud üleminekukord ja nende rajatiste loetelu, millele on tehtud kuni 2014. aasta detsembrini erand saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli direktiivi[6] täitmisest. Sektorisse kuuluvatele terasetehastele antud komplekslubades on ette nähtud ka keskkonnainvesteeringute kavade rakendamine. Mittal Steel Hunedoara ja TMK Resita ei täitnud oma individuaalse äriplaani eesmärki keskkonnainvesteeringute osas, kuid tegelikke kulutusi kohandati vastavalt komplekslubadele. Arcelor Mittal Galati ei olnud 2008. aastaks täielikult täitnud loa andmise raames kokku lepitud investeerimiskava, kuid aastatel 2004–2008 tehtud keskkonnainvesteeringud ületasid individuaalse äriplaani eesmärki.

KOKKUVÕTE

See on viimane järelevalvearuanne Rumeenia terasetööstuse ümberkorraldamise kohta. Saavutatud tulemuste põhjal on komisjon seisukohal, et ühinemislepingu VII lisa nõuded on täidetud:

- abisaajatele äriühingutele antud ümberkorraldusabi jäi alla lubatud maksimumi;

- saavutati netomahu vähendamine;

- suures osas täideti VII lisa A liites sätestatud ümberkorraldamise kriteeriumid (elujõulisus, tootlikkus ja kulude vähendamine).

Komisjon järeldab, et üleminekuperioodil (2004–2008) läbi viidud ümberkorraldused on vastuvõetavad. Kahjuks mõjutas üleilmne kriis ümberkorraldamise viimasel aastal tõsiselt nende ettevõtete tegevust. Kuna nõudlus terasetoodete järele langes oluliselt, olid tulemuslikkusnäitajad plaanitust halvemad. Tuleb aga märkida, et ettevõtete tulemused (eelkõige kasumlikkuse tõus) kogu ümberkorraldamise perioodi jooksul on võimaldanud neil toime tulla eriti raskete turutingimustega 2008. aastal.

Siiski tuleb veel teha täiendavaid jõupingutusi, et tagada püsiv elujõulisus, mis võimaldab nendel ettevõtetel toime tulla mis tahes tulevaste turukõikumistega. Seda saab pikaajalises perspektiivis saavutada vaid kulude vähendamise strateegiate jätkuva rakendamise ja läbimõeldud tulevikustrateegiate väljatöötamise kaudu.

[pic]

[1] ELT L 157, 21.6.2005, lk 3.

[2] KOM(2008)/511.

[3] KOM(2009)/146.

[4] Otsus nr 3010/91/ESTÜ, EÜT L 286, 16.10.1991, lk 20.

[5] ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.Äriühingud peavad saavutama järgmised tulemused:- brutokasum, st EBITDA % (tulu ilma intresside, maksude, amortisatsioonita), mis on vähemalt 10 % käibest integreerimata teraseettevõtete puhul ja 13,5 % käibest integreeritud terasetehaste puhul);- omakapitali tasuvus, st EBIT % (tulu ilma intressi ja maksudeta), mis on vähemalt 1,5 % käibest.

[6] Direktiiv 96/61/EÜ, EÜT L 257, 10.10.1996, lk 26.