Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2021/C 325/05)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„Brouilly“

PDO-FR-A0935-AM02

Teate esitamise kuupäev: 4. juuni 2021

KINNITATUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Geograafiline piirkond

I peatüki IV jao 1. punkti on pärast sõna „Rhône“ lisatud sõnad „vastavalt 2019. aasta ametlikule geograafilisele koodile“.

See redaktsiooniline muudatus võimaldab geograafilise piirkonna puhul viidata 2019. aasta ametliku geograafilise koodi kehtivale versioonile ning suurendab geograafilise piirkonna määratluse õiguskindlust.

Geograafilise piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Sõnad „on tagatud“ on asendatud sõnaga „toimub“.

Muudetud on koonddokumendi 6. punkti.

Samuti on lisatud lause, millega teavitatakse ettevõtjaid sellest, et INAO veebisaidi kaudu võimaldatakse juurdepääs geograafilist piirkonda hõlmavatele kartograafilistele dokumentidele.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

2. Vahetus läheduses asuv piirkond

I peatüki IV jao 3. punkti on pärast sõnu „järgmised“ (suivantes) lisatud sõnad „vastavalt 2019. aasta ametlikule geograafilisele koodile“.

See redaktsiooniline muudatus võimaldab vahetus läheduses asuva piirkonna puhul viidata 2019. aasta ametliku geograafilise koodi kehtivale versioonile, mille on avaldanud riiklik statistika- ja majandusuuringute instituut (INSEE).

Kõnealuse piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Selle viite lisamine võimaldab suurendada vahetus läheduses asuva piirkonna määratluse õiguskindlust, nii et seda ei mõjuta hilisemad kommuunide või kommuunide osade liitmised või jagamised või nende nimede muutumised.

Samuti on ajakohastatud vahetus läheduses asuva piirkonna koosseisu kuuluvate kommuunide nimekirja, muutmata selle piirkonna ulatust, võttes arvesse enne 2019. aastat toimunud haldusmuudatusi.

Muudetud on koonddokumendi punkti „Täiendavad tingimused“.

3. Veini laagerdamist käsitlevad sätted

I peatüki IX jao 2. punktis on kuupäev „1. märts“ asendatud kuupäevaga „15. jaanuar“.

Veini minimaalset laagerdamistähtaega on tõstetud varasemaks (saagikoristusaastale järgneva aasta 1. märtsilt 15. jaanuarile), sest kliimamuutuste tõttu muutub varajane saagikoristus üha tavalisemaks ja see võimaldab veinivalmistamise varem lõpule viia.

Veini minimaalse laagerdamistähtaja muutmine varasemaks ei mõjuta veinide kvaliteeti, sest tänu piirkonna ilmastiku- ja mullastikutingimustele valmib viinamarjasort „Gamay N“ varakult ja vein on nauditav ka noore veinina.

Muudetud on koonddokumendi 5. punkti „Veinivalmistustavad“.

4. Tarbijale suunatud veinide turustamine

I peatüki IX jao 5. punktis on kuupäev „15. märts“ asendatud kuupäevaga „1. jaanuar“.

Kuna veini minimaalset laagerdamistähtaega on tõstetud varasemaks, siis on varasemaks toodud ka tarbijale mõeldud veinide turule viimise kuupäeva – 15. märtsilt 1. veebruarile.

Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

5. Veini liikumine tunnustatud ladustajate vahel

I peatüki IX osa 5. punkti alapunkt b, mis hõlmab veinide liikumist volitatud ladustajate vahel, on välja jäetud.

Kuna minimaalset laagerdamisperioodi on lühendatud ja veinide turuleviimise kuupäeva on nihutatud varasemaks, peab veinide liikumine ettevõtjate vahel toimuma kiiremini, seepärast ei ole otstarbekas kehtestada kuupäeva, enne mida ei tohi veine transportida.

Seetõttu on muudetud I peatüki IX osa 5. punkti pealkirja, jättes välja sõnad „toodete liikumine ja“.

Need tootespetsifikaadi muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

6. Seos geograafilise piirkonnaga – Seost väljendavate loodustegurite kirjeldus

I peatüki X jao 1. punkti alapunktis a on sõna „Villefranche“ asendatud sõnadega „Villefranche-sur-Saône“, mis vastab linna ametlikule nimele.

Muudetud on koonddokumendi 8. punkti.

7. Üleminekumeetmed

I peatüki XI jao 1. punkti alapunktis a on sõnade „kuni 2034. saagiaastani (kaasa arvatud)“ ette lisatud sõna „hiljemalt“, et selgitada kõnealuse meetme tingimusi.

I peatüki XI jao 3. punkt on välja jäetud, kuna ajavahemik, mille jooksul said ettevõtjad kasutada erimeedet, mis puudutas laagerdamisperioodi lühendamist ja sellest tulenevalt ka varasemat toote tarbijatele turustamise kuupäeva, on möödunud.

Need tootespetsifikaadi muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

8. Tootespetsifikaadile vastavuse kontrollimisega seotud tegurid

— Ettevõtjaid kontrollib edaspidi sertifitseerimisasutus, seetõttu on tootespetsifikaadi II peatüki asjaomastes osades asendatud sõna „inspekteerimiskava“ (plan d’inspection) sõnaga „kontrollikava“ (plan de contrôle).

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

— Viited kontrolliasutusele:

III peatüki II jaos: selles osas esitatud redaktsioonilisi eeskirju on muudetud, muudatust kohaldatakse alates tootespetsifikaadi heakskiitmisest 2011. aasta detsembris, seejuures ei esitata enam kontrolliasutuse täielikke kontaktandmeid, kui kontrolli teeb sertifitseerimisasutus.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1. Nimetus(ed)

Brouilly

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Lühikirjeldus

Tegu on kuivade punaste vaiksete veinidega. Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 10,5 mahuprotsenti.

Pärast rikastamist ei ületa veinide alkoholisisaldus 13 mahuprotsenti.

Pakendamisel on punaste veinide maksimaalne õunhappesisaldus 0,4 g/l.

Valminud ja pakendamiseks valmis veinidel on järgmised analüütilised omadused:

maksimaalne fermenteeritavate suhkrute (glükoos, fruktoos) sisaldus: 3 grammi liitri kohta

Maksimaalse üldalkoholisisalduse, minimaalse tegeliku alkoholisisalduse, minimaalse üldhappesuse ning maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse puhul kohaldatakse liidu õigusaktides sätestatud nõudeid.

„Brouilly“ on vaikne punane vein. Veinil on tavaliselt ilus rubiinpunane värvus. Graniidist aluspinnaga istandustest pärit viinamarjadest valmistatud veinil on lillakam ja idapoolsetelt nõlvadelt korjatud viinamarjadest valmistatud veinil sügavpunane värvus. Lõhn on puuviljaline, selles domineerivad punased puuviljad. Vein on kerge, ümar ja peen. Veinidest „crus du Beaujolais“ on „Brouilly“ kõige mahedam.

Üldised analüütilised omadused

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus: Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): 14,17 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

5.1. Veinivalmistuse eritavad

1. Veinivalmistuse eritavad

— Puutükkide kasutamine on keelatud.

— Pärast rikastamist ei ületa veinide alkoholisisaldus 13 mahuprotsenti.

— Substraktiivsed rikastamistehnoloogiad on lubatud tingimusel, et rikastamisaste ei ületa 10 %.

— Veini laagerdatakse vähemalt saagikoristusele järgneva aasta 15. märtsini.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul järgida liidu tasandil ning maaelu- ja merekalapüügi seadustikuga (code rural et de la pêche maritime) kehtestatud kohustusi.

2. Viljelustavad

— Istutustihedus

Puude minimaalne istutustihedus on 6 000 tüve hektari kohta.

Viinapuude ridade vahekaugus võib olla kuni 2,10 meetrit ning viinapuude tüvede vaheline vahemaa samas reas peab olema üle 0,80 meetri.

Eeldusel, et järgitakse minimaalse istutustiheduse nõuet 6 000 tüve hektari kohta, võivad viinamarjaistandustes tootmise mehhaniseerimise huvides olla rajatud kuni 3 meetri laiused ridadevahelised vahekäigud.

— Viinapuude lõikamise eeskirjad: — viljapuude lõikamine peab olema lõppenud 15. maiks; — veini valmistamiseks kasutatavate viinapuude võrsed lõigatakse lühikeseks (lehtri- või lehvikukujuline vorm, või ühe- või kaheõlaline või „V-kujuline“ Royat’ nöörpuu vorm), jättes tüve kohta kuni 10 punga; — igale tüvele jäetakse 3–5 võrset kuni 2 pungaga; puu noorendamiseks võib igal tüvel olla vana viinapuu võsu külge poogitud võrse, millel on kuni 2 punga; — võrakujunduse korral või lõikamismeetodi muutmisel jäetakse viinapuudele kuni 12 punga tüve kohta.

Kastmine on keelatud.

Mehaanilise viinamarjakoristusega seotud sätted:

viinamarjade kasvatusalalt veinivalmistamisüksusesse transportimiseks kasutatavate konteinerite puhul võib koristuskõrgus olla kuni 0,50 meetrit;

konteinerid on valmistatud keemiliselt mitteaktiivsest ja toiduainete jaoks sobivast materjalist;

saagikoristus- ja veotehnika on varustatud vee äravoolusüsteemiga või asjakohaste kaitsevahenditega.

5.2. Maksimaalne saagikus

1. 61 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine, töötlemine, veini valmistamine ja laagerdamine toimub Rhône’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil (vastavalt 2019. aasta ametlikule geograafilisele koodile): Cercié, Charentay, Odenas, Quincié-en-Beaujolais, Saint-Etienne-la-Varenne ja Saint-Lager.

7. Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

Gamay N

8. Seos(t)e kirjeldus

8.1. Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Geograafiline piirkond asub Beaujolais’ veinipiirkonna südames, 40 kilomeetrit Lyonist põhja pool, Villefranche-sur-Saône’i ja Mâconi vahel. Viinamarjaistandused asuvad Mont Brouilly ümber, see on madal mägi, mis asub Beaujolais mäestiku idaservast pisut eemal. Piirkond hõlmab Rhône’i departemangu kuut kommuuni.

Aluskivimi moodustavad peamiselt järgmised paleosoikumi aegkonna happelised kivimid:

— graniit, millest on moodustunud Mont Brouilly läänenõlval liivased ja hästi vett läbilaskvad mullad;

— porfüür (massiivne tardkivim), millest on moodustunud Mont Brouilly lõunanõlval savised ja veeristikurohked mullad.

Ida- ja põhjanõlval katavad aluskivimit hiljutised setted, milles aluskivimi murd (porfüüri tükid, graniitliiv) on segunenud savi- ja ränimuldadega (Briante’i platoo, plateau“, Pisse Vieille’ nõlv). Geograafilise piirkonna idapiiril on kohati savi-lubjakivimullad.

Kliima on mõõdukalt ookeaniline, selgete kontinentaalsete (suvised äikesetormid, talvine jäätuv udu) ja eelkõige vahemereliste (suvekuumus, suurim sademete hulk sügisel ja kevadel) mõjutustega. Läänetuulte eest kaitsevad piirkonda Beaujolais’ mäed ja viinamarjaistandused naudivad päikesepaistet enamasti idanõlvadel, mis saavad sooja ja valgust juba esimestelt hommikustelt päikesekiirtelt. Viinamarjaistandused asuvad nõlvadel 250–400 meetri kõrgusel, mistõttu pääsevad nad suuremast osast kevadkülmadest ja Saône’i tasandiku (175 meetrit merepinnast) hommikusest udust, saavad rohkelt päikesepaistet ja suudavad vajaduse korral kiiresti vabaneda liigsest sadeveest.

8.2. Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Tundub, et nimetus „Brouilly“ pärineb Rooma sõjaväelase BRULIUSE nimest, kes elas selles piirkonnas neljandal sajandil ja ilmselt istutas mäenõlvale mõned viinapuud. See nimi jäi maastikul kõrguvale künkale (485 meetrit), kuid ükski piirkonna küla ei kanna seda nime.

Viinapuude olemasolu kohta Mont Brouilly’l annavad kinnitust mitmesugused eri aegadest pärit dokumendid. On kindel, et neljandal ja viiendal sajandil rajati künka lõunanõlva madalamatele maatükkidele väikesed viinamarjaistandused.

Kui BEAUJEU senjöörid asutasid Belleville’i kloostri, annetasid nad sellele 1179. aastal viinapuud, mis asusid müüriga piiratud alal (Clos de Brouilly).

Kuni 17. sajandini tarbisid „Brouilly“ veine asjatundjad piirkonnas ja Lyonis, kus elas palju viinamarjaistanduste omanikke.

Nagu kõikjal Beaujolais’ piirkonnas, on istandused pereettevõttele sobiva suurusega (6–8 hektarit). Need kuuluvad sageli suurtele põllumajandusettevõtetele ja lossidele, kelle kogukondlikes veinikeldrites valmib osa toodangust.

Olemasolevatest dokumentidest nähtub, et kuni 1910ndate aastateni kasutati nimetust „Brouilly“ ainult selliste veinide puhul, mille tootmiseks kasutati mäenõlvadel kasvanud viinamarju. Järk-järgult taotlesid ümbruskaudsed kvaliteetseid viinamarju kasvatavad istandused õigust seda nimetust kasutada. Esimese maailmasõja ajal taotlesid mõned tootjad nime kasutamise õigust, et vältida istanduse rekvireerimist. Sel ajajärgul kasvatati „Brouilly“ tootmiseks viinamarju ligikaudu 400 hektaril. Burgundia istanduste omanike ja veinikaupmeeste esindajate ühiskomitee kiitis 1919. aastal sellise laienemise heaks.

1934. aastal asutasid tootjad oma ühingu ning 1938. aastal tunnustati nimetust „Brouilly“ kontrollitud päritolunimetusena.

Kontrollitud päritolunimetusega veini „Brouilly“ iseloomustab piirkonna traditsioonide ja kaasaegsete tehnoloogiliste meetodite ühendamine. Istandustes kasvatatud viinamarjadest (peamiselt sordist „Gamay N“) toodetakse üksnes punast veini. Nimetatud sort on tundlik hiliste külmade suhtes ega talu kõrvetavat päikest. Püüdes välja arendada kvaliteetset veini, õppisid tootjad kasvatama seda viinamarjasorti ning tagama sellele igal ajal vajaliku hoolduse. Eeskätt suurendati istutustihedust ning lõigati võrsed lühikeseks ja kujundati karikakujuliselt.

Selleks et säiliks veinide puuviljalisus, on tootjad kasutusele võtnud Beaujolais’ piirkonnale omase veinivalmistamise meetodi – pooleldi süsihappelise matseratsiooni.

Selleks et tagada viinamarjade aromaatsete ja polüfenoolsete ühendite optimaalne ekstraheerimine, kasutavad paljud tootjad meetodeid (grillage, pigeage, remontage), mille puhul jäetakse viinamarjad kääritamise ajal mahla sisse likku. Sageli kestab leotamine kauem kui 10 päeva. Vein villitakse pudelisse pärast mõnekuulist laagerdumist.

Et kindlustada viinamarja korralik valmimine, peab viinamarjakasvataja tagama, et viinapuude lehepind oleks piisav. Seega saab viinapuude jaoks kasutada püsivat toestussüsteemi, mis hõlbustab ka mehhaniseerimist.

2010. aastal kasvatati „Brouilly“ veini tootmiseks kasutatavaid viinamarju 1 260 hektaril. Aastane veinitoodang on keskmiselt 70 000 hektoliitrit.

8.3. Põhjuslikud seosed

Geograafilist piirkonda varjavad läänest Beaujolais’ mäed, mille tipud ulatuvad 1 000 meetrini üle merepinna. Mäed kaitsevad piirkonda läänetuule ja läänest saabuva vihma eest ning loovad viinapuude jaoks soodsa üleminekukliima. Tänu nõlvade morfoloogiale pääsevad 250–400 meetri kõrgusel asuvad istandused suuremast osast kevadkülmadest ja Saône’i tasandiku (175 meetrit merepinnast) hommikusest udust, saavad rohkelt päikesepaistet ja suudavad vajaduse korral kiiresti vabaneda liigsest sadeveest.

Avatus Saône’i avara tasandiku suunas tagab päikesepaiste, mis soodustab taimedes klorofülli sünteesimist. Optimaalne kõrgus merepinnast ning lõunasse ja itta avanevad nõlvad tagavad viinamarjade täiusliku ja korrapärase küpsemise.

Viinamarjaistandused asuvad nõlvadel täpselt piiritletud maatükkidel 250–400 meetri kõrgusel merepinnast. Nende maatükkide mullad on mitmekesised, enamasti happelised ja hästi vett läbi laskvad. Sort „Gamay N“ on habras, kuid viljakas ja keskkonnaga hästi kohanenud ning kohalike tootjate poolt sajandite jooksul aretatud ja omaks võetud. Aegade jooksul on tootjaid selle sordiga harjunud ja eelistavad viinapuu võrsed lühikeseks lõigata, et saada kvaliteetset saaki ja vältida viinapuude kurnamist.

Tänu piirkonna ilmastiku- ja mullastikutingimustele valmib viinamarjasort „Gamay N“ varakult ja veini saab nautida alates saagikoristusele järgnevast kevadest. Sellest ka kõnekäänd: „Les crus du Beaujolais ont fait leurs Pâques“ (Beaujolais’ vein on läbinud üleminekuriituse). Vaatamata mitmekesisusele on veinidel ka ühiseid jooni, näiteks on nende struktuur ja puuviljalisus hästi tasakaalus. Graniidistelt maatükkidelt korjatud viinamarjadest valmistatud vein on suurema puuviljalisusega ja vein sobib nautimiseks üsna noore veinina. Piirkonna keskosas, kiltkivise pinnasega maatükkidelt korjatud viinamarjadest valmistatud vein on tugevama värvusega ja säilib hästi.

Mont Brouilly on piirkonna tuntud maamärk. Mäekülgedel kasvavad viinapuud ja metsaga kaetud mäetipus, mis ulatub 484 meetri kõrgusele, asub väike kabel. Mägi on tugevalt mõjutanud piirkonna elanike identiteeti ning andnud nime piirkonna kuulsaimatele toodetele. Nii „Côte de Brouilly“ veinid, mis on toodetud mäenõlval kasvatatud viinamarjast kui ka „Brouilly“ veinid, mis on valmistatud mäe vahetus läheduses kasvatatud viinamarjast, on saadaval tootjate veinikeldris „Cuvage des Brouilly“, mis asub geograafilise piirkonna südames Saint-Lageris – rahvusvaheliselt tuntud veinikülas.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse viinamarjade pressimist, veini valmistamist ja laagerdamist käsitlevat erandit, hõlmab 2019. aasta ametliku geograafilise koodi alusel järgmiste kommuunide territooriume:

— Côte-d’Ori departemang:

Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée, Vougeot

— Rhône’i departemang:

Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Chambost-Allières, Chamelet, Charnay, Chasselay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dardilly, Denicé, Deux Grosnes (ainult see osa, mis vastab endise Avenas’ kommuuni territooriumile), Dracé, Emeringes, Fleurie, Fleurieux-sur-l’Arbresle, Frontenas, Gleizé, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Régnié-Durette, Rivolet, Sain-Bel, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon, Vindry-sur-Turdine (ainult see osa, mis vastab endiste kommuunide Dareizé, Les Olmes ja Saint-Loup territooriumitele)

— Saône-et-Loire’i departemang:

Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La-Loyère (ainult see osa, mis vastab endise La Loyère’i kommuuni territooriumile), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (ainult see osa, mis vastab endiste kommuunide Donzy-le-National, Massy ja La Vineuse territooriumitele), Vinzelles, Viré

— Yonne’i departemang:

Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (ainult see osa, mis vastab endiste kommunide Champvallon, Villiers sur Tholon ja Volgré territooriumitele), Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey , Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers, Yrouerre.

Märgistus

Õigusraamistik

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

a) Kaitstud päritolunimetusega veinid võib märgistada väiksema geograafilise piirkonnaga, kui kõnealune piirkond on: — katastriüksuse nimi; — märgitud saagideklaratsioonile.

Kõnealuse katastriüksuse nimetus paikneb vahetult pärast kontrollitud päritolunimetust ning esitatakse kirjas, mille kõrgus ja laius ei ole suuremad kontrollitud päritolunimetuse tähtede suurusest.

b) Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib osutada laiemale geograafilisele piirkonnale „Vin du Beaujolais“ või „Grand Vin du Beaujolais“ või „Cru du Beaujolais“.

Laiema geograafilise piirkonna märgistuse tähemärkide kõrgus või laius ei või olla suuremad kui kaks kolmandikku kontrollitud päritolunimetuse tähemärkide omad.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-d08650f7-ab29-460e-88d7-75f31fda7253

(1) EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.