Paljud krediidi- ja raamlepingud määratlevad sellised sündmused ja rikkumised, mille puhul võib teine pool lepingust taganeda või raamlepingu alusel teostatava tehingu lõpetada. Tegevusloa kehtetuks tunnistamine on tüüpiline selline sündmus. Selleks et tagada, et alternatiivse investeerimisfondi tegevusloa kehtetuks tunnistamine ei tekitaks segadusi seoses lõpetamisega (mis võib erinevates liikmesriikides tõenäoliselt olla erinevate juriidiliste tagajärgedega), on soovitav määratleda, et kehtetuks tunnistamisel on terves ELis ühesugune mõju, eelkõige seoses sellega millal ja kellele tegevusloa kehtetuks tunnistamisest teatatakse ning mis hetkel kehtetuks tunnistamine jõustub. EKP soovitab komisjonil rakendusmeetmed vastu võtta komiteemenetluses ning täpsustada millal ja kellele tegevusloa tühistamisest teatatakse.

„3. Eeskirjad, mida kohaldatakse alternatiivse investeerimisfondi varade hindamisel ja netovara väärtuse arvutamisel fondi osaku või aktsia kohta, on need, mille kohaldamine on ette nähtud sätestatakse selle riigi õigusaktides, kus on fondi alaline asukoht, või fonditingimustes või põhikirjas.”

USA hea raamatupidamistava (GAAP) ei ole „sätestatud Ameerika Ühendriikide õigusaktis” ning sama olukord võib esineda ka teistes riikides. Seetõttu on võimalik, et ettepandud direktiivi artikli 16 lõiget 3 ei saa sellises sõnastuses rakendada.

„Depoopank on krediidiasutus, mille registrijärgne asukoht on ühenduses ja millele on antud tegevusluba vastavalt riigi õigusaktidele või Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivile 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (uuestisõnastamine).”

„Depoopank on krediidiasutus, mille registrijärgne asukoht on ühenduses ja millele on antud tegevusluba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta.”

alternatiivse investeerimisfondi valitseja peab tõendama, et kolmas isik on pädev ja võimeline kõnealuseid ülesandeid täitma, ning et see kolmas isik valiti hoolikalt, samuti et fondivalitseja suudab igal ajal tõhusalt jälgida delegeeritud tegevust, et vajaduse korral anda kolmandale isikule täiendavaid juhiseid ja koheselt lõpetada delegeerimine, kui see on investorite huvides, ning korraldada samaaegselt delegeerimine ümber viisil, mis on kooskõlas artikli 6 lõikega 3.”

alternatiivse investeerimisfondi valitseja peab tõestama, et kolmas isik on pädev ja võimeline kõnealuseid ülesandeid täitma, ning et see kolmas isik valiti hoolikalt, samuti et fondivalitseja suudab igal ajal tõhusalt jälgida delegeeritud tegevust, et vajaduse korral anda kolmandale isikule täiendavaid juhiseid ja koheselt lõpetada delegeerimine, kui see on investorite huvides.”

Ettepandud direktiivi artikli 6 lõige 3 nõuab, et mis tahes alternatiivse investeerimisfondi valitseja tegevusluba „hõlmab delegeerimise mis tahes korda, mida alternatiivse investeerimisfondi valitseja kohaldab”, sellega oleks kooskõlas muudatus, et alternatiivse delegeerimise korraldus peab hõlmama juhu, kui alternatiivse investeerimisfondi valitsejal tuleb delegeerimine „koheselt” lõpetada.

„8. Alates artikli 54 lõike 1 teises lõigus osutatud kuupäevast võib alternatiivse investeerimisfondi valitseja kolmandas riigis asuva alternatiivse investeerimisfondi aktsiaid või osakuid turustada ainult kutselistele investoritele, kes asuvad liikmesriigis, mis ei ole alternatiivse investeerimisfondi valitseja päritoluliikmesriik. Kolmandas riigis asuva alternatiivse investeerimisfondi aktsiad või osakud, mille on ostnud liikmesriigis asuv investor enne seda kuupäeva, võivad jääda selle investori valdusse või need võib müüa alternatiivse investeerimisfondi valitsejale.”