Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse ühenduse süsteem radioaktiivsete materjalide vedajate registreerimiseks /* COM/2012/0561 final - 2011/0225 (NLE) */





SELETUSKIRI 1. PÕHJENDUS JA EESMÄRK Euroopa tasandil reguleeritakse radioaktiivsete materjalide vedu Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaste transpordialaste õigusaktidega ning kiirgusalaseid aspekte käsitlevate õigusaktidega, sealhulgas töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitset käsitlevate Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) asutamislepingu kohaste sätetega. ELi toimimise lepingu kohaseid õigusakte lihtsustati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta direktiiviga 2008/68/EÜ (ohtlike kaupade siseveo kohta), milles ühendati kõik siseveoliigid. Nõukogu 13. mai 1996. aasta direktiivis 96/29/Euratom on sätestatud põhilised ohutusnormid [„põhistandardid”] töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitsmiseks ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest. Vastavalt aluslepingu artiklile 30 tähendab mõiste „põhistandardid” järgmist: · suurimad lubatud doosid, mis tagavad piisava ohutuse; · suurimad lubatud kiiritus- ja saastetasemed; · töötajate meditsiinilise järelevalve põhimõtted. Vastavalt artiklile 33 kehtestavad liikmesriigid põhistandardite järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid. Töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitsmiseks ning oma töö paremaks suunamiseks peavad liikmesriikide ametiasutused teadma, milliseid isikuid, organisatsioone või ettevõtjaid kontrollida. Selleks on direktiivi artiklites 3 ja 4 sätestatud, et liikmesriigid peavad kehtestama teatava tegevuse suhtes, millega kaasneb ioniseerivast kiirgusest tulenev oht, aruandluskohustuse (teatamine) ja eelneva loa nõude, või sellise tegevuse keelama. Direktiivi 96/29/Euratom kohaldatakse iga sellise tegevuse, sealhulgas ka transpordi suhtes, millega kaasneb kas tehislikust või looduslikust kiirgusallikast pärineva ioniseeriva kiirguse oht. Kuna vedudel ületatakse sageli riigipiire, on võimalik, et vedaja peab kõnealuseid aruandlus- ja loamenetlusi järgima mitmes liikmesriigis. Lisaks on liikmesriigid kõnealused menetlused rakendanud erineval viisil, mis suurendab vedajate töö keerukust. Seepärast aitab kõnealuste riiklike aruandlus- ja loamenetluste asendamine ühtse vedude registreerimissüsteemiga lihtsustada menetlust, vähendada halduskoormust, kõrvaldada turule sisenemise takistusi ning säilitada samal ajal kõrge kiirguskaitse tase. Käesoleva määrusega asendatakse nõukogu direktiivi 96/29/Euratom rakendamiseks vajalikud liikmesriikide aruandlus- ja loaandmissüsteemid ühtse registreerimissüsteemiga. Käesoleva määrusega luuakse Euroopa süsteem vedajate registreerimiseks. Vedajad peaksid esitama taotluse keskse veebiliidese kaudu. Taotlusi kontrollib vastav pädev riigiasutus, kes väljastab registreeringu, kui taotleja täidab põhilisi ohutusnorme. Samal ajal võimaldab süsteem saada pädevatel asutustel paremat ülevaadet nende riigis tegutsevatest vedajatest. Käesoleva määrusega kehtestatakse ohutustaset arvestav lähenemisviis, mille kohaselt vabastatakse registreerimisnõudest üksnes vabasaadetisi transportivad vedajad. Samas jäetakse määrusega liikmesriigi otsustada, kas ta esitab täiendavad registreerimisnõuded lõhustuvate ja suure radioaktiivsusega materjalide vedajatele. Muude füüsilist kaitset, kaitsemeetmeid ja tsiviilvastutust käsitlevate ühenduse õigusaktide ja rahvusvaheliste eeskirjade kohaldamist jätkatakse. Eelkõige kehtib see direktiivi 2008/68/EÜ kohta. 2. ÕIGUSLIK ALUS Käesoleva määruse sätted on seotud töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitse põhiliste ohutusnormidega. Sellest tulenevalt on õiguslik alus Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu 3. peatükk, eelkõige selle artiklid 31 ja 32. 3. SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktika kohaselt moodustavad Euratomi asutamislepingu 3. peatüki tervisekaitset ja ohutust käsitlevad sätted sidusa terviku, millega antakse komisjonile märkimisväärse ulatusega volitused, et kaitsta elanikkonda ja keskkonda radioaktiivse saastatuse eest[1]. Kohtuasjas C-29/99 tehtud otsuse põhjal võib täiendada olemasolevaid põhilisi ohutusnorme, mis on peamiselt ette nähtud töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitsmiseks ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest. Kavandatava määrusega täiendatakse Euratomi lepingu artiklis 30 sätestatud põhilisi ohutusnorme, mis on mitu korda pärast kõnealuse lepingu jõustumist läbi vaadatud, viimati 13. mail 1996 (direktiiv 96/29/Euratom)[2]. Kohtuasjas C-29/99 10. detsembril 2002 tehtud otsuses toetab kohus direktiivi 96/29/Euratom reguleerimisala laia tõlgendamist, märkides, et „ühenduse pädevuse määratlemisel ei ole asjakohane kunstlikult eraldada kogu elanikkonna tervisekaitset ioniseeriva kiirguse allikate ohutusest”. Kohus tunnistab, et Euratomi asutamislepingu artiklite 30 ja 32 kohaselt on ühendusel lai „õiguspädevus kehtestada tervisekaitse eesmärgil loasüsteem, mida peavad rakendama kõik liikmesriigid. Selline seadusandlik toiming on kõnealuses artiklis osutatud põhistandardeid täiendav meede.” Kuna kavandatav määrus kuulub direktiivi 96/29/Euratom reguleerimisalasse, siis subsidiaarsuse põhimõtet ei kohaldata, sest Euratomi asutamislepingu 3. peatüki kohased ühenduse seadusandlikud volitused on ainuõiguslikku laadi. 4. MÕJU EELARVELE Sellise registreerimissüsteemi väljatöötamiseks, mille veebisait sisaldab ka linke liikmesriikide pädevatele asutustele, on vaja ligikaudu miljon eurot (tegevusassigneeringutena); seejärel on süsteemi ülalpidamiskulud 0,18 miljonit eurot aastas. Väljatöötamisprotsessi ülevaatamiseks läheb vaja olemasolevat personali (0,7 miljonit eurot); seejärel on abiteenustega seotud kulud 0,1 miljonit eurot aastas. Käesoleva määrusega loodud nõuandekomitee ei too kaasa täiendavat eelarvekulu, kui liikmesriigid otsustavad kasutada radioaktiivsete materjalide ohutut vedu käsitlevat olemasolevat alalist töörühma. Töörühma kohtumisi rahastatakse (alla 30 000 euro aastas) olemasolevate vahendite ümberpaigutamise teel. Täiendavaid kulusid, mis ületaksid eelarvereal ettenähtud määra, ei teki. Käesoleva ettepanekuga seotud mõju hindamise aruandes osutatakse sellise veebisaidi loomise võimalusele, mis sisaldab täiendavad teavet liikmesriikide pädevate asutuste kohta; registreerimissüsteemis oleks siiski üksnes põhiteavet sisaldav sait, mistõttu täiendavat kulu ei teki. 2011/0225 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse ühenduse süsteem radioaktiivsete materjalide vedajate registreerimiseks EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artikli 31 teist lõiku ja artiklit 32, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on koostatud pärast teadus- ja tehnikakomitee määratud asjatundjate rühma arvamuse saamist, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[3], võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[4] ning arvestades järgmist: (1) Vastavalt Euratomi lepingu artiklile 33 peavad liikmesriigid kehtestama õigus- ja haldusnormid, mis on vajalikud selliste põhiliste ohutusnormide järgimise tagamiseks, milles käsitletakse töötajate ja kogu elanikkonna tervise kaitset ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest. (2) Põhilised ohutusnormid töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitsmiseks ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest on sätestatud nõukogu 13. mai 1996. aasta direktiivis 96/29/Euratom[5]. Nimetatud direktiivi kohaldatakse iga sellise tegevuse, sealhulgas transpordi suhtes, millega kaasneb kas tehislikust või looduslikust kiirgusallikast pärineva ioniseeriva kiirguse oht. (3) Põhiliste ohutusnormide järgimise tagamiseks peavad liikmesriikide ametiasutused regulaarselt kontrollima isikuid, organisatsioone või ettevõtjaid. Selleks on direktiivis 96/29/Euratom sätestatud, et liikmesriigid peavad kehtestama teatava tegevuse suhtes, millega kaasneb ioniseerivast kiirgusest tulenev oht, aruandluskohustuse (teatamine) ja eelneva loa nõude, või sellise tegevuse keelama. (4) Kuna transport on ainus riigipiiride sagedase ületamisega seotud tegevusala, on võimalik, et radioaktiivsete materjalide vedajalt nõutakse aruandlus- ja loasüsteemidega seotud nõuete täitmist mitmes liikmesriigis. Käesoleva määrusega asendatakse kõnealused liikmesriikide aruandlus- ja loaandmissüsteemid ühtse registreerimissüsteemiga, mis kehtib kogu Euroopa Aatomienergiaühenduses (edaspidi „ühendus”). (5) Õhu- ja merevedude teostajate jaoks on selline registreerimis- ja sertifitseerimissüsteem juba olemas. Nõukogu 16. detsembri 1991. aasta määruses (EMÜ) nr 3922/91 (tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses)[6] on sätestatud, et lennuettevõtjatel peab ohtlike kaupade vedamiseks olema spetsiaalne lennuettevõtja sertifikaat. Seoses merevedudega on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta direktiiviga 2002/59/EÜ loodud ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem[7]. Tsiviillennundusametite välja antud sertifikaate ja merelaevade aruandluse süsteemi peetakse aruandlust ja loa andmist käsitlevate direktiivi 96/29/Euratom sätete nõuetekohaseks rakendamiseks piisavaks. Seepärast ei ole õhu- ja merevedudega seotud põhiliste ohutusnormide järgimise tagamiseks liikmesriikides vaja nimetatud vedude teostajaid käesoleva määruse kohaselt registreerida. (6) Radioaktiivsete materjalide vedajate suhtes kohaldatakse mitmeid ELi ja Euratomi ning rahvusvaheliste õigusaktide nõudeid. Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) eeskirju radioaktiivsete materjalide ohutu veo kohta (TS-R-1) ja kõiki transpordiliike käsitlevate ohtlike kaubavedude kohta kohaldatakse ka edaspidi vahetult või rakendavad liikmesriigid neid Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta direktiivi 2008/68/EÜ (ohtlike kaupade siseveo kohta)[8] kohaselt maantee, raudtee- ja siseveetranspordis. Käesoleva määruse sätted ei piira aga töötervishoidu ja tööohutust ning keskkonnakaitset käsitlevate muude õigusaktide kohaldamist, (7) Käesoleva määruse rakendamiseks ühtsete tingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendusvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Reguleerimisese ja reguleerimisala (1) Käesoleva määrusega luuakse ühenduse süsteem radioaktiivsete materjalide vedajate registreerimiseks, mis aitab liikmesriikidel tagada, et järgitakse direktiivis 96/29/Euratom sätestatud põhilisi ohutusnorme, mis käsitlevad töötajate ja kogu elanikkonna tervise kaitset ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest. (2) Käesolevat määrust kohaldatakse kõigi vedajate suhtes, kes transpordivad radioaktiivseid materjale ühenduse sees, kolmandatest riikidest ühendusse ning ühendusest kolmandatesse riikidesse. Määrust ei kohaldata selliste vedajate suhtes, kes transpordivad radioaktiivseid materjale õhu- ja veeteede kaudu. Artikkel 2 Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: (a) „vedaja” – isik, organisatsioon või avalik-õiguslik äriühing, kes tegeleb radioaktiivse materjali veoga ühenduses mis tahes transpordiliiki kasutades. See hõlmab vedajaid, kes tegelevad vedudega rendi või tasu eest, ja vedajaid, kes teevad seda omal kulul; (b) „pädev asutus” - asutus, kelle liikmesriik on määranud käesoleva määrusega ettenähtud ülesannete täitmiseks; (c) „vedu” - radioaktiivsete jäätmete transportimisega seotud toimingud lähtepunktist kuni sihtpunktini, kaasa arvatud radioaktiivse materjali pealelaadimine, ladustamine transiidi ajal ja mahalaadimine; (d) „radioaktiivne materjal” – materjal, mis sisaldab radionukliide ning mille puhul saadetise aktiivsuskontsentratsioon ja koguaktiivsus ületab radioaktiivsete materjalide ohutut vedu käsitlevate IAEA eeskirjade (IAEA Regulations for the Safe Transport of Radioactive Material, Safety Requirements No. TS-R-1, Viin, 2009) paragrahvides 402–407 kindlaksmääratud väärtusi; (e) „eriti ohtlikud kaubad – radioaktiivne materjal” – radioaktiivsed materjalid, mida võidakse kuritarvitada terroriaktis ning mis võivad selle tulemusena kaasa tuua raskeid tagajärgi (nt massiliselt ohvreid või purustusi), nagu on määratletud IAEA tuumajulgeoleku juhiste nr 9 liites A.9 (Appendix A.9. of the IAEA Nuclear Security Series No. 9 “Security in the Transport of Radioactive Material”, Viin, 2008); (f) „vabasaadetis” – saadetis, milles lubatud radioaktiivne sisaldus ei ületa radioaktiivsete materjalide ohutut vedu käsitlevate IAEA eeskirjade nr TS-R-1 (IAEA Regulations for the Safe Transport of Radioactive Material, Safety Requirements No. TS-R-1, Viin, 2009) IV jaotise V tabelis sätestatud aktiivsustasemeid või ühte kümnendikku kõnealustest piirväärtustest postisaadetiste puhul ning mis kannavad märget UN nr 2908, 2909, 2910 või 2911; (g) „lõhustuv materjal” – uraan-233, uraan-235, plutoonium-239 ja plutoonium-241 või nende radionukliidide mis tahes kombinatsioon. Artikkel 3 Üldsätted 1. Radioaktiivsete materjalide vedajal on kooskõlas artikliga 5 saadud kehtiv registreering. Registreering võimaldab vedajal teostada vedusid kogu Euroopa Liidus. 2. Lõikes 3 osutatud vedude puhul peab veotoimingutel olema kaasas vedaja registreerimistunnistuse või kooskõlas kohaldatava riikliku menetlusega saadud litsentsi või registreeringu koopia. 3. Radioaktiivsete materjalide käitlemiseks või radioaktiivset materjali või kiirgusallikaid sisaldavate seadmete kasutamiseks direktiivi 96/29/Euratom kohaselt välja antud kehtiva litsentsi või registreeringu valdaja võib kõnealuseid materjale või kiirgusallikaid vedada ilma käesoleva määruse kohase registreeringuta, kui vedu on reguleeritud kõigi selliste liikmesriikide litsentside või registreeringutega, kus vedu toimub. 4. Riiklikke aruandlus- ja loanõudeid, mis kehtivad lisaks käesolevas määruses sätestatud nõuetele, võib kohaldada üksnes järgmiste materjalide vedajatele: (a) lõhustuv materjal, välja arvatud looduslik uraan või vaesestatud uraan, mida on kiiritatud üksnes termoreaktorites; (b) eriti ohtlikud kaubad – radioaktiivne materjal. 5. Registreeringut ei nõuta üksnes vabasaadetisi transportivatelt vedajatelt. Artikkel 4 Vedajate elektrooniline registreerimissüsteem (VERS) 1. Komisjon loob radioaktiivsete materjalide veo järelevalveks ja kontrolliks vedajate elektroonilise registreerimissüsteemi (VERS, inglise keeles Electronic System for Carrier Registration, ESCReg) ning haldab seda. Komisjon määrab kindlaks süsteemi sisestatava teabe ning VERSi tehnilised spetsifikatsioonid ja nõuded. 2. VERS annab liikmesriikide pädevatele asutustele piiratud ja turvalise juurdepääsu registreeritud vedajatele ja taotlejatele, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ[9] asjaomaseid sätteid isikuandmete kaitse kohta. Pädevatel asutustel on juurdepääs kogu kättesaadavale teabele. 3. Komisjon ei vastuta VERSi kaudu esitatud teabe sisu ja õigsuse eest. Artikkel 5 Registreerimismenetlus 1. Vedaja esitab registreerimistaotluse VERSi kaudu. Taotlejast vedaja täidab I lisas sätestatud elektroonilise taotluse vormi. 2. Pärast taotluse vormi täitmist ja esitamist saab taotleja automaatse kinnituse taotluse kättesaamise kohta ning taotluse numbri. 3. Kui taotleja asukoht on ühes või mitmes liikmesriigis, vaatab taotluse läbi selle liikmesriigi pädev asutus, kus asub taotleja peakontor. Kui taotleja asukoht on kolmandas riigis, vaatab taotluse läbi selle liikmesriigi pädev asutus, kuhu vedaja kavatseb ELi territooriumil esimesena siseneda. See liikmesriigi pädev asutus, kes väljastab vedajale esmakordse registreerimistunnistuse, väljastab ka uue tunnistuse, kui andmeid artikli 6 kohaselt muudetakse. 4. Pädev asutus väljastab vedaja registreerimistunnistuse kaheksa nädala jooksul alates taotluse kättesaamist kinnitava teate edastamisest, kui ta leiab, et esitatud teave on täielik ja kooskõlas käesoleva määrusega, direktiiviga 96/29/Euratom ja direktiiviga 2008/68/EÜ. 5. Vedaja registreerimistunnistus sisaldab II lisas sätestatud teavet ning see väljastatakse VERSi kaudu standardse registreerimistunnistuse kujul. Vedaja registreerimistunnistuse koopia saadetakse VERSi kaudu automaatselt kõigile selliste liikmesriikide pädevatele asutustele, kus vedaja kavatseb tegutseda. 6. Kui pädev asutus keeldub vedaja registreerimistunnistust väljastamast, kuna taotlus on puudulik või ei vasta kohaldatavatele nõuetele, vastab ta taotlejale kirjalikult kaheksa nädala jooksul pärast taotluse kättesaamist kinnitava teate edastamist. Enne sellist keeldumist palub pädev asutus taotlejal taotlus parandada või seda täiendada kolme nädala jooksul alates kõnealuse palve kättesaamist. Pädev asutus esitab keeldumise põhjused. Keeldumist ja selle põhjusi käsitleva dokumendi koopia saadetakse VERSi kaudu automaatselt kõigile selliste liikmesriikide pädevatele asutustele, kus vedaja kavatseb tegutseda. 7. Kui vedaja registreerimistunnistuse väljastamisest keeldutakse, võib taotleja esitada kaebuse kooskõlas kohaldatavate riiklike õigusnormidega. 8. Kehtivat registreerimistunnistust tunnustavad kõik liikmesriigid. 9. Vedaja registreerimistunnistus kehtib viis aastat ning seda võib vedaja taotluse korral uuendada. Artikkel 6 Andmete muutmine 1. Vedaja tagab, et VERSi kaudu ühenduse vedaja registreeringu taotluses esitatud andmed on alati õiged. 2. Vedaja taotleb uut tunnistust, kui ühenduse vedaja registreeringu taotluse vormi A osa andmed muutuvad. Artikkel 7 Nõuetele vastavuse tagamine 1. Kui vedaja ei täida käesoleva määruse nõudeid, kohaldab selle liikmesriigi pädev asutus, kus nõuete täitmatajätmine avastati, kõnealuse liikmesriigi õigusraamistikus ettenähtud täitemeetmeid (kirjalikud teated, koolituse ja haridusega seotud meetmed, registreeringu peatamine, tühistamine või muutmine, vastutusele võtmine) sõltuvalt sellest, kuivõrd nõuete täitmatajätmine mõjutab ohutust ning kuidas vedaja on varem nõudeid täitnud. 2. Selle liikmesriigi pädev asutus, kus nõuete täitmatajätmine avastati, edastab vedajale ja selliste liikmesriikide pädevatele asutusele, kus vedaja kavatses radioaktiivseid materjale vedada, teabe kohaldatud täitemeetmete kohta ning kõnealuse meetme kohaldamise põhjused. Vedaja peakontori asukoha liikmesriigi pädev asutus või juhul, kui vedaja asub kolmandas riigis, selle liikmesriigi pädev asutus, kus vedaja kavatses esimest korda ühenduse territooriumile siseneda, tühistab registreeringu, kui vedaja ei täida lõike 1 kohaselt kohaldatud täitemeetmeid. 3. Pädev asutus edastab vedajale ja muudele asjaomastele pädevatele asutustele tühistamisotsuse koos põhjendusega. Artikkel 8 Pädevad asutused ja riiklik kontaktpunkt 1. Liikmesriik määrab radioaktiivsete materjalide veoks pädeva asutuse ja riikliku kontaktpunkti. Liikmesriik edastab komisjonile hiljemalt üks kuu pärast käesoleva määruse jõustumist nime(d), aadressi(d) ja kogu muu teabe, mis on vajalik kiireks teabevahetuseks radioaktiivsete materjalide veoks määratud pädevate asutuste ja riikliku kontaktpunktiga, ning kõik andmete hilisemad muudatused. Komisjon edastab need andmed ja kõik nendes andmetes tehtud muudatused ühenduse kõikidele pädevatele asutustele VERSi kaudu. 2. Teave radioaktiivsete materjalide suhtes kohaldatavate siseriiklike kiirguskaitse eeskirjade kohta on vedajatele kontaktpunktide kaudu kergesti kättesaadav. 3. Vedaja taotluse korral esitab asjaomase liikmesriigi kontaktpunkt ja pädev asutus täieliku teabe radioaktiivsete materjalide vedu käsitlevate nõuete kohta kõnealuse liikmesriigi territooriumil. Teave on kergesti kättesaadav vahemaa tagant ja elektrooniliste vahendite kaudu ning on ajakohastatud. Kontaktpunkt ja pädev asutus vastab igale teabenõudele nii kiiresti kui võimalik ning juhul, kui teabenõue on vigane või põhjendamatu, teavitab ta sellest viivitamata taotlejat. Artikkel 9 Pädevate asutuste vaheline koostöö Liikmesriikide pädevad asutused teevad koostööd, et ühtlustada registreeringu väljastamise nõudeid ja tagada käesoleva määruse ühtlustatud kohaldamine ja jõustamine. Kui liikmesriigis on mitu pädevat asutust, peavad nad sidet ja teevad tihedat koostööd nende vahel sõlmitud juriidiliste või ametlike lepingute alusel, milles on sätestatud iga asutuse kohustused. Nad suhtlevad ning vahetavad teavet omavahel, riikliku kontaktpunktiga ja muude valitsusasutuste ja valitsusväliste organisatsioonidega, kellel on asjaomased kohustused. Artikkel 10 Rakendamine Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega luuakse artikli 4 kohane vedajate elektrooniline registreerimissüsteem (VERS). Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 11 osutatud nõuandemenetlusega. Artikkel 11 Nõuandekomitee Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes)[10] tähenduses. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4. Komitee nõustab ja abistab komisjoni talle käesoleva määrusega antud ülesannete täitmisel. Komitee koosneb liikmesriikide määratud ekspertidest ja komisjoni määratud ekspertidest ning seda juhib komisjoni esindaja. Artikkel 12 Jõustumine Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüsselis, Nõukogu nimel eesistuja LISA I LISA TAOTLUSE VORM ÜHENDUSE VEDAJA REGISTREERINGU SAAMISEKS PALUN SAATKE KÄESOLEV TAOTLUS ÜKSNES KOMISJONI TURVALISE vedajate elektroonilise registreerimissüsteemi (VERS) KAUDU KUI A OSAS ESITATUD TEAVE MUUTUB, TULEB TAOTLEDA UUT REGISTREERINGUT. Vedaja vastutab selle eest, et VERSi kaudu ühenduse vedaja registreeringu taotluses esitatud andmed on alati õiged. Käesolevas taotluse vormis esitatud teavet töötleb Euroopa Komisjon kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 95/46/EÜ. ⁭ UUS REGISTREERIMISTUNNISTUS ⁭ OLEMASOLEVA REGISTREERINGU MUUTMINE ⁭ OLEMASOLEVA REGISTREERINGU UUENDAMINE Registreerimistunnistuse number/numbrid: Palun selgitage, miks Te soovite olemasolevat registreeringut muuta 1. TAOTLEJA ANDMED: A OSA || B OSA ÄRIÜHINGU NIMI: Täielik aadress: Riiklik registrEERIMISNUMBER: || 1. Vedaja organisatsiooni vastutava esindaja (isik, kellel on volitused võtta vedaja organisatsioonile kohustusi) nimi, ametikoht, täielik aadress, telefoninumber ja e-posti aadress: 2. Tehniliste- ja haldusküsimustega tegeleva ametiasutuse (kes vastutab selle eest, et vedaja äriühingu tegevus vastaks eeskirjadele) kontaktisiku nimi, ametikoht, täielik aadress, telefoninumber ja e-posti aadress: 3. Ohutusnõustaja nimi, ametikoht ja täielik aadress (üksnes maismaatranspordiliikide puhul ja juhul, kui see erineb punktide 1 või 2 kohaselt esitatud andmetest): 4. Kiirguskaitseprogrammi rakendamise eest vastutava isiku nimi, ametikoht ja täielik aadress juhul, kui see erineb punktide 1, 2, või 3 kohaselt esitatud andmetest: 2. VEOLIIK A OSA || B OSA ⁭ MAANTEEVEDU ⁭ RAUDTEEVEDU ⁭ VEDU SISEVEETEEDEL ⁭ || 1. Veoga seotud ja selleks koolitatud personal (teave) ⁭ 1 kuni 5 ⁭ 5 kuni 10 ⁭ 10 kuni 20 ⁭ >20 2. Vedudega seotud sektor: vedude laadi üldkirjeldus (teave) ⁭ meditsiinis kasutamiseks ⁭ tööstuses kasutamiseks, mittepurustavad katsed, teadusuuringud ⁭ tuumkütusetsüklis kasutamiseks ⁭ jäätmed ⁪ eriti ohtlikud kaubad – radioaktiivsed materjalid 3. GEOGRAAFILINE KATVUS Palun tähistage allpool esitatud loetelus linnukesega need liikmesriigid, kus radioaktiivset materjali on kavas vedada, ning valige tegevuse laad Kui vedu toimub ka muudes liikmesriikides kui see liikmesriik, milles esitati taotlus registreeringu saamiseks, esitage palun iga riigi kohta täpsemad andmed (kas toimub üksnes transiitvedu, peamised peale- ja mahalaadimise kohad konkreetses riigis, sagedus): A OSA || B OSA ⁭ Austria ⁭ Belgia ⁭ Bulgaaria ⁭ Küpros ⁭ Tšehhi Vabariik ⁭ Taani ⁭ Eesti ⁭ Soome ⁭ Prantsusmaa ⁭ Saksamaa ⁭ Kreeka ⁭ Ungari ⁭ Iirimaa ⁭ Itaalia ⁭ Läti ⁭ Leedu ⁭ Luksemburg ⁭ Malta ⁭ Madalmaad ⁭ Poola ⁭ Portugal ⁭ Rumeenia ⁭ Slovakkia ⁭ Sloveenia ⁭ Hispaania ⁭ Rootsi ⁭ Ühendkuningriik || ⁭ transiitvedu ⁭ mahalaadimine ⁭ pealelaadimine peamised pealelaadimise kohad: peamised mahalaadimise kohad: sagedus: ⁭ iga päev ⁭ iga nädal ⁭ iga kuu ⁭ harvemini 4. SAADETISTE LIIK Registreeringut nõutakse järgmiste saadetiste puhul: A OSA SAADETISE TÜÜP – TS-R-1 klassifikatsioon || B OSA Saadetiste hinnanguline arv aastas UN 2908 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, VABASAADETIS – TÜHI PAKEND UN 2909 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, VABASAADETIS – LOODUSLIKUST URAANIST või LAHJENDATUD URAANIST või LOODUSLIKUST TOORIUMIST VALMISTATUD ESEMED UN 2910 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, VABASAADETIS – PIIRATUD KOGUS MATERJALI UN 2911 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, VABASAADETIS – MÕÕTERIISTAD või ESEMED UN 2912 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, MADAL ERIAKTIIVSUS (LSA-I), mittelõhustuv või harvalõhustuv UN 2913 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, SAASTATUD PINNAGA ESEMED (SCO-I või SCO-II), mittelõhustuvad või harvalõhustuvad UN 2915 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, TÜÜP A SAADETIS, mitte-eri vormis, mittelõhustuv või harvalõhustuv UN 2916 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, TÜÜP B(U) SAADETIS, mittelõhustuv või harvalõhustuv UN 2917 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, TÜÜP B(M) SAADETIS, mittelõhustuv või harvalõhustuv UN 2919 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, VEETAV ERIKOKKULEPPE ALUSEL, mittelõhustuv või harvalõhustuv UN 2977 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, URAANHEKSAFLUORIID, LÕHUSTUV UN 2978 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, URAANHEKSAFLUORIID, mittelõhustuv või harvalõhustuv UN 3321 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, MADAL ERIAKTIIVSUS (LSA-II), mittelõhustuv või harvalõhustuv UN 3322 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, MADAL ERIAKTIIVSUS (LSA-III), mittelõhustuv või harvalõhustuv UN 3323 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, TÜÜP C SAADETIS, mittelõhustuv või harvalõhustuv UN 3324 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, MADAL ERIAKTIIVSUS (LSA-II), LÕHUSTUV UN 3325 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, MADAL ERIAKTIIVSUS (LSA-III), LÕHUSTUV UN 3326 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, SAASTATUD PINNAGA ESEMED (SCO-I või SCO-II), LÕHUSTUVAD UN 3327 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, TÜÜP A SAADETIS, LÕHUSTUV, mitte-eri vormis UN 3328 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, TÜÜP B(U) SAADETIS, LÕHUSTUV UN 3329 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, TÜÜP B(M) SAADETIS, LÕHUSTUV UN 3330 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, TÜÜP C SAADETIS, LÕHUSTUV UN 3331 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, VEETAV ERIKOKKULEPPE ALUSEL, LÕHUSTUV UN 3332 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, TÜÜP A SAADETIS, ERIVORM, mittelõhustuv või harvalõhustuv UN 3333 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, TÜÜP A SAADETIS, ERIVORM, LÕHUSTUV || 5. KIIRGUSKAITSE PROGRAMM (KKP) A OSA: ⁭ Märkides siia linnukese kinnitan, et meil on täielikult rakendatud ja rangelt kohaldatav kiirguskaitseprogramm || B OSA kiirguskaitseprogrammi kirjeldava dokumendi viide ja kuupäev Laadige siia üles kiirguskaitseprogramm 6. KVALITEEDI TAGAMISE PROGRAMM (KTP) Kvaliteedi tagamise programm peab olema pädevale asutusele kontrolliks kättesaadav (vastavalt ADRi artiklile 1.7.3) A OSA: ⁭ Märkides siia linnukese kinnitan, et meil on täielikult rakendatud ja rangelt kohaldatav kvaliteedi tagamise programm || B OSA Dokumendi viide ja kuupäev 7. Deklaratsioon Mina, vedaja, kinnitan käesolevaga, et täidan kõiki radioaktiivsete materjalide vedu käsitlevaid asjaomaseid rahvusvahelisi, ühenduse ja riiklikke eeskirju. ⁭ Mina, vedaja, kinnitan käesolevaga, et käesolevas vormis sisalduv teave on õige. Kuupäev……….. Nimi……………… Allkiri………… II LISA VEDAJA RADIOAKTIIVSETE MATERJALIDE VEOKS REGISTREERIMISE ELEKTROONILINE TUNNISTUS MÄRKUS: REGISTREERIMISTUNNISTUSE KOOPIA PEAB OLEMA KAASAS IGAL KÄESOLEVA MÄÄRUSE REGULEERIMISALASSE KUULUVAL VEOL. Registreerimistunnistus on väljastatud kooskõlas nõukogu määrusega (Euratom) xxxxx Käesolev tunnistus ei vabasta vedajat muude kohaldatavate veoeeskirjade täitmisest. 1) REGISTREERINGU VIITENUMBER: BE/ xxxx / pp-kk-aaaa 2) ASUTUSE NIMI / RIIK: 3) ÄRIÜHINGU NIMI JA AADRESS 4) VEOLIIK: ⁭ MAANTEEVEDU ⁭ RAUDTEEVEDU ⁭ VEDU SISEVEETEEDEL 7) LIIKMESRIIGID, kus tunnistust kohaldatakse 8) SAADETISE TÜÜP – ÜRO (UN) NUMBER (vt I lisa – sama vorming) 9) KUUPÄEV ELEKTRONALLKIRI KEHTIVUSAEG: KUUPÄEV + 5 aastat FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile 1.3. Ettepaneku/algatuse liik 1.4. Eesmärgid 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.6. Meetme kestus ja mõju 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteem 2.3. Pettuste ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3. Hinnanguline mõju tuludele FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse ühenduse süsteem radioaktiivsete materjalide vedajate registreerimiseks 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB[11])struktuurile Energia Tuumaohutus 1.3. Ettepaneku/algatuse liik X Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[12] ¨ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist ¨ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4. Eesmärgid 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse 1. Jätkusuutlik kasv 1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks Ettepaneku üldeesmärgid on otseselt seotud kõnealuse valdkonna ELi poliitika põhieesmärkidega, mis on järgmised: • tagada ja säilitada piisavad ohutusnormid, et kaitsta radioaktiivsete materjalide vedude ajal elanikkonda ja keskkonda, ning • luua radioaktiivsete materjalide veoga seotud teenuste ühtne Euroopa turg. 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Kavandatava ühenduse meetme erieesmärgid peaksid olema järgmised: • tagada kodanike ohutus ja tervise kaitse radioaktiivsete materjalide veol ELi territooriumil; • aidata kõrvaldada takistusi kõnealuse sektori siseturul; • suurendada radioaktiivsete materjalide vedu käsitlevate õigusaktide läbipaistvust, võimaldades vedajatel ja kasutajatel lihtsalt leida vajalikku teavet ning teha kindlaks asjaomased asutused; • luua asjakohased õiguslikud ja korralduslikud tingimused, et tagada katsetusteks ja paljude haiguste raviks ülioluliste ning elutähtsate radioisotoopide õigeaegne ja heas seisukorras kättetoimetamine. Tegevuseesmärgid on seotud ühenduse meetme konkreetsete tulemustega: • kohaldada liikmesriikide kattuvate eeskirjade asemel rahvusvaheliselt tunnustatud eeskirju; • võimaldada vedajatel vedada materjale ühenduses ilma, et nad peaksid järgima täiendavaid haldusmenetlusi registreeringu või litsentsi saamiseks muus liikmesriigis; • luua riiklikud kontaktpunktid, kust vedajad saaksid asjakohast teavet ning nõu, millise asutuse poole pöörduda; • loobuda teatamisnõudest radioaktiivsete materjalide üksikute vedude puhul, välja arvatud lõhustuvad ja eriti ohtlikud radioaktiivsed materjalid. Kuludega seotud eesmärk on välja töötada Euroopa süsteem vedajate registreerimiseks ning seda hallata. Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile 32 05 Tuumaenergia 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale. Tulemused • tagada ja säilitada piisavad ohutusnormid, et kaitsta radioaktiivsete materjalide vedude ajal elanikkonda ja keskkonda, ning • luua radioaktiivsete materjalide veoga seotud teenuste ühtne Euroopa turg. Mõju: Oodatakse, et määrusega, millega nähtaks muu hulgas ette vedajate litsentside vastastikune tunnustamine, säästetakse kogu majanduses 13,6 miljonit eurot aastas. Kavandatud lähenemisviisiga vähendataks vedajate, kasutajate ja tootjate halduskoormust ning vabastataks samal ajal ametiasutuste ressursse, mida saaks kasutada vähemalt osaliselt vastavuskontrollideks. Regulatiivse raamistiku paranemisega (vähem erandeid regulatiivsest raamistikust, paremad ja ühtlustatud Euroopa eeskirjad, määruste keerukuse vähenemine, halduskoormuse vähenemisest tingitud kulude kokkuhoid, täiendavate riiklike nõuetega seotud kulude vähenemine, heakskiidu saamiseks vajaliku ajavahemiku lühenemine) säästetaks kokku 9,8 miljonit eurot ning veotoimingutega seotud kulud väheneksid 5,2 miljoni euro võrra (viivituste vähenemine piiriüleste vedude puhul, saadetiste vedamisest keeldumise ja nõuete täitmatajätmise juhtumite vähenemine, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate turulepääsu takistuste kõrvaldamine). Nende 15 miljoni säästetud euro kõrval oleksid avaliku sektori kulutused aastas 1,4 miljonit eurot, mis kataksid registreerimissüsteemi loomise ja käitamise kulud. Määrusega lihtsustatakse tõhusalt praeguseid heakskiitmissüsteeme, suurendatakse läbipaistvust ja kõrvaldatakse siseturu toimimise takistused ning säilitatakse samal ajal ohutuse kõrge tase. 1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist. Euroopa Komisjon jälgib tähelepanelikult määruse mõju ning konsulteerib selleks põhjalikult asjaomaste sidusrühmadega (liikmesriigid, vedajad ning selliste veoteenuste saajad). Kuna selles valdkonnas puuduvad usaldusväärsed statistilised andmed, on keeruline kindlaks määrata täpseid kvantitatiivseid eesmärke. Komisjoni talitustel on kõigi sidusrühmadega tihedad kontaktid, mis võimaldab kindlaks teha, kas täidetakse kõnealuse algatuse konkreetseid eesmärke: • tagada kodanike ohutus ja tervise kaitse radioaktiivsete materjalide veol ELi territooriumil; • aidata kõrvaldada takistusi kõnealuse sektori siseturul; • suurendada õigusaktide läbipaistvust, võimaldada vedajatel ja kasutajatel lihtsalt leida vajalikku teavet ning teha kindlaks asjaomased asutused; • luua asjakohased õiguslikud ja korralduslikud tingimused, et tagada katsetusteks ja paljude haiguste raviks ülioluliste ning elutähtsate radioisotoopide õigeaegne ja heas seisukorras kättetoimetamine. Seoses registreerimissüsteemiga kasutatakse järgmisi näitajaid: • süsteem on õigeks ajaks ja ettenähtud eelarve piires tööle pandud; • süsteemis pakutavad toimingud vastavad täielikult määrusele; • süsteem on kasutajasõbralik. 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Registreerimissüsteem peab olema täielikult ja kindlalt kättesaadav. 1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisaväärtus Võttes arvesse, et: • kõigis 27 liikmesriigis tuleb radioaktiivsete materjalide veol tagada kõrged ohutusnormid; • tuleb käsitleda piiriülese veoga seotud probleeme, eelkõige põhinorme käsitleva direktiivi artiklite 3 ja 4 erinevat rakendamist; on rohkem kui selge, et ELi meede aitaks edukalt ühtlustada ja lihtsustada ühendusesiseseid eeskirju ning suurendada läbipaistvust, tagades samal ajal jätkuvalt kõrgel tasemel ohutuse. 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Siseturu kogu potentsiaali avamine on toonud kasu nii tarbijatele kui ka tootjatele/teenuse pakkujatele. 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Määrus on täielikult kooskõlas ELi/Euratomi üldeesmärkidega (ühisturg, töötajate ja muu elanikkonna kaitse). 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju ¨ Piiratud kestusega ettepanek/algatus – ¨ Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA – ¨ Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA X Piiramatu kestusega ettepanek/algatus – rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku aasta N[13]–aasta N+3, – millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid[14] X Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt ¨ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: – ¨ rakendusametitele – ¨ ühenduste asutatud asutustele[15] – ¨ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele – ¨ isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses ¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega ¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega ¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage) Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”. Märkused: 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Täpsustage tingimused ja sagedus. Energeetika peadirektoraat teeb ettepaneku võtta arvesse saadud ekspertarvamusi ja hinnata kõnealuse määruse mõju kaks aastat pärast selle jõustumist. Selline vahehindamine peaks välja tooma lahendamist vajavad probleemid ja kitsaskohad. Pärast esialgset hindamist oleks võib-olla kasulik selle küsimuse juurde tagasi pöörduda iga viie aasta tagant, et selgitada välja, mis võib veel tõkestada radioaktiivsete materjalide veo sujuvat toimimist Euroopa Liidus. 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteem 2.2.1. Tuvastatud ohud Liikmesriigid ei soovi projekti investeerida (st teha vajalikke jõupingutusi). Õiguslik alus viibib. Euroopa Komisjon võtab ettepaneku vastu, kuid ei ole teada, millal nõukogu selle heaks kiidab. Õigusliku aluse heakskiitmine takerdub mingil põhjusel (nt ettepanek ei saavuta nõukogus vajalikku häälteenamust). Määruse lõplik tekst erineb märkimisväärselt ettepaneku tekstist. Riikide loamenetlusi on keeruline integreerida ühtsesse EL 27 raamistikku. Alltöövõtja ei pruugi projekti nõutud kvaliteediga ellu viia, mistõttu kogu süsteemi usaldusväärsus ei vasta toimimisnõuetele. Nõuded on kokkusobimatud. Süsteemi arhitektuuri vead; turul saadaolevat standardtarkvara on keeruline süsteemi integreerida. 2.2.2. Ettenähtud kontrollimeetod(id) Registreerimissüsteemi väljatöötamisel järgitakse DIGITi suuniseid ning kasutatakse DIGITi kehtivaid raamlepinguid; sellega järgitakse standardmenetlust finantsmääruse kohaselt, sealhulgas kõiki nimetatud määrusega ettenähtud kontrollimeetmeid. Veebimajutus toimub DIGITiga sõlmitud halduslepingu alusel. 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed. DG ENER kohaldab kõiki regulatiivseid kontrollimehhanisme. 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub · Olemasolevad eelarveread Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa. Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Nr [Nimetus…...….] || Liigendatud/ liigendamata ([16]) || EFTA[17] riigid || Kandidaatriigid[18] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses Nr 1 || 32.0502 Tuumarajatiste turvalisus ja kiirguskaitse || Liigendatud || EI || EI || EI || EI · Uued eelarveread, mille loomist taotletakse Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Nr Nr [Nimetus….] || Liigendatud/ liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses || [XX.YY.YY.YY] || || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 1a || Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks DG: Energeetika peadirektoraat || || || N || N+1 || N+2 || N+3 || N+4 ja järgmised aastad || KOKKU  Tegevusassigneeringud[19] || || || || || || || || 32.0502 || Kulukohustused || (1) || 0,142 || 0,471 || 0,412 || 0,193 || 0,177 || 0,177 || 0,177 || Maksed || (2) || 0,100 || 0,450 || 0,400 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,199 || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[20] || || || || || || || || Eelarverida nr || || (3) || || || || || || || || Energeetika peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 0,142 || 0,471 || 0,412 || 0,193 || 0,177 || 0,177 || 0,177 || Maksed || =2+2a +3 || 0,100 || 0,450 || 0,400 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,197 ||  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 0,142 || 0,471 || 0,412 || 0,193 || 0,177 || 0,177 || 0,177 || Maksed || (5) || 0,100 || 0,450 || 0,400 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,197 ||  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi nr 1 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 0,142 || 0,471 || 0,412 || 0,193 || 0,177 || 0,177 || 0,177 || Maksed || =5+ 6 || 0,100 || 0,450 || 0,400 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,197 || Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || || || || || || || || Maksed || (5) || || || || || || || ||  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1–4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 || || || || || || || || Maksed || =5+ 6 || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || Halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || N+4 ja järgmised aastad || KOKKU DG: Energeetika peadirektoraat ||  Personalikulud || 0,191 || 0,318 || 0,191 || 0,095 || 0,095 || 0,095 || 0,095 ||  Muud halduskulud || 0,05 || 0,05 || 0,05 || 0,05 || 0,03 || 0,03 || 0,03 || Energeetika peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 0,241 || 0,368 || 0,241 || 0,145 || 0,125 || 0,125 || 0,125 || Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0,241 || 0,368 || 0,241 || 0,145 || 0,125 || 0,125 || 0,125 || miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || N+4 ja järgmised aastad || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 0,383 || 0,838 || 0,653 || 0,338 || 0,302 || 0,302 || 0,302 || Maksed || 0,341 || 0,818 || 0,641 || 0,345 || 0,325 || 0,325 || 0,320 || 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist – x Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Täpsustada eesmärgid ja väljundid ò || || || N || N+1 || N+2 || N+3 || N+4 ja järgmised aastad || KOKKU VÄLJUNDID Väljundi liik[21] || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulud || Väljundite arv || Kulud || Väljundite arv || Kulud || Väljundite arv || Kulud || Väljundite arv || Kulud || Väljundite arv || Kulud || Väljundite arv || Kulud || Väljundite arv kokku || Kulud kokku ERIEESMÄRK nr 1[22] || || || || || || || || || || || || || || || || Euroopa süsteem vedajate registreerimiseks || || || || 0,142 || || 0,471 || || 0,412 || || 0,193 || || 0,177 || || 0,177 || || 0,177 || || 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.3.1. Ülevaade – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist – x Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || N || N+1 || N+2 || N+3 || N+4 ja järgmised aastad || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || || || || || || || || Personalikulud || 0,191 || 0,318 || 0,191 || 0,095 || 0,095 || 0,095 || 0,095 || Muud halduskulud || 0,05 || 0,05 || 0,05 || 0,05 || 0,03 || 0,03 || 0,03 || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 0,241 || 0,368 || 0,241 || 0,145 || 0,125 || 0,125 || 0,125 || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud[23] || || || || || || || || Personalikulud || || || || || || || || Muud halduskulud || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku || || || || || || || || KOKKU || 0,241 || 0,368 || 0,241 || 0,145 || 0,125 || 0,125 || 0,125 || 1,37 3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist – X Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: hinnanguline väärtus (täisarvuna või maksimaalselt ühe kohaga pärast koma) || N || N+1 || N+2 || N+3 || N+4 ja järgmised aastad  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 1,5 || 2,5 || 1,5 || 0,75 || 0,75 || 0,75 || 0,75 XX 01 01 02 (delegatsioonides) || || || || || || || XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || || || || || || || 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || || || || || || ||  Koosseisuvälised töötajad (täistööajale taandatud töötajad)[24] XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) || || || || || || || XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud, noored eksperdid, kohalikud töötajad ja riikide lähetatud eksperdid delegatsioonides) || || || || || || || XX 01 04 yy [25] || peakorteris[26] || || || || || || || - delegatsioonides || || || || || || || XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || || 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || || Muud eelarveread (täpsustage) || || || || || || || KOKKU || 1,5 || 2,5 || 1,5 || 0,75 || 0,75 || 0,75 || 0,75 Tuumaohutus on asjaomane poliitikavaldkond või eelarvejaotis. Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Ülesannete kirjeldus: Ametnikud ja ajutised töötajad || Töötada välja Euroopa süsteem vedajate registreerimiseks Koosseisuvälised töötajad || 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – X Ettepanek/algatus on kooskõlas nii 2007–2013 kui ka 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistikuga – ¨ Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele. – ¨ Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[27]. Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele. 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus – Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist. 3.3. Hinnanguline mõju tuludele – X Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele – ¨ Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju: – ¨ omavahenditele – ¨ mitmesugustele tuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Tulude eelarverida: || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[28] Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) Artikkel …. || || || || || || || || Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab. Täpsustage tuludele avalduva mõju arvutusmeetod. [1] C-187/87 (EKL 1988, lk 5013) ja C-29/99 (EKL 2002, lk I-11221). [2] EÜT L 159, 29.6.1996, lk 1. [3] ELT C 143, 22.5.2012, lk 110. [4] ELT , , , lk . [5] EÜT L 159, 29.6.1996, lk 1. [6] EÜT L 373, 31.12.1991, lk 4. [7] EÜT L 208, 5.8.2002, lk 10. [8] ELT L 260, 30.9.2008, lk 13. [9] EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. [10] ELT L 55, 28.2.2011, lk 13. [11] ABM: tegevuspõhine juhtimine – ABB: tegevuspõhine eelarvestamine. [12] Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b. [13] Aasta N on esimene aasta pärast seda, kui võetakse vastu nõukogu määrus, millega luuakse ühenduse süsteem radioaktiivsete materjalide vedajate registreerimiseks. [14] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [15] Määratletud finantsmääruse artiklis 185. [16] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud. [17] EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon. [18] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid. [19] Tegevusega seotud kohustused on jaotatud vastavalt järgmisele tabelile; makseid on veidi edasi lükatud, et võtta arvesse lepingutäitjatele tasumise ajagraafikut. Jooksvad kulud hõlmavad hooldust, tugiteenuseid ja taristut, need suurenevad järk-järgult 177 000 euroni ja jäävad alates 2016. aastast konstantseks. || N || N+1 || N+2 || N+3 || N+4 Arendus || 114 || 352 || 116 || || Katsetused || 9 || 44 || 122 || || Hooldus || || || 29 || 58 || 52 Tugiteenused || || || 50 || 50 || 50 Koolitus || || || 20 || 10 || Taristu || 19 || 75 || 75 || 75 || 75 || 142 || 471 || 412 || 193 || 177 [20] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), kaudne teadustegevus, otsene teadustegevus. [21] Väljundid on tarnitavad kaubad ja teenused (nt: rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms). [22] Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele. [23] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), kaudne teadustegevus, otsene teadustegevus. [24] Lepingulised töötajad, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides, kohalikud töötajad; riikide lähetatud eksperdid. [25] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read). [26] Peamiselt struktuurifondid, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) ja Euroopa Kalandusfond (EKF). [27] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24. [28] Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.