EUROOPA KOMISJON Brüssel,22.9.2021 COM(2021) 598 final KOMISJONI TEATIS Tõhustatud järelevalve ajakohastatud aruanne – Kreeka, september 2021 {SWD(2021) 273 final}



TAUSTTEAVE Kreeka majandusarengut ja -poliitikat jälgitakse majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta raames ja tõhustatud järelevalve raamistiku alusel vastavalt määruse (EL) nr 472/2013 ( ) artiklitele 2 ja 3. Kreeka üle tõhustatud järelevalve tegemisel ( ) tunnistatakse asjaolu, et Kreeka peab jätkama meetmete rakendamist majandus- ja finantsraskuste põhjuste või võimalike põhjustega tegelemiseks ning ühtlasi viima ellu struktuurireforme jõulise ja kestliku majanduskasvu toetamiseks. Tõhustatud järelevalve moodustab tervikliku raamistiku majandusarengu jälgimiseks ja selleks, et rakendada majanduse kestlikuks taastumiseks vajalikku poliitikat. See võimaldab regulaarselt hinnata Kreeka majanduse ja rahanduse hiljutist arengut, jälgida riigi rahastamistingimusi ning ajakohastada võla jätkusuutlikkuse analüüsi. Tõhustatud järelevalve loob ka raamistiku selleks, et hinnata Kreeka poolt 22. juunil 2018. aastal eurorühma ees võetud üldist kohustust jätkata Euroopa stabiilsusmehhanismi programmi alusel vastu võetud reforme ja viia need lõpule ning tagada, et finantsabiprogrammide raames vastu võetud oluliste reformide eesmärgid ka saavutatakse. Sellest tulenevalt jälgitakse tõhustatud järelevalve kaudu selliste erikohustuste täitmist, mille eesmärk on kokkulepitud tähtaegadeks (mis ulatuvad 2022. aasta keskpaigani) viia lõpule peamised struktuurireformid, mida alustati programmi kontekstis järgmises kuues põhivaldkonnas: i) eelarvepoliitika ja struktuurne eelarvepoliitika, ii) sotsiaalhoolekanne, iii) finantsstabiilsus, iv) tööjõu- ja tooteturud, v) Kreeka varade ja osaluste haldamise amet (HCAP) ja erastamine ning vi) avaliku halduse ajakohastamine ( ). Käesolev aruanne on Kreeka üheteistkümnes tõhustatud järelevalve aruanne. Aruanne põhineb 15. juulil 2021 toimunud kaugkontrolli tulemustel ja korrapärasel dialoogil ametiasutustega. Kontrolli korraldas Euroopa Komisjon koostöös Euroopa Keskpangaga ( ); Rahvusvaheline Valuutafond osales programmijärgse järelevalve kontekstis ning Euroopa stabiilsusmehhanism oma varajase hoiatamise süsteemi raames ja kooskõlas 27. aprilli 2018. aasta vastastikuse mõistmise memorandumiga Euroopa Komisjoni ja Euroopa stabiilsusmehhanismi töösuhete kohta. Käesolevas aruandes hinnatakse Kreeka poolt eurorühma ees võetud kohustuste täitmist seoses reformide lõpuleviimisega kuni 2021. aasta keskpaigani. Sellel aruandel puudub seos poliitikast sõltuvatel tingimustel põhinevate võlameetmete järgmise paketi aktiveerimisega, mis võiks vastavalt kokkulepitud pooleaastasele ajakavale toimuda kaheteistkümnenda aruande põhjal. Kaheteistkümnes aruanne avaldatakse eeldatavasti novembris. Kreeka poolt 2018. aasta juunis eurorühma partnerite ees võetud kohustused, mille alusel aktiveeritakse täiendavad võlakergendusmeetmed, kehtestati 2022. aasta keskpaigani ja seega on Kreeka jõudnud kõnealuse kokkuleppe viimasesse aastasse. Hoolimata sellest, et paljud kohustused on täidetud, püüti missiooni käigus täpsustada täitmata reformikohustuste ulatust ja reformide lõpuleviimise ajakava. ÜLDHINNANG Vaatamata majanduse kavandatust hilisemale avanemisele võib täheldada eeldatust varasemat taastumist. Pärast 2020. aastal toimunud suurt langust (8,2 %) suurenes reaalne SKP 2021. aasta esimeses ja teises kvartalis kvartalipõhise arvestuse alusel investeeringute ja varude kogunemisest tulenevalt vastavalt 4,5 % ja 3,4 %. Komisjoni 2021. aasta suve vaheprognoosi kohaselt suureneb SKP 2021. aastal 4,3 % ja 2022. aastal 6,0 %, võttes arvesse taaste- ja vastupidavuskavast tulenevat investeerimisimpulssi ning samuti valitsuse toetusmeetmetest tulenevaid fiskaalstiimuleid. Eelarvepoliitika jääb toetavaks, kuna ametiasutused jätkavad majanduse sihtotstarbelist ja ajutist toetamist, reageerides sh augustis riiki tabanud katastroofilistele tulekahjudele. Tööhõive toetamise meetmed, mida toetatakse eelkõige eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastust (TERA), tugevdasid jätkuvalt tööturgu ning koos tervishoiupiirangute leevendamise ja turismihooaja taasalustamisega aitasid need veelgi vähendada töötuse määra, mis langes 2021. aasta teises kvartalis 15,9 %le võrreldes 2020. aasta teise kvartali 17,1 %ga. Vaktsineerimiskampaania käib edasi; väljavaatega seotud ebakindlus on siiski endiselt suur eelkõige koroonaviiruse uute variantide suvisest levikust tingitud COVID-19 juhtumite hiljutise kasvu tõttu. Hiljuti vastu võetud taaste- ja vastupidavuskaval on oluline roll, et aidata Kreekal COVID-19 pandeemiast tugevamana välja tulla. Kreeka taaste- ja vastupidavuskava oli üks esimesi kavasid, mille nõukogu kiitis pärast 17. juunil Euroopa Komisjoni antud positiivset hinnangut ametlikult 13. juulil heaks. 9. augustil tehti Kreekale eelmaksena 3,96 miljardi euro suurune väljamakse. Kava, milles on esitatud meetmed 17,8 miljardi euro eraldamiseks toetustena ja 12,7 miljardi euro andmiseks laenudena, kujutab endast Kreeka märkimisväärset jõupingutust tema ees seisvate probleemide lahendamisel. See hõlmab paljusid kliimaga seotud investeeringuid ning annab hoogu digiüleminekule ja paljudele reformidele, tuginedes varasemale ja käimasolevale tööle. Kreeka oli ka esimene liikmesriik, kes koostas oma 2021.–2027. aasta programmitöö perioodi partnerluslepingu. Komisjoni poolt 29. juulil 2021 vastu võetud partnerluslepingus on esitatud strateegiline suunitlus rohkem kui 21 miljardi euro ulatuses investeeringute tegemiseks, millega toetatakse Kreeka majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust. Reformide elluviimine jätkus mitmes poliitikavaldkonnas heas tempos ja mitmed poliitilised erikohustused said käesoleval aruandeperioodil täidetud. Täpsemalt tähendab see järgmist. ·Erastamise valdkonnas saavutati oluline ja sisuline edu – eelkõige viidi lõpule märgilise tähendusega Hellinikoni projekti tehing ning välja valiti Egnatia kontsessiooni ja riikliku gaasiettevõtte (DEPA) taristutehingu eelistatud investor. Kreeka varade ja osaluste haldamise ameti töö seoses ameti strateegilise kava ajakohastamise ja Ateena linnatranspordi organisatsiooni tulemuslikkuse lepinguga edeneb hästi. ·Kümnenda aruande kontekstis vastu võetud avaliku sektori tulude sõltumatu asutuse täiendav palgaastmestik võeti asutuse märkimisväärse hulga töötajate puhul edukalt kasutusele – seega viidi lõpule maksuhalduse valdkonnas võetud erikohustuse täitmine. ·Hoolimata hankemenetluse pikkadest viivitustest allkirjastati hiljuti leping investeerimislubade raamistiku toetamiseks kasutatava asjakohase IT-süsteemi täieliku kasutuselevõtu kohta, täites seega selle erikohustuse. ·Sõlmiti Kreeka õigusaktide kodifitseerimise ja reformimise riikliku portaali väljatöötamise leping, millega täideti see erikohustus. Lepingu rakendamise etapp on pikk (36 kuud) ja seda rahastab EL riikliku strateegilise raamistiku kaudu. Edusammud jätkusid ka muudes erikohustustega hõlmatud valdkondades ja ametiasutused võtsid endale kohustuse tagada rakendamine kokkulepitud ajakava kohaselt. Täpsemalt tähendab see järgmist. ·Maksuhalduse valdkonnas on maksukogumise läbivteenuse IT-süsteem (2021. aasta keskpaiga erikohustus) katsetamisetapis ja lõplik süsteem võetakse eeldatavalt kasutusele 2021. aasta lõpuks, mis on üldjoontes kooskõlas kümnendas aruandes eeldatuga. ·Mis puudutab tervishoidu ja sotsiaalhoolekannet, siis tagasinõuete sissenõudmine, st ravimitele ja muudele tervishoiuteenustele tehtavatele avaliku sektori kulutustele seadusega kehtestatud ülemmäära ületamine, mis tuleb tervishoiuteenuste osutajatelt tagasi nõuda, edeneb pärast pandeemiast tingitud viivitusi nüüd üldiselt ajakava kohaselt. Ametiasutused teevad edusamme nende esmaste õigusaktide vastuvõtmisel, millega luuakse puuetega inimestele isikliku abi süsteem (mis lähtub uuest funktsionaalsusel põhinevast puude hindamise käsitlusest), ning aasta lõpuks järgnevad nimetatutele ka teisesed õigusaktid. ·Seoses ettevõtlus- ja investeerimiskeskkonnaga ning pärast 2021. aasta aprillis vastu võetud õigusakte võtsid ametiasutused 2021. aasta juunis vastu täiendavad esmased õigusaktid, et reformida majandustegevuste litsentsimist kõigis kokkulepitud sektorites. Tegemist on väga teretulnud tegevusega. Sellest hoolimata julgustatakse ametiasutusi kiirendama aprilli ja juuni seaduste rakendamiseks vajalike ministrite dekreetide vastuvõtmist, et uued sätted saaksid täielikult jõustuda. Katastriprojekti lõpuleviimise tegevuskava rakendamine edeneb rahuldavalt; mõõdukaid viivitusi esineb metsakaartide kinnitamisel. Euroopa institutsioonid väljendavad heameelt selle üle, et ametiasutused võtsid vastu uue katastriseaduse, mille eesmärk on kiirendada katastriüksuste kaardistamist ja vara üleandmise menetlusi. Pärast hiljutist tööseadustiku reformi peaksid ametiasutused 2022. aasta alguseks esitama uue tööseadustiku esialgse eelnõu, et õigusaktide kodifitseerimise kaudu suurendada õiguskindlust ja parandada juurdepääsu õigusnormidele. ·Õigusküsimuste valdkonnas on ametiasutused käesoleval aruandeperioodil dokumentide elektroonilise esitamisega seotud erikohustuse täitmisel teinud suuri edusamme. Kreeka taaste- ja vastupidavuskava sisaldab mitmeid teretulnud järelmeetmeid, millega jätkatakse ja laiendatakse kõnealuse reformi eesmärke veelgi. ·Korruptsioonivastase võitluse valdkonnas esitasid ametiasutused meetmed, mille abil täita 2022. aasta aprilliks järk-järgult riikide korruptsioonivastase ühenduse (GRECO) ülejäänud soovitused, mis on erikohustus.

·Ametiasutused tegid edusamme olümpiaspordikeskuse (OAKA) arendamise üldkavaga. Selleks et objekti käsitlevad kavad tagaksid keskuse pikaajalise rahalise jätkusuutlikkuse, tuleb veel tööd teha. Ametiasutused on tõhustatud järelevalve kontekstis algatatud mitme ulatuslikuma struktuurireformi elluviimisel teinud edusamme. Täpsemalt tähendab see järgmist. ·2021. aasta augustis võttis parlament vastu kooliharidust käsitleva uue tervikliku seaduse, mida hakatakse kohaldama käesoleval õppeaastal (2021–2022). See reform toob koolide autonoomia, organisatsiooniliste muudatuste ja õpetajate hindamise valdkonnas kaasa mitu olulist uuendust. ·Ametiasutused koostasid Euroopa Komisjoni antud tehnilise toe abil avalike teenistujate värbamisprotsessi tugevdamiseks üksikasjaliku tegevuskava. Kava rakendamist jälgitakse Kreeka taaste- ja vastupidavuskava kontekstis. ·Ametiasutused võtsid vastu 2021.–2025. aasta uue riikliku riigihangete strateegia, mille peamised algatused hõlmavad riigihankemenetluste digitaliseerimist, nüüdisaegsete vahendite ja e-teenuste kasutuselevõttu ning juhtimis- ja kontrolliraamistiku parandamist. ·Samuti teevad ametiasutused e-valitsuse valdkonnas jätkuvalt pidevaid edusamme, seda eelkõige portaali gov.gr käimasoleva arenduse ja avaliku sektori süsteemide töökindluse tagamise kontekstis. Ka selle valdkonna tegevust toetatakse Kreeka taaste- ja vastupidavusfondist. Mõnes valdkonnas on edasiminek olnud aeglasem kui kümnendas aruandes eeldati. Eelkõige ei ole võlgnevuste likvideerimise tempo kiirenenud. Võlgnevuste kogusumma oli ligikaudu 900 miljonit eurot, mis ületab juuli lõpu üldeesmärgi (ligikaudu 500 miljonit eurot) peaaegu 80 %. See märkimisväärne kõrvalekalle on murettekitav, arvestades eelkõige kümnenda aruande kontekstis võlgnevuste likvideerimisega seoses ulatuslikult ümber hinnatud eesmärke. Praeguse viivituse tõttu on pensionidega mitteseotud võlgnevuste olulise likvideerimise eesmärki, milleni tuli jõuda 2021. aasta juunis, isegi septembri lõpuks keeruline saavutada. Et kokkulepitud eesmärkidest kõrvalekaldumist edaspidi vältida, kutsutakse ametiasutusi üles kiiremini võtma kõiki meetmeid, mis aitavad võlgnevusi likvideerida ja hoiavad ära uute kuhjumise. Sellest hoolimata on lootustandev, et võlgnevuste likvideerimist käsitlevate Kreeka kontrollikoja soovituste elluviimine jätkub plaanitu kohaselt ning et ametiasutused tegid kindlaks teatud fiskaalmenetluste lihtsustamise ettepanekud, millest enamik võetakse vastu 2021. aasta oktoobriks ja detsembriks. Ametiasutused on üldiselt teinud kontrolliraamistiku reformimisel märkimisväärseid edusamme, kuid tõhustatud järelevalve alla kuuluvate prioriteetsete valdkondade viimase järelejäänud osa (nimelt keskkonnakaitse valdkonna kontrolli esmased õigusaktid ja rakendusdekreedid) puhul on käimasoleva laiema keskkonnareformi tõttu esinenud viivitusi seoses kümnendas aruandes eeldatud 2021. aasta mai tähtajaga. Ametiasutused võtsid kohustuse kontrolli reform 2021. aasta oktoobri lõpuks lõpule viia. Õigusküsimuste valdkonnas edeneb JustStati üksuste loomisega seotud töö eeldatust aeglasemalt ning tsiviil- ja kriminaalasjade integreeritud haldussüsteemi hankemenetlust ei ole veel algatatud. Pärast mitme olulise haridusseaduse vastuvõtmist 2021. aastal eeldatakse nüüd, et 2021. aasta lõpuks võetakse (kavandatust mõnevõrra hiljem) vastu kõrgharidusseadus. Tervishoiu valdkonnas on käimas tsentraliseeritud tervishoiuhanked, kuid riikliku tervishoiuhangete keskameti (EKAPY) tarvis uue õigusraamistiku vastuvõtmine jääb järgmisse kontrollitsüklisse. Esmatasandi tervishoiu valdkonna seadus on läbivaatamisel, kuigi põhielemente (nt väravavahisüsteem ja patsientide kohustuslik registreerimine) alles määratletakse; edusamme tehti ka uute perearstide värbamisel. Ametiasutused kohustusid eelnõu koostamise lõpule viima ja selle oktoobri keskpaigaks avalikuks konsultatsiooniks esitama. Pandeemia mõju finantssektorile on tänu Kreeka ametiasutuste ja euroala tasandil kehtestatud meetmetele olnud seni tagasihoidlik. Kokkulepitud poliitikameetmete rakendamine on taas alanud, kuid üldiselt on edusammud eeldatust aeglasemad. Viivislaenude suhtarv püsis 2021. aasta esimeses kvartalis 30 % tasemel, mis on sarnane 2020. aasta lõpu tasemega, kuid järgmistes kvartalites on Heraklese programmi raames väärtpaberistatud laenude mahu suurenemise toel oodata, et suhtarv hakkab taas pidevalt paranema. Kümnenda aruande kontekstis rakendatud uue maksejõuetusraamistiku kasutamise esimesed märgid on julgustavad, kuid on liiga vara veel hinnata uue raamistiku tulemuslikkust. Haavatavatele võlgnikele müügi- ja tagasirendiüksuse loomise kontsessiooniprotsess on veelgi edasi lükkunud ning selle loomist ei eeldata enne 2022. aasta keskpaika, kuid see ei mõjuta maksejõuetusraamistiku muid osi. Kodumajapidamiste kuhjunud maksejõuetusjuhtumite käsitlemine, mis on 2021. aasta lõpu erikohustus, on taas alanud, kuid võtab tõenäoliselt kauem aega, kui algselt eeldati, kuna pandeemiaga seoses on kohtumenetlused olnud mitu kuud peatatud ja kohtuasjade menetlemise suutlikkus on mitmes kohtus väike. Seoses e-oksjonite ja muude täitemenetluste läbiviimisega jõustuvad läbivaadatud tsiviilkohtumenetluse seadustikus (eelnõus) sisalduvad teretulnud ja olulised sammud oodatust hiljem, 1. jaanuaril 2022, mis on kahetsusväärne, võttes arvesse varasemaid kinnitusi, et seadustik jõustub 2021. aasta septembri keskpaigaks. Ametiasutused võtsid 2022. aastal peetavate e-oksjonite teatud menetlusaspektide tõhususe parandamiseks täiendavaid meetmeid. Viivitused sissenõutud riigigarantiide kuhjumise likvideerimisel jätkusid ka 2021. aasta teises kvartalis ja viisid 2021. aasta likvideerimiseesmärgi allapoole korrigeerimiseni. Kuigi hiljutised andmed andsid julgustavaid märke likvideerimise kiirenemisest, on läbivaadatud eesmärkide saavutamine endiselt keeruline. Euroopa institutsioonid väljendavad heameelt selle üle, et 2021. aasta juulis võeti vastu vajalikud teisesed õigusaktid, millega tagatakse edasilükkunud maksukohustuste raamistiku täielik rakendamine, võimaldamaks edasilükkunud maksukohustuste kasutamist pankade kahjumi korral, ning et väärtpaberistamiste ja viivislaenude müügi täiendavaks edendamiseks muudetakse peagi asjakohaseid esmaseid õigusakte. Ametiasutused märkisid, et mitme erikohustuse täitmine ja muude oluliste reformide elluviimine on kaheteistkümnenda aruande ajaks lõpule jõudmas. Täpsemalt tähendab see järgmist. ·Eelarve struktuurireformide kontekstis kujutab funktsionaalse liigituse esimese tasandi rakendamine endast 2021. aasta keskpaigaks kontoplaani valdkonnas võetud erikohustust, mille täitmine edeneb plaanipäraselt, nii et selle saab 2022. aasta eelarve vastuvõtmise ajaks lõpule viia. Maksuhalduse valdkonnas on maksukogumise läbivteenuse IT-süsteem, mis on 2021. aasta keskpaiga erikohustus, katsetamisetapis ja eesmärgi kohaselt hakkab see tööle hiljemalt 2021. aasta oktoobri lõpus. 2021. aasta novembris võetakse eeldatavasti vastu õigusaktid, mille abil viiakse 2022. aastal ellu erikohustuseks olev ENFIA kinnisvaramaksu ulatuslik reform, mille laiemaks aluseks on turuga seotud uued kinnisvaramaksu väärtused. ·Energeetika valdkonnas lepiti ametiasutustega kokku monopolidevastases õiguskaitsevahendis. Selle erikohustuse täitmine viiakse lõpule asjakohaste regulatiivsete ja ettevõtlussektori meetmete vastuvõtmisega. ·Ka avaliku halduse integreeritud personalijuhtimissüsteemi väljatöötamise erikohustus täidetakse eeldatavalt 2021. aasta oktoobriks – see järgneb hiljuti lõpule viidud iga töötajat käsitlevate ning ametnike loenduse, ühtse makseasutuse ja personaliosakonna poolt kogutud andmete sidumisele. Ametiasutused lõpetasid ka olemasolevate ajutiste töötajate kategooriate hindamise ja võtsid endale kohustuse kehtestada ajutiste töötajate aastane ülemmäär 2021. aasta oktoobriks ning hakata seda kohaldama 2022. aastast. Euroopa institutsioonid julgustasid ametiasutusi alalise haridussekretäri ametisse nimetamise protsessi võimalikult kiiresti lõpule viima. ·Väiksematest viivitustest hoolimata teevad ametiasutused strateegiliste projektide registri ja projektide ettevalmistamise rahastu rakendamise valdkonnas edusamme. Mõlemad on Kreeka taaste- ja vastupidavuskava elluviimisel üliolulised. Eeldatakse, et need üksused on kaheteistkümnenda aruande ajaks täielikult toimivad, sealhulgas strateegilise tähtsusega lepingute esimene arendusprogramm ja valmimiseks valitud projektide konsultantide tarvis raamlepingute sõlmimise pakkumismenetluse algatamine projektide ettevalmistamise rahastu kaudu. Ametiasutustelt eeldatakse ka ülejäänud teiseste õigusaktide vastuvõtmise lõpuleviimist, mida viimastel kuudel tehtud pidevate edusammude järel peetakse riigihangete uue seaduse rakendamisel ülioluliseks. ·Alanud on arutelud Kreeka finantsstabiilsuse fondi tuleviku üle, mis on erikohustus. Eeldatavalt võetakse 2021. aasta oktoobriks vastu õiguslik muudatus, mis käsitleb fondi kestust, juhtimist, võõrandamisstrateegiat ja eriõigusi. Täheldatakse, et fondi tegevjuhi asetäitja ametisse nimetamise menetluses on esinenud viivitusi. Endiselt on oluline säilitada fondi sõltumatus ja pidada kinni õigusaktides sätestatud valikumenetlusest. Käesolevas aruandes järeldatakse üldiselt, et pandeemiast tingitud keerulistest oludest hoolimata on Kreeka võtnud vajalikke meetmeid erikohustuste täitmiseks. Ametiasutused täitsid mitmesuguste valdkondade, sealhulgas erastamise, ettevõtluskeskkonna parandamise ja maksuhaldusega seotud erikohustusi ning tegid samal ajal edusamme laiemate struktuurireformidega, sealhulgas koolihariduse ja avaliku halduse valdkonnas. Euroopa institutsioonid peavad tervitatavaks tihedat ja konstruktiivset osalemist kõigis valdkondades, julgustavad ametiasutusi tempot hoidma ja vajaduse korral tugevdama osaliselt pandeemiast põhjustatud viivituste kõrvaldamise jõupingutusi eelkõige finantssektori reformide ja võlgnevuste likvideerimise kontekstis. MAKROMAJANDUSLIK ARENG Pärast 2020. aastal toimunud suurt 8,2 % majanduslangust hakkas Kreeka majandus aasta esimesel poolel taastuma. Reaalne SKP kasvas 2021. aasta esimeses ja teises kvartalis kvartalite arvestuses vastavalt 4,5 % ja 3,4 % (sesoonselt korrigeeritud), mis tulenes investeeringutest ja varude kogunemisest. Tarbijahindade kasv kiirenes suvel, jõudes pärast mitu kuud kestnud langust augustis 1,2 %ni. Aasta esimesel poolel toimunud areng (mis on küll muudes liikmesriikides täheldatud üleilmsest inflatsioonisurvest mõnevõrra erinev) on tingitud peamiselt käibemaksu vähendamise mõjust teenuste hindadele. Pandeemia põhjustatud suurtest majandushäiretest hoolimata tugevdasid tööhõive toetamise meetmed jätkuvalt tööturgu. Hinnangute kohaselt toetati 2020. aastal ligikaudu 1,5 miljonit töötajat enam kui 200 000 ettevõttes tööhõive toetamise meetmetega, mida rahastati eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastust (TERA)s, samal ajal kui 2021. aastal võib sellest rahastust toetust saada rohkem kui 600 000 töötajat. Pärast tervishoiupiirangute leevendamist ja turismihooaja taasalustamist, mis on aidanud kiirendada töökohtade loomist, vähenes töötuse määr 2021. aasta teises kvartalis 15,9 %ni, st 0,4 protsendipunkti alla selle taseme esimeses kvartalis ja üle 1 protsendipunkti võrreldes aastatagusega ajaga. Siiski suurenes noorte töötus 2020. aasta esimese kvartali 32,8 %-lt 2021. aasta esimeses kvartalis 41,7 %-le (viimased kättesaadavad andmed). Teabesüsteemi „Ergani“ juhtivad näitajad osutavad tööhõive edasisele kasvule suvekuudel, mis annab märku töötuse määra võimalikust vähenemisest järgnevas kvartalis. Samal ajal jätkub vaktsineerimiskampaania; siiski on deltavariandi levikust tingitud uute juhtumite hiljutine kasv suveperioodil murettekitav. Komisjoni 2021. aasta suve vaheprognoosi kohaselt suureneb SKP 2021. aastal 4,3 % ja 2022. aastal 6,0 %. Prognoosi kohaselt oleneb 2021. aasta majanduskasv riigist endast – taaste- ja vastupidavuskavast tulenevast investeerimisimpulsist ning valitsuse toetusmeetmetest tulenevatest fiskaalstiimulitest. Olgugi et rahvusvaheliste turistide saabumine suvehooajal ja eeskätt augustis tegi tasa suure osa 2019. aasta tasemega võrreldes täheldatud langusest, jääb turismist saadav tulu prognooside kohaselt siiski allapoole 2019. aasta taset. Eeldatavalt jätkub kaupade eksport heas tempos, mis on tingitud selle märkimisväärsest vastupanuvõimest pandeemia ajal. Prognoosi kohaselt on koguinflatsioon 2021. aastal ‑0,4 % ja 2022. aastal 0,5 %. Kreeka hiljuti vastu võetud taaste- ja vastupidavuskava eesmärk on tugevdada edaspidi era- ja avaliku sektori investeeringuid. Kava peaks toetama majanduse taastamist strateegiliste investeeringute abil keskkonnasäästlike muutuste, digiülemineku, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu ning majanduskasvu soodustavate muude meetmete valdkonnas. Komisjoni talituste viimaste simulatsioonide kohaselt peaks SKP tänu toetuste ja laenude komponendi koosmõjule suurenema 2026. aastaks 2,1–3,3 %. Sellised simulatsioonid ei hõlma kavaga ette nähtud struktuurireformide võimalikku positiivset mõju, mis võib olla märkimisväärne. Majanduskasvu toetab ka ELi uus rahastamistsükkel. Väljavaatega seotud ebakindlus on siiski endiselt suur. Eelkõige on turismitööstuse taastumise põhiteguriks nii riigisisesel kui ka rahvusvahelisel tasandil pandeemiavastases võitluses tehtud edusammud. Turismivaldkonna taasavamine mai alguses andis sektorile tõuke; osaliselt vähendas selle mõju aga peamiste lähteriikide reisipiirangute hiline leevendamine. Ebakindlus puudutab ka erasektori taastumise kiirust pärast toetusmeetmete aegumist. Seetõttu tuleb kõnealuste meetmete järkjärguline lõpetamine hoolikalt ajastada, et vältida nn kaljuefekti ja hoida ära uute pankrottide sagenemist. See puudutab ka tööturgu ja vastavate tööturu toetuskavade kaotamist, mis tuleb kavandada kooskõlas koondamiste kasvu kontrolli all hoidmise eesmärgiga. Hiljutine sisendkulude kasv ja tarneahela kitsaskohtade esinemine suurendavad ebakindlust seoses inflatsiooniväljavaatega. Jätkuvalt on ebakindluse lisapõhjus välised geopoliitilised tegurid ja rändevoogude võimalik taasteke. Positiivse poole pealt võib eelmisest aastast edasi lükatud ostude osaline realiseerimine anda eratarbimisele täiendava tõuke, nagu on näidanud sagedasti avaldatavad majandusnäitajad.