ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmisel põhjusel: ühine kalanduspoliitika on ühine poliitika. Vastavalt aluslepingu artikli 43 lõikele 3 on nõukogul kohustus võtta vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta.

Esitatud meetmed on kavandatud vastavalt ühise kalanduspoliitika eesmärkidele ja eeskirjadele ning need on kooskõlas liidu kestliku arengu poliitikaga.

Tobias on lühikese elueaga liik, mille kohta tehakse teaduslik nõuanne kättesaadavaks veebruari teisel poolel, kuid tobiapüük algab juba aprillis. Nõukogu määrusega (EL) 2021/92 on kehtestatud lubatud kogupüügi (TAC) piirang nulltasemel. Seega tuleks seda piirangut muuta, pidades silmas viimaseid ICESi teaduslikke nõuandeid.

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega muudetakse määrust (EL) 2021/92 teatavate 2021. aasta püügivõimaluste osas liidu vetes ja teatavates vetes väljaspool liitu

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1)Nõukogu määrusega (EL) 2021/92 on määratud 2021. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu.

(2)Määruses (EL) 2021/92 on sätestatud, et ICESi 2.a ja 3.a rajoonis ning ICESi 4. alapiirkonnas on tobia lubatud kogupüük (TAC) null, kuni avaldatakse Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) asjakohane teaduslik nõuanne, mis tehti kättesaadavaks 25. veebruaril 2021. Tobias on lühikese elueaga liik ja seepärast algab püük 1. aprillil, varsti pärast teadusliku nõuande avaldamist.

(3)Vaja oleks muuta tobia püügi piirnorme ICESi 2.a ja 3.a rajoonis ning ICESi 4. alapiirkonnas vastavalt ICESi viimasele teaduslikule nõuandele.

(4)Määrusega (EL) 2021/92 on kehtestatud 2021. aasta esimeseks kvartaliks esialgsed kalapüügivõimalused. Lisaks on kõnealuse määruse artikliga 14 kehtestatud 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2021 keeld ICESi 2.a ja 3.a rajoonis ning ICESi 4. alapiirkonnas teatavaid püügivahendeid tobiapüügiks kasutavate laevade suhtes. Kuna käesoleva määrusega kehtestatakse kalapüügivõimalused kogu kalandusaastaks, peaks see keeld hõlmama ka ajavahemikku 1. augustist kuni 31. detsembrini 2021, nagu 2020. aastal.

(5)Määrust (EL) 2021/92 tuleks seepärast vastavalt muuta.

(6)Määruses (EL) 2021/92 sätestatud püügi piirnorme kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021. Käesoleva muutmismääruse sätteid, milles käsitletakse püügi piirnorme, tuleks seetõttu samuti kohaldada alates kõnealusest kuupäevast. Selline tagasiulatuv kohaldamine ei mõjuta õiguskindluse ja õiguspärase ootuse kaitse põhimõtteid, kuna asjaomased püügivõimalused ei ole veel ammendatud.

(7)Käesolev määrus peaks jõustuma avaldamisele järgneval päeval, pidades silmas kiireloomulist vajadust alustada tobiapüügihooaega õigel ajal ehk 1. aprillil 2021,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) 2021/92 muutmine

Määrust (EL) 2021/92 muudetakse järgmiselt.

(1)Artikkel 14 asendatakse järgmisega:
Toll aitab kaitsta liidu ja liikmesriikide finantshuve ning kontrollides ELi välispiirile saabuvat kaupa, kaitseb ta ka avalikkust terrorismi ning tervise-, keskkonna- ja muude ohtude eest. Alates 2016. aastast on tolli uus õigusraamistik liidu tolliseadustik. Liidu tolliseadustiku põhieesmärgid on teha lõpp paberipõhistele menetlustele ning digiteerida kauplejate ja tolli vaheline suhtlus. Liidu tolliseadustikku on võimalik täielikult rakendada ainult liikmesriikide tolliasutuste omavahelise, tolliasutuste ja muude asutuste vahelise ning tolliasutuste, kauplejate ja muude kolmandate isikute vahelise tõhusa operatiivkoostööga.

Komisjon nõustub nõukogu seisukohaga, mis kajastab täielikult kokkulepet, mille kaasseadusandjad saavutasid 15. detsembril 2020.

5.Lisa. Komisjoni avaldus

„Oma ettepanekus võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse tollikoostöö programm „Toll“, tegi komisjon ettepaneku asendada ja tunnistada kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta otsus 70/2008/EÜ tolli ja kaubanduse paberivaba keskkonna kohta (endine e-tolli otsus). Otsus 70/2008/EÜ on tolli mitmeaastase strateegiakava õiguslik alus. Komisjon tegi ettepaneku kasutada määruse artiklis 12 otsuse 70/2008/EÜ asemel seda õiguslikku alust. Kompromissi saavutamise huvides ei ole komisjon vastu sellele, et määrusest jäetakse välja viited tolli mitmeaastasele strateegikavale ja et otsust 70/2008/EÜ ei tunnistata kehtetuks. Komisjon avaldab kahetsust, et selle tulemusel ei saa ta täielikult täita oma kohustusi, mis tulenevad parema õigusloome tegevuskavast.“
Nagu juba mainitud, peaks käibemaksudirektiivi kohaldamisega seotud erandite kehtivus olema alati ajaliselt piiratud, et oleks võimalik hinnata nende mõju. Malta taotletud erimeetme kehtivusaja pikendamine kuni 31. detsembrini 2024 on kooskõlas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks lihtsamaid käibemaksueeskirju kehtestava direktiivi (EL) 2020/285 kohaldamisega alates 1. jaanuarist 2025.

Sarnaseid erandeid, millega vabastatakse käibemaksust maksukohustuslased, kelle aastakäive jääb allapoole teatavat künnist, nagu on sätestatud käibemaksudirektiivi artiklites 285 ja 287, on tehtud ka teistele liikmesriikidele. Madalmaadel lubati kohaldada 25 000 euro suurust künnist; Itaalial 30 000 euro suurust künnist; Luksemburgil 35 000 euro suurust künnist; Lätil, Poolal ja Eestil 40 000 euro suurust künnist; Horvaatial 45 000 euro suurust künnist ning Leedul 55 000 euro suurust künnist. Ungaril 48 000 euro suurust künnist; Sloveenial 50 000 euro suurust künnist ning Rumeenial 88 500 euro suurust künnist.

Lisaks on 30 000 euro suurune künnis kooskõlas direktiiviga (EL) 2020/285, kuna see võimaldab liikmesriikidel kehtestada käibemaksuvabastuse jaoks nõutava aastakäibe künnise, mis ei ületa 85 000 eurot (või sellega samaväärset summat riigi vääringus).

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Komisjon on oma iga-aastastes tööprogrammides pidevalt rõhutanud, et väikeettevõtjate jaoks on vaja kehtestada lihtsamad eeskirjad. Sellega seoses viidatakse komisjoni 2020. aasta tööprogrammis sihtotstarbelisele VKEde strateegiale, mis lihtsustab väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate tegevust, kasvamist ja laienemist. Erandmeede on nende eesmärkidega kooskõlas eelarve-eeskirjade osas. Meede on kooskõlas komisjoni 2017. aasta tööprogrammiga, milles märgiti, et väikeettevõtjate käibemaksukohustuse täitmisega seotud halduskoormus on suur ning tehnilised uuendused tekitavad tõhusa maksukogumise jaoks uusi väljakutseid, ja rõhutati vajadust lihtsustada väiksemate ettevõtjate jaoks käibemaksukorda.

Samuti on meede kooskõlas 2015. aasta ühtse turu strateegiaga, milles komisjon seadis eesmärgiks aidata väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel kasvada, muu hulgas vähendades halduskoormust, mis takistab neil ühtse turu võimaluste täielikku ärakasutamist. See on ka kooskõlas lähenemisviisiga, mida komisjon järgis 2013. aasta teatises „Tegevuskava „Ettevõtlus 2020“: Ettevõtlikkuse taaselavdamine Euroopas“, milles rõhutati vajadust lihtsustada maksualaseid õigusakte väikeettevõtjate jaoks.

Lisaks on meede kooskõlas ELi poliitikaga, mis käsitleb väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid ning mida on kirjeldatud 2016. aasta teatises idufirmade kohta ja 2008. aasta teatises „Kõigepealt mõtle väikestele“ – Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act“, milles kutsuti liikmesriike üles võtma õigusaktide väljatöötamisel arvesse VKEde eripära ja lihtsustama olemasolevat regulatiivset keskkonda
SELETUSKIRI

1.KAVANDATAV REGULEERIMISESE

Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelise lepinguga asutatud mahetoodete ühiskomitees liidu nimel võetav seisukoht seoses kõnealuse ühiskomitee töökorra (edaspidi „töökord“) kavandatud vastuvõtmisega.

2.ETTEPANEKU TAUST

2.1. ELi ja Tšiili Vabariigi vaheline mahetoodetega kauplemise leping

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Mahetoodetega kauplevate partnerite vahel on ühiskomitee loodud esimest korda; samas on see levinud tava muudes rahvusvahelistes kaubanduslepingutes. ELi ja Tšiili vaheline leping on esimene mahetoodetega kauplemist käsitlev rahvusvaheline leping.
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, mis on esitatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõike 6 alusel ning milles käsitletakse

Seisukoht, mille nõukogu võttis vastu esimesel lugemisel, vastab täielikult Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 8. detsembri 2020. aasta kolmepoolsel kohtumisel saavutatud kokkuleppele. Kokkuleppe põhipunktid on järgmised:

(1)pettusevastane infosüsteem (AFIS), mis on mitut tolli valdkonna IT-rakendust hõlmav operatiivmeede, mille abil komisjon täidab oma ülesandeid vastavalt määrusele (EÜ) nr 515/97 vastastikuse haldusabi kohta tolli ja põllumajanduse valdkonnas, ja

(2)toetada teatamist õigusnormide rikkumistest ja pettustest, mis on seotud jagatud eelarve täitmise teel hallatavate vahendite ja liidu eelarvest pärit ühinemiseelse abi vahenditega;

Programmil on kolm erieesmärki, mis tulenevad vahetult üldeesmärkidest:

(2)toetada liikmesriikide haldusasutuste vastastikust abi andmist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelist koostööd, et tagada tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõuetekohane kohaldamine.

Komisjon tegi järgmise mitmeaastase finantsraamistiku (2021–2027) ettevalmistamise käigus ettepaneku luua pettustevastase võitluse programm. Programmil on kaks üldeesmärki:

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, mis on esitatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõike 6 alusel ning milles käsitletakse

–programmi rahastamispakett on 181 207 000 eurot jooksevhindades;

–programm luuakse nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2020/2093 kindlaks määratud mitmeaastase finantsraamistiku (2021–2027) kehtivusajaks;

–sellega nähakse ette, et tööprogrammid võetakse vastu rakendusaktidega ilma komiteemenetlust kasutamata eesmärgiga saavutada sobiv tasakaal menetlemise korra ja programmi suuruse vahel;

–sellega nähakse ette ka rahastamispaketi soovituslik jaotus programmi kolme osa vahel ja võimalus vajaduse korral vahendeid nende osade vahel ümber jaotada;

–sellega nähakse ette, et programmi rakendamise tehnilise ja haldusabi kulude (näiteks ettevalmistus-, järelevalve-, kontrolli-, auditi- ja hindamistegevuse, sealhulgas institutsioonide infotehnoloogiasüsteemide kulude) ülemmäär on 2 %;

–selles on esitatud mittetäielik loetelu rahastamiskõlblikest meetmetest ja nähtud ette, et toetuste kaasrahastamise maksimaalne määr on 80 % rahastamiskõlblikest kuludest, mida võib erandjuhtudel suurendada kuni 90 %ni rahastamiskõlblikest kuludest;

–sellega volitatakse komisjoni töötama välja programmi järelevalve- ja hindamisraamistikku ning muutma II lisa, mis sisaldab seirenäitajate loetelu;

–selle kohaselt peab komisjon igal aastal esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande programmi tulemuste kohta liidu finantshuvide kaitset käsitleva aruande raames. Komisjon peaks võtma nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi asjakohaseid soovitusi;

–selles on sätestatud, et programmi kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2021, et programmist rahastatavad meetmed ei katkeks.

4.Järeldus

Komisjon on nõukogu seisukohaga nõus.
LISA

Komisjoni avaldus

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni institutsioonidevahelise kokkuleppe, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise tegevuskava, punktides 30–33 on nõutud, et komisjon teeks kättesaadavaks integreeritud ja koostalitlusvõimelise teabe- ja järelevalvesüsteemi, sealhulgas ühtse andmekaeve- ja riskihindamisvahendi, et hinnata ja analüüsida nõutavaid andmeid, pidades silmas üldist kohaldamist liikmesriikides. Lisaks leppisid kolm institutsiooni kokku teha asjakohaste alusaktidega seotud seadusandliku menetluse käigus siirast koostööd, tagamaks, et selles küsimuses võetakse Euroopa Ülemkogu 2020. aasta juuli kohtumise järelduste järelmeetmed.

Komisjon on seisukohal, et kaasseadusandjate poolt artikli 23 lõike 1a alusel saavutatud kokkulepe ühtse andmekaevevahendi kohustusliku kasutamise ning vahendite saajate tegelikke tulusaajaid käsitlevate andmete kogumise ja analüüsimise kohta ei ole piisav, et tõhustada liidu eelarve ja NextGenerationEU kaitset pettuste ja õigusnormide rikkumiste eest ning tagada tõhus kontroll huvide konfliktide, õigusnormide rikkumiste, topeltrahastamise ja vahendite kuritegeliku väärkasutamise üle. Seetõttu ei kajasta kaasseadusandjate poolt määruses, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi koondatud töötajate toetuseks, kokku lepitud lähenemisviis asjakohaselt institutsioonidevahelise kokkuleppe soovitud eesmärki ja vaimu.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Selleks et tagada selliste teatavate põllumajandus- ja tööstustoodete piisavad ja katkematud tarned, mida toodetakse liidus ebapiisavas koguses või mida liidus üldse ei toodeta, ning vältida kõnealuste toodete turu võimalikke häireid, peatati nõukogu määrusega (EL) nr 1387/2013 (edaspidi „kõnealune määrus“) osaliselt või täielikult teatavate ühise tollitariifistiku ühepoolsete tollimaksude kohaldamine.

Liidu tööstuse vajaduste rahuldamiseks ajakohastatakse kõnealust määrust iga kuue kuu tagant. Komisjon on koos tollitariifistiku majandusküsimuste töörühmaga läbi vaadanud kõik liikmesriikide esitatud ühepoolsete tollimaksude kohaldamise peatamise taotlused.

Läbivaatamise tulemusel leiab komisjon, et teatavate uute, kõnealuse määruse lisas praegu loetlemata toodete puhul on tollimaksude kohaldamise peatamine põhjendatud. Mõne muu toote puhul on vaja muuta tootekirjelduse, klassifikatsiooni või kohustusliku läbivaatamise kuupäevaga seotud tingimusi. On tehtud ettepanek jätta välja tooted, mille suhtes tariifide kohaldamise peatamine ei ole enam liidu majandushuvidega kooskõlas.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Käesolev ettepanek ei mõjuta liiduga sooduskaubanduslepingu sõlminud riike ega liidu sooduskaubanduslepingute (nt üldine soodustuste süsteem, AKV-süsteem, vabakaubanduslepingud) kandidaatriike või potentsiaalseid kandidaatriike.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Ettepanek on kooskõlas liidu põllumajandus-, kaubandus-, ettevõtlus-, keskkonna-, arengu- ja välispoliitikaga.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 31.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

•Proportsionaalsus

Ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega. Kavandatud meetmed on kooskõlas põhimõtetega, mille alusel lihtsustatakse toiminguid väliskaubandusega tegelevate ettevõtjate jaoks, nagu on märgitud komisjoni teatises ühepoolsete tariifide peatamise ja tariifikvootide kohta. Käesolevas määruses piirdutakse sellega, mis on vajalik eesmärkide saavutamiseks kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikega 4.

•Vahendi valik

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 31 on sätestatud, et „[ü]hise tollitariifistiku maksumäärad kehtestab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal“. Seepärast on nõukogu määrus asjakohane vahend.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Nõukogu määrusega (EL) 2021/92 on määratud 2021. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu. Tavaliselt muudetakse kõnealuseid püügivõimalusi nende kehtivusaja jooksul mitu korda.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Esitatud meetmed on kavandatud vastavalt ühise kalanduspoliitika eesmärkidele ja eeskirjadele ning need on kooskõlas liidu kestliku arengu poliitikaga.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Kavandatud meetmed on kooskõlas liidu muude tegevuspõhimõtetega, eriti keskkonnapoliitikaga.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 3.

Liidu kohustused vee-elusressursside säästvaks kasutamiseks tulenevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1380/2013 (ühise kalanduspoliitika kohta) artiklis 2 sätestatud kohustustest.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas, millele on osutatud aluslepingu artikli 3 lõike 1 punktis d. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

•Proportsionaalsus

Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas, sest ühine kalanduspoliitika on ühine poliitika. Vastavalt aluslepingu artikli 43 lõikele 3 on nõukogul kohustus võtta vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta.

•Vahendi valik

Kavandatav vahend: määrus.

3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Püügivahend, võrgusilma liik ja lubatud seadmed

Klassikaline traallaudadega põhjatraal; lubada võib ka muid selektiivseid püügivahendeid. Lubatud väikseim võrgusilma suurus: 50 mm Ulgseadmega püük on lubatud. Keelatud on kasutada püügivahendeid, seadmeid või tehnikat, mis võib võrgusilmi ummistada või nende valikulist läbilaskvust vähendada. Et vältida võrkude kulumist ja rebenemist, on lubatud erandkorras kinnitada põhjatraalnooda pära alumise poole kaitseks võrgust või muust materjalist kaitsepõlled. Kaitsepõlled kinnitatakse ainult noodapära esimeste ja külgmiste äärte külge.

Traali ülaosas on lubatud kasutada kaitsevahendeid, mis on võrguga ühes tükis, noodapäraga samast materjalist ja mille väljavenitatud võrgusilmade mõõt on vähemalt 300 mm. Kahekordsest nöörist noodapära on keelatud.
DEUTSCHLAND

– Das Konkursverfahren,

– Das gerichtliche Vergleichsverfahren,

– Das Gesamtvollstreckungsverfahren,

– Das Insolvenzverfahren,

EESTI

– Pankrotimenetlus,

– Võlgade ümberkujundamise menetlus,

ÉIRE/IRELAND

– Compulsory winding-up by the court,

– Bankruptcy,

– The administration in bankruptcy of the estate of persons dying insolvent,

– Winding-up in bankruptcy of partnerships,

– Creditors' voluntary winding-up (with confirmation of a court),

– Arrangements under the control of the court which involve the vesting of all or part of the property of the debtor in the Official Assignee for realisation and distribution,

– Examinership,

– Debt Relief Notice,

– Debt Settlement Arrangement,

– Personal Insolvency Arrangement,

ΕΛΛΑΔΑ
6. Kui käesolevat korda kohaldatakse erikomiteede koosolekute suhtes, tehakse erikomitee koosoleku protokoll kättesaadavaks kaubanduskomitee järgmisele koosolekule.

ARTIKKEL 8

Otsused ja soovitused

1. Kaubanduskomitee võib vastu võtta otsuseid ja soovitusi kõikides lepinguga ettenähtud küsimustes. Kooskõlas lepingu artikliga 17.4 võetakse kaubanduskomitee otsused ja soovitused vastu vastastikusel kokkuleppel.

2. Koosolekutevahelisel ajal võib kaubanduskomitee otsuseid ja soovitusi vastu võtta kirjaliku menetluse teel.

3. Kaasesimees esitab otsuste ja soovituste kavandi teksti kirjalikult teisele kaasesimehele kaubanduskomitee töökeeles. Teisel lepinguosalisel on aega üks kuu või ettepaneku teinud lepinguosalise määratud pikem ajavahemik, et väljendada oma nõusolekut kavandatava otsuse või soovitusega. Kui teine lepinguosaline ei väljenda oma nõusolekut, arutatakse kavandatud otsust või soovitust ja see võidakse vastu võtta kaubanduskomitee järgmisel koosolekul. Otsuste ja soovituste eelnõud loetakse vastuvõetuks, kui teine lepinguosaline on väljendanud oma nõusolekut, ning nende vastuvõtmine kantakse artikli 7 lõike 2 kohaselt komitee koosoleku protokolli.

4. Kui kaubanduskomiteel on lepingust tulenev õigus võtta vastu otsuseid või soovitusi, nimetatakse need vastavalt „otsuseks“ või „soovituseks“. Kaubanduskomitee sekretariaat annab kõigile otsustele ja soovitustele järjekorranumbri, vastuvõtmise kuupäeva ja teema. Igas otsuses ja soovituses sätestatakse selle jõustumise kuupäev.

5. Kaubanduskomitee vastu võetud otsused ja soovitused koostatakse kahes eksemplaris, kinnitatakse kaasesimeeste poolt ja edastatakse kummalegi lepinguosalisele.

ARTIKKEL 9

Läbipaistvus

1. Lepinguosalised võivad konsensuslikult kokku leppida, et koosolekud on avalikud.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

29. märtsil 2017 teatas Ühendkuningriigi valitsus Euroopa Ülemkogule Ühendkuningriigi kavatsusest Euroopa Liidust (EL) välja astuda. Alates 1. veebruarist 2020 sai Ühendkuningriigist kolmas riik. Alates 1. jaanuarist 2021 ehk pärast üleminekuperioodi lõppu ei kohaldata Ühendkuningriigi suhtes enam Euroopa Liidu ühist kaubanduspoliitikat.

Ühendkuningriigi otsus EList välja astuda on tekitanud vajaduse jaotada EL 28 WTO loendis sisalduvad kvantitatiivsed kohustused, mis puudutavad ELi 143 põllumajandus-, kalandus- ja tööstustoodete tariifikvooti. EL algatas asjakohase menetluse 2018. aasta oktoobris Genfis. Selle lähenemisviisi aluseks on asjaolu, et iga tariifikvoodi olemasolev maht säilitatakse edaspidi täielikult, kuid jaotatakse kahe eraldi tolliterritooriumi vahel: EL 27 ja Ühendkuningriik.

Paraguayl on 1 000 tonni suurune kõrgekvaliteedilise veiseliha tariifikvoot (järjekorranumber 094455), mis ei ole hõlmatud ELi WTO loendiga. See tariifikvoot lisati ekslikult jaotusse ja seda vähendati EL 27 poolel 711 tonnini, ilma et vastavat mahtu oleks Ühendkuningriigi poolel avatud.

See tähendab, et alates 1. jaanuarist 2021 on Paraguay jaoks turulepääsu vähendatud 1 000 tonnilt 711 tonnile.

Käesoleva muutmismääruse eesmärk on taastada EL 27 tariifikvoodi 094455 õige maht (1 000 tonni).

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Käesolev algatus on kooskõlas ELi käimasolevate meetmetega, mille eesmärk on tagada, et Ühendkuningriigi EList väljaastumise tagajärgedega tegeletakse nõuetekohaselt.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Vt eelmine.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 207 lõige 2.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Ühine kaubanduspoliitika kuulub liidu ainupädevusse.

•Proportsionaalsus