Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2022/C 410/11)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Segarcea“

PDO-RO-A1214-AM01

Teate kuupäev: 1. august 2022.

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Uute veiniviinamarjasortide lisamine peamiste tootmises kasutatavate viinamarjasortide hulka

Tootespetsifikaati lisatakse viinamarjasordid „Fetească regală“ ja „Touriga nacional“ vastavalt valgete ja punaste veinide tootmiseks.

Rumeenias laialdaselt viljeldava vana Rumeenia sordi „Fetească regală“ lisamine on suurendanud võimalusi rakendada Segarcea kaitstud päritolunimetusega hõlmatud piirkonna eriomadusi kvaliteetsete veinide näol, parandades viinamarjasortide valiku mitmekesistamisega päritolunimetuse mainet ja väljendades väärtuslike rahvuslike sortide mitmekesist lõhnabuketti.

Segarcea piirkonnas on sordil hea kohanemisvõime ja head kvaliteedi saavutamise väljavaated, sest viinamarjad koguvad hästi aroome ja suhkrut. Sellest sordist on võimalik toota häid veine, mis on erksad, selged ja rõhutatult õlgkollase värvusega, milles on rohekaid nüansse; sellel on viinapuuõite aroom ja hea happesus, mis tuleneb orupiirkonnast, kus neid kasvatatakse.

Rahvuslik sort „Touriga“ on Segarcea kaitstud päritolunimetusega hõlmatud piirkonnas hea kohanemisvõimega, säilitab sordile eriomased omadused, mida mõjutavad ka mulla struktuur, hüdroloogilised tingimused ja kohalik kliima. Sorti iseloomustavad puuviljalised nüansid, erepunane värvus, suur alkoholisisaldus, ekstraktirikkus, suhkrute tasakaalustatud akumuleerumine, mis on tingitud viinamarjakasvatuseks kasutatud muldadest; mullad sisaldavad suurel määral kaltsiumkarbonaati ja rikkalikult raudoksiidi ning istandused asuvad laugetel, suhteliselt lõuna poole avatud nõlvadel, mis soodustab suhkrute ja antotsüaniini akumuleerumist ning suurt mineraalainesisaldust.

Sortide mitmekesistamine eespool nimetatud sortide kasutuselevõtmisega aitab laiendada veiniportfelli, valmistada veine riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil mainekatest sortidest nende mitmekesist lõhnabuketti ära kasutades.

Muudetud on tootespetsifikaadi IV ja XI peatükki ja muudetakse koonddokumendi punkti 7.

2. Veinisaagise muutmine (suurendamine)

Viinamarjade saagikust ja veini saagist korrigeeritakse ülespoole.

Veinitootlikkuse muudatus on Segaracea kaitstud päritolunimetusega piirkonna jaoks vajalik, kuna viimastel aastatel on tehtud edusamme tootmises, suurenenud on tootmine koristamise ajal täiesti küpsetest viinamarjadest ja saagikoristus on nihkunud hilisemale ajale seoses uute viinamarjaistanduste struktuurimuudatustega, mis tulenevad biootilisest tegurist (kloonstruktuur, pookealus) ja veinivalmistusega seotud tegurist (uute veinivalmistustehnoloogiate kasutamine).

Alates 2004. aastast, st isegi enne viinamarjaistanduste ümberkorralduskavasid, asendati teatava saagikoristuse taseme ja suhteliselt madala viinapuude tihedusega viinamarjaistandused uutega. Kui varem oli nüüdseks väljajuuritud viinamarjaistanduste viinapuude tihedus 2 800–3 200 taime hektari kohta, siis hiljuti loodud istanduste viinapuude tihedus on üle 4 545 taime hektari kohta, kusjuures noorte viinamarjaistanduste viinapuude tihedus on võrreldes varasemate istandustega märkimisväärselt suurenenud, mille tulemusena on ka viinamarjatoodang oluliselt suurenenud.

Äsja kasutusele võetud viinamarjasortidega rakendatakse piirkonna potentsiaal ning vanade viinamarjasortide uued kloonid suudavad paremini omastada mullas leiduvaid mineraal- ja toitaineid ning tulla toime piirkonna önoloogilis-klimaatilistes tingimustes.

Veinivalmistusega seotud teguritest tingitud muutused tulenevad uutest veinivalmistusseadmetest ja uutest tehnilistest lahendustest veinivalmistamisel kasutatavate materjalide valdkonnas. Veinisaagise suurendamist ilma kvaliteedi halvenemiseta märkimisväärselt mõjutanud uute seadmete seas sooviksime esile tuua pneumopresse, mis on võimaldanud suurendada veinisaagist enam kui 15 % (vabalt jooksva virde puhul). Kontrollitava temperatuuriga automatiseeritud tõrred ja kääritamisvaadid on samuti aidanud veinisaagist märkimisväärselt suurendada, samas ka parandada veinide kvaliteeti, eeskätt säilitades ja mõnel juhul parandades veinide aromaatsust.

Muudetud on tootespetsifikaadi V ja VII peatükki ja muudetakse koonddokumendi punkti 7.

KOONDDOKUMENT

1. Nimetus(ed)

Segarcea

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

1. Valged veinid

LÜHIKIRJELDUS

Veinid on energilised, õlgkollase värvusega, roheka varjundiga, õitsva akaatsia intensiivse aroomiga. Tänu vaatides settel laagerdumisele ja pikaajalisele kääritamisele on veinidel rohu ja leedri, eksootiliste puuviljade, virsikute nüansid (nii lõhnas kui ka maitses).

Maitses domineerib värskus, kargus, tsitruseliste happesus, lillelised nüansid, puuviljalisus, keskmisest kõrgem happesus ja kauakestev järelmaitse; puuviljade, või, sooja brioši, tsitruseliste ja värskelt röstitud sarapuupähklite ehe struktuur.

Tüüpilistel aromaatsetel veinidel (kuiv/poolkuiv) on rooside, magusa puuviljamassi, valgete lillede, tüüpiliste muskaatveini aroomide bukett; neid iseloomustab jahutav maitse, happesus, elavus ning täidlus.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) 15,00 Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 11,00 Minimaalne üldhappesus 4,0 milliekvivalentides liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 200

2. Punased veinid

LÜHIKIRJELDUS

Veinide värvus on purpurpunane, tume rubiinpunane, purpursete varjunditega rubiinpunane: intensiivne ja hele granaatpunane või tellispunane isegi pärast lühiajalist laagerdumist. Veinivalmistusprotsess võimaldab paremini ekstraheerida värvaineid ja tanniine ning esile tuua puidu ja vanilli õrna lõhna ja maitset, millele lisandub bukett, milles domineerivad puuviljad (kirsid, vaarikad ja maasikad) ja vürtsid. Maitses valitseb tasakaal puuvilja- ja lagritsanootide vahel, kergelt on aimata küpset puitu, hästi integreeritud ümaraid tanniine, täidlust, aroomi, milles domineerivad marjad, moosid, aromaatsed ürdid, puidu aroom ja vanill (vaadivein).

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) 15,00 Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 11,00 Minimaalne üldhappesus 4,0 milliekvivalentides liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 20 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 150

3. Roosad veinid

LÜHIKIRJELDUS

Settel laagerdunud ja settega segatud veinidel on värske, puuviljaline (punased sõstrad, hapukirsid ja maguskirsid) ja jahutav iseloom. Neil on intensiivne, punaste marjade, moosi ja vaarika aroom ning veinid on täidlased ja neid tasakaalustab värske happesus.

Iseloomulik on intensiivne lõhekarva värvus, maguskirsside, roosi kroonlehtede, rohelise pipra, mee, metsmaasikate aroom, värske ja intensiivne puuviljaline maitse, elav happesus ja tugev järelmaitse

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) 15,00 Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 11,00 Minimaalne üldhappesus 4,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 200

5. Veinivalmistustavad

5.1. Veinivalmistuse eritavad

1. Veinivalmistustavad Veinivalmistamise puhul kehtestatud piirangud Segarcea kontrollitud päritolunimetusega veinide tootmisel on rikastamine keelatud. Keelatud on suurendada viinamarjavirde, osaliselt kääritatud viinamarjavirde või kääriva veini naturaalset alkoholisisaldust mahuprotsentides.

2. Viljelustavad Viljelustavad — Minimaalne lubatud tihedus on 3 000 taime hektari kohta. — Uutes istandustes on tihedus vähemalt 4 132 taime hektari kohta. — Viljelussüsteem ei ole kaitstud või on poolkaitstud; tüve kujundamisel soovitatakse Guyot’ meetodit järgides lõigata taimed ühe- või kaheõlalise nöörpuu vormi ja vahetada korrapäraselt tugesid. — Kasutatakse pikka või kombineeritud lõikamisviisi ning maksimumkoormus on 15 viljapunga ruutmeetri kohta.

5.2. Maksimaalne saagikus ja saagis

1. „Fetească alba“, „Fetească regală“, „Riesling Italian“, „Riesling de Rhin“, „Sauvignon“, „Viognier“, „Pinot gris“, „Chardonnay“ 14 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

2. „Tămâioasă românească“, „Tămâioasă roză“ 14 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

3. „Pinot noir“, „Merlot“, „Syrah“, „Fetească neagră“, „Marcelan“„Negru de Drăgășani“, „Touriga nacional“, „Cabernet Franc“, „Cabernet Sauvignon“ 12 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

4. „Fetească alba“, „Fetească regală“, „Riesling Italian“, „Riesling de Rhin“, „Sauvignon“, „Viognier“, „Pinot gris“, „Chardonnay“ 112 hektoliitrit hektari kohta

5. „Tămâioasă românească“, „Tămâioasă roză“ 112 hektoliitrit hektari kohta

6. „Pinot noir“, „Merlot“, „Syrah“, „Fetească neagră“, „Marcelan“„Negru de Drăgășani“, „Touriga nacional“, „Cabernet Franc“, „Cabernet Sauvignon“ 96 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Dolji maakond:

— Segarcea linn

— Lipovu vald – Lipovu ja Lipovu de Sus’i küla;

— Cerat’i vald – Cerati ja Malaica küla.

7. Veiniviinamarjasordid

Cabernet Franc N

Cabernet Sauvignon N – Petit Vidure, Bourdeos tinto

Chardonnay B – Gentil blanc, Pinot blanc Chardonnay

Fetească albă B – Păsărească albă, Poama fetei, Mädchentraube, Leanyka, Leanka

Fetească neagră N – Schwarze Mädchentraube, Poama fetei neagră, Păsărească neagră, Coada rândunicii

Fetească regală B – Königliche Mädchentraube, Königsast, Kiralyleanka, Dănășană, Galbenă de Ardeal

Marcelan N

Merlot N – Bigney rouge

Negru de Drăgăşani N

Pinot Gris G – Affumé, Grau Burgunder, Grauburgunder, Grauer Mönch, Pinot cendré, Pinot Grigio, Ruländer

Pinot noir N – Blauer Spätburgunder, Burgund mic, Burgunder roter, Klăvner Morillon Noir

Riesling de Rhin B – Weisser Riesling, White Riesling

Riesling italian B – Olasz Riesling, Olaszriesling, Welschriesling

Sauvignon B – Sauvignon verde

Syrah N – Shiraz, Petit Syrah

Touriga Nacional R

Tămâioasă românească B – Rumanische Weihrauchtraube, Tamianka

Tămâioasă roză Rs – Muscat rouge de Frontignan

Viognier B – Petit Vionnier, Viogne, Galopine, Vugava bijela

8. Seos(t)e kirjeldus

8.1. Seos määratletud piirkonnaga

Segarcea viinamarjakasvatuskeskus moodustab osa Dealurile Munteniei şi Olteniei (Oltenia ja Muntenia mägede) viinamarjakasvatuspiirkonnast. See asub Rumeenia tasandikul, Craiova linnast 29 kilomeetrit põhja pool, valdavalt kõrgusel 145 meetrit. Segarcea asub paralleelil 44°10' põhjalaiust ja meridiaanil 23°72' idapikkust.

Segarcea asub Oltenia tasandiku keskosas Jiu (idas) ja Desnăţui (läänes) jõgede vahelisel alal ning on osa Desnăţui tasandikust (Câmpia Desnăţuiului). Seda jõgedevahelist ala kutsutakse nimega Câmpia Segarcei (Segarcea tasandik). Koos Băileşti tasandikuga (Câmpia Băileştiului) moodustab see Desnăţui tasandiku.

Segarcea tasandikul puudub tuuletekkeline ala ja see hõlmab Sălcuţa mäejalamit ja Doonau jõe astanguid, millest viis (kokku kaheksast) jätkuvad Desnăţui jõest itta.

Segarcea viinamarjakasvatuskeskusesse kuuluvad viinamarjaistanduste alad asuvad Sălcuţa mäejalami lõunapoolseimas osas ja nõlval, mis avaneb valdavalt lõunasse, ühendades Doonau kolmanda astangu kõrgemal asetseva Sălcuţa tasandikuga. See ala asub 100–150 meetri kõrgusel. Just siin asuvad selle ala kõige kõrgemad punktid: Dealul Viilor 151,7 m, ja Dealul Robului 150,3 m. Segarcea viinamarjakasvatuskeskuse territooriumil leidub järgmist liiki muldasid: tüüpiline leostunud mustmuld, erodeeritud leostunud mustmuld ja erodeeritud muld (nõlvadel).

Pinnase ehituse ja sellesse ladestunud kivimite poolest kuulub Oltenia tasandik pliotseeni ajastikku; kui võtta arvesse kuiva maa algset kujunemisaega; kuid pidades silmas sellele alale hiljem osaks saanud muutusi, pärineb see kvaternaariajastust.

Kivimilise materjali poolest koosneb pinnas peamiselt pleistotseeni ajastiku lössisetetest, liivsavisetetest ning kõrge karbonaadisisaldusega saviliivast. Selline alluviaalset ja deluviaalset päritolu materjal settis pinnasesse kvaternaariajastu jääaegade vahelistel perioodidel. Setted moodustavad paarisentimeetrise kihi 8–15 meetri sügavusel, kattes vanema hilispliotseeni ajastiku saviliivast, liivast või liivamerglist moodustunud settekihi.

Piirkonnas on tsoone, mida iseloomustavad selgelt deluviaalsed protsessid. Deluviaalsed setted on seotud pleistotseeni ajastiku teatavate nüüdseks kadunud setete liikumisega; seda põhjustas vihmade ja lume sulamise tagajärjel hajusalt veekihina voolav vesi, mis oli tingitud gravitatsioonist (varingud, maalihked). Teatud pindadel katavad deluviaalsetted peaaegu täielikult orud ilma lineaarse pikisuunalise äravooluta, ning nõlvu on lihtne stabiliseerida ja põllumajanduses kasutada.

Kliima on mõõdukalt kontinentaalne, kergete vahemereliste mõjutustega, mille põhjuseks on sagedased lääne- ja kagusuunast liikuvad õhumassid, lisaks lõunapoolsed troopilised ja Ida-Euroopast pärinevad õhumassid.

Mitme aasta keskmine temperatuur on 11,6 °C. Kõige kuumema kuu keskmine temperatuur on 24,1 °C, kõikudes 22,7 °C ja 26,8 °C vahel.

Aastane sademete hulk on 565 mm (viie aasta keskmine), millest 281 mm jääb kasvuperioodi.

Viinamarjakasvatuse ja veinivalmistamise kohta on olemas kirjalikud tõendid alates 1557. aastast; need pärinevad dokumendist, milles Pătraşcu cel Bun (Pătraşcu Hea), kes oli Mihai Viteazuli (Mihai Julge) isa, andis Segarcea maad oma tütrele Mariale kaasavaraks. Toona olid Segarcea viinapuud ja veinid hästi tuntud. Segarcea viinamarjakasvatuskeskust tunnustati esmakordselt koos veel 27 Rumeenia viinamarjakasvatuskeskusega kontrollitud päritolunimetusega veinide tootmiseks volitatud keskusena ministrite nõukogu 25. mai 1929. aasta dekreediga.

8.2. Põhjuslik seos

Uued viinamarjasordid ning uued viljelus- ja veinivalmistustehnoloogiad tähendavad seda, et Segarcea kaitstud päritolunimetusel on praegu suurepärane maine.

Päikesepaistelise perioodi kestus, ümbritsev temperatuur ja atmosfääris leiduvad sademed on selle viinamarjakasvatuspiirkonna olulised klimaatilised eripärad, mis avaldavad selget mõju viinapuude bioloogilistele, füsioloogilistele ja bioloogilis-keemilistele protsessidele, mõjutades Segarceas valmistatud veinide kvaliteeti ja iseloomulikke omadusi.

Valdav osa viinamarjakasvatuseks kasutatavatest muldadest sisaldab suurel määral kaltsiumkarbonaati ja rikkalikult raudoksiide, mis annab siin valmistatud punastele veinidele erepunase värvuse, muudab nad väga pehmeks ja tagab neile selgelt eristuva iseloomu. Siin toodetud veinid sobivad laagerdamiseks.

Viinamarjaistandused on üldiselt avatud lõuna, kagu- või edelasuunas ning valdav osa neist asub suhteliselt laugetel nõlvadel ja platoodel. Rikkalik päikesevalgus ja päikesekiirgus ning vähesed sademed on veini kvaliteedi seisukohast oluline tegur (intensiivne puuviljaline aroom, jõulisus ja värskus).

Mulla ja ilmastikutingimuste kombinatsioon soodustab piirkonnale iseloomulike omadustega veinide tootmist, millel on intensiivsed puuviljalised noodid ja hea laagerdumisvõime. Viinamarjade kasvatamine liigist vitis vinifera, mis on poogitud pookealustele hoolikalt valitud asukohas piirkonna potentsiaali arvesse võttes, võib aidata toota kvaliteetseid veine.

Valgete veinide valmistamiseks kasutatavad viinamarjad koristatakse masinatega, kesti leotatakse temperatuuril 8–10 °C, kääritamine toimub aeglaselt roostevabast terasest paakides kontrollitud temperatuuril 15–18 °C, laagerdumine settel kestab tavaliselt 3–5 kuud, mõnede veinide puhul 21–30 päeva.

Vein omandab õlgkollase rohekate varjunditega värvuse ja äsja õitsema puhkenud valgete akaatsiate intensiivse aroomi. Tänu vaatides settel laagerdumisele ja pikaajalisele kääritamisele on veinidel rohu ja leedri, eksootiliste puuviljade, virsikute nüansid (nii lõhnas kui ka maitses).

Maitses domineerib värskus, kargus, tsitruseliste happesus, tasakaalustatud lille- või puuviljanüansid, keskmisest kõrgem happesus ja kauakestev järelmaitse; puuviljade, või, sooja brioši, tsitruseliste ja värskelt röstitud sarapuupähklite ehe struktuur.

Tüüpilised aromaatsed veinid (valmistatud käsitsi korjatavatest viinamarjadest) on valdavalt kuivad ja poolkuivad ning nende kompleksne maitsebukett varieerub roosist magusa puuviljamassini, aroom valgetest lilledest kuni klassikalise muskaatveini lõhnani. Veinid on elavad ja neil on tänu erilisele happesusele täidlane struktuur.

Punaste ja roosade veinide saamiseks korjatakse viinamarjad masinaga. Parema värvuse ja rohkemate tanniinide ekstraheerimiseks kasutatakse traditsioonilisi veinivalmistusprotsesse; veinid laagerduvad keskmiselt 6–8 kuud tammevaatides, et omandada puiduga kontaktis olemisest tulenevad aroomid. Kujuneb maitsebukett, milles domineerivad viljad (kirsid, vaarikad, maasikad) ja ürdid, seda nii lõhnas kui ka maitses. Maitses valitseb tasakaal puuvilja- ja lagritsanüansside vahel, kergelt on aimata küpset puitu ja hästi integreeritud ümaraid tanniine; veinid on täidlased, marjade, aromaatsete ürtide, samuti puidu ja vanilli aroomiga vaadiveini puhul.

Viinamarjade masinaga koristamise ning leotamise ja kääritamise koos vaadis kääriva virde pumpamisega paagi põhjast üles (remontage), kääritamistemperatuuride juhtimise ja korduvate pumpamiste eesmärk on toota väiksema tanniinsusega puuviljalisi veine. Laagerdumine toimub peamiselt roostevabast terasest paakides ja osaliselt tammevaatides ning kestab keskmiselt 6–8 kuud. Aroomide lai spekter, mis tuleneb pikast, ligikaudu kaheksa nädalat kestvast leotamisajast ja 8–18 kuu pikkusest laagerdumisest tammevaatides, varieerub puuviljamooside lõhnast kuni marjade ja vanilli aroomini.

8.3. Toote üksikasjad

Valged veinid on õlgkollase (roheka) värvusega, akaatsiaõite intensiivse aroomiga, pikast kääritamisest tingitud rohu ja leedri ning eksootiliste puuviljade ja virsikute nüanssidega. Maitse on värske, tsitruselistele omase happesusega, õite (akaatsia), mee, küpsete puuviljade nootidega, keskmisest kõrgema happesusega ja kauakestva järelmaitsega, puuviljade, või, sooja brioši, tsitruseliste ja värskelt röstitud sarapuupähklite eheda struktuuriga.

Tüüpilistel aromaatsetel veinidel on kompleksne maitsebukett (roos, magus puuviljamass) ja klassikalised muskaatveini aroomid ning erilisest happesusest tingitud elavus ja täidlane struktuur.

Punastel veinidel on maitsebukett, milles domineerivad punased viljad (kirsid, vaarikad ja maasikad) ja ürdid, veine iseloomustab tasakaal puuvilja- ja lagritsanüansside vahel, integreeritud ja mõõdukalt ümarad tanniinid, täidlane struktuur; marjade, aromaatsete ürtide, puidu ja vanilli nüanssidega vaadiveini puhul.

Aroomide lai spekter, mis tuleneb pikast, ligikaudu kaheksa nädalat kestvast leotamisajast ja 8–18 kuu pikkusest laagerdumisest tammevaatides, varieerub puuviljamooside lõhnast kuni marjade ja vanilli aroomini.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Turustustingimused

Õigusraamistik:

siseriiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Veinide märgistusel võib Segarcea kaitstud päritolunimetusele lisada sõltuvalt tootjate huvidest ühe järgmistest viinamarjaistanduste nimetustest: DEALU ROBULUI, PIETRICEAUA, GRĂDINA POPEŞTI, DEALU VIILOR, MALAICA, PLAIU VIILOR, LA CARIERĂ, LA TUFAN või DEALU LIPOVULUI.

Link tootespetsifikaadile

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_doc_segarcea_modif_standard_cf_cerere_2020_no_track_changes_final.pdf

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.