EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON,  
17. aprill 2013,  
tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist 
käsitlevate otsuste lahutamatu osa, III jagu – Komisjon ja rakendusametid  
EUROOPA PARLAMENT,  
— võttes arvesse Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarvet (  1 ), 
— võttes arvesse Euroopa Liidu 2011. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet (COM(2012) 
436 – C7-0224/2012) (  2 ), 
— võttes arvesse komisjoni aruannet 2010. aasta eelarve täitmist kinnitava otsuse järelmeetmete kohta 
(COM(2012) 585) ning aruandele lisatud komisjoni töödokumente (SWD(2012) 340 ja SWD(2012) 
330),  
— võttes arvesse komisjoni 6. juuni 2012. aasta teatist komisjoni 2011. aasta haldustegevuse koonda ­
ruande kohta (COM(2012) 281,  
— võttes arvesse komisjoni aastaaruannet eelarve täitmisele heakskiitu andvale institutsioonile 2011. aastal 
tehtud siseauditite kohta (COM(2012) 563) ja sellele aruandele lisatud komisjoni töödokumenti 
(SWD(2012) 283),  
— võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja aastaaruannet eelarveaasta 2011 eelarve täitmise kohta koos 
institutsioonide vastustega (  3 ) (aastaaruanne) ja kontrollikoja eriaruandeid,  
— võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 kohaselt 2011. aasta kohta koostatud 
kontrollikoja kinnitavat avaldust, (  4 ) mis kinnitab raamatupidamiskontode usaldatavust ja nende aluseks 
olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,  
— võttes arvesse nõukogu 12. veebruari 2013. aasta soovitust komisjoni tegevusele heakskiidu andmise 
kohta 2011. aasta eelarve täitmisel (05752/2013 – C7-0038/2013),  
— võttes arvesse nõukogu 12. veebruari 2013. aasta soovitust rakendusametite tegevusele heakskiidu 
andmise kohta 2011. aasta eelarve täitmisel (05754/2013 – C7-0039/2013),  
— võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 317, 318 ja 319 ning Euratomi asutamislepingu 
artiklit 106a,  
— võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb 
Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust), (  5 ) eriti selle artikleid 55, 145, 146 
ja 147,  
— võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 
966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega 
tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002), (  6 ) eriti selle artikleid 62, 
164, 165 ja 166,  
— võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 58/2003 (millega kehtestatakse 
nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud 
ülesanded), (  7 ) eriti selle artikli 14 lõikeid 2 ja 3,  
— võttes arvesse kodukorra artiklit 76 ja VI lisa,ET 16.11.2013 Euroopa Liidu Teataja L 308/27  
( 1 ) ELT L 68, 15.3.2011.  
( 2 ) ELT C 348, 14.11.2012, lk 1.  
( 3 ) ELT C 344, 12.11.2012, lk 1.  
( 4 ) ELT C 348, 14.11.2012, lk 130.  
( 5 ) EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.  
( 6 ) ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.  
( 7 ) EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1.
— võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ja muude asjaomaste komisjonide arvamusi (A7- 
0116/2013),  
A. arvestades, et Euroopa on silmitsi majandus- ja finantskriisiga, mis lisandub usalduskriisile liidu institut ­
sioonide vastu, ning selline olukord eeldab parlamendilt erilist rangust komisjoni raamatupidamisaruan ­
nete kontrollimisel;  
B. arvestades, et kontrollikoda ei saanud 18. korda järjest teha positiivset kinnitavat avaldust maksete 
seaduslikkuse ja korrektsuse kohta;  
C. arvestades, et liikmesriigid peavad praegu läbirääkimisi uue mitmeaastase finantsraamistiku üle aastateks 
2014–2020;  
D. arvestades, et majandus- ja finantskriisist tingitud ressursside piiratuse tõttu on vaja nn arukat solidaar ­
sust, st liidu raha kasutamist reformide korraldamiseks, finantsdistsipliini järelevalveks ning poliitilise ja 
majandusliku stabiilsuse tagamiseks;  
E. arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaselt on komisjonil lõplik vastutus liidu eelarve 
täitmise eest ja liikmesriigid peavad tegema komisjoniga lojaalset koostööd, et tagada assigneeringute 
kasutamine usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt;  
F. arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 287 on sätestatud: „Kontrollikoda teeb Euroopa Parlamen ­
dile ja nõukogule avalduse, mis kinnitab raamatupidamiskontode usaldatavust ja nende aluseks olevate 
tehingute seaduslikkust ja korrektsust …”;  
G. arvestades, et tulemusauditid, millega mõõdetakse seda, millises ulatuses on kulutuste abil saavutatud 
taotletud eesmärgid, on muutunud veelgi olulisemaks;  
H. arvestades, et tollisüsteemi puudused nõuavad paremat tasakaalu kontrolli vähendamise ja järelkontrolli 
suurendamise vahel;  
I. arvestades, et komisjoni haldustegevusest tuleks anda õiglane ülevaade, et suurendada üldsuse usaldust 
institutsioonide suhtes;  
J. arvestades, et tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” on ulatuslik strateegia, mis hõlmab 
peaaegu kõigi sisepoliitika eest vastutavate komisjoni talituste tegevusi, ja arvestades, et 2011. aasta oli 
esimene täisaasta, mil seda strateegiat rakendati;  
K. arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 318 sätestatud institutsioonidevaheline dialoog peaks 
andma võimaluse ergutada uut tulemuslikkuse kultuuri komisjonis;  
L. arvestades, et eelarvekontrollikomisjon peaks edaspidi komisjoni kulutuste järelevalves suuremal määral 
osalema; loodab teha kontrollikojaga tihedamat koostööd, et esitada ulatuslikke ettepanekuid auditime ­
netluste tulemusikumaks muutmise kohta;  
M. arvestades, et eelarvekontrollikomisjonil eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluses kasutada 
olevaid ressursse ja pädevust tuleks algatusraportis hinnata ja need tuleks üksikasjalikult kirja panna;  
Komisjoni prioriteetsed meetmed  
1. nõuab, et komisjon esitaks eelarve täitmisele heakskiidu andmist silmas pidades parlamendile tegevus ­
kava järgmiste prioriteetsete meetmete võtmiseks:  
Komisjoni teavitustegevus liidu eelarve kaitsmise kohta  
a) komisjon peaks esitama igal aastal ja esimest korda 2013. aasta septembris Euroopa Parlamendile, 
nõukogule ja kontrollikojale teatise, milles avalikustatakse tema ennetavate ja parandusmeetmete 
mõju liidu eelarve kaitsmisele; märgib, et eelkõige peaks ta õigeaegselt avalikustama kõik peata ­
mised, katkestamised ja kinnipidamised, mille eesmärgiks oli vältida vigu, ning (nominaalväärtu ­
ses) liikmesriikide, rahvusvaheliste organisatsioonide ja kolmandate riikide kaupa kõik eelmise 
aasta jooksul finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste teel kõigi haldusliikide osas ja liidu ning 
liikmesriikide lõikes tagasi saadud summad; komisjon peaks nii palju kui võimalik näitama, et 
finantskorrektsioonidest piisas tehtud vigade hüvitamiseks ja et need aitasid haldus- ja kontrolli ­
süsteemi püsivalt parandada;ET L 308/28 Euroopa Liidu Teataja 16.11.2013
b) komisjon peaks tegema liidu osaluse kogusumma osas finantskorrektsioone, kui programm ei 
täida suurt osa oma eesmärkidest riiklike või piirkondlike asutuste tehtud vigade või rahaliste 
vahendite puuduliku haldamise tõttu, isegi kui osa programmist on juba rahastatud ja raha on 
juba ära kasutatud;  
c) komisjon peaks liidu raamatupidamise aruandele lisatud finantskorrektsioone ja sissenõudmisi 
käsitlevas lisas 6 esitama kõiki komisjoni hallatavaid poliitikavaldkondi hõlmavad asjakohased 
andmed;  
d) komisjon peaks mitmeaastaste programmide alusel hallatavate poliitikavaldkondade osas täpsus ­
tama programmitöö perioodi lõppemisel selle perioodi jooksul tehtud sissenõuete ja finantskor ­
rektsioonide mõju veamäärale; märgib ka, et komisjon peaks näitama, et finantskorrektsioonidest 
piisas tehtud vigade hüvitamiseks ja et need aitasid haldus- ja kontrollisüsteeme püsivalt paran ­
dada;  
e) komisjon peaks võtma suurema vastutuse riiklike auditeerimisasutuste ja kontrollisüsteemide eest 
neis liikmesriikides, kus tuvastati kõige rohkem vigu; on arvamusel, et komisjon peaks koostama 
ettepaneku selle kohta, millisel määral saaks auditiasutuste sertifitseerimist ja tööd sellistes liik ­
mesriikides parandada; on veendunud, et komisjon peaks oma auditileiud avalikustama ning 
integreerima need vastavate määruste vahekokkuvõttesse ja mitmeaastasesse finantsraamistikku;  
Veamäär eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega  
kutsub komisjoni üles tegema järgmist:  
f) ühtlustama oma talituste praktika seoses maksete katkestamise/peatamise poliitikaga, kui liikmes ­
riikide järelevalve- ja kontrollisüsteemide tasandil tuvastatakse olulisi puudusi;  
g) nõudma liikmesriikidelt tungivalt, et nad teavitaksid komisjoni talitusi rahastamiskõlblikkust 
käsitlevate eeskirjade projektidest, et kohandada nendega riikide rahastamiskõlblikkuse eeskirjad, 
mis ei ole liidu eeskirjadega kooskõlas, ning tõhustama kulude deklareerimise kontrollimist ja 
esmatasandi kontrolle;  
h) koguma liikmesriikidelt teavet selle kohta, millisel määral tehakse siseriiklike eeskirjadega eelarve 
haldamist puudutavad liidu õigusaktid tarbetult keeruliseks (ülemääraste nõuete kehtestamine, 
ingl. k. „gold-plating”), ning andma parlamendile selle kohta aru 2013. aasta oktoobriks; tuletab 
meelde, et nende siseriiklike eeskirjade rikkumine loetakse eelarve haldamise veaks ning lõplik 
vastutus liidu eelarve täitmisel tehtud vigade eest on komisjonil (ELi toimimise lepingu 
artikkel 317); nõuab, et see teave saadetaks riikide parlamentidele kord aastas ja et parlamendi 
eelarvekontrollikomisjoni teavitataks nõuetekohaselt;  
i) toetama liikmesriikide haldus- ja kontrolliasutusi süsteemsete veaallikate välja selgitamisel, 
eelkõige avaliku hanke eeskirjade nõuetekohase kohaldamise tagamisel, ja andma neile asutustele 
põhjendatud arvamuste vormis suuniseid tegevuse lihtsustamiseks; need arvamused avalikusta ­
takse;  
j) rakendama proportsionaalsuse põhimõtet, alahindamata eeskirju, mis näevad ette halduskoormuse 
vähendamist ja menetluste optimeerimist; märgib, et lihtsustamisele aitab kaasa ka kohustus 
kasutada elektroonilist projektirakendamist ja -aruandlust ning rakenduskavade haldamise ja 
rakendamisega seotud dokumentide ja menetluste ühtlustamine ja standardimine;  
k) ühtlustama kriteeriumid, mida komisjoni talitused kasutavad reservatsioonide tegemiseks aasta 
tegevusaruandes, ja eri meetodid, mida kasutatakse riigihangete vigade kvantifitseerimiseks 
kahes poliitikavaldkonnas – põllumajanduses ja ühtekuuluvuspoliitikas;  
l) kiirendama oma talituste kasutatavaid auditi- ja finantskorrektsioonide menetlusi ning eelkõige 
kaaluma finantskorrektsioonini viivate nn ärakuulamismenetluste eri etappide liitmist;  
m) hindama liidu eelarve poliitikavaldkondade rühmades finantsjuhtimise alal saavutatud edusamme, 
et oleks võimalik teha positiivne kinnitav avaldus, ning andma sellest hindamisest 2014. aasta 
märtsiks aru peadirektorite koostatavates iga-aastastes tegevusaruannetes ja 2013. aasta koond ­
aruandes komisjoni juhtimistegevuse kohta;ET 16.11.2013 Euroopa Liidu Teataja L 308/29
Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat  
n) põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat peaks viima oma maksete katkestamise tavad 
kooskõlla muude peadirektoraatide või talituste parimate tavadega ning esitama ettepanekud 
peatamiste tõhusamaks rakendamiseks ja kasutamiseks põllumajanduse ja maaelu poliitikavald ­
konnas;  
o) võttes arvesse õigusraamistikku, peaks põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat eelkõige 
süstemaatiliselt katkestama ja peatama maksed, kui esmatasandi kontrollid näitavad, et maksed on 
oluliselt vigadest mõjutatud; makseid tuleks jätkata alles siis, kui kohapeal kogutud piisavad 
asjakohased tõendid kinnitavad, et puudused on kõrvaldatud;  
p) komisjon peaks esitama 2013. aasta juuni lõpuks aruande selle kohta, milliseid edusamme 
põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi loodud töörühm on teinud maaelu arengu 
valdkonnas tehtud vigade algpõhjuste hindamisel ja parandusmeetmete väljatöötamisel jooksva 
programmitöö perioodi ja tulevaste perioodide jaoks; see aruanne tuleks saata liikmesriikidele, 
nende parlamentidele ja Euroopa Parlamendi põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonile, et 
nad saaksid analüüsida vigade põhjusi, anda mittesiduvaid arvamusi ja esitada ettepanekuid nende 
vigadega võitlemiseks;  
q) põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat peaks võtma kõik vajalikud meetmed selleks, et 
toetada liikmesriikide pürgimusi kaotada oma programmidest tingimused, mis on olemuselt 
sellised, et põhjustavad raskusi rakendamisel ja kontrollimisel;  
Regionaalpoliitika peadirektoraat  
r) komisjon peaks jääma oma esialgsete ettepanekute juurde, mis puudutavad programmitöö ­
perioodi 2014–2020 ühtekuuluvuspoliitika üldisi sätteid, ja nõudma liikmesriikidelt, et nad tingi ­
mata kaasaksid uutesse õigusaktidesse netofinantskorrektsioonide põhimõtted, (  1 ) lihtsustatud 
menetlused ja tingimused, mille kohaselt maksed võib katkestada või peatada;  
s) komisjon peaks ühtlasi kasutama nii palju kui võimalik netofinantskorrektsioone tõsiste vigade 
korrigeerimiseks praegusel programmitöö perioodil vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 
1083/2006 artiklile 99 ja järgnevatele artiklitele; (  2 ) netofinantskorrektsioone tuleks eelkõige 
rakendada programmitöö perioodi lõpul;  
t) komisjon peaks ühtlasi kaitsma oma esialgset seisukohta ja mitte lubama rahastamisperioodil 
2014–2020 enne rahastamistaotluse esitamist juba valmis või täielikult rakendatud projekte 
teisest valimist (nn retrospektiivseid projekte) (  3 ); 
u) regionaalpoliitika peadirektoraat peaks viima oma maksetavad kooskõlla muude peadirektoraatide 
või talituste parimate tavadega ja jätkama otse ja täielikult määrustega ette nähtud õiguslike 
vahendite ärakasutamist, eriti maksete katkestamist või vajadusel rakenduskavade peatamist;  
v) nõuab nende liikmesriikide puhul, kes ilmselgelt rikuvad liidu eelarve- ja konkurentsiõiguse sätteid 
(eriti seoses avalike hangete lepingute sõlmimisega), rangemat järelevalvet ja rangemaid tingimusi; 
nõuab liidu õiguse rikkumise korral maksete süstemaatilist peatamist asjaomastele struktuurifon ­
dide programmidele seni, kuni eeskirjadest kinni peetakse, et oleks tagatud rahaliste vahendite 
kasutamine kooskõlas ELi eeskirjadega;ET L 308/30 Euroopa Liidu Teataja 16.11.2013  
( 1 ) Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühissätted ühisesse strateegilisse 
raamistikku kuuluvate fondide – Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa 
Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi – kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa 
Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ) nr 1083/2006 (COM(2011) 615/2); artikkel 136 jj.  
( 2 ) Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Arengufondi, Euroopa 
Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 25).  
( 3 ) COM(2011) 615/2, artikli 55 lõige 4.
w) nõuab ERFi ja Ühtekuuluvusfondi puhul rangemat peatamispoliitikat, mis sarnaneks sellele, mida 
juba edukalt rakendatakse Euroopa Sotsiaalfondi maksetele, ning mis seeläbi võimaldaks struktuu ­
rifondide raha nõudeid eirava kasutamise vältimiseks varakult meetmeid võtta ja oleks algusest 
saadik aluseks komisjoni nulltolerantsi lähenemisviisile;  
x) eelkõige peaks regionaalpoliitika peadirektoraat süstemaatiliselt katkestama maksed ja peatama 
kavad, kui esmatasandi kontrollid näitavad, et maksed on oluliselt vigadest mõjutatud; makseid 
tuleks jätkata alles siis, kui saadakse piisavad ja usaldusväärsed tõendid selle kohta, et puudused 
on kõrvaldatud;  
Veamäär tsentraliseeritud haldamise korral  
Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat  
y) komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendile 2013. aasta juuni lõpuks aruande, milles hinna ­
takse 2011. aastal kehtestatud lihtsustamismeetmete mõju;  
z) selles aruandes tuleks ka hinnata komisjoni teatel eelkontrolli ja järelauditi strateegiates tehtavaid 
parandusi ja teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi osalistele ning audiitoritele antavate 
kõige tavalisemaid vigu käsitlevate suuniste parandamise tulemusi;  
(aa) selles aruandes peaks komisjon selgitama, kas auditikoormuse – mis tuleneb asjaolust, et teadus ­
uuringute eelarve eest vastutab seitse volitatud eelarvevahendite käsutajat – vähendamise meetmed 
on olnud tulemuslikud, ja kui ei ole, siis pakkuma välja lahendusi;  
Hindamisaruanne (ELi toimimise lepingu artikkel 318) ja tulemusauditite ulatuslikum kasuta ­
mine  
(ab) komisjoni talitused peaksid arendama välja uue tulemuslikkuse kultuuri, määrates oma juhtimis ­
kavas kindlaks mitmed eesmärgid ja näitajad, mis vastavad kontrollikoja nõuetele asjakohasuse, 
võrreldavuse ja usaldusväärsuse osas; lisaks tuleks kõikidesse uutesse poliitika ja programmide 
ettepanekutesse täielikult sisse viia tulemuslikkuse näitajad ja sihid;  
(ac) palub komisjonil võtta täielikult arvesse märkusi ja nõudeid, mis on esitatud Euroopa Kontrol ­
likoja vastustes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 318 kohaselt esitatud Euroopa Komisjoni 
teise hindamisaruande kohta;  
(ad) palub komisjonil enne poliitika ja programmide eri valdkondade vahekokkuvõtet esitada ette ­
panek Euroopa lisandväärtuse selge määratluse kohta; nõuab programmide läbivaatamist, et 
vältida ebakorrektse kasutuse mõju riiklikul ja piirkondlikul tasandil ja rahastada tõepoolest 
vaid neid meetmeid, mida ei saa ilma liidu tõuketa ellu viia;  
(ae) komisjoni talitused peaksid iga-aastastes tegevusaruannetes mõõtma oma tulemusi kokkuvõtte 
koostamisega tulemustest, mille nad saavutasid komisjoni peamisi poliitikavaldkondi edendades; 
selliseid nn osakonnakeskseid tulemusi täiendatakse ELi toimimise artiklis 318 sätestatud hinda ­
misaruandes esitatava komisjoni tegevusele üldhinnangu andmisega;  
(af) komisjon peaks muutma eespool nimetatud hindamisaruande struktuuri selliselt, et sisepoliitika 
eraldatakse välispoliitikast ning sisepoliitikaga seotud osas keskendutakse strateegiale „Euroopa 
2020” kui liidu majandus- ja sotsiaalpoliitikale; komisjon peaks rõhutama juhtalgatuste elluvii ­
misel saavutatud edusamme;  
(ag) eeldab, et uue ja täiustatud tulemuslikkuse poliitika raamistikus tehakse kõik hindamisaruanded, 
mille on koostanud komisjon või mille eest ta on maksnud, täies ulatuses kättesaadavaks Euroopa 
Parlamendile, kes võib otsustada teha need konsulteerimise eesmärgil kättesaadavaks oma 
veebisaidil;  
Tulud ja traditsioonilised omavahendid  
liidu finantshuvide nõuetekohase kaitse ja liidule kasvu toetamiseks piisavate omavahendite tagamiseks 
peaks komisjon tegema järgmist:ET 16.11.2013 Euroopa Liidu Teataja L 308/31
(ah) esitama parlamendile 2012. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse ajaks aegsasti 
hinnangu ajakohastatud tolliseadustiku täiemahulise rakendamise edasilükkamise kulude ja selle 
edasilükkamise mõju kohta eelarvele;  
(ai) koguma usaldusväärseid andmeid liikmesriikide tolli- ja käibemaksulõhe kohta ning andma sellest 
iga kuue kuu järel Euroopa Parlamendile aru;  
(aj) selgitama välja ja rakendama meetmed, mis aitaksid parandada tolli- ja käibemaksu kogumise 
tõhusust ja tulemuslikkust liikmesriikides; komisjon ja liikmesriigid peaksid rakendama kontrol ­
likoja eriaruandes nr 13/2011 (  1 ) esitatud soovituse;  
(ak) selgitama välja maksupettust ja maksustamise vältimist võimaldavad kanalid ja süsteemid, mida 
eelkõige kasutavad rahvusvahelised ettevõtted ja vaid postiaadressiga ettevõtted, ning edendama 
asjakohaseid vastumeetmeid; tervitab sellega seoses OECD aruannet maksubaasi vähenemise ja 
kasumite kõrvalesuunamise kohta ning kutsub komisjoni üles tegema koostööd OECDga, kes 
koostab 2013. aasta juuliks tegevusplaani selle probleemi lahendamiseks;  
(al) tõstma mitmeaastase finantsraamistiku läbirääkimiste raames liikmesriikide ja avalikkuse teadlik ­
kust asjaolust, et tulemuslik tulude kogumine jääb avaliku sektori vahendite usaldusväärse juhti ­
mise keskseks põhimõtteks, kaasa arvatud sellest, et kogumata tuludega seotud tegurid avaldavad 
mõju liidu omavahendite kasutatavusele, liikmesriikide majanduslikule olukorrale ja siseturule, 
ning tellima uurimuse, milles arvutataks välja võimalik rahaline kasu liikmesriikidele maksutulu 
näol, juhul kui üle kogu liidu loodaks võrdsed tingimused maksudest kõrvalehoidmise ja maksude 
vältimisega võitlemiseks;  
2. väljendab tõsist muret  offshore -finantstegevuse suure ulatuse üle, mis on saanud avalikuks hiljutiste  
offshore -paljastuste käigus; palub komisjonil võtta kiireid meetmeid, et likvideerida need võimalused 
sadade miljardite eurode kõrvalesuunamiseks normaalsest raharinglusest eeskätt maksudest kõrvalehii ­
limise ning ebaseaduslike summade peitmise eesmärgil liikmesriikide maksuametite eest;  
3. soovitab tungivalt komisjonil võtta meetmeid selle tagamiseks, et kogu pangandustegevus, mis on 
seotud  offshore -struktuuride loomisega ja sellealase nõustamisega, muudetaks ebaseaduslikuks ning et 
mitte ühelgi Euroopa Liidus tegutseval pangal, kes on seotud sellise tegevusega, ei oleks võimalik saada 
ELi rahastamist mis tahes programmi alusel või abi liikmesriikide toetusmeetmete kaudu;  
4. ootab komisjonilt kahe kuu jooksul õigusakti ettepanekuid, millega tehtaks lõpp maksuparadiiside 
kasutamise praktikale üksikisikute, ettevõtete ja isegi avalike asutuste poolt;  
2010. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist puudutava resolutsiooni järelmeetmed  ( 2 ) 
Finantskorraldusvahendite järelevalve  
5. väljendab heameelt komisjoni järelmeetmete üle vastuseks parlamendi taotlusele suurendada finants ­
korraldusvahendite läbipaistvust ja eelkõige selle üle, et asjakohastes õigusaktides sisalduvaid finants- ja 
rakendusküsimusi puudutav liikmesriikide aruandlus on tehtud kohustuslikuks, (  3 ) ning märgib, et 
parlamendile edastati õigeaegselt kokkuvõte finantskorraldusvahendite rahastamise ja rakendamise 
edenemise kohta, millest komisjon teatas aruandes, mis käsitleb 2010. aasta eelarve täitmist kinnitava 
otsuse järelmeetmeid (COM(2012) 585); märgib ühtlasi, et see dokument sisaldab andmeid finants ­
korraldusvahendite kirjelduse ja nende rakendamiskorraga, rakendusüksuste määratlust ja nendesse 
vahenditesse makstavate ja nende kaudu makstavate toetussummade kohta;ET L 308/32 Euroopa Liidu Teataja 16.11.2013  
( 1 ) Kontrollikoja eriaruanne nr 13/2011 „Kas tolliprotseduuri 42 kontroll on käibemaksust kõrvalehoidumise ärahoidmi ­
seks ja avastamiseks piisav?”  
( 2 ) Euroopa Parlamendi 10. mai 2012. aasta resolutsioon tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarve 
(III jagu – komisjon ja rakendusametid) täitmisele heakskiidu andmist käsitlevate otsuste lahutamatu osa (ELT L 286, 
17.10.2012, lk 31).  
( 3 ) Nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 läbivaatamine, komisjoni määrus (EÜ) nr 1974/2006 maaelu arengu kohta; vt 
ka komisjoni ettepanekut COM(2011) 615/2 struktuursete rahastamisvahendite ühissätete kohta programmiperioodiks 
2014–2020.
6. märgib, et finantskorraldusvahendite kaudu rakendatud struktuurifondide summa on aastatel 
2007–2013 pidevalt kasvanud, eriti ettevõtjatele suunatud vahendite osas; juhib tähelepanu sellele, 
et üle 90 % lõplikele toetusesaajatele tegelikult välja makstud summadest läks ettevõtjatele; palub 
komisjonil selgitada, milline protsent tegelikult väljamakstud summadest läks tõelistele eraettevõtetele, 
mitte aga ettevõtetele, mille enamusosa kuulub avalikule sektorile;  
7. märgib murega, et 2011. aasta lõpus oli linnaarenduse ja energiatõhususe/taastuvenergiaga seotud 
finantskorraldusvahendite osakaal vaid 17 % kõigile finantskorraldusvahenditele makstud summast 
ning ka vahendite suunamine konkreetseteks linnaprojektideks jätkus tagasihoidlikus mahus;  
8. kiidab heaks järgmised eespool nimetatud kokkuvõttes sisalduvad komisjoni varasemast tegevusest 
tehtud järeldused liikmesriikide aruandluse kohta:  
— korraldusasutuste teostatav andmete kogumine ja nende edastamine komisjonile peaks algama 
võimalikult varakult;  
— liikmesriike tuleks ergutada andma teavet ka muude kui fondidele eraldatud summade ning lõplike 
toetusesaajate arvu ja liigi kohta;  
— komisjon peaks andma liikmesriikidele rohkem suuniseid;  
9. võtab teadmiseks, et komisjon on teinud ekspertide rühmale (  1 ) ülesandeks koostada aruanne Euroopa 
Regionaalarengu Fondi (ERF) kasutamise kohta finantskorraldusvahendite toetamiseks; peab seda 
esimeseks sammuks ja tunneb muret, et ekspertide hindamisvõrgustiku analüüs toob esile rea tõsiseid 
probleeme, näiteks tõendite puudumise, mille põhjal teha kindlaks, kas toetuse ulatus vastab laenude ja 
omakapitali kaudu rahastamise turgudel olevatele tühimikele; ei ole ka tõendeid, mille põhjal hinnata, 
kas ERFi toetusel asutatud riskikapitalifondid on piisavalt suured, et olla elujõulised; vähe on teavet 
finantskorraldusvahendite loomise ja kasutamise kulude kohta tagastamatute toetustega võrreldes; ka 
on reguleerimine keeruline ja selle tõlgendamisel valitseb ebakindlus;  
10. kutsub komisjoni üles võtma konkreetseid meetmeid finantskorraldusvahendite kasutamise märkimis ­
väärseks parandamiseks liidu finantshuvide parema kaitsmise eesmärgil;  
11. tuletab meelde, et parlament kutsus komisjoni üles hindama objektiivselt ja kriitiliselt finantskorral ­
dusvahenditega ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas programmitöö perioodil 2007–2013 saadud koge ­
musi, koostama eri finantskorraldusvahendite kohta eraldi riskihinnangud ning arvestama finantskor ­
raldusvahenditest toetuse saajate riskistruktuuri ja esitama igal aastal parlamendile eelarve täitmisele 
heakskiidu andmise vastava menetluse ajaks aegsasti aruande finantskorraldusvahendite kasutamise 
kohta liikmesriikides, mis sisaldaks ka võrreldavaid näitajaid finantskorraldusvahendite tulemuslikkuse, 
tõhususe ja säästlikkuse ja selle kohta, kuidas komisjon koordineerib tegevust, kuidas ta tagab järje ­
pidevuse ja kuidas ta väldib kattumise ohtu eri poliitikavaldkondades;  
Vastutusahel  
12. avaldab kahetsust selle üle, et komisjon pidevalt eirab parlamendi ammu esitatud taotlust lisada 
peadirektoraatide iga-aastastele tegevusaruannetele vastava valdkonna eest vastutava voliniku allkiri; 
märgib samas, et koondaruande võtab vastu volinike kolleegium ja see sisaldab konkreetset avaldust, 
milles toonitatakse komisjoni lõplikku vastutust eelarvevahendite käsutajate haldamise eest, tuginedes 
nende poolt iga-aastastes tegevusaruannetes tehtud kinnitustele ja reservatsioonidele; on seetõttu arva ­
musel, et kolleegium võttis koondaruande vastuvõtmisel teadmiseks eri peadirektoraatide probleemid 
ja teda võib lugeda nende eest vastutavaks;  
13. kutsub komisjoni üles veelgi parandama iga-aastaste tegevusaruannete kvaliteeti ja võrreldavust;ET 16.11.2013 Euroopa Liidu Teataja L 308/33  
( 1 ) Vt Terry Wardi ja Applica sprl-i koondaruannet ERFi kasutamise kohta finantskorraldusvahendite toetamiseks ja 
ekspertide hindamisvõrgustiku koostatud poliitika analüüsi ühtekuuluvuspoliitikas aastatel 2007–2013 saavutatud 
tulemuste kohta.
14. avaldab heameelt selle üle, et komisjon on andnud parlamendile juurdepääsu liikmesriikide aastakok ­
kuvõtetele; peab siiski kahetsusväärseks asjaolu, et ainult 17 liikmesriiki andis komisjonile loa seda 
teha; palub komisjonil teada anda, milliseid samme ja meetmeid ta võtab tagamaks, et kõik ülejäänud 
10 liikmesriiki annavad samuti loa;  
Eelmaksete kasutamine  
15. avaldab heameelt finantsmäärusega (EL, Euratom) nr 966/2012 eelmaksete regulaarse tasaarvelduse 
kohta kehtestatud uute eeskirjade üle ning julgustab komisjoni jätkuvalt järgima kontrollikoja soovitusi 
asjakohaste raamatupidamisandmete ja -meetodite kohta;  
Mõjusate sanktsioonide kehtestamine suurtes kuluvaldkondades  
16. tõdeb, et komisjoni ettepanekud programmitöö perioodiks 2014–2020 vastasid suures osas 2008. 
aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlenud otsusega kaasnenud resolutsioonis parlamendi 
poolt tõstatatud küsimustele, (  1 ) nagu soovitus võtta liikmesriikide osas kasutusele netofinantskorrekt ­
sioonid ning lihtsustatud menetlused ja tingimused, mille kohaselt võib maksed katkestada või 
peatada; märgib, et nendes ettepanekutes selgitatakse ka teatavaid toetuskõlblikkuse eeskirju ja välis ­
tatakse selgelt võimalus, et korraldusasutused valivad välja enne rahastamistaotluse esitamist juba 
valmis või täielikult rakendatud projektid (nn retrospektiivsed projektid);  
17. palub komisjonil uurida võimalusi luua kuluvaldkondades, kus vigu tekib rohkem, korrektsioonisüs ­
teem, milles vigade materiaalne koguväärtus aastal n lahutatakse osaliselt või täielikult sertifitseerimis ­
asutuste poolt aasta jooksul esitatud hüvitusnõuetest, sõltuvalt eeskirjade eiramise raskusastmest;  
Kontrollikoja audititegevus  
18. tuletab meelde, et ELi toimimise lepingu artiklis 287 sätestatakse: „Kontrollikoda teeb Euroopa Parla ­
mendile ja nõukogule avalduse, mis kinnitab raamatupidamiskontode usaldatavust ja nende aluseks 
olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust […]”;  
19. märgib, et lisaks ühele raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta antavale arvamusele 
annab kontrollikoda veel kolm arvamust aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja 
korrektsuse kohta; on seisukohal, et Euroopa Parlamendi liikmetel on sellise arvamuste paljususe 
tõttu raskem komisjoni eelarve täitmise kohta hinnangut anda;  
20. juhib tähelepanu asjaolule, et kontrollikoda tõdes auditite põhjal, et maksete kõige tõenäolisem 
veamäär oli 2011. aastal 3,9 %; juhib tähelepanu asjaolule, et kontrollikoda võtab rahvusvaheliste 
standardite alusel üldiselt aktsepteeritava veamäära olulisuse künniseks 2 %, ja kui kõige tõenäolisem 
veamäär ületab selle künnise, annab kontrollikoda vastupidise arvamuse;  
21. märgib, et rahvusvaheliste auditistandardite kohaselt peaks välisaudiitor määrama vigade olulisuse 
määra sõltumatult;  
22. toonitab, et eristada tuleks vigu ja pettust, ja on seisukohal, et suuremal enamikul juhtudest tulenevad 
vead haldusalastest vigadest, millest paljud on seotud ELi ja rahvusvaheliste eeskirjade keerukusega ja 
mida on võimalik parandada; tuletab komisjonile siiski meelde, et praegune veamäär on ikka veel 
vastuvõetamatult kõrge ja et parlamendil on vigade suhtes nulltolerants;  
23. toonitab ühtlasi asjaolu, et selline veamäär ei anna mitmekülgset ülevaadet liidu poliitika mõjususest; 
on seetõttu seisukohal, et vastavusauditit peaks täiendama tulemusaudit, millega hinnatakse liidu 
poliitikavahendite majanduslikkust, tõhusust ja mõjusust; juhib tähelepanu ajaolule, et Ameerika 
Ühendriikide valitsuse aruandluse eest vastutav amet (Government Accountability Office) keskendub 
rohkem tulemus- kui vastavusaudititele;ET L 308/34 Euroopa Liidu Teataja 16.11.2013  
( 1 ) Euroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioon tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2008. aasta üldeelarve 
(III jagu – komisjon ja rakendusametid) täitmisele heakskiidu andmist käsitlevate otsuste lahutamatu osa (ELT L 252, 
25.9.2010, lk 39).
24. paneb tähele, et kontrollikojal ja komisjonil on mõned erinevad seisukohad selle suhtes, kuidas vigu 
tuleks arvutada, eriti selles osas, kas eelmaksed tuleks sisse arvata või välja jätta, kuidas käsitleda 
kvantifitseeritavaid ja mittekvantifitseeritavaid vigu ja kuidas sissenõudmisi ja finantskorrektsioone 
vigade finantsmõju ja süsteemide korrektsioonivõime hindamisel tuleks arvestada; on arvamusel, et 
eri lähenemisviisid kajastavad nende institutsioonide eri rolle, nimelt ühelt poolt audiitori ja teiselt 
poolt haldaja rolli; palub kontrollikojal kaaluda võimalust eristada vaidlusalused veamäärade kategoo ­
riad oma järgmises aastaaruandes ja näidata sissenõudmised ja finantskorrektsiooni meetmed/tule ­
mused sektorite kaupa;  
25. mõistab, et aja jooksul võivad asjatundlikkus ja meetodid muutuda; nõuab siiski, et audititulemused 
peavad olema võrreldavad, et parlamendil oleks võimalik anda poliitiline hinnang pika perioodi 
jooksul;  
26. nõuab seetõttu vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 287 lõikele 3, et riiklikud auditiasutused ja 
Euroopa Kontrollikoda teeksid tihedamat koostööd selles osas, mis puudutab koostöös liikmesriikidega 
täidetava eelarve auditeerimist;  
27. teeb ettepaneku kaaluda, et riiklikud auditiasutused väljastaksid sõltumatute välisaudiitoritena ja koos ­
kõlas rahvusvaheliste auditistandarditega liidu rahaliste vahendite haldamise kohta riiklikud auditee ­
rimistõendid; need tõendid esitataks liikmesriikide valitsustele, nii et need võidaks vastavalt kehtesta ­
tavale nõuetekohasele institutsioonidevahelisele menetlusele esitada eelarve täitmisele heakskiidu 
andmise menetluse jaoks;  
Kontrollikoja kinnitav avaldus  
Raamatupidamise aastaaruanne – märkusteta arvamus  
28. tunneb heameelt asjaolu üle, et liidu 2011. aasta raamatupidamise aruanne kajastab kõigis olulistes 
aspektides õiglaselt liidu finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning tehingute tulemusi ja 
rahavooge siis lõppenud aastal;  
Tulude seaduslikkus ja korrektsus – märkusteta arvamus  
29. võtab rahuloluga teadmiseks, et 31. detsembril 2011 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aasta ­
aruande aluseks olevad tulud on kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed;  
Kulukohustuste seaduslikkus ja korrektsus – märkusteta arvamus  
30. võtab rahuloluga teadmiseks, et 31. detsembril 2011 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aasta ­
aruande aluseks olevad kulukohustused on kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed;  
Maksete seaduslikkus ja korrektsus – vastupidine arvamus  
31. kahetseb sügavalt, et maksed on jätkuvalt olulisel määral vigadest mõjutatud;  
32. võtab teadmiseks, et kontrollikoja vastupidine arvamus tugineb tähelepanekule, et järelevalve- ja kont ­
rollisüsteemid on ainult osaliselt mõjusad ja seetõttu on maksed mõjutatud veamäärast, mis on kõige 
tõenäolisemalt 3,9 %;  
33. võtab murega teadmiseks, et vigadest on olulisel määral mõjutatud järgmised poliitikavaldkondade 
rühmad: põllumajandus; turg ja otsetoetused; maaelu areng, keskkond, kalandus ja tervishoid; regio ­
naalpoliitika, energeetika ja transport; tööhõive ja sotsiaalküsimused ning teadusuuringud ja muud 
sisepoliitika valdkonnad;  
34. tuletab meelde, et maksete kõige tõenäolisem veamäär eelarveaastal 2010 oli hinnanguliselt 3,7 % ja 
eelarveaastal 2009 3,3 %; on selle kasvu üle hämmeldunud, kuna see muudab aastatel 2007, 2008 ja 
2009 täheldatud positiivset suundumust; kutsub seetõttu komisjoni üles võtma vajalikke meetmeid, et 
jõuda suundumuseni, mis näitaks veamäära pidevat vähenemist; toonitab, et parlament on seisukohal, 
et „nende eesmärkide saavutamine on oluline tulevikus ELi kulutustest täieliku kasu saamiseks ja samm 
positiivse kinnitava avalduse poole” (  1 );ET 16.11.2013 Euroopa Liidu Teataja L 308/35  
( 1 ) Eelpool mainitud Euroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsiooni lõige 4.
35. seletab sellist arengut eelkõige kõige tõenäolisema veamäära kasvuga põllumajanduse valdkonnas, ning 
tunneb muret eelkõige kõrge veamäära pärast maaelu arengus, kus kõige tõenäolisem veamäär oli 
7,7 %;  
36. palub kontrollikojal edaspidi kohandada oma eriaruandeid eri poliitikavaldkondade kohta nii, et need 
võimaldaksid rohkem võrdlusi eelnevate perioodidega;  
Nõukogu soovitus  
37. väljendab kahetsust asjaolu üle, et nõukogu keeldub jätkuvalt nõukogu eelarve täitmisele heakskiidu 
andmisel parlamendiga koostööd tegemast; on veendunud, et see jätab eelarvekontrollikomisjonile 
väga vähe vahendeid ning et eelarvekontrollikomisjon on lõpuks sunnitud esitama oma küsimused 
ja nõuded nõukogu eelarve kohta teabe saamiseks komisjonile;  
38. märgib, et nõukogu soovitab anda komisjonile Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarve täitmisel heaks ­
kiidu; märgib, et Madalmaad, Rootsi ja Ühendkuningriik on hääletanud komisjonile Euroopa Liidu 
2011. aasta üldeelarve täitmisel heakskiidu andmise vastu; võtab teadmiseks nimetatud riikide tähele ­
panekud:  
— juba 18. korda järjest ei andnud kontrollikoda märkusteta positiivset kinnitavat avaldust,  
— rõhutatakse asjaolu, et liidu kulutuste usaldusväärsus sõltub usaldusväärsest finantsjuhtimisest 
kõigil tasanditel, nõuetekohasest raamatupidamisest ja kõigi asjaomaste osapoolt läbipaistvast 
aruandluskohustusest,  
— juhitakse tähelepanu asjaolule, et 80 % liidu eelarvest kulutatakse eelarve täitmisel koostöös liik ­
mesriikidega,  
— väljendatakse kahetsust, et kontrollikoja hinnatud seitsmest liikmesriigi auditiasutusest loeti tule ­
muslikuks ainult neli,  
— palutakse liikmesriikidel esitada oma aastakokkuvõtetes täielikud, läbipaistvad ja täpsed andmed,  
— ergutatakse komisjoni jätkama parema finantsjuhtimise nõudmist kõigilt liikmesriikidelt, sh karis ­
tuste, nagu peatamised ja katkestamised, ranget kohaldamist;  
39. märgib sellega seoses komisjoni reservatsioonide suurt arvu seoses ERFi/Ühtekuuluvusfondi juhtimis- ja 
kontrollisüsteemidega perioodil 2007–2013, muu hulgas Madalmaades ja Ühendkuningriigis; julgustab 
nõukogu tegema Madalmaade, Rootsi ja Ühendkuningriigi tähelepanekutest järeldusi ja läbi viima 
vastastikust eksperdihinnangut iga liikmesriigi finantsjuhtimise ja tulemuste kvaliteedi kohta;  
Horisontaalsed küsimused  
Komisjoni ja liikmesriikide vastutus eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega  
40. rõhutab, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 317 on lõplik vastutus ELi eelarve 
täitmise eest komisjonil; juhib tähelepanu asjaolule, et kui komisjon täidab eelarvet koostöös liikmesrii ­
kidega, delegeeritakse eelarve täitmisega seotud ülesanded liikmesriikidele vastavalt finantsmääruse (EÜ, 
Euratom) nr 1605/2002 artiklile 53b;ET L 308/36 Euroopa Liidu Teataja 16.11.2013
41. toonitab sellega seoses, et peadirektorite vastutus on komisjoni praeguse liidu rahaliste vahendite 
haldamise süsteemi nurgakivi, ning toonitab, kui tähtis on see, et nad näitaksid oma iga-aastases 
tegevusaruandes halduse tulemuslikkust õiglaselt;  
42. tuletab meelde 2010. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsioonis esitatud parlamendi 
ettepanekut, et uues komisjonis aastatel 2014–2019 peaks olema täiskohaga eelarvekontrolli volinik;  
43. eeldab, et liikmesriigid on täielikult teadlikud oma kohustustest vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 
4 lõikele 3 ja lojaalse koostöö põhimõttele abistada liitu aktiivselt ja tulemuslikult aluslepingutest 
tulenevate ülesannete täitmisel;  
44. toonitab sellega seoses finantsmääruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 53b tähtsust, milles sätes ­
tatakse, et liikmesriigid võtavad eelarve täitmisega seotud ülesannete täitmisel kõik liidu finantshuvide 
kaitsmiseks vajalikud meetmed, sh seadusandlikud, regulatiivsed ja haldusmeetmed; toonitab sellega 
seoses, et uue finantsmääruses (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 59 lõikes 2 koguni täpsustatakse, et 
need meetmed peaksid hõlmama järgmist: a) tagama, et eelarvest rahastatavad meetmed viiakse ellu 
korrektselt ja tulemuslikult ning kohaldatavate valdkondlike eeskirjade kohaselt ning et nad b) väldi ­
vad, tuvastavad ja kõrvaldavad eeskirjade eiramisi ja pettusi;  
45. märgib, et praegune süsteem ei taga Euroopa Regionaalarengufondi (ERF) ja Ühtekuuluvusfondi 
toetuse saajate täielikku läbipaistvust; praeguses raamistikus teeb komisjon kättesaadavaks portaali, 
mille kaudu on võimalik juurde pääseda riikide veebisaitidel olevatele toetusesaajate nimekirjadele, 
mis on ainult vastava riigi keeles ega ole koostatud ühiste kriteeriumide alusel; eeldab, et struktuu ­
rivahendeid käsitlevates tulevastes õigusaktides tagatakse, et liikmesriigid annavad ERFi/Ühtekuuluvus ­
fondi toetusesaajate kohta andmed, mis avaldatakse komisjoni ametlikul veebisaidil ühes liidu kolmes 
töökeeles, järgides ühiseid kriteeriume, mis võimaldavad teha võrdlusi ja avastada vigu;  
46. juhib tähelepanu märkimisväärsetele erinevustele liikmesriikide haldustegevuses tulude ja kulude vallas 
eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega, eelkõige mis puudutab eeskirjade eiramise, pettuste ja 
vigade tuvastamist ning rahanduslikke järelmeetmeid nii tollivaldkonnas kui ka liidu rahaliste vahen ­
dite kulutamises; märgib, et komisjoni järelevalve haldustegevuse üle toimub praegu tagantjärele 
reageerimise teel ja iga üksiku juhtumi puhul eraldi ega võimalda seetõttu teha piisavat suundumuste 
analüüsi riskivaldkondade tuvastamiseks; palub komisjonil rakendada finantsriskide tuvastamiseks 
suundumuste analüüsi meetodit ja võtta meetmeid liikmesriikide haldustegevuse parandamiseks;  
47. avaldab heameelt asjaolu üle, et vastavalt uue finantsmääruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 59 
lõigetele 3, 4 ja 5 nõutakse liikmesriikide haldusasutustelt edaspidi, et nad esitaksid komisjonile oma 
raamatupidamise aastaaruanded koos vahendite haldaja kinnituse, lõpliku auditiaruande ja tehtud 
kontrollide iga-aastase aastakokkuvõtte ning sõltumatu auditeerimisasutuse arvamusega;  
48. on veendunud, et eespool nimetatud kinnitused koos juurutatava enesekriitilise kaalutlemisega nõuko ­
gus, mida praegu ei tehta, ja liikmesriikide õiglase, ausa ja avatud vastastikuse hindamisega viiksid 
parema ja tulemuslikuma eelarve täitmiseni, parandaksid poliitika, programmide ja projektide täitmist 
ning aitaksid tugevdada liikmesriikide vahelist solidaarsust ja asendada sellega vastastikuse usaldama ­
tuse, kusjuures see tulemus on eelistatavam kui eelarvekärped, mis takistavad majanduse taastamist ja 
õõnestavad liidu kodanike usku ühisesse Euroopasse;ET 16.11.2013 Euroopa Liidu Teataja L 308/37
49. avaldab heameelt asjaolu üle, et liikmesriigid võivad avaldada asjakohasel tasandil eelmainitud teabe ja 
anda ühtlasi selle teabe põhjal asjakohasel tasandil allkirjastatud kinnitusi; kutsub komisjoni üles 
abistama liikmesriike uue finantsmääruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 59 lõikes 5 osutatud 
vahendite haldajate vabatahtlike kinnituste esitamisel parimate tavade edendamisega; nõuab, et parla ­
mendile esitataks nii vahendite haldajate kinnitused kui vabatahtlikud kinnitused;  
50. märgib, et komisjon peaks juhendama liikmesriike sisukate aastakokkuvõtete koostamisel; märgib, et 
selleks tuleks liikmesriikidega koostöös rakendatavate rakenduskavade kohta antavat teavet standardida 
vormi ja sisu osas; aastakokkuvõtted tuleks anda Euroopa Parlamendi käsutusse ning teha kättesaa ­
davaks mitte üksnes liikmesriigi keeles, et suurendada sellega läbipaistvust ja vastutust;  
51. märgib siiski, et ei kontrollikoda ega komisjon ei pea aastakokkuvõtteid selles etapis väärtuslikuks 
teabeallikaks, millega hinnata, kuidas toetusesaajad nõudeid täidavad või millised on nende tulemused; 
kordab oma nõuet, et komisjon peaks analüüsima riiklike kontrollisüsteemide tugevusi ja nõrkusi 
esitatud aastakokkuvõtete alusel; on seisukohal, et see olukord on vastuvõetamatu, ja nõuab, et 
komisjon võtaks viivitamata meetmed tagamaks, et järgmised aastakokkuvõtted on toetusesaajate 
tulemuste hindamisel kasulikud;  
52. märgib, et liikmesriikide esitatavate aastakokkuvõtte lisandväärtust nende praegusel kujul loetakse 
väikeseks ning et praeguste aastakokkuvõtete nõuetejärgse koostamise puhul lihtsalt dubleeritakse 
juba muudest allikatest hõlpsasti kättesaadavad teavet; (  1 ) nõuab seetõttu, et kõik liikmesriigid suuren ­
daksid oma aastakokkuvõtete kasulikkust, lisades sellesse tulemuste üldise analüüsi ja üldise kindlus ­
taseme avalduse, et näidata kinnipidamist liidu rahaliste vahendite usaldusväärse finantsjuhtimise ja 
läbipaistvuse nõudest; nõuab, et Austria, Belgia, Saksamaa, Iirimaa, Itaalia, Läti, Leedu, Luksemburg, 
Malta, Madalmaad, Poola ja Hispaania järgiksid viivitamata nende 15 liikmesriigi eeskuju, kes on 
lisanud Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) ja Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) struktuurimeetmete 
puhul aastakokkuvõttesse „üldise kindlustaseme avalduse”, (  2 ) et eelarvekontrollikomisjon saaks sellest 
teabest 2012. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluses kasu; eeldab, et need liikmesrii ­
gid, kes sellist avaldust õigeaegselt ei esita, esitavad igakülgse avalduse põhjendustega, miks nad seda ei 
teinud;  
53. kutsub liikmesriike üles esitama asjakohasel poliitilisel tasandil riiklikud haldusdeklaratsioonid ja palub 
komisjonil koostada sellise deklaratsiooni näidisvormi;  
54. kutsub komisjoni üles koostama lühiajalises plaanis koostöös liikmesriikidega riiklike haldusdeklarat ­
sioonide näidise, et need oleksid otstarbekad ja võrreldavad; palub komisjonil anda nende deklaratsioo ­
nide kohta avalikult oma arvamus; on seisukohal, et need deklaratsioonid peaksid muu hulgas 
tõendama selliste kriteeriumite täitmist nagu raamatupidamise auannete korrektsus ja tõesus, haldus- 
ja kontrollisüsteemide tõhusus ning raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja 
korrektsus ning täpsustama seda, mida kinnituse reservatsioonid ja vastutuse välistamine hõlmavad; 
palub komisjonil esitada ettepanekud nende liikmesriikide või piirkondade kontrollikoormuse vähen ­
damiseks, kelle tulemused on kontrollikoja aastaaruannete ja oma riiklike haldusdeklaratsioonide 
põhjal kogu aeg head; on arvamusel, et kontrollikoda ja komisjon peaksid saama arvestada riiklike 
haldusdeklaratsioonide sisu oma audititegevuses;  
55. märgib allpool esitatud tulemustabelis toodud andmeid kahe algatuse kohta, mille eesmärk on paran ­
dada liikmesriikide panust eelarve koostöös liikmesriikidega täitmise tulemuslikkuse tõstmisel:ET L 308/38 Euroopa Liidu Teataja 16.11.2013  
( 1 ) Vt volinik L įszló Andori vastust kirjalikult vastatavale küsimusele nr 18 enne eelarvekontrollikomisjonis 26. novembril 
2012 toimunud kuulamist ja 2011. aasta tegevusaruannet – Regionaalpoliitika peadirektoraat, lk 84.  
( 2 ) Vt komisjoni koondaruande COM(2012) 281 punkti 3.3 joonealust märkust 9 leheküljel 11.
Tulemustabel  
Riiklikud haldusdeklaratsioonid  „Üldise kindlustaseme avaldus” 
aastakokkuvõtetes struktuurimeetmete 
kohta  
Austria  Ei  Ei  
Belgia  Ei  Ei  
Bulgaaria  Ei  Jah  
Küpros  Ei  Jah  
Tšehhi Vabariik  Ei  Jah  
Taani  Jah  Jah  
Eesti  Ei  Jah  
Soome  Ei  Jah  
Prantsusmaa  Ei  Jah  
Saksamaa  Ei  No  
Kreeka  Ei  Jah  
Ungari  Ei  Jah  
Iirimaa  Ei  Ei  
Itaalia  Ei  Ei  
Läti Ei  Ei  
Leedu  Ei  Ei  
Luksemburg  Ei  Ei  
Malta  Ei  Ei  
Madalmaad  Jah  Ei  
Poola  Ei  Ei  
Portugal  Ei  Jah  
Rumeenia  Ei  Jah  
Slovakkia  Ei  Jah  
Sloveenia  Ei  Jah  
Hispaania  Ei  Ei  
Rootsi  Jah  Jah  
Ühendkuningriik  Jah  Jah  
Komisjoni juhtkonna esitatud teabe usaldusväärsus  
56. märgib, et komisjoni peadirektorite poolt iga-aastastes tegevusaruannetes kasutatud reservatsioonide 
arv kokku kasvas 2011. aastal 27-ni 2010. aasta 17-lt ja reservatsioonide hinnanguline finantsmõju 
kokku suurenes 1,959 miljard euroni, mis moodustab 1,5 % 2011. aastal tehtud maksetest (2010. 
aastal oli vastav näitaja 423 miljonit eurot ja 0,3 % maksetest);ET 16.11.2013 Euroopa Liidu Teataja L 308/39
57. väljendab muret, et need arengud peegeldavad suurt vigade ohtu mõnes valdkonnas, näiteks maaelu 
arengu, ühekuuluvuse või seitsmenda raamprogrammi valdkondades, mida märkisid komisjoni peadi ­
rektorid ja mida kinnitasid kontrollikoja audititulemused;  
58. võtab teadmiseks komisjoni peasekretäri ja eelarve peadirektoraadi peadirektori poolt peadirektoritele 
ja komisjoni talituste juhatajatele antud suunised allesjäänud veamäära arvutamiseks, mille tulemusel 
mõne iga-aastase tegevusaruande kvaliteet paranes, nagu osutas kontrollikoda;  
59. kahetseb siiski, et kontrollikoda leidis juhistes ja nende rakendamises puudusi, eriti allesjäänud 
veamäära osas; nõuab seetõttu tungivalt komisjonilt oma suuniste viivitamatut parandamist;  
60. tunnistab edusamme, mida komisjon on teinud selle kindlaks määramiseks, mil määral jäävad vead 
tehinguid mõjutama, kuid märgib pettumusega, et kontrollikoda jõudis järeldusele, et allesjäänud 
veamäär ei ole veel usaldusväärne näitaja;  
61. ergutab komisjoni avaldama täpsemaid ja usaldusväärsemaid andmeid sissenõudmiste ja finantskor ­
rektsioonide kohta ja esitama nii suurel määral kui võimalik võrreldava teabe aasta kohta, mil makse 
tehti, aasta kohta, mil sellega seotud viga avastati, ning aasta kohta, mil asjakohane sissenõudmine või 
finantskorrektsioon aruande lisades avaldati (  1 ); 
62. tervitab komisjoni aruannet regionaalpoliitika valdkonna finantskorrektsioonide, sealhulgas tegelikult 
sisse nõutud ja eelarvesse tagastatud summa kohta programmitöö perioodi 2000–2006 lõpu seisuga, 
milles on näidatud programmitöö perioodi jooksul ja lõpus tehtud finantskorrektsioonide mõju aastaid 
2000–2006 hõlmava programmitöö perioodi üldisele veamäärale;  
63. kutsub komisjoni üles laiendama sellist aruandluse tava muudele mitmeaastaste programmide kaudu 
hallatavatele poliitikavaldkondadele;  
64. soovitab kooskõlas kontrollikoha avaldatud seisukohaga, et omavahel tuleks ühendusse viia iga- 
aastases tegevusaruandes kajastatud (eelkõige allesjäänud veamäära arvutamiseks kasutatud) summad 
ja raamatupidamise aastaaruandes sissenõudmiste/finantskorrektsioonide kohta esitatud teave;  
65. märgib, et komisjon suudab anda ülevaate tuvastatud vigade ja eeskirjade eiramiste korrigeerimise 
kohta 2011. aastal, eelkõige seoses selle osaga eelarvest, mida täidetakse koostöös liikmesriikidega (  2 ); 
66. teeb komisjonile ettepaneku, et komisjon peaks nõudma peadirektoritelt selliste andmete süstemaatilist 
kogumist ja nende avaldamist iga-aastastes tegevusaruannetes;  
67. kutsub komisjoni üles esitama parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale igal aastal asjaomase eelarve 
täitmisele heakskiidu andmise menetluse ajaks teatise, milles loetletakse riikide ja programmide kaupa 
finantskorrektsioonid ja sissenõutud summad, et näidata komisjoni töö tulemuslikkust liidu eelarve 
kaitsmisel; kutsub komisjoni üles koostama selle alusel tulemuslikkuse järjestust;ET L 308/40 Euroopa Liidu Teataja 16.11.2013  
( 1 ) Vt kontrollikoja 2011. aasta aruannet, lisa 1.2 punkt 2.  
( 2 ) Vt Euroopa Liidu 2011. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande märkust 6.
68. märgib murega, et konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannetele lisatud märkus 6 kajastab üksnes 
ELi tasandil tehtud finantskorrektsioone ja sissenõudmisi ning usaldusväärsusega seotud põhjustel ei 
avaldata teavet liikmesriikide poolt struktuurifondide vahenditest maha arvatud, sisse nõutud ja veel 
sisse nõudmata summade kohta, sest „mõnede liikmesriikide esitatud ja/või mõnede programmidega 
seonduvate andmete kvaliteedi ja täielikkuse osas on endiselt kahtlusi”; kutsub komisjoni üles avali ­
kustama igal aastal teatises kõik eelmise aasta jooksul finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste teel 
kõigi haldusliikide osas ning liidu ja liikmesriikide tasandil korrigeeritud summad;  
69. tunneb muret selle üle, et komisjon ise kinnitab nimetatud märkuses 6 kontrollikoja antud hinnangut, 
et liikmesriikide järelevalve- ja kontrollisüsteemid ei ole usaldusväärsed, ning väljendab sügavat kahet ­
sust selle üle, et see võiks mõjutada komisjoni juhtkonna esitatud teabe usaldusväärsust; kutsub 
komisjoni üles tagama liikmesriikide esitatud andmete täielikkus ja täielik usaldusväärsus;  
70. tuletab sellega seoses meelde, et peadirektorite ja talituste juhatajate poolt iga-aastastes tegevusaruan ­
netes esitatud kinnitavatele avaldustele ja reservatsioonidele tugineva koondaruande vastuvõtmisega 
võtab komisjon endale üldise poliitilise vastutuse liidu eelarve haldamise eest (  1 ); 
71. väljendab heameelt komisjoni siseaudiitori antud üldises arvamuses tehtud paranduste üle, mis on ka 
koondaruande aluseks, kuid märgib, et siseaudiitori antud positiivne arvamus tugineb eelkõige komis ­
joni kõrgema juhtkonna poolt iga-aastastes tegevusaruannetes antud kinnitusele;  
72. kordab sellest tulenevalt varasemat nõuet, et komisjon koostaks usaldusväärsed ja objektiivsed iga- 
aastased tegevusaruanded;  
Liikmesriikide vastutus  
73. märgib, et kahes poliitikavaldkonnas, milles leiti kõige suuremal määral vigu (maaelu areng, keskkond, 
kalandus ja tervishoid ning regionaalpoliitika, energeetika ja transport), täidetakse eelarvet peamiselt 
koostöös liikmesriikidega, ja peab kahetsusväärseks, et esimese nimetatud valdkonna kõige tõenäo ­
lisem veamäär on 7,7 % ja teise oma 6 %;  
74. rõhutab, et kontrollikoja president ütles, et liikmesriikide ametiasutuste käsutuses on esmased – ja 
kõige tähtsamad – abivahendid ELi kodanike finantshuvide kaitsmiseks ning liikmesriikide ameti ­
võimud peavad ELi vahendite haldamisele ja kontrollimisele rohkem pühenduma; (  2 ) rõhutab sellega 
seoses, et liikmesriigid on kaasvastutavad raha parema kasutamise eest; on lisaks seisukohal, et riikide 
parlamentide aktiivne kaasamine asjaomaste liikmesriikides liidu maksumaksja raha kasutamise järele ­
valve eest vastutavate komisjonide kaudu (lähtudes Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoni 
näitest) mitte ainult poliitilisel ja ekspertide järelevalve tasandil, vaid ka uue ühtekuuluvuspoliitika 
programmitöö protsessis vähendaks veamäära taset ning suurendaks läbipaistvust ja liidu vahendite 
kasutamise protsessi demokraatlikku legitiimsust;  
75. taunib tõsiasja, et regionaalpoliitika valdkonnas auditeeritud, vigadest mõjutatud tehingutest 62 % ja 
auditeeritud ESFi tehingutest 76 % puhul oli liikmesriikide ametiasutustel küllalt teavet vähemalt osa 
vigade avastamiseks ja parandamiseks enne komisjonilt kulude hüvitamise nõudmist, ja et maaelu 
arengu puhul tegi kontrollikoda kindlaks, et kohapealseid kontrolle ei olnud alati nõuetekohaselt 
tehtud; nõuab seetõttu liikmesriikidelt ja komisjonilt, et nad suurendaksid tingimata esmatasandi 
kontrolli, et tegeleda nimetatud halva juhtimise lubamatult kõrge tasemega;  
76. kutsub nõukogu ja COREPERi üles tagama, et eelkõige riiklikud kontrollisüsteemid ja üldisemalt 
liikmesriikide kaasvastutus vahendite parema kasutamise eest võetakse regulaarselt konkreetsete punk ­
tidena pädevate ministrite nõukogude koosolekute päevakorda ja neid arutatakse komisjoni juures ­
olekul;ET 16.11.2013 Euroopa Liidu Teataja L 308/41  
( 1 ) COM(2012) 281, punkt 1, lk 2.  
( 2 ) Sissejuhatavad märkused hr Vítor Caldeira kõnest, mille ta pidas 6. novembril 2012. aastal, kui ta esitles parlamendi 
eelarvekontrollikomisjonile kontrollikoja aastaaruannet eelarveaasta 2011 kohta.
77. nõuab, et kontrollikoda esitaks vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 teisele lõigule 
arvamuse riiklike auditeerimisasutuste sõltumatuse kohta liikmesriikidega koostöös toimuva halduse 
kontekstis;  
Avalikud hanked ja rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid  
78. märgib, et paljud vead tulenevad riigisiseste eeskirjade ebakorrektsest kohaldamisest (eelkõige ESFi 
puhul, sest 2011. aasta veamäärast 86 % oli seotud just riigisiseste eeskirjade rikkumisega) ja et 
kaks peamist veaallikat on rahastamiskõlblikkusega seotud vead (eelkõige toetusesaajate puhul) ja 
avalike hangete eeskirjade rikkumine (eriti koostöös liikmesriikidega ja kaudselt hallatavate rahaliste 
vahendite puhul);  
79. tunneb seetõttu heameelt komisjoni 20. detsembri 2011. aastal tehtud ettepaneku üle võtta vastu 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv riigihangete kohta (COM(2011) 896), sest selle eesmärk on 
eeskirju lihtsamaks ja paindlikumaks muuta, et suurendada avaliku sektori raha kasutamise tõhusust; 
märgib aga, et liidu õigusaktide kohaselt tuleks lihtsamaks muuta ka liikmesriikide avalike hangete 
eeskirju;  
80. peab kahetsusväärseks, et vead võivad tekkida ka seetõttu, et lisaks liidu eeskirjadele kohaldatakse 
riigisiseseid eeskirju, mis on tarbetult keerukad ja mida on seetõttu raske täita ja kontrollida ka 
liikmesriikidel endil ning mis tekitavad toetusesaajatele kunstliku lisakoormuse (ülemäärased nõuded);  
81. juhib tähelepanu sellele, et isegi kui mõttetult keeruliste eeskirjade eest vastutavad tegelikult liikmesrii ­
gid, loetakse kõik rikkumised liidu eelarve täitmise tasandil tehtud veaks ja seetõttu ei põhjusta sellised 
eeskirjad mitte ainult veamäära tarbetut suurenemist, vaid nende tagajärjel võib ka juhtuda, et 
komisjon peab hakkama summasid sisse nõudma;  
82. nõuab tungivalt, et liikmesriigid teeksid komisjoniga kooskõlastades ja kontrollikojaga konsulteerides 
need tarbetult keerulised riigisisesed eeskirjad kindaks, et neid lihtsamaks muuta, ja annaksid sellest 
parlamendile aru; märgib sellega seoses, et täiendavalt tuleks uurida avaliku hanke menetluste pakku ­
mise standarddokumentide väljatöötamise võimalusi;  
83. palub komisjonil kohaldada teadaolevate eelarve- ja konkurentsiõiguse rikkumiste korral liikmesriikides 
(eriti riigihankelepingute sõlmimise puhul) rangemat järelevalvet ja tingimusi ning kahtluse korral 
peatada koheselt rahastamine struktuurifondide vahenditest, kuni on tagatud eeskirjade järgimine ja 
seega vahendite kasutamine vastavalt liidu õigusele;  
84. innustab komisjoni talitusi juurutama katsetamiseks samasugust tegevuskava, mida tööhõive peadirek ­
toraat kasutab suure veariskiga poliitikavaldkondades ja mille eesmärk on teha kindlaks peamised 
valdkonnad, milles lihtsustamine võib aidata toetusesaaja tasandil veamäära vähendada;  
85. nõuab tungivalt, et komisjon arendaks välja täiendavad instrumendid toetusesaajatega konsulteerimise 
protsessi lihtsustamiseks ja tugevdaks nende otsest tagasiside andmist liikmesriikide ametiasutustele, 
kooskõlas jõupingutustega lihtsustada riigisiseseid eeskirju ja vähendada veamäära;  
86. nõuab veel kord, et komisjon nimetaks liikmesriigid, kes on kindlaks tehtud kumulatiivsete kvantifit ­
seeritavate vigade eest vastutavad; ei nõustu sellega, et kontrollida piirab tema statistilise valimi 
meetod, mille tõttu ei ole kontrollikojal võimalik kõige kõrgema veamääraga liikmesriigi nime nime ­
tada; kutsub kontrollikoda uuesti üles võrdlema oma auditileide komisjoni omadega, et teha kindlaks 
liikmesriigid ja piirkonnad, mille vigade arv on kõige suurem ja/või määr on kõige kõrgem;ET L 308/42 Euroopa Liidu Teataja 16.11.2013
Euroopa stabiilsusmehhanism  
87. võtab teadmiseks Euroopa stabiilsusmehhanismi jõustumise, kuid avaldab kahetsust, et see mehhanism 
loodi väljaspool liidu institutsioonilist raamistikku, mis välistab liidu institutsioonide, eelkõige parla ­
mendi mis tahes demokraatliku, poliitilise või eelarvekontrolli selle üle; rõhutab asjaolu, et selle 
loomine väljaspool liidu institutsioone kujutab endast tagasiminekut liidu arengus, mis toimub 
eelkõige Euroopa Parlamendi, Euroopa Kontrollikoja ja Euroopa Kohtu kulul; peab ülioluliseks, et 
ESMi üle korraldataks vähemalt kord aastas täiskogul arutelu ESMi audiitorkogu aastaaruande alusel 
ning nõukogu ja komisjoni osalusel;  
Pettustevastane strateegia  
88. kutsub komisjoni üles andma hinnangu ja esitama aruanded pettustevastase võitluse strateegiate kohta, 
mis kehtestati igas direktoraadis pärast komisjoni uue pettustevastase võitluse strateegia (COM(2011) 
376) ja selle rakendamiseks vajaliku sisemise tegevuskava (SEC(2011) 787) vastuvõtmist 2011. aasta 
juunis;  
Tubakatööstus  
89. kutsub komisjoni üles esitama aruande selle kohta, kuidas ta kavatseb võimalikult kiiresti juurutada 
võimalike huvide konfliktide ja nn pöördukseprobleemi aktiivse haldamise;  
90. kutsub komisjoni üles esitama aruande selle kohta, kuidas ta on rakendanud WHO tubakatoodete 
tarbimise piiramist käsitleva raamkonventsiooni artikli 5 lõiget 3 ja kuidas ta kavatseb kehtivaid 
eeskirju parandada ja täpsustada;  
91. kutsub komisjoni üles esitama parlamendile võimalikult kiiresti ülevaate kõikidest (avalikest ja mitte ­
avalikest) dokumentidest ja kõigist isikutest, kes on seotud tubakatööstusega sõlmitava nelja koostöö ­
lepingu läbirääkimistega;  
92. märgib, et liit on alla kirjutanud Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku 
vähendamise raamkonventsioonile; on seisukohal, et artikli 5 lõike 3 kohaldamine on liidu jaoks 
siduv kohustus; palub komisjonil aru anda, kuidas on artikli 5 lõike 3 sätteid liidus ja selle institutsioo ­
nides kohaldatud; seejuures palub eelkõige selgitada, mil määral on kohaldamine kooskõlas WHO 
poolt artikli 5 lõike 3 kohta sätestatud suunistega, ning kuidas ja miks on komisjon nendest suunistest 
kõrvale kaldunud;  
Eelarve täitmine  
Täitmismäärad, eelarveülejääk ja täitmata eelarvelised kulukohustused  
93. tunneb heameelt selle üle, et eelarve täitmise määr oli kõrge: 99,3 % kulukohustuste assigneeringute 
(sama mis 2010. aastal) ja 98,6 % maksete assigneeringute puhul (2010. aastal 96,6 %); tunneb 
heameelt ka selle üle, et üldine ülejääk vähenes 2010. aasta 4,5 miljardilt eurolt 2011. aastal 1,5 
miljardi euroni;  
94. on mures selle pärast, et ESFi, ERFi ja Ühtekuuluvusfondi puhul esitavad liikmesriigid rohkem makse ­
taotlusi aasta lõpu poole, mille tagajärjel ei ole aga komisjonil võimalik õigel ajal eelarvepädevatelt 
institutsioonidelt taotleda, et need võtaksid vastu paranduseelarve, millega suurendada saadud taotluse 
väljamaksmiseks vajalikke maksete assigneeringuid; palub seetõttu, et komisjon nõuaks liikmesriikidelt, 
et need esitaksid enamiku oma nõuetest esimesel võimalusel;  
95. märgib, et maksete suure osakaalu koondumine detsembrikuule võib vähendada järelevalve- ja kont ­
rollisüsteemide mõjusust ja suurendada vigade tekkimist;  
96. väljendab muret selle pärast, et programmitöö perioodi 2007–2013 täitmata eelarveliste kulukohus ­
tuste summa on järsult suurenenud (kui 2010. aastal oli summa 13 miljardit eurot, siis 2011. aastal 
207 miljardit eurot, enamik sellest ühtekuuluvuspoliitikas);  
97. rõhutab, et järgmistel aastatel tuleb piisavad maksete assigneeringud kättesaadavaks teha kohe aasta 
alguses;ET 16.11.2013 Euroopa Liidu Teataja L 308/43
Tulud  
Traditsioonilised omavahendid ja käibemaks  
98. märgib, et kontrollikoda leidis oma aastaaruandes, et tulude arvutamisel ei olnud tehtud olulisel määral 
vigu; väljendab muret seoses sellega, et traditsiooniliste omavahendite osas ei ole kontrollikoja auditiga 
võimalik hõlmata deklareerimata imporditud kaupu ega imporditud kaupu, mis pääsesid tollijäreleval ­
vest, ja et aastaaruandes ei tooda seetõttu välja, kui suur summa liidu eelarves selle tagajärjel saamata 
jäi; soovitab kontrollikojal esitada eriaruande deklareerimata imporditud kaupade kohta, lähtudes 
vähemalt 10 liikmesriigis läbi viidavast uuringust, ja kohandada oma 2013. aasta tööprogrammi 
vastavalt;  
99. on seisukohal, et tulude vallas tehtud kontrollikoja tulemusaudit on äärmiselt kasulik, ja innustab 
kontrollikoda koondama oma vahendid pigem sellele; peab kahetsusväärseks, et aastaaruanne, mis 
moodustab suure osa kontrollikoja tööst, annab siiski õige vähe teavet selle kohta, kui tõhusalt tulusid 
tegelikult kogutakse; palub kontrollikojal pöörata aastaaruandes suuremat tähelepanu tulude auditee ­
rimisele ja esitada põhjalik ülevaade sellest, kui tõhus on liikmesriikides tulude kogumise süsteem ja 
millised tagajärjed on selle puudulikul toimimisel;  
100. tuletab meelde, et parlament analüüsib omavahendite kogumist liidu finantshuvide kaitsmist käsitlevas 
algatusraportis, mis koostatakse kord aastas ja komisjoni aruande põhjal;  
101. on väga mures kontrollikoja järelduse pärast, mille kohaselt esineb liikmesriikide tollijärelevalves 
jätkuvalt puudusi ja seetõttu ei saa olla kindel, et registreeritud traditsioonilised omavahendid on 
täielikud ja korrektsed; peab lubamatuks, et tolliprotseduuride kontroll ei toimi liikmesriikides korra ­
likult; tuletab meelde, et korrektsetel tolliprotseduuridel on käibemaksu arvutamisele otsene mõju; 
väljendab sügavat muret selle pärast, et kontrollikoda on eriaruandes nr 13/2011 kindlaks teinud, 
et ainuüksi tolliprotseduuri 42 (  1 ) rakendamise tagajärjel jäi 2009. aastal ekstrapoleerituna saamata 
umbes 2,2 miljardit eurot tulu (  2 ) seitset auditeeritud liikmesriiki arvestades, mis moodustab 29 % 
käibemaksust, mida teoreetiliselt oleks tulnud kohaldada kõikide kaupade maksustatavale kogusele, 
mida 2009. aastal neis seitsmes liikmesriigis tolliprotseduuri 42 alusel imporditi;  
102. rõhutab, et kontrollikoda järeldab eriaruandes nr 13/2011, et „käibemaksust kõrvalehoidumine 
mõjutab liikmesriikide finantshuve; märgib, et see avaldab mõju ELi eelarvele, vähendades käibemak ­
supõhiste omavahendite summat; märgib, et summa vähenemist kompenseeritakse rahvamajanduse 
kogutulul põhinevatest omavahenditest, mis moonutab liikmesriikide poolt ELi eelarvesse tehtavate 
osamaksete tasakaalu, ning et lisaks pärsib käibemaksupettus siseturu toimimist ja takistab vaba 
konkurentsi” (  3 ); 
103. rõhutab, et eriaruandes nr 13/2011 toodud kontrollikoja auditileiud leidsid kinnitust järeldustes, mis 
koostati teabekogumismissiooni kohta, mille parlamendi eelarvekontrollikomisjon tegi Rotterdami ja 
Antwerpeni sadamatesse 19. ja 20. septembril 2012. aastal; märgib, et liit on üks peamisi kaubandus ­
blokke ja et suurtest Euroopa sadamatest käib läbi palju laevu; märgib, et logistilise surve tõttu 
tuginevad need sadamad tollimääruses ette nähtud menetlustele ning et volitatud ettevõtjad etendavad 
järjest suuremat rolli; märgib siiski, et näiteks Rotterdamis asuva suurima Euroopa sadama poolt 
importijatele antud lihtsustatud tolliprotseduuride tase on liidu teiste peamiste sadamatega võrreldes 
kõrge; rõhutab, et tolliprotseduuride lihtsustamine peab hõlmama asjakohast ja tõhusat riskipõhist 
lähenemisviisi, mille tulemuseks oleksid konkurentsi moonutamist vältivad tõhusad kontrollisüsteemid, 
ning et komisjon ja liikmesriigid peaksid lihtsustatud menetlusi tõhusalt ja regulaarselt kontrollima; 
märgib, et väiksem kontroll võib sadamale anda ülisuure majandusliku eelise; rõhutab, et igasugune 
põhjendamatu väiksem kontroll võib oluliselt kahjustada liidu ja liikmesriikide finantshuve;ET L 308/44 Euroopa Liidu Teataja 16.11.2013  
( 1 ) Tolliprotseduuri 42 kasutavad importijad käibemaksuvabastuse saamiseks, kui imporditud kaubad viiakse teise liik ­
mesriiki ja kui käibemaks kuulub tasumisele sihtliikmesriigis.  
( 2 ) Sellest 1,8 miljardit eurot jäi saamata seitsmes auditeeritud liikmesriigis ja 400 miljonit eurot 21 valimisse kuulunud 
importkaupade sihtliikmesriigis.  
( 3 ) Eriaruanne nr 13/2011, lk 11, punkt 5.
104. võtab teadmiseks algatused, mille komisjon on teinud kontrollikoja eriaruande nr 13/2011 järelmeet ­
mete võtmiseks; peab aga kahetsusväärseks, et 2012. aasta maikuus avaldatud EUROFISCi esimese, 
2011. aasta tegevusaruande kohaselt ei ole eriaruandes nimetatud peamistele auditileidudele ja tähe ­
lepanekutele meetmeid järgnenud; soovib saada teavet edusammude kohta enne 2013. aasta septemb ­
rit; 
105. väljendab tõsist muret eelkõige 3. töövaldkonna auditileiu pärast, mille kohaselt puudub maksuhal ­
duritel enamikus liikmesriikides otsene juurdepääs tolliandmetele ja andmete automaatne ristkontroll 
ei ole seetõttu võimalik;  
106. peab kahetsusväärseks, et komisjon ei ole täitnud eriaruande nr 13/2011 soovitust nr 6, milles 
nõutakse käibemaksudirektiivi muutmist, et eristada ettevõtjate käibemaksu koondaruannetes kõne ­
aluse protseduuri alusel imporditud ja seejärel ühendusesiseselt tarnitud kaubad; märgib, et see võimal ­
daks impordiliikmesriigi tolli- ja maksuandmete otstarbekat võrdlemist; nõuab teavet selle kohta, miks 
seda ei ole tehtud;  
107. peab kahetsusväärseks, et nõukogu ei ole rakendanud kontrollikoja soovitust, mille kohaselt tuleks 
käibemaksudirektiivi muuta, et panna importija (või tema maksuesindaja) solidaarselt kaubasaajaga 
vastutama käibemaksu eest, mis sihtliikmesriigis jääb saamata seetõttu, et ta ei esitanud õigel ajal 
täielikku käibemaksu koondaruannet;  
108. palub komisjonil teha eriaruandes nr 13/2011 sisalduvate kontrollikoja soovituste elluviimiseks 
suuremaid jõupingutusi;  
109. peab kahetsusväärseks, et komisjon ja liikmesriigid ei ole suutnud tagada ajakohastatud tolliseadustiku 
õigeaegset rakendamist, mida oleks tulnud hakata kohaldama hiljemalt 24. juunil 2013. aastal; rõhu ­
tab, et igasugune viivitus takistab liikmesriikide ja seetõttu ka liidu enda finantshuvide kaitsmist; 
rõhutab asjaolu, et komisjoni andmeil on olukord suures osas selline seetõttu, et liikmesriigid ei 
suuda kokku leppida kõige kohasemas infotehnoloogia arendamise meetodis ning et neil on puudu 
nii inimressursse kui ka raha; väljendab muret selle pärast, et komisjon ja liikmesriigid on selle 
üliolulise reformiga ajakavast maas olukorras, kus omavahendite kogumise olukord on mitterahuldav;  
110. palub komisjonil hinnata, millised kulud ajakohastatud tolliseadustiku täieliku kohaldamise edasilük ­
kamisega kaasnevad ning millises summas see eelarvet mõjutab;  
111. juhib tähelepanu parlamendi poolt tellitud uurimusele „Ajakohastatud tolliseadustiku rakendamine”, (  1 ) 
mille kohaselt võiks ajakohastatud tolliseadustik (mille nimetus oleks liidu tolliseadustik, kui komisjoni 
uuesti sõnastatud ettepanek vastu võetakse) parimal juhul jõustuda 2017. aasta detsembris; tuletab 
komisjonile meelde, et liidul on tolliliidu valdkonnas ainupädevus ja et seetõttu peaks komisjon 
tagama, et liikmesriigid sellest kinni peavad; kutsub sellest tulenevalt komisjoni üles suurendama 
jõupingutusi tagamaks, et ajakohastatud tolliseadustikku hakataks kohaldama esimesel võimalusel, ja 
vältimaks igati võimalust, et see juhtuks uurimuse kohaselt halvimal juhul alles 2033. aasta märtsis;  
112. peab kahetsusväärseks, et nõukogu on blokeerinud kaks olulist käibemaksupettusega võitlemise ette ­
panekut, millest üks on ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 
2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) seoses käibemaksupettuste vastase kiirreagee ­
rimismehhanismiga (COM(2012) 428), ja teine ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv, millega 
muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ seoses tagasipööratud maksustamismehhanismi mittekohustusliku 
ja ajutise kohaldamisega teatavate pettuse ohvriks langeda võivate kaupade ja teenuste tarnete suhtes 
(COM(2009) 511);  
113. väljendab heameelt selle üle, et ühtne operatiivne struktuur EUROFISC, mis võimaldab liikmesriikidel 
reageerida kiiresti piiriülesele käibemaksupettusele, on hakanud täielikult toimima; märgib, et 2011. 
aasta veebruaris loodi eraldi töövaldkond, mille eesmärk on vahetada sihtteavet tolliprotseduuri 42 
väärkasutuse juhtumite kohta;ET 16.11.2013 Euroopa Liidu Teataja L 308/45  
( 1 ) PE 475.094.
114. palub komisjonil tugevdada oma koostööd liikmesriikidega, et koguda asjaomastes riikides valitseva 
tolli- ja käibemaksulõhe kohta usaldusväärseid andmeid ja anda neist parlamendile korrapäraselt aru;  
Kogurahvatulu põhine tulu. Maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise ulatus ning mõju liidu 
eelarvele ja liikmesriikidele majandusele  
115. väljendab heameelt komisjoni tegevuskava üle maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidumise vastase 
võitluse tugevdamiseks(COM(2012) 722); mainib tunnustavalt eelkõige komisjoni ettepanekut luua 
kiirreageerimismehhanism, ning toonitab, et see võimaldaks liikmesriikidel käibemaksupettustele 
kiiremini ja tõhusamalt reageerida; rõhutab, et ELi liikmesriikidel jääb maksupettuste ja maksudest 
kõrvalehoidumise tõttu igal aastal saamata hinnanguliselt 1 triljon eurot, samas kui liidu eelarves on 
kulukohustuste assigneeringuid üksnes 142,5 miljardi euro väärtuses;  
Põllumajandus  
116. peab kahetsusväärseks veamäära kasvu 4 protsendini põllumajanduse ja maaelu arengu poliitikavald ­
konnas, mis hõlmab Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllu ­
majandusfondi (EAFRD) kulusid ning keskkonna, kalanduse ja tervishoiu poliitikavaldkondade rühma 
kulusid;  
117. tuletab meelde, et põllumajanduse ja eelkõige maaelu arengu olukorra halvenemine on peamine 
põhjus, miks kõigi maksete kõige tõenäolisem veamäär 2011. aasta suurenes;  
118. märgib, et isegi kui 0,2 % sellest veamäärast tekkis seetõttu, et kontrollikoda hakkas nõuetele vastavuse 
tingimuste rikkumisi käsitlema uue meetodiga, suurenes kogu põllumajanduspoliitika valdkonna 
veamäär 2011. aastal 2010. aastaga võrreldes reaalväärtuses 1,5 % võrra: 2,3 protsendilt 2010. aastal 
3,8 protsendini 2011. aastal (  1 ); 
119. märgib, et kontrollikoda võttis veamäära arvutamisel esimest korda arvesse ka nõuetele vastavuse 
tingimuste rikkumisi, sest „nõuetele vastavuse kohustused on olulised õiguslikud nõuded, mida kõik 
otsetoetuste saajad täitma peavad, ning on paljudel juhtudel ainukesed tingimused, mille täitmise 
korral otsetoetused täies mahus välja makstakse”; (  2 ) palub kontrollikojal sellega seoses meetodi muut ­
mist täiendavalt selgitada ja põhjendada; kutsub komisjoni ja kontrollikoda üles leppima kokku 
järjepidevas metoodikas, mis võimaldab eri aastate eelarve täitmise näitajaid paremini võrrelda;  
120. märgib, et kontrollikoda piirdub auditi puhul ainult teatavate kohustuslike majandamisnõuete ning 
heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste nõuetega ning et veamäära tuleb suhtuda väga ette ­
vaatlikult ning selle alusel ei tohiks anda üldist hinnangut sellele, kuidas põllumajandustootjad nõue ­
tele vastavuse tingimusi täidavad (  3 ); 
121. märgib, et liikmesriigid ise otsustavad, kuidas head põllumajandus- ja keskkonnatingimused määratleda 
ja milliste põllumajandusmaade suhtes neid kohaldada; suhtub väga kriitiliselt tõsiasja, et otsetoetusi 
saavad toetusesaajad, kes väga tihti ei ole põllumajandustootjad; leiab, et see on raha vale kasutus ja 
see raha tuleks kokku hoida;  
122. võtab teadmiseks, et eelarveaastal 2011 nõudsid liikmesriigid toetusesaajatelt tagasi 172,7 miljonit 
eurot ning aasta lõpus oli toetusesaajatelt veel tagasi saamata sissenõutav summa kokku 1,2069 
miljardit eurot, millest 458 miljonit eurot jäi liikmesriikide kanda EAGFi kulude katteks vastavalt 
50/50 reeglile; tunnistab, et liidu eelarvest kaetakse ligikaudu 25,7 miljoni euro suurune summa, 
mille tagasisaamine osutus eelarveaastal 2011 võimatuks; juhib tähelepanu sellele, et põllumajanduse 
ja maaelu arengu peadirektoraat kontrollis 29. aprilli 2011. aasta otsuse 2011/272/EL (  4 ) alusel kõiki 
alates 2006. või 2002. aastast pärinevaid tagasi nõudmata summadega seotud juhtusid ning et 50/50 
reeglit kohaldades jäeti 27,8 miljonit eurot liikmesriikide kanda ning 29,2 miljonit eurot kaeti liidu 
eelarvest, kuna neid ei olnud võimalik sisse nõuda;ET L 308/46 Euroopa Liidu Teataja 16.11.2013  
( 1 ) Andmed, mille hr Kubyk esitas kontrollikoja nimel 6. detsembril 2012. aastal parlamendi eelarvekontrollikomisjonis 
toimunud Dacian Ciolo șe kuulamisel.  
( 2 ) Kontrollikoja aastaaruanne eelarveaasta 2011 kohta, punkti 3.9 joonealune märkus 11.  
( 3 ) Andmed, mille hr Kubyk esitas kontrollikoja nimel 6. detsembril 2012. aastal parlamendi eelarvekontrollikomisjonis 
toimunud Dacian Ciolo șe kuulamisel.  
( 4 ) Komisjoni 29. aprilli 2011. aasta rakendusotsus 2011/272/EL Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) 2010. 
eelarveaastal rahastatud liikmesriikide makseasutuste kulude raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise 
kohta (ELT L 119, 7.5.2011, lk 70).
123. tunneb heameelt selle üle, et esimest korda on kontrollikoda koostanud kaks hinnangut: ühelt poolt 
turu ja otsetoetuste kohta ning teiselt poolt maaelu arengu kohta, ja on seisukohal, et see annab igast 
poliitikavaldkonnast parema ülevaate; palub aga kontrollikojal esitada maaelu arenguga seotud 
veamäär mitte koos keskkonna-, kalandus- ja tervishoiuvaldkonna omaga, vaid eraldi;  
124. tunneb heameelt registri üle, mis annab teavet selle kohta, kellele on liikmesriikides ühise põlluma ­
janduspoliitika makseid tehtud; peab registrit oluliseks sammuks suurema läbipaistvuse saavutamisel 
põllumajandussektoris; tuletab aga meelde, et vastavalt Euroopa Liidu Kohtu 9. novembri 2010. aasta 
otsusele, millega tunnistati õigusnormid füüsiliste isikute puhul kehtetuks, (  1 ) on komisjoni määrust 
(EÜ) nr 259/2008 (  2 ) muudetud ja ühise põllumajanduspoliitika maksete saajate avalikustamise 
kohustus puudutab ainult juriidilisi isikuid; võtab teadmiseks komisjoni 25. septembril 2012. aastal 
vastu võetud ettepaneku uute läbipaistvuseeskirjade kohta, mille kohaselt liikmesriigid peavad avali ­
kustama andmed kõigi toetusesaajate, sealhulgas füüsiliste isikute kohta, välja arvatud toetusesaajate 
puhul, kellele aastas antav toetus ei ületa teatavat miinimumtaset, võttes arvesse Euroopa Kohtu 
otsuses esitatud vastuväiteid, eriti seoses andmekaitsega;  
125. võtab teadmiseks praeguse tava SAPARDi vahendite haldamisel, nimelt et vahendid nõutakse täies 
ulatuses tagasi üksnes erandkorras, kui projekti osa puhul loodi petturliku käitumisega kunstlikult 
tingimused, ilma milleta toetusesaaja ei oleks projektile üldse toetust saanud; väljendab muret komis ­
joni poolt SAPARDi ametile soovitatud praeguse tava pärast, mille kohaselt projekti, mille osa on 
mõjutanud petturlik käitumine, võib lugeda rahastamiskõlblikuks, kui projekti ei loeta olemuselt 
kunstlikuks, st kõigi mõjutatud elementide kulude protsendimäär ei ületa 50 % kogu projekti kuludest; 
väljendab erilist muret selle pärast, et selline tava ei tõkesta petturlikku käitumist;  
Turg ja otsetoetused  
126. peab kahetsusväärseks, et EAGFi maksetes esines 2011. aastal olulisel määral vigu, et kontrollikoja 
hinnangul on kõige tõenäolisem veamäär 2,9 % ning kontrollikoja poolt auditeeritud kontrollisüs ­
teemid Austrias, Soomes, Ungaris, Itaalias ja Hispaanias osutusid maksete seaduslikkuse ja korrektsuse 
tagamisel ainult osaliselt mõjusaks;  
127. märgib, et enamik täpsusvigu on seotud maa enamdeklareerimisega, mille puhul on deklareeritud ja 
tegeliku pindala erinevus väiksem kui 5 %, ja peab kahetsusväärseks, et suuremate täpsusvigade puhul 
on tegu püsikarjamaa abikõlblikkuse ebaõige hindamise ja põllumassiivide registris registreerimisega 
liikmesriikide ametiasutuste poolt;  
128. toetab kontrollikoja soovitust, mille kohaselt tuleb tagada püsikarjamaa abikõlblikkuse korrektne 
hindamine (  3 ); 
129. võtab pettumusega teadmiseks, et kontrollikoda tegi kindlaks, et ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi 
mõjusust pärsivad ebatäpseid andmeid sisaldavad andmebaasid ning nõuete halduslikult ebakorrektne 
käsitlemine teatavate liikmesriikide makseasutustes; tuletab komisjonile meelde, et ühtse haldus- ja 
kontrollisüsteemi kasutuselevõtt tõi kaasa vigade arvu vähenemise, ning nõuab komisjonilt olukorra 
kohest parandamist, vajaduse korral rahastamise peatamist ja katkestamist kasutades;  
130. on mures selle pärast, et komisjon säilitas tõsiste puuduste tõttu oma aasta tegevusaruandes reservat ­
sioonid Bulgaaria ja Portugali ühtsete haldus- ja kontrollisüsteemide suhtes; rõhutab tõsiasja, et arves ­
tades ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi olulisust põllumajanduskulude haldamise ja kontrolli seisuko ­
halt, võivad tõsised puudused selle loomisel ja toimimisel kahjustada komisjoni mainet isegi siis, kui 
finantsmõju ei ületa olulisuse künnist;ET 16.11.2013 Euroopa Liidu Teataja L 308/47  
( 1 ) Liidetud kohtuasjad C-92/09 ja C-93/09, EKL 2010, lk I-11063.  
( 2 ) Komisjoni 18. märtsi 2008. aasta määrus (EÜ) nr 259/2008, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 
kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad seoses Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Maaelu Arengu Euroopa 
Põllumajandusfondi (EAFRD) vahenditest toetuse saajaid hõlmava teabe avaldamisega (ELT L 76, 19.3.2008, lk 28).  
( 3 ) Kontrollikoja aastaaruanne eelarveaasta 2011 kohta, punkt 3.45.
131. peab kahetsusväärseks, et ei ole kõrvaldatud juhtimis- ja kontrollisüsteemide teatavaid korduvaid vigu, 
mida märgati ja millest anti teada juba varasematel aastatel; sellised vead on maakasutuse ebakorrektne 
liigitamine, abikõlblike maatükkide näitamine põllumassiivide registris suuremana ja ilmse vea kont ­
septsiooni vale rakendamine;  
132. peab kahetsusväärseks asjaolu, et kontrollikoda leidis puudusi kohapeal tehtud mõõtmistes; nõuab, et 
kohapealsete kontrollide kvaliteet oleks küllaldane abikõlbliku ala usaldusväärseks mõõtmiseks (  1 ); 
133. peab kahetsusväärseks, et kontrollikoja auditeeritud sertifitseerimisasutuste poolt kindluse suuren ­
damise uue vabatahtliku menetluse raames tehtud töö kvaliteet ei ole piisav;  
134. palub komisjonil võtta kõik vajalikud meetmed selleks, et makseasutused kõrvaldaksid haldus- ja 
kontrollisüsteemis tuvastatud puudused; rõhutab, et sertifitseerimisasutuste tehtava töö korraldust ja 
kvaliteeti tuleb parandada, et need annaksid usaldusväärse hinnangu makseasutuste tegevuse seadus ­
likkuse ja korrektsuse kohta; palub komisjonil uurida, kas nõuetele vastavuse standardite kontrolli ­
miseks ja halduskoormuse vähendamiseks oleks võimalik teha koostööd üksikisikutega;  
Maaelu areng  
135. peab kahetsusväärseks, et maaelu arengu, keskkonna, kalanduse ja tervishoiu poliitikavaldkonna 
maksed sisaldasid 2011. aastal olulisel määral vigu (kõige tõenäolisem veamäär oli kontrollikoja 
hinnangul 7,7 %) ning kontrollitud järelevalve- ja kontrollisüsteemid olid ainult osaliselt mõjusad;  
136. märgib, et suur osa kõige tõenäolisemast veamäärast puudutab muude kui pindalapõhiste meetmete 
(nagu põllumajandusettevõtete moderniseerimine ning majanduse ja maaelanikkonna põhiteenuste 
loomine) abikõlblikkust, mis on osaliselt tingitud sellest, et eeskirjad ja abikõlblikkuse tingimused 
on tihtipeale keerukad;  
137. väljendab muret asjaolu pärast, et palju vigu täheldati juhtudel, kus toetusesaajateks olid avaliku sektori 
asutused (nt omavalitused või makseasutused ise), (  2 ) ja et vead puudutasid näiteks rahastamiskõlbmatu 
käibemaksu deklareerimist või avalike hangete eeskirjade rikkumist; palub seetõttu komisjonil ja 
liikmesriikidel tagada kehtivate eeskirjade parem jõustamine;  
138. kordab veel kord, et peab kahetsusväärseks, et komisjon kasutab põllumajanduse ja ühtekuuluvuse 
poliitikavaldkonna avalikes hangetes leitud vigade kvantifitseerimiseks eri meetodit, millest kumbki ei 
ole kooskõlas kontrollikoja meetodiga, ning nõuab, et komisjon ja kontrollikoda ühtlustaksid kiiresti 
nende kahe poliitikavaldkonna avalikes hangetes leitud vigade käsitluse (  3 ); 
139. märgib, et kontrollikoda selgitas välja olulised nõuetele vastavuse tingimuste täitmise probleemid 
loomade identifitseerimisel ja registreerimisel; (  4 ) palub liikmesriikidel kontrollide kvaliteeti aasta 
jooksul parandada, ilma et toetusesaajate halduskoormus suureneks;  
140. peab kahetsusväärseks, et kontrollikoda leidis liikmesriikide maaelu arengu järelevalve- ja kontrolli ­
süsteemides puudusi ning et kolme järgmise auditeeritud aspekti puhul esines probleeme: maksete 
korrektsuse tagamise haldus- ja kontrollisüsteemid, kohapealsel kontrollil põhinevad kontrollisüs ­
teemid ja nõuetele vastavuse rakendamise ning kontrollimise tagamise süsteemid;  
141. palub komisjonil võtta põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi tehtavate raamatupidamisar ­
vestuse kontrollimise ja heakskiitmise auditite strateegia koostamisel arvesse kontrollikoja auditileide;ET L 308/48 Euroopa Liidu Teataja 16.11.2013  
( 1 ) Kontrollikoja aastaaruanne eelarveaasta 2011 kohta, punkt 3.23.  
( 2 ) Kontrollikoja aastaaruanne eelarveaasta 2011 kohta, punkt 4.12.  
( 3 ) Vt Euroopa Parlamendi 10. mai 2012. aasta resolutsiooni lõiget 86.  
( 4 ) Kontrollikoja aastaaruanne eelarveaasta 2011 kohta, punkt 4.18.
142. on väga mures põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi juhtkonna esitatud teabe pärast, sest 
aasta tegevusaruandest ei selgu, miks on maaelu arengu allesjäänud veamäär „eelmise aastaga võrreldes 
oluliselt kasvanud” (  1 ); 
143. märgib, et kontrollikoja andmeil on põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi allesjäänud 
veamäär palju madalam kontrollikoja auditileiust seetõttu, et selle aluseks on liikmesriikide poolt 
2010. aasta kohta esitatud andmed, ja et kontrollikoja auditi kohaselt ei avasta liikmesriigid makse ­
asutuste kontrollides sisalduvate puuduste tõttu kõiki rahastamiskõlbmatuid kulusid või ei anna neist 
aru (  2 ); 
144. on väga mures selle pärast, et põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat on seisukohal, et 
üldiselt on liikmesriigid maaelu kulutuste juhtimis- ja kontrollisüsteeme parandanud, (  3 ) kui kontrol ­
likoja audit näitab, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid Taanis, Soomes, Ungaris, Itaalias ja Hispaanias 
kas ei olnud mõjusad või olid ainult osaliselt mõjusad; (  4 ) on seisukohal, et kuna komisjoni ja 
kontrollikoja hinnangud on sedavõrd erinevad, on eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastu ­
taval institutsioonil keeruline objektiivseid järeldusi teha; nõuab tungivalt andmete vahetamist kont ­
rollikoja ja komisjoni vahel, selleks et hõlbustada kooskõlastatud võrdlust eelmiste perioodidega ning 
tagada usaldusväärne andmebaas tulevaste võrdluste jaoks; on veendunud, et ühise analüüsi jaoks on 
kasulikud kontrollikoja, komisjoni ja asjaomaste liikmesriikide esindajate vahelised kolmepoolsed 
kohtumised;  
145. palub seetõttu komisjonil võtta vajalikke meetmeid maaelu arengu valdkonna veamäära vähendami ­
seks ja tunneb heameelt selle üle, et põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat on moodustanud 
töörühma, kes hindab maaelu arengu puhul tehtud vigade algpõhjuseid ja töötab välja parandus ­
meetmed praeguse programmitöö perioodi ja tulevaste perioodide jaoks;  
146. palub komisjonil siiski koostada veamäära vähendamise tegevuskava, millega mitte ainult ei anta 
liikmesriikidele juhiseid ja abi parimate tavade näol, vaid ka suurendatakse programmide elluviimise 
järelevalvet ja rakendatakse vajaduse korral eelkõige maaelu arengu puhul tõhusamalt selliseid karistusi 
nagu maksete katkestamine ja peatamine;  
147. kutsub komisjoni üles parandama veelgi makseasutuste ja sertifitseerimisasutuste akrediteerimiskritee ­
riumite kvaliteedikontrolli;  
148. toetab täielikult kontrollikoja soovitust, mille kohaselt tuleks maaelu arengu valdkonna eeskirju ja 
tingimusi veelgi lihtsustada ja liikmesriigid peaksid tagama kehtivate eeskirjade parema jõustamise;  
Keskkond, rahvatervis ja toiduohutus  
149. on seoses kontrollikoja tähelepanekuga, et aasta lõpu seisuga tehtud maksetes esines olulisel määral 
vigu, mures selle pärast, et liidu eelarve täitmist käsitlevad kontrollikoja aastaaruandes on keskkonna- 
ja tervishoiupoliitika valdkonnad esitatud koos maaelu arengu ja kalanduse valdkonnaga; võtab tähe ­
lepanelikult teadmiseks, et nimetatud tähelepanek puudutab ainult maaelu arengu valdkonda; palub, et 
kontrollikoda kaaluks tulevikus teistsugust esitusviisi, mille puhul võetakse arvesse Euroopa Parlamendi 
keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni pädevusse kuuluvates poliitikavaldkondades 
saavutatud häid tulemusi;  
150. on seisukohal, et keskkonna, kliimameetmete, rahvatervise ja toiduohutusega seotud eelarveridade 
üldised täitmismäärad on rahuldavad; toonitab asjaolu, et 2011. aasta oli esimene eelarveaasta, mille 
puhul kohaldati Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud eelarvemenetlust täies mahus; tuletab veel 
kord meelde, et neile keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni vastutusalasse kuuluvatele 
poliitikavahenditele kulutatakse ainult 0,76 % liidu eelarvest, kuigi neil on neis valdkondades selge liidu 
lisaväärtus ja liidu kodanikud toetavad liidu keskkonna- ja kliimapoliitikat;ET 16.11.2013 Euroopa Liidu Teataja L 308/49  
( 1 ) Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi aasta tegevusaruanne, punkt 3.1.1.1.6, lk 58.  
( 2 ) Märkus, mille pr Budbergyte tegi kontrollikoja nimel 6. detsembril 2012. aastal Euroopa Parlamendi eelarvekontrol ­
likomisjonis toimunud volinik Dacian Ciolo șe kuulamisel.  
( 3 ) Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi aasta tegevusaruanne, lk 79.  
( 4 ) Kontrollikoja aastaaruanne eelarveaasta 2011 kohta, lisa 4.2.
151. rõhutab, et keskkonna ja kliimameetmete valdkonnas oli eelarve üldine täitmismäär 99,92 %; märgib 
ühtlasi, et maksete täitmismäär oli 88,05 %; võtab teadmiseks, et 2011. aasta oli esimene aasta, mil 
keskkonnapoliitika ja kliimameetmete eelarveridu täitsid keskkonna peadirektoraat ja hiljuti loodud 
kliimameetmete peadirektoraat, kes hakkas 2011. aastal eelarve täitmise eest ise vastutama;  
152. tunneb heameelt selle üle, et programmi LIFE+ tegevuseelarvet täideti 99,82 % ulatuses, mis näitab 
selle vajalikkust ja tunnustamist ainsa vahendina, mille ainus eesmärk on keskkonnakaitse; märgib, et 
2011. aastal eraldati liikmesriikides läbiviidavatele projektidele 267 179 828 eurot, valitsusväliste 
organisatsioonide tegevust toetati 8 997 284 euroga, 46 817 919 eurot kasutati meetmeteks, millega 
toetati komisjoni rolli poliitika ja õigusaktide väljatöötamise algataja ja järelevalvajana, ning 
17 589 277 eurot eraldati haldustoeks; kavatseb jätkata järelevalve pidamist programmi LIFE+ vahen ­
dite eraldamise üle selle tegeliku kasutuse kolmele valdkonnale;  
153. on teadlik sellest, et programmi LIFE+ meetmetega seotud maksed täideti kliimameetmete peadirek ­
toraadi vastutusalas olemise esimesel aastal ainult 58,23 % ulatuses; märgib, et täitmismäär on madal, 
sest 2011. aasta eelarve koostamisel oldi liiga optimistlik ja taotletud summad olid liiga suured; märgib 
ühtlasi, et lõppmaksete arveldamist taotleti alles 2012. aastal; rõhutab asjaolu, et iga aasta novembris 
toimuva üldise ümberpaigutamise raames paigutati kasutamata maksete assigneeringud muudele 
eelarveridadele ümber; on teadlik sellest, et 2011. aastal kasutati neid makseid ühtekuuluvuspoliitika 
eelarveridade puudjääkide katmiseks;  
154. on seisukohal, et viie katseprojekti ja kahe ettevalmistava meetme – mille kogusumma on 11 765 508 
eurot – edenemine on rahuldav; on teadlik sellest, et nende meetmete elluviimine võib olla komisjonile 
koormav, sest elluviimiseks vajalike menetlustega (nt tegevuskava, konkursikutsed) võrreldes on ette 
nähtud summad väikesed; innustab komisjoni keskenduma tulevikus sellistele katseprojektidele ja 
ettevalmistavatele meetmetele, mis annavad liidu jaoks tõepoolest lisaväärtust;  
155. võtab teadmiseks asjaolu, et eelarve peatüki 17 04 „Toidu- ja sööda ohutus, loomade tervishoid, 
loomade heaolu ja taimetervis” täitmismäär oli 95,1 %; on teadlik sellest, et täies mahus täitmine ei 
olnud vajalik, sest sinikeeltõve vastase vaktsineerimise kulud jäid liikmesriikides prognoositust väikse ­
maks, kuna teatavad liikmesriigid otsustasid valida vabatahtlikkusel põhinevad, põllumajandustootjate 
poolt rahastatavad programmid ja veiste spongioosse entsefalopaatia juhtumite arv on vähenenud; 
märgib, et maksete täitmismäär võrreldes 2010. aasta määraga (90,5 %) suurenes ja ulatus 98,1 
protsendini; innustab komisjoni liikmesriikidega tihedamat koostööd tegema, et saada selles polii ­
tikavaldkonnas tehtavate prognooside jaoks kõige paremaid ja täpsemaid andmeid;  
Kalandus  
156. võtab teadmiseks komisjoni teatise Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale Euroopa Liidu 
2011. aasta raamatupidamise aastaaruande kohta; võtab teadmiseks kontrollikoja aastaaruande 
eelarveaasta 2011 kohta; usub, et merendus- ja kalandusasjade valdkond neis dokumentides esiplaanil 
ei ole;  
157. väljendab heameelt selle üle, et eelarvejaotise 11 rakendamine oli üldiselt rahuldav, sest kulukohustuste 
assigneeringud täideti 97 % ulatuses ja maksete assigneeringud 95 % ulatuses; märgib lisaks, et kont ­
rollikojal ei olnud merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi aasta tegevusaruande kohta olulisi 
märkusi;  
158. palub kontrollikojal esitada kalanduse valdkonna veamäär keskkonna, maaelu arengu ja tervishoiu 
valdkonna näitajatest eraldi ja mitte koondandmetena;  
159. tuletab meelde, et 2010. aastal oli kalandusalaste partnerluslepingute raames püütud kalakoguste 
järelevalve ebapiisav, mille tagajärjel tehti lisamakseid, et katta läbirääkimiste tulemusel kinnitatud 
kvoote ületavad kalakogused; väljendab seepärast rahulolu, et merendus- ja kalandusasjade peadirek ­
toraat on võtnud meetmeid kalandusalaste partnerluslepingute raames püütud kalakoguste järelevalve 
tõhustamiseks, mis loodetavasti hoiab ära kontrollikoja poolt esile tõstetud probleemi kordumise; 
märgib, et 2010. aastal lubatust rohkem püütud kogused arvati 2011. aasta kvoodist maha;ET L 308/50 Euroopa Liidu Teataja 16.11.2013
160. nõuab veel kord tungivalt, et kontrollikoda lisaks oma tööprogrammi ühise kalanduspoliitika välis ­
mõõtme auditi;  
161. võtab teadmiseks merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi aasta tegevusaruandes esitatud Euroopa 
Kalandusfondiga seotud reservatsioonid, mis tehti pärast kontrollikoja eriaruannet nr 12/2011 kala ­
laevade pardal tehtavate määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 25 lõike 2 kohaselt rahastatavate investee ­
ringute kohta, (  1 ) mis suurendasid laevade püügivõimet; on arusaamisel, et merendus- ja kalandusasjade 
peadirektoraat on koostöös liikmesriikidega tegelenud tuvastatud probleemidega, vaadates rahastamis ­
kõlbmatute kulude välistamiseks läbi Euroopa Kalandusfondi määruse kõnealuse sätte kohaselt rahas ­
tatud projektid;  
162. seab kahtluse alla tehnilised hindamismeetodid, mille kasutamisel leiti teatavad määruse (EÜ) nr 
1198/2006 artikli 25 lõike 2 kohased kulutused olevat rahastamiskõlbmatud põhjendusega, et need 
suurendaksid laevade püügivõimsust, kuigi tegelikult olid kõnealused kulutused mõeldud kalastustege ­
vuse ajakohastamiseks; palub komisjonil esitada uuesti püügivõimsuse määratlus, eelkõige samalaad ­
sete tõlgenduserisuste vältimiseks tulevikus;  
163. väljendab sügavat muret selle üle, et riigiabi on kasutatud kalalaevade püügivõime suurendamiseks, 
millega on suurendatud liigset püügivõimsust liidu kalandussektoris;  
164. võtab teadmiseks teise reservatsiooni merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi aasta tegevus ­
aruandes Euroopa Kalandusfondi rakendamise haldamise ja kontrolli kohta Tšehhi Vabariigis, Soomes, 
Itaalias, Madalmaades, Rumeenias, Slovakkias, Hispaanias ja Rootsis;  
165. on seisukohal, et läbipaistvuse suurendamiseks peaksid merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi 
arvnäitajad olema tulevastes kontrollikoja aastaaruannetes esitatud eraldi jaotises ning katsete arvu 
tuleks suurendada, et tagada valimist saadud tulemuste suurem üldine täpsus;  
166. nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid kõik vajalikud meetmed tuvastatud probleemide lahendami ­
seks ning võimaldaksid seeläbi praeguste reservatsioonide tühistamist;  
Regionaalpoliitika ning energeetika ja transport  
Veamäär mõjususega võrreldes  
167. taunib asjaolu, et kontrollikoja hinnangul on selle kuluvaldkonna kõige tõenäolisem veamäär 6 %, mis 
on vastuvõetamatult kõrge; märgib, et see veamäär on madalam kui kontrollikoja poolt perioodil 
2006–2008 täheldatud veamäär ning see on tingitud tugevdatud kontrollisätetest ja komisjoni 2008. 
aasta tegevuskava kohasest rangest maksete katkestamise ja peatamise poliitikast, mida rakendatakse 
puudujääkide kindlaks tegemise korral;  
168. on mures selle pärast, et 62 % vigadest mõjutatud regionaalpoliitika valdkonna tehingute puhul oli 
liikmesriikide ametasutustel küllalt teavet vähemalt osade vigade avastamiseks ja parandamiseks enne 
komisjonilt kulude hüvitamise taotlemist; palub seetõttu komisjonil nõuda liikmesriikidelt juhtimis- ja 
kontrollisüsteemide parandamist, et avastada ja parandada vead liikmesriigi tasandil; on seisukohal, et 
selline kohustus tuleneb usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttest (raha parem kasutamine); rõhutab, 
et liikmesriikide puudulike juhtimis- ja kontrollisüsteemidega peaks kaasnema netokorrektsioon;  
169. märgib, et kontrollikoda hindas seitsme riikliku ja piirkondliku auditeerimisasutuse (igaüks erinevast 
liikmesriigist) tööd ja jõudis järeldusele, et Kreeka, Ungari, Läti ja Portugali auditeerimisasutused olid 
mõjusad, Itaalia (Sitsiilia) ja Rumeenia asutused osaliselt mõjusad ja Tšehhi Vabariigi asutus ei olnud 
mõjus;  
170. kutsub komisjoni üles kasutama järgmisel, aastaid 2014–2020 hõlmaval programmitöö perioodil kõiki 
olemasolevaid vahendeid, nagu on kirjeldatud komisjoni ettepanekus (COM(2011) 615/2), eriti dele ­
geeritud õigusaktide ja rakendusaktide kaudu, et määrata kindlaks tingimused, millele riiklikud auditee ­
rimisasutused peavad vastama, ning võtta vastu auditeerimisstrateegia, auditiarvamuse ja iga-aastase 
kontrolliaruande ning valimivõtumeetodi näidised;ET 16.11.2013 Euroopa Liidu Teataja L 308/51  
( 1 ) Nõukogu 27. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1198/2006 Euroopa Kalandusfondi kohta (ELT L 223, 15.8.2006, 
lk 1).
171. peab kahetsusväärseks tõsiasja, et regionaalpoliitika peadirektoraadi 2011. aasta tegevusaruande koha ­
selt on programmitöö perioodil 2007–2013 suurima ebaõigete maksete tegemise riskiga riigid Tšehhi 
Vabariik (11,4 %), Rumeenia (11,2 %) ja Itaalia (8,6 %);  
172. võtab teadmiseks, et 2011. aastal tuvastas regionaalpoliitika peadirektoraat tõsiseid puudusi viies 
liikmesriigis: Prantsusmaal, Austrias, Itaalias, Rumeenias ja Tšehhi Vabariigis; märgib, et kui raskused 
Prantsusmaal ja Austrias tegid kindlaks riiklikud auditeerimisasutused ise, siis puudused Itaalias, 
Rumeenias ja Tšehhi Vabariigis olid seotud peamiselt juhtimis- ja kontrollisüsteemide ülesehitusega;  
173. tunneb heameelt Euroopa Parlamendi vastutava komisjoni algatuse üle kutsuda nõrgima kontrolli ­
süsteemiga liikmesriikide vastutavad ministrid Euroopa Parlamenti, et selgitada, milliseid meetmeid 
mingi riik on olukorra parandamiseks võtnud; hindab sellega seoses Tšehhi Vabariigi rahandusministri 
asetäitja panust vastutava komisjoniga toimunud aruteludes; on seisukohal, et tema tulek komisjoni on 
esimene samm selle poole, et liikmesriigid võtaksid endale liidu raha kasutamise eest suurema vastu ­
tuse; tunneb sellega seoses heameelt esimeste kontaktide üle Rumeenia ametiasutuste ja Itaalia parla ­
mendiga;  
174. võtab teadmiseks komisjoni peadirektoraatide tehtud reservatsioonide arvu (121 programmi) ja selle, 
et voliniku andmeil on ohustatud summa 1,6 miljardit eurot; tunneb samas heameelt asjaolu üle, et 
suurenemise põhjus on peamiselt komisjoni järgitav rangem lähenemisviis, sh üldreegel, mille kohaselt 
tehakse akumuleerunud allesjäänud 2 % riski korral vastava programmi puhul reservatsioon;  
175. märgib, et suur arv komisjoni reservatsioone puudutas ERFi/Ühtekuuluvusfondi rakenduskavade juhti ­
mis- ja kontrollisüsteeme ajavahemikus 2007–2013 järgmistes liikmesriikides: Austria, Bulgaaria, 
Tšehhi Vabariik, Eesti, Prantsusmaa, Saksamaa, Kreeka, Ungari, Itaalia, Läti, Leedu, Madalmaad, Poola, 
Rumeenia, Sloveenia, Slovakkia, Hispaania ja Ühendkuningriik, ning need olid tingitud märkimisväär ­
setest probleemidest, mis puudutasid juhtimis- ja kontrollisüsteemide tulemuslikku toimimist;  
176. võtab teadmiseks komisjoni reservatsioonid ajavahemiku 2000–2006 kohta, mis puudutavad Ühte ­
kuuluvusfondi juhtimis- ja kontrollisüsteeme Ungaris ja Hispaanias ning ERFi seoses lõppjärgus lahen ­
damata küsimustega Hispaanias, Saksamaal, Iirimaal, Itaalias ja piiriüleste programmide puhul, mis 
kõik olid tingitud mainega seotud põhjustest;  
177. märgib murega, et VKEd on rahaliste vahendite saamisel suurte äriühingutega võrreldes alaesindatud; 
palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada see, et toetuskõlblikkuse eeskirjad, raamatupidamisalased 
kohustused ja nende praktiline rakendamine ei välistaks VKEde osalemist;  
178. on seisukohal, et hädavajalik on toimivate teabevabaduse seaduste kiire rakendamine kogu liidus, 
samuti andmete ja dokumentide süstemaatiline, ennetav ja tsentraliseeritud avalikustamine, eriti seoses 
regionaalpoliitikaga;  
Veaallikad  
179. toonitab asjaolu, et vigade esinemise tõenäosus on eriti suur avalike hangete menetluste ja rahasta ­
miskõlblikkuse eeskirjade puhul;  
180. märgib, et korraldusasutustel peab olema piisavalt personali; palub liikmesriikidel sellele nõudele 
tähelepanu pöörata, et täita finantsmääruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 53b lõike 2 kohane 
kohustus võtta eelarve täitmisel kõik vajalikud meetmed liidu finantshuvide kaitsmiseks;  
181. juhib tähelepanu sellele, et vigade kvantifitseerimine võib põhjustada erinevat kohtlemist: märgib, et 
kui kontrollikoda kontrollib nõuetele vastavust, st seda, kas eeskirjadest peeti kinni või mitte, siis 
komisjon võtab arvesse vea finantsmõju, ja finantskorrektsioonid võivad seetõttu erinevad olla;ET L 308/52 Euroopa Liidu Teataja 16.11.2013
182. rõhutab asjaolu, et sageli on vigade põhjus keerukates eeskirjades; pooldab seetõttu komisjoni püüdlusi 
eeskirju lihtsustada; hoiatab riski eest, mis võib kaasneda lisanduvate siseriiklike õigusaktidega, mis 
suurendavad halduskoormust (s.o ülemäärsed nõuded, keerulised rahastamiskõlblikkuse eeskirjad);  
Aruandlus ja finantskorrektsioonid  
183. tunneb heameelt komisjoni korrektsioonimehhanismi üle, mille raames käsitletakse asjakohaselt vigu ja 
puudusi, mis on avastatud mitmeaastase perioodi ajal ja programmide lõpetamisel; märgib, et ühe 
kolmandiku ERFi programmide puhul blokeeriti maksed 2012. aasta jooksul ja tulenevalt 121 reser ­
vatsioonist, millest anti teada 2011. aastal, on regionaalpoliitika peadirektoraat peatanud 63 
programmi puhul maksetähtaja, väljastanud 115 hoiatuskirja ja algatanud nende programmide hulgast 
60 puhul peatamismenetluse;  
184. tuletab meelde, et finantskorrektsioonid ei peaks olema mõeldud ainult trahvimiseks ja nende kohal ­
damisel peaks olema positiivne mõju juhtimis- ja kontrollisüsteemi pikaajalisele parandamisele ning 
vigade kordumise vältimisele;  
185. tunneb muret kontrollikoja leidude üle, mille kohaselt puudub kindlus selle kohta, et finantskorrekt ­
siooni mehhanismidega suudetakse asjakohasel viisil kõikide rakenduskavade vigu kompenseerida ning 
et kõik olulised probleemid suudetakse lahendada; peale selle ei leidnud kontrollikoda tõendeid selle 
kohta, et finantskorrektsiooni mehhanismidega tagataks süsteemide püsiv parandamine, mis aitaks 
tulevikus selliste vigade kordumise ära hoida; osutab sellega seoses eelkõige eriaruandele nr 3/2012 (  1 ) 
(punktid 83 ja 84); palub seetõttu komisjonil esitada põhjalik hinnang selle kohta, milliseid finants ­
korrektsioone on tehtud ja kuidas nad aitavad samade (eelkõige süsteemsete) vigade kordumist süstee ­
mides tulevikus vältida; palub komisjonil oma järeldustest 2013. aasta lõpuks Euroopa Parlamendile 
teada anda; kutsub komisjoni üles võtma kõiki asjaomaseid auditileide järgmise, aastaid 2014–2020 
hõlmava programmitöö perioodi ajal arvesse ja esitama vajaduse korral õigusaktide muutmise ettepa ­
nekuid;  
186. täheldab rahuloluga, et komisjon teeb jätkuvaid pingutusi ühtekuuluvuspoliitika kontrollieeskirjade 
tugevdamiseks ja samaaegseks lihtsustamiseks; on seisukohal, et programmitöö perioodiks 2014–2020 
kavandatavad meetmed, nagu konkreetsed eeltingimused, iga-aastased juhtkonnapoolsed kinnitavad 
avaldused, raamatupidamise aastaaruannete sertifitseerimine, auditiarvamused või rangemad eeskirjad 
abikõlbmatute kulude asendamiseks, peaksid veamäära vähenemisele veelgi kaasa aitama; toetab ühte ­
kuuluvuspoliitika suurenevat tulemustele suunatust ja teatavatele teemadele keskendamist, mis peaks 
tagama kaasrahastatavate meetmete suure lisaväärtuse.  
187. nõuab, et struktuurifondide maksete suhtes kohaldataks rangemat nõuetele vastavuse kontrolli, et 
tagada struktuurifondide vahendite nõuetekohase kasutamise eeskirjade täitmine kõikides liikmesrii ­
kides;  
Soovitused  
188. palub komisjonil aidata liikmesriikidel koostada põhjalikke, sisukaid ja võrreldavaid auditikontrolli ­
aruandeid, mis sisaldaksid ka peatükki selle kohta, kuidas liidu raha aitas vastavas riigis strateegia 
„Euroopa 2020” eesmärke saavutada, seda nii riiklikul kui ka piirkondlikul tasandil, võttes arvesse iga 
piirkonna individuaalset arengupotentsiaali ning selle võimalikku ümberkujundamist majanduskasvu 
keskuseks;  
189. juhib sellega seoses komisjoni ja liikmesriikide tähelepanu asjaolule, et strateegia „Euroopa 2020” 
eesmärke arvestades peaks rakenduskavade väljatöötamisel järjest enam püüdma selle poole, et 
nende alameesmärgid oleksid konkreetsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja ajakohased 
ning tänu sellele tulemusauditiga kontrollitavad; märgib, et ühise tulemus- ja mõjunäitajate ühtse 
süsteemi loomine aitaks hinnata eri programmide raames saavutatud edusamme seoses nende tule ­
muslikkuse ja tõhususega ning mitte üksnes nende rahalise rakendamise mõttes;  
190. tuletab liikmesriikidele meelde, et projektide elluviimise rangete ajaliste piirangute tõttu on nõutav 
loend lõpuni kavandatud projektidest, seda eriti suurte taristuprojektide puhul, et alustada nende 
elluviimist järgmise, aastaid 2014–2020 hõlmava programmitöö perioodi algul;ET 16.11.2013 Euroopa Liidu Teataja L 308/53  
( 1 ) Kontrollikoja eriaruanne nr 3/2012 „Struktuurifondid – kas komisjon kohaldas liikmesriikide juhtimis- ja kontrolli ­
süsteemides tuvastatud puuduste korral asjakohaseid meetmeid?”
191. nõustub kontrollikoja arvamusega, et komisjon peaks praegust karistussüsteemi (katkestamine, peata ­
mine, finantskorrektsioonid) veelgi tõhusamaks muutma, vähendades järgmise programmitöö perioodi 
ajal rahastamiskõlbmatute kulude muude kuludega asendamise võimalust, mis annab liikmesriikidele 
lisastiimuli vigade avastamiseks ja parandamiseks varases etapis;  
192. palub komisjonil luua kontrollikojaga konsulteerides läbipaistev süsteem, tänu millele oleks ühelt poolt 
võimalik arvesse võtta finantskorrektsioone, mis on tehtud ühe aasta jooksul, ja teiselt poolt finants ­
korrektsioone, mis on tehtud kogu programmitöö perioodi ajal;  
193. palub komisjonil aidata liikmesriikidel muuta esmatasandi kontrollid ja auditeerimisasutused tõhusa ­
maks, tihendades koostööd komisjoni, kontrollikoja ja liikmesriikide ametiasutuste vahel (kolme ­
poolsed kohtumised) ja vahetades häid tavasid; on ühtlasi seisukohal, et riiklikud auditeerimisasutused 
võiksid panna rohkem rõhku saavutatud tulemuste järelmeetmetele ja liidu vahendite kasutamise 
tulemuslikkusele, selle asemel et kohaldada üksnes kvantitatiivset lähenemist projekti lõppeesmärkidest 
olenemata;  
194. kutsub komisjoni üles alustama praeguse programmitöö perioodi parimate tavade käsiraamatu ette ­
valmistamist, lisades sinna praktilised tulemused, saavutatud mõju ja saadud kogemused, et optimee ­
rida raha kasutamise protsessi ja langetada veamäärade taset; märgib sellega seoses, et sellest saaksid 
kasu järgmise, aastaid 2014–2020 hõlmava programmitöö perioodi võimalikud tulevased toetusesaa ­
jad, sh Horvaatia, samuti võimalikud kandidaatriigid;  
Transport ja turism  
195. võtab teadmiseks asjaolu, et 2011. aasta eelarve täitmise kontrollimisel otsustas kontrollikoda, nagu ka 
eelmisel aastal, keskenduda rohkem ühtekuuluvus- ja energiapoliitikale kui transpordipoliitikale; rõhu ­
tab, et transpordipoliitika eesmärk on arendada siseturgu, edendada konkurentsi ja innovatsiooni ning 
integreerida transpordivõrgud;  
196. märgib, et 2011. aastal vähendati tööstuspoliitika lähenemise läbivaatamise tõttu „Koostöö – Transport 
– Ühisettevõte Clean Sky” assigneeringuid 51 miljoni euro võrra ja üleeuroopaliste võrkude ühist huvi 
pakkuvate projektide maksete assigneeringuid vähendati 60 miljoni euro võrra ajalistel põhjustel ja ka 
seetõttu, et 2010. aasta ülekantud assigneeringud saaks täielikult ära kasutada; tunnistab, et ühis ­
ettevõtte SESAR rahavoo vähendamine toimus kooskõlas kontrollikoja soovitusega;  
197. on pettunud, et komisjon ei esitanud üksikasjalikke andmeid transpordiohutuse assigneeringute mahu 
ja kasutusmäära kohta 2011. aastal, kuigi tal paluti selgitada selle valdkonna maksete assigneeringute 
madalat kasutusmäära 2010. aastal;  
198. märgib, et transpordiga seotud projekte iseloomustab sageli märkimisväärse osa maksete koondumine 
piiratud ajavahemikku, eriti aasta lõppu, ja väljendab muret seoses negatiivse mõjuga, mida see võib 
avaldada auditeerimisele;  
Tööhõive- ja sotsiaalküsimused  
Veamäär mõjususega võrreldes  
199. märgib, et kontrollikoja hinnangul oli selle kuluvaldkonna kõige tõenäolisem veamäär 2,2 %; märgib 
samuti, et kontrollikoja auditist nähtub, et puudusi esines eelkõige kulude esmatasandi kontrollides, 
mille eest vastutavad liikmesriikide korraldus- ja vahendusasutused;  
200. märgib, et 2011. aastal esitas peadirektor oma aasta tegevusaruandes reservatsioonid seoses rakendus ­
kavadega Belgias, Tšehhi Vabariigis, Saksamaal, Itaalias, Hispaanias, Lätis, Leedus, Rumeenias, Slovak ­
kias ja Ühendkuningriigis;  
201. märgib rahuloluga, et kõige tõenäolisem veamäär on olulisuse läve lähedal, mis näitab seda, et 
katkestamise, peatamise ja finantskorrektsioonide järjepidev kohaldamine on üldist veamäära vähen ­
danud;ET L 308/54 Euroopa Liidu Teataja 16.11.2013
202. on mures selle pärast, et 76 % vigadest mõjutatud regionaalpoliitika valdkonna tehingute puhul oli 
liikmesriikide ametiasutustel küllalt teavet vähemalt osade vigade avastamiseks ja parandamiseks enne 
komisjonilt kulude hüvitamise taotlemist;  
203. rõhutab, et eeskirjade ja meetmete vajaliku nn sisemise enesekontrolli arendamine esmatasandil tehtud 
vigade avastamiseks ja parandamiseks on liikmesriikide auditeerimisasutuste ülesanne;  
204. võtab teadmiseks komisjoni tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi poolt 
2011. aastal tehtud reservatsioonide koguarvu (24 programmi), mis vastab 57,7 miljonile eurole; 
märgib ühtlasi, et 21 programmi maksed, mille summa oli 911 miljonit eurot, olid ajutiselt katkes ­
tatud; tunneb heameelt komisjoni järgitava range lähenemisviisi üle, mis hõlmab ka üldreeglit, mille 
kohaselt tehakse akumuleerunud allesjäänud 2 % riski korral vastava programmi puhul reservatsioon;  
205. kiidab heaks asjaolu, et tööhõive ja sotsiaalvaldkonna valim moodustati ja seda hinnati 2011. aastal 
esimest korda ühtekuuluvuspoliitika peatükist eraldi; tunneb heameelt asjaolu üle, et selle poliitika ­
valdkonna veamäär vähenes, ulatudes 2,2 protsendini (kõikide poliitikavaldkondade keskmine veamäär 
oli 3,9 %); märgib siiski, et esines ka abikõlbmatute kulude rahastamist;  
206. tuletab meelde, et tuleb jälgida ja hinnata rahastamisvahendite tulemuslikkust poliitiliste eesmärkidega 
(strateegia „Euroopa 2020” eesmärgid) võrrelduna, et suuta selgitada välja puudused ja saavutada edu; 
nõuab, et tulemuslikkust kajastav teave ja andmed oleksid iga-aastaselt kättesaadavad; on arvamusel, et 
praeguse majandus- ja finantskriisi tingimustes on mitmel kriteeriumil põhinevad tulemusi kajastavad 
andmed ESFi sekkumiste kohta olulise tähtsusega;  
207. väljendab kahetsust, et vaatamata ESFi eelarveridade vahendite suurendamisele paranduseelarve ja 
erinevatelt eelarveridadelt vahendite ümberpaigutamise teel jäi toetusesaajatele välja maksmata 2,7 
miljardit eurot, sest maksete assigneeringud olid ebapiisavad; palub komisjonil esitada iga-aastase 
eelarvemenetluse raames ettepanek täpsete maksete assigneeringute kohta ja nõukogul sellega nõus ­
tuda, et vältida ebakindlust ja eelarvepädevate institutsioonide asjatut menetluskoormust ning tagada 
õigeaegne maksete tegemine toetusesaajatele;  
208. tervitab asjaolu, et ESFile lisati operatiivse tehnilise abi eelarvereale 3,25 miljoni euro suurune summa, 
et võimaldada spetsiifiliste eriteadmiste kasutamist ja otsest toetust ESFi Kreeka rakenduskava elluvii ­
miseks;  
209. rõhutab, et ESFi kontrolliasutuste töö tõhusust ja kvaliteeti tuleb parandada;  
210. märgib, et programmi „Progress” raames tööhõivele tehtud kulutuste osakaal on programmis ette 
nähtust veidi väiksem; on hindamisraporti (  1 ) järeldustele tuginedes arvamusel, et poliitilise nõustamise, 
tööhõive valdkonna uuringute ja analüüsimise ning poliitilise aruteluga seotud kulutusi tuleks suuren ­
dada;  
211. kordab üleskutset tagada eelarve täitmist silmas pidades maksete koguassigneeringute korrapärane 
edenemine kulukohustuste assigneeringutega võrreldes, et hoida ära täitmata kulukohustuste ebatava ­
liselt suur kasv (65 % Ühtekuuluvusfondi kogumahust 2011. aasta lõpus).  
Veaallikad  
212. märgib, et kontrollikoda leidis 180st kontrollitud ESFi tehingust 13 % puhul rahastamiskõlbmatute 
kulude hüvitamist ning sellised vead moodustavad 77 % kõigist kvantifitseeritavatest vigadest ja umbes 
73 % selle poliitikavaldkondade rühma hinnangulisest veamäärast;ET 16.11.2013 Euroopa Liidu Teataja L 308/55  
( 1 ) Saavutatud edu vahehindamine – lõpparuanne, Ecorys, 22. detsember 2011.
213. on väga mures selle pärast, et 86 % kontrollikoja arvutatud liidu tasandi veamäärast tuleneb ESFi puhul 
valesti kohaldatud siseriiklikest eeskirjadest, kusjuures vead ulatuvad tehnilistest vigadest ja tarbetult 
keerulistest eeskirjadest (s.o ülemäärastest nõuetest) ebapiisavate esmatasandi kontrollideni;  
Aruandlus ja finantskorrektsioonid  
214. on seisukohal, et komisjoni korrektsioonimehhanismi raames käsitletakse nõuetekohaselt vigu ja 
puudusi, mis on avastatud mitmeaastase perioodi ajal ja programmide lõpetamisel; märgib, et kuni 
2012. aasta novembrini võttis komisjon lisaks 2011. aastal võetud meetmetele vastu kaks peatamis ­
otsust ja 34 katkestamisotsust; katkestatud maksete summa oli 153 miljonit eurot; märgib ühtlasi, et 
komisjon määras kuni 2012. aasta novembrini 153 miljoni euro eest finantskorrektsioone;  
Programmitöö perioodi 2000–2006 lõpetamise seis  
215. märgib, et liikmesriigid peavad esitama kolm lõpetamisdokumenti: tõendatud lõplike kulude aruande 
koos lõppmakse taotlusega, lõpliku rakendusaruande ja deklaratsiooni abi lõpetamise kohta; kõnes ­
oleval programmitöö perioodil puudutab see 239 rakenduskava;  
216. märgib, et 149 programmi (62 %) oli 2012. aasta oktoobri lõpuks lõpetatud; märgib, et endiselt oli 
täitmata 1,889 miljardi eurot eest kulukohustuste assigneeringuid;  
Pettuste tõkestamine  
217. väljendab heameelt selle üle, et tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat ja 
regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat on töötanud pettuse tõkestamiseks, tuvastamiseks ja 
uurimiseks välja arukad IT-vahendid, nagu riskihindamisvahend ARACHNE; juhib tähelepanu sellele, 
et Belgias, Portugalis ja Ungaris viidi ellu katseprojekt, mis viis esialgse riskihindamisvahendi edasi ­
arendamiseni moodulitega, mis on võimelised rikastama andmeid välise avalikult kättesaadava teabega; 
on arusaamisel, et vahend ARACHNE valmib 2013. aasta kevadel ja hiljemalt 2013. aasta lõpus on 
kõigil liikmesriikidel võimalik vahendit vabatahtlikult kasutada;  
Soovitused  
218. palub komisjonil aidata liikmesriikidel koostada põhjalikke, sisukaid ja võrreldavaid auditikontrolli ­
aruandeid, mis sisaldaksid ka peatükki selle kohta, kuidas liidu raha aitas vastavas liikmesriigis stra ­
teegia „Euroopa 2020” eesmärke saavutada;  
219. juhib sellega seoses komisjoni ja liikmesriikide tähelepanu asjaolule, et strateegia „Euroopa 2020” 
eesmärke arvestades peaks rakenduskavade väljatöötamisel järjest enam püüdma selle poole, et 
nende alameesmärgid oleksid konkreetsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja ajakohased 
ning tänu sellele tulemusauditiga kontrollitavad;  
220. nõustub kontrollikoja arvamusega, et komisjon peaks praegust karistussüsteemi (katkestamine, peata ­
mine, finantskorrektsioonid) veelgi tõhusamaks muutma, vähendades järgmise programmitöö perioodi 
ajal rahastamiskõlbmatute kulude muude kuludega asendamise võimalust, mis annab liikmesriikidele 
lisastiimuli vigade avastamiseks ja parandamiseks varases etapis;  
221. palub komisjonil ja kontrollikojal luua läbipaistev süsteem, tänu millele oleks ühelt poolt võimalik 
arvesse võtta finantskorrektsioone, mis on tehtud ühe aasta jooksul, ja teiselt poolt finantskorrekt ­
sioone, mis on tehtud kogu programmitöö perioodi ajal;  
222. palub komisjonil aidata liikmesriikidel muuta esmatasandi kontrollid ja auditeerimisasutused tõhusa ­
maks, tihendades koostööd komisjoni, kontrollikoja ja liikmesriikide ametiasutuste vahel (kolme ­
poolsed kohtumised) ja vahetades häid tavasid; tunneb heameelt kolmepoolsete kohtumiste üle, mis 
on ärakuulamismenetluse oluline osa ja mille eesmärk on suurendada pooltevahelist koostööd, mille 
tulemusel on võimalik (eelkõige ESFiga seotud) vigu paremini avastada ja parandada;ET L 308/56 Euroopa Liidu Teataja 16.11.2013
223. nõustub komisjoniga, et erilist tähelepanu tuleks pöörata sellele, et  
— parandada kulude deklareerimist ja nende kontrollimist liikmesriigi/piirkonna tasandil;  
— toetada juhtimis- ja kontrolliasutusi kõige kriitilisemate rakenduskavade puhul peamiste veaallikate 
kindlakstegemisel;  
— kasutada järjest rohkem lihtsustatud kulude hüvitamise korda, mis näeb ette hüvitise maksmise 
ühikuhindade standardiseeritud astmike alusel, kaudsete kulude hüvitamise vastavalt kindlamää ­
ralisele summale, mis arvestatakse otseste kulude konkreetse protsendina, ja ühekordsete maksete 
tegemise;  
Bulgaaria ja Rumeenia  
224. võtab murelikult teadmiseks komisjoni vahearuande, milles käsitletakse Rumeenias koostöö- ja kont ­
rollimehhanismi raames saavutatud edusamme, eelkõige Rumeenia suutlikkust kaitsta liidu finantshuve; 
on mures selle pärast, et aruandes kajastatud hinnangu kohaselt on avalike hangetega seotud korrupt ­
siooni ennetamisel ja karistamisel saavutatud kõigest piiratud edu; peab oluliseks aruandes antud 
soovitust, mille kohaselt peab valitsus määrama prokuratuuri ja riikliku korruptsioonivastase direkto ­
raadi uue juhtkonna; palub komisjonil nõuda Rumeenia valitsuselt vankumatult ja kindlameelselt, et 
komisjoni soovitused viidaks ellu ja neid selgitataks; loodab, et komisjon võtab koos Rumeenia 
valitsusega rea meetmeid, millega suurendada ausust Rumeenia õigussüsteemis;  
225. võtab murelikult teadmiseks komisjoni aruande, milles käsitletakse koostöö- ja kontrollimehhanismi 
raames Bulgaarias saavutatud edusamme eesmärgiga edendada pingutusi, mida on vaja teha konkreet ­
sete tulemuste näitamiseks järelevalve all olevates valdkondades; kutsub üles kehtestatud õigus- ja 
institutsioonilist raamistikku tulemuslikult rakendama; võtab murelikult teadmiseks aruandes esitatud 
väite, et kõrgem justiitsnõukogu ei ole kasutanud talle antud uusi volitusi, mille eesmärk on kohtu ­
süsteemi põhjalike reformide elluviimise ajal mõjusalt hallata ja juhtida; tunneb heameelt pingutuste 
üle, mida Bulgaaria valitsus on teinud uue kõrgema justiitsnõukogu valimiseks ja sellele volituste 
andmiseks põhjaliku reformi korraldamiseks, järgides järgmisi uusi eeskirju: kõrgema justiitsnõukogu 
liikmekandidaatide avalik kuulamine, selged kriteeriumid neilt oodatava erialase ja haridusalase kvali ­
fikatsiooni kohta ning nägemus kohtusüsteemi tõhususest, vastutusest ja äraostmatusest; märgib, et 
loodud uued eristruktuurid näitavad pühendumist struktuuride kohandamisele, et tõhusamalt võidelda 
organiseeritud kuritegevusega; märgib aga, et aruande kohaselt ei ole need uued vahendid veel oluliste 
juhtumite lahendamisel loodetud tulemusi andnud; märgib sügava kahetsusega, et kohtunikega seotud 
väidetavate korruptsiooni- ja ametialase kuritarvitamise juhtumite uurimine on leidnud kohtusüsteemis 
eriti vähest vastukaja; kardab ka seda, et avalikke hankeid käsitlevate õigusaktide puudulik rakenda ­
mine võib olla oluliseks korruptsiooniallikaks, viia liidu avalike hangete eeskirjade tõsise rikkumiseni 
ning tuua kaasa Euroopa lisaväärtusega avalike hüvede vähese pakkumise ning liidu avaliku sektori 
raha raiskamise; väljendab heameelt avalikke hankeid käsitlevate muudetud õigusaktide üle, millega 
kehtestatakse hankemenetluste eelkontroll, et tagada avaliku sektori vahendite nõuetekohane kasutus; 
palub komisjonil nõuda Bulgaaria asjaomastelt institutsioonidelt vankumatult ja kindlameelselt komis ­
joni soovituste järgimist; loodab, et komisjon võtab koos Bulgaaria kohtusüsteemiga rea meetmeid, 
millega suurendada ausust Bulgaaria õigussüsteemis;  
Struktuurifondide kontroll Tšehhi Vabariigis  
226. märgib, et Tšehhi Vabariigi valitsus viis 2012. aastal ellu tegevuskava; võtab murelikult teadmiseks 
auditeerimistegevuse tsentraliseerimise Tšehhi Vabariigi finantsministeeriumi peamise audiasutuse alla, 
sest kontrollikoja hinnangul on see auditiasutus ebatõhus; kutsub komisjoni üles esitama Tšehhi 
valitsuse analüüsile tuginedes eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile 
aruande auditiasutuse personalis tehtavate muudatuste kohta, nii nagu tegevuskavas on nõutud;ET 16.11.2013 Euroopa Liidu Teataja L 308/57
227. võtab teadmiseks, et komisjon ei ole Tšehhi Vabariigi auditisüsteemi puudustega seoses korrektsioone 
kohaldanud; võtab samas teadmiseks, et komisjon on peamiselt juhtimis- ja kontrollisüsteemide 
toimimises esinevate puuduste (avalike hangete ja tehingute valimise vead) tõttu kohaldanud korrekt ­
sioone mõne rakenduskava suhtes; märgib, et kohaldatud korrektsioone võib rakendada ka muude 
projektide puhul; on mures selle pärast, et kontrollikoja esialgselt esitatud teabe kohaselt kasutas 
Tšehhi rahandusministeerium oma positsiooni auditiasutusena ja sertifitseerimisasutusena ära lõpliku 
veamäära mõjutamiseks; nõuab, et komisjon annaks asja kohta parlamendile üksikasjalikult aru; palub 
komisjonil töötada koostööd Tšehhi Vabariigi valitsusega välja tegevuskava auditisüsteemi puuduste 
kõrvaldamiseks ja jälgida selle rakendamist;  
Soolise võrdõiguslikkusega seotud küsimused  
228. rõhutab, et ELi toimimise lepingu artikli 8 kohaselt on meeste ja naiste vahelise võrdõiguslikkuse 
edendamine üks liidu aluspõhimõtteid; kordab oma nõudmist, et kõik liidu eelarvemenetluse sidus ­
rühmad võtaksid eelarve koostamisel arvesse soolist võrdõiguslikkust; kutsub seetõttu kontrollikoda 
üles hindama liidu eelarve täitmist võimaluse korral soolisest vaatenurgast;  
229. avaldab kahetsust, et aastaaruanne ei sisalda kontrollikoja tähelepanekuid ega komisjoni vastuseid 
meeste ja naiste vahelise võrdõiguslikkuse edendamisega seotud kulutuste kohta;  
230. võtab teadmiseks kontrollikoja arvukad tähelepanekud ning komisjoni vastused tööhõivet ja sotsiaal ­
küsimusi käsitleva peatüki kohta – see on poliitikavaldkond, mille raames soolise võrdõiguslikkuse 
temaatikaga kõige rohkem tegeletakse; palub kontrollikojal täpsustada soolise võrdõiguslikkuse eden ­
damisega seotud kulutusi puudutavaid tähelepanekuid, juhul kui neid oli;  
231. kordab oma nõudmist teha täiendavaid pingutusi soopõhiste andmete kogumiseks, mis võimaldaks 
teostada nõuetekohast järelevalvet selle üle, kuidas eelarvelised assigneeringud mõjutavad kummagi 
sugupoole majanduslikke ja sotsiaalseid väljavaateid, samuti saaks vastava teabe lisada eelarve täitmise 
aruannetesse; rõhutab, et uus mitmeaastane finantsraamistik annab võimaluse niisuguste andmete 
väljatöötamiseks ja kasutamiseks ning soolist võrdõiguslikkust arvestava eelarvestamise kui hea juhti ­
mistava rakendamiseks;  
Välissuhted, välisabi ja laienemine  
232. rõhutab, et liidu vahendite haldamine peab toimuma läbipaistvuse ja hea juhtimistava põhimõtteid 
järgides; võtab teadmiseks kontrollikoja leiu, mille kohaselt 2011. aasta eelarve rubriigi 4 maksete osas 
olulisi vigu ei esine, kuid tõdeb, et neid esineb vahe- ja lõppmaksetes; lisaks võtab teadmiseks, et kõik 
vead ei olnud arvudes väljendatavad;  
233. tuletab meelde liidu välisabi rahastamise eripära ning tõdeb, et kuigi abi suhtes tuleb kohaldada samu 
eeskirju ja kontrollinõudeid kui ülejäänud liidu eelarve suhtes, korraldavad seda osaliselt liiduvälised 
isikud ja üksused, kes teevad seda mõnikord rasketes oludes ja kellel tuleb paindlikult reageerida 
kriisiolukordadele ja vajadustele;  
234. toetab kõiki kontrollikoja soovitusi peatüki „Välissuhted, välisabi ja laienemine” kohta ning eriti 
soovitusi, milles käsitletakse välispoliitika vahendite talitust ja temalt oodatavaid muudatusi ühise välis- 
ja julgeolekupoliitika eelarve haldamise parandamiseks;  
235. rõhutab, et valimisvaatlusmissioonideks eraldatud vahendite haldamine peab olema läbipaistvam; palub 
komisjonil esitada eelarvepädevatele institutsioonidele iga eelarveaasta kohta aruande kõigi missioonide 
kulude kohta, kirjeldades üksikasjalikult kõiki eelarvepunkte, kaasa arvatud väliste teenusepakkujatega 
seotud kulusid;  
236. juhib tähelepanu vajadusele kasutada valimisvaatlusmissioonide varustust (mööbel, arvutid jms) uuesti 
kas muudel valimismissioonidel või liidu delegatsioonide poolt, et selle kasutust maksimeerida;ET L 308/58 Euroopa Liidu Teataja 16.11.2013
237. on rahul asjaoluga, et kontrollikoja üht peamist soovitust täites töötab komisjon uute eelarvetoetuse 
suuniste raames välja parandatud eelarvetoetuste riskijuhtimise raamistiku, mida hakatakse täiel määral 
kohaldama 1. jaanuarist 2013;  
238. märgib seoses eelarvetoetusega siiski ära kontrollikoja esitatud reservatsioonid ja hoiatused, mis käsit ­
levad võimalikku eeskirjade eiramiste, pettuste ja korruptsiooni olemuslikku riski; kinnitab oma 
sügavat veendumust, et kuigi eelarvetoetus on endiselt oluline välisabi vahend, tuleb selle suhtes 
kohaldada eriti rangeid poliitilisi, juriidilisi ja auditeerimisega seotud eeltingimusi;  
239. on rahul kodanikuühiskonna organisatsioonide kaudu suunatava liidu abi tulemuslikkuse hindamis ­
aruande järeldustega; juhib tähelepanu aruande ühele kesksele soovitusele – vähendada kohmakate 
menetluste negatiivset mõju kodanikuühiskonna organisatsioonide teostatavate programmide tulemus ­
tele – ning on rahul uute võimaluste loomisega, mis lihtsustavad juurdepääsu rahastamisele;  
240. on rahul sellega, et komisjon loeb liidu projektide nähtavust nende hea elluviimise tähtsaks osaks ning 
et iga projekti puhul on nüüd kohustuslik koostada teavitamiskava.  
241. märgib rahuloluga, et kontrollikoja hinnangul oli liidu eelarvest rahastava välisabiga seotud veamäär 
juba teist aastat järjest allpool olulisuse piiri; on aga mures selle pärast, et vahe- ja lõppmaksetes esines 
vigu olulisel määral ja kontrollikoda tegi kindlaks, et maksete üldine veamäär (2011. aastal 33 %) oli 
kõrgem kui kahel eelnenud aastal (2010. aastal 23 % ja 2009. aastal 22 %);  
242. on mures selle pärast, et arengu ja koostöö peadirektoraadi (EuropeAid) ning humanitaarabi ja koda ­
nikukaitse peadirektoraadi järelevalve- ja kontrollisüsteemid olid jälle vaid osaliselt mõjusad; juhib eriti 
tähelepanu sellele, et neid süsteeme tuleb parandada delegatsioonides; palub komisjonil anda delegat ­
sioonide töötajatele piisavalt vahendeid järelevalveülesannete õigeaegseks ja rahuldavaks täitmiseks; 
tunneb heameelt selle üle, et 2011. aasta juulis võeti kasutusele kaks korda aastas esitatava välisabi 
haldamise aruande uus versioon, mille eesmärk on parandada delegatsioonide ja EuropeAidi peakor ­
terite vahelist aruandlust;  
243. kordab, et on mures selle pärast, et välisabi haldamise infosüsteemis tuvastati palju kodeerimisvigu, 
mis võivad vähendada raamatupidamise aastaaruannete koostamiseks kasutatavate andmete usaldus ­
väärsust; palub komisjonil jätkata investeerimist andmete kvaliteedi parandamisse ja välisabi haldamise 
infosüsteemi funktsioonide arendamisse ning eelkõige luua seos auditileidude ja raha sissenõudmise 
vahel (  1 ); 
244. ootab huviga esimesi tulemusi, mida annab välissuhete direktoraatides 2012. aastal esimest korda 
kohaldatav komisjoni uus metoodika allesjäänud veamäära arvutamiseks;  
245. jagab kontrollikoja tõsist muret abi korraldamisega seotud inimressursside ebapiisavuse pärast, eelkõige 
EuropeAidi siseauditiüksuses ja delegatsioonides, ning kahjuliku mõju pärast, mida lepingulise tööjõu 
suur voolavus peakorterites ja komisjoni ümberkorraldamine 2011. aasta keskel võib abi korraldami ­
sele avaldada; kutsub nõukogu kui teist eelarvepädevat institutsiooni üles vastutama selle eest, et abi 
korraldamine saaks ka järgnevatel aastatel jätkuda kõrgeimate standardite kohaselt;  
246. märgib, et 2011. aastal, mis oli Euroopa välisteenistuse esimene täispikk tööaasta, eraldati delegatsioo ­
nides üksteisest välisteenistuste ja komisjoni töötajate ametikohad ja nende rahastamiseks ettenähtud 
vahendid; on mures selle pärast, et 2011. aastal kasutas EuropeAidile eraldatud inimaastatest vähemalt 
43 hoopis välisteenistus, mida on rohkem kui kummagi organisatsiooni vahel kokku lepitud töökorras 
ette nähtud paindlikkus võimaldab; nõuab, et nii välisteenistus kui ka komisjon peaksid töökorrast 
täielikult kinni ja seda eelkõige seetõttu, et EuropeAidi töötajate peamine eesmärk on tagada abi 
korrektne korraldamine, et hoida ära liidu abi usaldusväärse finantsjuhtimise ohtu seadmine;ET 16.11.2013 Euroopa Liidu Teataja L 308/59  
( 1 ) Vt ka kontrollikoja eriaruannet nr 5/2012 „Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)”.
247. toonitab asjaolu, et EuropeAidi personali kavandatavaks suurendamiseks naabruspiirkonnas ei tohiks 
vähendada ja naabruspiirkonda üle viia personali, kes korraldab liidu abi vähim arenenud riikidele ja 
muudele madala sissetulekuga riikidele teistes piirkondades; on arvamusel, et täiendavate vajaduste 
tekkimise korral läheb vaja täiendavat personali;  
248. nõuab tungivalt, et komisjon ja välisteenistus keskenduksid järgmise, 2014.–2020. aasta finantsraa ­
mistiku alla kuuluvate kuluprogrammide väljatöötamisel pigem tulemustele ja mõju hindamisele ning 
kasutaksid selleks muu hulgas eelnevalt kindlaks määratud, riigipõhiseid, selgeid, läbipaistvaid ja 
mõõdetavaid näitajaid, mille puhul on arvesse võetud iga vahendi eripära ja eesmärke; toetab kont ­
rollikoja soovitust, mille kohaselt peaks komisjon kindlaks määrama poliitilised eesmärgid, mille abil 
on tal võimalik paremini tõendada, kuidas ta järgmise programmitöö perioodi ajal liidu lisaväärtuse 
tagab; tuletab meelde oma nõudmist, et liidu abi hindamises osaleksid kõik asjaomased sidusrühmad, 
sh partnerriikide kodanikuühiskond ja kohalikud ametiasutused;  
249. on mures selle pärast, et kontrollikoda kasutab üldeelarves tehtud välissuhete, välisabi ja laienemisega 
seotud tehingute veamäära arvutamiseks ning ERFi maksete veamäära arvutamiseks erinevat meetodit; 
märgib, et kontrollikoda otsustas oma meetodid alates 2012. aastast ühtlustada, et anda Euroopa 
Parlamendile liidu välistegevuse valdkonna meetmetest ühtne ülevaade;  
250. nõuab seoses Euroopa välisteenistuse loomisega, et kolmandates riikides toimuva programmitöö ja 
eelarve täitmise osas oleksid komisjoni ja Euroopa välisteenistuse ülesanded ja vastutus selgelt jagatud 
ja kooskõlastatud;  
251. palub komisjonil anda enne 2013. aasta juulit teada, kui palju on neid valitsusväliseid organisatsioone, 
kellele liit maksab toetust, kuid kes ei saa mingit muud tulu peale valitsusasutuste eraldatava raha;  
252. nõuab üksikasjalikku kokkuvõtet Liibüale eraldatud summade kohta; nõuab ühtlasi, et selgitataks, kas 
liidu Liibüa suursaadiku edasivolitamine on kehtetuks tunnistatud;  
253. palub komisjonil kasutada eduaruannetes hõlbustamise eesmärgil fooritulede süsteemi, mille abi 
näidata, mis on aastate lõikes paremaks või halvemaks läinud;  
Haitile antav abi  
254. on mures selle pärast, et Haiti Vabariigile antava eelarvetoetuse tulemusnäitajaid ei ole avalikustatud; 
nõuab tungivalt, et komisjon avalikustaks need näitajad ja asjakohased hinnangud selle kohta, milline 
on Haiti valitsuse tulemuslikkus eelarvetoetuse saamise tingimuste täitmisel;  
255. märgib, et uued eelarvetoetuse kriteeriumid on sätestatud komisjoni teatises „Tulevane lähenemisviis 
kolmandatele riikidele antavale ELi eelarvetoetusele”; palub komisjonil rakendada neid kriteeriume 
Haiti valitsusele antavale eelarvetoetuse suhtes alates 2013. aastast ja läbipaistval viisil;  
256. peab äärmiselt kahetsusväärseks, et vaatamata lubadusele ei ole komisjon siiani avaldanud nimekirja 
projektidest, mida liit Haitis rahastab; palub komisjonil see nimekiri viivitamata avaldada ja esitada ka 
hinnang selle kohta, milline on nende projektide jätkusuutlikkus viie aasta perspektiivis;  
257. nõuab, et komisjon korraldaks 2013. aastal Haiti jaoks ettenähtud liidu abiprogrammi kohta kõige 
esimese, seni edasi lükatud üldise mõjuhinnangu ja esitaks selle kohta aruande eelarve täitmisele 
heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile;  
258. on mures kontrollikoja auditileidude pärast, mis sisalduvad tema eriaruannetes nr 1/2012 „Euroopa 
Liidu arenguabi mõjusus toiduga kindlustatuse tagamiseks Sahara-taguses Aafrikas” ja 13/2012 
„Euroopa Liidu arenguabi Sahara-taguse Aafrika joogiveega varustamisele ja sanitaarvaldkonnale”, 
mis annavad põhjust liidu abi jätkusuutlikkuse pärast muret tunda; tunneb heameelt nimetatud 
aruannetes esitatud kontrollikoja soovituste üle ja nõuab, et komisjon võtaks neid soovitusi liidu 
arenguabist võimalikult suure kasu saamiseks arvesse;ET L 308/60 Euroopa Liidu Teataja 16.11.2013
259. tunneb heameelt selle üle, et uue finantsmääruse (EL, Euratom) nr 966/2012 kohaselt on kasutusele 
võetud ELi usaldusfondid, mis suurendavad liidu tegevuse nähtavust ja võimaldavad liidu raha kasu ­
tusahelat rangemini kontrollida; palub komisjonil nende fondide tulemuslikkuse kohta Euroopa Parla ­
mendile aru anda;  
Teadusuuringud ja muud sisepoliitika valdkonnad  
260. on mures selle pärast, et teadustegevuse raamprogrammide rakendamiseks kasutatakse otsest ja 
kaudset tsentraliseeritud haldamist, mis hõlmab kuut komisjoni peadirektoraati ja kaht rakendusametit; 
märgib, et peale selle täidavad osa eelarvest kaudse tsentraliseeritud haldamise raames ühisettevõtted ja 
Euroopa Investeerimispank;  
261. peab kahetsusväärseks, et kuna sellesse poliitikavaldkonda on kaasatud arvukalt komisjoni talitusi, siis 
on otsuste tegemine ja vastutus läbipaistmatu; palub komisjonil volinike pädevuse läbi vaadata, et 
võtta suuremal määral arvesse pädevuste jagunemist parlamendi komisjonide vahel ja liikmesriikides 
levinud tava;  
262. on mures selle pärast, et Leedus asuva Ignalina tuumaelektrijaama demonteerimine viibib, sest ameti ­
asutuste ja töövõtjate vahel on tekkinud konfliktid; tunneb heameelt ja toetab asjaolu, et komisjon ja 
rahvusvahelised rahastajad on otsustanud kooskõlas Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoni 
soovitustega peatada projektile rahalise toetuse andmise, kuni konflikte ei ole lahendatud;  
263. tunneb sügavat muret selle üle, et praegu puuduvad usaldusväärsed andmed selle kohta, milliseid 
summasid on vaja kogu dekomisjoneerimisprotsessi lõpule viimiseks; märgib, et protsessile kulub 
veel märkimisväärselt vahendeid, ning taunib asjaolu, et liikmesriigid pole loonud vajalikke mehha ­
nisme selle lisaraha tagamiseks; kordab ja rõhutab asjaolu, et lõplik vastutus tuumajaama ohutu 
sulgemise eest lasub liikmesriigil, kus jaam asub; märgib, et selle kohustuse täitmata jätmine seab 
ohtu liidu kodanikud;  
264. võtab teadmiseks Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) poolt Rootsi sertifitseerimis ­
asutuselt (SKB) muu hulgas tellitud eksperdiaruande, milles kinnitatakse, et GNSi kütuseelementide 
mahutid on ohutud; märgib murelikult, et kütuseelementide mahuteid puudutavaid dokumente, mis 
on kättesaadavad olnud juba pikka aega, ei ole edastatud Leedu sertifitseerimisasutusele; märgib, et 
seni, kuni kütuseelemente ei ole paigutatud mahutitesse, tuleb Ignalina elektrijaama suhtuda kui käigus 
olevasse, mis tähendab seda, et liit peab jätkama raha eraldamist umbes 2 000 töötaja töötasuks; 
nõuab, et komisjon ei aktsepteeriks ühtegi Leedu valitsuse vabandust, mis tekitaks loa saamisel ja 
projekti elluviimisel lisaviivitusi; palub ühtlasi, et komisjon kehtestaks range ajakava ja ähvardaks selle 
eiramisel karistustega;  
265. palub Bulgaarial, Leedul ja Slovakkial koostada dekomisjoneerimiskavad, sh üksikasjalikud rahastamis ­
paketid, milles selgitatakse, kuidas tuumaelektrijaamade sulgemist rahastatakse;  
Veamäär mõjususega võrreldes  
266. märgib, et kontrollikoja hinnangul oli selles kuluvaldkonnas, mida täidetakse peamiselt tsentralisee ­
ritult, kõige tõenäolisem veamäär 2011. aastal 3 %, mis on enam kui kaks korda kõrgem kui 2010. 
aasta määr 1,4 %;  
Veaallikad  
267. märgib, et eeskirjade eiramise risk seisneb peamiselt selles, et toetusesaajad võivad rahastamiskõlblikke 
kulusid tegelikest suuremana näidata; riski suurendavad veelgi rahastamiskõlblike kulude arvutamiseks 
kasutatavad keerulised eeskirjad; peale selle kohaldavad rakendusasutused eeskirju teatavates valdkon ­
dades erinevalt; veaallikad on ka rahastamiskõlbmatud personalikulud ja äritegevusega seotud abikõlb ­
matud kulud; peab kahetsusväärseks, et komisjon ei võtnud õigel ajal vastumeetmeid;  
268. peab lubamatuks asjaolu, et kontrollikoda leidis puudusi ka töös, mida tegid sõltumatud audiitorid 
toetusesaajate väljamaksetaotluste kontrollimisel: 25 juhul 31-st, mille kohta audiitorid olid väljastanud 
märkusteta arvamuse, leidis kontrollikoda vigu; on mures sellise ilmse ebaprofessionaalsuse pärast;ET 16.11.2013 Euroopa Liidu Teataja L 308/61
269. on aga rahul sellega, et kontrollikoja hinnangul on järelauditid mõjusad;  
270. peab kahetsusväärseks asjaolu, et kontrollikoda leidis, et konkurentsivõime ja uuendustegevuse raam ­
programmi info- ja kommunikatsioonitehnoloogia poliitika toetusprogrammi järelevalve- ja kontrolli ­
süsteemid ei ole mõjusad; palub komisjonil järelevalve- ja kontrollisüsteemid viivitamata korralikult 
tööle rakendada;  
271. võtab teadmiseks kontrollikoja järeldused, et 31. detsembril 2011 lõppenud eelarveaasta teadusuurin ­
gute ja muude sisepoliitika valdkondade maksed olid olulisel määral vigadest mõjutatud ning et 
teadusuuringute ja muude sisepoliitika valdkondade läbivaadatud järelevalve- ja kontrollisüsteemid 
olid osaliselt mõjusad; väljendab kahetsust, et kontrollikoja aruandes ei ole esitatud üksikasjalikku 
teavet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala kulude kohta;  
272. rõhutab, kui oluline on liidu julgeoleku ja majanduse jaoks peatükk 18 02 – Solidaarsus – Välispiirid, 
tagasipöördumine, viisapoliitika ja isikute vaba liikumine; kutsub komisjoni üles eelarve kavandamist 
parandama;  
273. võtab teadmiseks komisjoni siseasjade peadirektoraadi 2011. aasta tegevusaruandes esitatud reservat ­
sioonid maine ohustamise kohta viivituste tõttu SIS II rakendamisel; võtab teadmiseks finantsriskid, 
mis tulenevad rahastamisprogrammide „Terrorismi ning muude julgeolekuriskide ennetamine, nendeks 
valmisolek ja nende tagajärgede likvideerimine” ning „Kuritegevuse ennetamine ja selle vastu võitle ­
mine” raames jagatud toetuste auditeerimata kogumi allesjäänud veamäärast; palub, et komisjon 
jätkaks teatavaks tehtud parandusmeetmete rakendamist;  
Aruandlus ja finantskorrektsioonid  
274. mõistab, et seitsmenda raamprogrammi osalejate arv on järsult suurenenud (peaaegu 20 000-ni) ja et 
kogemuste puudumine ja keerulised eeskirjad võivad vigu tekitada; innustab komisjoni jätkama osale ­
jatele juhiste ja tagasiside andmist;  
275. peab mõistetamatuks, et toetusesaajate audiitorid esitavad finantsaruannete kohta vigaseid sertifikaate; 
on veendunud, et komisjon peab keskenduma suuniste andmisele eraaudiitorite kutsekvalifikatsiooni 
kohta ja täiendava oskusteabe pakkumisele;  
276. võtab teadmiseks näited, mida kontrollikoda on toonud personali- ja kaudsete kulude deklaratsioo ­
nides esinevate vigade kohta; märgib, et programmi „Horisont 2020” ettepanekuga nähti nende 
kulukategooriate jaoks ette eeskirjade oluline lihtsustamine; on seisukohal, et kui veamäära soovitakse 
märkimisväärselt vähendada, siis on lihtsustamine väga oluline;  
277. märgib, et komisjon püüab eelkontrollimenetluste läbivaatamisel varajase heakskiitmise ja kontrolli 
vahel tasakaalu saavutada;  
278. märgib ühtlasi, et seitsmenda raamprogrammi auditistrateegia raames auditeeriti toetusesaajaid, kes 
saavad 48 % seitsmenda raamprogrammi eelarvest;  
279. võtab ühtlasi teadmiseks asjaolu, et komisjon kasutab korrektsioonide puhul kindlamääralistel 
maksetel põhinevat lihtsustatud ekstrapoleerimise meetodit, mis võib sissenõudmist kiirendada, kui 
toetusesaajad teevad täielikult koostööd;  
Soovitused  
280. nõuab, et komisjon parandaks koostööd kõikides peadirektoraatides ja muudes asjaomastes asutustes 
ning teeks töö, otsustusprotsessi ja vastutuse jagunemise nende vahel läbipaistvamaks;  
281. toetab täielikult kontrollikoja soovitusi, mille kohaselt tuleb  
— suurendada toetusesaajate ja välisaudiitorite teadlikkust,  
— viia välisauditit tegevad ettevõtjad komisjoni suunistega kurssi ning  
— kehtestada info- ja kommunikatsioonitehnoloogia poliitika toetusprogrammi jaoks auditistrateegia;ET L 308/62 Euroopa Liidu Teataja 16.11.2013
Haridus ja kultuur  
282. kutsub Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutust (EACEA) üles muutma ühepoolseid 
ja ebapiisavaid finantsnäitajaid, mis on kehtestatud toetusesaajate rahalise olukorra hindamiseks ning 
toetuse osamaksete taseme üle otsustamiseks, millega seatakse ohtu isegi välja valitud projektid, kuna 
ei maksta välja tavapäraseid esimesi osamakseid, vaid oodatakse projekti lõpule jõudmist ning 
aruandeid; tuletab EACEA-le meelde, et projektide tõhus järelevalve ja kontroll hõlmab väikeste ja 
keskmise suurusega ettevõtjate ning väga väikeste organisatsioonide tingimuste realistlikku hinnangut;  
283. väljendab muret järelkontrollide käigus avastatud oluliste vigade pärast EACEA alustehingutes seoses 
elukestva õppe programmiga (2007–2013); märgib, et need vead on tingitud põhiliselt piisavalt 
tõendavate dokumentide puudulikust esitamisest toetusesaajate poolt ning toetuskõlblikkuse eeskirjade 
mittejärgimisest; julgustab EACEAd veelgi täiustama oma kontrollisüsteeme, kohandama neid vastavalt 
eri liiki toetusesaajatele ja kasvatama nende teadlikkust oma finantskohustustest ning -kontrollist;  
284. avaldab heameelt riiklike ametite ja asutuste juhtimis- ja kontrollisüsteemides tehtud paranduste ning 
asjaolu üle, et liikmesriikide ametite kaudu rakendatud programmide puhul langes veamäär 2011. 
aastal 1 %-ni, mis on märkimisväärselt väiksem näitaja kui eelnevatel aastatel;  
285. peab kahetsusväärseks asjaolu, et neljandat aastat järjest on komisjoni teabevahetuse peadirektoraadil 
aasta tegevusaruandes ikka veel reservatsioone, mis puudutavad autoriõigust käsitlevate õigusaktide 
mittejärgimist, kuigi tegevuskava võeti vastu 2009. aastal;  
286. võtab teadmiseks edukad meetmed, mida komisjon on rakendanud spordivaldkonnas; kutsub komis ­
joni sellegipoolest üles kasutama julgemalt olemasolevaid vahendeid ja eelarvet, et valmistuda 2014. 
aasta spordiprogrammiks.  
Haldus- ja muud kulud  
287. nõuab, et seni kuni nõustajate töö lisaväärtus ei ole kinnitust leidnud, ei hüvitaks komisjon enam 
nende volinike nõustajate sõidukulusid, kelle töö ei ole käegakatsutavaid tulemusi andnud;  
288. võtab murelikult teadmiseks kontrollikoja leiu, mille kohaselt ei olnud 28st auditeeritud juhtumist 15 
puhul individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ametile kättesaadav teave töötajate isikliku või 
perekondliku olukorra kohta ajakohastatud; soovitab komisjonil kontrollikoja soovitust arvesse võtta ja 
nõuda töötajatelt asjakohaste ajavahemike järel nende isiklikku olukorda tõendavate dokumentide 
esitamist ning võtta kasutusele süsteem nende dokumentide õigeaegseks kontrollimiseks;  
289. palub komisjonil korraldada põhjalik uuring selle kohta, millised erinevused esinevad samas töökohas 
asuvate liidu ja liikmesriikide avalike teenistujate ja välisteenistuste ametikohtadel nõutavates kvalifi ­
katsioonides, privileegides, töötingimustes, hüvitistes, puhkusepäevades ja palgatasemetes ja kas need 
erinevused õigustavad asjakohast kohaldatavat maksusüsteemi arvesse võttes liikmesriigi lähetatud 
teenistujate ja liidu avalike teenistujate töötasu erinevusi, võrreldes juhtumeid, kus perekondlikud 
olud on standardsed;  
290. märgib murelikult, et komisjon ei suuda anda täielikku ülevaadet kuludest, mis aastas tekivad koos ­
seisuväliste töötajate ja ajutiste töötajate töölevõtmisega; nõuab nende kulude süsteemset järelevalvet ja 
avalikustamist;  
291. kutsub komisjoni üles kasutama hoonete ja sõidukulude vähendamiseks rohkem selliseid tehnoloogiaid 
nagu telekonverentsid ja kaugtöö; palub komisjonil hinnata, kui palju raha oleks võimalik kokku 
hoida, kui kasutada neid tehnoloogiaid rohkem, ja esitada tulemused Euroopa Parlamendile 2013. 
aasta septembriks;  
292. nõuab institutsioonidevahelise andmebaasi loomist teadustööks, et vältida samade teemade mitme ­
kordset rahastamist ning võimaldada tulemuste vahetamist;ET 16.11.2013 Euroopa Liidu Teataja L 308/63
OLAF  
293. on saanud OLAFi järelevalvekomiteelt teavet põhiõiguste rikkumiste kohta OLAFi juurdluste käigus; 
väljendab suurt muret sellise teabe pärast ning nõuab nimetatud juhtumite osas täielikku läbipaistvust, 
olenemata sellest, milline(millised) isik(ud) on asjasse segatud;  
294. märgib ära mitmed püüded hägustada OLAFi juurdlusmeetodite kohta esitatud süüdistuste selgitamist; 
peab sellist tegevust kohatuks ning nõuab täielikku selgust nende süüdistuste uurimisel;  
Eurobaromeeter  
295. on mures, et Eurobaromeetri uurimismeetodeid on peamiselt teaduslikes väljaannetes kritiseeritud, ja 
palub komisjonil esitada selle kohta üksikasjaliku arvamuse;  
Liidu eelarvest rahastatava tegevuse tulemuslikkus  
296. tunneb heameelt selle üle, et kontrollikoda annab juba teist korda aru ELi eelarvest rahastatava 
tegevuse tulemuslikkuse kohta; palub kontrollikojal hinnata selle raames ka muid komisjoni talitusi, 
eelkõige tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraati, merendus- ja kalandus ­
asjade peadirektoraati ning peasekretariaati;  
Liidu rahanduse tulemuspõhise hindamise aruanne  
297. märgib, et liidu rahanduse tulemuspõhise hindamise aruande (COM(2012) 675) võttis komisjon vastu 
21. novembril 2012. aastal, mistõttu jäi nii Euroopa Parlamendile kui ka kontrollikojale vähe aega 
selle läbivaatamiseks ja sellele vastamiseks; kordab, et nõuab komisjonilt endiselt, et see tutvustaks 
hindamisaruannet pädevas komisjonis ja täiskogul samal ajal, kui tutvustatakse kontrollikoja aasta ­
aruannet;  
298. on seisukohal, et 2011. aastat käsitleva hindamisaruandega seoses on tehtud edusamme, sest aruandes 
esitatakse teatav tulemuspõhine teave, mis oli kõigist peamistest eelarverubriikidest eraldatud raha 
kohta 2011. aastal kättesaadav, ning võetakse kokku iga eelarverubriigi puhul teatavate rahastamis ­
programmide hindamise tulemused;  
299. peab aga kahetsusväärseks, et aruandes esitatakse kõigest eri programme ja eri ajavahemikku hõlma ­
vate hindamiste kokkuvõtted ega hinnata põhjalikult komisjoni poolt meetmete elluviimisel 2011. 
aastal saavutatud tulemusi;  
300. nõustub kontrollikoja seisukohaga, (  1 ) et hindamisaruandes ei esitata veel piisavalt tõendeid ega usal ­
dusväärset teavet liidu meetmete tulemuste kohta ja seetõttu ei saa see täita eesmärki, mis tal eelarve 
täitmisele heakskiidu andmisel olema peaks;  
301. märgib rahuloluga, et teatavad hindamistulemused aitavad parandada programmide lõplikku mõju; 
innustab komisjoni võtma meetmete kujundamisel peamisi hindamistulemusi arvesse;  
302. palub komisjonil anda eelarvepädevatele institutsioonidele kord aastas teada, millised muutused on 
toimunud väljaspool liidu eelarvet olevatel kontodel, sh milline on olnud kontode rahavoog ja milline 
on iga konkreetse konto eesmärk;  
303. juhib tähelepanu sellele, et kokkuvõtete esitamist 2007.–2013. aasta mitmeaastase finantsraamistiku 
eelarverubriikide kaupa ei saa iseenesest pidada liidu rahaliste vahendite hindamiseks;  
304. on seisukohal, et kuna aruanne sisaldab eri hindamiskokkuvõtteid, mis hõlmavad vahe-, järel- ja 
lõpphindamisi, siis on aruande ülesehituse tõttu keeruline teha tulemuste kohta sidusaid järeldusi;  
305. märgib, et komisjoni enda andmeil käsitlevad programmide mõjuhinnangud üldjuhul vähemalt kolm 
kuni viis aastat varem kulukohustustega seotud vahendeid; nõuab, et talle esitataks igal aastal ELi 
toimimise lepingu artikli 318 kohaselt hindamisaruanne, milles käsitletakse eelkõige eelnenud aastal 
saavutatud tulemusi, st meetmeid, mida on aasta jooksul võetud strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide 
saavutamiseks;ET L 308/64 Euroopa Liidu Teataja 16.11.2013  
( 1 ) Kiri, mille hr Caldeira saatis 20. detsembril 2012. aastal president Barrosole Euroopa Kontrollikoja vastusega Euroopa 
Liidu toimimise lepingu artikli 318 kohaselt esitatud Euroopa Komisjoni teise hindamisaruande kohta.
306. palub komisjonil hindamisala laiendada ja töötada välja tegeliku kulutõhususe arvutamise meetod, 
mille eesmärk on mõõta poliitiliste eesmärkide täitmisel saavutatud tulemusi nende eesmärkide täit ­
miseks ettenähtud raha ja tööjõu alusel;  
307. palub komisjonil tagada see, et hindamised oleksid sõltumatud; märgib, et hindamisaruanded tuleks 
võimalikult kiiresti esitada Euroopa Parlamendi asjaomasele komisjonile;  
308. palub komisjonil töötada piisavalt vara enne 2012. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menet ­
lust välja uus haldus- ja tulemuspõhise teabe süsteem, sh hindamisaruande vorm ja eesmärk, ning 
võtta seejuures arvesse Euroopa Parlamendi soovitusi, mis on toodud käesoleva resolutsiooni punk ­
tides 327 ja 328, ning esitada see eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioo ­
nile;  
309. palub komisjonil luua sel eesmärgil tulemusi puudutavate andmete kogumiseks usaldusväärne süsteem, 
millega abil teha tulemused ja mõju kindlaks nende tekkimisel (  1 ); 
Komisjoni juhtkonna aruanded aasta saavutuste kohta  
310. tunneb heameelt paranduste üle, mida kontrollikoda täheldas aasta tegevusaruannetes komisjoni tule ­
mustealase enesehindamisega seoses, eelkõige nende esimeses osas sisalduva poliitikaga seotud tule ­
muste aruandluses;  
311. peab aga kahetsusväärseks, et piiratud arvu üldeesmärkide ja mõjunäitajate puhul, mille peadirekto ­
raadid peavad määratlema, esineb endiselt probleeme, mis piiravad nende kasulikkust (  2 ); 
312. peab kahetsusväärseks ka seda, et enamiku näitajate ja eesmärkide puhul, mis on seotud terve perioo ­
diga 2007–2013, ei ole vahenäitajaid ega vahesihte seatud; rõhutab sellega seoses, et mõjunäitajatel 
peaksid olema tähtajad ja asjakohased kvantifitseeritud eesmärgid;  
313. on mures selle pärast, et komisjoni peadirektoraadid ei kehtestanud säästlikkusega (sh sisendite maksu ­
mus, tõhusus ning sisendite, väljundite ja tulemuste vaheline suhe) seotud põhitegevuse eesmärke ega 
andnud ka nende kohta aru;  
314. tuletab komisjonile meelde eeskirju, mis puudutavad kõrgemate ametnike rotatsiooni komisjoni admi ­
nistratsioonis; kinnitab, et neid nõudeid on vaja läbipaistvuse tagamiseks ja teabe kinnihoidmise 
vältimiseks; palub komisjonil selle põhimõtte rakendamisel edaspidi erandeid mitte teha ja rõhutab, 
et kõrgemad juhtimistasandid peavad andma eeskuju ja võtma erivastutuse;  
315. peab ühtlasi kahetsusväärseks, et aasta tegevusaruannete 1. osas esitatud poliitikaalaste tulemuste 
kirjeldus ei ole piisavalt tulemuskeskne ja et kontrollikoja ei leidnud juhtimiskava ja aasta tegevus ­
aruannete kontrollimisel, et selles vallas oleks erilisi edusamme tehtud;  
316. rõhutab, et juhtimiskavas kehtestatud ja aasta tegevusaruannetes esitatavate eesmärkide, näitajate ja 
sihtide vahel peab valitsema sidusus;  
317. rõhutab ühtlasi, et tuleb selgitada, miks ei vastanud saavutatud tulemused asjaomasele eesmärgile või 
sihile aasta tegevusaruandes;  
318. juhib vastavalt kontrollikoja aastaaruande punktidele 10.17 ja 10.18 tähelepanu sellele, et põlluma ­
janduse ja maaelu arengu peadirektoraadi ning regionaalpoliitika peadirektoraadi koostatud hinnangute 
täpsus sõltub suures osas liikmesriikide esitatud andmete kvaliteedist; innustab komisjoni talitusi 
andma välja andmete sisestamist käsitlevaid suuniseid ja motiveerima liikmesriike esitama tulemuste 
kohta kvaliteetseid andmeid;  
319. märgib, et vastavalt komisjoni peasekretäri iga-aastastele tegevusaruannetele on komisjoni peadirek ­
torid viinud üldised ja konkreetsed eesmärgid oma juhtimiskavades tööhõive ja majanduskasvu stratee ­
giaga „Euroopa 2020” kooskõlla;ET 16.11.2013 Euroopa Liidu Teataja L 308/65  
( 1 ) Kiri, mille hr Caldeira saatis 20. detsembril 2012. aastal president Barrosole Euroopa Kontrollikoja vastusega Euroopa 
Liidu toimimise lepingu artikli 318 kohaselt esitatud Euroopa Komisjoni teise hindamisaruande kohta.  
( 2 ) Kontrollikoja aastaaruanne eelarveaasta 2011 kohta, näited punktis 10.18 ja sellele järgnevates punktides.
Strateegia „Euroopa 2020”  
320. tuletab meelde, et strateegia „Euroopa 2020”, (  1 ) mille president Barroso algatas 2010. aastal, on 
komisjoni peamine projekt ja selle eesmärk on saavutada arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv; 
juhib tähelepanu sellele, et strateegia keskmes on viis kaugeleulatuvat, kvantifitseeritavate näitajate 
alusel mõõdetavat eesmärki, mis puudutavad tööhõivet, uuendustegevust, haridust, vaesust ja kliimat/ 
energiat;  
321. märgib, et Eurostati ülesanne on toetada strateegiat statistikaga ning eelkõige töödelda ja esitada 
asjakohast statistikat ja tagada kvaliteetsed andmestandardid;  
322. märgib, et Eurostat ei suutnud jälle delikaatset teavet asjakohaselt hallata, nagu juhtus näiteks Kreekat 
puudutavate andmetega; palub komisjonil kvaliteeti rangemalt kontrollida ja tagada see, et Eurostat 
oleks statistiliste andmete esitamisel täpsem; nõuab, et selle kohta esitataks 2014. aasta märtsiks 
aruanne;  
323. rõhutab, et Euroopa statistikasüsteemi usaldusväärsust tuleb suurendada; tunneb heameelt soovituste 
üle, mille kontrollikoda on andnud oma eriaruandes nr 12/2012 ja mille kohaselt tuleks „kasutusele 
võtta Euroopa statistika, mis tagaks ametialase sõltumatuse, piisavad vahendid ning tõhusa järelevalve, 
sh karistused juhtudel, kui kvaliteedinõudeid ei järgita” (  2 ); 
324. rõhutab, et liidu majanduskasvu ja tööhõive strateegia ei põhine tegevustel, mis kuuluvad kõik mõne 
kindla peadirektoraadi pädevusvaldkonda, vaid see hõlmab seitset valdkonnaülest juhtalgatust, millest 
igaüht viivad ellu mitu peadirektoraati ja mis eeldab komisjonis koordineerimist ja koostööd;  
325. märgib, et juhtalgatustega seotud komisjoni talituste vaheline koordineerimine on toimunud talitus ­
tevaheliste konsultatsioonidena eri kujul, vahel ka mitteametlikult; (  3 ) peab aga kahetsusväärseks, et 
üheksa president Barroso poolt 2010. aasta aprillis moodustatud volinike rühma kohtusid ainult 
harva, (  4 ) mistõttu seda uut koordineerimisvõimalust ei kasutatud 2011. aastal piisavalt; peab kahet ­
susväärseks asjaolu, et kõigi juhtalgatuste elluviimise rahuldavaks koordineerimiseks ei ole mingit 
konkreetset mehhanismi kasutusele võetud;  
326. peab kahetsusväärseks, et strateegia „Euroopa 2020” algus 2010. aastal ei langenud ajaliselt kokku uue 
programmitöö perioodiga 2014–2020 ja seetõttu tekivad strateegia elluviimisel teatavad viivitused 
juhtudel, kus liikmesriigid ei ole suutnud ei nende enda ega liidu rahastatavaid aruka, säästva ja 
kaasava majanduskasvu programme kohandada;  
327. palub kõigil strateegiaga „Euroopa 2020” seotud komisjoni talitustel seada vastavalt asjakohasust, 
võrreldavust ja usaldusväärsust puudutavatele kontrollikoja nõudmistele juhtimiskavas piiratud arvul 
lihtsaid eesmärke, mille abil anda iga-aastases tegevusaruandes hinnang komisjoni saavutustele stra ­
teegia täitmisel;  
328. palub komisjonil ELi toimimise lepingu artiklis 318 ette nähtud hindamisaruande ülesehitust põhja ­
likult muuta ning eristada sisepoliitika meetmeid välispoliitika omadest ja keskenduda aruande sise ­
poliitika osas strateegiale „Euroopa 2020”, sest see kajastab liidu majanduskasvu ja tööhõive ning 
majandus- ja sotsiaalpoliitikat; rõhutab, et toonitada tuleks juhtalgatuste elluviimisel saavutatut;ET L 308/66 Euroopa Liidu Teataja 16.11.2013  
( 1 ) Komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatis „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu stratee ­
gia” (KOM(2010) 2020).  
( 2 ) Kontrollikoja eriaruanne nr 12/2012 „Kas komisjon ja Eurostat on parandanud usaldusväärse ja usutava Euroopa 
statistika koostamise protsessi?”, lk 6.  
( 3 ) Vt näiteks vastuseid, mille volinik Andor andis kirjalikult vastavatele küsimustele nr 46 ja 47 eelarvekontrollikomis ­
jonis 26. novembril 2012. aastal toimunud kuulamise ettevalmistamise käigus.  
( 4 ) 2011. aastal kohtusid üheksa volinike rühma kokku 24 korda, sellest seitse olid mitmeaastase finantsraamistiku rühma 
kohtumised (vt volinik Oettingeri vastuseid).
329. kiidab heaks tulemusauditite tulemustega seoses tehtud kontrollikoja peamised järeldused, mis on 
järgmised:  
— kui soovitakse häid tulemusi, on oluline määratleda selgelt vajadused, mida programmid peavad 
täitma,  
— usaldusväärse finantsjuhtimise seisukohalt on ülimalt oluline, et nii programmid kui ka neis 
sisalduvad projektid oleksid hästi kavandatud (tegevuste, väljundite, tulemuste ja mõju vahel 
peab olema seos),  
— enne 2012. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse algust peaks komisjon andma 
aru, kuidas ta kavatseb tagada liidu kulutuste lisaväärtuse vastavalt 2011. aastat käsitleva kontrol ­
likoja aruande punktis 10.31 sätestatud põhimõtetele (kulutuste ulatus ja toime, piiriülene mõju, 
mõistlik koondamine ja valikuline lähenemine väljaspool liitu tehtavatele kulutustele) ning töötada 
välja vastavad mõistlikud tulemusnäitajad;  
330. märgib rahuloluga, et komisjon on juurutanud süsteemi järelmeetmete võtmiseks tulemusauditite 
põhjal koostatud kontrollikoja eriaruannetes antud kõigi soovituste täitmiseks (vt eriaruannet nr 
19/2012); (  1 ) palub komisjonil järelmeetmete võtmist parandada, et rakendada kontrollikoja ja eelarve 
täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooni antud soovitused õigeaegselt, tõhusalt ja 
tulemuslikult;  
Kontrollikoja eriaruanded aasta 2011 kohta  
331. tunneb heameelt asjaolu üle, et Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjon koostas eraldi töödoku ­
mendid või raportid kontrollikoja eriaruannete kohta, mille auditileidude kohta võib lugeda eraldi 
dokumendist (  2 ); 
332. on seisukohal, et eriaruannetes kirjeldatud auditileidude poliitiline hindamine peaks olema eelarve 
täitmisele heakskiidu andmise menetluse lahutamatu osa;  
333. tunneb seetõttu heameelt konsultatsioonide üle, mida peetakse eelarvekontrollikomisjoni, komisjonide 
esimeeste konverentsi ja esimeeste konverentsi vahel eesmärgiga leida kõige parem lahendus, kuidas 
võtta eriaruannete auditileide arvesse ja saada tänu sellele kontrollikoja audititööst suurimat kasu;  
334. palub oma organitel leida 2012. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse ajaks teostatav 
ja püsiv lahendus.ET 16.11.2013 Euroopa Liidu Teataja L 308/67  
( 1 ) Kontrollikoja eriaruanne nr 19/2012 „2011. aasta aruanne Euroopa Kontrollikoja eriaruannete põhjal võetud järel ­
meetmete kohta”.  
( 2 ) Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013) 123 (vt käesoleva  Euroopa Liidu Teataja  lk 68).