[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 10.7.2007

KOM(2007) 412 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE

Euroopa ümberkorraldamine 21. sajandiks

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE

Euroopa ümberkorraldamine 21. sajandiks

Euroopa Liidu Lepingu artikli 48 alusel antud Euroopa Komisjoni arvamus aluslepingute läbivaatamiseks kokkukutsutud liikmesriikide valitsuste esindajate konverentsi kohta

I EUROOPA ÜHINE ÜMBERKORRALDAMINE

Euroopa ja terve maailm on muutunud. 21. sajand loob uusi ülesandeid ja võimalusi. Suhtlemine, kaubandus, ränne, ühised julgeolekumured ja kultuurivahetus seovad maailma majandust ja rahvaid üha tihedamalt. Sellise üleilmastumise taustal peab Euroopa püsima konkurentsivõimelisena, et kiirendada majanduskasvu ning luua uusi ja paremaid töökohti ja kokkuvõttes tagada arengu üldine jätkusuutlikkus. Kliima muutumine nõuab nii ülemaailmsete kui ka kohalike meetmete võtmist. Demograafilised muutused on kõigutanud seniseid tõekspidamisi ühiskonna toimimise seaduspärasustest. Vastuseks uute julgeolekuohtude tekkimisele tuleb rakendada uut strateegiat ja poliitikat. Euroopa tuleb ette valmistada muudatuste läbiviimiseks kõikides neis valdkondades. Tuleviku heaolu nõuab uusi oskusi ja töömeetodeid ning poliitilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid reforme. Euroopa ühiskond on küllalt loov ja võimekas, et need ülesanded täita. Tema nurgakiviks on kaalukad põhiväärtused – vabadus, inimväärikus, solidaarsus, tolerantsus, sotsiaalne õiglus ja õigusriik. Kuid nende väärtuste säilitamiseks ja tugevdamiseks peab Euroopa olema kohanemisvõimeline. Tal peavad olema vahendid, mille abil kavatsused ellu viia. Üksinda ei suuda liikmesriigid tänapäeva ja tuleviku ülesannetega toime tulla. Seda suudavad nad vaid üheskoos, järgides täiel määral subsidiaarsuse põhimõtet. Sellist ülesannete täitmiseks on olemas Euroopa Liit ja just seetõttu peavad liidul olema sobivad aluslepingud, institutsioonid ja tööviisid.

Euroopa proovikiviks kujuneb suutlikkus viia ellu poliitikat, mis on kooskõlas kodanike ootuste ja taotlustega, ning vastab tulevikunägemusele, milles Euroopa on valmis tegema koostööd ühise tuleviku nimel.

Tänapäeva kõige tungivamate probleemide lahendamiseks on Euroopa Liidu eeldused haruldaselt head. 27 või veelgi rohkema liikmega liit saab tegutseda terve maailmajao nimel ja lahendada probleeme, mis ei tunne riigipiire. Euroopale aluse pannud riigimeeste nägemus on ajakohane ka praegu, pärast viiskümmend aastat kestnud integreerumist ja laienemisi. Üleilmastumise ajajärgul on ühiste lahenduste väljapakkumine sageli ainuke viis saavutada Euroopale vajalikke tulemusi: ajakohastada Euroopa majandus võistluseks uute konkurentidega, püsida kliimamuutustega võitlemisel maailma esirinnas, tagada energiavarustuse jätkusuutlikkus, hallata tõhusalt rännet, võidelda terrorismiga, aidata arengumaadel võidelda vaesusega ja tulemuslikult levitada maailmas euroopalikke väärtusi. Euroopa Liit suudab tugevdada oma poliitikat neis valdkondades, kuid ajast ja arust tööviisidel ei tohi lasta seda võimekust vähendada.

Oma võimaluste teostamiseks tuleb Euroopa Liit ajakohastada ja ümber korraldada. Poliitikat käsitlevaid sätteid tuleb uuendada vastavalt tänapäeva nõuetele. Liidu institutsioonide õrn tasakaal on siiski Euroopa tugevate külgede ärakasutamise parim võimalik viis. Euroopa süsteem on kõige edukam, kui kasutatakse nn ühenduse meetodit, milles on eriline roll Euroopa Komisjonil ja tema õigusel algatada õigusaktide vastuvõtmist. Kuid kasutusel olevaid vahendeid tuleb kohandada laienenud liidu vajadustega. ELi ühise nägemuse elluviimiseks peavad need vahendid olema tulemuslikud ja ühilduvad ning võimaldama ületada tõrkeid, mis paratamatult tekivad 27 liikmesriigiga Euroopa toimimises. Liidu institutsioonides ja töö käigus otsuste tegemine tuleb muuta sujuvaks, et tulla toime tänapäeva kiiresti muutuvate ülesannetega. Lisaks peavad institutsioonid ja tööviisid olema demokraatlikud, sest kaasaegne Euroopa ühiskond nõuab õigustatult aruandmist, läbipaistvust ja osalemisõigust. Euroopa edasiarendamise eesmärgid ja tema tööviisid peavad olema õiguspärased.

*****************

Viimased kümme aastat on Euroopa Liit otsinud õiget viisi enda ajakohastamiseks, kodanike murede lahendamiseks ja nende soovide täitmiseks. Komisjon on selles aktiivselt osalenud. Laekeni deklaratsioonis määratleti ELi reformimist vajavad valdkonnad. 2004. ja 2007. aasta laienemine tugevdas veelgi vajadust ajakohastada liidu tegevusviise. Tulevikukonvent ja 2004. aasta valitsustevaheline konverents pakkusid lahenduseks Euroopa põhiseaduse lepingu vastuvõtmist. Komisjon on kogu aeg tugevalt toetanud põhiseaduse lepingut, kuna see on hea alus Euroopa ees seisvate ülesannete lahendamiseks. Kuid kuigi enamik liikmesriike ratifitseeris põhiseaduse lepingu, ei olnud toetus siiski ühehäälne. Järelemõtlemisperioodi kasutas liit lahenduste leidmiseks. Komisjon esitas suunda näitava D-kava[1], mille eesmärk on koguda ideid selle kohta, kuidas muuta EL demokraatlikumaks, läbipaistvamaks ja tulemuslikumaks.

Põhiseaduse lepingu ratifitseerimise raugemise taustal jäi Euroopa tegevusviiside reformimise vajadus endiselt tungivaks. Euroopa Komisjon otsustas hakata ellu viima uut tegevuskava, mis kiideti heaks Euroopa Ülemkogu mitteametlikul kohtumisel Hampton Courtis 2005. aasta oktoobris ja mida arendati edasi „Kodanikekeskse tegevuskava“[2] esitatud kahetasandilise lähenemisviisiga. Selles selgitati, et Euroopa poliitiliste vajaduste kohaseks tegutsemiseks on vaja sobivaid vahendeid ja kohasid tööviise. Võetud on meetmed, mis kavandati institutsioonide kokkuleppe saavutamiseks – Euroopa Ülemkogu kohtumisel 2006. aasta juunis võeti vastu raamistik, 2007. aasta märtsis võeti vastu Berliini deklaratsioon ja 2007. aasta juunis saavutati reformi koostisosi käsitlev üldine kokkulepe. Samal ajal kinnitas Euroopa Liit Euroopa kodanikele, et ta on endiselt truu eesmärgile reformida poliitikavaldkondi majanduskasvust töökohtade loomiseni, energiast rändeni ja kliimamuutustest uuendustegevuseni. Neis valdkondades on Euroopa saavutanud tulemusi.

Berliini deklaratsiooniga tähistati Rooma lepingu 50. aastapäeva ning võeti kohustus rajada liidule uus alus enne Euroopa Parlamendi valimisi 2009. aastal. Pärast poliitiliste nõupidamiste perioodi otsustati 2007. aasta juunis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel 2007. aasta juulis kokku kutsuda valitsustevaheline konverents. Sõnastati ka üksikasjalik mandaat, milles loetleti reformi koostisosad. Valitsustevahelise konverentsi ülesanne on leppida kokku reformilepingu tekst, millega „muudetakse kehtivaid aluslepinguid eesmärgiga suurendada laienenud liidu tõhusust ja demokraatlikku legitiimsust ning liidu välistegevuse sidusust“.

Mandaadi kokkuleppimine näitas, et kahetasandiline lähenemisviis sobib liidule. Euroopa tuleb institutsioonide ümberkorraldamisega kõige paremini toime juhul, kui institutsioonid ise soovivad täita peamisi poliitilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid eesmärke. Liidu eesmärk on teenida kodanikke, saavutada tulemusi, et suurendada kodanike heaolu ja turvalisust, ning tugevdada Euroopat vastavalt väärtustele, millele on rajatud Euroopa integreerumine 50 aasta jooksul.

II REFORMILEPING

2007. aasta juunis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel lepiti kokku valitsustevahelise konverentsi täpne mandaat. Mandaadi andmiseks vajalik kompromiss saavutati pingsa töö tulemusel. Kompromissil on palju kiiduväärseid positiivseid külgi, kuid mõned 2004. aasta valitsustevahelisel konverentsil kokkulepitud muudatused jäeti kõrvale ja teatavatele liikmesriikidele tehti erandeid. Kõikidele liikmesriikidele vastuvõetava kokkuleppe saavutamise hind oli mitme koostisosa (sealhulgas mõne sümboolse tähendusega koostisosa) ning lepingu teksti loetavust vähendanud muudatuste väljajätmine lepingust. Komisjon osales aktiivselt kompromissi saavutamisel, pakkudes välja lahendusi, mis kajastavad poliitilise reaalsuse ja poliitiliste taotluste tasakaalu. Olemasolevate lepingutega võrreldes tehakse muudatusi, et rajada Euroopa Liidule tugev institutsiooniline ja poliitiline alus, millele toetudes saab täita kodanike ootusi.

Reformilepinguga muudetakse ELi kahte peamist lepingut. Muutmisega luuakse liidu vajalike töövahendite õigusraamistik, et tal oleks võimalik täita tulevikku suunatud ülesandeid ja teha ümberkorraldusi, kuid säilitatakse ka institutsioonide väljakujunenud tasakaal, mis on 50 aasta jooksul tõestanud oma kasulikkust Euroopale.

Mandaat, mille alusel valitsustevaheline konverents töötab välja reformilepingu, on väga üksikasjalik. Selles on sõnastatud valitsustevahelise konverentsi pädevuse piirid ja see on valitsustevahelise konverentsi tegevuse ainus alus. Selles on sätestatud, milliseid 2004. aasta valitsustevahelisel konverentsil esitatud uuendusettepanekuid arvestatakse ja milliseid uusi konkreetseid ettepanekuid tehakse. Mandaadis on selgelt sätestatud, et kogu protsessi tulemusel esitatakse ratifitseerimiseks kaks võrdse tähtsusega lepingut.

Mandaat on igati sobiv alus, millele toetudes saab valitsustevaheline konverents kiiresti ja tõhusalt saavutada kokkuleppe ja esitada lepingu eelnõu peatselt ratifitseerimiseks. Euroopa Ülemkogu antud ratifitseerimise tähtaeg (enne 2009. aasta juunis toimuvaid Euroopa Parlamendi valimisi ) on soovitav ja realistlik. Sellest tähtajast tuleks kinni pidada.

Euroopa Ülemkogu rõhutas, et valitsusvahelise konverentsi ajal ning ratifitseerimisprotsessi kestel peaks EL parandama oma kodanike teavitamist – andma neile täielikku ja igakülgset teavet ning pidevalt pidama nendega dialoogi. Valitud lähenemisviisi tõttu (olemasolevate lepingute muutmine) on eriti tähtis vahendada reformiettepanekuid ja nende sügavamat tähendust. Lepingute tekst tuleb kergesti juurdepääsetava ja loetevana teha kättesaadavaks niipea kui võimalik.

Demokraatlikum ja läbipaistvam Euroopa

Reformilepinguga värskendatakse ja tugevdatakse Euroopa demokraatia tugiraamistikku. Suureneb institutsioonide avatus ja eurooplaste hääl muutub kuuldavamaks. Lepingusse lisatakse uus jagu, milles sätestatakse ühenduse demokraatliku vastutuse põhimõtted.

- Kuna kaasotsustusmenetlust hakatakse kasutama umbes 50 uues valdkonnas, muutub Euroopa Parlament suurema osa ELi õigusaktide vastuvõtmisel sama tähtsaks kui nõukogu. See hõlmab peamisi poliitikavaldkondi, sealhulgas vabadust, turvalisust ja õigust. Parlamendile antakse uued tähtsad õigused eelarve ja rahvusvaheliste lepingute suhtes.

- Suurenevad riikide parlamentide võimalused osaleda ELi töös, kuid ELi institutsioonide väljakujunenud rolle ei muudeta. Siia kuulub kaheastmeline subsidiaarsuspõhimõtte järgimise järelevalve menetlus, mille käigus on parlamentidel võimalik pöörata komisjoni tähelepanu probleemidele. Isegi kui enamus peab mõnda ettepanekut ühesugustel põhjustel küsitavaks, on komisjonil lisaks ettepaneku tagasivõtmisele või selle muutmisele võimalik jääda oma eelnõu juurde ning anda eelnõu põhjenduste kohta täiendavaid selgitusi eelnõu esitamisel Euroopa Parlamendile ja ministrite nõukogule lõpliku otsuse vastuvõtmiseks.

- Kuna ministrite nõukogu õigusloomega seotud arutelu muudetakse avalikuks, kogevad kodanikud ja riikide parlamendid, et esmajärjekorras langetavad otsuse nende valitsused.

- Kodanikualgatuse raames luuakse võimalus, mille kohaselt miljon erinevate liikmesriikide kodanikku (liidu ligi 500 miljonist elanikust) saavad esitada komisjonile üleskutse esitada uus õigusakti ettepanek.

- Liikmesriikide ja Euroopa Liidu suhted muutuvad selgemaks ja nende pädevusvaldkonnad liigendatakse selgemini.

- Reformilepingus sätestatakse selgesõnaliselt, et liikmesriigid kuuluvad liitu vabal tahtel ja neil on võimalus soovi korral EList välja astuda.

Euroopa tegevuse tulemuslikkuse suurendamine

EL peab olema tegutsemisvõimeline, et suuta ellu viia kodanike huve teenivaid poliitilisi eesmärke. Selleks tuleb suurendada institutsioonide ja tööviiside tulemuslikkust ja kooskõla. Euroopa riikide ja rahvaste ning liidu kui terviku huve ühendab eeskätt nn ühenduse meetod, mis hõlmab liidu ainulaadset institutsioonide kogumit. Komisjon peab eriti tähtsaks ELi õiguse ülimuslikkust, mida kinnitab senine kohtupraktika ja mis on sõnastatud ka mandaadis. Ta kasutab ka edaspidi oma volitusi sellistes valdkondades nagu konkurentsipoliitika, et kodanikel oleks siseturust veelgi rohkem kasu.

Reformilepinguga ajakohastataks liidu institutsioonide süsteemi, et kohandada laienenud liidu erinevate valdkondade poliitikat maailma kiirele muutumisele.

- Reformilepingu tulemusel kiireneb vabaduse, turvalisuse ja õiguse poliitikavaldkondades otsuste tegemine ja otsused muutuvad sidusamaks. See suurendab oluliselt Euroopa võimet võidelda terrorismi, kuritegevuse ja inimkaubandusega ning hallata rändevooge. Liikmesriikidel, kes on praegu otsustanud mitte osaleda kõikides vabaduse, turvalisuse ja õiguse poliitikavaldkondade tahkudes, võivad tulevikus otsustada neis täiel määral osalemise kasuks.

- Liidu tegutsemisvõime suureneb tema praegustes prioriteetsetes valdkondades, kuna näiteks energiapoliitika, tervishoid ja kodanikukaitse saavad uue ja kindlama õigusliku aluse ning vastu võetakse uusi õigusakte kliimamuutuste, üldist huvi pakkuvate teenuste, teadustegevuse ja tehnoloogiaarenduse, territoriaalse ühtekuuluvuse, kaubanduspoliitika, kosmose, humanitaarabi, spordi, turismi ja halduskoostöö valdkonnas.

- Majanduse juhtimise sujuvamaks muutmisega parandatakse kooskõlastatust ja eurotsooni käsitlevate otsuste vastuvõtmist.

- Ministrite nõukogu võtab otsused vastu kvalifitseeritud häälteenamusega. Sellega tagatakse, et ühist huvi pakkuvaid küsimusi lahendatakse ühise otsustamise teel ning otsustamisel arvestatakse õiglaselt ELi liikmesriikide suurusega. ELil on neis valdkondades võimalik tegutseda, kuna otsuseid hakatakse langetama kvalifitseeritud häälteenamusega 40 uuel juhul.

- Kuna lihtsustatakse kvalifitseeritud häälteenamuse arvutamise viisi, suureneb nõukogu tõhusus ning saavutatakse selge tasakaal liikmesriikide arvu ja nende elanike arvu vahel. Seda arvutamise viisi hakatakse kohaldama alates 2014. aasta novembrist.

- Kui vähemalt üheksa liikmesriiki soovib liidu raames ühise meetme võtmist, on neil võimalik kasutada tõhustatud koostöö menetlusi. Tõhustatud koostöö algatamine muutub lihtsamaks eriti kriminaalasjades tehtava õiguskoostöö ja politseikoostöö valdkondades. Tõhustatud koostöö võimaldab tegutseda laienenud liidus esinevaid erinevusi arvestades, kuid tegutsetakse siiski kõiki liikmesriike siduvas ühises raamistikus.

- Euroopa Ülemkogu alaline eesistuja tagab koos komisjoni presidendiga Euroopa Ülemkogu töö parema ettevalmistamise järjepidevuse.

- Komisjon, mille tegevus on muudetud sujuvamaks ja mille presidendi pädevust on suurendatud, etendab ka edaspidi keskset rolli ELi otsuste tegemisel ja peegeldab liidu erinevaid osi vastavalt võrdse roteerumise süsteemile.

- Euroopa Parlamendi liikmete arvu ülempiiri kehtestamine, kusjuures igal liikmesriigil on nende arvu alam- ja ülempiir, stabiliseerib kodanike esindatuse Euroopa Parlamendis.

- Kvalifitseeritud häälteenamuse ja kaasotsustamismenetluse kehtestamisega valmistatakse ette liidu kohtusüsteemi reformimist, et seda tulevikuks paremini ette valmistada.

- Välispoliitika teostamise mehhanismid kajastavad liikmesriikide ja institutsioonide praegust tasakaalu ning võimaldavad ELil tervikuna paremini edendada ja kaitsta Euroopa huvisid ja väärtusi terves maailmas.

- Olemasolevate pädevuste raames poliitika muutmist ning kvalifitseeritud häälteenamuse nõude ja kaasotsustamismenetluse laiendamist uutele valdkondadele saab tulevikus kokku leppida ilma uut valitsustevahelist konverentsi kokku kutsumata, kuid endiselt ühehäälsuse alusel.

- Lõpetatakse Euroopa Ühenduse ja Euroopa Liidu eristamine, mis põhjustab ainult segadust.

Õigustel ja väärtustel rajanev solidaarne ja turvaline Euroopa

Reformilepinguga tugevdatakse liidu solidaarsust ja julgeolekut, mis ühendavad liitu, liikmesriike ja Euroopa kodanikke ning loovad liidus vastastikuse toetamise ja kaitse keskkonna. Uue lepingu alusel arendatakse ELi praktilist tegevust niisugustes valdkondades nagu kliimamuutused ja tervishoid. Leping annab liidule uusi võimalusi edendada Euroopa solidaarsust ja kokkukuuluvust. Liidu tegutsemisvõimaluste avardumine vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas on kasulik, kuna võimaldab liidul paremini võidelda kuritegevuse ja terrorismiga. Reformilepingus rõhutatakse varasemast rohkem isikute õigusi, mis tulenevad liidu kodakondsusest.

- Selgemalt kui kunagi varem sõnastatakse liidu väärtused ja eesmärgid. Neile toetudes saavad Euroopa kodanikud kaitsta oma õigusi ja need kehastavad kõike seda, mida Euroopal on pakkuda oma partneritele terves maailmas. Need väärtused ja eesmärgid näitavad, kuidas Euroopa Liidus tasakaalustatakse Euroopa erinevaid eesmärke – toetatakse jätkusuutlikku arengut ning samal ajal lähtutakse ka poliitilistest, majanduslikest ja sotsiaalsetest eesmärkidest.

- Eurooplastele antakse põhiõiguste hartaga tagatised, millel on samasugune õiguslik staatus kui asutamislepingutel. Selles sätestatakse kodaniku-, poliitilised, majanduslikud ja sotsiaalsed õigused, mida liidul tuleb silmas pidada kogu oma tegevuses. Harta kehtib täielikult ka liidu õigusaktide rakendusaktide suhtes, kuigi mitte kõikides liikmesriikides. Liidus hakkab kehtima ainulaadne inimõiguste kaitse süsteem, mis on loodud Euroopa inimõiguste konventsiooniga.

- Täidetakse Euroopa Kohtu antavas kohtulikus kaitses esinevad lüngad. Seega tagatakse, et kohus on pädev vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas, ning parandatakse isikute õigust pöörduda Euroopa Kohtusse.

- Uue solidaarsust käsitleva sättega muudetakse liikmesriikidele kohustuslikuks osutada üksteisele abi terrorirünnaku ning loodus- või inimese põhjustatud katastroofi korral.

- Erilist tähtsust on omistatud solidaarsusele energia valdkonnas. Seetõttu volitatakse liitu andma abi energiapuuduse korral ning rõhutatakse solidaarsuse tähtsust energiavaldkonna reguleerimisel.

- Kodanikukaitse, humanitaarabi ja tervishoiu valdkonda reguleerivate uute sätete eesmärk on suurendada liidu võimet tegutseda, kui Euroopa kodanike turvalisus satub ohtu.

- Uue horisontaalse sotsiaalvaldkonda reguleeriva sättega rõhutatakse tähelepanu, mida liit pöörab tööhõivele ja sotsiaalkaitsele, ning tugevdatakse piirkondade ja sotsiaalpartnerite rolli liidu poliitilises, majandus- ja sotsiaalelus.

Euroopa roll maailmas

Oma majandusliku, poliitilise ja diplomaatilise kaalukuse kasutamine Euroopa huvide ja väärtuste edendamiseks terves maailmas on üks tähtsamaid Euroopa Liidu ülesannetest. Üleilmastumise tõttu muutub aina tungivamaks vajadus asuda lahendama kõige suuremaid probleeme, nagu jätkusuutlik areng, kliimamuutused, energia, terrorism, ränne ja võitlus vaesusega. Nende probleemidega tuleb tegeleda nii sise- kui ka välispoliitikas. Heaolu, vabadus ja turvalisus sõltuvad Euroopa suutlikkusest esindada oma seisukohti terves maailmas. Seetõttu on kerkinud päevakorda liidu suutlikkus rakendada korraga liikmesriikide tugevaid külgi ja terve liidu kaalukust, säilitades siiski liidu institutsioonide vahelist tasakaalu. Välispoliitika edukuse huvides peavad liidu välispoliitika vahendid olema koostöövõimelised, et saavutada parimaid tulemusi. Mandaadiga on nende vahendite sidusust suurendatud sel viisil, et kogu poliitika välistegevuse valdkonnas (ühine välis- ja julgeolekupoliitika, kaubandus, laienemine, areng ja humanitaarabi) on võrdse poliitilise ja õigusliku tähtsusega.

Reformilepinguga, mis ühendab Euroopa välispoliitika teostamise vahendid (poliitika väljatöötamine ja selle elluviimine), edendatakse liidu võimet tegutseda. Euroopale antakse hääl suhtlemiseks partneritega terves maailmas ning muudetakse tema sõnum selgemaks ja tähelepandavamaks. Reformileping suurendab ka ELi välispoliitika erinevate tahkude (diplomaatia, julgeolek, kaubandus, areng, humanitaarabi ja rahvusvaheliste läbirääkimiste pidamine mitmesuguste rahvusvahelise ulatustega probleemide üle) sidusust. Sel viisil on ELil võimalik mängida maailmaareenil tähtsamat ja mõjukamat rolli.

- Liidule juriidilise isiku staatuse andmine suurendab tema kaalukust läbirääkimistel, muudab ta tegevuse maailmaareenil veelgi tulemuslikumaks ja suurendab tema nähtavust kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide partnerina.

- ELi välistegevuse mõju, sidusust ja nähtavust suurendamiseks luuakse uus ametikoht – liidu välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja, kes on ühtlasi ka komisjoni asepresident.

- Euroopa Liidu välisteenistus kujundatakse selliselt, et ta on senisest tulemuslikumalt ja sidusamalt võimeline tegutsema kõikides Euroopa välispoliitika valdkondades ja sisepoliitika välistegevusega seotud valdkondades.

- Välissuhtlemise uus ülesehitus arvestab liikmesriikide erihuvidega sel viisil, et ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas säilitatakse teatavad otsustamismenetlused.

- Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika tuuakse selgemalt liidu tasandile. Säilitatakse teatav otsuste vastuvõtmise kord, kuid luuakse ka eeldused selleks, et väiksematel liikmesriikide rühmadel oleks võimalik teha omavahel tihedamat koostööd.

III ARVAMUS VASTAVALT EUROOPA LIIDU LEPINGU ARTIKLILE 48

Reformileping täidab mõningaid Euroopa kodanike suuremaid ootusi. Lepinguga tugevdatakse peamisi väärtusi, selgitatakse peaprobleeme ja leitakse vastus põlistele muredele. Eelkõige aga muudab see liidu muutumisvõimeliseks, et edendada eurooplaste turvalisust ja heaolu ning anda neile uusi võimalusi rääkida kaasa üleilmastumises.

Euroopa Komisoni arvates aitavad reformilepingut käsitlevad Euroopa Ülemkogu otsused kaasa Euroopa Liidu kohandamisele 21. sajandi vajadustele. Komisjon tervitab valitsustevahelise konverentsi kokkukutsumist, toetab täielikult sellele Euroopa Ülemkogu antud mandaati ja aitab igati kaasa selle tegevuse edukusele.

Euroopa huvides on reformilepingu suhtes kokku leppida ja leping ratifitseerida enne 2009. aasta juunis toimuvaid Euroopa Parlamendi valimisi. Valitsustevahelisest konverentsist osavõtjate ülesanne on luua selleks vajalikud tingimused.

[1] Komisjoni panus järelemõtlemisperioodiks ja kauemakski: demokraatia, dialoogi ja diskussiooni D-kava (KOM(2005) 494 (lõplik), 13.10.2005).

[2] Kodanikekeskne tegevuskava – Euroopa Liit tulemuslikuks (KOM (2006) 211 lõplik, 10.5.2006).