ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 2.7.2008 
SEK(2008) 2181  
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
 
Lisatud dokumendile: 
Ettepanek:  
 
NÕUKOGU DIREKTIIV 
 
millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhi mõtet sõltumata isikute usutunnistusest või 
veendumustest, puudest, vanusest või  seksuaalsest sättumusest 
 
Mõjuhinnangu kokkuvõte  
{KOM(2008) 426 lõplik } 
{SEK(2008) 2180} 
ET 2   ET KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Lisatud dokumendile  
nõukogu direktiivi ettepanek võrds e kohtlemise põhimõtte kohta 
Mõjuhinnangu kokkuvõte 
 
1. SISSEJUHATUS 
Õigus võrdsele kohtlemisele on ühenduse õiguse üldpõhimõte1. Asutamislepingu artiklis 13 
lubatakse võtta meetmeid, et võidelda diskrimin eerimisega soo, rassilise või etnilise päritolu, 
usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse ja seksuaalse sättumuse alusel. Seda 
tunnistatakse ka Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 21. 
EL on astunud EÜ asutamislepingu ar tikli 13 alusel tõhusaid samme,2 täiendades juba 
olemasolevate soolise võrdõiguslikkuse õigus aktide laiahaardelist kogu. Siiski kestab 
diskrimineerimine veel mitmes valdkonnas, na gu kaupade ja teenuste kättesaadavus ja 
pakkumine, eluase, haridus, sotsiaalteenused ja tervishoid. 
Komisjon võttis oma ametiaja alguses kohustuse  uurida EÜ asutamislepingu artiklil 13 
põhineva õigusraamistiku laiendamist, alustades 2004. aasta rohelise raamatuga „Võrdõiguslikkus ja mittediskrimineerimin e laienenud Euroopa Liidus”, 2005. aasta 
raamstrateegiaga „Mittediskri mineerimise ja võrdsed võimalu sed kõigile”, Euroopa aastaga 
2007 „Võrdsed võimalused kõigile”, millele jä rgnes 2008. aasta seadusandliku tööprogramm
3. 
2. P RAEGU KEHTIV ÕIGUSRAAMISTIK  
Nagu näha alljärgnevast tabelist , on praegu kehtivas EÜ õigus raamistikus sätestatud palju 
laiaulatuslikum kaitse diskrimineerimise vastu s oo, rassilise või etnilise  päritolu alusel kui 
diskrimineerimise vastu usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel. Need dire ktiivid on nüüdseks siseriikliku sse õigusse üle võetud ning 
tulemuseks on see, et liikmesriikide seadustega pakutakse märkimisväärselt suuremat kaitset diskrimineerimise vastu. Lisaks õiguslikule kaitsele saavad ohvrid tänu ELi tasandil võetud 
meetmetele suuremat abi võrdõiguslikkuse küsimu stega tegelevate asutuste rajamise kaudu. 
20 liikmesriigis ei olnud varem selliseid asutusi. 
Olemasolev õiguslik raamistik Euroopa tasandil: 
Põhjused: 
Valdkond  Rass Usutunnistu
s Puue Vanus  Seksuaalne 
sättumus  Sugu 
Tööhõive ja kutsekoolitus
 Jah+ 
Võrdõiguslikkuse 
küsimusega tegelev 
asutus Jah Jah Jah Jah Jah+ 
Võrdõiguslik
kuse 
küsimusega 
                                                 
1 Kohtuasi 203/86 Hispaania vs nõukogu (punkt 25 ning kohtuasi C-15/95 EARL de Kerlast, punkt 35), 
kohtuasi C-144/04 Mangold (punkt 75). 
2 Direktiivid 2000/43/EÜ, 2000/78/EÜ ja 2004/113/EÜ. 
3 KOM (2007) 640. 
ET 3   ET tegelev asutus
Haridus  Jah+ 
Võrdõiguslikkuse 
küsimusega tegelev 
asutus Ei Ei Ei Ei Ei 
Kaubad ja 
teenused  Jah+ 
Võrdõiguslikkuse 
küsimusega tegelev 
asutus Ei Ei Ei Ei Jah+ 
Võrdõiguslik
kuse 
küsimusega 
tegelev asutus
Sotsiaalkaitse  Jah+ 
Võrdõiguslikkuse 
küsimusega tegelev 
asutus Ei Ei Ei Ei Jah+ 
Võrdõiguslik
kuse 
küsimusega 
tegelev asutus
Kuigi mitmed liikmesriigid teevad rohkem kui  sätestatud miinimumnõuded seda nõuavad, on 
mitmesugustel alustel diskrimineerimise vastase kaitse tase ja ulatus väga erinevad. Viies 
liikmesriigis4 on kehtestatud üksikasjalik õiguskaitse diskrimineerimise vastu usutunnistuse 
või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse  sättumuse alusel kõigis ülalnimetatud 
valdkondades. Teistel liikmesriikidel on üldi semad põhiseaduslikud sätted või õiguskaitse 
mõnedes valdkondades või mõnede diskrimi neerimispõhjuste kohta, kuid mitte kõigis 
valdkondades ega kõigi põhjuste kohta. 
Diskrimineerimisevastase kaitse erinev tase mõjutab inimeste otsust kasutada õigust vabalt 
liikuda, näiteks reisida, töötada või õppida te ises liikmesriigis. Samuti raskendab see kauba- ja 
teenusepakkujate piiriülest tegevust. 
2. T ÕENDID JA KONSULTATSIOON  
2005. aastal komisjoni tellitud kaar distav uuring olemasolevate ri iklike meetmete kohta, mis 
ületavad ELi nõudeid ja nende mõju kohta, valmis 2006. aastal5. 2007. aasta juunis kirjutas 
komisjon liikmesriikidele, et pöörata nende tä helepanu sellele uuringu le ning kuulutas välja 
avaliku konsultatsiooni, milles palus liikmesriikidel esitada edasist teavet võetud või kavandatud meetmete kohta, mis ületav ad 2000. aasta direktiivide nõudeid.  
Lisaks tellis komisjon 2007. aastal edasise uurimuse
6 EPEC’ilt (European Policy Evaluation 
Consortium). Uuringus, milles käsitleti diskrimi neerimist usutunnistuse või veendumuste, 
vanuse, puude ja seksuaalse sättumuse alusel väljaspool t öökohta, vaadeldakse 
diskrimineerimise olemust ja ulatust ELi s väljapool töökohta ning võimalikke kulusid 
(otseseid või kaudseid), mida see võib k aasa tuua üksikisikule või ühiskonnale.  
Aruandes võeti arvesse mittediskrimineerimis e vallas tegutseva Euroopa sõltumatute 
ekspertide võrgustiku aruandeid ning 2008. aasta  märtsis tehtud Euroba romeetri eriuuringut 
                                                 
4 Iirimaa, Bulgaaria, Luksem burg, Sloveenia ja Ungari. 
5 http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/public/pubst_en.htm#stud  
6 EPEC, uuring diskrimineerimise kohta usutunnistuse või veendumuste, vanuse, puuete ja seksuaalse 
sättumuse alusel väljaspool töökohta on kättesaadav aadressil:. 
http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/org/imass_en.htm  
ET 4   ET diskrimineerimise ja ebavõrdsuse kohta Euroopas7 ning kitsamat Eurobaromeetri 2008. aasta 
veebruari kiiruuringut8. 
Eriti tuleb ära märkida avali kku Interneti- konsultatsiooni9, ettevõtlussektori uuringut10 ning 
kirjalikku konsultatsiooni ja kohtumisi m ittediskrimineerimise vallas tegutsevate 
sotsiaalpartnerite ja Eu roopa tasandi valitsusvä liste organisatsioonidega11. Paralleelselt esitas 
peamine puuetega inimesi esindav ELi tasand i valitsusväline organisatsioon 1,3 miljoni 
inimese poolt allakirjutatud palvekirja, milles kutsutakse üles looma õigusakti.  
Avaliku konsultatsiooni ja valitsusväliste organisatsio onidega peetud konsultatsiooni 
tulemused olid selgeks märguandeks luua rohk em õigusakte ELi tasandil, et suurendada 
diskrimineerimisevastast kaitset, kuigi m õned nõudsid direktiive konkreetselt soo ja puude 
alusel diskrimineerimise valdkonna jaoks. Euro opa Ettevõtete Testpa neeli konsultatsioonist 
selgus samuti, et ettevõtete arva tes oleks kasulik, kui kogu ELis oleks 
diskrimineerimisevastase kaitse tase ühe sugune, kuigi mõned e ttevõtteid esindavad 
sotsiaalpartnerid olid põhimõtteliselt uute õi gusaktide vastu, kuna nende arvates suurendaks 
see bürokraatiat ja kulusid. Ametiühingud pooldasid vanuse, puude, usutunnistuse või 
seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerimise keelustamist väljaspool tööturgu ning osutasid, 
et diskrimineerimine väljaspool tööturgu mõjuta b ametiühinguliikmete võimalusi töötada (nt 
juurdepääsetavate transpordivahendit e puudumine puuetega töötajate jaoks). 
3. A LUSSTSENAARIUM  
Praegu kehtivad EÜ direktiivid kehtiksid edasi.  Osadel, kuid mitte kõigil liikmesriikidel 
oleksid üksikasjalikud riiklikud õigussätted , millega kaitstakse inimesi, kes kogevad 
diskrimineerimist väljaspool t ööturgu; teistel on palju üldi semad põhiseaduslikud sätted.  
Diskrimineerimine vanuse, puude, usutunnistuse või veendumuste ja seksuaalse sättumuse 
alusel jätkub ning tekitab kannatusi asjaomaste le isikutele ning ebavaj alikke kulutusi ja 
koormust üksikisikutele,  ettevõtetele ja ühiskonnale tervikuna. 
ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni , millele on alla kirjutanud EÜ ja 26 
liikmesriiki, tuleb neis liikmesriikides ja EÜs rakendada.  
4. P ROBLEEMI PIIRITLEMINE  
Märkimisväärne arv inimesi Euroopa Liidus kannatab diskrimineerim ise all või on sellest 
ohustatud, nagu selgub avalikust konsultatsioonis t (35 % vastanutest väitis, et nad on kogenud 
diskrimineerimist hariduse, sotsiaalkaitse  või tervishoiu va ldkonnas vanuse, puude, 
usutunnistuse või seksuaalse sättumuse tõttu ni ng 20 % vastanuist vä idab, et nad on kogenud 
diskrimineerimist juurdepääsul kaupadele, teenustele ja elua semele). 2008. aasta veebruaris 
                                                 
7 Eurobaromeetri eriuuring nr 296 diskrimineerimise kohta ELis, mis avaldatakse 2008. aasta juulis 
järgmistel veebilehtedel:  http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/public/pubst_en.htm
 ja  
http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/eb_special_en.htm  
8 Eurobaromeetri kiiruuring nr 232; täielikud  tulemused on kättesaadavad Interneti aadressil: 
http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_232_en.pdf  
9 Avaliku arutelu täielikud tulemused on kättesaadavad aadressil: 
http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/news/news_en.htm#rpc  
10 http://ec.europa.eu/yourvoice/ebtp/consultations/index_en.htm  
11 http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/org/imass_en.htm#ar  
ET 5   ET läbi viidud Eurobaromeetri uuringus12 ütlesid 8–16 % ELi kodanikest, et nemad või nende 
perekonnaliige või sõber on kokku puutunud diskrimineerimisega vanuse, puude, usutunnistuse, seksuaalse sättumuse alusel võ i mitme teguri alusel korraga. EPECi uuringus 
esitatakse tõendid diskrimineerimise ulatuse kohta usutunnistuse ja veendumuste, vanuse, 
puude ja seksuaalse sättumuse alusel mitmes valdkonnas (juurdepääs kaupadele ja teenustele, 
tervishoid, haridus, transport, jne). Konsultatsioonis osalenud valitsusvälised organisatsioonid tõid samuti konkreetseid näiteid  diskrimineerimisest.  
Õiguskaitse, millele diskrimineerimisohvrid võivad loota, varieerub vastavalt 
diskrimineerimispõhjustele, olenedes sellest , kas diskrimineerimine toimub töökohas või 
muudes eluvaldkondades ja elukoha st. Sellisel diskrimineerim isevastase kaitse taseme 
erinevusel ELis on praktilised tagajärj ed: see tähendab, et aruandes esitatud 
diskrimineerimisjuhtudega ei tegelda ühtsel viisil ning et õiguskaitsevahendid, mida 
diskrimineerimisohvrid saavad kasutada, on liikmesriigiti erinevad. Samuti tähendab see, et liikmesriigiti erinev kaitsetase võib mõjutada in imeste liikumist ja ka piiriülest kaupade ja 
teenuste turustamist. 
5. EL
I POLIITILISED MEETMED  
Igasuguste meetmete eesmärk on paremini kaitsta  isikuid diskrimineerimise eest, saavutada 
suurem sotsiaalne kaasatus ja kõigi sotsia alsete rühmade täielik osalemine ühiskonnas ja 
majanduses ning sätestada kõikide liikmesriikide jaoks selge õiguslik raamistik, mis soodustab piiriülest kauba ndust ja vaba liikumist. 
Vaadeldi mitmeid võimalusi ja pärast võimalike poliitiliste valikute esialgset sõelumist valiti 
edasise analüüsi jaoks välja kuus võimalust: 
• uusi meetmeid ELi tasandil ei võeta 
• iseregulatsioon kindlustus- ja /või pangandusteenuste puhul 
• soovitus, mis käsitleb konkreetselt võrdõigus likkuse küsimustega tegelevate asutuste 
pädevusi ja mitmekordset diskrimineerimist. 
• üldine soovitus  
• direktiivi(id) ühe diskrimineerimispõhjuse kohta  
• direktiivi(id) mitme diskrimineerimispõhjuse kohta  
6. V
ÕIMALUSTE VÕRDLUS  
Iga võimalust analüüsiti, et hinnata, kuidas see täidaks eesmärke ning võrreldi seda 
alusstsenaariumiga – meetmeid ei võeta ja praegune korraldus jätkub.  
Kõigi valikute puhul uuriti nende majanduslikku ja sotsiaalset mõju ning vajadusel ka 
keskkonnamõju. Võimaluse korral on esitatud arvud, mis illustreerivad isikute, kaupade- ja 
teenusepakkujate ning ühiskonna kui terviku kul usid ja tulusid, kuig i tuleb märkida, et 
usaldusväärseid andmeid diskrimineerimise ning sellega seotud kulude k ohta on raske leida.  
                                                 
12 Eurobaromeetri kiiruuring nr 232; 
ET 6   ET Valik meetmeid mitte võtta ei lahendaks t uvastatud probleeme ning selle puhul jääksid alles 
diskrimineerimise majanduslikud ja ühiskondlikud kulud ning oleks oht, et lõhe õiguslikus 
kaitses suureneks.  
Muud kui õigusloomealased valikud, mi da analüüsiti, ei suutnud tagada 
diskrimineerimisevastase kaitse selget pa ranemist, kuna on võimatu ette näha, millises 
ulatuses liikmesriigid neid valikuid kasutaksid ja tõhusa lt ellu rakendaksid. Dialoogi 
kindlustus- ja pangandustööstusega peeti võimalikuks tõhusaks viisiks, et tegelda 
diskrimineerimisküsimustega selles valdkonnas. 
Meetmete puhul, mida liikmesriigid võtaksid ainult oma põhiseaduslikul ja õiguslikul 
raamistikul arvati, et siin on oht , et erinevused kaitsetasemes ei  jää mitte ainult püsima, vaid 
võivad isegi suureneda.  
Ainus kindel viis teha selgei d edusamme määratletud eesmär kide suunas on õiguslikult siduv 
meede ELi tasandil. Kogemused olemasolevate direktiividega olid positiivsed ning nende siseriiklikusse õigusse ülevõtmise tulemuse na on diskrimineerimisvastane kaitse paljudes 
liikmesriikides tunduvalt kõrgem kui oli varem oli või oleks olnud ilma ELi meetmete antud 
tõuketa. 
Aruandes selgitatakse ka, et direktiiv, millega  keelustatakse diskrimineerimine puude muudel 
alustel, oleks tõhus ja sidus  viis, kuidas liikmesriigid s aaksid rakendada ÜRO puuetega 
inimeste õiguste konventsiooni osasid. Eelkõige  saaks direktiiv mõiste „rahuldav eluase” 
määratlemise teel pakkuda suuremat õiguski ndlust kui konventsioon. Lisaks pakuks direktiiv 
selgemaid ja tõhusamaid õiguskaitse mehhanisme diskrimineerimisohvritele. 
7. J
ÄRELDUS  
Mõjuhinnangu aruandes jõutakse järeldusele, et kõige sobivam vahend kindlaksmääratud 
eesmärkide saavutamiseks oleks ühenduse tasa ndil võetud õiguslikult siduv meede, millega 
laiendatakse kaitset diskrimineerimise va stu vanuse, puude, seksuaalse sättumuse ja 
usutunnistuse või veendumuste  alusel.  
8. U US DIREKTIIV  
• lähtuks EÜ asutamislepingu ar tiklil 13 põhinevate di rektiivide, eelkõige direktiivide 
2000/43/EÜ ja 2000/78/EÜ, lähene misviisist ja põhimõtetest, näiteks diskrimineerimise ja 
ahistamise mõiste, kohustus pakkuda rahul davat eluaset ning samuti menetluskord; 
• keelustaks diskrimineerimise ainult neis val dkondades, mis jäävad EÜ pädevusse; seega ei 
mõjuta see hariduse korraldust ega sisu (nt erivajadustega inimeste haridus), 
perekonnaseisu küsimusi (nt partnerlus/abi elu samasooliste isikute vahel) või 
perekonnaseadust (nt adopteerimine) või riigis iseseid eeskirju riig i või riigiasutuste 
ilmaliku iseloomu kohta; 
• sätestaks minimaalsed ettekirjutused, nii et li ikmesriikidel on võimalus vastu võtta või alles 
jätta suuremat kaitset pakkuvad sätted ning mõned liikmesriigid võivad omal algatusel 
suurendada riiklikult pakutavat kaitsetaset; 
• ei mõjutaks liikmesriikide põhiseaduslikke sätteid, milles nõutakse võrdset kohtlemist või 
keelatakse diskrimineerimine. 
ET 7   ET Uue õigusaktiga võiks kaasneda dialoog, milles vaadeldakse kindlustus- ja pangandussektoris 
tajutud diskrimineerimist, et muuta eeskirjad sektorile ja tarbijatele selgemaks. Jätkuvalt 
soodustataks õigusloomeväliseid meetmeid diskrimineerimisvastases võitluses, nagu 
teadlikkuse suurendamine diskrimineerimise ko hta, koolitus ja heade tavade vahetamine.