ET Euroopa Liidu Teataja C 71/35

Belgia Kuningriigi, Bulgaaria Vabariigi, Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Soome Vabariigi, Portugali Vabariigi, Rumeenia ja Rootsi Kuningriigi algatus eesmärgiga võtta vastu nõukogu otsus piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega

(2007/C 71/13)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 30 lõike 1 punkte a ja b, artikli 31 lõike 1 punkti a, artiklit 32 ja artikli 34 lõike 2 punkti c,

Belgia Kuningriigi, Bulgaaria Vabariigi, Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Soome Vabariigi, Portugali Vabariigi, Rumeenia ja Rootsi Kuningriigi algatusel,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1)

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Liidu Nõukogu omistab olulist tähtsust vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomisele, mis on liiduks ühinenud riikide elanike jaoks äärmiselt oluline.

(2) Euroopa Liit on seadnud enesele eesmärgiks tagada kodanikele vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal kõrgetasemeline turvalisus, töötades liikmesriikide hulgas välja ühised menetlused politseikoostöö ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas.

(3) 1999. aasta oktoobris Tamperes toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldustes kinnitati, et õigusrikkumiste avastamiseks ja uurimiseks on vajalik parem teabevahetus liikmesriikide pädevate asutuste vahel.

(4) 2004. aasta novembris heaks kiidetud Haagi programmis vabaduse, turvalisuse ja õiguse tugevdamise kohta Euroopa Liidus väljendas Euroopa Ülemkogu veendumust, et vabaduse, turvalisuse ja õiguse tugevdamiseks on vaja uudset lähenemist piiriülesele õiguskaitsealase teabe vahetusele.

(5) Sellest tulenevalt nentis Euroopa Ülemkogu, et sellise teabe vahetus peaks vastama kättesaadavuse põhimõtte suhtes kohaldatavatele tingimustele. See tähendab, et oma kohustuste täitmiseks teavet vajav liikmesriigi õiguskaitsetöötaja võib seda saada mõnest teisest liikmesriigist ja et seda teavet omav liikmesriigi õiguskaitseasutus esitab selle nimetatud eesmärgil, võttes arvesse selles liikmesriigis käimasolevate uurimiste vajadusi.

(6) Euroopa Ülemkogu seadis Haagi programmis selle eesmärgi saavutamise tähtajaks 1. jaanuari 2008.

(7) 18. detsembri 2006. aasta raamotsuses 2006/960/JSK Euroopa Liidu liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelise teabe ja jälitusteabe vahetamise lihtsustamise kohta (2) sätestatakse eeskirjad, mille alusel liikmesriikide õiguskaitseasutused saavad kiiresti ja tõhusalt vahetada olemasolevat teavet ja jälitusteavet, et viia läbi uurimist kriminaalasjades või kriminaalluure operatsioone.

(8) Haagi programmis vabaduse, turvalisuse ja õiguse tugevdamise kohta Euroopa Liidus märgitakse siiski, et uut tehnoloogiat peaks täies ulatuses ära kasutama ning et samuti tuleks võimaldada vastastikust juurdepääsu riiklikele andmebaasidele. Haagi programmis nähakse samuti ette, et uued tsentraliseeritud Euroopa andmebaasid tuleks luua ainult selliste uurimuste põhjal, mis on tõestanud oma lisandväärtust.

(9) Tõhusal rahvusvahelisel koostööl on täpse teabe kiire ja tõhusa vahetamise võimaldamisel äärmiselt oluline roll. Eesmärk on kehtestada kord kiirete, tõhusate ja odavate andmevahetuse vahendite kasutuse edendamiseks. Andmete ühiseks kasutamiseks kohaldatakse kõnealuse korra suhtes vastutuse põhimõtet ja see kord peaks nõuetekohaselt tagama andmete õigsuse ning turbe nende edastamisel ja säilitamisel ning samuti sisaldama korda andmevahetuse salvestamiseks ja vahetatavate andmete kasutamise suhtes kohaldatavaid piiranguid.

(10) Kõnealuseid tingimusi täidab 27. mai 2005. aasta Belgia Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi ja Austria Vabariigi vaheline Prümi leping piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi-, piiriülese kuritegevuse ja ebaseadusliku rände vastase võitlusega. Selleks et kõik liikmesriigid saaksid täita Haagi programmi olulisi nõudeid ja saavutada selle ajalised eesmärgid, oleks Prümi lepingu olulisi osi vaja kohaldada kõigi liikmesriikide suhtes. Seetõttu peaksid käesoleva nõukogu otsuse aluseks olema Prümi lepingu peamised sätted.

(11) Sellest tulenevalt peaks otsus sisaldama sätteid, mille eesmärgiks on parandada teabevahetust selliselt, et liikmesriigid annavad üksteisele õiguse juurdepääsuks automatiseeritud DNA registritele, sõrmejälgede automatiseeritud identifitseerimise süsteemidele ning sõidukite registreerimisandmetele. Riiklikes DNA registrites ja sõrmejälgede automatiseeritud identifitseerimise süsteemides sisalduvate andmete puhul peaks kokkulangevuse või selle puudumise tuvastamisel põhinev süsteem võimaldama otsingut sooritaval liikmesriigil taotleda registrit haldavalt liikmesriigilt konkreetseid asjaomaseid isikuandmeid ning vajadusel täiendavat teavet vastastikuse abi andmise menetluse kaudu.

(12) See tõhustaks märkimisväärselt praegu rakendatavat korda, võimaldades liikmesriikidel teada saada, kas mõni teine liikmesriik omab talle vajalikku teavet ning kui omab, siis milline liikmesriik.

(13) Piiriülene andmete võrdlemine peaks andma kuritegevusega võitlemisele uue mõõtme. Andmete võrdlemisel saadud teave peaks võimaldama liikmesriikidel rakendada uusi uurimisalaseid lähenemisviise ning etendama seega liikmesriikide õiguskaitseasutuste abistamisel väga olulist osa.

(14) Eeskirjad peaksid põhinema liikmesriikide riiklike andmebaaside võrguks ühendamisel ning kujutama seega endast lihtsat ning tõhusat lähenemisviisi võitluses piiriülese kuritegevusega.

(15) Teatavaid tingimusi kohaldades peaksid liikmesriigid saama edastada isikuandmeid ja isikustamata andmeid, et parandada piiriülese mõõtmega suursündmustega seonduvat teabevahetust.

(16) Kuna rahvusvahelist koostööd ja eelkõige piiriülese kuritegevusega võitlemisele suunatud rahvusvahelist koostööd tuleks veelgi parandada, peaks käesolev otsus võimaldama lisaks teabevahetuse parandamisele muu hulgas tihedamat politseiasutuste vahelist koostööd, näiteks ühiste julgeolekuoperatsioonide kaudu (näiteks ühispatrullid) ning piiriülese sekkumise kaudu otsese surma või vigastuste ohu korral.

(17) Tihedam politseikoostöö ja kriminaalasjades tehtav õigusalane koostöö peab käima käsikäes põhiõiguste austamisega, eelkõige õigusega eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele. See tuleks tagada käesolevas otsuses sätestatud tervikliku andmekaitse erikorraga, mis tuleks välja töötada otsuse reguleerimisalasse kuuluva andmevahetuse eripärast lähtudes. Otsuses sisalduvate andmekaitset käsitlevate erisätete puhul tuleks eelkõige arvesse võtta piiriülest on-line juurdepääsu andmebaasidele. Kuna on-line juurdepääsu puhul ei ole registrit haldaval liikmesriigil võimalik läbi viia mis tahes eelnevat kontrolli, peaks käesolev otsus tagama järelkontrolli toimumise.

(18) Olles teadlik sellest, et käesoleval nõukogu otsusel on suur tähtsus üksikisikute õiguste kaitsmise seisukohast ning sellest, et isikuandmete edastamine teisele liikmesriigile nõuab andmeid saava liikmesriigi piisavat andmekaitse taset, peaksid liikmesriigid kandma hoolt kõigi otsuses sisalduvate andmekaitse eeskirjade tõhusa rakendamise eest.

(19) Kuna käesoleva otsuse eesmärke, nimelt andmevahetuse parandamist Euroopa Liidus, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada kuritegevusega võitlemise ning julgeolekuküsimuste piiriülese iseloomu tõttu ja liikmesriigid on sunnitud nendes küsimustes üksteise abile lootma ning seetõttu on neid parem saavutada ühenduse tasandil, võib nõukogu võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega, millele osutatakse Euroopa Liidu lepingu artiklis 2. EÜ asutamislepingu artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

(20) Käesolevas otsuses austatakse põhiõigusi ja peetakse kinni eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtetest,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

1. PEATÜKK

ÜLDOSA

Artikkel 1

Eesmärk ja reguleerimisala

Käesoleva otsuse abil kavatsevad liikmesriigid tõhustada piiriülest koostööd Euroopa Liidu lepingu VI jaotisega hõlmatud küsimustes, eelkõige teabevahetust kuritegude ennetamise ja uurimise eest vastutavate asutuste vahel. Sel eesmärgil sisaldab käesolev otsus eeskirju järgmistes valdkondades:

a) sätted DNA profiilide, sõrmejälgede andmete ja teatavate riiklike sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud edastamise tingimuste ja korra kohta (2. peatükk);

b) sätted andmete edastamise tingimuste kohta seoses piiriülese mõõtmega suursündmustega (3. peatükk);

c) sätted teabe edastamise tingimuste kohta terroriaktide vältimiseks (4.peatükk);

d) sätted mitmesuguste meetmete kaudu toimuva piiriülese politseikoostöö tingimuste ja korra kohta (5. peatükk).

2. PEATÜKK

ON-LINE JUURDEPÄÄS JA JÄRELMEETMETENA ESITATAVAD TAOTLUSED

1. OSA

DNA profiilid

Artikkel 2

Riiklike DNA registrite loomine

1. Liikmesriigid loovad kuritegude uurimise eesmärgil riiklikud DNA registrid ja haldavad neid. Käesoleva otsuse alusel nendes registrites sisalduvate andmete töötlemine toimub vastavalt käesolevale otsusele kooskõlas andmete töötlemise suhtes kohaldatava siseriikliku õigusega.

2. Käesoleva otsuse rakendamiseks tagavad liikmesriigid viiteandmete kättesaadavuse lõike 1 esimeses lauses osutatud riiklikest DNA registritest. Viiteandmed sisaldavad ainult DNA profiile, mis on saadud DNA mittekodeerivast osast, ja viitenumbrit. Viiteandmed ei sisalda andmeid, mille abil saab otseselt kindlaks teha andmesubjekti. Viiteandmed, mille puhul ei ole võimalik tuvastada seost ühegi üksikisikuga (“identifitseerimatud DNA profiilid”), on sellisena tähistatud.

3. Iga liikmesriik teatab nõukogu peasekretariaadile artikli 33 kohaselt riiklikud DNA registrid, mille suhtes kohaldatakse artikleid 2 kuni 6, ning artikli 3 lõikes 1 osutatud automatiseeritud otsingu tingimused.

Artikkel 3

DNA profiilide automatiseeritud otsing

1. Kuritegude uurimise eesmärgil võimaldavad liikmesriigid artiklis 6 osutatud teiste liikmesriikide riiklikele kontaktpunktidele juurdepääsu oma DNA registrite viiteandmetele koos õigusega sooritada DNA profiile võrreldes automatiseeritud otsinguid. Otsinguid võib teha ainult üksikjuhtudel ja kooskõlas andmeid taotleva liikmesriigi siseriikliku õigusega.

2. Kui automatiseeritud otsing näitab, et esitatud DNA profiil langeb kokku DNA profiiliga andmeid saava liikmesriigi registris, milles otsingut sooritati, saab andmeid saava liikmesriigi riiklik kontaktpunkt automaatse teatise viiteandmete kohta, millega kokkulangevus leiti. Kui kokkulangevust ei leitud, esitatakse selle kohta automaatne teatis.

Artikkel 4

DNA profiilide automatiseeritud võrdlus

1. Kuritegude uurimise eesmärgil võrdlevad liikmesriigid vastastikusel nõusolekul enda riiklike kontaktpunktide kaudu oma identifitseerimatuid DNA profiile kõigi DNA profiilidega, mis on saadud teiste riiklike DNA registrite viiteandmetest. Profiilid edastatakse ja neid võrreldakse automatiseeritult. Identifitseerimatud DNA profiilid edastatakse võrdlemiseks ainult juhul, kui see on andmeid taotleva liikmesriigi siseriikliku õigusega ette nähtud.

2. Kui liikmesriik leiab lõikes 1 osutatud võrdlemise tulemusel, et edastatud DNA profiilid langevad kokku mõne profiiliga DNA registris, edastab ta viivitamata teise liikmesriigi riiklikule kontaktpunktile viiteandmed, millega kokkulangevus leiti.

Artikkel 5

Täiendavate isikuandmete ja muu teabe esitamine

Kui artiklites 3 ja 4 osutatud menetluste käigus ilmneb DNA profiilide kokkulangevus, lähtutakse olemasolevate isikuandmete ja muu viiteandmetega seotud teabe edastamisel taotluse saanud liikmesriigi siseriiklikust õigusest, sealhulgas õigusabi eeskirjadest.

Artikkel 6

Riiklik kontaktpunkt ja rakendusmeetmed

1. Artiklite 3 ja 4 kohaseks andmete esitamiseks määrab iga liikmesriik riikliku kontaktpunkti. Riiklike kontaktpunktide volituste reguleerimisel kohaldatakse siseriiklikku õigust.

2. Artiklites 3 ja 4 sätestatud menetluste tehnilised üksikasjad kehtestatakse artiklis 34 osutatud rakendusmeetmetega.

Artikkel 7

Rakulise materjali kogumine ja DNA profiilide edastamine

Kui käimasolevas uurimises või kriminaalmenetluses ei ole taotluse saanud liikmesriigi territooriumil viibiva konkreetse isiku DNA profiil kättesaadav, osutab taotluse saanud liikmesriik õigusabi, võttes sellelt isikult rakulise materjali ja seda analüüsides ning edastades saadud DNA profiili, kui:

a) andmeid taotlev liikmesriik nimetab eesmärgi, milleks seda vajatakse;

b) andmeid taotlev liikmesriik esitab selle liikmesriigi õiguse kohaselt nõutava pädeva asutuse väljastatud loa või tõendi uurimise kohta ning loal või tõendil on näidatud, et tingimused rakulise materjali võtmiseks ja analüüsimiseks oleksid täidetud, kui asjaomane isik viibiks andmeid taotleva liikmesriigi territooriumil; ja

c) taotluse saanud liikmesriigi õiguse kohaselt on täidetud tingimused rakulise materjali kogumiseks ja analüüsimiseks ning saadud DNA profiili edastamiseks.

2. OSA

Sõrmejälgede andmed

Artikkel 8

Sõrmejälgede andmed

Käesoleva otsuse rakendamiseks tagavad liikmesriigid, et kuritegude ennetamise ja uurimise eesmärgil loodud riikliku sõrmejälgede automatiseeritud identifitseerimise süsteemi registris on saadaval viiteandmed. Viiteandmete hulka kuuluvad ainult sõrmejälgede andmed ja viitenumber. Viiteandmed ei sisalda andmeid, mille abil saab otseselt kindlaks teha andmesubjekti. Viiteandmed, mille puhul ei ole võimalik tuvastada seost ühegi üksikisikuga (“identifitseerimatud sõrmejälgede andmed”), on sellisena tähistatud.

Artikkel 9

Sõrmejälgede andmete automatiseeritud otsing

1. Kuritegude ennetamise ja uurimise eesmärgil võimaldavad liikmesriigid artiklis 11 osutatud teiste liikmesriikide riiklikele kontaktpunktidele juurdepääsu selleks otstarbeks loodud sõrmejälgede automatiseeritud identifitseerimise süsteemides olevatele viiteandmetele ning õiguse sooritada sõrmejälgede andmeid võrreldes automatiseeritud otsinguid. Otsinguid võib teha ainult üksikjuhtudel ja kooskõlas andmeid taotleva liikmesriigi siseriikliku õigusega.

2. Andmeid taotleva liikmesriigi riiklik kontaktpunkt teeb sõrmejälgede kindla kokkulangevuse registrit haldava liikmesriigi valduses olevate viiteandmetega kindlaks kindla kokkulangevuse tuvastamiseks vajalike automaatselt edastatud viiteandmete alusel.

Artikkel 10

Täiendavate isikuandmete ja muu teabe esitamine

Kui artiklis 9 osutatud menetluse käigus ilmneb sõrmejälgede andmete kokkulangevus, kohaldatakse olemasolevate isikuandmete ja muu viiteandmetega seotud teabe edastamise reguleerimisel taotluse saanud liikmesriigi siseriiklikku õigust, sealhulgas õigusabi eeskirju.

Artikkel 11

Riiklik kontaktpunkt ja rakendusmeetmed

1. Artikli 9 kohaseks andmete edastamiseks määrab iga liikmesriik riikliku kontaktpunkti. Riiklike kontaktpunktide volituste reguleerimisel kohaldatakse siseriiklikku õigust.

2. Artiklis 9 sätestatud menetluse tehnilised üksikasjad kehtestatakse artiklis 34 osutatud rakendusmeetmetega.

3. OSA

Sõidukite registreerimisandmed

Artikkel 12

Sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud otsing

1. Kuritegude ennetamise ja uurimise eesmärgil ja muude otsingut sooritava liikmesriigi kohtute või riigiprokuratuuri jurisdiktsiooni alla kuuluvate õigusrikkumistega tegelemiseks ning samuti avaliku korra ja julgeoleku tagamiseks võimaldavad liikmesriigid lõikes 2 osutatud teiste liikmesriikide riiklikele kontaktpunktidele juurdepääsu järgmistele riiklikele sõidukite registreerimisandmetele koos õigusega sooritada üksikjuhtudel automatiseeritud otsingut:

a) omanike või kasutajatega seotud andmed; ja

b) sõidukitega seotud andmed.

Otsinguid võib sooritada ainult täieliku tehase tähise või täieliku registreerimisnumbri põhjal. Otsingu sooritamise õigust võib kasutada ainult kooskõlas otsingut sooritava liikmesriigi siseriikliku õigusega.

2. Lõike 1 kohaseks andmete edastamiseks määrab iga liikmesriik saabuvate taotlustega tegelemiseks riikliku kontaktpunkti. Riiklike kontaktpunktide volituste reguleerimisel kohaldatakse siseriiklikku õigust. Menetluse tehnilised üksikasjad kehtestatakse artiklis 34 osutatud rakendusmeetmetega.

3. PEATÜKK

SUURSÜNDMUSED

Artikkel 13

Isikustamata andmete edastamine

Kuritegude ennetamiseks ning avaliku korra ja julgeoleku tagamiseks piiriülese mõõtmega suursündmuste, eelkõige spordiürituste ja Euroopa Ülemkogu kohtumiste korral, edastavad liikmesriigid kooskõlas andmeid edastava liikmesriigi siseriikliku õigusega nii taotluse esitamisel kui ka enda algatusel üksteisele isikustamata andmeid, mis on sel eesmärgil vajalikud.

Artikkel 14

Isikuandmete edastamine

1. Kuritegude ennetamiseks ning avaliku korra ja julgeoleku tagamiseks piiriülese mõõtmega suursündmuste, eelkõige spordiürituste ja Euroopa Ülemkogu kohtumiste korral, edastavad liikmesriigid nii taotluse saamisel kui ka enda algatusel üksteisele isikuandmeid, kui lõplikud süüdimõistvad kohtuotsused või muud ajaolud annavad põhjust uskuda, et andmesubjektid sooritavad sündmuse ajal kuritegusid või ohustavad avalikku korda või julgeolekut; isikuandmeid esitatakse sellises ulatuses, nagu selliseid andmeid on andmeid edastava liikmesriigi siseriikliku õiguse kohaselt lubatud edastada.

2. Isikuandmeid võib töödelda ainult lõikes 1 sätestatud eesmärkidel ning seoses konkreetse sündmusega, mille jaoks need edastati. Edastatud andmed kustutatakse viivitamata, kui lõikes 1 osutatud eesmärgid on saavutatud või ei ole enam saavutatavad. Edastatud andmed kustutatakse igal juhul hiljemalt ühe aasta pärast.

Artikkel 15

Riiklik kontaktpunkt

Artiklite 13 ja 14 kohaseks andmete esitamiseks määrab iga liikmesriik riikliku kontaktpunkti. Riiklike kontaktpunktide volituste reguleerimisel kohaldatakse siseriiklikku õigust.

4. PEATÜKK

MEETMED TERRORIAKTIDE ENNETAMISEKS

Artikkel 16

Teabe edastamine terroriaktide ennetamiseks

1. Terroriaktide ennetamiseks võivad liikmesriigid üksikjuhtudel ja kooskõlas siseriikliku õigusega edastada isegi ilma vastava taotluseta lõikes 3 osutatud teiste liikmesriikide riiklikele kontaktpunktidele isikuandmeid ja lõikes 2 nimetatud andmeid, kui see on vajalik, kuna konkreetsed ajaolud annavad põhjust uskuda, et andmesubjektid panevad toime nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuse 2002/475/JSK (terrorismivastase võitluse kohta) (3) artiklites 1–3 osutatud õigusrikkumisi.

2. Edastatavad andmed sisaldavad perekonnanime, eesnimesid, sünniaega ja -kohta ning nende asjaolude kirjeldust, mis annavad põhjust uskuda lõikes 1 osutatud sündmuste juhtumist.

3. Iga liikmesriik määrab riikliku kontaktpunkti teabe vahetamiseks teiste liikmesriikide riiklike kontaktpunktidega. Riiklike kontaktpunktide volituste reguleerimisel kohaldatakse siseriiklikku õigust.

4. Andmeid edastav liikmesriik võib vastavalt oma siseriiklikule õigusele seada andmeid saavale liikmesriigile selle teabe kasutamisega seonduvaid tingimusi. Need tingimused on andmeid saavale liikmesriigile siduvad.

5. PEATÜKK

MUUD KOOSTÖÖVORMID

Artikkel 17

Ühisoperatsioonid

1. Politseikoostöö tõhustamiseks võivad liikmesriikide määratud pädevad asutused avaliku korra ja julgeoleku tagamiseks ning kuritegude ennetamiseks viia läbi ühispatrulle ja muid ühisoperatsioone, mille puhul liikmesriikide territooriumil toimuvates operatsioonides osalevad teiste liikmesriikide selleks määratud ametiisikud või muud ametnikud (“ametiisikud”).

2. Iga liikmesriik võib asukohaliikmesriigina kooskõlas oma siseriikliku õigusega ning lähetava liikmesriigi nõusolekul anda ühisoperatsioonidesse kaasatud lähetavate liikmesriikide ametiisikutele õiguse teostada täidesaatvat võimu või lubada sellises ulatuses, nagu seda lubab asukohaliikmesriigi siseriiklik õigus, lähetavate liikmesriikide ametiisikutel teostada oma täidesaatvat võimu kooskõlas lähetava liikmesriigi õigusega. Seda täidesaatvat võimu võib teostada ainult asukohaliikmesriigi ametiisikute juhendamisel ning reeglina nende juuresolekul. Lähetavate liikmesriikide muude ametiisikute suhtes kohaldatakse asukohaliikmesriigi siseriiklikku õigust. Nende tegevuste eest vastutab asukohaliikmesriik.

3. Ühisoperatsioonidesse kaasatud lähetavate liikmesriikide ametiisikud järgivad asukohaliikmesriigi pädeva asutuse antud juhiseid.

4. Liikmesriigid esitavad artiklis 33 osutatud deklaratsiooni, milles nad määravad kindlaks koostöö praktilised aspektid.

Artikkel 18

Abi seoses massiürituste ja tõsiste õnnetustega

Liikmesriikide pädevad asutused osutavad üksteisele kooskõlas siseriikliku õigusega vastastikust abi seoses massiürituste ja sarnaste suursündmustega ning tõsiste õnnetustega, püüdes ennetada kuritegusid ning säilitada avalikku korda ja julgeolekut:

a) teavitades üksteist sellistest piiriülese mõjuga olukordadest võimalikult kiiresti ja vahetades mis tahes asjakohast teavet;

b) võttes ja kooskõlastades endi territooriumil piiriülese mõjuga olukordades vajalikud politseitöö alased meetmed;

c) saates võimalusel kohapeale ametiisikuid, spetsialiste ja nõustajaid ning tarnides varustust selle liikmesriikigi taotluse alusel, kelle territooriumil selline olukord on tekkinud.

Artikkel 19

Relvade, laskemoona ja varustuse kasutamine

1. Lähetavate liikmesriikide ametiisikud, kes on kaasatud ühisoperatsiooni teise liikmesriigi territooriumil, võivad seal kanda oma riigi vormiriietust. Nad võivad kanda kaasas selliseid relvi ning sellist laskemoona ja varustust, mis on lubatud lähetava liikmesriigi siseriikliku õigusega. Asukohaliikmesriik võib lähetava liikmesriigi ametiisikutel keelata teatavate relvade, laskemoona või varustuse kandmise.

2. Liikmesriigid esitavad artiklis 33 osutatud deklaratsiooni, milles on toodud selliste relvade, ning selle laskemoona ja varustuse loetelu, mida võib kasutada ainult õigustatud enesekaitseks või teiste isikute kaitseks. Operatsiooni eest vastutav asukohaliikmesriigi ametiisik võib üksikjuhtudel ja kooskõlas siseriikliku õigusega anda loa kasutada relvi, laskemoona ja varustust ulatuslikumal eesmärgil, kui esimeses lauses sätestatud. Relvade, laskemoona ja varustuse kasutamist reguleeritakse asukohaliikmesriigi õigusega. Pädevad asutused teavitavad üksteist lubatavatest relvadest ning lubatavast laskemoonast ja varustusest ning nende kasutustingimustest.

3. Kui liikmesriigi ametiisikud kasutavad käesoleva otsuse kohase tegevuse käigus teise liikmesriigi territooriumil sõidukeid, kohaldatakse nende suhtes samu liikluseeskirju nagu asukohaliikmesriigi ametiisikute suhtes, kaasa arvatud eeskirju eesõiguse ja mis tahes eriprivileegide kohta.

4. Liikmesriigid esitavad artiklis 33 osutatud deklaratsiooni, milles nad sätestavad relvade, laskemoona ja varustuse kasutamise praktilised aspektid.

Artikkel 20

Kaitse ja abi

Liikmesriigid annavad piire ületavatele teiste liikmesriikide ametiisikutele nende ülesannete täitmisel sama kaitset ja abi nagu enda ametiisikutele.

Artikkel 21

Üldised tsiviilvastutuse eeskirjad

1. Ühe liikmesriigi ametnike tegutsemise korral teises liikmesriigis, on nende liikmesriik vastutav ametnike tegevuse käigus tekitatud kahju eest selle liikmesriigi õiguse kohaselt, kelle territooriumil nad tegutsevad.

2. Liikmesriik, kelle territooriumil lõikes 1 osutatud kahju on tekitatud, hüvitab sellise kahju kannatanutele tingimustel, mis kehtivad tema enda ametnike tekitatud kahju puhul.

3. Liikmesriik, kelle ametnikud on tekitanud kahju teise liikmesriigi territooriumil viibivale isikule, hüvitab teisele liikmesriigile täielikult kõik summad, mida see on kannatanutele või nende esindajatele tasunud.

4. Ilma et see piiraks liikmesriikide õiguste kasutamist kolmandate isikute suhtes ning välja arvatud lõike 3 puhul, hoiduvad kõik liikmesriigid nõudmast, et teine liikmesriik hüvitaks lõikes 1 sätestatud juhtudel kantud kahju.

Artikkel 22

Kriminaalvastutus

Käesoleva otsuse alusel teise liikmesriigi territooriumil tegutsevaid ametiisikuid koheldakse seoses mis tahes nende poolt toime pandud või nende vastu suunatud kriminaalkuriteoga samal viisil nagu asukohaliikmesriigi ametiisikuid, kui muus asjaomastele liikmesriikidele siduvas kokkuleppes ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 23

Töösuhe

Käesoleva otsuse alusel teise liikmesriigi territooriumil tegutsevate ametiisikute suhtes kohaldatakse nende enda liikmesriigis kohaldatavat tööõigust, eelkõige distsiplinaareeskirjade osas.

6. PEATÜKK

ÜLDSÄTTED ANDMEKAITSE KOHTA

Artikkel 24

Mõisted ja kohaldamisala

1. Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) isikuandmete töötlemine — isikuandmetega tehtav toiming või toimingute kogum, olenemata sellest, kas see on automatiseeritud või mitte, näiteks andmete kogumine, salvestamine, korrastamine, säilitamine, kohandamine või muutmine, sorteerimine, väljavõtete tegemine, vaatamine, kasutamine, juurdepääsu võimaldamine andmetele edastamise teel, levitamine või muul moel kättesaadavaks tegemine, ühitamine või ühendamine, sulgemine, kustutamine või hävitamine. Käesoleva otsuse tähenduses hõlmab töötlemine ka teatise saatmist selle kohta, kas kokkulangevus esineb või mitte;

b) automatiseeritud otsingumenetlus — otsene juurdepääs teise organi automatiseeritud registritele, mille puhul otsingule vastamine on täielikult automatiseeritud;

c) viitamine — salvestatud isikuandmete markeerimine, piiramata nende edaspidist töötlemist;

d) sulgemine — salvestatud isikuandmete markeerimine eesmärgiga piirata nende edaspidist töötlemist.

2. Alljärgnevaid sätteid kohaldatakse käesoleva otsuse kohaselt edastatud andmete suhtes, kui eespool toodud peatükkides ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 25

Andmekaitse tase

1. Liikmesriigid tagavad otsuse kohaselt edastatavate või edastatud andmete töötlemise puhul siseriikliku õigusega sellise isikuandmete kaitse taseme, mis on vähemalt võrdne Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel isiku kaitse konventsioonist ja selle 8. novembri 2001. aasta lisaprotokollist tuleneva tasemega, ning võtavad sealjuures arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 17. septembri 1987. aasta soovitust liikmesriikidele nr R (87) 15, mis reguleerib isikuandmete kasutamist politsei valdkonnas, ka juhul, kui andmeid ei töödelda automatiseeritult.

2. Otsuse kohane isikuandmete edastamine ei või toimuda enne, kui käesoleva peatüki sätted on rakendatud sellises edastamises osalevate liikmesriikide territooriumil kehtivas siseriiklikus õiguses. Nõukogu otsustab ühehäälselt, kas need tingimused on täidetud.

3. Lõiget 2 ei kohaldata nende liikmesriikide suhtes, kus käesoleva otsuse kohane isikuandmete edastamine on juba alanud tulenevalt 27. mai 2005. aasta Belgia Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi ja Austria Vabariigi vahelisest Prümi lepingust piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi-, piiriülese kuritegevuse ja ebaseadusliku rände vastase võitlusega (“Prümi leping”).

Artikkel 26

Eesmärk

1. Isikuandmete töötlemine andmeid saava liikmesriigi poolt on lubatud üksnes eesmärkidel, milleks andmed on otsuse kohaselt edastatud. Teabe kasutamine teistel eesmärkidel on lubatud ainult registrit haldava liikmesriigi eelneval loal ja üksnes andmeid saava liikmesriigi siseriikliku õiguse kohaselt. Sellise loa võib anda tingimusel, et kõnealune muudel eesmärkidel töötlemine on lubatud registrit haldava liikmesriigi siseriikliku õigusega.

2. Andmeid saavatel liikmesriikidel lubatakse artiklite 3, 4 ja 9 kohaselt edastatud andmeid töödelda üksnes selleks, et:

a) kindlaks teha, kas võrreldavad DNA profiilid või sõrmejälgede andmed omavahel kokku langevad;

b) nende andmete omavahelise kokkulangevuse korral koostada ja esitada kooskõlas siseriikliku õigusega politsei- või õigusasutuse õigusabitaotlus;

c) andmeid artikli 30 tähenduses salvestada.

Registrit haldav liikmesriik võib talle edastatud andmeid töödelda kooskõlas artiklitega 2, 4 ja 9 üksnes juhul, kui see on vajalik võrdlemiseks, otsingutele automaatvastuste saamiseks või artikli 31 kohaseks salvestamiseks. Edastatud andmed kustutatakse viivitamata pärast andmete võrdlemist või otsingutele automaatvastuste saamist, kui ei ole vajalik edasine töötlemine esimese lõigu punktides 2 ja 3 nimetatud eesmärkidel.

3. Registrit haldav liikmesriik võib kooskõlas artikliga 12 edastatud teavet kasutada üksnes juhul, kui see on vajalik otsingutele automaatvastuste andmiseks või artikli 30 kohaseks salvestamiseks. Edastatud andmed kustutatakse viivitamata pärast otsingutele automaatvastuste saamist, kui ei ole vajalik täiendav töötlemine artikli 30 kohaseks salvestamiseks. Andmeid saav liikmesriik võib vastusena saadud andmeid kasutada ainult sel eesmärgil, milleks otsing sooritati.

Artikkel 27

Pädevad asutused

Edastatud isikuandmeid võivad töödelda üksnes asutused, organid ja kohtud, mille kohustus on täita artiklis 26 osutatud eesmärkide saavutamisega seotud ülesandeid. Andmeid võib edastada teistele asutustele üksnes andmeid edastava liikmesriigi eelneval loal ja kooskõlas andmeid saava liikmesriigi õigusega.

Artikkel 28

Andmete õigsus, ajakohasus ja säilitusaeg

1. Liikmesriigid tagavad isikuandmete õigsuse ja ajakohasuse. Kui andmesubjekt teatab või kui muul viisil ilmneb, et edastatud on ebaõigeid andmeid või andmeid, mida ei oleks pidanud edastama, teavitatakse sellest viivitamata andmeid saavat liikmesriiki või andmeid saavaid liikmesriike. Asjaomasel liikmesriigil või asjaomastel liikmesriikidel on kohustus kõnealused andmed parandada või kustutada. Lisaks parandatakse edastatud isikuandmed nende ebaõigsuse tuvastamise korral. Kui andmeid saaval organil on põhjust arvata, et edastatud andmed on ebaõiged või et need tuleks kustutada, teavitatakse sellest viivitamata andmeid edastavat organit.

2. Andmed, mille õigsuse andmesubjekt vaidlustab ning mille õigsust või ebaõigsust ei saa kindlaks teha, varustatakse andmesubjekti taotlusel hoiatusmärkega kooskõlas liikmesriikide siseriikliku õigusega. Kui hoiatusmärge on lisatud, võib selle eemaldada kooskõlas liikmesriikide siseriikliku õigusega ja ainult andmesubjekti loal või pädeva kohtu või sõltumatu andmekaitseasutuse otsuse alusel.

3. Edastatud isikuandmed, mida ei oleks pidanud edastama või saama, kustutatakse. Õiguspäraselt edastatud ja saadud andmed kustutatakse:

a) kui andmed ei ole vajalikud või ei ole enam vajalikud sellel eesmärgil, milleks need edastati; kui isikuandmeid edastati, kuid neid ei soovitud, kontrollib andmeid saav organ viivitamatult, kas need on vajalikud eesmärgil, milleks need edastati;

b) pärast andmeid edastava liikmesriigi siseriiklikus õiguses sätestatud maksimaalse andmete hoidmise aja lõppemist, kui andmeid edastav organ teavitas andmeid saavat organit andmete edastamisel nimetatud maksimumajavahemikest.

Kui on põhjust arvata, et kustutamine kahjustab andmesubjekti huve, suletakse andmed kustutamise asemel kooskõlas siseriikliku õigusega. Suletud andmeid võib edastada või kasutada üksnes eesmärgil, mille tõttu neid ei kustutatud.

Artikkel 29

Tehnilised ja korralduslikud meetmed andmekaitse ja andmeturbe tagamiseks

1. Andmeid edastavad ja saavad organid astuvad samme, et tagada isikuandmete tõhus kaitse juhusliku või volituseta hävitamise, juhusliku kaotsimineku, volituseta või juhusliku muutmise või volituseta avalikustamise eest.

2. Automatiseeritud otsingumenetluse tehnilise spetsifikatsiooni üksikasjad sätestatakse artiklis 34 osutatud rakendusmeetmetega, mis tagab, et:

a) andmekaitse ja andmeturbe, eelkõige andmete konfidentsiaalsuse ja tervikluse tagamiseks võetakse uusimaid tehnilisi meetmeid;

b) üldiselt ligipääsetavate võrkude kasutamisel kasutavad pädevad asutused tunnustatud krüpteerimis- ja autoriseerimistoiminguid; ja

c) otsingute lubatavust kooskõlas artikli 30 lõigetega 2, 4 ja 5 saab kontrollida.

Artikkel 30

Logimine ja salvestamine; automatiseeritud ja automatiseerimata andmeedastust käsitlevad erieeskirjad

1. Liikmesriigid tagavad, et kõik automatiseerimata isikuandmete edastused ja kättesaamised registrit haldava organi ja andmeid saava organi poolt logitakse, et kontrollida andmeedastuse lubatavust. Logitakse järgmine teave:

a) andmeedastuse põhjus;

b) edastatavad andmed;

c) andmeedastuse kuupäev; ja

d) andmeid saava organi ja registrit haldava organi nimi või viitenumber.

2. Artiklite 3, 9 ja 12 alusel teostatava andmete automatiseeritud otsingu puhul või automatiseeritud võrdluse puhul vastavalt artiklile 4 kohaldatakse järgmist:

a) Automatiseeritud otsinguid või võrdlusi võivad teostada ainult riiklike kontaktpunktide erivolitustega ametnikud. Automatiseeritud otsinguid või võrdlusi läbi viima volitatud ametnike nimekiri tehakse taotluse korral kättesaadavaks lõikes 5 osutatud järelevalveasutustele ja teistele liikmesriikidele.

b) Liikmesriigid tagavad, et registrit haldav organ ning andmeid saav organ salvestavad kõik isikuandmete edastamised ja kättesaamised, kaasa arvatud teatise selle kohta, kas kokkulangevus esineb või mitte. Salvestatakse järgmine teave: i) edastatavad andmed; ii) andmeedastuse kuupäev ja täpne aeg; ja iii) andmeid saava organi ja registrit haldava organi nimi või viitenumber.

Andmeid saav organ salvestab samuti andmed otsingu või andmeedastuse põhjuste kohta ning otsingut teostanud ametniku ja otsinguks või andmeedastuseks korralduse andnud ametniku identifitseerimistunnuse.

3. Andmed salvestanud organ edastab salvestatud andmed taotluse korral viivitamata asjaomase liikmesriigi pädevatele andmekaitseorganitele hiljemalt nelja nädala jooksul taotluse saamisest. Salvestatud andmeid võib kasutada üksnes järgmistel eesmärkidel:

a) andmekaitse järelevalve;

b) andmeturbe tagamine.

4. Salvestatud andmeid kaitstakse sobivate meetmete abil sobimatu kasutamise eest ja teiste väärkasutuse viiside eest ning neid hoitakse kaks aastat. Säilitusaja lõppemisel kustutatakse salvestatud andmed viivitamata.

5. Isikuandmete edastamise või kättesaamise õiguspärasuse kontrollimise kohustus lasub asjaomaste liikmesriikide sõltumatutel andmekaitseasutustel. Igaüks võib taotleda, et kõnealused organid kontrolliksid nende isikut käsitleva teabe töötlemise õiguspärasust kooskõlas siseriikliku õigusega. Sõltumata sellistest taotlustest, kontrollivad need organid ning andmete salvestamise eest vastutavad organid pisteliselt andmeedastuse õiguspärasust asjaomaste registrite alusel.

Sõltumatud andmekaitseasutused hoiavad sellise pistelise kontrolli tulemusi inspekteerimiseks 18 kuud. Pärast nimetatud ajavahemikku kustutatakse need viivitamata. Teise liikmesriigi sõltumatu andmekaitseasutus võib paluda mis tahes andmekaitseorganil kasutada oma volitusi kooskõlas siseriikliku õigusega. Liikmesriikide sõltumatud andmekaitseasutused täidavad vastastikuse koostöö raames vajalikke inspekteerimisülesandeid, eelkõige vahetades asjakohast teavet.

Artikkel 31

Andmesubjektide õigused seoses teabe saamise ja kahju hüvitamisega

1. Siseriikliku õiguse kohaselt esitatud andmesubjekti taotlusel edastatakse kooskõlas siseriikliku õigusega andmesubjektile isikut tõendava dokumendi esitamisel, põhjendamatute kulutusteta, üldiselt arusaadavatel tingimustel ja põhjendamatute viivitusteta teave selle kohta, milliseid tema isikut puudutavaid andmeid on töödeldud, nende andmete päritolu, kes on andmete saaja või andmete saajate rühmad ning millised on andmetöötluse sihtotstarve ja õiguslik alus. Lisaks on andmesubjektil õigus nõuda ebaõigete andmete parandamist ja ebaseaduslikult töödeldud andmete kustutamist. Liikmesriigid tagavad samuti, et andmesubjekti andmekaitsega seotud õiguste rikkumise korral on tal võimalus esitada tõhusalt kaebus sõltumatule kohtule Euroopa inimõiguste kaitse konventsiooni artikli 6 lõike 1 tähenduses või sõltumatule järelevalveasutusele Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (4) artikli 28 tähenduses, ning et talle antakse võimalus nõuda kahjutasu või taotleda muud liiki õiguslikku hüvitist. Nimetatud õiguste kaitsmise menetlust käsitlevate üksikasjalike eeskirjade suhtes ning andmetele juurdepääsu õiguse piirangute suhtes kohaldatakse selle liikmesriigi asjaomaseid siseriikliku õiguse sätteid, kus andmesubjekt oma õigusi kaitseb.

2. Kui liikmesriigi organ on edastanud käesoleva otsuse kohaselt isikuandmeid, ei saa edastatud andmete ebaõigsus olla teise liikmesriigi andmeid saavale organile põhjuseks, mille alusel siseriikliku õiguse kohaselt vältida vastutust kahjukannataja ees. Kui andmeid saavalt organilt nõutakse kahjutasu edastatud ebaõigete andmete kasutamise eest, hüvitab andmed edastanud organ andmeid saavale organile kahjutasuna makstud summad täies ulatuses.

Artikkel 32

Liikmesriikide taotletav teave

Andmeid saav liikmesriik teavitab andmeid edastavat liikmesriiki saadud andmete töötlemisest ning saadud tulemusest.

7. PEATÜKK

RAKENDUS- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 33

Deklaratsioonid

1. Käesoleva otsuse rakendamiseks esitab iga liikmesriik nõukogu peasekretariaadile deklaratsiooni, kui ta edastab artikli 37 lõike 2 kohaselt nende sätete teksti, millega võetakse siseriiklikku õigusesse üle käesolevast raamotsusest tulenevad kohustused.

2. Lõike 1 kohaselt esitatud deklaratsioone võib igal ajal muuta, esitades nõukogu peasekretariaadile deklaratsiooni. Nõukogu peasekretariaat edastab saadud deklaratsioonid liikmesriikidele ja komisjonile.

Artikkel 34

Rakendusmeetmed

Nõukogu võtab käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud liidu tasandil meetmed vastu vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 34 lõike 2 punkti c teises lauses sätestatud menetlusele.

Artikkel 35

Kulud

Iga liikmesriik kannab oma asutuste tegevuskulud, mis on seotud käesoleva otsuse rakendamisega. Erijuhtudel võivad asjaomased liikmesriigid kokku leppida teistsuguse korra.

Artikkel 36

Seos muude dokumentidega

1. Liikmesriigid võivad jätkata käesoleva otsuse reguleerimisala käsitlevate ning selle vastuvõtmise kuupäeval kehtivate kahe- või mitmepoolsete lepingute või kokkulepete kohaldamist, kui kõnealused lepingud või kokkulepped näevad ette käesoleva otsuse eesmärkide laiendamise või suurendamise. Asjaomaste liikmesriikide suhtes kohaldatakse käesoleva otsuse asjakohaseid sätteid, mitte Prümi lepingus sisalduvaid sätteid käesoleva otsuse reguleerimisala kohta. Kõiki Prümi lepingu artikleid ja artiklite osi, mille suhtes ei kohaldata Prümi lepingu asemel käesoleva otsuse sätteid, kohaldatakse jätkuvalt Prümi lepingu osalisriikide vahel.

2. Liikmesriigid võivad pärast käesolev lepingu jõustumist sõlmida või jõustada selle reguleerimisala käsitlevaid kahe- või mitmepoolseid lepinguid või kokkuleppeid, kui nimetatud lepingud või kokkulepped näevad ette käesoleva otsuse eesmärkide laiendamise või suurendamise.

3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud lepingud ja kokkulepped ei mõjuta mingil moel suhteid selliste liikmesriikidega, kes ei ole nende osalised.

4. Liikmesriigid teavitavad [… aasta] jooksul alates käesoleva otsuse jõustumisest nõukogu ja komisjoni kehtivatest lõikes 1 nimetatud lepingutest ja kokkulepetest, mille kohaldamist nad soovivad jätkata.

5. Liikmesriigid teavitavad nõukogu ja komisjoni ka kõigist lõikes 2 nimetatus uutest lepingutest ja kokkulepetest kolme kuu jooksul alates nende allkirjastamisest või, kui tegemist on enne käesoleva otsuse vastuvõtmist allkirjastatud dokumentidega, kolme kuu jooksul alates nende jõustumisest.

6. Käesolev otsus ei mõjuta mingil moel liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelisi kahepoolseid ja mitmepoolseid lepinguid ja kokkuleppeid.

Artikkel 37

Rakendamine

1. Liikmesriigid võtavad käesoleva otsuse sätete järgimiseks vajalikud meetmed [… aasta] jooksul pärast käesoleva otsuse jõustumist.

2. Liikmesriigid edastavad nõukogu peasekretariaadile ja komisjonile nende sätete teksti, millega võetakse siseriiklikku õigusesse üle käesolevast otsusest tulenevad kohustused. Seda tehes võib iga liikmesriik osutada, et ta kohaldab viivitamata käesolevat otsust oma suhetes nende liikmesriikidega, kes on samasuguse teatise esitanud.

3. Sellest tulenevalt ning liikmesriikidele nende taotlusel kättesaadavaks tehtud muu teabe alusel esitab komisjon nõukogule [hiljemalt kolm aastat pärast otsuse jõustumist] aruande otsuse rakendamise kohta ning ettepanekud mis tahes edasiste arengute kohta.

Artikkel 38

Kohaldamine

Käesolev otsus jõustub [… päeval] pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja

(1) … arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

(2) ELT L 386, 29.12.2006, lk 89.

(3) EÜT L 164, 22.6.2002, lk 3.

(4) EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.