Kooskõlas finantsmäärusega eraldati EFRAGile 2014.–2016. aastaks 9 303 000 eurot. Praeguse määrusega tehakse ettepanek eraldada EFRAGile perioodiks 2017–2020 veel 13 831 000 eurot. See summa vastab kehtivat finantsmäärust käsitlevas komisjoni 19. detsembri 2012. aasta ettepanekus EFRAGile selleks perioodiks ette nähtud rahastamissummale. EFRAGi tegevuse jätkumise tagamiseks on vaja säilitada ELi-poolne kaasrahastamine, arvestades, et see moodustab umbes 60 % EFRAGi eelarvest.

Et täita uute standardite koostamise etapis tähtsat ülesannet tagada liidu vajaduste ja huvide arvessevõtmine ning anda komisjonile kvaliteetseid kinnitamist käsitlevaid nõuandeid uute või muudetud standardite kohta, vajab EFRAG kindlat, pikaajalist ja mitmekülgset rahastamist, et olla usaldusväärne ja sõltumatu ning suuta koostada kvaliteetseid dokumente, võttes tööle parimaid eksperte.

Reformi tulemusena asutati uus EFRAGi nõukogu – avalike ja erahuvide tasakaalustatud esindatusega uus otsustusorgan. EFRAGi nõukogu võtab kõik oma otsused vastu konsensuse alusel pärast EFRAGi nõuetekohase menetluse tulemuste arvessevõtmist. Komisjon, Euroopa järelevalveasutused ja Euroopa Keskpank on osalenud EFRAGi nõukogu aruteludes vaatlejatena. Nõukogu esimehe nimetab ametisse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukoguga konsulteerimist komisjon. Enne ametlikku ametissenimetamist täidab esimehe ülesandeid üks nõukogu liikmetest. Komisjon tagab, et raamatupidamise regulatiivkomitee esitab EFRAGile andmeid või taotleb vajaduse korral erihindamist. Selle tulemusena on EFRAGil head vahendid, et tugevdada oma seisukohtade õiguspärasust ja aidata märgatavalt kaasa ühel häälel kõneleva Euroopa eesmärgi saavutamisele.

Reform hõlmas EFRAGi põhikirja ja sise-eeskirjade põhjalikku läbivaatamist, et rakendada uut juhtimisstruktuuri, mis suurendas EFRAGi õiguspärasust ja esindavust. Läbivaadatud EFRAGi põhikiri ja EFRAGi sise-eeskirjad kiideti heaks 16. juunil 2014 ja need jõustusid 31. oktoobril 2014. Samal päeval suurendas EFRAG oma liikmete arvu ja alates 2014. aasta novembrist võeti kasutusele uus juhtimisstruktuur.

12. novembril 2013 avaldas komisjon siseturu ja teenuste eest vastutava voliniku erinõuniku Philippe Maystadti aruande, milles ta andis ülevaate võimalikest reformidest EFRAGi juhtimises, mille eesmärk on suurendada liidu panust rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite väljatöötamisse. Philippe Maystadti ettepanekud leidsid laialdast toetust 15. novembri 2014. aasta ECOFINi nõukogus. Reformi õigeaegset elluviimist pidasid vajalikuks ka Euroopa Parlament ja nõukogu, et saavutada 2014. aasta finantsmäärusega kehtestatud kaasrahastamise programmi oodatavad eesmärgid.

Algul oli esindatus ja hääleõigus EFRAGi juhtorganites (nt üldkogu ja nõukogu) seotud EFRAGi eelarve rahalise toetamisega. Peamise tehnilise töö eest vastutav organ, milleks on tehniliste ekspertide rühm, on alati olnud sõltumatu.

Finantsmäärusega pikendati IFRSi sihtasutuse ja PIOB rahastamist perioodiks 2014–2020. Arvestades 2014. aastal organisatsioonis toimunud suure juhtimisreformiga seotud ebakindlust, otsustasid kaasseadusandjad piirata seda rahastamisperioodi kuni 2016. aasta lõpuni ja palusid komisjonil esitada vajaduse korral seadusandlik ettepanek, et jätkata EFRAGi rahastamist pärast 31. detsembrit 2016. Vahepeal jõuti 31. oktoobril 2014 edukalt lõpule EFRAGi juhtimise reformiga. Seega on käesoleva määruse eesmärk pikendada EFRAGi kaasrahastamist Euroopa Liidu vahenditest perioodiks 2017–2020 finantsmäärusega kehtestatud liidu programmi raames.

Kuna üha enam riike liigub IFRSi ja nende vastuvõtmise poole, peab EL rääkima ühel häälel. Euroopa finantsaruandluse nõuanderühm (EFRAG), mis on Euroopa Komisjoni tehniline nõustaja arvestuse küsimustes, on järk-järgult võtnud endale rolli anda tulevikku suunatud, tehnilisi ja usaldusväärseid nõuandeid Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) standardite kehtestamise protsessis.

Kuna kapitaliturud on ülemaailmsed, on finantsaruandluse ja auditi eeskirjade ülemaailmsel tasandil ühtlustamine hädavajalik nii kapitaliturgude sujuvaks toimimiseks kui ka finantsteenuste lõimitud turu saavutamiseks ELis. Selle asemel et kehtestada enda finantsaruandlusstandardite kogum, otsustas EL 2002. aastal määruse nr 1606/2002 (rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta, IASi määrus) vastuvõtmisega hakata rakendama rahvusvaheliselt kokkulepitud raamatupidamisstandardeid, niinimetatud rahvusvahelisi finantsaruandlusstandardeid (IFRS), mille töötas välja Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB).

Euroopa Liidu üks suurimaid saavutusi on ühtne siseturg. Lõimimine ja täiuslikult toimiv siseturg on asendamatud strateegia „Euroopa 2020” edukaks muutmisel ja ELi majanduse juhtimisel jätkusuutliku majanduskasvu teele, et ületada 2008. aastal puhkenud finants- ja riigivõlakriis.

Õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114.

Kooskõlas komisjoni poolt mitmeaastase finantsraamistiku raames vastu võetud seadusandliku poliitikaga tehakse ettepanek kehtestada käesolev rahastamisprogramm määruse kujul.

2.2.Subsidiaarsuse põhimõte

ELi programmiga nähakse ette võimalus kaasrahastada teatavate selliste asutuste tegevust, mis täidavad eesmärke, mis on ELi üldistes huvides ja seotud kogu ELi hõlmavate küsimustega finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas. Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas, kuna vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 5 ei ole ettepaneku eesmärgid liikmesriikide tasandil piisaval määral saavutatavad, mistõttu on nimetatud meetme ulatuslikkus ja mõjusus paremini saavutatavad ELi tasandil.

2.3.Proportsionaalsuse põhimõte

Ettepanek on kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega. Nagu tehti kindlaks kehtivat finantsmäärust käsitleval komisjoni 19. detsembri 2012. aasta ettepanekuga kaasneval eelhindamisel, ei lähe käesolev määrus kaugemale selle eesmärkide saavutamiseks vajalikust. ELi-poolset rahastamist kavandatakse finantsteenuste sektori täpselt määratletud ja piiratud hulga kõige olulisemate asutuste puhul. Praeguse institutsionaalse raamistiku alusel tagatakse uue rahastamiskorraga stabiilne, mitmekesine, usaldusväärne ja piisav rahastamine, et võimaldada asjaomastel asutustel täita ELiga seotud või ELi avalikes huvides olevat missiooni sõltumatult ja tõhusalt. Rahalist toetust antakse vastavalt tingimustele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruses (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju, ning komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määruses (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 kohaldamise eeskirju.

3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

Eelhinnangus, mis on lisatud praegu kehtivat finantsmäärust käsitlevale komisjoni 19. detsembri 2012. aasta ettepanekule, analüüsiti EFRAGi erinevaid rahastamisvõimalusi. Määrusega kehtestatud programmi eesmärk oli tagada stabiilne, mitmekesine, usaldusväärne ja piisav rahastamine ning võimaldada EFRAGil täita oma ülesandeid sõltumatult ja tõhusalt. Jõuti järeldusele, et liidupoolne kaasrahastamine on kõige tõhusam võimalus. See hinnang kehtib pärast 2014. aastal elluviidud EFRAGi juhtimise reformi endiselt.

Eelhinnangus leiti, et seoses EFRAGiga on programm täitnud seni seatud eesmärgid ja et rahastamist tuleks jätkata. Nagu eespool on selgitatud, viidi EFRAGi juhtimise reform 2014. aastal Philippe Maystadti aruandes esitatud soovituste kohaselt edukalt ellu. Komisjon hindas oma 17. septembri 2015. aasta aruandes Euroopa Parlamendile ja nõukogule EFRAGi reformijärgset tegevust positiivselt. Aruandes kinnitas komisjon, et EFRAG kaalus oma kinnitamishinnangus, kas IFRS vastab kõikidele IASi määruse tehnilistele kriteeriumidele. Pärast juhtimise reformimist on EFRAG avardanud ka oma hinnanguid selle kohta, kas uued või kavandatavad finantsaruandluse nõuded on üldsuse huvides. Samuti väljendas komisjon heameelt EFRAGi soovi üle arendada edasi oma suutlikkust analüüsida standardite mõju (sealhulgas makromajanduslikku mõju, näiteks ELi finantsstabiilsusele või majandusarengule avalduvat võimalikku kahjulikku mõju).

Seetõttu on asjakohane teha ettepanek jätkata EFRAGi rahastamist aastatel 2017–2020, et täita liidu programmi pikaajalised eesmärgid, toetamaks teatavaid tegevusi finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas. Üksikasjalikumad andmed leiab komisjoni talituste eelhinnangust, mis on lisatud kehtivat finantsmäärust käsitlevale komisjoni 19. detsembri 2012. aasta ettepanekule (COM(2012) 782 final).

4.MÕJU EELARVELE

Kavandatav määrus EFRAGi rahastamise pikendamise kohta aastateks 2017–2020 suurendab finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas teatavate tegevuste toetamise programmi kogueelarvet 43,176 miljonilt eurolt umbes 57 miljonile eurole. Selle tulemusena eraldatakse liidu eelarvest lisasumma 13,831 miljonit eurot.

2016/0110 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega muudetakse määrust (EL) nr 258/2014, millega luuakse liidu programm, toetamaks teatavaid tegevusi finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas aastatel 2014–2020

(EMPs kohaldatav tekst)