Õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse (REFIT) platvorm andis üldsusele ja sidusrühmadele võimaluse suhelda komisjoniga kehtivate regulatiivsete meetmetega kaasneva võimaliku liigse koormuse või nende meetmete ebatõhususe teemal. 2019. aastal esitati REFITi platvormi kaudu 16 arvamust, sealhulgas soovitused komisjonile selle kohta, kuidas kehtivate ELi õigusaktidega kaasnevat regulatiivset koormust leevendada ja vähendada. Komisjon vastab neile soovitustele eeskätt rakendades oma tööprogramme, mis hõlmavad REFITi algatusi. REFITi platvormi volitused lõppesid 2019. aastal, 2020. aastal asendatakse see platvorm uue platvormiga. Alates REFITi platvormi kasutuselevõtust 2015. aastal on selle kaudu esitatud 105 soovitust.

2019. aastal jätkas komisjon tõhustatud parema õigusloome tegevuskava kohaldamist ning subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte lõimimist poliitikakujundamise kõikidesse etappidesse. Veebisait „Avaldage arvamust!“ on osutunud kasulikuks ühtseks juurdepääsupunktiks, mis võimaldab kodanikel ja sidusrühmadel osaleda komisjoni poliitikakujundamises. Samuti jätkas komisjon kehtivate õigusaktide ja poliitikaraamistike hindamist enne nende muutmiseks ettepanekute esitamist. Sellise hindamise käigus analüüsitakse, kas kehtivad poliitikameetmed täidavad endiselt oma eesmärki või tuleks need subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte valguses tühistada või läbi vaadata.

Komisjon viis lõpule ka ettevalmistused, mida ta oli teinud selleks, et esitada koondvastused põhjendatud arvamustele, mille liikmesriikide parlamendid esitavad komisjoni seadusandlike ettepanekute kohta subsidiaarsuse põhimõtte järgimise kontrolli mehhanismi raames ja millel on seitse või enam häält, aga mille puhul nn kollase kaardi menetluse käivitamise künnis jääb ületamata. Paraku ei saanud komisjon 2019. aastal ühtki põhjendatud arvamust.

Käesolev dokument on 27. aruanne subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta. Aruanne esitatakse vastavalt Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu protokolli nr 2 artiklile 9. Nagu 26. aruandes, käsitletakse ka käesolevas aruandes lisaks komisjoni suhteid liikmeriikide parlamentidega, kellel on subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamisel tähtis roll.

2019. aastal sai Euroopa Parlament liikmesriikide parlamentidelt protokolli nr 2 alusel subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta ametlikult 62 avaldust. Ükski neist ei olnud põhjendatud arvamus protokolli tähenduses, kus oleks tõstatatud subsidiaarsuse põhimõtte järgimisega seotud küsimusi. Võrdluseks võib tuua, et 2018. aastal sai Euroopa Parlament ametlikult 46 põhjendatud arvamust ja 427 muud avaldust. Need näitajad osutavad sellele, et liikmesriikide parlamendid ei näe subsidiaarsuse kontrolli mehhanismi ELi õigusloomeprotsessi aeglustamise viisina, vaid oma seisukohtade ja murede väljendamise vahendina. Kõik liikmesriikide parlamentide esitatud dokumendid on tehtud kättesaadavaks liikmesriikide parlamentide dokumente sisaldavas Euroopa Parlamendi andmebaasis CONNECT.

Nende kahe direktiiviga loodi paindlik raamistik, mis edendab tervikliku lähenemisviisi rakendamist tegelemisel mitmesuguse survega, mida avaldavad seoses veega eri poliitikavaldkonnad. Selles raamistikus on jäetud liikmesriikidele märkimisväärne kaalutlusõigus asukohapõhiste eesmärkide, meetodite ja meetmete kindlaksmääramisel, ent samas tagatud ühtlustamine ja võrdsed tingimused. Hindamise käigus avastati selles lähenemisviisis üks puudus, nimelt liikmesriigid olid rakendanud direktiive teatud küsimuste puhul väga erinevalt, soovitav oleks olnud ühtsem lähenemisviis. Näiteks ei ole ühtki selget põhjendust sellele, miks sama valgala jagavatel liikmesriikidel on väga erinevad standardid valgalale iseloomulike saasteainete jaoks. Need erinevused võivad mõnel juhul olla tingitud kohalikest eripäradest, kuid paljudel juhtudel saab neid selgitada vaid muude teguritega, nagu poliitiline tahe (kulude katmiseks), vastuseis muutustele või tehnilise suutlikkuse puudumine (seire tegemiseks).

Kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega on liikmesriikide ülesanne tagada, et kodanikud saavad vajaduse korral liituda reovee kogumise süsteemiga. Samas on vajalikud ELi tasandi meetmed, kuna piiriülesed valgalad katavad 60 % ELi territooriumist. Ilma reovett käsitleva ELi direktiivita, millega nähti kõikidele liikmesriikidele ette sarnane ajakava reovee kogumise ja käitlemise taristu loomiseks, oleks piiriülese jõe ülemjooksul asuvate liikmesriikide mis tahes tegematajätmine võinud kahjustada jõe alamjooksul asuvate liikmesriikide tegevust.

Subsidiaarsus ja proportsionaalsus on tähtsad aspektid ka hindamistes ja toimivuskontrollides, mille tegemisel vaadeldakse, kas ELi tasandi meede on toonud tõhususe, tulemuslikkuse, sidususe, asjakohasuse ja Euroopa lisaväärtuse mõttes oodatud tulemusi. 2019. aastal viis komisjon lõpule umbes 70 hindamist, sealhulgas neli toimivuskontrolli (hinnati laiemaid poliitikavaldkondi), mis puudutasid veepoliitika raamistikku ja üleujutuste direktiivi, õhukvaliteeti, järelevalvelist aruandlust ja ettevõtjate avalikku aruandlust.

Oma ametiaja viimasel aastal keskendus Junckeri komisjon selle tagamisele, et juba esitatud ettepanekud liiguksid vastuvõtmiseks kaasseadusandjate kätte, ning võttis vastu vähe uusi seadusandlikke ettepanekuid. Seepärast esitas õiguskontrollikomitee 2019. aastal arvamuse üheainsa mõjuhinnangu kohta, mis käsitles Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi määruse uuestisõnastamist ning selle instituudi strateegilise innovatsioonikava loomist. Selles mõjuhinnangus jõuti järeldusele, et instituut toob selget ELi lisaväärtust, mis seisneb teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonda tehtavate investeeringute mastaabisäästus, ulatuses ja kiiruses võrreldes sellega, mida võimaldavad riiklikud ja piirkondlikud algatused ja lahendused.

Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ei või ELi meetme sisu ega vorm minna kavandatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. Proportsionaalsuse põhimõtte järgimine tähendab selle tagamist, et valitud lähenemisviis ja regulatiivse sekkumise ulatus on vajalik meetme eesmärkide saavutamiseks. Selline analüüs tuleks teha kõigis mõjuhinnangutes, hinnangutes ja toimivuskontrollides.

·kontrollides pidevalt komisjoni mõjuhinnangute subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse aspekte ning juhtides tähelepanu murele, mida olid nende pärast väljendanud eeskätt liikmesriikide parlamendid ja Regioonide Komitee;

·tagades, et neid põhimõtteid järgitakse täielikult Euroopa Parlamendi enda töös, näiteks kui tehakse mõjuhinnanguid parlamendi enda sisuliste muudatusettepanekute kohta või kui analüüsitakse uute õigusaktide kohta ELi toimimise lepingu artikli 225 kohaselt tehtud parlamendi ettepanekute lisaväärtust ja ELi tasandi meetmete puudumise maksumust;

·kontrollides subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse aspekte mõjuhinnangute koostamisel, keskendudes ELi lisaväärtusele.

2.3. Nõukogu

1. juulil 2019 võttis nõukogu teadmiseks uue korra, mille rakendamise ettepaneku oli komisjon nõukogule ja Euroopa Parlamendile teinud. Selle korra kohaselt ei arvestata aluslepingute protokollis nr 2 ette nähtud kaheksanädalase ajavahemiku sisse ajavahemikku 20. detsembrist 10. jaanuarini, välja arvatud kiireloomulistel juhtudel, mida tuleb asjakohaselt põhjendada. Nõukogu teavitas komisjoni uue korra teadmiseks võtmisest 4. juulil alaliste esindajate komitee eesistuja kaudu. Selles kirjas leidis nõukogu, et uus kord on samm edasi hõlbustamaks liikmesriikide parlamentidel kontrollida seadusandlike aktide eelnõude vastavust subsidiaarsuse põhimõttele kooskõlas aluslepingute protokolliga nr 2.

Vastavalt protokolli nr 2 artiklile 4 peab nõukogu edastama liikmesriikide parlamentidele kõik liikmesriikide rühmade, Euroopa Liidu Kohtu, Euroopa Keskpanga ja Euroopa Investeerimispanga koostatud seadusandlike aktide eelnõud. 2019. aasta märtsis saatis nõukogu liikmesriikide parlamentidele talle laekunud Euroopa Investeerimispanga taotluse muuta Euroopa Investeerimispanga põhikirja kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklis 308 sätestatud seadusandliku erimenetlusega.

Lisaks aluslepingutest tulenevate kohustuste täitmisele hoiab nõukogu liikmesriike kursis arvamustega, mille liikmesriikide parlamendid on esitanud komisjoni seadusandlike ettepanekute kohta. 2019. aastal edastas nõukogu peasekretariaat delegatsioonidele 26 poliitilise dialoogi käigus esitatud arvamust. Nõukogu ei saanud 2019. aastal protokolli nr 2 alusel ühtki põhjendatud arvamust.

2.4. Regioonide Komitee

Regioonide Komitee (edaspidi „komitee“) jätkas kogu 2019. aasta vältel tööd selle tagamiseks, et subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse rakkerühma „Teeme vähem, aga paremini“ soovitused saaksid täidetud ja nn aktiivsest subsidiaarsusest saaks reaalsus. Komitee korraldas aktiivse subsidiaarsuse teemal kõrgetasemelise arutelu 14.–15. märtsil 2019 Bukarestis toimunud Euroopa piirkondade ja linnade 8. tippkohtumisel, kus käivitati komitee katseprojekt (RegHub), mille raames luuakse piirkondlikud keskused, et jälgida ELi poliitika elluviimist piirkonna ja kohalikul tasandil. 2019. aastal korraldati katseprojekti RegHub raames kaks konsultatsiooni – üks riigihangete ja teine õhukvaliteedi teemal –, mõlema konsultatsiooni tulemusel valmis põhjalik rakendamisaruanne.

Otsese vastusena komisjoni teatisele „Parem õigusloome: kokkuvõtete tegemine ja pingutuste jätkamine“ võttis komitee 2019. aasta oktoobris vastu arvamuse (raportöör: Olgierd Geblewicz, Euroopa Rahvapartei), milles on esitatud komitee seisukohad parema õigusloome ja aktiivse subsidiaarsuse rolli kohta ELi poliitikakujundamises. Komitee kinnitab selles oma toetust paremale õigusloomele, rõhutades, et see peab olema ühine jõupingutus.

Oluline sündmus edendamaks mõttevahetust aktiivse subsidiaarsuse teemal ja selle rolli üle Euroopa tuleviku teemalistes aruteludes, oli komitee 9. subsidiaarsuse konverents. See tõi kokku kõik valitsemistasandid, et arutada, kuidas aktiivset subsidiaarsust ELis kõige paremini rakendada ja kuidas kasutada seda lähenemisviisi selleks, et tuua EL uuesti lähemale oma kodanikele. Konverentsil käivitati piirkondlikes parlamentides toimuva poliitilise arutelu panusele keskenduv uus katseprojekt, mis viiakse ellu koostöös Euroopa Liidu Piirkondlike Seadusandlike Kogude Konverentsiga (CALRE). Projekti eesmärk on anda komisjoni iga-aastasele tööprogrammile piirkondlik mõõde, võimaldades seadusandlike volitustega piirkondlikel parlamentidel tööprogrammi koostamisel sõna sekka öelda.

2019. aastal kasutas komitee subsidiaarsuse järelevalveks taas oma subsidiaarsuse tööprogrammi. Kuna Euroopa Komisjoni 2019. aasta tööprogrammis loetletud algatused olid enamjaolt muud kui seadusandlikud algatused, valiti subsidiaarsuse tööprogrammi vaid kolm prioriteetset algatust: „Euroopa jätkusuutlik tulevik“, „Õiglane ja tulevikukindel ühtne turg“ ning „Digitaalse ühtse turu loomise lõpuleviimine“.

Komitee hindas vastavust subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttele seadusandlike ettepanekute puhul, mille kohta ta esitas arvamuse. 2019. aastal võttis komitee vastu 49 arvamust, millest vaid viis olid seotud seadusandlike ettepanekutega.

Kõik viis arvamust seadusandlike ettepanekute kohta sisaldasid kas otsest hinnangut subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte järgimise kohta või konkreetseid soovitusi parandada nende põhimõtete järgimist. Näiteks liiklusohutust ja automatiseeritud liikuvust käsitlevas arvamuses jõuti järeldusele, et vaja on „kaasata kohalikud ja piirkondlikud osalejad direktiivi kohaldamisala laiendamisse, eelkõige mis puudutab selle sätetega hõlmatavate teelõikude määratlemist“, ning esitati ettepanekud selle kohta, kuidas muuta komisjoni ettepanekut, et see oleks paremini koosõlas subsidiaarsuse põhimõttega.

Kuigi enamik algatusi olid muud kui seadusandlikud algatused, rakendas komitee ka 2019. aastal pühendunult oma aktiivse subsidiaarsuse lähenemisviisi – paljud muid kui seadusandlikke ettepanekuid käsitlevad arvamused sisaldasid nii hinnangut subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte järgimise kohta asjaomases poliitikavaldkonnas kui ka edasiviivaid soovitusi võimalike probleemide lahendamiseks. Üks näide on arvamus, mis käsitleb aruannet riigihankedirektiivide rakendamise kohta. Selles arvamuses, mis põhineb komitee piirkondlike keskuste võrgustiku esimesel konsultatsioonil, on antud üksikasjalik ülevaade peamistest probleemidest, millega kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused puutuvad kokku riigihankeid käsitlevate 2014. aasta direktiivide rakendamisel, ning kõige sagedasematest direktiivide ebaõige kohaldamise põhjustest. Tuginedes piirkonna ja kohaliku tasandi empiirilistele andmetele, on arvamuses välja toodud ka olulised probleemid, näiteks leitakse selles, et „piiriülesed hanked [ei ole] kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele lisaväärtust andnud. Hoolimata kogu ELis korrapäraselt toimuvatest pakkumismenetlustest, mis on kulukad ja aeganõudvad, ei tehta piiriüleseid pakkumusi üldse või neid tehakse väga vähe“. Arvamuses on esitatud poliitilised soovitused, et need probleemid lahendada.

Subsidiaarsuse eksperdirühmaga konsulteeriti 2019. aastal kahel korral.

Neist esimene oli seotud subsidiaarsuse tööprogrammi prioriteetse algatusega. Subsidiaarsuse eksperdirühmaga konsulteeriti prioriteetse algatuse „Digitaalse ühtse turu loomise lõpuleviimine“ raames, et toetada komitee raportööri väärinfovastase tegevuskava teemalise arvamuse koostamisel. Eksperdirühm ei toonud välja ühtki olulist subsidiaarsuse või proportsionaalsusega seotud probleemi, kuna tegevuskavas kavandatud meetmed põhinevad eri valitsemistasandite koostööl. Analüüsis jõuti järeldusele, et subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse küsimust kõrvale jättes oleks kasulik, kui väärinfovastase tegevuskavaga edendataks aluslepingus sätestatud lojaalse koostöö või mitmetasandilise valitsemise põhimõtet.

Teisel korral konsulteeriti subsidiaarsuse eksperdirühmaga selleks, et aidata raportööril koostada arvamust teemal „Euroopa poolaasta ja ühtekuuluvuspoliitika: struktuurireformide kooskõlastamine pikaajaliste investeeringutega“, millesse andsid oma panuse kolm eksperti. Eksperdid esitasid kooskõlas aktiivse subsidiaarsuse lähenemisviisiga ettepanekuid subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte järgimisega seotud probleemide lahendamiseks. Neile tuginedes rõhutab komitee, et „parim viis subsidiaarsuse põhimõtte rikkumise vältimiseks ja poliitika tõhusa kooskõlastamise tagamiseks on kohalike ja piirkondlike omavalitsuste täielik ja struktureeritud kaasamine Euroopa poolaastasse, pidades silmas partnerluse ja mitmetasandilise valitsemise põhimõtet“.

Subsidiaarsuse järelevalve võrgustiku koosseis 2019. aastal ei muutunud (156 partnerit). REGPEX – subsidiaarsuse järelevalve võrgustiku alamvõrgustik, mis on avatud seadusandlike volitustega piirkondlikele parlamentidele ja valitsustele – seisis seoses seadusandlike ettepanekute vähesusega 2019. aastal silmitsi märksa väiksema töökoormusega. 2019. aastal esitati vaid kaks seisukohta, võrreldes 2018. aasta 95ga.

2.5. Euroopa Liidu Kohus