ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 8.10.2008 
SEK(2008) 2570 
Lisatud dokumendile:  
Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja 
Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele:  
Kohalikud omavalitsused: arenguprotsessi osalised  
  
{COM(2008) 626 lõplik} 
ET 2   ET Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja 
Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele:  
Kohalikud omavalitsused: arenguprotsessi osalised  
Kohalikud omavalitsused: arenguprotsessi osalise d. Et saavutada teatises püstitatud eesmärk 
juhtida tähelepanu sellele, kui oluline on kohalike osaliste ja omavalitsuste hiljutine saamine 
tähtsateks osalejateks arenguprotsessis, samuti tuvastada asjaomase EL i tasandi strateegia 
esmased elemendid, teeb komisjon ettepane ku arendada kohalike osaliste, sealhulgas 
omavalitsuste kokkulepitud lähenemisviisi arengukoostööle kohaliku valitsemise toetuseks. Sihiks on suurendada erinevat e kohalike osaliste ühtsust, vastas tikust täiendavust ja tõhusust. 
Peamised põhimõtted ja meetodid, mida nad või ksid vabatahtlikult järgida, hõlmaksid abi 
tulemuslikkust käsitleva Pariisi deklaratsi ooni põhimõtete rakendamist kohalikul tasandil, 
kohaliku demokraatliku valitsemise toetust, koha like omavalitsuste aluseks olevate riiklike 
raamistike täiustamist ning sotsiaalse ja ma jandusarengu edendamist. Nimetatud küsimusi 
käsitlev alljärgnev tekst on asjaomaste osaliste käes viimistlemisel. 
ET 3   ET ARENGUKOOSTÖÖ  
KOHALIKU VALITSEMISE TOETUSEKS  
 
PREAMBUL 
Ajal mil arengu kohaliku mõõtme tähtsust tunnus tatakse laialdaselt, on arengu peamisteks 
osalisteks saamas kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused. 
Kohaliku tasandi koostöös osalejat e üha suurenev paljusus (ra hvusvahelised organisatsioonid, 
riigid, kohalikud ja piirkondlikud omavalits used, kodanikuühiskonna organisatsioonid, 
erasektor) rõhutab vajadust parandada nende toetuse ühtsust, vastas tikust täiendavust ja 
tõhusust. 
EESMÄRK  
Käesolevas dokumendis määratletakse põhimõ tted ja meetodid partnerriikides kohaliku 
valitsemise toetuseks ja detsentralisee rimiseks tehtava koostöö tõhustamiseks. 
See on suunatud selles valdkonnas tegutsevatele er inevat liiki Euroopa osalistele: Euroopa 
Liidule, liikmesriikidele, kohalikele ja piir kondlikele omavalitsustele, kodanikuühiskonna 
organisatsioonidele ja erasektorile. Tõenäoline on selle avamine tulevikus kõigile rahvusvahelistele koostö ös osalejatele. 
Dokument järgib ja are ndab edasi suundi, mis päri nevad dokumendist „Euroopa 
arengukonsensuse juhtimine” (2006), komisjoni konkreetsemast valitsemist, kohalikke 
omavalitsusi ja valitsusväliseid osalejaid kä sitlevast teatisest, Euroopa Liidu Nõukogu 
järeldustest, Euroopa Parlamendi resolutsi oonidest ning Regioonide Komitee ja Euroopa 
Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamusest.  
Dokumendis tunnistatakse abi tulemuslikkust käsi tleva Pariisi deklaratsiooni põhimõtteid. See 
on kooskõlas detsentraliseerim ise ja kohaliku valitsemisega seotud rahvusvaheliste 
erialgatustega nagu „Euroopa kohalikku valits emist käsitlev dokument“ (1985) ja muude 
Euroopa Nõukogu dokumentidega, „ÜRO inim asustusprogrammi suunistega kohaliku 
omavalitsuse detsentraliseerimise ja tugevdamise kohta“ (2007), „Demokraatiat, valimisi ja kohalikku valitsemist Aafrikas käsitleva dokume ndiga“ (2007) ja „OEC D nõrkades riikides 
aset leidva rahvusvahelise tegevuse põhimõte tega“ (2007) ning kohaliku valitsemise ja 
detsentraliseerimise arengupartnerite mitt eametliku töörühma töödest saadud kogemustega. 
Dokument põhineb järgmistel määratlustel:  Detsentraliseerimine : protsess, mis hõlmab paljude vol ituste, pädevuste ja vahendite 
delegeerimist keskvalitsuselt valitud kohalikele (riigi tasandist madalamatele) omavalitsustele. Detsentraliseerimine hõlmab järgmisi üksteisega lahutamatult seotud mõõtmeid: 
• Poliitilist: see tähendab volituste uut jaot ust vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele, 
eesmärgiga tugevdada demokraatlikku õiguspärasust. 
• Haldusalast: see tähendab ülesannete ja f unktsioonide reorganiseerimist ja selget 
jaotamist territoriaalsete tasandite vahel,  et parandada halduse tulemuslikkust, 
tõhusust ja läbipaistvust kogu riigi territooriumil. 
ET 4   ET • Rahanduslikku: see tähendab avaliku sektor i kulude ümberjaotamist kohalikele ja 
piirkondlikele omavalitsustele, mis või maldab neil genereerida oma tulusid 
vastavalt neile määr atud ülesannetele. 
Detsentraliseerimine: riigi haldusülesannete delege erimine kohalikele mittevalitud 
struktuuridele. 
ET 5   ET Kohalik demokraatlik valitsemine:  avaliku poliitika otsustamis- ja rakendamisprotsess, mis 
toetudes (detsentraliseerimise raames valitud)  kohalikele omavalitsustele stimuleerib 
territooriumi sidusrühmade (riigi, kodanikuühisk onna, erasektori) võrdset osalemist, tugevdab 
aruandekohustust kodanike ees ja reageerimisv almidust sotsiaalsetele nõudmistele üldsuse 
huvides. 
Kohalikud omavalitsused  on kõik kohalikul (riigist madala mal) tasandil eksisteerivad 
valitsusasutused. 
Raamistik 
Käesoleva dokumendi põhimõtteid to etavad järgmised veendumused: 
• Kohalik demokraatlik valitsemine ja detsentraliseerimine moodustavad 
raamistiku, mis võimaldab võidelda vaesuse ja ebavõr dsuse vastu ning 
aastatuhande arengueesmärkide saavutamise ja inimõiguste (kaasa arvatud majanduslikud, sotsiaalsed ja kultuurilis ed õigused) järgimise eest. Kohalik 
demokraatlik valitsemine, kaasates kohaliku poliitika väljatöötamisse, 
rakendamisse ja hindamisse kõik asjaomas ed osalised, stimuleerib elanikkonna, 
eriti selle kõige ebasoodsamas olukorras oleva osa õiguste ja nõudmiste suhtes 
tundlikku arengut. 
• Kohalik valitud omavalitsused mängivad tänu oma demokraatlikule 
õiguspärasusele, lähedusele kodanikele ja võimele kaasata kohalikke osalejaid 
kohaliku valitsemise ja arengu katalüsaat ori rolli. Detsentraliseerimispoliitika 
raames ja subsidiaarsuse põhimõtte koha selt on oluline kohalikke omavalitsusi 
tugevdada, tagades neile va jaliku pädevuse ja vahendid. 
• Ühtki olulist arenguküsimust ei  saa käsitleda vaid ühel tasandil. Territoriaalsete 
(riigist madalama, riikliku, ülemaailmse) tasandite vastasmõju on avaliku poliitika 
ühtekuuluvuse jaoks hädavajalik. 
• Detsentraliseerimis- ja koha liku demokraatliku valitsem ise poliitika on osa riigi 
institutsioonilisest raamistikust, aitab k aasa riiklikele reformidele ja tugevdada 
riiklike meetmete õiguspärasust. 
I KOOSTÖÖ
 PÕHIMÕTTED:  NÕUDLUSE  RAHULDAMISEKS  
TULEMUSLIKUMA  KOOSTÖÖ  POOLE 
Dokumendi rakendamine aitab kaasa Pariisi de klaratsiooni põhimõtete elluviimisele. See 
toetub ühtsuse, vastastikuse täiendamise ja kooskõlastamise üldistele põhimõtetele, mida 
jagavad Euroopa arengus osalejad. 
Omanikutunne 
• Tunnustada riiklike ja kohalike omavalitsuste, kodanikuühiskonna 
organisatsioonide ja kodanike juhtivat rolli partnerriikides riiklikul ja kohalikul 
tasandil detsentralis eerimise juhtimises ja kohaliku valitsemise protsessides. 
• Toetada kohalike omavalitsuste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide 
kaasamist poliitilisse dialoogi arenguküsimustes. 
• Toetada süsteemse lähenemisviisi al usel kõigi kohalikus valitsemises 
(individuaalsel, organisatsioonilisel ja  institutsionaalsel tasandil) osalejate 
suutlikkuse arendamist, pöörates eri list tähelepanu soolise võrdõiguslikkuse 
küsimustele. 
ET 6   ET Vastavusse viimine 
• Tagada kohalikele valitsemisele ja koha likule arengule antava toe vastavus 
riiklike detsentraliseerimispoliitikate ja –strateegiatega, toetades riiklikke 
menetlusi ja süsteeme. 
• Edendada paindlikke ja operatiivseid toet usstrateegiaid ja abi andmise meetodeid, 
mis on kohandatud riiklikule ja kohalikule olukorrale, pöörates erilist tähelepanu 
detsentraliseerimisega kaasneva fr agmentatsiooniohu analüüsile ning 
ebastabiilsete, konfliktidest vaevatud või konfliktijärgsete riik ide erivajadustele 
(näiteks suutlikkuse arendami ne, riigi ülesehitamine). 
• Tähtsustada kohalikku analüüsi ja võt ta arvesse õiguspärasuse küsimusi 
toetusstrateegiate määratlemisel. 
Ühtlustamine 
• Kooskõlastada meetmeid ja finantstoe tust detsentraliseerimisele ja kohaliku 
valitsemise protsessidele koostöös  osalejate ja partnerriigiga. 
• Edendada territoriaalset lähenemisviisi arengule, mis võimaldab integreeritud 
lahendusi ja stimuleerib ühtsust  sektorikohase poliitikaga. 
• Toetada kohaliku valitsemise ja detsentraliseerimise protsesse pikaajalistel alustel. 
• Võtta arvesse inimõiguste, laste õiguste, põ lisrahvaste õiguste, õi gluse, sotsiaalse 
kaasamise, sugupoolte võrdõiguslikkuse, noorsoo, korruptsioonivastase võitluse, 
HI-viiruse/AIDSi, keskkonna ja k liimamuutuse küsimusi kõigis kohaliku 
valitsemise ja detsentraliseerimise toetusstrateegiates ja programmides. 
Tulemused 
• Toetada detsentraliseerimise ja kohaliku valitsemise reformide seire- ja 
hindamissüsteemide rakendamist, edendades eriti teabevahetust, järelmeetmeid ja 
hindamist kesk- ja kohalikul tasandil, ning statistilise suutlikkuse arendamist. 
• Kindlustada dokumendis sätestatud  koostööpõhimõtete kohaldamise 
järelmeetmed ja hindamine. 
• Kohustuda investeerima õppimisprots essi ja jagama kogemusi kohaliku 
valitsemise ja detsentraliseerimise toetamisel. 
Vastastikune aruandekohustus 
• Edendada vastastikust aruandekohustust, et teaimatavust ja läbipaistvust suhetes 
kohalike partneritega ja asjaomaste vahendite kasutamist arengu nimel. 
• Tugevdada koostööpartnerite vahe liste vahetuste vastastikkust. 
ET 7   ET II TEGEVUSVALDKONNAD KOHA LIKU DEMOKRAATLIKU 
VALITSEMISE JA DETSENTRALISEERIMISE TOETUSEL 
Dokumendis on püütud määratleda ja jagada  kohaliku demokraatliku valitsemise ja 
detsentraliseerimise valdkonna tegutsemispõhi mõtteid. Neid põhimõttei d tuleks kohandada 
konkreetsetele kohalikele oludele.  
1. Edendada kohalikku demokr aatlikku valitsemist toet avat riiklikku raamistikku 
1.1. Kohaliku demokraatliku valitsemise ja de tsentraliseerimise toetamise edukuse 
tagamiseks on vaja, et partnerr iikidel oleks poliiti line tahe ja riikli k õigusraamistik, 
mis määraks selgesti kindlaks rollide, vast utuse ja vahendite jaotuse valitsuse eri 
tasandite osaliste vahel ning tin gimused jagatud valitsemiseks.  
Mitmetasandilist valitsemist saab hõlbustada  operatiivmeetmete abil, mis on suunatud: 
• Institutsioonilise korralduse toetamisele, mis edendaks dialoogi valitsuse erinevate 
tasandite vahel, tagades sellega riikli ku ja kohaliku poliitika arendamise ja 
kavandamise ühtsuse. 
• Detsentraliseerimispoliitika ja -strateegia sõnastamise ja rakendamise eest 
vastutavate riiklike str uktuuride suutlikkuse are ndamisele, tagades eriti 
koordineerimise, piisava kavandamise ja finantsjuhtimise, rakendamise koordineerimise, seire ja hindamise.  
• Kohalike omavalitsuste suutlikkuse arendamisele, eriti erinevate 
valitsustasanditega dialoogi pi damise ja koostöö valdkonnas.  
• Kohalikke omavalitsusi esindavate riiklike,  piirkondlike, rahvusvaheliste ja 
maailmajagude vaheliste ühenduste rolli toetamisele kohalike omavalitsuste 
huvide edendamises, eriti toetades nende suutlikkuse  arendamist ja mõistes 
vajadust finantstoetuse järele. 
2. Demokraatliku valitsemise tu gevdamine kohalikul tasandil 
Kohaliku valitsemise toetamine peaks edendama  õiglust, läbipaistvust, vastutustunnet, 
sugupoolte võrdõiguslikkust ja kõigi osaliste ak tiivset osalemist, et tugevdada vastastikust 
usaldust ja riiklike arendusmeetmete tulemuslikkust.  
2.1. Kohalike omavalitsuste õiguspärasuse tugevdamine  
• Toetada kohalike omavalitsuste aruandeme hhanisme keskvalitsuse, kodanike ja 
üksteise ees. 
• Toetada mehhanisme, mille kaudu kohalikud annavad aru kõigi sotsiaalsete 
rühmade, sealhulgas tõrjutute ees. 
• Arendada kohalike omavalitsuste suutlikkust, eriti osaluspoliitika rakendamisel, 
suurendades, eelkõige naiste  ja laste osalemist kohalikes  otsustamisprotsessides, 
et tagada viimaste jätkusuutlikkus. 
ET 8   ET 2.2. Kodanikuühiskonnale volituste andmine aktiivs eks osalemiseks kohaliku valitsemise 
ja detsentraliseerimise protsessides 
• Tunnustada kodanikuühiskonna organisatsiooni de autonoomiat, mitmekesisust ja 
rolli poliitilise dialoogi ja riiklike institutsioonide koostööpartneritena ning nende 
osa sotsiaalteenuste ja olu lise infrastruktuuri valdkonnas.  
• Edendada kodanike aktiivsust ja osalust, toetades kodanikuühiskonna 
organisatsioonide osalemist polii tika kujundamises, kavandamises, 
eelarvestamises, seires ja hindamises.  
• Arendada kodanikuühiskonna organisatsi oonide suutlikkust kõigil tasanditel 
(riiklikul, kohalikul ja kogukonna tasandil) , eriti arvestades nende osalemist 
kohalikes riiklikes meetmetes.  
3. Kohaliku sotsiaalse ja ma jandusliku arengu edendamine vaesuse ja ebavõrdsuse 
vähendamiseks  
Kohalike osaliste väljat öötatud ja rakendatavate territoriaalsete arengu strateegiate tõhusus 
sõltub majandusliku arengu, sotsiaalse õigluse ja keskkonnakaalutluste vahekorrast. Tuleb 
püüelda ühtsust riiklike valdkondlike poliitikatega, võttes arvesse maakasutuse kavandamise 
küsimusi.  
3.1. Kohalikul tasandil pakutavate ava like teenuste õigluse tagamine 
• Ehitada põhiteenuste kättesaadavus üles põhilistele sotsiaalsetele õigustele ja 
toetada kõigi põhiliste sotsiaalsete infr astruktuuride ulatus e, kvaliteedi ja 
kättesaadavuse parandamist.  
• Toetada kohalike omavalitsuste võimet pakkuda kohalikke avalikke teenuseid, 
püüeldes tõhusa ja säästva ha lduse poole, mis põhineks kõ igi asjaomaste osaliste 
(tarbijate, töövõtjate, riig iteenistuste jne) osalusel , kohanduda kohalikule eripärale 
ja uurida võimalusi institutsioonide, rahanduse ja keskkonna jätkusuutlikkuse tagamiseks. 
3.2. Kohaliku majandusliku arengu edendamine 
• Toetada kohalikke omavalitsusi nende kohaliku majandusliku arengu katalüsaatori 
ja edendaja rollis. 
• Stimuleerida erasektorile soodsa keskkonna loomist ja struktuurse 
majandustegevuse (avaliku ja erasektori pa rtnerlused, infrastruktuuri rahastamine, 
maavalduse kindluse tagamine, finantst eenuste kättesaadavus) tekkimist.  
• Stimuleerida kohalike vahendite ja poten tsiaali kasutamist ning propageerida 
kohalikke ettevõtteid riiklikul ja  rahvusvahelisel tasandil.  
• Stimuleerida mitmesektorilist lähenemisviisi, mis integreeriks majanduslikku 
arengut territoriaalse arengu küsimustega (näiteks avalike tee nuste kättesaadavus 
ja loodusvarade säästmine).  
3.3 Loodusvarade säästva kasutamise edendamine 
• Toetada kohalike omavalitsuste rolli loodusvarade kooskõlastatud ja säästval 
kasutamisel kooskõlas riikliku poliitikaga. 
ET 9   ET 4. Maksulise detsentraliseerimise ja kohalike omavalitsuste rahastamise 
tugevdamine  
Kohalike omavalitsuste oluliste finantsvaj aduste rahuldamiseks on asjakohane koostada 
konkreetsed finantskavad, mis on kohandatud nende olukorrale, et nad saaksid täita neile 
detsentraliseerimist reguleerivate õigusnormidega määratud ülesandeid. 
4.1. Kohalike omavalitsuse vahendite kasutuselevõtmise ja prognoositavuse tagamine ja 
lähitulevik 
• Edendada omavahendite säästvat kasutamist kohalike omavalitsuste poolt seoses 
asjaomaste teenustega. Stimuleerid a jätkusuutliku ja paindliku kohaliku 
maksusüsteemi väljatöötamist ja ülesehitamist, mis kasutab erinevat liiki vahendeid, on kohandatud territoriaalset ele eripäradele ja majanduslikule 
olukorrale ning ühtne riikliku maksusüsteemiga. 
• Tugevdada kohalike omavalitsuste suutlikkust pidada läbirääkimisi välisvahendite 
kaasamiseks: arendusprojektid, sektor ikohastes programmides osalemine ja 
juurdepääs rahaturule. Võtta kohaliku eelarve koostamisel arvesse kõigi 
arengupartnerite eeldatavat  toetust projektidele.  
• Aidata kaasa mehhanismide tagamisele va hendite ülekandmiseks riigilt kohalikele 
omavalitsustele nõuetekohaselt, läbipais tvalt ja prognoositavalt; ning toetada 
piirkondade vahelise tasakaalu ja so lidaarsuse tugevdamiseks mõeldud 
võrdsustamisviise. 
4.2. Kohaliku valitsemise tugevdamine kohalik e vahendite haldamise läbipaistvuse 
suurendamiseks 
• Toetada kohalike omavalitsuste suutli kkust määrata kindlaks teabe ja kohalike 
osalistega peetava dialoogi käi gus väljatöötatud kuluprioriteedid. 
• Tugevdada kohalike omavalitsuste kohustuste ja kulutuste maksusüsteemi 
täiustades raamatupidamisarvestust ja parandades töötajate kvalifikatsiooni. 
III EUROOPA OSALISTE KOOSTÖÖEESKIRJAD  
Euroopa arengupartnerid kohustuvad ühtlustam a ja kooskõlastama oma meetmeid, võttes 
arvesse iga osaleja konkreetseid vahendeid . Nad kaasavad partnerriikide kohalikke 
omavalitsusi igas kohaliku arengu toetamise etapis  (väljatöötamine, pl aneerimine, seire ja 
hindamine). Nad püüdlevad oma meetmete ühtsusele riiklike strateegiate ja  süsteemidega ning 
asjaomase kohaliku omavalitsuse programmide ja  eelarvelise suutlikkusega. Nad kohustuvad:  
• Tugevdama koostöömeetmeid kohalike valitsemise ja detsentraliseerimise 
toetuseks. 
• Stimuleerima ja arendama, kui õigusraamistik seda võimaldab, jätkusuutlikke 
partnerlusi Euroopa ja lõunapoolsete riik ide kohalike omavalitsuste vahel ning 
lõunapoolsete riikide kohalike omavalitsuste vahel. See aitab edendada teabevahetust ja suutlikkuse arendamist  kohaliku valitsemise valdkonnas. Samuti 
kohustuvad nad edendama koostööd mitm e Euroopa Liidu liikmesriigi kohalike 
omavalitsuste vahel vahendite jagamise tõhustamiseks. 
• Edendama laiade masside teadlikkust arenguküsimustest ja nende Euroopa 
tundmist. 
ET 10   ET Eriti:  
• ELi liikmesriigid ja Euroopa Komisj on järgivad abi tõhustamiseks ELi 
tegevusjuhendit vastastikus e täiendavuse ja tööjaotu se kohta arengupoliitikas.  
• Liikmesriigid, Euroopa Komisjon ja Euroopa kohalikud omavalitsused võtavad 
tagatiseta antud laenude ri skide haldamise raames järk järgult kasutusele kohalike 
omavalitsuste eelarvete või kohalik e arengufondide otsese toetamise 
eelarvemehhanismid. Need tugimehhanismid  ei asenda kohalike omavalitsuste 
omavahendeid ja nende kasutamine põhineb omavalitsuste juhtpositsiooni tunnustamisel kohaliku poliitika juhtimisel.  
• Kodanikuühiskonna organisatsioonid püüavad kooskõlastada oma tegevuse 
muude meetmetega, püüdlevad le pingupõhistele suhetele kohalike 
omavalitsustega ja austades nende autonoomiat. 
• Lihtsustatakse erinevate riiklike ja mitteriiklike osaliste kaasamist 
arengukoostöösse, eriti asjakohase õigusliku ja institutsioonilise raamistiku kaudu.  
IV ARUANDMINE DOKUMENDI RAK ENDAMISEL SAAVUTATAVATEST 
EDUSAMMUDEST 
• Dokumendi rakendamise järelmeetmed peaksid põhinema kõiki dokumendi 
koostamise osalisi ja järgijaid ühe ndaval koostöömehhanismil: rakendamise 
järelevalve kohapeal, kogemuste anal üüs, inventeerimiskoosolekud, dokumendi 
täiendamine, osalemine rahvusvahelises debatis. 
• See mehhanism peaks püüdlema vastastikuse täiendamise ja koosmõjude 
arendamise poole käimasolevate riikliku või rahvusvahelise tasandi algatustega.