[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 2.10.2008

KOM(2008) 609 lõplik

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

17. mai 2006. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe[1] võimaldab paindlikkusmehhanismi kaudu kasutada Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) vahendeid igal aastal piirmäära raames, mis on kuni 500 miljoni euro võrra suurem finantsraamistiku vastavates rubriikides ettenähtust. Fondist rahalise toetuse saamise tingimused on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1927/2006[2].

Komisjoni talitused on põhjalikult uurinud nelja taotlust, mida Itaalia on esitanud kooskõlas määrusega (EÜ) 1927/2006 ja eelkõige selle artiklitega 2–6.

Hinnangu kõige olulisemad punktid võib kokku võtta järgmiselt:

Juhtumid EGF/2007/05/IT/Sardiinia, EGF/2007/06/IT/Piemonte, EGF/2007/07/IT/Lombardia ja EGF/2008/01/IT/Toscana

1. Itaalia ametiasutused esitasid komisjonile taotlused järgmistel kuupäevadel: Sardiinia 9. augustil 2007, Piemonte 10. augustil 2007, Lombardia 17. augustil 2007 ja Toscana 12. veebruaril 2008. Kõik neli taotlust põhinesid Euroopa Parlamendi ja nõukogu (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis b sätestatud konkreetsetel sekkumiskriteeriumidel ja need esitati kõnealuse määruse artiklis 5 sätestatud 10-nädalase tähtaja jooksul.

2. Itaalia esitas kõik neli taotlust määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis b sätestatud sekkumiskriteeriumi alusel, mille kohaselt peab toimuma vähemalt 1 000 koondamist üheksa kuu jooksul NACE (majandustegevuse statistiline liigitus) Rev. 2 sektoris[3] ühes piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas (NACE Rev. 2 osa 13 „Tekstiilitootmine” alla kuuluvates ettevõtetes Sardiinia, Piemonte, Lombardia ja Toscana maakonnas).

3. Nelja taotluse kohaselt on lõplikult koondatud töötajate hulk järgmine:

- Sardiinia: 1 044 koondamist üheksakuulise vaatlusperioodi jooksul, mis kestis 27. oktoobrist 2006 kuni 26. juulini 2007, NACE 2 sektoris 13 (tekstiilitootmine)[4] NUTS II tasandi ITG2 Sardiinia maakonnas.

- Piemonte: 1 537 koondamist üheksakuulise vaatlusperioodi jooksul, mis kestis 1. septembrist 2006 kuni 31. maini 2007, NACE 2 sektoris 13 (tekstiilitootmine) NUTS II tasandi ITC4 Piemonte maakonnas.

- Lombardia: 1 816 koondamist üheksakuulise vaatlusperioodi jooksul, mis kestis 1. septembrist 2006 kuni 31. maini 2007, NACE 2 sektoris 13 (tekstiilitootmine) NUTS II tasandi ITC4 Lombardia maakonnas.

- Toscana: 1 558 koondamist üheksakuulise vaatlusperioodi jooksul, mis kestis 1. märtsist 2007 kuni 30. novembrini 2007, NACE 2 sektoris 13 (tekstiilitootmine) NUTS II tasandi ITE15 Toscana maakonnas.

4. Koondamiste ja maailma kaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste vahelise seose analüüsi aluseks on järgmine teave. Taotlustes kirjeldatakse neljas maakonnas aset leidnud koondamisi radikaalsete muutuste taustal, mis on toimunud tekstiilitootmise jaotumises. Kolmandad riigid (eelkõige Hiina ja India) domineerivad järjest enam maailma kaubandust tekstiil- ja rõivatoodete alal ning sellised riigid nagu Türgi ja Bangladesh suurendavad jätkuvalt oma osa maailma tootmises. Laiaulatuslikud ümberkorraldused Euroopa tekstiili- ja rõivatööstuses alates 1990. aastatest on juba kaasa toonud tootlikkuse tõusu ja tootmise ümbersuunamise kvaliteetsetele toodetele. Lisaks sellele on ajavahemikul 1990–2004 vähenenud tööjõud ligikaudu ühe kolmandiku võrra[5].

5. Kõrvuti ülemaailmsete muutustega turul on ühenduse tekstiilitootjad pidanud toime tulema konkreetse ja suurema konkurentsiga pärast tekstiilikaubanduse kokkuleppe aegumist. Tekstiilikaubanduse kokkuleppega kehtestati kvoodid rõiva- ja tekstiiltoodete hulgale, mida arenguriigid tohtisid arenenud riikidesse eksportida. Tekstiilikaubanduse kokkuleppe (ja sellele järgnenud tekstiili- ja rõivatoodete lepingu) aegumine 2005. aastal avas ühenduse tekstiil- ja rõivatoodete turu vabale konkurentsile arenguriikidest. Aastatel 2004–2006 suurenes ühendusse imporditud rõivaste maht igal aastal ligikaudu 10 %. Põhiliselt on see seotud oluliselt mahukama impordiga Hiinast pärast tekstiilikaubanduse kokkuleppe aegumist.

Itaalias aset leidnud koondamised järgivad üldist suundumust ühenduse rõiva- ja rõivamanuste tööstuses, mis väljendub tootmise üleviimises madalamate tootmiskuludega kolmandatesse riikidesse, nagu näitas juba eelnevalt esitatud Malta taotlus[6]. Itaalia ametiasutused on oma taotlustes esitanud statistilised tõendid selle kohta, et koondamised on otseselt põhjustatud ülemaailmse tekstiilitöötuse muutuvast olukorrast.

6. Itaalia ametiasutused on kõigi nelja taotluse puhul kasutanud sama põhjendust, väites, et kuigi tekstiilikaubanduse kokkuleppe ning tekstiili- ja rõivatoodete lepingu lõpp oli ette näha, oli selle majanduslik mõju tekstiilitööstusele kogu Itaalias tervikuna ja eriti neljas kõnealuses maakonnas oluliselt tugevam, kui eeldati. Itaalia ametiasutused ennustasid, et tekstiilikaubanduse kokkuleppe aegumine mõjutab üldjoontes vähe tootmist ja tööhõivet. See ei osutunud tõeks. Tekstiilikaubanduse kokkuleppe aegumise ja sellest tulenevalt vähenenud nõudmise mõjul Itaalia tekstiilitoodete järele investeerisid paljud ettevõtetest, kus koondamised aset leidsid, mitmetesse tootmisprotsessiga seotud tehnoloogilistesse uuendustesse, et üritada vähendada kulusid ja mitmekesistada tootevalikut. Need sammud aga ei ole suutnud tasakaalustada tellimuste järsku langust ja kasvavat konkurentsi kolmandate riikide tekstiilitootjate poolt.

7. Neljas taotluses on kohalikku ja piirkondliku mõju kirjeldatud järgmiselt:

- Sardiinia: Nuoro provints, kus koondamised aset leidsid, on peamine tekstiilitootmise keskus Sardiinias. Provintsis on kõrge töötuse määr (2006. aastal 10,8 % võrreldes riikliku keskmisega 6,8 % samal aastal) ning töötuse määr on kõrgeim kõige noorema ja kõige varema vanuserühma hulgas. 2005. aastal oli Nuoro tööhõive määr 51,6 % võrreldes riikliku määraga 57,5 %. Itaalia ametiasutused väitsid, et kõnealused koondamised avaldasid tugevat mõju niigi haavatavale ja isoleeritud tööjõule.

- Piemonte majanduslik konkurentsivõime põhineb ehitus- ja teenuseid osutavatel tööstusharudel, mitte tekstiilitööstusel. Vaatamata sellele on pool Biellese provintsi tööjõust (Piemonte traditsiooniline tekstiilitööstuse keskus ja geograafiline piirkond, kus leidis aset ligikaudu 35 % taotlustes kirjeldatud koondamistest) hõivatud tootmises ning nendest üks kolmandik töötab tekstiilitootmises. Koondamiste mõju Piemontes peegeldub selles, et taotluste arv toetuse saamiseks erakorralisest palgatagatisfondist on kasvanud.

- Lombardia: Itaalia ametiasutused on vastandanud maakonna ülejäänud sektorid, mis on säilitanud üldiselt oma konkurentsivõime, tekstiilitootjatega, kelle konkurentsivõime üldiselt kahaneb. Tekstiiliettevõtete kontsentratsioon on suurim Milanos, Brescias, Vareses, Bergamos ja Comos ning neil on olnud raskusi juba mitmeid aastaid. Itaalia ametiasutused kasutavad INAILi[7] andmeid, et illustreerida kõnealustes maakondades tekstiilisektori olukorra halvenemist: Lombardias vähenes kõnealuses sektoris töötavate inimeste arv 22 426 töötajalt 2000. aastal 17 267 töötajale 2004. aastal, mis on ligikaudu 23 % vähenemine nelja aasta jooksul.

- Toscana: tekstiiliettevõtjate arv Prato provintsis vähenes ligikaudu 20 % võrra 2002. (5 508) ja 2006. (4 429) aasta vahel. Lisaks sellele vähenes Prato tekstiiliettevõtete töötajate arv samal ajavahemikul 25 % võrra (2002. aastal 28 600 töötajat võrreldes 2006. aastal 21 436 töötajaga). Kõige värskemad statistilised andmed maakonna kohta näitavad, et kuigi üldiselt on maakonna tööhõive suundumused stabiilsed, väheneb tekstiilisektori töötajate arv (-5,7 % 2007. aasta kolmandas kvartalis võrreldes eelmise aastaga).

Kõnealuseid asjaolusid arvestades võib tõdeda, et koondamistel on märkimisväärselt negatiivne mõju kõnealuse nelja maakonna kohalikule majandusele.

8. Seoses määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 6 sätestatud kriteeriumide täitmisega on taotluses esitatud järgmised asjaolud: Itaalia on kinnitanud, et fondist saadav rahaline toetus ei asenda meetmeid, mida ettevõtted peavad võtma riigi õiguse või kollektiivlepingute kohaselt, ning et kavandatud meetmed on mõeldud töötajate toetuseks ja neid ei kasutata ettevõtete või sektorite ümberkorraldamiseks. Itaalia ametiasutused on kinnitanud, et abikõlblikud meetmed ei saa toetust muudest ühenduse rahalistest vahenditest.

Eespool kirjeldatud põhjustel tehakse ettepanek rahuldada Itaalia taotlused EGF/2007/05/IT/Sardiinia , EGF/2007/06/IT/Piemonte , EGF/2007/07/IT/Lombardia ja EGF/2008/01/IT/Toscana seoses tekstiilisektoriga, sest on tõendatud, et kõnealused koondamised on põhjustatud olulistest struktuurimuutustest maailma kaubanduses, millel on majandusele märkimisväärne negatiivne mõju, mis mõjutab omakorda kohalikku majandust. Tehakse ettepanek võtta kõnealuses neljas maakonnas kooskõlastatud individuaalsetesse teenustepakettidesse kuuluvaid abikõlblikke meetmeid summas 70 316 150 eurot, millest fondist taotletav abisumma on 35 158 075 eurot.

Rahastamine

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi aasta kogueelarve on 500 miljonit eurot. Kahe taotluse rahuldamiseks on juba kasutusele võetud 3 106 882 eurot, kusjuures tehtud on ettepanek kahe muu juhtumi kohta summas 10 770 772 eurot, mis annab kokku 13 877 654 eurot; seega on veel võimalik kasutada 486 122 346 eurot.

Komisjoni kavade kohaselt fondist eraldatav summa põhineb taotlejate esitatud teabel.

Tekstiilitööstust käsitlevate taotluste põhjal, mis Itaalia on esitanud fondist toetuse saamiseks, on rahastatavate kooskõlastatud individuaalsete teenustepakettide hinnanguline kogusuurus järgmine:

Rahastatavad individuaalsed teenused (eurodes) |

Itaalia / Sardegna 2007/005 | 10 971 000 |

Itaalia / Piemonte 2007/006 | 7 798 750 |

Itaalia / Lombardia 2007/007 | 12 534 125 |

Itaalia / Toscana 2008/001 | 3 854 200 |

Kokku | 35 158 075 |

Pärast kõnealuste nelja taotluse[8] läbivaatamist ning arvestades fondist eraldatava toetuse maksimumsummat vastavalt määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklile 10 ja assigneeringute ümberpaigutamise võimalusi, teeb komisjon ettepaneku kasutada Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendeid kogusummas 35 158 075 eurot , mis eraldatakse finantsraamistiku rubriigist 1a.

Nimetatud toetussumma puhul jääb üle 25 % Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi aastasest maksimumsummast kasutada 2008. aasta viimase nelja kuu jooksul, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 12 lõikes 6.

Tehes käesoleva ettepaneku fondi kasutuselevõtmiseks, algatab komisjon 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 sätestatud lihtsustatud kolmepoolse menetluse, eesmärgiga saada mõlemalt eelarvepädevalt institutsioonilt nõusolek fondi kasutamise ja vajaliku summa suuruse osas. Komisjon kutsub üles seda eelarvepädevat institutsiooni, kes jõuab fondi kasutuselevõtmise ettepaneku eelnõu osas esimesena asjakohasele poliitilisel tasandil kokkuleppele, teavitama oma kavatsustest teist eelarvepädevat institutsiooni ja komisjoni.

Kummagi eelarvepädeva institutsiooni eriarvamuse korral kutsutakse kokku ametlik kolmepoolne kohtumine.

Komisjon esitab ka ümberpaigutamise taotluse, et kirjendada 2008. aasta eelarvesse konkreetsed kulukohustuste ja maksete assigneeringud, nagu on nõutud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28.

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,[9] eriti selle punkti 28,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta,[10] eriti selle artikli 12 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[11]

ning arvestades järgmist:

(1) Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond“) asutati selleks, et osutada täiendavat abi koondatud töötajatele, kes kannatavad maailma kaubanduse struktuurimuutuste tagajärgede tõttu, ja aidata neil uuesti integreeruda tööturule.

(2) 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas.

(3) Itaalia esitas neli taotlust fondi kasutuselevõtmiseks seoses tekstiilisektoris aset leidnud koondamistega: 9. augustil 2007 Sardiinia kohta, 10. augustil 2007 Piemonte kohta, 17. augustil 2007 Lombardia kohta ja 12. veebruaril 2008 Toscana kohta. Taotlused vastavad rahalise toetuse määramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10.

(4) Seetõttu tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, et anda nimetatud taotluste põhjal rahalist toetust,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2008. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 35 158 075 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president eesistuja

[1] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

[2] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1, parandatud ELT L 48, 22.2.2008, lk 82.

[3] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1893/2006, 20. detsember 2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

[4] Itaalia ametiasutused on kinnitanud, et nende riikliku sektorite klassifitseerimise puhul kasutatakse ATECO-ISTAT 2002 liigitust, mis põhineb NACE Rev. 1.1-l (kuni 1. jaanuarini 2008 kehtinud NACE õigusakt). Nimekirjades sisalduvad kõik ettevõtjad (kõigi kolme taotluse puhul) kuuluvad „ATECO (ja NACE) teise tasandi sektorisse 17 ”Tekstiilitootmine””. See vastab NACE sektorile 13 uue NACE Rev.2 kategooriate kohaselt.

[5] Euroopa Muutuste Järelevalvekeskus. „Sectors Futures – Textile and Leather in Europe: the end of an era or a new beginning?” (2004)http://www.eurofound.europa.eu/emcc/content/source/tn04004a.htm

[6] SEK(2008) 1657

[7] INAIL: Istituto nazionale per l'assicurazione contro gli infortuni sul lavoro (Itaalia riiklik tööõnnetuste vastu kindlustamise amet).

[8] Teatis komisjonile seoses Itaalia nelja taotlusega võtta kasutusele Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (SEK(2008) 2414), mis sisaldab komisjoni analüüsi kõnealuste taotluste kohta.

[9] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

[10] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

[11] ELT C […], […], lk […].