ET

Brüssel 24.10.2007

KOM(2007) 641 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

Euroopa Liidu ja Cabo Verde Vabariigi vaheliste suhete kohta tulevikus

[SEK(2007) 1415]

1. SISSEJUHATUS

Cabo Verde valitsus ja kodanikuühiskond on viimasel ajal korduvalt andnud märku oma soovist arendada Cabo Verde ja Euroopa Liidu vahelisi suhteid „eripartnerluse” suunas.

Cabo Verde püüdleb üha enam selle poole, et luua tihedamad sidemed Euroopa Liiduga, eriti selle Põhja-Atlandi äärepoolseimate piirkondadega. Cabo Verde ja Euroopa saared (Assoorid, Madeira ja Kanaari saared) moodustavad Makaroneesia. Nendel saartel on juba pikaajalised ajaloolised, kultuurilised, keelelised ja muud üksteist täiendavad sidemed, mis iseloomustavad nendevahelisi suhteid ja koostööd tänapäevalgi.

Selline suundumus on saanud alguse Cabo Verde ja Euroopa ajaloost, mida iseloomustavad tihedad inimestevahelised ja kultuurilised suhted ning ühiselt läbielatud olulised sündmused ja samade sotsiaal-poliitiliste väärtuste jagamine. Cabo Verde ühiskonnal on juba oma algusaastatest peale olnud Euroopaga tihedad ajaloolised, inimestevahelised, usulised, keelelised ja kultuurilised suhted. Cabo Verde ühiskond põhinebki Euroopa ja Aafrika rahvaste sulandumisel ja nende kultuuride vahelisel dialoogil. Samuti kaitseb Cabo Verde demokraatiat, inimõigusi ja head valitsemistava poliitikas ja majanduses ning saavutatud õigusriigi tagatisi, otsides samas viise, kuidas edendada rahu, julgeolekut ning terrorismi- ja kuritegevuse vastast võitlust. Cabo Verde on justkui loodud sillaks Aafrika, Euroopa ja Ameerika kontinendi vahel. Selle keskse teguri ümber on koondunud nii Euroopa kui ka Cabo Verde ühised huvid ja väljakutsed.

Cabo Verde ja Euroopa Liidu lähendamise eesmärk on eelkõige muuta suhted äärepoolseimate piirkondade ja Cabo Verde vahel veelgi tihedamaks ja suurendada nendevahelist integratsiooni. Lisaks on Cabo Verdel Euroopa Liiduga mitu ühist prioriteeti, eelkõige teatavates julgeolekuküsimustes, nagu võitlus salakaubaveoga (muu hulgas uimastid, ebaseaduslik sisseränne). Eeldatakse, et nendes küsimustes saab Cabo Verdest Euroopa partner, et tõhustada politsei- ja õigusalast koostööd. Tänu oma geograafilisele asendile saab Cabo Verde aidata oluliselt kaasa võitlusele salakaubaveoga ja tema avatus julgeolekuküsimustes on üks tugevamaid külgi tihedamate suhete loomisel Euroopa Liiduga.

Eripartnerluse eesmärk on tugevdada dialoogi osapoolte vahel ja ühtlustada poliitikat, et luua lisaks traditsioonilisele nn rahastaja-abisaaja suhtele ühiste huvide raamistik.

2. EUROOPA LIIDU JA CABO VERDE VAHELINE ERIPARTNERLUS

Eripartnerlus kujutab endast poliitilist sammu, mis läheb kaugemale puhtalt rahastaja-abisaaja suhtest. Sel viisil on võimalik leida muid ühiseid huve julgeoleku ja arenguvaldkondades. Partnerluse aluseks on ka Cotonou lepingu rakendamine. Euroopa Liidu ja Cabo Verde vahelise uue koostöömudeli määratlemiseks püütakse nimetatud lepingut igati ära kasutada.

Euroopa Liidu ja Cabo Verde vaheline eripartnerlus ei asenda mingil juhul Cotonou lepingut. Pigem vastupidi: selle eesmärk on süvendada ja laiendada mõlema poole vahelist koostööd.

Cabo Verde soovib koostööd praegusega võrreldes oluliselt süvendada, seades prioriteediks tihedamad suhted äärepoolseimate piirkondadega, kaasa arvatud Cabo Verdele juurdepääsu andmine siseturule. Võttes arvesse eespool nimetatut ning esilekerkivaid ohte, mille taustal joonistuvad selgelt välja ühised väljakutsed, on kavas Cabo Verde järk-järgult kaasata teatavatesse Euroopa Liidu poliitikavaldkondadesse ja programmidesse, eelkõige tegevuskavaga hõlmatud valdkondadesse.

3. EUROOPA LIIDU JA CABO VERDE ERIPARTNERLUSE ASPEKTID

Eripartnerluse puhul järgitav lähenemisviis kätkeb endas eripartnerluse põhielemente, milleks on innovaatorlikkus, pragmaatilisus, astmelisus ja täiendavus.

3.1. Poliitiline aspekt. Eripartnerluse eesmärk on tugevdada avatud, konstruktiivset ja pragmaatilist dialoogi, mis peaks leidma väljundi konkreetsete meetmete näol, kuna selles seisnebki eripartnerluse olemus.

Eripartnerluse strateegilise raamistiku moodustab tegevuskava, mis hõlmab eripartnerluse väljatöötamise raames seatud prioriteete ja Cotonou lepinguga ettenähtud traditsioonilisi vahendeid.

3.2. Täiendavuse aspekt. Eripartnerluse raames otsitakse koostöövorme, mis täiendaksid ja tugevdaksid traditsioonilisi meetmeid, mida on kasutatud praeguseni Cotonou lepingu raames. Riigistrateegia dokument ja 10. Euroopa Arengufondi riiklik näidisprogramm peegeldavad eripartnerluse aspekti. Lisaks toetatakse eripartnerlust muude vahenditega, mille hulka kuuluvad muuhulgas nt Euroopa Regionaalarengu Fond äärepoolseimate piirkondadega tehtava koostöö puhul, temaatilised eelarveread, muud komisjoni hallatavad eelarveread ning infrastruktuure käsitlev Euroopa Liidu ja Aafrika partnerlus.

3.3. Astmelisuse aspekt. Prioriteediks seatakse arenguprotsess ning rea uute konkreetsete koostöömeetmete edendamine, mis täiendavad praegust vaesuse tõrjumise meetmete raames tehtavat koostööd. Need lisavad Euroopa Liidu ja Cabo Verde suhetele sügavust. Tegevuskava tuleb paindlik ja selline, mida oleks võimalik järk-järgult kohandada vastavalt riigi ja tema suhete arengule Euroopa Liidu ja kolmandate riikidega.

3.4. Hea valitsemistava põhimõtte järgimine. Cabo Verde kõrge valitsemiskultuur on eripartnerluse aluseks. Edasised edusammud selles valdkonnas on partnerluse üheks tugisambaks ja kooskõlas prioriteetidega, mis Euroopa Liit ja Cabo Verde seavad valitsemisküsimustes.

3.5. Piirkondliku integratsiooni aspekt. Võttes arvesse Cabo Verde eripära, on partnerluse eesmärk väärtustada Cabo Verde rolli suhete lähendamises äärepoolseimate piirkondade ja ülejäänud Euroopa Liiduga, tugevdades sidemeid Lääne-Aafrika ja Lääne-Aafrika riikide majandusühendusega (ECOWAS).

3.6. Ühtlustamisaspekt Euroopa normidega. Ühtlustamise tulemusel muutuks hõlpsamaks järgjärguline lähenemine Euroopa Liiduga ja eriti äärepoolseimate piirkondadega ning Cabo Verde suhteliste eeliste tugevdamine.

4. PARTNERLUSE UUED VÕIMALUSED

Eripartnerlus pakub eelkõige järgmisi uusi võimalusi:

· suurendada poliitilise koostöö ulatust ja intensiivsust;

· süvendada majandus- ja kaubandussuhteid, mille ulatust laiendatakse järk-järgult, et luua soodsad tingimused erasektori arenguks ja investeeringute ja ekspordi kasvuks;

· ühtlustada Cabo Verde ja Euroopa Liidu õigusakte ning majanduslikke ja tehnilisi nõudeid, mis toob kaasa majanduse vastastikuse avanemise, hõlmates eelkõige kaubandustõkete järk-järgulist kaotamist, sealhulgas teiste piirkonna riikidega, tõstes samal ajal riigi majandustaset ja konkurentsivõimet;

· võimalus süvendada oluliselt praegust koostööd, seades prioriteediks tihedamad suhted äärepoolseimate piirkondadega, sealhulgas Cabo Verdele juurdepääsu andmine siseturule, ning võimalus hakata järk-järgult osalema Euroopa Liidu teatavates poliitikavaldkondades ja programmides, eelkõige tegevuskavaga hõlmatud valdkondades;

· tugevdada haldus- ja õigusalast koostööd;

· luua süstemaatiline teabevõrk ja ühised andmebaasid; edendada vahetustegevust ja mestimist, et ühtlustada Cabo Verde õigusnorme ja tavasid ühenduse õigustikuga kõikides valdkondades, mis on hõlmatud tegevuskavaga.

5. ERIPARTNERLUSE TEGEVUSKAVA ÜLESEHITUS

Eripartnerluse tegevuskava on ehitatud üles kuuele sambale.

5.1. Hea valitsemistava

Programm põhineb valitsuse järgitud valitsemispoliitikal ja hõlmab muu hulgas kohustusi, mis on loetletud eespool nimetatud riigistrateegia dokumendile lisas (punkt 3.2).

Muu hulgas pööratakse selle raames erilist tähelepanu demokraatia ja õigusriigi tugevdamisele ja süvendamisele ning kodanikuühiskonna suuremale osalemisele riigi poliitikas. Jätkatakse poliitilist dialoogi ja koostöö tugevdamist, eelkõige demokraatia ja inimõiguste valdkonnas.

Erilist tähelepanu pööratakse laste ja naiste õigustele, seaduslikult sisserännanute integratsioonile ja koduvägivalla vastasele võitlusele. Valitsus jätkab õigussektori reformi ja viib ellu riiklikku korruptsioonivastase võitluse kava.

Jätkatakse eelarvereformi, samuti avaliku halduse suutlikkuse tõstmist ja reformi, kaasa arvatud statistika valdkonnas. Valitsus jätkab algatusi, mille eesmärk on parandada ettevõtluskeskkonda, sotsiaalvaldkonna juhtimist ja loodusvarade säästlikku kasutamist.

5.2. Julgeolek/stabiilsus

See sammas hõlmab peamiselt järgmisi teemasid: julgeolek ja võitlus rahvusvahelise organiseeritud kuritegevusega (koostöö võitluses terrorismi, inimkaubanduse ja salaja üle piiri toimetamise, narkokaubanduse, ebaseadusliku relvakaubanduse ja rahapesu vastu), tagades samal ajal inimõigustest kinnipidamise; rändevoogude tõhus juhtimine, sealhulgas võõrsil elavate Cabo Verde kodanike rolli suurendamine riigi arengus (väljarännanute rahaülekanded) ja võitlus ebaseadusliku rändega; meresõiduohutus.

Selle sambaga hõlmatud meetmeid on võimalik korraldada ja ellu viia vaid piiriülesel ja piirkondlikul tasandil, eelkõige eripartnerluse raames tehtava tihedama koostöö vormis äärepoolseimate piirkondadega.

5.3. Piirkondlik integratsioon

(1) Äärepoolseimate piirkondade puhul püütakse Makaroneesia integreerimisega saavutada parem struktureeritus ja tõsta selle piirkonna dünaamilisust ja konkurentsivõimet kooskõlas naabruspoliitikaga. Seepärast tuleb aidata kaasa mis tahes meetmetele, millega püütakse luua tihedamaid sidemeid äärepoolseimate piirkondade ja Cabo Verde vahel valdkondades, mis on hõlmatud tegevuskavaga, eriti Cabo Verde aktiivsemale osalemisele Madeira, Assooride ja Kanaari saarte vahelises piiriüleses koostööprogrammis ajavahemikul 2007−2013 ning äärepoolseimate piirkondade olemasolevates kooskõlastamis- ja koostöömehhanismides ja -organites.

(2) Lääne-Aafrika tasandil:

– uurida koos Lääne-Aafrika riikide majandusühendusega (ECOWAS) võimalusi, kuidas võtta paremini arvesse Cabo Verde erisusi majanduspartnerluse elluviimisel;

– võimaluse korral võtta Lääne-Aafrikat käsitleva Euroopa Arengufondi piirkondlike näidisprogrammide vahendite kasutamisel arvesse Cabo Verdet.

Nende meetmete raames pööratakse erilist tähelepanu sellele, et loodaks soodne keskkond majanduskasvuks ja säästlikuks arenguks, otsesteks välisinvesteeringuteks, konkurentsivõimeliste ettevõtete arendamiseks ja tõhusamaks halduseks. Selleks saab kasutada muu hulgas ettevõtluskeskkonna parandamist, ühtlustamist Euroopa Liidu normidega, tingimuste loomist, mis tagaksid julgeoleku ja turvalisuse, eelkõige transpordi-, side- ja energiasektoris, ning riiklike ja piirkondlike infrastruktuuride parandamist.

5.4. Lähenemine tehnilistes küsimustes ja normide alal

Lähendada poliitikat tehnilistes küsimustes ja normides valdkondades, mis on hõlmatud tegevuskavaga, et hõlbustada ühtlustamist Euroopa Liidu normidega ja toetada Cabo Verde arengu kiirendamiseks tema suhtelisi eeliseid.

5.5. Teadmistepõhine ühiskond

Selle samba raames soodustatakse riigi liikumist teadmistepõhise ühiskonna poole. Prioriteediks on seatud majanduse, sotsiaal- ja kultuurivaldkonna arendamine eelkõige hariduse ja teadusuuringute kaudu ning infotehnoloogiliste abivahendite kasutuselevõtmise ja arendamise teel (Cabo Verde on teinud juba suuri edusamme e-valitsuse osas). See on eriti oluline, võttes arvesse riigi eripära: tal puuduvad traditsioonilised loodusvarad ning seepärast panustab ta inimressursi ja väärtustab geomajandusliku positsiooniga sarnaseid tugevaid külgi.

5.6. Vaesuse tõrjumine ja areng

Vaesuse tõrjumine aitab kaasa programmide elluviimisele, mis sisalduvad Cabo Verde valitsuse majanduskasvu ja vaesuse tõrjumist käsitlevas strateegiadokumendis. Lisaks toetatakse selle samba raames eripartnerluse tegevuskava üldisemalt ja Euroopaga tihedamate sidemete loomist, mis on selle partnerluse eesmärk.

Vaesuse tõrjumise meetmed hõlmavad keskkonna- ja loodusvarade kaitset ning merekeskkonna kaitset, sealhulgas ookeanide reostamise ärahoidmist. Koostöö tugevdamine riikliku kalanduspoliitika toetuseks ning eelkõige võitlus ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata jäetud kalapüügi vastu aitab kaasa kalavarude säästvale majandamisele ja kaitseb neid varusid, pidades silmas kalapüügist sõltuva kohaliku elanikkonna huvisid.

Tegevuskava konkreetsed meetmed määratakse veel täpsustamata uuringute abil kindlaks hiljem. Nende elluviimist saab toetada tehnilise abiga. Nimetatud meetmete kindlaksmääramisel jälgitakse seda, et arvesse võetaks ka soolist mõõdet.

6. TEGEVUSKAVA RAHASTAMINE

Eripartnerluse rahastamisel on oluline roll Euroopa Arengufondil, sealhulgas Euroopa Investeerimispanga hallataval investeerimisrahastul. Lisaks võetakse eripartnerluse toetamiseks kasutusele ka muid vahendeid, nagu Euroopa Regionaalarengu Fond äärepoolseimate piirkondadega tehtava koostöö raames (piiriülene koostööprogramm ajavahemikul 2007−2013).

Konkreetseid meetmeid on võimalik toetada välismeetmete kaudu, mida rahastatakse Euroopa ühenduste üldeelarvest ja Euroopa Investeerimispanga omavahenditest vastavalt 2007.−2013. aasta finantsraamistikule, tingimusel et järgitakse erimenetlust ja vajalikud vahendid on kättesaadavad. Üldeelarvest rahastatavad meetmed hõlmavad eelkõige programme, mida rahastatakse arengukoostöö vahendist, nagu temaatilised programmid „investeerida inimestesse”, „valitsusvälised osalejad arengukoostöös”, „ränne ja varjupaigapoliitika”, „keskkond ja loodusvarade säästlik kasutamine” ja „toiduohutus”. Need hõlmavad ka meetmeid, mida rahastatakse muudest vahenditest, nagu stabiilsusvahend, Euroopa demokraatia ja inimõiguste algatus või humanitaarabi ja hädaabi vahend.

Need vahendid toetavad Cabo Verde valitsuse omavahendeid, mis on nähtud ette tegevuskava elluviimiseks. Euroopa Liidu liikmesriike kutsutakse üles osalema tegevuskava rahastamises.

7. TEGEVUSKAVA KESTUS

Eripartnerlus on protsess ning tegevuskava on selle raamistik ja vahend, mis võimaldab seda ellu viia. Tegevuskava on koostatud määramatuks ajaks ning seda vaadatakse korrapäraste ajavahemike tagant läbi ühiselt kokkulepitud korras.

8. ERIPARTNERLUSE RAKENDAMISE JÄRELEVALVE

Tegevuskava elluviimist hakatakse jälgima poliitilistel koosolekutel, mida korraldatakse kindlaksmääratud ajavahemike tagant, ning tehnilistel aastakoosolekutel. Need koosolekud toimuvad kas Cabo Verdel või Euroopa Liidus.

Euroopa Liitu esindab nn kolmik.

Cabo Verde valitsuse loodud ministeeriumivaheline rühm, mida juhib välisminister, korraldab kohalikul tasandil korrapäraselt koosolekuid, et jälgida eripartnerluse elluviimist koos Euroopa Ühenduse delegatsiooni ja liikmesriikide diplomaatiliste esindustega.

--------------------------------------------------