[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 8.9.2005

KOM(2005) 416 lõplik

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2603/2000, millega kehtestatakse teatava, muu hulgas Indiast pärineva polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

ETTEPANEKU TAUST |

Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Ettepanek käsitleb nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määruse (EÜ) nr 2026/97 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, edaspidi „algmäärus“; viimati muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004) kohaldamist, et muuta nõukogu määrust (EÜ) 2603/2000, millega kehtestatakse teatava, muu hulgas Indiast pärineva polüetüleentereftalaadi (PET) impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks. |

Üldine taust Käesolev ettepanek on tehtud lähtuvalt algmääruse rakendamisest ja algmäärusele vastavate sisuliste- ja menetlusnõuete kohaselt läbiviidud uurimise tulemustest. |

Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid Ettepanekus käsitletavas valdkonnas puuduvad praegu kehtivad õigusnormid. |

Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |

KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

Menetlusega seotud huvitatud isikutel oli juba võimalus kaitsta oma huve uurimise ajal algmääruse sätete kohaselt. |

Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine |

Väliseid ekspertarvamusi ei vajatud. |

Mõju hindamine Käesolev ettepanek on algmääruse rakendamise tulemus. Algmäärus ei näe ette üldist mõjuhindamist, kuid sisaldab põhjalikku loendit hinnatavatest tingimustest. |

ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |

Kavandatud meetmete kokkuvõte 2000. aasta novembris kehtestas nõukogu oma määrusega teatava, muu hulgas Indiast pärineva polüetüleentereftalaadi impordi suhtes tasakaalustava tollimaksu määraga 41,3 eurot tonni kohta. Komisjon sai kiirendatud korras läbivaatamise taotluse uuelt eksportivalt tootjalt Indias, milleks on South Asian Petrochem Limited. Komisjon algatas 12. jaanuaril 2005. aastal kiirendatud korras läbivaatamise, eesmärgiga selgitada, kas ja kui suures ulatuses tuleks South Asian Petrochem Limitedi toodetud ja eksporditud poluetüleentereftalaadi suhtes kohaldada kehtivaid tasakaalustavaid tollimakse. Uurimisel selgus, et on olemas tasakaalustavad subsiidiumid. South Asian Petrochem Limitedi suhtes kehtestati tasakaalustava tollimaksu erimäär, 106,5 eurot tonni kohta. Sellest tulenevalt tehti ettepanek muuta nõukogu määrust EÜ nr 2603/2000, (millega kehtestati tasakaalustavad tollimaksud muu hulgas Indiast pärineva poluetüleentereftalaadi impordi suhtes), lisades sinna tollimaksu erimäära, mis kehtestati South Asian Petrochem Limitedi suhtes, ning kiites heaks pakutud kohustused. Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku, mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 11. oktoobril 2005. |

310 | Õiguslik alus Nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrus (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004. |

Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |

Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |

Vastavad meetmed on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ning see ei võimalda siseriiklike otsuseid. |

Ei kohaldata nõuet kirjeldada, kuidas riigivalitsuste, piirkondlike ja kohalike pädevate asutuste, ettevõtete ja kodanike rahalist ja halduskoormust hoitakse võimalikult madalal ning tagatakse selle kooskõla ettepaneku eesmärgiga. |

Õigusakti valik |

Kavandatud õigusakt: määrus. |

Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el: eespool mainitud algmäärus ei näe muid võimalusi ette. |

MÕJU EELARVELE |

Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |

1. Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2603/2000, millega kehtestatakse teatava, muu hulgas Indiast pärineva polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrust (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi “algmäärus”),[1] eriti selle artiklit 20,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[2], mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A. EELNENUD MENETLUS

(1) Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 2603/2000[3] lõpliku tasakaalustava tollimaksu muu hulgas Indiast pärineva polüetüleentereftalaadi suhtes, mille viskoossuskoefitsient vastavalt DIN-standardile (Deutsche Industrienorm) 53728 on vähemalt 78 ml/g ja mis reeglina kuulub CN-koodi 3907 60 20 alla (edaspidi „vaatlusalune toode“). Meetmetena kehtestati koguseline tollimaksumäär 0–41,3 eurot tonni kohta koostööd tegevatele India eksportijatele ning koguseline tollimaksumäär 41,3 eurot tonni kohta muudele India eksportijatele.

B. PRAEGUNE MENETLUS

1. Läbivaatamistaotlus

(2) Pärast lõplike meetmete kehtestamist sai komisjon ühelt India vaatlusaluse toote tootjalt, äriühingult South Asian Petrochem Limited (edaspidi “taotluse esitaja”) taotluse määruse (EÜ) nr 2603/2000 kiirendatud korras läbivaatamise algatamiseks vastavalt algmääruse artiklile 20. Taotluse esitaja väitis, et ei ole seotud muude vaatlusaluse toote eksportijatega. Lisaks kinnitas äriühing, et esialgse uurimisperioodi (1. oktoober 1998 – 30. september 1999) jooksul ta vaatlusalust toodet ühendusse ei eksportinud, kuid on teinud seda hiljem.

2. Kiirendatud korras läbivaatamise algatamine

(3) Komisjon vaatas läbi taotleja esitatud tõendid ja pidas neid piisavaks, et põhjendada läbivaatamise algatamist vastavalt algmääruse artikli 20 sätetele. Olles konsulteerinud nõuandekomiteega ja pärast seda, kui asjaomasele ühenduse tootmisharule oli antud võimalus esitada oma arvamus, algatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teadaande avaldamisega[4] määruse (EÜ) nr 2603/2000 kiirendatud korras läbivaatamise seoses taotluse esitajaga.

3. Vaatlusalune toode

(4) Läbivaatamisega hõlmatud toode on sama toode, mis on määruses (EÜ) nr 2603/2000 vaatlusalune toode (vt põhjendust 1 eespool).

4. Uurimisperiood

(5) Subsideerimist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2003 kuni 30. septembrini 2004 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uuringu periood“).

5. Asjaomased pooled

(6) Komisjon teatas ametlikult taotlejale ja India valitsusele uurimise algatamisest. Lisaks anti huvitatud pooltele võimalus esitada oma seisukohad kirjalikult ja taotleda asja arutamist. Komisjon ei saanud siiski ühtki kirjalikku seisukohta ega asja arutamise taotlust.

(7) Komisjon saatis taotluse esitajale küsimustiku ning sai tähtaja jooksul sellele täieliku vastuse. Komisjon püüdis leida ja kontrollida kõiki andmeid, mida ta uurimise seisukohast vajalikuks pidas, ning teostas kontrolli taotluse esitaja ruumides Calcuttas ja Haldias.

C. LÄBIVAATAMISE ULATUS

(8) Komisjon uuris samu subsiidiumikavasid, mida analüüsiti esialgses uurimises. Samuti uuris komisjon, kas taotluse esitaja on kasutanud muid subsiidiumikavasid või on saanud ajutisi subsiidiume vaatlusaluse tootega seoses.

D. UURIMISE TULEMUSED

1. Uue eksportija kõlblikkus

(9) Taotluse esitaja suutis nõuetekohaselt tõendada, et tal ei ole mingeid otseseid ega kaudseid sidemeid eksportivate tootjatega, kelle suhtes kohaldatakse vaatlusaluse toote suhtes kehtivaid tasakaalustavaid meetmeid.

(10) Uurimine kinnitas, et esialgse uurimisperioodi jooksul (1. oktoobrist 1997 kuni 30. septembrini 1999) ei olnud taotluse esitaja vaatlusalust toodet ühendusse eksportinud, kuid oli eksporti alustanud pärast kõnealuse perioodi lõppu. Taotluse esitajat ei uuritud eraldi esialgse uurimise käigus muudel põhjustel kui komisjoniga koostööst keeldumine.

(11) Seetõttu kinnitatakse, et taotluse esitajat tuleb käsitleda uue eksportijana. Vastavalt algmääruse artiklile 20 tuleb taotluse esitaja suhtes määrata kindlaks individuaalne tasakaalustava tollimaksu määr.

2. Subsideerimine

(12) Teabe põhjal, mida saadi taotluse esitaja vastusest komisjonile ja uurimise käigus saadud täiendava teabe põhjal uuriti järgmisi kavasid:

- imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS);

- ekspordi krediteerimise kava (Export Credit Scheme);

- ekspordisuunitlusega üksuste kava (Export Oriented Unit Scheme, EOUS)/erimajanduspiirkondade kava (Special Economic Zones Scheme, SEZS);

- kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS);

- tulumaksuvabastuse kava (Income Tax Exemption Scheme)

- Lääne-Bengali sooduskava (West Bengal Incentives Scheme).

2.1 Esialgu uuritud ja äriühingu poolt kasutatud kavad

2.1.1 Ekspordisuunitlusega üksuste kava („EOUS“)/Erimajanduspiirkondade kava („SEZS“)

a) Õiguslik alus

(13) Nimetatud kavad põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse (arendamise ja reguleerimise) seadusel (nr 22, 1992), mis jõustus 7. augustil 1992 (edaspidi „väliskaubanduse seadus“). Nimetatud seadus lubab India valitsusel väljastada kaubanduspoliitikat käsitlevaid teadaandeid, mida enne nimetati ekspordi-impordi poliitikaks ning alates 1. septembrist 2004 väliskaubanduspoliitikaks. Väliskaubanduspoliitika 2004–2009, mis sisaldab ekspordi-impordi poliitikat 2002–2007, kattub kõnealuse juhtumi puhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodiga. India valitsus on sätestanud väliskaubanduse menetlused menetlusjuhendi I osas (edaspidi „HOP I“).[5]

(14) Kõnealuste kavade üksikasjad on esitatud väliskaubanduspoliitika dokumendi peatükis 6 (EOUS) ja HOP I juhendi peatükis 7 (SEZS).

b) Toetuse saamise tingimused

(15) Kõiki äriühinguid, mis põhimõtteliselt tegelevad kogu toodangu või teenuste ekspordiga, välja arvatud puhtal kujul kaubandusettevõtjad, võib asutada EOUS või SECZ kavade kohaselt. Erinevalt teenuste ja põllumajanduse valdkonnast, peavad tööstussektori ettevõtted investeerima põhivarasse teatud miinimumsumma (10 miljonit India ruupiat), et vastata EOUS kava nõuetele.

c) Rakendamine

(16) SEZS on endise eksportkauba tootmise eritsoonide (EPZS) kava järeltulija. Erimajanduspiirkonnad (SEZ) on konkreetselt piiritletud maksuvabad enklaavid ja neid peetakse väliskaubanduspoliitika alusel võõrterritooriumiks kaubandustehingute, tollimaksude ja maksude eesmärgil. India ametivõimud on heaks kiitnud 35 erimajanduspiirkonda.

(17) Ekspordisuunitlusega üksused (EOU) on geograafiliselt paindlikumad ja neid saab luua kõikjal üle India. See kava täiendab SEZSi.

(18) Kavade alusel tegutsemise taotlus peab sisaldama põhjalikku teavet järgmise viie aasta kohta, muu hulgas plaanitavaid tootmismahte, eeldatavat ekspordi väärtust, impordivajadusi ja kodumaiseid vajadusi. Kui pädevad asutused kiidavad äriühingu taotluse heaks, teatatakse viimasele heakskiiduga kaasnevatest tingimustest. Nõusolek ettevõtte tunnustamiseks SEZ/EOU alusel kehtib viis aastat. Nõusolekut võib pikendada edasisteks perioodideks.

(19) Väliskaubanduspoliitikas sätestatud EOU või SEZ kohustus on saavutada netotulu välisvaluutas, st vaatlusperioodi jooksul (5 aastat) peab ekspordi koguväärtus olema suurem kui imporditud kaupade koguväärtus.

(20) EOU/SEZ üksustel on õigus järgmistele kontsessioonidele:

i) vabastus imporditollimaksudest seoses kõikide tootmiseks või töötlemiseks vajalike või sellega seonduvate kaupadega (sealhulgas kapitalikaupadega, toorainega ja tarbekaupadega);

ii) aktsiisivabastus kaupade puhul, mis on hangitud kodumaalt;

iii) Kohapeal toodetud kaupadelt makstud riikliku müügimaksu tagastus;

iv) Tollimaksutagastus kodumaistelt naftaettevõtetelt hangitud kütteõli puhul;

v) võimalus müüa osa toodangut kodumaisel turul, makstes lõpptoote suhtes kohaldatavad maksud, erandina üldnõudest eksportida kogu toodang;

vi) tegevuse alustamise järel 10aastane vabastus (kuid mitte kauem kui 2010. aastani) tulumaksuseaduse jagude 10 A või 10 B kohaselt nõutavast ekspordikasumi tulumaksust;

vii) 100 % välisosaluse lubamine.

(21) Kuigi mõlema kava puhul on kontsessioonid suures osas sarnased, leidub teatud erinevusi. Näiteks saab ainult EOU 50%lise maksuvabastuse kodumaal müüdavate kaupade maksudest, samas kui SEZ peab sellise müügi korral maksma 100 % makse. EOU võib müüa kuni 50 % oma käibest kodumaal selliste vähendatud maksudega.

(22) Nende kavade alusel tegutsevad üksused on tolliametnike kontrolli all vastavalt India tolliseaduse jaole 65.

(23) Nad on seadusega kohustatud pidama kindlaksmääratud vormis arvestust kogu impordi üle, kõigi imporditud materjalide tarbimise ja kasutamise kohta ning ekspordi kohta. Need dokumendid tuleb esitada regulaarselt pädevatele asutustele (kvartali- ja aastaaruanded).

(24) Siiski ei pea EOU või SEZ üksus "seostama iga impordisaadetist ekspordi, teistele üksustele edastamise, kodumaise müügi või valmistoodanguga", nagu on sätestatud HOP I peatüki 6 paragrahvi 11 lõikes 2 ja peatüki 7 paragrahvi 13 lõikes 2.

(25) Müük kodumaal toimub ja registreeritakse ettevõtte enda kinnituse alusel ilma, et teatavatest siiretest peaks eelnevalt teatama. EOU ekspordisaadetiste lähetamisprotsessi kontrollib tolli-/aktsiisiametnik, kes töötab pidevalt EOU juures. Ettevõte on kohustatud tasuma India valitsusele sellise alalise järelevalveametniku palga.

(26) "Kõik SEZ üksuse tegevused tsoonis, sealhulgas kaupade eksport ja reimport, toimuvad ettevõtte enda kinnituse alusel, kui ei ole sätestatud teisiti", nagu on sätestatud HOP I paragrahvi 7 lõikes 29. Seega ei toimu tolliasutuste poolt SEZ üksuse ekspordisaadetiste rutiinset kontrolli.

(27) Käesoleval juhul kasutas EOUS taotluse esitaja. Kuna SEZS ei kasutatud, pole vaja analüüsida selle kava tasakaalustamist. Taotluse esitaja kasutas EOUS selleks, et importida toorainet ja kapitalikaupu imporditollimaksuvabalt, et soetada kaupu kodumaalt aktsiisimaksuta ja saada tagasi müügimaks ja kütteõlilt makstud tollimaks ning müüa osa oma toodangust kodumaisel turul. Sellega sai ta kõiki soodustusi, mida on kirjeldatud põhjenduse 20 punktides i–v. Taotluse esitaja ei kasutanud EOUS tulumaksusoodustusi (vt põhjendust 53 allpool).

d) Järeldus EOUS kohta

(28) EOU vabastamine kahte tüüpi imporditollimaksudest ("põhitollimaks" ja "spetsiaalne lisatollimaks") ning müügimaksu tagastamine ja kütteõlilt makstud tollimaksu tagastamine on India valitsuse finantstoetus algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a taande ii tähenduses. Riigi tulu, mis oleks oodatav selle kava puudumisel, jääb saamata, seega saab taotleja kasu algmääruse artikli 2 lõike 2 mõistes, kuna muul juhul nõutavate tollimaksude maksmatajätmisega ja müügimaksu tagasi saamisega säästab ta oma likviidsust.

(29) Vabastus aktsiisimaksust ja selle imporditollimaksu ekvivalendist (nn "lisatollimaks") ei põhjusta siiski muidu saadavate tulude saamatajäämist. Aktsiisi ja lisatollimaksu saab tasumise korral kasutada krediidina edasiste tollimaksukohustuste jaoks (nn CENVAT mehhanism). Seepärast pole need maksud lõplikud. CENVAT krediidi puhul tuleb maksta lõplikku tollimaksu ainult lisandväärtuselt, mitte sisendmaterjalidelt.

(30) Seega on subsiidiumid algmääruse artikli 2 tähenduses ainult vabastus põhitollimaksust, spetsiaalsest lisatollimaksust ning müügimaksu ja kütteõlilt makstud tollimaksu tagasimaksmine. Need sõltuvad juriidiliselt eksporditegevusest ja seepärast peetakse neid eristavateks ja tasakaalustatavateks vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 4 punktile a. EOU ekspordi eesmärk, nagu on sätestatud väliskaubanduspoliitika paragrahvi 6 lõikes 6.1, on conditio sine qua non saada soodustusi

(31) Lisaks ei saa neid subsiidiume pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks või asendavaks tagastamise süsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a taande ii tähenduses. Need ei vasta rangetele reeglitele, mis on sätestatud algmääruse I lisa punktides h ja i, II lisas (tagastamise definitsioon ja reeglid) ja III lisas (asendava tagastamise definitsioon ja reeglid).

(32) Kui müügimaksu tagasimakseid ja vabastust imporditollimaksudest kasutatakse kapitalikaupade hankimiseks, ei vasta nad lubatavate tagastamissüsteemide reeglitele, kuna neid kaupu ei tarbita tootmisprotsessis, nagu nõuab lisa I punkt h (müügimaksu tagastamine) ja punkt i (imporditollimaksu soodustused).

(33) Lisaks (see puudutab ka teisi soodustusi, mis on kasutatavad selle kava alusel) selgus, et India valitsusel puudub tõhus kontrollisüsteem või menetlus, et kinnitada, kas ja millises summas kasutati impordimaksu- ja müügimaksuvabu sisendeid ning kütteõli tollimaksutagastust eksporditud toote tootmisel (algmääruse II lisa II osa lõige 4 ja asendava tagastamise skeemide korral algmääruse III lisa II osa lõige 2).

(34) EOU-l lubatakse siseturul müüa olulisel hulgal oma toodangut – kuni 50 % aastasest käibest. Seepärast ei ole seadustes kohustust kogu saadud toodete koguse eksportimiseks. Kuna tõendamine põhineb ettevõtte enda kinnitusel, toimuvad need kodumaised tehingud ilma valitsusametnike järelevalve ja kontrollita. Sellest tulenevalt on EOU tööruumid osaliselt India ametkondade kontrolli alt väljas. See suurendab edasiste kontrollivahendite tähtsust, eriti tollimaksuvabade sisendmaterjalide ja saadud eksporttoodete seotuse osas, et süsteemi võiks kvalifitseerida tollimaksu tagastamise kontrollisüsteemina.

(35) Täiendavate kontrollimehhanismide puhul tuleb meeles pidada, nagu on märgitud põhjenduses 24, et EOU ei pea de jure seostama iga impordisaadetist vastava tulemuseks oleva toote sihtpunktiga. Siiski annaks ainult selline saadetiste kontrollimine India valitsusele piisavalt informatsiooni sisendmaterjalide lõpliku sihtpunkti kohta, et teha kindlaks, kas tolli-/müügimaksusoodustused ja kütteõlilt makstus tollimaksu tagastused ei ületa eksporttoodangu sisendeid. Ettevõtte oma hinnangul põhinevast teabest igakuise maksude tagastamise kohta, mida regulaarselt hindavad India ametiasutused, ei piisa. Ettevõttesisesed süsteemid, mida rakendatakse ilma seadusliku kohustuseta väliskaubanduspoliitika dokumendi alusel, nt partiidokumentide süsteem, ei ole piisavad ka selleks, et asendada keskse tähtsusega tollimaksude tagastamise süsteemi. Lisaks tuleb tollimaksude tagastamise süsteem välja töötada ja rakendada valitsuse poolt ja informatsioonisüsteemi loomist ei tohi jätta iga üksiku asjaomase ettevõtte juhtkonna ülesandeks. Sellest tulenevalt leidis kinnitust, et kuna India väliskaubanduspoliitika ei nõua EOU-lt selgelt sisendmaterjalide ja saadud toote vahelise seose näitamist, puudub India valitsuse poolne efektiivne kontrollimehhanism määramaks, milliseid sisendeid tarvitati ekspordiks tootmises ja millistes kogustes.

(36) Samuti ei viinud India valitsus läbi edasisi uurimisi, mis põhineksid tegelikel kasutatud sisenditel, kuigi need tuleks efektiivselt rakendatava kontrollisüsteemi puudumisel tavaliselt läbi viia (algmääruse II lisa II osa lõige 5 ja III lisa II osa lõige 3), ega tõestanud, et ülemäärast tagastamist ei toimunud.

(37) Pärast avalikustamist leidis taotluse esitaja, et käesoleval juhul ei kasutatud EOUS hindamisel sama, algmääruse artikli 22 lõikes 4 sätestatud metoodikat, mida esialgse uuringu puhul. Tuleb märkida, et esialgses uuringus esitasid eksportijad tõendeid, et ülemääraseid maksuvähendusi ei esinenud ja seetõttu ekspordisuunitlusega üksuste hangitud toorme tollimaksuvabastused ei olnud esialgselt tasakaalustavad.

(38) Käesoleval juhul ei esitanud taotluse esitaja vastavaid tõendeid. Sellega seoses tuleb märkida, et taotluse esitaja müüs vaatlusalust toodet ka siseturul, s.t et kõiki tollimaksuvabalt hangitud sisendmaterjale ei kasutatud eksporditavate toodete tootmiseks. Lisaks põhjustab fakt, et India seaduste kohaselt ei ole EOUd kohustatud seostama iga impordisaadetist vastava tulemuseks oleva toote sihtpunktiga, olulise asjaolude erinevuse võrreldes esialgse uurimisega. Seetõttu lähtuti käesoleval juhul kava hindamisel algmääruse artikli 22 lõikest 4, mille kohaselt tuleb uusi asjaolusid arvesse võtta. Niisiis leiab kinnitust tehtud järeldus, et ekspordisuunitlusega üksusi ei saa pidada lubatavaks tagastussüsteemiks või asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks.

f) Subsiidiumisumma arvutamine

(39) Lubatavate tollimaksu tagastamise süsteemide või asendavate tagastamise süsteemide puudumisel on tasakaalustatav kasu kogu sissenõudmata jäänud imporditollimaks (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks) ning tagastatud müügimaks ja kütteõlilt makstud tollimaksu tagastus uurimisperioodi jooksul.

(40) Avalikustamise järel väitis taotluse esitaja, et subsiidiumisumma, kaasa arvatud mittekorduvate subsiidiumide intresside korrigeerimised, tuleks arvutada ainult nende läbivaatamisega seotud uurimise seitsme kuu põhjal, mil taotluse esitaja oli kaubanduslikult tegev. Alternatiivse võimalusena soovis taotluse esitaja, et arvestataks 10kuulist ajavahemikku, mis sisaldaks tootmise katseperioodi.

(41) Vastavalt algmääruse artiklile 5 arvutatakse tasakaalustatavad subsiidiumid, lähtudes saaja kasust, mille olemasolu uurimisperioodi jooksul on kindlaks tehtud. Vastavalt samale sättele ja ELi standardsele menetlusele, oli kordusuurimisperioodi pikkuseks 12 kuud ning sellel perioodil põhinevad kõik järeldused. Algmääruses ei ole sätestatud, et äriühingu algusetappi ei arvestata. Seetõttu lükati taotluse esitaja väide tagasi.

i) Toorainete vabastamine impordimaksust (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks) ning müügimaksu tagastamine

(42) Taotluse esitaja saadud subsiidiumisummad arvutati uurimisperioodi vältel tootmissektorile imporditud materjalilt saamata jäänud imporditollimaksude alusel (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks), ja selles sektoris tagastatud müügimaksude ning kütteõlilt makstud tollimaksude tagastuse alusel. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a arvestati sellest summast maha subsiidiumi saamiseks kulunud tasud, et saada subsiidiumisumma (lugeja). Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumisumma jaotatud ekspordikäibele uurimisperioodi vältel (nimetaja), kuna subsiidium on juriidiliselt sõltuv eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. Sellisel moel saadud subsiidiumi määr oli 12,6 %

(43) Sellega seoses väitis taotluse esitaja, et murru lugejana tuleks kasutada ainult vahetult vaatlusaluse tootega seotud subsiidiumi. Taotluse esitaja toodab väheses koguses vaatlusalusest tootest madalama viskoossusega polüetüleentereftalaati ja vahesaadusena amorfseid PET-laaste, millest kumbki ei kuulu selles uurimises vaadeldavate toodete alla. Tehti ettepanek teha subsiidiumisumma kindlaks vaatlusaluse toote käibe ja kogukäibe põhjal.

(44) Siiski tuleb märkida, et erinevaid sisendmaterjale ei saa iseenesest siduda vaatlusaluse toote, madalama viskoossusega PETiga või vahesaadusega, sest kõigi kolme liigi tootmiseks võib kasutada üht sisendmaterjali. Nagu on sätestatud põhjendustes 32 ja 38, ei ole olemas süsteemi sisendmaterjalide lõppsihtkohta kontrollimiseks. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 määrati nii lugeja kui nimetaja kogu taotluse esitaja tootevaliku põhjal, et teha kindlaks vaatlusaluse tootega seotud subsiidiumiosa. Taotluse esitaja ei tõendanud, et mõni muu meetod võik viia täpsema tulemuseni. Eriti tuleks märkida, et isegi kui väidet aktsepteeritaks, väheneks nimetaja proportsionaalselt, mis viiks sama lõpptulemuseni.

ii) Kapitalikaupade vabastamine impordimaksust (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks)

(45) Erinevalt toorainetest ei sisaldu kapitalikaubad füüsiliselt valmiskaupades. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 arvutatakse uurimisaluse ettevõtte kasu imporditud kapitalikaupadelt maksmata tollimaksu põhjal, jagades selle summa vaatlusalust toodet tootvas tööstuses kasutatavate vastavate kapitalikaupade tavalisele amortiseerumisajale (n 18,465 aastat); sel juhul oleks ümardatud amortisatsiooninorm 5,42%. Niiviisi arvutatud summale lisatakse uuritaval perioodil lisandunud intress, et summa kajastaks soodustuse väärtuse muutumist aja jooksul ja saajapoolset kasu kogu nimetatud kava raames. Lisatud intressimäär põhines läbivaatamise uurimisperioodi jooksul Indias kehtinud turuintressimääral. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a arvestati sellest summast maha subsiidiumi saamiseks kulunud tasud, et saada subsiidiumisumma (lugeja). Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 on see subsiidiumisumma jaotatud ekspordikäibele uurimisperioodi vältel (nimetaja), kuna subsiidium on juriidiliselt sõltuv eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. Sellisel moel saadud subsiidiumi määr oli 0,9%.

(46) Avalikustamise järel soovis taotluse esitaja, et kasutataks konkreetse äriühingu amortiseerumisaega 18,93 aastat, mitte 18,465 aastat, mis on algselt kehtestatud amortiseerumisaja (16 a) ja konkreetse äriühingu amortiseerumisaja (18,93 a) kaalutud keskmine. Lisaks väitis taotluse esitaja, et konkreetse äriühingu amortiseerumisaeg vastab asjaomase tööstusharu standardile tänapäeva Indias.

(47) Siiski on algmääruse artikli 7 lõikes 3 sätestatud, et lähtuda tuleb normaalsest, s.o keskmisest amortiseerumisajast, mitte konkreetse äriühingu amortiseerumisajast. Lisaks ei tõendanud taotluse esitaja, et kõnealuse tööstusharu amortiseerumisstandard oleks üldiselt tõusnud. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

(48) Taotluse esitaja väitis, et subsiidiumimäära arvutamisel ei oleks tohtinud amortisatsiooninormi ümardada.

(49) Siiski tuleb märkida, et ümardamisel ei ole mingit seost lõpptulemusega, seetõttu ei ole sellel märkusel mingit tähendust.

(50) Seega oli kogu EOUS subsiidiumimäär taotluse esitaja puhul 13,5 %.

2.2. Algselt uuritud kavad, mida äriühing ei kasutanud

2.2.1 Imporditollimaksude hüvituskava (DEPBS)

(51) Taotluse esitaja ei ole kasutanud DEPBS kavast tulenevaid soodustusi.

2.2.2 Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme - EPCGS)

(52) Tuvastati, et taotluse esitaja ei ole importinud kapitalikaupu EPCGS kava kohaselt ning ei ole seega kasutanud EPCGS kavast tulenevaid soodustusi.

2.2.3 Tulumaksuvabastuse kava (Income Tax Exemption Scheme)

(53) Kuna maksustavat tulu ei olnud, ei saanud taotluse esitaja 1961. aasta tulumaksuseaduse paragrahvi 10B alusel tulumaksuvabastust kordusuurimisperioodi jooksul.

2.3. Muud tasakaalustavad kavad, mida äriühing on asjaomase tootega seoses kasutanud

2.3.1 Ekspordi krediteerimise kava (ECS)

a) Õiguslik alus

(54) ECS põhineb 1949. aasta India pangandusseaduse (Indian Banking Regulation Act) paragrahvidel 21 ja 35A, mille alusel võib India reservpank (Reserve Bank of India – RBI) juhtida kommertspankade ekspordikrediite.

(55) Kava üksikasjad on esitatud India Reservpanga koondringkirjas nr 5/04.02.02/2002-03 (ekspordikrediit välisvaluutas) ning IECD koondringkirjas nr 4/04.02.02/2002-03 (ekspordikrediit ruupiates), mis on adresseeritud India kõikidele kommertspankadele.

b) Toetuse saamise tingimused

(56) Selle kava raames saavad toetusi taotleda tootvad eksportijad ning vahendavad eksportijad.

c) Rakendamine

(57) Selle kava raames kehtestab RBI ekspordikrediidile nii India ruupiates kui välisvaluutas kohustuslikud intressi ülemmäärad, mida kommertspangad võivad eksportijatelt nõuda, eesmärgiga teha laen eksportijatele kättesaadavaks rahvusvaheliselt konkurentsivõimelise intressimääraga. ECS koosneb kahest alakavast, veoeelse ekspordikrediidi kavast (pakkimislaen), mis hõlmab eksportijale antavaid laene kaupade ostmise, töötlemise, tootmise, pakkimise ja/või veo finantseerimiseks enne eksportimist ning veojärgse ekspordikrediidi kava, mis pakub käibekapitalikrediiti eesmärgiga rahastada ekspordiga seotud võlgnevust. Samuti on RBI andnud pankadele korralduse suunata teatav summa kogulaenust ekspordi finantseerimiseks.

(58) RBI koondringkirjade tulemusel võivad eksportijad saada ekspordilaene soodsa intressimääraga, võrreldes tavapäraste kommertslaenude intressimääradega (sularahalaenud), mille suuruse määrab selgelt turu olukord. Selles osas märgitakse koondringkirjas „Ekspordikrediit ruupiates": „käesolevas ringkirjas esitatud eksportijatele antavad laenuintresside ülemmäärad on madalamad maksimaalsetest laenumääradest, mida küsitakse tavapärastelt laenuvõtjatelt ning seetõttu on tegemist soodusintressiga"..

(59) Taotluse esitaja sai tänu RBI koondringkirjadele ECS jaoks soodsamaid intressimäärasid võrreldes sularahalaenude intressimääradega.

d) Kokkuvõtted ECS kohta

(60) Esiteks vähendab ECS krediidi soodusintressimäär, mis on kehtestatud põhjenduses 55 mainitud RBI koondringkirjades eksportija intressikulusid, võrreldes nende laenukuludega, mida kujundavad turutingimused, ning annab algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses eksportijale soodustusi. Teiseks ja hoolimata sellest, et ECS sooduslaene annavad kommertspangad, on see soodustus valitsuse finantstoetus algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti iv tähenduses. Selles kontekstis peab märkima, et ei algmääruse artikli 2 lõike 1 punktis iv ega WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingus (ASCM) ei nõuta, et subsiidium peaks kajastuma riigieelarves (nt India valitsuse poolse kommertspankade kulude hüvitamise näol), vaid ainult valitsuse korralduses algmääruse artikli 2 lõike 1 taanetes i, ii ja iii sätestatud funktsioonide teostamiseks. RBI on avalik asutus ning kuulub algmääruse artikli 1 lõikes 3 esitatud valitsuse definitsiooni alla. Ta on sajaprotsendiliselt riiklikus alluvuses ning täidab riikliku poliitika (rahanduspoliitika) eesmärke ning RBI juhtkonna nimetab ametisse India valitsus. RBI-l on õigus anda korraldusi eraasutustele, sest kommertspangad on seotud teatud tingimustega, nende seas ekspordilaenude intressi ülemmäärad, mis on kohustuslikuks tehtud RBI koondringkirjades ning RBI korraldused selle kohta, et kommertspangad peavad suunama teatava summa kogulaenudest ekspordi finantseerimiseks. See korraldus kohustab kommertspankasid täitma neid funktsioone, mis on nimetatud algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a taandes i – käesoleval juhul on tegemist laenudega ekspordi soodusfinantseerimise näol. Selline otsene rahaline ülekanne laenu kujul teatavatel tingimustel kuuluks tavaolukorras valitsuse pädevusse ja siinkirjeldatud menetlus ei erine suuresti valitsuste tavalisest menetlusest, mis on kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a taandega iv. Seda subsiidiumi peetakse spetsiifiliseks ja tasakaalustatavaks, sest soodusintressimäärad on seotud eksporditehingute finantseerimisega ning sõltuvad seetõttu eksporditegevusest algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a tähenduses.

e) Subsiidiumisumma arvutamine

(61) Subsiidiumisumma arvutati läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul makstud ekspordilaenuintressi ning taotluse esitaja tavapärase kommertslaenu intressimäära erinevuse põhjal. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumisumma jaotatud ekspordikäibele läbivaatamise uurimisperioodi vältel (nimetaja), kuna subsiidium on juriidiliselt sõltuv eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. ECS kava subsiidiumid on niimoodi arvutatuna 0,4%.

2.3.2 Lääne-Bengali sooduskava (West Bengal Incentive Scheme –WBIS)

(62) WBIS kava üksikasjalik kirjeldus on sätestatud Lääne-Bengali osariigi kaubandus- ja tööstusministeeriumi 22. juuni 1999. aasta teadaandes nr 588-CI/H (WBIS 1999), mis on viimati asendatud 24. märtsi 2004. aasta teadaandega nr 134-CI/O/Incentive/17/03/I (WBIS 2004). Uuringu käigus leiti, et taotluse esitaja saadud kasu ei olnud märkimisväärne ning seetõttu WBIS kava rohkem ei analüüsitud.

3. Tasakaalustatavate subsiidiumide kogusumma

(63) Võttes arvesse eespool nimetatud kavade lõplikke tulemusi, on tasakaalustavate subsiidiumide määr taotluse esitaja puhul järgmine:

ECS | EOUS | Kokku |

South Asian Petrochem Limited | 0,4% | 13,5% | 13,9% |

E. LÄBIVAADATAVATE MEETMETE MUUTMINE

(64) Vastavalt algmääruse artikli 15 lõikele 1 peaks tasakaalustava tollimaksu summa olema tasakaalustatavate subsiidiumide kogusummast väiksem, kui sellisest väiksemast tollimaksust piisab ühenduse tootmisharule tehtava kahju kõrvaldamiseks. Esialgsel uurimise käigus kehtestati kahju kõrvaldamist võimaldav hinnatase, mis on 44,3%, mis on suurem kui taotluse esitaja suhtes kehtestatud subsiidiumimäär.

(65) Läbivaatamisega seotud uuringu tulemuste põhjal otsustati, et vaatlusaluse toote suhtes, mida toodab ja ekspordib ühendusse taotluse esitaja, tuleks kohaldada tasakaalustavat tollimaksu tasemel, mis vastab kõnealuse äriühingu jaoks kehtestatud subsiidiumide individuaalsetele summadele, s.o 13,9%. Kuna nõukogu määrusega (EÜ) nr 2603/2000 kehtestatud tollimaks on koguseline tollimaks tonni kohta, siis tuleb eespool nimetatud taotluse esitaja tollimaks muuta samuti koguseliseks tollimaksuks, mis on 106,5 eurot tonni kohta.

(66) Nõukogu määrust (EMÜ) nr 2603/2000 tuleks vastavalt muuta.

F. KOHUSTUSED

(67) Taotluse esitaja tegi ettepaneku hinnakohustuse võtmiseks vaatlusaluse toote ekspordi suhtes ühendusse vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 1.

(68) Pärast sellise ettepaneku kontrollimist leidis komisjon, et kõnealune kohustus on vastuvõetav, sest see kõrvaldaks subsideerimise kahjustava mõju. Veel enam, regulaarsed ja üksikasjalikud aruanded, mida taotluse esitaja kohustus esitama, võimaldavad komisjonil teostada tõhusat järelevalvet. Kõnealuse toote iseloom ja taotluse esitaja müügistruktuur on sellised, et komisjoni arvates ei ole kohustusest kõrvalehoidmine tõenäoline.

(69) Kohustuste tõhusa järgimise ja järelevalve tagamine eeldab, et kohustusele vastava vabasse ringlusse lubamise taotluse esitamisel on tollimaksuvabastust võimalik saada ainult tingimusel, et asjaomase liikmesriigi tollile esitatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2603/2000 lisas loetletud teavet sisaldav kehtiv kinnitusarve, mille on väljastanud taotluse esitaja. Kui sellist arvet ei esitata või kui see ei vasta tollis esitatud kaubale, tuleb tasuda asjakohane tasakaalustava tollimaksu määr, et tagada kohustuste tõhus täitmine.

(70) Kohustuste rikkumise või kohustustest loobumise puhul võib kohaldada tasakaalustavat tollimaksu vastavalt algmääruse artikli 13 lõigetele 9 ja 10.

G. MEETMETE TEATAVAKSTEGEMINE JA KEHTIVUSAEG

(71) Taotluse esitajat ja India valitsust teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel sooviti teha ettepanek nõukogu määruse nr 2603/2000 muutmiseks, ning neile anti võimalus arvamust avaldada. Arvamust avaldas ainult taotluse esitaja, eriti EOUS asjus, kuid neile seisukohtadele on vastatud osa 2.1.1 punkti d vastavates järeldustes,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nõukogu määruse (EÜ) nr 2603/2000 artikli 1 lõikes 3 esitatud tabelisse lisatakse järgmine India tootja:

South Asian Petrochem Limited | 106,5 | A585 |

Artikkel 2

Nõukogu määruse (EÜ) nr 2603/2000 artikli 2 lõikes 3 esitatud tabelisse (imporditud tooted, millele on lisatud kinnitusarve) lisatakse järgmine:

South Asian Petrochem Limited | India | A585 |

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] EÜT L 288, 21.10.97, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

[2] ELT C […], […], lk […].

[3] EÜT L 301, 30.11.2000, lk 1, viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 822/2004 (ELT L 127, 29.4.2004, lk 3).

[4] ELT C 8, 12.1.2005, lk 2.

[5] India kaubandus- ja tööstusministeeriumi teadaanne nr 1/2002-07, 31.3.2002.