EUROOPA KOMISJON Brüssel,22.2.2018 COM(2018) 150 final Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Kreekale, Hispaaniale, Prantsusmaale ja Portugalile



SELETUSKIRI 1.Ettepaneku taust Käesolev otsus hõlmab Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „ELSF“) kasutuselevõtmist summas 104 166 951 eurot toetuse maksmiseks Kreekale, Prantsusmaale, Portugalile ja Hispaaniale katastroofide tõttu, mis toimusid nimetatud riikides 2017. aastal. Kõnealusele kasutuselvõtmisele on lisatud paranduseelarve projekt nr 1/2018, millega tehakse ettepanek kanda vajalikud kulukohustuste ja maksete assigneeringud pärast juba välja makstud ettemakse (6 520 846 eurot) mahaarvamist 2018. aasta üldeelarvesse. 2.Teave ja tingimused 2.1Kreeka – Maavärin Lesbosel 12. juunil 2017 tabas Egeuse mere põhjaosas asuvat Lesbose saart maavärin, mille magnituud Richteri skaalal oli 6,3. Maavärinale järgnenud rohkearvulistes järeltõugetes said kannatada eramajad, ettevõtted ja kohalik taristu. (1)Kreeka esitas taotluse rahalise toetuse saamiseks ELSFist 1. septembril 2017, mis jääb 12 nädala pikkuse tähtaja raamesse pärast esimesi kahjustusi. (2)Tegu on loodusõnnetusega. (3)Kreeka ametiasutused hindavad otseste kahjude kogusummaks 54,4 miljonit eurot. Taotluse esitamisel lähtuti erakorralise piirkondliku looduskatastroofi kriteeriumist, mis on sätestatud nõukogu 11. novembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2012/2002 (millega asutatakse Euroopa Liidu Solidaarsusfond; edaspidi „määrus“) artikli 2 lõikes 3, kus määratletakse piirkondlik looduskatastroof looduskatastroofina, mis põhjustab abikõlbliku riigi NUTS 2. tasandi piirkonnas otsest kahju, mis on suurem kui 1,5 % kõnealuse piirkonna sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“). Maavärinakahjud Lesbosel moodustavad mõjutatud Põhja-Egeuse NUTS 2. tasandi piirkonna SKPst 2,14 % ja ületavad seega määruses sätestatud künnise 1,5 % piirkondlikust SKPst. (4)Kreeka soovis oma taotluses määruse artikliga 4a ette nähtud ettemakset. 24. oktoobril 2017 võttis komisjon vastu rakendusotsuse C(2017) 7203, millega nähti ette 10 % ettemakse (135 912 eurot) ELSFi finantsabi kavandatud summast, ja 9. novembril 2017 maksti see Kreekale täies ulatuses välja. (5)Kreeka ametiasutused kirjeldavad oma taotluses üksikasjalikult olukorda pärast maavärinat ja jõupingutusi, mida on tehtud mõjutatud elanikkonna abistamiseks. Kreeka teatas, et maavärinas said kannatada 12 küla Lesbosel. Üle poole Vrisa külast hävis ja tugevate järeltõugete tõttu evakueeriti pikemaks ajaks 850 sealset elanikku. 776 ehitise juures peeti vajalikuks remonditöid ja 200 hoonet tuli uuesti üles ehitada. Lisaks sellele jäid suletuks mõjutatud piirkonnas asuvad koolid. Plomari püha Panteleimoni kiriku kuppel varises sisse. Maalihete tõttu muutus läbimatuks Mytilíni ja Plomari vaheline peatee Agios Isidoroses ning tee Melintasse. Samuti said märkimisväärselt viga ajaloolise tähtsusega paigad, sealhulgas Ateena Riikliku Kapodistriase Ülikooli Loodusloomuuseum Vrisas. Vähemal määral said kahjustada Chíose linn ja Kampose küla. (6)Kreeka hinnangul on määruse artikli 3 lõike 2 kohaselt toetuskõlblike hädaolukorra- ja päästeoperatsioonide maksumuseks 12,7 miljonit eurot. (7)Kreeka ametiasutused kinnitasid, et abikõlblikel kuludel ei ole kindlustuskatet. (8)Kahju kandnud piirkond kuulub 2014.–2020. aasta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide üleminekupiirkondade kategooriasse. Kreeka ametiasutused ei teatanud oma taotluses komisjonile kavatsusest paigutada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmidele ettenähtud vahendeid ümber taastamistöödeks. (9)Kreeka ei käivitanud ELi kodanikukaitse mehhanismi. (10)Mis puutub katastroofist lähtuva ohu ennetamist ja ohjamist käsitlevate liidu õigusaktide rakendamisse, siis ei ole praegu pooleli ühtegi rikkumismenetlust. (11)Kuna aastatel 1978–1981 tabasid Kreekat tugevad maavärinad, otsustas Kreeka valitsus luua looduskatastroofide riskide ennetamise ja juhtimise raamistiku, mille eesmärk on suurendada kohalike kogukondade vastupanuvõimet, võimaldades rakendada poliitikameetmeid teadaolevate riskide vähendamiseks ja maavärinate tagajärgedega tegelemiseks ning menetlusi/meetmeid uute riskide vältimiseks. Kreeka maavärinavastane kodanikukaitse põhineb meetmetel, mis keskenduvad ennekõike haavatavuse vähendamisele ning mille sisuks on riskide (ja kahju) ennetamine ja leevendamine ning hädaolukordade ja looduskatastroofide tagajärgedega toimetulek. 2.2Prantsusmaa – orkaanid Irma ja Maria Saint-Martinil ja Guadeloupe’il 5. ja 6. septembril 2017 liikus üle Kariibi mere kirdesse Irma, enneolematult tugev viienda kategooria orkaan, jättes enesest maha arvukalt hukkunuid, vigastatuid ja laastatud maa. Irma kese liikus üle Saint-Martini / Sint Maarteni keskmise kiirusega 290–295 km/h, hävitades 90 % saarel olnust. Kõigest kaks nädalat hiljem, 18. ja 19. septembril, ületas Kariibi mere Maria, teine viienda kategooria orkaan, mille põhjustasid samad ilmastiku- ja kliimatingimused nagu Irma puhul, ning tegi taas märkimisväärselt kahju Saint-Martinil / Sint Maartenil, Guadeloupe’il ja mitmes Martinique’i osas.

(1)Prantsusmaa esitas taotluse rahalise toetuse saamiseks ELSFist 27. novembril 2017, mis jääb 12 nädala pikkuse tähtaja raamesse pärast esimeste kahjustuste registreerimist. (2)Tegu on loodusõnnetusega. (3)Prantsuse ametiasutused hindavad katastroofist tekkinud otseste kahjude kogusummaks 1 956,2 miljonit eurot. Taotluse esitamisel lähtuti erakorralise piirkondliku looduskatastroofi kriteeriumist, mis on sätestatud määruse artikli 2 lõikes 3. Prantsusmaa taotlus käsitleb ühtainust NUTS 2. tasandi piirkonda, mis hõlmab Saint-Martini ja Guadeloupe’i. Kuna tegemist on äärepoolseima piirkonnaga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 349 tähenduses, on kohaldatud madalamat künnist 1 % SKPst. Teatatud otsene kahju on 21,9 % piirkonna SKPst ja ületab seega oluliselt määruses sätestatud äärepoolseimates piirkondades kohaldamisele kuuluvat 1 % künnist. (4)Prantsusmaa soovis oma taotluses määruse artikliga 4a ette nähtud ettemakset. 12. detsembril 2017 võttis komisjon vastu rakendusotsuse C(2017) 8726, millega nähti ette 10 % ettemakse (4 890 603 eurot) ELSFi finantsabi kavandatud summast. Ettemakse maksti Prantsusmaale välja kahes osas: 2017. aasta detsembris (2 369 757 eurot) ja 2018. aasta jaanuaris (2 520 846 eurot). (5)Prantsuse ametiasutused kirjeldavad oma taotluses üksikasjalikult kahe orkaani põhjustatud purustuste ulatust. Viienda kategooria orkaan Irma, mille keskmine tuulekiirus oli enam kui kolme päeva kestel üle 275 km/h, oli enneolematult tugev. Vähem kui kaks nädalat hiljem tabas Kariibi piirkonda uus orkaan, Maria, mille tõttu sai peamiselt kannatada Guadeloupe. Kariibi piirkonnas on teatatud vähemalt 35 hukkunust. Kriisi kõrgpunktis saadeti mõjutatud piirkondadesse ligi 3 000 tuletõrjujat, päästetöötajat, arsti, sandarmit ja sõdurit, et osaleda katastroofijärgse abi andmises ning elanikele toetuse ja kaitse pakkumises. Elanikele jagati 226 tonni toiduaineid ja 735 000 liitrit vett. Vastuvõetavate elamistingimuste tagamiseks seati üles majutusmoodulid. Saint-Martinil sai tuuleiilide tõttu kannatada 90 % saarel asunud hoonetest, millest 25 % hävis täielikult ja 40 % vajab põhjalikke remonditöid. Saare majandus põhineb peamiselt turismil. Orkaani tõttu prognoositakse selles sektoris pikaajalist töötust ja üldine töötuse määr on järsult kasvanud. Pärast seda, kui orkaan Maria 18. septembri öösel vastu 19. septembrit 2017 Guadeloupe’i läbis, mobiliseeriti kõik riiklikud teenistused, et vabastada teed ja aidata inimestel võimalikult kiiresti oma tavalised elutingimused tagasi saada. Mitu päeva oli umbes 60 000 leibkonda Guadeloupe’il ilma elektrita ja paljudes piirkondades oli katkenud veevarustus. Märkimisväärset kahju said paljud banaaniistandused, mis on Guadeloupe’i üks olulistest sissetulekuallikatest, ja tootmise täielikuks taastumiseks kulub kaks aastat. (6)Prantsusmaa hinnangul on määruse artikli 3 lõike 2 kohaselt toetuskõlblike hädaolukorra- ja päästeoperatsioonide maksumuseks 191,4 miljonit eurot. (7)Prantsuse ametiasutused kinnitasid, et abikõlblikel kuludel ei ole kindlustuskatet. (8)Kahju kandnud äärepoolseimad piirkonnad kuuluvad 2014.–2020. aasta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vähem arenenud piirkondade kategooriasse. Prantsuse ametiasutused on komisjonile teatanud kavatsusest paigutada struktuuri- ja investeerimisfondide programmidele ettenähtud vahendeid ümber taastamistöödeks. (9)Prantsusmaa taotlusel käivitati ELi kodanikukaitse mehhanism. Lisaks sellele eraldas komisjon 2,4 miljonit eurot viivitamatuks humanitaarabiks piirkonna saartele, mida orkaan Irma tabas. Peale selle kasutati katastroofijärgse abi hõlbustamiseks Copernicuse satelliitkaardistamise vahendit. (10)Mis puutub katastroofist lähtuva ohu ennetamist ja ohjamist käsitlevate liidu õigusaktide rakendamisse, siis ei ole praegu pooleli ühtegi rikkumismenetlust. 2.3Portugal – tulekahjud Centro maakonnas 2017. aasta juunis ja oktoobri vahel käis Portugalist üle mitu suurte metsatulekahjude lainet, mille tingisid kõrge õhutemperatuur, tugevad tuuled ja ülimalt väike õhuniiskus. Tulekahjud toimusid peamiselt Portugali kesk- ja põhjaosas asuvates piirkondades ning nende mõju oli laastav: tules hävisid elutähtis avalik taristu, ühiskondlikud hooned, eramajad, ettevõtted, samuti põllumajandusmaa ja mets. (1)Esimene tulekahjude laine Centro maakonnas algas 17. juunil 2017. Väga kiiresti, nimelt 17. juulil 2017, mis jääb suure varuga kaheteistkümnenädalase tähtaja raamesse, esitas Portugal oma esialgse taotluse rahalise toetuse saamiseks ELSFist. Ent juuli ja oktoobri vahel toimusid Portugalis uued suured tulekahjud. Nende sündmuste arvessevõtmiseks ajakohastas Portugal oma taotlust 13. oktoobril 2017 ja uuesti 14. detsembril 2017, esitades sealhulgas uuendatud hinnangu 2017. aasta juunist oktoobrini toimunud tulekahjudest tingitud kahju kogusumma kohta. (2)Tegu on loodusõnnetusega. (3)Oma lõplikus taotluses hindavad Portugali ametiasutused juunist oktoobrini toimunud põlengutest tekkinud otseste kahjude kogusummaks 1 458,0 miljonit eurot. Taotlus käsitles määruse artikli 2 lõike 2 kohast suurt looduskatastroofi. See summa moodustab 0,832 % Portugali SKPst ja ületab solidaarsusfondi kasutuselevõtuks 2017. aastal kohaldatava suure katastroofi künnise (1 051,6 miljonit eurot, s.o. 0,6 % Portugali SKPst). Seega on tegemist on suure looduskatastroofiga ja see kuulub määruse kohaldamisalasse. (4)Portugal soovis oma taotluses määruse artikliga 4a ette nähtud ettemakset. 9. novembril 2017 võttis komisjon vastu rakendusotsuse C(2017) 7517, millega nähti ette 1 494 331 euro suurune ettemakse. See summa põhines 2017. aasta juulikuisel esialgsel hinnangul kahjude kohta ja moodustas 10 % ELSFi rahalise toetuse tol hetkel prognoositavast summast. 29. novembril 2017 maksti ettemakse täies ulatuses Portugalile välja. (5)Portugali ametiasutused kirjeldavad oma taotluses üksikasjalikult tulega võitlemiseks tehtud jõupingutusi, samuti katastroofi mõju ja tagajärgi. Ennekõike said põlengutes ajavahemikul 17. juunist kuni 17. oktoobrini 2017 kannatada piirkonnad riigi kesk-ja põhjaosas. Ainuüksi juunikuine tulekahju Pedrógão Grandes nõudis 64 inimelu. Kokku hukkus põlengutes sadakond inimest ja veelgi rohkem sai vigastada. Mõju igapäevaelule ja eraomandile oli märkimisväärne. Taotluses kirjeldatud tulekahjude väga suur põlenguala kaardistati Euroopa metsatulekahjude teabesüsteemi (EFFIS) kaudu. EFFISe andmetel sai tõsiselt kannatada 491 094 hektari suurune ala, millest 89 419 hektarit oli põllumajandusmaa ning 401 675 hektarit metsaga kaetud maa. (6)Portugali hinnangul on määruse artikli 3 lõike 2 kohaselt toetuskõlblike hädaolukorra- ja päästeoperatsioonide maksumuseks 211,0 miljonit eurot (7)Portugali ametiasutused kinnitasid, et abikõlblikel kuludel ei ole kindlustuskatet. (8)Kahju kandnud piirkonnad kuuluvad 2014.–2020. aasta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vähem arenenud piirkondade kategooriasse. Portugali ametiasutused on komisjonile teatanud kavatsusest paigutada struktuuri- ja investeerimisfondide programmidele ettenähtud vahendeid ümber taastamistöödeks.

(9)Portugali taotlusel käivitati ELi kodanikukaitse mehhanism, et aidata põlengutest jagu saada. (10)Mis puutub katastroofist lähtuva ohu ennetamist ja ohjamist käsitlevate liidu õigusaktide rakendamisse, siis ei ole praegu pooleli ühtegi rikkumismenetlust. (11)Portugali taotluses esitatakse üksikasjalik ülevaade olemasolevatest ennetusmeetmetest. Näiteks avaldati Portugali Vabariigi 30. juuli 2015. aasta riiklikus väljaandes nr 147 ministrite nõukogu resolutsioon nr 56/2015, millega kiideti heaks kliimapoliitika strateegiline raamistik, riiklik kliimamuutuste programm ja riiklik kliimamuutustega kohanemise strateegia, mis on ELi õigusega kooskõlas olevad strateegiadokumendid metsatulekahjudega seotud riskide ennetamiseks ja juhtimiseks. 2.4Hispaania – tulekahjud Galicia autonoomses piirkonnas Ajavahemikul 10.–17. oktoobrini 2017 puhkesid Hispaania loodeosas Galicia autonoomses piirkonnas ulatuslikud metsatulekahjud. Põlengute põhjuseks olid samad ilmastikutingimused nagu Portugalis, st kõrge õhutemperatuur, tuul ja ülimalt väike õhuniiskus. Tulekahjud põhjustasid olulist kahju elutähtsale avalikule taristule, ühiskondlikele hoonetele, eramajadele, ettevõtetele ja metsamaale. (1)Hispaania esitas taotluse rahalise toetuse saamiseks ELSFist 22. detsembril 2017, mis jääb 12 nädala pikkuse tähtaja raamesse pärast esimeste kahjustuste registreerimist 10. oktoobril 2017. (2)Tegu on loodusõnnetusega. (3)Hispaania ametiasutused hindavad õnnetusest tekkinud otseste kahjude kogusummaks 129,1 miljonit eurot. Kõnealune summa on oluliselt väiksem kui Hispaania suhtes 2017. aasta puhul kohaldatav suure looduskatastroofi künnis (3 378,5 miljonit eurot, s.o. 3 miljardit eurot 2011. aasta hindades). Samuti jääb see allapoole piirkondliku katastroofi künnist (1,5 % piirkonna SKPst), mis on Galicia autonoomse piirkonna puhul 808 miljonit eurot. Seega ei ole määruse kohaselt tegemist ei suure looduskatastroofi ega piirkondliku looduskatastroofiga. Ent Hispaaniat mõjutasid samad ilmastikutingimused, mis põhjustasid Portugalis suure katastroofi. Seega esitasid Hispaania ametiasutused taotluse määruse artikli 2 lõikega 4 ette nähtud naabruses paikneva riigi sätte alusel, mille kohaselt fondilt võib abi saada ka selline abikõlblik riik, mis on kannatanud naabruses asuvas abikõlblikus riigis toimunud tõsiseks katastroofiks kvalifitseeruva katastroofi tõttu. (4)Hispaania soovis oma taotluses ettemakset. Kahjude väikest mõju ja abi hinnangulist summat arvestades ei olnud ettemakse põhjendatud. (5)Hispaania ametiasutused esitasid üksikasjaliku kirjelduse katastroofi mõju kohta. Teatatud põlenguala hõlmab kokku 49 171 hektarit metsa ja põõsastikuga kaetud maad, sealhulgas Natura 2000 alasid. Päästetöödega oli hõivatud kokku üle 300 töötaja ja 112 autot. Tulekahjude kustutamisse oli kaasatud 487 vabatahtlikku. Tulekahjude tõttu sai kannatada 96 730 inimest. Hukkus neli inimest. Galicia 315st kohalikust omavalitsusest 151 sai tulekahjudes kannatada. Majanduslikust aspektist sai kõige enam kannatada metsamajandus: pelgalt selle sektori otsese kahju kogusumma on hinnanguliselt üle 93,4 miljoni euro. Hispaania reageeris kiiresti, et rahuldada tules kannatada saanud inimeste kõige pakilisemad vajadused, pakkudes sotsiaalset tuge, ajutist majutust ning korraldades esmatähtsad hädaolukorra- ja taristu taastamise operatsioonid. (6)Hispaania hinnangul on määruse artikli 3 lõike 2 kohaselt toetuskõlblike hädaolukorra- ja päästeoperatsioonide maksumuseks 18,7 miljonit eurot (7)Hispaania ametiasutused kinnitasid, et abikõlblikel kuludel ei ole kindlustuskatet. (8)Kahju kandnud Galicia autonoomne piirkond kuulub 2014.–2020. aasta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide enam arenenud piirkondade kategooriasse. Hispaania ametiasutused ei teatanud oma taotluses komisjonile kavatsusest paigutada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmidele ettenähtud vahendeid ümber taastamistöödeks. (9)Hispaania ei taotlenud ELi kodanikukaitse mehhanismi käivitamist. (10)Mis puutub katastroofist lähtuva ohu ennetamist ja ohjamist käsitlevate liidu õigusaktide rakendamisse, siis ei ole praegu pooleli ühtegi rikkumismenetlust. (11)Hispaania viitab oma taotluses Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta otsusele nr 1313/2013/EL liidu kodanikukaitse mehhanismi kohta. Galicia territoriaalse hädaolukorra kavaga (PLATERGA) nähakse ette eeskirjad ja menetlused riiklike haldusasutuste tegutsemiseks ja ennetustööks Galicias tekkivate hädaolukordade lahendamisel. Lisaks sellele on olemas spetsiaalne kodanikukaitse kava metsatulekahjude puhuks (PEIFOGA), mida ajakohastati 2015. aastal. 2.5Kokkuvõte Eespool esitatud põhjustel vastavad katastroofid, mida kirjeldatakse Kreeka, Prantsusmaa, Portugali ja Hispaania esitatud taotlustes, määruses sätestatud tingimustele ELSFi kasutuselevõtmiseks. 3.Rahastamine ELSFi eraldistest 2018. aastal Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020, edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“), eriti selle artikli 10 kohaselt võib ELSFi kasutada igal aastal mahus 500 miljonit eurot (2011. aasta hindades). Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktis 11 on sätestatud ELSFi kasutuselevõtmise kord.

Et ELSFi loomise keskne põhjus oli solidaarsus, on komisjon seisukohal, et antav abi peaks olema progresseeruv. See tähendab, et senise tava kohaselt peaks abi osatähtsus ELSFi vahendite kasutuselevõtmise korral olema suurt looduskatastroofi künnisest (s.o. 0,6 % kogurahvatulust või 3 miljardit eurot 2011. aasta hindades, olenevalt sellest, kumb on madalam) suurema kahju puhul suurem kui kahju puhul, mis künnist ei ületa. Varem kasutatud määr assigneeringute määramiseks suurõnnetustele on 2,5 % kogu otsesest kahjust, mis on fondi kasutuselevõtmise künnisest allpool, ning 6 % kahjust, mis künnist ületab. Piirkondlike õnnetuste ja naabruses paikneva riigi õnnetuse puhul on määr 2,5 %. Toetus ei tohi ületada abikõlblike meetmete hinnangulist kogumaksumust. Abi arvutamise metoodika esitati ELSFi aastaaruandes (2002–2003) ning metoodika kiitsid heaks nõukogu ja Euroopa Parlament. Kreeka, Prantsusmaa, Portugali ja Hispaania taotluste ning tekkinud otsese kahju hinnangulise kogusumma alusel on ELSFist antava rahalise abi suurus arvutatud järgmiselt: Liikmesriik Katastroofi liik Otsene kogukahju (miljonites eurodes) Suure katastroofi künnis (miljonites eurodes) Alla künnist jääv 2,5 % otsesest kahjust (eurodes) Künnist ületav 6 % otsesest kahjust (eurodes) Kavandatava abi kogusumma (eurodes) Tehtud ettemaksed (eurodes) KREEKA Piirkondlik katastroof (artikli 2 lõige 3) 54 365 1 057,800 1 359 119 - 1 359 119 135 912 PRANTSUSMAA Piirkondlik katastroof (artikli 2 lõige 3) 1 956,241 3 378,487 48 906 025 - 48 906 025 4 890 603 PORTUGAL Suur katastroof (artikli 2 lõige 2) 1 457,966 1 051,566 26 289 150 24 383 982 50 673 132 1 494 331 HISPAANIA Piirkondlik katastroof (artikli 2 lõige 4) 129,147 3 378,487 3 228 675 - 3 228 675 KOKKU 104 166 951 6 520 846 Vastavalt mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 10 lõikele 1 oli 2018. aasta alguses ELSFis kasutuselevõtmiseks kättesaadav kogusumma 421 142 057 eurot, mis koosnes 2018. aasta eraldise jäägist summas 280 371 754 eurot (s.o 574 342 834 eurot miinus 2017. aastal juba kasutusele võetud 293 971 080 eurot) ja 2017. eraldisest summas 140 770 303 eurot, mis jäi kasutamata ja kanti edasi 2018. aastasse. Summa, mille saab praeguse seisuga 2018. aastal kasutusele võtta, on 277 556 348 eurot. See tähendab 2018. aasta alguses ELSFis kasutuselevõtmiseks kättesaadavat kogusummat (421 142 057 eurot), millest on kinni peetud 143 585 709 euro suurune summa, et järgida kohustust jätta kuni 1. oktoobrini 2018 kasutusele võtmata 25 % 2018. aasta eraldisest, nagu on sätestatud mitmeaastane finantsraamistiku määruse artikli 10 lõikes 1. ELSFi rahastamise koondtabel Summa eurodes 2017. eraldis, mis kantakse üle 2018. aastasse 140 770 303 2018. aasta eraldis 574 342 834 Mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 10 lõike 2 alusel 2017. aastal kasutusele võetud osa 2018. aasta eraldisest – 293 971 080 ---------------- 2018. aasta alguses kasutada olev kogusumma 421 142 057 Miinus 2018. aastal juba kasutusele võetud summa - Miinus 2018. aasta eraldisest kinni peetud 25 % – 143 585 709 ---------------- Praegu kasutada olev maksimumsumma (2017. + 2018. aasta eraldis) 277 556 348 Kreekale, Prantsusmaale, Portugalile ja Hispaaniale kavandatava abi kogusumma 104 166 951 1. oktoobrini 2018 olemasolev summa 173 389 387 Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Kreekale, Hispaaniale, Prantsusmaale ja Portugalile EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta, eriti selle artikli 4 lõiget 3, võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, eriti selle punkti 11, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1)Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „fond“) eesmärk on võimaldada liidul kiiresti, tulemuslikult ja paindlikult reageerida kriisiolukordadele ning näidata üles solidaarsust katastroofide tagajärjel kannatanud piirkondade elanikega. (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artikli 10 kohaselt ei tohi fond ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 500 000 000 eurot (2011. aasta hindades). (3)1. septembril 2017 esitas Kreeka taotluse võtta fond kasutusele pärast maavärinat, mis tabas 12. juunil 2017 Egeuse mere põhjaosas asuvat Lesbose saart. (4)22. detsembril 2017 esitas Hispaania taotluse võtta fond kasutusele pärast metsatulekahjusid, mis toimusid ajavahemikul 10.–17. oktoobrini 2017 Loode-Hispaanias Galicia autonoomses piirkonnas.