ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
C 367/120

ET

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu otsust 2003/17/EÜ seoses Brasiilias söödakultuuri- ja teraviljaseemne tootmiseks kasvatatavate seemnekultuuride põldtunnustamise samaväärsusega ning Brasiilias toodetud söödakultuuri- ja teraviljaseemne samaväärsusega ning Moldovas teravilja-, köögivilja-, õli- ja kiudtaimede seemne tootmiseks kasvatatavate seemnekultuuride põldtunnustamise samaväärsusega ning Moldovas toodetud teravilja-, köögivilja-, õli- ja kiudtaimede seemne samaväärsusega“

[COM(2017) 643 final – 2017/0297 (COD)]

(2018/C 367/26)

Konsulteerimistaotlus Euroopa Liidu Nõukogu, 18.6.2018 Õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 2 Vastutav sektsioon põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon Vastuvõtmine täiskogus 11.7.2018 Täiskogu istungjärk nr 536 Hääletuse tulemus (poolt/vastu/erapooletuid) 166/0/4

18. juunil 2018 otsustas nõukogu esitada Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele konsulteerimise eesmärgil kompromissteksti 9299/18, milles alaliste esindajate komitee leppis kokku oma 27. aprilli 2018. aasta koosolekul. Tekst esitati komiteele konsulteerimiseks pärast õigusliku aluse muutmist nii, et see on ELi toimimise lepingu artikli 43 lõige 2.

Kuna komitee on esialgse ettepaneku sisu kohta oma seisukohta juba väljendanud 14. veebruaril 2018. aastal vastu võetud arvamuses EESC 2018/00043 (NAT/726), (*1) otsustas komitee täiskogu 536. istungjärgul 11.-12. juulil 2018 (11. juuli 2018. aasta istungil) loobuda sel teemal arvamuse koostamisest ning viidata eelnimetatud dokumendis väljendatud seisukohale. Poolt hääletas 166, vastu ei hääletanud keegi ja erapooletuks jäi neli.

Brüssel, 11. juuli 2018 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Luca JAHIER

(*1) ELT C 227, 28.6.2018, lk 76.
1.11.

Komitee soovib, et liikmesriigid võtaksid väikseima sissetulekuga või allpool vaesuspiiri elavate kodanike ja samuti vähem soodsates maapiirkondades elavate inimeste jaoks kasutusele paindlikud tariifid. Samas soovitab komitee rakendada meetmeid ebaproportsionaalse kasutamise takistamiseks, soodustades niiviisi vastutustundlikku käitumist. See peaks kehtima ka vee tööstusliku ja põllumajandusliku kasutamise puhul. Komitee juhib tähelepanu veevarustusvõrgu tõhusa hooldamise vajadusele. Selle meetmega peaks vähendatama pumbatud ja arvekohase mahu erinevusi, et vältida vee raiskamist. Et tagada solidaarsus väiksema sissetulekuga rühmadega, on ka väga tähtis alandada järk-järgult suurtele tarbijatele kehtestatud tariife. See võib aidata vähendada fikseeritud tasusid.
1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nõustub komisjoniga, et vaja on võtta vastu Vahemere lääneosa põhjalähedaste liikide püügi mitmeaastane kava, mis sisaldab meetmeid, millega saab lõpetada suurema osa selliste põhjalähedaste varude ülepüügi, kelle kohta on andmed olemas. Seda silmas pidades leiab komitee, et püügikoormuse reguleerimise kord, mis põhineb püügipäevade arvul ühe korraldusüksuse kohta, on traalpüügi jaoks asjakohane, ja väljendab heameelt võimaluse üle kehtestada lubatud kogupüügi süsteem, kui püügikoormuse reguleerimine ei toimi.
1.6.

Turuosalistelt nõutakse, et nad avalikustaksid välismaal vääringu konverteerimisega seotud kogukulud ja teeksid need asjaomastele pooltele teatavaks enne, kui nad oma tehinguid teostavad. Komitee leiab, et need uued, täiendavad läbipaistvuskohustused on asjakohased, kuna võimaldavad tarbijatel teha nende tehingute osas õigeid valikuid õiglase hinna eest. Ent ka siin tuleb arvesse võtta selle küsimuse tehniliselt väga keerukat olemust ja sellega kaasnevaid kulusid teenusepakkujatele.
1.1.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (edaspidi „komitee“) on olnud alati seisukohal, et tõhus tolliliit on Euroopa integratsiooniprotsessi vältimatu eeltingimus, et tagada kaupade tõhus, ohutu ja läbipaistev liikumine koos tarbijate ja keskkonna kõige parema kaitse, kvaliteetsemate töökohtade ning tõhusa pettuse- ja võltsimisvastase võitlusega.
4.4.

Komitee tunneb muret, et digiteenuste kasutajate arv on üks maksustatava tegevuskoha kriteerium. Klikkide arvuga veebilehel on võimalik hõlpsasti manipuleerida ja on oht, et ettevõtted kaotavad kontrolli selle üle, millise jurisdiktsiooni alla nende tegevus kuulub.
4.4.

Pandikirjade turg on praegusel hetkel peamiselt professionaalsete ja institutsiooniliste investorite valduses ( 16 ) . Komitee nõuab, et mõeldaks sellele, millised meetmed on vajalikud ja soovitavad, et ka erahoiustajad ja -tarbijad sellest aktiivsemalt huvituksid. Selle poolt räägivad mitmed asjaolud. Lisaks sellele, et pandikirju peetakse traditsiooniliselt ja isegi kriisiaegadel turvalisteks ja likviidseteks vahenditeks, tuleks arvesse võtta ka panust, mille kõnealused ettepanekud annavad. Pealegi ei ole need kohustuste ja nõudeõiguste teisendamist võimaldavad, mis ei ole erahoiustajate kaitse kontekstis sugugi ebaoluline. Seetõttu tunduvad need ka sobivamad kui mõned muud tooted ( 17 ) . Kuna pandikirjad on pikaajalised instrumendid, näivad need iseäranis sobivat pensioni kogumiseks ning siinkohal võib viidata üleeuroopalise personaalse pensionitoote (PEPP) ettepanekutele.
3.14.

Komitee väljendab heameelt teadusuuringute ja innovatsiooni programmide olulise suurendamise ning digitaalmajanduse ja -ühiskonna arendamise ettepanekute üle, sest need saavad olla aluseks tootlikkuse, palkade ja elatustaseme jätkusuutlikule ja jõulisele kasvule. On väga oluline, et olemas oleks hästi määratletud strateegia innovatsiooni ühendamiseks Euroopa tööstuspoliitikaga, millest saaksid kasu kõik liikmesriigid, eelkõige need, kelle arengutase on madalam. Sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna osalus on oluline, et määratleda ja kohaldada innovatsioonisüsteemidega hästi ühendatud tõhusat tööstuspoliitikat. Lisaks sellele nõuab praegune kontekst samuti kindlat ja tugevat keskendumist ühiskondade, demokraatia, kultuuri ja sotsiaalsete muutustega seotud teadusuuringutele.
4.6.

Kodanikukaitse ja võitlus märkimisväärsete ohtude vastu – see komponent on osa uuest Euroopa kaitse ja tsiviilkaitse fondist, mille ettepaneku tegi komisjon mitmeaastases finantsraamistikus 2021–2027, ja oluline suund, mis mõjutab territoriaalset koostööd. Siinkohal peetakse näiteks silmas metsatulekahjude ennetamist ja nendega võitlemist Vahemere ääres või üleujutusi põhjapoolsemates piirkondades. Need on küsimused, mille puhul on riigipiire ületav koostöö ilmne vajadus ja mis mõjutavad otse kodanike elu.
4.1.

Artiklis 1 kehtestatakse liikide nimekiri, mis raskendab segapüügi haldamist. Loetletud liikide seas on süvamereliike, mida reguleeritakse nende oma lubatud kogupüügi ja kvootide süsteemiga, mis kehtestatakse iga kahe aasta tagant. Seepärast leiab komitee, et sellise nimekirja lisamine määrusesse tekitab segadust. Nende liikide puhul on saak väike või mõnes liikmesriigis puudub üldse ning neid peetakse kaaspüügiliikideks, näiteks on sellised liigid limapead ( Beryx spp ). Lisaks on piirkonnas IXa püütaval besuugol ( Pagellus bogaraveo ) palju erisusi, mis seonduvad püügipiirkondadega (Atlandi ookeani ja Vahemere rannik, kus ei ole kehtestatud lubatud kogupüüki ja kvoote) ja asjaoluga, et teda püüavad ka kolmandate riikide laevastikud. Seepärast leiab komitee, et ei ole mõtet lisada teda nimekirja, kui ei ole teada, mil määral on need riigid valmis kooskõlastama oma majandamiskavad ELi põhimõtete ja huvidega.
2.5.1.1.

Komisjon teeb ettepaneku, et liikmesriigid annaksid volitused mõnele organile, kelle ülesanne on maksta kannatanutele, kes tavaliselt elavad nende territooriumil, vähemalt kindlustuskohustuse piires hüvitist isikukahju või varalise kahju eest, mille on põhjustanud kindlustatud sõiduk, kui kolme kuu jooksul ei ole esitatud põhjendatud vastust hüvitisenõude punktide kohta või siis kindlustus- või edasikindlustusorgani pankroti või likvideerimise korral. Erandiks on juhud, kui kannatanu on juba esitanud oma nõude otse kindlustusseltsile või algatanud kohtumenetluse, mis on veel pooleli.
3.22.

Komitee täheldab, et praegusel kujul nõrgestab komisjoni ettepanek varasemat kohustust kulutada suurem osa energiavaldkonna investeeringutest elektrienergia projektidele. Komiteel on heameel, et komisjon eeldab, et seda põhimõtet austatakse praeguse Euroopa ühendamise rahastu programmiperioodi lõpuni. Kõnealuse kohustuse täitmine on oluline tagamaks, et Euroopa ühendamise rahastu tegevus oleks kooskõlas ELi kliima- ja energiapoliitikaga.
4.12.

Vastavalt komitee arvamuses Euroopa kollektiivse õiguskaitse raamistiku kohta esitatud soovitusele ( 17 ) on komitee seisukohal, et tarbijatel peaks olema võimalus vabalt valida, kas nad soovivad kollektiivhagiga liituda või mitte. Komitee leiab, et liitumine oleks eelkõige asjakohane juhtudel, mis hõlmavad piiratud arvu kannatanuid, kelle kahju on märkimisväärne, samas kui mitteliitumine oleks asjakohasem juhtudel, kui kannatanuid on palju ja kahju suurus väike.
1.7.

Samas soovitab komitee teha kõik selleks, et koguda (võimalikult suurel hulgal) usaldusväärseid, asjakohaseid ja ühtseid/võrreldavaid andmeid kolmandate riikide ja selliste olukordade kohta, mille puhul on liikmesriikidel võimalik otsustada peatada viisanõuetest vabastamine ajutiselt selliste kodanike jaoks, kes on pärit määruse II lisas nimetatud kolmandatest riikidest. II lisas on nimetatud kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamiseks olema viisa, ja need riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud.
6.3.

Need riiklikud standardid on selliste demokraatlike läbirääkimisprotsesside tulemus, mis hõlmavad märkimisväärses ulatuses Euroopa ja riikide sotsiaalpartnereid ning on kasulikud töötajate, tarbijate ja ettevõtjate jaoks. Vastavalt Euroopa Liidu lepingu eesmärkidele peaks selliste miinimumstandardite kehtestamise eesmärk olema ühtse turu parema toimimise tagamine ning samas ei tohiks see mõjutada negatiivselt suuremat kaitstuse taset riiklikul tasandil. Miinimumstandardid ELi õigusnormides hõlmavad sageli isegi selgelt kaitse taseme säilitamise klausleid, milles sätestatakse, et direktiivi rakendamist ei tohi kasutada õigustusena võimalike kõrgemate riiklike standardite alandamiseks Euroopa standardi tasemele. See ei tähenda siiski, et riiklikud standardid oleksid kivisse raiutud ning et neid ei saaks kunagi muuta.
4.3.

Artikli 14 lõige 2 on üks neist kohtadest, kus komisjon näeb ette rangemad piirangud kui ICCATi soovituses, kehtestades järgmist: „[…] enam kui kahe päeva pikkuste püügiretkede korral [võib] võtta kalalaeva pardale lisaks 2 500 asendusõngekonksu, mis pole heitevalmis“. Soovituse punktis 18 lubatakse aga pardale võtta asendusõngekonksud, mis on heitevalmis. Komisjoni ettepanek tekitaks tegevusega seonduva probleemi kalalaevade meeskonnaliikmetele, kelle kohustuste arv üha suureneb. Seega soovitab komitee jätta kõnelausest lõikest välja sõnad „mis pole heitevalmis“ ja kasutada soovituse sõnastust: „Kui püügireis on pikem kui kaks päeva, võib pardale võtta teise komplekti heitevalmis õngekonkse, tingimusel et need on nõuetekohaselt kinnitatud ja paigutatud madalamatele tekkidele, nii et neid ei saa hõlpsasti kasutada.“
4.5.

Komitee on nõus Briti alamkoja avaldatud väitega (2017.–2019. aasta ametiaja viies aruanne „The impact of Brexit on the automotive sector“), et on raske mõista, millist majanduslikku kasu saaksid hargmaised suurtootjad – enamik Ühendkuningriigi autotööstusest – tootmise jätkumisest Ühendkuningriigis, kui kokkuleppele ei jõuta või kui käivitub WTO tariifide süsteem. Kokkuleppe puudumisel tuleb ettepanek läbi vaadata, et tagada selle piisav kindlus sellise stsenaariumi korral.
1.9.

Komitee on seisukohal, et Euroopa tulevane üldine strateegiline riskidest teavitamise kava kujutab endast – juhul, kui see on koostatud täielikus kooskõlas EFSAga ja selles austatakse nimetatud asutuse sõltumatust – esmatähtsat elementi, millele peaks olema keskendatud vastutavate üksuste suutlikkus tegeleda probleemidega tõhusal, kordumatul, õigeaegsel ja interaktiivsel viisil ning kohandudes kodanike vajadustega ohutuse, läbipaistvuse ja toiduahela usaldusväärsuse seisukohast.
4.17.

Kvaliteetne uudismeedia ja usaldusväärne ajakirjandus on olulised üldsusele kvaliteetse ja mitmekesise teabe edastamisel. Sellisel traditsioonilisel meedial on rahalisi raskusi, sest platvormid levitavad traditsioonilise meedia toodetud sisu, ilma et nad hüvitaksid nendega kaasnevad kulud, ning võtavad seejärel kõnealuselt meedialt reklaamimüügi tulu. Selleks et parandada toimetuste positsiooni ning tagada, et õiguste omajatele makstaks hüvitist nende töö eest, kui teised kasutavad nende töötulemusi kaubanduslikel eesmärkidel, oleks teretulnud võtta kiiresti vastu ELi autoriõiguse reform. Lisaks on soovitav otsida viise, kuidas laiendada Euroopa Parlamendi 2018. aasta septembris esitatud algatust Euroopa rahastamisvahendite kohta spetsiaalselt uuriva ajakirjanduse toetuseks ELis. Tugev ja usaldusväärne meedia aitab saavutada vastupidava ja kaitstava demokraatia, kus tõde ja vastutus on püsivad väärtused. Rahastamine on eriti oluline väiksemate meediakanalite jaoks, sest nad peavad sageli seisma silmitsi hagidega ja kiuslike kaebustega, mille eesmärk on sundida neid tegevust lõpetama.
5.14.

Kuigi üleminek vähese CO 2 -heitega ringmajandusele on keeruline ülesanne ja see eeldab põhjalikke struktuurseid muutusi töökohtadel, on oluline on tagada, et see üleminek toimuks õiglaselt.
4.4

Kuid komitee tunneb kahetsust asjaolu üle, et komisjon on võtnud vastu minimaalse ühtlustamise lähenemisviisi, millest ei piisa kogu toiduainete tarneahelas esinevate kuritarvituslike tavadega tegelemiseks. Eelkõige avaldab komitee sügavat kahetsust asjaolu pärast, et ostjad on ainsad, kes võivad kasutada kuritarvituslikke tavasid ja et selles raamistikus on keelatud vaid piiratud arv ebaausaid kaubandustavasid, nagu on lähemalt selgitatud 5. peatükis.
3.2.

Liikmesriikidel on erinevad lähenemisviisid. Mõned neist on kehtestanud töökeskkonnas siduvad ohtlike ainete piirnormid mitmesugustele kantserogeensetele, mutageensetele ja reproduktiivtoksilistele kemikaalidele; teised on seda teinud ainult väheste puhul. Kõnealuses ettepanekus nimetatakse viite ainet; nendest ühegi kohta ei ole kehtestatud ELi ohtlike ainete piirnorme töökeskkonnas. Kaheteistkümnes liikmesriigis (BE, BG, CY, CZ, DE, EE, ES, HU, LT, LV, NL, SE) ei ole viiest ainest ühe kohta kehtestatud ohtlike ainete piirnorme töökeskkonnas. Kolmes liikmesriigis (IT, LU, MT) ei ole ohtlike ainete piirnorme töökeskkonnas kehtestatud neist mitte ühegi kohta. Ka piirnormide tase võib riigiti erineda. Seepärast peab komitee tervitatavaks ettepanekut muudetud direktiivi 2004/37/EÜ kohta, millega kehtestatakse Euroopa tasandil ohtlike ainete piirnormid töökeskkonnas ja millega pärast jõustumist tagatakse muudetud direktiiviga 2004/37/EÜ võrdsed töötingimused kõigile liikmesriikide töötajatele, kes võivad kokku puutuda asjaomaste ohtlike ainetega.
1.3.

Komiteel on heameel, et komisjon on kindlat pühendunud eri sidusrühmade ja sotsiaalpartneritega konsulteerimisele kõnealuse valdkonna iga teema puhul.
4.5.

hinnaga seotud samaväärsuse klauslid (ehk eelistatuima kliendi klauslid ) on tänapäeval tõsine takistus ausa ja avatud konkurentsi arengule digitaalsel ühtsel turul. Sellised klauslid kohustavad ärikasutajat sätestama konkreetsel veebiplatvormil madalama tariifi teiste veebiplatvormide või oma veebisaidi suhtes. See põhjustab mitmeid turumoonutusi, kuna hõlbustab väheste olemasolevate veebiplatvormide tugevnemist (takistades uute platvormide arendamist), piirab tarbijate võimalusi madalamatest hindadest kasu saada ning seob ärikasutaja platvormiga, ilma et ta saaks arendada oma otsest turustusvõrku tarbijatega. See tava on juba vastavate konkurentsiasutuste algatusel paljudes ELi riikides Komitee leiab, et(ehk) on tänapäeval tõsine takistus ausa ja avatud konkurentsi arengule digitaalsel ühtsel turul. Sellised klauslid kohustavad ärikasutajat sätestama konkreetsel veebiplatvormil madalama tariifi teiste veebiplatvormide või oma veebisaidi suhtes. See põhjustab mitmeid turumoonutusi, kuna hõlbustab väheste olemasolevate veebiplatvormide tugevnemist (takistades uute platvormide arendamist), piirab tarbijate võimalusi madalamatest hindadest kasu saada ning seob ärikasutaja platvormiga, ilma et ta saaks arendada oma otsest turustusvõrku tarbijatega. See tava on juba vastavate konkurentsiasutuste algatusel paljudes ELi riikides ( 11 ) keelatud, millel on olnud positiivne mõju turu toimimisele, tuues kasu nii ettevõtjatele kui ka tarbijatele. Nimetatud põhjustel loodab komitee, et sellised klauslid keelatakse kiiresti kogu ELis, võimaluse korral eespool toodud määruse raames.
4.8.

Oluline on rõhutada ühelt poolt kultuurilise, haridusalase ja akadeemilise õppe ning teiselt poolt üldsuse piisava informeerimise rolli selles, et kaitsta Euroopa kodanike õigusi tehisintellekti arengut silmas pidades. Eriti tähtis on tagada, et tehisintellekti algoritme ja andmebaase, milles need toimivad, hallatakse läbipaistvalt ja korrektselt.
5.1.

Seletuskirja kohaselt on eriotstarbelistele veokitele ette nähtud erandid CO 2 -heite normidest. Konkreetsed erandid on sätestatud artikli 1 teises lõigus (CO 2 -heite võrdlusaluse arvutamine) ja artiklis 4 (tootja keskmine CO 2 -eriheide). Teisest küljest ei mainita neid artiklis 2 (kohaldamisala) ega artiklis 6 (tootja CO 2 -eriheite sihttasemed). Seetõttu tundub, et nende sõidukite olukord ei ole määruse ettepanekus täiesti selge. Selgub aga, et eriotstarbelised veokid on tegelikult hõlmatud artikli 1 punktides a ja b sätestatud CO 2 -heite vähendamise eesmärkidesse ning neid võetakse arvesse tootja CO 2 -eriheite sihttasemete kindlaksmääramisel ja artikli 7 kohaste heitevõlgade kindlakstegemiseks. Komitee arvates tuleks eriotstarbeliste veokite eristaatust paremini selgitada, täiendades vajadusel põhjendust 17.
1.7.

Komitee avaldab kahetsust, et kaubaveoteavet käsitleva ettepaneku kohaldamisala tundub hõlmavat vaid neid liidu õigusaktides sätestatud teavitamisnõudeid, mis käsitlevad tingimusi, mille alusel on lubatud vedu teostada vastavalt ELi toimimise lepingus sisalduvale transporti käsitlevale peatükile. Komitee on seisukohal, et digiteerimise eelised peaksid kehtima ka muude sellist vedu käsitlevate haldusnõuete puhul. Punktis 3.8 on esitatud ettepanek uueks sõnastuseks. Oluline on saata selles mõttes üldine signaal, ilma et see piiraks olemasolevaid või tulevasi asjaomaseid sätteid.
3.35.

Komitee on seisukohal, et riskijuhtimismeetmete ettepanekud peaksid olema vabatahtlikud, mitte liikmesriikide tasandil kohustuslik. Üldiselt on komitee seisukohal, et parim kaitse sissetuleku kõikumise vastu on tugevad I samba otsetoetused ja et neid ei tohiks mingil viisil vähendada, et kanda vahendeid üle kindlustusskeemidesse või investeerimisfondidesse. Lisaks sellele teeb komitee ettepaneku, et kõik riskijuhtimisega seotud vahendid peaksid olema valdkonnapõhised.
Komitee tunneb kahetsust, et programmi ettepanekus nähakse ette, et struktuurireformid on üksnes seotud liikmesriikide konkreetsete vajadustega ning et selles ei kavandata piiriülese või isegi üleeuroopalise ulatusega struktuurireforme. See on seda asjakohasem, võttes arvesse, et programmi on kavas juhtida keskselt. Arvestades, et selle programmi jaoks on vaja äärmiselt ulatuslikku liikmesriikidevahelist suhtlust (kes tagavad selle tegeliku konkreetse elluviimise), tekib küsimus, miks on kavas just seda programmi keskselt juhtida ja miks ei ole see ette nähtud programmiks, mida rakendatakse ühise juhtimise kohaselt.
2.5.

Kuna on oodata, et Ühendkuningriigi väljaastumise tõttu ei tunnusta EL enam neid organisatsioone, mille sponsorliikmesriik on Ühendkuningriik, on loogiline eeldada, et see avaldab kahjulikku mõju nende EL 27 liikmesriigi konkurentsivõimele ja lipulaevaks olemise atraktiivsusele, mis on andnud kõnealustele tunnustatud organisatsioonidele loa tegutseda nende nimel laevade kohustuslike kontrollimiste, ülevaatuste ja sertifitseerimise eesmärgil. Paljudel asjaomastel organisatsioonidel on volituslepingud ülejäänud EL 27 liikmesriigiga, mis kaotaksid pärast Ühendkuningriigi väljaastumist kehtivuse.
3.18.

Üldiselt ja eelnevalt esitatud kommentaare arvesse võttes on komitee seisukohal, et riigivõlakirjadega tagatud väärtpaberite turule toomine on kontseptuaalselt huvitav idee, aga selle realiseerimine ettepanekutes loob killustatud pildi ja tõstatab mõningaid küsimusi. Samuti ei saa jätta vastuseta turuosaliste ja teiste oluliste sidusrühmade kriitilised märkused ja reaktsioonid. Lõppkokkuvõttes jagab komitee siiski komisjoni seisukohta, et „õige“ vastus on võimalik praktikas anda üksnes siis, kui kontseptsiooni on testitud „reaalsel“ turul.
1.4.2.

Komitee on seisukohal, et pidades silmas tuvastatud probleeme, aitavad kavandatud direktiivi muudatused üldiselt olukorda parandada ja lahendada probleeme, millele need on otseselt suunatud. Siiski tuleb üksikute tuvastatud probleemide puhul sedastada järgmist: — „dünaamilised andmed/rakendusliidesed“ – muudatused võimaldavad probleeme lahendada vaid osaliselt, sest muudatuste tulemusi ei ole võimalik kontrollida ega prognoosida. Eriti lühiajalises perspektiivis võib parandamine olla ebapiisav (vt punktid 3.1.3, 3.3.1); — „tasude võtmine“ – muudatused on probleemse valdkonna parandamiseks sobivad ja nendega osutatakse abi suurendatud tasude puhul ja edendatakse andmete taaskasutamist, eelkõige muutes need VKEde jaoks kergemini kättesaadavaks (vt punktid 3.1.5, 3.3.2), samas juhib komitee tähelepanu sellele, et avalike ettevõtete jaoks on väga oluline tehtud kulutuste asjakohane kompenseerimine; — „avaliku sektori teabe direktiivi kohaldamisala“ – muudatused ei ole piisavad, sest direktiivi kohaldamisala laiendamine on puhtalt formaalne ega hõlma tõelisi lisakohustusi. Konkreetset probleemi sellega ei lahendata (vt punktid 3.1.1, 3.1.3, 3.3.3); — „avaliku sektori andmete kinnistamine (data lock-in)“ – muudatused ei ole piisavad ja aitavad ainult osaliselt ja kaudselt kaasa avaliku sektori andmete kinnistamise probleemi lahendamisele (vt punktid 3.1.4, 3.3.4).
4.10.

Lõpuks märgib komitee, et komisjoni ettepanek võimaldab skeemi edaspidi ajakohastada – see tähendab, et võidakse luua kindlustusmehhanism makromajanduslikuks stabiliseerimiseks. Komitee arvates tähendab see, et tunnistatakse Euroopa investeeringute stabiliseerimise vahendi enda piiranguid ning et ettepanekuid nende praegusel kujul tuleb lõpuks täiendada täiemahulise stabiliseerimisfunktsiooniga, nagu liiduülene kindlustusskeem, mis makromajanduslike šokkide ajal toimib automaatse stabilisaatorina. Kui vahepeal peaks ELi tabama uus finants- ja majanduskriis, siis pooldab komitee koordineeritud lähenemisviisi kõigi asjakohaste finantsinstrumentide, sh Euroopa investeeringute stabiliseerimise vahendi kasutuselevõtuks.
4.2.

Määruse läbivaatamiseks koostatud uuringuaruande ja turu-uuringute andmete põhjal on komitee arvamusel, et liiga vara on muuta näitajate klasse : praktikas kuulub vähem kui 1 % veeretakistuse ja märjale teele vastava haardevõime klassides turustatavatest toodetest A-klassi, nii et see kategooria on peaaegu tühi. Vastavalt määrusele (EL) 2017/1369 on skaala muutmine õigustatud ainult siis, kui 30 % toodetest on jõudnud kõrgeima klassini. Pealegi ei ole 6–7 astmega skaala, mille kaks ülemist astet on kasutamata, väga motiveeriv. Tehnilisest seisukohast tuleks samuti arvesse võtta asjaolu, et sama rehviseeria katsetamine võib mõnikord põhjustada kahe klassi võrra erinevaid tulemusi.
1.4.

Komitee on seisukohal, et kõrge liiklusohutuse taseme saavutamine on strateegiline, kuid järgmises mitmeaastases finantsraamistikus aastateks 2021–2027 on vaja suurendatud eelarvet, mis tagaks järjepidevuse pikas perspektiivis, nii et oleks võimalik saavutada ELi enda seatud kaugelepürgivad eesmärgid. Ennekõike märgib komitee, et ELi strateegia keskmes on uue taristu ehitamine, kuid piisavad vahendid tuleb eraldada ka olemasolevate teede hooldamiseks ja ajakohastamiseks. Peale selle usub komitee, et tugevamal transpordieelarvel on suurem positiivne mõju Euroopa majanduskasvule ja tööhõivele.