ET    ET  
 EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 11.11.2011 
SEK(2011) 1333 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile 
Ettepanek: nõukogu direktiiv eri liikmesriik ide sidusühingute vaheliste intressimaksete 
ja litsentsitasude suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta (uuesti 
sõnastatud) 
{KOM(2011) 714 lõplik} 
{SEK (2011 ) 1332 lõ plik}  
 
ET    ET KOKKUVÕTE 
Käesolev mõjuhinnang on lisatud ettepa nekule uuesti sõnastada nõukogu direktiiv 
2003/49/EÜ eri liikmesriikide sidusühingute vaheliste  intressimaksete ja l itsentsitasude suhtes 
kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta (e daspidi „direktiiv”). Direktiivi on muudetud 
direktiividega 2004/66/EÜ, 2004/76/EÜ ja 2006/ 98/EÜ ning Bulgaaria ja Rumeenia 
ühinemisakti VI ja VII lisaga, laiendades direktiivi kohaldamist uute liikmesriikide äriühingute ja maksude suhtes ni ng andes mõnele neist ajutis ed erandid direktiivi mõnest 
sättest
1. Kohaldatavate eeskirjade lihtsustamisek s on kasulik koondada kõ ik need õigusaktid 
ühte õigusakti. 
Direktiivist tulenevad soodustused on tagatud är iühingutele, kelle suhtes kohaldatakse ELis 
ettevõtte tulumaksu, kes on maksuresidendid EL i liikmesriigis ning kelle õiguslik vorm on 
loetletud direktiivi lisas. See hõlmab makseid sidusühingute vahel, st kui ühe äriühingu otsene 
osalus teise äriühingu kapitalis on vähemalt 25 % või kui kolmanda äriühingu otsene osalus 
nii maksja äriühingu kapitalis kui ka s aaja äriühingu kapitalis on vähemalt 25 %. 
Direktiivi artikliga 8 oli ette nähtud, et kom isjon esitab nõukogule direktiivi toimimise kohta 
aruande, et laiendada direktiivi reguleerimis ala. Kõnealune aruanne esitati 23. aprillil 2009 
(KOM(2009) 179) ning selles jõuti järeldusele, et võiks teha õiguslikke muudatusi direktiivi 
toimimise parandamiseks ning sellega saavutada direktiivi eesmärgid täielikumalt. 
Probleemi kirjeldus 
Probleem, mida käesoleva õigusaktiga peamiselt püütakse parandada, on se e, et piiriüleseid 
kapitalivoogusid maksustatakse kõrgemalt kui  riigisiseseid tehi nguid. Rahvusvaheliste 
maksete puhul tasub saaja ettevõ tte tulumaksu oma asukohariigis  ning täiendav kinnipeetav 
maks kuulub tasumisele riigis, kust makse teha kse (lähteriik). Liik mesriikidevahelised 
maksusuhted on tavaliselt reguleeritud topeltm aksustamise vältimise lepingutega, millega 
võidakse ette näha kinnipeetavate maksude puhul  maksuvabastus või -vähendus. Lisaks võib 
asukohaliikmesriik lubada maksumaksjal vähendada oma ettevõtte tulumaksu, andes talle maksukrediiti, mis on seotud kinnipeetava ma ksuga. Kinnipeetavad maksud ja nendest 
vabastamiseks vajalikud haldusme netlused takistavad siseturu su juvat toimimist. 1990. aastate 
alguses ühtlustati ema- ja tütarettevõtjate  direktiiviga ELis kasu mi jaotamise suhtes 
kohaldatav maksustamiskord
2. Nõukogu ühtlustas alles 2003. aastal sidusühingute vaheliste 
piiriüleste intressimaksete ja litsentsitasude  suhtes kohaldatava maksustamiskorra. Selle 
eesmärk oli tagada sidusühingute vaheliste piiriüleste intressima ksete ja litsentsitasude ning 
riigisiseste maksete võrdne  kohtlemine, nähes ette kinnipeetavate maksude puhul 
maksuvabastuse lähteriigis. Kuna  järgiti erinevaid seadusandlikke menetlusi ning kuna 
2003. aastal muudeti ema- ja tütarettevõtjat e direktiivi, on nende kahe õigusakti 
reguleerimisalad erinevad. 
                                                 
1 ELT L 157, 26.6.2003, lk 49, ELT L 168, 1.5.2004, lk 35, ELT L 15 7, 30.4.2004, lk  106, ELT L 363, 
20.12.2006, lk 129 ning ELT L 157, 21.6.2005, lk 278  ja lk 311. 
2 Nõukogu direktiiv 90/435/EMÜ eri liikmesriikide emaettevõtjate ja tütarettevõtjate suhtes kohaldatava 
ühise maksustamissüsteemi kohta (EÜT L 225, 20.8.1990, lk 6); muudetud direktiiviga 2003/123/EÜ 
(ELT L 7, 13.1.2004, lk 41). 
 
ET    ET Analüüsides nende probleemide ulatust, on 82 %-l juhtudest nii emaettevõtjal kui ka 
tütarettevõtjal õiguslik vorm, mis kuulub dire ktiivi reguleerimisalasse, ning peaaegu 95 % 
litsentsitasudest ja ligikaudu 90 % intressimaksetest on direktiiviga hõlmatud. Seotuse nõude puhul moodustavad muud kui sidusühingud (osalu sega alla 25 %) 12 % osalussuhetest. 
Käesoleva algatusega püütakse lahendada mõni probleem, mis on seotud direktiivi 
reguleerimisalast välja jäävate piiriüleste maksetega.  
– Kulusid vähendavad ettevõtjad püüavad vält ida maksude kinnipidamist maksuplaneerimise 
kaudu. Kontsernid võivad luua teises liikmesriigis  vahendava üksuse, et saadava makse suhtes 
kehtib maksuvabastus, mida muidu ei kohaldat aks. Sellega võivad kaasneda mitteoptimaalsed 
valikud, mis ei põhine tõhususel, vaid maksut eguritel. Lisaks kaot avad liikmesriigid 
maksutulu. 
– Kinnipeetava maksu määrad, mida kohaldatakse  liikmesriikide kahepoolsetes suhetes, on 
erinevad. Erinevate topeltmaksu stamise vältimise lepingutega on sätestatud eri määrad. See 
võib moonutada majandusotsuseid ni ng investeeringud kanduvad madala 
maksustamismääraga riikidesse. 
– Direktiivis sätestatud organisatsioonilise vormi, tehingu osapoolte vaheliste suhete, 
osalusmäärade, miinimumosaluse perioodidega jne seotud tingimused, mis tuleb täita, et 
kasutada kinnipeetavate maksude puhul dire ktiivi kohast maksuvabastust, ajendavad 
äriühinguid tegema valikud tõhususe krit eeriumi asemel maksutegurite põhjal. 
– Nõuded direktiivi soodustuste saamiseks on rangem ad kui ema- ja tütarettevõtjate direktiivis 
sätestatud nõuded dividendide ma ksuvabastuse puhul. See, et divi dendide, intressimaksete ja 
litsentsitasude jaoks on eri maksustamiskord, või b moonutada äriühingute kapitalistruktuuri ja 
immateriaalse vara jaotamist. 
– Topeltmaksustamise vältimise lepingutes säte statud lähteriigis kohaldatav vabastus 
kinnipeetavatest maksudest hõlmab haldusmene tlusi, millega kaasnevad äriühingutele suur 
halduskoormus ja kulud. Mitmel juhul antakse va bastus alles hiljem tagasimaksena, mis 
põhjustab likviidsuskulusid. Ka juhul, kui see antakse asukohaliikmesr iigis maksukrediidina, 
on ikkagi viivitus kinnipeetava maksu tasumise ja maksudeklaratsioonis selle mahaarvamise 
vahel. Ka see põhjustab likviidsuskulusid. Need nõuete täitmisega seotud kulud ELi 
äriühingutele moodustavad hinnanguliselt 126 miljonit eurot igal aastal. 
– Äriühinguid maksustatakse topelt. Nende suhtes  kohaldatakse maksu läht eriigis ja ettevõtte 
tulumaksu oma asukohariigis. Asukohariik võib nä ha ette vabastuse topeltmaksustamisest kas 
vabastades maksustamisest sellise tulu või lu bades maha arvata lähteriigis tasutud maksu. 
Juhul kui kogumakselt tasutav kinnipeetav maks on siiski suurem kui ettevõtte tulumaks 
(madal nominaalne maksumäär), mida arvutat akse sellisest makses t tuletatud puhastulu 
põhjal, maksustatakse äriühinguid kõrgemalt kui siis, kui maksustatud oleks samaväärseid 
riigisiseseid makseid. 
Probleem on ka tingimustega, mis on kehtestat ud kinnipeetavast maksust vabastamise suhtes 
siis, kui äriühing sooritab makse püsiva te gevuskoha kaudu, st filiaali kaudu. Selline makse 
peab olema mahaarvatav kulu sellele maksumaksj ale. Direktiivi praegus e sõnastuse kohaselt 
ei kohaldataks direktiivi juhtude suhtes, mille puhul mahaarvamisest on keeldutud näiteks sel 
 
ET    ET põhjusel, et kõik ametlikud nõuded ei ole täidet ud, kuigi tehing on tegelikult seotud püsiva 
tegevuskoha tegevusega. 
Lisaks ei nõuta direktiivis, et  vabastus lähteriigis oleks se otud makse maksustamisega saaja 
asukohaliikmesriigis. Sellega võivad kaas neda maksuvabad maksed. Direktiivi 
kokkuleppimise ajal kutsus nõukogu komisjoni ül es esitama vajalikke muudatusi. Komisjon 
võttis vastu muudatusettepaneku, KOM(2003) 841, et kinnipeetavate maksude maksuvabastust ei saaks kasutada äriühingud, kes on juba vabastatud oma asukohaliikmesriigis saadavate intresside ja  litsentsitasude maksustamisest. Kuigi 
kompromissteksti suhtes oli üldine ük smeel, ei saavutatud nõukogu töörühmades 2004–2006 
ühehäälset nõusolekut. Komisjon võ ttis selle ettepaneku tagasi, kui ta võttis vastu teatise 
„Komisjoni 2010. aasta tööprog ramm – Aeg tegutseda”, KOM( 2010) 135 (lõplik), sest ta 
kavatses teha ettepaneku direktiivi uuestisõnastamise kohta. 
Praeguse olukorra jätkumisel püsiksid ärikäi tumise moonutused, nõuete täitmisega seotud 
kulud äriühingutele ja topeltmaksustamise oht. Selle tulemusena väheneksid piiriülesed 
kapitalivood, mis omakorda vähendaks kapita li- ja tehnoloogiasiirdeid. Mõju ressursside 
piiriülese jaotamise protsessi le oleks ebasoodne. Kokkuvõttes ei saaks kasutada täielikult ära 
siseturu võimalusi.  
Olukord mõjutab põhimõtteliselt kõ igi sektorite ja igas suur uses äriühinguid, kuigi nõuete 
täitmisega seotud kulud moodustavad vä ikeettevõtjate puhul suurema osa nende 
kogukuludest. Intresside puhul mõjutavad siin käs itletud probleemid peamiselt finantssektorit. 
Siiski koosneb mis tahes tegevusvaldkonna kontse rnide kapitalistrukt uur omakapitalist ja 
võlast. Seega mõjutab see kõiki tegevusva ldkondi. Litsentsitasude puhul kogevad seda 
maksukoormust sagedamini sektorid, mis kasutavad intensiiv selt tehnoloogiat ja 
intellektuaalomandi õiguseid. 
Mõjutatud on ka maksuasutused, sest nad saav ad tulu kinnipeetavatest maksudest või nende 
maksutulusid vähendab maksukrediit, mida maksumaksjad kasutavad topeltmaksustamise kõrvaldamiseks. 
Subsidiaarsus 
Seda algatust on vaja, sest liikmesriigid maksustavad piiriüleseid tegevusi vastavalt oma 
kahepoolsete läbirääkimiste tulemusena sõ lmitud kahepoolsetele ma ksulepingutele. Iga 
riikidepaar jõuab eri lahendusel e. Kui topeltmaksustamise vältimise lepingut ei ole, 
määratakse kinnipeetavad maksud vastavalt ühep oolsetele eeskirjadele, kooskõlas liikmesriigi 
maksupoliitikaga. Puuduvad koordineerivad meetmed, et kõrvaldada need takistused siseturult. Seega on vaja ELi tasandil võetavaid  meetmeid, et tagada ühtne ja koordineeritud 
maksupoliitika selles maksustamisvaldkonnas. 
Meetmete võtmine Euroopa tasandil on põhjenda tud sellega, et probleem on piiriülene ning 
iga liikmesriik ei saa kehtestada eraldi ma ksupoliitikat siseriiklikult ja ELi raames. ELi 
tasandil võetavad meetmed tagavad, et liik mesriigid annavad maksude kinnipidamisel 
vabastust samal määral.  
 
ET    ET Eesmärgid 
Kõnealuse algatuse eesmärk on vä hendada eespool kirjeldatud piir iüleseid tõkkeid  siseturul, 
laiendades kinnipeetavate maksude puhul dire ktiivi kohast maksuvabastust võimalikult 
väheste kuludega. Eelkõige on oluline kõrvaldada moonutuse d, mis tulenevad erinevatest 
maksustamiskordadest, mida kohaldatakse divide ndidega, intressidega ja litsentsitasudega 
seotud kapitalivoogude suhtes. Seega on üks p eamistest eesmärkides t viia direktiivi 
reguleerimisala kooskõlla ema- ja tütarettevõtjate direktiiviga. See peaks edendama rahastamist ja tehnoloogilist arengut ni ng tugevdama ELi po liitikaid kõnealustes 
valdkondades. 
Poliitikavalikud 
Poliitikavalikuid, mida tuleb kaaluda, on mitu.  
- valikuvõimalus 1: meetmeid ei võeta. - valikuvõimalus 2: direktiivi soodustuste kohaldamist võib laiendada mittesidusühingute 
vahelistele maksetele; lisaks võib laiendada nende äriühinguvormide loetelu, mille suhtes 
direktiivi kohaldatakse.  
- valikuvõimalus 3: üks lahendus oleks viia direktiiviga ettenähtud soodustused kooskõlla 
ema- ja tütarettevõtjate direktiiviga nii, et  äriühinguid käsitatakse sidusühingutena juhul, kui 
otsene või kaudne osalus 10 %, ning laienda takse nende äriühinguvormide loetelu, mille 
suhtes direktiivi kohaldatakse. 
- valikuvõimalus 4: direktiivi sätteid võib muuta, täpsustamaks , et püsiva tegevuskoha nende 
maksete suhtes, mis on seotud tema tege vusega, kohaldatakse maksusoodustust. 
- valikuvõimalus 5: võib kehtestada maksus tamisnõude, mille kohaselt ei saaks vabastust 
kohaldada juhul, kui makse saaja ei ole kohust atud maksma tulumaksu kõnealusest maksest 
saadavalt tulult. 
Poliitikavalikute mõju
 
Valikuvõimalus 1 ei käsitleks majanduslikke ku lusid ja moonutusi, mis tulenevad maksude 
kinnipidamisest, ning ei lahendaks eespool kirjeldatud probleeme. 
Valikuvõimalus 2 mõjutaks liikmesriikide maksut ulusid. Seoses intressimaksetega oli nende 
13 ELi liikmesriigi (Belgia, Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Kreeka, Ungari, Iirimaa, Itaalia, Läti, Poola, Portugal, Rumeenia, Sloveenia ja Ühendk uningriik) osa, kes peavad kinni maksu riigist 
väljatehtavatelt intressimaksetelt, ELi-sis estes intressimaksetes  2008. aastal ligikaudu 
112 miljardit eurot. Võttes arvesse, et ainult 10 % koguvõlapositsioonist ELi riikides jääb 
äriühingute arvele ja et kinnipe etava maksu keskmine määr riik ides, kes pidasid kinni maksu 
piirülestelt intressimaksetelt, on 7,1 %, on e ttevõtetevahelistelt maksetelt kinnipeetavast 
maksust saadav kogutulu 0,8 miljardit eurot. Kõnealuse riigist väljamakstavatelt intressimaksetelt saamata jäävat tulu peaks kompenseerima väiksem krediit seoses 
 
ET    ET vastuvõtvas liikmesriigis kinnipeetud maksudega . Kõnealuse mõju arvesse võtmisel oleks 
mõju netotuludele tõenäoliselt väga väike:  kahju ei tohiks ületada 200–300 miljonit eurot3. 
ELi-sisene litsentsitasudega seotud kapitaliv äljavool oli 2008. aastal üle 31 miljardi euro. 
Sellise 22 ELi liikmesriigi osa, kes pidasid makse kinni riigist väljamakstavatelt litsentsitasudelt, oli ELi-siseste litsents imaksetes kokku 23,3 miljardit eurot. Võttes 
keskmiseks kinnipeetava maksu määraks 5,5 %, võib riigist välja makstavatelt 
litsentsitasudelt saadav kogutulu olla ELis ligi kaudu 1,3 miljardit eurot. Kõnealuse riigist 
väljamakstavatelt litsentsitasudelt saamata jäävat tulu peaks kompenseerima väiksem krediit seoses vastuvõtvas liikmesriig is kinnipeetud maksudega. Kõn ealuse mõju arvesse võtmisel 
oleks mõju netotuludele tõenäoliselt väga väik e. Seitsme liikmesriigi puhul (Bulgaaria, Tšehhi 
Vabariik, Kreeka, Poola, Portugal, Rumeenia ja Slovakkia), kus riigist väljamakstavate litsentsitasude suhe SKPsse on kõige suurem, ei tohiks kahju ületada 100–200 miljonit eurot
4. 
Praegu on asjaomase direktiivi ning ema- ja tütarettevõtjate direktiivi reguleerimisala piiratud 
sidusühingutega. Direktiiviga ette nähtud soodus tuste laiendamine mittesidusühingutele oleks 
uus lähenemisviis, mis mõjutaks ELi  maksusuhteid kõigis liikmesriikides. 
Äriühingute puhul avalduks teise valikuvõimal use mõju nõuete täitmisega seotud kulude 
vähenemises: igal aastal oleks võimalik kokku hoida kuni ligikaudu 126 miljonit eurot. 
Positiivne mõju oleks eriti tuntav VKEde puhul , kellel kõnealused kulud  on proportsionaalselt 
suuremad. Seda laadi äriühingud saaks samuti kasu  sellest, et maksu ei  peetaks enam kinni 
litsentsitasudelt: VKEd annavad tavaliselt välja litsentse oma tööstusomandile, kuna nad ei 
suuda oma leiutisi ise rakendada. Teisest küljest jäävad erinevused dividendide, intressside ja 
litsentsitasude maksustamisel püsima ning vastavad moonutused mõjutavad äriühingusisest kapitalistruktuuri, ELi äriühingut e intellektuaalomandi jaotamist ja organisatsioonilist vormi. 
Valikuvõimalusega 3 ühtlustataks direktiiviga ettenähtud tingimused seoses dividendide, 
intresside ja litsentsitasude maksustamise ga. See aitaks vähendada eespool osutatud 
maksumoonutusi. Lisaks võib see anda kasu seos es sellega, et ettevõtted saavad lihtsamalt ja 
väiksemate kuludega muuta organisatsioonilise vormi, kapitalistruktuuri,  osalusstruktuuri ja 
immateriaalse vara jaotust. Nõuete täitmise ga seotud kulude kokkuhoid võib ettevõtjatel olla 
38,4 kuni 58,8 miljonit eurot. Mõju liikmesriikide  netotuludele oleks isegi väiksem kui 
eelmiste poliitikavalikute korral, st ligikaudu 160–310 miljonit eurot. Kõnealuste muudatuste 
ülevõtmine siseriiklikusse  õigusesse ei tohiks olla väga koo rmav, kuna ema- ja tütarettevõtjate 
direktiivi rakendamisel on saadud juba kogemusi. 
Lisaks on kaks muud algatust, mida saab  kombineerida valikuvõimalustega 2 ja 3, et 
lahendada eespool juba kirjeldatud kahte konk reetset probleemi. Valikuvõimalused 4 ja 5 
aitaksid kaasa direktiivi paremale toimimisel e ning need tuleb seepärast lisada mis tahes 
muutmisettepanekusse.  
                                                
 
3 Allikas: Copenhagen Economics, Taxation of interest and royalties — impact assessment of 
amendments to the present Directive, oktoober 2010. 
4 Allikas: vt joonealune märkus 3. 
 
ET    ET Eespool esitatud hinnanguid tuleks samas käsitl eda ettevaatlikult, kuna need põhinevad 
mitmetel eeldustel ja statisti listel andmetel, mille puhul ei saanud võtta arvesse õiguslikke 
kaalutlusi. 
Poliitikavalikute võrdlemine 
Kuna valikuvõimalusi 4 ja 5 saab kombineer ida valikuvõimalustega 2 ja 3, osutame kahele 
järgmisele alternatiivile. A lternatiiviga I kombineeritaks valikuvõimalused 2, 4 ja 5 ning 
alternatiiviga II valikuvõimalused 3, 4 ja 5. 
Kui alternatiiv I oleks kõige tõhusam nõuete täitmisega seotud kulude vähendamisel, oleks 
see samas ka vähem tõhusam ja vastuolus direktiivi toimimise parandamise muude eesmärkide seisukohast. Riikide rahanduse ebasta biilse seisundi konte kstis põhjustaks see 
lahendus liikmesriikide maksutul ude järsemat vähenemist. Samuti oleks seda keerulisem 
rakendada ja see oleks vastuolus eesmärg iga kõrvaldada moonutused, mis tulenevad 
käesoleva direktiivi ning ema- ja tütarette võtjate direktiivi reguleerimisala erinevustest. 
Seega on alternatiiv II eelistatum, kuna tagab ta sakaalustatuma lahenduse. See ei oleks küll nii 
tõhus nõuetega seotud kulude vähendamisel kui alternatiiv I, kuid võima ldaks täita kõnealuse 
algatusega seatud eesmärgid nii, et maksutulu väheneks vähem. Komisjoni algatatud avalik 
konsultatsioon näitas, et enamik  vastanud sidusrühmadest eelista s seda alternat iivi. Teisest 
küljest toetati alternatiivi I peamist valikuvõimalust (direktiiv i reguleerimisala laiendamine 
mittesidusühingutele) väga vähe (29 % vastanutest). 
Ka liikmesriikidel oli võimalus esitada oma seisukohti kõnealuste valikuvõimaluste kohta 
23. novembril 2009 peetud koosolekul, millel arutati komisjoni aruannet direktiivi kohta. Üldiselt toetati rohkem valikuvõimalust 3 ning mõned olid selgelt vastu valikuvõimaluse 2 
alusel tehtavatele mis tahes muudatustele. Se oses valikuvõimalusega 4 ette pandud tehniliste 
muudatustega olid enamus liikme sriikide esindajatest nõus sell ega, et tuleb leida lahendus. 
Seoses valikuvõimalusega 5 käsitleti t eemat majandus- ja rahandusküsimuste nõukogus 
seoses direktiiviga, kusjuures enamus liikmesriike toetas komisjoni algatust kõnealuses valdkonnas. Samas tuleb rõhutada, et 23. novemb ri 2009. aasta kohtumisel käsitleti tehnilisi 
küsimusi ning esindajatel ei palutud võtta alga tuse kohta poliitilist se isukohta. Tegelikult ei 
võtnud paljud esindajad arutelu ajal sõna.