2.1.Parimate tavade edendamine, et vähendada biotsiidide kasutamist

Nagu eespool märgitud, kasutatakse biotsiide paljudes ja väga erinevates valdkondades. See kätkeb endas ka palju väljakutseid, eelkõige suhtlemist lõppkasutajate ja sidusrühmadega ning nende teadlikkuse suurendamist.

Ühiskondlikule nõudlusele reageerimine nõuab biotsiide turule laskvatelt äriühingutelt olulisi investeeringuid, eelkõige selleks, et esitada nõutavad andmed, mis tõendavad nende toodete ohutust ja tõhusust.

Oluline on rõhutada, et vaatamata nende kasutamisest tulenevale ohule on biotsiididel tähtis roll ELi kodanike igapäevaelus. Näiteks insektitsiidid ja desinfektsioonivahendid on rahvatervise seisukohast väga olulised, et hoida kontrolli all siirutajatega levivaid haiguseid (nt malaaria, denguepalavik, Chikungunya-viirus, Zika-viirus), toidutekkelisi haiguseid (nt salmonelloos, listerioos) või haiglanakkusi (nt MRSA). Biotsiide kasutatakse laialdaselt ka selliste materjalide puhul nagu plast, puit, tekstiil, värvid jne, et kaitsta neid mikroorganismide, seente või putukate eest.

Toimeainete puhul, mis olid biotsiidide turuleviimise direktiivi jõustumise ajal juba turul, on lähenemisviis vastupidine. Biotsiidide turuleviimise direktiiviga on kõnealuste toimeainete jaoks kehtestatud üleminekuperiood, mille jooksul võib kõnealuseid toimeaineid sisaldavaid biotsiide turule lasta vastavalt liikmesriikide siseriiklikule korrale.

Biotsiidimääruse eesmärk on parandada siseturu toimimist, tagades samas inimeste ja loomade tervise ning keskkonna kaitse kõrge taseme.

Biotsiidid (desinfektsioonivahendid, puidukaitsevahendid, insektitsiidid, putukatõrjevahendid ja rodentitsiidid) on vahendid, mille eesmärk on hävitada või hoida kontrolli all kahjulikke ja soovimatuid organisme (nt viirused, bakterid, seened, putukad või selgroogsed loomad), kes võivad avaldada kahjulikku mõju keskkonnale, loomadele, inimestele, nende tegevusele ja toodetele, mida nad kasutavad või toodavad. Biotsiide kasutavad mitmel moel nii tööstustarbijad ja kutselised kasutajad kui ka tavatarbijad.

Selleks et tagada kogu ELis ühtne lähenemisviis biotsiidide säästvale kasutamisele, on vaja tagada parimate tavade levitamine ja biotsiidide säästva kasutamise põhimõtete järgimine.

Parim tava on tulemuslik lähenemisviis või meetod, mis on sageli esitatud suuniste kujul, mille eesmärk on vähendada ohtu ning edendada toote või tehnoloogia rakendamisega seotud tehnilist mõistmist. Rakendamise ja kohaldamise (soovitatavalt ELi tasandil) seisukohast on oluline kaasata parimate tavade suuniste koostamisse ka sidusrühmad. Parimate tavade suunistes keskendutakse biotsiidide kasutusetapile ja suunised on vahend, mida kasutatakse lisaks loa andmise menetlusele, et edendada biotsiidide säästvat kasutamist.

2.1.Parimate tavade edendamine, et vähendada biotsiidide kasutamist

Selles osas antakse ülevaade uuringu tulemustest ja selgitatakse, kuidas on biotsiidimäärus kaasa aidanud või kuidas see aitab kaasa biotsiidide säästvale kasutamisele.

Käesoleva aruande eesmärk on seega kirjeldada olukorda biotsiidimääruse artiklis 18 loetletud (2. jaotis) ja muudes valdkondades (3. jaotis).

ohud, mis on seotud biotsiidide kasutamisega teatavates paikades, nagu koolid, töökohad, lasteaiad jne, ning kas nende riskide käsitlemiseks on vaja lisameetmeid;

parimate tavade edendamine, et vähendada biotsiidide kasutamist miinimumini;

Samas artiklis on sätestatud valdkonnad, mida tuleb käsitleda ja mis hõlmavad järgmist:

Biotsiidimääruse artiklis 18 on sätestatud, et komisjon peab biotsiidimääruse kohaldamisest saadud kogemuste põhjal esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande selle kohta, kuidas aitab määrus kaasa biotsiidide säästvale kasutamisele. Aruandes tuleb hinnata ka vajadust võtta täiendavaid meetmeid, eelkõige seoses kutseliste kasutajatega, et vähendada biotsiididega seotud ohtu inimeste ja loomade tervisele ja keskkonnale.

Siiski tuleb märkida, et biotsiidid on olulised vahendid inimeste ja loomade tervise ja keskkonna kaitsmiseks ning kemikaalivabad alternatiivid ei ole alati tõhusad, praktilised ega isegi kättesaadavad. Seepärast peab säästva kasutamise strateegia tagama biotsiidide piisava kättesaadavuse seatud eesmärkide saavutamiseks.

Eelkõige desinfektsioonivahendite puhul on ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide süsteemi järgimine ennetav lähenemisviis (see hõlmab ka võimalike ohtude seiret), mis nõuetekohase rakendamise korral tagab usaldusväärse hügieeninõuete täitmise ja aitab kaasa desinfektsioonivahendite kasutamisele vastavalt säästva kasutuse põhimõtetele.

Toidukäitlejate jaoks on kohustuslik kohaldada ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide süsteemi põhimõtteid. Toidukäitlejad, kes teevad teatavaid tootmistoiminguid, peavad rakendama ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide süsteemi põhimõtetest lähtuvaid menetlusi.

Näiteks on Euroopa biotsiiditööstuse ettevõtjad koostanud „Parimate tavade juhendi rodentitsiidina toimiva biotsiidi kasutamiseks Euroopa Liidus” . Kõnealuses juhendis kirjeldatakse, mida teha enne ja pärast rodentitsiidi kasutamist ning selle kasutamise ajal, esitatakse praktilised juhised, mida tuleb järgida rodentitsiide kasutamisel mitmesugustes olukordades, kirjeldatakse, kuidas jälgida näriliste levikut ilma pidevalt rodentitsiidiga söötasid kasutamata, ning tutvustatakse alternatiivseid näriliste tõrje vahendeid. Suunistes antakse ka nõu, kust saada teavet antikoagulandi suhtes tekkinud resistentsuse kohta ja milline on parim viis selle probleemi lahendamiseks.

Ettevõtjad võiksid koostada suunised või heade tavade juhendid, et edendada biotsiidide säästvat kasutamist, lähtudes integreeritud kahjuritõrje põhimõtetest.

Uuring osutas, et tootjate liidud ja liikmesriigid on juba välja töötanud arvukalt dokumente mitmesuguste tooteliikidega seotud heade tavade kohta.

Siiski on oluline selgelt määratleda, milliseid andmeid ja millisel eesmärgil kogutakse ning kuidas aitab sellise andmete kogumine kaasa biotsiidimääruse eesmärkide, sealhulgas säästva kasutamise saavutamisele.

Uuringust ilmnes, et tänaseks on liikmesriigid kogunud väga vähe teavet biotsiidide kasutamise kohta.

Näiteks saab toimeaine heakskiitmise käigus keelata selliste biotsiidide käsi- või internetimüügi, mille toimeaine vastab välistamiskriteeriumidele, kuid on heaks kiidetud ja turule lubatud biotsiidimääruse artikli 5 lõikes 2 sätestatud erandi alusel. Lisaks võib selliste biotsiidide puhul kaaluda piirangut, et neid levitaksid ja müüksid ainult asjakohaselt kvalifitseeritud spetsialistid.

Selliste kohustuste kehtestamine on võimalik tänu asjaolule, et biotsiidimääruse kohaldamisala hõlmab biotsiidide kättesaadavaks tegemist (st alates esmasest tarnest kuni kasutuskohani) ja toimeained on heaks kiidetud rakendusmäärustega, milles käsitletakse üldmeetmeid ja mis võimaldavad võtta vastu tarneahela suhtes kohaldatavaid sätteid.

See on näide müügikohtadele pandud kohustustest, et tagada mitte ainult teabe, vaid ka isikukaitsevahendite jõudmine lõppkasutajani. See näitab, kuidas nõudeid võib kehtestada ka turustusahela ning eriti jaemüügi tasandil, et levitada parimaid tavasid ja toetada biotsiidide säästlikku kasutamist.

Kui on olemas sertifitseerimis- või koolituskava, võib tootele antud loas viidata sellele kavale. Näiteks kasutatakse sellist lähenemisviisi rodentitsiididele Ühendkuningriigis antavate lubade puhul, kus antikoagulandina toimivale rodentitsiidile loa saamise tingimus on vastavus tööstusliku kasutamise kavale .

Üks võimalus levitada kättesaadavaid juhenddokumente ja parimate tavade juhendit on viidata nendele tootele antud lubades, et toote kasutamisjuhendis oleks selgesõnaline viide nendele dokumentidele. Näiteks sisaldavad antikoagulandina toimivatele rodentitsiididele Saksamaal antud load õiguslikult siduvat viidet parimate tavade juhendile, mis põhineb olemasolevatel tootmisharu suunistel ja ELi õigusaktidel ning mille kohaselt kõnealuseid tooteid kasutavad spetsialiseerunud ja litsentseeritud kutselised kasutajad. Siiski eeldab selle võimaluse kasutamine, et lõppkasutaja loeb antud soovitused läbi ja järgib neid nõuetekohaselt.

Tootele antud loas on sätestatud tingimused toote turul kättesaadavaks tegemiseks ja kasutamiseks. Eelkõige sisaldab tootele antud luba juhendit biotsiidi ohutuks kasutamiseks ja kõrvaldamiseks.

Erikaitsevahendeid kasutatakse peamiselt tööstus- ja teenindussektoris ning selleks on juba välja töötatud mitmesuguseid sobivaid kaitsevahendeid kokkupuute minimeerimiseks (nt automatsüsteemid puidu töötlemiseks) ja üledoseerimise vältimiseks (nt kalibreeritud doseerimine suletud nõudes kasutatavad konservantide puhul, laevakere kasvumisvastaste värvide pihustite kalibreerimine).

Mitmesuguste biotsiidide, eelkõige üldiseks kasutamiseks ette nähtud biotsiidide käsitlemisel ei kasutata kaitsevahendeid või hõlmavad need kaitsevahendid peamiselt kindaid ja muid isikukaitsevahendeid, mis kuuluvad juba direktiivi 89/686/EMÜ kohaldamisalasse.

Mitu liikmesriiki (nt Belgia ja Taani) on juba teinud märkimisväärseid ja isegi loomingulisi jõupingutusi, et tutvustada üldsusele biotsiidide säästva kasutamise põhimõtteid.

Seepärast tuleks kehtestada täiendavaid meetmeid, et tagada riskivähendamismeetmete nõuetekohane kohaldamine. Need võivad olla meetmed, mille eesmärk on lõppkasutaja parem teavitamine ning haridus- ja koolitustegevuse tõhustamine.

Nagu eespool märgitud, on koolituse ja teabelevi korraldamine oluline, et tagada riski vähendamise meetmete nõuetekohane kohaldamine ja kaitsta teatavaid paiku.

Lisaks on komisjon loonud ja kasutusele võtnud kemikaalide seire teabeplatvormi, mis on ühtne juurdepääsupunkt keemiaalastele seireandmetele, mida haldavad ja kasutavad Euroopa Komisjon, liikmesriigid, rahvusvahelised ja riiklikud organisatsioonid ning teadlased.

Seoses vee ja põhjavee reostamise ohuga ärgitatakse uuringus liikmesriike kasutama muudest seiresüsteemidest kättesaadavat teavet, näiteks teostama vastavalt vee raamdirektiivile prioriteetsete ainete ja konkreetse valgalapiirkonnaga seotud saasteainete seiret, mis võiks anda teavet biotsiididega seotud spetsiifilise ohu kohta veekeskkonnale. Seda silmas pidades on välja töötatud jälgimisnimekirjade mehhanism sihipärase jälgimise tagamiseks ELi tasandil, et toetada võimalike muret tekitavate ainete (sealhulgas uute saasteainete) tulevasel läbivaatamisel prioriteetseks tunnistamist ja kandmist prioriteetsete ainete nimistusse.

Tuleb märkida, et biotsiidimääruse artikli 17 lõike 5 kohaselt on liikmesriigid kohustatud võtma meetmeid, et teavitada üldsust asjakohaselt biotsiidide kasulikkusest ja nende kasutamisega kaasnevatest ohtudest ning samuti võimalustest biotsiidide kasutamist vähendada. Uuringus tunnistatakse sellise teabe tähtsust, eriti kasutuspiirkondades, kus haavatavad isikud (nt lapsed) võivad toodetega kokku puutuda.

Enamiku seni biotsiidimääruse alusel heaks kiidetud toimeainete (puidukaitsevahendid, insektitsiidid, repellendid ja atraktandid ning laevakere kasvumisvastased värvid) analüüsimise tulemusena jõuti uuringu käigus järeldusele, et spetsiifilist ohtu kas ei ole või hõlmavad tootele antava loa eritingimustega ette nähtud riskivähendamismeetmed piisavalt nende biotsiidide kasutamisega kaasnevaid ohte.

Vastavus standardile EN 16636 võimaldab kahjuritõrje pakkujatel tõendada, et neil on kahjuritõrjeteenuste pakkumiseks vajalik pädevus ja oskusteave, haldussüsteem kvaliteedi ühtlase taseme tagamiseks ning nad tegelevad süsteemselt, et vähendada ohtu klientidele ja üldsusele ning võimalikku negatiivset mõju keskkonnale ja loomade heaolule.

Hiljuti vastu võetud Euroopa standard (EN 16636) on hea näide sellest, mida on võimalik saavutada.

Kui tekib vajadus eripiirangute või -nõuete järele, võib need kehtestada juhtumipõhiselt ja seada eritingimused toimeaine heakskiitmisele või tootele loa andmisele.

Kuigi teatavate biotsiidide käsitlemisel on oluline roll sobiva dosaatori kasutamisel, tuleb kokkupuute vähendamiseks arvesse võtta ka muid tegureid, näiteks sobiva toote valikut, ilmastikutingimusi, kahjulike organismide asustustihedust jne. See tõendab taas, kui oluline on nõuetekohane kasutamisjuhend, mis vastab iga kasutajatele kättesaadavaks tehtud tooteliigi eripärale.





3.Vahendid, mille abil edendada innovatsiooni ja säästvat kasutamist

Aruande koostamisel võeti arvesse ka muid vahendeid ja meetmeid, mida võiks kasutada, et edendada innovatsiooni ja sobivamate uute toodete väljatöötamist.

3.1.Välistamine, asendamine ja võrdlev hindamine

Biotsiidimäärusega on ette nähtud toimeainete väljajätmise või asendamise kriteeriumid ning selliste biotsiidide võrdlev hindamine, mis sisaldavad asendamisele kuuluvaid toimeaineid. Need on väga võimsad mehhanismid ohtlike ja väga ohtlike ainete järkjärguliseks kasutusest kõrvaldamiseks. Lisaks luuakse stiimulid paremate alternatiivide väljatöötamiseks.

Kõnealuste mehhanismide kõiki võimalusi ei ole veel ära kasutatud, paljusid toimeaineid alles hinnatakse ja paljud biotsiidid alles ootavad loa saamist. Siiski on oodata, et need mehhanismid annavad suure panuse biotsiidide säästvasse kasutamisse.

3.2.Märgistamisnõuded

Uuringus analüüsiti vahendeid, millega saaks kergesti ja silmatorkavalt tähistada biotsiide, millel on väiksem mõju inimeste ja loomade tervisele ja keskkonnale. Eesmärk on aidata lõppkasutajal teha teadlikke valikuid ning anda sellistele toodetele konkurentide ees eelis, et luua tööstusele selge stiimul keskkonnasõbralikumate toodete väljatöötamiseks.

Uuringus analüüsiti ka seda, kas sel eesmärgil võiks kasutada olemasolevaid ökomärgise süsteeme (näiteks ELi ökomärgis, ökomärgis „sinine ingel”, põhjamaade luigemärgis) või on ettevõtjate ühendused või üksikettevõtjad loonud (vabatahtlikke) märgisesüsteeme, mis võiksid olla innustavaks eeskujuks.

3.2.1.ELi ökomärgise määrus

Määruse (EÜ) nr 66/2010 (edaspidi „ELi ökomärgise määrus”) eesmärk on vabatahtlik ELi süsteem, et aidata tarbijatel kindlaks teha tooted ja teenused, mille keskkonnamõju on väike kogu nende olelusringi jooksul, alates tooraine kaevandamisest ja tootmisest ning lõpetades toote kasutamise ja kasutusest kõrvaldamisega.

Uuring osutas siiski, et biotsiide ei peeta nende olemuse ja kasutuseesmärkide (soovimatute organismide hävitamine) tõttu selle kava jaoks sobivaks ega abikõlblikuks.

Takistusena toodi esile ka biotsiidide mitmekesisust ning kasutusvaldkondade paljusust, sest ELi ökomärgise kriteeriumid töötatakse välja tootepõhiselt.

Lisaks edendatakse ELi ökomärgisega biotsiidide olemasolevate alternatiivide kasutamist, näiteks tavapäraste immutatud materjalide asemel biotsiidivabade materjalide kasutamist.

3.2.2.Tööstussektori algatused

Ettevõtjad ja nende ühendused on käivitanud mõned algatused säästvate tavade edendamiseks ja oma toodete keskkonnasõbralikkuse esiletõstmiseks.

Isegi kui tegemist on vaid üksikute ettevõtjate algatustega, mis on sageli osa nende toodete haldamis- või turundusstrateegiast, osutavad need algatused, et meetmeid biotsiidide keskkonnamõju vähendamiseks saavad võtta ka ettevõtjad.

Lisaks on neis algatustes kasulikke elemente, mida on võimalik laiemalt kasutada, et stimuleerida innovatsiooni või uute, inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale ohutumate toodete väljatöötamist ning toetada üldisemalt biotsiidide säästlikku kasutamist.