EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard, Taani) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard, Taani) /* KOM/2011/0251 lõplik */





SELETUSKIRI Eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe[1] punkti 28 kohaselt võib Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF, edaspidi ka „fond”) kasutada paindlikkusmehhanismi kaudu igal aastal mahus, mis täiendab finantsraamistiku asjaomastes rubriikides ettenähtud assigneeringuid kuni 500 miljoni euroga. Fondist abi saamise tingimused on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta[2]. 2010. aasta 6. oktoobril esitas Taani taotluse EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard, et saada fondist rahalist toetust seoses töötajate koondamisega Taani laevatehasest Odense Steel Shipyard. Pärast taotluse põhjalikku läbivaatamist otsustas komisjon kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikliga 10, et kõnealuses määruses sätestatud tingimused rahalise toetuse saamiseks on täidetud. TAOTLUSE KOKKUVÕTE JA ANALÜÜS Põhiandmed || EGFi viitenumber: || EGF/2010/025 Liikmesriik: || Taani Artikkel 2 || a Põhiettevõte || Odense Steel Shipyard Tarnijad ja tootmisahela järgmise etapi tootjad || 0 Vaatlusperiood || 13.4.2010 – 31.7.2010 Individuaalsete teenuste osutamise alguskuupäev || 1.10.2010 Taotluse esitamise kuupäev || 6.10.2010 Koondamised vaatlusperioodil || 710 Koondamised enne ja pärast vaatlusperioodi || 646 Toetuskõlblikke koondamisi kokku || 1 356 Abi vajavate koondatud töötajate arv || 950 Individuaalsete teenustega seotud kulud (eurodes) || 20 874 362 Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud[3] (eurodes) || 943 948 Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud (%) || 4,3 Eelarve kokku (eurodes) || 21 818 310 Fondi toetus eurodes (65 %) || 14 181 901 1. Taotlus esitati komisjonile 6. oktoobril 2010 ning sellele lisati täiendavat teavet kuni 8. märtsini 2011. 2. Taotlus vastab fondi vahendite kasutamise tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis a, ja see on esitatud kõnealuse määruse artiklis 5 sätestatud kümnenädalase tähtaja jooksul. Koondamiste seos globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses või ülemaailmse finants- ja majanduskriisiga 3. Näitamaks seost koondamiste ja üleilmse finants- ja majanduskriisi vahel väitis Taani, et Euroopa laevatehased on viimastel kümnenditel kaotanud Aasia tehastele märkimisväärse turuosa. Üleilmne finants- ja majanduskriis mõjutas lisaks globaalset laevaehitusturgu, nii et Euroopa laevaehitajate liidu (CESA) andmeil langes tellimuste hulk ajavahemikus 2008–2009 194,2 miljonilt CGT-lt[4] 156,2 miljoni CGT-ni, kusjuures uued tellimused vähenesid samal perioodil 43,0 miljonilt CGT-lt 16,5 miljoni CGT-ni. 4. CESA aruandes 2009. ja 2010. aasta kohta on märgitud, et selline tellimuste vähenemine põhjustas laevatehaste töökoormuse kiire vähenemise. Lisaks nõudluse vähenemisele standardsete kaubalaevade segmendis vähenes nõudlus ka tankerite, konteinerlaevade ja puistlastilaevade segmentides umbes 1,5 miljoni CGT võrra. CESA liikmetele esitatud tellimustest tühistati 2008. aasta teises pooles umbes 17 %. CESA andmeil aitas 2009. aastal ehitatud laevade suurem väärtus ja keerukus vähendada mõju käibele – käive vähenes 5 % võrra võrreldes kogumahutavusega, mis vähenes 20 %. Praeguse olukorra täielik mõju Euroopa laevatehastele avaldub hiljem, sest laevade tootmisprotsess on väga pikk. Alates 2008. aastast on CESA laevatehaste tellimused vähenenud drastiliselt. 2009. aasta lõpuks olid ohus umbes 20 % töökohtadest laevatehastes. CESA prognoosis pooli töökohti ohustavat tööhõivekriisi juhuks, kui enne 2010. aasta suve uusi lepinguid ei sõlmita. Paljud Euroopa laevatehased kasutasid järjest enam lühendatud tööpäevi, teatasid koondamistest või viisid neid ellu. Mõned laevatehased olid juba välja kuulutanud pankroti, mis mõjutas ahelreaktsioonina nende tarnijaid. 5. Laevaehitussektoris on käesolev kolmas EDFi juhtum ning eelmiste juhtumite puhul (EGF/2010/001 DK/Nordjylland[5] ja EGF/2010/006 PL/H. Cegielski-Poznan[6]) esitatud argumendid on jätkuvalt jõus. Koondamiste arvu tõendamine ja vastavus artikli 2 punktis a esitatud kriteeriumidele 6. Taani esitas kõnealuse taotluse määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis a sätestatud sekkumiskriteeriumi alusel, milles on seatud tingimuseks, et liikmesriigi ettevõttes on nelja kuu jooksul koondatud vähemalt 500 töötajat, kaasa arvatud töötajad, kes koondatakse nimetatud ettevõtja tarnijate või tootmisahela järgmise etapi tootjate juures. 7. Taotluses osutatakse 710 koondamisele, mis toimusid Odense Steel Shipyardis vaatlusperioodil 13. aprillist 2010 kuni 31. juulini 2010, ning lisaks 646 koondamisele, mis toimusid alates 10. augustist 2009, kui teatati tehase sulgemisest, kuni 2011. aasta jaanuarini (k.a). Taotluse esitanud liikmesriik ei kasutanud neljakuulist vaatlusperioodi, sest kolm ja pool kuud oli piisav toetuskõlblikkuse saavutamiseks. Kõikide koondamiste arv on arvutatud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 teise lõigu esimese taandega. Selgitus koondamiste ettenägematuse kohta 8. Taani ametiasutused väidavad, et laevatehase sulgemist ja sellega kaasnenud koondamisi ei olnud võimalik ette näha. Laevatehase omanikud investeerisid tehasesse kuni 2009. aastani. Seda ei oleks tehtud, kui oleks plaanis olnud tehase sulgemine. Tuleb märkida, et tegemist on ühe suurima ja moodsaima laevatehasega Euroopas, mille käes on maailma suurima konteinerlaeva rekord – Emma Maersk (ehitatud 2006–2008) ja selle E-klassi sõsaralus. Laevatehas on tuntud innovaatiliste aluste projekteerija ja ehitajana, kes kasutab uusimat tehnoloogiat ja varustust. Koondamiste tõendamine ja koondavate äriühingute määratlemine 9. Taotlus on seotud 1 356 töötaja koondamisega äriühingus Odense Steel Shipyard. Uuringu tulemusena jõudis taotluse esitanud liikmesriik järeldusele, et fondi meetmetest soovib osa saada peaaegu 70 % koondatud töötajatest. 10. Toetust vajavad töötajad jagunevad järgmiselt: Kategooria || Koondatute arv || Protsent Mehed || 903 || 95,0 Naised || 47 || 4,9 ELi kodanikud || 950 || 100,0 ELi mittekuuluvate riikide kodanikud || 0 || 0,0 15–24aastased || 58 || 6,1 25–54aastased || 726 || 76,4 55–64aastased || 162 || 17,1 üle 64aastased || 4 || 0,4 11. Pikaajalise terviseprobleemiga või puudega inimesi koondatute ega toetust vajavate hulgas ei ole. 12. Elukutsete lõikes on jagunemine järgmine: Kategooria || Koondatute arv || Protsent Spetsialistid || 30 || 3,2 Tehnikud ja tehnilised töötajad || 616 || 64,8 Ametnikud || 19 || 2,0 Teenindus- ja müügitöötajad || 153 || 16,1 Lihttöölised || 132 || 13,9 13. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikliga 7 on Taani kinnitanud, et fondi toetuse rakendamise eri etappides ja eelkõige sellele juurdepääsu puhul on kohaldatud ning kohaldatakse jätkuvalt naiste ja meeste võrdõiguslikkuse ning diskrimineerimisvastaseid põhimõtteid. Asjaomase territooriumi ning selle asutuste ja huvirühmade kirjeldus 14. Odense on suuruselt Taani kolmas linn, kus elab peaaegu 200 000 elanikku. Linn on Funeni saare keskus. Saare elanike arv on peaaegu 500 000. Funen on Lõuna-Taani piirkonna idaosa. Piirkonna elanike arv on 1 200 000. Nii Funeni kui ka kogu piirkonna taristu on hästi arenenud ning tööealine elanikkond sõidab järjest enam tööle väljapoole kodulinna. Odense Steel Shipyardi töötajate jaoks ei ole mujal töölkäimine aga lahendus, sest saarel on muid töövõimalusi vähe ja Taani metallisektoris tervikuna ei ole tööjõust puudus. Seetõttu on koondatud töötajate muuks tööks ettevalmistamiseks vaja teha suuri pingutusi. 15. Odenset ühendavad merega kanal ja Odense fjord, kus asub ka Munkebo väikelinn (5 500 elanikku), kus tegutseb Odense Steel Shipyard. Munkebo on osa Kerteminde omavalitsusüksusest, mis moodustab Funeni saare kirdeosa. 16. 2008. aastal oli Odenses ja Kertemindes töövõimelisi elanikke 109 000. Käesolevas taotluses käsitletavad otsesed koondamised Odense Steel Shipyardis hõlmavad seega rohkem kui 1 % tööjõust, millele lisanduvad koondamised alltöövõtjate juures, mis ilmnevad hiljem, ning täiendavad koondamised laevatehases, kui see täielikult suletakse. Hinnanguliselt on kaudne töökohtade vähenemine sama suur kui otsene, nii et laevatehase sulgemist peetakse suureks kriisiks piirkonna majanduses. Kerteminde tööjõu haridustase on madalam kui riigis ja ka Funenis keskmiselt. 2008. aastal said Kertemindes täiendkoolitust 27,3 % tööjõust; vastavad arvud Funenis ja Taanis tervikuna on 33 % ja 34,8 %. 17. Nii Odense kui ka Kerteminde omavalitsused on taotlusega tihedalt seotud ja toetavad seda esitamisest peale. Koondamiste oodatav mõju kohalikule, piirkondlikule ja riigi tööhõivele 18. Üldine tööhõive olukord muutus Taanis aastatel 2009 ja 2010 tunduvalt. Tööpuudus suurenes rekordmadalalt 3,3 %lt 2008. aastal 8,2 %ni 2010. aasta detsembris (allikas: Eurostat)[7]. 19. Kerteminde tööstuse struktuuri iseloomustab suur hõivatus töötlevas tööstuses, eriti metallurgias. Selles valdkonnas on juba kaotatud palju töökohti teistele riikidele, kus on madalamad palgad. Koondatud laevatehase töölistel on kõrged tehnilised oskused, mida on raske kasutada teistes tööstusharudes nii Funenis kui ka Taanis tervikuna. Laevatehas suletakse järk-järgult, nii et osa töölisi koondatakse siis, kui viimased tellimused on valminud. Oodatavalt koondatakse 2011. aastal kolmes etapis lisaks veel 1100 töötajat. Ümberõppeta on neil töötajail raske leida uut töökohta. 20. Alates tehase sulgemisest teatamisest 2009. aasta augustis on kohalikud, piirkondlikud ja riiklikud sidusrühmad asja arutanud ja koostanud strateegia piirkonna uuteks kasvuvõimalusteks. Kõnealune strateegia on käesoleva taotluse meetmete valiku aluseks. Rahastatav individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett ja selle hinnanguline kulude jaotus, kaasa arvatud selle täiendavus struktuurifondidest rahastatavate meetmetega 21. Lõuna-Taani määratleb ja kavandab meetmeid, mida saab võtta Lissaboni eesmärkide raames sooviga tõhustada Euroopa konkurentsivõimet. Piirkondlik Kasvufoorum kasutab nii ESFi kui ka ERDFi rahastamist, samuti riikliku tööturu abi, et saavutada pikaajaline eesmärk edendada piirkonnas uusi arenevaid tööstussuundi. 22. Koondamiste mõju vähendamiseks on siiski vaja spetsiaalseid meetmeid. Nende hulka kuuluvad haridus, koolitus, töötamise stimuleerimine ja ettevõtluse alustamise toetamine. Töötajate sihtrühm on küll suurte oskustega, kuid seda valdkonnas, mille tulevik tööhõive seisukohast näib tume. Sellest tulenevalt on neile suunatud meetmed mõnevõrra kallimad kui teiste massikoondamiste puhul, mis sageli puudutavad suhteliselt väheste oskustega inimesi. – Diagnoos, selgitamine ja algkursus: Selles meetmes osaleb hinnanguliselt 70 % koondatud töötajatest. Kursus kestab keskmiselt neli nädalat ning sisaldab rühmaõpet ja täiendavat individuaalset nõustamist. Eesmärk on, et töötajad mõistaksid oma olukorda ning leiaksid motivatsiooni ümberorienteerumiseks, mõistaksid võimalusi piirkonnas, määratleksid oma oskused ja võimalused, mis neile huvi pakuvad, ning otsustaksid, milliseid täiendavaid meetmeid nad soovivad kasutada. Meede hõlmab tõhusamat ja personaalsemat nõustamist, kui tööhõivekeskused suudavad tavaliselt pakkuda. – Kutseõpe ja üldharidus: Eeldatavalt osaleb selleski meetmes umbes 70 % koondatud töötajaist, kes kasutavad erinevaid hariduse ja ümberõppe võimalusi. Mõned töötajad peavad täiendama oma üldharidust enne, kui nad saavad kasutada muid koolitusvõimalusi. – Esimene võimalus on energiatehnoloogia, mis hõlmab energia tootmist, selle salvestamist, energiataristut ja energiatõhusust. Rõhuasetus on rohelisel energial. See on uus koolitusvaldkond, mida tööhõivekeskused veel ei paku. – Teine võimalus on ehitus ja maastikukujundus, mille järele on suur ühiskondlik tellimus, mida kavatsetakse lähiaastatel rakendada. Kursus hõlmab eriõpet energiatõhusate hoonete valdkonnas. Tegemist on innovaatilise koolitusmeetmega, mida piirkonnas mujal ei pakuta. – Kolmas valdkond on robootika, mis on tõhusalt arenemas ja kus Taani on rahvusvaheliselt edukas. Peamiselt keskendutakse tööstuslikule tootmisele, mängu- ja õpperobotitele ning bioloogilisele tootmisele. Sellist koolitust tööhõivekeskused praegu ei paku, kuid nad võivad selle tulevikus üle võtta, kui projekt hästi töötab. – Neljas valdkond on heaolutehnoloogia, mille arendamine juba toimub Odense ümbruses. Nõudlus heaolutehnoloogia järele on haiglates ja tervishoiuteenuse pakkujate juures tõenäoliselt tõusmas. Peamiselt keskendutakse tehnoloogia üldisele tutvustamisele ja praktilisele oskuste täiendamisele. Ka seda kursust tööjõukeskused veel ei paku, kuid see võib anda häid töövõimalusi tulevikus. – Viies valdkond on üldharidus, mis on paljude töötajate jaoks eelduseks, et nad saaksid pakutavatel koolitustel osaleda. Eeldatavalt osaleb selles meetmes veerand sihtrühmast. Keskmiselt kestab kursus 22 nädalat inimese kohta. Kuigi tööhõivekeskused pakuvad seda teenust, on nõudlus hetkel väga kõrge ja keskused ei suuda alati sellele vastata. – Huvi tekitamine kõrghariduse vastu ja seal püsimine: Meetmega suunatakse noori töötajaid haridusteele naasma, pakkudes toetust ning rahastades koolituskulusid kuni ühe aasta jooksul. Meetme raames pakutav toetus on suurem, kui tööhõivekeskused tavaliselt pakuvad. – Töötamise stimuleerimine – koolitus ettevõtetes: Meetmega aidatakse koondatud töötajatel üle minna teisele tööle, toetades õppimist ja nii töötaja- kui tööandjapoolset kohanemist. Meedet kasutatakse peamiselt täienduseks meetmetele, mis töötajat uueks tööks ette valmistavad. Praktikas tähendab see kursust uutele töötajatele, mis toimub üks kuni kolm korda nädalas ja kuue kuni kümne nädala jooksul. See hõlbustab uutel tööandjatel koondatud töötajaid tööle võtta, sest neil aidatakse uue töökohaga kiiremini kohaneda. – Stiimulid ettevõtluse alustamiseks: Taani ettevõtluse tase on madal ning seda eriti kahes kõige enam koondamistest mõjutatud omavalitsusüksuses. Kuid ettevõtluse tase on tõusmas. Koondatud töötajate huvi selle meetme vastu oli keskmisest suurem ning peaaegu kolmandik (285) töötajaist soovis selles osaleda. Kavandatavad õpitoad aitavad töötajatel arendada ideid ja loovust, ideede läbivaatus aitab keskenduda paremate ideede arendamisele. Kuuenädalane ettevõtluskursus aitab selle tee valinuil (umbes 95 töötajat) keskenduda ettevõtte juhtimisele. Väiksemale hulgale töötajaist (umbes 45) antakse seejärel nõu tootearenduse ja vajaliku turuanalüüsi kohta. Umbes 20 uuele ettevõtjatele pakutakse ettevõtte algfaasis juhendamist ning paari nõustamist esimese aasta jooksul. Edukalt ettevõtlust alustanutele pakutakse turunduse ja avalike suhete alast nõu, kaasa arvatud kaubamärgiarendus. Rangeid tingimusi täitvad ettevõtjad võivad taotleda laenu. Eeldatavalt saab toetuse viimasest etapist osa kümmekond taotlejat. – Lisaks nimetatud meetmetele soovib Taani pakkuda töötajatele päevaraha 100,67 eurot tegevuse päeva kohta. 23. Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud, mis on arvatud taotluse hulka vastavalt määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklile 3, koosnevad ettevalmistus-, haldus- ja kontrollitegevuste ning teavitamise ja reklaami kuludest. Kõik meetmetega seotud partnerid on kohustunud teavitama fondilt saadavast toetusest. 24. Individuaalsed teenused, mida Taani ametiasutused kirjeldavad, on aktiivsed tööturumeetmed, mis on määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kohaselt toetuskõlblikud. Taani ametiasutuste hinnangu kohaselt on teenuste kogumaksumus 20 874 362 eurot ja fondi toetuse rakendamisega seotud kulud moodustavad 943 948 eurot (4,3 % kogukuludest). Fondilt taotletav kogusumma on 14 181 901 eurot (65 % kogukuludest). Meetmed || Toetust saavate töötajate hinnanguline arv || Hinnangulised kulud toetust saava töötaja kohta (eurodes) || Kogukulud (EGF ja riiklik kaasfinantseerimine) (eurodes) Individuaalsed teenused (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 esimene lõik) Diagnoos, selgitamine ja algkursus || 950 || 1 610,74 || 1 530 203 Energiatehnoloogiaalane koolitus || 190 || 10 067,11 || 1 912 751 Ehitus- ja maastikukujundusalane koolitus || 140 || 5 369,13 || 751 678 Robootikaalane koolitus || 75 || 10 067,11 || 755 033 Heaolutehnoloogiaalane koolitus || 70 || 12 080,54 || 845 638 Üldharidus || 235 || 7 973,15 || 1 873 690 Huvi tekitamine kõrghariduse vastu ja seal püsimine || 110 || 6 711,41 || 738 255 Koolitus ettevõtetes || 190 || 3 221,48 || 612 081 Ettevõtlikkuse stimuleerimine || 285 || 268,46 || 76 511 Ideede läbivaatus || 140 || 134,23 || 18 792 Ettevõtluskursus || 95 || 5 637,58 || 535 570 Tootearenduse kursus || 45 || 3 758,39 || 169 128 Turuanalüüs ja tasuvusuuring || 20 || 4 026,85 || 80 537 Ettevõtluse alustamise juhtumid || 20 || 5 637,58 || 112 752 Juhendamine || 20 || 1 342,28 || 26 846 Reklaam ja kaubamärgiarendus || 20 || 4 026,85 || 80 537 Laen ettevõtluse alustamiseks || 10 || 26 845,60 || 268 456 Päevaraha || 950 || 11 037,80 || 10 485 906 Individuaalsed teenused kokku || || 20 874 362 Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmas lõik) Ettevalmistav tegevus || || 74 260 Haldamine || || 482 694 Teave ja reklaam || || 185 652 Kontrollitegevused || || 201 342 Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud kokku || || 943 948 Hinnangulised kogukulud || || 21 818 310 Fondi toetus (65 % kogukuludest) || || 14 181 901 * Kogusumma ei klapi täpselt DKK konverteerimise ja ümardamiste tõttu. 25. Taani kinnitab, et eespool kirjeldatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatud meetmeid ning et topeltrahastamist ei toimu. Kuupäev(ad), millal alustati või kavatsetakse alustada individuaalsete teenuste osutamist asjaomastele töötajatele 26. Taani alustas asjaomastele töötajatele suunatud individuaalsete teenuste osutamist 1. oktoobril 2010. Nimetatud teenused on osa individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketist, mille kohta on fondile esitatud kaasrahastamistaotlus. Kõnealune kuupäev kujutab endast seega toetuskõlblikkusperioodi algust fondist saadava mis tahes toetuse puhul. Menetlused sotsiaalpartneritega konsulteerimiseks 27. Lõuna-Taani piirkond ning Odense ja Kerteminde omavalitsused esitasid taotluse ühiselt. Taotluse ettevalmistamisel osalesid mitmed sotsiaalpartnerid, kutseorganisatsioonid, ametiühingud ja haridusasutused. On peetud ühiskohtumisi, kus osapooled käsitlesid üksikasjalikke kasvustrateegiaid ja üleminekukava spetsiifilisi meetmeid. 28. Taani ametiasutused on kinnitanud, et riiklikus ja ELi õiguses sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud. Teave meetmete kohta, mis on siseriikliku õiguse alusel või kollektiivlepingute kohaselt kohustuslikud 29. Seoses määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 6 sätestatud kriteeriumidega on Taani ametiasutused taotluses · kinnitanud, et fondist saadav rahaline toetus ei asenda meetmeid, mis on riiklike õigusaktide või kollektiivkokkulepete kohaselt äriühingute vastutusalas; · tõendanud, et kavandatud meetmed on ette nähtud töötajate toetuseks ja et neid ei kasutata äriühingute või sektorite ümberkorraldamiseks; · kinnitanud, et eespool nimetatud toetuskõlblikud meetmed ei saa toetust muudest ELi rahalistest vahenditest. Haldus- ja kontrollisüsteemid 30. Taani on teatanud komisjonile, et finantstoetust haldavad ja kontrollivad samad asutused, mis teevad seda ka Euroopa Sotsiaalfondi puhul. Ka viimase korraldusasutuseks on Taani ettevõtlus- ja ehitusamet. Sertifitseerimisasutuseks nimetatakse sama organi teine osakond. Auditeerimisasutuseks on Taani ettevõtlus- ja ehitusametis tegutsev ELi kontrollitalitus. Rahastamine 31. Taani taotluse põhjal on kavas fondist rahastada kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketti 14 181 901 euro ulatuses, mis moodustab 65 % kogukuludest. Komisjoni kavandatav assigneering fondist põhineb Taani esitatud teabel. 32. Arvestades määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 10 lõike 1 alusel fondist eraldatava toetuse maksimumsummat ja assigneeringute ümberpaigutamise ulatust, teeb komisjon ettepaneku kasutada fondi vahendeid eespool nimetatud kogusummas, mis eraldatakse finantsraamistiku rubriigist 1a. 33. Kavandatava rahalise toetuse puhul jääb üle 25 % fondi aastasest maksimumsummast kasutamiseks aasta viimase nelja kuu jooksul, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 12 lõikes 6. 34. Tehes käesoleva ettepaneku fondi kasutuselevõtmiseks, algatab komisjon 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 sätestatud lihtsustatud kolmepoolse menetluse eesmärgiga saada mõlemalt eelarvepädevalt institutsioonilt nõusolek fondi kasutamise ja vajaliku summa suuruse osas. Komisjon kutsub seda eelarvepädevat institutsiooni, kes saavutab fondi kasutamise eelnõu suhtes esimesena asjakohasel poliitilisel tasandil kokkuleppe, üles teavitama oma kavatsustest teist eelarvepädevat institutsiooni ja komisjoni. Kui eelarvepädevad institutsioonid on eriarvamusel, kutsutakse kokku ametlik kolmepoolne kohtumine. 35. Samuti esitab komisjon ümberpaigutamise taotluse, et kirjendada 2011. aasta eelarvesse konkreetsed kulukohustuste assigneeringud, nagu on nõutud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28. Makseassigneeringute allikad 36. 2011. aasta eelarve, mille eelarvereal 04.0501 „Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF)” on esitatud maksete assigneeringud summas 47 608 950 eurot; seda eelarverida kasutatakse kõnealuses taotluses käsitletava summa 14 181 901 eurot katmiseks. Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard, Taani) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,[8] eriti selle punkti 28, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta,[9] eriti selle artikli 12 lõiget 3, võttes arvesse komisjoni ettepanekut[10] ning arvestades järgmist: (1) Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda. (2) Fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajaile, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel. (3) 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas. (4) Taani esitas 6. oktoobril 2010 taotluse fondi kasutuselevõtmiseks seoses äriühingus Odense Steel Shipyard toimunud koondamistega ja saatis lisateavet kuni 8. märtsini 2011. Taotlus vastab rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku 14 181 901 euro eraldamiseks. (5) Seepärast tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, et rahastada Taani taotluses nimetatud meetmeid, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 14 181 901 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena. Artikkel 2 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Brüssel/Strasbourg, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja [1] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1 [2] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1. [3] Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmanda lõiguga. [4] Kompenseeritud kogumahutavus (CGT) on ühik, millega mõõdetakse töö hulka, mida on vaja konkreetse laeva ehitamiseks, ning selle leidmiseks korrutatakse laeva kogumahutavus koefitsiendiga, mis on tuletatud konkreetse laeva liigi ja suuruse põhjal (http://en.wikipedia.org/wiki/Compensated_gross_tonnage) [5] KOM(2010) 451 lõplik. [6] KOM(2010) 631 lõplik. [7] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/statistics/search_database [8] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1 [9] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1. [10] ELT C […], […], lk […].