Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2021/C 325/06)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„Lički škripavac“

ELi nr: PGI-HR-02600 – 18. märts 2020

KPN ( ) KGT (X)

1. Nimetus(ed)

„Lički škripavac“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Horvaatia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Toode „Lički škripavac“ on pehme rasvane juust, mis saadakse toore või pastöriseeritud täislehmapiima kalgendamisel kümosiini ja starterkultuuri abil, ja vadaku eraldamisega. Juust ei ole laagerdunud ja seega ei ole sellel koorikut.

Tootel „Lički škripavac“ on pehme kummine konsistents ning silindri või ristküliku kuju. Juust kaalub vähemalt 240 grammi ja selle pind on piimjat valget värvi ja ilma koorikuta. Juust on seest sile, ilma aukudeta või mõne üksiku auguga, sest juust vormitakse vadaku all. Juustul on piimaselt magus ja mõõdukalt soolane maitse. Juustul on iseloomulik kummine konsistents ja see „kriuksub“ söömisel, sellest ka nimi „Lički škripavac“ [mille otsetõlge on „kriuksuv juust Likast“].

Toote kuivainesisaldus on vähemalt 50 % ja rasvasisaldus kuivaines vähemalt 45 %.

„Kriuksumine“ püsib sõltuvalt piima kvaliteedist esimesed viis kuni seitse päeva ja seda on võimalik uuesti saavutada juustu kastmisel algses vaakumpakendis sooja vette (40–50 °C, kuni kaks minutit).

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik „Lički škripavac“ tootmise etapid – alates piima tootmisest ja laabiga kalgendamisest kuni juustu soolamise, vormimise ja pressimiseni – peavad toimuma punktis 4 nimetatud geograafilises piirkonnas.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Lõpptootel peab olema esitatud pakendamise kuupäev ja järgmine tarbijale mõeldud märge: „Juhul kui pakendamise kuupäevast on möödunud seitse päeva või rohkem, kastke pakendatud juust kriuksumise taastumiseks enne avamist kaheks minutiks sooja vette (40–50 °C)

Turule viimisel peab lõpptootel olema toote „Lički škripavac“ ühine sümbol. Sümbol on ümmargune ja selle taust on üleval helesinine, keskel sinine ja all roheline. Sõna „LIČKI“ on valget värvi ja asub helesinisel taustal, sõna „ŠKRIPAVAC“ on samuti valget värvi ja paikneb rohelisel taustal. Ringi keskel on stiliseeritud Lika müts. Kõigil kaitstud päritolunimetuse „Lički škripavac“ kasutajail, kes toodavad toodet vastavalt selle spetsifikaadile, on õigus kasutada ühist sümbolit samadel tingimustel.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond, kus toodet „Lički škripavac“ toodetakse, hõlmab kolme halduspiirkonda: suurem osa Lika-Senji maakonnast ning väikesed osad Zadari ja Karlovaci maakonnast. Piirkonnas, kus toodet „Lički škripavac“ toodetakse, asuvad Gospići, Otočaci ja Senji linn ning Donji Lapaci, Karlobagi, Lovinaci, Perušići, Plitvička jezera, Udbina, Vrhovine ja Brinje vald Lika-Senji maakonnas, Gračaci vald Zadari maakonnas, ning Ogulini linn ja Rakovica, Josipdoli, Saborsko ja Plaški vald Karlovaci maakonnas.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Nime „Lički škripava“ kaitse tugineb mainele, mille toode on aastatepikkuse traditsioonilise tootmise käigus punktis 4 viidatud geograafilises piirkonnas omandanud.

Juustu valmistamise oskused on kujunenud sajandite jooksul eesmärgiga parandada inimeste toidu kvaliteeti, kuid ka selleks, et piima võimalikult kaua säilitada ja hoiustada. Ajaloo vältel on suurem osa juustusid toodetud selleks, et need peaksid vastu pika teekonna küladest linnadesse, samas kui toodet „Lički škripavac“ hakati tootma just seetõttu, et pikad talved ja lume tõttu läbimatud teed ning lumevaalud ei võimaldanud transportida toodet lume tõttu äralõigatud eemal asetsevatest küladest lähikaudsetesse linnadesse. Toote „Lički škripavac“ valmistamise traditsiooni kannavad edasi just Velika Kapela ja Velebiti mäeahelike rannikualade ja Lika elanikud. Tegemist on eripärase piirkondliku tootega, mida valmistavad karjakasvatusega tegelevad elanikud, kes on seda juustu tootnud üksnes enda tarbeks.

Kui vaadelda ajalugu ja toote „Lički škripavac“ traditsioone, siis hakati pehmet juustu valmistama ennekõike selleks, et rahuldada kohalike inimeste toitumisvajadusi, eriti pikkade lumiste talvekuude ajal, mis on tüüpilised punktis 4 viidatud geograafilisele piirkonnale, mil inimestel ei olnud sageli võimalik halva ilma tõttu oma kodudest lahkuda.

Veel üks seos määratletud geograafilise piirkonnaga on juustu „kriuksuv“ iseloom, mis on tingitud piima kõrgest rasva- ja ka piimavalgusisaldusest, mis omakorda on seotud piirkonnas elavate lehmade erilise söödaga.

Lisaks sellele, et juust on Primorje ja Lika mägises osas elavate inimeste igapäevaelu jaoks kasulik, on toote „Lički škripavac“ valmistamine tootjate piirkondliku identiteedi iseloomulik sümbol.

Toote maine on kujunenud mitmesuguste traditsiooniliste kaubandus-, kultuuri- ja kunstiürituste käigus, kus tutvustatakse Lika piirkonna traditsioone, tavasid ja kultuuripärandit. Nende seas on iga-aastane traditsiooniliste toodete näitus Jesen u Lici [Sügis Likas], mida on Gospićis korraldatud oktoobri esimesel nädalavahetusel alates 1998. aastast ja millega ergutatakse kohaliku toodangu arengut Horvaatia maapiirkondades ja piirkonna turismi üldiselt. Näitusel esitlevad tootjad kohalikke tooteid, millest üks on „Lički škripavac“, ning tutvustavad selliste toodete valmistamise traditsioonilisi meetodeid. Üritus toimub linna peaväljakul ja see toob kokku enam kui 300 osalejat Horvaatiast ja naaberriikidest; kolme päeva jooksul külastab näitust kokku keskmiselt 30 000 inimest. Ürituse raames toimub traditsiooniliselt juustude hindamine, kus „Lički škripavac“ mängib väga olulist rolli, võites sageli tänu oma suurepärasele kvaliteedile auhindu.

Toote „Lički škripavac“ tootjad osalevad ka teistel kodu- ja välismaal toimuvatel messidel, kus nad edendavad oma toote mainet, sealhulgas näiteks Dubrovnikis toimuv Vahemere piirkonna tervisliku toidu, ravimtaimede ja rohelise ettevõtluse mess ning juustumess Grubišno Poljes, kus eksponeeritakse kvaliteetseid juuste.

Toote „Lički škripavac“ kvaliteeti ja mainet tõestavad selle juustu tootjate võidetud arvukad auhinnad ja kuldmedalid. Lika-Senji maakonna tootjad osalesid oma toodetega 2019. aasta Novi Sadi rahvusvahelisel põllumajandusmessil; mis on suurim põllumajandussündmus Kagu-Euroopas, kus on esindatud selle majandussektori kõige olulisemad tootjad. Nad said piimatoodete, juustude ja jäätise kvaliteedi hindamisel suure kuldmedali ning autasu võitis ka „Lički škripavac“. 2019. aastal toimunud CROAGRO kaubandusmessil Zabrebis oli esindatud 460 eksponenti 28 riigist. Ürituse raames toimus juustude üleriigiline hindamine, mis järgnes kuuele piirkondliku tasandi hindamisele, ning tootele „Lički škripavac“ omistati kuldmedal.

Lisaks käivitas Lika-Senju maakonna turismiamet Lika-Senji maakonna „juustutee“ projekti traditsiooniliste juustude, mille hulgas on tähtsal kohal „Lički škripavac“, nähtavuse suurendamiseks ja nende tootmise edendamiseks, ning viis selle projekti ellu.

Lisaks mainele, mida toode „Lički škripavac“ on tõestanud üritustel, kus tootjad reklaamivad oma toote nime ja kvaliteeti, ning selle päritolupiirkonna nähtavusele, tuuakse juustu äratuntavust esile ka mitmes teadusartiklis, näiteks Martina Marići, Mladenka Šarolići, Mirko Smoljići, Maja Macura ja Marijo Ćaćići (2010) artiklis „Horvaatia juustud ja importjuustud siseturul“, milles nad märgivad, et „Lika piirkond on kuulus juustu „Lički škripavac“ poolest“. Artikkel avaldati teise rahvusvahelise konverentsi „Vallis AUREA“ 2010. aasta materjalides, lk 779–783.

2020. aastal korraldatud hilisemas uuringus „Povezanost sira škripavca s područjem njegove proizvodnje“ [„Kriuksuva“ juustu seos tootmispiirkonnaga], mille autor on Roberta Lovrinov, [Zagrebi ülikooli] põllumajandusteaduskonna tudeng, leiti, et koguni 76 % küsitletud inimestest seostas kriuksuvat juustu Lika kui selle päritolupiirkonnaga.

2008. aastal lisati toode „Lički škripavac“ Horvaatia kultuuriministeeriumi kaitstud kultuuriväärtuste nimekirja (kultuuriministeeriumi otsus, millega kehtestatakse immateriaalse kultuuriväärtuse tunnused, Zagreb, 2008).

Juustu „Lički škripavac“ tähtsust tootena, mis iseloomustab Likat kui piirkonda, tõestab ka asjaolu, et juust lisati 2007. aastal avaldatud raamatusse „Vodič kroz hrvatske gastro ikone [Horvaatia gurmeetoitude käsiraamat], kus seda tutvustati Lika piirkonnale iseloomuliku tootena. See on Lika kohaliku kokakunsti eripärana lisatud ka brošüüri „Hrvatska eno-gastronomija“ [Horvaatia veinivalmistuskunst ja gastronoomia], mille Horvaatia riiklik turismiamet avaldas 2008. aastal.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/zoi-zozp-zts/dokumenti-zoi-zozp-zts/Izmijenjena_Specifikacija_Licki_skripavac.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.