8501 Elektrimootorid ja -generaatorid (välja arvatud generaatorseadmed) Sellesse rubriiki kuuluvad hoova ja harjata, kuid vastavate pöördliikumist võnkliikumiseks muutvate ülekandemehhanismidega (silinderhammasratas ja võnkliikuv keps) klaasipuhastite pöörlevad elektrimootorid.

8502 Voolugeneraatorseadmed ja pöörlevad muundurid Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 8502 I ja II osas kirjeldatud elektriseadmete kuuluvad sellesse rubriiki kaskaadmuundurid, Ward-Leonardi-seadmed ja pöörlevad faasimuundurid.

8502 39 20 Turbogeneraatorid Turbogeneraatoreid käitavad gaasi- või auruturbiinid. Neil on massiivne silinderrootor pikisoontega, millesse paigaldatakse induktsioonmähised. Rootor võib olla ühes tükis või koosneda mitmest monoliitsest osast. Turbogeneraatorid on tavaliselt õhkjahutusega, kuid suure võimsusega turbogeneraatorid on vesinikjahutusega.

8503 00 Osad, mida kasutatakse üksnes või peamiselt rubriikide 8501 ja 8502 seadmete juures Sellese alamrubriiki ei kuulu elektrimootorite klemmplaadid (rubriik 8536).

8504 Trafod, staatilised muundurid (näiteks alaldid), ja induktiivpoolid ehk drosselid Peale HS selgitavate märkuste rubriigis 8504 osundatud toodete kuuluvad sellesse rubriiki: 1. reguleeritavad trafod (nt liugurtrafod) ja ülekandesuhtega trafod; 2. dispersioonväljatrafod luminofoortorude jaoks; 3. eritrafod sidetehnika jaoks; 4. kompensatsioondrosselid; 5. väljunddrosselid; 6. silumispoolid; 7. liikuva südamikuga drosselid induktiivsuse muutmiseks; 8. elektrilahenduslampide ja -torude drosselid; 9. pupiindrosselid; 10. Godefroy-drosselid; 11. stabiliseeritud jõupead (regulaatoriga alaldi). Sellesse rubriiki kuuluvad ka seleenalalduselemendid, kas üksikult (eelkõige seleenplaadid) või mitme kaupa. Sellesse rubriiki ei kuulu siiski räni- või germaaniummonokristallalaldid, mis koosnevad diskreetsetest komponentidest (nt dioodalaldid) või alaldid, mis moodustavad integraallülitusi, eelkõige mikrolülitusi, kas varustatud jahutus- või isolatsioonseadmetega jne või mitte. Selle grupi märkus 8 kinnistab taolised komponendid rubriiki 8541 või rubriiki 8542 (vt ka selle grupi märkus 2). Samuti ei kuulu sellesse rubriiki: a) kommutaatorid mitmeastmeliste trafode jaoks (rubriik 8536); b) alalduslambid ja -torud, nt fanotronid, türatronid, ignitronid ja kõrgepinge-alaldustorud röntgeniaparatuurile (alamrubriik 8540 89 00); c) rubriigi 9032 pingeregulaatorid.

8504 40 30 Kasutatavad telekommunikatsiooniseadmetes, arvutites ja nende plokkides Sellesse alamrubriiki kuuluvad staatilised muundurid telekommunikatsiooniseadmetele, automaatsetele andmetöötlusseadmetele ja nende plokkidele: — millel on tavaliselt stabiliseerimisahelad; — mille tüüpiline väljundpinge on näiteks 3,3, 5, 12, 24, 48 või 60 V. Telekommunikatsiooniseadmete või automaatsete andmetöötlusseadmete ning nende plokkide aladid, mis muundavad elektrivõrgust saadava vahelduvvoolu vajaminevaks alalisvooluks. Automaatsetes andmetöötlusseadmetes kasutatavad nn katkematu toite allikad (UPS) tagavad elektrikatkestuse korral varuenergia (nn „power good”-signaal), takistades seega andmete kaotsiminekut.

8504 90 05 Elektronlülitused alamrubriigi 8504 50 20 seadmetele Termini „elektronlülitused” kohta vaata alamrubriigi 8443 99 10 selgitavad märkused.

8504 90 91 Elektronlülitused alamrubriigi 8504 40 30 seadmetele Termini „elektronlülitused” kohta vaata alamrubriigi 8443 99 10 selgitavad märkused.

8505 Elektromagnetid; püsimagnetid, pärast magneetimist püsimagnetitena kasutamiseks ettenähtud tooted; elektro- või püsimagnetitega klammerdid jms kinnitusvahendid; elektromagnetilised ühendusmuhvid, sidurid, kiirusregulaatorid, pidurid; elektromagnetilised tõsteseadmed

8505 90 20 Elektromagnetid; elektro- või püsimagnetitega klammerdid jms kinnitusvahendid Sellesse alamrubriiki kuuluvad elektriga töötavad magnetid, mis on paigaldatud sõiduautode ustele ja on autouste kesklukustussüsteemi osa. Taolised süsteemid on ühendatud sõiduki toiteallikaga ja need hakkavad toimima süsteemi elektrilise juhtimisseadme signaalist. Kui üks ustest käsitsi avatakse või suletakse, lukustuvad või avanevad sõiduki teised uksed samaaegselt elektromagnetiliselt. Sellesse alamrubriiki ei kuulu siiski säde- või survesüütega kolbmootorite elektromagnetiliselt toimivad klapp-pihustid, mille klapikered on varustatud magnetmähisega ja klapinõelad vastavalt magnetankruga (alamrubriik 8409 91 00 või 8409 99 00).

8506 Primaarelemendid ja primaarpatareid

8506 10 11 Silindrilised elemendid Silindriliste elementide ristlõige on ümmargune. Positiivsed ja negatiivsed poolused on vastasotstes. Silindriliste elementide pikkus on läbimõõdust suurem.

8506 10 91 Silindrilised elemendid Vaata alamrubriigi 8506 10 11 selgitavad märkused.

8506 50 10 Silindrilised elemendid Vaata alamrubriigi 8506 10 11 selgitavad märkused.

8506 50 30 Nööpelemendid Nööpelementide kõrgus on läbilõikest väiksem või sellega võrdne:

8507 Akud, sh nende separaatorid, nii täisnurksed kui muukujulised

8507 20 20 ja 8507 20 80 Muud pliiakud Välja arvatud kolbmootori käivitusakud (vt alamrubriigid 8507 10 20 ja 8507 10 80), kuuluvad nendesse alamrubriikidesse HS selgitavate märkuste rubriigi 8507 kolmanda lõigu punktis 1 nimetatud elektripliiakud. Neid akusid kasutatakse näiteks elektrisõidukites ja telekommunikatsiooniseadmete toiteks.

8507 30 20 ja 8507 30 80 Kaadmiumnikkelakud Nende alamrubriikide akusid kasutatakse eelkõige kaevurilampides ja sageli kuivpatareide asemel kantavates raadiotes, telerites, elektripardlites ja muudes elektriaparaatides.

8507 80 20 kuni 8507 80 80 Muud akud Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka hõbetsinkakud ja hõbekaadmiumakud.

8507 90 30 ja 8507 90 80 Osad Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu akuelementide ühendusosad (akusilded) (alamrubriik 8536 90 85).

8509 Sisseehitatud elektrimootoriga kodumasinad, v.a rubriigi 8508 tolmuimejad

8509 80 00 Muud kodumasinad Sellesse alamrubriiki kuuluvad elektrilised maniküüri- ja pediküüriaparaadid sisseehitatud elektrimootoriga, mis on juhtme abil seadme toiteallikaga (elektrivõrguga) ühendatud.

8510 Sisseehitatud elektrimootoriga pardlid, juukselõikusmasinad ja epilaatorid

8510 10 00 Pardlid Pardlid, millesse on ühendatud juukse- või karvalõikusmasinad, kuuluvad sellesse alamrubriiki.

8511 Elektrilised süüte- ja käivitusseadised säde- või survesüütega sisepõlemismootorite jaoks (näiteks süütemagneetod, magnetodünamod, süütepoolid, süüteküünlad, starterid); neis mootoreis kasutatavad alalis- ja vahelduvvoolugeneraatorid ja tagasivoolureleed

8511 40 00 Starterid (käivitid) ja kombineeritud startergeneraatorid Selle alamrubriigi seadmed töötavad tavaliselt pingega 6, 12 või 24 V ja neil on eriseadmed mootori külge kinnitamiseks. Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 1. liugankruga starterid, liugvedukiga starterid, kruvijoonelise liikumisega starterid ning lükandhammasratta ja kruvijoonelise liikumisega starterid; 2. seadmed, mis koosnevad starterist ja generaatorist.

8512 Jalgrataste ja mootorsõidukite elektrilised valgustus- ja signalisatsiooniseadmed (v.a rubriiki 8539 kuuluvad), klaasipuhastid, klaaside jäätumist ja udustumist vältivad seadmed

8512 30 10 Kasutamiseks mootorsõidukites Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8512, teine lõik, punkt 11.

8512 90 90 Muud Sellesse alamrubriiki kuuluvad esilaternate raamid ja reflektorid ning elektrilised tuuleklaasipuhasti hoovad, kas harjadega või ilma. Sellesse alamrubriiki ei kuulu siiski lambipesad (rubriigid 8536 61 10 või 8536 61 90).

8514 Elektrilised tööstus- ja laboriahjud (sh dielektrilised ja induktsioonahjud) muud tööstus- või laboriseadmed materjalide kuumtöötlemiseks induktsiooni või dielektriliste kadude abil

8514 20 80 Dielektrilised (kondensaator)ahjud Restoranides, sööklates jm kasutamiseks kavandatud mikrolaineahjud, mis erinevad rubriigi 8516 kodumasinatest oma efektiivvõimsuse ja ahju mahutavuse poolest. Nimetatud ahjud efektiivvõimsusega üle 1 000 W või ahju mahutavusega üle 34 liitri on mõeldud tööstuslikuks otstarbeks. Grilliga või muud tüüpi ahjuga ühte korpusesse paigutatud mikrolaineahjude puhul kehtib eespool nimetatud efektiivvõimsus ainult mikrolaineahju suhtes. Nimetatud kombinatsiooni klassifikatsiooni ei mõjuta ahju mahutavuse kriteerium. Mikrolaineahjud efektiivvõimsusega kuni 1 000 W ja ahju mahutavusega kuni 34 liitrit on mõeldud kasutamiseks kodumajapidamises (rubriik 8516).

8516 Elektrilised kiir- või mahtboilerid ja sukelduskuumutid (k.a keeduspiraalid); elektriseadmed ruumide kütmiseks või pinnase jms soojendamiseks; elektrotermilised juuksuriseadmed (näiteks föönid, lokiaparaadid, seadmed lokitangide soojendamiseks jne), elektrikätekuivatid; elektritriikmasinad; muud elektrotermilised kodumajapidamisseadmed; elektrikütteelemendid (v.a rubriiki 8545 kuuluvad)

8516 10 11 ja 8516 10 80 Elektrilised kiir- või mahtboilerid ja sukelduskuumutid (k.a keeduspiraalid) Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad: 1. veesoojendid, mis toimivad nii kiir- kui ka mahtboileritena; 2. elektriboilerid, mis toodavad ainult kuuma vett või kuuma vett ja madalrõhuauru. Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu elektriga köetavad aurukatlad ja „ülekuumendatud vee” boilerid (rubriik 8402) ega elektriga köetavad boilerid keskkütte jaoks (rubriik 8403).

8516 21 00 kuni 8516 29 99 Elektriseadmed ruumide kütmiseks või pinnase jms soojendamiseks Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad: 1. elektriküttega saunaahjud; 2. patareidel töötavad kuumutusseadmed mootorsõidukite kinnijäätunud ustelukkude soojendamiseks ja lahtisulatamiseks luku sisse asetatava kütteelemendi abil. Nendel väikestel kantavatel seadmetel võib olla sisse ehitatud rubriiki 8513 klassifitseeritav tööpiirkonda valgustav lamp.

8516 50 00 Mikrolaineahjud Vt alamrubriigi 8514 20 80 selgitavaid märkusi.

8516 60 10 Elektripliidid (millel on vähemalt üks keeduplaat ja praeahi) Vähemalt ühest keeduplaadist ja praeahjust (kuhu võib kuuluda ka mikrolaineseade või grill) koosnevad elektripliidid.

8516 79 70 Muud Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 8516, E osa, punktides 5–20 kirjeldatud seadmete kuuluvad sellesse alamrubriiki: 1. elektrisaunad infrapunakiirguse allikatega (üksikkabiinid); 2. jalasoojendusplaadid; 3. elektersoojendusega kingaliistud; 4. kontaktläätsede puhastusseadmed, mis koosnevad kahest väikesest elektriga köetava ja keeratava kaanega kambrikesest, kuhu kontaktläätsed asetatakse ja mis puhastusvedelikku kuumutavad.

8516 80 20 ja 8516 80 80 Elektrikütteelemendid Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad isoleeritud kuumutustraat, -kaablid, -lindid jms, millega soojendatakse lagesid, seinu, torusid, mahuteid jne. Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu siiski seadmeosade külge ühendatud kuumutustakistid, näiteks, triikraudade alusplaadid ja elektripliitide plaadid (alamrubriik 8516 90 00).

8517 Telefonid, sh mobiilside- või muu juhtmetavõrgu (raadiovõrgu) telefonid; muud seadmed kõne, pildi või muude andmete edastamiseks või vastuvõtmiseks, sh juhtmega või juhtmeta kommunikatsioonivõrgu (nt koht- või laivõrgu) lõppseadmed, v.a rubriikide 8443, 8525, 8527 ja 8528 ülekande-, saate- ja vastuvõtuseadmed

8517 12 00 Mobiilside- või muu juhtmeta võrgu (raadiovõrgu) telefonid Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8517, I osa, punkt B. Sellesse alamrubriiki kuuluvad mobiilsidevõrgu telefonid, nn mobiiltelefonid. Mobiiltelefonidel on järgmised omadused: — need on taskuformaadis, s.t nende korpuse mõõtmed kõige kompaktsemal kujul ei ületa 170 mm × 100 mm × 45 mm; — neid saab kasutada välise elektritoiteta; — neil on nii mikrofon kui ka kuular ja/või valjuhääldi, mis võivad olla kas sisseehitatud või mida kasutatakse mobiiltelefoniga kaasas oleva juhtmeta peatelefonina ning mis on ette nähtud kõne edastamiseks ja vastuvõtmiseks, võimaldades kõnekommunikatsiooni; — need sisaldavad ka muid osi, näiteks võimendit ja telefoniantenni, mis võimaldavad kahesuunalist ja väikese tegevusraadiusega kõneedastust võrgus, mis koosneb alamrubriiki 8517 61 kuuluvatest tugijaamadest ja kasutab mobiilside sagedusribasid; — neid on võimalik kasutada erinevat liiki (kas füüsilisel kandjal või tarkvaral põhinevate) aktiveeritud SIMide (abonendi identsusmoodulite) abil mobiilikõnede edastamiseks ja vastuvõtmiseks mobiilsidevõrkude kaudu. Nende abil võib olla võimalik teha SIMita hädaabikõnesid. Mobiiltelefonil võib olla ka muid funktsioone, näiteks lühisõnumite (SMS), multimeedium-sõnumite (MMS) saatmine ning vastuvõtmine; elektronpost; pakettkommutatsioon juurdepääsuks Internetile; positsioneerimissüsteemi signaalide saatmine ja vastuvõtmine; navigeerimine, marsruutimine, kaardid, kiirsuhtlus, kõnede edastamine IP-võrkudes (VOIP); elektronmärkmik (PDA); mängud; raadio- ja televisioonisignaalide vastuvõtmine; heli ja pildi hõivamine, salvestamine ja taasesitamine. Sellistele lisafunktsioonidele vaatamata on kõigi ülalnimetatud omadustega mobiiltelefonide põhifunktsioon üldjuhul mobiilikõnede edastamine ja vastuvõtmine. See kehtib näiteks juhul, kui kõnede edastamise ja vastuvõtmise funktsioon on kõigist teistest funktsioonidest olulisem, sealhulgas juhul, kui kasutajale tavaliselt teatatakse sissetulevatest kõnedest vaatamata teisejärguliste funktsioonide kasutamisele.

8517 18 00 Muud Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 8517, I osa, punktis A kirjeldatud telefoniaparaatide kuuluvad sellesse alamrubriiki ka surunuppudega telefonid, millesse on magnetkaardilugeja, andmenäidik, mikroprotsessoriga elektronlülitusplaat, mitu mälupesa, kell ja modem sisse ehitatud. Neid seadmeid ei kasutata üksnes telefoniaparaatidena, vaid ka (nt supermarketites) andmelõpmikena, nt magnetkrediitkaartide või tšekkide kontrollimiseks, samuti telefonivõrgu kaudu automaatsetele andmetöötlusseadmetele müügiandmete edastamiseks.

8517 62 00 Seadmed kõne, pildi või muude andmete vastuvõtmiseks, muundamiseks, edastamiseks või regenereerimiseks, sh kommutatsiooni- ja marsruutimisseadmed Sellesse alamrubriiki kuuluvad kaks seadmete rühma: 1. seadmed heli, pildi või muude andmete vastuvõtmiseks, muundamiseks ja saatmiseks; 2. seadmed heli, pildi või muude andmete regenereerimiseks. Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 1. võrgukaardid; 2. modemid; 3. repiiterid; 4. jaoturid; 5. sillad (sh kommutaatorid); 6. marsruuterid. Sellesse alamrubriiki kuuluvad seadmed, milles kõik saatmiseks ja vastuvõtmiseks vajaminevad osad on ühes korpuses või kestas. Taolised seadmed on näiteks kaasaskantavad raadiotelefonid kas koos vajalike patareide või akudega või eraldiasuva ja üksnes juhtme abil seadmega ühendatud toiteallikaga transiiverid. Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka seadmed, milles transiiveri osad asetsevad eraldi kappides või kestades, tingimusel et need moodustavad ühe funktsionaalploki. Et saatja-vastuvõtja (transiiveri) osi saaks lugeda üheks funktsionaalplokiks, peavad need olema paigutatud üksteise lähedale (nt samasse hoonesse või sõidukisse) ja neil peab olema teatavaid ühiseid osi, näiteks antenn. Sellesse alamrubriiki kuulub ka nn juhtmeta peatelefon (kuulari ja mikrofoni kombinatsioon), mis on ette nähtud kasutamiseks üksnes või peamiselt kärgvõrgustiku telefoniga (mobiiltelefoniga), riputades komplekti kõrva külge, võimaldamaks käed-vabad-režiimi. Nende abil saab kasutaja juhtida selliseid telefonifunktsioone nagu kõnele vastamine, kõne lõpetamine ja kõne valimine (nt viimase kõne taasvalimine) mobiiltelefonist umbes 10 m raadiuses ning neil on seade kuulari helivaljuse reguleerimiseks. Taolisse peatelefoni on ühendatud raadiosaatja ja -vastuvõtja, mis on ühenduses telefoniga traadita tehnoloogia (nt „Bluetooth”) abil.

8517 69 10 Videofonid Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8517, II osa, punkt C. Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka sisetelevisionisüsteemid (nn turvakaamerad), mis koosnevad ühest kaamerast, mitme valikunupuga paneelist ja ühe või mitme sidepidamispostiga ühendatud monitorist ning koaksiaalkaablist erinevate elementide ühendamiseks, mis esitatakse tollile jaemüügikomplektina. Selle alamrubriigi tooted võivad olla ühendatud ka elektrilise ukseavaja, signaalseadme või valgusallikaga.

8517 69 39 Muud Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 1. püsivad vastuvõtuseadmed (sh need, mida kasutatakse peamiselt suurtes seadeldistes) ning eriseadmed nagu salastamisseadmed (näiteks spektrimuundurid); teatavad vastuvõtjad, mida nimetatakse „mitmekülgseteks vastuvõtjateks”, kasutavad mitut vastuvõtmistehnikat, et ületada feedingut; 2. raadiotelefoni vastuvõtjad mootorsõidukite, laevade, lennukite, rongide jne jaoks; 3. vastuvõtjad raadiotelegraafiliste personali asukoha määramise süsteemide jaoks; 4. raadiovastuvõtjad sünkroontõlke jaoks mitmekeelsetel konverentsidel; 5. erivastuvõtjad laevade, lennukite jne hädasignaalide jaoks; 6. telemeetriliste signaalide vastuvõtjad; 7. raadiotelegraafilised faksiaparaadid dokumentide, ajalehtede, plaanide, sõnumite jmt vastuvõtmiseks valgustundlikul paberil.

8517 69 90 Muud Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 1. püsivad saatjad. Teatavad tüübid, mida kasutatakse peamiselt suurtes seadeldistes, sealhulgas eriseadmed nagu salastamisseadmed (näiteks spektrimuundurid) ja multipleksseadmed (mida kasutatakse rohkem kui kahe sõnumi üheaegseks saatmiseks); 2. raadiotelefoni saatjad mootorsõidukite, laevade, lennukite, rongide jne jaoks; 3. saatjad raadiotelegraafiliste personali asukoha määramise süsteemide jaoks; 4. raadiosaatjad sünkroontõlke jaoks mitmekeelsetel konverentsidel; 5. automaatsaatjad laevade, lennukite jne hädasignaalide jaoks; 6. raadiotelegraafilised faksiaparaadid dokumentide, ajalehtede, plaanide, sõnumite jmt saatmiseks; 7. telemeetriliste signaalide saatjad.

8518 Mikrofonid ja nende alused; valjuhääldid, korpusesse monteeritud või monteerimata; kõrvaklapid ja kuularid, komplektis mikrofoniga või mikrofonita, ning mikrofoni ja üht või mitut valjuhääldit sisaldavad komplektid; elektrilised helisagedusvõimendid; elektriline helivõimendusaparatuur Sellesse rubriiki kuuluvad tollile eraldi esitatavad juhtmeta mikrofonid, kõrvaklapid, kuularid ja valjuhääldid, komplektis või mitte. Sellesse rubriiki ei kuulu: 1. tollile eraldi esitatavad lauatelefonide juhtmeta käsitelefonid (vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 8517 62); 2. tollile eraldi esitatavad kõnevalimisvõimalusega juhtmeta peatelefonid (kuulari ja mikrofoni kombinatsioon) (vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 8517 62 00).

8519 Helisalvestus- ja -taasesitusseadmed

8519 81 15 Kassettpleierid Taoliste seadmete mõõtmete määratlemisel võetakse arvesse grupi 85 alamrubriikide märkus 1 ja ainuüksi korpuse mõõtmed; seadme väljaulatuvaid detaile, nagu reguleerimisnupud, sulgemisseadmed ja kinnitusklambrid, arvesse ei võeta.

8519 81 35 Muud Sellesse alamrubriiki ei kuulu helitaasesitusseadmed, nn mp3mängijad, mis kasutavad optilisi kandjaid ja millele on paigaldatud seadmed, mida saab hiljem tarkvara abil ringhäälingu raadiosignaali vastuvõtmiseks aktiveerida. (rubriik 8527).

8519 81 45 Muud Kohaldada alamrubriigi 8519 81 35 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

8519 81 65 Taskuformaadis magnetofonid Kohaldada alamrubriigi 8519 81 15 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

8519 81 95 Muud Kohaldada alamrubriigi 8519 81 35 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

8521 Videosignaalide salvestus- või taasesitusaparatuur, sisaldab või ei sisalda videotuunerit

8521 90 00 Muud Sellesse alamrubriiki kuuluvad ekraanita seadmed, mis on võimelised vastu võtma televisioonisignaali (nn teleriboksid („set-top box”)) ning millesse on monteeritud salvestus- või taasesitusfunktsiooniga seade (nt kõvaketas või DVD-ajam).

8522 Osad ja tarvikud, mida kasutatakse üksnes või peamiselt rubriikide 8519–8521 aparaatide juures

8522 90 41 ja 8522 90 49 Elektronlülitused Vaata alamrubriigi 8443 99 10 selgitavad märkused.

8523 Plaadid, lindid, pooljuht-säilmäluseadmed, kiipkaardid või muud heli- jms infokandjad, kas salvestistega või ilma, sh matriitsid ja vormid plaatide valmistamiseks, v.a grupi 37 tooted Kui selle rubriigi kandja esitatakse tollile koos muude kaupadega, tuleb klassifitseerimisel kohaldada järgmist põhimõtet: 1. kui kandja ja muud kaubad moodustavad jaemüügikomplekti klassifitseerimise üldreegli 3 b järgi, tuleb komplekt klassifitseerida selle reegli alusel, või 2. kui kandja ja muud kaubad ei moodusta jaemüügikomplekti klassifitseerimise üldreegli 3 b järgi, tuleb kandja klassifitseerida asjakohasesse alamrubriiki.

8523 21 00 Magnetribaga kaardid Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka trükitooted, näiteks sõidupiletid ja pardakaardid, millel on üks või mitu magnetriba.

8523 29 15 Salvestuseta Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka lindid, mida enne kasutamist tuleb mõõtu lõigata.

8523 40 11 Laserplaadid salvestusmahuga kuni 900 megabaiti, v.a kustutatavad Sellesse alamrubriiki kuuluvad salvestatavad kompaktkettad (CD-R). Salvestatavad kompaktkettad on tavaliselt valmistatud värvitust läbipaistvast polükarbonaadist paksusega 1,2 mm. Pealmine külg on kaetud kulla- või hõbedavärvilise peegeldava kihiga ja sellele saab trükkida. Alumine külg on kaetud värvi- ja kaitsekihiga. Kettad on diameetriga 8 või 12 cm või kaardikujulised. Ketaste salvestusmahtu saab kontrollida andmekirjutus-/lugemisseadme ja vastava salvestustarkvara abil. Ehkki nimetatud ketastele saab salvestada ühe või mitme erineva etapina, ei saa salvestatud teavet kustutada.

8523 40 13 Laserplaadid salvestusmahuga üle 900 megabaidi, kuid mitte üle 18 gigabaidi, v.a kustutatavad Sellesse alamrubriiki kuuluvad salvestatavad digivideokettad (DVD-/+R). Erinevalt alamrubriigi 8523 40 11 salvestatavatest kompaktketastest (CD-R) koosnevad salvestatavad digivideokettad (DVD-/+R) kahest 0,6 mm paksusest kokkuliimitud polükarbonaatkihist. Füüsilise erinevuse saab kindlaks teha ketta välisserva vaadeldes. Kettad on diameetriga 8 või 12 cm. Ketaste salvestusmahtu saab kontrollida andmekirjutus-/lugemisseadme ja vastava salvestustarkvara abil. Ehkki nimetatud ketastele saab salvestada ühe või mitme erineva etapina, ei saa salvestatud teavet kustutada.

8523 40 19 Muud Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 1. optilised kettad, millele salvestatud informatsiooni saab kustutada ja millele saab salvestada uusi andmeid (korduvkirjutamisega laserkettad (CD-RW) ja korduvsalvestusega digivideokettad (DVD/+RW)). Ketaste salvestusmahtu saab kontrollida andmekirjutus-/lugemisseadme ja vastava salvestustarkvara abil; 2. korduvkirjutatavad DVD- kettad (DVD-RAM) ja „minikettad”, mis paiknevad enamasti kassetis.

8523 52 10 ja 8523 52 90 Kiipkaardid Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8523, punkt C, lõik 2. Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka elektroonilised lähidistantskaardid/-lipikud, mis koosnevad tavaliselt poolist, mille aktiveerib lugeja signaal ja mis toodab pinget mikrolülituse toiteks, koodigeneraatorist, mis loob lugejalt signaali saamisel andmeid, ning signaali vastuvõtuantennist.

8525 Ringhäälingu ja televisiooni saateaparaadid, vastuvõtuseadmetega või vastuvõtuseadmeteta, helisalvestus või -taasesitusaparatuuriga või ilma; telekaamerad, digitaalkaamerad ja salvestavad videokaamerad Sellesse rubriiki klassifitseeritakse ka infravalguskuvakaamerad, mis võimaldavad teha infrapunapilte. Kaamerad registreerivad soojuskiirguse ja muundavad selle piltideks, mis kujutavad üksikute pindade või objektide temperatuuri erinevates toonides hallina või erinevate värvustena. Kaamerad ei võimalda mõõta temperatuuri ega esitada mõõdetud väärtusi.

8525 60 00 Saateaparatuur, varustatud vastuvõtuseadmega Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka seadmed, milles transiiveri osad asetsevad eraldi kappides või kestades, tingimusel et need moodustavad ühe funktsionaalploki. Et saatja-vastuvõtja (transiiveri) osi saaks lugeda üheks funktsionaalplokiks, peavad need olema paigutatud üksteise lähedale (nt samasse hoonesse või sõidukisse) ja neil peab olema teatavaid ühiseid osi, näiteks antenn.

8525 80 11 kuni 8525 80 99 Telekaamerad, digitaalkaamerad ja salvestavad videokaamerad Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8525, punkt B. Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu elektroonilised lugemisseadmed vaegnägijatele (vt alamrubriigi 8543 70 90 selgitavad märkused).

8525 80 30 Digitaalkaamerad Selle alamrubriigi digi(taal)kaamerad on alati võimelised salvestama liikumatut pilti kas põhimällu või vahetatavale kandjale. Enamikul selle alamrubriigi kaameratel on traditsioonilise fotoaparaadi väliskuju ja neil ei ole kokkukäivat pildiotsijat. Kaameratel võib olla ka videosse võtmise võimalus, et salvestada videoklippe. Kaamerad klassifitseeritakse siiski sellesse alamrubriiki, kui nendega ei saa maksimaalset mälumahtu kasutades salvestada ühekorraga vähemalt 30 minutit videopilti 23 kaadriga sekundis (või kõrgem), lahutusvõime 800 × 600 pikslit (või kõrgem) korral. Võrreldes alamrubriikide 8525 80 91 ja 8525 80 99 salvestavate videokaameratega, puudub paljudel digi(taal)kaameratel (videokaamerana kasutamisel) optilise suumimise võimalus videosalvestuse ajal. Mälumahust sõltumata lõpetavad mõned kaamerad automaatselt videosalvestuse teatava ajavahemiku järel.

8525 80 91 ja 8525 80 99 Salvestavad videokaamerad Nende alamrubriikide videokaamerad on alati võimelised salvestama videoklippe kas põhimällu või vahetatavale kandjale. Tavaliselt on selle alamrubriigi digivideokaamerate väliskuju erinev alamrubriigi 8525 80 30 digi(taal)kaamerate omast. Sageli on neil kokkukäiv pildiotsija ja tihti esitatakse need tollile koos kaugjuhtimispuldiga. Neil on alati optiline suum videosalvestuseks. Need digivideokaamerad võivad suuta salvestada ka liikumatuid pilte. Digikaamerad ei kuulu sellesse alamrubriiki, kui nendega ei saa maksimaalset mälumahtu kasutades salvestada ühekorraga vähemalt 30 minutit videopilti 23 kaadriga sekundis (või kõrgem), lahutusvõime 800 × 600 pikslit (või kõrgem) korral.

8525 80 99 Muud Sellesse alamrubriiki kuuluvad salvestavad videokaamerad (nn salvestatavad helivideokaamerad), mis ei salvesta üksnes kaameraga võetud heli ja pilte, vaid ka välisallikate, näiteks DVD-mängijate, arvutite või televisioonivastuvõtjate signaale. Selliselt salvestatud pilte saab taasesitada eraldi teleri või monitori abil. Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka salvestavad helivideokaamerad, milles videosisend on plaadiga või muul viisil suletud või milles videoliidest saab hiljem tarkvara abil videosignaali sisestamiseks aktiveerida. Seadmed on sellest hoolimata kavandatud teleprogrammide või muude väljastpoolt tulevate videosignaalide salvestamiseks. Salvestavad helivideokaamerad, millega saab salvestada ja välise teleri või monitori abil taasesitada üksnes kaameraga võetud pilti, klassifitseeritakse siiski alamrubriiki 8525 80 91.

8527 Raadiotelefoniside, raadiotelegraafi ja ringhäälingu vastuvõtuaparaadid, samasse korpusesse monteeritud helisalvestus- või helitaasesitusseadmete või ajanäitajaga või ilma nendeta Edastusseadmete kohta, millesse on sisse ehitatud vastuvõtuseadmed, vaata alamrubriigi 8525 60 00 selgitavad märkused.

8527 12 10 ja 8527 12 90 Raadiovastuvõtjaga taskuformaadis kassettpleierid Vaata alamrubriigi 8519 81 15 selgitavad märkused.

8527 13 10 Laserlugemisseadmega Käesolev alamrubriik hõlmab laserlugemisseadmega varustatud helisalvestus- või -taasesitusseadmetega ühildatud ringhäälingu raadiovastuvõtjat, mis on kombineeritud teise helisalvestus- või -taasesitusseadme (nt kassett-tüüpi) või ajanäitajaga või ilma nendeta. Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka helitaasesitusseadmed, nn mp3-mängijad, mis kasutavad optilisi kandjaid ja millele on paigaldatud seadmed, mida saab hiljem tarkvara abil ringhäälingu raadiosignaali vastuvõtmiseks aktiveerida.

8527 13 99 Muud Alamrubriigi 8527 13 10 selgitavaid märkusi kohaldatakse mutatis mutandis.

8527 21 20 Laserlugemisseadmega Alamrubriigi 8527 13 10 selgitavaid märkusi kohaldatakse mutatis mutandis.

8527 21 70 Laserlugemisseadmega Alamrubriigi 8527 13 10 selgitavaid märkusi kohaldatakse mutatis mutandis.

8527 91 11 kuni 8527 91 99 Ühildatud helisalvestus- või -taasesitusseadmetega Jaemüügiks komplektidena pakendatud stereosüsteemid (hi-fi-süsteemid), kuhu kuulub ringhäälingu raadiovastuvõtja ja mis koosnevad eraldi korpustes olevatest moodulitest ja millesse on ühendatud nt CD-pleier, kassettmagnetofon, ekvalaiseriga võimendi, klassifitseeritakse alati nendesse alamrubriikidesse, kuna ringhäälingu raadiovastuvõtja järgi määratakse nende põhiomadus.

8527 91 11 ja 8527 91 19 Ühe või enama valjuhääldiga samas korpuses Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad seadmed, millest valjuhääldid ei ole eraldatavad. Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu siiski seadmed äravõetavate valjuhäälditega, isegi kui valjuhääldid on kinnitatavad kinnitusseadmega (alamrubriik 8527 91 35, 8527 91 91 või 8527 91 99).

8527 91 35 kuni 8527 91 99 Muud Kui stereosüsteemide (hi-fi-süsteemide) valjuhääldid on spetsiaalselt kavandatud nendele komplektidele ja pakendatud koos komplektide muude koostisosadega, siis kuuluvad need käesolevatesse alamrubriikidesse.

8527 91 35 Laserlugemisseadmega Alamrubriigi 8527 13 10 selgitavaid märkusi kohaldatakse mutatis mutandis.

8528 Monitorid ja projektorid ilma televisiooni vastuvõtuseadmeta; televisiooni vastuvõtuseadmed, mis võivad sisaldada ka ringhäälingu raadiovastuvõtjat, heli- või videosalvestusseadmeid või heli- või videotaasesitusseadmeid Kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegli 3 c kohaselt kuuluvad jaemüügikomplektina esitatud vähesest arvust telekaameratest ja ühest videomonitorist koosnevad videovalvesüsteemid sellesse rubriiki. Selliste videovalvesüsteemide komponendid, kui selline süsteem ei ole esitatud jaemüügikomplektina, tuleb klassifitseerida eraldi (vt HSi selgitavad märkused, XVI jaotis, punkt VII). Sellesse alamrubriiki ei kuulu elektroonsed lugemisseadmed vaegnägijatele (vaata alamrubriigi 8543 70 90 selgitavad märkused).

8528 61 00 kuni 8528 69 99 Projektorid Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu samas korpuses asuvast projektorist ja ekraanist koosnevad tooted (alamrubriigid 8528 51 00–8528 59 80 või juhul, kui neis on ka televisioonivastuvõtja, alamrubriik 8528 72 10).

8528 69 10 Lameekraaniga (näiteks vedelkristallekraaniga), võimelised kuvama arvutis digitaalkujul genereeritud informatsiooni Sellesse alamrubriiki kuuluvad peale vedelkristallekraaniga seadmete ka seadmed, milles kasutatakse digitaalset valgusetöötlustehnikat. Need töötavad pooljuhtelementidega juhitavate mehaaniliste mikropeeglite abil.

8528 71 11 kuni 8528 71 19 Videotuunerid Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad seadmed, milles on videotuuner, mis muundab kõrgsageduslikud televisioonisignaalid videosalvestus- ja -taasesitusseadmetes ning monitorides kasutatavaiks signaalideks. Videotuunerites on selektorid, mis võimaldavad seadet teatavale kanalile või kandesagedusele häälestada, ja demodulaatorid. Seadmed võivad olla varustatud ka sünkroniseerimiseks ettenähtud dekoodriga (värvipilt) või separaatoriga. Need seadmed on tavaliselt ette nähtud toimimiseks oma antenni või ühisantenniga (kõrgsageduslik kaabeljaotussüsteem). Väljundsignaali saab kasutada monitoride või salvestusseadmete või taasesitusseadmete sisendsignaalina. Väljundsignaal on algupärane kaamerasignaal (s.t seda ei ole edastamiseks moduleeritud). Nende alamrubriikide tähenduses võivad analoogvideotuunerid olla mooduleina, mis koosnevad vähemalt raadiosagedusahelast (RF-plokk), vahesagedusahelast (IF-plokk) ja demodulaatoritest (DEM-plokk) ning mille väljundsignaaliks on eraldi heli- ja komposiitvideosignaal (CVBS-signaal). Nende alamrubriikide tähenduses võivad digivideotuunerid olla mooduleina, mis koosnevad vähemalt RF-plokist, IF-plokist, DEM-plokist ja digitelevisiooni MPEG-dekoodrist ning mille väljundsignaaliks on eraldi helisignaal ja digivideosignaal. Moodulid, milles on nii analoog- kui ka digivideotuuner, klassifitseeritakse nendesse rubriikidesse, kui üks moodul tuleb klassifitseerida komplektse või valmiskujul videotuunerina kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegli 2 a järgi. Moodul, mis ei vasta eespool nimetatud tingimustele, tuleb klassifitseerida rubriiki 8529 kui aparaadiosa.

8528 71 11 Elektronlülitused arvutitesse paigaldamiseks Termini „elektronlülitused” kohta vaata alamrubriigi 8443 99 10 selgitavad märkused.

8528 71 13 Mikroprotsessoripõhised seadmed, mis sisaldavad modemit Interneti-ühenduseks ja millel on interaktiivse infovahetuse funktsioon, võimelised vastu võtma televisioonisignaali (sidefunktsiooniga teleriboksid („set-top boxes”)) Sellesse alamrubriiki kuuluvad, sidefunktsiooniga teleriboksid („set-top boxes”), millel ei ole ekraani, kuid on järgmised põhikomponendid: — mikroprotsessor; — videotuuner. RF-pistmik viitab sellele, et seadmes võib olla videotuuner; — modem. Modemid moduleerivad ja demoduleerivad nii väljuvat kui ka sisenevat andmesignaali. See võimaldab Interneti-ühenduse puhul kahesuunalist andmevahetust. Selliste modemite näited on V.34-, V.90-, V.92-, DSL- või kaablimodemid. RJ 11-pistmik viitab sellele, et seadmes on selline modem. Seadmeid, mille otstarve on samalaadne modemi omale, kuid mis ei moduleeri ega demoduleeri signaale, ei käsitata modemitena. Sellised on näiteks ISDN-, WLAN- või Ethernet-seadmed. RJ 45-pistmik viitab sellele, et adapteris on selline seade. Modem peab olema teleriboksi sisse ehitatud. Teleriboksid, milles ei ole sisseehitatud modemit, vaid mis kasutavad eraldiseisvat modemit, ei kuulu sellesse alamrubriiki (nt komplekt, mis koosneb teleriboksist ja välisest modemist). TCP/IP (edastusohje protokollistik internetiprotokolli peal) peab olema teleriboksis püsivarana. Selle alamrubriigi teleriboksid peavad võimaldama kasutajal IP-aadresside kaudu kasutada Internetti. Seade peab võimaldama ka Interneti-rakendusi interaktiivseks infovahetuseks, nt meiliklient või sõnumsidesüsteem UDP- või TCP/IP-sokli vahendusel. Sellesse alamrubriiki ei kuulu teleriboksid, millesse on monteeritud salvestus- või taasesitusfunktsiooniga seade (nt kõvaketas või DVD-ajam) (alamrubriik 8521 90 00).

8528 71 19 Muud Vt alamrubriigi 8528 71 13 selgitavate märkuste viimane lõik.

8528 71 90 Muud Sellesse alamrubriiki kuuluvad ekraanita tooted, mis on televisiooni vastuvõtuseadmed, kuid milles ei ole videotuunerit, (näiteks nn „digiboksid” („IP-streaming boxes”)). Vt ka alamrubriigi 8528 71 13 selgitavate märkuste viimane lõik.

8528 72 10 Teleprojektorid Sellesse alamrubriiki kuuluvad televisioonivastuvõtjaga projektorseadmed. Selline seade projitseerib pildi ekraanile optilise süsteemi abil. See võib põhineda elektronkiiretoru või lameekraani (näiteks DMD, LCD või plasma) tehnoloogial. Projektori ekraan võib olla tuuneriga samas korpuses või eraldi.

8528 72 30 Kineskoobiga ühes korpuses Sellesse alamrubriiki kuuluvad seadmed, milles on ühes korpuses ühendatud tuuneri- ja monitorifunktsioonid, mis võimaldavad nende teatavate osade üheaegset kasutamist. Kodutelerid kuuluvad tavaliselt sellesse kategooriasse. Ekraani diagonaal tähendab kineskoobi aktiivse osa diagonaali sirgelt mõõdetuna.

8529 Osad, mida kasutatakse üksnes või peamiselt rubriikide 8525–8528 aparaatides Käesolevasse rubriiki ei kuulu rubriigi 8525 või grupi 90 kaameratega kasutamiseks ettenähtud statiivid (klassifitseeritakse vastavalt nende materjalile).

8529 90 20 kuni 8529 90 97 Muud Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad: 1. skaalad; 2. häälestusplokid; 3. telekaamerate diafragmad; 4. nn PAL-SECAM-adapterid. Need on dekoodriplaadid (paigaldatud elektriliste komponentidega trükkplaadid) hilisemaks ühendamiseks PAL-signaalide vastuvõtmiseks mõeldud teleritesse, et muuta need sobivaks PAL/SECAM-signaalide kaherežiimiliseksvastuvõtuks. Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu lainejuhid (torud klassifitseeritakse vastavalt nende materjalile).

8529 90 65 Elektronlülitused Vaata alamrubriigi 8443 99 10 selgitavad märkused.

8531 Elektrilised heli- ja visuaalsignalisatsiooniseadmed (näiteks kellad, sireenid, näitpaneelid, valve- või tuletõrjesignalisatsiooniseadmed), v.a rubriikide 8512 ja 8530 seadmed

8531 10 30 ja 8531 10 95 Valve- või tuletõrjesignalisatsiooniseadmed jms Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8531, teine lõik, punkt E. Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu mootorsõidukitel kasutatavad valvesignalisatsioonid (alamrubriik 8512 30 10).

8531 20 20 kuni 8531 20 95 Vedelkristalle (LCD) või valgusdioode (LED) sisaldavad näitpaneelid Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad muudetavad elektroluminestsentsdioodnäidikud, mida põhiliselt kasutatakse arv- ja/või tärknäidikutena näitpaneelides, näiteks, mis koosnevad rakkudest või mitmesugustest valgusdioodidest. Iga märk sisaldab teatava arvu valgusdioode eraldi või ühele mikrokiibile paigaldatud elementidena. Need seadmed on paigaldatud juhtplokiga/dekoodriga trükkplaadile. Iga märk või märkide rühm on kaetud poolläbipaistva materjaliga, mis võimendab dioodide tekitatavate valguspunktide intensiivsust nii, et sisendsignaali lülitusse sisestatavad impulsid moodustaks numbreid või tähti.

8531 90 85 Muud Sellesse alamrubriiki kuuluvad kaupade külge kinnitatavad vargahäiresildid (näiteks dioodist ja antennist koosnevad nn mikrolainesildid või mikrokiibist ja resonantsahelast koosnevad nn sagedusjaotusega sildid), mis kaupluse väljapääsu juurde paigaldatud, alamrubriiki 8531 10 kuuluvate turvahäiresüsteemide signaalivälja jõudes mõjutavad süsteemi vastuvõtuelektroonikat ja käivitavad häiresignaali. Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka sildid, kus on ühendatud kaks eri tehnoloogiat, näiteks akustilismagnetiline ja mikrolainetehnoloogia või akustilis-magnetiline ja raadiosagedustehnoloogia. Sellesse alamrubriiki siiski ei kuulu: — sildid, mis koosnevad magnetilisest materjalist valmistatud traadist, ribast või kahe riba kombinatsioonist, nn magnetsildid või akustilis-magnetilised sildid, mis on ette nähtud kasutamiseks elektroonilise esemevalve (EAS) turvaväravasüsteemides (rubriik 8505); — sildid, millesse on sisse surutud üks või mitu elektroonilist integraallülitust kiibi kujul ja antenn, kuid puuduvad muud aktiivsed või passiivsed lülituse elemendid (kiipkaardid), nn raadioidentimissildid (alamrubriik 8523 52); — sildid, milles on üks või mitu elektroonilist integraallülitust kiibi kujul, sisseehitatud antenn ja üks või mitu kondensaatorit, kuid puuduvad muud aktiivsed või passiivsed lülituse elemendid (alamrubriik 8523 59); — sildid trükilülituse kujul (vt grupi 85 märkus 5), nn raadiosagedussildid (rubriik 8534 00).

8534 00 Trükilülitused Sellesse alamrubriiki kuuluvad paberkleepsud trükilülituse kujul, mida kasutatakse nt raamatukoguraamatute kaitsmiseks varguse eest.

8536 Elektrilised lülitusseadmed, katkestid ja kaitseseadmed vooluahelatele (näiteks lülitid, releed, sulavkaitsmed, liigpingepiirikud, pistikud, pistikupesad, lambipesad ja muud pistikühendused, harukarbid), pingele kuni 1 000 V; optiliste kiudude, optiliste kiudude kimpude ja kiudoptiliste kaablite pistikühendused Peale HS selgitavate märkuste rubriigis 8536 kirjeldatud seadmete kuuluvad sellesse rubriiki: 1. telefonijaamade jaotusraamid; 2. trammi elektrikontaktvõrgu pöörangu- ja ristmikuplaadid; 3. elektrimootorite klemmliistud; 4. astmeliste transformaatorite kommutaatorid; 5. akuelementide silded; 6. nn induktiivsed läheduslülitid, s.o elektronlülitid sisseehitatud vabalt kiirgava induktsioonipooliga lüliti kontaktivabaks käivitamiseks (sulgemiseks), kui metallese jõuab induktsioonipooli hajuvälja. Taolisi lüliteid kasutatakse näiteks, tööpinkides, transportöörseadmetes ja kaaludes mehaaniliselt toimivate elektriliste lõpplülitite asemel; 7. sisse-väljalülitid, mis on intensiivsusmodulatsiooniseadmega (valgusregulaator) ühes kestas. Selle seadme abil on võimalik võrku ühendatud lampe sisse ja välja lülitada ning samuti valguse intensiivsust sujuvalt reguleerida; 8. nn kontaktpinnad elektriliste lülituste ühendamiseks. Need koosnevad kahest ülestikulisest elastsest plastkilest, millesse on korrapäraste vahedega kinnitatud suur hulk silikoonkummist elektrit juhtivaid kontaktpunkte. Need kontaktpinnad on paigaldatud näiteks telefoniaparaatide klahvistike alla. Kui nuppu vajutatakse, puutuvad kahe kile kontaktpunktid kokku ja tekib elektriühendus; 9. elektronlülitid, mis toimivad kontaktivabalt, kasutades pooljuhtelemente (nt transistorid, türistorid, integraal-lülitused). Sellesse rubriiki siiski ei kuulu: a) elektrijuhtmete isolatsioon ja ümbrised (tavaliselt rubriik 7326); b) elektrilised kontrolli- ja liikluskorraldusseadmed raudteede ja muude ühendusteede jaoks (rubriik 8530).

8536 50 11 Surunuppudega Sellesse alamrubriiki ei kuulu puutelülitid (alamrubriik 8536 50 19).

8536 69 10 kuni 8536 69 90 Muud Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad elektromehaanilised pistikud ja pistikupesad, mis võimaldavad mitmesuguseid ühendusi, näiteks seadmete, kaablite ja klemmiplaatide vahel ilma täiendavate meetmeteta, ühendades lihtsalt vastavad pistikud vastavate pistikupesadega. Ühendusseadmetel võib olla pistik või pistikupesa kummalgi poolel või pistik või pistikupesa ühel poolel ja muu kontaktelement teisel poolel (näiteks press-, klamber-, joodis- või kruviklemm). Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad samuti pistikut ja pistikupesa sisaldavad pistikühendused. Pistikühenduse kontaktipooltel on kummalgi üks pistikupesa ja üks muu ühendusseade. Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu ühendus- või kontaktelemendid, kus elektriühendus saadakse muude vahenditega (nt press-, kruvi-, joodis- või klamberterminalid). Need kuuluvad alamrubriiki 8536 90.

8536 69 10 Koaksiaalkaablitele Sellesse alamrubriiki kuuluvad pistikud ja pistikupesad, mida kasutatakse üksnes koaksiaalühenduste puhul, kusjuures koaksiaalkaablid võivad olla mittelahtivõetavalt ühendatud kontaktelemendi teise otsa külge (vt näited joonistel 1–4).

8536 69 30 Trükilülitustele Käesolev alamrubriik hõlmab kõiki pistikklemme, millega saab trükilülitusi vahetult ühendada kas ühel või mõlemal küljel (otseühendusklemmid; vt näited joonistel 5–9). 1. Pistikklemmid trükilülituste vahetuks vertikaalpaigalduseks: 2. Ühe- ja kahepoolsed pistikühendusklemmid trükilülituste horisontaalpaigalduseks:

Sellesse alamrubriiki ei kuulu pistikühenduse pistik- ja pesakomponendid (nt tikk- või pesaklemmliistud), mis on lahtivõetamatult kinnitatud trükkplaadi külge ja mille abil saab trükkplaati ühendada ühendusseadme külge või peale (alamrubriik 8536 69 90).

8536 69 90 Muud Sellesse alamrubriiki kuuluvad kõik muud pistikklemmid ja -ühendused nagu järgmistel joonistel näha:

8536 70 00 Optiliste kiudude, optiliste kiudude kimpude ja kiudoptiliste kaablite pistikühendused Vaata käesoleva grupi märkust 6. Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8536, IV osa.

8536 90 01 Elektriahelate osaliselt kokkupandud elemendid Sellesse alamrubriiki kuuluvad paigaldusvalmis elektriülekandeelemendid. Taolised elemendid võimaldavad lampide ja elektriliste masinate ja seadmete toite paindlikumat korraldust ruumis. Elektritoide toimub klemmide või liugkontaktide abil. Tüüpilised rakendusviisid on esitatud järgmistel skeemidel:

8536 90 10 Ühendused ja kontaktelemendid juhtmetele ja kaablitele Sellesse alamrubriiki kuuluvad kõik klemmid, mis on paigaldatud juhtmete või kaablite otstesse elektriühenduse loomiseks muul viisil kui pistikühenduse teel (nt press-, kruvi-, joodis või klamberklemmid).

8537 Puldid, paneelid, konsoolid, alused, jaotuskilbid jms, mille külge on monteeritud vähemalt kaks rubriigi 8535 või 8536 voolulülitus- ja jaotusseadet, kaasa arvatud komplektid, milles on grupi 90 aparaate ja instrumente, ning arvjuhtimisseadmed, v.a rubriigi 8517 kommutatsiooniseadmed Sellesse rubriiki kuuluvad aluse peal (nt paneel, kapp) olevad rubriiki 8536 kuuluvate seadmetega samalaadsed kombinatsioonid (nt valguslülitid).

8537 10 91 Mäluseadmete programmeeritavad juhtseadmed Sellesse alamrubriiki kuuluvad juhtimiskapid, milles on programmeeritav mälu seadmete elektriliseks juhtimiseks. Need kapid on varustatud mitte ainult rubriigi 8535 või 8536 seadmetega (nt releed), vaid ka näiteks lülitusseadmetena toimivate rubriigi 8541 transistorite või sümistoridega ja mis peale nende lülituselementide sisaldavad ka mikroprotsessoreid (nt juhtimisarvutusteks ning sisendite ja väljundite juhtimiseks), liideseid ning toiteallikat (toiteplokki).

8537 10 99 Muud Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 1. videomagnetofonide kaabelkaugjuhtimispuldid. Need on elektrilised lülitustahvlid (surunuppudega lülitite ja muude plaadile paigaldatud elektriliste komponentidega), mida kasutatakse ühenduskaabli kaudu videosalvestusseadme kõikide funktsioonide käivitamiseks; 2. müügiautomaatide elektrilised juhtimisseadmed. Need koosnevad lülitustahvlist, mis sisaldab peale releede ja elektrilülitite ka sümistore ja integraallülitusi. Sellesse alamrubriiki ei kuulu: a) elektrilised juhtimisseadmed, mida tuntakse juhtkangi nime all 84. rühma märkus 5 punkt C mõistes (rubriik 8471); b) juhtmeta infrapunaseadmed telerite, videosalvestusseadmete või muude elektriseadmete kaugjuhtimiseks (rubriik 8543).

8538 Osad, mida kasutatakse üksnes või peamiselt rubriigi 8535, 8536 või 8537 seadmetes

8538 90 11 Elektronlülitused Vaata alamrubriigi 8443 99 10 selgitavad märkused.

8538 90 91 Elektronlülitused Vaata alamrubriigi 8443 99 10 selgitavad märkused.

8539 Elektrihõõglambid ja gaaslahenduslambid (sh hermeetilised suundvalguslambid, ultraviolettlambid ja infrapunased lambid); kaarlambid V.a teatavad kaarlambid (vt alamrubriikide 8539 41 00 ja 8539 49 00 selgitavad märkused), mis on spetsiaalselt varustatud või paigaldatud, kuuluvad sellesse rubriiki üksnes lambid ja torud ning nende osad, mis on klassifitseeritavad XVI jaotise märkus 2.b järgi. Taoliste lampidega varustatud seadmed (mis sisaldavad näiteks lihtsat reflektorit toel või alusel) klassifitseeritakse neile asjakohasesse rubriiki valgustusseadmetena (rubriik 9405), kütteseadmetena (nt rubriik 7321) või meditsiinilise aparatuurina (rubriik 9018) jne.

8539 21 30 kuni 8539 29 98 Muud hõõglambid, v.a ultraviolettlambid ja infrapunalambid Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu: a) süsinikniidiga takistuslambid ja vesinikuga täidetud, raudniidiga reguleeritava takistusega lambid (rubriik 8433); b) elektrilampide teatava pikkusega rippvanikud, mis koosnevad kindlast hulgast dekoratiivlampidest ja mida kasutatakse peamiselt jõulupuude kaunistustena (rubriik 9405).

8539 31 10 kuni 8539 39 00 Gaaslahenduslambid (v.a ultraviolettlambid) Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad: 1. ksenoontorud: 2. spektraallambid; 3. huumlahenduslambid; 4. tärknäidikuga torud.

8539 41 00 ja 8539 49 00 Ultraviolettlambid ja infrapunased lambid; kaarlambid Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad: 1. ultravioletttorud ja -lambid. Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 8539 osas D osundatud kasutusviiside võib nimetada järgmisi kasutusviise: a) aktino-keemiline kopeerimine; b) vitaminiseerimine; c) steriliseerimine; d) foto-keemia; e) osooni tootmine; 2. infrapunalambid ja -torud. Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 8539 osa D teises lõigus osundatud kasutusviiside võib nimetada järgmisi kasutusviise: a) ruumide kütmine; b) seadmed infrapunakiirgurite jaoks (nt vargahäireseadmed); c) teadusuuringud (nt spektraalanalüüs); 3. kaarlambid, mis on kirjeldatud HS selgitavate märkuste rubriigi 8539 osas E. Süsinikelektroodkaarlampe paigaldatakse näiteks rubriigi 9007 kinoprojektoriseadmetesse või kasutatakse dokumentide kopeerimisseadmetes. Alamrubriiki 8539 41 00 kuuluvad eristatiiviga varustatud elektrikaarlambid, samuti pööratavad valgustusseadmed, kus üks või mitu kaarlampi on paigaldatud liikuvale alusele ja mis on mõeldud kasutamiseks eelkõige foto- või kinostuudiotes. Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu: a) luminestsentsdioodid (rubriik 8541); b) elektroluminestsentsseadmed, mis on tavaliselt ribade, plaatide või paneelidena ja mis põhinevad kahe juhitava materjali kihi vahele pandud elektroluminestsentsainel (nt tsinksulfiidil) (rubriik 8543).

8539 90 10 ja 8539 90 90 Osad Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad: 1. hõõg- ja elektrilahenduslampide soklid; 2. volframniidi spiraalid, mis on pikkusesse lõigatud ja paigaldamisvalmis; 3. elektrilahenduslampide ja -torude metallelektroodid; 4. klaasosad (v.a alamrubriigi 8547 90 00 isoleerosad), mis on mõeldud lampide ja torude sisse paigaldamiseks; 5. hõõgniitide hoidikud.

8540 Termokatoodiga, külmkatoodiga või fotokatoodiga elektronlambid ja elektronkiiretorud (näiteks vaakumlambid, aur- või gaastäitega lambid ja torud, elavhõbealaldid, elektronkiiretorud, telekaamerate kineskoobid)

8540 11 00 Värvipildiga Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 8540 neljanda lõigu punktis 2 kirjeldatud elektronkiiretorud, mis vastavad järgmistele tingimustele: 1. pilumask; 2. vahemaa kahe samavärvilise joone vahel ekraani keskel ei ole alla 0,4 mm. Ekraani diagonaali kohta vaata alamrubriigi 8528 72 30 selgitavad märkused.

8540 60 00 Muud elektronkiiretorud Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 8540 neljanda lõigu punktis 2 d kirjeldatud elektronkiiretorud, v.a alamrubriikidesse 8540 11 ja 8540 12 klassifitseeritavad.

8540 71 00 kuni 8540 79 00 Ülikõrgsageduslikud elektronlambid (kulg- ja vastulainelambid, magnetronid, klüstronid jms), v.a võrega tüüritavad lambid Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 8540 neljanda lõigu punktis 4 kirjeldatud torud. Sellesse alamrubriiki ei kuulu Geiger-Mülleri loendurtorud (alamrubriik 9030 90 85).

8540 81 00 ja 8540 89 00 Muud elektronlambid ning -torud Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 8540 neljanda lõigu punktis 1 osundatud alalduslampide ja -torude kuuluvad nendesse alamrubriikidesse ka fanotronid, türatronid, ignitronid ja kõrgepinge-alaldustorud röntgeniaparatuurile.

8541 Dioodid, transistorid jms pooljuhtseadised; valgustundlikud pooljuhtseadised (sh fotogalvaanilised elemendid, mooduliteks ühendatud või ühendamata, paneelideks monteeritud või monteerimata); valguskiirgusdioodid; kokku monteeritud piesoelektrilised kristallid

8541 40 90 Muud Sellesse alamrubriiki kuuluvad mooduliteks ühendatud või paneelidele paigaldatud fotogalvaanilised elemendid, ka möödaviikdioodidega (kuid ilma tõkkedioodideta). Möödaviikdioodid ei ole elemendid, mis juhivad voolu otse näiteks mootorisse (vt HSi selgitavad märkused, rubriigid 8501 ja 8541).

8541 90 00 Osad Peale HS selgitavate märkuste rubriigis 8541 nimetatud toodete kuuluvad sellesse alamrubriiki: 1. piesoelektriliste kristallide alused ja kestad; 2. paigaldatavate pooljuhtide metallist, steatiidist jne kestad. Sellesse alamrubriiki ei kuulu: a) elektripistikühendused elektrivoolu juhtimiseks kontaktide ja elektroodide vahel (rubriik 8536); b) grafiitosad (alamrubriik 8545 90 90).

8542 Elektroonsed integraallülitused ja mikrolülitused Sellesse rubriiki kuuluvad vahetatavad eelprogrammeeritavad mälumoodulid monoliitsete integraallülituste kujul alamrubriikidesse 8470 10 00 ja 8543 70 10 kuuluvate elektroonsete tõlkeseadmete jaoks. Sellesse rubriiki ei kuulu kettad (mõnikord osundatud ka kui vahvlid), mis koosnevad ergastatud keemilistest elementidest, kas poleeritud või poleerimata, kas epitaksiaalse kihiga kaetud või katmata, tingimusel et neid ei ole diskreetsete piirkondade loomiseks selektiivselt ergastatud ega difundeeritud (rubriik 3818 00).

8542 31 10 ja 8542 31 90 Protsessorid ja juhtseadmed, mis on või ei ole ühendatud mälude, muundurite, loogikalülituste, võimendite, taktgeneraatorite, ajastuse – või muude lülitustega Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad: 1. mikroprotsessorid, mis on integraallülitused, mida võib määratleda kui seadmeid, mis täidavad primaarseid käsu-, sooritus- ja süsteemi juhtimisfunktsioone. Mikroprotsessoritel on järgmised põhiosad: — aritmeetika-loogikaseade (ALU); — käsudekooder ja käsuloendur; — juhtseade; — sisend-väljundseade (I/O-seade) muude seadmetega sidepidamiseks. Mikroprotsessor saab toimida üksnes siis, kui peale sisemälu kasutatakse ka välismälu või muud seadet. Neil võib olla üks või mitu mikroprogramm-mälu (RAM või ROM) mikrokäskude laadimiseks või salvestamiseks, suurendades sellega juhtseadme kasutuses olevate primaarsete käskude hulka. Mikroprogramm-mälu (ROM), mida mikroprotsessor võib sisaldada, on mõeldud põhikäskude salvestamiseks kahendkujul, ning seda ei saa lugeda tegelikuks programmimäluks, kuhu täidetavad käsud salvestatakse. Need tooted võivad sisaldada käsuvahemälu või mikro-välisfunktsioone. Siia kuuluvad ka mikroprotsessorid, mis on arendatud erirakenduse jaoks ja mis põhinevad rakendusspetsiifilise lülituse, ventiilimaatriksi või standardse raku tehnilisel lahendusel. Mikroprotsessorite töötlemispotentsiaal tähendab iga sõna pikkust, mida aritmeetika-loogikaseadme tööregister (akumulaator) suudab ühes mikro-käsutsüklis töödelda; 2. mikrokontrollerid ja mikroarvutid, mis on integraallülitused, milles on vähemalt järgmised põhiosad: — mikroprotsessor (MPU); — programmimälu (nt RAM, ROM, PROM, EPROM, E2ROM, flash E2PROM), mis on ühendatud käsudekoodriga ja sisaldab programmi, mis määratleb käskude järjestuse; — andmemälu (nt RAM või E2PROM), kuhu vastupidiselt mikroprotsessorile ei pääse väljastpoolt kiipi; — välissiin (andmete, aadresside või käskude jaoks). Mikrokontrollerid on programmeeritud või täiendavalt programmeeritavad erifunktsioone täitma ja üksnes teatavaks kasutuseks (nt telerite, videosalvestus- või videotaasesitusseadmete või mikrolaineahjude jaoks). Mikroarvutid võivad toimida iseseisva seadmena ja üldkasutusega arvutites (nt suurarvutid, miniarvutid ja personaalarvutid). Mikroarvuteid saab vastavalt kasutaja nõudmistele vabalt programmeerida. Siia kuuluvad ka mikroprotsessorid, mis on arendatud erirakenduse jaoks ja mis põhinevad rakendusspetsiifilise lülituse, ventiilimaatriksi või standardse raku tehnilisel lahendusel. Mikroprotsessorite töötlemispotentsiaal tähendab iga sõna pikkust, mida aritmeetika-loogikaseadme tööregister (akumulaator) suudab ühes mikro-käsutsüklis töödelda; 3. juhtlülitused, mis on integraallülitused, millega juhitakse protsessi või masina (nt automaatse andmetöötlusseadme) tegevust. Juhtlülitused (nt kettamäluseadmete, mälude, elektrimootorite või elektronkiiretorude juhtlülitused) on tavaliselt võimelised tõlgendama signaale ja nende põhjal määrama teatavate funktsioonide (nt sisestamine, töötlemine, salvestamine ja väljastus automaatses andmetöötlussüsteemis) ajastust ja järgnevust.

8542 31 10 Käesoleva grupi märkuse 8 punktis b 3 nimetatud kaubad Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8542, III osa.

8542 32 10 Käesoleva grupi märkuse 8 punktis b 3 nimetatud kaubad Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8542, III osa.

8542 32 45 Staatilised muutmälud (S-RAM), sh vahemuutmälud (vahe-RAMid) Vahemuutmälud (vahe-RAMid) on põhimälust kiirema pöördusajaga staatilised muutmälud. Vahe-RAMe kasutatakse tavaliselt ajutise puhvermäluna, mille otstarve on kompenseerida kesktöötlusseadme ja põhimälu kiiruse vahe.

8542 32 61 kuni 8542 32 75 Programmeeritavad elekterkustutusega püsimälud (E2PROM), sh programmeeritavad elekterkustutusega välkpüsimälud (flash E2PROM) Programmeeritavad elekterkustutusega püsimälud (E2PROM) on tavaliselt baidikaupa kustutatavad mälud. Programmeeritavad elekterkustutusega välkpüsimälud (flash E2PROM) on mälud, mida tuntakse ka nimetuse all „välkmälud” (flash-mälud), „flash EPROM” või „flash EEPROM”. Välkmälud võivad põhineda EPROM- või E2PROM-tehnoloogial ja on elekterkustutusega, kas täielikult (lauskustutus) või sektorikaupa (lehekülje- või plokikustutus) kustutatavad. Nende mälude programmeerimist, lugemist ja kustutamist saab teha topeltvooluallika või ühe lihtsa vooluallikaga. EPROM-tehnoloogial põhinevate välkmälude maatriksstruktuur koosneb rakkudest, millest igaühes on üks transistor. E2PROM-tehnoloogial põhinevate välkmälude maatriksstruktuur koosneb rakkudest, millest igaühes on kaks või enam transistori, või ühe transistoriga rakkudest ja veel ühest lisatransistorist iga sektori (lehekülje või ploki) kohta. Viimane tüüp erineb EPROM-tehnoloogial põhinevatest mäludest veel ka selle poolest, et neis on hulk tüüpilisi E2PROM-elemente (nt E2PROM-käsustik).

8542 32 90 Muud mälud Sellesse alamrubriiki kuuluvad assotsiatiivmälud (CAM) ja ferroelektrilised mälud. Assotsiatiivmälud (CAM) on sisuadresseeritava mälu seadmed. Nende seadmete mälupesi identifitseeritakse mitte nende nime ega asukoha, vaid nende sisu või sisuosa (aadresside) järgi. Ferroelektrilised mälud on säilmälud, mis on saadud ferroeletriliste ja pooljuhtmaterjalide ühendamisel. Ferroelektriline materjal säilitab elektrilise polarisatsiooni välise elektrivälja puudumisel. Need seadmed on nii elektriliselt programmeeritavad kui ka elektriliselt kustutatavad.

8542 39 10 ja 8542 39 90 Muud Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad: 1. rakendusspetsiifilised loogikalülitused, mille on määratlenud üksikkasutaja ja mis on valmistatud üksikkasutaja jaoks. Tootmisprotsess hõlmab rakkude (loogikaventiilide) marsruutimist ja paigaldamist, kasutades rakendusspetsiifilisi difusioonmaske. Rakendusspetsiifilised loogikalülitused on mõeldud rakendusspetsiifiliste funktsioonide täitmiseks. Neid tuntakse ka nimetuse all ASIC (Application Specific Integrated Circuits = rakendusspetsiifilised integraallülitused); 2. ventiilimaatriksid on integraal-loogikalülitused, mis koosnevad püsi- ja korrapärase asetusega programmeerimata loogikaelementidest (transistori rakkudest, mis moodustavad AND-, NAND-, OR- või NOR-lülitusi). Ventiilimaatriksid programmeeritakse nende loogikaelementide ühendamise teel kasutaja määratud viisil, kasutades üht või mitut metalliseerimismustrit; 3. standardsed rakud, mis on integraal-loogikalülitused, mis koosnevad eelnevalt määratletud alamlülituste ja püsivate alamlülituste asetusest. Need alamlülitused võivad sisaldada mis tahes integraalfunktsiooni (nt loogika- või mälufunktsiooni); 4. programmeeritavad loogikalülitused, mis on integraallülitused, mis koosnevad püsivatest loogikaelementidest. Nende lülituste lõppfunktsiooni määrab kasutaja ise, põletades elementidevahelised kergsulavad ühendused või programmeerides loogikaelementide vastastikused seosed elektriliselt; 5. standardsed loogikalülitused, mis on integraal-loogikalülitused, milles on alla 150 loogikalülituse (nt AND, NAND, OR, NOR). Need seadmed võivad ühendada mitut funktsiooni või identsete ja sõltumatute funktsioonide rühmi; 6. liideselülitused, mis on integraal-lülitused, mis sooritavad ühendusfunktsioone (nt koodi muundamise, bititaseme jada- ja paralleelmuundamise või sünkroniseerimise kaudu), ühendamaks programme, integraallülitusi, välisseadmeid või erinevate karakteristikutega süsteeme; 7. mikro-välisseadmed, mis on integraallülitused, mis täidavad teatavaid funktsioone, täiendamaks mikroprotsessoreid, mikrokontrollereid või mikroarvuteid ja parandamaks nende välise side, juhtimise ja liidestuse funktsionaalsust. Mikro-välisseadmete tehnilised nõuded väljendavad selgesti nende suhet ja seost mikroprotsessori, mikrokontrolleri või mikroarvutiga. Side-, juhtimis- ja liidesefunktsioonid võivad koosneda siinikontrolleritest, mälukontrolleritest (DRAM-kontrolleritest, mäluhaldusseadmetest (MMU), otsemällupöörduskontrolleritest) või välisseadme liidese kontrolleritest (graafikakontrolleritest, kohtvõrgukontrolleritest, universaalsetest asünkroonsetest saatja-vastuvõtjakontrolleritest, MIDI-kontrolleritest, massmälukontrolleritest); 8. aruka toitega lülitused, mis on integraal-analooglülitused, milles on ühendatud digitaal- ja analooglülitused (jõutransistorid), juhtimaks loogikaväljundsignaale ja toiteallika väljundsignaale. Need seadmed võimaldavad nt kaitset sisemise hajuvõimsuse vastu, rikete haldamist või diagnostikafunktsioone. Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu programmeeritavad püsimälud (PROM) (alamrubriik 8542 32 90).

8542 39 10 Käesoleva grupi märkuse 8 punktis b 3 nimetatud kaubad Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8542, III osa.

8543 Mujal selles grupis nimetamata elektriseadmed, mis täidavad iseseisvaid tööoperatsioone

8543 70 90 Muud Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 1. elektrostaatilised seadmed (nt flokeerimismasinatele); 2. elektroluminestsentsseadmed, mis on tavaliselt ribade, plaatide või paneelidena; 3. termoelektrilised generaatorid, mis koosnevad termopatareist, mis sisaldab erinevat hulka termopaare ja soojusallikat (nt butaangaas), mis toodab alalisvoolu ja põhineb Seebecki efektil; 4. staatilise elektri eemaldusseadmed; 5. demagneetimisseadmed; 6. lööklainegeneraatorid; 7. digitaalsed lennuandmete registraatorid („mustad kastid”) tule- ja löögikindlate elektroonsete seadmete kujul pidevaks spetsiifiliste lennuandmete salvestamiseks lennu ajal; 8. juhtmeta infrapunaseadmed telerite, videosalvestusseadmete või muude elektriseadmete kaugjuhtimiseks; 9. elektroonsed heliefektiseadmed, mida kasutatakse elektrikitarride lisaseadmetena mitmesuguste heliefektide tekitamiseks (nt heli dubleerimine, heli moonutamine, kajaefekt). Need seadmed ei ole kitarriga ühes korpuses, vaid on juhtmetega ühendatud kitarri ja võimendi vahele; 10. elektroonsed lugemisseadmed vaegnägijatele. Nendel seadmetel on ühes korpuses kaamera, mis skannib originaalteksti (nt ajalehe või raamatu) ja monitor, mis reprodutseerib selle suurendatuna. Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka väikesed elektroonsed seadmed, mis ei ole alusplaadile paigutatud (sh nn tõlkeseadmed) ja mida saab kasutada sõnade ja lausete moodustamiseks, mis seejärel soovitud võõrkeelde tõlgitakse, olenevalt nendes seadmetes kasutatavatest mälumoodulitest. Neil on tärkklaviatuur ja ristkülikukujuline kuvar. Sellesse alamrubriiki ei kuulu siiski arvutusfunktsioonidega samalaadsed seadmed (rubriik 8470). Sellesse alamrubriiki ei kuulu: a) elektrostaatilised filtrid ja elektromagnetilised veepuhastusseadmed (rubriik 8421); b) ultraviolettkiirgusseadmed piima töötlemiseks (rubriik 8434); c) seadmed mitmesuguste toodete (eelkõige metallosade) ultraheliga puhastamiseks ja ultraheligeneraatorid (rubriik 8479); d) ultrahelikeevitusseadmed (rubriik 8515); e) ultraviolettkiirgusseadmed meditsiiniliseks otstarbeks, ka siis kui nende kasutamiseks ei vajata arsti (rubriik 9018); f) elektrilised regulaatorid rubriiki 9032 kuuluvate elektriliste ja mitte-elektriliste muutujate reguleerimiseks.

8544 Isoleeritud traat (sh emailtraat ja anooditud traat), kaablid (sh koaksiaalkaablid) jm isoleeritud elektrijuhtmed, pistikutega või pistikuteta; individuaalvarjestusega kiududest koosnevad kiudoptilised kaablid (komplektis elektrijuhtmete või pistikutega või ilma nendeta) Sellesse rubriiki ei kuulu tollile eraldi esitatavad kaablite pistikud ja liitmikud. Elektrijuhtmete pistikud ja liitmikud tuleb klassifitseerida rubriiki 8535 või 8536. Kiudoptiliste kaablite pistikud klassifitseeritakse alamrubriiki 8536 70 00.

8544 70 00 Kiudoptilised kaablid Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka näiteks kaugsides kasutamiseks mõeldud kiudoptilised kaablid, milles iga optiline kiud on kahekordses akrülaatpolümeerist kaitsekihis. Kate koosneb sisemisest pehmest akrülaatmantlist ja välimisest kõvast akrülaatmantlist, mida ümbritseb värviline kiht. Üksikute optiliste kiudude kate pakub kaitset ja stabiliseerib konstruktsiooni, näiteks kaitstes üksikkiudu murdumise eest.

8545 Süsielektroodid, süsiharjad, kaarlambi- ja primaarelemendisöed jms elektrotehnikatooted grafiidist või muust süsiniku erimist, metallosadega või metallosadeta

8545 90 90 Muud Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 1. söed liigpingepiirikutele; 2. elektriliste juhtimisseadmete ja reostaatide kontaktid. Sellesse alamrubriiki ei kuulu nt süsinikkusisaldavad elektroodimassid (rubriik 3824).

8547 Elektrimasinate, -aparaatide ja -seadmete isolatsioonivahendid, valmistatud täielikult isoleermaterjalist peale mõne väiksema metallosa (näiteks keermestatud kruvipesa), mis on sisse pandud vormimise käigus üksnes montaaži otstarbel, v.a rubriigi 8546 isolaatorid; mitteväärismetallist, isoleermaterjalidega vooderdatud torud juhtmetele ning nende ühendusdetailid

8547 20 00 Plastist isolatsioonivahendid Sellesse alamrubriiki kuuluvad isoleerosad, mis on saadud vaigus küllastatud klaaskiudude kokkupressimisel või eelnevalt tehisvaiguga immutatud paberi või kootud materjalide kihtide ülestikku asetamisel või kokkupressimisel, kui kõnesolevad tooted on kõvad ja jäigad (vt HS selgitavad märkused, grupp 39 „Plastide kombinatsioonid teiste materjalidega peale tekstiili”, punkt d).

8547 90 00 Muud Sellesse alamrubriiki kuuluvad paberist, papist või kartongist, asbesttsemendist ja vilgukivist valmistatud isolatsioonivahendid ning HS selgitavate märkuste rubriigi 8547 punktis B nimetatud torud juhtmetele ja nende ühendusdetailid.

8548 Primaarelementide, -patareide ja akude jäätmed ja jäägid; kasutatud primaarelemendid, -patareid ja akud; mujal selles grupis nimetamata elektrilised osad ja manused seadmetele ja aparaatidele