1. Sissejuhatus

Käesolevas teatises hinnatakse meetmeid, mis Kreeka on võtnud nõukogu otsuse 2011/734/EL järgimiseks, mida on viimati muudetud nõukogu 4. detsembri 2012. aasta otsusega 2013/6/EL[1]. Koos komisjoni talituste vastavusaruandega, mis koostati koostöös EKPga,[2] aitab teatis hinnata vastastikuse mõistmise memorandumi[3] järgimist seoses Kreeka rahastamisega euroala liikmesriikide poolt Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi (EFSF) raames. Käesolev hinnang põhineb komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosil ja üksikasjalikul hinnangul, mis tuleneb majanduse kohandamiskava läbivaatamisest, mille viisid läbi Euroopa Komisjoni talitused koos Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) ja EKPga.

2. Nõukogu 4. detsembri 2012. aasta otsus

Nõukogu võttis 4. detsembril 2012 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 9 ja artikli 136 alusel vastu otsuse, mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab võtma puudujääki vähendavaid meetmeid, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2016. aastaks. Kõnealuse otsusega muudeti 2011. aasta juuli otsust,[4] mis sõnastati uuesti 10. mai 2010. aasta otsuse 2010/320/EL mitme järjestikuse muutmise konsolideerimiseks. Otsuses nõuti, et Kreeka vähendaks eelarvepuudujääki aastatel 2009–2014 vähemalt 10 protsendipunkti.

Nõukogu otsuse 2012. aasta detsembri muudatuses nõuti, et Kreeka kõrvaldaks ülemäärase eelarvepuudujäägi võimalikult kiiresti, kuid hiljemalt 2016. aastaks. Kreekal soovitati saavutada valitsemissektori eelarve esmane puudujääk, mis ei ületa 2012. aastal 1,5 % SKPst, ning valitsemissektori eelarve esmane ülejääk 2013. aastal vähemalt 0 % SKPst, 2014. aastal 1,5 % SKPst, 2015. aastal 3,0 % SKPst ja 2016. aastal 4,5 % SKPst. Kõnealuste eesmärkide all peeti silmas, et ESA kohane valitsemissektori puudujääk peaks olema 2012. aastal 6,9 % SKPst, 2013. aastal 5,4 % SKPst, 2014. aastal 4,5 % SKPst, 2015. aastal 3,4 % SKPst ja 2016. aastal 2,0 % SKPst.

Hinnangute kohaselt pidi tsükliliselt kohandatud esmane eelarvepositsioon nende eesmärkide täitmise korral paranema 4,1 %lt SKPst 2012. aastal 6,2 %le SKPst 2013. aastal ja 2014. aastal vähemalt 6,4 %le SKPst. Valitsemissektori tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon pidi 2012. aastal olema hinnanguliselt -1,3 % SKPst, 2013. aastal +0,7 % SKPst ja 2014. aastal +0,4 % SKPst.

Otsuses jäetakse nende eesmärkide ja asjaomaste vajalike eelarveliste kohanduste arvutamisel ESA määratlustest välja kõik finants- ja mittefinantsvarade erastamisest saadavad tulud, pankade rekapitaliseerimisega seotud tehingud, kõik ülekanded, mis on seotud eurorühma 21. veebruari 2012. aasta deklaratsiooniga, mis käsitleb euroala liikmesriikide keskpankade, sealhulgas Kreeka Keskpanga tulusid, mis tulenevad nende investeerimisportfellis olevatest Kreeka võlakirjadest, ning kõik kahjumis pankadelt laekuvad maksed, mis tehakse lisaks nendele maksetele, mis tuleneksid erakorralise likviidsusabi tagatise tasudest, mis on jõus 30. septembril 2012. Sama määratlust kasutatakse ka Kreeka majanduse kohandamise programmis.

Võttes arvesse 2012. aasta detsembris rakendatud võlataset vähendavaid meetmeid, loeti eesmärgid olevat kooskõlas prognoosiga, et valitsemissektori koguvõla suhe SKPsse on 2016. aastal alla 160 %.

3. Võetud meetmete hindamine

Käesolev hinnang põhineb komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosil ja üksikasjalikul hinnangul, mis tuleneb majanduse kohandamiskava läbivaatamisest, mille viisid läbi Euroopa Komisjoni talitused koos Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) ja EKPga (vt tabel 1). See võtab arvesse majanduslikke ja eelarvelisi tingimusi pärast 4. detsembrit 2012, mil nõukogu tegi oma viimase asjaomase otsuse.

Tabel 1. Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus[5]

(Praegused prognoosid võrreldes nõukogu otsusega 2013/6/EL)

|| || || || ||

% SKPst, v.a kui on märgitud teisiti || || || 2012 || 2013 || 2014

|| || || || ||

SKP reaalkasv (muutuse %) || Nõukogu otsus || || -6,0 || -4,2 || 0,6

Praegune prognoos || || -6,4 || -4,2 || 0,6

Valitsemissektori eelarve positsioon || Nõukogu otsus || || -6,6 || -4,6 || -3,5

Praegune prognoos || || -6,3 || -4,1 || -3,3

Esmane eelarvepositsioon || Nõukogu otsus || || -1,5 || 0,0 || 1,5

Praegune prognoos || || -1,3 || 0,0 || 1,5

Tsükliliselt kohandatud esmane eelarvepositsioon || Nõukogu otsus || || 4,1 || 6,2 || 6,4

Praegune prognoos || || 4,5 || 6,2 || 6,3

Tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon || Nõukogu otsus || || -1,3 || 0.7 || 0.4

Praegune prognoos || || -0,5 || 2,1 || 1,6

|| || || || ||

Allikas: komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoos

Esmakordselt pärast Kreeka majanduse kohandamise programmi algatamist on majanduse väljavaated püsinud üldjoontes muutumatuna võrreldes nõukogu 2012. aasta detsembri otsuses osutatuga. Prognoos kinnitab SKP kasvu järkjärgulist taastumist 2014. aastal. Oodatust kehvemad 2012. aasta viimase kvartali SKP andmed põhjustasid 2012. aastal SKP 6,4 % vähenemise võrreldes nõukogu otsuse tegemise ajal prognoositud 6,0 %, mis tähendab, et 2013. aastasse kanti üle suurem negatiivne jääk. Sellegipoolest näitavad olulisemad konjunktuuri- ja finantsturu näitajad usalduse suurenemist Kreeka taastumisväljavaadete suhtes. Aprilli lõpuks oli Euroopa Komisjoni Kreekat käsitlev majandususaldusindikaator tõusnud tasemele, mis viitab kasvuväljavaadete paranemisele. Pärast programmi raames 2012. aasta detsembris tehtud teist väljamakset on ka hoiused naasnud Kreeka pangasüsteemi. Võeti õigeaegsed meetmed kaitsmaks Küprose pankade tütarpanku Küprose pangasüsteemi ümberkorraldamise eest. Sellele vaatamata edastavad praegused objektiivsed näitajad jätkuvalt negatiivseid signaale, sest tööstustoodangu, jaemüügi ja ehituse mahud vähenevad jätkuvalt. Võttes arvesse negatiivse jäägi ülekannet 2012. aastast ja üha vähenevat sisemaist nõudlust, prognoositakse 2013. aastaks jätkuvalt SKP 4,2 % vähenemist. 2014. aasta alguseks prognoositakse mõõdukat taastumist tänu investeeringutele ja ekspordile, mis põhjustab 2014. aastal SKP 0,6 % kasvu.

Nõukogu otsuse tegemise ajal oodatust suuremast 2012. aasta majanduslangusest hoolimata oli esmane puudujääk tänu 2012. aastal eelarvepuudujäägi menetluse raames seatud eesmärgist tänu eelarvesuundumustele pisut väiksem. Eelarve esmane nominaalne puudujääk oli 5 % SKPst. Samal ajal moodustavad pankade rekapitaliseerimise ja kriisilahendamisega seotud kulud 2012. aastal hinnanguliselt 4,0 % SKPst. Jättes välja nimetatud kulud ja muud programmi koostamisel täpsustatud tegurid, oli eelarvepuudujäägi menetluse jaoks arvestatav esmane puudujääk –1,3 % SKPst, mis oli veidi väiksem nõukogu otsuses seatud eesmärgist (1,5 % SKPst). Kohandades samal moel eelarve puudujääki 10,0 % SKPst, saab tulemuseks üldise eelarvepuudujäägi, mis mahub nõukogu otsuse määratlusse 6,3 % SKPst. See on märgatavalt parem kui nõukogu otsuses nimetatud 6,9 % SKPst, osaliselt tänu 2012. aasta detsembris rakendatud võlataset vähendavatest meetmetest tulenevatele väiksematele intressimaksetele. Tulupoolel saavutati üsna häid tulemusi otsemaksude alal, kompenseerides osaliselt kaudsete maksude, eelkõige käibemaksu ja sotsiaalmaksu nõrka laekumist. Kulupoolel piirasid ametiasutused seoses programmi väljamaksete viibimisest tingitud valitsuse pingelise likviidsusolukorraga vabu kulusid, eelkõige tegevuskulusid ja avaliku sektori investeeringuid. Intressimaksed olid väiksemad tänu erasektori sekkumisalgatusele, võla tagasiostmisele detsembris ja võlataset vähendavatele meetmetele.

Seepärast ületas 2012. aasta eelarvetulemus üldiselt nõukogu otsuses seatud eesmärke. Seda kinnitab tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioonide hindamine. Kõrvaldades tsükliliste tegurite mõju, oli tsükliliselt kohandatud esmane eelarvepositsioon vastavalt nõukogu otsuses esitatud määratlusele 2012. aastal 4,5 % SKPst, mis on umbes 0,4 protsendipunkti parem kui nõukogu otsuses eesmärgiks seatud struktuuriline ülejääk 4,1 % SKPst. Tsükliliselt kohandatud eelarvepuudujääk oli 2012. aastal -0,5 % SKPst, võrreldes nõukogu otsuses eesmärgiks seatud tasemega –1,3 % SKPst. Võrreldes 2011. aastaga paranes tsükliliselt kohandatud esmane eelarvepositsioon 2012. aastal 2,3 protsendipunkti võrra SKPst, samal ajal kui tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon paranes 4,5 protsendipunkti. Viimane näitaja peegeldab erasektori sekkumisalgatuse mõju võla intressimaksetele.

Tulemuslikke meetmeid on võetud esmase puudujäägi eesmärkide saavutamiseks 2013. ja 2014. aastal. Kreeka 11. novembril 2012 vastu võetud eelarve sisaldas täiendavate tulu- ja kulumeetmete paketti mahuga 9,2 miljardit eurot, mis on umbes 5 % SKPst, eesmärgiga vähendada esmast puudujääki 2013. aastal. See toimus 2013. ja 2014. aasta 13,5 miljardi euro suuruse konsolideerimisprogrammi raames, mis sätestati keskpika perioodi eelarvestrateegias aastateks 2013–2016. See väga mahukas ja kiire eelarve konsolideerimine 2013. ja 2014. aastaks (kokku rohkem kui 6,5 % SKPst) on juba suurel määral rakendatud.

Samal ajal, kui viimase läbivaatamise käigus prognoositud makromajanduslik stsenaarium püsis põhiosas muutumatuna, on ilmnenud mõningane tululangus ja mõned meetmed on jäänud rakendamata. Tululangus tekkis peamiselt sotsiaalkindlustusmaksete kogumise valdkonnas ja oodatust väiksematest laekumistest diislikütuse maksumäärade võrdsustamisest. Kogutud sotsiaalkindlustusmaksete vähenemist saab suurel määral selgitada tulevaste võlamaksete ootuse ja pingelise likviidsusolukorraga. Väiksemat kütusemaksete laekumist seletatakse suurel määral kütuse oodatust väiksema tarbimisega. Tulude vähenemist põhjustas ka maksutagastuste suurendamine 2012. aastal seoses suure hulga läbivaatamata maksutagastustaotluste avastamisega. Tehnilistel põhjustel esines puudusi järkjärguliste pensionikärbete rakendamisel, ei ole paika pandud parlamendi ja mõnede riigiettevõtete töötajate uus palgaastmestik ning oodatust vähem laekus lõivusid laevaomanikelt. Kui nende rakendusalaste puudujääkidega ei tegeleta, põhjustavad need 2013. aastal 137 miljoni euro ja 2014. aastal 166 miljoni euro suuruse eelarvelõhe. Valitsus on väljendanud kavatsust jätkata nende meetmete täielikku rakendamist. Peale selle ei rakendatud mõningaid meetmeid, mis olid kavandatud 2013. ja 2014. aastaks ja mis olid kokku lepitud eelmise keskpika perioodi eelarvestrateegia (2011–2014) raames. Nende hulka kuuluvad füüsilisest isikust ettevõtjate sotsiaalkindlustusmaksete suurendamine ja ühistranspordi piletihinna tõstmine. Võttes arvesse nendest meetmetest saadava tulu mahtu, põhjustaks nende rakendamata jätmine suure eelarvelõhe – 2013. aastal umbes 270. miljonit eurot ja 2014. aastal rohkem kui 700 miljonit eurot. Peale selle kaalusid ametiasutused elektriarvete kaudu makstava omandimaksu määra märgatavat vähendamist.

Kreeka ametiasutused on võtnud kohustuse rakendada tasakaalustavaid meetmeid eelarvelõhe tekkimise ärahoidmiseks 2013. ja 2014. aastal. Valitsus otsustas tasakaalustada varem kokkulepitud meetmete rakendamata jätmist uute meetmetega samades majandussektorites tegevusriskide minimeerimiseks. 2013. aastaks kavandatud füüsilisest isikust ettevõtjate solidaarsusmaksu rakendamatajätmise asemel karmistatakse kindlustamata isikute pensioninõudeid ja kontrollitakse pensioniõigusi. Ühistranspordi piletihinna tõusu ärajätmise tõttu vajatav sääst saavutatakse ülekannete vähendamisega valitsusvälistele üksustele ja avalike teenuste ratsionaliseerimisega. Valitsus kavatseb tagada elektriarvete kaudu tasutava omandimaksu laekumise kavandatud ulatuses (1,9 miljardit eurot), kompenseerides määra 15 % vähendamise maksubaasi suurenemise kaudu. 2014. aastaks on valitsus kohustunud rakendama täielikult füüsilisest isikust ettevõtjate solidaarsusmaksu. Peale selle elektriarve kaudu kogutava maksu asendava uue kinnisvaramaksu mõju eelarvele on eelduste kohaselt neutraalne, tagades juba keskpika perioodi eelarvestrateegias ette nähtud aastatulu. Eelarvelõhe kõrvaldamisel mängivad rolli ka mitmed ühekordsed tegurid. Esiteks on Kreeka Keskpanga tulude ülekanded riigile eeldatavasti erandlikult suurte kasumite tõttu ebatavaliselt suured. Teiseks arvatakse, et vastloodud maksuvõla tasumise kavad hõlbustavad hiljuti kogunenud võla tagasimaksmist ja võimaldavad riigil sisse nõuda teatava osa kaotatud tulust. Lisaks on saavutatud sääst kütteõli subsiidiumidelt, kus eelarveassigneeringud leiti liiga suured olevat.

Üldiselt saavutatakse nõukogu otsuse eesmärgid eeldatavasti nii 2013. kui ka 2014. aastal. Esmase positsiooni tasemeks ennustatakse kooskõlas nõukogu otsuses seatud eesmärkidega 2013. aastal 0,0 % SKPst ja 2014. aastal +1,5 % SKPst. Eelarve esmane üldpuudujääk on 2013. tõenäoliselt suurem pankade rekapitaliseerimise ja kriisilahendamise tõttu. Nende täpne kajastamine eelarves sõltub nende tehingute ajastusest ja olemusest. Eelarve puudujääki prognoositakse 2013. aastaks 4,1 % SKPst ja 2014. aastaks 3,3 % SKPst, s.o mõlemal aastal veidi vähem kui sätestatud nõukogu otsuses. Tsükliliselt kohandatuna paraneb esmane positsioon 2013. aastal eeldatavasti tasemeni 6,2 % SKPst ja 2014. aastal 6,3 % SKPst[6]. Tsükliliselt kohandatud näitajad vastavad peaaegu täpselt nõukogu otsusele, samal ajal kui tsükliliselt kohandatud valitsemissektori eelarvepositsioon kujuneb eeldatavasti nõukogu otsuses nimetatust veidi paremaks.

Eelarveväljavaated pärast 2014. aastat jäävad suurel määral ebakindlaks. Eelarveväljavaade sõltub suurel määral majanduse taastumise ulatusest ja edusammudest maksu- ja sotsiaalkindlustusameti tõhustamisel. Praeguses makromajanduslikus raamistikus oleks nõukogu otsuse eesmärkide saavutamiseks esmase eelarvepositsiooni puhul vaja täiendavaid meetmeid – 2015. aastal 1,8 % ulatuses SKPst ja 2016. aastal 2,2 % ulatuses SKPst. Esmase puudujäägi eesmärgi saavutamine tooks aga valitsemissektori hinnangulise puudujäägi alla 3 % SKPst. Eelarvelõhesid ja nende kõrvaldamist 2015.–2016. aastal hakatakse arutama sügisel 2014. aasta eelarveläbirääkimiste raames. Selleks ajaks pakuvad värsked makromajanduslikud andmed täielikumat teavet kõigi allesjäänud lõhede täpse suuruse kohta.

Riigivõla jätkusuutlikkuse väljavaade jääb võrreldes 2012. aasta detsembriga suures osas muutumatuks. Makromajanduslikus stsenaariumis ei ole suuri muutusi toimunud, riigi rahandus liigub endiselt seatud eesmärkide suunas. Erastamistulude profiilis peeti vajalikuks teha vaid väikseid ajastusega seotud muudatusi. Seepärast prognoositakse ikka veel võla ja SKP suhte langust alates 2014. aastast ja langemist alla 160 % SKPst 2016. aastal eeldusel, et majanduse kohandamise kava rakendamine jätkub.

Nõukogu otsuses nimetatud 2012. aasta detsembri ja 2013. aasta märtsi üldised ja struktuurilised eelarvenõuded on täidetud, v.a mõned väiksed erandid (vt tabelit lisas). Läbi on viidud ulatuslik tulumaksureform, mis laiendab maksubaasi ja jagab maksukoormuse võrdsemalt. Ametisse on määratud maksuhalduse peasekretär ja suurendatud on maksuameti iseseisvust. Pärast mõningat viivitust on ametiasutused hakanud astuma olulisi samme ulatusliku avaliku halduse reformi läbiviimiseks, sh täitma kõigi ministeeriumide personalikavasid. Käivad reformiprotsessid muude veel täitmata kohustuste elluviimiseks, näiteks geneeriliste ravimite osatähtsuse suurendamine apteekides ja kõigi haiglate sisekontrolli tugevdamine. Komisjoni talitused jälgivad seda hoolikalt.

4. Kokkuvõte

Kreeka on võtnud tõhusaid meetmeid, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk vastavalt nõukogu otsusele 2011/734/EL, mida on viimati muudetud nõukogu 4. detsembri 2012. aasta otsusega 2013/6/EL. Kreeka on aastatel 2010–2012 parandanud struktuurset eelarvepositsiooni juba rohkem, kui on soovitanud nõukogu, st vähemalt 10 protsendipunkti SKPst asjavahemikul 2009–2014. Hinnangute kohaselt on Kreeka vähendanud struktuurset puudujääki 13,5 protsendipunkti võrra SKPst, st 14,8%-lt SKPst 2009. aastal hinnanguliselt 1,3%-le SKPst 2012. aastal. Valitsemissektori eelarve puudujääk on vähenenud 15,6 %-lt SKPst 2009. aastal hinnanguliselt 6,3%-le SKPst 2012. aastal.

Kreeka võttis 2012. aastal edukalt meetmeid puudujäägi ohjeldamiseks ja esmase puudujäägi tulemus oli nõukogu otsuses seatud eesmärgist parem. Praeguse ülemäärase puudujäägi võimalikult kiireks kõrvaldamiseks vastavalt nõukogu otsusele on Kreeka ametiasutused võtnud täiendavaid meetmeid riigi rahanduse konsolideerimiseks 2013. ja 2014. aastal. Kreeka 11. novembril 2012 vastu võetud eelarve sisaldas täiendavate tulu- ja kulumeetmete paketti mahuga 9,2 miljardit eurot, mis on umbes 5 % SKPst, eesmärgiga vähendada esmast puudujääki 2013. aastal. See toimus 2013. ja 2014. aasta 13,5 miljardi euro suuruse konsolideerimisprogrammi raames, mis sätestati keskpika perioodi eelarvestrateegias aastateks 2013–2016. See väga mahukas ja kiire eelarve konsolideerimine 2013. ja 2014. aastaks (kokku rohkem kui 6,5 % SKPst) on juba suurel määral rakendatud.

Eeltoodut arvestades ei tee komisjon nõukogu 2012. aasta detsembri otsuse kohta ühtki muutmisettepanekut. Valitsemissektori esmase eelarvepositsiooni ülejäägi eesmärgiks peaks jääma vähemalt 0% SKPst 2013. aastal, 1,5% SKPst 2014. aastal, 3,0% SKPst 2015. aastal ja 4,5% SKPst 2016. aastal. Praegune eelarvekava viitab jätkuvalt tsükliliselt kohandatud esmase eelarvepositsiooni paranemisele 4,1 %-lt SKPst 2012. aastal 6,2 %-le 2013. aastal ja vähemalt 6,4 %-le SKPst aastatel 2014–2016. Valitsussektori eelarvepositsiooni praegune prognoos näitab puudujääki – 2013. aastal 4,1 % SKPst ja 2014. aastal 3,3 % SKPst – ning tsükliliselt kohandatuna ülejääki – 2013. aastal 2,1 % SKPst ja 2014. aastal 1,6 % SKPst.

Hoolimata eelarve ja muude majandussektorite reformimise valdkonnas saavutatud edusammudest, võivad eelarvetulemusi mõjutada olulised ohud. Majanduse taastumist takistavad 2013. aastal ikka eelarve konsolideerimise meetmed ja euroala nõrk majanduskasv. Peale selle võivad reforme olulistes valdkondades, nagu tuluhaldus ja avalik haldus, takistada huvigruppide vastasseis. SKP prognoositud kasvu ja sellest tulenevate tulude saavutamiseks 2014. aastal on vaja saavutada täiendavat edu toote- ja teenusteturu reformimisel. Teisest küljest on olemas ka võimalus, et tulemused osutuvad oodatust positiivsemaks, eelkõige juhul, kui jätkuvalt otsustav poliitika rakendamine vähendab ebakindlust, toetab usaldust ja aitab ohjeldada majanduslanguse mõju ühiskonnale ja töötusele. Pärast pankade rekapitaliseerimist võivad väliskapitali sissevoolu ja ELi vahendite parema ärakasutamise kaudu paraneda ka investeerimistingimused.

LISA. Meetmed, mida nõutakse nõukogu otsusega 2011/734/EL, mida on muudetud nõukogu 4. detsembri 2012. aasta otsusega 2013/6/EL

2) Artiklisse 2 lisatakse järgmine lõige: Artikkel 10a. Kreeka on 4. detsembriks 2012 vastu võtnud järgmised meetmed: a) 2013. aasta eelarve ja keskpika perioodi eelarvestrateegia aastani 2016, samuti käesoleva otsuse IA lisas kirjeldatud meetmed ja vastavad rakendusaktid. Keskpika perioodi eelarvestrateegias täpsustatakse alalised eelarve konsolideerimise meetmed, millega tagatakse, et käesoleva otsusega aastateks 2012–2016 kehtestatud eelarvepuudujäägi ülemmäärasid ei ületata ning et võla suhe SKPsse hakkab jätkusuutlikult vähenema; || TÄIDETUD Võetud vastu koondseadus 4093 (Kreeka Ametlik Teataja 222/A/12.11.2012)

b) esitatakse Kreeka parlamendile ajakohastatud erastamiskava ja avaldatakse varade arendamise kava ajakohastatud versioon poolaasta lõpu seisuga; || TÄIDETUD Avaldatud ministeeriumi veebisaidil

c) Kreeka Vabariigi varade arendamise fondi (HRADF) erastatavate varade portfelli kantakse üle Egnatia Motorway ning Elefsina, Lávrio, Igoumenitsa, Alexandroúpoli, Vólose, Kavála, Kérkyra, Pátra, Irákleio ja Rafina piirkondlike sadamate täielik ja otsene omandiõigus (aktsiad või kontsessiooniõigused); || TÄIDETUD Tehtud Egnatia puhul (Ref: B2316/10-8-2012). Sadamad (otsus 222/5.11.2012./Kreeka Ametlik Teataja 2996, 12. november)

d) tagatakse, et ministeeriumid ja muud asjaomased üksused tagavad riigi kinnisvara haldavale peasekretariaadile täieliku juurdepääsu riigi omanduses oleva kinnisvara registritele; || TÄIDETUD Ministeeriumidele on saadetud asjakohased kirjad. Ministeeriumid on esitanud nõutud teabe.

e) muudetakse ja/või tunnistatakse kehtetuks riigi omanduses olevate ettevõtete (PPC, OLP ja OLTH sadamavaldajad, HELPE, EYATH ja EYDAP, sadamad jne) põhikirja sätted, mis erinevad äriühinguõiguse sätetest seoses eraaktsionäride hääleõiguse piirangutega; || TÄIDETUD Muudetud uues erastamisseaduses (Artikkel 2)

f) õigusakt, millega määratakse kindlaks maksuhalduse peasekretäri roll ja pädevused ning lubatakse rahandusministril delegeerida otsustamisõigus maksuhalduse peasekretärile; || TÄIDETUD Koondseaduse 4093 (Riigi Teataja 222/A/12.11.2012) jagu E, artikkel 6

g) rakendatakse kogenud maksuaudiitorid tööle valdkondades, kust on võimalik saada kiiret maksutulu, käivitades täielikult põhilised jõustamisvaldkonnad, nagu suurte maksumaksjate üksus, ja tugevdades neid, tuues üle teistest üksustest 100 audiitorit, ning luues üheainsa funktsionaalse üksuse rikaste eraisikute ja suure sissetulekuga füüsilisest isikust ettevõtjate jaoks ja võttes sinna tööle 50 kogenud maksuaudiitorit, kes annavad otse aru maksuhalduse peasekretärile; || TÄIDETUD Tehtud neli ministrite otsust: – ministri 31.10.2012 otsus viia 100 audiitorit üle suurte maksumaksjate üksusse, – ministri 31.10.2012 otsus anda rikkad eraisikud Ateena piirkondadevahelise auditikeskuse pädevusse (kriteeriumid ministri otsuses), – ministri otsus paigutada 50 audiitorit ümber Ateena piirkondadevahelisse auditikeskusse, alla kirjutanud aseminister 8. novembril 2012, – piisava personali tagamiseks tehti 16.11.2012 veel üks ministri otsus D2A 1157921 täiendavate audiitorite ümberpaigutamiseks katmata vajaduste täitmiseks. Kõik audiitorid on oma uutele ametikohtadele asunud.

h) ministrite nõukogu õigusakt (millega asendatakse ministrite nõukogu 29. oktoobri 2012. aasta õigusakt), mille eesmärk on tõhustada eelarve täitmist ja edendada usaldusväärset riigi rahanduse juhtimist ning milles nähakse lisaks ministrite nõukogu algse õigusakti sätetele ette sätted, millega: i) sätestatakse, et iga aasta detsembri lõpuks sõlmitakse koostöömemorandum rahandusministeeriumi ja muude ministeeriumide vahel või ministeeriumide ja järelevalve all olevate üksuste juhtide vahel (kattes seega kogu valitsemissektori); ii) tugevdatakse kohalike omavalitsuste suhtes kohaldatavaid tasakaalus eelarve eeskirju, sealhulgas parandus- ja karistusmehhanisme, et muuta need tõhusamaks; iii) tugevdatakse olemasolevat riigi omanduses olevate ettevõtete seire süsteemi ja kehtestatakse jõustamismehhanism, mida kohaldatakse nende ettevõtete jaoks seatud konkreetsetest eesmärkidest kõrvalekaldumise korral, ning iv) kehtestatakse raamistik selliste konkreetsete eesmärkide kindlaksmääramiseks, mida kohaldatakse kohalike omavalitsuste ja riigi omanduses olevate ettevõtete kohustuste registrite puhul ja mis tuleb kehtestada iga aasta detsembriks. See ministrite nõukogu õigusakt hõlmab ka keskvalitsuse tehtavate ülekannete parandamise mehhanisme, et kõrvaldada eesmärkidest kõrvalekalded aasta jooksul ja vajaduse korral järgmistel aastatel, tagades samas, et maksevõlgnevused ei suurene; selles määratakse sõnaselgelt kindlaks, et riigivarade erastamisest saadavad tulud kantakse otse eraldi kontole, et jälgida rahavoogusid, hoida ära kõrvalekaldumine ametlikust rahastamisest ja tagada võla õigeaegne teenindamine, ning nähakse ette automaatsed kulukärped, mida reeglina kohaldatakse eesmärkidest kõrvalekaldumise korral, tagades samas, et maksevõlgnevused ei suurene; || TÄIDETUD Kreeka Ametlik Teataja A nr 228, 18.11.2012

i) meetmed, millega parandatakse riikliku tervishoiuorganisatsiooni (EOPYY) praegust rahalist olukorda ja tagatakse, et eelarvet täidetakse nii, et see oleks 2012. ja 2013. aastal rohkem tasakaalus, sealhulgas: i) lihtsustades toetusi; ii) suurendades kaasrahastamist erasektori osutatavate tervishoiuteenuste puhul; iii) sõlmides hinna-mahu kokkulepped ja vaadates läbi erasektori teenuseosutajatega sõlmitud erikokkulepped; iv) vaadates läbi EOPYY ja erasektori teenuseosutajate vahel sõlmitud lepingute kohased diagnostika- ja füsioteraapiateenuste tasud ja nende arvu, et vähendada asjaomaseid kulusid 2013. aastal vähemalt 80 miljoni euro võrra; v) kehtestades võrdlushinnasüsteemi meditsiiniseadmete hüvitamiseks, ning vi) suurendades järk-järgult põllumajandusettevõtjate kindlustusfondi (OGA) liikmete tehtavaid makseid EOPYY muude liikmete tehtavate maksete keskmisele tasemele; || TÄIDETUD Kreeka Ametlik Teataja nr 3054/Β΄/18-11-2012

j) võetakse järgmised ravimite hüvitamisega seotud meetmed: i) õigusakt, millega kontrollitakse ravimikulutusi ja millega käivitatakse erimeetmed (sealhulgas nt üldine hinna langetamine), kui kehtiv automaatne tagastamismehhanism ei ole mis tahes põhjusel piisav eesmärgi saavutamiseks; sellised meetmed peavad andma samaväärse kokkuhoiu; ii) ministri dekreet, millega nähakse 2013. aastaks ette uus tagastamiskünnis (2,44 miljardit eurot ambulatoorse ravi puhul); iii) ajakohastatakse hinnakirja ja hüvitatavate ravimite nimekirja, hüvitades ainult kulutõhusad ravimid krooniliste haiguste raviks, kandes ravimid hüvitatavate ravimite nimekirjast mittehüvitatavate ravimite nimekirja ja vabamüügis olevate ravimite nimekirja ning kehtestades riikliku ravimiameti (National Organisation for Medicines (EOF)) väljatöötatud võrdlushinnasüsteemi. Kõnealuseid nimekirju tuleb ajakohastada vähemalt kaks korda aastas vastavalt nõukogu direktiivile 89/105/EMÜ, ning iv) väljakirjutatud ravimid asendatakse apteekide võrdluskategooriatesse kuuluvate sama toimeainega odavaimate ravimitega (kohustuslik asendamine geneeriliste ravimitega).” || TÄIDETUD Võeti kasutusele osalemismaks. Vt „Minibus”–seaduse Kreeka Ametlik Teataja 229A/19.11.2012 artikli 11 lõige 1 (ühinemistasu) FEK 3035/B/15.11.2012 Kreeka Ametlik Teataja 3047/ B/ 16.11.2012 ja Kreeka Ametlik Teataja 3046/ B/ 16.11.2012 Kreeka Ametlik Teataja 3057/B/18-11.2012

3) artiklit 2 lõige 11 asendatakse järgmisega: „11. Kreeka võtab 2012. aasta detsembri lõpuks järgmised meetmed: a) üksikisiku tulumaksu ja ettevõtete tulumaksu reform, mille eesmärk on lihtsustada maksusüsteemi, laiendada maksubaasi ning kaotada maksuvabastused ja -soodustused; || TÄIDETUD 25.1.2013 seadus 4110 GG 17/Α/23-1-2012.

b) esmased ja teisesed õigusaktid, mis on vajalikud erastamiskava kiire rakendamise tagamiseks; || TÄIDETUD, TÄITMISEL

c) kehtestatakse vee-ettevõtete õigusraamistik; || TÄIDETUD Parlament võttis asjaomased sätted vastu 24.1.2013 (Kreeka Ametlik Teataja A29/5-2-2013). Ministeeriumide ühisotsuse reguleeriva raamistiku loomiseks on alla kirjutatud ja avaldatud (Kreeka Ametlik Teataja 679/22-3-2013).

d) võetakse meetmed maksuhalduse parandamiseks, nähes ette tulemuste hindamise, parandades riskihindamismeetodite kasutamist ning luues spetsiaalsed võlahaldusüksused ja tugevdades neid; || TÄIDETUD Õigusraamistik on sätestatud 11.4.2013 seadusega 4141 (GG 81/A/5-4-2013).

e) töötatakse välja ja avaldatakse kava, et arveldada avaliku sektori üksuste võlgnevused tarnijate ees ja maksutagastused; || TÄIDETUD

f) viiakse lõpule teiseste/täiendavate riiklike pensionifondide reformi rakendamine ning kõigi avaliku sektori olemasolevate fondide ühendamine; || TÄIDETUD Täiendavad riiklikud sotsiaalkindlustusfondid on ühendatud uueks ühtseks fondiks (ETEA)

g) õigusakt, millega laiendatakse ravimiettevõtjate suhtes kohaldatavat 5 % allahindlust (mis juba kehtib haiglatele müüdavate ravimite puhul) kõigile EOPYY apteekides müüdavatele toodetele; || TÄIDETUD Seadus 4093/Kreeka Ametlik Teataja 222/12-11-12(IB2/5,6,8) ja korraldus/Kreeka Ametlik Teataja 229/19-11-2012 (artikli 11 lõige 10).

h) suurendatakse geneeriliste ravimite osa 35 %-le kõigist apteekides müüdavatest ravimitest; || TÄITMATA Meede on pooleli

i) määratakse kõigisse haiglatesse sisekontroll ja võetakse kõigis haiglates kasutusele kohustusteregistrid.” || TÄITMATA Meede on pooleli, kuid tegevus- ja ajakava olemas.

4) Artiklisse 2 lisatakse järgmised lõiked: „12. Kreeka võtab 2013. aasta märtsi lõpuks järgmised meetmed: a) antakse välja ministri dekreet madalpingevoolu lõpptarbija hindade kohandamiseks; || TÄIDETUD

b) ajakohastatakse keskpika perioodi eelarvestrateegiat, sealhulgas kehtestatakse kolmeks aastaks valitsemissektori allsektorite jaoks siduvad kulutuste ülemmäärad; || TÄIDETUD

c) võetakse vastu ministeeriumide personalikavad; || TÄIDETUD

d) nähakse ette märkimisväärselt sõltumatum maksuamet ning määratakse kindlaks sõltumatuse tase, juhtimisraamistik, vastutus, maksuameti juhi õiguslikud volitused ja ameti algne personal; || TÄIDETUD, TÄITMISEL

e) antakse välja ja avaldatakse avaliku teenistuse uus põhjalik korruptsioonivastane kava, sealhulgas erisätted maksu- ja tolliameti kohta; || TÄIDETUD Riiklik kava koostatud. Hinnang positiivne.

f) kapitali maksustamise direktoraadi vastutusel käivitatakse täielikult kinnisvara ametliku väärtuse läbivaatamise tavamenetlus, mille eesmärgiks on viia ametlik väärtus rohkem kooskõlla turuhindadega; || TÄITMATA Protsessi keerukuse tõttu on vaja meede ümber sõnastada.

g) kantakse HRADFile üle 40 uut kinnisvaraüksust (määratletud erastamiskavas kui „kinnisvarapartiid 2 ja 3”). || TÄITMATA Esimene ministeeriumide ühisotsus 40 kinnisvaraüksuse ülekandmiseks HRADFile on alla kirjutatud ja avaldatud (Kreeka Ametlik Teataja 754/2-4-2013). Ministeeriumide ühisotsus ülejäänute kohta on koostatud ja kavas peagi alla kirjutada.

[1] ELT L 4, 9.1.2013, lk 40–45.

[2] „Kreeka majanduse kohandamise programm – mai 2013”, European Economy–Occasional Paper (avaldatakse lähiajal). Kõnealuses dokumendis antakse üksikasjalikum hinnang makromajanduse, rahanduse, eelarve ja struktuurireformidega seotud suundumustele.

[3] Majandus- ja rahanduspoliitika memorandum ning konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi käsitlev vastastikuse mõistmise memorandum, detsember 2012.

[4] Nõukogu otsus 2011/734/EL (uuesti sõnastatud) (ELT L 296, 15.11.2011, lk 38–52).

[5] Eelarvepositsioonid põhinevad nõukogu otsuse määratlustel (mitte ESA95 määratlustel).

[6] Nõukogu otsus hõlmab kohandust pankade kriisilahenduskulude arvestamiseks. Muud kulud ja ühekordsed tulud vähendavad nominaalset puudujääki kumulatiivselt 2012. aastal 1,5 miljardit eurot (umbes 0,7 % SKPst), 2013. aastal 1 miljard eurot (0,5 % SKPst) ja 2014. aastal umbes 400 miljonit eurot (0,2 % SKPst).