Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Meritsi toimuv ebaseaduslik sisseränne Euroopa – Vahemere piirkonnas” (omaalgatuslik arvamus)

2014/C 67/07

Raportöör: Panagiotis GKOFAS

Kaasraportöör: Stefano MALLIA

17. septembril 2013. aastal otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt oma kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses:

„Meritsi toimuv ebaseaduslik sisseränne Euroopa – Vahemere piirkonnas”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav välissuhete sektsioon võttis arvamuse vastu 25. septembril 2013.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 493. istungjärgul 16.–17. Oktoobril 2013. aastal (16. oktoobri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 183, vastu hääletas 3, erapooletuks jäi 11.

1. Järeldused ja ettepanekud

Sellega seoses tunneb komitee sügavat kurbust vähemalt 311 (tõenäoliselt veelgi enama) Aafrika sisserändaja surma üle Lampedusa ranniku lähedal kahes hiljutises laevahukujuhtumis. Kuigi sellel tragöödial ei ole ühest põhjendust, arvab komitee, et juhtumid iseloomustavad laiemat probleemi – meritsi toimuvat ebaseaduslikku sisserännet Euroopa Liitu – ning et need sündmused on põhjuslikult seotud ELi silmnähtava võimetusega ebaseaduslikku sisserännet käsitlevate rahuldavate ja sidusate, solidaarsusel põhinevate poliitikameetmete võtmiseks (sealhulgas otsingu-, pääste- ja laevast lahkumise meetmed). Komitee kutsub ELi ja liikmesriike üles suhtuma antud juhtumitesse kui märguandesse, et nüüd on aeg ärgata ja käesoleva arvamuse soovituste kohaselt tegutsema hakata, enne kui juhtub veel mõni kohutav õnnetus. Lampedusa tragöödiad tugevdavad absoluutset vajadust, et EL hakkaks ebaseaduslikku sisserändesse ja piiride valvamisse suhtuma kui üleeuroopalise tähtsusega probleemidesse.

Ebaseaduslike sisserändajate repatrieerimine. Tagasisaatmise direktiiv (2) pakub kaitse õiguslike ja menetluslike tagatiste Euroopa raamistiku (3) , mida komitee hindab, eelkõige näiteks reaalset õigust vaidlustada tagasisaatmisotsus pädevas kohtu- või haldusasutuses või muus sõltumatus pädevas organis; samuti võimalust saada tasuta õigusabi ja esindaja teenuseid, teatud tagatisi tagasisaatmise ootamisel ja kinnipidamistingimusi. Komitee teeb ettepaneku, et ELi tagasisaatmispoliitika peaks edendama vabatahtlikku lähenemisviisi ja põhinema võimalikul suurel austusel inimväärtuste vastu. Sellest sõltub ELi sisserändepoliitika õiguspärasus ja usaldusväärsus väljaspool Euroopat asuvate riikide silmis. Põhiõiguste harta artikliga 19 keelatakse sõnaselgelt kollektiivne väljasaatmine ja tagatakse see, et kedagi ei tohi tagasi saata, välja saata või välja anda riiki, kus teda tõsiselt ohustab surmanuhtlus, piinamine või muu ebainimlik või alandav kohtlemine või karistus. See on tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõte (harta artiklid 4 ja 19).

Solidaarsusel põhinev ebaseadusliku sisserände ühtne Euroopa poliitika. Komitee leiab, et põhiõiguste austamise tagamiseks tuleb parandada ELi solidaarsust liikmesriikidega, mis oma asukoha tõttu peavad tegelema suure hulga kuritegelike inimkaubanduse/sisserändajate ebaseaduslikult ülepiiri toimetamise võrgustike ohvritega, kes on riiki saabunud ebaseaduslikke teid pidi. ELi piirid, muu hulgas ka ELi liikmesriikide merepiirid Vahemeres, on kõigi ELi liikmesriikide piirid ja seega peaksid vastavalt aluslepingutele kõik liikmesriigid ühiselt kandma vastutust nende korraliku valve eest. See ei ole mitte ainult solidaarsuse küsimus, vaid tegemist on liikmesriikide kohustusega kanda vastutust ebaseaduslikust sisserändest tuleneva koormuse jagamise mehhanismide abil. Seetõttu tuleks ELi välispiiride ääres asuvate liikmesriikide vastu tuleks üles näidata solidaarsust ja toetust ka ELi-sisest varjupaigataotlejate ümberasustamist võimaldavate koormuse jagamise mehhanismide abil. Komitee toetab kindlalt Euroopa Parlamendi raportis „ELi-sisene tõhustatud solidaarsus varjupaigavaldkonnas” (2012/2032 INI) kirjeldatud Euroopa jaotusaluse rakendamist.

Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur – Frontex. Frontexi ümberkujundamist tuleks jätkata, et muuta ta tõeliseks Euroopa välispiiride agentuuriks, millel oleks laiem koordineeriv roll ELi ühtsete meetmete puhul liikmesriikide välispiiridel. Sellega seoses tuleb teha rohkem tööd, et rakendada Euroopa piirivalverühmade kontseptsiooni, mida on rõhutatud Euroopa Parlamendi raportis Frontexi kohta (A7-0278/2011). Agentuuri tegevuse ulatust tuleks laiendada, et ta saaks rohkem rõhku pöörata ennetamisele. On selge, et kui agentuur etendab tõhusamat rolli, siis on ressursse vaja pigem rohkem kui vähem. Ameti koordineeritud ühisoperatsioonid (ja nende mõju piireeskirjades sätestatud põhiõigustele ja haldustagatistele) peavad alluma demokraatlikule kontrollile, mida teostavad Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet. EASO.

Rahastamine. Komitee rõhutab, et rändevoogude pidurdamise ja haldamise küsimus on ühtne kogu ELi jaoks tervikuna, ning et see peab kajastuma ka tõhusa poliitika rakendamiseks vajalike vahendite rahalise maksumuse jaotuses. Komitee on väljendanud toetust komisjoni ettepanekule, mille kohaselt tuleks Varjupaiga- ja Rändefondi ning Sisejulgeolekufondi alates 2014. aastast hallata senisest suurema paindlikkusega.

2. Sissejuhatus

3. Probleemi analüüs

3.1 Inimõigused

3.2 Elude päästmine merel

Liikmesriigid ja eralaevad on kohustatud päästma igaühe, kes on merel ohus. See hõlmab ka sisserändajaid ja inimkaubitsejaid/sisserändajate ebaseaduslikult üle piiri toimetajaid, kes ise teadlikult riskivad. Paljudel juhtudel seavad varjupaigataotlejate või ebaseaduslike sisserändajatega kauplevad/neid ebaseaduslikult üle piiri toimetavad kuritegelikud võrgustikud inimesi suurde ohtu. Agentuurid ja VVOd on tähelepanu juhtinud sellele, et igal aastal hukkub Vahemerel sellistes olukordades tuhandeid inimesi ning et mõningatel juhtudel ei ole lähedalt möödunud laevad hädasolijaid abistanud ega neid päästnud.

3.3 Laevast lahkumine

Viimastel aastatel on tekkinud mõningaid õiguslikke ja poliitilisi vaidlusi seoses rahvusvahelistes vetes aset leidnud päästeaktsioonidega, millega on paljude inimeste elud tarbetult ohtu seatud. Komitee rõhutab, et laevast lahkumise küsimus tuleb lahendada lähimas turvalises paigas laevast lahkumise põhimõtte alusel vaid juhul, kui kõnealune riik täidab kõiki inimõigusi käsitlevaid konventsioone ning on inimõiguste organisatsioonide järelevalve all. Frontexi missioonide puhul ei ole komitee sugugi nõus seisukohaga, et sisserändajad tuleb alati viia sellesse liikmesriiki, kes missiooni on lähetanud. Selline poliitika tekitab vähemalt kaks probleemi: i) liikmesriikidele, kes juba niigi kannatavad suurte rändevoogude koormuse all, tekitab see veelgi suurema koormuse, kuni selleni välja, et riigid, kes Frontexi abi kõige rohkem vajavad, ei ole enam suutelised Frontexi missioone korraldama; ii) see on kahjulik päästetud inimestele, kuna nad tuleb transportida kaugele riiki, kus toimub Frontexi missioon, selle asemel, et paigutada nad antud olukorras kõige sobivamasse kohta (tavaliselt lähimasse turvalisse kohta).

3.4 Õigus varjupaigale ja varjupaiga andmine

Komitee soovitab ELil tööd jätkata olulisel määral ühtlustatud õigusnormidele tugineva ühise varjupaigasüsteemi loomisel. Dublini määruses määrataks kindlaks iga liikmesriigi ülesanded asjaomaste varjupaigataotluste läbivaatamisel. Komitee on juba varem märkinud, et kõnealune süsteem tekitab paljusid probleeme. Varjupaigataotlejalt tuleks küsida, milline liikmesriik peaks tema soovi kohaselt taotluse läbi vaatama. Oma arvamuses rohelise raamatu kohta (4) tegi komitee ettepaneku, et „varjupaigataotlejad võiksid vabalt valida riigi, kellele nad oma taotluse esitavad, ja et liikmesriike kutsutaks sellega seoses üles juba rakendama määruse artikli 15 lõikes 1 sätestatud humanitaarklauslit”.

Komitee kutsub ELi üles pühenduma enam võitlusele inimkaubitsejate kuritegelike võrgustikega, kuid leiab, et mõned ebaseadusliku sisserände vastu suunatud poliitilised meetmed põhjustavad ELis tõsise varjupaigakriisi. Komitee on mitmes oma arvamuses (5) öelnud, et võitlus ebaseadusliku sisserände vastu ei tohiks tekitada uusi probleeme seoses varjupaiga taotlemisega ning et piirikontrolliametnikud peaksid saama varjupaiga taotlemise õiguse alast koolitust.

On eriti oluline märkida, et tuhanded ELi sisenejad ei taotle varjupaika, kuna nad on majanduslikel põhjustel väljarändajad ja nende peamine põhjus ELi sisenemiseks on pürgida teiste Euroopa riikide poole, mitte jääda riiki, kuhu nad kõigepealt jõuavad.

Komitee soovitab ELil tööd jätkata olulisel määral ühtlustatud õigusnormidele tugineva ühise varjupaigasüsteemi loomisel. Varjupaigataotlused tuleks läbi vaadata mitte ainult riikides, kuhu taotlejad on sisenenud, vaid ka teistes liikmesriikides. Varjupaigataotlejalt tuleks küsida, milline liikmesriik peaks tema soovi kohaselt taotluse läbi vaatama. Oma arvamuses rohelise raamatu kohta (6) tegi komitee ettepaneku, et „varjupaigataotlejad võiksid vabalt valida riigi, kellele nad oma taotluse esitavad, ja et liikmesriike kutsutaks sellega seoses üles juba rakendama määruse artikli 15 lõikes 1 sätestatud humanitaarklauslit”, mis kiirendaks taotluste läbivaatamist ja vähendades bürokraatiakoormust riikides, kuhu taotlejad algselt sisenesid. Komitee toetab ELi koostööd kolmandate riikidega, et parandada nende varjupaigasüsteeme ja viia need vastavusse rahvusvaheliste standarditega. Euroopa Pagulasfondi loomise ja uuendamise kaudu on rajatud ka finantssolidaarsuse vahend. Varjupaigaalases välistegevuses on tehtud edusamme näiteks suure pagulaste arvuga kolmandate riikide toetamisel (eriti olulised on siin piirkondlikud kaitseprogrammid) või pagulaste ümberasustamisel ELis.

3.5 Ebaseaduslike sisserändajate repatrieerimine

3.6 Solidaarsusel põhinev ebaseadusliku sisserände ühtne Euroopa poliitika

Komitee rõhutab, et see on kogu Euroopa ja mitte ainult Vahemeremaade probleem; muu hulgas ka seetõttu, et Schengeni lepingu alusel tuleb Vahemere piirkonda toimuva sisserändega tegeleda ELi ühtsete meetmete abil. Siin ei ole tegemist mitte ainult ühenduse solidaarsuse ülesnäitamisega, vaid ka kõigi liikmesriikide kohustuste täitmisega ühtse ELi poliitika abil, mille peab algatama komisjon ning heaks kiitma nõukogu ja parlament.

3.7 ELiga piirnevate kolmandate riikidega sõlmitavate kokkulepete koostamine

Lahendus probleemile peaks ulatuma kolmandates riikides võetavatest ennetavatest poliitikameetmetest kaugemale ja selles tuleks suuremat rõhku panna koostööprogrammide arendamisele, et toetada taime- ja loomakasvatust, VKEsid jne. EL peab näitama, et tal on poliitilist kaalu, et teha koostööd riikidega, kellega tal on partnerlussuhted ja kes saavad suuremahulist toetust, et teha koostööd julgeoleku, organiseeritud kuritegevuse ja ebaseadusliku sisserände vastase võitluse valdkonnas. Komitee tervitab hiljuti Maroko Kuningriigiga sõlmitud kokkulepet ja algatust luua liikuvuspartnerlused ELi ning Tuneesia, Egiptuse ja Liibüa vahel. Siiski on vaja läbi viia sõltumatu uuring olemasolevate liikuvuspartnerluste tõhususe ja mõju kohta. Komitee toetab komisjoni algatust, mille eesmärk on tagada, et liikuvuspartnerlusi täiendaksid tõhusad hindamismehhanismid. Teisalt tuleks liikuvuspartnerlused, mis on osalevate riikide jaoks mittesiduvad poliitilised ühisavaldused, muuta rahvusvahelisteks kokkulepeteks. Komitee leiab, et EL ja liikmesriigid peaksid sõlmima uusi kokkuleppeid antud piirkonna muude riikidega. Võttes arvesse ELi erilisi suhteid Türgiga, tuleks rändeküsimusi riikide vahel rohkem arutada, eelkõige seoses võitlusega kuritegelike võrgustike vastu.

3.8 Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur – Frontex

Frontexi ümberkujundamist tuleks jätkata, et muuta ta tõeliseks Euroopa välispiiride agentuuriks, millel oleks laiem koordineeriv ja ennetav roll. Selleks otstarbeks tuleks ta varustada sobivas mahus rahaliste vahenditega, mis võimaldaksid tal pakkuda vajalikku toetust lõunapoolsetele liikmesriikidele, kellel on raske rändevoogudega toime tulla. Samal ajal tuleb suurendada personali (kaasa arvatud piirivalve) ning tõhustada elektroonilist järelevalvet ja salvestamist. Sellega seoses tuleb rohkem tööd teha, et tugevdada Euroopa piirivalverühmade kontseptsiooni rakendamist, mida on rõhutatud Euroopa Parlamendi raportis Frontexi kohta (A7-0278/2011). Lisaks tuleb tõsiselt kaaluda, kuidas Frontex peaks kasutama oma uusi võimsusi (nt varustuse ostmisel).

3.9 EASO

3.10 Isikute ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja organiseeritud kuritegevuse ennetamine ja võitlus selle vastu

Inimeste ebaseaduslik üle piiri toimetamine soodustab kuritegevust, kuna reise korraldavad kuritegelikud võrgustikud võtavad iga reisiva inimese eest tasu, sageli väljapressimist ja ebainimlikke meetodeid kasutades. Komitee rõhutab, et EL peaks tegema koostööd lähteriikide ja päritoluriikidega, et paljastada asjaomaseid kuritegelikke võrgustikke. Komitee rõhutab samuti, et EL peaks tegutsema nii jõuliselt kui võimalik, et peatada inimkaubandusega tegelejate tegutsemine ja inimeste elu ohtu seadmine.

3.11 Rahastamine

(1) COM(2011) 248, Luis Miguel Pariza Castaños,

COM(2011) 743, Luis Miguel Pariza Castaños, Brenda King,

COM(2011) 750 751 752 753, Luis Miguel Pariza Castaños,

COM(2008) 359 Luis Miguel Pariza Castaños, Ana Bontea.

(2) Direktiiv 2008/115/EÜ.

(3) Nt direktiivi artikli 12 lõiked 1 ja 2, artikli 13 lõiked 1, 2, 3, ja 4 ning artikli 14 lõiked 1 ja 2.

(4) Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 12. märtsi 2008. aasta arvamus teemal „Roheline raamat Euroopa ühise varjupaigasüsteemi tuleviku kohta”, raportöör: An Le Nouail Marlière, ELT C 204, 9.8.2008, p. 77–84

(5) Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamused:

(6) Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 12. märtsi 2008. aasta arvamus teemal „Roheline raamat Euroopa ühise varjupaigasüsteemi tuleviku kohta”, raportöör: An Le Nouail Marlière, ELT C 204, 9.8.2008, p. 77–84

(7) 2008. Koostöös Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooniga.

(8) „Kakskümmend suunist sunniviisilise tagasisaatmise kohta”, CM(2005)40.

(9) EUREMA on ELi katseprojekt rahvusvahelise kaitse saajate ümberpaigutamiseks Maltalt, mis kinnitati Euroopa Ülemkogu 18.–19. juuni 2009. aasta järeldustega (dok nr 11225/2/09 CONCL 2).

(10) Vt tabelid allpool.

(11) COM(2011) 751 final.

(12) COM(2011) 750 final, COM(2011) 753 final

(13) COM(2011) 752 final.

Appendix

YEAR Irregular immigrants arrested for irregular entry and residence by police authorities and the coastguard Deported Refoulements (across the northern borders of our country) Smugglers arrested by Police authorities and the coastguard 2002 58 230 11 778 37 220 612 2003 51 031 14 993 31 067 525 2004 44 987 15 720 25 831 679 2005 66 351 21 238 40 284 799 2006 95 239 17 650 42 041 994 2007 112 364 17 077 51 114 1 421 2008 146 337 20 555 48 252 2 211 2009 126 145 20 342 43 977 1 716 2010 132 524 17 340 35 127 1 150 2011 99 368 11 357 5 922 848 2012 76 878 17 358 4 759 726 4 MONTHS 2013 11 874 6 370 1 858 248 Source: Ministry of Public Order. Hellenic Police Statistics





IMMIGRANTS ARRESTED

2011 Main Nationalities 2012 Main Nationalities 1. Afghanistan 28 528 1. Afghanistan 16 584 2. Pakistan 19 975 2. Pakistan 11 136 3. Albania 11 733 3. Albania 10 602 4. Bangladesh 5 416 4. Syria 7 927 5. Algeria 5 398 5. Bangladesh 7 863 6. Morocco 3 405 6. Algeria 4 606 7. Iraq 2 863 7. Iraq 2 212 8. Somalia 2 238 8. Morocco 2 207 9. Palestine 2 065 9. Somalia 1 765 10. Congo 1 855 10. Palestine 1 718 Source: Ministry of Public Order. Hellenic Police Statistics





DETENTION CENTRES' CAPACITY IN RELATION TO THE NUMBER OF DETAINED IMMIGRANTS

PRE-REMOVAL CENTRES CAPACITY DETAINED IMMIGRANTS COMPLETENESS PERCENTAGE AMIGDALEZA 2 000 1 787 89 % KOMOTINI 540 422 78 % XANTHI 480 428 89 % DRAMA (PARANESTI) 557 296 53 % KORINTHOS 374 1 016 99 % DETENTION CENTRES CAPACITY DETAINED IMMIGRANTS COMPLETENESS PERCENTAGE ORESTIADA (FILAKIO) 374 273 73 % SAMOS 285 100 35 % HIOS 108 95 88 % TOTAL DETAINED 5 368 4 417 82 % Source: Ministry of Public Order. Hellenic Police Statistics





HELLENIC READMISSION REQUESTS TO TURKEY

YEAR READMISSION REQUESTS NUMBER OF IRREGULAR IMMIGRANTS ACCEPTED DELIVERED 2006 239 2 251 456 127 2007 491 7 728 1 452 423 2008 1 527 26 516 3 020 230 2009 879 16 123 974 283 2010 295 10 198 1 457 501 2011 276 18 758 1 552 730 2012 292 20 464 823 113 2013 44 795 84 8 TOTAL 5 706 122 796 12 332 3 805 Source: Ministry of Public Order. Hellenic Police Statistics

Results of 2012 from FRONTEX:

— In total, during the joint maritime operations 258 suspected facilitators were apprehended.

— Across all the sea operations in 2012, there were 169 SAR cases and 5 757 migrants in distress were saved.

— In addition, 382 suspected drug smugglers were apprehended. The amount of drugs seized was over 46 tonnes, worth EUR 72,6 million. The predominant part of this was hashish – almost 44 tonnes of drugs worth EUR 68 million.

— Beside this, 38 cases of smuggled cigarettes/tobacco were detected during sea operations. The 2,4 million packets of contraband cigarettes intercepted were worth EUR 5,6 million.

ALL BELOW source: FRONTEX ANNUAL RISK ANALYSIS

Indicator 1A — Detections of illegal border-crossing between border-crossing points:

The number of third -country nationals detected by Member State authorities when illegally entering or attempting to enter the territory between border-crossing points (BCPs) at external borders only. Detections during hot pursuits at the immediate vicinity of the border are included. This indicator should not include EU or Schengen Associated Country (SAC) nationals.

Detections of illegal border-crossing between BCPs

Routes 2010 2011 2012 Share of total % change on prev. year Eastern Mediterranean route (Greece, Bulgaria and Cyprus) 55 688 57 025 37 224 51 –35 Land 49 513 55 558 32 854 –41 Afghanistan 21 389 19 308 7 973 –59 Syria 495 1 216 6 216 411 Bangladesh 1 496 3 541 4 598 30 Sea 6 175 1 467 4 370 198 Afghanistan 1 373 310 1 593 414 Syria 139 76 906 1 092 Palestine 1 500 128 408 219 Central Mediterranean route (Italy and Malta) 1 662 59 002 10 379 14 –82 Somalia 82 1 400 3 394 142 Tunisia 650 27 964 2 244 –92 Eritrea 55 641 1 889 195 Western Mediterranean route 5 003 8 448 6 397 8,8 –24 Sea 3 436 5 103 3 558 –30 Algeria 1 242 1 037 1 048 1,1 Morocco 300 775 364 –53 Chad 46 230 262 14 Land 1 567 3 345 2 839 –15 Not specified 1 108 2 610 1 410 –46 Algeria 459 735 967 32 Morocco 0 0 144 n.a. Western Balkan route 2 371 4 658 6 391 8,8 37 Afghanistan 469 983 1 665 69 Kosovo (1) 372 498 942 89 Pakistan 39 604 861 43 Circular route frora Albania to Greece 35 297 5 269 5 502 7,6 4,4 Albania 32 451 5 022 5 398 7,5 fYROM 49 23 36 57 Kosovo (1) 21 37 34 –8,1 Apulia and Calabria (Italy) 2 788 5 259 4 772 6,6 –9,3 Afghanistan 1 664 2 274 1 705 –25 Pakistan 52 992 1 156 17 Bangladesh 12 209 497 138 Eastern borders route 1 052 1 049 1 597 2,2 52 Georgia 144 209 328 57 Somalia 48 120 263 119 Afghanistan 132 105 200 90 Western African route 196 340 174 0,2 –49 Morocco 179 321 104 –68 Gambia 1 2 39 1 850 Senegal 2 4 15 275 Other 3 1 1 0 0 Iran 0 0 1 n.a Russian Federation 2 0 0 n.a Somalia 0 1 0 – 100 Total 104 060 141 051 72 437 –49





Illegal border-crossing between BCPs

Detections by border type and top ten nationalities at the external borders

2009 2010 2012 2012 Share of total % change on prev. year All Borders Afghanistan 14 539 25 918 22 994 13 169 18 –43 Syria 613 861 1 616 7 903 11 389 Albania 38 905 33 260 5 138 5 651 7,8 10 Algeria 4 487 8 763 6 157 5 479 7,6 –11 Bangladesh 551 1 647 4 923 5 417 7,5 10 Somalia 9 115 4 619 3 011 5 038 7,0 67 Pakistan 1 592 3 878 15 375 4 877 6,7 –68 Tunisia 1 701 1 498 28 829 2 717 3,8 –91 Eritrea 2 228 1 439 1 572 2 604 3,6 66 Morocco 1 710 1 959 3 780 2 122 2,9 –44 Others 29 158 20 218 47 656 17 460 24 –63 Total all borders 104 599 104 060 141 051 72 437 –49 Land Border Afghanistan 2 410 22 844 20 396 9 838 20 –52 Syria 389 530 1 254 6 416 13 412 Albania 38 088 32 592 5 076 5 460 11 7,6 Bangladesh 305 1 506 3 575 4 751 9,7 33 Algeria 676 6 961 4 671 4 081 8,3 –13 Pakistan 1 328 3 675 13 781 3 344 6,8 –76 Not specified 565 1 304 2 747 1 817 3,7 –34 Somalia 259 4 102 1 498 1 558 3,2 4,0 Morocco 737 1 319 2 236 1 422 2,9 –36 Palestine 2 791 2 661 652 1 195 2,4 83 Others 9 892 12 306 13 993 9 301 19 –34 Total land borders 57 440 89 800 69 879 49 183 –30 Sea Border Somalia 8 856 517 1 513 3 480 15 130 Afghanistan 12 129 3 074 2 598 3 331 14 28 Tunisia 1 643 711 28 013 2 283 9,8 –92 Eritrea 2 195 507 680 1 942 8,4 186 Pakistan 264 203 1 594 1 533 6,6 –3,8 Syria 224 331 362 1 487 6,4 311 Algeria 3 811 1 802 1 486 1 398 6,0 –5,9 Egypt 545 713 1 948 1 283 5,5 –34 Morocco 973 640 1 544 700 3,0 –55 Bangladesh 246 141 1 348 666 2,9 –51 Others 16 273 5 621 30 086 5 151 22 –83 Total sea borders 47 159 14 260 71 172 23 254 100 –67

Indicator 1B — Detections of illegal border-crossing at border-crossing points:

The number of third-country nationals detected by Member State authorities when entering clandestinely or attempting to enter illegally (such as hiding in transport means or in another physical way to avoid border checks at BCPs) the territory at border-crossing points (BCPs) at external borders only, whether they result in a refusal of entry or not. This indicator should not include EU or Schengen Associated Country (SAC) nationals.

Clandestine entries at BCPs

Detections reported by Member State and top ten nationalities at the external borders

2009 2010 2011 2012 Share of total % change on prev. year Border Type Land 137 168 159 486 81 208 Sea 159 74 123 115 19 –6,5 Top Ten Nationalities Afghanistan 18 8 58 190 31 228 Algeria 30 35 55 61 10 11 Turkey 73 93 24 41 6,8 71 Syria 2 3 6 36 6,0 500 Albania 3 7 9 35 5,8 289 Morocco 20 14 15 24 4,0 60 Pakistan 2 12 10 24 4,0 140 Palestine 14 4 17 24 4,0 41 Serbia 4 2 4 23 3,8 475 Philippines 0 8 1 17 2,8 1 600 Others 130 56 83 126 21 62 Total 296 242 282 601 115

FRONTEX · ANNUAL RISK ANALYSIS 2013

Indicator 2 — Detections of facilitators:

The number of facilitators intercepted by Member State authorities who have intentionally assisted third-country nationals in the illegal entry to, or exit from, the territory across external borders. The indicator concerns detections of facilitators at the following locations: (1) at the external border (both at and between BCPs, for land air and sea) and (2) inside the territory and at internal borders between two Schengen Member States provided that the activities concerned the facilitation of third-country nationals for illegal entry or exit at external borders. This indicator should include third-country nationals as well as EU and/or Schengen Associated Country (SAC) nationals.

Facilitators

Detections reported by Member State, place of detection and top ten nationalities (2)

2009 2010 2011 2012 Share of total % change on prev. year Border Type Inland 5 901 5 918 5 146 5 186 67 0,8 Land 1 160 1 171 625 887 11 42 Land Intra EU 618 616 365 498 6,5 36 Sea 997 503 324 471 6,1 45 Air 277 300 367 358 4,6 –2,5 Not specified 218 121 130 320 4,1 146 Top Ten Nationalities Italy 875 1 367 568 543 7,0 –4,4 Spain 286 285 320 498 6,5 56 Not specified 322 261 255 479 6,2 88 Morocco 475 413 390 461 6,0 18 Romania 292 398 268 364 4,7 36 France 230 365 404 352 4,6 –13 China 731 554 375 316 4,1 –16 Pakistan 245 245 237 286 3,7 21 Albania 670 430 221 243 3,1 10 Turkey 405 305 204 238 3,1 17 Others 4 640 4 006 3 715 3 940 51 6,1 Total 9 171 8 629 6 957 7 720 11

Indicator 3 — Detections of illegal stay:

The number of third-country nationals detected by Member State authorities while not fulfilling, or no longer fulfilling, the conditions for stay or residence in the Member State during the reference month, irrespective of whether they were detected inland or while trying to exit the territory. The category should include third-country nationals who are not in the possession of a valid visa, residence permit, travel document, etc or in breach of a decision to leave the country. It also includes third-country nationals who initially entered legally but then overstayed their permission to stay. This indicator should not include EU or Schengen Associated Country (SAC) nationals.

Illegal stay

Detections reported by Member State, place of detection and top ten nationalities

2009 2010 2011 2012 Share of total % change on prev. year Place of Detection Inland 340 180 295 274 283 308 278 438 81 –1,7 Air 28 624 29 322 33 126 35 410 10 6,9 Land 6 351 7 011 17 640 19 883 5,8 13 Land Intra EU 17 594 12 996 9 230 5 832 1,7 –37 Sea 19 156 7 232 6 593 4 585 1,3 –30 Between BCPs 198 1 233 1 049 724 0,2 –31 Not specified 22 9 2 56 2 700 Top Ten Nationalities Afghanistan 38 637 21 104 25 296 24 395 7,1 –3,6 Morocco 25 816 22 183 21 887 21 268 6,2 –2,8 Pakistan 9 058 10 508 12 621 18 334 5,3 45 Algeria 12 286 14 261 15 398 15 776 4,6 2,5 Tunisia 10 569 8 350 22 864 15 211 4,4 –33 Albania 28 810 20 862 10 207 13 264 3,8 30 Ukraine 10 021 8 835 12 847 13 081 3,8 1,8 Syria 3 838 3 160 3 746 11 967 3,5 219 Serbia 7 028 12 477 10 397 11 503 3,3 11 Russian Federation 9 526 9 471 10 314 11 486 3,3 11 Others 256 536 221 866 205 371 188 643 55 –8,1 Total 412 125 353 077 350 948 344 928 –1,7

(1) This designation is without prejudice to positions on status, and is in line with UNSCR1244 and the ICJ Opinion on the Kosovo declaration of independence.

(2)