Käesolevas teatises visandatud tegevuskava toimib koos teiste vastavuspaketti kuuluvate komisjoni algatustega, eelkõige nn ühtse digiväravaga, mis on kodanike ja ettevõtete jaoks ühtne juurdepääsupunkt, mille kaudu leida ühtse turuga seotud teavet, abi, nõu, probleemide lahendamise teenuseid ja e-menetlusi. Samuti on see vastavuses komisjoni teatisega „Euroopa uued liidrid: idu- ja kasvufirmade algatus“, sest sellega püütakse veelgi vähendada piiriüleselt tegutseda soovivate idufirmade ees seisvaid takistusi. Lõpuks täiendab see ka „Euroopa sotsiaalõiguste samba“ ja sellega seotud algatuste eesmärke ning peegeldab seega komisjoni prioriteeti edendada ELis sotsiaalset õiglust ja võimalusi.

Selle eesmärgi saavutamisel lähtub komisjon SOLVITi praegusele toimimisele antud hinnangust, mis on lisatud käesolevale teatisele. Hinnangus on esile toodud puudusi, mis vajavad parandamist, eelkõige sellistes küsimustes nagu SOLVITi keskuste haldussuutlikkus, 2013. aasta SOLVITi soovituses sätestatud kvaliteedikriteeriumide täitmine, teadlikkus SOLVITist kui probleemide lahendamise abivahendist, eelkõige idufirmade, VKEde ja teiste ettevõtete hulgas, ning selle roll ELi õigusnormide täitmise tagamisel.

Selles kontekstis ja kooskõlas oma poliitiliste prioriteetidega on komisjon võtnud endale kohustuse astuda koos liikmesriikidega täiendavaid samme, et tugevdada SOLVITi strateegilist rolli ja panna seeläbi ühtne turg praktikas kodanike ja ettevõtete heaks paremini tööle. See võib teoks saada ainult siis, kui liikmesriigid annavad oma SOLVITi keskustele piisavalt töötajaid ja oma riiklike haldusasutuste hulgas piisavalt tunnustust. Nõrgim lüli mõjutab kogu võrgustiku toimimist.

Ehkki SOLVIT suutis lahendada kodanike ja ettevõtete jaoks hulga probleeme, on koos teenuse ulatuse kasvuga kasvanud ka väljakutsed. Et süsteem saaks probleemide lahendamise abivahendina teostada kõik oma võimalused, on vaja rohkem ära teha. Liikmesriigid on nõudnud ja toetanud tugevamat SOLVITit, mis töötab kodanike ja ettevõtete heaks täie auruga. Veebruaris 2016 kutsus konkurentsivõime nõukogu komisjoni üles võtma selles küsimuses kiireloomulisi meetmeid. Ka Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud SOLVITi tugevdamist.

Austria kunstnik soovis registreerida end Luksemburgi elanikuks. Ta esitas kõik nõutud dokumendid kohalikule ametiasutusele, too aga keeldus teda registreerimast ilma Luksemburgis elava isiku toetuskirjata. SOLVIT juhtis asutuse tähelepanu asjaolule, et niisugune lisanõue ei ole ELi õigusega kooskõlas. Kohalik ametiasutus muutis oma seisukohta ja andis välja registreerimistunnistuse. Tänu SOLVITi sekkumisele lahenes juhtum ühe nädalaga.

Alates oma sünnist 2002. aastal on SOLVITist saanud väga tähtis abivahend, mis aitab ELi/EMP kodanikel ja ettevõtetel kasutada oma õigusi ühtsel turul. SOLVITil on nüüdseks 15-aastane kogemustepagas ja menetlusjuhtude arv on kasvanud 5-lt 200-le kuus. Aastal 2016 tegeles SOLVIT 2 414 juhtumiga. SOLVITi keskustel kulus iga juhtumi lahendamiseks keskmiselt 59 päeva ja 89 % juhtudest said lahendatud.

SOLVIT on tasuta teenus, mida osutavad alates aastast 2002 kõigi ELi liikmesriikide ning Islandi, Liechtensteini ja Norra vastavad ametiasutused. Teenus toimib lühikeste tähtaegadega ja pakub ELi/EMP kodanikele ja ettevõtetele pragmaatilisi lahendusi, kui neil tekib raskusi oma ELi õiguste tunnustamisega avaliku sektori asutustes, iseäranis ELi piires ühest riigist teise kolimisel või piiriülese ettevõtlusega tegelemisel. SOLVIT tegeleb kõikide piiriüleste probleemidega, mis on seotud nelja liikumisvabadusega (inimesed, kaubad, teenused ja kapital), sealhulgas nendega tihedalt seotud poliitikavaldkondadega (näiteks maksundus, tööhõive, sotsiaalpoliitika ja transport).

Et selles valdkonnas tulemusi saavutada, kordasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon 13. detsembril 2016 avaldatud ühisavalduses ELi 2017. aasta seadusandlike prioriteetide kohta veel kord endile võetud kohustust edendada olemasolevate õigusaktide nõuetekohast rakendamist ja täitmise tagamist. Samal päeval võttis komisjon vastu teatise „ELi õigus: parema kohaldamisega paremad tulemused“, milles kirjeldatakse komisjoni edasist jõulisemat tegutsemist selle nimel, et ELi õigust kohaldataks, rakendataks ja selle täitmine tagataks kõikide hüvanguks.

Oma ühtse turu strateegiaga püüdis komisjon saavutada sügavamat ja õiglasemat ühtset turgu, mis on üks Junckeri komisjoni kümnest prioriteedist. Selleks tehti strateegias ettepanek parandada piiriüleseid turulepääsuvõimalusi, muuta tarbijate, ettevõtete ja haldusasutuste elu lihtsamaks ja tuua ühtse turu praktilised hüved kodanike ja ettevõteteni. Seda kõike toetades tegi komisjon teatavaks, et ta töötab käsikäes liikmesriikidega, loomaks ühtse turu eeskirjade tegeliku järgimise kultuuri, milles erilist rõhku asetatakse olemasolevate töövahendite, nagu SOLVITi tugevdamisele.

Ühtne turg on üks Euroopa suursaavutusi. See on Euroopa ettevõtmiste tuum, ent selle hüved ei ilmne sugugi alati, sest mõnikord ühtse turu reegleid ei tunta või ei rakendata õigesti. Ajal, mil Euroopa kodanikud ja ettevõtted ootavad, et Euroopa neid hoiaks, kaitseks ja avardaks nende võimalusi, on ühtne turg üks Euroopa paremaid vahendeid, millega astuda vastu kasvava globaliseerumise väljakutsetele ning ehitada üles tugevam ja õiglasem Euroopa majandus.

Käesolevas teatises määratakse kindlaks meetmed, millega tugevdada SOLVITit, ning ajakava, mille kohaselt need tuleb rakendada nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil. SOLVITi tugevdamine saab olema pidev protsess ja ajakava võimaldab jälgida vajalike meetmete rakendamist. Eesmärgiks on edendada SOLVITit järgmiselt: I) parandada veelgi selle kvaliteeti, II) tegelda teavitusega senisest intensiivsemalt ning III) suurendada selle rolli ELi õigusnormide täitmise tagamisel.

I.SOLVITi edendamine selle kvaliteedi parandamise teel

Tegevuse ja kvaliteedi miinimumstandardid on visandatud 2013. aasta SOLVITi soovituses. Nende standardite järgimine kogu võrgustiku ulatuses on tähtis nii taotlejate jaoks kui ka keskustevahelise koostöö jaoks. Nagu on selgitatud käesolevale teatisele lisatud hinnangus, on nende standardite kohaldamine on võrgustiku eri osades erinev. Seetõttu on vaja võtta meetmeid, et parandada SOLVITi üldist kvaliteeti, eelkõige haldussuutlikkuse, keerukate ja tundlike juhtumite menetlemise ning õigusalase asjatundlikkuse osas.

Selle eeltingimusena peavad liikmesriigid tagama, et SOLVITi keskustel oleksid olemas vajalikud ressursid ja vajalik positsioon ning piisav ja stabiilne töötajaskond, kellel on vajalik õigusalane asjatundlikkus. Komisjon omalt poolt kasutab selliseid vahendeid nagu SOLVITi toimimise aastaaruanded, milles vaadeldakse SOLVITi keskuste piisava arvu töötajate olemasolu, ning kasutab tulemuste kohta aru andmiseks ühtse turu tulemustabelit. Samuti kasutab komisjon olemasolevaid ELi rahastamisvõimalusi, pakkumaks liikmesriikidele nende vajadustele vastavat tuge, et suurendada nende haldussuutlikkust ja muuta sealsete SOLVITi keskuste töö tulemuslikumaks. Eelkõige on ette nähtud, et programmi COSME 2018 kaudu rahastatakse riiklike SOLVITi keskuste töötajatele mõeldud edasijõudnute koolituskursust, milles keskendutakse konkreetsetele äriringkondade jaoks erilist tähtsust omavatele õigusküsimustele. Ka uues struktuurireformi tugiprogrammis on ette nähtud liikmesriikide haldussuutlikkuse toetamine (muu hulgas ekspertide vahetused ja tehniline abi).

Lisaks sellele tuleks tagada keerukate ja tundlike juhtumite parem menetlemine komisjoni ja liikmesriikide vahel. Sel otstarbel edendatakse tõhusamat teadmiste vahetust, näiteks kasutades kontaktkoolituste täiendusena interaktiivseid töövahendeid. Arvestades SOLVITi tegevusega hõlmatud õigusvaldkondade mitmekesisust, mida on näidatud joonisel 1, on see hädavajalik.

Joonis 1. Õigusvaldkonnad, mida SOLVITi tegevus hõlmas aastatel 2002–2016 (allikas: SOLVITi andmebaas)

Peale selle võiksid täiendavat õigusalast asjatundlikkust pakkuda SOLVITi harukontorid, mis on moodustatud selleks, et vastata teatava sektori või piirkonna erivajadustele, ja kus keerukamate juhtumite lahendamises osalevad vahetult riiklikud poliitikaeksperdid. Et vältida segadust ja topelttööd, püüab komisjon hoiduda sellest, et ühtse turu õigustiku konkreetsetes alaosades loodaks liiga palju SOLVITi-taolisi probleemide lahendamise vahendeid. Heaks näiteks võib olla harmoneerimata kaupade vastastikune tunnustamine. Kui SOLVITi mitteametlik lähenemine selles küsimuses tulemusi ei anna, uurib komisjon vastastikuse tunnustamise põhimõtte täidetavuse läbivaatamise raames võimalust võtta ettevõtete jaoks kasutusele apellatsioonimenetlus. Probleemseks valdkonnaks on osutunud ka maksueeskirjad, näiteks maksualane diskrimineerimine, mida kodanikel võib ette tulla piiriülestes situatsioonides.

Peale selle annab komisjon võrgustikule tulemuslikumat õigusabi, võimaldades SOLVITi rakenduse kaudu otsest teabevahetust komisjoni ekspertide ja SOLVITi keskuste vahel. Samuti parandab ta veelgi seda, kuidas hallatakse eriarvamusi kahe SOLVITi keskuse vahel, mis osalevad sama juhtumi hindamises ja menetlemises. Komisjon järgib struktureeritumat vahekohtumenetlust, kus SOLVITi juhtumeid jälgitakse süstemaatilisemalt, et teha kindlaks võrgustikusisesed vastuolusid põhjustavad küsimused ja vaidlused. Vastastikune eksperthindamine õpikodades aitab leida parimaid tavasid ja ühiseid reegleid.

Lisaks jälgib komisjon tähelepanelikumalt juhtumite menetlemise kvaliteeti. Siin on oluline taotlejatelt saadav tagasiside, et parandada menetlusi, teha kindlaks parimad tavad ja niiviisi tõsta teenuse kvaliteeti. Seepärast töötatakse SOLVITi keskustega konsulteerides välja ulatuslik kasutajauuringute süsteem.

II.SOLVITi tutvustamine senisest intensiivsema teavitustegevuse teel

Ehkki pole võimalik hinnata, kui suur täpselt on piiriüleste vaidluste lahendamise „turg“, kus SOLVIT põhimõtteliselt tegutseb, tähendab 500 miljonist kodanikust ja ettevõttest koosnev ühtne turg siiski, et vajadus SOLVITi järele on suurem, kui praeguse 2 500 juhtumi põhjal võiks arvata.

Joonisel 2 on näidatud SOLVITi kohalike keskuste poolt võrgustikule esitatud juhtumite arv. Kohalikud keskused on selle ELi/EMP liikmesriigi keskused, kust taotleja on pärit (kodakondsuse järgi), kus ta elab, kus ta on asutatud või kust tema õigused tulenevad. Ehkki menetlusjuhtumite arvu erinevust võib mõnel juhul selgitada erinevustega riikide suuruses ja piiriüleses liikuvuses, on kõikides EMP/ELi liikmesriikides siiski veel ruumi sihtotstarbelisteks teavitustegevusteks. Selline tegevus keskendub selle tagamisele, et kodanikud ja ettevõtted suunatakse SOLVITisse otsekohe, kui neil tekib tarvidus mõni SOLVITi pädevusse kuuluv probleem lahendada, olenevalt iga EMP/ELi riigi vajadusest.

Joonis 2. Juhtumeid SOLVITi kohaliku keskuse kohta aastatel 2002–2016 (allikas: SOLVITi andmebaas)

Et suurendada SOLVITi üldist „leitavust“, parandab komisjon veelgi SOLVITi üldist nähtavust veebiportaalis „Teie Euroopa“ (mis on praegune peamine juurdepääsupunkt).

Selles kontekstis annaks tulevane ühtne digivärav kodanikele ja ettevõtetele lihtsa juurdepääsu igakülgsele kvaliteetsele teabele ühtse turu kohta, isiklikule nõustamisele, tulemuslikule abile ja probleemide lahendamise teenustele. See seoks omavahel olemasolevad ELi ja riigisisesed mehhanismid, sealhulgas SOLVITi, ning suurendaks seega selle leitavust.

Samuti tegutseb komisjon tihedas koostöös liikmesriikidega riiklike SOLVITi keskuste, liikmesriikides asuvate komisjoni esinduste ja vahendusorganisatsioonide (mis esindavad teatavaid sektoreid, kutsealasid või huve, kaubanduskojad jms) kaudu ja süvendab koostööd muude asjaomaste võrgustikega, et töötada välja sihtotstarbelisi teavitustegevusi (näiteks ühised koosolekud ja koolituskursused, ühised kampaaniad sotsiaalmeedias).