Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2021/C 61/10)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates selle dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„CERISE DES COTEAUX DU VENTOUX“

ELi nr: PGI-FR-02446 – 3.1.2019

KPN ( )KGT (X)

1. Nimetus(ed)

„Cerise des coteaux du Ventoux“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.6: puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Cerise des coteaux du Ventoux“ on punase värvusega lauakirss, mis pärineb liikide Prunus Avium L. või Prunus Cerasus L. või nende hübriidide sortidest (kultivaridest), mida turustatakse tarbijale värskel kujul ning millel on järgmised omadused:

— läbimõõt vähemalt 24 mm. Alusel võib olla kuni 5 % vilju, mille läbimõõt jääb alla 24 mm, kuid ühegi vilja läbimõõt ei või olla väiksem kui 22 mm.

— Optimaalne küpsusaste määratakse vastavalt sordile kindlaks kolme värvusvahemiku ning koristamisaegse minimaalse suhkrusisalduse abil. Sordid 'Hâtif Burlat', 'Summit' 'Belge', 'Van', 'Géant d’Hedelfingen’ 'Folfer' Värvus (vastavalt CTIFLi koodidele) 3–4 4–5 5–6 Minimaalne suhkrusisaldus 11,5° Brixi skaala järgi 12,5° Brixi skaala järgi 15° Brixi skaala järgi

— Igas pakendis sisalduvate sama sorti viljade ühtlane värvus.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Viljade kasvatamine, koristamine, sortimine ja suuruse järgi jaotamine peavad toimuma geograafilises piirkonnas.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Pakendatud KGTga kirsside kaal on kuni kuus kg. Karpidesse pakendamisel võib karpide aluse kaal olla suurem, ületamata samas 10 kg; karbi kaal võib olla kuni kolm kg.

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Lisaks toidu märgistamist ja esitlemist käsitlevates õigusaktides sätestatud kohustuslikele märgetele hõlmab märgistus toote registreeritud nimetust ja sellega samal visuaalsel väljal esitatud Euroopa Liidu KGT logo.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toote „Cerise des coteaux du Ventoux“ geograafiline piirkond paikneb Vaucluse’i departemangus Mont Ventoux’ eelmäestikus, ulatudes lääne pool kuni Comtat Venaissini tasandikuni ja lõuna pool kuni Luberoni mägismaani. See piirkond vastab toote „Cerise des coteaux du Ventoux“ tegelikule tootmis- ja töötlemispiirkonnale.

Geograafiline piirkond hõlmab Vaucluse’i departemangu järgmisi kommuune:

Ansouis, Apt, Aubignan, Auribeau, Le Barroux, La Bastidonne, Le Beaucet, Beaumettes, Beaumont-du-Ventoux, Bédoin, Blauvac, Bonnieux, Buoux, Cabrières-d’Aigues, Cabrières-d’Avignon, Cadenet, Caromb, Carpentras, Caseneuve, Castellet, Crestet, Crillon-le-Brave, Cucuron, Entrechaux, Flassan, Fontaine-de-Vaucluse, Gargas, Gignac, Gordes, Goult, Grambois, L’Isle sur la Sorgue, Joucas, Lacoste, Lafare, Lagnes, Lauris, Lioux, Lourmarin, Malaucène, Malemort-du-Comtat, Maubec, Mazan, Ménerbes, Mérindol, Méthamis, Modène, Mormoiron, La Motte-d’Aigues, Murs, Oppède, Pernes-les-Fontaines, Pertuis, Peypin-d’Aigues, Puget, Puyvert, Robion, La Roque-Alric, La Roque-sur-Pernes, Roussillon, Rustrel, Saignon, Saint-Didier, Saint-Hippolyte-le-Graveyron, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Martin-de-Castillon, Saint-Martin-de-la-Brasque, Saint-Pantaléon, Saint-Pierre-de-Vassols, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Saturnin-lès-Apt, Sannes, Saumane-de-Vaucluse, Sivergues, Suzette, Taillades, La Tour-d’Aigues, Vaison-la-Romaine, Vaugines, Venasque, Viens, Villars, Villedieu, Villelaure, Villes-sur-Auzon.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga põhineb toote „Cerise des coteaux du Ventoux“ mainel ja eripärastel omadustel, mis tulenevad eelkõige ilmastikutingimustest ja piirkonnas levinud oskusteabest. Kirsipuid kasvatatakse tootmispiirkonnas, kus punast lauakirssi on sajandite vältel traditsiooniliselt kultiveeritud ja see on kindlustanud tootele hea maine. Viljadel on optimaalselt tasakaalustatud küpsusaste, mis tuleneb geograafilise piirkonna erakordselt soodsatest looduslikest teguritest ning on suuresti seotud viljapuude lõikamisega seotud oskusteabega.

Kõnealuses tootmispiirkonnas on kirsid põline traditsiooniline kultuur (esimesed kirjalikud allikad selle tähtsuse kohta ulatuvad 17. sajandisse). Omal ajal tarbiti kirsse peamiselt pereringis. Viljapuid kasvatati perekonnale kuuluvates puuviljaaedades, kuid neid oli hajutatult ka viljapõldude vahel ja mäenõlvadel. Tegemist on punase lauakirsi traditsioonilise kasvatuspiirkonnaga.

Kirsside „Cerise des coteaux du Ventoux“ geograafiline piirkond on eripärane kasvukeskkond, mis paikneb Mont Ventoux' mägede ning Vaucluse’i ja Luberoni mäekülgede kõrval ning mille kõrgusvahemik on 50–600 meetrit. Piirkonda mõjutab vahemereline kliima, mida iseloomustab rohke päikesekiirgus (2 760 tundi aastas) ning mistraali (tugeva põhjatuule) mõju, mida Mont Ventoux’ mäed märkimisväärselt nõrgendavad. Kliimale on iseloomulik ka päevase ja öise õhutemperatuuri suur erinevus, mis on tingitud üle Mont Ventoux’ tipu (1 912 meetrit) liikuvatest külmadest õhumassidest.

Aegade jooksul välja kujunenud eripärane oskusteave hõlmab käsitsikorjeks sobivaid puuviljaaedu (verger piéton), mis hõlbustavad viljapuude kasvatamistoiminguid (eelkõige lõikamist) ja võimaldavad viljade koristajatel viljapuudele juurde pääseda. Viljapuid lõigatakse igal aastal, et tagada ühtlane saak ning eelkõige soodustada paraja suurusega kirsside kasvatamist.

Viljade koristamine toimub üksnes käsitsi. Kirsse koristavad kogenud puuviljakoristajad, kes on läbinud kirsside värvuskoodide kasutamise koolituse, mille on välja töötanud puu- ja köögiviljade ametkondadevaheline tehniline keskus (Centre Technique Interprofessionnel des Fruits et Légumes (CTIFL)). Lähtudes neist sordipõhistest värvuskoodidest, valib puuviljakoristaja optimaalse magususe/happesuse vahekorraga viljad. Iga uue või vana sordi puhul on CTIFLi tehnilised spetsialistid toonud välja vastavuse viljade värvuse ja magususe/happesuse indeksite vahel. Seejuures on CTIFLi tehnilised spetsialistid määratlenud optimaalse värvusena sellise värvuse, mis vastab kõige paremini vilja „magususe/happesuse“ nõutavale vahekorrale.

Istanduses toimuv viljade sortimine ja suuruse järgi liigitamine on alati eelistatud, samas on kirsside spetsiaalsete sorteerimisseadmete ilmumine 2000. aastate alguses toonud kaasa mõningaid muudatusi kirsiistanduste jaoks, sealhulgas statsionaarsete suuruse järgi jaotamise üksuste moodustamise. Sõltumata sellest, kas kirsside suuruse järgi sorteerimine toimub käsitsi või mehaaniliselt, on töötajate oskusteave põhitegur, mis tagab õrnade viljade säilimise ja kaitseb nende kvaliteeti. Sellise tegevuse tulemusel on viljade läbimõõt ja värvus turustatavates partiides äärmiselt ühtlane.

Puuviljaaedades kasvatatakse valitud sortidesse kuuluvaid kirsipuid, mis võimaldavad saada suuri, tugeva konsistentsiga, läikivaid ja mahlaseid kirsse. Kõiki viljapuid lõigatakse igal aastal, et tagada ühtlane saak ning eelkõige soodustada suurte kirsside kasvatamist.

Kirsside „Cerise des coteaux du Ventoux“ maine on välja kujunenud tänu viljade suurusele, kuid samuti ka asjaolule, et neid kirsse turustatakse mai esimestest päevadest kuni juuli keskpaigani. Selline enam kui kahe kuu pikkune turustamisperiood on seletatav sellega, et puuviljaaiad asuvad eri kõrgustel – nagu on selgitatud seoses looduslike teguritega, aga ka sellega, et kasutatakse erineva valmimisajaga sorte.

Välja on kujunenud mitmed kirsiturud, mis annavad tunnistust selle toodangu majanduslikust tähtsusest, vanim neist on 1902. aastal rajatud Tour d’Aigues’i turg, hiljem rajati kirsiturud ka naaberkommuunidesse. Kirsiturud tegutsesid iga päev, edasimüüjad ostsid tootjatelt kirsse nn letimüügi korras.

Võttes arvesse toodangumahu suurenemist, otsustasid Ventoux’ departemangu kommuunid moodustada 1960. aastal ühise turu Saint Didier’ kommuunis.

Alates 1960. aastatest on asutatud veel kolm üleriigilise tähtsusega turgu (Avignonis, Chateaurenard’is ja Cavaillonis) ning Carpentras’ hulgimüügiturg. Need turud võimaldavad tagada nõudluse ja pakkumise läbipaistvuse ning parema teabe hindade kohta.

„Cerise des coteaux du Ventoux“ on lauakirss, mis on ette nähtud tarbimiseks värskel kujul. Viljad koristatakse optimaalses küpsusastmes, järgides vastavalt sordile CTIFLi koostatud värvuskoode ning minimaalse suhkrusisalduse nõuet. Nende kirsside eripära on nende läbimõõt, mis on vähemalt 24 mm. Tänu töötajate oskusteabele, mida nad kasutavad viljade sorteerimise ja suuruse järgi jaotamise etapil, on samas pakendis olevate kirsside suurus ja värvus ühtlane.

„Cerise des coteaux du Ventoux“ on toode, mida iseloomustavad spetsiifilised omadused, kuid mille tuntus põhineb samuti tootjate oskusteabel ja ajaloolisel mainel.

Tootmispiirkonnas valitsevad eripärased ilmastikutingimused, iseloomulikud tegurid on rohke päikesekiirgus ja põhjatuul (mistraal). Need tingimused piiravad taimehaiguste levikut ja soodustavad viljade varast valmimist tuule eest varjatumates paikades, samas kui kõrguse suurenedes muutub kirsside valmimisaeg hilisemaks.

Geograafilist asukohta iseloomustab päeva ja öö õhutemperatuuride suur erinevus, mis soodustab hästi küpsenud, ereda värvuse ja tugeva konsistentsiga viljade tootmist; piirkonna sobivusest kirsikasvatuseks annab tunnistust selle majandusharu juhtiv roll ja suur osakaal üleriigilisest toodangust.

Asjakohased kasvatusmeetodid, mis hõlmavad viljapuude regulaarset lõikamist ja madalaid viljapuid, on samuti tegurid, mis võimaldavad saada ühtlast, optimaalses küpsusastmes ja suureviljalist saaki.

Sorteerimise ja suuruse järgi jaotamise toimingud põhinevad kogemusel, mis on seotud mitme tootjapõlvkonna ajaloolise oskusteabega. See kogemus tagab turustatavate partiide viljade ühtlase värvuse ja suuruse.

Kirsside lühike säilivusaeg nõuab kiiret sorteerimist ja suuruse järgi jaotamist (48 tunni jooksul pärast saagikoristust), pakendamiseks tuleb kasutada anumaid, mis võimaldavad vältida viljade lömastamist.

Juba enam kui 25 aasta jooksul on tootjate ametkondliku ühenduse tegevus toetanud kirsside „Cerise des coteaux du Ventoux“ maine edasiarendamist. Tänu toote väga heale mainele esitles Prantsusmaa president seda 21. juunil 2015 Milano maailmanäitusel, kus selle kohta kirjutati: „ (…) kvaliteetsed tooted (...), Prantsuse puuviljad [sealhulgas tunnustatud] kirsid Cerise des coteaux du Ventoux (…) » (O & Q Hebdo, 21. juuni 2015). Toote erilisi omadusi on tutvustatud mitmes telekompanii France Télevisions reportaažis, näiteks 4. juunil 2019 kell 13 kanalil France 2 edastatud teleülevaates, mis on vaadatav veebisaidil francetvinfo.fr, kus näidati kõnealuse tootmisharu töötajate tegevust ühes Carpentras’ põhjaosas asuvas puuviljaistanduses ning selgitati, et: „[m]üüki suunatakse üksnes kõige ilusamad viljad (...) [ja] vilju sorteeritakse käsitsi lähtuvalt nende suurusest (üle 24 mm) ja värvusest“. Kirsside „Cerise des coteaux du Ventoux“ põhiomadusi on kirjeldatud ka teistes kirjalikes erialastes meediaväljaannetes, nagu ajakirja „Rungis Actualités“ 2019. aasta mainumbris, kus kirjutati järgmist: „(...) viljade küpsusaste ja nende läbimõõt, mis peab olema üle 24 mm, (...) [on seotud] sorteerimise meetoditega; sorteerimine võib toimuda käsitsi või mehhaniseeritult“.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-CeriseCVentoux200619.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.