ET Euroopa Liidu Teataja C 389/74

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi tegevuskava looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemiseks““

[COM(2016) 87 final]

(2016/C 389/10)

Raportöör: Cillian LOHAN

4. märtsil 2016 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi tegevuskava looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemiseks““

[COM(2016) 87 final].

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon võttis arvamuse vastu 30. juunil 2016.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 518. istungjärgul 13. ja 14. juulil 2016. aastal (14. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 143, erapooletuks ei jäänud keegi.

1. Järeldused ja soovitused

1.1. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab komisjoni ettepanekut teemal „ELi tegevuskava looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemiseks“ ja komiteel on hea meel märkida, et lisatud on mitu tema eelmises kõnealuse teema kohta esitatud arvamuses esitatud peamist ettepanekut.

1.2. Komitee leiab, et terviklik lähenemisviis, sh ülemaailmne liit, mis hõlmab päritolu-, transiidi- ja sihtriike, on looduslike liikidega kaubitsemise otseste ja kaudsete mõjude vastu võitlemise põhiline nurgakivi.

1.3. Komitee selgitab välja erineva prioriteetsusega meetmed kaubitsemise tarneahela erinevate tasandite jaoks. — Päritoluriikide kogukonna tasandil peavad prioriteediks olema nii teadlikkus kui ka jätkusuutlikest allikatest pärinevate töökohtade ja sissetuleku loomine. — Organiseeritud kuritegevuse tasandil on prioriteediks nii ühiste, tulemuslike, proportsionaalsete ja hoiatavate kontrollide ning sanktsioonide süsteemi jõustamine kui ka politsei jõupingutuste jaoks vahendite tagamine. — Nõudluse tasandil peavad nii ettevõtjate kui ka tarbijate perspektiivist prioriteediks olema teadlikkuse suurendamine, jälgitavus ja märgistamine. Seda tuleks rakendada konkreetselt Euroopa tasandil. — Kohtusüsteemi tasandil tuleb prioriteediks seada kohtunike koolitamine, tagamaks, et karistused määratakse järjepidevalt ja proportsionaalselt.

1.4. Komitee on veendunud, et tuleks ellu viia struktureeritud dialoogi ja koostööd kolmandate riikidega, seades looduslike liikidega kaubitsemise vastase võitluse kõigi ELiga sõlmitavate kahe- ja mitmepoolsete kaubanduslepingute eeltingimuseks. Kolmandate riikide säästvale arengule suunatud ELi välispoliitika mõju tuleb mõõta esiteks maapiirkondade rahvastiku elukvaliteedi ning sissetuleku ja tööhõive alternatiivsete jätkusuutlike allikate järgi kooskõlas ÜRO säästva arengu tegevuskavaga aastani 2030.

1.5. Komitee rõhutab kooskõlas Londoni deklaratsiooniga vajadust, et märgistamis- ja jälgitavussüsteem tagaks looduslike liikidega kauplemise seaduslikkuse ja keskkonnahoidlikkuse.

1.6. Komitee väljendab kahetsust selle üle, et komisjoni ettepanekus puudub igasugune viide ohule, mida looduslike liikidega kaubitsemine kujutab endast rahvatervisele ning kohalikele looma- ja taimeliikidele. Komitee rõhutab, et eespool mainitud märgistamis- ja jälgitavussüsteemid koos asjakohase veterinaar- ja fütosanitaarkontrolliga saavad aidata võidelda selliste haiguste ülemaailmse esinemise ja levikuga.

1.7. Komitee teeb ettepaneku, et komisjon pööraks palju rohkem tähelepanu e-kaubanduse mõjule looduslike liikidega kaubitsemisele ja rakendaks konkreetseid meetmeid, et kaitsta seaduslikku ja säästvat looduslike liikidega kauplemist ebaseadusliku kauplemise eest, mida korraldatakse e-kaubanduse veebisaitide ja sotsiaalmeedia moonutatud kasutamise või süvaveebis loodud konkreetsete ebaseaduslike võrkude abil.

1.8. Komitee rõhutab, kui tähtis on eelseisev CITESi 17. osaliste konverents, ja nõuab tungivalt, et EL võtaks kindlameelse seisukoha kõnealuse tegevuskava eesmärkide toetamiseks. Komitee palub komisjonil toetada ettepanekut sulgeda siseriiklikud turud elevandiluuga kauplemisele, mis oleks hädavajalik panus Aafrika elevantide väljasuremise ohu vältimiseks.

2. Sissejuhatus

2.1. Looduslike liikidega kaubitsemine ei ole uus nähtus, (1) kuid selle ulatus, laad ja mõju on viimastel aastatel oluliselt muutunud (2). Selle kiire ja laialdane kasv muudavad looduslike liikidega kaubitsemise inimeste, uimastite ja relvadega kaubitsemise kõrval üheks kõige tõsisemaks organiseeritud kuritegevuse vormiks, mille hinnanguline käive on aastas 8–20 miljardit eurot.

2.2. Looduslike liikidega kaubitsemisest on saanud selle suure nõudluse (3) ja madala riski (tuvastamine ja karistused) tõttu üks maailma kõige kasumlikumaid ebaseaduslikke tegevusi. Võrreldes teiste kuritegevuse liikidega määratakse sellele palju väiksem prioriteet ja sellega võitlemiseks suunatakse oluliselt vähem vahendeid. Kohaldatud karistused on ebajärjepidevad ja ebaühtlased isegi ELis, mis ärgitab rahvusvahelisi kuritegelikke organisatsioone siirduma riikidesse, kus karistused ei ole nii ranged või kus asjaomased ametiasutused ei ole nii tõhusad.

2.3. Looduslike liikidega kaubitsemise mõju on mõõdetav ja nähtav ning seda mitte ainult keskkonna vaatepunktist (4). Sel põhjusel on bioloogilise mitmekesisuse kadumine, metsade raadamine, (5) kõige märgilisema tähendusega liikide võimalik väljasuremine (6) ja kalavarude vähenemine (7) kõigest veelgi ohtlikuma nähtuse osaline tagajärg.

2.4. Ebaseaduslik looduslike liikidega kaubitsemine on tihedalt seotud muude rahvusvaheliste kuritegelike organisatsioonide ebaseadusliku tegevuse, sealhulgas rahapesu ja korruptsiooniga, nagu rõhutati hiljutises ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo (UNODC) aruandes (8).

2.5. Looduslike liikidega kaubitsemine on oht globaalsele julgeolekule. Sellega õhutatakse konflikte ning ohustatakse piirkondlikku ja riiklikku julgeolekut, kuna see annab relvastatud rühmitustele ja terrorivõrgustikele rahastamisallika (9).

2.6. Looduslike liikidega kaubitsemine on ohuks rahvatervisele ning kohalikele looma- ja taimeliikidele. Asjakohaste fütosanitaarkontrollide vältimine tekitab kohalikele liikidele suure ohu saada uusi haigusi (10). Hinnanguliselt 75 % levivatest nakkushaigustest pärineb loomadelt ning enamikul juhtudest just metsloomaliikidelt (11).

2.7. Veel üks oluline probleem, mida ei ole piisavalt rõhutatud, on ohustatud liikide vargus. EAZAsse (12) (Euroopa Loomaaedade ja Akvaariumide Assotsiatsiooni) kuuluvates loomaaedades on alates 2000. aastast varastatud 739 looma 44 liigist, paljud neist on jäänudki leidmata. Populaarsed sihtmärgid on olnud esikloomaliste ja lindude ohustatud liigid ning see tekitab kõnealuste haruldaste liikide aretusprogrammidele heaolu ja bioloogilise mitmekesisusega seotud probleeme.

2.8. Ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsioonil (CITES) on looduslike liikidega kaubitsemise vastases võitluses määrav tähtsus. ÜRO käivitas 2013. aastal sel teemal tugeva poliitilise kampaania, (13) mis kulmineerus esimese konkreetse resolutsiooni vastuvõtmisega peaassamblee poolt 2015. aasta juulis (14). Selle tulemusena alustas rahvusvaheline kogukond paralleelset tegevust eesmärgiga luua ülemaailmne liit, mis hõlmaks looduslike liikide päritolu-, transiit- ja sihtriike, ning see viis Londoni deklaratsiooni (15) allkirjastamiseni 2014. aastal.

2.9. EL kui looduslikest liikidest valmistatud ebaseaduslike toodete peamine sihtturg ning oluline Aafrikast, Ladina-Ameerikast ja Aasiast lähtuva kaubitsemise kese, etendab siin olulist osa. 2014. aastal kutsus Euroopa Parlament komisjoni üles koostama ELi tegevuskava ebaseadusliku looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemiseks (16). Komitee avaldas oma arvamuses (17) kindlat toetust selle tulemusena valminud komisjoni teatisele, milles käsitletakse ELi põhimõtteid seoses looduslike liikidega kaubitsemise vastase võitlusega (18).

2.10. Ebaseaduslik looduslike liikidega kaubitsemine mõjutab otseselt või kaudselt ettevõtlussektoreid, nii ettevõtteid, kes osalevad seaduslikus ja säästvas looduslike liikidega kauplemises (st luksustööstus, lemmikloomasektor ja traditsiooniline Hiina meditsiin), kui ka kaudselt kaasatud ettevõtjaid (st transpordiettevõtjad, kullerid ja internetis kauplemise ettevõtted). Seetõttu on paljud ettevõtted võtnud kasutusele mitmeid algatusi ebaseadusliku looduslike liikidega kaubitsemise vastu, nagu sertifitseerimissüsteemid ning ühe või mitme ettevõtja sotsiaalne vastutus (19).

3. Komisjoni ettepaneku kokkuvõte

3.1. Tegevuskava eesmärk on parandada koostööd kõigi asjaomaste osaliste vahel, kasutada tõhusamalt olemasolevaid vahendeid ja põhimõtteid ning tugevdada nende vahelist sünergiat. Tegevuskavaga saavutatud tulemusi hinnatakse 2020. aastal.

3.2. Meetmed põhinevad kolmel järgmisel prioriteedil: — looduslike liikidega kaubitsemise ärahoidmine; — kehtivate eeskirjade elluviimine ja nende täitmise tagamine; — päritolu-, tarbija- ja transiidiriikide rahvusvahelise partnerluse tugevdamine looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemisel.

3.3. Et käsitleda looduslike liikidega kaubitsemise põhjusi, keskendub EL neljale järgmisele valdkonnale: — nõudluse vähendamine; — maakogukondade kaasamine looduslike liikide kaitsmisesse; — ettevõtlussektori osaluse suurendamine; — korruptsioonivastane võitlus.

4. Üldised märkused

4.1. Komitee väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle ja leiab, et ELi tegevuskava looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemiseks on oluline vahend kõnealuse suure ja ohtliku nähtusega tegelemiseks. Looduslike liikidega kaubitsemise vastase võitluse olemasolevate struktuuride puuduste analüüs juurdelisatud talituste töödokumendis peaks andma panuse edaspidistesse täiendavatesse hindamistesse ja meetmetesse (20).

4.2. Komiteel on heameel näha, et mitmeid olulisi ettepanekuid tema eelmisest arvamusest looduslike liikidega kaubitsemise kohta on võetud arvesse (21).

4.3. Komitee leiab, et looduslike liikidega kaubitsemise komplekssete mitmetahuliste mõõtmete ning selle otsese ja kaudse mõju tõttu on terviklik lähenemisviis ELi tegevuskava kriitiline nurgakivi.

4.4. Komitee nõustub, et strateegia lähtepunkt on vastavuses kehtivate rahvusvaheliste lepingute (eelkõige CITES), seaduste, määruste, poliitika- ja jõustamisvahenditega ning nende rakendamise ja koordineerimisega. Selleks tuleks tihedamalt integreerida kõik asjaomased sektorid – keskkonnakaitse, toll, kohtusüsteem, ärihuvid, võitlus organiseeritud kuritegevuse vastu jne – ning tõhustada ametkondadevahelist koostööd looduslike liikide päritolu-, transiidi- ja sihtriikides.

4.5. Komitee on veendunud, et EL ei saa võidelda tulemuslikult looduslike liikidega seotud organiseeritud kuritegevuse vastu, kuni ei ole saavutatud teatavad eesmärgid (millele on viidatud ettepaneku lisas): — kõik liikmesriigid peavad täitma niipea kui võimalik kehtivaid ELi looduslike liikide õigusakte; — parandada koostööd, koordineerimist, suhtlust ja teabevahetust liikmesriikide vastutavate õiguskaitseasutuste vahel konkreetse piiriüleste operatsioonide ja uurimise strateegia abil, mis hõlmab ka kaubitsejate ühtse registri loomist; — luua asjakohane ühtse ja korrapärase koolitamise ja teadlikkuse suurendamise süsteem, mis on suunatud kogu looduslike liikidega kaubitsemise vastases võitluses osalevale jõustamis-/kohtuahelale, sh organiseeritud kuritegevuse, küberkuritegevuse ja nendega seotud ebaseaduslike rahavoogude eksperdid; — liikmesriigid peavad viima oma õigusaktid kooskõlla rahvusvaheliste lepingutega, tagades, et looduslike liikidega kaubitsemine oleks käsitletud raske kuriteona, mille eest karistatakse vähemalt nelja aasta pikkuse vabadusekaotusega, ning hõlmates selle kuritegude hulka, millele rakendatakse rahapesu ja korruptsiooni vastu võitlemise meetmeid.

4.6. Ettepanek luua looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemise ülemaailmne liit, et algatada struktureeritud dialoog ja koostöö päritolu-, transiidi- ja tarbijariikidega, sh riikide valitsuste, kohalike kogukondade, kodanikuühiskonna ja erasektoriga, toetab oluliselt tegevuskava eesmärke.

4.7. Komitee selgitab välja erineva prioriteediga meetmed kaubitsemise tarneahela erinevate tasandite jaoks. — Päritoluriikide kogukonna tasandil peavad prioriteediks olema nii teadlikkus kui ka jätkusuutlikest allikatest pärinevate töökohtade ja sissetuleku loomine. — Organiseeritud kuritegevuse tasandil on prioriteediks nii ühiste, tulemuslike, proportsionaalsete ja hoiatavate kontrollide ning sanktsioonide süsteemi jõustamine kui ka politsei jõupingutuste jaoks vahendite tagamine. — Nõudluse tasandil peavad nii ettevõtete kui ka tarbijate perspektiivist prioriteediks olema teadlikkuse suurendamine, jälgitavus ja märgistamine. Seda tuleks rakendada konkreetselt Euroopa tasandil. — Kohtusüsteemi tasandil tuleb prioriteediks seada kohtunike koolitamine, tagamaks, et karistused määratakse järjepidevalt ja proportsionaalselt.

4.8. Komitee nõustub sellega, et ebaseadusliku looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemiseks lähteriikides on vaja rohkem vahendeid ja rohkem sihtotstarbelisi algatusi. Komitee toetab näiteks komisjoni ettepanekut muuta looduslike liikidega kaubitsemise vastane võitlus kõigi ELi kahe- ja mitmepoolsetes kaubanduslepingute eeltingimuseks.

4.9. Komitee peab looduslike liikidega kaubitsemise vastases võitluses ja looduslike liikidega kaubitsemise ennetamisel väga oluliseks kodanikuühiskonna rolli nii päritolu- kui ka sihtriikides. Eelkõige peab komitee oluliseks tarbijate ja erasektori aktiivset ja teadlikku osalust elusloodustoodete säästva sisseostmise innustamiseks, mida toetab ka märgistamis- ja jälgitavussüsteemi kasutuselevõtt.

4.10. Komitee on veendunud, et tulemuslikku arengusse tuleb kaasata maapiirkondi, et nad saaksid eluslooduse kaitsmisest kasu (nt ökoturism). Üleminekut jätkusuutlikule majandusele kolmandates riikides tuleb mõõta ja hinnata esmalt elukvaliteedi ja tööhõivevõimaluste mõttes ning see peab olema kooskõlas ÜRO säästva arengu tegevuskavaga aastani 2030 ja sellega seotud säästva arengu eesmärkidega.

4.11. Komitee rõhutab vajadust tagada looduslike liikidega kaubitsemise kõige varajasemates staadiumides osalevale kolmanda riigi rahvastikule alternatiivsed jätkusuutlikud sissetuleku- ja tööhõive allikad. See võib toimuda ökoturismi vormis, samuti võib suurendada maksimumini kohalike elupaikade ja eluslooduse ökosüsteemi teenustest saadava tulu võimalusi.

4.12. Komitee rõhutab vajadust kaasata erasektorit, et lihtsustada kahepoolset diskussiooni ja teabevoogu, tagamaks, et erasektor mängiks positiivset rolli looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemisel. Nende probleemide käsitlemise strateegia ei saa toimuda vaakumis, mis jätab kõrvale eraettevõtjad.

5. Konkreetsed märkused

5.1. Komitee teeb ettepaneku algatada laialdane üleeuroopaline teadlikkuse suurendamise kampaania, et kaasata tarbijaid ja erasektorit ebaseaduslike eluslooduse toodete pakkumise ja nõudluse vähendamisse. „Looduslike liikidega kaubitsemise“ laia määratluse tõttu soovitab komitee keskenduda mitte-märglise tähendusega taimedele ja loomadele, (22) samuti nendest saadud toodetele (23).

5.2. Komitee kordab veelkord oma valmisolekut toetada ja osaleda algatustes, mida EL võib soovida alustada, nt komitee juures loodud ELi–Aafrika majandus- ja sotsiaalvaldkonna osalejate võrgustiku raames. Komitee tervitab komisjoni iga ettepanekut luua foorum tegevuskava rakendamise arutamiseks ja oleks valmis selleteemalist üritust korraldama.

5.3. Komitee toetab Londoni deklaratsioonis öeldut, nõudes konkreetseid meetmeid, tagamaks, et erasektor tegutseks vastutustundlikult, ja sellise märgistamis- ja jälgitavussüsteemi kasutuselevõttu, millega tagataks looduslike liikidega kauplemise seaduslikkus ja jätkusuutlikkus (majanduse, keskkonna ja kohalike kogukondade seisukohast). Sellega seoses võib võtta eeskujuks kaaviari ja troopilise puidu kaubandusele kohaldatavad süsteemid (24). Zooloogilise teabe haldamise süsteem (ZIMS), mida kasutab Euroopa Loomaaedade Ühendus (EAZA), võiks olla elusloomade ühise jälgitavussüsteemi jaoks hea võrdlusalus.

5.4. Komitee väljendab kahetsust selle üle, et komisjoni ettepanekus puudub igasugune viide ohule, mida looduslike liikidega kaubitsemine kujutab endast rahvatervisele ning kohalikele looma- ja taimeliikidele. See teema on äärmiselt asjakohane ja komitee nõuab tungivalt, et see lisataks ELi tegevuskavasse. Komitee rõhutab, et eespool mainitud märgistamis- ja jälgitavussüsteemid koos asjakohase veterinaar- ja fütosanitaarkontrolliga saavad aidata võidelda selliste haiguste ülemaailmse esinemise ja levikuga. Tuleks tugevdada koostööd Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusega.

5.5. Ebaseadusliku looduslike liikidega kaubitsemise uus piir on e-kaubandus. Komitee märgib, et olemas on mitu ebaseaduslikku e-kaubanduse vahendit, nagu kaubanduslike veebisaitide ja sotsiaalmeedia foorumite väärkasutamine või süvaveebis loodud piiratud spetsialiseeritud võrguplatvormid. Esimese näite osas rõhutab komitee mitmeid parimaid tavasid, mida Euroopa Komisjon peaks arvesse võtma, nagu Itaalia metsaameti ja kahe peamise e-kuulutusteportaali („eBay annunci“ ja „Subito.it“) vahel 2013. aasta juunis sõlmitud leping, (25) mille kohaselt lisatakse nüüdsest tarbijate jaoks rohkem teavet ning on loodud võimalus võtta kahtlased kuulutused kiiresti maha. Kokkulepe võimaldab ühtlasi kuulutuste filtreerimist, mis võimaldab avaldada ainult kuulutusi, milles tagatakse müüdava objekti jälgitavus. Mis puudutab süvaveebi, siis komitee teeb ettepaneku luua küberkuritegevuse ekspertide toel konkreetne rakkerühm.

5.6. Komitee rõhutab, kui tähtis on CITESi 17. osaliste konverents, mis toimub 2016. aasta septembris/oktoobris Lõuna-Aafrika Vabariigis. ELil on 28 häält ja ta peab kajastama käesoleva tegevuskavaga väljendatud jõulisi positsioone. Mõned komisjoni poolt juba esitatud ettepanekud aitavad kaasa looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemisele, muu hulgas ka CITESi loetellu suurema arvu asjaomaste liikide lisamine. Komitee palub komisjonil toetada ettepanekut sulgeda siseriiklikud turud elevandiluuga kauplemisele, mis oleks hädavajalik panus Aafrika elevantide väljasuremise ohu vältimiseks.

Brüssel, 14. juuli 2016 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Georges DASSIS

(1) Looduslike liikidega kaubitsemise määratlus hõlmab rahvusvahelist ja riigisisest ebaseaduslikku kauplemist metsloomade ja taimedega ning nendest saadud toodetega; see on tihedalt seotud õiguserikkumistega nagu salaküttimine.

(2) Ajavahemikul 2007–2013 suurenes salaküttimine sellise tasemeni, et muutis olematuks viimase kolme aastakümne jooksul saavutatud taastumise, kujutades reaalset ohtu bioloogilise mitmekesisuse säilimisele ja säästvale arengule. Näiteks tapetakse Aafrikas igal aastal 20 000–25 000 elevanti elevandiluu saamiseks ja ainuüksi 2010.–2012. aastal tapeti tervelt 100 000 elevanti.

(3) Kaubitsemine on suurenemas ja seda tõukab tagant kasvav nõudlus elusloodustoodete järele, nagu elevandiluu, ninasarvikute sarved ja tiigriluud, eriti teatavates Aasia riikides (nt Hiina ja Vietnam).

(4) Looduslike liikidega kaubitsemise mõju loodusele võivad suurendada veel muud tegurid nagu globaliseerunud tarbimine, jätkusuutmatu maakasutus, kliimamuutused, ravimtaimede ülekasutus ja intensiivne turism, sh jahipidamine.

(5) Ebaseaduslik raie moodustab kuni 30 % üleilmsest puidukaubandusest ehk rohkem kui 50 % troopiliste metsade raadamisest Kesk-Aafrikas, Amazonase piirkonnas ja Kagu-Aasias, jättes põliselanikud ilma olulistest säästva arengu võimalustest.

(6) Salaküttimise tõttu kuulutas Rahvusvaheline Looduse ja Loodusvarade Kaitse Ühing (IUCN) 2011. aastal teravmokk-ninasarviku alamliigi Diceros bicornis longipes väljasurnuks.

(7) Hinnangute kohaselt moodustab ebaseaduslik kalapüük 19 % teatatud kalapüügi väärtusest.

(8) UNODC, World Wildlife Crime Report: Trafficking in protected species, 2016.

(9) Euroopa Komisjoni teatis terrorismi rahastamise vastase võitluse tõhustamise tegevuskava kohta, COM(2016) 50 final.

(10) ELT C 424, 26.11.2014, lk 52.

(11) Maailma Looduse Fondi aruanne – http://awsassets.panda.org/downloads/wwffightingillicitwildlifetrafficking_lr.pdf.

(12) Euroopa Loomaaedade ja Akvaariumide Ühendus (EAZA) on nimetatud valdkonnas juhtiv organisatsioon, millel on 377 liikmesinstitutsiooni 43 riigis üle Euroopa ja Lähis-Idas.

(13) Resolutsiooniga, mille 2013. aastal võttis vastu ÜRO kuritegevuse ennetamise ja kriminaalõiguse komisjon ja mille kiitis heaks ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu, määratleti looduslike liikidega kaubitsemine kui „raske organiseeritud kuritegu“, mida panevad toime sama liiki ülemaailmsed organiseeritud kuritegelikud rühmitused kui need, kes vastutavad sellise tegevuse eest nagu inimeste, uimastite ja tulirelvadega kaubitsemine.

(14) ÜRO resolutsioon 69/314 ebaseadusliku looduslike liikidega kaubitsemise käsitlemise kohta, 30. juuli 2015.

(15) Londoni deklaratsioonile kirjutasid ebaseadusliku looduslike liikidega kaubitsemise konverentsil 2014. aastal alla 46 riigi riigipead, ministrid ja esindajad. Deklaratsioonis kehtestatakse looduslike liikidega kaubitsemise vastaseks võitluseks uued standardid, sh muutes kehtivaid õigusakte, et lisada raskete kuritegude hulka salaküttimine ja looduslike liikidega kaubitsemine, keelustada väljasuremisohus olevate liikide kasutamine, tugevdada piiriülest koostööd ja looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemise võrgustike koordineerimist.

(16) Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2014. aasta resolutsioon looduslike liikidega seotud kuritegevuse kohta (2013/2747(RSP)).

(17) Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile, milles käsitletakse ELi põhimõtteid seoses looduslike liikidega kaubitsemise vastase võitlusega – COM(2014) 64 final.

(18) Vt allmärkus 10.

(19) Ricardo Energy & Environment, „Strengthening cooperation with business sectors against illegal trade in wildlife“ („Koostöö tugevdamine ärisektoriga ebaseadusliku looduslike liikidega kaubitsemise vastu“). Aruanne Euroopa Komisjoni keskkonna peadirektoraadile, 2015.

(20) Euroopa Komisjoni talituste töödokument „Analysis and Evidence in support of the EU Action Plan against Wildlife Trafficking“, SWD (2016) 38 final.

(21) Vt allmärkus 10.

(22) CITESil on kolm lisa, milles on loetletud liikide kategooriad sõltuvalt neile vajaliku kaitse astmest, st sõltuvalt sellest, kuivõrd rahvusvaheline kaubandus neid ohustab. Lisad sisaldavad ligikaudu 5 600 loomaliiki ja 30 000 taimeliiki, kaitstes neid rahvusvahelise kaubanduse poolt üleekspluateerimise eest. See tähendab, et vähem tuntud ja vähem märgilise tähendusega liigid nagu soomusloomad — üks ebaseaduslikus kaubitsemises kõige enam kasutatud liike — on samuti ebaseadusliku kaubitsemise poolt ohustatud.

(23) Looduslike liikidega kauplemine võib hõlmata loomi ja taimi, aga ka mitmesuguseid nendest saadavaid tooteid nende paljude potentsiaalsete kasutusalade tõttu (traditsiooniliste ravimite koostisosad, toit, kütus, sööt, ehitusmaterjalid, riided ja ehted, jne). http://www.traffic.org/trade/ .

(24) CITES hõlmab universaalset märgistamissüsteemi kaaviari määratlemiseks. Kaaviari on lubatud importida ainult juhul, kui pädevatelt asutustelt on saadud asjakohased load (www.cites.org/common/resource/reg_caviar.pdf). Metsandussektori kaubanduses on ELi eeskirjade eesmärk pärssida troopilise puiduga kaubitsemist ja toetada selleks riiklike jälgitavussüsteemide rakendamist.

(25) „eBay annunci“ ja „Subito.it“ haldavad 90 % Itaalia e-kaubanduse kuulutustest http://www.corpoforestale.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/7388 .