Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist“

(COM(2021) 420 final – 2021/0239 (COD))

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb rahaülekannetes ja teatavates krüptovaraülekannetes edastatavat teavet (uuesti sõnastatud)“

(COM(2021) 422 final – 2021/0241 (COD))

ja

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv mehhanismide kohta, mille liikmesriigid peaksid kehtestama, et hoida ära finantssüsteemi kasutamist rahapesu või terrorismi rahastamise jaoks, ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv (EL) 2015/849“

(COM(2021) 423 final – 2021/0250 (COD))

(2022/C 152/15)

Raportöör: Javier DOZ ORRIT Kaasraportöör: Benjamin RIZZO

Konsulteerimistaotlus Euroopa Parlament, 4.10.2021 nõukogu, 8.10.2021 Õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 114 ja 304 Vastutav sektsioon majandus- ja rahaliidu, majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon Vastuvõtmine sektsioonis 23.11.2021 Vastuvõtmine täiskogus 8.12.2021 Täiskogu istungjärk nr 565 Hääletuse tulemus (poolt/vastu/erapooletuid) 230/7/0

1. Järeldused ja soovitused

1.1. Euroopa Komisjoni (2019) ja Euroopa Kontrollikoja (2021) aruanded, akadeemilised uuringud ning nüüd ka Pandora dokumendid ja muud sarnased avaldatud materjalid rõhutavad rahapesu tõsidust ELis. Praegused Euroopa õigusaktid on kooskõlastamisvigade ja riikidevaheliste erinevuste tõttu suurel määral ebapiisavad.

1.2. Komitee toetab kindlalt rahapesuvastase võitluse õigusaktide paketti, eelkõige otsese järelevalvepädevusega uue Euroopa rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise ameti (AMLA) loomist ja kujundamist. Ametile tuleks anda piisavalt vahendeid, et sellest saaks integreeritud Euroopa järelevalve- ja luuresüsteemi tuum.

1.3. Komitee nõustub sisu jaotamisega esimese rahapesuvastase võitluse määruse (eraasutuste järelevalve) ja kuuenda rahapesuvastase võitluse direktiivi (riiklike järelevalveasutuste ja rahapesu andmebüroode koordineerimine) ning nii riiklike õigusaktide ühtlustamise kui ka teabe salvestamise ja edastamise automatiseerimise sätete vahel.

1.4. Rahapesu ja sellega seotud eelkuritegude vastase võitluse tõhusus nõuab kultuurilist muutust ja organiseeritud kodanikuühiskonna tõhusat kaasamist. Komitee kordab oma ettepanekut võtta vastu Euroopa pakt, et võidelda käitumise vastu, mis kahjustab meie demokraatia eetilisi ja poliitilisi põhimõtteid ning õõnestab avalikke hüvesid. Samuti tehakse ettepanek luua AMLA raames või Euroopa Komisjoni alluvuses kodanikuühiskonna nõuandeorgan, milles osaleb ka AMLA.

1.5. Komitee teeb ettepaneku rakendada kiiremas korras rahapesuvastasesse õigusaktide paketti kuuluvat krüptovarade määrust. Komisjoni ettepanek võtta vastu määrus krüptovaraturgude kohta ( 1 ) on samm üldise reguleerimise poole ja see peaks jõustuma võimalikult kiiresti, kuid see ei asenda kõiki vahendeid, mida on vaja nende finantstoodete finants- ja kriminaalriskide vastu kaitsmiseks.

1.6. Komitee kutsub komisjoni üles kaaluma, kuidas kohaldada õigusaktide paketti finantssüsteemiväliste rahapesukanalite suhtes: kunstiteoste ja väärtuslike varade turg; vabasadamad, tollilaod ja erimajandustsoonid; teatavad äri- või kaubandustehingud, kinnisvarainvesteeringud, hasartmängud jne. Komitee leiab, et nendes valdkondades on vaja uusi Euroopa õigusakte.

1.7. Komitee teeb ettepaneku anda Europolile suuremad volitused ja piisavad vahendid, et võidelda rahapesu, terrorismi rahastamise ja rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu ning koordineerida riikide politseijõude nendes valdkondades. Euroopa Prokuratuuri, mis tuleks viivitamata sisse seada, Europoli ja uue AMLA tõhus koordineerimine võib olla õigusaktide paketi praktilise edu jaoks keskse tähtsusega.

1.8. Komitee kutsub komisjoni üles nõudma, et kõik liikmesriigid võtaksid kiiresti üle Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/1673, ( 2 ) milles kehtestatakse rahapesu süüteo ühtne määratlus, ning kehtestama uue direktiivi rahapesuga seotud süütegude ühtse määratluse kohta, milles asjaomased karistused nende süütegude eest peaksid jääma teatavasse vahemikku.

1.9. Komitee on väga mures selle pärast, et ELis on suur hulk varifirmasid, millel on suur roll rahapesus ja maksustamise vältimises. Ta teeb ettepaneku, et praegu vastutavad asutused ja tulevane integreeritud järelevalvesüsteem kujundaksid konkreetsed programmid teatavate õigusbüroode, konsultatsioonifirmade või maksunõustajate juhitavate äriühingute jälgimiseks, et teha kindlaks nende tegelikud omanikud ja tehingute eest vastutavad isikud ja uurida mis tahes kuritegusid, mida nad võivad toime panna.

1.10. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles uurima võimalust, et AMLA, sealhulgas otsene järelevalve, oleks täielikult toimiv enne 2026. aastat. Igal juhul kutsub komitee kõiki asjaomaseid institutsioone üles tegema vahepeal tihedamat koostööd, et kehtivaid õigusakte tõhusamalt rakendada.

1.11. Komitee peab vajalikuks koostada uue, realistliku ja tõese loetelu suure riskiga kolmandatest riikidest, sealhulgas kõikidest rahapesu hõlbustavatest riikidest. Samuti tehakse ettepanek, et Euroopa Komisjon kehtestaks eeskirja, mille kohaselt finantskuritegevuses või rahapesus osalevad äriühingud ja üksikisikud jäetakse riigihankemenetlusest välja.

1.12. Komitee kutsub ELi ja liikmesriikide valitsusi üles kaitsma nende ajakirjanike, töötajate ja riigiteenistujate elu ja puutumatust, kes mõistavad hukka majandusliku ja poliitilise korruptsiooni, ning peab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/1937 ( 3 ) ülevõtmisega viivitamist vastuvõetamatuks.

2. Euroopa Komisjoni ettepanek ja taust

2.1. 2019. aasta juulis esitas Euroopa Komisjon oma hinnangu rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise kohta. Teatises ja neljas hinnangus ( 4 ) juhiti tähelepanu tõsistele puudustele kehtivate õigusaktide rakendamisel ja erinevustele liikmesriikide vahel rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise valdkonnas.

2.2. Nende probleemide lahendamiseks avaldas komisjon 7. mail 2020 rahapesu ja terrorismi rahastamise ärahoidmise tegevuskava ( 5 ) ja algatas selle üle avaliku konsultatsiooni. Tegevuskava põhines kuuel sambal: kehtivate eeskirjade tõhus rakendamine, ELi ühtne reeglistik, ELi tasandi järelevalve, rahapesu andmebüroode toetamine ja koostöö; kriminaalõiguse parem jõustamine ja ELi rolli tugevdamine maailmas. Oma arvamuses „ELi tõhusad ja kooskõlastatud meetmed maksupettuste, maksustamise vältimise, rahapesu ja maksuparadiiside vastu“ ( 6 ) väljendas komitee toetust tegevuskavale ning selle kiirele väljatöötamisele ja rakendamisele.

2.3. Pärast nõukogu ja Euroopa Parlamendi heakskiitu ja konsulteerimist koostas komisjon 20. juuli 2021. aasta õigusaktide paketis tegevuskava seadusandlikud ettepanekud, mis sisaldavad järgmisi ettepanekuid: — määrus, millega asutatakse rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise amet (7); — rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise ELi ühtne reeglistik, mis hõlmab osa õigusaktidest (8); — uus, kuues direktiiv, millega vaadatakse läbi mõni ülejäänud õigusakt (9); — rahaülekandeid käsitleva määruse reformimine krüptovarade hõlmamiseks (10).

2.4. Õigusaktide paketi keskmes on uue ELi asutuse (AMLA) loomine, mis võtab endale otsesed järelevalvevolitused ning tugevdab koordineerimis- ja koostöövolitusi liikmesriikide ametiasutustega, millega tagatakse, et erasektor kohaldab ELi eeskirju korrektselt ja järjepidevalt. Eelkõige peab asutus: — looma koos riiklike ametiasutustega rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise ühtse integreeritud järelevalvesüsteemi; — tegema otsest järelevalvet mõne suure riskiga finantseerimisasutuse üle, mis tegutseb paljudes ELi liikmesriikides. AMLA-l on sanktsioonide kehtestamise volitused nende valitud kohustatud isikute suhtes; — tegema järelevalvet riiklike järelevalveasutuste üle, kes vastutavad muude finants- ja mittefinantsasutuste ning ELi eeskirjade kohaldamise eest, ning neid koordineerima, ja hindama korrapäraselt ühe, mitme või kõigi finantsjärelevalveasutuste mõningaid või kõiki tegevusi, sealhulgas hindama nende vahendeid ja ressursse, et tagada kõrgetasemelised järelevalvestandardid ja -tavad; — edendama ja toetama rahapesu andmebüroode koostööd ning hõlbustama piiriülest teabevahetust ja ühisanalüüsi.

2.5. AMLAt juhivad eesistuja, viieliikmeline juhatus ja haldusnõukogu, millel on kaks koosseisu ja pädevuse liiki: järelevalvekoosseis ja bürookoosseis. Nende hulka kuuluvad riiklike järelevalve- ja rahapesu andmebüroode juhid, kes juhivad Euroopa integreeritud järelevalve- ja finantsluuresüsteemi. AMLA juhtorganitesse kuulub üks Euroopa Komisjoni liige. Haldusnõukogusse kuuluvad vaatlejatena Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) ja Euroopa Keskpanga (EKP) esindajad, kelle pädevus ja vahendid – keskandmebaas, FIU.net ning rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamine – antakse üle uuele asutusele. AMLA alustab oma tegevust 2024. aastal ning täidab kõik oma ametikohad ja alustab otsest järelevalvet 2026. aastal.

2.6. Esimese ELi rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise määrusega laiendatakse kohustatud isikute loetelu, nii et see hõlmaks krüptovarateenuse osutajaid, ühisrahastusplatvormid ja rändekorraldajad (kes hõlbustavad elukoha ja mõnel juhul ka investorite kodakondsuse omandamist). Tugevdatakse hoolsus- ja kontrollimeetmed ning muudetakse need selgemaks. Vaadatakse läbi kolmandate riikide ja riikliku taustaga isikutega seotud nõuded. Samuti täpsustatakse tegelike kasusaajatega seotud nõudeid ja kehtestatakse uued nõuded, et maandada riski, et kurjategijad varjuvad vahetasandite taha. Võetakse meetmeid esitajainstrumentide kuritarvitamise vastu ning sularaha kasutamise ülemmääraks seatakse 10 000 eurot.

2.7. Erinevalt erasektori reguleerimisest keskendutakse kuuendas rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise direktiivis institutsionaalsele süsteemile ja selle kohandamisele igas liikmesriigis. Ettepanekus selgitatakse rahapesu andmebüroode pädevust, ülesandeid ja juurdepääsu teabele, kehtestatakse raamistik ühisanalüüside tegemiseks ja luuakse õiguslik alus andmebüroode sidevõrgule FIU.net. Tugevdatakse järelevalveasutuste tegutsemisvolitusi ning parandatakse järelevalveasutuste ja teiste ametiasutustega tehtava koostöö mehhanisme. Ühendatakse pangakontode registrid.

2.8. Kavandatav määrus rahaülekannete ja teatavate krüptovaraülekannete kohta on uuesti sõnastatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/847 ( 11 ) rahaülekannete kohta, et muuta krüptovarade ülekannete jälgitavus- ja identifitseerimisnõuded sarnaseks rahaliste vahendite suhtes kehtivate nõuetega. Samal ajal kohaldatakse krüptovarateenuste osutajate suhtes teiste finantssektori ettevõtjate suhtes kehtivaid rahapesuvastase määruse nõudeid.

3. Üldised märkused

3.1. Esimene rahapesuvastane direktiiv võeti vastu 1991. aastal. Sellest ajast alates on vastu võetud veel neli rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise direktiivi ja kümneid teisi täiendavaid direktiive, milles käsitletakse finantssüsteemi või sellega seotud kuri- ja süütegusid. Selle ELi ametiasutuste jaoks esmatähtsa püüdluse tulemused on siiani olnud selgelt mitterahuldavad.

3.2. Kõnealuses küsimuses valitseb laialdane üksmeel, nagu on juba kajastatud komisjoni 2019. aasta hinnangutes ja ka näiteks Euroopa Parlamendi 2019. aasta märtsi ja 2020. aasta juuli resolutsioonides ( 12 ) ning kontrollikoja 2021. aasta juuni aruandes „ELi jõupingutused pangandussektoris rahapesuga võitlemiseks on killustatud ja meetmete rakendamine on ebapiisav“ ( 13 ) ning enamikus spetsialistide, teadusringkondade ja mõttekodade analüüsides, eelkõige Euroopa Poliitikauuringute Keskuse (CEPS) ja rassismi ja sallimatuse vastu võitlemise Euroopa komisjoni (ECRI) rakkerühma aruandes ( 14 )

3.3. Hinnanguline rahapesu maht on 1 % ELi 27 liikmesriigi SKPst (Europol ja Euroopa Komisjon) kuni 1,3 % SKPst (kontrollikoda), st 140–208 miljardit eurot aastas. Veelgi olulisem on see, et Europoli andmetel saadakse sellest kogusest tagasi vaid umbes 1 %. Viimastel aastatel on toimunud arvukalt rahapesuskandaale, millesse on kaasatud suured finantsasutused, ning on tähendusrikas, et paljud neist ei oleks paljastatud ilma Euroopa õigusaktide kohaldamiseta või järelevalveasutuste sekkumiseta. Teisisõnu ei ole vaatamata Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi jõupingutustele ning tahtele rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamisel edusamme tehtud.

3.4. Uurivate ajakirjanike rahvusvaheline konsortsium on Pandora dokumentide avaldamisel taas rõhutanud rahapesu ja sellega seotud kuritegude probleemi ulatust ning maksuparadiiside suurt rolli nende kuritegude hõlbustamisel. Seetõttu on raske mõista, et dokumentides kõige sagedamini nimetatud jurisdiktsioon ei ole ELi koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide loetelus ning et majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu on lihtsalt jätnud loetelust välja teise jurisdiktsiooni, mille õigusaktid ei võimalda tuvastada äriühingute ja kontode tegelikke omanikke.

3.5. Komitee juhib ELi institutsioonide ja liikmesriikide valitsuste tähelepanu vajadusele kaitsta jõuliselt nende ajakirjanike, töötajate ja riigiteenistujate elu ja puutumatust, kes teatavad majanduslikust ja poliitilisest korruptsioonist. Komitee on mures, et mitu liikmesriiki ei ole algatanud direktiivi (EL) 2019/1937 (liidu õiguse rikkumisest teavitavate isikute kaitse kohta) ülevõtmise menetlust, ning kutsub komisjoni üles võtma meetmeid, et tagada selle kiire ülevõtmine 2021. aasta lõpuks.

3.6. ELi rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise poliitika puudujääkidel on mitu kumulatiivset mõju: i) pädevusvaldkondade killustatus ELi ja liikmesriikide eri institutsioonide vahel; ii) ühtse ELi rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalveasutuse puudumine; iii) pädevatele ELi asutustele kättesaadavad piiratud vahendid; iv) puudulik koordineerimine nii ennetusalgatuste kui ka tuvastatud riskide vastu võetavate meetmete suhtes ning viivitused nende rakendamisel; v) puudused järelevalveasutuste ja rahapesu andmebüroode töös paljudes riikides; vi) direktiivid on üle võetud väga hilja ja liikmesriikide vahel esineb märkimisväärseid erinevusi, mis on viinud Euroopa Komisjoni haldus- ja kohtumenetlusteni; vii) paljudes riikides ei olda piisavalt teadlikud sellest, kui oluline on võidelda kindlalt rahapesu ja sellega seotud kuritegude vastu; viii) erinevused, mis tulenevad kuritegude erinevatest määratlustest karistusseadustikes, alustades rahapesust endast, ja sellega seotud karistustest; ix) seonduvate eelkuritegude ebapiisav uurimine, eelkõige kolmandates riikides; ning x) mõne ELi liikmesriigi valitsuse poliitilise tahte puudumine Euroopa standardite vastuvõtmiseks ja rakendamiseks. Kõigist neist teguritest tulenevad geograafilised ja valdkondlikud erinevused aitavad finantskurjategijatel kujundada oma ebaseaduslikuks kauplemiseks kõige sobivamad võrgustikud.

3.7. Mõnes olukorras ei ole ELi institutsioonide vahelist koostööd peetud vajalikuks. Nii on see Euroopa Komisjoni ja Euroopa Pangandusjärelevalve koostöö puhul ELi õiguse rikkumiste uurimisel, mille tulemusel on kontrollikoda märkinud, et see protsess ei ole tõhus ( 15 ) . Samuti ei ole Euroopa välisteenistuse koostöö Euroopa Komisjoniga olnud rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise valdkonnas suure riskiga kolmandate riikide loetelu koostamisel alati tulemuslik ( 16 ) . Nõukogu lükkas lõpuks tagasi Euroopa Komisjoni 2019. aasta loetelu, mida toetas Euroopa Parlament, ning 2020. aasta mais vastu võetud loetelu kujutab endast rahapesuvastase töökonna loetelu kohandamist ja sellel on märkimisväärseid puudumisi.

4. Komitee arvamus

4.1. Komitee väljendab oma täielikku toetust komisjoni õigusaktide paketile, kuna leiab, et selle nõuetekohane ja kiire rakendamine võib olla väga kasulik, et pöörata ümber jätkusuutmatu olukord, nagu on lühidalt kirjeldatud eelmises punktis. Eelkõige toetab ta Euroopa rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise ameti loomist ja ülesehitust. See amet saab oma otseseid järelevalvevolitusi kasutades Euroopa järelevalve- ja luuresüsteemi tuumaks, integreerides riiklikud järelevalveasutused ja rahapesu andmebürood oma haldusnõukogusse ning vaatlejatena ka teistesse asjaomastesse ELi institutsioonidesse.

4.2. Komitee nõustub sisu jaotusega esimese määruse ja kuuenda direktiivi vahel ning mõlema sättega, mille eesmärk on ühtlustada riiklikke õigusakte ning hõlbustada riiklike rahapesu andmebüroode ja järelevalveasutuste tegevust peamistes valdkondades: kahtlaste tehingute registreerimine ja nendest teatamine ning nende uurimine standardsete meetodite abil. Rõhuasetus ametiasutuste mitmesuguste kohustuste täitmisele võimalikult lühikese aja jooksul on väga soovitav, et lahendada üks peamisi praegusi probleeme. Komitee leiab, et kavandatud õigusakt on kooskõlas Euroopa andmekaitseraamistikuga ning üksikisikute ja ettevõtjate õigustega, mida Euroopa Liidu Kohus lõpuks kaitseb.

4.3. Komitee kutsub riikide valitsusi ja Euroopa kodanikuühiskonna organisatsioone üles toetama kõnealuse õigusaktide paketi vastuvõtmist ja nõuetekohast rakendamist. EL ega liikmesriigid ei saa endale lubada praeguse olukorra säilimist. Eriti arvestades, et COVID-19 pandeemia tervisealaste, majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgedega võitlemine ja majanduse taastamine nõuab liikmesriikidelt ja ELilt avaliku sektori vahendite märkimisväärset suurendamist. CEPS-ECRI aruandes on märgitud, et püüdlus rahapesu lõpetada või vähemalt oluliselt vähendada on moraalne kohustus igas demokraatlikus ühiskonnas, kus kõik kodanikud on vabad ja seaduse ees võrdsed õiglases koostöösüsteemis, ja et selguse puudumine, viivitused ja ebatõhusus vaid suurendavad rahapesu ( 17 )

4.4. Komitee on teadlik avaliku ja erasektori partnerluse tähtsusest selles valdkonnas. Mõnes riigis on teadussuutlikkus suurel määral erasektoris ( 18 ) . Komitee kutsub ELi institutsioone üles tegema õigusaktide paketi rakendamisel kõik endast oleneva, et edendada riiklike järelevalveasutuste ja rahapesu andmebüroode parandamist, ning soovib ühtlasi, et nad hõlbustaksid avaliku ja erasektori partnerlust selles valdkonnas nii palju kui võimalik.

4.5. Majandus- ja maksukuritegude vastase võitluse tõhustamine nõuab tõenäoliselt paljudes riikides teistsugust kultuuri ja kodanikuühiskonna suuremat kaasamist. See oli üks põhjusi, miks komitee esitas ettepaneku luua Euroopa pakt, et võidelda tõhusalt maksupettuste, maksustamise vältimise ja rahapesu vastu ( 19 ) . Samal seisukohal on ka Euroopa Parlament, kes leiab, et on oluline „taastada üldsuse usaldus ning tagada õiglased ja läbipaistvad maksusüsteemid ning õiglane maksustamine“ ( 20 ) . Selle saavutamiseks teeb komitee ettepaneku luua kodanikuühiskonna nõuandeorgan kas AMLA ( 21 ) raames või Euroopa Komisjoni alluvusse kuuluva organina, kus osaleb ka AMLA, et kodanikuühiskonna organisatsioonid ja komitee ise saaksid aktiivsemalt osaleda rahapesu ja terrorismi rahastamise vastases võitluses, saada kogemusi ja anda panuse oma ettepanekutesse. ELi institutsioonid ja organiseeritud kodanikuühiskond peavad tegutsema koos, et teavitada Euroopa kodanikke rahapesu ja sellega seotud kuritegude väga kahjulikust mõjust avalikele hüvedele ning õiguste tagamise ja õigluse põhimõtetele, millele demokraatia tugineb.

4.6. Europol ja teised eksperdid usuvad, et alates COVID-19 pandeemia puhkemisest on suurenenud rahapesu ja sellega seotud kuriteod, eelkõige need, mis on toime pandud elektrooniliste vahendite ning krüptoraha ja muude krüptovarade kasutamise kaudu ( 22 ) . Seepärast leiab komitee, et on igati põhjendatud võtta vastu määrus, milles koheldakse neid sarnaselt teiste tehingutega ning millega muudetakse kohustuslikuks tegelike omanike kindlakstegemine. Ettepanek võtta vastu määrus krüptovaraturgude kohta ( 23 ) on samm üldise reguleerimise poole ja see peaks jõustuma võimalikult kiiresti, kuid see ei asenda kõiki vahendeid, mida on vaja nende finantstoodetega seotud finantsriskide ja kuritegude vastu kaitsmiseks.

4.7. Komitee, Euroopa Parlament ja teised institutsioonid on rõhutanud ohtu, mida kujutab endast ELis sadade tuhandete varifirmade ( 24 ) olemasolu, mille on seadustanud ja mida juhivad teatavad õigusbürood, konsultatsioonifirmad või maksunõustajad ning millest enamikku kasutatakse rahapesuks ja muudeks sellega seotud eelkuritegudeks ning maksustamise vältimiseks. Nende kaudu liigub tohutul hulgal kapitali. Pädevad asutused ja uus Euroopa järelevalvesüsteem peavad looma eriprogrammid, millega rakendatakse eeskirju, et teha kindlaks kõnealuste äriühingute tegelikud kasusaajad ning nende tehingute emitendid ja saajad, et olla suuteline esitama süüdistusi paljude selliste äriühingute poolt toime pandud majandus- ja finantskuritegude eest. Ühelgi äriühingul ega muud liiki üksusel, keda võidakse kasutada rahapesus või terrorismi rahastamises, ei tohiks lubada end registreerida üheski liikmesriigis, kui lõplikud omanikud kas ei ole teada või on sellise tegevusega seotud.

4.8. Komitee leiab, et liikmesriikidel on tungivalt vaja kiiresti lõpule viia direktiivi (EL) 2018/1673 ülevõtmine, millega nähakse ette rahapesu kuriteo ühtne määratlus. Komitee teeb ettepaneku võtta vastu uus direktiiv, milles sätestatakse liikmesriikide õigusaktides seotud kuritegude ühtsed määratlused, ning et nende kuritegude eest määratavad karistused peaksid jääma teatavatesse piiridesse. Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 83 on sõnaselgelt nimetatud rahapesu ja sellega seotud piiriüleseid kuritegusid, mille määratlusi ja karistusi saab ühtlustada Euroopa miinimumeeskirjadega.

4.9. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles uurima võimalust, et AMLA, sealhulgas otsene järelevalve, oleks täielikult toimiv enne 2026. aastat. Igal juhul kutsub komitee Euroopa Komisjoni ja teisi asjaomaseid institutsioone üles tugevdama vahepeal koostööd, et rakendada kehtivaid õigusakte tõhusamalt ning järgima Euroopa Parlamendi ja Euroopa Kontrollikoja märkusi. See kehtib eelkõige Euroopa Pangandusjärelevalve ja selle uue rahapesuvastase komitee, Euroopa Keskpanga ja Europoli kohta. Samuti kutsub komitee Euroopa Komisjoni, Euroopa välisteenistust ja Europoli üles tegema võimalikult kiiresti uue analüüsi kolmandate riikide kohta, mis võidakse lisada rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamisel koostööd mittetegevate riikide uude ELi loetellu.

4.10. Komitee hindab Euroopa Prokuratuuri suurt tähtsust rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamisel ning kutsub Euroopa institutsioone ja liikmesriike üles viivitamata hõlbustama selle täielikku rakendamist. Komitee avaldab kahetsust, et mõned valitsused, eelkõige hiljuti ajutiselt ELi eesistujana tegutsenud valitsused, on seadnud takistusi protsessi lõpuleviimisele. Komitee nõustub Euroopa Parlamendiga, kutsudes Euroopa Komisjoni üles kaaluma ettepanekut luua piiriüleste finants- ja maksukuritegude uurimise Euroopa raamistik.

4.11. Rahapesu riikidevaheline olemus tingib vajaduse tõhustada koordineerimist riiklike politseijõudude ja luureteenistuste vahel. Samal ajal leiab komitee, et oleks väga kasulik anda Europolile suuremad volitused ning piisavad inim- ja materiaalsed ressursid, et võidelda rahapesu, terrorismi rahastamise ja rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu ning koordineerida riikide politseijõude. Euroopa Prokuratuuri, uue AMLA ja Europoli tõhus koordineerimine võiks olla uue õigusaktide paketi praktilise edu jaoks keskse tähtsusega.

4.12. Komitee leiab, et tuleks koostada uus, realistlik ja tõene loetelu koostööd mittetegevatest jurisdiktsioonidest. Samuti tehakse ettepanek, et komisjon koostaks direktiivi, milles sätestatakse, et finantskuritegevuses või rahapesus osalevad äriühingud ja üksikisikud tuleks mis tahes riigihankemenetlusest välja jätta.

4.13. Komitee on ka seisukohal, et tuleks säilitada praegune suhe liikmesriikide rahapesu andmebüroode vahel ja lisada see AMLA uude struktuuri. Aastate jooksul eri liikmesriikide rahapesu andmebüroode vahel laekunud teavet ja loodud strateegilisi liite ei või kaotada.

4.14. Märkimisväärne osa rahapesust toimub väljaspool finantssüsteemi, kus kaupade ostmiseks kasutatakse sularaha, mis hiljem legaliseeritakse või hoiustatakse, või tehakse teatavaid äritehinguid. Komitee kutsub komisjoni üles uurima, kuidas saaks kavandatud õigusaktide paketti kõige tõhusamalt kohaldada kunstiteoste ja kõrge väärtusega varade turul ning nende ladustamisel vabasadamates, tolliladudes ja erimajandustsoonides, samuti teatavate äritehingute, sihtriigis tagasimakstavate intressivabade laenudega seotud äritehingute, kinnisvarainvesteeringute ja hasartmänguettevõtjatega tehtavate tehingute puhul. Sellise uuringu tulemused peaksid vajaduse korral olema aluseks edasistele seadusandlikele ettepanekutele rahapesu ja sellega seotud õigusrikkumiste vastu võitlemiseks.

4.15. Enamiku mittetulunduslike kodanikuühiskonna organisatsioonide tegevus tugevdab demokraatiat, muutes selle osaluspõhiseks, ning nad on ka kasvava väärtusega majandussektor. Paljud neist on reaalselt võidelnud rahapesu vastu ja aidanud kaasa rahapesu tavade paljastamisele. Mõni neist võib siiski rahapesus osaleda. Seetõttu tuleb mittetulunduslikke kodanikuühiskonna organisatsioone käsitleva poliitika kujundamisel teha selles sektoris väga hoolikas riskihindamine, et avastada juhtumeid, kus selliseid organisatsioone kasutatakse ebaseaduslikel eesmärkidel, ilma nende arengut takistamata või lubamata autoritaarsetel valitsustel rünnata organisatsioone, kes neid kritiseerivad.

5. Konkreetsed märkused

5.1. Non Fungible Tokens – mittevahetatavad tokenid) Pandeemia ajal on lisaks virtuaalsete tehingute ja krüptovarade laialdasemale kasutusele hoo sisse saanud ka NFT (– mittevahetatavad tokenid) ( 25 ) turg, kus raha liigub piiriüleselt (2,5 miljardit USA dollarit 2021. aasta esimesel poolel) plokiahela tehnoloogia kaudu. Komitee teeb ettepaneku lisada NFT (kauplemiskoha) operaatorid kohustatud isikute nimekirja. Samamoodi tuleb jälgida mittesularahalisi tehinguid, mida kasutatakse rahapesuks.

5.2. Pandeemia on vähendanud sularaha kasutamist. Koos otsusega lõpetada 500-euroste pangatähtede trükkimine on see tekitanud kurjategijates vajaduse seda raha pesta ja tuua see reaalmajandusse. Seepärast soovitab komitee Euroopa Komisjonil uurida võimalust vähendada sularahatehingute piirmäära alla 10 000 euroni, võttes arvesse eri liikmesriikide erinevat olukorda.

5.3. Komitee peab oluliseks, et rahapesu andmebürood toimiksid nõuetekohaselt. See nõuab piisavaid ja kõrgetasemelisi tehnilisi ja inimressursse. Nende suutlikkust teha koostööd teiste rahapesu andmebüroode ja ELi asutustega tuleb tugevdada ühilduvate standardite, menetluste ja IT-vahenditega ning kõigi nende töötajate piisava ja võrreldava koolitusega. AMLA peaks tegema koostööd pädevate riiklike asutustega, et maksimeerida oma töö tõhusust. Komitee kutsub liikmesriikide valitsusi, eelkõige neid, keda on nimetatud Euroopa poolaasta riigipõhistes soovitustes, üles seadma esikohale rahapesu andmebüroode sujuva toimimise ning edendama tõhusat koostööd Euroopa ametiasutustega.

5.4. Komitee on seisukohal, et AMLA juhtide ja teiste AMLA töötajate kõrgetasemelised kutseoskused, kogemused, sõltumatus – mis tähendab üksnes ELi huvide ja väärtuste kaitsmist – ning ausus on selle nõuetekohaseks toimimiseks hädavajalikud. Valikuprotsess peab seetõttu olema range ja läbipaistev. Komitee teeb komisjonile ettepaneku koostada loetelu põhimõtetest ja väärtustest, mis on aluseks esialgsele värbamisprotsessile ning mida võib arvesse võtta ameti organite koostatavas ja heakskiidetavas eetikakoodeksis.

5.5. Komitee kordab Euroopa Parlamendi ettepanekuga kooskõlas olevat ettepanekut ( 26 ) kaotada järk-järgult investeerimiskavade alusel määratav elukoht ja keelata sellekohane kodakondsuse andmine ning samal ajal rangelt kontrollida, et isikud, kes sellest kasu saavad, on täitnud oma õiguslikud kohustused oma päritoluriigis ega tegele rahapesuga.

5.6. Komitee teeb ettepaneku, et Euroopa Komisjon looks andmebaasi, et anda VKEdele teavet üksikisikutele ja ettevõtetele kehtestatud karistuste ning nende kestuse kohta seoses terrorismi rahastamisega.

5.7. AMLA-le tuleb eraldada eelarve, mis on piisav tema eesmärkide ja ülesannetega seotud peamiste probleemide lahendamiseks. Tõhus rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamine suurendab märkimisväärselt liikmesriikide maksutulu, mida neil on vaja rohe- ja digipöördega kaasnevate probleemide lahendamiseks ning õiglase ülemineku tagamiseks, samuti on tõkestamistegevus liikmesriikide sotsiaalse ja poliitilise ühtekuuluvuse parandamise tähtis tegur. Arvesse tuleks võtta kulusid, mida äriühingud kannavad, et täita uusi juriidilisi kohustusi, mille tõhusust tuleb korrapäraselt hinnata. Komitee teeb ettepaneku, et AMLAt rahastataks ELi eelarvest.

5.8. Rahapesu ja terrorismi rahastamise eduka tõkestamise oluline aspekt on kättesaadavad, head ja omavahel ühendatud andmebaasid ja registrid kontode, vara, usaldusfondide või usaldushaldurite tegelike kasusaajate ja tehingute kohta, ning nende lihtne kättesaadavus volitatud isikutele. Tänu üha ulatuslikumale ja kiiremale juurdepääsule kõnealustele registritele ja andmebaasidele suureneb vajadus isikuandmete kaitse järele. Komitee leiab, et selle küsimusega tuleb suurima tähelepanuga tegeleda.

Brüssel, 8. detsember 2021 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Christa SCHWENG

(1) COM(2020) 593 final.

(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/1673 rahapesu vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse abil (ELT L 284, 12.11.2018, lk 22).

(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1937 liidu õiguse rikkumisest teavitavate isikute kaitse kohta (ELT L 305, 26.11.2019, lk 17).

(4) 24. juuli 2019. aasta teatised COM(2019) 360 final, COM(2019) 370 final, COM(2019) 371 final ja COM(2019) 372 final.

(5) C(2020) 2800.

(6) ELT C 429, 11.12.2020, lk 6.

(7) COM(2021) 421 final.

(8) COM(2021) 420 final.

(9) COM(2021) 423 final.

(10) COM(2021) 422 final.

(11) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta määrus (EL) 2015/847, mis käsitleb rahaülekannetes edastatavat teavet ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1781/2006 (ELT L 141, 5.6.2015, lk 1).

(12) Euroopa Parlamendi 26. märtsi 2019. aasta resolutsioon finantskuritegude, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise kohta (ELT C 108, 26.3.2021, lk 8) ja Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta resolutsioon.

(13) Euroopa Kontrollikoja eriaruanne 13/2021.

(14) CEPS-ECRI rakkerühma aruanne: „Anti-Money Laundering in the EU“; 01/2021.

(15) Euroopa Kontrollikoda, samas, punkt 86. Euroopa Kontrollikoja järelevalvenõukogu ei ole kümne aasta jooksul omal algatusel rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamisega seotud uurimisi läbi viinud. Kuna komisjonil ei ole õiguslikku kohustust taotlustele õigeaegselt vastata, on ta uurinud ainult kahte neljast Euroopa Komisjoni esitatud kaebusest.

(16) Euroopa Kontrollikoda, samas, punktid 26 ja 28.

(17) CEPS-ECRI, samas, 2. peatükk.

(18) CEPS-ECRI, samas lk iv.

(19) Vt komitee arvamus teemal „ELi tõhusad ja kooskõlastatud meetmed maksupettuste, maksustamise vältimise, rahapesu ja maksuparadiiside vastu“ (ELT C 429, 11.12.2020, lk 6), punktid 3.4, 3.5 ja 3.6.

(20) Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta resolutsioon rahapesu ja terrorismi rahastamise ärahoidmise tegevuskava kohta.

(21) Alates nende loomisest ja selleks, et hõlbustada konsulteerimist sidusrühmadega, on Euroopa Pangandusjärelevalvel, ESMA-l (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) ja EIOPA-l (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) sidusrühmad, kuhu kuuluvad tasakaalustatult eraettevõtted, tarbijad, kasutajad, valdkondlike ettevõtete töötajate esindajad ja tippteadlased.

(22) Europoli ja Euroopa finants- ja majanduskuritegude keskus (EFECC): „Enterprising criminals. Europe’s fight against the global networks of financial and economic crime“ (6/2020); ja „WCA: COVID 19 opened the doors for a new wave of money laundering“.

(23) COM(2020) 593 final.

(24) „Varifirma“, „fantoomettevõte“ või „fiktiivne äriühing“: äriühing, millel puudub tegelik majanduslik tegevus riigis, kus see on registreeritud, ning kus töötajaid on väga vähe või need puuduvad üldse. Mõnda neist kasutatakse rahapesuks, maksustamise vältimiseks või töötajate lähetamise direktiivist kõrvalehoidmiseks. Vt: Euroopa Parlamendi uuringuteenistus (EPRS), 10/2018: „Ülevaade varifirmadest Euroopa Liidus“; IMF, F&D, 9/2019: Damgaard, Elkjaer ja Johannesen: „The Rise of Phantom Investments“ (Fantoominvesteeringute tõus) ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „ELi tõhusad ja kooskõlastatud meetmed maksupettuste, maksustamise vältimise, rahapesu ja maksuparadiiside vastu“ (ELT C 429, 11.12.2020, lk 6).

(25) Reuters, 6/06/2021: „NFT sales volume“.

(26) ELT C 47, 11.2.2020, lk 81 ja ELT C 429, 11.12.2020, lk 6.