[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 26.8.2010

KOM(2010) 430 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

tegevuskava Forest Focus rakendamise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määrusele (EÜ) nr 2152/2003 metsade ja keskkonna vastastikuse mõju seire kohta ühenduses ( Forest Focus ) – Lõpparuanne

SEK(2010) 978

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

tegevuskava Forest Focus rakendamise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määrusele (EÜ) nr 2152/2003 metsade ja keskkonna vastastikuse mõju seire kohta ühenduses ( Forest Focus ) – Lõpparuanne

SISSEJUHATUS JA PEAMISED SAAVUTUSED

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2152/2003 (nn Forest Focus määrus)[1] eesmärk oli kehtestada tegevuskava metsade seisundi ning metsade ja keskkonna vastastikuse mõju pikaajaliseks seireks Euroopa Liidus.

Tegevuskava hõlmab olemasolevaid seirevõrke õhusaaste ja selle metsadele avalduva mõju, metsatulekahjude, nende põhjuste ja tagajärgede ning metsatulekahjude ennetusmeetmete kaasrahastamise jälgimiseks. Sellega laieneb ka ELi metsade seire haare, kuhu lisandub teabe kogumine metsamullatüüpide, bioloogilise mitmekesisuse, süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise, kliimamuutuste mõju ja metsade kaitsefunktsiooni kohta.

Määruse artiklite 18 ja 19 kohaselt peab komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule tegevuskava rakendamise aruande, milles antakse hinnang tegevuskava tõhususele, et sellest lähtuvalt otsustada nimetatud tegevuste edasise jätkamise üle. Nüüd, kui kõik riiklikud tegevuskavad on ellu viidud ja finantsaruandlus lõpetatud, täidab käesolev aruanne selle ülesande, täiendades eelmist, 22. jaanuari 2008. aasta nö vahepealset rakendusaruannet[2]. Mõlema aruande eesmärk on selgitada, kuidas kogu Forest Focus tegevuskava ajavahemikul 2003–2010 rakendati. Aruanded on ka hea lähtealus edasise seirevajaduse väljaselgitamiseks ning aitavad kaasa rohelise raamatu ettevalmistamise käigus alanud aruteludele metsade kaitse ja üle-euroopalise metsateemalise teabe sisu ja levi üle tulevikus.

Nagu tõdeti juba 2008. aasta jaanuari aruandes, kulus Forest Focus määruse elluviimisele rohkem aega kui algselt ettenähtud neli aastat. Käesolev aruanne on täienduseks eelmisele ja see annab ennekõike ülevaate Forest Focus eelarvega seonduvast. Lisatud komisjoni talituste töödokumendis kirjeldatakse üksikasjalikumalt, kuidas riiklikud pädevad asutused eelarveeraldisi kasutasid.

Üldiselt võib öelda, et eesmärgid täideti ja saavutuseks võib lugeda eelkõige kohustuste täitmise kõrget määra. Forest Focus võimaldab varasematele õigusaktidele metsade seire ja metsatulekahjude ennetamise kohta läheneda ühtsemast vaatenurgast. Tegevuskava raames on loodud Forest Focus andmebaas, mis sisaldab koondandmeid ja teavet ELi metsade seisundi kohta.

Tegevuskava käivitamise viibimine tekitas probleeme riiklikele pädevatele asutustele, kes vastutavad riiklikes kavades ettenähtud meetmete rakendamise eest. Kuid algselt kavandatud meetmetest jäeti mõningaid välja vaid erandjuhtudel.

Esmakordselt laiendati metsade seire tegevusulatust ning koguti metsadega seotud teavet eelkõige metsamuldade ja bioloogilise mitmekesisuse kohta. Andmed muldade ja maapealse bioloogilise mitmekesisuse kohta kajastuvad tegevuskava raames loodud Biosoil andmebaasis.

Märkimisväärne osa rahaeraldistest nähti ette teadusuuringuteks ja näidisprojektideks bioloogilise mitmekesisuse, süsinikuvarude, metsamuldade bioloogilise mitmekesisuse, metsatulekahjude, osoonikihi, kliimamuutuste, geneetilise mitmekesisuse, seente, samblike ja muude metsaga seotud küsimuste valdkonnas.

Tegevuskava raames on loodud Euroopa metsatulekahjude teabesüsteem (EFFIS), mida edaspidigi täiustatakse. Eriti olulised on moodulid, mis on loodud käsitlema Natura 2000 ja metsade seost, hinnangulist õhusaastet ja tulekahjujärgset mullaerosiooni. Niisiis on EFFIS täna Euroopa metsatulekahjude seire põhielement ning selle hooldus on tagatud 2010. aasta lõpuni Euroopa Parlamendi tellitud katseprojekti kaudu.

FOREST FOCUS MÄÄRUSE ÜLEVAADE

Pärast seda, kui 2002. aasta lõpus kaotasid kehtivuse määrus (EMÜ) nr 3528/86 ühenduse metsade kaitse kohta õhusaaste eest[3] ja määrus (EMÜ) nr 2158/92 ühenduse metsade kaitse kohta tulekahjude eest,[4] võeti neljaks aastaks vastu Forest Focus määrus. Määruse eesmärk oli tagada pikaajaline ühtne seire ja selle edasiarendamine.

Forest Focus tegevuskava rakendamise üldeelarve selleks ajavahemikuks oli 65 miljonit eurot.

Euroopa Komisjon sõlmis liikmesriikide määratud 41 pädeva asutusega[5] 123 lepingut, mida on täpsemalt selgitatud 3. osas.

Riigiasutused koostasid aastateks 2003–2004 ja 2005–2006 kaheaastased riiklikud kavad,[6] milles kirjeldati vajalikke tegevusi ja uuringuid.

Tegevuskava kohaselt oli ELi vahenditest kuni 50 % ulatuses võimalik rahastada seiretegevust, metsatulekahjude teabesüsteemi arendamist, tulekahjudega seotud uuringuid, teavituskampaaniaid, erikoolitusi ja tulekahjude ennetusmeetmeid. Ka tegevuskava läbivaatamise ja uute seiretegevuste väljaselgitamiseks tehtavate uuringute kulud kaeti 50 % ulatuses.

Uuringuid, katseid ja katseprojekte tegevuskava edasiseks täiendamiseks, ühtlustatud teabekorje ja -levi toetamiseks ning andmete kvaliteedi hindamiseks kaasrahastati kuni 75 % ulatuses kuludest.

Lisaks riiklikele kavadele tehti 16 % ulatuses eelarvest eraldisi ka järgmistele Forest Focus tegevustele:

- komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) üldine teadus- ja tehnikaabi, Forest Focus andmebaasi loomine ja haldamine, Euroopa metsanduse teabekeskuse (EFDAC) tegevuse koordineerimine, Euroopa metsatulekahjude teabesüsteemi haldamine ja täiendamine ning uuringute, katsete ja katseprojektide koordineerimine;

- lepingu sõlmimine metsale õhusaaste poolt avaldatava mõju hindamise ja seire ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni rahvusvahelise koostööprogrammiga ICP Forests [7] I astme võrgustikus kogutud andmete kasutamiseks;

- lepingu sõlmimine ÜRO Euroopa Majanduskomisjoniga aruande „Metsade seisund ja säästev metsamajandus Euroopas 2007. aastal”[8] koostamiseks;

- vahearuande „ Forest Focus tegevuskava arendamine ja läbivaatamine”[9] koostamine;

- kohtumiste ja konverentside korraldamine tegevuskava raames rahastatud tegevuste tulemuste levitamiseks[10].

TULEMUSED

Forest Focus andmebaas

Forest Focus tegevuskava üks peamisi tulemusi on Forest Focus andmebaasi loomine, mis sisaldab teavet õhusaaste mõju kohta metsadele. Andmeid on esitatud puuvõrade seisundi (värvuse muutumine ja okka-/lehekadu ehk defoliatsioon) kohta 6000 I astme seirevõrgustiku vaatluspunktis ja 800 intensiivseire II astme võrgustiku vaatluspunktis . Intensiivseire käigus koguti andmeid ka juurdekasvu, mullavee, õhusaaste kogunemise ehk depositsiooni ja alustaimestiku lehtede keemiliste elementide sisalduse kohta ning lisati need andmebaasi.

Andmekaitse nõuetest lähtuvalt võib vaatluspunktidest saadud kinnitatud andmeid avaldada üksnes pädevatele asutustele. Koondandmed võib leida Euroopa metsanduse teabekeskusest, samuti arvukatest avalikest aruannetest metsade tervise ja metsade seire kohta, nt JRC aruanded ja ICP aastaaruanded metsade kohta.

I astme ekstensiivseire andmete esmahindamine annab teavet puuvõrade defoliatsiooni ja värvusemuutuste ning nende muutumissuundumuste kohta ajas, mis on metsa tervise näitaja.

II astme intensiivseire vaatluspunktides läbiviidud mõõtmised ja tehtud tähelepanekud on andnud teadmisi järgmiste aspektide kohta:

- peamiste leht- ja okaspuuliikide keskmine defoliatsioon, mis näitab üle-euroopalist püsivat suundumust koos kohalike erisustega, mis on seotud põuaperioodide, äärmiselt kõrgete temperatuuridega jne;

- vaatluspunktide ülemiste mineraalkihtide erinevad pH tasemed sõltuvalt vaatluspunkti asukohast;

- väävli depositsiooni keskmised kontsentratsioonid, mis üldiselt on 2000. ja 2005. aasta vahel vähenenud 25 %; keskmine lämmastiku sisaldus jäi aga samal ajavahemikul üsnagi muutumatuks[11];

- iga viie aasta tagant mõõdetav metsa juurdekasv ja puude mõõtmed vastavas vaatluspunktis;

- meteoroloogilised andmed (keskmine temperatuur ja aastane sademete hulk), mis peaksid andma teavet nende mõju kohta metsade seisundile ning selgitama kohatisi kohalikke kõrvalekaldeid äärmuslike ilmatingimuste puhul;

- alustaimestik, taimede liigirikkus (mõõdetuna täheldatud liikide arvuna kihistuses: puud, põõsad, rohttaimed ja samblad) ja liigirikkuse muutumine aja jooksul.

Andmed aastatest 2003–2006 ja eelnev teave metsaseireperioodist 1986–2002 võimaldavad puuvõrade vaatluse abil hinnata metsade tervise hetkeseisundit ja arengut. Puuvõrade vaatlustulemustest ilmnes metsade seisundi halvenemine 2003. aastal, kui Euroopas valitses äärmiselt kuiv ja soe ilm, ja defoliatsiooni vähenemine teataval määral järgmistel aastatel, sõltuvalt vaatlusalustest liikidest ja piirkondadest.

Intensiivseire võrgustikule algselt seatud auahne eesmärk oli tulemuste ekstrapoleerimine, et pakkuda ELi-ülest representatiivset teavet. Seda eesmärki ei suudetud aga täita, sest II astme seire andmed ei olnud statistiliselt piisavalt täpsed. Võimalus jõuda ELi tasandil intensiivseire tulemusteni vajab veel täiendavat uurimist.

Forest Focus andmebaasi on juba kasutatud selleks, et modelleerida dominantsete puuliikide elupaikade sobivust ja taimkatte nihkumist tuleviku kliima stsenaariumide puhul[12]. Et kliimatingimused aja jooksul muutuvad, aitab see mõista, kuidas metsapuuliigid edaspidi ELi piires ümber võivad paikneda. Kõnealusest andmebaasist pärinevat teavet saab kasutada ka rahvusvaheliste poliitiliste protsesside kujundamiseks, nagu näiteks ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsioon, Euroopa metsade kaitse konventsioon ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon.

Metsatulekahjude ennetusmeetmed ja Euroopa metsatulekahjude teabesüsteem (EFFIS)

Forest Focus tegevuskava raames kaasrahastatud metsatulekahjude ennetusmeetmed hõlmasid metsaradade, teede, veevõtukohtade ja tuletõkkevööndite rajamist, puude langetamist ja lagupuidu eemaldamist tuleohtlikel aladel, seireseadmeid, sideseadmeid, teavituskampaaniaid ja erikoolitusi.

2008. aasta vahearuandes on esile toodud, et komisjon töötas koos liikmesriikidega välja metsatulekahjude teabesüsteemi ehk platvormi, mis võimaldab igakülgset ja tõhusat andme- ja teabevahetust seoses metsatulekahjude ja nende keskkonnamõju jälgimise ja kaardistamisega.

Teabesüsteemi andmetest lähtuvalt avaldatakse igal aastal enim kannatanud liikmesriikide abiga koostatud metsatulekahjude aruanded, samuti uudiskirjad ning Natura 2000 alade kahjustuste ja tormikahjustuste hindamisaruanded[13]. EFFISi kasutab kodanikukaitsealaste toimingute koordineerimiseks ka komisjoni juures asuv järelevalve- ja teabekeskus.

Uuringud

Forest Focus tegevuskava raames on riiklike kavade kohaselt kaasrahastatud 143 uuringut ja näidisprojekti[14]. Nende eesmärk oli täiendada teadmisi seoses metsatulekahjudega, kliimamuutuste mõjuga bioloogilisele mitmekesisusele, süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamisega, metsamuldadega, bioloogilise mitmekesisuse indikaatoritega, seentega, samblikega, geneetilise mitmekesisusega, integreeritud kahjuritõrje ja muude metsateemadega.

Metsamuldade ja bioloogilise mitmekesisuse seire arendamiseks ellukutsutud projekti Biosoil [15] alla koondati 59 näidisprojekti, mida kaasrahastati 75 % ulatuses. Projekt koosnes kahest moodulist, üks keskendus muldadele ja teine bioloogilisele mitmekesisusele.

Projekti tulemusel on metsade bioloogilist mitmekesisust käsitlevat teavet kogutud 3 379 I astme vaatluspunkti kohta. See on esimene kord, kui metsade bioloogilise mitmekesisuse inventuuri on tehtud ELi tasandil. Andmeid on kogutud ja ühtlustatud puuliikide kaupa nende diameetri ja kõrguse, lagupuidu, võra ja alustaimestiku kohta, samuti on kirjeldatud metsade liigitust. Metsamuldade keemilised ja füüsikalised parameetrid (s.o pH-tase, lämmastiku- ja süsinikuvaru jne), samuti bioloogilise mitmekesisuse näitajad on lisatud JRC hallatavasse Biosoil andmebaasi.

Lisaks riiklike tegevuskavade raames läbiviidud uuringutele käivitas JRC kaheksa uuringut ja koordineeris neid. Nendes keskenduti kliimamuutustele, metsatulekahjudele, metsade inventuuri riiklike põhimõtete ühtlustamisele, metsade kaitsefunktsioonile ning ühele osale Biosoil näidisuuringust.

RAHASTAMINE

Eraldiste jaotumine tegevuste vahel 2003–2006

Tegevuskava kogueelarvest 65 miljonit eurot eraldati kokku 56 468 222 eurot riiklike kavade tarbeks. 7 587 586 miljonit eurot eraldati Teadusuuringute Ühiskeskusega sõlmitud lepingu täitmiseks, kava vahearuande koostamiseks, koostööprogrammiga ICP Forest sõlmitud lepingu täitmiseks ning mitmesuguste kohtumiste ja konverentside korraldamiseks ekspertide osalusel.

Tegevuskava rakendamise kogueelarvest nähti suurim summa ette intensiivseire proovitükkidele (üle 21 miljoni euro), järgnesid uuringud ja näidisprojektid (17 miljonit eurot) ning metsatulekahjude ennetusmeetmed koos vastava teabesüsteemi väljaarendamisega (üle 9 miljoni euro)[16].

Eraldised uuringutele ja näidisprojektidele seoses metsade bioloogilise mitmekesisuse, metsamuldade, süsinikuvaru, kliimamuutuste, geneetilise mitmekesisuse ja muuga moodustasid 30 % eelarvest[17]. Eelöeldu peaks tunnistust andma sellest olulisest rollist, mis Forest Focus tegevuskaval on algusest peale olnud traditsioonilise metsaseire haarde laiendamisel õhusaaste ja metsatulekahjude kaasamisega. Biosoil projektile eraldati kokku 10 miljonit eurot – 9 miljonit metsamuldade ja ligikaudu 1 miljon eurot bioloogilise mitmekesisuse komponendile.

Forest Focus tegevuskava kulud ja eraldiste kasutamismäär

Tegevuskava tehniline teostamine ja finantsaruandlus on ette nähtud lõpetada 2010. aasta keskpaigaks.

Forest Focus riiklike kavade eraldiste kasutamismäär on üle 86 %, mis on tegevuskava puhul edukas tulemus. Üksnes kolme pädeva asutuse puhul kasutati eraldatud summasid alla 50 %. Et tegevuskava rakendamise algus viibis ja põhjustas sellega halduskoormuse suurenemist, olid mitmed pädevad asutused kava elluviimisel raskustes ning ei suutnud kõike ettenähtut teostada.

Kokku kulutati tegevuskavale 53 342 555.09 eurot. Riiklikes kavades ettenähtud tegevustele kulus 45 772 306.10 eurot ja muudele Forest Focus eelarve punktidele 7 570 248.99 eurot.

Kulude analüüs tegevuste kaupa[18] näitab, et üsna suur osa rahastamisest ehk 43 % on läinud õhusaaste intensiivseirele (II astme võrgustik). Suuruselt järgmine osa, 32 % on läinud uuringutele ja näidisprojektidele. 11 % kulutati metsatulekahjudega seotud tegevustele. I astme seirevõrgustikule kulus üksnes 9 % kogueelarvest ning 5 % kulus koordineerimis- ja haldustegevusele.

Kulude eristamine liikmesriigiti ja tegevuste kaupa näitab, et suurem osa rahalistest vahenditest kulutati metsa tervisliku seisundi intensiivseirele, millele järgnesid uuringuprojektid ja näidisprojektid ning kolmandal kohal metsatulekahjude seire.

JÄRELDUSED

Tegevuskava rakendamisel saadud kogemustest võib teha mitmeid järeldusi.

- Ennekõike tuleb tõdeda, et ELi metsade seire puhul on suurem osa selleks eraldatud rahalistest vahenditest läinud intensiivseire võrgustikule (II aste). See võrgustik ei anna aga piisavalt representatiivset teavet ELi metsade seisundi kohta ning sinna suunatud vahendid ja summad on väga suured.

- Traditsioonilisi puuvõrade seireandmeid hakati koguma juba 20 aastat tagasi, kui ELi metsadel ilmnesid esimesed happevihmade kahjustused. Viimaste andmete kohaselt on metsade seisund tänaseks stabiilsemaks muutunud; väävlisisaldus on vähenenud, kuid lämmastiku sisaldus on samaks jäänud. Puuvõrade seisundit võib endiselt pidada metsade seisundi selliseks näitajaks, mis on representatiivne ja kulutõhus. Võradelt metsa tervise kohta saadav informatsioon on aga üsna üldine, mistõttu oleks vaja ka muud teavet silmaga nähtavate kahjustuste kohta.

- Metsaseire süsteemid peaksid tulevikus hõlmama ka muid näitajaid, kasutades vastavate andmete saamiseks ELi tasandi kohta igakülgset teavet koondavaid võrgustikke.

- Metsamuldade ja bioloogilise mitmekesisuse seiret tuleb ka edaspidi teha, sest sellest tuleneb ELi poliitika kujundamise ning samuti rahvusvaheliste konventsioonide (UNCCC, CBD) seisukohalt äärmiselt oluline teave.

Et metsatulekahjud vajavad tähelepanu, aga asjakohane õiguslik alus puudub, tuleb uue finantsperspektiivi ning metsade kaitset ja teavitamist käsitleva rohelise raamatu ettevalmistamise käigus leida vastus küsimusele, kuidas tagada metsatulekahjude teabesüsteemi ja komisjoni ekspertrühma tegevuse jätkumine[19]. Nõukogu 11. juuni 2010. aasta[20] ja 26. aprilli 2010. aasta[21] vastavasisulised järeldused toetavad ja suunavad komisjoni metsadega seotud andmete edaspidisel haldamisel EFFIS süsteemi raames.

Forest Focus määrus tunnistati 2006. aastal kehtetuks määrusega (EÜ) nr 614/2007 ( Life+ )[22]. Praegu on Life+ määruse alusel töös üks metsaseire projekt, mis kestab üksnes kaks aastat (2009 ja 2010) ning erinevalt Forest Focus tegevuskavast tugineb vabatahtlikkuse põhimõttele.

Arutelu käivitamiseks ELi poliitikavajaduste üle võttis Euroopa Komisjon 1. märtsil 2010 vastu juba nimetatud rohelise raamatu metsade kaitse ja metsateabe kohta. Osana kliimamuutusi käsitleva valge raamatu[23] järelmeetmetest antakse selles ülevaade hetkeolukorrast ELi metsades ja peamistest probleemidest, mida kliimamuutused metsadele kaasa toovad. Samuti on rohelises raamatus kirjeldatud olemasolevaid metsateabesüsteeme ja metsade kaitsmise võimalusi ning tõstatatud mitmeid küsimusi seoses tulevaste poliitiliste valikutega. 2010. aasta juuli lõpuni käib ka avalik arutelu metsade kaitse ja metsateabega seotud küsimuste üle ning käesolev aruanne võib sellesse olulise teabevahendajana oma panuse anda.

Rohelise raamatu üllitamisele järgneva tegevuse puhul võetakse arvesse Forest Focus määruse järelmeetmeid, uuemaid Life+ määruse kohaseid meetmeid ning metsaseire küsimusi laiemalt.

[1] ELT L 324, 11.12.2003, lk 1.

[2] SEK(2008) 30; KOM(2008) 6 (lõplik).

[3] EÜT L 326, 21.11.1986, lk 2. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 804/2002 (ELT L 132, 17.5.2002, lk 1).

[4] EÜT L 217, 31.7.1992, lk 3. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 805/2002 (ELT L 132, 17.5.2002, lk 3).

[5] SEK(2010) 978

[6] Vt rakendamise vahearuanne (KOM(2008) 6 (lõplik), punkt 2.2 „Rakendamine”, ja SEK(2008) 30).

[7] Metsale õhusaaste poolt avaldatava mõju hindamise ja seire ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni rahvusvahelise koostööprogramm ICP Forests käivitati 1985. aastal Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni (UNECE) alusel avalikkuse kasvava mure tõttu õhusaaste võimaliku metsi kahjustava mõju pärast. I ja II astme vaatluspunktid ühtivad Forest Focus tegevuskavaga. Praegu osaleb programmis ICP Forests 40 riiki. Vt ka: http://www.icp-forests.org/Political.htm

[8] http://www.mcpfe.org/filestore/mcpfe/publications/pdf/state_of_europes_forests_2007.pdf

[9] http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/final_report.pdf

[10] http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/biosoil_brochure2010.pdf

[11] Euroopa metsade seisund. 2008. aasta kommenteeritud aruanne.

[12] http://forest.jrc.ec.europa.eu/climate-change

[13] http://effis.jrc.ec.europa.eu/reports

[14] Vt Forest Focus kava C-uuringuid käsitlev I lisa.

[15] http://biosoil.jrc.it/

[16] SEK(2010) 978

[17] SEK(2010) 978

[18] Lõplikud näitajad põhinevad 15. märtsi 2010. aasta seisul, mille puhul on arvesse võetud kõik selleks kuupäevaks tehtud maksed, mida võidakse edaspidi pisteliselt kontrollida, ning viimaste veel tegemata maksete hinnanguline väärtus.

[19] KOM(2010) 66.

[20] Nõukogu järeldused metsade kaitse ja metsateabe kohta ELis (nõukogu dokument 11037/10).

[21] Nõukogu järeldused metsatulekahjude ennetamise kohta Euroopa Liidus (nõukogu dokument 7788/10).

[22] ELT L 149, 9.6.2007, lk 1.

[23] KOM(2009) 147.