(2)26. veebruaril 2016 avaldati 2016. aasta aruanne Rumeenia kohta. Selles hinnati Rumeenia edusamme nõukogu poolt 14. juulil 2015 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi. 8. märtsil 2016 esitas komisjon põhjaliku analüüsi tulemused. Komisjon järeldab oma analüüsi põhjal, et Rumeenias ei esine makromajanduslikku tasakaalustamatust.

(4)Asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 23 on nähtud ette, et komisjon võib paluda liikmesriigil oma partnerlusleping ja vastavad programmid üle vaadata ning teha ettepanekuid nende muutmiseks, kui see on vajalik nõukogu soovituse rakendamise toetamiseks. Komisjon esitas kõnealuse sätte kasutamise täiendavad üksikasjad suunistes selle kohta, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega.

(5)Kolmas maksebilansi finantsabiprogramm (2013–2015) lõppes 2015. septembris ja selle kohta ei koostatud ühtegi aruannet. Kolmas ametlik läbivaatamismissioon, mis pidi toimuma 16.–30. juunil 2015, et hinnata programmi nõuetelevastavust, jäi ära. Kuigi mitmes valdkonnas saavutati mõningast edu, jäid praeguste ja eelmiste programmide eesmärgid olulistes poliitikavaldkondades saavutamata. Programmijärgset järelevalvet alustati 1. oktoobril 2015 ja seda jätkatakse kuni esimese maksebilansi finantsabiprogrammi raames antud laenudest on tagasi makstud vähemalt 70 %, st vähemalt kuni 2018. aasta kevadeni.

(6)Rumeenia suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. 2016. aasta lähenemisprogrammiga on valitsus ette näinud, et valitsemissektori eelarvepositsioon halveneb võrreldes 2015. aastaga (–0,7 % SKPst) veelgi ning ulatub 2016. ja 2017. aastal –2,9 %ni SKPst. Prognoosi kohaselt halveneb ka struktuurne eelarvepositsioon. Lähenemisprogrammi kohaselt on kavas kalduda kõrvale keskpika perioodi eelarve-eesmärgist (struktuurne puudujääk 1 % SKPst), mis saavutati 2014. ja 2015. aastal, ning programmiperioodi jooksul ei ole kavas seda eesmärki enam täita. Lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla ja SKP suhe jääma alla 40 % kogu programmiperioodi vältel. Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2016. aasta kohta usutav ja 2017. aasta kohta mõnevõrra optimistlikum. Komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi kohaselt varitseb oht, et nii 2016. aastal, ja kui poliitikat ei muudeta, siis ka 2017. aastal kaldutakse eesmärkidest märkimisväärselt kõrvale. Lisaks on komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi kohaselt valitsemissektori puudujääk 2017. aastal 3,4 % SKPst, mis on suurem kui aluslepingus sätestatud kontrollväärtus (3 % SKPst). Lähenemisprogrammile antud hinnangu põhjal ja võttes arvesse komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi, näeb nõukogu ohtu, et Rumeenia ei täida stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded. Seetõttu tuleb Rumeenial võtta 2016. ja 2017. aastal täiendavaid meetmeid nende nõuete täitmiseks.

(7)Rumeenia eelarveraamistik on usaldusväärne, kuid seda ei kohaldata tõhusalt. Ühtegi eelarvepuudujääki suurendavat hiljutist fiskaalmeedet ei algatatud ega võetud vastu tavapärase eelarvemenetluse raames. 2015. aastal ei peetud kinni nõudest koostada iga uue seadusandliku algatuse kohta, millega suurendatakse avaliku sektori kulutusi või vähendatakse avaliku sektori tulusid, rahandusministeeriumi poolt kontrollitud mõjuhinnang. Selle nõude eesmärk oli tagada kulutuste ülemmäära järgimine ja teha ettepanekuid kompensatsioonimeetmete võtmiseks, et tulude vähenemist korvata. Tegelikult jäetakse eelarvenõukogule väga vähe aega, et reageerida eelarveettepanekutele ning nõukogu arvamusi ja soovitusi ei võetud piisavalt arvesse. 2016. aasta eelarves on ette nähtud viia eelarvepuudujääk 2,95 %-ni SKPst, see tähendab märkimisväärset kõrvalekaldumist keskpika perioodi eelarve-eesmärgist. Sellega kaldutakse kõrvale ka riigi eelarveraamistikust.

(8)Mitmesuguseid meetmeid on võetud maksukogumise ja maksukuulekuse parandamiseks. Sellised meetmed hõlmavad kohustust kasutada kassaaparaati, sularahamakse-eeskirjade karmistamist, uut käibemaksukohustuslasena registreerimise menetlust, maksuameti kontrolli tihendamist ja maksuameti käimasolevat reorganiseerimist. Siiski on endiselt probleemiks suur maksudest kõrvalehoidumine ja vähene maksukuulekus. Deklareerimata töö ja tulu deklareerimine tegelikust väiksemana avaldavad jätkuvalt negatiivset mõju maksutuludele ja kahjustavad majandust. Meetmed, sh tööinspektsiooni meetmed deklareerimata töötamise vähendamiseks, ei ole olnud kuigi tõhusad.

(9)Seadus, millega võrdsustatakse meeste ja naiste pensioniiga, on parlamendi menetluses alates 2013. aastast. Selle vastuvõtmine suurendaks oluliselt eakamate naiste osalemist tööturul ning vähendaks naiste ja meeste pensionierinevusi ja vaesust vanemas eas.

(10)2015. aastal paranes olukord tööturul. Töötuse tase on madal ja tööhõive määr on kasvanud. Pikaajalise töötuse tase on alla ELi keskmise. Olulised probleemid on siiski lahendamata, eelkõige on need seotud NEET-noorte suure arvuga, kuid võimalused nende tõhusaks kaasamiseks on piiratud.

(11)Vaatamata sellele, et vabadest töökohadest riiklikul tööhõiveametile teatamine on kohustuslik, ei suuda riiklik tööhõiveamet pakkuda tööotsijatele individuaalseid teenuseid ja tööandjatele osutatavaid teenuseid on vähe. Vastu on võetud menetluskord kohandatud toetuse osutamiseks mitmesugustesse kategooriatesse kuuluvatele töötutele, kuid seda korda ei ole veel rakendatud. Tööhõiveameti ja sotsiaalteenistuste koostöö on napp, seepärast on sotsiaalabi saajate aktiveerimine veelgi keerulisem.

(12)Miinimumpalk, mis on üks ELi madalaimaid, on alates 2013. aastast oluliselt suurenenud. Samas tekitab ebakindlust asjaolu, et puuduvad objektiivsed kriteeriumid miinimumpalga sätestamiseks. Loodud on kolmepoolne töörühm, et muuta miinimumpalka käsitlevaid sätteid, kuid ikka veel puuduvad selged suunised ja kriteeriumid, mis võtaksid arvesse miinimumpalga mõju töökohtade loomisele, sotsiaalsetele tingimustele ja konkurentsivõimele. Üldiselt on sotsiaaldialoog endiselt nõrk.

(13)Rumeenias on kõrgeim vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse risk ELis. Sotsiaalabi saavatest inimestest lähevad tööturule vähesed, eriti maapiirkondades. Sotsiaaltoetuse võrdlusindeksit, mille alusel sotsiaaltoetuse summad arvutatakse, ei ajakohastada korrapäraselt lähtuvalt majanduslikust olukorrast, mis võib mõjutada hüvitiste piisavust konkreetsel ajahetkel. Parlamendile on vastuvõtmiseks saadetud miinimumsissetulekut käsitlev seadus, mis peaks aitama hüvitisi paremini suunata, tagama hüvitiste piisavuse ja suunama minimaalse sissetulekutoetuse saajaid aktiivsemalt tööturule. Osutatud probleeme püütakse lahendada ka valitsuse nn vaesusevastase paketi mitme meetme abil, kasutades integreeritud lähenemisviisi (haridus, tervishoid, eluase, sotsiaalkaitse, transport).

(14)Haridusvaldkonnas on Rumeenial veel mitmeid väljakutseid. Mitmed strateegiad hõlmavad elukestvat õpet, kutseharidust ja -koolitust, kolmanda taseme haridust ja haridussüsteemist varakult lahkunud noori. Haridussüsteemist varakult lahkunud noorte osakaal ületab suurelt ELi keskmist, osaliselt on selle põhjuseks olulised viivitused 2015. aastal kinnitatud strateegia rakendamisel. Väljalangemist ennetavaid ja õppetööle tagasi aitavaid programme on vähe. Haavatavate rühmade nagu romade ja vaestest peredest pärit õpilaste juurdepääs kvaliteetsele haridusele on jätkuvalt raskendatud, eriti maapiirkondades. Alushariduse ja lastehoiuteenuste valdkonnas on Rumeenias loodud toetusmeetmed, et ebasoodsas olukorras olevad õpilased saaksid käia lasteaias (4–6aastased). Lastehoiuteenuste osutamine 0–3aastastele on veel vähene. Hiljuti vastu võetud õigusaktid, millega laiendatakse vanemapuhkuse sätteid, ja ebapiisavad tööstiimulid võivad luua veelgi suuremaid takistusi naiste osalemisele tööturul. Kutsekeskhariduses ja kutsekoolides õppijate määr on suurem kui ELis keskmiselt, kuid koolist väljalangemise määr on samuti kõrge. Kolmanda taseme hariduse omandamise määr on tõusuteel, ent kõrghariduse kvaliteet ja vastavus tööturu vajadustele on kesine. Täiskasvanuhariduses osalemine on väga vähene.

(15)Rumeenia tervishoiutulemused on kasinad. Oodatav eluiga sünnimomendil on nii meeste kui ka naiste puhul ELi keskmisest palju madalam. Endiselt on olulisteks murekohtadeks juurdepääsu tagamine tervishoiule ja liigne tuginemine haiglaravile. Laialt levinud mitteametlikud maksed vähendavad tervishoiuteenuste kättesaadavust väikese sissetulekuga inimeste jaoks. Rumeenias on võetud meetmeid, et parandada vähese sissetulekuga pensionäride ning kõrvaliste ja isoleeritud kogukondade juurdepääsu tervishoiuteenustele. Loomisel on sotsiaal- ja tervishoiuteenuste vahendajate võrgustik ja esitatud on avalikke teenuseid käsitleva õigusakti eelnõu. Puuetega inimeste deinstitutsionaliseerimine on jätkuvalt keeruline ülesanne.

(16)Rumeenias on võetud meetmeid, et suurendada tervishoiusüsteemi rahastamist ja kasutada avalikke vahendeid tõhusamalt. Need reformid hõlmavad näiteks võlgnevuste likvideerimist tervishoiusektoris, ravimikulude jätkusuutlikkuse suurendamist, e-tervise lahenduste rakendamist, tervishoiusüsteemi rahastamise parandamist, strateegia väljatöötamist, et suunata vahendeid haiglapõhisest hooldusest ennetava ja esmatasandi arstiabi jaoks, ning hangete tsentraliseerimist. Haldussuutlikkuse puudumine on põhjustanud viivitusi 2014.−2020. aasta riikliku tervisestrateegia rakendamisel. Tervishoiusüsteemi tõhusust vähendavad eelkõige viivitused haiglasektori täiustamisel ja üleminekul statsionaarselt ravilt kulutõhusamale ambulatoorsele ravile.

(17)Linna- ja maapiirkondade arengutase on Rumeenias väga erinev. Tööhõive-, sotsiaal-, tervishoiu- ja haridustulemused on madalamad ning juurdepääs haridusele, arstiabile, põhilistele kommunaalteenustele ja avalikele teenustele on vähese ja killustatud kohaliku haldussuutlikkuse tõttu raskendatud. Maapiirkondade sotsiaalmajanduslikku arengut aeglustavad ebapiisav transporditaristu ning ühis- ja eratransporditeenuste vähesus, millele lisanduvad kõrged piletihinnad ja piiratud juurdepääs lairibataristule. Säästva majanduse arengut maapiirkondades takistavad põllumajanduse madal lisandväärtus ja maapiirkondade majanduse vähene mitmekesisus. Suur osa maapiirkondade tööealisest elanikkonnast töötab elatuspõllumajanduses või osaelatuspõllumajanduses, millega seostuvad varjatud töötus, tasustamata töö perele kuuluvas majapidamises, madal tootlikkus ja vaesus. Vaesusevastase paketiga, mida rahastatakse peamiselt ELi vahenditest, nähakse ette integreeritud lähenemisviis võitluseks vaesusega. Kavas on luua kogukondlikud rühmad, kes pakuvad ebasoodsas olukorras olevatele kogukondadele mitmesuguseid integreeritud teenuseid. Paraku ei ole osutatud rühmi veel loodud.

(18)Avaliku halduse reformi strateegiline raamistik loodi juba 2014. aastal, kuid selle rakendamine oli 2015. aastal aeglane. 2016. aastal on vastu võetud mõned olulised algatused, et suurendada läbipaistvust ja tõhustada avaliku halduse toimimist. Viivitused üldise ja läbipaistva personalijuhtimise juurutamisel, eelkõige seoses töölevõtmise ja ametisse nimetamisega, hindamisega, palkadega, kõigi töötajate kategooriate karjääri edendamisega ja väljaõppega, võimaldavad toimida oluliste menetluste ja otsuste puhul meelevaldselt. Kui võtta lisaks arvesse ebastabiilset organisatsioonilist struktuuri, mõjutab selline olukord negatiivselt avaliku teenistuse sõltumatust ja professionaalsust ning seeläbi ka tema tulemuslikkust ja tõhusust. Keerukas haldusmenetlus, ebatõhus riigihangete süsteem ja laialt levinud korruptsioon takistavad teenuste (sealhulgas e-valitsuse teenuste) osutamist kodanikele ja ettevõtetele. Vähe kasutatakse strateegilist planeerimist, programmipõhist eelarvestamist, konsultatsioonipraktikat ning tõenduspõhist poliitikakujundamist. Need probleemid takistavad mitmes valdkonnas oluliste poliitiliste otstuste tegemist, sealhulgas olemasolevate ELi vahendite ja muu rahalise toetuse tõhusat kasutamist.

(19)Võtmetähtsusega majandussektorites valitseva seisundiga riigiettevõtete majandustulemused on tagasihoidlikud. Eriti palju on riigiettevõtteid taristusektoris, energiasektoris on riigiettevõtete osa 44 % käibest ja 77 % tööhõivest ning transpordisektoris on vastavad näitajad 24 % ja 28 %. Valitsuse erakorraline määrus 109/2011 riigiettevõtete juhtimise kohta sai seaduse staatuse 10. mail 2016, selles tehtud muudatustega tagatakse paremini vastavus rahvusvahelistele headele tavadele. Rumeenia jätkab professionaalsete juhtide palkamist, et asendada mitme riigiettevõtte ajutisi juhte, kuid protsess on olnud kavandatust aeglasem. Riigiettevõtete läbipaistvusele ja aruandekohustusele tuleb kasuks kiirenenud aasta-eelarvete vastuvõtmine ning auditeeritud aastaaruannete heakskiitmine ja avaldamine. Ettevalmistamisel on uus erastamise seadus. Paraku võib selles olla sätteid, mis on vastuolus äriühingu üldjuhtimist käsitlevate õigusaktidega. Eriti murettekitav on erastamishalduri ja ettevõtte juhtkonna vastutuse tõenäoline kattumine.

(20)Vaatamata kohtute jõupingutusele võidelda kõrgetasemelise korruptsiooniga, esineb korruptsiooni endiselt paljudes majandusvaldkondades. See hõlmab ametisse nimetatud ja valitud ametnikke kõigil valitsemistasanditel ning samuti riigiteenistujaid ja avalike asutuste töötajaid. Kohtusüsteemis rakendatakse ulatuslikke reforme, kuid endiselt on probleemiks kohtute suur töökoormus, prognoositavus, kohtuotsuste nõuetekohane jõustamine ja välissurve kohtusüsteemile. Soovitusi kohtureformi ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas saab Rumeenia koostöö- ja jälgimiskorra raames. Seepärast Rumeenia riigipõhiseed soovitused neid valdkondi ei hõlma.

(21)Finantssektori usaldusväärsus on paranenud. Siiski on see sektor tundlik riigi seadusandlike algatuste suhtes. Hiljuti vastu võetud seadus maksekohustusest vabastamise kohta, mida kohaldatakse olemasolevate laenude suhtes tagasiulatuvalt, võib tekitada mitmele krediidiasutusele probleeme ja vähendada laenutegevust. Osutatud seadus võib vähendada finantssektori stabiilsust, mõjutades kogu majandust. Muud algatused, mis võivad samuti pankadele negatiivset mõju avaldada, on näiteks ettepanek konverteerida välisvaluutas antud laenud kohalikku vääringusse ja teatavad kohtuotsused laenulepingute ebaõiglaste tingimuste kohta.

(22)Kõige rohkem tekitab Rumeenias äritegevusele probleeme ebapiisav või ebakvaliteetne taristu, see takistab kaubavahetust ja majandusarengut. Kuigi hiljuti on täheldatud väikest edasiminekut, on Rumeenia Euroopa riikide seas transpordi- ja sidetaristu tajutava kvaliteedi poolest endiselt viimasel kohal. Võrreldes teiste riikidega ja võttes arvesse Rumeenia pindala, on teede ja kiirteede võrk väike. Transpordi üldkava ja sellega seotud raudteereformi kinnitamine on järjest edasi lükkunud.

(23)Muude riikidega võrreldes on Rumeenia avaliku sektori investeeringute taseme poolest eelviimasel kohal ja ühtlasi ainuke riik, kus alates 2008. aastast on avaliku sektori investeeringud igal aastal vähenenud. Rumeenia on teinud ja jätkab jõupingutusi, et tugevdada ministeeriumidevahelist koostööd, korraldada ümber riigihangete süsteem ja parandada investeerimisprojektide kavandamist ja rakendamist. Siiski on riiklike investeerimisprojektide ettevalmistamine ebapiisav ning avatud välistele mõjutustele. Projektide valikut mõjutab ebasoodsalt keskpika ja pikaajalise planeerimise ning strateegiliste prioriteetide puudumine, vajadus jõuda kokkuleppele paljude poliitikakujundajatega, rahandusministeeriumi avaliku sektori investeeringute hindamise üksuse piiratud täitmispädevus ning regionaalarengu riikliku programmi valikukriteeriumide puudumine.