KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Ühiste tehnoloogiaalgatuste ARTEMIS ja ENIAC teine vahehindamine

(EMPs kohaldatav tekst)

1. Sissejuhatus

Käesolevas aruandes tuuakse esile ühiste tehnoloogiaalgatuste ARTEMIS ja ENIAC teise vahehindamise läbi viinud sõltumatute ekspertide järeldused ja soovitused. Peale selle on siin esitatud komisjoni tähelepanekud ja sätestatud järelmeetmed. ARTEMIS ja ENIAC on ühisettevõtted, mis rakendavad ühiseid tehnoloogiaalgatusi vastavalt manussüsteemide ja nanoelektroonika valdkonnas. Nii täidab komisjon nende ühisettevõtete asutamisaktide artikli 11 lõikes 2 sätestatud hindamiskohustust[1].

2. Taust

Ühised tehnoloogiaalgatused, mis on moodustatud ühisettevõtetena ELi toimimise lepingu artikli 187 (end. aluslepingu artikkel 171) alusel, võeti kasutusele seitsmendas raamprogrammis, et toetada peamisi Euroopa konkurentsivõime jaoks olulisi teaduse ja tehnoloogiaarenduse valdkondi. Ühisettevõtted ARTEMIS ja ENIAC käivitati veebruaris 2008.

Ühisettevõtted ARTEMIS ja ENIAC on avaliku ja erasektori partnerlused tööstusharu, mitme ELi liikmesriigi ja assotsieerunud riigi (ühise tehnoloogiaalgatuse liikmesriigid)[2] ning Euroopa Liidu vahel, mis on loodud konkreetse eesmärgiga määrata kindlaks ja rakendada koos Euroopa teadusringkondadega (tööstus ja akadeemilised ning teadusorganisatsioonid) ühine teadusuuringute kava, saavutada Euroopa teadus- ja arendustegevuses koostoime ja koordineeritus, edendada VKE-de kaasamist ning luua märkimisväärseid majanduslikke ja sotsiaalseid hüvesid. Peamine vahend selleks on ELi, ühise tehnoloogiaalgatuse liikmesriikide ja tööstusharu rahaliste vahendite kaasamine.

Ühisettevõtted ARTEMIS ja ENIAC on oma loomisest saadik korraldanud ja hinnanud vastavalt kuus (üks aastas) ja üheksa projektikonkurssi (aastatel 2008, 2009 ja 2010 üks, aastatel 2011, 2012 ja 2013 kaks). 2012. aasta lõpuks olid ühisettevõtted ARTEMIS ja ENIAC rahastanud 102 projekti. EL ja ühiste tehnoloogiaalgatuste liikmesriigid on mõlemat algatust kokku siiani (2008–2012) toetanud rohkem kui 1,115 miljardi euroga; sellele lisanduvad erasektori toetused teadus- ja arendustegevusele rohkem kui 1,670 miljardi euro väärtuses.

ARTEMISe 52 senist projekti on saanud teadus- ja arendusinvesteeringuid kokku 990 miljonit eurot, millest 288 miljonit on tulnud liikmesriikidelt, 163 miljonit ELilt ja 539 miljonit tööstusharult. Need projektid on seotud ARTEMISe strateegilise teadusuuringute kava kõigi kaheksa allprogrammiga, mis käsitlevad ohutuse, tervishoiu, nutikate keskkondade, töötleva tööstuse, andmetöötluse, julgeoleku, jätkusuutlikkuse ja manussüsteemide disaini valdkondi. Kui esimesel neljal aastal oli ARTEMISe liikmesriikide osalus suhteliselt vähene, siis ARTEMISe innovatsioonialaste katseprojektide alustamine aastal 2012 ja liikmesriikide suurem kohustuste võtmine andis ühisettevõtte tegevusele hoogu.

ENIACi 50 senist projekti on saanud teadus- ja arendusinvesteeringuid kokku 1,795 miljardit eurot, millest 382 miljonit on tulnud liikmesriikidelt, 283 miljonit ELilt ja 1 130 miljonit tööstusharult. Projektid hõlmavad ENIACi strateegilise teadusuuringute kava kõiki kaheksat töövaldkonda: autotööstust ja transporti, kommunikatsiooni ja elustiili, energeetikat, tervishoidu, ohutust ja julgeolekut, pooljuhtide konstruktsiooni, pooljuhtide valmistamist ning selle aluseks olevaid seadmeid ja materjale. Alates aastast 2011 sai ühisettevõttest ENIAC progressi võimaldava tehnoloogia kõrgetasemelise töörühma soovituste peale tootmise katseliinide teostamisel oluline osaline. See tõi kaasa sidusrühmade ühisinvesteeringute järsu kasvu, mille tulemusena jõuti programmi elluviimiseks ettenähtud eelarvele üsna lähedale.

Nagu on ette nähtud nõukogu otsustes, millega asutati ühisettevõtted ARTEMIS ja ENIAC, peab komisjon 31. detsembriks 2010 ja 31. detsembriks 2013 viima sõltumatute ekspertide abiga läbi vahehindamise. Hindamisel vaadeldakse ühisettevõtete ARTEMIS ja ENIAC kvaliteeti, tõhusust ja edusamme seatud eesmärkide täitmisel. Ühiste tehnoloogiaalgatuste ARTEMIS ja ENIAC esimene vahehindamine[3] toimus kaks aastat pärast nende algatuste käivitamist ja selle käigus hinnati peamiselt ühisettevõtete tõhusust, juhtimist ja toiminguid. Teise vahehindamise põhieesmärk on hinnata ühisettevõtete ARTEMIS ja ENIAC saavutusi pärast nende rohkem kui viit tegevusaastat.

3. Hindamisprotsess

Teisel vahehindamisel vaadeldi ühisettevõtete asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja teadustöö kvaliteeti. Peale selle uuriti 2010. aastal toimunud esimese vahehindamise tulemusena antud soovituste ja selle vahehindamise aruande kohta koostatud komisjoni aruande[4] rakendamist.

Komisjon moodustas sõltumatutest ja välisekspertidest hindamiskomisjoni, mille eesistujaks oli dr Götzeler[5]. Hindamiskomisjoni koosseisu valimisel võeti arvesse, et tehnilised valdkonnad saaksid kaetud ja et oleks olemas järjepidevus esimese vahehindamise läbi viinud hindamiskomisjoniga. Hindamiskomisjon tegutses konsensuse alusel ning lähtus oma järeldustes ja soovitustes ulatuslikust dokumentide analüüsist, eelretsensioonidest saadud tõenditest ja sidusrühmadega peetud intervjuudest[6].

Eksperthindamine toimus ajavahemikus septembrist 2012 kuni veebruarini 2013. Lõpparuanne esitati juulis 2013 ja see on kättesaadav digitaalarengu tegevuskava veebisaidil[7]. Hindamisega paralleelselt töötati välja komisjoni ettepanekut, mis käsitleb uue ühisettevõtte moodustamist, mis asendaks ühisettevõtted ARTEMIS ja ENIAC ning oleks nende õigusjärglane. Ühisettevõtete ARTEMIS ja ENIAC hindamise järeldusi ja soovitusi analüüsiti ja võeti aluseks muu hulgas uut ühist tehnoloogiaalgatust käsitleva määruse mõju hindamisel.

4. Hindamistulemused ja soovitused

Teine vahehindamise aruanne kinnitab ühisettevõtete ARTEMIS ja ENIAC suurt väärtust ja olulisi saavutusi. Eelkõige on hindamiskomisjon jõudnud järeldusele, et i) ühisettevõtted on endiselt väga asjakohased ja neile seatud eesmärkide täitmisel on tehtud suuri edusamme; ii) nende tulemuslikkus on märkimisväärne; iii) nende tõhusus on hea, vaatamata üsna rängale õigus- ja haldusnõuetest tulenevale ja finantskoormusele; ning iv) projektide läbivaatamise, aruandluse ja seire kvaliteet ühisettevõtetes on kõrge. Kokkuvõttes toetab hindamiskomisjon kolmepoolset ühise tehnoloogiaalgatuse instrumenti, milles ühendatakse tööstuse, ELi ja liikmesriikide ressursid. Nende soovitustes nõutakse täiendavat lihtsustamist, haldusmenetluste täiustamist ja juhtimisstruktuuride tugevdamist. Komisjon kiidab ja toetab hindamiskomisjoni kindlat seisukohta, et on vaja ühtset üleeuroopalist elektroonikakomponentide ja -süsteemide alase teadus- ja arendustöö ning innovatsiooni strateegiat. See strateegia tuleks välja töötada koos Euroopa tööstuse tuumiksektorite maatriksiga, mis peaks täiendama peamisi progressi võimaldavaid tehnoloogiaid[8] selliste tööstuskoosluste väljaselgitamisel, toetamisel ja kasvatamisel, mida on vaja, et tegutseda Euroopa tasandil jätkusuutlikult elektroonikakomponentide ja -süsteemide valdkonnas viisil, mis on kooskõlas ühisettevõtte avatuse põhimõttega.

Hindamiskomisjoni soovituste üksikasjalik loetelu on esitatud lisas. Soovituste ajakavast on näha, kas need tuleb rakendada praegustes ühisettevõtetes või tuleks neid kaaluda tulevases ühisettevõttes, s.t komisjoni ettepanekus nimetatud ühisettevõttes ECSEL (Euroopa juhtpositsiooni tugevdamine elektroonikakomponentide ja -süsteemide toel)[9].

Hindamiskomisjon on üldkokkuvõttes esimese vahehindamise soovituste rakendamisega rahul ja märgib, et enamikku soovitusi käsitleti komisjoni aruandes vahehindamisaruande kohta ning need rakendati kokkuvõttes rahuldavalt. Sellele vaatamata on hindamiskomisjoni arvates põhjust mõnede liikmesriikidele adresseeritud soovituste rakendamisega vähem rahul olla. Need soovitused on seotud liikmesriikide rahastamisviiside ja -korra ning mitmeaastaste eelarvelise kohustuste ühtlustamisega, mis võib põhjustada viivitusi ja suurendada halduskoormust.

5. Kavandatud järelmeetmed

Komisjonil on hea meel teise vahehindamisaruande üle. Soovitused põhinevad põhjalikul ja kriitilisel analüüsil. Komisjon rakendab talle antud soovitused, nagu on sätestatud allpool, ning teeb koostööd tööstusharu, ühise tehnoloogiaalgatuse liikmesriikide ja ühisettevõtetega, et aidata neil oma osa täita.

Eelkõige võtab komisjon:

· lühiajalisi meetmeid olemasolevates ühisettevõtetes (s.t nende tegevuse asjus kuni uue ühise tehnoloogiaalgatuse käivitamiseni) nende juhtimisstruktuuride kaudu ning

· meetmeid järgmise põlvkonna ühise tehnoloogiaalgatuse ECSEL õigusraamistiku kontekstis.

Komisjoni vastus hindamiskomisjoni soovitustele on esitatud allpool. Samas jaos on esitatud ka komisjoni järelmeetmed tema aruandele esimese vahehindamise kohta.

5.1. Üldised märkused

Komisjon tunnistab kolmepoolse mudeli väärtust ja tunneb iseäranis heameelt positiivsete järelduste üle praeguste ühisettevõtete tulemuslikkuse ja tõhususe küsimuses. Ühisettevõtete käivitamine ja tegevuse alustamine oli raske, ent peamistest takistustest on üle saadud.

Tegevuse osas on ühisettevõte ENIAC jõudnud peaaegu algselt tehtud plaanide tasemele, s.t anda umbes 2,7 miljardi euro ulatuses finantsvõimendust tööstusinvesteeringute programmile nanoelektroonikaalases teadus- ja arendustöös. Ühisettevõte ARTEMIS ei ole manussüsteemide alases teadus- ja arendustöös oma algsele sihttasemele – 2,5 mld eurot – nii lähedale jõudnud. Ent kahe viimase aasta sündmused näitavad ka ARTEMISe puhul tegevusmahu märkimisväärset kasvu. Komisjon on kindel, et mõlemad algatused täidavad oma mandaadi lõpuks 2017. aastal neile pandud ootused.

5.2. Soovitused tööstusühendustele

Komisjon tunnistab ühisettevõtete liikmete hulka kuuluvate tööstusühenduste tähtsust, eriti tööstuse (eeskätt VKE-de) kaasamisel, teadusuuringute kava ajakohastamisel ja ühisettevõtete propageerimisel. Komisjon toonitab, kui tähtis on olnud tööstusharu osalemine kõige kõrgemal tasemel, näidates eeskuju ja ilmutades pühendumust. Selles kontekstis on AENEASe[10] ja CATRENE[11] egiidi all koostatud positsioonidokumendis[12] esitatud Euroopa nanoelektroonikatööstusele olulisi väljavaateid ja eesmärke aastaks 2020.

Kooskõlas teise vahehindamise hindamiskomisjoni tähelepanekutega peab Euroopa Komisjon ühisettevõtete arengut kõrgema tehnoloogilise valmisoleku taseme projektide toetamise suunas niihästi õigeaegseks kui ka vajalikuks, sest nii nihkub raskuspunkt innovatsioonile ja kasutamisele ning teadus- ja uurimistegevus liigub turule lähemale. Eelkõige oli väga edukas ühisettevõtte ENIAC 2012. aastal toimunud tootmise katseliinide projektikonkurss. See projektikonkurss on progressi võimaldava tehnoloogia kõrgetasemelise töörühma soovituste esimene laiaulatuslik rakendamine. Samuti kujutavad ARTEMISe innovatsiooni katseprojektid endast kiiduväärseid samme innovatsiooni edendamiseks alates kontseptsiooni toimivuse tõestamise ja prototüübi etapist kuni tugeva tööstusliku platvormini.

Peale selle tunnustatakse ARTEMIS-IA[13] raames tehtud tublit tööd portfellide analüüsi ja tulemuslikkuse põhinäitajate alal. Nii tööstusühendusi kui ka ühisettevõtteid õhutatakse jätkama sellesuunalist tööd, millega nad täidaksid soovituse nr 15.

Siiski nõustub komisjon hindamiskomisjoniga, et on võimalik rohkem ära teha, nagu on kirjeldatud soovitustes nr 1 ja 2. Uues ühisettevõttes ECSEL peaksid tööstussektori partnerid kasutama võimalust tegutseda koordineeritumalt ja proaktiivsemalt, et tugevdada oma koostöö strateegilist mõõdet. Neid kutsutakse üles pakkuma välja peamisi tegevussuundi, et Euroopa elektroonikakomponentide ja -süsteemide tööstusest saaks paljutõotava kõikjal-nuti-toodete ja -teenuste valdkonna arengu hoob. Sel eesmärgil sisaldub ECSELit käsitleva nõukogu määruse ettepanekus nõue, et sidusrühmade osalemine laieneks.

Komisjoni aruandes esimese vahehindamise kohta selgitati pikemalt ühisettevõtete positsiooni EUREKA suhtes. Komisjon tunnistab nüüd, et tehtud on märkimisväärseid edusamme. Nanoelektroonika valdkonnas on CATRENE ja ENIAC töötanud välja ühise visiooni-, missiooni- ja strateegiadokumendi Euroopa mikro- ja nanoelektroonikaalase teadus- ja arendustöö kohta. Samuti korraldavad ITEA2[14] ja ARTEMIS manussüsteemide valdkonnas ühiseid kohtumisi ja on moodustanud koordinatsioonimehhanismi[15]. Need meetmed aitavad kooskõlas soovitusega nr 16 kaasa ELi valdkondadevahelise teadus-, arendus- ja innovatsioonistrateegia väljatöötamisele, mis hõlmab nanoelektroonikat ning küberfüüsikalisi ja manussüsteeme ning mida tuleks tugevdada.

5.3. Soovitused ühisettevõtetele

Komisjon nõustub hindamiskomisjoni ekspertide järeldustega, et hindamis- ja valikumenetlused ning tehnilise läbivaatamise menetlus on muudetud sujuvamaks, on head ja osalejate arvates väga kasulikud. Ühisettevõtete tegevuse alguses alustatud projektid on nüüdseks lõpusirgel ja lõpparuannetes peaks tähelepanu keskmes olema tulemuste kasutamine. Seepärast väljendab komisjon heameelt soovituste nr 3 ja 15 üle ning palub tegevdirektoritel uurida võimalusi need soovitused rakendada ja tagada asjakohane aruandlus kasutustoimingute kohta, piirates seejuures siiski kasutajate koormust. Samavõrra oluline on sobivate mõõdikute väljatöötamine ühisettevõtete projektide mõju ja edu mõõtmiseks.

Nagu eespool märgitud, on mõlemad ühisettevõtted näidanud, et nad suudavad reageerida muutuvatele nõuetele kiiresti ja kohaselt ning juhtida algatusi turule lähemale. Selle eest tuleb kiita mitmeid ühisettevõtete koosseisu kuuluvaid organeid. Seepärast on komisjon kindel, et soovitused nr 4, 6 ja 14 saavad ühisettevõtete organites positiivse vastuvõtu osaliseks, sest need käsitlevad pigem tegevusega seotud küsimusi.

Ühisettevõtete järelauditi strateegia rakendamine on osutunud eriti raskeks ja kontrollikoda on esitanud selle kohta tähelepanekuid. Komisjon tõstatab ka edaspidi ühisettevõtete nõukogudes seda küsimust, et saada mõistlik kinnitus selle kohta, et ühisettevõtete finantstehingud on korrektsed. Soovitused nr 10, 12 ja 13 on võetud arvesse ECSELit käsitlevas nõukogu määruse ettepanekus sellises ulatuses, millises neid soovitusi saab kohaldatava õigusraamistiku piires rakendada.

5.4. Soovitused Euroopa Komisjonile

Soovitused, mis on seotud järgmise põlvkonna ühise tehnoloogiaalgatusega, on võetud arvesse komisjoni ettepanekus nõukogu määruse kohta, mis käsitleb ühisettevõtet ECSEL. See puudutab eelkõige soovitusi, et ühiseid tehnoloogiaalgatusi peaks olema üksainus (soovitus nr 5) ja sellel peaks olema üksainus terviklik teaduse ja innovatsiooni tegevuskava (soovitus nr 1), mis põhineks lihtsustatud finantseeskirjadel (soovitus nr 7) ja mille nõukogul oleks suurem strateegiline roll (soovitus nr 8). Peale selle on ECSELi ettepanekus ette nähtud eeskirjade edasine ühtlustamine (soovitus nr 9) vastavalt programmis „Horisont 2020” osalemise eeskirjadele.

Lisaks võttis komisjon 23. mail 2013 vastavalt soovitusele nr 16 vastu Euroopa mikro- ja nanoelektroonikakomponentide ja -süsteemide strateegia[16]. Strateegia nurgakiviks on uue ühisettevõtte ECSEL loomine, mis keskendub innovatsioonile ja hõlmab kõrgemat tehnoloogilist valmisolekut.

5.5. Soovitused liikmesriikidele

Komisjon tunnistab, et ühisettevõtete liikmesriikidel on esinenud raskusi endale suunatud soovituste rakendamisel, eelkõige seoses mitmeaastaste kohustuste võtmise, eeskirjade ja rahastamismäärade ühtlustamise ning menetluste sünkroniseerimisega. Ühisettevõtetes ARTEMIS ja ENIAC osalemise käigus omandatud kogemused ja vastastikune mõistmine peaksid võimaldama neil teha uut algust programmi „Horisont 2020” alla kuuluva ühisettevõttega ECSEL. Seda on juba näha komisjoni ettepanekus ECSELit käsitleva nõukogu määruse kohta, kus neid küsimusi on käsitletud. Eelkõige annab see võimaluse luua ühine kontseptsioon avaliku sektori osaluse kasutamiseks projektides. Komisjon õhutab liikmesriike võtma kõiki vajalikke meetmeid, et toetada protsesside ühtlustamist ja lihtsustamist nende jaoks, kes tulevaste rahastamiseks väljavalitud meetmete raames toetusi saavad.

Komisjon märgib ka, et ühisettevõtetes ARTEMIS ja ENIAC on hiljuti tehtud suuri edusamme tasakaalu leidmisel riiklike prioriteetide toetamise ja Euroopa ühiseesmärkide saavutamise vahel.

6. Kokkuvõte

Kui esimene vahehindamine aitas ühisettevõtetel parandada oma tegevust ja täpsustada oma tegevuseesmärke, siis teise vahehindamise järeldused olid õigeaegseks ja oluliseks sisendiks komisjoni ettepanekule tulevase ECSELit käsitleva nõukogu määruse kohta. Ehkki on veel haldustakistusi, mida tulevasel ühisettevõttel ECSEL tuleb ületada, osutusid ühisettevõtted ARTEMIS ja ENIAC tulemuslikuks ja tõhusaks vahendiks teadus- ja arendusprogrammi rakendamisel, mida juhtis tööstusharu ning kaasfinantseerisid liikmesriigid ja EL.

Ühisettevõtete ARTEMIS ja ENIAC lõpphindamine on kavandatud aastaks 2017 osana ühisettevõttele ECSEL ette nähtud vahehindamisest. Lõpphindamisel tuleks vaadelda ühisettevõtete toetatud projektide kogumõju ja selgitada nende panust üldisesse Euroopa mikro- ja nanoelektroonika ja manussüsteemide strateegiasse.

Lisa. Hindamiskomisjoni soovituste loetelu

Nr[17] || Soovituste kokkuvõte || Ajakava

Soovitused tööstusühendustele

1 || Ühiste tehnoloogiaalgatuste strateegiline teadusuuringute kava ja tööprogrammid peavad kindlamalt kajastama sidusat üleeuroopalist vaadet ning seostuma üldisema Euroopa elektroonikakomponentide ja -süsteemide alase teadus- ja arendustöö ning innovatsiooni strateegiaga, nagu on esitatud soovituses nr 16. || Järgmise põlvkonna ühised tehnoloogiaalgatused

2 || Tööstusühendused peaksid täitma aktiivsemat osa ühiste tehnoloogiaalgatuste üldiste eesmärkide ja strateegiate kindlaksmääramisel ning suhtlema aktiivsemalt sidusrühmadega, et edendada ja hõlbustada osalemist projektikonkurssides, eriti VKE-de hulgas, arendada välja strateegiline teadusuuringute kava ja hoida seda ajakohasena. || Kohe / Järgmise põlvkonna ühised tehnoloogiaalgatused

Soovitused ühisettevõtetele[18]

3 || Ühise tehnoloogiaalgatuse projektide läbivaatamine, sh projektijärgne lõplik läbivaatamine, peaks hindamiskomisjoni arvates toimuma 6–12 kuud pärast projekti lõppu ning selles tuleks tähelepanelikumalt ja rangemalt jälgida projekti tulemuste tegelikku ja kavandatud kasutamist ning projektipartnerite võetud meetmeid sellise kavandatud kasutamise saavutamiseks. || Kohe

4 || ARTEMISe projektid peaksid võimaluse korral lähtuma varem välja töötatud ARTEMISe tehnoloogiast, viidates sellele, mida on varem rahastatud, ja näidates lisaks uuendustele ka seda, kuidas varasemate projektide tulemusi on taaskasutatud, kombineerituna asjakohase edasiminekuga kõrgematele tehnoloogilise valmisoleku tasemetele. Geneerilistele rakendustele ja teenustele suunatud projektide (rakenduste projektide) jaoks ette nähtud rahastuse osakaalu tuleks suurendada. || Kohe / Järgmise põlvkonna ühised tehnoloogiaalgatused

6 || ENIACi ja CATRENE projektikonkursid ja projektide väljavalimine peaksid olema omavahel paremini vastavuses (nt ühiste ja/või vastastikku täiendavate konkursside kaudu) ning vastavatele rahastavatele organitele peaks jääma mõningane paindlikkus kõige sobivama rahastusvoo määramisel. || Kohe / Järgmise põlvkonna ühised tehnoloogiaalgatused

8 || Ühisettevõtte nõukogu peaks keskenduma strateegilistele küsimustele ja tema halduskoormust tuleks vähendada, et tõmmata ligi kõrgetasemelisi osalejaid tööstuse esindajate hulgast. || Kohe / Järgmise põlvkonna ühised tehnoloogiaalgatused

10 || Ühisettevõtted peaksid uurima ja arendama asjakohaseid mehhanisme, et luua n-ö varajase hoiatamise süsteem, mis teeks kindlaks võimalikke viivitusi või piiranguid liikmesriikide rahaliste vahendite kättesaadavaks tegemisel. Et täita sel viisil kindlaks tehtud rahastamislünki, tuleks missioonikriitiliste projektide puhul lubada Euroopa Komisjoni poolset eelrahastust (liikmesriigi nimel). || Kohe

12 || Astuda ettepanekute hindamise ja valikumenetluse käigus samme (nt muuta hindamiskriteeriume), et parandada projektiportfelli vastavust Euroopa strateegilistele eesmärkidele ning tagada ELi valdkonnaüleses elektroonikakomponentide ja -süsteemide strateegias (kavandatud soovituses nr 16) ja sellest strateegiast tuletatud tööplaanides kindlaks määratud põhivaldkondade optimaalne kaetus. || Järgmise põlvkonna ühised tehnoloogiaalgatused

13 || Tuleks välja töötada ja rakendada konkreetsed toetusmehhanismid projektijuhtimise parandamiseks ühise tehnoloogiaalgatuse projektides. Juhtimiskulusid peaks kõikide ühise tehnoloogiaalgatuse projektide puhul 100 % ulatuses rahastama Euroopa Komisjon. || Kohe / Järgmise põlvkonna ühised tehnoloogiaalgatused

14 || Ühise tehnoloogiaalgatuse projektid peaksid läbima ainult ühe läbivaatus- ja aruandlusprotsessi (s.t ühisettevõtte oma). || Kohe

15 || Tuleks välja töötada asjakohased mõõdikud, et mõõta ühise tehnoloogiaalgatuse mõju ja edu, ning neid tuleks kasutada nii praeguste kui ka tulevaste ühiste tehnoloogiaalgatuste puhul. || Kohe

Soovitused Euroopa Komisjonile

5 || Ühised tehnoloogiaalgatused ENIAC ja ARTEMIS ning Euroopa arukate süsteemide integratsiooni tehnoloogiaplatvorm (EPoSS) tuleks integreerida ühteainsasse organisatsiooni (elektroonikakomponentide ja -süsteemide ühine tehnoloogiaplatvorm) || Järgmise põlvkonna ühised tehnoloogiaalgatused

7 || Kavandatud uus integreeritud ühine tehnoloogiaalgatus (soovitusest nr 5) või ka iga muu tulevane ühine tehnoloogiaalgatus tuleks üles ehitada AE-koostööl põhineva eriasutusena finantsmääruse artikli 209 tähenduses. || Järgmise põlvkonna ühised tehnoloogiaalgatused

13 || Tuleks välja töötada ja rakendada konkreetsed toetusmehhanismid projektijuhtimise parandamiseks ühise tehnoloogiaalgatuse projektides. Juhtimiskulusid peaks kõikide ühise tehnoloogiaalgatuse projektide puhul 100 % ulatuses rahastama Euroopa Komisjon. || Kohe / Järgmise põlvkonna ühised tehnoloogiaalgatused

16 || Tuleks selgelt kindlaks määrata ELi keskpika kuni pika perioodi valdkonnaülene teadus-, arendus- ja innovatsioonistrateegia elektroonikakomponentide ja ‑süsteemide valdkonnas ning seda tuleks kasutada rahastamisotsuste tegemisel olulise alusena. || Kohe

Soovitused liikmesriikidele

9 || Liikmesriikide osaluseeskirjad, rahastamismäärad ja rahastamise kord tuleks võimaluse korral ühtlustada ja sünkroniseerida, juhindudes headest tavadest. || Kohe / Järgmise põlvkonna ühised tehnoloogiaalgatused

11 || Liikmesriigid peaksid võtma kohustuse rakendada mitmeaastast rahastamissüsteemi. || Kohe / Järgmise põlvkonna ühised tehnoloogiaalgatused

14 || Ühise tehnoloogiaalgatuse projektid peaksid läbima ainult ühe läbivaatus- ja aruandlusprotsessi (s.t ühisettevõtte oma). || Kohe

[1] Nõukogu määrus (EÜ) nr 74/2008, 20. detsember 2007, millega asutatakse ühisettevõte ARTEMIS ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks manussüsteemides. Nõukogu määrus (EÜ) nr 72/2008, 20. detsember 2007, millega luuakse ühisettevõte ENIAC.

[2] ARTEMISe liikmesriigid: Austria, Belgia, Eesti, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Küpros (loobus hiljuti), Läti, Madalmaad, Norra, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rumeenia, Sloveenia, Rootsi, Saksamaa, Soome, Taani, Tšehhi Vabariik, Ungari ja Ühendkuningriik. ENIACi liikmesriigid: Austria, Belgia, Eesti, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Läti, Madalmaad, Malta, Norra, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Soome, Tšehhi Vabariik, Ungari ja Ühendkuningriik.

[3] http://ec.europa.eu/dgs/information_society/evaluation/rtd/jti/index_en.htm

[4] KOM(2010) 752 lõplik ja http://ec.europa.eu/dgs/information_society/evaluation/rtd/jti/

[5] Eksperdirühm koosnes järgmistest liikmetest: M. Götzeler (CEO Aixtron SE); W. Arden (end. Infineon Technologies); Ch. de Prost (ATMEL); J.-L. Dormoy (EDF); M. Jansz (Technology Foundation STW); T. Luukkonen (Soome majanduse uurimise instituut ETLA); A. Sangiovanni-Vincentelli (University of California at Berkeley); D. Wright (University of Exeter).

[6] Hindamise tõendusbaasi kuulus põhjalik tutvumine vastavate juriidilisi ja finantsküsimusi puudutavate dokumentidega, samuti teaduskavade, töökavade, osalusstatistika ja projektiinfoga. Peeti 104 intervjuud väga erinevate sidusrühmadega: tööstus- ja akadeemiliste ringkondade, komisjoni, riiklike asutuste, EUREKA klastrite ja ühisettevõtetega.

[7] https://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/second-interim-evaluation-artemis-and-eniac-joint-technology-initiatives

[8] http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/ict/files/kets/hlg_report_final_en.pdf

[9] COM(2013) 501 final ja http://ec.europa.eu/research/press/2013/pdf/jti/ecsel_factsheet.pdf

[10] The Association for European NanoElectronics ActivitieS, http://www.aeneas-office.eu/web/index.php

[11] Eureka Cluster for Application and Technology Research in Europe on NanoElectronics, http://www.catrene.org/

[12] „Innovation for the future of Europe: Nanoelectronics beyond 2020”, http://www.aeneas-office.eu/web/downloads/strategic-docs/position_paper_final.pdf

[13] Industrial Association for Advanced Research & Technology for EMbedded Intelligence and Systems, ühise tehnoloogiaalgatuse ARTEMIS tööstusühendus. http://www.artemis-ia.eu/

[14] Eureka klaster „Infotehnoloogia Euroopa Edendamiseks” (Information Technology for European Advancement, ITEA), http://www.itea2.org/

[15] High-level vision 2030 ITEA-ARTEMIS - http://www.artemis-ia.eu/publications

[16] COM(2013) 298 final.

[17] Soovituste numeratsioon põhineb ekspertide aruandel.

[18] Need soovitused osutavad kõikide ühisettevõtetes osalejate kollektiivsele/ühisele vastutusele.