[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 19.5.2006

KOM(2006)240 lõplik

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

mis käsitleb ITERi projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni asutamislepingu, ITERi projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni asutamislepingu esialgse kohaldamise korra ning ITERi projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni eesõiguste ja puutumatuse lepingu sõlmimist komisjoni poolt

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Taust ja sissejuhatus

1. Termotuumasüntees pakub väljavaadet tagada pikas perspektiivis peaaegu piiramatut puhta energia varu. Pärast viimaste aastate edu on termotuumasünteesialane teadus- ja arendustegevus jõudnud punkti, kus on võimalik kavandada termotuumaenergia tootmises tehtud edusammude demonstreerimist. Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER), millega püütakse tõestada termotuumasünteesi teaduslikku ja tehnoloogilist teostatavust, on järgmine vajalik samm teel Euroopa termotuumaenergeetika programmi ja teiste sarnaste programmide põhieesmärkide saavutamise poole.

2. ITERi projekt on algusest peale kulgenud maailma juhtivate termotuumaenergeetika programmide koostöö raames. Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) egiidi all ITERi tehnilise projekteerimise alase (EDA) koostöö lepingu nelja osalise (EURATOM, Jaapan, Venemaa Föderatsioon ja USA) poolt tehtud töö tulemusel on valminud ITERi üksikasjalik, põhjalik ja täielikult integreeritud tehniline projekt ning kõik tulevikus reaktori ehitusega seotud otsusteks vajalikud tehnilised andmed. Koostöö koondtulemused on esitatud ITERi tehnilise projekteerimise lõpparuandes.[1]

3. Pärast tehnilise projekteerimise edukat lõpetamist alustasid ITERi projekti neli osalist – EURATOM, Jaapan, Kanada ja Venemaa Föderatsioon – 2001. aasta novembris valitsustevahelisi läbirääkimisi projekti võimaliku ühise elluviimise üle. 2003. aasta veebruaris ühinesid algsete osalistega Hiina ning Ameerika Ühendriigid ja 2003. aasta juunis Korea. Kanada taandus läbirääkimistelt 2003. aasta detsembris. 2005. aasta detsembris ühines läbirääkijatega India, millega tulevase asutamislepingu osaliste arv kasvas seitsmeni.

4. Euroopa Komisjon on läbirääkimistel osalenud EURATOMi nimel EURATOMi asutamislepingu artikli 101 lõike 2 kohaselt kooskõlas nõukogu 16. novembri 2000. aasta otsusega antud juhistega, mida on hiljem muudetud nõukogu 27. mai 2002. aasta, 26. novembri 2003. aasta ja 26. novembri 2004. aasta otsustega.

5. Läbirääkimistel ITERi asukoha üle jäi 2003. aasta detsembris lauale kaks valikut: Euroopas Cadarache ja Jaapanis Rokkasho. Pärast seda, kui komisjon oli vastavalt nõukogu direktiividele pidanud teiste projektiosalistega intensiivseid tehnilisi diskussioone, otsustati 28. juunil 2005. aastal Moskvas toimunud projektiosaliste ministrite kohtumisel üksmeelselt, et reaktor ja organisatsiooni peakorter hakkavad asuma Euroopa Liidus, s.t Cadarache’is. Selle otsuse tegemisele aitas kaasa EURATOMi ja Jaapani seisukohtade lähenemine „võõrustava“ lepinguosalise küsimuses ning vastavad kokkulepped nende vahel, mille kohaselt nii EURATOM kui ka Jaapan panustavad kumbki 46 miljardit jeeni / 339 miljonit eurot ühisesse laiemasse lähenemisalasesse tegevusse Jaapani territooriumil. Peale selle kohustus EURATOM andma Jaapanile ITERi projekti elluviimisel eripositsiooni, näiteks toetades Jaapani kandidaati peadirektori kohale, andes Jaapani tarnijatele üle vastutuse selle mitterahalise sissemakse ulatuses, mida EURATOM kohustus projekti panustama (s.t u 10% ulatuses ehituskuludest), ning nõustudes Jaapani üldisest 10protsendisest osalusest suurema võrdelise esindatusega personali hulgas. Laiemas lähenemises osalemise üksikasjad Euroopa jaoks on sätestatud EURATOMi ja Jaapani vahelises kahepoolses kokkuleppes, mis esitatakse nõukogule koos ITERi asutamislepinguga.

6. ITERi projekti läbirääkimiste seitsme osalise esindajad võtsid 1. aprillil 2006 vastu lõpparuande ITERi projekti ühise elluviimise üle peetud läbirääkimiste kohta („ITERi projekti läbirääkimiste lõpparuanne”), milles kinnitatakse läbirääkimiste lõpetamist, viidatakse kõikide osaliste valmisolekule jätkata asutamislepingu sõlmimisega ning esitatakse läbirääkimiste lõpuks osaliste vahel saavutatud ühised arusaamad ja asutamislepingu esialgse kohaldamise korra eelnõu. Samal ajal võtsid EURATOMi, Hiina Rahvavabariigi valitsuse, India Vabariigi valitsuse, Jaapani valitsuse, Korea Vabariigi valitsuse ning Venemaa Föderatsiooni valitsuse esindajad vastu lõpparuande läbirääkimiste kohta, mil käsitleti ITERi projekti ühiseks elluviimiseks asutatud ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni eesõiguste ja puutumatuse lepingut.

7. Läbirääkimiste olulisemad tulemused on järgmised:

7.1. ITERi projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni asutamislepingu (ITERi asutamislepingu), sealhulgas teabe levitamist ja intellektuaalomandi õigusi ning kohapealset toetust käsitlevate ITERi asutamislepingu lisade tekst allakirjutamiseks läbirääkimiste osalistele;

7.2. ITERi asutamislepingu esialgse kohaldamise korra tekst;

7.3. ITERi projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergia Organisatsiooni eesõiguste ja puutumatuse lepingu (eesõiguste ja puutumatuse lepingu) tekst allakirjutamiseks EURATOMile, Hiinale, Indiale, Jaapanile, Koreale ja Venemaale;

7.4. ITERi asutamislepingus osutatud kooskõlastatud tehnilised dokumendid ja ühised kokkulepped, mille suhtes on projektiosalised väljendanud kavatsust neid ITERi projekti elluviimise ajal kohaldada:

a) ITERi ehitamise, käitamise, deaktiveerimise ja tegevuse lõpetamise etappide hinnangulised väärtused ning projektiosaliste sissemaksete vorm;

b) kulude jagamine ITERi projekti kõikides etappides;

c) hangete jaotamine;

d) projekti üldine ajakava;

e) projekti haldamine ja hanked;

f) käitamine;

7.5. täiendavad dokumendid, mille ITERi nõukogu võtab vastu lepingu jõustumisel ning mille osalised kiidavad heaks praeguses seisus, tunnistades et neid võidakse kuni nende vastuvõtmiseni ühiselt edasi arendada või täpsustada:

a) ITERi nõukogu kodukord;

b) projekti ressursihalduse kord;

c) personalieeskirjad;

d) peakorteri lepingu põhisätted;

e) kohapealse toetuse leping;

7.6. ühisdeklaratsioonid, millega osalised kinnitavad oma poliitilisi kavatsusi ITERi projekti elluviimise ja tulevasele ITERi organisatsioonile eesõiguste ja puutumatuse andmise suhtes.

ITERi asutamislepingu ja sellega seotud dokumentide selgitus

8. ITERi asutamisleping koosneb preambulist, 29 artiklist ja kahest lisast.

9. Preambulis on nimetatud EURATOM, Hiina Rahvavabariik, India Vabariigi valitsus, Jaapani valitsus, Korea Vabariigi valitsus, Venemaa Föderatsiooni valitsus ning Ameerika Ühendriikide valitsus, s.o ITERi asutamislepingu seitse algliiget ning ITERi projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni (ITERi organisatsiooni) liikmed. EURATOMi raames kohaldatakse ITERi asutamislepingut ka Bulgaaria Vabariigi, Rumeenia Vabariigi ning Šveitsi Konföderatsiooni suhtes, kes osalevad EURATOMi termotuumasünteesi programmis täielikult assotsieerunud kolmandate riikidena (ITERi asutamislepingu artikkel 21).

10. ITERi asutamislepinguga asutatakse ITERi organisatsioon (ITERi asutamislepingu artikli 1 lõige 1) ning antakse sellele i) rahvusvahelise juriidilise isiku staatus ning ii) õigusvõime osaliste territooriumil lepingute sõlmimiseks, vara omandamiseks, valdamiseks ja käsutamiseks, litsentside hankimiseks ning õiguslike meetmete võtmiseks (ITERi asutamislepingu artikkel 5).

11. ITERi organisatsiooni peakorter asub Prantsusmaal Bouches-du-Rhône’i departemangus St. Paul-lez-Durance’is, mis on haldusüksus, mille vastutusalasse jääb ITERi asukoht Cadarache’is. Vastavalt sellele nimetatakse Prantsusmaad „võõrustajariigiks” ning EURATOMi „võõrustavaks lepinguosaliseks” (ITERi asutamislepingu artikli 1 lõige 2).

12. ITERi organisatsiooni otstarve on luua oma liikmetele eeldused koostööks ITERi projektis ja edendada seda. ITERi projekt on määratletud rahvusvahelise projektina, mille eesmärk on tõestada termotuumasünteesi rahumeelsel otstarbel rakendamise teaduslikku ja tehnoloogilist teostatavust (ITERi asutamislepingu artikkel 2). Selle otstarbe täitmiseks on ITERi organisatsiooni peamised ülesanded i) ehitada, käitada, kasutada ja deaktiveerida ITERi rajatisi ning ii) soodustada nende kasutamist oma liikmete termotuumasünteesialastes teadus- ja arendusprogrammides osalevate laborite, muude institutsioonide ja isikute poolt (ITERi asutamislepingu artikkel 3) ning iii) edendada termotuumaenergeetika mõistmist ja vastuvõttu üldsuse hulgas. ITERi organisatsioon peab oma ülesannete täitmisel püüdma säilitada häid suhteid kohalike kogukondadega.

12.1. ITERi organisatsiooni ülesannetest tulenevalt on võimalik eristada projektietappe, mis on määratletud projekti üldist ajakava käsitlevas ühises kokkuleppes:[2] i) ehitamine, ii) käitamine, iii) deaktiveerimine ja iv) tegevuse lõpetamine. Käitamisetapi üldpõhimõtted on sätestatud käitamist käsitlevas ühises kokkuleppes.[3]

12.2. Oma eesmärkide täitmiseks võib ITERi organisatsioon ITERi nõukogu ühehäälsel otsusel teha koostööd teiste rahvusvaheliste organisatsioonide ja institutsioonidega ning kolmandate projektiosaliste ja nende organisatsioonide ning institutsioonidega (ITERi asutamislepingu artikkel 19).

13. ITERi asutamislepinguga on ette nähtud järgmine ITERi organisatsiooni institutsiooniline ja juhtimisstruktuur.

13.1. Asutamislepingu osalised on organisatsiooni liikmed.

13.2. Organisatsiooni põhiorgan on liikmete esindajatest koosnev ITERi nõukogu. See vastutab organisatsiooni tegevuse edendamise, üldise juhtimise ja järelevalve eest. Nõukogu võib teha otsuseid ja anda soovitusi igas küsimuses vastavalt asutamislepingule (ITERi asutamislepingu artikli 6 lõiked 1 ja 7).

Teatavates küsimustes on nõukogu otsuste vastuvõtmiseks vaja ühehäälsust (ITERi asutamislepingu artikli 6 lõige 8). Kõikides teistes küsimustes püüavad organisatsiooni liikmed saavutada konsensust. Kui seda ei saavutata, teeb nõukogu otsuse oma kodukorraga ette nähtud häältearvestussüsteemi kaudu[4] (ITERi asutamislepingu artikli 6 lõiked 9 ja 10). Seda süsteemi saab vastu võtta ja vajaduse korral muuta üksnes nõukogu ühehäälse otsusega (ITERi asutamislepingu artikli 6 lõige 8). Süsteem arvestab liikmete suhtelist panust järgmiselt, andmata ühelegi liikmele valitsevat positsiooni:

- ITERi ehitusetapp: EURATOMil on kolm häält, igal ülejäänud liikmel üks hääl; otsuste vastuvõtmiseks on vaja vähemalt kuus poolthäält;

- ITERi käitusetapp: EURATOMil on kuus häält, Jaapanil ja USA-l kummalgi kolm häält, Hiinal, Indial, Koreal ja Venemaal igal kaks häält; otsuste vastuvõtmiseks on vaja vähemalt 11 poolthäält vähemalt neljalt organisatsiooni liikmelt;

- Võõrustajariigi õigusaktidest tulenevate nõuete täitmisega seotud otsuste vastuvõtmiseks on vaja võõrustava lepinguosalise nõusolekut.

13.3. ITERi organisatsiooni peadirektor on organisatsiooni kõrgeim täidesaatev ametnik ja seadusjärgne esindaja. Peadirektor võtab kõik meetmed, mis on vajalikud ITERi organisatsiooni juhtimiseks, selle tegevuse ja poliitika elluviimiseks ning eesmärkide täitmiseks. ITERi organisatsiooni üldise juhtimisstruktuuri kohta teeb nõukogu ühehäälse otsuse peadirektori ettepaneku põhjal. ITERi organisatsiooni seadusjärgse esindajana vastutab peadirektor ka tuumaohutuse eest tingimustel, mille määravad kindlaks Prantsuse reguleerivad asutused, kes annavad ITERile tegevusloa.

13.4. Iga kahe aasta järel nimetab nõukogu sõltumatu hindaja, kes annab hinnangu ITERi organisatsiooni juhtimisele. Sellise hindamise eesmärk on teha kindlaks, kas ITERi organisatsiooni on nõuetekohaselt juhitud, eelkõige juhtimise tulemuslikkuse ja personaliastmestiku osas. Peadirektor võib selliseid hindamisi algatada ka pärast konsulteerimist nõukoguga (ITERi asutamislepingu artikkel 18).

14. Peadirektorit abistavad organisatsiooni töötajad. Nende hulka kuuluvad organisatsiooni poolt otseselt palgatud töötajad ning lähetatud töötajad (ITERi asutamislepingu artikli 7 lõige 2).

ÜRO eeskujul koostatud töötingimused, kaasa arvatud töötajate koosseis ja tasustamise kord, on sätestatud personalieeskirjade eelnõus,[5] mille nõukogu võtab ühehäälselt vastu peadirektori ettepanekul (ITERi asutamislepingu artikli 6 lõike 7 punkt b ja artikli 6 lõige 8). Personalieeskirjade eelnõuga on ette nähtud, et:

- ligi 50% organisatsiooni töötajaskonnast peaksid moodustama otseselt palgatud töötajad;

- töökohad, mille puhul võõrustajariigi õigusaktides eelistatakse järjepidevust, antakse otseselt palgatud töötajatele;

- otseselt palgatud töötajatega sõlmitakse viieaastased uuendatavad töölepingud;

- pensioniõiguste puhul rakendatakse sissemaksetega määratud pensioniskeemi;

- tervise-, elu- ja töövõimetuskindlustuse sõlmivad töötajad eraldi.

15. ITERi organisatsiooni vahendid koosnevad liikmete rahalistest ja mitterahalistest sissemaksetest.

15.1. Iga liige teeb oma sissemakse oma kohaliku asutuse kaudu. EURATOMi sissemaksete eest vastutav asutus on EURATOMi asutamislepingu II jaotise V peatüki kohaselt loodav ühisettevõte.

15.2. ITERi projekti kulude kalkulatsioon projektietappide lõikes on sätestatud ühises kokkuleppes „ITERi projekti etappide hinnangulised väärtused”.[6] Projektietappide hinnangulised väärtused põhinevad hindamise tulemustel, mille viis läbi ITERi rahvusvaheline ühine keskrühm ITER EDA kokkuleppe alusel.

15.3. Kulude jagamine osaliste vahel on sätestatud ühises kokkuleppes „Kulude jagamine ITERi projekti kõikides etappides”[7]. Ehitusetapi suhtes on osalised kokku leppinud, et EURATOM kui võõrustav lepinguosaline kannab 50% ehituskuludest, ülejäänud osalised aga igaüks 10%. EURATOMi sissemakse ulatuses ei arvata ühenduse eelarvesse rohkem kui 40% ehituskuludest. Eespool kirjeldatud üldsätete raames on kokku lepitud, et kõigepealt i) kannab EURATOM 5/11 ja ülejäänud projektiosalised igaüks 1/11 ehituskuludest, kuid ii) vajaduse korral ning ITERi nõukogu ühehäälsel otsusel jagavad projektiosalised omavahel sama skeemi järgi ära täiendava summa, mis moodustab 1/10 algsetest hinnangulistest ehituskuludest. Käitamise, deaktiveerimise ja tegevuse lõpetamise etappide puhul on ette nähtud, et EURATOM kannab 34% kõikidest nende etappide kuludest, Jaapan ja USA kumbki 13% ning ülejäänud neli osalist igaüks 10%.

Ühenduse sissemakse kuni 2006. aasta lõpuni vastab võrdlussummadele, mis on sätestatud EURATOMi kuuendat raamprogrammi käsitleva nõukogu otsuse II lisas. Alates 2007. aastast peaks see sissemakse vastama summadele, mis sätestatakse järgnevates teadustegevuse raamprogrammides.

15.4. Ehitusetapis vajalikud vahendid saadakse valdavalt (rohkem kui 80% ulatuses) mitterahaliste sissemaksete teel, mis hõlmavad ITERi organisatsiooni liikmete poolt kvalifitseeritud töötajate lähetamist organisatsiooni. ITERi komponentide hankimine on jagatud umbes 90 hankepaketiks, mille üksikasjalik kirjeldus ja jaotus ITERi organisatsiooni tulevastele liikmete vahel on esitatud hangete jaotamise ühises kokkuleppes.[8] Esemelises vormis komponentide hankimise eest vastutab vastavat komponenti tarniv liige oma kohaliku asutuse kaudu. Kõikide komponentide hankimise jagamisest kõigi seitsme liikme vahel nähtub, et ITERi organisatsioon ja selle liikmed on ITERi rajatiste ehitamise ajal suures omavahelises sõltuvuses. Selleks et ITERi organisatsioonil oleks võimalik vastutada kogu ITERi projekti eest, ei korralda ta oma tegevust ainult oma peakorteri kaudu Cadarache’is, vaid loob ka iga oma liikme territooriumil kohaliku töörühma (ITERi asutamislepingu artikkel 13). Keskrühm juhib projekti ja vastutab ITERi rajatiste projekteerimise, integreerimise ja montaaži ning käitamiseks ja kasutamiseks ettevalmistamise eest. Kohalikud töörühmad jälgivad organisatsiooni liikmete kohalike asutuste korraldatavaid hankeid. Nad tagavad hangete kvaliteedi ning haldavad kooskõlas liikmete kohalike asutustega muudatusi hankekavades ja mitterahaliste sissemaksete teisi vajalikke kohandusi. Hangete korraldamise suunised on sätestatud ITERi projekti juhtimist ja hankeid käsitlevas ühises kokkuleppes.[9]

15.5. Selleks et ITERi organisatsiooni finantsjuhtimine oleks usaldusväärne, on ITERi asutamislepinguga ette nähtud, et nõukogu peab ühehäälselt vastu võtma projekti vahendite haldamise eeskirja (ITERi asutamislepingu artikkel 9), mille eelnõu on töötanud välja osalised.[10] Peale selle on asutamislepinguga ette nähtud moodustada finantsauditi nõukogu, kes auditeerib ITERi organisatsiooni raamatupidamise aastaaruandeid (ITERi asutamislepingu artikkel 17).

16. ITERi asutamislepingus on säte teabe levitamise ja intellektuaalomandi õiguste kohta ning lisa, kus seda sätet täpsustatakse. Nii kõnealune säte kui ka lisa põhinevad loodud teabe ja intellektuaalomandi võimalikult ulatusliku levitamise ning ITERi organisatsiooni liikmete omavahelise võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtetel.

17. ITERi asutamisleping sisaldab sätteid, mis käsitlevad konkreetselt EURATOMi kui võõrustava lepinguosalise pakutavat kohapealset toetust (ITERi asutamislepingu artikkel 11, ITERi asutamislepingu lisa kohapealse toetuse kohta); nende kohaselt tagab EURATOM ITERi projekti elluviimiseks vajaliku kohapealse toetuse või loob tingimused selle tagamiseks. EURATOM võib kohapealse toetuse küsimuses määrata endale esindaja. Asutamislepinguga on ette nähtud, et kõnealuste sätete põhjal sõlmivad ITERi organisatsioon ja “Agence ITER-France”, kes esindab selles küsimuses EURATOMi, esialgse kohapealse toetuse lepingu.[11]

18. ITERi organisatsioonil, selle peadirektoril ja töötajatel ning ITERi nõukogu liikmete esindajatel on iga liikme territooriumil sellised eesõigused ja puutumatus, mida neil on vaja oma ülesannete täitmiseks (ITERi asutamislepingu artikli 12 lõiked 1 ja 2). Vastavalt projektiosaliste ühisdeklaratsioonile eesõiguste ja puutumatuse kohta[12] annab USA eesõigused ja puutumatused ITERi organisatsioonile oma rahvusvaheliste organisatsioonide puutumatuse seaduse (International Organizations Immunities Act) ning muude asjakohaste õigusaktide alusel, teised asutajaliikmed ja tulevased liikmed aga annavad ITERi organisatsioonile eesõigused ja puutumatuse kõnealuse eesõiguste ja puutumatuse lepingu alusel. ITERi organisatsioon ja võõrustajariik ning kohalikke töörühmi vastuvõtvad riigid sõlmivad eesõiguste ja puutumatuse kohaldamise täpsustamiseks eraldi vastavalt peakorterilepingu ning kohalike töörühmade kokkulepped. Peakorterilepingu eelnõu põhisätted on välja töötanud läbirääkimiste osalised[13] ning neid arendatakse kuni ITERi organisatsiooni asutamiseni edasi.

ITERi asutamislepingu kohaselt peab iga projektiosaline teavitama hoiulevõtjat eesõiguste ja puutumatuse jõustamisest (ITERi asutamislepingu artikli 12 lõige 5). Kui kõikidelt osalistelt on saabunud teated eesõiguste ja puutumatuse jõustamise kohta, kutsub hoiulevõtja ITERi nõukogu esimese koosoleku kokku hiljemalt kolm kuud pärast ITERi asutamislepingu jõustumist (ITERi asutamislepingu artikli 6 lõige 2).

19. ITERi rajatiste nimetus on Prantsuse õiguse kohaselt „Installation nucléaire de base” (INB). Selle määratlusega nähakse võõrustajariigis ette ohutuse ja lubadega seotud küsimused. Sellest tulenevalt järgib ITERi organisatsioon võõrustajariigi siseriiklikke õigusnorme, millega reguleeritakse rahvatervise ning töötervishoiu ja -ohutusega, tuumaohutusega, kiirguskaitsega, litsentsidega, tuumamaterjaliga, keskkonnakaitsega ja kuritahtlike tegude vastase kaitsega seotud küsimusi (ITERi asutamislepingu artikkel 14). ITERi asutamislepingu artikliga 12 antud eesõigused ja puutumatus ei vähenda ega mõjuta ITERi organisatsiooni ega selle peadirektori või töötajate kohustust järgida artiklis 14 osutatud õigusnorme.

20. ITERi asutamislepingu artiklis 15 on sätestatud ITERi organisatsiooni lepinguline ja lepinguväline vastutus. ITERi organisatsiooni liikmetele ei kaasne liikmeksolekuga vastutust organisatsiooni tegevuse, tegevusetuse või kohustuste eest. Kui kahjutasu, mille eest vastutab ITERi organisatsioon, ületab selle käsutuses olevaid vahendeid, peavad kõik organisatsiooni liikmed pidama konsultatsioone, et organisatsioon saaks oma kohustused täita.

21. ITERi asutamislepinguga on ette nähtud, et ITERi rajatiste tegevuse lõpetamise rahastamiseks tuleb luua fond. ITERi organisatsiooni liikmed teevad sissemakseid sellesse fondi võrdeliselt sissemaksetega, mida nad on teinud ITERi projekti käitusetapis. Pärast viieaastast deaktiveerimisetappi annab ITERi organisatsioon võõrustajariigile üle tegevuse lõpetamise fondi ja ITERi rajatised, millega võõrustajariik võtab üle vastutuse ITERi rajatiste ja nende tegevuse lõpetamise eest (ITERi asutamislepingu artikkel 16).

22. Termotuumasüntees ei hõlma lõhustuvaid materjale ning seepärast ei kohaldata tuumarelva leviku tõkestamise lepingut. Mõni ITERi projekti elluviimisel kasutatav tehnoloogia võib aga kuuluda kahese kasutusega kategooriasse. Seepärast on ITERi asutamislepingus rahuotstarbelist kasutust ja tuumarelva leviku tõkestamist käsitlev säte, mille kohaselt kasutatakse kõiki lepingu alusel loodud või saadud materjale, seadmeid või tehnoloogiaid üksnes rahuotstarbeliselt ning ITERi nõukogu seab sisse sidemed rahvusvaheliste foorumitega ja kehtestab poliitika, mis toetab kõnealuse sätte kohaldamist (ITERi asutamislepingu artikkel 20).

23. ITERi asutamisleping ja iga selle muudatus jõustub kolmekümnendal päeval pärast seda, kui osalised on hoiule andnud oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirjad (ITERi asutamislepingu artiklid 22 ja 28). Hoiulevõtja on IAEA peadirektor, kes teatab allakirjutanud ja ühinejariikidele ning rahvusvahelistele organisatsioonidele asutamislepingu osaliste asjakohastest teadetest ning lepingu jõustumise, lepingust taganemise või lepingu lõpetamise kuupäevadest (ITERi asutamislepingu artikkel 29).

24. ITERi asutamisleping sõlmitakse 35 aastaks, pärast mida võidakse seda ITERi nõukogu ühehäälsel otsusel ilma lepingu muutmiseta pikendada kuni kümneks aastaks (ITERi asutamislepingu artikkel 24). Sellist pikendamist võib ITERi nõukogu otsustada ainult juhul, kui sellega ei muutu ITERi organisatsiooni tegevuse laad või selle liikmete rahaliste sissemaksete kord. ITERi nõukogu kinnitab lepingu lõppemist vähemalt kuus aastat ette ning otsustab ära deaktiveerimisetapi korra ja organisatsiooni likvideerimise.

25. ITERi asutamislepingu võib lõpetada kõigi osaliste kokkuleppel, kui ITERi rajatiste deaktiveerimiseks võimaldatakse piisavalt aega ja tagatakse vahendid nende tegevuse lõpetamiseks (ITERi asutamislepingu artikli 24 lõige 6). ITERi asutamislepingust saavad kõik liikmed peale võõrustava lepinguosalise taganeda alles kümne aasta möödudes lepingu jõustumisest. Lepingust taganemine ei mõjuta taganeja panust ITERi rajatiste ehituskuludesse (ITERi asutamislepingu artikkel 26).

26. ITERi nõukogu ühehäälsel otsusel ja selle määratud tingimustel võib ITERi asutamislepinguga ühineda iga riik või rahvusvaheline organisatsioon (ITERi asutamislepingu artikkel 23).

27. ITERi asutamislepingu artikliga 25 on vaidluste lahendamiseks ette nähtud vahendus või muu meetod, milles osalised kokku lepivad.

28. ITERi projekti käivitamiseks enne ITERi asutamislepingu ametlikku jõustumist on lepinguga samal ajal allakirjutamiseks koostatud ITERi asutamislepingu esialgse kohaldamise kord.[14]

Mõju eelarvele

29. EURATOMi osalemine ITERi organisatsioonis toimub ühisettevõtte kaudu, mis asutatakse EURATOMi asutamislepingu II jaotise V peatüki alusel. ITERi asutamislepingu sõlmimise mõju eelarvele täpsustatakse ettepanekus ühisettevõtet käsitleva nõukogu otsuse kohta.[15]

Otsuse ettepanek

30. Tehakse ettepanek, et:

- nõukogu võtab EURATOMi asutamislepingu artikli 101 lõike 2 alusel vastu käesolevale ettepanekule lisatud otsuse, mis käsitleb ITERi projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni asutamislepingu, ITERi projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni asutamislepingu esialgse kohaldamise korra ning ITERi projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni eesõiguste ja puutumatuse lepingu sõlmimist komisjoni poolt.

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

mis käsitleb ITERi projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni asutamislepingu, ITERi projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni asutamislepingu esialgse kohaldamise korra ning ITERi projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni eesõiguste ja puutumatuse lepingu sõlmimist komisjoni poolt

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 101 teist lõiku,

võttes arvesse nõukogu otsust 2002/668/Euratom,[16] mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse kuuendat raamprogrammi, mis ühtlasi aitab kaasa Euroopa teadusruumi loomisele (2002–2006), ning nõukogu otsust 2002/837/Euratom,[17] millega võetakse vastu tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse eriprogramm (Euratom) (2002–2006),

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[18]

ning arvestades järgmist:

(1) Komisjon on kooskõlas nõukogu 16. novembri 2000. aasta direktiividega, mida on muudetud nõukogu 27. mai 2002. aasta, 26. novembri 2003. aasta ja 26. novembri 2004. aasta otsustega, pidanud läbirääkimisi Hiina Rahvavabariigi valitsusega, Jaapani valitsusega, India Vabariigi valitsusega, Korea Vabariigi valitsusega, Venemaa Föderatsiooni valitsusega ja Ameerika Ühendriikide valitsusega ITERi projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni asutamislepingu ja selle esialgse kohaldamise korra üle.

(2) Komisjon on kooskõlas nõukogu direktiividega pidanud läbirääkimisi Hiina Rahvavabariigi valitsusega, Jaapani valitsusega, India Vabariigi valitsusega, Korea Vabariigi valitsusega ja Venemaa Föderatsiooni valitsusega ITERi projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni eesõiguste ja puutumatuse lepingu üle, mis on seotud organisatsiooni asutamislepinguga.

(3) ITERi projekti läbirääkimiste seitsme osalise esindajad võtsid 1. aprillil 2006 vastu lõpparuande ITERi projekti ühise elluviimise üle peetud läbirääkimiste kohta, milles kinnitatakse läbirääkimiste lõpetamist, viidatakse kõikide osaliste valmisolekule jätkata kokkuleppe sõlmimisega ning esitatakse läbirääkimiste lõpuks osaliste vahel saavutatud ühised arusaamad ja kokkuleppe esialgse kohaldamise korra eelnõu. Samal ajal võtsid EURATOMi, Hiina Rahvavabariigi valitsuse, Jaapani valitsuse, India Vabariigi valitsuse, Korea Vabariigi valitsuse ning Venemaa Föderatsiooni valitsuse esindajad vastu lõpparuande läbirääkimiste kohta, mil käsitleti ITERi projekti ühiseks teostamiseks asutatud ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni eesõiguste ja puutumatuse lepingut.

(4) Brüsselis 24. mail 2006. aastal toimunud ITERi projekti ministrite kohtumisel kirjutasid kõnealuse seitsme osalise esindajad alla ühisele rakendusdeklaratsioonile, millega nad kinnitasid oma kavatsust viia ITERi projekt ühiselt ellu ning kohaldada eespool osutatud lõpparuandes sätestatud ühiseid kokkuleppeid.

(5) Brüsselis 24. mail 2006. aastal toimunud ITERi projekti ministrite kohtumisel kirjutasid ITERi projekti läbirääkimiste seitsme osalise esindajad alla eesõiguste ja puutumatuse ühisdeklaratsioonile, millega USA väljendab kavatsust anda ITERi projekti ühiseks elluviimiseks loodavale ITERi Rahvusvahelisele Termotuumaenergeetika Organisatsioonile eesõigused ja puutumatus vastavalt oma rahvusvaheliste organisatsioonide immuniteetide seadusele ning ülejäänud osalised väljendavad kavatsust anda ITERi organisatsioonile eesõigused ja puutumatuse vastavalt ITERi projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni eesõiguste ja puutumatuse lepingule.

(6) ITERi projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni asutamislepingu, ITERi projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni asutamislepingu esialgse kohaldamise korra ning ITERi projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni eesõiguste ja puutumatuse lepingu sõlmimine komisjoni poolt tuleks heaks kiita,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

1. Käesolevaga kiidetakse Euroopa Aatomienergiaühenduse eest ja nimel heaks Euroopa Aatomienergiaühenduse, Hiina Rahvavabariigi valitsuse, India Vabariigi valitsuse, Jaapani valitsuse, Korea Vabariigi valitsuse, Venemaa Föderatsiooni valitsuse ja Ameerika Ühendriikide valitsuse vaheline ITERi projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni asutamislepingu (ITERi asutamislepingu) sõlmimine komisjoni poolt.

2. ITERi asutamisleping on esitatud käesoleva otsuse I lisas.

Artikkel 2

1. Käesolevaga kiidetakse Euroopa Aatomienergiaühenduse eest ja nimel heaks Euroopa Aatomienergiaühenduse, Hiina Rahvavabariigi valitsuse, India Vabariigi valitsuse, Jaapani valitsuse, Korea Vabariigi valitsuse, Venemaa Föderatsiooni valitsuse ja Ameerika Ühendriikide valitsuse vahelise ITERi projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni asutamislepingu esialgse kohaldamise korra sõlmimine komisjoni poolt.

2. ITERi projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni asutamislepingu esialgse kohaldamise kord on esitatud käesoleva otsuse II lisas.

Artikkel 3

1. Käesolevaga kiidetakse Euroopa Aatomienergiaühenduse eest ja nimel heaks Euroopa Aatomienergiaühenduse, Hiina Rahvavabariigi valitsuse, India Vabariigi valitsuse, Jaapani valitsuse, Korea Vabariigi valitsuse, Venemaa Föderatsiooni valitsuse ja Ameerika Ühendriikide valitsuse vaheline ITERi projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni eesõiguste ja puutumatuse lepingu sõlmimine komisjoni poolt.

2. ITERi projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni eesõiguste ja puutumatuse leping on esitatud käesoleva otsuse III lisas.

Brüssel,

Nõukogu nimel

Eesistuja

Nõukogu otsuse eelnõu I lisa Lõplik eelnõu: ITERi projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni asutamisleping

Sisukord

Preambul

Artikkel 1 ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni asutamine

Artikkel 2 ITERi organisatsiooni eesmärk

Artikkel 3 ITERi organisatsiooni ülesanded

Artikkel 4 ITERi organisatsiooni liikmed

Artikkel 5 Õigus- ja teovõime

Artikkel 6 Nõukogu

Artikkel 7 Peadirektor ja organisatsiooni töötajad

Artikkel 8 ITERi organisatsiooni vahendid

Artikkel 9 Projekti vahendite haldamise eeskirjad

Artikkel 10 Teave ja intellektuaalomand

Artikkel 11 Kohapealne toetus

Artikkel 12 Eesõigused ja puutumatus

Artikkel 13 Kohalikud töörühmad

Artikkel 14 Rahvatervis, ohutus, litsentsimine ja keskkonnakaitse

Artikkel 15 Vastutus

Artikkel 16 Tegevuse lõpetamine

Artikkel 17 Finantsaudit

Artikkel 18 Juhtimise hindamine

Artikkel 19 Rahvusvaheline koostöö

Artikkel 20 Rahuotstarbeline kasutus ja tuumarelva leviku tõkestamine

Artikkel 21 Kohaldamine EURATOMi suhtes

Artikkel 22 Jõustumine

Artikkel 23 Ühinemine

Artikkel 24 Kestus ja lõpetamine

Artikkel 25 Vaidluste lahendamine

Artikkel 26 Taganemine

Artikkel 27 Lisad

Artikkel 28 Muudatused

Artikkel 29 Hoiulevõtja

Preambul

Euroopa Aatomienergiaühendus (edaspidi „EURATOM”), Hiina Rahvavabariigi valitsus, India Vabariigi valitsus, Jaapani valitsus, Korea Vabariigi valitsus, Venemaa Föderatsiooni valitsus ja Ameerika Ühendriikide valitsus,

MEENUTADES, et rahvusvahelise katsetermotuumareaktori ITER tehnilise projekteerimise edukas lõpuleviimine Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (edaspidi „IAEA”) egiidi all on lepinguosalistele andnud tuumasünteesi kui energiaallika kasutuskõlblikkuse tõendamiseks ettenähtud teadusrajatise üksikasjaliku, tervikliku ja täielikult integreeritud tehnilise projekti;

RÕHUTADES termotuumaenergeetika pikaajalist potentsiaali peaaegu ammendamatu, keskkonnaohutu ja majanduslikult konkurentsivõimelise energiaallikana;

OLLES VEENDUNUD SELLES, et ITER on järgmine oluline samm termotuumaenergeetika arendamise teel ning nüüd on sobiv aeg termotuumaenergeetika valdkonna teadus- ja arendustegevuse edusammudele tuginedes algatada ITERi projekti rakendamine;

VÕTTES ARVESSE ITERi läbirääkimistel osalejate esindajate ühisdeklaratsiooni, mis võeti vastu ministrite ITERi-teemalisel kohtumisel 28. juunil 2005. aastal Moskvas;

TUNNISTADES, et 2002. aasta säästva arengu tippkohtumisel kutsuti riike üles edendama mitmesuguste energeetikatehnoloogiate, sealhulgas taastuvenergia, energiatõhususe ja kõrgtasemel energeetikatehnoloogiate alast suuremat teadus- ja arendustegevust;

RÕHUTADES ITERi projekti ühise rakendamise tähtsust termotuumaenergeetika rahuotstarbelise kasutamise teaduslik-tehnilise võimalikkuse tõendamisel ning uute põlvkondade huvi ergutamisel termotuumaenergeetika vastu;

OLLES OTSUSTANUD, et ITERi projekti üldist programmilist eesmärki täidab ITERi Rahvusvaheline Termotuumaenergeetika Organisatsioon ühise rahvusvahelise teadusprogrammi kaudu, mis lähtub teadus-tehnilistest eesmärkidest ning mida arendatakse ja viiakse ellu lepinguosaliste juhtivteadlaste osalemisel;

RÕHUTADES ITERi rajatiste ohutu ja usaldusväärse ehituse, käitamise, kasutamise, deaktiveerimise ja tegevuse lõpetamise tähtsust tuumasünteesi kui energiaallika ohutuse tõendamise ja sotsiaalse vastuvõetavuse edendamise seisukohalt;

KINNITADES tõelise partnerluse tähtsust selle pikaajalise ja laiaulatusliku projekti rakendamisel termotuumaenergeetika alase teadus- ja arendustegevuse eesmärgil;

TUNNISTADES, et kui lepinguosalised saavad võrdset teaduslik-tehnilist kasu termotuumaenergeetika alaseks teadustegevuseks, jagatakse ka muu projekti rakendamisest saadav kasu õiglaselt;

SOOVIDES jätkata neil eesmärkidel viljakat koostööd IAEAga,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES.

Artikkel 1

ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni asutamine

1. Käesolevaga asutatakse ITERi Rahvusvaheline Termotuumaenergeetika Organisatsioon (edaspidi „ITERi organisatsioon”).

2. ITERi organisatsiooni peakorter (edaspidi „peakorter”) asub Prantsusmaal Bouches-du-Rhône’i departemangus St Paul-lez-Durance’is. Käesolevas lepingus nimetatakse EURATOMi „võõrustavaks lepinguosaliseks” ja Prantsusmaad „võõrustajariigiks”.

Artikkel 2

ITERi organisatsiooni eesmärk

ITERi organisatsiooni eesmärk on tagada ja edendada koostööd artiklis 4 osutatud liikmete (edaspidi „organisatsiooni liikmed”) vahel rahvusvahelises ITERi projektis, mille eesmärk on tõendada termotuumaenergeetika rahuotstarbelise kasutamise teaduslik-tehnilist võimalikkust ja mille oluline osa on termotuumaenergia jätkusuutliku tootmise saavutamine.

Artikkel 3

ITERi organisatsiooni ülesanded

1. ITERi organisatsiooni ülesanne on:

a) ehitada ITERi rajatised, käitada ja kasutada neid ning deaktiveerida need kooskõlas ITERi tehnilise projekteerimise lõpparuandes (ITER EDA dokumendid, nr 21) esitatud tehniliste eesmärkide ja üldplaneeringuga ning täiendavate tehniliste dokumentidega, mis vajaduse korral võetakse vastu vastavalt käesolevale lepingule, ning tagada ITERi rajatiste tegevuse lõpetamine;

b) soodustada ITERi rajatiste kasutamist organisatsiooni liikmete termotuumasünteesialastes teadus- ja arendusprogrammides osalevate laborite, muude institutsioonide ja isikute poolt;

c) edendada termotuumaenergeetika mõistmist ja vastuvõttu üldsuse poolt ning

d) korraldada vastavalt käesolevale lepingule muud tegevust, mis on ITERi organisatsiooni eesmärgi saavutamiseks vajalik.

2. Oma ülesannete täitmisel pöörab ITERi organisatsioon erilist tähelepanu heade suhete säilitamisele kohalike kogukondadega.

Artikkel 4

ITERi organisatsiooni liikmed

ITERi organisatsiooni liikmed on käesoleva lepingu osalised.

Artikkel 5

Õigus- ja teovõime

1. ITERi organisatsioon on rahvusvaheline juriidiline isik, kellel on õigus sõlmida lepinguid riikide ja/või rahvusvaheliste organisatsioonidega.

2. ITERi organisatsioon on juriidiline isik ning tal on oma liikmete territooriumil vajalik õigusvõime muu hulgas:

a) lepingute sõlmimiseks;

b) vara omandamiseks, valdamiseks ja käsutamiseks;

c) litsentside omandamiseks ja

d) õiguslike meetmete võtmiseks.

Artikkel 6

Nõukogu

1. ITERi organisatsiooni kõrgeim organ on nõukogu, mis koosneb organisatsiooni liikmete esindajatest. Iga organisatsiooni liige määrab nõukogusse kuni neli esindajat.

2. Artiklis 29 osutatud hoiulevõtja (edaspidi „hoiulevõtja”) kutsub nõukogu esimese istungi kokku hiljemalt kolm kuud pärast käesoleva lepingu jõustumist, tingimusel et kõikidelt lepinguosalistelt on saadud artikli 12 lõikes 5 osutatud teated.

3. Nõukogu valib oma liikmete hulgast esimehe ja aseesimehe, kelle ametiaeg on üks aasta ja kes võidakse tagasi valida kuni kolm korda, kokku maksimaalselt neljaks aastaks.

4. Nõukogu võtab ühehäälselt vastu kodukorra.

5. Nõukogu tuleb kokku kaks korda aastas, kui nõukogu ei otsusta teisiti. Nõukogu võib organisatsiooni liikme või peadirektori nõudmisel otsustada pidada erakorralise istungi. Nõukogu istungid toimuvad peakorteris, kui nõukogu ei otsusta teisiti.

6. Asjakohasel juhul võib nõukogu otsustada pidada istungi ministrite tasemel.

7. Nõukogu vastutab kooskõlas käesoleva lepinguga ITERi organisatsiooni tegevuse edendamise, üldise juhtimise ja järelevalve eest tema eesmärgi täitmisel. Nõukogu võib teha otsuseid ja anda soovitusi igas küsimuses vastavalt käesolevale lepingule. Eelkõige teeb nõukogu järgmist:

a) otsustab peadirektori ametisse määramise, asendamise ja ametiaja pikendamise;

b) võtab peadirektori ettepanekul vastu ITERi organisatsiooni personalieeskirjad ja projekti vahendite haldamise eeskirjad ning vajaduse korral muudab neid;

c) otsustab peadirektori ettepanekul ITERi organisatsiooni põhilise juhtimisstruktuuri ja personalikoosseisu;

d) määrab peadirektori ettepanekul ametisse juhtkonna;

e) määrab ametisse artiklis 17 osutatud finantsauditi nõukogu liikmed;

f) otsustab kooskõlas artikliga 18 lähteülesande ITERi organisatsiooni juhtimise hindamiseks ning määrab hindaja;

g) otsustab peadirektori ettepanekul ITERi projekti eri etappide kogueelarve ja lubatud korrigeerimispiirid punktis j osutatud iga-aastaste kohanduste tegemiseks ning kinnitab artiklis 9 osutatud ITERi projekti esialgse kava ja vahendite kalkulatsioonid;

h) kinnitab kogukulude jaotuse muudatused;

i) kinnitab asjaomaste organisatsiooni liikmete nõusolekul hangete jaotuse muudatused, muutmata kogukulude jaotust;

j) kinnitab ITERi projekti kava ja vahendite kalukaltsioonide iga-aastased kohandused ning kinnitab vastavalt sellele aastaprogrammi ning võtab vastu ITERi organisatsiooni aastaeelarve;

k) kinnitab ITERi organisatsiooni raamatupidamise aastaaruande;

l) võtab vastu aastaaruanded;

m) võtab vajaduse korral vastu artikli 3 lõike 1 punktis a osutatud täiendavad tehnilised dokumendid;

n) asutab vajaduse korral nõukogu abiorganeid;

o) kinnitab kooskõlas artikliga 19 rahvusvaheliste koostöölepingute või-kokkulepete sõlmimise;

p) otsustab maa ja muu kinnisvara omandamise, müügi ja hüpoteegiga koormamise;

q) võtab kooskõlas artikliga 10 peadirektori ettepanekul vastu intellektuaalomandi haldamise ja teabelevi eeskirjad;

r) kinnitab kooskõlas artikliga 13 peadirektori ettepanekul ja asjaomaste organisatsiooni liikmete nõusolekul kohalike töörühmade moodustamise üksikasjad. Nõukogu vaatab korrapäraselt läbi moodustatud töörühmade töö jätkamise;

s) kinnitab peadirektori ettepanekul omavahelisi suhteid reguleerivad lepingud või kokkulepped ITERi organisatsiooni ja tema liikmete või riikide vahel, kelle territooriumil ITERi organisatsiooni peakorter ja töörühmad asuvad;

t) kinnitab peadirektori ettepanekul meetmed organisatsiooni liikmete asjakohaste riiklike termotuumaenergeetika teadusprogrammide vahelise ning selliste programmide ja ITERi organisatsiooni vahelise koostöö edendamiseks;

u) otsustab riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide ühinemise käesoleva lepinguga vastavalt artiklile 23;

v) soovitab lepinguosalistel kooskõlas artikliga 28 teha käesolevasse lepingusse muudatusi;

w) otsustab laenude võtmise või andmise ning laenudega seotud kinnituste, garantiide ja tagatiste andmise;

x) otsustab, kas esitada materjale, seadmeid ja tehnoloogiat arutamiseks rahvusvahelistele ekspordi kontrolli foorumitele nende kontroll-nimekirjadesse lisamiseks, ning kehtestab rahuotstarbelist kasutust ja tuumarelva leviku tõkestamist toetava poliitika kooskõlas artikliga 20;

y) kinnitab artiklis 15 osutatud hüvituskokkulepped ning

z) otsustab puutumatuse äravõtmise kooskõlas artikli 12 lõikega 3 ning omab muid volitusi, mis on vajalikud ITERi organisatsiooni eesmärgi ja ülesannete täitmiseks vastavalt käesolevale lepingule.

8. Nõukogu teeb otsuseid lõike 7 punktides a, b, c, g, h, o, u, v, w, x, y ja z loetletud küsimustes ning lõikes 10 osutatud häältearvestussüsteemi kohta ühehäälselt.

9. Kõikides teistes küsimustes peale lõikes 8 loetletute püüavad organisatsiooni liikmed saavutada konsensust. Kui seda ei saavutata, teeb nõukogu otsuse lõikes 10 osutatud häältearvestussüsteemi kohaselt. Artikliga 14 seotud küsimuste otsustamiseks on vajalik võõrustava lepinguosalise nõusolek.

10. Organisatsiooni liikmete häälte kaal kajastab nende sissemakseid ITERi organisatsiooni. Häältearvestussüsteem, mis hõlmab nii häälte jaotust kui ka otsustamiseeskirju, sätestatakse nõukogu kodukorras.

Artikkel 7

Peadirektor ja organisatsiooni töötajad

1. Peadirektor on ITERi organisatsiooni kõrgeim tegevjuht ja esindaja ITERi organisatsiooni õigusvõime teostamisel. Peadirektor tegutseb kooskõlas käesoleva lepinguga ja nõukogu otsustega ning vastutab oma tööülesannete täitmise eest nõukogu ees.

2. Peadirektorit abistavad organisatsiooni töötajad. Nende hulka kuuluvad ITERi organisatsiooni poolt otsestelt palgatud töötajad ja tema liikmete lähetatud töötajad.

3. Peadirektor määratakse ametisse viieks aastaks. Peadirektori ametiaega võib pikendada üks kord täiendavaks viieks aastaks.

4. Peadirektor võtab kõik vajalikud meetmed ITERi organisatsiooni juhtimiseks, selle tegevuse elluviimiseks, poliitika rakendamiseks ja eesmärgi täitmiseks. Eelkõige teeb peadirektor järgmist:

a) koostab ja esitab nõukogule:

- ITERi projekti eri etappide kogueelarve ja lubatud korrigeerimispiirid;

- ITERi projekti kava ja vahendite kalkulatsioonid ning nende iga-aastased kohandused;

- kokkulepitud kogueelarve raames aastaeelarve, sealhulgas iga-aastased sissemaksed, ja raamatupidamise aastaaruande;

- ITERi organisatsiooni juhtkonna ametissemääramise ja põhilise juhtimisstruktuuri ettepanekud;

- personalieeskirjad;

- projekti vahendite haldamise eeskirjad ja

- aastaaruanded;

b) määrab ametisse, juhib ja kontrollib organisatsiooni töötajaid;

c) vastutab ohutuse eest ja võtab kõik organisatsioonilised meetmed, mis on vajalikud artiklis 14 osutatud õigusnormide järgimiseks;

d) kohustub vajaduse korral koos võõrustajariigiga hankima ITERi rajatiste ehitamiseks, käitamiseks ja kasutamiseks vajalikud load ja litsentsid;

e) edendab organisatsiooni liikmete asjakohaste riiklike termotuumaenergeetika teadusprogrammide vahelist ning selliste programmide ja ITERi organisatsiooni vahelist koostööd;

f) tagab ITERi organisatsioonile kasutamiseks hangitud komponentide ja süsteemide kvaliteedi ja sobivuse;

g) esitab nõukogule vajaduse korral artikli 3 lõike 1 punktis a osutatud täiendavaid tehnilisi dokumente;

h) sõlmib nõukogu eelneval nõusolekul kooskõlas artikliga 19 rahvusvahelisi koostöölepinguid ja -kokkuleppeid ning kontrollib nende rakendamist;

i) korraldab nõukogu istungeid;

j) abistab nõukogu soovil nõukogu abiorganeid nende ülesannete täitmisel ning

k) jälgib ja kontrollib aastaprogrammide täitmist nende ajastuse, tulemuste ja kvaliteedi osas ning kiidab heaks täidetud ülesanded.

5. Peadirektor osaleb nõukogu koosolekutel, kui nõukogu ei otsusta teisiti.

6. Ilma et see piiraks artikli 14 kohaldamist, on peadirektori ja töötajate kohustused ITERi organisatsiooni suhtes olemuselt rahvusvahelised. Oma tööülesannete täitmisel ei küsi nad ega võta vastu mitte ühegi valitsuse ega muu ITERi organisatsiooni välise ametivõimu korraldusi. Organisatsiooni liikmed austavad peadirektori ja töötajate kohustuste rahvusvahelist iseloomu ega püüa neid nende tööülesannete täitmisel mõjutada.

7. Töötajad toetavad peadirektorit tema tööülesannete täitmisel ja alluvad talle.

8. Peadirektor määrab töötajad ametisse kooskõlas personalieeskirjadega.

9. Iga töötaja ametiaeg on kuni viis aastat.

10. ITERi organisatsiooni personal koosneb kvalifitseeritud teadus-, tehnilistest ja haldustöötajatest, keda on vaja ITERi organisatsiooni tegevuse elluviimisel.

11. Töötajad määratakse ametisse kvalifikatsiooni alusel, võttes arvesse ametikohtade piisavat jaotust organisatsiooni liikmete vahel vastavalt nende sissemaksetele.

12. Organisatsiooni liikmed võivad lähetada töötajaid ja saata külalisteadlasi ITERi organisatsiooni kooskõlas käesoleva lepingu ja asjakohaste eeskirjadega.

Artikkel 8

ITERi organisatsiooni vahendid

1. ITERi organisatsiooni vahendid koosnevad järgmisest:

a) mitterahalised sissemaksed, nagu osutatud dokumendis „ITERi ehituse, käitamise, deaktiveerimise ja tegevuse lõpetamise etappide hinnangulised väärtused ning projektiosaliste sissemaksete vorm”, mis koosnevad järgmisest: i) komponendid, seadmed, materjalid ning muud kaubad ja teenused vastavalt kokkulepitud tehnilistele kirjeldustele ja ii) organisatsiooni liikmete lähetatud töötajad;

b) organisatsiooni liikmete rahalised sissemaksed ITERi organisatsiooni eelarvesse (edaspidi „rahalised sissemaksed”), nagu osutatud dokumendis „ITERi ehituse, käitamise, deaktiveerimise ja tegevuse lõpetamise etappide hinnangulised väärtused ning projektiosaliste sissemaksete vorm”;

c) rahalised või mitterahalised lisavahendid, mis laekuvad nõukogu kinnitatud piirides ja tingimustel.

2. Organisatsiooni liikmete sissemaksed käesoleva lepingu kehtivusajal on osutatud dokumentides „ITERi ehituse, käitamise, deaktiveerimise ja tegevuse lõpetamise etappide hinnangulised väärtused ning projektiosaliste sissemaksete vorm” ja „Kulude jagamine ITERi projekti kõikides etappides” ning neid võib nõukogu ühehäälsel otsusel ajakohastada.

3. ITERi organisatsiooni vahendeid kasutatakse üksnes ITERi organisatsiooni eesmärgi ja ülesannete täitmiseks kooskõlas artiklitega 2 ja 3.

4. Organisatsiooni iga liige teeb sissemakseid ITERi organisatsiooni asjakohase juriidilise isiku kaudu, edaspidi selle liikme „kohalik asutus”, kui nõukogu ei ole kokku leppinud teisiti. Organisatsiooni liikmete poolt otse ITERi organisatsioonile rahaliste sissemaksete tegemisel ei ole nõukogu nõusolek vajalik.

Artikkel 9

Projekti vahendite haldamise eeskiri

1. Projekti vahendite haldamise eeskirja eesmärk on tagada ITERi organisatsiooni nõuetekohane finantsjuhtimine. Eeskiri reguleerib muu hulgas järgmist:

a) majandusaasta;

b) arvestusühik ja vääring, mida ITERi organisatsioon kasutab raamatupidamisarvestuses, eelarvestamisel ja vahendite hindamisel;

c) ITERi projekti kava ja vahendite kalkulatsioonide esitamine ja struktuur;

d) aastaeelarve koostamise ja vastuvõtmise, aastaeelarve täitmise ja sisemise finantskontrolli kord;

e) organisatsiooni liikmete sissemaksed;

f) hankelepingute sõlmimine;

g) sissemaksete haldamine ja

h) tegevuse lõpetamise fondi haldamine.

2. Peadirektor koostab igal aastal ja esitab nõukogule ITERi projekti kava ja vahendite kalkulatsioonide ajakohastatud versiooni.

3. ITERi projekti kavas täpsustatakse ITERi organisatsiooni kõikide ülesannete täitmise kava ja see hõlmab käesoleva lepingu kehtivusaega. Kavas:

a) visandatakse ITERi organisatsiooni eesmärgi täitmise üldine plaan koos ajakava ja peamiste vahe-eesmärkidega ning võetakse kokku ITERi projekti edusammud üldise plaani täitmisel,

b) esitatakse ITERi organisatsiooni tegevuskava konkreetsed eesmärgid ja ajakavad järgmiseks viieks aastaks või ehitusperioodiks, kui see kestab kauem, ning

c) esitatakse asjakohased märkused, sealhulgas ITERi projekti riskide hinnang ning riskide vältimise või leevendamise meetmete kirjeldus.

4. ITERi vahendite kalkulatsioonides esitatakse juba kulutatud vahendite ja ITERi projekti kava tulevaseks rakendamiseks vajalike vahendite ning vahendite hankimise kavade igakülgne analüüs.

Artikkel 10

Teave ja intellektuaalomand

1. Vastavalt käesolevale lepingule ning selle teavet ja intellektuaalomandit käsitlevale lisale toetavad ITERi organisatsioon ja tema liikmed nende poolt käesoleva lepingu täitmisel loodava teabe ja intellektuaalomandi võimalikult ulatuslikku levitamist. Käesolevat artiklit ning teavet ja intellektuaalomandit käsitlevat lisa rakendatakse organisatsiooni liikmete ja ITERi organisatsiooni suhtes võrdselt ja mittediskrimineerivalt.

2. ITERi organisatsioon tagab oma tegevuses kõikide teadustulemuste avaldamise või muul moel laialdase levitamise pärast mõistliku aja möödumist, mis võimaldab teadustulemusi asjakohaselt kaitsta. Nendel tulemustel põhinevate tööde autoriõigus kuulub ITERi organisatsioonile, kui käesoleva lepingu ning teavet ja intellektuaalomandit käsitleva lisa erisätetes ei ole ette nähtud teisiti.

3. Käesoleva lepingu alusel teostatavateks töödeks töövõtulepingute sõlmimisel lisavad ITERi organisatsioon ja tema liikmed lepingutesse sätted, mis käsitlevad töö tulemusena tekkivat intellektuaalomandit. Need sätted käsitlevad nii intellektuaalomandile juurdepääsu õigusi kui ka intellektuaalomandi avaldamist ja kasutamist ning need on kooskõlas käesoleva lepingu ning teavet ja intellektuaalomandit käsitleva lisaga.

4. Käesoleva lepingu kohaselt loodavat või kaasatavat intellektuaalomandit käsitletakse kooskõlas teavet ja intellektuaalomandit käsitleva lisa sätetega.

Artikkel 11

Kohapealne toetus

1. Võõrustav lepinguosaline tagab ITERi organisatsioonile ITERi projekti rakendamiseks vajaliku kohapealse toetuse või loob tingimused selle tagamiseks, nagu see on kokkuvõtlikult esitatud kohapealset toetust käsitlevas lisas ning vastavalt selle lisa tingimustele. Võõrustav lepinguosaline võib sel eesmärgil määrata endale esindaja. Esindaja määramine ei mõjuta võõrustava lepinguosalise käesolevast artiklist tulenevaid kohustusi.

2. Nõukogu heakskiitmisel reguleeritakse ITERi organisatsiooni ja võõrustava lepinguosalise või tema esindaja vahelise kohapealse toetuse alase koostöö üksikasju ja korda nende vahel sõlmitud kohapealse toetuse lepingus.

Artikkel 12

Eesõigused ja puutumatus

1. ITERi organisatsioonil, tema omandil ja varal on organisatsiooni iga liikme territooriumil eesõigused ja puutumatus, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks.

2. ITERi organisatsiooni peadirektoril ja töötajatel ning nõukogus ja selle abiorganites osalevatel organisatsiooni liikmete esindajatel ja nende asendajatel ning ekspertidel on iga liikme territooriumil eesõigused ja puutumatus, mis on vajalik nende ülesannete täitmiseks seoses ITERi organisatsiooniga.

3. Lõigetega 1 ja 2 ettenähtud puutumatus võetakse ära juhtudel, kui asutus, kes on pädev puutumatust ära võtma, arvab, et puutumatus takistab õigusemõistmist ning puutumatuse äravõtmine ei kahjusta eesmärki, milleks puutumatus anti, ning kui nõukogu otsustab ITERi organisatsiooni, peadirektorit ja töötajaid puudutavatel juhtudel, et puutumatuse äravõtmine ei ole vastuolus ITERi organisatsiooni ja tema liikmete huvidega.

4. Käesoleva lepinguga antud eesõigused ja puutumatus ei vähenda ega mõjuta ITERi organisatsiooni, peadirektori ega töötajate kohustust järgida artiklis 14 osutatud õigusnorme.

5. Iga lepinguosaline teatab hoiulevõtjale kirjalikult lõigete 1 ja 2 jõustamisest.

6. Hoiulevõtja teavitab lepinguosalisi, kui ta on kõikidelt lepinguosalistelt saanud lõikes 5 sätestatud teate.

7. ITERi organisatsioon ja võõrustajariik sõlmivad omavahel peakorteri lepingu.

Artikkel 13

Kohalikud töörühmad

Organisatsiooni iga liige võtab vastu ITERi organisatsiooni moodustatud ja ITERi organisatsiooni juhtimisel tegutseva töörühma, mis on vajalik ITERi organisatsiooni ülesannete ja eesmärgi täitmiseks. ITERi organisatsiooni ja tema iga liikme vahel sõlmitakse kohaliku töörühma leping.

Artikkel 14

Rahvatervis, ohutus, litsentsimine ja keskkonnakaitse

ITERi organisatsioon järgib võõrustajariigi rahvatervist ning töötervishoidu ja -ohutust, tuumaohutust, kiirguskaitset, litsentsimist, tuumamaterjali, keskkonnakaitset ning kuritahtlike tegude vastast kaitset käsitlevaid siseriiklikke õigusnorme.

Artikkel 15

Vastutus

1. ITERi organisatsiooni lepingulist vastutust reguleerivad asjakohased lepingusätted, mida tõlgendatakse vastavalt lepingu suhtes kohaldatavale õigusele.

2. Lepinguvälise vastutuse korral hüvitab ITERi organisatsioon tema poolt tekitatud kahju sobival viisil või rakendab muid abinõusid ulatuses, mil ITERi organisatsioonil lasub asjaomasest õigusest tulenev õiguslik vastutus, kusjuures hüvituskokkulepete üksikasjad kinnitab nõukogu. Käesolevat lõiget ei tõlgendata ITERi organisatsiooni puutumatuse äravõtmisena.

3. Kõiki ITERi organisatsiooni poolt lõigetes 1 ja 2 osutatud vastutuse alusel makstud hüvitisi ning nendega seotud kulusid ja kulutusi käsitletakse tegevuskuludena, nagu need on määratletud projekti vahendite haldamise eeskirjades.

4. Kui lõikes 2 osutatud kahju hüvitamise kulud ületavad ITERi organisatsiooni aastaeelarvega tegevuskuludeks ettenähtud ja/või kindlustuse vahendeid, peavad organisatsiooni liikmed nõukogu kaudu konsultatsioone, et ITERi organisatsioon saaks välja maksta lõikega 2 ettenähtud hüvitise nõukogu ühehäälsel otsusel artikli 6 lõike 8 kohaselt üldeelarvet suurendades.

5. ITERi organisatsiooni liikmetele ei kaasne liikmeksolekuga vastutust ITERi organisatsiooni tegevuse, tegevusetuse või kohustuste eest.

6. Käesoleva lepingu sätted ei kahjusta organisatsiooni liikmete puutumatust teiste riikide või oma territooriumil ning neid ei tõlgendata puutumatuse äravõtmisena.

Artikkel 16

Tegevuse lõpetamine

1. ITERi käitusperioodil loob ITERi organisatsioon fondi ITERi rajatiste tegevuse lõpetamise rahastamiseks (edaspidi „fond“). Fondi loomise, hindamise ja ajakohastamise korra, muudatuste tingimused ning fondi võõrustajariigile üleandmise tingimused sätestatakse artiklis 9 osutatud projekti vahendite haldamise eeskirjades.

2. Pärast ITERi katsekäituse lõppetappi viib ITERi organisatsioon ITERi rajatised viie aasta jooksul või lühema tähtaja jooksul, juhul kui see on võõrustajariigiga kokku lepitud, ITERi organisatsiooni ja võõrustajariigi vahel kokkulepitavasse ning vajaduse korral ajakohastatavasse seisundisse; seejärel annab ITERi organisatsioon võõrustajariigile üle fondi ning ITERi rajatised nende tegevuse lõpetamiseks.

3. Pärast seda, kui võõrustajariik on fondi ja ITERi rajatised vastu võtnud, ei ole ITERi organisatsioonil ITERi rajatiste suhtes mitte mingeid kohustusi ega vastutust, kui ITERi organisatsioon ja võõrustajariik ei ole teisiti kokku leppinud.

4. ITERi organisatsiooni ja võõrustajariigi õigused ja kohustused ning nendevahelise suhtlemise kord seoses tegevuse lõpetamisega sätestatakse artiklis 12 osutatud peakorteri lepingus, mille alusel ITERi organisatsioon ja võõrustajariik lepivad muu hulgas kokku järgmises:

a) pärast ITERi rajatiste üleandmist jääb artikkel 20 võõrustajariigi suhtes siduvaks ja

b) võõrustajariik esitab kõikidele fondi sissemakseid teinud organisatsiooni liikmetele regulaarseid aruandeid tegevuse lõpetamise käigu kohta ning selleks kasutatud või loodud protseduuride ja tehnoloogiate kohta.

Artikkel 17

Finantsaudit

1. Finantsauditi nõukogu (edaspidi „auditinõukogu”) moodustatakse ITERi organisatsiooni raamatupidamise aastaaruande auditeerimiseks kooskõlas käesoleva artikli ning projekti vahendite haldamise eeskirjadega.

2. Igal organisatsiooni liikmel on auditinõukogus üks esindaja. Nõukogu määrab auditinõukogu liikmed ametisse kolmeks aastaks organisatsiooni liikmete soovitusel. Nende ametiaega võib ühe korra kolme aasta võrra pikendada. Nõukogu määrab auditinõukogu liikmete hulgast auditinõukogu esimehe, kelle ametiaeg on kaks aastat.

3. Auditinõukogu liikmed on sõltumatud, nad ei küsi ega võta vastu organisatsiooni ühegi liikme ega muu isiku korraldusi ning neil on aruandekohustus üksnes nõukogu ees.

4. Auditi eesmärgid on:

a) teha kindlaks, kas tulud/kulud on laekunud/kantud seaduslikult ja reeglipäraselt ning raamatupidamises kajastatud;

b) teha kindlaks, kas finantsjuhtimine on olnud nõuetekohane;

c) esitada kinnitus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ning alustehingute seaduslikkuse ja reeglipärasuse kohta;

d) teha kindlaks, kas kulutused vastavad eelarvele, ning

e) vaadata läbi ITERi organisatsioonile võimalikku finantsmõju avaldavad asjad.

5. Audit lähtub rahvusvaheliselt tunnustatud raamatupidamispõhimõtetest ja-standarditest.

Artikkel 18

Juhtimise hindamine

1. Nõukogu määrab iga kahe aasta järel hindaja, kes annab hinnangu ITERi organisatsiooni juhtimisele. Hindamise ulatuse otsustab nõukogu.

2. Sellist hindamist võib nõuda ka peadirektor, olles pidanud nõu nõukoguga.

3. Hindaja on sõltumatu, ta ei küsi ega võta vastu organisatsiooni ühegi liikme ega muu isiku korraldusi ning tal on aruandekohustus üksnes nõukogu ees.

4. Hindamise eesmärk on teha kindlaks, kas ITERi organisatsiooni on nõuetekohaselt juhitud, eelkõige juhtimise tulemuslikkuse ning personaliastmestiku tõhususe osas.

5. Hindamine lähtub ITERi organisatsiooni dokumentidest. Hindajale antakse täielik juurdepääs töötajatele, arvestusele ja dokumentidele, mida ta oma töö eesmärgil vajalikuks peab.

6. ITERi organisatsioon tagab, et hindaja järgib tundliku ja/või konfidentsiaalse äriteabega seotud nõudeid, eelkõige intellektuaalomandit, rahuotstarbelist kasutamist ja tuumarelva leviku tõkestamist käsitlevat poliitikat.

Artikkel 19

Rahvusvaheline koostöö

Vastavalt käesolevale lepingule ja nõukogu ühehäälsel otsusel võib ITERi organisatsioon oma eesmärgi täitmiseks teha koostööd teiste rahvusvaheliste organisatsioonide ja institutsioonidega ning kolmandate projektiosaliste ja nende organisatsioonide ja institutsioonidega ning sõlmida nendega selleks lepinguid ja kokkuleppeid. Sellise koostöö üksikasjaliku korra otsustab igal konkreetsel juhul nõukogu.

Artikkel 20

Rahuotstarbeline kasutus ja tuumarelva leviku tõkestamine

1. ITERi organisatsioon ja tema liikmed kasutavad kõiki käesoleva lepingu alusel loodud või saadud materjale, seadmeid ja tehnoloogiaid üksnes rahuotstarbeliselt. Käesolevat lõiget ei tõlgendata viisil, mis mõjutab organisatsiooni liikmete õigusi kasutada nende poolt käesolevast lepingust sõltumatult omandatud või väljatöötatud materjale, seadmeid või tehnoloogiat nende oma eesmärkidel.

2. ITERi organisatsiooni ja tema liikmete poolt käesoleva lepingu alusel saadud või loodud materjale, seadmeid ega tehnoloogiat ei anta üle kolmandatele isikutele tuumarelvade ega muude tuumalõhkeseadmete tootmiseks või muul moel omandamiseks ega selliste materjalide, seadmete või tehnoloogiate mitterahuotstarbeliseks kasutamiseks.

3. ITERi organisatsioon ja tema liikmed võtavad asjakohased meetmed käesoleva artikli tõhusaks ja läbipaistvaks rakendamiseks. Selleks suhtleb nõukogu asjakohaste rahvusvaheliste foorumitega ning kehtestab rahuotstarbelist kasutamist ja tuumarelva leviku tõkestamist toetava poliitika.

4. ITERi projekti edu ja tuumarelva leviku tõkestamise poliitika toetamiseks kohustuvad lepinguosalised pidama nõu kõikides käesoleva artikli rakendamisega seotud küsimustes.

5. Käesoleva lepinguga ei nõuta organisatsiooni liikmetelt materjalide, seadmete ega tehnoloogia üleandmist vastuolus riiklikku ekspordikontrolli käsitlevate või sellega seotud õigusnormidega.

6. Käesolev leping ei mõjuta lepinguosaliste õigusi ega kohustusi, mis tulenevad muudest rahvusvahelistest lepingutest tuumarelvade või teiste uute tuumalõhkeseadmete leviku tõkestamise kohta.

Artikkel 21

Kohaldamine EURATOMi suhtes

Vastavalt EURATOMi asutamislepingule kohaldatakse käesolevat lepingut EURATOMi asutamislepinguga hõlmatud territooriumidel. Vastavalt EURATOMi asutamislepingule ja muudele asjakohastele lepingutele kohaldatakse käesolevat lepingut ka Bulgaaria Vabariigi, Rumeenia Vabariigi ja Šveitsi Konföderatsiooni suhtes, kes osalevad EURATOMi tuumasünteesi programmis täielikult assotsieerunud kolmandate riikidena.

Artikkel 22

Jõustumine

1. Käesoleva lepingu ratifitseerimine, vastuvõtmine või heakskiitmine toimub iga allakirjutanu menetluste kohaselt.

2. Leping jõustub kolmekümnendal päeval pärast seda, kui Hiina Rahvavabariik, EURATOM, India Vabariik, Jaapan, Korea Vabariik, Venemaa Föderatsioon ja Ameerika Ühendriigid on hoiule andnud oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirjad.

3. Kui leping ei ole jõustunud ühe aasta jooksul pärast selle allakirjutamist, kutsub hoiulevõtja kokku allakirjutanute koosoleku, et otsustada edasine tegevus lepingu jõustamise hõlbustamiseks.

Artikkel 23

Ühinemine

1. Pärast käesoleva lepingu jõustumist võivad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid lepinguga ühineda ja lepinguosaliseks saada, kui nõukogu on teinud sellekohase ühehäälse otsuse.

2. Riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid, kes soovivad lepinguga ühineda, teatavad sellest peadirektorile, kes teavitab organisatsiooni liikmeid sellest soovist vähemalt kuus kuud enne, kui asi antakse nõukogule otsuse tegemiseks.

3. Nõukogu otsustab iga riigi ja rahvusvahelise organisatsiooni ühinemise tingimused.

4. Riigi või rahvusvahelise organisatsiooni ühinemine käesoleva lepinguga jõustub 30 päeva möödumisel kuupäevast, mil hoiulevõtja on saanud nii ühinemiskirja kui ka artikli 12 lõikes 5 osutatud teate.

Artikkel 24

Kestus ja lõpetamine

1. Käesolev leping sõlmitakse esialgu 35 aastaks. Selle tähtaja viimased viis aastat või vähem, kui nii on kokku lepitud võõrustajariigiga, pühendatakse ITERi rajatiste deaktiveerimisele.

2. Nõukogu moodustab vähemalt kaheksa aastat enne lepingu lõppemist erikomitee, mille esimees on peadirektor ja mis annab nõukogule nõu küsimuses, kas lepingu kehtivusaega tuleks pikendada, võttes arvesse ITERi projekti edu. Erikomitee hindab ITERi rajatiste tehnilist ja teaduslikku seisundit ning lepingu võimaliku pikendamise põhjusi ning, enne kui ta soovitab lepingut pikendada, ka finantsaspekte, s.o vajalikku eelarvet ning mõju deaktiveerimise ja tegevuse lõpetamise kuludele. Erikomitee esitab oma aruande nõukogule ühe aasta jooksul pärast erikomitee moodustamist.

3. Komisjon teeb aruande alusel ühehäälse otsuse lepingu pikendamise küsimuses vähemalt kuus aastat enne lepingu lõppemist.

4. Nõukogu ei või lepingut pikendada kokku rohkem kui kümne aasta võrra ning samuti ei või nõukogu lepingut pikendada, kui pikendamine muudaks ITERi organisatsiooni tegevuse laadi või tema liikmete rahaliste sissemaksete korda.

5. Komisjon kinnitab lepingu lõppemist vähemalt kuus aastat ette ning otsustab ära deaktiveerimisetapi korra ja ITERi organisatsiooni likvideerimise.

6. Lepingu võib lõpetada kõikide lepinguosaliste kokkuleppel, kui ITERi rajatiste deaktiveerimiseks võimaldatakse piisavalt aega ja tagatakse vahendid nende tegevuse lõpetamiseks.

Artikkel 25

Vaidluste lahendamine

1. Lepinguosaliste vahel või ühe või mitme lepinguosalise ja ITERi organisatsiooni vahel käesolevast lepingust tulenevad või sellega seoses tekkivad küsimused lahendatakse nõupidamise või vahenduse teel või muus kokkulepitavas korras, näiteks vahekohtumenetluses. Vaidluse osalised tulevad küsimuse arutamiseks kokku, et varakult lahenduseni jõuda.

2. Kui vaidluse osalised ei suuda vaidlust nõupidamise teel lahendada, võib kumbki vaidluse osaline paluda nõukogu esimehel (või, kui esimees esindab vaidluses osalevat liiget, siis nõukogu muul liikmel, kes esindab vaidluses mitteosalevat liiget) tegutseda vahendajana koosolekul, kus vaidlust püütakse lahendada. Koosolek kutsutakse kokku kolmekümne päeva jooksul alates vaidluse osalise vahendamispalvest ning lõpetatakse seejärel kuuekümne päeva jooksul; kohe pärast koosoleku lõppu esitab vahendaja vahendusaruande, mis koostatakse vaidluses mitteosalevate liikmetega nõu pidades ja milles tehakse soovitus vaidluse lahendamiseks.

3. Kui vaidluses osalejad ei suuda vaidlust nõupidamise või vahenduse teel lahendada, võivad nad omavahelisel kokkuleppel esitada vaidluse kokkulepitud korras lahendamiseks.

Artikkel 26

Taganemine

1. Kümne aasta möödudes lepingu jõustumisest võivad lepinguosalised, välja arvatud võõrustajariik, teatada hoiulevõtjale oma soovist lepingust taganeda.

2. Taganemine ei mõjuta taganeva lepinguosalise sissemakset ITERi rajatiste ehituskuludesse. Kui lepinguosaline taganeb lepingust ITERi käitamisperioodil, teeb ta ka kokkulepitud sissemakse ITERi rajatiste tegevuse lõpetamise kuludesse.

3. Taganemine ei mõjuta lepinguosalise jätkuvaid õigusi, kohustusi ega õiguslikku olukorda, mis on tekkinud lepingu täitmisel enne lepingust taganemist.

4. Taganemine jõustub lõikes 1 osutatud teate esitamise aastale järgneva majandusaasta lõpus.

5. ITERi organisatsioon dokumenteerib taganemise üksikasjad, pidades nõu taganeva lepinguosalisega.

Artikkel 27

Lisad

Teavet ja intellektuaalomandi õigusi käsitlev lisa ning kohapealset toetust käsitlev lisa moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa.

Artikkel 28

Muudatused

1. Lepinguosaline võib esitada lepingu muudatusettepaneku.

2. Nõukogu arutab muudatusettepanekuid nende ühehäälseks soovitamiseks lepinguosalistele.

3. Muudatused ratifitseeritakse, võetakse vastu või kiidetakse heaks vastavalt iga lepinguosalise menetlustele ning need jõustuvad kolmekümnendal päeval pärast seda, kui kõik lepinguosalised on hoiule andnud oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirjad.

Artikkel 29

Hoiulevõtja

1. Lepingu hoiulevõtja on IAEA peadirektor.

2. Käesoleva lepingu originaal antakse hoiule hoiulevõtjale, kes saadab lepingu tõestatud koopiad allakirjutanutele ning ÜRO peasekretärile registreerimiseks ja avaldamiseks kooskõlas ÜRO põhikirja artikliga 102.

3. Hoiulevõtja teatab kõikidele allakirjutanutele ning lepinguga ühinenud riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele:

a) iga ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiuleandmise kuupäeva;

b) kooskõlas artikli 12 lõikega 5 saadud teadete hoiuleandmise kuupäeva;

c) käesoleva lepingu ja selle artikliga 28 ettenähtud muudatuste jõustumiskuupäeva;

d) lepinguosaliste sooviavaldused lepingust taganemiseks ning

e) lepingu lõpetamise.

......., ........ .

Lõplik eelnõu Teavet ja intellektuaalomandiõigusi käsitlev lisa

Artikkel 1

Sisu ja mõisted

1.1 Käesolev lisa hõlmab kaitstava objektiga seotud teabe ja intellektuaalomandi levitamist, vahetamist, kasutamist ja kaitset käesoleva lepingu täitmisel. Kui ei ole sätestatud teisiti, kasutatakse käesolevas lisas samu mõisteid nagu lepingus.

1.2 Teave – avaldatud teave, joonised, projektid, arvutused, aruanded ja muud dokumendid, teadus- ja arendustegevuse dokumenteeritud andmed või meetodid, samuti leiutiste ja avastuste kirjeldused, olenemata sellest, kas need on kaitstavad või mitte, mis jäävad punktis 1.3 sätestatud intellektuaalomandi mõistest välja.

1.3 Intellektuaalomand – Stockholmis 14. juulil 1967. aastal sõlmitud Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni asutamise konventsiooni artiklis 2 määratletud intellektuaalomand. Käesoleva lisa tähenduses võib intellektuaalomand hõlmata konfidentsiaalset teavet, näiteks oskusteavet või ärisaladusi, tingimusel et see teave on avaldamata ning kirjalikus või muus dokumenteeritud vormis ning

a) selle omanik on seda hoidnud konfidentsiaalsena;

b) see ei ole üldteada ega avalikkusele muudest allikatest kättesaadav ning see ei ole avalikkusele üldkättesaadav trükiväljaannete ega muude loetavate dokumentide näol;

c) selle omanik ei ole seda edastanud muudele isikutele, kohustamata neid seda konfidentsiaalsena hoidma, ning

d) seda ei anta saajale, kohustamata saajat seda konfidentsiaalsena hoidma.

1.4 Taustaintellektuaalomand – enne käesoleva lepingu jõustumist või väljaspool lepingu reguleerimisala omandatud, välja töötatud või loodud intellektuaalomand.

1.5 Loodud intellektuaalomand – käesoleva lepingu kohaselt ja selle täitmise käigus kohaliku asutuse või üksuse kaudu tegutseva ITERi organisatsiooni liikme poolt või ITERi organisatsiooni poolt või ühiselt täieliku omandiõigusega loodud või omandatud intellektuaalomand.

1.6 Parendused – olemasoleva intellektuaalomandi tehnilised täiustused, sealhulgas tuletised.

1.7 Üksus või üksused – üksus, millega kohalik asutus või ITERi organisatsioon on käesoleva lepingu täitmiseks sõlminud kaupade tarnimise või teenuste osutamise lepingu.

Artikkel 2

Üldsätted

2.1. Organisatsiooni liikmed toetavad loodud intellektuaalomandi võimalikult ulatuslikku levitamist vastavalt käesolevale lisale.

2.2. Organisatsiooni iga liige tagab, et teised liikmed ja ITERi organisatsioon saavad omandada käesoleva lisa kohaselt jaotatud intellektuaalomandi õigused. ITERi organisatsiooni või tema liikmete lepingud üksustega peavad olema kooskõlas käesoleva lisaga. Eelkõige peavad kõik organisatsiooni liikmed ja ITERi organisatsioon järgima asjakohaseid hankemenetlusi, et tagada käesoleva lisa järgimine.

ITERi organisatsioon teeb õigeaegselt ja nõuetekohaselt kindlaks lepinguliste üksuste taustaintellektuaalomandi, et saavutada ITERi organisatsiooni ja tema liikmete juurdepääs sellele taustaintellektuaalomandile kooskõlas käesoleva lisaga.

ITERi organisatsiooni liikmed teevad õigeaegselt ja nõuetekohaselt kindlaks lepinguliste üksuste taustaintellektuaalomandi, et saavutada ITERi organisatsiooni ja tema liikmete juurdepääs sellele taustaintellektuaalomandile kooskõlas käesoleva lisaga.

Organisatsiooni iga liige ja ITERi organisatsioon tagavad ITERi organisatsiooni ja selle teiste liikmete juurdepääsu lepingute täitmisel loodavatele või kaasatavatele leiutistele ja muule intellektuaalomandile vastavalt käesolevale lisale, tingimusel et austatakse leiutajate õigusi.

2.3 Käesoleva lisaga ei muudeta ega piirata õiguste jagunemist organisatsiooni liikme ja tema kodanike vahel. See, kas intellektuaalomandiõigused kuuluvad organisatsiooni liikmele või tema kodanikele, määratakse nende vahel kindlaks vastavalt kehtivatele õigusnormidele.

2.4 Kui organisatsiooni liige omandab käesoleva lepingu täitmisel intellektuaalomandi täielikud õigused, teavitab see liige organisatsiooni kõiki teisi liikmeid ja ITERi organisatsiooni õigeaegselt sellisest intellektuaalomandist ja edastab selle üksikasjad.

Artikkel 3

Autoriõigusega kaitstud ja kaitsmata teabe ning teadusväljaannete levitamine

Organisatsiooni iga liige võib otseselt käesoleva lepingu täitmisest tulenevat teavet mittekaubanduslikul otstarbel tõlkida, reprodutseerida ja avalikult levitada. Kõikidel autoriõigusega kaitstud tööde avalikult levitatavatel koopiatel, mis on koostatud käesoleva sätte alusel, peavad olema töö autorite nimed, välja arvatud juhul, kui autor enda nimetamisest selgesõnaliselt keeldub.

Artikkel 4

Organisatsiooni liikme, kohaliku asutuse või üksuse loodud või kaasatud intellektuaalomand

4.1. Loodud intellektuaalomand

4.1.1 Kui organisatsiooni liige, kohalik asutus või üksus loob käesoleva lepingu täitmisel kaitstava objekti, on sellel liikmel, kohalikul asutusel või üksusel õigus omandada selle intellektuaalomandi suhtes kõikides riikides kõik õigused, omandiõigus ja huvid vastavalt kehtivatele õigusnormidele.

4.1.2 Organisatsiooni iga liige, kes tegutseb kohaliku asutuse või üksuse kaudu, kes käesoleva lepingu täitmisel on loonud intellektuaalomandi, annab organisatsiooni teistele liikmetele ja ITERi organisatsioonile võrdsel ja mittediskrimineerival alusel tühistamatu, kasutustasuta lihtlitsentsi sellise loodud intellektuaalomandi suhtes, kusjuures ITERi organisatsioonil on õigus anda selle intellektuaalomandi all-litsentse ning organisatsiooni teistel liikmetel on õigus anda selle all-litsentse avaliku sektori rahastatavate tuumasünteesi käsitlevate teadus- ja arendusprogrammide elluviimisel oma territooriumil.

4.1.3 Organisatsiooni iga liige, kes tegutseb kohaliku asutuse või üksuse kaudu, kes käesoleva lepingu täitmisel on loonud intellektuaalomandi, annab organisatsiooni teistele liikmetele loodud intellektuaalomandi suhtes võrdsel ja mittediskrimineerival alusel lihtlitsentsi kaubanduslikus tuumasünteesis kasutamiseks koos all-litsentside andmise õigusega nende liikmete omamaistele kolmandatele isikutele liikmete oma territooriumil tingimustel, mis on vähemalt sama soodsad kui need, mille alusel organisatsiooni liige litsentsib loodud intellektuaalomandit kolmandatele isikutele liikme oma territooriumil või väljaspool oma territooriumi. Kui selliseid tingimusi pakutakse, ei tohi litsentsi andmisest keelduda. Eespool nimetatud litsentsi võib tühistada üksnes juhul, kui litsentsisaaja ei täida oma lepingulisi kohustusi.

4.1.4 Organisatsiooni iga liiget, kes tegutseb kohaliku asutuse või üksuse kaudu, kes on käesoleva lepingu alusel loonud intellektuaalomandi, ergutatakse sõlmima kaubanduslikke kokkuleppeid organisatsiooni teiste liikmete, kohalike asutuste, üksuste ja kolmandate isikutega, et võimaldada loodud intellektuaalomandi kasutamist muudes valdkondades peale tuumasünteesi.

4.1.5. Organisatsiooni liikmed ja nende kohalikud asutused või üksused, kes vastavalt käesolevale lisale annavad loodud või taustaintellektuaalomandi litsentse või all-litsentse, peavad litsentside kohta arvestust, mis on kättesaadav kõikidele liikmetele näiteks ITERi organisatsiooni kaudu.

4.2. Taustaintellektuaalomand

4.2.1. Taustaintellektuaalomand jääb selle isiku omandiks, kellele see kuulub.

4.2.2. Organisatsiooni iga liige, kes tegutseb kohaliku asutuse või üksuse kaudu, kes on ITERi organisatsioonile antud asjadesse kaasanud taustaintellektuaalomandi, välja arvatud konfidentsiaalset teavet nagu oskusteavet ja ärisaladusi, mis on vajalik:

- teadus- ja arendustehnika ehitamiseks, käitamiseks, kasutamiseks või kaasamiseks seoses ITERi rajatistega;

- antud asja hooldamiseks või parandamiseks või

- hankemenetluse eel, kui nõukogu seda vajalikuks peab,

annab võrdsel ja mittediskrimineerival alusel sellise taustaintellektuaalomandi suhtes tühistamatu, kasutustasuta lihtlitsentsi ITERi organisatsioonile ja selle teistele liikmetele, kusjuures ITERi organisatsioonil on õigus anda selle all-litsentse ja organisatsiooni liikmetel on õigus anda selle all-litsentse oma teadusasutustele ja kõrgharidusasutustele avaliku sektori rahastatavate tuumasünteesi käsitlevate teadus- ja arendusprogrammide elluviimiseks oma territooriumil.

4.2.3. a) Organisatsiooni iga liige, kes tegutseb kohaliku asutuse või üksuse kaudu, kes on ITERi organisatsioonile antud asjadesse kaasanud konfidentsiaalset taustateavet, mis on vajalik:

- teadus- ja arendustehnika ehitamiseks, käitamiseks, kasutamiseks või kaasamiseks seoses ITERi rajatistega;

- asja hooldamiseks või parandamiseks;

- hankemenetluse eel, kui nõukogu seda vajalikuks peab, või

- ohutuse tagamiseks ning kvaliteedi tagamiseks ja kontrollimiseks, kui seda nõuavad reguleerivad asutused,

tagab, et ITERi organisatsioonile antakse tühistamatu, kasutustasuta lihtlitsents sellise konfidentsiaalse taustateabe, sealhulgas käsiraamatute või juhendavate õppematerjalide kasutamiseks ITERi rajatiste ehitamisel, käitamisel, hooldamisel ja parandamisel.

b) Kui ITERi organisatsioonile antakse konfidentsiaalset teavet, tuleb see selgelt sellekohaselt tähistada ning edastada vastavalt konfidentsiaalsuskokkuleppele. Sellise teabe saaja kasutab seda üksnes punkti 4.2.3 alapunktis a sätestatud eesmärgil ning hoiab seda nimetatud kokkuleppes ettenähtud ulatuses konfidentsiaalsena. ITERi organisatsioon tasub konfidentsiaalse taustateabe ITERi organisatsiooni poolsest väärkasutamisest tulenevad kahjutasud.

4.2.4. Organisatsiooni iga liige, kes tegutseb kohaliku asutuse või üksuse kaudu, kes on ITERi organisatsioonile antud asjadesse kaasanud konfidentsiaalset taustateavet nagu oskusteavet ja ärisaladusi, mis on vajalik:

- teadus- ja arendustehnika ehitamiseks, käitamiseks, kasutamiseks või kaasamiseks seoses ITERi rajatistega;

- antud asja hooldamiseks või parandamiseks või

- hankemenetluse eel, kui nõukogu seda vajalikuks peab,

püüab anda sellise konfidentsiaalse taustateabe suhtes kaubandusliku litsentsi või tarnib need konfidentsiaalset taustateavet sisaldavad asjad saajale eralepingute alusel koos rahalise hüvitisega organisatsiooni liikme avaliku sektori rahastatavatele tuumasünteesi käsitlevatele teadus- ja arendusprogrammidele vähemalt sama soodsatel tingimustel kui need, mille alusel organisatsiooni liige litsentsib seda konfidentsiaalset taustateavet või tarnib samu asju kolmandatele isikutele kas liikme territooriumil või väljaspool seda. Kui selliseid tingimusi pakutakse, ei tohi litsentsi andmisest keelduda. Eespool nimetatud litsentsi, kui see on antud, võib tühistada üksnes juhul, kui litsentsisaaja ei täida oma lepingulisi kohustusi.

4.2.5. Organisatsiooni iga liige, kes tegutseb kohaliku asutuse või üksuse kaudu, kes käesoleva lepingu täitmisel on kaasanud taustaintellektuaalomandit, sealhulgas konfidentsiaalset taustateavet, püüab tagada, et taustaintellektuaalomandit sisaldav komponent on mõistlikel tingimustel kättesaadav, või püüab anda organisatsiooni teistele liikmetele võrdsel ja mittediskrimineerival alusel lihtlitsentsi kaubanduslikus tuumasünteesis kasutamiseks koos all-litsentsi andmise õigusega nende liikmete omamaistele kolmandatele isikutele liikmete oma territooriumil tingimustel, mis on vähemalt sama soodsad kui need, mille alusel organisatsiooni liige litsentsib loodud intellektuaalomandit kolmandatele isikutele oma territooriumil või väljaspool seda. Kui selliseid tingimusi pakutakse, ei tohi litsentsi andmisest keelduda. Eespool nimetatud litsentsi võib tühistada üksnes juhul, kui litsentsisaaja ei täida oma lepingulisi kohustusi.

4.2.6. Organisatsiooni iga liiget, kes tegutseb kohaliku asutuse või üksuse kaudu, ergutatakse teistele liikmetele muuks kaubanduslikuks kasutamiseks kui punktis 4.2.5 sätestatu kättesaadavaks tegema ITERi organisatsioonile antud asjadesse kaasatud taustaintellektuaalomandi, mis oli vajalik:

- teadus- ja arendustehnika ehitamiseks, käitamiseks, kasutamiseks või kaasamiseks seoses ITERi rajatistega;

- antud asja hooldamiseks või parandamiseks või

- hankemenetluse eel, kui nõukogu seda vajalikuks pidas.

Sellist taustaintellektuaalomandit, kui omanik litsentsib seda organisatsiooni liikmetele, litsentsitakse võrdsel ja mittediskrimineerival alusel.

4.3. Organisatsioonis mitteosalejate kolmandatele isikutele litsentsimine

Loodud intellektuaalomandi litsentside suhtes, mille organisatsiooni liikmed on andnud organisatsioonis mitteosalejate kolmandatele isikutele, kohaldatakse nõukogu eeskirja kolmandatele isikutele litsentsimise kohta. Kõnealune eeskiri kehtestatakse nõukogu ühehäälsel otsusel.

Artikkel 5

ITERi organisatsiooni loodud või kaasatud intellektuaalomand

5.1 Loodud intellektuaalomand

5.1.1 Kui ITERi organisatsioon loob käesoleva lepingu täitmisel intellektuaalomandi, kuulub see ITERi organisatsioonile. ITERi organisatsioon koostab intellektuaalomandi dokumenteerimise ja kaitse ning intellektuaalomandist teatamise korra.

5.1.2 ITERi organisatsioon litsentsib sellist intellektuaalomandit oma liikmetele võrdsel, mittediskrimineerival, tühistamatul, kasutustasuta lihtlitsentsi alusel, kusjuures organisatsiooni liikmetel on õigus anda selle all-litsentse tuumasünteesi käsitlevaks teadus- ja arendustegevuseks oma territooriumil.

5.1.3 Loodud intellektuaalomandit, mille ITERi organisatsioon on käesoleva lepingu täitmisel välja töötanud või omandanud, litsentsitakse organisatsiooni liikmetele kaubanduslikuks kasutamiseks võrdsel, mittediskrimineerival lihtlitsentsi alusel, kusjuures liikmetel on õigus anda selle all-litsentse kolmandatele isikutele oma territooriumil vähemalt sama soodsatel tingimustel kui need, mille alusel ITERi organisatsioon litsentsib seda loodud intellektuaalomandit kolmandatele isikutele. Kui selliseid tingimusi pakutakse, ei tohi litsentsi andmisest keelduda. Eespool nimetatud litsentsi võib tühistada üksnes juhul, kui litsentsisaaja ei täida oma lepingulisi kohustusi.

5.2. Taustaintellektuaalomand

5.2.1. Kui ITERi organisatsioonil on vajalikud õigused taustaintellektuaalomandi kaasamisel, mis on vajalik:

- teadus- ja arendustehnika ehitamiseks, käitamiseks, kasutamiseks või kaasamiseks seoses ITERi rajatistega;

- parenduste ja tuletiste loomiseks;

- ITERi rajatiste parandamiseks ja hooldamiseks või

- hankemenetluse eel, kui nõukogu seda vajalikuks peab,

teeb ITERi organisatsioon vajalikud toimingud taustaintellektuaalomandi all-litsentside andmiseks oma liikmetele võrdsel ja mittediskrimineerival alusel antava tühistamatu, kasutustasuta lihtlitsentsi kaudu, kusjuures liikmetel on õigus anda oma territooriumil tuumasünteesi käsitlevaks teadus- ja arendustegevuseks all-litsentse. ITERi organisatsioon püüab neid vajalikke õigusi omandada.

5.2.2. ITERi organisatsioon püüab tema poolt käesoleva lepingu täitmisel kaasatud taustaintellektuaalomandi, sealhulgas konfidentsiaalse taustateabe, organisatsiooni liikmetele kaubanduslikuks kasutamiseks võrdsel ja mittediskrimineerival alusel antava lihtlitsentsi kaudu kättesaadavaks teha, kusjuures liikmetel on õigus anda oma territooriumil kolmandatele isikutele all-litsentse vähemalt sama soodsatel tingimustel kui need, mille alusel ITERi organisatsioon litsentsib seda taustaintellektuaalomandit kolmandatele isikutele. Kui selliseid tingimusi pakutakse, ei tohi litsentsi andmisest keelduda. Eespool nimetatud litsentsi võib tühistada üksnes juhul, kui litsentsisaaja ei täida oma lepingulisi kohustusi.

5.2.3. ITERi organisatsioon püüab oma liikmetele muul kui punktis 5.2.2 sätestatud eesmärgil kättesaadavaks teha kogu taustaintellektuaalteabe, sealhulgas konfidentsiaalse taustateabe. Sellist taustaintellektuaalomandit, kui ITERi organisatsioon litsentsib seda oma liikmetele, litsentsitakse võrdsel ja mittediskrimineerival alusel.

5.3 Organisatsioonis mitteosalejate kolmandatele isikutele litsentsimine.

Litsentside suhtes, mille ITERi organisatsioon on andnud organisatsioonis mitteosalejate kolmandatele isikutele, kohaldatakse nõukogu eeskirja kolmandatele isikutele litsentsimise kohta. Kõnealune eeskiri kehtestatakse nõukogu ühehäälsel otsusel.

Artikkel 6

ITERi organisatsiooni töötajate ja teiste teadlaste loodud intellektuaalomand

6.1. ITERi organisatsiooni otseselt palgatud töötajate ja lähetatud töötajate loodud intellektuaalomand kuulub ITERi organisatsioonile ja seda käsitletakse töölepingutes või eeskirjades kooskõlas käesoleva lisaga.

6.2. Intellektuaalomand, mille on loonud konkreetseteks töödeks ITERi organisatsiooniga sõlmitud kokkuleppe alusel ITERi organisatsiooni tegevuses osalevad külalisteadlased, kes osalevad otseselt ITERi organisatsiooni kasutatavates üldprogrammides, kuulub ITERi organisatsioonile, kui nõukogu ei ole kokku leppinud teisiti.

6.3. Nende külalisteadlaste loodud intellektuaalomandit, kes ei osale ITERi organisatsiooni kasutatavates üldprogrammides, käsitletakse vastavalt ITERi organisatsiooniga sõlmitud kokkuleppele nõukogu kehtestatud tingimuste alusel.

Artikkel 7

Intellektuaalomandi kaitse

7.1. Kui organisatsiooni liige omandab võib taotleb kaitset loodud intellektuaalomandile, mille see liige on välja töötanud või omandanud, teatab ta sellest kaitsest õigeaegselt ITERi organisatsioonile ja tema kõikidele liikmetele ning esitab kaitse üksikasjad. Kui organisatsiooni liige otsustab mitte teostada oma õigust taotleda loodud intellektuaalomandile mis tahes riigis või piirkonnas kaitset, teatab ta oma otsusest õigeaegselt ITERi organisatsioonile ning ITERi organisatsioon võib seejärel kas ise või oma liikmete kaudu kaitset taotleda.

7.2. Loodud intellektuaalomandi osas, mille ITERi organisatsioon on välja töötanud või omandanud, võtab nõukogu esimesel võimalusel vastu sellest intellektuaalomandist teatamise, selle kaitsmise ja dokumenteerimise korra, luues näiteks andmebaasi, millele organisatsiooni liikmed juurde pääsevad.

7.3. Ühise loomingu korral on selles osalevatel organisatsiooni liikmetel ja/või ITERi organisatsioonil õigus taotleda intellektuaalomandit ühisesse omandisse mis tahes riigis, mille taotlejad valivad.

7.4. Intellektuaalomandi kaasomandit kasutatakse, kui intellektuaalomandi autoriks on organisatsiooni kaks või enam liiget või üks või mitu liiget koos ITERi organisatsiooniga ning kui selle intellektuaalomandi iseloomu tõttu ei saa selle komponente asjaomase intellektuaalomandiõiguse kaitse taotlemisel, saamisel ja/või säilitamisel üksteisest eraldada. Sellisel juhul sõlmivad kaasloojad omavahel kaasomandikokkuleppe, milles sätestatakse nimetatud intellektuaalomandi jagunemine ning omandiõiguse teostamise tingimused.

Artikkel 8

Tegevuse lõpetamine

8.1. Tegevuse lõpetamise etapiks pärast rajatiste üleandmist võõrustajariigile annab võõrustav lepinguosaline organisatsiooni teistele liikmetele kogu asjakohase avaldamata ja avaldatud teabe, mis on loodud või mida on kasutatud ITERi rajatiste tegevuse lõpetamisel.

8.2. Käesolev lisa ei puuduta võõrustajariigi poolt tegevuse lõpetamise etapis loodud intellektuaalomandit.

Artikkel 9

Lõpetamine ja taganemine

9.1. Nõukogu käsitleb vastavalt vajadusele käesoleva lepingu lõpetamisega või lepinguosalise taganemisega seotud küsimusi, mida käesolev leping täielikult ei reguleeri, kuivõrd need puudutavad intellektuaalomandit.

9.2. Käesoleva lisaga ITERi organisatsioonile ja tema liikmetele antud intellektuaalomandiõigused ja pandud kohustused, eelkõige kõik antud litsentsid, jäävad pärast lepingu lõpetamist või lepinguosalise taganemist jõusse.

Artikkel 10

Kasutustasud

ITERi organisatsiooni poolt intellektuaalomandi litsentsimisest saadavad kasutustasud on ITERi organisatsiooni vahendid.

Artikkel 11

Vaidluste lahendamine

Käesolevast lisast tulenevad ja sellega seotud vaidlused lahendatakse vastavalt käesoleva lepingu artiklile 25.

Artikkel 12

Leiutajate tasustamine

Nõukogu määrab kindlaks organisatsiooni töötajate tasustamise tingimused juhtudeks, kui töötajad loovad intellektuaalomandi.

Artikkel 13

Vastutus

Litsentsikokkulepete läbirääkimistel lisavad ITERi organisatsioon ja tema liikmed vastavalt vajadusele asjakohaseid sätteid, mis reguleerivad litsentsikokkulepete täitmisest tulenevat vastutust, õigusi ja kohustusi.

Lõplik eelnõu Kohapealset toetust käsitlev lisa

Artikkel 1

Kohapealse toetuse leping

1. Võõrustav lepinguosaline tagab ITERi organisatsioonile ehituskoha toetuseks maa, rajatised, hooned, kaubad ja teenused või loob tingimused nende tagamiseks, nagu see on kokkuvõtlikult esitatud käesolevas lisas. Võõrustav lepinguosaline võib sel eesmärgil määrata endale esindaja.

2. Toetuse üksikasju, samuti ITERi organisatsiooni ja võõrustava lepinguosalise või tema määratud esindaja (edaspidi „võõrustaja”) vahelise koostöö korda reguleerib nende vahel sõlmitav leping (edaspidi „kohapealse toetuse leping”).

Artikkel 2

Lepingu kestus

Võõrustaja tagab ITERi organisatsioonile kohapealse toetuse ajavahemikuks alates ITERi organisatsiooni loomisest kuni käesoleva lepingu lõppemise või lõpetamiseni.

Artikkel 3

Koostöökomitee

ITERi organisatsioon ja võõrustaja loovad koostöökomitee, et tagada käesoleva lisaga reguleeritud toetuse tõhus tagamine vastavalt kohapealse toetuse lepingule.

Artikkel 4

Maa, hooned, rajatised ja juurdepääs

Võõrustaja tagab omal kulul ITERi ehituskoha vastavalt ITERi ehituskohaga seotud nõudeid ja projekteerimistingimusi käsitlevale dokumendile (edaspidi „alustingimused”), mille 2000. aastal võttis vastu Euroopa Aatomienergiaühenduse, Jaapani valitsuse, Venemaa Föderatsiooni valitsuse ning Ameerika Ühendriikide valitsuse vahelise kokkuleppega koostöö kohta rahvusvahelise katsetermotuumareaktori tehnilisel projekteerimisel (edaspidi „ITER EDA”) loodud nõukogu, ning muud allpool loetletud vahendid ja teenused:

a) maa, mis antakse tasuta ITERi organisatsiooni käsutusse, et võimaldada kõikide ITER EDA lõpparuandes osutatud ITERi hoonete ja abiteenuste ehitamist, kasutamist ja võimalikku laiendamist;

b) põhiteenused , mida osutatakse ehituskoha piirini: vesi, elekter, kanalisatsioon ja drenaaž, häiresüsteemid;

c) teed, juurdesõiduteed ja sillad , sealhulgas vajalikud kohandused Port Autonome de Marseille’ ja ITERi ehituskoha vahelisel marsruudil, et tagada ITERi projektiks tarnitavate maksimaalse suuruse ja kaaluga seadmete, samuti töötajate ja külastajate juurdepääs ehituskoha piirini;

d) transporditeenused lepinguosaliste sissemaksete raames tarnitavate komponentide vedamiseks Port Autonome de Marseille’st või õhutranspordi korral Marignane’i lennujaamast ITERi ehituskohani;

e) ajutine majutus , mis on ITERi organisatsioonile vajalik ITERi ehituskohas või selle lähedal, kuni ITERi organisatsiooni alalised hooned ja rajatised on kasutuselevõtmiseks valmis;

f) sellise elektrivarustuse rajamine ehituskoha piirini ja hooldamine, mis tagab kuni 500 MW võimsuse impulsskoormuseks ning võimaldab kasutada võrgust pidevalt 120 MW elektrienergiat ilma ühenduse hooldusest tingitud katkestusteta;

g) vesijahutus , et hajutada keskkonda keskmiselt 450 MW (soojus)energiat, ning

h) suure võimsusega ühendus arvutivõrgu ja sideliinidega .

Artikkel 5

Teenused

Lisaks käesoleva lisa artiklis 4 osutatule tagab võõrustaja omal kulul või tõendatud omahinnaga vastavalt kohapealse toetuse lepingule ITERi organisatsioonile vajalikud tehnilised, haldus- ja üldteenused. Nende teenuste hulka kuuluvad muu hulgas:

a) abipersonal lisaks võõrustaja poolt ITERi organisatsioonile käesoleva lepingu artikli 8 kohaselt määratud töötajatele;

b) meditsiiniteenused;

c) hädaabiteenused;

d) valvesignalisatsioon ja sellega seotud rajatised;

e) söökla;

f) litsentsimisprotsessi tugi;

g) ohutuse korraldamise tugi;

h) keelekursuste tugi;

i) ITERi käitamisest tekkivate radioaktiivsete jäätmete käitlemise ja kõrvaldamise teenused;

j) ümberasumise ja elama asumise tugi;

k) bussiliiklus tööle ja töölt;

l) puhke-, sotsiaal- ja ajaveetmisvõimalused;

m) kommunaalteenused ja -tarned;

n) raamatukogu- ja multimeediateenused;

o) keskkonnaseire, sealhulgas kiirgusseire, ning

p) ehituskoha teenused (jäätmete kõrvaldamine, koristus ja haljastus).

Artikkel 6

Haridus

Võõrustaja loob omal kulul rahvusvahelise kooli organisatsiooni töötajate lastele hariduse tagamiseks ning pakub keskkooliharidust rahvusvahelise põhiõppekava järgi, mis töötatakse välja, pidades nõu teiste lepinguosaliste haridusametitega, ning hõlbustab teiste lepinguosaliste spetsiifiliste ja nende poolt toetatavate õppekava lisaelementide rakendamist. Teised lepinguosalised püüavad kaasa aidata kooli arengule ja õppekava akrediteerimisele oma ametiasutuste poolt.

Nõukogu otsuse eelnõu II lisa

Lõplik eelnõu: ITERi projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni asutamislepingu esialgse kohaldamise kord

Artikkel 1

Käesoleva korra osalised on Euroopa Aatomienergiaühenduse (edaspidi „EURATOM”), Hiina Rahvavabariigi valitsuse, India Vabariigi valitsuse, Jaapani valitsuse, Korea Vabariigi valitsuse, Venemaa Föderatsiooni valitsuse ja Ameerika Ühendriikide valitsuse vahelisele ITERi projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni asutamislepingule (edaspidi „ITERi asutamisleping“) allakirjutanud.

Artikkel 2

ITERi asutamislepingu kohaselt jõustub asutamisleping kolmekümnendal päeval pärast seda, kui Hiina Rahvavabariik, EURATOM, India Vabariik, Jaapan, Korea Vabariik, Venemaa Föderatsioon ja Ameerika Ühendriigid on hoiule andnud oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirjad.

Artikkel 3

Käesoleva korra osalised soovivad ITERi asutamislepinguga ettenähtud koostööd teha võimalikult suures ulatuses juba enne, kui igaüks neist on lõpetanud asutamislepingu ratifitseerimiseks, vastuvõtmiseks või heakskiitmiseks nõutavad siseriiklikud menetlused.

Artikkel 4

Seepärast kohustuvad käesoleva korra osalised kooskõlas oma siseriikliku õigusega täitma ITERi asutamislepingut võimalikult suures ulatuses juba enne, kui see jõustub.

Artikkel 5

Käesolevast korrast võib taganeda teistele osalistele sellest 120 päeva kirjalikult ette teatades.

Artikkel 6

Käesolev kord jõustub allakirjutamisel.

[Koht] ……, [kuupäev].

Nõukogu otsuse eelnõu III lisa

LÕPLIK EELNÕU ITERi PROJEKTI ÜHISEKS ELLUVIIMISEKS LOODAVA ITERi RAHVUSVAHELISE TERMOTUUMAENERGEETIKA ORGANISATSIOONI EESÕIGUSTE JA PUUTUMATUSE LEPING

Euroopa Aatomienergiaühendus (edaspidi „EURATOM”), Hiina Rahvavabariigi valitsus, India Vabariigi valitsus, Jaapani valitsus, Korea Vabariigi valitsus ja Venemaa Föderatsiooni valitsus (edaspidi „lepinguosalised”),

ARVESTADES, et ITERi projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni asutamislepingu (edaspidi „ITERi asutamisleping”) artikliga 12 nähakse ette kõnealuse lepingu osalistelt eesõiguste ja puutumatuse rakendamist;

ARVESTADES, et käesoleva lepingu eesmärk on määratleda käesoleva lepingu osaliste eesõiguste ja puutumatuse sisu ja ulatus kooskõlas ITERi asutamislepingu artikliga 12;

ARVESTADES, et lepinguosalised kinnitasid 2006. aasta 24. mail Brüsselis toimunud ministrite ITERi teemalisel kohtumisel oma kavatsust sõlmida käesolev leping;

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES.

Artikkel 1

1. Kooskõlas ITERi asutamislepingu artikliga 5 on ITERi Rahvusvahelisel Termotuumaenergeetika Organisatsioon (edaspidi „ITERi organisatsioon”) rahvusvaheline juriidiline isik, kellel on õigus sõlmida lepinguid riikide ja/või rahvusvaheliste organisatsioonidega.

2. ITERi organisatsioon on juriidiline isik ning tal on oma liikmesriikide territooriumil vajalik õigusvõime muu hulgas:

a) lepingute sõlmimiseks;

b) vara omandamiseks, valdamiseks ja käsutamiseks;

c) litsentside omandamiseks ja

d) õiguslike meetmete võtmiseks.

Artikkel 2

ITERi organisatsiooni ehitised ja ruumid on puutumatud.

Artikkel 3

ITERi organisatsiooni arhiivid ja dokumendid on puutumatud.

Artikkel 4

1. ITERi organisatsioonil on puutumatus kohtuliku vastutuse ja kohtuotsuste täideviimise suhtes, välja arvatud:

a) ulatuses, mil ITERi organisatsioon on sellest konkreetsel juhul selgesõnaliselt loobunud;

b) tsiviilhagi korral kahjutasunõudes, mille on esitanud kolmas isik seoses õnnetusjuhtumiga, mille põhjustas ITERi organisatsioonile kuuluv või tema nimel kasutatav mootorsõiduk, või liikluseeskirja rikkumise korral, millega oli seotud see sõiduk;

c) artikli 23 kohaselt langetatud vahekohtu otsuse täideviimise suhtes ning

d) palga arestimise korral ITERi organisatsiooni töötaja võlgnevuse sissenõudmiseks tingimusel, et arestimise aluseks on otsuse täitmise territooriumil kehtivate eeskirjade kohaselt tehtud lõplik ja täitmisele pööratav seaduslik otsus.

2. ITERi organisatsiooni omand ja vara on nende asukohast sõltumata puutumatud mis tahes vormis rekvireerimise, konfiskeerimise, sundvõõrandamise ja sekvestreerimise suhtes, välja arvatud:

a) ulatuses, mil ITERi organisatsioon on sellest konkreetsel juhul selgesõnaliselt loobunud;

b) lõike 1 punktis b osutatud tsiviilhagi korral ning

c) artikli 23 kohaselt langetatud vahekohtu otsuse täideviimise korral.

3. ITERi organisatsioon on samuti puutumatu haldusliku või ajutise kohtuliku sunniabinõu suhtes, välja arvatud ulatuses, mil ITERi organisatsioon on sellest konkreetsel juhul selgesõnaliselt loobunud või mil see võib olla vajalik seoses:

a) selliste õnnetusjuhtumite ennetamise või uurimisega, millega on seotud ITERi organisatsioonile kuuluvad või tema nimel kasutatavad mootorsõidukid, ning

b) artikli 23 kohaselt langetatud vahekohtu otsuse täideviimisega.

Artikkel 5

1. Oma ametliku tegevuse raames on ITERi organisatsioon, tema vara ja sissetulekud vabastatud otsestest maksudest.

2. Kui ITERi organisatsioon ostab või kasutab või tema nimel ostetakse või kasutatakse ITERi organisatsiooni ametlikuks tegevuseks hädavajalikke kaupu või teenuseid ja nende kaupade või teenuste hinnas sisalduvad maksud, võtab lepinguosaline igal võimalikul juhul asjakohased meetmed, et ITERi organisatsioon maksudest vabastada või maksud tagastada.

Artikkel 6

1. ITERi organisatsiooni poolt või nimel tema ametlikuks tegevuseks imporditavad või eksporditavad kaubad vabastatakse kõikidest maksudest. ITERi organisatsiooni ametlikuks tegevuseks imporditavad või eksporditavad kaubad vabastatakse impordi- ja ekspordikeeldudest ja -piirangutest, välja arvatud juhul, kui need keelud või piirangud vastavad ITERi asutamislepingu artiklites 14 ja 20 osutatud õigusnormidele ja poliitikale.

2. Artikli 5 alusel maksudest vabastatud või lõike 1 alusel imporditud kaupu võib müüa või ära anda ainult vabastuse andnud lepinguosaliste seatud tingimustel.

Artikkel 7

1. Artiklite 5 ja 6 kohaldamisel hõlmab ITERi organisatsiooni tegevus haldustegevust, sealhulgas tema kehtestatud sotsiaalkindlustusskeemiga seotud toiminguid, ning ITERi organisatsiooni ITERi asutamislepingus määratletud eesmärkide täitmiseks sooritatavat tegevust.

2. Artiklite 5 ja 6 sätteid ei kohaldata maksude suhtes, mis kujutavad endast vaid kommunaalteenuste tasu.

Artikkel 8

ITERi organisatsiooni töötajate isiklikeks vajadusteks ostetud või imporditud kaupade või osutatud teenuste suhtes ei anta artiklite 5 ja 6 alusel maksuvabastust.

Artikkel 9

Ilma et see piiraks ITERi asutamislepingu artiklites 14 ja 20 osutatud õigusnormide ja poliitika kohaldamist, ei kehti väljaannete ja muude infomaterjalide saatmise kohta ITERi organisatsiooni poolt või ITERi organisatsioonile mitte mingeid piiranguid.

Artikkel 10

1. ITERi organisatsioon võib vastu võtta ja omada mis tahes rahalisi vahendeid, valuutat, raha või väärtpabereid; ta võib neid vabalt käsutada ITERi asutamislepinguga ettenähtud eesmärkidel ning omada kontosid mis tahes vääringus, kuivõrd see on vajalik tema kohustuste täitmiseks.

2. Lõikes 1 osutatud õiguste teostamisel võtab ITERi organisatsioon nõuetekohaselt arvesse kõikide oma liikmete avaldusi, kuivõrd leitakse, et neid avaldusi saab rakendada ilma ITERi organisatsiooni huve kahjustamata.

Artikkel 11

1. ITERi organisatsiooni koheldakse tema ametlikus teabevahetuses ja dokumentide edastamisel vähemalt sama soodsalt, kui lepinguosalised kohtlevad teisi rahvusvahelisi organisatsioone.

2. ITERi organisatsiooni ametlikku teabevahetust ei tsenseerita olenemata sidevahendist.

Artikkel 12

Lepinguosalised võtavad asjakohaseid meetmeid, et hõlbustada ITERi organisatsiooni töötajate sisenemist nende territooriumile, seal viibimist ja sealt lahkumist.

Artikkel 13

1. Lepinguosaliste esindajatel on nende esindusülesannete täitmise ning ITERi organisatsiooni korraldatud nõupidamistel osalemise korral sõidul nõupidamiskohta ja tagasi järgmised eesõigused ja puutumatus:

a) puutumatus kinnipidamise, vahistamise ja isikliku pagasi arestimise suhtes;

b) kohtulik puutumatus, sealjuures ka pärast oma ülesande täitmist, seoses oma tööülesannete käigus sooritatud toimingutega, kaasa arvatud kirjalikud ja suulised avaldused; puutumatus ei kehti siiski juhul, kui lepinguosali