[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 23.3.2011

KOM(2011) 136 lõplik

KOMISJONI ARUANNE

Euroopa Liidu Solidaarsusfond2009. aasta aruanne

SISUKORD

1. Sissejuhatus 3

2. Pooleliolevad 2008. aasta taotlused ja uued 2009. aastal laekunud taotlused 3

3. Rahastamine 6

4. Abi andmise lõpetamised 6

5. Järeldused 7

1. Lisa: Pooleliolevad ja uued Euroopa Liidu Solidaarsusfondile esitatud taotlused 2009. aastal 8

2. Lisa: ELi solidaarsusfondile alates 2002. aastast esitatud taotluste ülevaade 9

SISSEJUHATUS

Euroopa Liidu solidaarsusfond (ELSF) loodi 15. novembril 2002. Nõukogu 11. novembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2012/2002 (Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta) (edaspidi „solidaarsusfondi määrus”) artiklis 12 on sätestatud, et Euroopa Parlamendile ja nõukogule tuleb esitada aruanne fondi eelmise aasta tegevuse kohta. Käesolevas aruandes kirjeldatakse fondi tegevust 2009. aastal ja võetakse nagu eelmisteski aruannetes vaatluse alla juba menetluses olevate ja uute taotluste käsitlemine ning fondi vahendite rakendamisaruannete hindamine, et valmistada need ette menetlemise lõpetamiseks.

Taotluste arvu poolest oli 2009. aasta Euroopa solidaarsusfondi jaoks üks vaiksemaid aastaid. Aasta jooksul esitati ELSFile vaid kuus abitaotlust, samas kui mõnel eelneval aastal oli see arv kuni 19. Neli abitaotlust – seoses metsapõlengutega Kreekas Attica piirkonnas, tormidega Küprosel, üleujutustega Kreeka saarel Evia ja mudavooludega Sitsiilias – esitati 2009. aasta novembris-detsembris, mistõttu lõpetati nende hindamine alles 2010. aastal. Õnnetused olid suhteliselt väikesed ega täitnud fondist abi saamise kriteeriumeid[1].

Tekitatud kahju ja väljamakstud abitoetuste poolest oli 2009. aasta aga üpris erakordne. L'Aquila maavärin Itaalias Abruzzo piirkonnas oli üks suurimaid õnnetusi fondi ajaloos ning selle jaoks maksti välja kõigi aegade suurim abitoetus, mis ulatus ligi poole miljardi euroni. Torm Klaus Edela-Prantsusmaal oli järgmine suur õnnetus, mis tekitas kahju tublisti üle keskmise.

POOLELIOLEVAD 2008. AASTA TAOTLUSED JA UUED 2009. AASTAL LAEKUNUD TAOTLUSED

Küpros (põud)

Küpros kannatas 2008. aastal vihmapuuduse käes, mis mõjutas oluliselt elutingimusi, majandust ja looduskeskkonda. Küprose ametiasutused esitasid ELSFile taotluse abi saamiseks 1. juulil 2008 ning lõplik taotlus koos lisateabega esitati 16. oktoobril 2008. See oli solidaarsusfondi jaoks esimene taotlus, mis esitati seoses põuaga. Solidaarsusfondi määruse kohaselt tuleb taotlus teha hiljemalt kümne nädala jooksul pärast õnnetuse põhjustatud esimese kahju tekkimist, mis on sellise aeglaselt edeneva õnnetuse, nagu põua puhul ilmselgelt keeruline. Küprose puhul jõudis vihmapuuduse mõju haripunkti 2008. aasta aprillis, vihmahooaja lõpus, pärast kolme erakordselt väheste sademetega aastat. Seega leidis komisjon, et 2008. aasta 22. aprilli võib pidada suure kahju tekkimise alguspunktiks. Sellest tulenevalt on 1. juulil 2008 komisjonile esitatud taotluses kinni peetud artikli 4 lõikes 1 sätestatud tähtajast.

Küprose ametiasutused hindasid pärast 22. aprilli 2008 tekkinud otseste kahjude kogusummaks 176,15 miljonit eurot. Kuna see summa ületab Küprose suhtes kohaldatava 84,673 miljoni euro künnise (st 0,6 % riigi rahvamajanduse kogutulust), liigitati põud laiema ulatusega looduskatastroofiks, mis mõjutas kogu riigi territooriumit. 24. oktoobril 2008 tegi komisjon ettepaneku anda finantsabi 7,605 miljonit eurot. Toetus maksti Küprosele välja 9. oktoobril 2009 pärast eelarvemenetlust nõukogus ja parlamendis ning toetuse rakendamise kokkuleppe sõlmimist komisjoni ja Küprose ametiasutuste vahel.

Rumeenia (üleujutused)

2008. aasta juulis kahjustasid Rumeenias küllaltki laialdast piirkonda suured vihmasajud, mis tõid kaasa üleujutused ja maalihked. Rumeenia ametiasutused esitasid ELSFile taotluse abi saamiseks 1. oktoobril 2008. Otsene kogukahju oli hinnanguliselt 471,42 miljonit eurot. Kuna see summa jääb allapoole Rumeenia suhtes kohaldatavast laiema ulatusega katastroofi künnisest (566,84 miljonit eurot, st 0,6 % Rumeenia rahvamajanduse kogutulust), kuid moodustab siiski 83 % kõnealusest künnisest, hinnati taotlust nn erakorralise piirkondliku katastroofi kriteeriumi alusel.

Mõjutatud piirkond oli ühtne ala, kuhu kuulub viis Rumeenia kirdeosa maakonda 3,046 miljoni elanikuga. Enamik piirkonna elanikest kannatas eraomandi ja põllumajanduskultuuride osalise või täieliku hävinemise tagajärjel. Esitati dokumendid, et tõendada tõsist ja püsivat mõju piirkonna elutingimustele ja majanduslikule stabiilsusele. Teatatud oli põhiinfrastruktuuridele, põllumajandusele, metsandusele, kariloomadele ja inimeste kodudele tekitatud suurest kahjust. Katastroof mõjutas püsivalt piirkonna elutingimusi, kuna hävis ligikaudu 14 644 majapidamist, põhiinfrastruktuure (vesi ja elekter) ei olnud võimalik pikka aega kasutada ning tõsiselt sai kahjustada transpordi infrastruktuur, mis tõi kaasa umbes 100 kohaliku omavalitsuse täielikku isolatsiooni jäämise. 22. jaanuaril 2009 tegi komisjon otsuse, et taotlus vastab erakorralise piirkondliku katastroofi kriteeriumidele ning tegi ettepaneku 11 785 377 euro suuruse toetuse andmiseks. Toetus maksti Rumeenia ametiasutustele välja 29. oktoobril 2009 pärast eelarvemenetluse vastavat muutmist ja rakendamislepingule alla kirjutamist.

Prantsusmaa (torm Klaus)

24. jaanuaril 2009 tabas Edela-Prantsusmaad tugev torm (Klaus), mis tekitas suuri kahjustusi. 2. aprillil 2009 esitasid Prantsusmaa ametiasutused solidaarsusfondile taotluse, mis mahtus kümnenädalase tähtaja sisse alates esimeste kahjude tekkimisest.

Prantsusmaa ametiasutuste kohaselt põhjustas torm suurt kahju eelkõige metsandussektorile, mis kandis 60 % hinnangulisest kogukahjust, ning ettevõtetele ja kodumajapidamistele (rohkem kui 25 % hinnangulisest kogukahjust). Torm tekitas suurt kahju ka infrastruktuurile (transport, elekter, vesi ja telekommunikatsioon) ja põllumajandusele ning nõudis ulatuslike puhastusoperatsioonide korraldamist. Tormis kaotas elu 12 inimest ning rohkem kui 400 said vigastada.

Komisjon hindas tormi tekitatud otseste kahjude kogusummaks 3,805 miljardit eurot. Kuna see summa ületab solidaarsusfondi kasutuselevõtu künnise, mis oli 2009. aastal Prantsusmaa puhul 3,398 miljardit eurot (s.t 3 miljardit eurot 2002. aasta hindades), liigitati õnnetus laiema ulatusega looduskatastroofiks, mis kuulub määruse (EÜ) nr 2012/2002 põhirakendusalasse. Teisi Prantsusmaa taotluses esitatud kahjusid, nagu majandustegevuse katkemisest põhjustatud sissetuleku ja tootmise vähenemist ning hüpoteetilist kahju, nagu sekvesteeritud süsinikdioksiidi kao hinnangulist maksumust (mõlemad kokku 1,220 miljardit eurot), arvesse ei võetud, sest neid ei loeta otsesteks kahjudeks.

29. mail 2009 tegi komisjon ettepaneku anda finantsabi 109 377 165 eurot. Vastav eelarvemenetluse muutmine lõpetati 15. septembril 2009. Komisjon maksis toetuse välja 25. novembril 2009 pärast Prantsusmaaga rakendamislepingu sõlmimist.

Itaalia (Abruzzo maavärin)

2009. aasta aprillis tabas Itaalia piirkonda Abruzzo võimas maavärin, mis maksis 300 inimese elu ja põhjustas ülisuuri kahjustusi. Itaalia ametiasutused taotlesid maavärinaga seotud abi ELi solidaarsusfondi taotlustele seatud kümnenädalase tähtaja jooksul.

Maavärin põhjustas suuri purustusi põhilistele infrastruktuuridele, eramajapidamistele, üldkasutatavatele hoonetele, ettevõtetele ja piirkonna olulisele kultuuripärandile ning põhjustas tõsist kahju elanikkonnale. Õnnetus tabas kogu L’Aquila provintsi, suuremat osa Abruzzo piirkonnast ja mõningaid piirnevaid alasid. Eriti rängalt sai kannatada piirkonna pealinn L’Aquila ja eelkõige selle ajalooline keskus. Õnnetus mõjutas koguelanikkonnast umbes 300 000 inimest, teatati 300 hukkunust ja 1500 vigastatust. Tuhanded kaotasid oma kodu ja/või ettevõtted ning ligi 30 000 inimest majutati pika aja jooksul telklaagrites. 32 000 majutati hotellides ja eramajades Aadria ranniku ääres ja ligi 20 000 kasutasid eramajutust väljaspool piirkonda. Suure osa hoonete seisukord hinnati pärast maavärinat ohtlikuks. Õnnetus mõjutas rängalt ka kogu piirkonna sotsiaal-majanduslikku olukorda, sest majandustegevus vähenes märkimisväärselt või peatus sootuks. Sama kehtib ka kohaliku ülikooli tegevuse kohta, kus õpib 27 000 tudengit ja mis on piirkonna oluline majandustegur.

Itaalia ametiasutused hindasid otseste kahjude kogusummaks 10,212 miljardit eurot. Kõnealune summa moodustab 0,67 % Itaalia rahvamajanduse kogutulust ja ületab kolmekordselt künnise, mis tavaliselt solidaarsusfondi kasutuselevõtmise puhul Itaalia suhtes kehtib (3,4 miljardit eurot, s.t 3 miljardit eurot 2002. aasta hindades). Komisjoni talituste analüüsist ilmnes, et meetodid, mida Itaalia kasutas eri kategooria kahjude hindamiseks, olid üksikasjalikud ja usaldusväärsed ning saadud tulemused usutavad. Pigem tundus otsese kogukahju hinnanguline suurus isegi veidi tagasihoidlik.

Seega liigitus maavärin laiema ulatusega looduskatastroofiks ning kuulub ELi solidaarsusfondi põhirakendusalasse. Taotlust menetleti kiirkorras, et anda Itaalia ametiasutustele abi võimalikult kiiresti. Oma 8. juuni 2009. aasta otsuses tegi komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele ettepaneku anda finantsabi 493 771 159 eurot. Eelarvemenetluse muutmine lõpetati 20. oktoobril 2009, millele järgnes kiiresti rakendamisettepaneku alla kirjutamine 11. novembril 2009. aastal. Toetus maksti välja 30. novembril 2009.

RAHASTAMINE

2009. aastal maksti välja üks ELSFi toetus, mille taotlus saadi 2008. aasta sügisel (põud Küprosel). Vastava paranduseelarve projekti nr 10/2008[2] kiitsid eelarvepädevad institutsioonid heaks 18. detsembril 2008.

2009. aastal saadud taotluste puhul kasutati fondi seoses kolme juhtumiga. Esialgne paranduseelarve projekt nr 1/2009[3] hõlmab Rumeeniat tabanud üleujutust ning eelarvepädevad institutsioonid kiitsid selle heaks 11. märtsil 2009. Esialgne paranduseelarve projekt nr 7/2009[4] hõlmab Prantsusmaad tabanud tormi Klaus tagajärgi ning eelarvepädevad institutsioonid kiitsid selle heaks 15. septembril 2009. Esialgne paranduseelarve projekt nr 9/2009[5] hõlmab L'Aquila maavärinat Itaalias ning eelarvepädevad institutsioonid kiitsid selle heaks 20. oktoobril 2009. Väljamaksed sai teha pärast toetuse andmise otsuste vastuvõtmist ja rakenduslepingute allkirjastamist.

Abisaaja | Katastroof | Kategooria | Abisumma (eurodes) |

Küpros | Põud | Laiema ulatusega looduskatastroof | 7 605 445 |

Rumeenia | Üleujutus | Erakorraline piirkondlik katastroof | 11 785 377 |

Prantsusmaa | Torm Klaus | Laiema ulatusega looduskatastroof | 109 377 165 |

Itaalia | Abruzzo maavärin | Laiema ulatusega looduskatastroof | 493 771 159 |

Kokku | 622 539 145 |

ABI ANDMISE LÕPETAMISED

Solidaarsusfondi määruse artikli 8 lõikes 2 on sätestatud, et hiljemalt kuus kuud pärast ühe aasta möödumist toetuse väljamaksmise kuupäevast esitab abisaajariik toetuse kasutamise aruande (edaspidi: „rakendamisaruanne”) koos selgitustega kulutuste õigustatuse kohta (edaspidi: „õigustatuse tõend”). Menetluse lõppedes lõpetab komisjon fondist abi andmise.

2009. aasta jooksul lõpetati ELi solidaarsusfondist kaks abi andmist. Seoses abi andmise (1 289 765 eurot) lõpetamisega 2005. aastal Eestit tabanud tormi puhul saadi rakendamisaruanne 27. septembril 2007. Pärast aruande põhjalikku hindamist komisjoni talituste poolt, pidi komisjon küsima Eesti ametiasutustelt lisateavet. Eesti ametiasutuste vastus saadi 19. jaanuaril 2009, milles teatati, et 4 430 euro ulatuses kulusid olid abikõlbmatud. Komisjon algatas tagasinõudmismenetluse, ning Eesti ametiasutused tagastasid 4 430 eurot 1. juunil 2009. Sellega juhtum lõpetati.

Seoses 2005. aastal Leedut tabanud tormiga, anti Leedule toetust 378 910 eurot ning nende rakendamisaruanne saadi leedu keeles 10. oktoobril 2007. Pärast aruande tõlkimist ja kontrollimist komisjoni talitustes küsiti Leedu ametiasutustelt lisateavet. Leedu ametiasutuste kinnitusega tõendati, et kõik vajalikud lõpetamise tingimused on täidetud ning komisjon lõpetas juhtumi 11. juunil 2009.

Komisjon sai 2009. aastal lõplikud rakendamisaruanded 2007. aastal Kreekale (Evrose jõe üleujutus 2006. aastal), Ungarile (üleujutus 2006. aastal), Saksamaale (seoses tormiga Kyrill 2007. aastal) ja Prantsusmaale (seoses tormiga Gamède 2007. aastal) antud toetuste kohta. Käesoleva aastaaruandega hõlmatud perioodi lõpul ei olnud kõnealuste rakendamisaruannete hindamine veel lõppenud.

JÄRELDUSED

2009. aastal tõestas solidaarsusfond järjekordselt oma tõhusust katastroofidele reageerimisel ja tegi märkimisväärsed rahalised vahendid kättesaadavaks mõistliku aja jooksul. Eelduseks on aga siiski asjaolu, et taotlejariigid on taotlused hästi koostanud ning komisjonil ei ole vaja küsida selgitusi või lisateavet. Sellega seoses on väga tõhusaks osutunud komisjoni talituste väljakujunenud tava pakkuda liikmesriikide pädevatele asutustele võimalust, et talitus vaatab nende koostatud taotlusprojekti enne ametlikku esitamist mitteametlikult läbi. Solidaarsusfondist abi taotlevaid riike julgustatakse seda võimalust kasutama.

Näiteks solidaarsusfondi jaoks kõigi aegade suurima katastroofi puhul taotletud abi suudeti välja maksta üsna kiiresti, ainult viis kuud pärast taotluse esitamist, vaatamata Euroopa Parlamendi ümberkorraldusfaasile pärast juunis toimunud valimisi.

2009. aasta tõi esile ka probleemid EUSFist toetuse saamisel aeglaselt kujunevate õnnetuste puhul. Nõuet esitada taotlus kümne nädala jooksul pärast katastroofist põhjustatud esimese kahju tekkimist on ilmselgelt raske täita selliste õnnetuste puhul nagu põud, kus täpse alguskuupäeva määramine on praktiliselt võimatu. Kuigi Küprose taotluse puhul suudeti leida lahendus, oleks siiski hea, kui solidaarsusfondi määrusesse lisataks erisäte sellist tüüpi katastroofide puhuks, et ei oleks vaja määrust „interpreteerida”. Komisjon käsitleb seda küsimust oma teatises ELi solidaarsusfondi tuleviku kohta, mis on kavas esitada. 2011. aasta teise poole alguses.

1. Lisa: Pooleliolevad ja uued Euroopa Liidu Solidaarsusfondile esitatud taotlused 2009. aastal

Taotlejariik | Küpros | Rumeenia | Prantsusmaa | Itaalia |

Katastroofi nimi ja liik | Põud | Üleujutus | Torm Klaus | Abruzzo maavärin |

Katastroofi tekitatud esimese kahju kuupäev | 22.04.2008 | 24.07.2008 | 24.01.2009 | 06.04.2009 |

Kohaldamise kuupäev* | 01.07.2008 | 01.10.2008 | 02.04.2009 | 08.06.2009 |

Kogu teabe kättesaamise kuupäev | 01.07.2008 | 01.10.2008 | 02.04.2009 | 08.06.2009 |

Katastroofi künnis (miljonites eurodes) | 84,673 | 566,845 | 3 398,6 | 3 398,6 |

Otsene kogukahju (miljonites eurodes) | 176,15 | 471,41 | 3 805,47 | 10 212,04 |

Kategooria | laiema ulatusega | piirkondlik | laiema ulatusega | laiema ulatusega |

Kahjud / künnis | 208,03 % | 83,16 % | 111,97 % | 300,48 % |

Abikõlblike erakorraliste meetmete kulud (miljonites eurodes) | 59,45 | 390,81 | 462,91 | 2 004,14 |

Abikõlblikud kulud / kogukahju | 33,74 % | 82,9 % | 12,16 % | 19,63 % |

Abi / abikõlblikud kulud | 12,79 % | 3,01 % | 23,63 % | 24,64 % |

Abi määr (% kogukahjust) | 4,31 % | 2,49 % | 2,87 % | 4,84 % |

Toetuse andmise otsuse kuupäev | 30.03.2009 | 20.07.2009 | 27.10.2009 | 11.11.2009 |

Rakendamislepingu kuupäev | 10.06.2009 | 03.09.2009 | 13.11.2009 | 11.11.2009 |

Antud abi (eurodes) | 7 605 445 | 11 785 377 | 109 377 165 | 493 771 159 |

2. Lisa: ELi solidaarsusfondile alates 2002. aastast esitatud taotluste ülevaade

2 | CZ | Üleujutus | 2 300 | laiema ulatusega | 129 |

3 | FR | Üleujutus (Le Gard) | 835 | piirkondlik | 21 |

4 | DE | Üleujutus | 9 100 | laiema ulatusega | 444 |

2002. aastal esitatud taotluste alusel antud abi kokku | 728 |

2 0 0 3 | 1 | ES | Õlireostus (Prestige) | 436 | piirkondlik | 8,626 |

2 | IT | Maavärin (Molise.Apulia) | 1 558 | piirkondlik | 30,826 |

3 | IT | Vulkaanipurse (Etna) | 894 | piirkondlik | 16,798 |

4 | IT | Üleujutus (Põhja-Itaalia) | (1 900) | (laiema ulatusega) | tagasi lükatud |

5 | GR | Karmid talvetingimused | (selgitamata) | (laiema ulatusega?) | tagasi lükatud |

6 | PT | Metsatulekahjud | 1 228 | laiema ulatusega | 48,539 |

7 | FR | Metsatulekahjud (Lõuna-Prantsusmaa) | 531 | (piirkondlik) | tagasi lükatud |

8 | ES | Metsatulekahjud (Portugaliga piirnev ala) | 53 | naaberriik | 1,331 |

9 | MT | Üleujutus | 30 | laiema ulatusega | 0,961 |

10 | IT | Üleujutus (Friuli-Venezia Giulia) | (525) | (piirkondlik) | tagasi lükatud |

2003. aastal esitatud taotluste alusel antud abi kokku | 107,081 |

2 0 0 4 | 1 | FR | Üleujutus (Rhone´i jõe delta) | 785 | piirkondlik | 19,625 |

2 | ES | Üleujutus (Malaga) | (73) | (piirkondlik) | tagasi lükatud |

3-9 | ES | Metsatulekahjud (7 taotlust) | (480) | (piirkondlik) | kõik 7 taotlust tagasi lükatud |

10 | SK | Üleujutus | (29) | (piirkondlik) | tagasi lükatud |

11 | SI | Maavärin | (13) | (piirkondlik) | tagasi võetud |

2004. aastal esitatud taotluste alusel antud abi kokku | 19,625 |

2 0 0 5 | 1 | SK | Torm (Tatra mäed) | 203 | laiema ulatusega | 5,668 |

2 | IT | Üleujutus (Sardiinia) | (223, ülehinnatud) | (piirkondlik) | tagasi lükatud |

3 | EE | Torm | 48 | laiema ulatusega | 1,29 |

4 | LV | Torm | 193 | laiema ulatusega | 9,487 |

5 | SE | Torm „Gudrun” | 2 297 | laiema ulatusega | 81,725 |

6 | LT | Torm | 15 | naaberriik | 0,379 |

7 | GR | Evrose jõe üleujutus | (112) | (piirkondlik) | tagasi lükatud |

8 | RO | Kevadine üleujutus | 489 | laiema ulatusega | 18,798 |

9 | BG | Kevadine üleujutus | 222 | laiema ulatusega | 9,722 |

10 | BG | Suvine üleujutus | 237 | laiema ulatusega | 10,632 |

11 | RO | Suvine üleujutus | 1 050 | laiema ulatusega | 52,4 |

12 | AT | Üleujutus (Tirool.Vorarlberg) | 592 | piirkondlik | 14,799 |

2005. aastal esitatud taotluste alusel antud abi kokku | 204,905 |

2 0 0 6 | 1 | UK | Kütusehoidla plahvatus Buncefieldis | (700) | (piirkondlik) | tagasi võetud |

2 | GR | Evrose jõe üleujutus | 372 | piirkondlik | 9,306 |

3 | HU | Üleujutus | 519 | laiema ulatusega | 15,064 |

4 | ES | Metsatulekahjud Galiitsias | (91) | (piirkondlik) | tagasi lükatud |

2006. aastal esitatud taotluste alusel antud abi kokku | 24,370 |

2 0 0 7 | 1 | DE | Torm „Kyrill” | 4750 | laiema ulatusega | 166,9 |

2 | FR | La Réunion, tsüklon „Gamede” | 211 | piirkondlik | 5,29 |

3 | ES | EL Hierro saare üleujutus | (18) | (piirkondlik) | tagasi lükatud |

4 | ES | Üleujutus La Manchas | (66) | (piirkondlik) | tagasi lükatud |

5 | UK | Üleujutus | 4 612 | laiema ulatusega | 162,387 |

6 | CY | Metsatulekahjud | (38) | (piirkondlik) | tagasi lükatud |

7 | ES | Metsatulekahjud Kanaari saartel | (144) | (piirkondlik) | tagasi lükatud |

8-16 | IT | 9 taotlust seoses 9 piirkonnas aset leidnud metsatulekahjudega | - | (piirkondlik) | ei vasta nõuetele, tähtaeg ületatud |

17 | FR | Torm „Dean” Martinique`il | 509 | piirkondlik | 12,78 |

18 | GR | Metsatulekahjud | 2 118 | laiema ulatusega | 89,769 |

19 | SI | Üleujutus | 233 | laiema ulatusega | 8,254 |

2007. aastal esitatud taotluste alusel antud abi kokku | 445,380 |

2 0 0 8 | 1 | CY | Põud | 165,4 | laiema ulatusega | 7,605 |

2 | RO | Üleujutused | 471,4 | piirkondlik | 11,785 |

2008. aastal esitatud taotluste alusel antud abi kokku | 19,390 |

2 0 0 9 | 1 | FR | Torm Klaus | 3 805,5 | laiema ulatusega | 109,377 |

2 | IT | Abruzzo maavärin | 10 212,0 | laiema ulatusega | 493,771 |

3 | GR | Metsatulekahjud 09 | (152,8) | (piirkondlik) | tagasi lükatud |

4 | CY | Tormid 09 | (2,6) | (piirkondlik) | tagasi lükatud |

5 | GR | Evia saare üleujutused | (83,2) | (piirkondlik) | tagasi lükatud |

6 | IT | Messina mudavool | (598,9) | (piirkondlik) | tagasi lükatud |

2009. aastal esitatud taotluste alusel antud abi kokku | 603,148 |

Alates 2002. aastast antud abi kokku | 2 151,899 miljonit eurot |

[1] Kõnealuste taotluse hindamise üksikasjad esitatakse 2010. aasta aruandes.

[2] KOM(2008)731; paranduseelarve nr 11/2008, vastu võetud 18. detsembril 2008, ELT L 27, 30.1.2009.

[3] KOM(2009)22; paranduseelarve nr 1/2009, vastu võetud 11. märtsil 2009, ELT L 99, 17.4.2009.

[4] SEK(2009) 827; paranduseelarve nr 7/2009, vastu võetud 15. septembril 2009, ELT L 293, 10.11.2009.

[5] KOM(2009)448; paranduseelarve nr 9/2009, vastu võetud 20. oktoobril 2009, ELT L 326, 11.12.2009.