[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 26.6.2009

KOM(2009) 283 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE JA REGIOONIDE KOMITEELE

nõukogu 29. juuni 1998. aasta direktiivi 98/49/EÜ (ühenduse piires liikuvate töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate täiendavate pensioniõiguste kaitse kohta) rakendamise kohta Bulgaarias ja Rumeenias (Seisuga 1. september 2008) {SEK(2009) 813}

KOMISJONI ARUANNEEUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE JA REGIOONIDE KOMITEELE

nõukogu 29. juuni 1998. aasta direktiivi 98/49/EÜ (ühenduse piires liikuvate töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate täiendavate pensioniõiguste kaitse kohta) rakendamise kohta Bulgaarias ja Rumeenias (Seisuga 1. september 2008) (EMPs kohaldatav tekst)

1. SISSEJUHATUS

29. JUUNIL 1998 VÕTTIS NÕUKOGU VASTU DIREKTIIVI 98/49/EÜ ÜHENDUSE PIIRES LIIKUVATE TÖÖTAJATE JA FÜÜSILISEST ISIKUST ETTEVÕTJATE TÄIENDAVATE PENSIONIÕIGUSTE KAITSE KOHTA. DIREKTIIVI RAKENDAMISTÄHTAJAKS OLI VASTAVALT 25. JUULI 2001 VIIETEISTKÜMNES LIIKMESRIIGIS, 1. MAI 2004 SEL KUUPÄEVAL ÜHINENUD KÜMNES LIIKMESRIIGIS JA 1. JAANUAR 2007 BULGAARIAS JA RUMEENIAS. VASTAVALT NIMETATUD DIREKTIIVI ARTIKLI 10 LÕIKELE 3 PIDI KOMISJON ESITAMA ARUANDE DIREKTIIVI RAKENDAMISE KOHTA [1]. Käesolev aruanne käsitleb direktiivi rakendamist Bulgaarias ja Rumeenias, kes said Euroopa Liidu liikmeks 1. jaanuaril 2007.

Et saada terviklik ülevaade direktiivi ülevõtmise olukorrast Bulgaarias ja Rumeenias, saatis komisjon asjaomaste liikmesriikide valitsustele küsimustiku. Saadud vastused annavad ülevaate direktiivi 98/49/EÜ siseriiklikku õigusse ülevõtmiseks võetud erimeetmetest neis kahes liikmesriigis. Bulgaaria puhul toimus ülevõtmine 11. juuli 2006. aasta seadusega, millega muudeti sotsiaalkindlustuse seadustikku. Rumeenia omakorda võttis eespool nimetatud direktiivi ülevõtmiseks vastu 22. mai 2006. aasta seaduse nr 204 vabatahtlike pensionide kohta.

2. REGULEERIMISALA

Direktiivis määratletud tähenduses on täiendav pensioniskeem mis tahes ametialane pensioniskeem, mis on koostatud siseriiklike õigusaktide ja tavade või kollektiivlepingu või muu samaväärse kokkuleppe kohaselt töötajatele või füüsilisest isikust ettevõtjatele täiendava pensioni kindlustamiseks olenemata sellest, kas see skeem on kohustuslik või vabatahtlik. Kõnealuse direktiivi reguleerimisalast on välja jäetud need skeemid, mida hõlmab määruse (EMÜ) nr 1408/71 artikli 1 punkti j esimeses lõigus määratletud mõiste „õigusaktid”, või mille kohta mõni liikmesriik on vastavalt kõnealusele artiklile teinud sellekohase avalduse.

Bulgaaria ja Rumeenia vastused küsimustikule annavad põgusa ülevaate kõnealuse direktiivi reguleerimisalas olevate täiendavate pensioniskeemide kohta neis kahes liikmesriigis Nii Bulgaarias kui ka Rumeenias hõlmab täiendav pensioniskeem direktiivi 98/49/EÜ ülevõtmise tähenduses ainult vabatahtlikke täiendavaid pensioniskeeme.

3. ÜHENDUSE PIIRES LIIKUVATE TÖÖTAJATE PENSIONIÕIGUSTE KAITSEMEETMED

3.1. Võrdne kohtlemine pensioniõiguste säilimise suhtes

Direktiivi artiklis 4 on sätestatud, et kui töötaja, kes on omandanud pensioniõigused täiendava pensioniskeemi alusel ühes liikmesriigis, suundub teise liikmesriiki, peavad need õigused säilima vähemalt samas ulatuses kui nendel töötajatel, kes lahkuvad töölt, kuid jäävad samasse liikmesriiki.

Nimetatud artikli eesmärk on tagada, et isikud, kes suunduvad ühest liikmesriigist teise, ei ole halvemas olukorras kui need, kes lahkuvad töölt, kuid jäävad samasse liikmesriiki. Selle põhimõtte kehtestamisega tagab artikkel 4 siseriiklike ja piiriüleste juhtumite võrdse kohtlemise miinimumstandardi selles osas, mis puudutab juba omandatud õiguste säilimist.

Bulgaaria sotsiaalkindlustuse seadustiku artikli 248a lõiked 1–2 ja Rumeenia seaduse nr 204/2006 artikkel 51 tagavad, et kui skeemiga liitunud isik läheb elama teise liikmesriiki, säilivad tema omandatud pensioniõigused.

3.2. Välismaksete tagamine

Vastavalt direktiivi artiklile 5 tagavad liikmesriigid, et täiendavate pensioniskeemide kohaseid hüvitisi makstakse täiendavate pensioniskeemidega isikutele, kes on või on varem olnud täiendava pensioniskeemiga liitunud, ning teistele kõnealuste skeemide kohaseid õigusi omavatele isikutele kõikides liikmesriikides, ilma maksude ja tehingutasudeta. Hüvitiste maksmine kõikjal Euroopas on oluline eeltingimus nii töötajate vaba liikumise kui ka kapitali vaba liikumise põhimõtete lõplikuks rakendamiseks.

Välismaksed tagatakse Bulgaaria sotsiaalkindlustuse seadustiku artikliga 248b, milles viidatakse artiklitele 256 ja 257 ning Rumeenia seaduse nr 204/2006 artikli 77 lõikega 5.

3.3. Piiriülene liitumine lähetatud töötajate puhul

Artikkel 6 käsitleb lähetatud töötajaid määruses 1408/71/EMÜ määratletud tähenduses. Lähetamine tähendab olukorda, kus tööandja saadab töötaja ajutiselt tema tavalise töökoha asukohariigist erinevasse liikmesriiki. Lähetuse maksimaalne pikkus on 12 kuud; erandjuhtudel võib seda pikendada kuni 24 kuuni. Kogu lähetusperioodi vältel on olemas otsene seos lähetava ettevõtte ja lähetatud töötaja vahel.

Artikkel 6 lubab piiriülest liitumist, sätestades, et teises liikmesriigis lähetusega töötamise ajal peab tööandjatel ja lähetatud töötajatel olema lubatud jätkata sissemaksete tegemist päritoluliikmesriigi täiendavasse pensioniskeemi. Kui sissemaksete tegemist jätkatakse, peavad liikmesriigid kindlustama, et lähetatud töötajad ja tööandjad on vabastatud mis tahes sissemaksete tegemise kohustusest teises liikmesriigis.

Bulgaaria ja Rumeenia on direktiivi artikli 6 oma riigi õigusaktidesse nõuetekohaselt üle võtnud. Mõlemad liikmesriigid tagavad lähetatud töötajate piiriülese liitumise Bulgaaria sotsiaalkindlustuse seadustiku artikli 230 lõigetes 8–9 ja Rumeenia seaduse nr 204/2006 artikli 77 lõikes 2.

3.4. Skeemiga liitunud isikute teavitamine

Lähtudes direktiivi artiklist 7 võtavad liikmesriigid meetmeid tagamaks, et tööandjad, usaldusisikud või muud täiendavate pensioniskeemide haldamise eest vastutavad isikud annaksid skeemiga liitunud isikutele piisavalt teavet nende pensioniõigustest ning asjaomase skeemi kohaselt nende käsutuses olevatest võimalustest teise liikmesriiki tööle suundumise korral. Nad peavad andma vähemalt sellist teavet, mida jagatakse nendele skeemiga liitunud isikutele, kelle suhtes sissemaksete tegemine lõpetatakse, kuid kes jäävad samasse liikmesriiki.

Sotsiaalkindlustuse seadustiku artikli 123h teise lõiguga tagab Bulgaaria ja seaduse nr 204/2006 artikliga 103 tagab Rumeenia täiendavate pensionide omanike piisava teavitamise.

4. KOKKUVÕTE

Direktiiv 98/49/EÜ kuulub ühenduse õigustikku, mille liikmesriigid peavad enne Euroopa Liiduga ühinemist oma riigi õigusaktidesse üle võtma. Vastused, mille Bulgaaria ja Rumeenia Euroopa Komisjonile esitasid, näitavad, et mõlemad riigid on taganud nimetatud direktiivi rakendamise enne Euroopa Liiduga ühinemist. Bulgaaria 11. juuli 2006. aasta seadusega, millega muudeti sotsiaalkindlustuse seadustikku ja Rumeenia 22. mai 2006. aasta seadusega nr 204 tagatakse selliste takistuste kõrvaldamine, millega võõrtöötajad võiksid kokku puutuda seoses täiendavate pensioniõiguste kaitsega.

Töötajate vaba liikumise õiguse paremale toimimisele on kaasa aidanud ka muud vahendid. Näiteks 19. detsembri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 2560/2001 eurodes tehtavate välismaksete kohta toetab ülekandetasude vähendamist. Samuti on piiriülese liitumise küsimuses oluliseks meetmeks ELi tasandil 3. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/41/EÜ (tööandjapensioni kogumisasutuste tegevuse ja järelevalve kohta, „tööandjapensioni direktiiv") vastuvõtmine. Pensioniasutuste vastastikuse tunnustamise põhimõte, mis kehtestati tööandjapensioni direktiiviga, on peamine selliste asutuste piiriülest tegevust reguleeriv ja seega ka piiriülest liitumist võimaldav meede.

20. oktoobri 2005. aasta direktiivi ettepanek täiendavate pensioniõiguste kaasaskantavuse kohta[2] on täiendav etapp, mille eesmärk on parandada liikuvate töötajate olukorda seoses täiendavatest pensioniskeemidest tulenevate õiguste tagamisega.

Ettepaneku suhtes ei ole praeguseks veel saavutatud vajalikku üksmeelt selle vastuvõtmiseks nõukogu ja Euroopa Parlamendi poolt.

[1] Komisjoni aruanne nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele nõukogu 29. juuni 1998. aasta direktiivi 98/49/EÜ (ühenduse piires liikuvate töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate täiendavate pensioniõiguste kaitse kohta) rakendamise kohta, KOM(2006) 22 (lõplik), 26.1.2006.

[2] Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv täiendavate pensioniõiguste kaasaskantavuse parandamise kohta, KOM(2005) 507 (lõplik), 20.10.2005 ja muudetud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv täiendavate pensioniõiguste kaasaskantavuse parandamise kohta töötajate liikuvuse parandamiseks vastuvõetavate miinimumnõuete kohta täiendavate pensioniõiguste omandamise ja säilitamise parandamise teel, KOM(2007) 603 (lõplik), 9.10.2007.