ET    ET ET 
 
ET 1   ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 2.7.2008 
SEK(2008) 2167 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Lisatud dokumendile:  
 
Komisjoni ettepanek: 
Euroopa Parlamendi ja  nõukogu direktiiv Euroopa töön õukogu asutamise või töötajate 
teavitamis- ja konsulteerimiskorra sisseseadmi se kohta liikmesriigiülestes ettevõtetes või 
kontsernides (uuestisõnastamine) 
 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE  
 
 
{KOM(2008) 419 lõplik} 
{SEK(2008) 2166} 
 
ET 2   ET SISSEJUHATUS  
Mõju hindamine on seotud Euroopa töönõukogusid käsitleva direktiivi 94/45/EÜ kavandatava 
läbivaatamisega ning see v iidi läbi ajavahemikul oktoober 2007 – juuni 2008. Mõju 
hindamiseks moodustati komisjoni talituste va heline juhtrühm, milles olid esindatud 11 
talitust. Telliti välisuuring, mis hõlmas 10 % toimivatest Euroopa töönõukogudest. Teise etapi 
raames konsulteeriti 2008. aasta veebruaris Eu roopa tööturu osapooltega. Komisjon oleks 
tervitanud tööturu osapoolte vahe liste läbirääkimiste korrald amist kui eeldatavasti kõige 
positiivsema mõjuga lahendust, kuid Euroopa Ametiühingute Konföderatsioon oli arvamusel, 
et läbirääkimised sotsiaalse dialoogi üle ei ole lõppkokkuvõttes praktilised. Mõju hindamisel 
kasutati välisandmeid ja võeti arvesse akad eemiliste uuringute tulemusi ning tööturu 
osapoolte ja muude sidusrühmade konsulteerimis el esitatud arvamusi. Mõju hinnang vaadati 
läbi kahel korral, et võtta arvess e mõju hindamise komitee arvamust. 
PROBLEEMI PIIRITLEMINE  
Direktiivis sätestatakse, et suurte  (1 000 töötajat ja rohkem) riik idevaheliste ette võtte töötajaid 
tuleb teavitada ja nendega konsul teerida ettevõtte are ngu ja kavandatavate oluliste muudatuste 
küsimuses. 2007. aastal kuulus direktiivi kohald amisalasse 2257 ettevõtet kokku 24 miljoni 
töötajaga. Euroopa töönõukogud, mis olid loodud enne direktiivi jõus tumist ega kuulunud 
seega direktiivi kohaldamisalasse või mis olid  loodud töötajate esindusorganisatsiooni ja 
keskvalitsuse vahelise kokkuleppe alusel, toim isid 816 ettevõttes ja hõlmasid 14,5 miljonit 
töötajat. 
14 aastat pärast direktiivi vastuvõtmist va javad lahendamist järgmised kolm probleemi: 
• õigus riikidevahelisel e teavitamisele ja konsulteerimis ele ei ole igakülgselt tagatud, 
eelkõige ei teavitatud olemasolevaid Eur oopa töönõukogusid piisavalt ning nendega ei 
konsulteeritud enam kui pooltel ettevõtete ümber korraldamise juhtudel, lisaks on Euroopa 
töönõukogude arv ikka veel suhteliselt väike ja see ei ole viimastel aastatel kasvanud;  
• õiguskindlus ei ole tagatud, seepärast on di rektiivi kohaldamisel puudusi, mis põhjustavad 
lisakulu ja viivitusi, eriti ettevõtete ühinemise või ülevõtmise korral ning seoses riikliku ja 
Euroopa tasandi teavitamis- ja konsulteerimiskorra koordineerimatuse tõttu;  
• Euroopa töönõukogusid käsitlevas 1994. aasta di rektiivis sätestatud teavitamise ja 
konsulteerimise mõisted erinevad hilisemat es töötajate teavitamist ja nendega 
konsulteerimist käsitlevates direktii vides kasutatud mõistetest ning puuduvad 
üksikasjalikud eeskirjad kõnealuste direktiivide koosmõju kohta. 
Need probleemid mõjutavad oluliselt töötajaid,  ettevõtteid ja territoriaalseid üksusi ning 
Euroopa töönõukogude võimalused muutuste sisulise l ennetamisel ja juhtimisel on suures 
ulatuses kasutamata. Kui EL ei võta hoogustuva rahvusvahelistumise tingimustes uusi 
meetmeid, halveneb olukord veelgi. Meetmeid on vaja ka selleks, et  toetada siseturu 
väljakujundamist, jätkusuu tlikku konkurentsiv õimet ja sotsiaalset ühtekuuluvust.  Võttes 
arvesse Euroopa töökomisjonide riikidevahelist olemust, ei saa tõhusaid meetmeid võtta 
liikmesriikide tasandil. ELi meetme õiguslik alus on EÜ asutamislepingu artikli 137 lõike 1 punkt e.  
 
ET 3   ET EESMÄRGID  
Algatuse peamine eesmärk on tagada Eur oopa töönõukogudele tingimu sed, et nad saaksid 
täies mahus täita oma ülesandeid, mis on seotud ettevõtte arenguga, muut uste ennetamise ja 
nende vastutustundliku sotsiaalse juhtimisega ni ng tõelise riikidevahelis e sotsiaalse dialoogi 
edendamisega. Erieesmärgid on järgmised: 
• tagada toimivate Euroopa töönõukogude kaudu t öötajate riikidevahel ise teavitamise ja 
konsulteerimise õiguste tulemuslik kasutamine; 
• suurendada loodud Euroopa töönõukogude arvu, võrreldes direktiivi kohaldamisalasse 
kuuluvate ettevõtete arvuga; 
• tagada õiguskindlus Euroopa töönõukogude asut amisel ja selle tegevuse korraldamisel; 
• Tagada töötajate teavitamis- ja konsulte erimiskorda käsitleva te ühenduse õigusaktide 
omavaheline sidusus ja koosmõju. 
POLIITILISED VALIKUD JA ANALÜÜS  
Eesmärkide saavutamiseks on kolm võimalikku va rianti, mis on alljärgnevalt nimetatud ja 
mille võimalikku mõju on hinnatud. 
• Esimene variant – uut ELi meedet ei kehtestata  – ei võimalda erieesmärke saavutada. 
• Teine variant – mitteregulatiivne lähenemine ja heade tavade täiendav edendamine – 
eeldab ulatuslikumat teavitustegevust, millega võib kaasneda ettepanek suurendada antavat rahalist toetust, et toetada heade tavade  edendamist, ning soovitus Euroopa töönõukogude 
asutamise ja toimimise kohta. See variandiga paraneks heade tavade levitamine ja Euroopa 
töönõukogude töö muutuks tõhusamaks ilma, et ette võtete jaoks tekiks lisakulusid. Samas 
võimaldab meetme olemus saavutada õigus kaitse ning ühenduse õigusaktide sidususe 
tagamise eesmärgid ainult piiratud ulatuses , seepärast tuleb võtta õiguslikke meetmeid 
(kolmas variant). Lisaks on vaja võtta arvesse, et mitteregulatiivset lähenemist juba kohaldatakse ning seetõttu oleks uu el meetmel vaid toetav mõju. 
• Kolmas variant – kehtiva õigusakti läbivaatamine  – eeldab direktiivi 94/45/EÜ muutmist, 
mis hõlmab peamiselt teavitamise ja konsulteerim ise mõistete täpsustamist, riikidevahelise 
pädevuse määratlemist, Euroopa ja riikliku ta sandi teavitamis- ja konsulteerimiskorra 
koordineerimist, läbirääkimistel juhtmärk idena kasutatavate täiendavate nõuete 
kohandamist, koolituse saamise õiguse tagamist, kohandamisklausli lisamist juhuks, kui ettevõtte struktuur oluliselt muutub, ning ametiühingute rolli tunnustamist. Iga allvariandi 
plussid ja miinused arutati läbi ning lei ti tasakaal erinevate sidusrühmade huvisid 
arvestades. Kaks allvaria nti (Euroopa töönõukogu loomiseks vajaliku töötajate arvu 
künnise vähendamine ja kokkulepete registre erimine) jäeti kõrvale, sest nendega 
kaasnevad suuremad kulud. Ülejäänud allvaria ntide puhul on erieesmärkide saavutamine 
tõenäolisem ning nende rakendamine kulut õhusam. Kõnealuseid allvariante tuleb 
kohaldada koos, sest soovitud eesmärgi saavut amiseks ei ole ükski neist üksi piisav. 
Kolmanda variandi sisu on mõnes valdkonnas kohandatud, et võtta ar vesse konsulteerimise 
ja hindamise tulemusi ning er i sidusrühmade huve, eelkõige täie ndavate nõuete osas. Kuna 
kolmanda variandi võimalused teadlikkuse suure ndamisel ja parimate tavade levitamisel 
 
ET 4   ET on piiratud, tuleb seda täiendada teises variandis kirjeldatud teadlikkuse tõstmise 
meetmetega. 
KOKKUVÕTE  
Võttes arvesse seatud eesmärkide saavutamist ja  kulutõhusust, eelistatakse kolmandat varianti 
(kehtiva õigusakti läbivaatamine) kombineeritun a teise variandi (mitteregulatiivne lähenemine 
ja heade tavade täiendav edendamine) teadlikku se tõstmise meetmetega ning alustada tuleks 
ühenduse meetmete kohaldamisest. Kõnealune valik  peaks aitama parandada ettevõttesisese 
dialoogi kvaliteeti ning võimaldama kõikidel osapooltel muutusi pare mini ennetada ja juhtida, 
kuid sellega kaasneb ka mõningane  täiendav kulu. Samas ei tohiks  selle variandiga kaasneda 
olulist lisakulu ettevõtete jaoks, kes juba täidavad kehtiva direktiivi nõudeid. See võimaldab ka kehtivate teavitamist ja  konsulteerimist käsitlevate ühenduse õigusaktide sidusamaks 
muutmist (mõistete ühtlustamine, riikliku ja riikidevahelise ko rra koordineerimine).