[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel, 27.10.2008

KOM(2008) 671 lõplik

KOMISJONI ARUANNE

ÜHINEMISEELSE STRUKTUURIPOLIITIKA RAHASTAMISVAHENDI (ISPA) AASTAARUANNE 2007 [SEK(2008) 2681]

SISUKORD

1. Uued ISPA projektid 5

2. Uued kulukohustused 5

3. Ajavahemikul 2005–2007 rahastatud projektid 5

4. Maksed 6

5. Koondtabelid 7

6. Tehnilise abi vormid ja abi osutamine 8

7. Abisaajariigi algatusel osutatav tehniline abi 8

8. Rakendamine 10

9. Projektide järelevalve 10

10. Finantshaldus ja -kontroll, sh laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteem (EDIS) 10

11. Riskihindamine 11

12. Euroopa Kontrollikoja järeldused 12

13. Kaasrahastamises osalevad partnerid – Euroopa Investeerimispank (EIB), Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD) ja rahandusasutus Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW) 12

14. Riigihanked 13

15. Konkurentsipoliitika 13

16. Keskkonnapoliitika 13

17. Transpordipoliitika 13

18. Avalikustamismeetmed 15

Sissejuhatus

Lähtuvalt juunis 2004 Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogust, kus Horvaatiale anti kandidaatriigi staatus, on nimetatud riik saanud alates 1. jaanuarist 2005 toetust ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahendist (ISPA). Sellega käis Horvaatia varasemate ISPA abisaajariikide jälgedes, kes said ISPA abi alates rahastamisvahendi loomisest 2000. aastal. 1. jaanuaril 2007 said Bulgaaria ja Rumeenia Euroopa Liidu liikmesriikideks ning ei saanud enam abi ühinemiseelsetest rahastamisvahenditest, sh ISPAst. Seetõttu käsitletakse käesolevas aruandes ISPA tegevust üksnes Horvaatias, kuna Horvaatia on ainus riik, mis veel ISPA toetust saab. Aruanne ISPA/Ühtekuuluvusfondi projektide rakendamise kohta Rumeenias ja Bulgaarias esitatakse Ühtekuuluvusfondi aastaaruandes.

ISPA programm lõppes 2006. aasta lõpus ja sellest lähtuvalt ei kiideta heaks ühtegi uut projekti. Seetõttu käsitletakse käesolevas ja kõikides järgmistes ISPA aruannetes üksnes juba heaks kiidetud ISPA projektide rakendamist Horvaatias.

2007. aasta tõi Horvaatiale kaasa mitmesuguseid väljakutseid. Peamine eesmärk oli kuulutada välja eri lepingute pakkumismenetlused, et oleks võimalik alustada rahaliste vahendite väljamaksmist. Selles osas täheldati edasiminekut, kuna enne aasta lõppu kuulutati välja mitu pakkumismenetlust. Kuna asjaomased pakkumised kuulutati välja alles aasta lõpus, on rahaliste vahendite väljamaksmisel tehtud väga vähe edusamme.

2007. aastal pöörati palju tähelepanu rakendusasutuse muutmisele rahastamise ja lepingute sõlmimise kesktalitusest (CFCU – rahandusministeeriumi struktuurides loodud organ) rahastamise ja lepingute sõlmimise keskametiks (CFCA – valitsusasutus). Muutust oli vaja, et pakkuda töötajatele paremaid rahalisi ja muud liiki soodustusi eesmärgiga tagada parem personali püsivus ja lihtsustada asjakohase kogemusega lisatöötajate töölevõtmist. Mõlemad meetmed võeti komisjoni audiitorite 2006. aastal tehtud soovituste alusel.

ISPA eelarve

Kooskõlas komisjoni tegevuspõhise raamatupidamissüsteemiga nähti ISPA eelarve ette kahes eelarvereas: funktsionaalne eelarverida B13.01.04.02 ja tegevuseelarverida B13.05.01.01. Esimene rida sisaldab tehnilise abi halduskulude katmise vahendeid (peamiselt Euroopa Komisjoni delegatsioonide toetamine) ning see lõppes 2006. aastal; teine rida hõlmab maksete assigneeringuid, mis eraldati ühinemiseks valmistuvatele riikidele – Horvaatiale, Bulgaariale ja Rumeeniale – ISPA tõhusaks rakendamiseks ja toimimiseks.

Eelarverida B13.05.01.01, mille suurus oli 2007. aastal 265 714 000 eurot (Bulgaaria, Rumeenia ja Horvaatia jaoks), katab kõik infrastruktuuriprojektide (meetmete) kaasfinantseerimise kulud. Kuna nii Rumeenia kui ka Bulgaaria said 1. jaanuaril 2007 ELi liikmesriikideks, puudutavad allpool esitatud eelarverea B13.05.01.01 maksed üksnes Horvaatiat.

Tabel 1. ISPA eelarve 2007. aastal (eurodes)

Eelarverida | Tehtud maksed |

Funktsionaalne eelarverida B13.01.04.02 | 0 |

Tegevuseelarverida B13.05.01.01 (üksnes Horvaatia) | 124 629 |

Kokku | 124 629 |

Projektide rahastamine

UUED ISPA PROJEKTID

2007. aastal ei kiidetud heaks ühtegi uut ISPA projekti.

UUED KULUKOHUSTUSED

2007. aastal ei võetud uusi kulukohustusi ei keskkonna- ega transpordisektori projektide suhtes.

AJAVAHEMIKUL 2005–2007 RAHASTATUD PROJEKTID

Ajavahemikul 2005–2007 kiitis komisjon Horvaatia esitatud ettepanekute alusel heaks kokku kuus projekti. Neist kolm puudutasid keskkonnasektorit, kaks transpordisektorit ja üks oli horisontaalse tehnilise abi meede (kohustuslike järelevalvekomiteede korraldamiseks ja ISPA rakendusasutuste töö toetamiseks). Nende projektide abikõlblikud investeerimiskulud olid kokku 123,052 miljonit eurot, millest ISPA toetused moodustasid kokku 59 miljonit eurot ehk 47,9%. Komisjon eraldas veel 1 miljon eurot ISPA programmi halduskulude katmiseks, nii et kokku on Horvaatiale programmi lõpuni eraldatud ISPA rahalisi vahendeid seega 60 miljoni euro ulatuses. 2007. aasta lõpuks oli komisjon sidunud Horvaatiale ajavahemikuks 2005–2007 ettenähtud ISPA rahalised vahendid täies ulatuses kulukohustustega, kusjuures säilitatud on tasakaal keskkonna- ja transpordisektori vahel.

Tabel 2. Ajavahemikul 2005–2007 heakskiidetud projektid Horvaatias (eurodes)

Transport | 2 | 76 502 738 | 29 271 310 | 38,26 | 29 271 310 |

Horisontaalne tehniline abi | 1 | 262 335 | 262 335 | 100 | 262 335 |

Keskkond | 3 043 266 | 0 | 3 043 266 |

Transport | 2 975 344 | 0 | 2 975 344 |

Tehniline abi | 52 467 | 124 629 | 177 096 |

Kokku | 6 071 077 | 124 629 | 6 195 706 |

KOONDTABELID

Alljärgnevas tabelis 4 antakse ülevaade ISPA sekkumistest 2007. aastal ja ajavahemikul 2005–2007.

Tabel 4. Ajavahemikul 2005–2007 heakskiidetud projektid Horvaatias (eurodes)

Allsektor | Projektide arv | Abikõlblikud kulud | ISPA osalus | 2007 | 2005–2007 |

Vesi ja kanalisatsioon | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Vee, sh reovee puhastamine | 1 | 36 000 000 | 22 500 000 | 0 | 0 | 22 500 000 | 2 250 000 |

Reoveepuhastusjaamad | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Tahked jäätmed | 1 | 8 823 601 | 6 000 049 | 0 | 0 | 6 000 049 | 600 005 |

Õhu kvaliteet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Horisontaalne | 1 | 1 464 100 | 966 306 | 0 | 0 | 966 306 | 193 261 |

Sektor kokku | 3 | 46 287 701 | 29 466 355 | 0 | 0 | 29 466 355 | 3 043 266 |

Transport |

Maanteed | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Raudteed | 1 | 75 761 000 | 28 789 180 | 0 | 0 | 28 789 180 | 2 878 918 |

Maanteed ja raudteed | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Siseveeteed | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Lennuväljad | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Horisontaalne | 1 | 741 738 | 482 130 | 0 | 0 | 482 130 | 96 426 |

Sektor kokku | 2 | 76 502 738 | 29 271 310 | 0 | 0 | 29 271 310 | 2 975 344 |

Horisontaalne |

Tehniline abi | 1 | 262 335 | 262 335 | 0 | 124 629 | 262 335 | 177 096 |

Sektor kokku | 1 | 1 464 100 | 966 306 | 0 | 0 | 966 306 | 193 261 |

Transport |

Sektor kokku | 1 | 741 738 | 482 130 | 0 | 0 | 482 130 | 96 426 |

Horisontaalne tehniline abi |

Sektor kokku | 1 | 262 335 | 262 335 | 0 | 124 629 | 262 335 | 177 096 |

KOKKU |3 | 2 468 173 |1 710 771 |0 |124 629 |1 710 771 |466 783 | |

Juhtimine ja rakendamine

RAKENDAMINE

Kaks esimest Horvaatia ISPA projekti kiideti heaks 2005. aasta detsembris ning järgmised neli 2006. aasta juulis ja septembris. 2007. aasta lõpuks oli alustatud neist ainult ühe rakendamisega (2005HR16PPT001). Sellest hoolimata tehti teatud edusamme 2005. aastal heaks kiidetud kahe esimese projekti puhul, kuna aasta lõpuks oli välja kuulutatud kolm ehitustöölepingu pakkumismenetlust. Peale selle kuulutati välja veel viis teenuslepingu ning samuti neli raamlepingu sõlmimise pakkumismenetlust. Aasta lõpuks oli allkirjastatud ja töösse võetud neli raamlepingut. Samuti tuleb märkida, et 2007. aasta lõpuks olid välja kuulutatud kõik ühe infrastruktuuriprojekti (2005HR16PPT001) pakkumismenetlused (kaks ehitustöö- ja üks teenuslepingu sõlmimiseks).

On mitu põhjust, miks projektide rakendamine Horvaatias nii aeglaselt edeneb. Peamine põhjus on see, et rakendusasutuse tööd on raskendanud asjakohase kogemusega töötajate puudumine ja kehv juhtimine. Peale selle korraldati rakendusasutus vaadeldaval aastal ümber ja uue struktuuri kõik ametikohad ei ole veel täidetud. Lisaprobleeme tekitab lõplike abisaajate kogenematus rahvusvaheliste pakkumiste ettevalmistamisel ja korraldamisel, asjakohaste töötajate puudumine ja vähene teadlikkus ISPA menetlustest. Teine probleem, mis on mõjutanud projekti rakendamise kiirust, on horvaatide kehtestatud üleliia bürokraatlikud menetlused projekti rakendamise protsessi juhtimiseks ja järelevalveks. Komisjon on mitmel korral soovitanud neid menetlusi tõhustada. Aruande koostamise ajal ei olnud ühegi projekti puhul ohtu, et see ei vasta N+2 reeglile.[1]

PROJEKTIDE JÄRELEVALVE

Rakendamise edenemise ja tõhususe üldist järelevalvet ja hindamist toetavad Euroopa Komisjoni delegatsiooni korrapärased koosolekud, rakendusasutuste järelevalvearuanded, komisjoni töötajate kohapealsed kontrollkäigud ja ametlik järelevalve kaks korda aastas Horvaatias toimuvate ISPA järelevalvekomitee koosolekute kaudu.

Peale selle, et Euroopa Komisjoni delegatsioon kiidab komisjoni nimel heaks pakkumismenetlusi ja lepingute sõlmimist, saab ta tänu oma asukohale tagada edasimineku kohapeal ning pidada riigiasutuste ja lõplike abisaajatega võimalike probleemide puhul sidet.

2007. aastal korraldati Horvaatias kaks ISPA järelevalvekomitee koosolekut: üks juunis ja teine detsembris. Kohtumiste peamised järeldused olid, et vaja on kiirendada pakkumiste ja lepingute sõlmimise menetlusi ning tagada, et tehnilise abi lepingud tulevaste projektide ettevalmistamiseks sõlmitaks nii kiiresti kui võimalik, et vältida hilisemaid probleeme IPA vahendite kasutamisega. Peale selle rõhutas komisjon vajadust võtta võimalikult kiiresti kasutusele ISPAst rahastatavad tehnilise abi meetmed tehnilise ja haldustoe pakkumiseks rakendusasutusele ja asjakohastele ministeeriumidele.

Kuigi täheldati, et projektide tegelik rakendamine kulgeb aeglaselt, märkis komitee, et aasta lõpuks oli välja kuulutatud mitu pakkumist ning et sellest lähtudes peaksid 2008. aastal maksed märkimisväärselt suurenema.

FINANTSHALDUS JA -KONTROLL, SH LAIENDATUD DETSENTRALISEERITUD RAKENDUSSÜSTEEM (EDIS)

Nii finantshalduse ja -kontrolli kui ka eeskirjade eiramise käsitlemise põhinõudeid reguleerivad ISPA määruse ja finantsprotokollide III lisa sätted, mida kohaldatakse komisjoni eelkontrolli korra alusel. Need nõuded sarnanevad Ühtekuuluvusfondi ja struktuurifondide puhul kohaldatavate nõuetega. Põhipunktid on seotud selliste sisefinantskontrollisüsteemide ja -menetluste sisseseadmisega, mis tagavad läbipaistva ja mittediskrimineeriva riigihankekorra, kulutuste täpse deklareerimise, piisava siseauditeerimise, piisava kontrolljälje ja asjakohase reageerimise eeskirjade eiramisele.

ISPA projektide rakendamise aeglase edenemise tõttu otsustati, et 2007. aastal ei tehta Horvaatias ühtegi ISPA eriauditit. Sellegipoolest auditeeris regionaalpoliitika peadirektoraadi kontrolli- ja audititalitus 2007. aasta aprillis riiklikku fondi ja rakendusasutust (CFCU) nõuandval eesmärgil jätkuks varasemale ISPA detsentraliseeritud rakendussüsteemi akrediteerimisele. ISPA osas puudutasid auditi üldjäreldused suurt personalivoolavust rahastamise ja lepingute sõlmimise kesktalituses ja sellest tulenevalt viise, kuidas tagada töötajate hoidmine, samuti dokumentide kontrollimise puudulikkust kesktalituses enne nende esitamist kinnitamiseks Euroopa Komisjoni delegatsioonile.

Detsentraliseeritud rakendussüsteem

Horvaatia ISPA rakendusasutuse, st rahastamise ja lepingute sõlmimise kesktalituse (nüüd rahastamise ja lepingute sõlmimise keskamet) detsentraliseeritud rakendussüsteemi akrediteerimise nõue põhineb finantsmääruse artiklil 164. Komisjon andis detsentraliseeritud rakendussüsteemi akrediteeringu 13. veebruaril 2006.

Laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteem (EDIS)

Kuni lubatakse üle minna laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteemile (nõuab üksnes järelkontrolle), jätkavad Euroopa Komisjoni delegatsiooni töötajad Horvaatias eelkontrollide tegemist ja neil on endiselt tähtis roll ISPA meetmete igapäevase haldamise, rakendamise ja seire järelevalves. Praegu on eesmärk minna Horvaatias üle laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteemile 2009. aasta teise poole lõpuks. Ettevalmistused laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteemile üleminekuks sõltuvad suures osas kehtiva detsentraliseeritud rakendussüsteemi struktuuri toimimise paranemisest.

RISKIHINDAMINE

2007. aasta ja järgnevate aastate auditistrateegia kavandamisel võeti aluseks ISPA rakendamise olukorra analüüsi tulemused ja regionaalpoliitika peadirektoraadi auditi direktoraadi asjakohased eesmärgid. Auditistrateegias sätestatakse eesmärgid, mille on kindlaks määranud regionaalpoliitika peadirektoraadi kõrgem juhatus. Need eesmärgid määratakse kindlaks operatiivküsimustega tegelevate direktoraatidega peetavate üksikasjalike arutelude alusel, mille käigus jagatakse teavet võimaliku riski kohta. Seejärel määratakse auditistrateegias kindlaks eesmärkide saavutamiseks võetavad meetmed, võttes arvesse tuvastatud riske. Üldiselt vähendatakse auditistrateegia rakendamisega riskid miinimumini. 2007. aastal ei tehtud rakendamise piiratud edenemise tõttu ühtegi auditit.

Eelneva heakskiitmise süsteemi alusel peetakse prioriteetseks selle tagamist, et projekti rakendamise ja maksete tegemise suhtes on kehtestatud piisavad kontrollimenetlused. Ometi on ühinemiseelsete vahendite haldamisega alati seotud paratamatu risk, kuna vahenditega tegeleb palju eri organisatsioone ja süsteeme. Kulude abikõlblikkuse otsustab vastavus ühenduse ja riiklikul tasandil kindlaks määratud eeskirjadele ja tingimustele, mis võib tekitada segadust ja väärtõlgendamise riski. Horvaatia ametiasutused plaanivad esitada taotluse ISPA projektide eelkontrollist loobumise kohta 2009. aasta teisel poolel kooskõlas määruse (EÜ) nr 1266/1999 sätetega.

EUROOPA KONTROLLIKOJA JÄRELDUSED

2007. aastal ei korraldatud Horvaatias ühtegi tegevust ega auditit.

KAASRAHASTAMISES OSALEVAD PARTNERID – EUROOPA INVESTEERIMISPANK (EIB), EUROOPA REKONSTRUKTSIOONI- JA ARENGUPANK (EBRD) JA RAHANDUSASUTUS KREDITANSTALT FÜR WIEDERAUFBAU (KFW)

Kuna nimetatud krediidiasutustel on projektide ettevalmistamises ja rakendamises suured kogemused, hoidis komisjon nendega korrapäraseid suhteid nii horisontaalsel tasandil, et kooskõlastada programmitöö ja rakendamisega seotud poliitilisi ja metodoloogilisi küsimusi, kui ka riigi tasandil. Nende pankade erioskused laenude ja abirahade kombinatsioonil põhineva rahastamise struktureerimisel, sealhulgas avaliku ja erasektori partnerlussuhete korraldamisel, on ISPA rahastatavate projektide kvaliteedi parandamisele suureks kasuks. Euroopa Investeerimispank aga ei osale Horvaatias üheski ISPA projektis ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank on ainus rahvusvaheline finantsinstitutsioon, kes Horvaatia ISPA projektis aktiivselt osaleb. Ühte 2005. aastal heakskiidetud keskkonnaprojekti (Karlovaci vee- ja reoveepuhastuse programm) kaasrahastatakse Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga laenu abil.

Panus ühenduse poliitikasse

RIIGIHANKED

EÜ välistegevuse lepinguliste menetluste praktilises juhendis kirjeldatud riigihangete usaldusväärse, ausa ja läbipaistva korraldamisega seotud õigusnõuete täitmine on osutunud tõeliseks proovikiviks ISPA loomisest alates. Paljudel juhtudel on ELi riigihangete korraldamise põhimõtetele vastavuse tagamine põhjustanud viivitusi ISPA projektide rakendamises. Komisjoni talitused – eriti Euroopa Komisjoni delegatsioon Zagrebis – pidid tihti sekkuma ning mitte üksnes selleks, et kontrollida, kas menetlusi kohaldatakse nõuetekohaselt, vaid ka selleks, et parandada vigu, suhelda rahulolematute pakkujatega ning selgitada rakendusasutusele, kuidas tuleb asjaomaseid menetlusi rakendada. Pidevalt tuli parandada pakkumisdokumentide kvaliteeti, mistõttu kuulutati pakkumised välja väga hilja. Nende sekkumiste kuhjumine põhjustas rakendusprotsessis lisaviivitusi.

ISPA projektide pakkumismenetluste korraldamise ja lepingute sõlmimise puhul nõutav komisjoni eelnev heakskiit on seega täielikult õigustatud, kuni saavutatakse tingimused, mis lubavad üle minna laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteemile (vt eespool). Eelneva heakskiitmise süsteemi alusel ja kooskõlas detsentraliseeritud rakendussüsteemi otsusega haldamisõiguste ülekandmise kohta kuulub projekti rakendamise eest vastutava tellija roll üksnes rahastamise ja lepingute sõlmimise keskametile, samas kui komisjon kinnitab iga hankeprotsessi sammu. Sellest järeldub, et kuigi komisjon ei ole tellija, kannab ta osalist vastutust pakkumismenetluse nõuetelevastavuse eest (ilma komisjoni heakskiiduta ei ole abisaajate ja töövõtjate vahel sõlmitud lepingud kehtivad).

KONKURENTSIPOLIITIKA

Kuna ISPA abi on suunatud peamiselt tehnovõrguprojektidega seotud avalike või samaväärsete kulude katmisele, ei teki tavaliselt probleeme ühenduse konkurentsieeskirjade rikkumisega. Eeldusel, et vaba juurdepääs sellisele infrastruktuurile on tagatud kõikidele ettevõtjatele, kes vastavad vajalikele tehnilistele ja õiguslikele tingimustele, ei anna selline abi eelist ühelegi kindlale ettevõttele, välja arvatud juhul, kui rikutakse riigihanke korraldamise eeskirju.

KESKKONNAPOLIITIKA

Prioriteetsete keskkonnaprojektide otsese toetamisega lihtsustab ISPA ka Horvaatia keskkonnapoliitika rakendamist ja ELi standarditega vastavusse viimist. Projekti väljatöötamisel ja rakendamisel saadud kogemused arendavad haldussuutlikkust ja kiirendavad keskkonnasektori reformimist. Haldussuutlikkus on tugevnenud eeskätt keskkonnainvesteeringute kavandamisel ja prioriteetide kindlaksmääramisel. Seoses keskkonnamõju hindamist käsitlevate õigusaktide rakendamisega on vaja teha jätkuvaid ja suuremaid jõupingutusi, eriti avaliku arutelu vallas. Loodetavasti toetab ISPA sel viisil keskkonnakaitse edendamist Horvaatias. Keskkonnaasutustel on veel raskusi vajalike rahaliste vahendite ja inimressursside leidmisega, kuna suur personalivoolavus muudab koolituse ja saadud kogemused kasutuks.

Siinkohal on oluline rõhutada, et Horvaatias tuleb IPA kasutuselevõtuks valmistudes, mis tähendab rohkem hõlmatud asutusi ja lisaprojekte, tagada rakendamiseks (sealhulgas järelevalveks, kontrolliks, lubade andmiseks ja aruannete esitamiseks) vajalikud finants- ja inimressursid.

TRANSPORDIPOLIITIKA

Horvaatias rajati transpordivõrgud kooskõlas TINA ( Transport Infrastructure Needs Assessment – transpordiinfrastruktuuri vajaduste hindamine) ja REBISiga ( Regional Balkans Infrastructure Study – Balkani piirkonna infrastruktuuri uurimus) lähtuvalt üleeuroopalise tähtsusega transpordikoridoridest. Mitu neist läbib Horvaatia territooriumi, sealhulgas VII koridor (Doonau jõgi), X koridor (Salzburg-Ljubljana-Zagreb-Belgrad-Nis-Skopje-Veles-Thessaloníki, sealhulgas haru Xa) ning samuti V koridor, mille kaks haru asuvad Horvaatias (Vb – Budapest, Zagreb, Rijeka – ning Vc – Budapest, Sarajevo, Ploče). Nende võrkude põhjal kavandati ISPAga seotud riiklikke transpordistrateegiaid. Selle tulemusena moodustab ISPA ainus transpordiprojekt osa TINA- ja REBIS-võrgust, st käsitleb võrkudega seotud lõigu, sõlme või juurdepääsu rajamist või taastamist. TEN-T võrgud Horvaatias põhinevad Kagu-Euroopa transpordi vaatluskeskuse (SEETO) soovitustel.

Ühinemiseelsete rahastamisvahendite kooskõlastamine

Nagu on nõutud kooskõlastamismääruses[2], tagab komisjon kolme ühinemiseelse rahastamisvahendi – PHARE, SAPARDi ja ISPA – tõhusa kooskõlastamise. Selle määruse sätete alusel on kolme ühinemiseelse rahastamisvahendi üldises kooskõlastamises eriroll PHARE korralduskomiteel.

Kooskõlastamine (PHARE) ühise järelevalvekomiteega

Ühine järelevalvekomitee vastutab iga ühinemiseelse rahastamisvahendi järelevalve kooskõlastamise ja ELi abisaajariikidele antava rahastamisabi üldiste edusammude hindamise eest. Komitee annab vajaduse korral soovitusi ISPA komiteele või komisjonile.

Koordineerimine Euroopa Komisjoni delegatsioonidega

Komisjoni talitused (laienemise, välissuhete ja regionaalpoliitika peadirektoraadid) korraldasid delegatsioonides korrapäraseid koosolekuid PHARE ja ISPA eest vastutavate ekspertidega, et arutada küsimusi, mis on seotud programmitöö ja rakendamisega, eelkõige pakkumiste korraldamise ja lepingute sõlmimisega.

Kooskõlastamine IPAga

Selleks et tagada tegevuste tõhus kooskõlastamine ja topelttöö vältimine, toimus 2007. aastal Horvaatias peale IPA regionaalarengu rahastamisvahendi valdkondlike järelevalvekomiteede koosolekute kaks ISPA järelevalvekomitee koosolekut. Samuti tuleb märkida, et kaks tehnilise abi meedet, mida ISPAst rahastatakse, on seotud selliste projektide ettevalmistamisega, mis viiakse ellu IPA kaasrahastamise abil. Loodetakse, et tänu sellele toimub üleminek ISPA-lt IPA-le sujuvalt ning asjaomastes sektorites jätkatakse meetmete rakendamist tõrgeteta.

AVALIKUSTAMISMEETMED

2007. aastal ei võetud ISPA projektidega seoses avalikustamismeetmeid, kuna ühegi projektiga ei oldud jõutud tegeliku rakendamise etappi. 2008. aastal aga on kavas korraldada allkirjastamistseremoonia esimese ehitustöölepingu sõlmimise puhul (seotud Vinkovci–Tovarniki raudtee taastamise projektiga). Üritusele kutsutakse asjakohased meedia esindajad.

[1] N+2 reegel on nõue, et meetme raames korraldatava peamise ehitustöö- või tarnelepingu pakkumine tuleb välja kuulutada kahe aasta jooksul alates asjaomase finantsprotokolli allkirjastamisest. Meetme puhul, mis sisaldab üksnes teenuslepinguid, tähendab N+2 reegel, et peamine teenusleping tuleb allkirjastada kahe aasta jooksul alates asjaomase finantsprotokolli allkirjastamisest.

[2] Nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1266/1999 kandidaatriikidele ühinemiseelse strateegia raames antava abi kooskõlastamise kohta.