ET    ET ET 
 
ET 1   ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 15.9.2010 
SEK(2010) 1050 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT, 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE 
  
Lisatud dokumendile: 
  
Ettepanek: 
 
NÕUKOGU SOOVITUS 
 
Noorte liikuvus – õppega seotud liik uvuse edendamise noorte seas  
 
{KOM(2010) 478 lõplik} 
{SEK(2010) 1049}  
 
ET 2   ET KOKKUVÕTE 
Käesolev mõjuhinnang on lisatud nõukogu soovitu se ettepanekule õppega seotud liikuvuse 
edendamise kohta noorte seas, mis on üks osa al gatuse „Noorte liikuvus” raames võetavatest 
meetmetest.  
1. TAUST 
„Noorte liikuvus” on ELi juhtiv al gatus Euroopa 2020. aasta strateeg ia toetuseks. Suurprojekti 
eesmärk on suurendada heade tulemuste ja võrdsete võimaluste kaudu kõrgharidust pakkuvate 
Euroopa asutuste tulemuslikkust ja muuta need rahvusvaheliselt senisest atraktiivsemaks ning 
parandada ELis kõikide haridus- ja koolitustasem ete üldist kvaliteeti, edendades selleks 
õpilaste ja praktikantide liikuvust1.  
„Noorte liikuvuse” tuumeesmärk on õppega seotud liikuvuse edendamine. Algatusega 
püütakse oluliselt suurendada õppivate noorte liikuvust (ja para ndada selle kvaliteeti). Samuti 
püütakse sellega levitada õppega seotud liikuvuse võimalusi laiemalt, kõigi noorte inimesteni, 
eelkõige selliste rühmade hulga s, nagu kutseõppurid ja väiksemate võimalustega noored.  
Samas on selge, et ELi programm üksinda ei sa a saavutada algatuse aluseks olevaid kõrgeid 
eesmärke Sel põhjusel nähakse teatis algatuse  „Noorte liikuvus” kohta et te, et lisaks ELi 
programmitoetusele tuleks koondada liikmesriikide ja muude õppega seotud liikuvuses 
osalejate jõupingutused. Töö oluliseks osak s saab liikuvust taki stavate asjaolude 
kindlakstegemine ja kõrvaldamine.  
Komisjon teeb ettepaneku kasutada nõukogu soovituse projekti heade poliitiliste 
lähenemisviiside sidumiseks riiklikul tasandil,  et edendada õppega seotud liikuvust ja luua 
liikmesriikidele poliitiline juhend aitamaks ka asa „Noorte liikuvuse” üldiste eesmärkide 
saavutamisele. Käesolev mõjuhinnang keskendub just sellele „Noorte liikuvuse” paketi osale, 
eelkõige liikuvust takistavatele asjaoludele.  
2. PROBLEEMIASETUS 
Õppega seotud liikuvus kui isikute liikumis vabaduse osa, st ri ikidevaheline liikuvus 
eesmärgiga omandada uusi oskusi, on üks põhivahe ndeid, mille abil saavad inimesed, eeskätt 
noored, parandada tööleidmise võimalusi ja edendada oma isiklikku arengut. 
Euroopa Liidul on pikaajalised ja hinnat ud kogemused õppega seotud liikuvuse edendamisel 
ja toetamisel; see on valdkond, mis pakub Euroopa kodanikele otsest ja käegakatsutavat kasu. 
Sellised algatused nagu programm „Erasmus”,  on loonud rohkem kui 2 miljonile inimesele 
võimaluse õppida teises riigis ja s aada oma haridusele ametlik tunnustus.  
Samal ajal ei ole õppega seotud liikuvus liiga paljudele Euroopa noortele ikka veel realistlik 
võimalus. Ikka veel kasutab liiga vähe välismaal õppimise kogemuse eeliseid, eriti teatavad rühmad, näiteks vaesema taustaga noored. Pü sivad keelelised, kult uurilised, rahalised, 
õiguslikud ja haldustõkked, näiteks välismaal, eriti väljaspool ELi struktuurseid 
liikuvusprogramme  saadud hariduse kvaliteed i tunnustamine, valideer imine ja hindamine. 
                                                
 
1 KOM(2010) 2020. 
 
ET 3   ET Peale selle on teadlikkus  liikuvusvõimalustest noorte hulgas endiselt madal. Peale selle on 
kehtiv õigusraamistik sektoripõhise suunitlusega (s.o kolmanda taseme haridus, kutseharidus ja -väljaõpe, vabatahtlik töö, õpetajad ja koolitajad, noorteadlased), mis võib ühendatud 
lähenemisviise takistada. Ehkki nii riikli ku kui ka Euroopa tasandi (olemasolevate 
programmide kaudu) täiendavad vahendid võivad liikuvust suurendada, ei piisa 
liikuvusnägemuse kui kõigi jaoks realistliku võimaluse realiseerimiseks üksnes rohkemast 
rahast. Liikmesriigid peavad tegema rohkem, et  kõrvaldada riiklikul ja  piirkondlikul tasandil 
säilivad tõkked. 
On küll olemas nõukogu 2001. aasta soovitus
2 õpilaste, koolitust saavate isikute, vabatahtlike, 
õpetajate ja koolitajate liikuvuse kohta ühenduse piires, kuid seda  ei kasutata ja see on 
nüüdseks osaliselt aegunud. Nimetatud 2001. aas ta soovituse tulemuslikkuse hindamine3 
näitas, et soovitus oli teatav al määral tulemus lik, kui teave edusam mude kohta soovituse 
konkreetsete sätete rakendamisel ei  ole terviklik ega kergesti kättesaadav. On tungiv vajadus 
kõnealust soovitust uuendada, uuendada  selle eesmärke ja see taaselustada . 
3. SUBSIDIAARSUSE  ANALÜÜS 
Haridus-, noorsoo- ja koolituspoliitika on valdkond, kus ELil, nagu on määratletud Euroopa 
Liidu toimimise (Lissaboni) lepingus, on toetav pädevus . Lepingus (artikkel 165) on 
sätestatud, et „Liit aitab kaasa kvaliteetse haridus e arendamisele, soodustades koostööd 
liikmesriikide vahel ning vajaduse korra l toetades ja täiendades nende tegevust”  ning 
nähakse ette, et Euroopa Liidu meetmete eesmärk peab olema „ergutada õppijate ja õpetajate 
liikuvust, muu hulgas kaasa aidates diplomit e ja õpiaja akadeemilisele tunnustamisele” , 
samuti „soodustada noorsoovahetust ja juhendajate  vahetust sotsiaalhariduse alal” . 
EL võtab kõnealuse eesmärgi saavutamiseks kaks paralleelset lähenemisviisi: poliitiline 
koostöö ELi liikmesriikidega ning programmide „Elukestev õpe” (s.o Erasmus, Comenius, 
Leonardo ja Grundtvig) ja „Aktiivsed noored” rakendamine, mis pakuvad liikuvusmeetmeid toetavat rahastamist.  
4. EL
I ALGATUSE  EESMÄRGID 
Peamine poliitiline eesmärk, mis tuleb saa vutada, on muuta õppega seotud liikuvus 
võimaluseks kõigi jaoks: 
– kõrvaldades tõkked õppega seotud liikuvusel e riiklikul/piirkondlikul tasandil; 
– propageerides õppega seotud liikuvust. 
Konkreetsed eesmärgid on järgmised:  
• parandada teabe kättesaadavus t välismaal õppimise võimaluste ja kasulikkuse kohta;  
• parandada keeleoskust kooskõlas  mitmekeelsuse strateegia4 eesmärkidega, sealhulgas 
eesmärk, et kõik ELi kodanikud räägiksid li saks emakeelele veel kaht võõrkeelt;  
• kõrvaldada õiguslikud ja haldustõkked piiriü leste ühisõppe programmide ja muude õppega 
seotud liikuvuse vormidele; 
                                                 
2 2001/613/EÜ 
3 KOM(2004)21  
4 2008/K 320/01  
 
ET 4   ET • vähendada noorteadlaste, praktik antide ja vabatahtlike tervise-  ja sotsiaalkindlustusega 
seotud õiguslikke ja haldustõkkeid;  
• edendada ühtset õigusraamistikku vähemuste liikuvuse tagamiseks; 
• vähendada või kõrvaldada piirangud õppurit e rahalise toetuse ülekandmisel;  
• parandada välismaal saadud ametliku, mitteam etliku ja vabahariduse tunnustamist ja 
valideerimist; 
• suurendada esindamata rühmadest (ebas oodsa sotsiaalmajandusliku taustaga noored, 
vähemusrahvused, puuetega inimesed) pärit noorte võimalusi liikuvuses osaleda;  
• kutsuda üles pöörama tähelepanu liikuvuse kvaliteedile; 
• kutsuda üles sektoritevahelis ele koostööle, et võimaldada erinevatele sihtrühmadele 
ühiseid jagatud lahendusi; 
• võimaldada edusammude paremat võrdlemist liikmesriikide vahel ja tõhustada üksteiselt 
õppimist.  
Tuleks rõhutada, et kuigi on asjakohane m äärata kindlaks valdkonnad, kus liikmesriigid eriti 
meetmeid vajavad, ei peaks ELi tasandi s oovitused hariduse ja vä ljaõppe valdkonnas olema 
normatiivsed: liikmesriigid peavad ise, järgides  subsidiaarsuspõhimõtet, määratlema, kuidas 
nende konkreetses olukorras toimida. 
5. VALIKUVÕIMALUSED  POLIITIKA  ELLUVIIMISEKS 
Võimalike valikute esialgsest hinnangust tu leneb kolm peamist valikuvõimalust kui kõige 
realistlikumad ja otstarbekamad ning arvestav ad ELi väheseid võimalu si sekkuda hariduse ja 
väljaõppe valdkonda. 
5.1. Valik 1: ELi tasemel meetmeid ei võeta / Status Quo  (alusstsenaarium) 
Olemasolev nõukogu 2001. aasta soovitus õpilaste, koo litust saavate isi kute, vabatahtlike, 
õpetajate ja koolitajate liikuvuse kohta ühe nduse piires, mida enam ei kasutata. 
5.2. Valik 2: Nõukogu soovitus: „Noorte liikuvus”: õppega seotud liikuvuse 
edendamine noorte seas 
Nõukogu uus soovitus, millega uuendatakse 2001. aasta soovitust ja muudetakse selle 
eesmärke ning millega edendatakse sektoritevahelist lähenemisviisi mitmele sihtrühmale ühiste tõkete kõrvaldamisele liikuvuse te elt ja suunatumat järelevalvet.  
5.3. Valik 3: Noorte õppega seotud lii kuvuse uus avatud kooskõlastamismeetod 
Uus eraldiseisev „Avatud kooskõlastamismeetod”  olemasolevate liikmesriikide õppega seotud 
liikuvuse suurendamisele ja parimate tavade ja gamisele suunatud meetmete järelevalveks ja 
asjaomase aruandluse koostamiseks. 
6. V
ALIKUVÕIMALUSTE MÕJU HINDAMINE  
6.1. Väljavalitud valikuvõimaluste eelda tav majanduslik, sotsiaalne ja 
keskkonnaalane mõju 
Ehkki esimese valiku majanduslik, sotsiaalne ja  keskkonnamõju oleks väike, sest selle puhul 
ei võetaks täiendavaid ELi tasandi meetmei d, oleks valikuil 2 ja 3 suurem positiivne 
 
ET 5   ET majanduslik ja sotsiaalmõju, sest õppega seotud liikuvusse kaasataks rohkem noori, mis on 
tõestanud oma kasulikkust nende tööhõivealases ja kultuurilises in tegratsioonis tänu 
omandatud suurematele ja laiematele oskuste le. Liikuvust aitavad eeldatavasti suurendada 
kättesaadavam teave, hariduse hõlpsam tunnustamine, sujuvamad haldusmenetlused ja paremad tugistruktuurid. Ebasoodsa taustaga noored või need, kellele liikuvus ei ole 
kättesaadav, saaksid eriti kasu konkreetsete tõ kete kõrvaldamisest, mis neid ebasoodsasse 
olukorda panevad, ning selle tulemusena naudi ksid suurema sotsiaalse ja majandusliku 
(re)integratsi ooni eeliseid.  
6.2. Halduskoormuse hindamine 
Valik 1 ei nõua mingit täiendavat halduskoor must, sest ei hõlma mingeid täiendavaid 
meetmeid ELi või liikmesriikide ametiasutu stelt. Valik 2 tähendab teatavat lisakulu 
rakendavatele asutustele, institutsioonidele ja valitsusasutustele soovitusele reageerimisel, 
näiteks uute strateegiate koostamisel või õigus aktide täiendamisel, et muuta õppega seotud 
liikuvus noortele kergemaks. Mõningased lisakulud võivad tekkida liikuvuse edetabeli 
koostamisest, ehkki selle üldmõju on neutraalne, se st need kaetakse olemasoleva järelevalve- 
ja aruandlusnõuete ümberori enteerimisega. Valik 3 tooks kaasa halduskoormuse kõige 
olulisema suurenemise: samal ajal kui ra kendamiskulud oleksid enam-vähem samad, mis 
valiku 2 puhul, tekiksid nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil lisakulud seoses uue avatud 
kooskõlastamismeetodi ja aruandlusraamistiku loomisega. 
6.3. Mõju väljaspool Euroopa Liitu  
Valiku 1 eeldatav mõju ELivälisele l iikuvusele on piiratud, sest nõukogu 2001. aasta 
soovituses seda ei käsitleta. Valik 2 mõjutaks  ELivälist liikuvust positiivselt, arvestades, et 
nõukogu uus soovitus käsitleks selgesõnaliselt seda  aspekti, mis oleks lähtepunktiga võrreldes 
oluline uuendus ja parendus. Valiku 3 mõju ELivälisele liikuvusele oleks piiratum, sest 
õigusliku aluseta ei stimuleeritaks l iikmesriike tõhusalt meetmeid võtma. 
7. V
ALIKUVÕIMALUSTE VÕRDLUS NENDE EELDATAVA MÕJU ALUSEL  
Praegune olukord võib võimaldada olukorra teatavat  paranemist arengu teel, kuid sellest 
tõenäoliselt ei piisaks õppega seotud lii kuvuse võimaldamiseks kõikidele. 2001. aasta 
soovitus ei arvesta viimaste aastate oluliste  arengutega haridus- ja koolitussektoris, mis 
mõjutavad õppega seotud liikuvust. Peale se lle raskendab soovituse sektorikohane 
lähenemisviis lahendada mitmele sihtrühmale ühiseid probleeme. Samuti jäävad tõenäoliselt probleemseteks valdkondadeks kauaaegsed t õkked liikuvusele, mida ei ole piisavalt 
tunnistatud. 2001. aasta soovitus ja selle järe lmeetmed avatud kooskõlastamismeetodi osana 
oleksid ebapiisavad kõigi praeguste liikuvustõ kete kõrvaldamiseks. Seepärast on peatükis 4 
loetletud eesmärkide saavutamiseks vaja täiendavaid meetmeid. 
Valikud 2 ja 3 pakuvad palju suur emat potentsiaali liikmesriikide õigusaktide muutmiseks, et 
aidata saavutada eespool kirjeldatud eesmä rke. Valikus 2 esitatud nõukogu uues soovituses 
sätestatakse eelisena igakülgne ja selge tegevuskava tuvastatud puuduste konkreetsetes 
valdkondades, mille suhtes edusamme hinnata. Nimetatud valik pakuks võimalust taaskäivitada, elusta da ja uuendada tööd selles va ldkonnas uute õigusaktide kaudu, mis 
keskenduksid horisontaalsetele tõketele, mis on ühised erinevatele sektor itele, ning annaks 
liikuvusele uut hoogu ja suurendaks selle nähtavust, võimaldades selget võrdlust eri riikide 
edusammude vahel; seepärast võiks eeldada, et  kõnealune valik toimiks progressi stiimulina 
kõnealuses valdkonnas. Valik 3 on piiratud  oma mittesiduva olemuse tõttu, mis võiks 
nõrgendada selle potentsiaalset mõju võrreldes õi gusaktiga, eelkõige õiguslike ja haldustõkete 
kõrvaldamisel liikmesriikide tasandil. Võrreld es valikuga 2, ähvardab  soovituse kui algse 
 
ET 6   ET stiimuli puudumine kollektiivseid jõupingutusi nõrgendada. Lisaks oleks uue avatud 
kooskõlastamismeetodi loomise ja kasutamise taga järjel nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil 
tekkiv täiendav halduskoormus märkimisväärne  ning leiaks tugevat liikmesriikidepoolset 
vastuseisu.  
7.1. Eelistatud poliitikavalik 
Eeltoodud hinnangu alusel on eelistatuim valik  2 (nõukogu soovitus), mis on parim eeldatava 
mõju kombinatsioon kulude ja halduskoormusega. 
8. S EIRE JA HINDAMINE  
Järelevalve, hindamine ja aruandlus toim uksid olemasoleva üleeuroopalise hariduse ja 
koolituse koostöö strateegilise raamisti ku kaudu (avatud kooskõlastamismeetod), mis 
orienteeritakse selleks ümber. Komisjon esitaks liikmesriikide aruannete alusel iga kahe aasta järel liikmesriikide edusamm ude hinnangu ja riikide tasand il tähelepanekud õppega seotud 
liikuvuse teelt tõkete kõrvaldami se tugevate ja nõrkade külgede kohta „Liikuvuse edetabeli” 
kujul, mis võimaldab teha riikidevahelisi võrdlevaid hinnanguid.  
Eesmärkide saavutamise edusammude tuumnäitajad põhinevad järgmisel:  
• liikuvate õppijate/vabatahtlike/teadlaste teatatud liikuvust takistavate oluliste probleemide 
vähenemine (mõõdetuna uuringute kaudu); 
• iga tõkkeliigi alal saavutatud edu alusel tuleb välja töötada erinäitajad, mida saaks seirata 
kavandatava „Liikuvuse edetabeli” kaudu;  
• õppega seotud liikuvuses osalevate noorte (15–35) arvu suurenemine; 
• tehakse ettepanek võtta kasu tusele ELi tasandi liikuvuse võr dlusnäitajad õppega seotud 
liikuvuse jaoks (mis on ette nähtud hariduse ja koolituse koostöö strateegilises raamistikus 
„ET 2020”) 
• kõrghariduses: 2020. aastaks peavad vähemalt 20 % Euroopa kõrgharidusruumi 
ülikoolilõpetajatest olema läbinud õppe- või koo litusperioodi välismaal (Bologna protsessi 
liikuvuse võrdlusnäitaja). 
Tehakse ettepanek viia soovituse rakendami se esimese nelja aast a möödumisel (s.o 2014. 
aasta lõpuks) läbi edusammude  sõltumatu väline hindamine.