ET    ET  
 EUROOPA  
KOMISJON 
Brüssel, 29.10.2014  
COM(2014) 677 final 
2014/0293 (NLE) 
  
Ettepanek: 
NÕUKOGU OTSUS 
Euroopa Ühenduse ja India Va bariigi valitsuse vah elise teadus- ja te hnikaalase koostöö 
lepingu pikendamise kohta 
 
ET 2   ET SELETUSKIRI  
1. ETTEPANEKU  TAUST 
Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi valitsuse  vahelisele teadus- ja tehnikaalase koostöö 
lepingule kirjutati all New Dehlis 23. novemb ril 2001. Kõnealuse lepin gu artikli 11 punktis b 
on sätestatud: „Käesolev leping sõlmitaks e esialgu viieks aastaks ning seda võib 
lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel pikendada pärast iga järjestikuse perioodi viimasel 
aastal teostatud hindamist.”  
Nõukogu kiitis 19. jaanuari 2009. aasta otsusega 2009/501/EÜ heaks kõnealuse lepingu 
pikendamise veel viieks aastaks kuni 17. maini 2015.  
Lepingu pikendamine veel viieks aastaks va staks mõlema lepinguosalise huvidele, kuna see 
võimaldaks säilitada India ja Euroopa Liidu teadus- ja tehnikasidemete järjepidevust. 
2. HUVITATUD  ISIKUTEGA  KONSULTEERIMISE  JA MÕJUHINNANGU  
TULEMUSED 
Ühenduse ja India lepingu artikli 6 punkti b kohaselt loodud juhtkomit ee kohtumisel Brüsselis 
9. oktoobril 2013 leppisid lepinguosalised kokku, et le pingut tuleks pikendada veel viieks 
aastaks.  
3. ETTEPANEKU  ÕIGUSLIK  KÜLG 
Pikendatud lepingu sisu on sama  mis praegu kehtival lepi ngul, mis lõpeb 17. mail 2015. 
4. MÕJU  EELARVELE   
Käesoleva otsuse finantsselgituses näidat akse selle esialgset mõju eelarvele.  
Eespool osutatud kaalutlusi arve sse võttes palub komisjon, et nõukogu: 
– kiidaks pärast Euroopa Parlamendilt nõus oleku saamist liidu nimel heaks Euroopa 
Ühenduse ja India Vabariigi valitsuse vahe l sõlmitud teadus- ja tehnikaalase koostöö 
lepingu pikendamise veel viieks aastaks; 
– volitaks nõukogu eesistujat määrama isi ku(d), kes on volitatud teatama India 
Vabariigi valitsusele, et l iit on lõpetanud käesoleva pikendatud lepingu jõustumiseks 
vajalikud sisemenetlused. 
ET 3   ET 2014/0293 (NLE) 
Ettepanek: 
NÕUKOGU OTSUS 
Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi valitsuse  vahelise teadus- ja tehnikaalase koostöö 
lepingu pikendamise kohta 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut , eriti selle artiklit 186  koostoimes artikli 218 
lõike 6 punkti a alapunktiga v, 
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, 
võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu kiitis otsusega 2002/648/EÜ
1 heaks Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi 
valitsuse vahelise teadus- ja  tehnikaalase koostöö lepingu2 („leping”) sõlmimise.  
(2) Kõnealuse lepingu artikli 11 punktiga b on et te nähtud, et leping sõlmitakse viieks 
aastaks ja osaliste omavahelise kokkuleppe korral võib seda pikendada. 
(3) Nõukogu otsuse 2009/501/EÜ3 alusel pikendati lepingut järg miseks viieks aastaks ja 
selle kehtivus lõpeb 17. mail 2015.  
(4) Lepinguosalised leiavad, et kõnealuse le pingu kiire pikendamine  on mõlema osalise 
huvides. 
(5) Pikendatud lepingu sisu peaks olem a identne kõnealuse lepingu sisuga. 
(6) Lissaboni lepingu 1. detsembril 2009 jõus tumise tulemusena on Euroopa Liit 
asendanud Euroopa Ühenduse ja on selle õigusjärglane. 
(7) Lepingu pikendamine tuleks liidu nimel heaks kiita, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:  
Artikkel 1 
Liidu nimel kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ja  India Vabariigi valitsuse vahelise teadus- 
ja tehnikaalase koostöö lepingu pi kendamine veel viieks aastaks. 
                                                
 
1 Nõukogu otsus, 25. juuni 2002, Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi valitsuse vahelise teadus- ja 
tehnikaalase koostöö lepingu sõlmimise kohta (EÜT L 213, 9.8.2002, lk 29). 
2 Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi valitsuse vaheline teadus- ja tehnikaalase koostöö leping (EÜT 
L213, 9.8.2002, lk 30). 
3 Nõukogu otsus, 19. jaanuar 2009, lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi 
valitsuse vahelise teadus- ja tehnikaalase koostöö lepingu pikendamiseks (ELT L 171, 1.7.2009, lk 17). 
ET 4   ET Artikkel 2 
Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud saatma liidu nimel toimides ja 
kooskõlas lepingu artikli 11 punktiga a India Vabari igi valitsusele teate, et liit on lõpetanud 
lepingu pikendamiseks vajalikud siseriiklik ud menetlused, ning esit ab Inda Vabariigi 
valitsusele järgmise teate: 
„Tulenevalt Lissaboni lepingu jõustumisest 1. de tsembril 2009 asendab Euroopa Liit Euroopa 
Ühenduse ja on selle õigusjärglane ning teosta b alates nimetatud kuupä evast kõiki Euroopa 
Ühenduse õigusi ja võtab üle kõik Euroopa Ühenduse kohustused. Seepärast käsitatakse 
lepingu tekstis esinevaid viiteid Euroopa Üh endusele vajaduse korra l viidetena Euroopa 
Liidule.”  
Artikkel 3 
Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmi se kuupäeval. Käesolev otsus avaldatakse Euroopa 
Liidu Teatajas . 
Brüssel, 
 Nõukogu nimel 
 eesistuja 
ET 5   ET FINANTSSELGITUS  
1. ETTEPANEKU/ALGATUSE  RAAMISTIK   
 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus  
 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastav alt tegevuspõhise juhtimise ja 
eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile 
 1.3. Ettepaneku/algatuse liik  
 1.4. Eesmärgid  
 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus  
 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju  
 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid  
2. HALDUSMEETMED 
 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad  
 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid  
 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed  
3. ETTEPANEKU/ALGATUSE  HINNANGULINE  FINANTSMÕJU   
 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju 
avaldub:  
 3.2. Hinnanguline mõju kuludele   
 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele  
 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele   3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele  3.2.4. Kooskõla kehtiva mitme aastase finantsraamistikuga 
 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus  
 3.3. Hinnanguline mõju tuludele 
ET 6   ET FINANTSSELGITUS  
1. ETTEPANEKU/ALGATUSE  RAAMISTIK   
1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus  
Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja India Va bariigi valitsuse 
vahelise teadus- ja tehnikaalas e koostöö lepingu pikendamise kohta. 
1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vast avalt tegevuspõhise juhtimise ja 
eelarvestamise (ABM/ABB)4 struktuurile  
Poliitilise strateegia töötavad välja ning tegevust koordineerivad eelkõige järgmised 
peadirektoraadid: RTD, AGRI, JRC, CNECT, EAC, ENER, ENTR ja MOVE. 
1.3. Ettepaneku/algatuse liik  
 Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet  
 Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katsep rojektist / ettevalmistavast 
meetmest5  
; Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist   
Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet   
1.4. Eesmärgid 
1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu 
täidetakse   
Käesolev algatus võimaldab lepinguosaliste l täiustada ja tihendada koostööd ühist 
huvi pakkuvates teadus- ja  tehnoloogiavaldkondades. 
1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusala d vastavalt tegevus põhise juhtimise ja 
eelarvestamise struktuurile  
Erieesmärk nr  
See võimaldab eriteadmiste vahetamist ni ng oskusteabe edastamist teadlastele, 
tootjatele ja kodanikele. 
Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevus põhise juhtimise ja eelarvestamise 
struktuurile  
1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju 
Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale. 
Käesolev otsus võimaldab Euroopa Liidul ja Indial oma vastavates teadusalastes 
eriprogrammides saada vastastikust kasu  teaduskoostööga saav utatud teadus- ja 
tehnikaalastest edusammudest ning lih tsustada veelgi koostöö tihendamist. 
1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad  
Täpsustage, milliste näitajate alusel hinna takse ettepaneku/algatuse elluviimist. 
                                                 
4 ABM – tegevuspõhine juhtimine; A BB – tegevuspõhine eelarvestamine. 
5 Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või b. 
ET 7   ET Komisjoni talitused teostavad korrapäraselt  järelevalvet kõiki de koostöölepingu 
raames toimuvate tegevuste üle, mis hõlmab liidupoolset läbivaatamist. Kõnealune 
läbivaatamine koosneb järgmistest osadest: 
a) tulemusnäitajad – India esitatud ette panekute arv võrreldes rahastamiseks välja 
valitud ettepanekute arvuga iga eriprogrammi puhul;  
b) andmete kogumine – raamprogrammi er iprogrammist saadud teabe põhjal ning 
selle teabe alusel, mida India anna b lepingu artikli 6 punkti b kohaselt loodud 
juhtkomiteele. 
1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus  
1.5.1. Lühi- või pikaajalises pe rspektiivis täidetavad vajadused   
Otsus võimaldab mõlemal lepinguosalisel  täiustada ning tihendada koostööd 
vastastikust huvi pakkuvates tea dus- ja tehnoloog iavaldkondades. 
1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisandväärtus 
Lepingu aluspõhimõtted hõlmavad mõlemapool set kasu, vastastikust juurdepääsu 
teise lepinguosalise programm idele ja tegevusele, mis on seotud lepingu eesmärgiga, 
võrdset kohtlemist, intellektuaa lomandi tõhusat kaitset ja intellektuaalomandi õiguste 
õiglast jagamist ning tulemuste tõhusat ka sutamist. Kõnealuse lepingu pikendamine 
võimaldab täiendada teaduslikult põhjenda tud teadmisi, mis avardavad turule 
juurdepääsu võimalusi. 
1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid 
Tuginedes teadus- ja tehnikaalases koost öös seni saadud kogemustele, peetakse 
Indiaga koostöö jätkamist ja selleks kehtiva lepingu pikenda mist veel viieks aastaks 
mõlemale osalisele kasulikuks. 
1.5.4. Kooskõla ja võimalik koosto ime muude asjaomaste meetmetega 
Indiaga sõlmitud lepingu pikendamine on täielikult kooskõlas ELi  raamprogrammide 
avamisega kogu maailmale.  
1.6. Meetme kestus ja finantsmõju  
; Piiratud kestusega  ettepanek/algatus   
– ; Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 17.5.2015–17.5.2020  
– ; Finantsmõju aastatel 2015–2020  
 Piiramatu kestusega  ettepanek/algatus 
– rakendamise käivitumisperiood hõ lmab ajavahemikku AAAA–AAAA, 
– millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 
1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid6  
; Otsene eelarve täitmine  komisjoni poolt  
– ; oma talituste kaudu, sealhulgas kasu tades liidu delegatsioonides töötavat 
komisjoni personali; 
                                                 
6 Eelarve täitmise viiside üksikasjad koos viideteg a finantsmäärusele on esitatud veebisaidil BudgWeb: 
http://www.cc.cec/budg/man/b udgmanag/budgmanag_en.html  
ET 8   ET – ; rakendusametite kaudu 
 Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega  
 Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: 
–  kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele; 
–  rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele (täpsustada); 
–  Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;  
–  finantsmääruse artiklites 208 ja 209 nimetatud asutustele; 
–  avalik-õiguslikele asutustele; 
–  avalikke teenuseid osutavatele eraõi guslikele asutustele , kuivõrd nad esitavad 
piisavad finantstagatised; 
–  liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku 
ja erasektori partne rluse rakendamine ja kes esitavad  piisavad finantstagatised;  
 isikutele, kellele on delegeerit ud ELi lepingu V jaotise kohaste ÜVJP 
erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.  
– Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis 
„Märkused”.  
[…] 
[…] 
2. HALDUSMEETMED   
2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad  
Täpsustage tingimused ja sagedus. 
India teadusasutuste osalemist raampr ogrammis (Horisont 2020) ja muud lepingu 
alusel toimuvat koostööd arutatakse ko rrapäraselt lepingu artikli 6 kohaselt loodud 
juhtkomitee kohtumistel.  
2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid  
2.2.1. Välja selgitatud ohud   
Süstemaatilise teabevahetuse tagamiseks  toimuvad korrapäraselt koosolekud ja 
kahepoolsed kontaktid. Ohte ei ole kont rollisüsteemis kindlaks tehtud.  
2.2.2. Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta 
2.2.3. Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest  saadava kasu hinnang ning veariski taseme 
prognoos  
2.3. Pettuse ja eeskirjade eira mise ärahoidmise meetmed  
Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed. 
Kui raamprogrammi rakendamine nõuab väli ste lepingupartnerite kasutamist või 
hõlmab rahalisi toetusi kolmandatele isik utele, teeb komisjon vajaduse korral 
finantsauditeid, eelkõige siis, kui komisjonil on põhjust kahelda tehtud või 
tegevusaruandes kirjelda tud töö tõepärasuses. 
ET 9   ET Liidu finantsauditeid teevad liidu tööt ajad või raamatupidamiseksperdid, kes on 
heaks kiidetud auditeeritava lepinguosalise õigusaktide kohaselt. Liit on kõnealuse 
valiku tegemisel vaba, kuid peab vältima huvide konflikti, millest auditeeritav 
lepinguosaline võib liitu teavitada. Lisa ks tagab komisjon, et  teadustegevuses 
kaitstakse liidu finantshuve tõhusa kontro lliga ja eeskirjade eiramise korral 
rakendatakse ennetavaid ning proportsi onaalseid meetmeid ja karistusi. 
Selle eesmärgi saavutamiseks lisatakse kõikidesse raamprogrammi rakendamisel 
kasutatavatesse lepingutesse eeskirjad kont rolli, meetmete ja karistuste kohta 
viidetega määrustele (EÜ) nr 2988/ 95, (EÜ) nr 2185/96 ja  (EÜ) nr 1073/99. 
Eelkõige peavad lepingutes sisalduma järgmised punktid: 
– lepingu erisätted, millega kaitstakse ELi finantshuve tehtud tööde kontrollimise 
kaudu; 
– halduskontrollide tegemine pettust evastase võitluse osana määruste 
(Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja (Euratom) nr 883/2013 kohaselt; 
– lepingute rakendamisega seotud kõigi tahtlike või hooletusest tulenevate 
rikkumiste puhul halduskaristuste kohaldamine raammääruse 
(EÜ, Euratom) nr 2988/95 kohaselt, sh musta nimekirja koostamine; 
– asjaolu, et võimalikud sissenõudekorral dused eeskirjade rikkumise või pettuse 
puhul jõustatakse Euroopa Liidu toim imise lepingu artikli 299 kohaselt.  
Lisaks korraldavad teadusuuringute ja i nnovatsiooni peadirekto raadi vastutavad 
töötajad rutiinse meetmena teaduslik e ja eelarveliste aspektide kontrolli; 
teadusuuringute ja innovatsi ooni peadirekto raadi siseauditi osa kond teeb siseauditi 
ning Euroopa Kontrollikoda viib lä bi kohapealseid inspekteerimisi. 
ET 10   ET 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE  HINNANGULINE  FINANTSMÕJU   
3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid  ja kulude eelarveread, millele mõju 
avaldub   
• Olemasolevad eelarveread  
Järjestage  mitmeaastase finantsraamistiku rubr iikide kaupa ja iga rubriigi sees 
eelarveridade kaupa. 
Eelarverida  Assigneerin
gute  
liik Rahaline osalus  
Mitmeaasta
se 
finantsraam
istiku 
rubriik  Nr  
[Nimetus…...….........................]  Liigendatu
d / 
liigendamat
a 
(7) 
 EFTA 
riigid8 
 Kandidaatri
igid9 
 Kolmanda d
riigid Rahaline osalus 
finantsmääruse 
artikli 21 lõike 2 
punkti b 
tähenduses  
1a 08.01.05 
 Liigenda
mata JAH JAH JAH JAH 
1a 08.01.05.01 Liigenda- 
mata JAH JAH JAH JAH 
1a 08.01.05.03 Liigenda- 
mata JAH JAH JAH JAH 
• Uued eelarveread, mille loomist taotletakse  
Järjestage  mitmeaastase finantsraamistiku rubr iikide kaupa ja iga rubriigi sees 
eelarveridade kaupa . 
Eelarverida  Assigneerin
gute 
liik Rahaline osalus  
Mitmeaasta
se 
finantsraam
istiku 
rubriik  Nr  
[Nimetus…...................................]  Liigendatu
d / 
liigendamat
a EFTA 
riigid Kandidaatri
igid Kolmand
ad riigid  Rahaline osalus 
finantsmääruse 
artikli 21 lõike 2 
punkti b 
tähenduses  
 [XX.YY.YY.YY] 
  JAH/EI JAH/EI JAH/EI JAH/EI 
                                                 
7 Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud. 
8 EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.  
9 Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lä äne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid. 
 
ET 11   ET 3.2. Hinnanguline mõju kuludele  
[This part must be completed on the spread  sheet on budget data of an administrative nature (second document in the annex to th is 
financial statement) to be upl oaded to CISNET for interdepar tmental consultation purposes. 
3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele  
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)  
Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik   1a [Nimetus]: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks 
 
<Teadusuuringute ja innovatsiooni> 
peadirektoraat   201510 2016 2017 2018 2019 2020  KOKKU 
y Tegevusassigneeringud           
Kulukohustused  (1)         Eelarverida nr  Maksed  (2)         
Kulukohustused  (1a)         Eelarverida nr  Maksed  (2a)         
Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud11          
Eelarverida nr 08.01.05   (3) 0,008 0,012 0,012 0,012 0,012 0,004  0,060 
Eelarverida nr  08.01.05.01   (4) 0,008 0,011 0,011 0,011 0,011 0,004  0,056 
Eelarverida nr 08.01.05.03   (5) 0,000 0,001 0,001 0,001 0,001 0,000  0,004 
y Tegevusassigneeringud KOKKU  Kulukohustused (6)         
                                                 
10 Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. 
11 Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read ), otsene teadustegevus, kaudne 
teadustegevus. 
 
ET 12   ET Maksed (7)         
 y Eriprogrammide vahenditest rahastatavad 
haldusassigneeringud KOKKU  (8) 0,008 0,012 0,012 0,012 0,012 0,004  0,060 
Kulukohustused =6+8 0,008 0,012 0,012 0,012 0,012 0,004  0,060 
Maksed =7+8 0,008 0,012 0,012 0,012 0,012 0,004  0,060 Mitmeaastase finantsraamistiku  
RUBRIIGI <1a.> assigneeringud 
KOKKU  
          
 
Mitmeaastase finantsraamistiku  
rubriik  5 „Halduskulud” 
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) 
   2015 2016 2017 2018 2019  2020  KOKKU 
<…….> peadirektoraat: 
y Personalikulud         
y Muud halduskulud          
<….> peadirektoraat KOKKU Assigneeringud          
 
Mitmeaastase finantsraamistiku  
RUBRIIGI 5 
assigneeringud KOKKU  (Kulukohustuste 
kogusumma = maksete kogusumma)
 0,001 0,002 0,002 0,002 0,002 0,001  0,01 
 
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) 
 
ET 13   ET    201512 2016 2017 2018 2019 2020  KOKKU 
Kulukohustused  0,009 0,014 0,014  0,014  0,014  0,005   0,07 Mitmeaastase finantsraamistiku  
RUBRIIKIDE 1–5 
assigneeringud KOKKU  Maksed  0,009  0,014  0,014  0,014  0,014  0,005  0,07 
3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele  
– ; Ettepanek/algatus ei hõlma tege vusassigneeringute kasutamist  
–  Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: 
kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) 
  Aasta 
N Aasta 
N+1 Aasta 
N+2 Aasta 
N+3 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu 
finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)  KOKKU  
VÄLJUNDID  Täpsustage 
eesmärgid ja 
väljundid  
 
Ø Liik13 
 Välju
ndi 
keskm
ine 
kulu 
Nr  
Kulu 
Nr  
Kulu 
Nr  
Kulu 
Nr 
Kulu 
Nr  
Kulu 
Nr 
Kulu 
Nr  
Kulu Väljun
dite 
arv 
kokku  Kulud 
kokku  
ERIEESMÄRK nr 114 
                 
– Väljund                    
– Väljund                    
– Väljund                    
Erieesmärk nr 1 kokku                  
ERIEESMÄRK nr 2...                  
                                                 
12 Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. 
13 Väljunditena käsitatakse tarnitud tooteid ja osutatud teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus k ilomeetrites jms). 
14 Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud eriees märkidele. „Erieesmärk/-eesmärgid ...”  
 
ET 14   ET – Väljund                    
Erieesmärk nr 2 kokku                  
KULUD KOKKU                  
 
ET 15   ET 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 
3.2.3.1. Kokkuvõte  
– ; Ettepanek/algatus hõlmab haldusassi gneeringute kasutamist, mis toimub 
järgmiselt: 
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) 
  
201515 
 2016 2017 2018 2019 2020 KOKKU 
 
Mitmeaastase 
finantsraamistiku  
RUBRIIK 5  0,001 0,002 0,002 0,002 0,002 0,001 0,01 
Personalikulud         
Muud halduskulud         
Mitmeaastase 
finantsraamistiku 
RUBRIIK 5 KOKKU  0,001 0,002 0,002 0,002 0,002 0,001 0,01 
 
Mitmeaastase 
finantsraamistiku 
RUBRIIGIST 516 välja 
jäävad kulud  
 0,008 0,012 0,012 0,012 0,012 0,004 0,06 
Personalikulud  0,008 0,011 0,011 0,011 0,011 0,004 0,056 
Muud  
halduskulud  0,000 0,001 0,001 0,001 0,001 0,000 0,004 
Mitmeaastase 
finantsraamistiku  
RUBRIIGIST 5 välja 
jäävad kulud  0,008 0,012 0,012 0,012 0,012 0,004 0,06 
 
KOKKU  0,009 0,014 0,014 0,014 0,014 0,005 0,07 
Haldusassigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirekto raadi poolt kõnealuse meetme hald amiseks juba antud ja/või 
ümberpaigutatud assigneeringute raames, tä iendades neid vajaduse korral täiendavate assigneeringutega, mi da võidakse anda 
haldavale peadirektoraadile iga-aastas e vahendite eraldamise menetluse kä igus, arvestades eelarvepiirangutega.  
                                                 
15 Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. 
16 Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega 
seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus. 
 
ET 16   ET 3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus  
– ; Ettepanek/algatus hõlmab persona li kasutamist, mis toimub järgmiselt:
 Hinnanguline väärtus tä istööaja ekvivalendina 
 
 
2015  
2016 2017 2018 2019 2020 Lisage 
vajalik arv aastaid, et 
kajastada 
kogu finantsmõju 
kestust (vt 
punkt 1.6)
 
y Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja 
ajutised töötajad) 
XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)        
XX 01 01 02 (delegatsioonides)         
08 01 05 01 (kaudne teadustegevus)  0,068 0,1  0,1 0,1 0,1 0,032  
10 01 05 01 (otsene teadustegevus)         
y Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad )17 
 
XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad 
lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud)        
XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud 
eksperdid, renditud tööjõud ja noored 
eksperdid delegatsioonides)        
– peakorteris  
       XX 01 04 
aa18 
 – 
delegatsioon
ides        
XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, 
renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas) 
        
10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide 
lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas)        
Muud eelarveread (täpsustage)         
KOKKU  0,068 0,1 0,1 0,1 0,1 0,032  
XX osutab asjaomasele poliitikav aldkonnale või eelarvejaotisele. 
Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise 
teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile 
iga-aastase vahendite eraldami se käigus, arvestades olemas olevate eelarvepiirangutega. 
Ülesannete kirjeldus: 
                                                 
17 Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditud tööjõud, noored 
eksperdid delegatsioonides.  
18 Tegevusassigneeringutest rahastatav ate koosseisuväliste töötajate ül empiiri arvestades (endised B..A 
read). 
 
ET 17   ET Ametnikud ja ajutised töötajad  Lepingu artikliga 6 ette nähtud juhtkomitee kohtumiste ning nende edukaks 
toimimiseks kaasa aitavate lähetuste ettevalmistamine ja haldamine, samuti lepingu 
korrapärane läbivaatamine. 
Koosseisuvälised töötajad   
 
ET 18   ET 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaas tase finantsraamistikuga  
– ;Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiv a mitmeaastase finantsraamistikuga. 
3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus  
– Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist.  
3.3. Hinnanguline mõju tuludele  
– ; Ettepanekul/algatusel pu udub finantsmõju tuludele.   
Finantsmõju tuludele puudub, kuna India ei anna käesoleva tea dus- ja tehnikaalase 
koostöö lepingu kohaselt panus t ELi üldeelarvesse.