SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Kuna (likvideeritava) Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (ECSC i.l.) varade valitsemisel juhindutakse Euroopa Keskpanga poolt rakendatavast rahapoliitika kvantitatiivse leevendamise poliitikast ja turvalisuse põhimõttest, vähenevad aasta-aastalt oluliselt tulud, mis on ette nähtud söe ja terase teadusprojektide rahastamiseks, ning on tekkinud olukord, kus igal aastal korraldatavate projektikonkursside rahastamise kriitilist taset ei suudeta enam saavutada. Söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi eelarveliste vahendite kogusumma on vähenenud 46 miljonilt eurolt 2017. aastal (ECSC i.l.'i 2015. aasta tulude põhjal) 27 miljonile eurole 2018. aastal (ECSC i.l.'i 2016. aasta tulude põhjal) ja saab 2019. aastal olema eeldatavasti veelgi väiksem (14 miljoni ja 18 miljoni euro vahel). Üleminekulahendus, mille puhul säiliks teatavaks perioodiks söe ja terase teadusprojektide vastuvõetaval tasemel rahastamine seni, kuni rahapoliitikat muudetakse ja varade tootlikkus avaliku sektori võlakirjade turgudel suureneb, oleks see, kui võetaks kasutusele söe ja terase teadusfondi teadusprogrammile ette nähtud kasutamata assigneeringud ja eelkõige summad, mis vastavad kõnealuse programmi raames tehtud kulukohustuste tühistamistele.

Kavandatud läbivaatamise heakskiitmine võimaldaks kõik söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi raames alates 2003. aastast vabastatud kulukohustused, mis on likvideeritava ESTÜ varadesse tagastatud, kasutusele võtta (sh tagasi makstud summad) ning annaks võimaluse söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi täiendavalt 40,3 miljoni euroga rahastada. See annaks ka täiendavad rahalised vahendid ligikaudu viie miljoni euro ulatuses aastas (söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi kulukohustuste iga-aastane vabastamine keskmiselt viimase kolme aasta jooksul).

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Söe ja terase teadusfondi programm täiendab muid liidu vahendeid, mida saab kasutada, et toetada tööstuse kohandamist eri tasanditel. Need vahendid on Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond, Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid, programm „Horisont 2020“ koos avaliku ja erasektori partnerlusega SPIRE (Jätkusuutlik töötlev tööstus ressursi- ja energiatõhususe abil) ja Euroopa Sotsiaalfond. Käesolev ettepanek on kooskõlas Junckeri juhitud komisjoni neljanda prioriteediga „Süvendatud ja õiglasem siseturg tugevama tööstusbaasiga“. Ühtlasi on ettepanek kooskõlas liidu toetusega terasetööstuse konkurentsivõimele ja söetööstuse ümberkorraldusprotsessile, mis on samuti söe ja terase teadusfondi programmi eesmärkide seas.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Ettepanek on täielikult kooskõlas tööstuspoliitika vallas liidu tasandil võetud algatustega. Eelkõige on see kooskõlas 2014. aasta teatisega „Euroopa tööstuse taassünd“, milles on määratud kindlaks liidu tööstuspoliitika prioriteedid, ning 2016. aasta teatisega „Terasetööstus: püsivate töökohtade ja Euroopa majanduskasvu kaitsmine“.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Kulukohustustest vabastamist käsitlevad eeskirjad on sätestatud nõukogu otsuse 2003/76/EÜ artiklis 4, millega kehtestatakse protokolli rakendamiseks vajalikud meetmed.

Kavandatud läbivaatamine piirdub nõukogu otsuse 2003/76/EÜ artikli 4 kahe lõikega ja selle eesmärk on ühetaoliselt kohelda kasutamata vahendite mõlemat kategooriat: eelarveaasta lõpus kulukohustustega sidumata assigneeringud ja kulukohustuste tühistamised.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Protokolli rakendusmeetmed on sätestatud nõukogu otsuses, mille läbivaatamine kuulub komisjoni ainuõigusesse algatada seadusandlikke ettepanekuid.

•Proportsionaalsus