45)

Lisatakse järgmine peatükk: „IVa PEATÜKK KONTSERNI LIIKMETE MAKSEJÕUETUS Artikkel 42a Likvideerijate Maksejõuetusmenetluse haldurite koostöö- ja teabeedastuskohustus 1. Kui maksejõuetusmenetlustega on seotud kaks või enam kontserni liiget, teeb kontserni ühe liikme suhtes algatatud menetluse raames nimetatud likvideerija maksejõuetusmenetluse haldur koostööd sama kontserni teiste liikmete suhtes algatatud menetluste raames nimetatud likvideerijatega maksejõuetusmenetluse halduritega , ning koostöö toimub sellisel määral, mis on asjakohane menetluste tõhusa haldamise hõlbustamise seisukohast, kooskõlas kõnealuste menetluste suhtes kohaldatavate eeskirjadega ega tekita huvide konflikti. Koostöö võib toimuda kokkulepete või protokollide vormis. 2. Lõikes 1 osutatud koostöö raames teevad likvideerijad maksejõuetusmenetluse haldurid järgmist: a) teavitavad üksteist viivitamata kõigest, mis võib olla teiste menetluste puhul asjakohane, eeldusel et konfidentsiaalse teabe kaitsmiseks on tehtud vajalikud korraldused; b) uurivad maksejõuetusmenetluses osalevate kontserni liikmete restruktureerimise võimalusi ja kooskõlastavad selliste võimaluste olemasolu korral omavahel restruktureerimiskava ettepaneku tegemist ja sellealaseid läbirääkimisi; [ME 53] c) koordineerivad maksejõuetusmenetlustega hõlmatud kontserniliikmete äriasjade haldamist ja järelevalvet. Likvideerijad Maksejõuetusmenetluse haldurid võivad otsustada anda ühele nende seast lisavolitused, kui selline kokkulepe on lubatud iga menetluse suhtes kohaldatavate eeskirjadega. Artikkel 42b Kohtute vaheline teabevahetus ja koostöö 1. Kui maksejõuetusmenetlustega on seotud kaks või enam kontserni liiget, teeb kohus, kellele on esitatud taotlus algatada ühe kontserniliikme suhtes maksejõuetusmenetlus või kes on sellise menetluse algatanud, koostööd teiste kohtutega, kellele on esitatud taotlus algatada maksejõuetusmenetlused teiste kontserniliikmete suhtes või kes on sellised menetlused algatanud, ning koostöö toimub sellisel määral, mis on asjakohane menetluste tõhusa haldamise hõlbustamise seisukohast ja on kooskõlas kõnealuste menetluste suhtes kohaldatavate eeskirjadega. Selleks võivad kohtud nimetada vajaduse korral isiku või organi, kes tegutseb nende juhiste järgi , tingimusel et see ei ole vastuolus menetluse suhtes kohaldatavate eeskirjadega . [ME 54] 2. Lõikes 1 osutatud kohtud võivad omavahel otse suhelda või taotleda üksteiselt otse teavet või abi. 3. Koostöö toimub asjakohaste vahendite kaudu, milleks on muu hulgas: a) teabevahetus kohtu poolt asjakohaseks peetavas vormis, eeldusel et see toimub tasuta ning et selle raames austatakse osapoolte menetlusõigusi ja järgitakse teabe konfidentsiaalsuse nõuet; b) kontserni liikmete vara ja äriasjade haldamise ning järelevalve koordineerimine; c) kohtuistungite korraldamise koordineerimine; d) protokollide heakskiitmise koordineerimine. Artikkel 42c Kohtute ja likvideerijate maksejõuetusmenetluse haldurite vaheline koostöö ja teabevahetus Kontserni liikme suhtes algatatud maksejõuetusmenetluse raames nimetatud likvideerija maksejõuetusmenetluse haldur teeb koostööd ja vahetab teavet kõikide kohtutega, kellele on esitatud taotlus algatada maksejõuetusmenetlused sama kontserni teiste liikmete suhtes või kes on sellised menetlused algatanud, ning koostöö toimub sellisel määral, mis on asjakohane menetluste koordineerimise hõlbustamise seisukohast ja, on kooskõlas kõnealuste menetluste suhtes kohaldatavate eeskirjadega ja millega ei kaasne ühtki huvide konflikti . Eelkõige võib likvideerija maksejõuetusmenetluse haldur taotleda teistelt kohtutelt teavet kontserni teiste liikmete suhtes algatatud menetluste kohta või paluda abi seoses menetlusega, milles raames ta on ametisse nimetatud. [ME 55] Artikkel 42d Likvideerija Maksejõuetusmenetluse halduri volitused ja menetluse peatamine 1. Kontserni liikme suhtes algatatud maksejõuetusmenetluse raames nimetatud likvideerijal maksejõuetusmenetluse halduril on õigus: a) olla sama kontserni teiste liikmete suhtes algatatud menetluste raames ära kuulatud ja osaleda neis eelkõige võlausaldajate koosolekute külastamise kaudu, ning b) taotleda sama kontserni teiste liikmete suhtes algatatud menetluste peatamist kuni kaheks kuuks . [ME 56] c) teha ettepanekuid päästekavade, kompromisside või samalaadsete meetmete kohta kõigi või teatavate kontserniliikmete puhul, kelle suhtes on algatatud maksejõuetusmenetlus, ning esitada need muude maksejõuetusmenetluste raames, mis on algatatud sama kontserni muude liikmete suhtes, lähtudes kõnealuste menetluste suhtes kohaldatavatest eeskirjadest ning [ME 57] d) taotleda täiendavate menetluslike meetmete võtmist punktis c osutatud eeskirjade alusel, kui need on vajalikud päästmise, sealhulgas menetluse muutmise toetamiseks. [ME 58] 2. Kohus, kes on algatanud lõike 1 punktis b osutatud menetluse, peatab selle täielikult või osaliselt, juhul kui on tõendatud maksejõuetusmenetluse haldur esitab piisavad tõendid selle kohta , et menetluse peatamine oleks selles osalevatele võlausaldajatele kasulik. Menetluse peatamist võib taotleda kuni kolmeks kaheks kuuks ja taotlust võib pikendada või uuendada sama ajavahemiku võrra. Menetluse peatamise korralduse teinud kohus võib nõuda, et likvideerija maksejõuetusmenetluse haldur võtaks vajalikud meetmed menetluses osalevate võlausaldajate huvide kaitseks.” [ME 59] Artikkel 42da Koordineerimismenetluste algatamine kontserni tasandil 1. Maksujõuetusmenetluse haldur võib kontserni tasandi koordineerimismenetluse algatamiseks pöörduda mis tahes kohtu poole, kelle alluvusse kontserni liikme maksejõuetusmenetlus kuulub, tingimusel, et a) kontserni selle liikmega seoses on käimas maksejõuetusmenetlus ning b) kontserni liikmed, kelle põhihuvide kese asub selle kohtu liikmesriigis, kelle poole kontserni tasandi koordineerimismenetluse algatamiseks pöörduti, täidavad kontserni jaoks olulisi ülesandeid. 2. Kui kontserni tasandi koordineerimismenetluse algatamiseks on pöördutud mitme kohtu poole, algatatakse menetlus selles liikmesriigis, kus täidetakse kontserni jaoks kõige olulisemaid ülesandeid. Sel eesmärgil vahetavad kohtud, kelle poole on pöördutud, teavet ja teevad omavahel koostööd vastavalt artiklile 42b. Kui kõige olulisemaid ülesandeid ei ole võimalik kindlaks määrata, võib kontserni tasandi koordineerimismenetluse algatada kohus, kelle poole pöörduti menetluse algatamiseks kõige esimesena, juhul kui tingimused sellise menetluse algatamiseks on täidetud. 3. Kui kontserni tasandi koordineerimismenetlus algatatakse, on maksejõuetusmenetluse halduritel õigus taotleda vastavalt artikli 42d lõike 1 punktile b menetluste peatamist, kui koordinaator selle heaks kiidab. Kehtivad peatamised jäävad jõusse, kuid koordinaatoril on õigus taotleda nende peatamiste lõpetamist. [ME 60] Artikkel 42db Koordinaatori ülesanded ja õigused 1. Kohus, kes algatab kontserni tasandi koordineerimismenetluse, määrab koordinaatori. Koordinaator on kontserni liikmetest ja nende võlausaldajatest sõltumatu ning tema ülesandeks on: a) koostada ja sõnastada maksejõuetusmenetluste koordineeritud korraldamise kohta menetluslikud ja sisulised soovitused; b) vahendada kontserni liikmete kahe või enama maksejõuetusmenetluse halduri vahelisi vaidlusi ning c) esitada kontserni tasandi koordineerimiskava, milles on nimetatud kõik meetmed, mis on vajalikud kontserni liikmete maksejõuetuse ühtseks lahendamiseks, ning neid meetmeid kirjeldatud ja soovitatud. Kava võib sisaldada soovitusi eelkõige järgmise kohta: i) meetmed, mis on vajalikud kontserni või mõne selle osa majandusliku suutlikkuse ja rahalise usaldatavuse taastamiseks; ii) kontsernisiseste vaidluste lahendamine, eelkõige seoses kontsernisiseste tehingutega ja tagasivõtmise hagidega; iii) maksejõuetu kontserni liikmete maksejõuetusmenetluse haldurite vahelised kokkulepped. 2. Koordinaatoril on õigus: a) olla kontserni mis tahes liikme suhtes algatatud menetluste raames ära kuulatud ja neis osaleda, eelkõige võttes osa võlausaldajate koosolekutest; b) esitada vastavalt artikli 42dc lõikele 3 heaks kiidetud kontserni tasandi koordineerimiskava ja seda selgitada; c) nõuda kõigilt maksejõuetusmenetluse halduritelt teavet, mis on või võib olla kasulik menetluste koordineerimiseks vajalike strateegiate ja meetmete väljatöötamisel ning sõnastamisel, ning d) taotleda kuni kolmeks kuuks kontserni muude liikmete suhtes algatatud menetluste peatamist ja taotleda selliste peatamiste lõpetamist. [ME 61] Artikkel 42dc Kontserni tasandi koordineerimiskavade heakskiitmine kohtu poolt 1. Maksujõuetusmenetluse haldurid, kes on määratud selliste maksejõuetusmenetluste jaoks, mida mõjutab kontserni tasandi koordineerimiskava rakendamine, võivad selle koordineerimiskava eelnõu kohta märkusi esitada koordinaatori poolt projekti esitamisel kindlaks määratud tähtaja jooksul, mis ei ole pikem kui üks kuu. 2. Kohtule heakskiidu saamiseks esitatud kava eelnõu juurde kuulub: a) koordinaatori selgitus selle kohta, kuidas on järgitud lõiget 1; b) kava eelnõu esitamiseks ajaks maksejõuetusmenetluse halduritele esitatud kommentaarid, ning c) koordinaatori põhjendatud avaldus selle kohta, kuidas märkusi eelnõu kavas arvesse võeti või ei võetud. 3. Kohus kiidab kava heaks, kui ta on veendunud, et koordinaator on täitnud käesoleva artikli lõike 2 ja artikli 42db lõike 1 punkti c nõudmised. [ME 62] Artikkel 42dd Kontserni tasandi koordineerimismenetluste ja maksejõuetusmenetluste vaheline seos 1. Maksejõuetusmenetluste korraldamisel peavad maksejõuetusmenetluse haldurid võtma arvesse koordinaatori soovitusi ja kontserni tasandi koordineerimiskava. Kui maksejõuetusmenetluse haldur kavatseb kontserni tasandi koordineerimiskavas ette nähtud meetmeid või hagisid mitte kasutada, põhjendab ta seda võlausaldajate koosolekule või mõnele muule organile, kellele ta peab asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt aru andma. 2. Lõike 1 sätete rikkumine loetakse asjaomase liikmesriigi õigusaktides sätestatud maksejõuetusmenetluse halduri kohustuste täitmata jätmiseks. [ME 63] Artikkel 42de Koordinaatori vastutus Koordinaator täidab oma kohustusi piisava hoolega. Ta vastutab kontserni tasandi koordineerimismenetlusega hõlmatud maksejõuetusmenetluse aluse varaga seotud kahju eest, mille puhul on põhjust järeldada, et see tekkis tema kohutuste täitmata jätmise tagajärjel. Tema vastutus määratakse kindlaks vastavalt selle liikmesriigi õigusele, kus koordineerimismenetlus algatati. [ME 64] Artikkel 42df Kulud 1. Liikmesriikide õigusaktides on sätestatud kohtulõivud ja koordinaatori tasu. 2. Kontserni tasandi koordineerimismenetluse kulud kannavad proportsionaalselt need kontserni liikmed, kelle suhtes oli koordineerimismenetluse algatamiseks ajaks algatatud maksejõuetusmenetlus. Iga kontserni liikme osa arvutatakse vastavalt sellele, kui suure osa moodustab liikme vara väärtus kõigi nende kontserni liikmete konsolideeritud varast, kellega seoses maksejõuetusmenetlused on algatatud.“ [ME 65]