[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 5.9.2006

KOM(2006) 475 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

Vahemere keskkonnastrateegia loomine {SEC(2006)1082}

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

Vahemere keskkonnastrateegia loomine

1. SISSEJUHATUS

Vahemeri on Euroopa suurim meri, mis ühendab selle ümber asuvate riikide rahvaid. Nende heaolu sõltub Vahemere keskkonna seisundist. Hoolimata ligi kolmekümne aasta jooksul selle unikaalse ökosüsteemi kaitseks tehtud rahvusvahelistest jõupingutustest, on Vahemeri endiselt kergesti haavatav ning selle seisund halveneb kasvava keskkonnasurve tõttu. Praeguste prognooside kohaselt võib 50% Vahemere rannikust olla 2025. aastaks täis ehitatud,[1]mis on vaid üks näide keskkonnasurve tugevusest. Hiljutistes uurimustes[2] on hakatud välja arvutama, millised on keskkonnaseisundi halvenemisest tulenevad kulud eri riikides.[3] Näiteks Egiptuses arvati keskkonnaseisundi halvenemisest tulenevate kulude suuruseks 2,7–5,1 miljardit eurot aastas (ehk 3,2–6,4% SKT-st), Alžeerias 1,5 miljardit eurot aastas (3,6% SKT-st) ja Marokos 1,2 miljardit eurot aastas (3,7% SKT-st).[4] On selge, et midagi ette võtmata ei ole võimalik kaitsta asjaomase piirkonna elanike tervist ning edendada nende majanduslikku ja sotsiaalset arengut. Vahemeremaad peavad hakkama kohe tegutsema, et kaitsta oma keskkonda ning säästa loodusressursse parimal võimalikul viisil.

Arvukate pikaaegsete algatuste ning organisatsioonide töö raames on viimase kolmekümne aasta jooksul välja selgitatud probleemide põhjused ning välja töötatud nende lahendamise strateegiad ning meetmed. Tihti on aga strateegiad jäänud ellu viimata. Võtmata arvesse sageli esile tõstetud rahanappust, on üks peamisi tegevusetuse põhjusi keskkonnaküsimuste vähene poliitiline prioriteetsus, sh säästva arengu keskkonna-, majandusliku ja sotsiaalse mõõtme ebapiisav integratsioon. Olukorda halvendavad kõikehõlmava keskkonnaalase juhtimise puudumine ja üldsuse piiratud teadmised keskkonnaküsimustes. Lisaks vähendab rahvusvahelise abi tõhusust vähene koostöö kohalike ja rahvusvaheliste asjaosaliste vahel.

Nii nagu ei saa ainult ühte riiki Vahemere keskkonna halvenemise eest vastutama panna, ei suuda keegi seda ka üksi kaitsta. Piirkonnas olulise rolli mängijana peab Euroopa Liit andma oma panuse ühise pärandi hoidmiseks, kuid piiratud ressursside tõttu ei tule ta sellega üksi toime. Kuna piirkonna vajadused ületavad kaugelt võimalusi ja vahendeid, peab komisjon keskendama oma tegevuse ja napid ressursid lisaväärtust loovatele valdkondadele ning töötama välja Vahemere piirkonna keskkonnaalase koostöö realistliku strateegia. Selleks et Vahemeri saaks puhtamaks ja tervemaks, peavad kõik meie partnerid rahvusvahelistes organisatsioonides, rahastajad ja ennekõike Vahemere mõlemal kaldal asuvad riigid ja organisatsioonid tegema oluliselt suuremaid kooskõlastatud lisajõupingutusi. Tegelikuks edu pandiks saab aga laialdane poliitiline toetus, mis seisneb lubaduses rakendada ülesande täitmiseks vajalikke vahendeid.

Vahemere-äärseid riike saab liigitada nende poliitiliste suhete järgi Euroopa Liiduga. ELi praegused ja potentsiaalsed liikmesriigid annavad oma panuse Vahemere kaitseks Euroopa Liidu keskkonnapoliitika ja õigusaktide järgimise ning nende tõhusa rakendamise kaudu. Kõnealuste riikide jaoks on olemas selgelt määratletud ELi strateegia ning seetõttu on käesoleva strateegia tähelepanu keskmes need partnerriigid,[5] mis on hõlmatud Euroopa naabruspoliitikaga.[6]

2005. aasta novembris toimunud Euroopa – Vahemere piirkonna partnerluse kümnendale aastapäevale pühendatud tippkohtumisel võtsid partnerriikide juhid ühiselt vastu viie aasta tööprogrammi,[7] kinnitades sellega taas oma valmidust jätkata protsessi ja võtta meetmeid. „Horizon 2020“ nime all tuntuks saanud algatuse raames võtsid kõik piirkonna riigid kohustuse teha suuremaid jõupingutusi, et vähendada 2020. aastaks märkimisväärselt Vahemere reostust, ning kutsusid üles koostama mõistliku ajakava, et kõnealust eesmärki saavutada.

Pärast laialdast arutelu[8] „Horizon 2020“ algatuse asjaosalistega koostas komisjon käesoleva teatise, mille eesmärk on:

- kirjeldada Barcelonas antud poliitiliste lubaduste täitmise olulise sammuna „Horizon 2020“ algatust ning esitada partneritele arutamiseks esialgne ettepanek reostuse likvideerimise teostatava ajakava kohta;

- kirjeldada, kuidas komisjon saaks tihedamat koostööd tehes anda oma panuse Vahemere kaitseks ja puhastamiseks samaaegselt „Horizon 2020“ algatusega ning kuidas komisjon plaanib tugevdada koostööd partnerriikide ja teiste asjaosalistega.

Selline käsitlus on kooskõlas Euroopa Liidu väljatöötatava üldisema merenduspoliitikaga[9] (ning selle keskkonnaalaseks sambaks oleva Euroopa Liidu merestrateegiaga).[10]

2. VAHEMERE KESKKONNA ALASE KOOSTÖÖ EESMÄRGID

Vahemere-äärsed riigid sõltuvad selgelt üksteisest, kuna reostus võib levida vabalt kogu piirkonnas. Nõnda mõjutab kolmandatest riikidest tulenev reostus otseselt Euroopa Liitu, kes saastab omakorda oma naabreid. Loodusressursid, nagu vesi, õhk, pinnas ja bioloogiline mitmekesisus moodustavad keerukaid ökosüsteeme, olles sedasi omavahel ning kaupade, inimeste ja teenuste liikumise kaudu tihedalt seotud. Sel viisil tekib loendamatul arvul sidemeid, mis nõuavad ühtset ja kooskõlastatud tegevust. Vahemerd saab kaitsta vaid sidusa ja toimiva, kogu piirkonda hõlmava keskkonnakaitse ja -taastamise süsteemi abil. Euroopa Komisjon on keskkonnalases koostöös partnerriikidega valmis tegutsema selle eesmärgi saavutamise nimel.

Komisjoni ja Vahemere piirkonna riikide vahelise keskkonnaalase koostöö põhieesmärgid on järgmised:

- Aidata partnerriikidel luua toimivad keskkonnaasutused ja usaldusväärne ning tulemuslikult rakendatav keskkonnapoliitika ja õiguslik raamistik, mis võimaldab kaasata keskkonnaküsimused eri valdkondade poliitikasse.

- Saavutada kogu piirkonnas mõõdetav reostustaseme langus, mille tulemuseks on inimeste tervisliku seisundi paranemine, ning vähendada ka kontrollimatu tegevuse mõju looduskeskkonnale.

- Kujundada keskkonnaasutuste valmisolekut tegeleda nii hädaolukordade kui ka pikaajalist tähelepanu nõudvate keskkonnaküsimustega.

- Edendada Vahemere piirkonna maa- ja merealade säästvamat (s.o majanduslikult tõhusat, sotsiaalselt sobivat ning keskkonna suhtes elujõulist) kasutamist.

- Toetada kodanikuühiskonna tugevdamist, tagades avalikkuse juurdepääsu keskkonnateabele, osaluse keskkonnaga seotud otsuste vastuvõtmises ning parema keskkonnateadlikkuse.

- Edendada partnerriikide vahelist piirkondlikku koostööd, et kõnealuseid eesmärke saavutada.

Eelesitatud eesmärkideni jõudmine ei aita mitte ainult kaitsta keskkonda, vaid soodustab kogu piirkonna pikaajalist majanduskasvu.

3. EESMÄRGI SAAVUTAMISE VAHENDID

Komisjonile on asjaomase piirkonnaga keskkonnaalase koostöö tegemiseks kättesaadavad järgmised vahendid:

3.1 Rahaline abi

Euroopa Ühenduselt Euroopa naabruspoliitika partnerriikidele antava võimaliku abi allikaks on Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahend. Seepärast peab igal projektil olema selge seos Euroopa naabruspoliitikaga, Euroopa – Vahemere piirkonna partnerlusega ja Euroopa naabruspoliitika tegevusplaanidega, kui need on vastu võetud. Ülemaailmsete projektide rakendamiseks on tulevikus võimalik kasutada piiratud ulatuses ka keskkonda ning loodusvarade, sealhulgas energiaressursside säästva haldamise temaatilise programmi vahendeid.

Paratamatult jäävad Euroopa Liidu toetused piirkonna investeeringuvajadust arvesse võttes väikeseks. Seepärast saavad reostuse vähendamise projektid ka edaspidi suurema osa vajaminevast rahast rahvusvahelistelt finantsasutustelt laenudena ning teistelt rahastajatelt, riigieelarvest ja muudest rahastamisallikatest. Ühenduse edaspidise abiga püütakse võimalikult palju ära kasutada selle kiirendavat mõju, sealhulgas koos rahvusvaheliste finantsasutustega, kasutades otstarbekalt selliseid vahendeid nagu tehniline abi ja intressitoetused, tänu millele on võimalik suurendada laenusummasid. Peale selle peetakse jätkuvalt tähtsaks suutlikkuse suurendamise meetmetele antavaid toetusi. Kasutades rohkem teadusuuringute tulemusi, peaks saama suurendada kulutasuvust.

3.2 Dialoogi edendamine ja omavastutuse tugevdamine

Euroopa Liit peab partnerriikidega poliitilist dialoogi Euroopa – Vahemere piirkonna partnerluse ja Euroopa naabruspoliitika raames. Viimastel aastatel on kahepoolsete assotsiatsioonilepingute alusel loodud allkomitee koosolekute ametlik struktuur, et edendada kõnealust dialoogi. Komisjon tagab, et sama struktuuri kasutatakse ka keskkonnaküsimuste osatähtsuse suurendamiseks selleks, et neist oleksid teadlikud ka teised peale keskkonnaministrite (näiteks planeerimise ja rahastamise eest vastutavad isikud), ning keskkonnaküsimuste arvessevõtmiseks kõikide asjaomaste valdkondade poliitikas, sh majanduspoliitikas.

Komisjoni tegevus Vahemere-äärsetes kolmandates riikides peab olema kooskõlas Euroopa naabruspoliitika eesmärkidega ning kolmandate riikide suhtes võetud kohustustega, mis tulenevad ühenduse õigusest ( acquis), sh rahvusvaheliste kohustustega, näiteks 2002. aasta ülemaailmsel säästva arengu tippkohtumisel vastuvõetud Johannesburgi rakenduskavaga. Euroopa naabruspoliitika tegevuskavades esitatakse Euroopa Liidu ja partnerriikide edaspidised tegevussuunad. Kõnealustes kavades sisaldub ka hulk keskkonnaalaseid meetmeid, mille eesmärk on tõhustada keskkonnaalast juhtimist, lahendada konkreetseid keskkonnaprobleeme ning edendada rahvusvahelist ning piirkondlikku koostööd. Euroopa Liit ja selle partnerriigid vastutavad koos ühiselt vastuvõetud tegevuskavade elluviimise eest, arvestades iga riigi ja ühenduse prioriteete.

Vahemere piirkonnas võetavad keskkonnameetmed aitavad ühtlasi kaasa keskkonnaalase algatuse tegevuskava rakendamisele, mille töötasid välja uus partnerlus Aafrika arenguks (NEPAD) ja Aafrika Liit (AU). Euroopa Liit on pidanud kõnealuste ühendustega paari viimase aasta jooksul pidevat dialoogi.

Keskkonnapoliitika kujundamisel ja rakendamisel mängivad olulist rolli valitsusvälised organisatsioonid, mis tihti sekkuvad just seal, kus valitsusasutustel pole selleks tahtmist või võimalust. Kahjuks on piirkonna valitsusvälised organisatsioonid vähe arenenud ning vajavad tuge, et osaleda poliitilises dialoogis. Selleks et tugevdada kodanikuühiskonda, toetab komisjon piirkondlike valitsusväliste organisatsioonide võrgustike ja kontaktpunktide loomist ja nende tööd ühtse strateegia loomise ning kogemuste jagamise kaudu. Kavas on hoogustada ka valitsusväliste organisatsioonide platvormide loomist asjaomase piirkonna riikides, eelkõige seoses teadusuuringute tulemuste parema rakendamisega ning tulevase teadusliku koostöö tähtsustamisega.

Komisjon peab jätkuvalt kõige tähtsamaks avatust ja läbipaistvust, tegutsedes selle nimel, et komisjoni algatused ei piirduks vaid riikliku tasandi sidusrühmadega, vaid et kaasataks kõik keskkonnapoliitika kujundamisest ja rakendamisest huvitatud partnerid, nagu kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kodanikuühiskonna esindajad ja äriringkonnad.

3.3 Kooskõlastuse tugevdamise viisid

Komisjon teeb tihedat koostööd mitmesuguste partneritega selle nimel, et suunata oma jõupingutused selget lisaväärtust loovatele aladele.

Vahemere keskkonnaküsimustega tegeleb praegu palju organisatsioone, eelkõige aga need, mis on seotud piirkonna ühistegevuse nurgakiviks oleva Barcelona konventsiooniga,[11] mille osaline on ka ühendus.

2005. aastal allkirjastatud ühine Vahemere tegevuskava[12] (MAP) / Euroopa Komisjoni töökava tagab suurema ühtsuse kahe organisatsiooni tegevuse vahel mitmes tähtsas valdkonnas, sh:

- Euroopa merestrateegia rakendamine,

- rannikuvööndi tervikliku haldamise (ICZM) Euroopa strateegia rakendamine ja kooskõla tagamine Barcelona konventsiooni kohase ICZM protokolli koostamisel,

- reostuse ärahoidmise ja bioloogilise mitmekesisuse kaitsmisega seotud eesmärkide saavutamine.

Jätkatakse koostööd Maailmapanga ja Euroopa Investeerimispangaga Vahemere maade keskkonnaalase tehnilise abi programmi raames. Keskkonnategevuse paremaks kooskõlastamiseks Vahemere piirkonnas kasutatakse maksimaalselt ära rahvusvaheliste finantsasutustega sõlmitud ühiste kavatsuste deklaratsiooni. Samuti püütakse tugevdada suhteid Ülemaailmse Keskkonnafondi strateegiliste investeeringute fondiga.

Tihedamad sidemed kõnealuste huvirühmade ning mitmete kahepoolsete rahastajatega luuakse allpool tutvustatava algatuse „Horizon 2020“ juhtrühma loomise kaudu.

Tagatakse ka teadus- ja arendustegevuse seitsmenda raamprogrammi ning ELi välisvahendi raames kavandatavate meetmete parem kooskõlastus, sh suutlikkuse suurendamise, teaduse infrastruktuuri loomise ja teadusuuringute rakendamisega seotud meetmed.

3.4 Euroopa Liidu kogemuste jagamine, kohandamine ja kasutamine

Euroopa Liidul on rohkesti kogemusi Vahemere keskkonnaprobleemidega tegelemisel, sh säästva tootmise ja tarbimise edendamisel ning keskkonnaküsimuste kaasamisel teistesse valdkondadesse. Samuti on Euroopa Liit valmis jagama Euroopa eri osadest saadud edukaid kogemusi kõikide Vahemere maadega, võttes arvesse nende riikide sotsiaalmajanduslikku seisundit.

TAIEXi[13] vahendit saavad nüüdsest kasutada ka Euroopa naabruspoliitika riigid. Peale suutlikkuse suurendamise kandidaatriikides ja teistes Kagu-Euroopa riikides võimaldab kõnealune vahend anda Euroopa Liidu keskkonnakogemusi ja oskusteavet sihipäraselt edasi partnerriikidele vastavalt nende vajadustele, korraldades sel eesmärgil seminare, õppereise ja ekspertide külastusi. Kõnealune vahend peaks olema eriti kasulik Euroopa Liidu liikmesriikide kogemuste jagamisel ja kohandamisel asjaomase piirkonnaga, et toetada Euroopa naabruspoliitika tegevuskavades seatud kohustuste rakendamist.

LIFE-programmi ja lähi- ja keskpika tuleviku tegevuskava raames on edukalt ellu viidud palju keskkonnaprojekte ning nii partnerriikides kui ka Euroopa Liidus on saadud piirkonna jaoks asjakohaste teemadega seotud kogemusi, mis tehakse kättesaadavaks partnerriikidele ja asjast huvitatud sidusrühmadele.

Teadusuuringutega seoses on Vahemere jaoks eriti olulised mitmed teadus- ja arendustegevuse viienda ja kuuenda raamprogrammi alusel elluviidavad või hiljuti lõpetatud projektid, näiteks Euroopa Liidu veemajandusalase algatuse Vahemerega seotud osa raames algatatud veeprojektid ning ka juhuslikku merereostust, mere- ja rannikualasid ning kliimamuutuse mõju käsitlevad projektid. Üldjuhul on projektide tulemused hõlpsasti kättesaadavad ning komisjon edastab need partnerriikidele olemasolevate teabeedastusvõrkude ja -vahendite, sh Interneti kaudu.

Komisjon on tunnistanud säästva turismi edendamisega seotud probleemide tähtsust Vahemere piirkonnas[14] ning selleks on loodud säästva turismi töörühm, kuhu kuuluvad tööstusühenduste, ametiühingute/kodanikuühiskonna ja sihtriikide, aga ka liikmesriikide valitsuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide esindajad. Säästva turismi töörühm peab 2006. aasta lõpuks esitama oma ettepanekud ja soovitused, millest asjakohasemad edastatakse ka partneritele.

Kogemusi vahetatakse Läänemere, Musta mere ja Vahemere konventsioonide osalistega.

4. HORIZON 2020

Euroopa–Vahemere partnerluse kümnendale aastapäevale pühendatud tippkohtumisel anti osalejatele poliitiline mandaat Vahemere reostuse vähendamise algatuse loomiseks.

Kasutades oma käsutuses olevad vahendeid, selgitas komisjon välja alad, mis loovad selget lisaväärtust eespool kirjeldatud keskkonnaalase koostöö eesmärkide saavutamisele.

Selleks et keskkonnameetmeid, sh rahalist ja tehnilist abi, tõhustada ja otstarbekamaks muuta, on vaja paremini kooskõlastada eri asjaosaliste tegevust. Komisjon sobib suurepäraselt selle ettevõtmise eestvedajaks.

Seega pakub komisjon Barcelona tippkohtumise tulemusena välja „Horizon 2020“ algatuse ning käesoleva teatise lisas on esitatud nõutud teostatava ajakava ettepanek, mis on kavandatud partnerriikidega edaspidi toimuva arutelu alusena ning peaks vastu võetama 2006. aasta novembris Kairos toimuval Euroopa ja Vahemere maade keskkonnaministrite kolmandal kohtumisel.

„Horizon 2020“ tugineb olemasolevatele asutustele ja tulemustele, täites lünki seal, kus see võiks luua lisaväärtust. Algatuse tegevus toimub olemasolevate ja edaspidi väljatöötatavate keskkonnapoliitiliste vahendite raames ning see toetab Barcelona konventsiooni alusel võetud reostuse vähendamise kohustuste täitmist. Arvestades partneritega peetavate läbirääkimiste tulemusi, on tehtud ettepanek liigitada „Horizon 2020“ algatuse raames ettevõetavad tegevused nelja kategooriasse:

- Reostuse vähendamise projektid

Koostöös abisaajate riikide, asjaomaste rahvusvaheliste finantsasutuste, MAPi ja teiste sidusrühmadega valmistatakse kõigepealt ette nende valdkondade projektid, mida peeti prioriteetseteks Euroopa – Vahemere piirkonna partnerluse kümnendale aastapäevale pühendatud tippkohtumisel, nimelt olmejäätmed, asulareovesi ja tööstusheitmed.

- Suutlikkuse suurendamise meetmed

Tuginedes käimasolevatele tegevustele ja algatustele, võetakse meetmeid, et luua Vahemere keskkonnale jätkusuutlikku kaitset tagavaid tingimusi, sh õigusaktide ja institutsioonide loomise, kohalike omavalitsuste ja kodanikuühiskonna toetamise kaudu. Erilist tähelepanu pööratakse suutlikkuse suurendamise meetmete rakendamisele kohalikul tasandil. Kõnealused meetmed ei piirdu ainult reostuse vähendamise kategooria all osutatud kolme esmatähtsa valdkonnaga.

- Uurimistegevus

Jätkatakse „Horizon 2020“ algatuse eesmärke toetava teadusteabe loomisele, jagamisele ja edastamisele suunatud jõupingutusi. Tegevus hõlmab hiljutiste teadusuuringute ja LIFE-programmide raames koondatud oluliste teadmiste jagamist, tulevase teadus- ja arendustegevuse seitsmenda raamprogrammi raames tehtavat teaduslikku koostööd, komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse otseseid meetmeid ja rahvusvahelisi inimpotentsiaaliga seotud meetmeid.

- Seire, juhtimine ja järelevalve

Kasutades ära Euroopa tasandil tehtavat tööd, koostab Euroopa Keskkonnaagentuur koostöös Euroopa Komisjoni statistikaametiga (EUROSTAT), Barcelona konventsiooni alusel tegutseva Vahemere reostusseire- ja uurimisprogrammiga (MEDPOL), Euroopa–Vahemere veeteabesüsteemiga (EMWIS), Euroopa Komisjoniga ning teiste asjaomaste asutustega n-ö tulemuskaardi, et hinnata Vahemere reostustaseme vähendamise edusamme.

Kogu algatuse rakendamist jälgib paljude liikmetega juhtiv nõuandekomitee.

5. „HORIZON 2020“ ALGATUSEST KAUGEMALE ULATUV KOOSTÖÖ

Kuigi „Horizon 2020“ algatus tegeleb Vahemere reostusega seotud põhiküsimustega, ei piisa sellest siiski kõikide 2. osas loetletud eesmärkide saavutamiseks. Seepärast tuleb samaaegselt „Horizon 202“ algatusega võtta lisameetmeid ja viia ellu teisi algatusi.

Kooskõlas Euroopa naabruspoliitika ja selle tegevuskavadega ning Euroopa – Vahemere piirkonna partnerlusega keskendub komisjoni ja tema Vahemere piirkonna partnerite vaheline koostöö lähiaastatel lisaks „Horizon 2020“ algatusele ka järgmistele küsimustele:

- Euroopa naabruspoliitika tegevuskavade täielik rakendamine (keskkonnaalase juhtimise tõhustamine, rahvusvahelise ning piirkondliku koostöö edendamine, keskkonnaaspektide arvessevõtmine eri valdkondade poliitikas, konkreetsete keskkonnaprobleemide lahendamine, näiteks kõrbestumine, vee ja õhu kvaliteet, turism jne).

- Keskkonnaaspektide suurem integreerimine kõikidesse asjaomastesse majandusharudesse, eelkõige suure majanduskasvu ja töökohtade loomise potentsiaaliga majandusharudesse.

- Ülemaailmsed keskkonnaohud, näiteks kliimamuutus ja bioloogilise mitmekesisuse kadu, nagu on märgitud hiljutises teatises, milles tehakse ettepanek luua loodusressursside säästvat majandamist käsitlev temaatiline programm.[15] Samuti jätkab komisjon ELi veemajandusalase algatuse Vahemerd käsitleva osa, sealhulgas selle teadusuuringutega seotud osa toetamist. See on osa Euroopa Liidu panusest „Horizon 2020“ algatusest ulatuslikumate aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks.

- Jätkuvalt tegeletakse muude piirkondlike prioriteetidega, nagu keskkonna- ja terviseohud ning õnnetused, muldade degradatsioon ja ICZM.

- Järjekindlalt toetatakse keskkonnamõju hindamise ja strateegilise keskkonnamõju hindamise rakendamist kogu piirkonnas.

- Toetatakse vajalike näitajate väljatöötamist ja kasutamist kõigi olemasolevate piirkondlike statistikaalase koostöö meetmete (nt MEDSTAT keskkond) abil.

- Koostöös ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni metsanduskomiteega Silva Mediterranea laiendatakse Euroopa metsatulekahjude teabesüsteemi kogu Vahemere piirkonnale.

- Euroopa Liidu liikmesriike kutsutakse üles tegema koostööd naaberriikidega, et rakendada ühenduse keskkonnaalaste õigusaktide neid sätteid, mis reguleerivad koostööd kolmandate riikidega. Näitena olgu toodud kavandatud merestrateegia direktiiv,[16] mille kohaldamisala on laiem kui „Horizon 2020“ algatuse raames käsitletavad valdkonnad ning mis saab juba praegu tugineda lõpetatud ja käimasolevatele teadusuuringutele.

- Jätkatakse koostööd, et kaasata keskkonnaaspektid teistesse valdkondadesse. Komisjon lõpetab Euroopa – Vahemere vabakaubanduspiirkonna säästva kaubanduse mõjuanalüüsi, mille tulemusi ja soovitusi arvestatakse partnerriikidega peetavatel kaubandusläbirääkimistel.

- Vastavalt vajadusele tegeletakse oluliste esilekerkivate probleemidega, näiteks põud, veepuudus ja üleujutused.

- Euroopa Liidu ja selle Vahemere-äärsete partnerriikide vahel sõlmitud kahepoolsed assotsiatsioonilepingud käsitlevad ka muid keskkonnaalase koostöö valdkondi.

- Meetmed valmisoleku edendamiseks hädaolukordades, nagu näiteks piirkonnas asetleidvate keskkonnaõnnetuste puhul.

6. KOKKUVÕTE

Vahemerd on võimalik kaitsta vaid siis, kui kõik seda ümbritsevad riigid täidavad endale võetud kaitsekohustusi ning taastavad mere ökosüsteeme võimalikult ulatuslikult. Keskkonnakaitse vajadused ületavad kaugelt paljude Vahemere maade võimalusi. Jätkusuutliku tuleviku tagamiseks ei piisa ainuüksi rahastajate abist. Arvestades hiiglaslikke kulutusi, mida tuleks teha Vahemere reostuse kõrvaldamiseks, võib see tunduda ilmvõimatu ülesandena, kuid üheskoos tegutsedes ja pöörates tähelepanu kõige rohkem saastavate majandussektorite enim reostatud paikadele, on võimalik olukorda parandada. Kuna vahendeid napib, siis on esmatähtis, et Euroopa Komisjon ning rahastajad kooskõlastaksid oma tegevuse, et tagada sihipärane abi ning selle tõhus kasutamine, vältides jõupingutuste dubleerimist.

Järgides käesolevas dokumendis kirjeldatud strateegiat, püüab komisjon maksimaalselt tõhustada ühenduse koostööd, pidades silmas nii ühenduse enda kui ka partnerite prioriteete. Komisjon püüab Euroopa naabruspoliitika ja Euroopa – Vahemere piirkonna partnerluse kaudu tõsta keskkonnaküsimused esiplaanile kogu Vahemere piirkonnas. Põhitähelepanu on keskendatud partnerite julgustamisele, et nad rakendaksid juba varem kohustuseks võetud keskkonnameetmeid, tagades nõnda strateegiliste kavade tegeliku elluviimise. Komisjon peaks esmajärjekorras töötama just nende partnerriikidega, kes avaldavad valmisolekut teha koostööd Euroopa Liiduga keskkonnaprobleemide lahendamisel. Komisjon ei saa partnerite keskkonnaalaseid kohustusi enda kanda võtta, kuid ta saab neid abistada kohustuste täitmisel. Vaid üheskoos tegutsedes on lootust kaitsta ühist Vahemere pärandit..

[1] Vahemere säästlik tulevik – tegevuskava (Blue Plan) keskkonna- ja arenguperspektiiv.

[2] http://www.metap.org/main.php?id_menu=12.

[3] Al~[pic]eeria, Egiptus, Jordaania, Liibanon, Maroko, Süüria ja Tuneesia.

[4] Keskkonna seiuskava (Blue Plan) keskkonna- ja arenguperspektiiv.

[5] http://www.metap.org/main.php?id_menu=12.

[6] Alžeeria, Egiptus, Jordaania, Liibanon, Maroko, Süüria ja Tuneesia.

[7] Keskkonna seisundi halvenemisest tulenevaid kulusid aitab määrata ka EÜ Euroopa metsatulekahjude teabesüsteem (EFFIS),[8] mille järgi vähenevad metsaga kaetud alad Euroopa Liidu Vahemere piirkonnas igal aastal keskmiselt umbes 600 000 hektari võrra ja see läheb maksma ligi 2 miljardit eurot aastas.

[9] Alžeeria, Egiptus, Iisrael, Jordaania, Liibanon, Liibüa, Maroko, Palestiina omavalitsus, Süüria ja Tuneesia.

[10] http://ec.europa.eu/world/enp/index_en.htm.

[11] „Euroopa–Vahemere partnerluse kümnes aastapäev: tööprogramm järgmiseks viieks aastaks seatud eesmärkide saavutamiseks“ KOM(2005) 139 (lõplik).

[12] Arutelu hõlmas muu hulgas 19. detsembril 2005. aastal Barcelonas toimunud kõrgetasemelist kohtumist, milles osalesid riikide valitsuste, kohalike omavalitsuste ja regioonide valitsuste, rahvusvaheliste organisatsioonide ja rahvusvaheliste finantsasutuste, aga ka valitsusväliste organisatsioonide ja äriringkondade esindajad, ning mitteametlikku konsulteerimist komisjoni veebilehel: http://ec.europa.eu/environment/enlarg/med/horizon_2020_en.htm.

[13] Roheline raamat „Euroopa Liidu tulevase merenduspoliitika suunas: Euroopa seisukoht ookeanide ja merede küsimuses“, 7. juuni 2006, KOM(2005) 275 (lõplik).

[14] Komisjoni teatis teemal „Merekeskkonna kaitse ja säilitamise temaatiline strateegia“, 24. oktoober 2005, KOM(2005) 504 (lõplik).

[15] Vahemere merekeskkonna ja rannikualade kaitsmise konventsioon.

[16] Barcelona konventsiooni sekretariaat.

[17] Tehnilise abi infobüroo vahend.

[18] KOM(2003) 716, „Peamised suunised Euroopa turismi säästvuse tagamiseks“.

[19] Välistegevus: keskkonda ning loodusvarade, sealhulgas energiaressursside säästvat majandamist käsitlev temaatiline programm – KOM(2006) 20.

[20] Ettepanek: direktiiv, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia direktiiv) KOM(2005) 505.