ET Euroopa Liidu Teataja C 316/6

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

2014/C 316/06

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2)

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„BROCCIU CORSE” / „BROCCIU”

EÜ nr: FR-PDO-0217-01164 – 18.10.2013

KGT ( ) KPN ( X )

1. Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

—

☐

—

☒

—

☐

—

☒

—

☒

—

☐

—

☒

—

☒

—

☒

2. Muudatus(t)e liik

—

☐

—

☒

—

☐

—

☐

3. Muudatus(ed)

Toote kirjeldus

Toote täpsemaks määratlemiseks on lisatud järgmised kirjeldavad punktid:

— täpsustatakse, et juustu „Brocciu corse” / „Brocciu” saadakse üksnes värskest vadakust ja lamba ja/või kitse värskest täisrasvasest toorpiimast;

— täpsustatakse, et valminud juust on passu tüüpi;

— täpsustatakse, et pärast juustu täielikku kuivatamist saadud rasvasisaldus 40 g 100 g kohta hõlmab värsket tüüpi juustu „Brocciu corse” / „Brocciu”.

Päritolutõend

Võttes arvesse riiklikes õigusaktides ja eeskirjades tehtud muudatusi, täiendati osa „Tõendid selle kohta, et toode pärineb määratletud geograafilisest piirkonnast” ning selles on esitatud eelkõige deklareerimise ja registrite pidamisega seotud kohustused, millega tagatakse toote jälgitavus ja tootmistingimuste järgimine.

Eelkõige on ette nähtud ettevõtjate heakskiitmine, millega tunnistatakse, et nad suudavad täita kõnealuse nimetuse spetsifikaadi nõudeid, mida nad soovivad kasutada.

Tootmismeetod

Tootmismeetodi teatavate aspektide selgitamiseks täpsustatakse järgmist:

— on lisatud sööta ja söödalisandeid käsitlevad sätted, eelkõige nende geograafiline päritolu, et tagada seos geograafilise piirkonna ja toote vahel: — põhiline sööt tuleb looduslikelt karjamaadelt; — lubatud on lisada piirkonnas kasvatatud teraviljal põhinevat sööta ja söödakontsentraate; 20 % lisanditest võivad moodustada väljastpoolt tootmispiirkonda pärinev sööt ja kontsentraadid; — mis tahes kääritatud sööda kasutamine on keelatud;

— juustu „Brocciu corse” / „Brocciu” valmistamiseks kasutatava tooraine paremaks iseloomustamiseks lisatakse punktid, mis hõlmavad kalgendi valmistamiseks kasutatavat piima, samuti vadakut ja lisapiima: — kalgendi valmistamiseks ette nähtud täispiima võib kasutada kuni 40 tunni jooksul alates esimesest lüpsist; — piim kalgendatakse traditsioonilise või turustatava laabi abil; muude, eelkõige seen- või mikroobset päritolu ensüümide kasutamine on keelatud; — laktoosi eemaldamine on keelatud; — vadaku pH peab olema vähemalt 6,2; — lisapiim tuleb ära kasutada 24 tunni jooksul pärast lüpsi;

— eri tootmisetappide paremaks kirjeldamiseks ja oskusteabe säilitamise tagamiseks täpsustatakse või lisatakse järgmised punktid: — vadaku kuumutamisega seoses jäetakse välja vähe täpne määratlus „otsene meetod” ja täpsustatakse, et vadaku valgud helvestatakse „vadakut sisaldavat anumat või mahutit üksnes otsesel tulel (lahtisel tulel) kuumutades, kasutamata seejuures mis tahes vedelsoojuskandjaid”; — täpsustatakse, et vadakut „kuumutatakse aeglaselt ja segatakse õrnalt”, et soodustada piimavalkude koaguleerumist; — et anda selgem ülevaade tootmispraktikast, on ühe temperatuuri (ligikaudu 40 °C) asemel määratud vadaku temperatuuriks vahemik 40–50 °C); — täpsustatakse, et soola lisatakse piimaga samal ajal ja lisatud soola kogus on kindlaks määratud (vahemikus 0,5–1 % algsest vedelikukogusest); — täpsustatakse, et järgnev segamine on „aeglane”; — märgitakse, et võõrkehade eemaldamiseks tuleb segu temperatuuri tõusmise ajal kuni helvestumise lõpuni regulaarselt vahust puhastada;

— vormide suuruse paremaks määratlemiseks määratakse kindlaks vormi suuruse kriteeriumid: — 3 kg kaaluvate juustude puhul: ülemise osa läbimõõt peab olema 200 mm, põhja läbimõõt 145 mm ja kõrgus 180 mm; — 1 kg kaaluvate juustude puhul: ülemise osa läbimõõt peab olema vahemikus 155–160 mm, põhja läbimõõt 90–120 mm ja kõrgus 85–120 mm; — 500 g kaaluvate juustude puhul: ülemise osa läbimõõt peab olema vahemikus 110–115 mm, põhja läbimõõt 90–92 mm ja kõrgus 80–82 mm; — 250 g kaaluvate juustude puhul: ülemise osa läbimõõt peab olema vahemikus 90–110 mm, põhja läbimõõt 75–85 mm ja kõrgus 65 mm;

— passu tüüpi „Brocciu corse” / „Brocciu” soolamise nõudeid on täpsustatud tootmispraktika raamistiku loomiseks: soolamine võib aset leida „ühe korra või mitu korda” ja esimene soolamine peab toimuma 24 tunni jooksul alates massi vormi asetamisest.

Märgistus

Kõnealust osa on toote parema identifitseerimise eesmärgil samuti ajakohastatud:

— täpsustatakse, et kaitstud päritolunimetust „Brocciu corse” / „Brocciu” kandvaid vadakujuuste tuleb turustada eraldi märgisega;

— märked „Appellation d’Origine contrôlée” (kaitstud päritolunimetus) ja „AOC” (KPN) jäetakse välja ja asendatakse Euroopa Liidu KPNi sümboliga;

— märgitakse, et eri sätetes käsitletakse ka juustu „Brocciu corse” / „Brocciu” kaste ja muid pakendeid.

Riiklikud nõuded

Võttes arvesse siseriiklike õigusaktide ja eeskirjade muutusi, on peatükk „Riiklikud nõuded” esitatud tabeli kujul, milles on toodud peamised kontrollitavad näitajad, nende võrdlusandmed ja hindamismeetodid.

Muu

— Ühistu kontaktandmed

Ühistu kontaktandmed on ajakohastatud.

— Kontroll

Kontrollistruktuuride kontaktandmed on ajakohastatud.

KPNi „Brocciu corse” / „Brocciu” spetsifikaadi täitmise kontrolliga seoses täpsustatakse, et see on korraldatud kontrolliasutuse välja töötatud kontrollikava alusel.

— Pakendamine

Seoses pakendamisega lisatakse pakendamise ja ladustamise üksikasjad, et säilitada toote omadused: „Juustu „Brocciu corse” / „Brocciu” pakendamise meetodid peavad võimaldama säilitada toote füüsikalis-keemilised ja organoleptilised omadused selle müügi ajal kuni tarbimise lõppkuupäevani, mille pakendaja märgisele on kandnud. Keelatud on kasutada toiduainete tootmisel lubatud mis tahes tooteid, mis ei ole seotud juustu „Brocciu corse” / „Brocciu” valmistamisega, välja arvatud lisaaineid käsitlevate eeskirjadega inimtarbeks mõeldud toiduainete tootmiseks lubatud pakendusgaasid”.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (3)

„BROCCIU CORSE” / „BROCCIU”

EÜ nr: FR-PDO-0217-01164 – 18.10.2013

KGT ( ) KPN ( X )

1. Nimetus

„Brocciu corse” / „Brocciu”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2. Selle toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

„Brocciu corse” / „Brocciu” on koonusekujuline vadakujuust.

Juustu kaal jääb vahemikku 250 g ja 3 kg sõltuvalt neljast eri vormitüübist (3 kg, 1 kg, 500 g ja 250 g).

Juustu valmistatakse üksnes kitse- ja/või lambapiimast saadud värskest vadakust, millele lisatakse lamba ja/või kitse värsket täisrasvast toorpiima ja soola.

Seda turustatakse kas värskel või laagerdunud kujul (passu tüüpi juust).

Juust sisaldab pärast täielikku kuivatamist vähemalt 40 g rasva 100 g kohta ja frais (värske) tüüpi juust peab sisaldama vähemalt 20 g kuivainet 100 g juustu kohta.

Passu tüüpi juust sisaldab vähemalt 35 g kuivainet 100 g juustu kohta.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Lubatud on üksnes Korsika kohalikku tõugu lambad ja kitsed.

Kasutatav vadak peab pärinema värske lamba- ja/või kitsepiima laabiga kalgendamise protsessist.

Kalgendi valmistamiseks ette nähtud täispiima võib kasutada kuni 40 tunni jooksul alates esimesest lüpsist.

Piim kalgendatakse traditsioonilise või turustatava laabi abil; muude, eelkõige seen- või mikroobset päritolu ensüümide kasutamine on keelatud.

Laktoosi eemaldamine on keelatud.

Värske, transformeerimata vadak kasutatakse kahe tunni jooksul alates juustu valmistamisest.

Vadaku pH peab olema vähemalt 6,2.

Lisatakse lamba ja/või kitse värsket täisrasvast toorpiima 24 tunni jooksul pärast lüpsi.

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Põhiline sööt tuleb looduslikelt karjamaadelt.

Lubatud on lisada piirkonnas kasvatatud teraviljal põhinevat sööta ja söödakontsentraate.

20 % lisanditest võivad siiski moodustada väljastpoolt tootmispiirkonda pärinev sööt ja kontsentraadid.

Mis tahes kääritatud sööda kasutamine on keelatud.

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Piima ja vadaku tootmine, vadakujuustu valmistamine ja laagerdumine peavad leidma aset määratletud geograafilises piirkonnas.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Juustu „Brocciu corse” / „Brocciu” pakendamise meetodid peavad võimaldama säilitada toote füüsikalis-keemilised ja organoleptilised omadused selle müügi ajal kuni tarbimise lõppkuupäevani, mille pakendaja märgisele on kandnud.

Keelatud on kasutada toiduainete tootmisel lubatud mis tahes tooteid, mis ei ole seotud juustu „Brocciu corse” / „Brocciu” valmistamisega, välja arvatud lisaaineid käsitlevate eeskirjadega inimtarbeks mõeldud toiduainete tootmiseks lubatud pakendusgaasid.

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta

Kaitstud päritolunimetusega „Brocciu corse” / „Brocciu” vadakujuuste tuleb turustada nii, et igal juustul on märgis, millel on lisaks kõigile vadakujuustudele ja pakendatud toiduainetele lisatavale seadusega ette nähtud teabele esitatud kaitstud päritolunimetus ja Euroopa Liidu KPNi sümbol. Kogu kõnealune teave tuleb esitada tähtedega, mille suurus moodustab vähemalt kaks kolmandikku märgisel kasutatud suurimate tähtede suurusest. Nimetused frais või passu peavad olema märgisel esitatud. Tootmiskuupäev peab olema esitatud nimetusega frais turustatavate juustude märgisel.

Nimetatud teave tuleb esitada ka neid vadakujuuste sisaldavatel kastidel ja muudel pakenditel.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond koosneb Haute-Corse’i ja Corse du Sudi departemangudest.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

5.1. Geograafilise piirkonna eripära

Looduslikud tegurid

Korsika saart iseloomustab selle looduskeskkonna omapära. Saar on kui merest kõrguv mägi, mille nõlvadel peatuvad ümbritseva vee tekitatud sademed. Ilmastiku vahemerelised omadused kaovad teatavale kõrgusele jõudes.

Korsikal on mahe õhutemperatuur ja rohkelt, kuid ebaregulaarselt esinevad sademed. Aasta keskmine sademete hulk on nii kvantitatiivselt kui ka suhteliselt märkimisväärne. Hooajalised sademed on ebaregulaarsed kogu saarel ja Vahemere ilmastikule omaselt on suved märgatavalt kuivad.

Kohalikud lamba- ja kitsetõud on suurepäraselt kohastunud saare eripärade, ilmastiku, mägise ja ebatasase pinnamoe ning taimestikuga: võsastik (maquis) sisaldab eriti tihedat taimkatet, kus kasvab rohkesti lõhnavaid taimi.

Korsika lamba- ja kitsetõud on hea piimaanniga, võttes arvesse nende kaalu ja kasvatustavasid.

Inimtegur

Saare juustutootmistraditsiooni üks alustalasid on kahtlemata sealse piimatootmise eripära. Seal kasutatakse looduslikke söödaallikaid, mida tarbivad nimetatud väikemäletsejad.

Karjused rakendavad endiselt traditsioonilisi kasvatustavasid: loomad söövad vabalt karjamaal, suvel toimub rändkarjatamine kõrgel mäestikus asuvatel suvekarjamaadel ja talvel tasandikul.

Korsika karjused valmistavad põlvest põlve edasi antava teabe põhjal juustu „Brocciu corse” / „Brocciu” vadakust, mis jääb juustu valmistamise käigus järele. Saare eri piirkondades valmistatakse erinevaid juuste (pehmet või pressitud lamba- ja/või kitsejuustu). Juust „Brocciu corse” / „Brocciu” on seega loogiline jätkutoode traditsioonilisele juustuvalmistusele, kus kasutatakse eelnevalt laagerdamata toorpiima ja valmistatakse vähehappelist juustumassi laabi abil. Selle tulemusena saadakse mahedat vadakut, mida kasutatakse juustu „Brocciu corse” / „Brocciu” valmistamisel.

Nimetatud värsket vadakut kuumutatakse suures katlas. Üks õnnestumise saladusi seisneb soojuse juhtimises, mis peab toimuma aeglaselt ja järk-järgult, võimaldades seega värskes vadakus ja lisatud kitse- ja/või lambapiimas sulanud piimavalkude termilist kalgendumist, kasutades katalüsaatorina soola.

5.2. Toote eripära

Puhast valget kuni kreemikat värvi juustu „Brocciu corse” / „Brocciu” iseloomustab tihke tekstuur, mis on suussulav ja millel on kerge, meeldiv, veidi soolane maitse. Mida värskem on juust, seda õrnem ja pehmem on selle tekstuur.

Juustu „Brocciu corse” / „Brocciu” valmistamisel on teatavad erijooned – nagu soola ja toorpiima lisamine valmistamise käigus –, mis annavad tootele selle õrnuse, tekstuuri ja maitsega seotud iseloomulikud omadused.

Lisaks värskelt või laagerdunult tarbimisele kasutatakse juustu „Brocciu corse” / „Brocciu” ka selliste Korsika köögile iseloomulike roogade valmistamisel nagu omlett rohemündiga, Imbrucciata (kook) ja Ciaccia (rasvaküpsetised).

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Korsikal on geograafilistest ja ilmastikutingimustest tulenevalt ajalooliselt lambaid ja kitsi kasvatatud.

Kohalikku tõugu lambad ja kitsed on sealse geograafilise piirkonnaga suurepäraselt kohastunud ja annavad väga toitainerikast piima, millest on võimalik toota suurtes kogustes juustu. Kuigi piima füüsikalis-keemiline koostis võib hooajati erineda, võttes arvesse rändkarjatamise perioode, mil loomad läbivad pika maa, on piima rasva- ja valgusisaldus alati suur.

Lisaks võimaldavad loodusressursside haldamine ja ekstensiivse loomakasvatuse viljelemine saada lüpsihooajal küllaltki ühtlasi piimaannikõveraid.

Juustu „Brocciu corse” / „Brocciu” valmistamise teeb võimalikuks lamba- ja kitsepiima toitainerikkus. Valmistusprotsessis, mis leiab aset Korsika traditsiooniliste juustude valmistamise järgselt, kasutatakse vadakus sisalduvaid valke ja rasvu.

Selline teisene tootmine on võimalik tänu nii piima omadustele kui ka traditsioonilisele juustuvalmistusmeetodile. Juustulaabi abil teostatav kalgendamine toimub kiiresti ja saadav juustumass on suure kaltsiumisisaldusega, mis võimaldab seda väga õhukeselt viilutada. Selle tulemusena vabaneb suures koguses lahustuvaid valke ja rasva vadakusse, mida seejärel kasutatakse juustu „Brocciu corse” / „Brocciu” valmistamisel.

Juustule „Brocciu corse” / „Brocciu” annab selle eripära Korsika piima toitainerikkus, kuna seda lisatakse valmistamise käigus toorpiimana (u puricciu), mis annab tootele väga õrna tekstuuri ja iseloomuliku maitse, mida ei ole ühelgi teisel vadakujuustul.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (4) artikli 5 lõige 7)

http://agriculture.gouv.fr/IMG/pdf/Cdc-Brocciu_BO_cle8279f6.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3) Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(4) Vt joonealune märkus 3.