1.TÄNAPÄEVANE MAJANDUS JA ELi PIIRKONDADE JAOKS ÕIGLANE ÜLEMINEK

Euroopas on pöördeliste muutuste aeg. Üleilmastumine, automatiseerimine, CO2-heite vähendamine ja digitaaltehnoloogia – kõik need mõjutavad töökohti, tööstussektorit, ettevõtlusmudeleid, majandust ja kogu ühiskonda. Eurooplastel tuleb aidata kohaneda nende põhjalike muutustega ning ELi majanduse vastupanuvõimet tuleb suurendada. Üleilmastumise ohjamist käsitlevas aruteludokumendis esitas komisjon Euroopa elanikele ja piirkondadele avanevad võimalused ja neil lahendada tulevad probleemid. Euroopas tuleb teha ettevalmistusi majanduse ja ühiskonna praeguste struktuuride moderniseerimiseks ja seda protsessi tuleb juhtida, võttes arvesse, et kunagi varem ei ole kohalikud probleemid nii kergesti muutunud üleilmseteks ja vastupidi. Seega on vaja pikaajalist strateegiat, mis hõlmab kõigi tasandite tegevust ja millega käivitatakse tehnoloogia, majanduse ja rahanduse põhjalik muutmine.

ELil on oluline roll kõigi piirkondade ja liikmesriikide innovatsiooni, konkurentsivõime ning püsivate töökohtade loomise ja majanduskasvu edendamise potentsiaali toetamisel. Kõnealuse potentsiaali toetamine on mitme juba läbi viidud regulatiivse algatuse ja ka investeerimiskava keskne eesmärk, et luua stabiilne hulk projekte, mis on seotud ELi prioriteetidega. Viimastel aastatel on komisjon kutsunud riigi ja piirkondliku tasandi ametiasutusi üles looma aruka spetsialiseerumise strateegiad teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas. Eesmärk on anda kõigile Euroopa piirkondadele stiimul teha kindlaks oma konkreetsed konkurentsieelised, mille alusel määratakse kindlaks 2014.–2020. aastal ühtekuuluvuspoliitika raames teadusuuringutesse ja innovatsiooni tehtavad prioriteetsed investeeringud. Seepärast on Euroopa Liidu Nõukogu, Euroopa Parlament ja Regioonide Komitee rõhutanud vajadust seda lähenemisviisi süvendada, et tõsta kõigi piirkondade innovatsioonipotentsiaali.

Võttes arvesse vajadust teha koostööd kõigil tasanditel alates kohalikust kuni Euroopa tasandini, et lahendada need küsimused probleemid ja soodustada Euroopa õitsengut tänapäeva maailmas, on käesolevas teatises ja sellele lisatud komisjoni talituste töödokumendis aruka spetsialiseerumise strateegiat edasi arendatud ja käsitletud järgmisi põhiprobleeme:

·Euroopa piirkondade innovatsioonipotentsiaali ja konkurentsivõime edendamine, mis on püsiva majanduskasvu mudeli aluseks;

·piirkondadevahelise koostöö suurendamine, mis on üleilmse majanduse seisukohast oluline tegur;

·keskendumine vähem arenenud ja tööstuslikust üleminekust mõjutatud piirkondadele;

·innovatsiooni toetavate ELi programmide ja poliitika täiustamine ja toetumine ühistööle.

Seoses sellega on kavandatud mitmesugused sihipärased katsemeetmed, mille eesmärk on aidata Euroopa piirkondadel kogemusi saada ja töötada välja majandusarengut ja -kasvu hõlmav laiem käsitlusviis. Lõppeesmärk on see, et kõik Euroopa piirkonnad saaksid toetuda arukale spetsialiseerumisele, et täiel määral kasutada ära oma potentsiaali minna kaasa tehnoloogiliste muutuste, digitaliseerimise, CO2-heite vähendamise ja tööstuse kaasajastamisega.

2.ARUKAS SPETSIALISEERUMINE: PIIRKONDLIKUD INNOVATSIOONI, MAJANDUSKASVU JA TÖÖKOHTADE LOOMISE PAKTID

Arukas spetsialiseerumine on osa 2014.–2020. aasta reformitud ühtekuuluvuspoliitikast, mille eesmärk on maksimeerida majanduskasvule ja töökohtade loomisele avalduvat positiivset mõju.

Aruka spetsialiseerumise strateegiate eesmärk on aidata piirkondadel muuta oma vajadused, tugevad küljed ja konkurentsieelised turustatavateks toodeteks ja teenusteks. Strateegiatega seatakse alt üles lähenemisviisi kasutades prioriteediks avaliku sektori investeeringud teadusuuringutesse ja innovatsiooni, et muuta piirkondade majandust, toetudes piirkondlikele konkurentsieelistele ja soodustades turuvõimaluste loomist uutes piirkondadevahelistes ja Euroopa väärtusahelates. Nende strateegiatega aidatakse piirkondadel valmistada ette, kavandada ja toetada majanduse moderniseerimist.

Liikmesriigid ja piirkonnad on üle 120 aruka spetsialiseerumise strateegia väljatöötamiseks kasutanud partnerlust, mitmetasandilist juhtimist ja alt üles lähenemisviisi, mille alusel on kindlaks määratud prioriteedid investeeringute tegemisel teadusuuringutesse ja innovatsiooni ajavahemikul 2014–2020.

Nende prioriteetide rahastamiseks eraldatakse Euroopa Regionaalarengu Fondist kõnealusel ajavahemikul piirkondadele üle 40 miljardi euro (koos riikliku kaasrahastamisega üle 65 miljardi euro). Teadusuuringute, innovatsiooni ja ettevõtluse toetamisega aidatakse programmiperioodi lõpuks 15 000 ettevõtjal tuua turule uusi tooteid, toetatakse 140 000 idufirmat ja luuakse 350 000 uut töökohta . Lisaks on Euroopa Sotsiaalfondist ette nähtud 1,8 miljardit eurot, et tugevdada inimkapitali teadusuuringute, tehnoloogilise arengu ja innovatsiooni valdkonnas. Kõnealuste strateegiate väljatöötamise protsessis on kindlaks tehtud riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud prioriteedid ning need on ka kaardistatud.

Näiteid aruka spetsialiseerumise strateegiate prioriteetidest

·Itaalias Emilia-Romagna maakonnas on piirkondliku partnerluse prioriteediks seatud tervis ja heaolu ning selle partnerluse raames koondatakse põhilised progressi võimaldavad tehnoloogialahendused ja biomeditsiini saavutused, et töötada välja individuaalselt kohandatavaid täppissiirdamislahendusi ja implantaate.

·Hispaanias Extremaduras osalevad põllumajandusettevõtjad ja teadlased kõrgtehnoloogilise põllumajanduse Euroopa võrgustikus, et lahendada probleemid, mis on seotud suutmatusega täita turunõudlust tipphooajal.

·Soomes Lapimaal aitas arukas spetsialiseerumine edendada piirkonna juhtpositsiooni Arktika loodusressursside kasutamisel ja turustamisel, tagades samal ajal säästva arengu ja töökohtade loomise.

Regionaalpoliitika investeeringute tõhususe tagamiseks tuleb ajavahemikul 2014–2020 enne Euroopa Regionaalarengu Fondist teadusuuringuteks ja innovatsiooniks rahalise toetuse saamist koostada eeltingimusena aruka spetsialiseerumise strateegiad.