EL peab nüüd kiirendama alternatiivkütuste kasutuselevõttu kahes valdkonnas. Esiteks on see vajalik üleeuroopalise transpordivõrgu põhi- ja üldvõrgus. Selleks on komisjon seadnud 2017. aasta mai teatises „Säästva liikuvuse suunas“ eesmärgiks, et põhivõrgu magistraaltaristu peab valmima hiljemalt 2025. aastaks.

Alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtt on viimasel ajal hoogustunud. Varasematel aastatel on tehtud olulisi edusamme, seda tänu ka ELi rahastamisvahenditele. Euroopa alternatiivkütuste vaatluskeskuse andmetel oli 2017. aasta septembri lõpuks 118 000 üldkasutatavat elektrisõidukite laadimispunkti, 3 458 tanklat surumaagaasi või veeldatud maagaasi kasutavatele sõidukitele ja laevadele ning 82 tanklat vesinikkütusega sõidukitele.

Taristu tulevaseks kasutuselevõtuks on vaja märkimisväärseid avaliku ja erasektori investeeringuid. Tagastamatu toetuse kombineerimine tagasimakstava laenuga peab võimaluse korral saama tavapäraseks. Erinevad ELi tasandi toetusvahendid peavad tulemuslikult koos toimima. Selleks tugevdab komisjon ELi rahastamisvahendite koordineerimist ning püüab saavutada koostoimet riikliku ja kohaliku tasandi meetmete abil, et suurendada ELi rahastamise mõju. Käsitletakse ka muid alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtuga seotud olulisi küsimusi, näiteks transpordi- ja energiasüsteemide integreerimist.

Tegevuskavas tõstetakse esile meetmeid, mis aitavad täiendada ja paremini rakendada alternatiivkütuste taristut käsitleva direktiivi 2014/94/EL kohaseid riiklikke poliitikaraamistikke, et aidata luua 2025. aastaks koostalitlusvõimeline ELi magistraaltaristu, eelkõige üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) põhivõrgukoridoride jaoks, nii et sõidukeid ja laevu saaks hõlpsasti kasutada piiriüleselt ja pikkade vahemaade korral. Väga tähtis on saavutada kõikide asjaomaste avaliku ja erasektori osalejate vahel kiire kokkulepe ühises lähenemisviisis teenuste koostalitlusvõimele.

Olukorras, kus ligikaudu 95 % maanteesõidukitest töötab endiselt tavakütusel, sealhulgas taastuvate biokütuste segudel, on alternatiivsetel energiaallikatel töötavate sõidukite ja laevade arv ELis liiga väike. Püsivad probleemid tekitavad jätkuvalt turutõkkeid nende kasutamiseks. Siia kuuluvad sõidukite laadimiseks ja tankimiseks vajaliku taristu puudumine, arukate võrkude ebapiisav arendamine ja taristu kasutamise keerukus tarbijate jaoks. ELi edukaks üleminekuks vähese heitega või heitevabale liikuvusele on vaja integreeritud lähenemisviisi. See nõuab ühtset poliitikaraamistikku sõidukite, taristute, elektrivõrkude, majandusstiimulite ja kogu ELi, riikide, piirkondade ja kohalikku tasandit hõlmavate digitaalteenuste jaoks.

Käesolev tegevuskava on osa teisest ettepanekute ja algatuste paketist, mis on väga oluline CO2-heite vähendamisel transpordisektoris. Komisjoni teatises „Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia elluviimine – Euroopa Liit, mis kaitseb planeeti, avardab oma kodanike võimalusi ning kaitseb oma tööstust ja töötajaid“ (COM(2017 675 final) esitatud teine tööjõu liikuvuse pakett hõlmab pakkumisele ja nõudlusele suunatud meetmeid, et kiirendada üleminekut vähese heitega või heitevabale liikuvusele ning tugevdada Euroopa liikuvus- ja transpordisektori konkurentsivõimet .

Vähese heitega liikuvuse strateegias on komisjon juba kindlaks määranud, kuidas EL saab seda eesmärki saavutada. Kõnealuse strateegia kohaselt märgitakse komisjoni teatises „Säästva liikuvuse suunas: tegevuskava sotsiaalselt õiglaseks üleminekuks puhtale, konkurentsivõimelisele ja ühendatud liikuvusele kõigi jaoks“, et EL peab tegema kiireid edusamme, et saavutada 2025. aastaks puhtam, konkurentsivõimelisem ja sujuvalt ühendatud liikuvussüsteem.

Nagu komisjoni president selgitas oma 2017. aasta septembri kõnes olukorrast Euroopa Liidus, peab Euroopa Liit (EL) saavutama maailmas juhtpositsiooni CO2-heite vähendamisel. Selleks et EL saaks täita ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 21. konverentsil Pariisis võetud kohustusi, tuleb kiirendada CO2-heite vähendamist transpordisektoris, et tagada kasvuhoonegaaside ja õhusaasteainete heitkoguste kindel vähenemine kuni selleni, et sajandi keskpaigaks oleks sektor heitevaba.

Riiklike poliitikaraamistike täielikkus, sidusus ja eesmärgid on väga erinevad. 6. novembriks 2017 oli 25 riiklikust poliitikaraamistikust vaid kaheksa suutnud nõuded täielikult täita. Kaks liikmesriiki ei ole tänaseni riiklikku poliitikaraamistikku esitanud. Riiklikud poliitikaraamistikud ei ole ELi seisukohast sidusad, arvestades seatud prioriteete ning ambitsioonikust eri alternatiivkütuste osas. Liikmesriikide püüdlused muuta praegust olukorda on väga erinevad, arvestades nii alternatiivenergial töötavate sõidukite ja laevade kavandatud kasutamist kui ka asjaomaseid taristuid. Olulisim on, et üksnes mõne riigi poliitikaraamistikuss seatakse selged ja piisavad sihid ning eesmärgid ja pakutakse välja toetusmeetmeid. Ühes riigi poliitikaraamistikus ei ole sihid kindlaks määratud.

Nagu on nõutud direktiivi artikli 10 lõikes 2, on komisjon hinnanud riiklikke poliitikaraamistikke ja nende sidusust liidu tasandil. Komisjon hindas seda, kas riiklikud poliitikaraamistikud võimaldavad asjaomasel liikmesriigil saavutada artikli 3 lõike 1 alusel seatud sihid ja eesmärgid. Käesolevas teatises käsitletakse seda hinnangut allpool esitatud osades.

Direktiiviga 2014/94/EL kohustatakse liikmesriike looma riiklikke poliitikaraamistikke, millega sätestatakse minimaalne taristu katvus 2020., 2025. ja 2030. aastaks sõltuvalt kütusest, ning esitama need komisjonile 18. novembriks 2016. Vastavalt direktiivi artikli 3 lõikele 1 tuleb riiklikes poliitikaraamistikes seada selged pikaajalised sihid ja eesmärgid ning sätestada asjakohased toetusmeetmed, et tagada pikaajaline poliitiline kindlus turgudel.

Arvestades märkimisväärset ebakindlust, on äärmiselt tähtis maandada erainvestorite riske sihtotstarbeliste leevendusmeetmete (näiteks avaliku sektori tagatavate sihtlaenude või antavate tagatiste) kaudu. Lisaks on vaja selgeid pikaajalisi poliitikasuuniseid. Riiklikel poliitikaraamistikel on direktiivi 2014/94/EL alusel selles keskne roll.

Seetõttu peab komisjon tervitatavaks, et Euroopa peamised autotootjad on hiljuti andnud lubaduse tuua 2020. aastaks turule rohkem akutoitega elektriautosid. See loob suurema kindlustunde taristuinvesteeringute tegemiseks. Komisjon kutsub mootorsõidukite sektorit üles säilitama ja suurendama investeeringuid muudesse asjakohastesse vähese heitega ja heitevabadesse tehnoloogialahendustesse.

Elektrienergia

Kõigis riiklikes poliitikaraamistikes seatakse eesmärgid seoses elektrisõidukite laadimistaristuga. Kuid ambitsioonikustase ja üksikasjalikkus on liikmesriigiti väga erinev. Kavandades 2020. aastaks oluliselt vähem kui 200 000 üldkasutatavat laadimispunkti, jäädakse riiklikes poliitikaraamistikes allapoole taset, mille komisjon on esitanud vajaduste hinnangut käsitlevas punktis 2.1. Kuue riigi poliitikaraamistikus on mitte eriti kõrgelennulised eesmärgid juba peaaegu saavutatud. Teised seavad ambitsioonikaid eesmärke, mida on kavandatud poliitikameetmete raames raske saavutada.

Kõigis riiklikes poliitikameetmetes sätestatakse mitmesugused toetusmeetmed, kuid küsitavused jäävad siiski alles. Kas ei ole meetmeid veel vastu võetud või on need liiga piiratud, et avaldada turule tuntavat mõju. Kõigis peale kahe riikliku poliitikaraamistiku on seatud eesmärgid üldkasutatavate laadimispunktide kohta ning kümme liikmesriiki ei kaalu ühtegi meedet, mille alusel suurendada üldkasutatavate laadimispunktide arvu. Üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrgu katvuse osas toimub edasiminek, kuid mõni osa sellest võib jääda ilma minimaalse laadimistaristuta, kui ei võeta lisameetmeid. Suure võimsusega laadimispunktide kasutuselevõtt igas TEN-T põhivõrgu laadimisjaamas on ülimalt vajalik. Riiklikud poliitikaraamistikud hõlmavad harva kaldaäärset elektritoidet ja lennujaamades seisvate lennukite elektritoidet.

Poola riiklik poliitikaraamistik on hea näide linnastute, tihedalt asustatud piirkondade ja täieliku TEN-T võrgu alternatiivkütuste taristu vajaduste, samuti turuvajaduste analüüsist. Saksamaal paigaldab põhimagistraalide teeninduspiirkondade pakkuja käesoleva aasta lõpuks kõikidesse teenindusjaamadesse suure võimsusega laadimispunktid. Ühendkuningriigis on Highways England võtnud kohustuseks tagada, et suure võimsusega laadimispunktid oleksid paigaldatud vähemalt iga 32 km järel 95 % ulatuses Inglismaa strateegilisest maanteevõrgust.



Maagaas

Enamik liikmesriike ei ole seadnud eesmärke seoses surumaagaasil töötavate sõidukitega. Samas peetakse mõne riigi poliitikaraamistikus nende kasutuselevõttu esmatähtsaks. Enamikus riiklikes poliitikaraamistikes puuduvad hinnangud sõidukite kasutuse kohta tulevikus. Taristute kättesaadavus võib olla tulevikus probleemiks nendes liikmesriikides, kus on praegu palju surumaagaasitanklaid võrreldes surumaagaasi kasutavate sõidukite arvuga, kuid kellel ei ole kavas toetada edasist taristu suurendamist.

Raskeveokite kasutatava veeldatud maagaasiga seotud eesmärgid on sätestatud 19 riigi poliitikaraamistikus, kuid eesmärkide seadmine ja meetmete kavandamine ei ole alati asjakohane ega hõlma TEN-T põhimaanteevõrku vajalikul määral. Ainult viie riigi poliitikaraamistikus on esitatud prognoosid veeldatud maagaasi kasutuselevõtuks raskeveokitel tulevikus.

Mõne riigi poliitikaraamistikus on seatud ambitsioonikad eesmärgid tulevaseks veeldatud maagaasi taristu kasutuselevõtuks mere- ja siseveesadamates. Kuid mitmed neist ei käsitle veeldatud maagaasi tanklate vajadusi meresadamates 2025. aastaks ja siseveesadamates 2030. aastaks. Mitme TEN-T põhivõrgu sadama puhul võib veeldatud maagaasi tanklate küsimus jääda lahenduseta. Mitte ühegi siseveeteede TEN-T koridori jaoks ei ole kavandatud piisavat veeldatud maagaasi taristut, mis võimaldaks veeldatud maagaasi kasutavate siseveelaevade liiklemist kogu ELis.

Itaalia riiklikus poliitikaraamistikus ollakse seisukohal, et esmatähtis on arendada veeldatud maagaasi meretaristut. Taristu arendamise kava, mis hõlmab ka ladustatavate koguste kavandamist kõigis 14 TEN-T põhivõrgu meresadamates ja mujal, on eeskujulik näide heast poliitika planeerimisest. Mitmes riiklikus poliitikaraamistikus märgitakse, et Euroopa ühendamise rahastul ning teistel ELi vahenditel on oluline roll veeldatud maagaasi tanklate kasutusevõtu toetamisel raskeveokite ja laevade puhul.

Vesinik

Vesinikkütusega elektrisõidukite tanklate taristu kasutuselevõtt on direktiivi 2014/94/EL kohaselt vabatahtlik. 14 liikmesriiki käsitlevad oma poliitikaraamistikus vesinikutanklate taristut. Mõnel juhul sisaldavad riiklikud poliitikaraamistikud ambitsioonikaid eesmärke taristu kasutuselevõtuks. Niisuguse kavandamisega rõhutatakse, et oluline on esitada kütuseelementidel töötavate elektrisõidukite turuletoomise kohta usaldusväärseid prognoose.

Toetusmeetmed

Liikmesriigid peavad kehtestama toetusmeetmed, et tagada riiklikes poliitikaraamistikes seatud sihtide ja eesmärkide saavutamine. Riiklikud poliitikaraamistikud sisaldavad väga mitmesuguseid meetmeid, mis muu hulgas erinevad lõpptähtaja ja seatud prioriteetide poolest (üks või mitu alternatiivkütust). Riiklikud poliitikaraamistikud on suunatud ka eri transpordiliikidele, nagu rongid, bussid, taksod, jalgrattad ning ühisautod. Enamikus riiklikes poliitikaraamistikes keskendutakse ühistranspordile, rõhutades riigihangete rolli turuletoomise toetamisel.

Prantsusmaa riiklikus poliitikaraamistikus on loetletud ulatuslikud elektritranspordi toetusmeetmeid. Selliste meetmete nagu sõidukite CO2-heidet reguleeriva bonus-malus süsteemi ning sõidukite laadimistaristu edendamise koosmõjuga soovitakse parandada elektrisõidukite turgu. Prantsusmaa õigusaktis, milles käsitletakse keskkonnahoidlikule energiale üleminekut, seatakse selged eesmärgid ning miinimumvolitused vähese heitega ja heitevabade sõidukite riigihangete korraldamiseks. Madalmaade riiklikus poliitikaraamistikus on esitatud hea tava näide sidusrühmade dialoogist, kaasates vahetult asjaomaseid sidusrühmi nn keskkonnasäästliku lähenemisviisi rakendamisse.

2.3.Kas oleme õigel teel?

Riiklike poliitikaraamistike analüüs näitab, et kui lisameetmeid ei võeta, jäävad taristuga seotud puudujäägid ELis alles. See puudutab eelkõige kõiki elektriliste kerg- ja raskeveokite tüüpe. Arvestades punktis 2.1 riiklike poliitikaraamistike kohta esitatud hinnanguid, tuleb üldkasutatavate laadimispunktide arvu ELi linnades ja linnalähedastes linnastutes oluliselt suurendada. Lünki esineb ka TEN-T põhivõrgukoridorides laadimispunktide osas.

Teine kavandamisel esinev lünk puudutab veeldatud maagaasi tanklaid raskeveokite jaoks. Riiklikus poliitikaraamistikus seatud eesmärk sadamate varustamiseks veeldatud maagaasi tanklatega ei ole samuti piisav selleks, et võimaldada siseveelaevade ja merelaevade liiklemist läbi TEN-T põhivõrgu, nagu on nõutud direktiivis 2014/94/EL. Vesiniku puhul esineb samalaadseid riske: kuna see on direktiivi 2014/94/EL kohaselt vabatahtlik ning liikmesriigid tegelevad küsimusega erinevalt, on taristud veel ebaühtlased. Taristu peab olema ulatuslikuma levialaga, et sõidukid saaksid hõlpsasti liikuda kogu ELis (teenuse järjepidevus).

Üldiselt näitab olukorra analüüs, et kõik riiklikud poliitikaraamistikud ei anna ühiselt lõplikku pilti, mis tagaks vajaliku pikaajalise turukindluse. Lisaks on oht, et paljud riiklikes poliitikaraamistikes esitatud sihid ja eesmärgid jäävad saavutamata, isegi kui need ei ole väga julged. Käesolevale teatisele lisatud komisjoni talituste töödokumendis näidatakse riiklike poliitikaraamistike piiratud mõju ELi peamistele poliitikaeesmärkidele, kui ei võeta lisameetmeid.

Kuigi põhjapanevate riiklike poliitikaraamistike alusel võib mõne liikmesriigi puhul eeldada suuremat heitkoguste vähendamist, on naftapõhiste fossiilkütuste asendamisel ELi tasandil eeldatavalt tähtsusetu mõju. Võrreldes riiklikke poliitikaraamistikke mittearvestava stsenaariumiga saab sellistest kütustest alternatiivkütustega asendada 0,4 % 2020. aastaks ning 1,4 % 2030. aastaks. Transpordist tulenevat CO2-heidet saaks võrreldes riiklikke poliitikaraamistikke mittearvestava stsenaariumiga 2020. aastaks vähendada 0,4 % (ehk ligikaudu 3,2 miljoni tonni võrra) ning 2030. aastaks 1,4 % (ehk ligikaudu 11,5 miljoni tonni võrra). Transpordist tulenev NOx-heide väheneb riiklike poliitikaraamistike kohaselt 2020. aastaks hinnanguliselt umbes 0,37 % ja 2030. aastaks 1,5 % võrreldes riiklikke poliitikaraamistikke mittearvestava stsenaariumiga. PM2,5-heide väheneb riiklike poliitikaraamistike kohaselt 2020. aastaks 0,44 % ning 2030. aastaks 1,9 %. Kõnealuste täiustustega võib 2030. aastaks teatavates piirkondades kaasneda NO2-kontsentratsiooni vähenemine kuni 5,8 % ning PM2,5-kontsentratsiooni vähenemine 2,1 %. Praeguste riiklike poliitikaraamistike kohaselt kasvab eeldatavalt veidi taristu ehitamise, käitamise ja hooldamisega loodavate töökohtade arv.



Et kiirendada üleminekut vähese heitega või heitevabale liikuvusele, on vaja kohe astuda otsustavaid samme alternatiivkütuste taristu kiiremaks kasutuselevõtuks kõigis liikmesriikides.