C 431/31

ET

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008 (piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1576/89) artikli 17 lõike 6 kohase muutmistaotluse avaldamine

(2019/C 431/15)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787 (1) artiklile 27.

GEOGRAAFILISE TÄHISE TEHNILISE TOIMIKU MUUTMISE TAOTLUS

„RATAFIA DE CHAMPAGNE“

ELi nr: PGI-FR-02062-AM01 – 5.7.2018

Muudatuse keel: prantsuse

Vahendaja

Liikmesriik/liikmesriigid: Prantsusmaa

Vahendaja nimi: põllumajanduse ja toiduainete ministeerium

Aadress: Direction Générale de la Performance Économique et Environnementale des Entreprises Service du développement des filières et de l’emploi Sous-direction des filières agroalimentaires Bureau du vin et des autres boissons 3 Rue Barbet de Jouy 75349 Paris Cedex 07 SP FRANCE

Tel +33 149554955

E-post: liste-cdc-vin-aop-DGPAAT@agriculture.gouv.fr

Geograafilise tähise nimi

„Ratafia de Champagne“

Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

— Kaitstud nimetus

— Muu: tootmismeetod ja märgistamise erieeskirjad

Muutmine

Tootespetsifikaadi muutmine, mis nõuab peamiste spetsifikaatide muutmist

Selgitused muudatuste kohta

1) Nimetuse „Ratafia de Champagne“ asendamine nimetusega „Ratafia champenois“ Seoses Euroopa Komisjonile geograafilise tähise tehnilise toimiku edastamisega vastavalt määruse (EÜ) nr 110/2008 artiklile 20 on tootjad avaldanud soovi, et geograafilise tähise nimetus muudetaks nimetuseks „Ratafia champenois“ eesmärgiga teavitada sõnaselgelt tarbijaid seosest selle piiritusjoogi ja Champagne’i veinipiirkonna vahel, jättes kaitstud päritolunimetuse „Champagne“ vaid selle nimetuse kasutada. Sõna „Champagne“ on järk-järgult üha enam hakatud kasutama vahuveinide tähistamiseks. Ka geograafilises piirkonnas toodetud vaikseid veine, mida ajalooliselt nimetati Champagne’i naturaalveinideks (vins natures de Champagne), tunnustati vastava päritolunimetusega 1974. aastal, kuid registreeriti hiljem kaitstud päritolunimetuse „Coteaux champenois“ all. Nimetus „Ratafia de Champagne“ asendati nimetusega „Ratafia champenois“ igal selle tehnilises toimikus kasutamise korral. Seda tunnustati riiklikult 22. jaanuari 2015. aasta määrusega, mida muudeti 12. veebruari 2015. aasta määrusega, mis on heaks kiidetud ka Euroopa Liidu tasandil.

2) Tootmismeetod Osa „Toore“ punkti 2, milles käsitletakse kasutatud alkohoolseid jooke, lisatakse järgmine lauseosa: „... pärineb viinamarjadest, mis sobivad kasutamiseks kaitstud päritolunimetust „Champagne“ kandvate veinide valmistamiseks“. Täpsustus on kasutusele võetud eesmärgiga viia nimetatud osa kooskõlla osa „Seost näitavad üksikasjad geograafilise piirkonna või päritolu kohta“ punktiga 2 „Inimtegurid“, kus on osutatud, et alkohol, mida kasutatakse nimetuse „Ratafia champenois“ valmistamiseks, on vastavalt kohalikele tavadele nimetuse „Champagne“ tootmiseks ette nähtud viinamarjadest pressitud veinist saadud alkohol.

3) Märgistamise erieeskirjad Nimetuse asendamisel ei ole täiendava märke „Ratafia champenois“ kasutamine tehnilise toimiku märgistamiseeskirju käsitlevas punktis enam ajakohane, seega jäetakse see välja.

TEHNILISE TOIMIKU PEAMISED SPETSIFIKAADID

„RATAFIA CHAMPENOIS“

ELi nr: PGI-FR-02062-AM01 – 5.7.2018

1. Nimetus

„Ratafia champenois“

2. Piiritusjoogi kategooria

Kategooria 32: liköör

3. Piiritusjoogi kirjeldus

Füüsikalised, keemilised ja organoleptilised omadused

Nimetust „Ratafia champenois“ kandvatel jookidel on õlgkollane kuni merevaigukollane värvus. Tootel on puuviljaline ja mineraalne aroom. Selles on saavutatud magususe ja happelisuse tasakaal.

Toote „Ratafia champenois“ pikk puitvaadis küpsemine aitab kaasa alkoholi ja viinamarjavirde segunemisele. Sel viisil tekib joogil lõhnabukett, milles kerkivad esile kuivatatud puuviljade, pähklite (röstitud pähklid ja mandlid), lagritsa ja kaneeli noodid.

Tarbijale müümise hetkel on likööril järgmised omadused:

— alkoholisisaldus mahuprotsentides: 16–22 %;

— minimaalne suhkrusisaldus, väljendatuna invertsuhkrus: 110 grammi liitri kohta;

— üldhappesus: kuni 10 grammi liitri kohta (väljendatud H2SO4-na);

— vääveldioksiidisisaldus: kuni 80 milligrammi liitri kohta.

Eriomadused (võrreldes sama kategooria piiritusjookidega)

Toodet „Ratafia champenois“ valmistatakse veinipõhisest alkoholist, mida maitsestatakse kaitstud päritolunimetust „Champagne“ kandvate veinide tootmiseks sobivate viinamarjade virdega. Enne turustamist peab toode laagerduma vähemalt 10 kuud tsisternis või vaadis. Kui toote märgisel on viide toote vanusele, peab toode laagerduma vähemalt kolm aastat puitvaadis.

Viinamarjasortide valik, viinamarjade säilitamine tervetena pärast saagikoristust, tervete kobarate pressimine, õrn ja järkjärguline pressimistehnika ning ühekorraga eralduva mahla väike kogus võimaldavad saada värske hõnguga viinamarjavirde, millel on mineraalsed ja puuviljalised noodid.

Omadused tõusevad veelgi rohkem esile alkoholi lisamisel ja arenevad välja vaatides laagerdumisel. Toote lõhnabukett kujuneb välja puitvaadis küpsemisel.

4. Asjaomane geograafiline piirkond

Alkoholi ja viinamarjavirde saamiseks kasutatavate viinamarjade kasvatamine, viinamarjavirde ja alkoholi tootmine ning toote „Ratafia champenois“ valmistamine ja laagerdamine ning kui see on asjakohane, siis ka küpsemine toimub piirkonnas, mis on kindlaks määratud 22. juuli 1927. aasta seaduse (milles käsitletakse kaitstud päritolunimetust Champagne“) V artikliga, millega tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse 6. mai 1919. aasta seaduse artikkel 17, ning võttes arvesse järgmisi sätteid:

— Vitry-le-François’ ringkonnas (Marne’i departemang) asuva määratletud maatüki kiitis 7.–8. novembri 1990. aasta koosolekul heaks riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi pädev riiklik komisjon ja selle plaanid on hoiul asjaomastes omavalitsustes;

— Aube’i departemangu kommuunides Arsonval, Cunfin, Dolancourt ja Jaucourt asuva määratletud maatüki kiitis 23. juuni 1994. aasta, 8. septembri 1994. aasta ja 19. mai 1995. aasta koosolekutel heaks riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi pädev riiklik komisjon ning selle plaanid on hoiul asjaomaste kommuunide omavalitsustes;

— Aube’i departemangu kommuunides Marcilly-le-Hayer ja La Villeneuve-au-Châtelot ei võetud riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi pädeva riikliku komisjoni 10. septembri 1997. aasta koosolekul langetatud otsusega vastu ühtegi maaüksust;

— Aube’i departemangu kommuunides Brienne-le-Chateau, Epagne, Précy-Saint-Martin ja Saint-Léger-sous-Brienne ning Marne’i departemangu kommuunides Esclavolle-Lurey, Potangis, Saint-Quentin-le-Verger ja Villiers-aux-Corneilles ei võetud riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi pädeva riikliku komisjoni 23.–24. juuni 1994. aasta, 7.–8. septembri 1994. aasta, 18.–19. mai 1995. aasta ning 6.–7. septembri 1995. aasta koosolekul langetatud otsustega vastu ühtegi maaüksust;

— Marne’i departemangu kommuunis Fontaine-sur-Aÿ asuva määratletud maatüki kiitis 9.–10. septembri 1999. aasta koosolekul heaks riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi pädev riiklik komisjon ja selle plaanid on hoiul asjaomase kommuuni omavalitsuses;

— Marne’i departemangu kommuunides Corfélix, Corrobert, Le Thoult-Trosnay, Verdon, Reuves ja Broussy-le-Petit ei võetud riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi pädeva riikliku komisjoni 5.–6. septembri 2001. aasta koosolekul langetatud otsusega vastu ühtegi maaüksust.

5. Piiritusjoogi valmistamise meetod

Toore

1. Viinamarjavirde omadused

Toote „Ratafia champenois“ valmistamiseks kasutatav viinamarjavirre pärineb viinamarjadest, mis sobivad kaitstud päritolunimetust „Champagne“ kandvate veinide valmistamiseks.

4 000 kilogrammist viinamarjadest saadakse kuni 2 666 liitrit selitatud viinamarjavirret.

Viinamarjavirde rikastamine mis tahes viisil ei ole lubatud.

2. Kasutatud alkoholi omadused

Toote „Ratafia champenois“ valmistamiseks on lubatud kasutada eraldi või seguna veini destilleerimise teel saadud piiritusjooke, viinamarjade pressimisjääkidest valmistatud kangeid alkohoolseid jooke, veinidestillaate või veinialkoholi destillaate, mis pärinevad viinamarjadest, mis sobivad kaitstud päritolunimetust „Champagne“ kandvate veinide valmistamiseks.

Viinamarjavirde esmaste aroomide esiletoomiseks tohib viinamarjade pressimisjääkidest valmistatud piiritusjook moodustada kuni 20 % toote valmistamiseks kasutatud puhta alkoholi kogusisaldusest.

Veinitootmine

Tootmine peab toimuma 20 päeva jooksul pärast virde saamiseks kasutatavate viinamarjade pressimise kuupäeva.

Küpsemine

Pärast tootmist ja enne pakendamist peab liköör vähemalt 10 kuud laagerduma. Laagerdumine toimub tsisternides või vaatides.

Puitlaastude kasutamine on keelatud.

Selles etapis on lubatud lisada eespool nimetatud tingimustele vastavat alkoholi, et saavutada nõutav alkoholisisaldus mahuprotsentides.

Likööre, mis kannavad kaitstud nimetust „Ratafia champenois“ ning mille märgistusel on esitatud viide toote vanusele, hoitakse kuni 10 hektoliitristes tammepuuvaatides vähemalt kolm aastat alates puitvaati villimise kuupäevast.

Küpsemistapi kestust saab arvesse võtta üksnes juhul, kui küpsemine toimub kuni 10 hektoliitristes tammepuuvaatides.

Selline minimaalse kestusega küpsemine peab toimuma ilma katkestuseta, välja arvatud toimingud, mis on vajalikud toote töötlemiseks.

Maitse viimistlemine

Täiendava koostisosana on lubatud kasutada vaid karamelli, kuid sedagi üksnes likööri värvi reguleerimiseks.

6. Seos geograafilise piirkonna või päritoluga

Piiritusjoogi eriomadused, mis tulenevad geograafilisest piirkonnast

Nimetust „Ratafia champenois“ kandvatel jookidel on õlgkollane kuni merevaigukollane värvus. Tootel on puuviljaline ja mineraalne aroom. Selles on saavutatud magususe ja happelisuse tasakaal.

Toote „Ratafia champenois“ pikk puitvaadis küpsemine aitab kaasa alkoholi ja viinamarjavirde segunemisele. Sel viisil tekib joogil lõhnabukett, milles kerkivad esile kuivatatud puuviljade, pähklite (röstitud pähklid ja mandlid), lagritsa ja kaneeli noodid.

Seost näitavad üksikasjad geograafilise piirkonna või päritolu kohta

Looduslikud tegurid

Toote „Ratafia champenois“ geograafiline piirkond asub Prantsusmaa territooriumi kirdeosas ja ulatub departemangudesse Aisne, Aube, Haute-Marne, Marne ja Seine-et-Marne kuuluvatesse kommuunidesse.

Piirkonna maastikku iseloomustavad viinamarjaistandustega kaetud nõlvad, mis toetuvad kolmele hiiglaslikule geomorfoloogilisele struktuurile: Côte d’Île-de-France, Côte de Champagne ja Côte des Bar, mis koosnevad peamiselt kriidikivist ning mille nõlvad avanevad peamiselt itta ja lõunasse.

Viinapuuistandused asuvad kahe erineva kliima mõjualas:

— ookeaniline, mis tagab ühtlase niiskuse ning vaevumärgatavad temperatuurikõikumised ühest hooajast teise;

— kontinentaalne, mis toob vahel kaasa hävitavad külmad ja pakub suvel viinamarjade küpsemist soodustavat päikesepaistet.

Inimtegurid

Toote „Ratafia champenois“ valmistamine oli algselt kodumajapidamiste tava. Seda likööri valmistatakse saagikoristuse ajal värskete viinamarjade mahlast. Viinamarjavirdele lisatav alkoholisegu võimaldab jooki aromatiseerida, säilitades selles siiski algse viinamarjahõngu. Alates XX sajandi keskpaigast hakkasid eelkõige suured ettevõtjad tegelema nimetatud joogi kvaliteedi parandamisega, et muuta see nüüdisaegseks tooteks. Toote „Ratafia champenois“ tootmisprotsessis osalevad praegu nii viinamarjakasvatajad kui ka ühistud ja kauplemisettevõtted.

Jooki „Ratafia champenois“ valmistatakse selliste viinamarjade mahlast, mis sobivad kaitstud päritolunimetust „Champagne“ kandvate veinide valmistamiseks, eeskätt võib välja tuua kolm järgmist Champagne’i viinamarjasorti: „Chardonnay B“, „Pinot Noir N“ ja „Meunier N“. Mahla kvaliteet säilib tänu sellele, et viinamarju korjatakse tervete kobaratena ning kobaraid pressitakse õrnalt, saades 4 000 kg viinamarjadest kuni 2 666 liitrit mahla. Mahla tootmiseks kasutatakse presse, mis on mõeldud eranditult vahuveinide valmistamiseks ette nähtud viinamarjavirde saamiseks. Selle mahla ja kaitstud päritolunimetust „Champagne“ kandvate toodete valmistamiseks kasutatavatest viinamarjadest saadud alkoholi segu võimaldab säilitada Champagne’i viinamarjasortide esmaseid aroome.

Põhjuslik seos

„Ratafia champenois“ peamised omadused on seotud toormega, mis on saadud kaitstud päritolunimetust „Champagne“ kandvate toodete valmistamiseks kasutatavatest viinamarjadest, ning viinamarjade töötlemise ja likööri valmistamise kohaliku oskusteabega. Toote „Ratafia champenois“ seos geograafilise piirkonnaga põhineb järgmisel.

Champagne’i maakonnas kasvatatud saagi eriline kvaliteet

Champagne’i viinamarjasortide eripära tuleneb nende põhjapoolsest kasvukohast. Geograafilise piirkonna mullastiku- ja kliimatingimused on soodustanud erilise viinamarjade kasvatusviisi arengut, mida kasutatakse eelkõige kolme peamise viinamarjasordi („Chardonnay B“, „Pinot Noir N“ ja „Meunier N“) puhul. Need viinamarjasordid ja piirkonnale omased kliimatingimused tagavad loomuliku happelisusega toorme, mis annab tootele „Ratafia champenois“ selle elegantsi, mineraalsuse ja peensuse.

Viinamarjade töötlemise võtted

Viinamarjade korjamise ja pressimise kohalikud tavad on seotud vahuveinide tootmisega. Seetõttu korjatakse saaki vastavalt päritolunimetuse „Champagne“ tootmistingimustele tervete kobaratena, mida seejärel transporditakse augustatud kastides, et vältida saagi mis tahes rikkumist või viinamarjade värvuse muutumist. Kuigi suur osa viinamarjadest pärineb tumeda kestaga sortidest, võimaldab Champagne’i pressimistehnika saada nn valget viinamarjavirret, mida kasutatakse toote „Ratafia champenois“ valmistamiseks. Selle värvus – õlgkollasest merevaigukollaseni – tuleneb kasutatud sortidest ning likööri küpsemisest. Lisaks võimaldavad nii tervete kobaratena korjamine kui ka õrn pressimistehnika säilitada tootele „Ratafia champenois“ omaseid puuviljalisi ja mineraalseid aroome.

Veini aromatiseerimisprotsess

Toote „Ratafia champenois“ valmistamisel segatakse veinist saadud alkoholi aromatiseerimise eesmärgil viinamarjavirdega. Seda tehakse kiiresti pärast pressimist, et viinamarjavirre oleks värske. Samuti on lisatava viinamarjade pressimisjääkidest valmistatud piiritusjoogi kogus piiritletud, et esmaseid puuviljalised aroomid tuleksid esile. Segamisetapi meisterlikkusest sõltub lõpptoote kvaliteet.

Tootjate ja laagerdamismeistrite vilumus tagab aromatiseerimiseks kasutatava alkoholi ja viinamarjavirde segunemise ja selle, et tootes „Ratafia champenois“ tuleb täiel määral esile toormest pärinev lõhnabukett, mida täiendavad küpsemise tulemusena saavutatud aroomid.

7. Taotleja

Piiritusjookide tootjate ühendus „Association des producteurs de boissons spiritueuses à indication géographique champenoises“ Villa Bissinger 15 rue Jeanson 51160 AŸ Prantsusmaa

8. Märgistamise erieeskirjad

Esitusviis

Likööride põhiomaduste säilitamiseks pakendatakse need klaaspudelitesse.

Pakendamisel ei ole lubatud kasutada tüüpilisi klaasist vahuveinipudeleid ega seenekujulisi sulgureid, mis on valmistatud korgist või muust materjalist, mille kokkupuude toiduainetega on lubatud, ja mida hoiab paigal kinnitus, mis on vajaduse korral kaetud kapsliga.

Üldsätted

Geograafilise tähise „Ratafia champenois“ kõik tähed on igal asjaomasel märgistusel ühekõrgused, samas värvitoonis ja samas kirjastiilis.

Mitte ükski geograafilise tähise „Ratafia champenois“ komponentidest ei tohi esineda üksikult, need peavad alati moodustama lahutamatu terviku.

Geograafilist tähist „Ratafia champenois“ kandvate likööride märgistusel ei ole lubatud kinnitada ega välja tuua kasutatud viinamarjade ja viinamarjavirde päritolu.

Küpsemist käsitlevad märked

Küpsemise kestust käsitlevaid märkeid võib geograafilise tähise „Ratafia champenois“ märgistusele lisada üksnes järgmistel tingimustel:

— märkus „Vieux“ (vana) likööride puhul, mis on küpsenud vähemalt kolm aastat alates puitvaati villimise kuupäevast;

— märkus „Très vieux“ (väga vana) likööride puhul, mis on küpsenud vähemalt kaheksa aastat alates puitvaati villimise kuupäevast.

Need märkused esitatakse likööride märgistustel tähtedega, mille kõrgus võib olla kuni pool geograafilise tähise tähtede kõrgusest.

(1) ELT L 130, 17.5.2019, lk 1.