ET Euroopa Liidu Teataja C 49/8

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2014/C 49/08)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2)

„ ” (KAFAE DOI CHAANG)

EÜ nr: TH-PGI-0005-0815-27.05.2010

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus

„ ” (Kafae Doi Chaang)

2. Liikmesriik või kolmas riik

Tai

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.8. Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne)

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Kohvi „Kafae Doi Chaang” valmistatakse värsketest Araabika kohvi ubadest, mida saadakse peamistelt araabia kohvipuu sortidelt „Caturra”, „Catimor” ja „Catuai”, mis kasvavad Doi Chaangi mägedes 1 100–1 700 meetri kõrgusel üle merepinna asuvatel nõlvadel. Kohvi „Kafae Doi Chaang” kasvatatakse Doi Chaangi ja Ban Mai Pattana külas, mis asuvad Chiang Rai provintsi Mae Suai piirkonna Wawi haldusüksuses (tambon). Traditsioonilise tootmisprotsessi tulemuseks on kõrge kvaliteediga kohv, millel on järgmised omadused: puhas ja värskendav maitse, magus-hapukas ning veidi mett meenutav aroom, milles esineb lilleõite ja kohvipuu marja (hapukirsi) noote.

„Kafae Doi Chaang” on ühel kindlal alal kasvatatav maailmatasemega Araabika kohv, mille kõrgeima kvaliteedi tagamiseks kohvipuid hoolikalt haritakse ja nende vilju töödeldakse. Looduslikult vähese kofeiinisisaldusega kohviubadel on mitmekülgne ja aromaatne profiil, mida kohvi „Kafae Doi Chaang” kasvatajad ubade kasvatamise, töötlemise ja röstimine meetodite abil rõhutavad ja esile toovad.

Nimetus „Kafae Doi Chaang” hõlmab nii rohelisi kui ka röstitud kohviube. Eespool loetletud omadustega on ainult selline tarbijatele pakutav kohv, mis koosneb 100 % ubadest „Kafae Doi Chaang”, olenemata sellest, kas kohvioad on rohelised või röstitud.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Doi Chaangi mägedes kasvatatakse üksnes araabia kohvipuu liiki taimi. Peamised Doi Chaangi mägedes kasvatatavad kohvisordid ehk araabia kohvipuu sordid on „Caturra”, „Catimor” ja „Catuai”. Istutamiseks valitud seemned peavad pärinema usaldusväärsetest allikatest, nagu Chiang Mai Ülikooli põllumajanduskateeder, või olema valitud haigusteta taimedelt, millel ei esine roosteseent.

Kohvipuu õitseb veebruaris ja marju korjatakse novembrist märtsini. Kohvipuu küpsed marjad, mille värvus on sordist olenevalt vahemikus punasest kollaseni, korjatakse parima kvaliteedi tagamiseks käsitsi. Roheliste kohviubade kättesaamiseks marjad pestakse ja sorditakse ning purustatakse nende viljaliha, segu kääritatakse ja oad leotatakse, kuivatatakse, liigitatakse ning neid säilitatakse Doi Chaangi erimeetodite kohaselt. Kohviubade niiskusesisaldus ei tohi olla rohkem kui 8 %.

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Puudub

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

— Saagikoristus. Kohvipuud hakkavad õitsema veebruaris ja marjad on koristusvalmis novembrist märtsini. Korje toimub käsitsi ja valikuliselt, st korjatakse ainult valminud marju, et taimi võimalikult vähe kahjustada ja valida töötlemiseks ainult parimad kirsid.

— Täielik märgtöötlemine. Selle intensiivse ja traditsioonilise töötlemismeetodi puhul pestakse ja uhutakse kohvioad viljast välja. Kuigi märgtöötlemismeetod on aeganõudev, aitab see säilitada kohviubade iseloomulikud omadused, kuna parima ja ühtlase maitse tagamiseks jälgib iga töötaja hoolikalt oma töövõtteid. Kohviuba ümbritseb mitu kihti: kilejas kest, taimeliim, viljaliha ja nahk.

— Et kohviuba marjast kätte saada, loputavad töötlejad kõigepealt marju värske allikaveega täidetud mahutis, kus küpsed marjad vajuvad põhja ning täisküpsemata või üleküpsenud marjad jäävad pinnale ja eemaldatakse. Seejärel lasevad töötlejad marjad naha ja viljaliha eemaldamiseks läbi purustusmasina. Kolmanda etapina pannakse marjad vette käärima, et eemaldada taimeliim ja täiustada kohviubade lõhna- ja maitseomadusi. Lõpetuseks pesevad töötlejad kohviube käsitsi värskes voolavas allikavees, et eemaldada kõik taimeliimi jäägid, ning panevad seejärel kohvioad enne nende kuivatamist veel värskesse looduslikku allikavette 20–24 tunniks likku. Taimeliim ja kääritamise kõrvalsaadused võetakse kohvitaimede väetisena ringlusse.

— Kuivatamine. Töötaja laotab taimse pärgamendi kestas oad ühtlase kihina seitsmeks-kaheksaks päevaks päikese kätte looduslikult kuivama. Et oad täielikult ära kuivaksid, segavad töötlejad selle aja jooksul neid pidevalt käsitsi ja laotavad nad uuesti laiali. Õhtuti kogub töötleja oad kuhja ja katab nad kinni, et neid niiskuse eest kaitsta. Kui kohvioad on kuivanud ja nende niiskusesisaldus on 11 %, säilitatakse neid laos kuni röstimiseni.

— Kestade eemaldamine, mis on töötlemise viimane etapp, toimub vahetult enne röstimist. Kohviubadelt eemaldatakse koorimismasinaga taimse pärgamendi kestad. Kuni selle etapini on iga Doi Chaangi kohvikasvatajate perekond pidanud oma kasvatatud ja töödeldud kohviubade üle ranget kvaliteedikontrolli. Nüüd kooritakse ja sorditakse kõik röstitavad kohvioad ühiselt.

— Sortimine. Kohviubade esmaseks sortimiseks ja liigitamiseks loksutatakse neid läbi eri suurusega sõelte ja seejärel sorditakse käsitsi, mis tagab üksnes kõige kvaliteetsemate ubade röstimise.

— Röstimine. Viimases etapis röstib röstimismeister üksnes kõige kvaliteetsemad värsked oad. Tema tähelepaneliku kontrolli all toimub röstimine aeglaselt väikeste partiidena traditsioonilises trumlis, mis aitab esile tuua meie kohvi kordumatud ja eksootilised omadused. Värskelt röstitud kohvioad jahutatakse ja pakendatakse kvaliteetsetesse ventiiliga kottidesse, mis pitseeritakse, et tagada kohvi „Kafae Doi Chaang” värskus. Röstimine ei pea tingimata toimuma tootmispiirkonnas. Järelevalve väljaspool Taid röstitava Doi Chaangi eritunnusega kohvi röstimise üle toimub vastavate riikide röstimisettevõtetega sõlmitud ühisettevõtluslepingute kaudu. Lepingutes on osutatud, et tegemist peab olema 100 % üksnes Doi Chaangist pärit Araabika kohviga, mida ei tohi segada muudest allikatest pärineva kohviga. Välisriigi röstimisettevõtetele korraldatakse füüsiline kvaliteedikontroll, mis hõlmab eri liiki proove, teste ja degusteerimisi enne ja pärast röstimist. Tassitäie kohvi kvaliteedikontrolli teostavad ka paljud asutused, näiteks SCAA (Specialty Coffee Association of America), SCAE (Speciality Coffee Association of Europe), Kenneth Davis väljaandest http://www.coffeereview.com ning http://www.coffeehabitat.com, http://www.coffeecuppers.com ja muud väljaanded.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

„Kafae Doi Chaang” on pakitud hingavatesse e ventiiliga kottidesse (Bag-On-Valve-tehnoloogia), nii et gaas saab pakist eralduda, kuid välisõhk kotti ei pääse.

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta

Märgisel on sõnad „ ” ja/või „Kafae Doi Chaang”.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Kohvi „Kafae Doi Chaang” tootmispiirkond on Tais Chiang Rai provintsis Mae Suai piirkonnas Wawi haldusüksuses asuvates Doi Chaangi mägedes, mille kõrgus merepinnast on 1 100–1 700 m ja mille koordinaadid on 19 48'48'' põhjalaiust ja 99 34' idapikkust.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Piirkond on kaetud kõrgete mägedega, mille nõlvade kalle on üle 35 %. Mäeseljakutel ja orgudes asuvad kitsad tasase maa siilud. Nõlvade kalded jäävad vahemikku 8–35 % ja kõrguste erinevus on ligikaudu 500 meetrit. Pinnas on kivide ja mineraalide lagunemisel tekkinud peen saviliiv või liivsavi, millele lisanduvad kõrgematelt aladelt madalamatele veerenud tahked osakesed. Pinnas sisaldab palju orgaanilist ainet ja selle vee läbilaskevõime on hea. Doi Chaang varustab veega paljusid mägijõgesid ja ojasid, sealhulgas Huai Krai mägijõge, milles on vett kogu aasta vältel. Lisaks sellele asub piirkonnas hajali suuremaid ja väiksemaid looduslikke allikaid, mis varustavad piirkonda veega kogu aasta vältel.

Looduslikul ja inimfaktoril on kohvi „Kafae Doi Chaang” tootmisel oluline roll. Doi Chaang on merepinnast 1 100–1 700 m kõrgusel asuv araabia kohvipuu kasvatamiseks sobiv mägi.

Oluline osa kohvi „Kafae Doi Chaang” tootmisel on hoolikalt valitud kohvipuusortidel, täpsel viljelemisel, väga rangelt reguleeritud koristusviisidel ning kõrgekvaliteedilisel tootmisprotsessil.

5.1. Geograafilise piirkonna eripära

— Geograafiline eripära. Kohvi „Kafae Doi Chaang” loetakse maailmaklassi kuuluvaks ühe kindla piirkonna Araabika kohviks tänu kasvatuspiirkonna erilisele geograafilisele asukohale, millele lisanduvad kliimatingimused, omapärane pinnamood ja mullastik.

— Põllumajanduslik ja klimaatiline eripära. Piirkond on kaetud kõrgete mägedega, mille nõlvade kalle on üle 35 %. Mäeseljakutel ja orgudes asuvad kitsad tasase maa siilud. Nõlvade kalded jäävad vahemikku 8–35 % ja kõrguste erinevus on ligikaudu 500 meetrit. Pinnas on kivide ja mineraalide lagunemisel tekkinud peen saviliiv või liivsavi, millele lisanduvad kõrgematelt aladelt madalamatele veerenud tahked osakesed. Pinnas sisaldab palju orgaanilist ainet ja on hea vee läbilaskevõimega. Selle pH jääb vahemikku 6–6,5. Doi Chaang varustab veega paljusid mägijõgesid ja ojasid, sealhulgas Huai Krai mägijõge, milles on vett kogu aasta vältel. Lisaks sellele on piirkonnas hajali suuremaid ja väiksemaid looduslikke allikaid, mis varustavad piirkonda veega kogu aasta vältel.

— Topograafiline seos. Kohvi „Kafae Doi Chaang” kasvatuspiirkond asub Tais Chiang Rai provintsis Mae Suai piirkonnas Wawi haldusüksuses asuva Wawi mäeaheliku Doi Chaangi mäe nõlvadel. Kliima ja pinnamoe mõju, millele lisanduvad erilised viljelusmeetodid, palju orgaanilist ainet sisaldav muld, looduslikult varjuline asend ja suur kõrgus merepinnast. Kõik need tegurid soodustavad kohvipuu marjade aeglast kasvu ning erakordselt mitmekülgsete omadustega, kõva ja tugeva maitsega oa valmimist.

5.2. Toote eripära

1. Rohelised kohvioad

Doi Chaangi rohelised kohvioad liigitatakse allpool esitatud viisil.

— AA kategooria. Hallikasrohelise värvusega rohelised kohvioad, mille läbimõõt on üle 6,96 mm ja niiskusesisaldus on 10–12 %.

— A kategooria. Hallikasrohelise värvusega roheline kohviuba, mille läbimõõt on 6,10–6,96 mm ja niiskusesisaldus 10–12 %.

— Pärluba (peaberry). Üksik ovaalne uba, mille niiskusesisaldus on 10–12 %.

2. Röstitud kohvioad

— Doi Chaang Peaberry: tavaliselt kasvatab kohvimari kaks lamedaküljelist uba; kui aga kohvimarjas on vaid üks ovaalne uba, kutsutakse seda pärloaks. Pärluba on tavalisest kohvioast palju väiksem ning selle maitse on kontsentreeritum; kohvi „Kafae Doi Chaang” aastasaagist moodustavad pärload ainult 5 %. Pärloa Doi Chaang Peaberry võrreldamatut maitset iseloomustab puuvilja- ja lillearoom ning väga täidlane profiil. Jõulise ja erilise maitse väljatoomiseks röstitakse haruldast ja kõrgelt hinnatud pärluba Doi Chaang Peaberry aeglaselt ja hoolikalt. Kergelt aimatav pinnast meenutav järelmaik annab selle kohvi puhul ületamatu maitseelamuse.

— Doi Chaang Premium A kategooria (keskmine röst): Doi Chaang Premium oad röstitakse täielikult keskmise tasemeni, mis annab kohvile magusa, puuviljalise ning meeldivalt lillehõngulise maitse. Tasakaalustatud peene ja rikkaliku alatooniga Doi Chaang Premium A kategooria (keskmine röst) kohv on alguses erakordselt värskendava ja lõpus puhta maitsega. Selle meeldiv ning täidlane maitse on nauditav mis tahes ajal.

— Doi Chaang Premium A kategooria (tume röst): Doi Chaang Premium oad röstitakse pikalt ja aeglaselt, eksootilise maitsega kohv on intensiivse ja julgelt rikkaliku maitsega. Erk ja kerge pinnasenüansiga Doi Chaang Premium A kategooria (tume röst) kohv on meeldiva ja kergelt hapuka maitsega. Magusa ja kergelt suitsuse maitse lõpus lööb välja õrn karamelli ja makadaamiapähkli maitse.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Vastavalt eespool määratletud geograafilise piirkonna eripärale peetakse kohvi „Kafae Doi Chaang” kvaliteetkohviks, mille rohelisi ube iseloomustab värske aroom ja 10–12 %-line keskmine niiskusesisaldus; neid omadusi kontrollitakse ekspordi puhul ja need ületavad märkimisväärselt miinimumnõuded, mille on araabia kohvipuu ubade jaoks kehtestanud põllumajandustoorme ja toiduainete standardite riiklik büroo.

Doi Chaangi kohvikasvatajad kasvatavad araabia kohvipuud liigse päikese eest kaitstult ploomi-, pirni-, virsikupuu ja makadaamia võra varjus kõrgusel 1 100–1 700 meetrit üle merepinna. Vilja- ja pähklipuude langenud lehed on Doi Chaangi kohvitaimedele täisväärtuslik multš, mis annab kohvile ka aimatava puuvilja- ja pähklimaitse. Varjuline ja kõrge kasvukoht aeglustab Doi Chaangi kohvimarjade kasvu ning annab kohviubadele mitmekülgsema, rikkalikuma ja intensiivsema maitse. Kohvipuude väetiseks kasutatakse peamiselt kohvipuu marjade ringlusse võetud viljaliha ja sõnnikut. Doi Chaangi kohvikasvatajad kasutavad ühte järgmistest viljelusmeetoditest: 1) mahepõllumajanduslik viljelus, mille puhul ei kasutada keemilisi väetisi ja pestitsiidide, või 2) tavapärane meetod, mille puhul kasutatakse kemikaale väikestes kogustes. Mõlema viljelusmeetodi puhul on vaja varjurikast kasvukohta, mis soodustab kestlikku põllumajandust, aitab säilitada mulla kvaliteedi ning välistab metsade hävitamise vajaduse. Varjuline kasvukoht edendab ka istanduse mikrokliimat ja paneb aluse tasakaalustatud ökosüsteemile, mis sarnaneb metsakeskkonnaga ja tagab loodusliku elupaiga mitmetele loomadele ja taimedele.

Lühidalt iseloomustab kohvi „Kafae Doi Chaang” kasvatuspiirkonda selliste kohviubade tootmine, millest valmistatud kohvil on puhas maitse, keskmine happesus ja täidlus ning lilleõie aroom. Need eripärad ja omadused tulenevad araabia kohvipuu kasutamisest, millele lisanduvad kliimatingimused, eriline pinnamood ja muld. Kohvi „Kafae Doi Chaang” omadusi mõjutavad ka järgmised tegurid: märgmeetod, eriline kasvatus- ja saagikoristusmeetod, mille puhul koristatakse vaid valminud marju, ja traditsiooniline töötlemismeetod. Kõik kohvi „Kafae Doi Chaang” erijooned tulenevad kliimast ja pinnamoest, st pinnases on rohkesti orgaanilisi aineid, kasvupaik on looduslikult varjuline ja kõrgel merepinnast; samuti mängivad olulist rolli ranged tootmisstandardid.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (3) artikli 5 lõige 7)

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3) Vt joonealust märkust 2.