[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 19.9.2007

KOM(2007) 549 lõplik

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) läbivaatamise kohta

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

millega muudetakse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta seoses mitmeaastase finantsraamistikuga

(komisjoni esitatud)

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) läbivaatamise kohta

Euroopa ülemaailmse navigatsioonisatelliitide süsteemi programmide (EGNOS, GALILEO) rahastamine

Euroopa Tehnoloogiainstituudi rahastamine

Käesolev teatis sisaldab komisjoni ettepanekut vaadata mitmeaastane finantsraamistik (edaspidi „finantsraamistik”) 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktide 21–23 kohaselt läbi.

Institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 21 on ette nähtud, et ettenägematutel asjaoludel võib komisjon teha ettepaneku finantsraamistiku läbivaatamiseks, pidades seejuures kinni omavahendite ülemmäärast.

Vastavalt punktile 22 peavad finantsraamistiku muutmise kuni 0,03 % ulatuses Euroopa Liidu rahvamajanduse kogutulust otsustama mõlemad eelarvepädevad institutsioonid ühiselt vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 272 lõike 9 viiendas lõigus sätestatud hääletuskorrale. Finantsraamistiku muutmise üle 0,03 % Euroopa Liidu rahvamajanduse kogutulust otsustavad mõlemad eelarvepädevad institutsioonid ühiselt, kusjuures nõukogu otsus peab olema ühehäälne.

Institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 23 on ette nähtud mitmed eritingimused, mida institutsioonid peavad järgima:

1. institutsioonid uurivad võimalusi muudetava rubriigiga hõlmatud programmide vahel kulud ümber jaotada, pidades eeskätt silmas assigneeringute eeldatavat alakasutamist. Eesmärgiks on, et oluline osa nii absoluutsuurusena kui ka protsendimäärana uutest kavandatud kuludest saavutataks rubriigi kehtiva ülemmäära piires;

2. institutsioonid uurivad ka võimalusi tasaarvestada ühe rubriigi ülemmäära mistahes suurendamine mõne teise rubriigi ülemmäära vähendamise abil;

3. finantsraamistikus esitatud kohustuslike kulude muutmine ei tohi põhjustada mittekohustuslikeks kuludeks ettenähtud summa vähenemist[1];

4. iga muudatuse puhul peab säilima asjakohane suhe kulukohustuste ja maksete vahel.

1. ETTENÄGEMATUTEL ASJAOLUDEL TEKKINUD TÄIENDAVA RAHASTAMISE VAJADUS

Komisjon on seisukohal, et Galileo programmi ja Euroopa Tehnoloogiainstituudi rahastamisega seotud uued arengusuunad, mis toovad kaasa täiendava rahastamise vajaduse vastavalt 2 400 miljoni euro ja 309 miljoni euro ulatuses, õigustavad finantsraamistiku läbivaatamist.

1.1. Galileo programmi arengusuunad

Pärast finantsraamistiku kokkuleppimist institutsioonide vahel on vastavalt komisjoni ettepanekule[2] Galileo programmi kasutuselevõtu- ja kasutamisetapi rahastamiseks ajavahemikul 2007–2013 alamrubriiki 1A „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks” planeeritud 1,005 miljardit eurot jooksevhindades.

Nimetatud ettepanek tugines esialgsele tegevuskavale, millega nähti ette kolm etappi: arendamine ning kontroll orbiidil, kasutuselevõtt ja kasutamine. Arendamise etappi pidi täielikult rahastama avalik sektor, samas kui kasutuselevõtu- ja kasutusetappi plaaniti rahastada avaliku ja erasektori partnerluse kaudu kontsessioonilepingu alusel. EL kataks umbes kolmandiku kasutuselevõtuetapi rahalistest vajadustest ning annaks rahalist toetust kolme esimese aasta tegevuskulude katmiseks. Prognoositi, et kokkuvõttes ulatuks ELi panus ühenduse eelarvest ajavahemikul 2007–2013 ühe miljardi euroni.

Kontsessioonikutse avaldati 17. oktoobril 2003 ning selle tulemusena loodi üks läbirääkimiste partner, Euro-GNSS, kes kujutab endast kaheksast partnerist koosnevat ühinenud konsortsiumi. Läbirääkimised algasid tegelikult 2006. aasta jaanuaris pärast ettevõtjate omavahelisi lahkhelisid ning vahendustegevust, mille käigus kooskõlastati rollide ja vastutuse jaotus (ning süsteemi põhiliste maapealsete seadmete asukohad). 2007. aasta alguses läbirääkimised kontsessioonilepingu üle siiski seiskusid. 22. märtsil 2007 kokku tulnud transpordiministrite nõukogu palus komisjonilt üksikasjalikku aruannet konsortsiumiga peetud läbirääkimiste arengu ning kosmoseinfrastruktuuri kiire kasutuselevõtu (sealhulgas rahastamisaspektide) alternatiivsete võimaluste kohta. Euroopa Parlament kutsus samuti komisjoni üles esitama asjakohaseid ettepanekuid[3].

Vastuseks nimetatud palvetele võttis komisjon 16. mail 2007 vastu teatise Galileo programmi olukorra kohta „ Galileo teelahkmel: Euroopa ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi programmide rakendamine ”, mida täiendas komisjoni talituste töödokument[4]. Vastavalt praegustele kavadele rahastab avalik sektor 30 satelliidiga täieliku tegevusvõime saavutamist ja korraldab vastava hanke. Seejärel hakatakse seda juhtima ja kasutama kontsessioonilepingu alusel avaliku ja erasektori partnerluse raames. Esialgne tegevusvõime, mis hõlmab 18 satelliiti, saavutatakse 2011. aasta lõpuks ning täielik tegevusvõime (30 satelliiti) 2012. aasta lõpuks. Täieliku infrastruktuuri avalik hange eeldab ajavahemikul 2007–2013 investeeringuid 3,4 miljardi euro ulatuses. Avaliku ja erasektori partnerluse kontsessioonileping hõlmaks ajavahemikku 2010–2030.

Kõnealusele teatisele tuginedes järeldas transpordiministrite nõukogu 6.-8. juunil 2007. aastal toimunud istungil, et kontsessiooniläbirääkimised on ebaõnnestunud ja need tuleb lõpetada, kinnitas veel kord Galileo väärtust Euroopa Liidu esmatähtsa projektina ja, ilma et see piiraks lõplikku otsust, avaldas toetust Galileo süsteemi kasutuselevõtule 2012. aasta lõpuks. Nõukogu tunnistas, et Galileo programmi kasutuselevõtt avaliku sektori poolt nõuab täiendavat rahastamist avalikust sektorist, ning palus komisjonil esitada üksikasjalikud alternatiivettepanekud rahastamiseks, sealhulgas avalikust sektorist rahastamise kõik võimalikud variandid, mille aluseks on täiendav põhjalik kulude, riskide, tulude ja ajakavade hindamine.

Samal ajal võttis Euroopa Parlament 20. juunil 2007 vastu resolutsiooni, milles meenutas oma tugevat toetust Galileo programmi jätkamisele, kuid oli vastu lahendusele, milles ühendatakse ühenduse rahastamine ja valitsustevaheline täiendav rahastamine. Nimetatud resolutsioonis kutsuti üles rahastama Galileo programmi täielikult ühenduse eelarvest ning paluti seetõttu komisjonil algatada finantsraamistiku läbivaatamine institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 22 kohaselt või muude institutsioonidevahelises kokkuleppes sätestatud vahendite abil[5].

Oma teatises „Galileo areng: Euroopa ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi programmide kirjelduse muutmine”[6] esitas komisjon üksikasjaliku analüüsi mitmete rahastamisvõimaluste kohta, soovitades avaliku sektori rahastamise puudujäägi katmiseks vaadata läbi finantsraamistik.

Kuna üks miljard eurot on juba ette nähtud finantsraamistiku alamrubriigis 1A, tuleb rahastamiseks ühenduse eelarvest eespool nimetatud täieliku summa ulatuses planeerida täiendav 2,4 miljardit eurot nimetatud alamrubriiki järgmiste kulukohustustena:

Kulukohustuste assigneeringud programmile Galileo

(miljonit eurot, jooksevhindades) | 2007 |2008 |2009 |2010 |2011 |2012 |2013 | 2007-2013 | |Praegu kavandatud kulukohustused | 100 |151 |201 |251 |151 |151 |0 |1005 | |Täiendavate kulukohustuste vajadus | 0 |+ 789 |+ 599 |+ 739 |+ 120 |+ 96 |+ 57 |+ 2400 | |EÜ eelarve kulukohustused kokku | 100 |940 |800 |990 |271 |247 |57 |3405 | |

1.2. Euroopa Tehnoloogiainstituudi arengusuunad

Euroopa Tehnoloogiainstituudi (ETI) asutamise ettepanek tehti Lissaboni strateegia vahekokkuvõtte ühe osana 2005. aastal. Ettepanekut on edasi arendatud avaliku arutelu alusel, milles osalesid kõige olulisemad ülikoolide, teadusasutuste, ettevõtjate ja tööstusinnovatsiooni organisatsioonid. Kontseptsioon esitati komisjoni esimeses teatises „ Uus partnerlus majanduskasvu ja töökohtade loomise nimel: Euroopa Tehnoloogiainstituudi, teadmiste lipulaeva arengukava ”[7]. Juunis 2006 arendas komisjon kontseptsiooni edasi teises teatises „ Euroopa Tehnoloogiainstituut: edasised sammud selle loomiseks ”[8], milles lähtuti suurel määral arutelu tulemustest ja nimetati mitmeid eriküsimusi, mis on seotud ETI kavandatava struktuuri ja toimimisega.

15.–16. juunil 2006 kogunenud Euroopa Ülemkogu kinnitas veel kord, et „ETI, mis teeb koostööd olemasolevate riiklike asutustega, aitab oluliselt kõrvaldada tühikut, mis valitseb kõrghariduse, teadusuuringute ja innovatsiooni vahel, ning et selleks on vajalikud ka muud meetmed, mis soodustavad Euroopa tipptaseme teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud ringkondade vahel võrgustike loomist ja nende koostoimet”. Ülemkogu kutsus komisjoni üles ette valmistama ETI asutamist käsitlevat ametlikku ettepanekut. Komisjon võttis kõnealuse ettepaneku vastu 18. oktoobril 2006[9]. Sellega nähakse ette ETI rahastamine ajavahemikul 2008–2013 alamrubriiki 1A planeeritud 308,7 miljoni euro ulatuses. See summa katab ETI juhtimisstruktuuri ja projekti Euroopa mõõtmega seonduvad kulud, eelkõige kooskõlastamise ja liikuvusega seotud kulud, mida on vaja katta teadmis- ja innovaatikakogukondade raames. Kõnealune summa moodustab ainult ühe protsendi ETI eelarvest, kuna eeldatakse, et nii instituut kui ka teadmis- ja innovaatikakogukonnad kaasavad muid rahastamisallikaid, sealhulgas erasektorist.

Läbirääkimiste ajal 2007.–2013. aasta finantsraamistiku üle ei nähtud ette ühtki ETIt käsitlevat erisätet. Komisjon oli seisukohal, et allapoole alamrubriigi 1A ülemmäära jäävad mittesihtotstarbelised varud võiksid olla piisavad ETI käivitamise rahastamiseks. Seega kavandati alamrubriiki 1A finantsplaneeringu raames 308,7 miljonit eurot[10] ning jäeti 788,2 miljoni euro suurune varu ajavahemikuks 2008–2013. Nõukogu ja Euroopa Parlament ei jõudnud mitmetel kolmepoolsetel kohtumistel siiski kokkuleppele ei kavandatud rahastamisallikate ega alternatiivsete rahastamislahenduste üle. Seega on komisjoni hinnangul ainus võimalus rahuldada ETI rahastamisvajadus alamrubriigi 1A ülemmäära suurendamise kaudu, vaadates selleks läbi finantsraamistiku.

ETI-le vajalikud täiendavad kulukohustuste assigneeringud, mis tuginevad muudetud finantsselgitusele[11], on järgmised:

Kulukohustuste assigneeringud

(miljonit eurot, jooksevhindades) | 2007 |2008 |2009 |2010 |2011 |2012 |2013 | 2007-2013 | |- täiendavad kulukohustused ETI rahastamiseks | 0 |+ 3 |+ 6 |+ 30 |+ 63 |+ 80 |+ 127 |+ 309 | | 2. KULUDE ÜMBERJAOTAMINE ALAMRUBRIIGI 1A ÜLEMMÄÄRA ULATUSES

Kooskõlas institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 23 on komisjon analüüsinud võimalusi rahuldada Galileo ja ETI vastavalt 2 400 miljoni euro ja 309 miljoni euro (kokku 2 709 miljoni euro) suurune täiendava rahastamise vajadus alamrubriigi 1A praeguse ülemmäära piires. Selgub, et kõik programmid on vastu võetud koos vastavate rahastamispakettidega, mida ei ole praeguses etapis iga-aastaste ülemmäärade piires võimalik märkimisväärselt ümber paigutada ega ümber kujundada. Assigneeringute võimaliku alakasutamise kohta ei ole võimalik planeerimisperioodi nii varases etapis veel oletusi teha. Siiski teeb komisjon ettepaneku teha kättesaadavaks 300 miljonit eurot transpordiga seotud teadustegevuse raames, mida rahastatakse seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi kaudu[12].

Institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 13 nähakse ette, et institutsioonid peavad tagama piisava varu ülemmäärade piires. Vastavalt viimasele finantsplaneeringule[13] ja jättes arvestustest välja ETI rahastamise, ulatub varu ajavahemikul 2008–2013 kokku 1 097 miljoni euroni, millest enamikku saab kasutada nimetatud ajavahemiku lõpus, samas kui Galileo vajab täiendavat rahastamist eelkõige nimetatud ajavahemiku alguses. Pidades silmas institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 13, järeldab komisjon, et alamrubriigi 1A varu ei saa kasutada Galileo ega ETI täiendava rahastamise vajaduse rahuldamiseks.

3. ÜHE ÜLEMMÄÄRA SUURENDAMISE TASAARVESTAMINE TEISE ÜLEMMÄÄRA ALANDAMISE ABIL

Pärast sellise 300 miljoni euro suuruse summa mahaarvamist, mis on ette nähtud Galileo tegevuse rahastamiseks seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi raames, tuleb katta 2 409 miljoni euro suurune puudujääk. Selle summa saab katta rubriigi 2 „Loodusvarade kaitse ja majandamine” ja rubriigi 5 „Halduskulud” 2007. ja 2008. aasta varude abil.

Praeguses 2007. aasta eelarves ja 2008. aasta esialgses eelarveprojektis on rubriigis 2 märkimisväärsed varud, vastavalt 2,1 miljardit eurot 2007. aastal ja 2,5 miljardit eurot 2008. aastal. Need varud on peaaegu täielikult tekkinud eelarve eeldatavast täitmisest „Turuga seotud kulude ja otsetoetuste” (EAGF) vaheülemmäära piires.

Ajakohastatud teave eelarve täitmisest kinnitab 2007. aastal 2 100 miljoni euro suuruse varu olemasolu rubriigis 2. Seega ollakse seisukohal, et ülemmäära saab 1 689 miljoni euro võrra alandada.

Põllumajandussektori soodsate turutingimuste ja 2007. aastast 2008. aastasse ülekantud sihtotstarbelise tulu koosmõju toob 2008. aasta esialgse eelarveprojekti raames kaasa rubriigi 2 koguvaru suurenemise võrreldes 2007. aasta eelarvega. Kokkuvõttes nähakse ette, et 2008. aastal ulatub rubriigi 2 varu 2 500 miljoni euroni. Praeguses etapis ei nähta kirjalikus muutmisettepanekus, millega ajakohastatakse 2008. aasta eelarveprojekti arvnäitajaid, ette kõnealuse varu vähendamist. Seega on komisjon seisukohal, et rubriigi 2 aastase ülemmäära vähendamine 500 miljoni euro võrra jätab 2008. aastaks alles piisava varu.

Sellest tulenevalt teeb komisjon ettepaneku vähendada rubriigi 2 kulukohustuste assigneeringute aastast ülemmäära 2007. aastal 1 689 miljoni euro ja 2008. aastal 500 miljoni euro võrra.

Lisaks teeb komisjon ettepaneku vähendada rubriigi 5 „Halduskulud” ülemmäära 2007. aastal 120 miljoni euro ja 2008. aastal 100 miljoni euro võrra, mis praeguste arvestuste kohaselt jätab 2007. aastaks 16 miljoni euro ja 2008. aastaks 70 miljoni euro suuruse varu.

Seega teeb komisjon ettepaneku suurendada aastatel 2008–2013 alamrubriigi 1A aastast ülemmäära kokku 2 409 miljoni euro võrra, mis tasaarvestatakse rubriikide 2 ja 5 ülemmäärade vähendamise abil aastatel 2007 ja 2008.

4. ASJAKOHASE SUHTE SÄILITAMINE KULUKOHUSTUSTE JA MAKSETE VAHEL

Institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 23 nõutakse, et mis tahes muutmise korral peab säilima asjakohane suhe kulukohustuste ja maksete vahel.

2007. aasta eelarves ning 2008. aasta esialgses eelarveprojektis ulatuvad maksete assigneeringute aastased ülemmäärad vastavalt 8 293 miljoni ja 8 215 miljoni euroni[14]. Seega teeb komisjon ettepaneku tasaarvestada mõlema programmi rahastamiseks vajalike maksete assigneeringute suurendamine 2007. ja 2008. aasta maksete assigneeringute vähendamisega. Tuginedes Galileo ja ETI vastavates (muudetud) finantsselgitustes ette nähtud maksetele, toob kõnealune lähenemisviis kaasa järgmised muudatused maksete assigneeringute aastastes ülemmäärades:

Maksete assigneeringud kokku

(miljonit eurot, jooksevhindades) |2007 |2008 |2009 |2010 |2011 |2012 |2013 | 2007-2013 | | - praegu kehtiv institutsioonidevahelise kokkuleppe kohane ülemmäär |123 790 |129 481 |123 646 |133 202 |133 087 |139 908 |142 180 | 925 294 | | - vajalik muudatus |- 1 809 |- 391 |+ 329 | + 471 | + 568 | + 454 | + 354 | - 24 | | Kokkuvõttes on kõnealune muudatus eelarve seisukohast neutraalne, kui võtta arvesse täiendavaid makseid 24 miljoni euro ulatuses, mis saadakse ETI ettenähtud maksete kohaselt pärast 2013. aastat.

5. ÜLEVAADE FINANTSRAAMISTIKU KAVANDATAVAST LÄBIVAATAMISEST

Järgnevas tabelis on esitatud kokkuvõte finantsraamistiku ülemmäärade kavandatud muudatustest. Kõnealused summad on väljendatud jooksevhindades.

Kulukohustuste assigneeringud (miljonites eurodes) |2007 |2008 |2009 |2010 |2011 |2012 |2013 |kokku | | Alamrubriik 1A – Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | - |+ 742 |+ 555 |+ 719 |+ 133 |+ 126 |+ 134 |+2409 | | ETI rahastamine |- |+ 3 |+ 6 |+ 30 |+ 63 |+ 80 |+ 127 |+ 309 | | Galileo programmi rahastamine * | |+ 739 | + 549 |+ 689 | + 70 | + 46 | + 7 | +2100 | |Rubriik 2 – Loodusvarade kaitse ja majandamine | - 1689 |- 500 |- |- |- |- |- |- 2189 | |Rubriik 5 – Halduskulud | -120 |-100 |- |- |- |- |- |- 220 | |Kulukohustuste assigneeringute muutused kokku | - 1809 |+ 142 |+ 555 |+ 719 |+ 133 |+ 126 |+ 134 |0 | |Maksete assigneeringute muutused kokku | - 1809 |- 391 |+ 329 |+ 471 | + 568 | + 454 | + 354 | - 24 | |

* täiendav 300 miljonit eurot, mis on kättesaadav seitsmendast teadusuuringute raamprogrammist

Galileo programmi lisavahendid kokku | | 50

789 |50

599

|50

739 |50

120 |50

96 |50

57 |300

2400 | |

Allpool on esitatud kõnealuseid muudatusi arvesse võttes finantsraamistiku 2008. aastat kajastav tabel, milles on arvestatud 2008. aasta kohta juba tehtud tehniliste kohandustega[15].

Ametlikus otsuses finantsraamistiku läbivaatamise kohta tuleb viidata institutsioonidevahelise kokkuleppe raames kokku lepitud põhitabelile, mis on väljendatud 2004. aasta püsihindades. Seega arvutatakse vastavalt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 16 jooksvas väärtuses summad ümber 2004. aasta hindadesse 2 % suuruse aastadeflaatori abil.

FINANTSRAAMISTIK AASTATEKS 2007–2013 (läbivaadatud)

(miljonit eurot, jooksevhindades)

[pic]

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

millega muudetakse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta seoses mitmeaastase finantsraamistikuga

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta[16], eriti selle punkte 21, 22 ja 23,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[17],

ning arvestades järgmist:

(1) 2004. aastal esitas komisjon määruse ettepaneku Euroopa satelliitraadionavigatsiooni programmi kasutuselevõtu- ja rakendusetapi elluviimise kohta[18] (Galileo).

(2) Kavandatud määrusega nähti Galileo kasutuselevõtu- ja kasutamisetapi rahastamiseks ühenduse eelarvest ajavahemikul 2007–2013 ette summa, mis ulatus jooksevhindades 1,005 miljardi euroni[19], arvestusega, et ülejäänud rahastamisvajadus kaetakse erasektori vahenditest kontsessioonilepingu alusel.

(3) Läbirääkimiste ajal kontsessioonilepingu üle ei õnnestunud Galileo programmi osalist rahastamist mõistlike kuludega erasektorile üle anda[20].

(4) Nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on korduvalt kinnitanud Galileo väärtust Euroopa Liidu esmatähtsa projektina ning tunnistanud täiendava rahastamise vajadust avalikust sektorist[21].

(5) 19. septembril 2007 võttis komisjon vastu teatise Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Galileo areng: Euroopa ülemaailmse navigatsioonisatelliitide süsteemi programmide profiili uuendamine”[22] ning muudetud ettepaneku Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta (Euroopa satelliit-raadionavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) rakendamise jätkamise kohta)[23].

(6) Avaliku sektori poolne täiendav rahastamine, mis on vajalik täieliku tegevusvõime saavutamiseks ja selleks korraldatavaks avalikuks hankeks, ulatub jooksevhindades 2 400 miljoni euroni.

(7) Komisjon on esitanud ettepaneku määruse kohta, millega asutatakse Euroopa Tehnoloogiainstituut (ETI)[24] ning milles on ette nähtud ETI juhtimisstruktuuri ning teadmis- ja innovaatikakogukondade raames toimuva kooskõlastamistegevuse rahastamiseks ühenduse eelarvest antav eritoetus, mis ulatub jooksevhindades 308,7 miljoni euroni. Praeguse finantsraamistiku üle peetud läbirääkimiste lõpetamise ajaks ei oldud ETI rahastamist veel ette nähtud.

(8) 300 miljonit eurot on võimalik teha kättesaadavaks transpordiga seotud teadustegevuse raames, mida rahastatakse seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi kaudu[25]. Galileo ja ETI täiendava rahastamise vajadus ulatub 2 409 miljoni euroni, mille tõttu tuleb suurendada alamrubriigi 1A aastast ülemmäära aastatel 2008–2013.

(9) Alamrubriigi 1A üldise ülemmäära vajaliku suurendamise saab tasaarvestada rubriigi 2 „Loodusvarade kaitse ja majandamine” ja rubriigi 5 „Halduskulud” 2007. ja 2008. aasta ülemmäära vähendamisega.

(10) Selleks et säilitada asjakohast suhet kulukohustuste ja maksete vahel, tuleks kohandada maksete assigneeringute aastaseid ülemmäärasid, võttes arvesse 2007. ja 2008. aasta varusid.

(11) Seepärast tuleks eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe I lisa vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe I lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president eesistuja

LISA

FINANTSRAAMISTIK AASTATEKS 2007–2013 (läbivaadatud)

[pic]

[1] Käesoleva ettepaneku puhul ei ole see tingimus kohaldatav.

[2] KOM(2004) 477 lõplik/2, 24.5.2006 (Muudetud ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta (Euroopa satelliit-navigatsiooniprogrammi kasutuselevõtu- ja rakendusetapi elluviimise kohta).

[3] Euroopa Parlamendi 26. aprilli 2007. aasta resolutsioon Galileo kontsessioonilepingu läbirääkimiste kohta (P6-TAPROV(2007)0164).

[4] KOM(2007) 261, 16.5.2007, ja SEK(2007) 624, 16.5.2007.

[5] Euroopa Parlamendi 20. juuni 2007. aasta resolutsioon Euroopa satelliitraadionavigatsiooni programmi (Galileo) rahastamise kohta 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe ja mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 alusel (P6-TA-PROV(2007)072 - PE 391.046/51).

[6] KOM(2007) 534, 19.9.2007.

[7] KOM(2006) 77, 22.2.2006.

[8] KOM(2006) 276, 8.6.2006.

[9] KOM(2006) 604, 18.10.2006.

[10] SEK(2007) 500, mai 2007. 2008. aasta esialgse eelarveprojekti V dokument – finantsplaneering aastateks 2008–2013.

[11] SEK(2007) 1220.

[12] Eelarve jaotis 6.

[13] SEK(2007) 500, mai 2007. 2008. aasta esialgse eelarveprojekti V dokument – finantsplaneering aastateks 2008–2013.

[14] Maksete varus ei ole arvestatud hädaabireserviga seotud assigneeringuid (239,2 miljonit eurot) ega töötajate sissemakseid pensioniskeemi (77 miljonit eurot).

[15] Komisjoni teatis 2008. aasta finantsraamistiku tehnilise kohandamise kohta vastavalt rahvamajanduse kogutulu muutustele, KOM(2007) 208, 24.4.2007.

[16] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

[17] KOM(2007) 549, 19.9.2007.

[18] KOM(2004) 477 lõplik/2.

[19] 900 miljonit eurot 2004. aasta hindades.

[20] Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „GALILEO teelahkmel: Euroopa ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi programmide rakendamine”, KOM(2007) 261, 16.5.2007, ning nõukogu resolutsioon Galileo kohta, vastu võetud transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika nõukogu 2805. kohtumisel, Luxembourg, 6.-8. juuni 2007.

[21] Euroopa Parlamendi 20. juuni 2007. aasta resolutsioon Euroopa satelliitraadionavigatsiooni programmi (Galileo) rahastamise kohta 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe ja mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 alusel (PE 391.046, lk 51 – P6-TA-PROV(2007)0272) ning eespool nimetatud nõukogu resolutsioon Galileo kohta.

[22] KOM(2007) 534, 19.9.2007.

[23] KOM(2007) 535, 19.9.2007.

[24] KOM(2006) 604 lõplik/2.

[25] Eelarve jaotis 6.