(2)26. veebruaril 2016 avaldati 2016. aasta aruanne Rootsi kohta. Selles hinnati Rootsi edusamme nõukogu poolt 14. juulil 2015 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide poole liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi. 8. märtsil 2016 esitas komisjon põhjaliku analüüsi tulemused. Komisjon järeldab oma analüüsi põhjal, et Rootsis esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige põhjustab kodumajapidamiste suur ja kasvav laenukoormus, mis on seotud kõrgete ja tõusvate eluasemehindadega positiivsete krediidivoogude tingimustes, ebakorrapäraste korrektsioonide riski, millel on mõju reaalmajandusele ja pangandussektorile. Makrotasandi usaldatavusnõuete valdkonnas on võetud poliitikameetmeid, kuid need ei pruugi olla piisavad. Poliitikas on jätkuvalt lünki eluasemetega seotud maksustamise, hüpoteeklaenude amortiseerimise, eluasemete pakkumise toimimise ja üürituru valdkonnas.

(3)28. aprillil 2016 esitas Rootsi oma 2016. aasta riikliku reformikava ja 2016. aasta lähenemisprogrammi. Et võtta arvesse kõnealuste programmide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

(4)Asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Nagu on nähtud ette määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste täitmist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Komisjon esitas täiendavad üksikasjad kõnealuse sätte kasutamise kohta suunistes selle kohta, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega.

(5)Rootsi suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. 2016. aasta lähenemisprogrammis on valitsus ette näinud, et saavutatakse valitsemissektori nominaalne eelarvepositsioon –0,4 % SKPst ja kogu programmiperioodi vältel järgitakse jätkuvalt keskpika perioodi eelarve-eesmärki – struktuurset eelarvepuudujääki 1 % SKPst. Lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse langema 2016. aastal 42,5 %-ni ja jätkama langust, jõudes 2019. aastal 39,1 %-ni. Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2016. aastani usutav ja edasise osas ettevaatlik. Komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi põhjal peaks struktuurne eelarvepositsioon olema 2016. aastal –0,5 % SKPst ja 2017. aastal –0,9 % SKPst ning seega keskpika perioodi eelarve-eesmärki ületama. Võimalikke tulevasi kõrvalekaldeid hinnatakse, lähtudes nõudest hoida struktuurne eelarvepositsioon keskpika perioodi eelarve-eesmärgi juures. Tuginedes lähenemisprogrammi hindamisele ja võttes arvesse komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi, on nõukogu arvamusel, et Rootsi täidab eeldatavasti stabiilsuse ja kasvu pakti sätted.

(6)Kodumajapidamiste võlakoormus on Rootsis väga suur ja selle kasvutempo on viimase aastakümne jooksul olnud ELi üks kiiremaid. Kodumajapidamiste võla suhe nende aastasesse kasutatavasse tulusse oli Riksbanki (Rootsi keskpanga) hinnangul 2015. aastal 175 % ning nende võla suhe SKPsse oli 87 %. Tänu suhteliselt madalatele omandimaksudele ja ulatuslikele hüpoteeklaenude intresside maksustatavast tulust mahaarvamise võimalustele on Rootsis üks ELi suuremaid maksusoodustusi eluaseme omamisele. Kodumajapidamiste suur võlakoormus kujutab endast riski makromajanduslikule stabiilsusele. Valitsus on astunud mõningaid samme, et ohjeldada majapidamiste võlakoormust, sealhulgas kehtestanud õigusakti, millega seatakse uutele hüpoteeklaenudele kohustuslikud amortisatsiooninõuded; parlament võttis selle akti vastu 23. märtsil 2016. Selle otsustava tähtsusega meetme vastuvõtmine viibis oluliselt, sest tõstatati küsimus, kas makrotasandi usaldatavusjärelevalvet tegeval asutusel on seaduse alusel mandaat kehtestada selline nõue. On oht, et edasised meetmed, mida võib olla vaja Rootsi kasvava tasakaalustamatuse piiramiseks, viibivad samuti, juhul kui makrotasandi usaldatavusjärelevalvet tegeva asutuse volitusi käsitlevat õigusraamistikku üle ei vaadata. Samuti ei ole valitsus teinud midagi maksusoodustuste kohandamiseks, näiteks vähendanud hüpoteeklaenude intressimaksete maksustatavast tulust mahaarvamise võimalusi või vaadanud läbi omandi maksustamist.

(7)Rootsi eluasemeturg on endiselt võimalik ebastabiilsuse allikas. Eluasemehinnad on viimase 20 aasta jooksul peaaegu pidevalt tõusnud, eelkõige suurlinnapiirkondades Stockholmis ja Göteborgis. Eluasemehindade jätkuvat kasvu ei tingi mitte ainult tugevad majanduse põhinäitajad, nagu kasutatava tulu kasv, vaid ka eluasemeturu struktuurne ebatõhusus. Eluasemete pakkumist takistab asjaolu, et olemasolevaid elamispindu ei kasutata efektiivselt, üürihinnad on tugeva kontrolli all, konkurents ehitussektoris on nõrk, uusehitiste jaoks ei ole piisavalt kättesaadavat maad ning planeerimismenetlused on pikad ja keerukad. Praegune kinnisvara müügist saadava kapitalikasumi tehingumaksu ülesehitus piirab võimalust kasutada juba olemasolevaid elamispindu tõhusamalt. Struktuurne ebatõhusus toob kaasa ebapiisavad eluasemeinvesteeringud ja ulatusliku elamispindade nappuse ning soodustab eluasemehindade jätkuvat kasvu. Kättesaadavate ja taskukohaste eluasemete puudus piirab ka liikuvust tööturul ja takistab sisserändajate edukat tööturule integreerimist. Valitsus on võtnud mõningaid meetmed, sealhulgas suurendanud avaliku sektori vahendeid eluasemesektorisse investeerimiseks ja lihtsustanud mõningaid planeerimismenetlusi. Detsembris 2015 selgitati ehitussektoris valitseva konkurentsi uuringus välja rida võimalikke meetmeid, nagu läbipaistvuse suurendamine sotsiaalmajutuslepingute valdkonnas. Valitsus ei ole aga üürihindade kehtestamise süsteemi reformimisel mingeid edusamme teinud.

(8)Vaatamata suhteliselt headele investeerimistulemustele on Rootsil probleeme, mis võivad mõjutada riigi pikaajalist konkurentsivõimet negatiivselt. Eelkõige võib struktuurne ebatõhusus eluasemeturul takistada investeeringuid selles valdkonnas. Arvestades eluasemepuudusest põhjustatud kitsendusi, on linnasiseste ja linnadevaheliste transpordiühenduste parandamiseks tehtavad taristuinvesteeringud ebapiisavad.

(9)PISA uuringu kohaselt oli Rootsis viimase aastakümne jooksul OECD riikide hulgas kõige järsem langus 15-aastaste õppeedukuses ja praegu jäävad sealsed tulemused allapoole nii ELi kui ka OECD keskmist. Halvenevad tulemused koolihariduses võivad pikas perspektiivis seada surve alla Rootsi konkurentsi- ja innovatsioonivõime. Suur lõhe sisserändetaustaga ja sellise taustata õpilaste tulemustes raskendab haridusprobleeme veelgi. See lõhe väärib erilist tähelepanu, arvestades suurt hulka äsja saabunud noori sisserändajaid, kes tuleb integreerida haridussüsteemi. Ebaselged koolide rahastamise mehhanismid koos rahakasutuse ebasüstemaatilise järelevalvega koolisüsteemi eri tasanditel pärsivad ressursside tõhusat kasutamist. Valitsus on teinud kättesaadavaks lisavahendeid, et parandada koolide õpitulemusi ja võrdseid võimalusi, ning astub samme, et integreerida äsja saabunud sisserändajad haridussüsteemi.

(10)Viimasel aastal toimunud suur pagulaste sissevool on toonud Rootsis kaasa mitmeid sotsiaalseid ja majanduslikke tagajärgi. Kui lühikeses perspektiivis suurendab pagulaste sissevool avaliku sektori kulutusi ja loob täiendavat sisenõudlust, suurendades nõnda SKPd, siis keskpikas perspektiivis sõltub selle mõju tööhõivele ja majanduskasvule pagulaste edukast tööturualasest ja sotsiaalsest integreerimisest, sealhulgas haridusliku toe kaudu. See küsimus on poliitilises tegevuskavas tähtsal kohal nii ELi kui ka liikmesriigi tasandil ning seda jälgitakse ja analüüsitakse hoolikalt, sh 2017. aasta riigiaruandes.

(11)Komisjon on Euroopa poolaasta raames Rootsi majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused Rootsi 2016. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Rootsile esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse on võetud nende asjakohasust Rootsi eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast ning vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panus ja tugevdada nii ELi üldist majandusjuhtimist. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool esitatud soovituses 1.

(12)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja on arvamusel, et Rootsi täidab eelduste kohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti.

(13)Nõukogu on komisjoni põhjalikust analüüsist ja hindamisest lähtudes riikliku reformikava ja lähenemisprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud soovituses 1,

SOOVITAB Rootsil võtta 2016. ja 2017. aastal järgmisi meetmeid:

1.Ohjeldada kodumajapidamiste võlakoormuse kasvu maksusoodustuste korrigeerimise teel, eelkõige piirates järk-järgult hüpoteeklaenude intressimaksete maksustatavast tulust mahaarvamise võimalusi või tõstes korduvaid omandimaksusid. Tagada, et makrotasandi usaldatavusjärelevalvet tegeval asutusel oleks seadusest tulenev mandaat rakendada aegsasti meetmeid finantsstabiilsuse kaitseks. Soodustada eluasemeinvesteeringuid ja parandada eluasemeturu tõhusust, sealhulgas muuta üürihindade kehtestamine paindlikumaks ja vaadata üle kapitalikasumi maksu ülesehitus, et soodustada eluasemega seotud tehingute hulga kasvu.

Brüssel,