Lühikokkuvõte Iirimaa kohtusüsteemis, mille sõltumatust peetakse suureks, on toimumas olulised muutused. Uue seaduseelnõu eesmärk on reformida kohtunike ametisse nimetamise ja edutamise süsteemi, leevendades teatavaid varasemaid probleeme. Reform jätaks valitsusele siiski endiselt ulatusliku kaalutlusõiguse, kuna kandidaate ei seata pingeritta ja see nimekiri ei ole valitsusele siduv, kuigi valitsuse otsused tuleb avaldada. On oluline, et selle reformiga tagatakse kohtusüsteemi sõltumatus, võttes arvesse Euroopa standardeid. Kehtestatakse distsiplinaarkord, et suurendada kohtunike vastutust, ning kohtute järelevalvekomitee valmistab ette käitumis- ja eetikasuuniste kavandid ning kaebuste esitamise korra. Kooskõlas põhiseadusega jääb lõpliku otsuse tegemine kohtunike ametist vabastamise kohta, mis on ette nähtud üksnes süülise käitumise või töövõimetuse juhtudel, parlamendi eesõiguseks, mis võib tekitada muret menetluse politiseerimise pärast. Hiljuti loodud kohtute nõukoda on jätkanud tööd mitmete suuniste kallal. Käimas on arutelud õigusabikulude piiramise ja tasuta õigusabi süsteemide täiustamise üle, mis võiksid parandada õiguskaitse kättesaadavust. Võetakse meetmeid, et lahendada probleemid, mis on seotud digiteerimise, kohtunike väikese arvuga elaniku kohta ja menetluste kestusega. Iirimaa vaatab põhjalikult läbi oma korruptsiooni- ja pettusevastased struktuurid ning majanduskuritegude ja korruptsiooni ennetamise ja uurimise ning nende kohta otsuste langetamise strateegiad. Valitsus on kohustunud võtma kasutusele uued korruptsiooni- ja pettusevastased struktuurid, kehtestama uued õigusaktid, millega nähakse ette eelistungid, ning muutma 2018. aasta korruptsioonisüütegude karistusseadust. Peamised probleemid Iirimaa suutlikkuses korruptsiooni ära hoida ja selle eest karistada on endiselt tingitud piiratud ressurssidest ja institutsionaalsest killustatusest. Korruptsiooni ennetamise ja eetilise käitumise edendamise meetmed on kehtestatud, kuid endiselt on probleeme nõuete täitmise tagamisega, eelkõige varade deklareerimise, lobitöö ja pöördukse efekti valdkonnas. On väljendatud muret, et avaliku teenistuse standardite komisjonil kui avalike teenistujate huvide deklareerimist ja maksuvõlgade kontrolli süsteeme haldaval järelevalveasutusel ei pruugi olla piisavalt ressursse. Probleemi uurimiseks on kavas teha suutlikkuse analüüs. Eeldatavasti korraldatakse ringhäälingumeediat reguleeriv asutus (Iirimaa ringhäälinguamet) uue veebiturvalisuse ja meediaregulatsiooni seaduse eelnõu raames, mille eesmärk on võtta üle läbivaadatud audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv, põhjalikult ümber. Uus seaduseelnõu on kavas vastu võtta 2021. aasta lõpuks. Hiljutised sammud, mille eesmärk oli suurendada valdkonna läbipaistvust, hõlmavad meediaettevõtete omandisuhete andmebaasi kättesaadavaks tegemist. Seda andmebaasi ajakohastatakse eeldatavasti regulaarselt. Laimuvastase seaduse muudatustel, mis on kavas vastu võtta lähikuudel, peaks olema positiivne mõju ajakirjanike tegevusele. Valitsus on loonud nõuandva meedia tuleviku komisjoni, et algatada dialoog uute poliitikameetmete ja võimalike pikaajaliste tegevuste üle sektori toetamiseks. Mis puudutab kontrolli- ja tasakaalustussüsteemi, siis COVID-19 pandeemiaga toimetulekuks kasutati endiselt seadusandlikku tavamenetlust, kuid tunti muret piiratud parlamentaarse järelevalve pärast ministri meetmete üle. Kuigi Iirimaal on hästitoimiv seadusandlik menetlus, on viimasel ajal märkimisväärselt kasutatud võimalusi parlamendis peetavate arutelude lühendamiseks. Iirimaa inimõiguste ja võrdõiguslikkuse komisjon jätkab oma tööd tulemuslikult ja akrediteeriti 2021. aasta juunis uuesti. Iirimaal on aktiivne ja mitmekesine kodanikuühiskond, aga vabaühenduste rahastamispiirangud tekitavad endiselt mõningaid probleeme. Need probleemid on kavas kõrvaldada käimasoleva valimisreformi raames.

I.Kohtusüsteem

Iirimaal kehtib üldise õiguse (common law) süsteem ning kohtud jagunevad tsiviil- ja kriminaalkohtuteks. Kohtusüsteem koosneb kõrgeimast apellatsioonikohtust (Iirimaa kõrgeim kohus), apellatsioonikohtust ning esimese astme kohtutest, mille hulka kuuluvad kõrge kohus, kellel on täielik pädevus kõikides kriminaal- ja tsiviilasjades, ning piiratud pädevusega kohtud: regionaalne kohus ja piirkondlik kohus, mis jaotuvad geograafiliselt. Kriminaalasjade erikohtud on vandekohtuta kohtud, mis menetlevad poolsõjaväeliste üksuste, õõnestustegevuse ja organiseeritud kuritegevusega seotud kriminaalasju. Lisaks tegutseb hulk erikohtuid eri valdkondades, nagu näiteks töösuhted. 2019. aastal loodi kohtute nõukoda. Kohtunikud nimetab ametisse Iirimaa president valitsuse ettepanekul. Ametisse nimetamiseks sobivad kandidaadid valib välja kohtunike ametisse nimetamise nõuandekogu. Prokuratuur ei ole osa kohtusüsteemist. Valitsusele annab juriidilist nõu õigusnõunik. Kutselisi õigusnõustajaid on kahte liiki: juristid, keda esindab juristide liit, ning vandeadvokaadid, keda üldjuhul esindab Iirimaa advokatuur. Seaduse kohaselt teeb Iirimaal mõlemat liiki õigusnõustajate üle riiklikku järelevalvet 2016. aastal loodud sõltumatu õigusteenuste järelevalveamet.

Sõltumatus

Üldsus ja ettevõtjad peavad kohtute ja kohtunike sõltumatust endiselt suureks. 73 % elanikkonnast ja 77 % ettevõtjatest pidasid kohtute ja kohtunike sõltumatust „võrdlemisi suureks“ või „väga suureks“. Kohtusüsteemi sõltumatust on sama kõrgelt hinnatud alates 2016. aastast.

Hiljuti loodud kohtute nõukoda on jätkanud oma tööd, muu hulgas uuringute tegemist ja dokumentide koostamist, et anda välja mitmed suunised. On hakatud ellu viima nüüdisaegset kohtunike haridus- ja koolitusprogrammi, millele aitab kaasa tegevkohtuniku nimetamine kohtunike ja kohtutöötajate õppe direktoriks. Euroopa Nõukogu riikide korruptsioonivastane ühendus (GRECO) pidas kiiduväärseks kohtute nõukoja loomist kooskõlas tema varasemate soovitustega. Kohtute nõukoda korraldab uuringuid, millest ta juhindub karistussuuniste koostamisel. Nõukogu võttis 2021. aasta märtsis vastu isikukahjualased suunised, milles on sätestatud üldised suunised isikukahjunõuete alusel määratavate või hinnatavate summade kohta, ning need hakkasid kehtima 2021. aasta aprillis, kui õigusakt jõustus. Selliste suuniste rakendamisel tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta kohtusüsteemi sõltumatuse põhimõttest kinnipidamist.

Koostamisel on uus seaduseelnõu kohtunike ametisse nimetamise ja edutamise kohta. Pärast kohtunike ametisse nimetamist käsitleva 2017. aasta seaduseelnõu menetlusest väljalangemist parlamendi eelmise koosseisu ametiaja lõpus esitas uus valitsus eelnõu uue üldise ülesehituse 2020. aasta detsembris. Seaduseelnõu esitatakse parlamendile eeldatavasti 2021. aasta kolmandas kvartalis.

Kavandatava kohtunike ametisse nimetamise komisjoni koosseisu on muudetud. Seaduseelnõu uues üldises ülesehituses on ette nähtud moodustada üheksast liikmest koosneva kohtunike ametisse nimetamise komisjon, millega asendatakse praegune kohtunike ametisse nimetamise nõuandekogu (JAAB). Komisjoni kuuluvad Iirimaa kõrgeima kohtu esimees (esimehena), kaks kohtute nõukoja nimetatud kohtunikku (üks on tegutsenud juristina ja üks vandeadvokaadina), üks kohtuesimees (selle kohtu esimees, kuhu nimetamiseks komisjon isikuid soovitab) ja neli valdkonnaga mitteseotud liiget (kellest kolm valib avalikku teenistusse määramise talitus avaliku konkursiga ja ühe nimetab Iirimaa inimõiguste ja võrdõiguslikkuse komisjon). Õigusnõunik osaleb komisjonis ametikohustustest tulenevalt ja hääleõiguseta. Kavandatava komisjoni koosseisu puhul ei ole ette nähtud oma kolleegide poolt valitud kohtunike selget enamust, kuigi arvesse on võetud teatavaid muresid, mida on väljendatud seoses varasemate valdkonnaga mitteseotud enamust ja valdkonnaga mitteseotud esimeest puudutavate plaanidega. Valitsuse peamiseks õigusnõustajaks oleva ja valitsuse istungitel osaleva õigusnõuniku liikmesus, kuigi see ei ole hääleõiguslik, võib tekitada muret komisjoni valitsusest sõltumatuse pärast, nagu on märkinud inimõiguste ja võrdõiguslikkuse komisjon ja juristide liit. Üldises ülesehituses on ette nähtud ka kõrgemate kohtunike ametisse nimetamise nõuandekomitee, kes soovitab isikuid Iirimaa kõrgeima kohtu esimeheks, apellatsioonikohtu esimeheks ja kõrge kohtu esimeheks nimetamiseks. See komitee koosneb Iirimaa kõrgeima kohtu esimehest, ühest valdkonnaga mitteseotud liikmest ja õigusnõunikust. Seetõttu oleks õigusnõunikul oluline roll kohtusüsteemi kõige kõrgemate ametikohtade täitmisel, mis võib samuti tekitada muret sõltumatuse pärast. On oluline, et lõpliku reformiga tagatakse kohtusüsteemi sõltumatus kooskõlas ELi õigusega ja Euroopa standardeid arvesse võttes ning et reform tehakse asjaomaste sidusrühmade ja Veneetsia komisjoniga ulatuslikult konsulteerides. Eelkõige peaks selline sõltumatu ametisse nimetamise asutus Euroopa Nõukogu soovituste kohaselt koosnema suures osas kohtunikest ja tal peaks olema õigus anda soovitusi või avaldada arvamusi, mida asjakohane ametisse nimetav asutus praktikas järgib.

Kavandatav kohtunike ametisse nimetamise ja edutamise kord tekitab muret. Praeguse süsteemi kohaselt esitab JAAB kohtunike esmakordsel ametisse nimetamisel justiitsministrile iga vaba ametikoha jaoks vähemalt seitse kandidaati. Kandidaadid ei ole nimekirjas eelistatuse järjekorras ning valitsus ei ole kohustatud valimisel piirduma vaid selle nimekirjaga. Kohtunikke edutab Iirimaa president valitsuse ettepanekul ning JAABi sellesse menetlusse kaasama ei pea. Väljendati muret täitevvõimule praeguse süsteemi kohaselt jäetud ulatusliku kaalutlusõiguse pärast. Uue seaduseelnõu üldise ülesehitusega on ette nähtud, et kõigi kohtunike ametisse nimetamiste ja edutamiste suhtes tuleb kohaldada kavandatavat uut menetlust, mis võib suurendada kohtusüsteemi sõltumatust. Uue seaduseelnõu üldise ülesehitusega on ette nähtud, et komisjon esitab valitsusele viis pingeritta seadmata kandidaati, piirates seega valitsuse kaalutlusõigust paremini kui praegune seitsmest kandidaadist koosneva nimekirjaga süsteem. 2017. aasta seaduseelnõus oli siiski ette nähtud veelgi suurem piiramine, st ainult kolmest pingeritta seatud kandidaadist koosneva nimekirja esitamine. Uue seaduseelnõu üldise ülesehitusega ette nähtud esitatavate kandidaatide arv ja pingerea puudumine annab valitsusele kohtunike ametisse nimetamisel ulatusliku kaalutlusõiguse, mis on pälvinud kriitikat. Seda kaalutlusõigust suurendab veelgi valitsuse võimalus valida komisjoni koostatud nimekirja väline kandidaat, ilma et ta peaks seda põhjendama. Valitsus on seisukohal, et seda kaalutlusõigust nõuavad põhiseaduse sätted, mille kohaselt nimetab kohtunikud ametisse president. On siiski oluline, et selle reformi käigus võetakse arvesse Euroopa Nõukogu soovitusi, mis on seotud vajadusega, et täitevvõim järgiks praktikas sõltumatute asutuste soovitusi.

Käimas on töö kohtunike distsiplinaarkorra kehtestamiseks, samal ajal kui kohtunike ametist vabastamise üle otsustab endiselt parlament. Kohtute nõukoja kohtute järelevalvekomitee, mis loodi 2020. aastal kohtunike ametialaste rikkumistega seotud kaebuste läbivaatamiseks, töötab välja kohtunike käitumissuunised, kaebuste mitteametliku lahendamise menetlused ning kaebuste vastuvõetavuse ja toimimise korra. Kaebuste esitamise menetlus peaks valmima 2022. aasta suveks. Hoolimata selles valdkonnas tehtud edusammudest, tunti muret selle pärast, et praegu ei ole olemas kohtunike suhtes kohaldatavaid ametlikke distsiplinaarmenetlusi. Seda muret väljendas muu hulgas kodanikuühiskond. Seetõttu võivad tulevased suunised ja menetlused kohtunike vastutust suurendada; on oluline, et nendega säilitatakse kohtusüsteemi sõltumatus kooskõlas ELi õigusega ja Euroopa Nõukogu soovitusi arvesse võttes. Kohtunike ametist vabastamise üle otsustab endiselt parlament, kellel on selles küsimuses kaalutlusõigus, mis võib tekitada muret protsessi politiseerimise pärast, isegi kui seda protsessi ei ole kunagi kasutatud.

Kvaliteet

Kohtunike arv on endiselt väike ja kohtunike koolitamiseks kättesaadavad rahalised vahendid näivad olevat piiratud. Kohtunike arv elaniku kohta on endiselt ELi väikseim, mis võib mõjutada ka Iirimaa kohtusüsteemi tõhusust. Samal ajal kui valitsus on võtnud kohustuse vaadata läbi nende kohtunike arv ja liigid, keda on vaja tõhusa õigusemõistmise tagamiseks järgmisel viiel aastal, võiksid kiireloomulisemad meetmed aidata lahendada ka sidusrühmade tõstatatud probleeme. Kohtusüsteemi eelarve elaniku kohta on viimastel aastatel pidevalt suurenenud ja on üks ELi suurimaid, samal ajal kui eelarve osakaal SKPst on püsinud muutumatuna ja alla ELi keskmise. Mis puudutab kohtunike koolitamist, siis 2020. aastal nimetati ametisse osalise tööajaga kohtunike ja kohtutöötajate õppe direktor (kes on tegevkohtunik). Koolitusprogrammi ei ole olnud võimalik laiendada, kuigi viimasel ajal on tehtud edusamme selle programmi arendamise hõlbustamiseks vajaliku haldustoe tagamisel. 2021. aastal korraldati kohtunike koolitamisega seotud vajaduste uuring.

Jätkub arutelu kohtuvaidluste kulude ja tasuta õigusabi süsteemi üle, mis võib parandada õiguskaitse kättesaadavust. Tsiviilasjades õigusemõistmise läbivaatamise aruanne avaldati 2020. aasta oktoobris ja see sisaldab soovitusi, mille eesmärk on parandada õiguskaitse kättesaadavust tsiviilasjades, edendada vaidluste varajast lahendamist, vähendada kohtuvaidluste kulusid, luua reageerimisvõimelisem ja proportsionaalsem süsteem ning tagada menetlusosalistele paremad tulemused. Läbivaatamisaruandes soovitati koostada mittesiduvad suunised õigusabikulude kohta. Valitsus on algatanud selle ettepaneku hindamise, sealhulgas hindamise, kas tuleks kehtestada õiguslikult siduvad õigusabikulud. Selleteemalisi soovitusi oodatakse 2021. aasta lõpuks. Valitsus on võtnud ka kohustuse hakata sel aastal läbi vaatama tsiviilasjades antava tasuta õigusabi süsteemi. Need algatused saaksid aidata lahendada muresid, mis on seotud õiguskaitse kättesaadavuse, eriti aga tsiviilasjades antava tasuta õigusabi süsteemiga. Mis puudutab kriminaalasjades antavat tasuta õigusabi, siis valitsus kavatseb anda süsteemi haldamise üle õigusabiteenistusele. Kuigi kriminaalasjades antava tasuta õigusabi süsteemi peetakse üldiselt hästi toimivaks, on Iirimaa advokatuur väljendanud muret selle süsteemi raames vandeadvokaatidele ette nähtud tasu väiksuse pärast. Tasuta õigusabi süsteemide tugevdamine ja õigusabikulude piiramine näib olevat oluline õiguskaitse kättesaadavuse parandamiseks. Lisaks saaks veelgi parandada vaidluste kohtuvälise lahendamise meetodite kasutamise edendamist ja stiimuleid.

Õigusteenuste järelevalveamet võtab lisameetmeid seni püsinud tõkete kõrvaldamiseks õigusteenuste turult. Amet kavatseb enne 2021. aasta lõppu kehtestada õiguspartnerluste raamistiku (mis võib hõlmata vandeadvokaatide omavahelisi partnerlusi ning vandeadvokaatide ja juristide partnerlusi). Samuti kavatseb amet tulla tagasi multidistsiplinaarsete teenuseosutajate (hõlmavad õigusvaldkonna töötajaid ja muude kutsealade esindajaid, nt arhitekte, raamatupidajaid) kasutamise juurde, mis järgneb õiguspartnerluste loomisele. Amet avaldas 2020. aastal aruande, milles kaaluti, kas juristi ja vandeadvokaadi kutsealad tuleks ühendada. Aruandes järeldati, et puudub tõenduslik alus kutsealade ühendamise soovitamiseks, kuid kohustuti selle küsimuse juurde tagasi tulema, kui muud seadusekohased reformid on tehtud. Amet avaldas ka õigusvaldkonna töötajate hariduse ja koolituse aruande, soovitades reforme, et määrata kindlaks juristi või vandeadvokaadina tegutsemiseks nõutav pädevus ja standardid. Samuti soovitab ta kehtestada õigusraamistiku, et akrediteerida olemasolevad õigusvaldkonna töötajate haridus- ja koolitusteenuste osutajad ning võimaldada akrediteerida uusi teenuseosutajaid, et pakkuda juristidele ja vandeadvokaatidele erialast koolitust. Amet teeb praegu nende soovituste rakendamisel koostööd justiitsministeeriumiga. Amet võtab ette ka uurimisprojekti võimalike tõkete kohta, mis võivad takistada vandeadvokaadi- või juristikarjääri alustamist, ja tulemused avaldatakse enne 2021. aasta lõppu. 2020. aastal võttis amet üle õigusvaldkonna töötajate reklaamimise reguleerimise, kehtestades uued eeskirjad. Oleks oluline, et amet hindaks, kas ja kuidas on võetud meetmed aidanud piirata õigusabikulusid ja parandada õiguskaitse kättesaadavust.

Jätkub töö kohtusüsteemi digiteerimisel esinevate lünkade kõrvaldamiseks. Kohtuteenistus on välja andnud pikaajalise strateegia, mille eesmärk on paremini toetada õiguskaitse kättesaadavust. Ajakohastamisprogrammi prioriteetide hulka kuuluvad dokumentide elektrooniline esitamine, kohtuasjade haldamise süsteem ja e-kohtute toimimisele kaasaaitamiseks taristu loomine. COVID-19 pandeemia ajal on virtuaalse kohtusaali programm võimaldanud alates 2020. aasta märtsist pidada rohkem kui 2 200 virtuaalset kohtuistungit. Kaugkohtud tegutsevad endiselt kõigis kohtupiirkondades, ulatuslikult Iirimaa kõrgeimas kohtus, apellatsioonikohtus ja kõrges kohtus, ning nende tegevust on kavas jätkata ka tulevikus. Hoolimata 2020. aasta meetmetest, mis võimaldavad kaugistungeid tsiviilasjades ja kriminaalasjade apellatsioonimenetlustes rohkem kasutada, jääb Iirimaa nende menetlusnormide poolest, mis võimaldavad kasutada kohtutes tsiviil-, kaubandus-, haldus- ja kriminaalasjades digitehnoloogiat, alla ELi keskmise. Iirimaal kasutatakse kohtutes ja prokuratuuris ELi keskmisest vähem ka digitehnoloogiat, kohtutes elektroonilisi sidevahendeid, digilahendusi kohtumenetluste elluviimiseks ja jälgimiseks kriminaalasjades ning üldsuse veebipõhist juurdepääsu avaldatud kohtuotsustele. Seetõttu on vaja Iirimaa kohtusüsteemi täiendavalt digiteerida, et kõrvaldada olemasolevad lüngad ja võimaldada ka koguda andmeid menetluste kestuse kohta vastavalt Euroopa Nõukogu kohtute efektiivsust hindava komisjoni (CEPEJ) metoodikale.