Aastatel 2014–2016 toimus kaks spordiministrite mitteametlikku kohtumist, üheksa eesistujariigi üritust ja konverentsi ning viis spordijuhtide kohtumist. Peale selle on töökava rakendamise toetamiseks ja rakendamisel edu saavutamiseks avaldatud kaheksa komisjoni uuringut. Alanud on ettevalmistav töö kohustuste loetelu koostamiseks.

Pärast ELi teise spordialase töökava vastuvõtmist moodustas komisjon viis liikmesriikide määratud esindajatest koosnevat eksperdirühma, kelle ülesanne on tegeleda konkreetsete spordipoliitikaga seotud valdkondadega ja aidata saavutada nõutud tulemusi. Taotluse korral ja liikmesriikide esindajate nõusolekul võisid nende rühmade koosolekutel vaatlejatena osaleda huvitatud sidusrühmad (vt 1. lisa). Komisjoni ülesanne on olnud liikmesriikidega töökava rakendamisel tihedat koostööd teha ja neid kava rakendamisel toetada.

Komisjon hindas ELi teise spordialase töökava rakendamist küsimustiku, mitmesugustel sidusrühmadega peetud kohtumistel ja üritustel kogutud seisukohtade ning omaalgatuslikult esitatud märkuste põhjal. Saadud teabe analüüsist selgus, et teine töökava on vastanud ootustele. Siiski selgitati välja ka mõni parandamist vajav valdkond.

Käesolevas aruandes on esitatud komisjoni seisukoht töökava rakendamise kohta ja hinnatud selle kava laiemat poliitilist mõju. Aruandes on võetud arvesse ka liikmesriikide ning eksperdirühmades osalevate ekspertide ja vaatlejate kirjalikke märkusi. Samuti sisaldab aruanne soovitusi ELi võimaliku tulevase spordialase töökava kohta.

Pärast Euroopa Liidu esimese spordialase töökava (2011–2014) edukat rakendamist võttis nõukogu vastu Euroopa Liidu teise spordialase töökava (2014–2017) spordipoliitika edendamiseks ja arendamiseks Euroopa tasandil. Selle raames on komisjon ja nõukogu eesistujariigid koos liikmesriikidega teinud tihedat koostööd sellistes teemavaldkondades nagu spordieetika, spordi majanduslik mõõde ning sport ja ühiskond, võttes igati arvesse riikide ja ELi pädevusi. ELi kõnealuse töökava rakendamisega on olnud otseselt seotud ka spordiorganisatsioonid ja sidusrühmad.

Euroopa Liit (EL) ja liikmesriigid on pärast spordivaldkonna lisamist Lissaboni lepingusse ning kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 165 tugevdanud oma koostööd, et arendada spordis Euroopa mõõdet. Koostöö keskmes on olnud valdkonnad, kus EL saab anda liikmesriikide tegevusele lisaväärtust ja toetada nende meetmeid. Viimasel kümnel aastal on spordist saanud poliitikavaldkond, mis mõjutab ELi üldeesmärke seoses majanduskasvu, töökohtade suurema arvu ja parema kvaliteedi ning kaasava ühiskonnaga, ning aitab täita strateegias „Euroopa 2020“ ja töökohtade loomise ning majanduskasvu, õigluse ja demokraatlike muutuste tagamise tegevuskavas seatud esmatähtsaid ülesandeid. Komisjon on koostöös liikmesriikidega pannud suuremat rõhku hea juhtimise, eetika ja sotsiaalse kaasatusega seotud probleemide lahendamisele spordivaldkonnas ning spordiga tegelemise ja kehalise aktiivsuse kasu propageerimisele.

Leiti, et eksperdirühmadega seotud korraldus toimib hästi. Mitu vastanut arvas, et tulevases spordialases töökavas oleks parem kasutada keskendatumat käsitlust, kus tegeletakse vähema arvu teemadega ning eksperdirühmi ja koosolekuid on vähem.

ELi spordialase töökava kestuse kohta märgiti enamjaos vastustest, et praegune kolm aastat on asjakohane. Samas leiti mitmes vastuses, et sobiks ka pikem kuni nelja-aastane kestus, ja vaid mõnes vastuses peeti kolmeaastast kestust liiga pikaks.

Eksperdirühmade töö suhtes oli enamik seisukohal, et neil rühmadel oli töökava rakendamisel väga tähtis osa (85 %). Oldi laialdaselt nõus, et komisjon toetas eksperdirühmade tööd asjakohase oskusteabega (84 %) ning pakkus piisavat logistilist ja sekretariaadituge (90 %). Vastanutest 56 % nõustusid ja 32 % ei nõustunud, et eksperdirühmade töö tulemused mõjutasid spordisektorit.

Küsimustiku kirjalikest vastustest ilmnes, et üldiselt andis töökava alusel tehtu kindlaksmääratud esmatähtsates valdkondades häid tulemusi. Enamik leidis, et töökavas keskenduti õigetele esmatähtsatele ülesannetele (91 %) ning et kava abil parandati ELi ja spordiliikumise osalejate koostööd (69 %) ja spordi poliitilist koordineerimist ELi tasandil (69 %). 70 % vastanutest nõustusid ning 26 % ei nõustunud, et töökavaga loodi asjakohased struktuurid ja töömeetodid. Küsimusele, kas töökava andis poliitikakujundamisprotsessiga seoses viljakaid tulemusi, vastasid 61 % jaatavalt ja 29 % eitavalt. 46 % vastanutest nõustusid ning 38 % ei nõustunud, et kava abil parandati liikmesriikide ja spordiliikumise osalejate koostööd riigi tasandil.

Spordi majandusliku mõõtme eksperdirühm keskendus spordi majanduslikule kasule, suurtest spordiüritustest järele jäävale pärandile ja spordi jätkusuutlikule rahastamisele. Sektori majandusliku mõju mõõtmise ja ilmestamise eesmärgil tehti täiendavaid edusamme spordi satelliitarvepidamiste (Sport Satellite Accounts, SSA) valdkonnas. Nüüdseks on kaheksal liikmesriigil (AT, CY, DE, LT, NL, PO, PT, UK) ja Šveitsil riiklik satelliitarvepidamine, LU ja RO viimistlevad oma riiklikke satelliitarvepidamisi ning veel mõni liikmesriik on alustanud küsimusega tegelemist ja läbirääkimisi oma riikliku statistikaametiga.

Tervist tugevdava kehalise aktiivsuse eksperdirühm kogus ja vahetas liikmesriikides kehalise aktiivsuse edendamise häid tavasid, mida kasutada riigi tasandi poliitikameetmete ja tegevuskavade koostamisel ja rakendamisel. Tervist tugevdavat kehalist aktiivsust käsitleva nõukogu soovitusega loodud seireraamistiku kaudu liikmesriikidelt saadud andmete põhjal on alates 2013. aastast vastu võetud 37 uut poliitikameedet ja tegevuskava kõigis tervist tugevdava kehalise aktiivsusega seotud sektorites (kokku 152 poliitikameedet ja tegevuskava). See näitab, et niisugune heade tavade vahetamine on kasulik ja toimub õigel ajal.

Siinkohal väärivad esiletõstmist valdkonnad, kus on saavutatud erilist edu.

ELi teise spordialase töökava I lisas on peamiste valdkondade kohta kindlaks määratud 16 tulemust, mis tuleb teatavaks kindlaksmääratud tähtajaks saavutada, ja märgitud vastavad tööstruktuurid. Tulemused hõlmavad spordi kõiki mõõtmeid (sotsiaalne, majanduslik ja organisatoorne). Kõik tulemused on kas saavutatud või saavutatakse need 2016. aasta lõpuks või 2017. aasta alguseks. Käesolevale aruandele lisatud tabelis on näidatud iga tulemuse staatus (vt 2. lisa).

Eksperdirühmadelt nõutud tulemusi oli sageli liiga palju ja eriti mõne eksperdirühma käsitleda olevad teemad olid liiga laiad. Mitmes märkuses soovitati eksperdirühmade tegevusvaldkonda kitsendada ja vähendada nõutud tulemuste hulka.

ELi struktureeritud dialoogi spordiorganisatsioonidega võiks praeguse korraldusega võrreldes parandada. Paljud pidasid iga-aastast ELi spordifoorumit siinkohal peamiseks ja väärtuslikuks ürituseks. Mõningal määral kaheldi selles, millist tegelikku lisaväärtust annavad nõukogu istungite raames toimuvad struktureeritud dialoogi koosolekud nende praegusel kujul.

Komisjonipoolse hindamise tulemused kinnitavad paljudes aspektides konsultatsiooni käigus esitatud peamisi märkusi. Esiteks leiab komisjon, et ELi teine spordialane töökava on olnud edukas, arvestades, et kõik nõutud tulemused on hästi täidetud. Töömeetodid on osutunud tõhusaks, et tagada sidusrühmade ja liikmesriikidega pidev dialoog peamistes Euroopa spordialastes küsimustes. Eksperdirühmad on olnud eeliskoht kontaktide loomiseks ning võimaldanud liikmesriikide ja spordiorganisatsioonide suuremat koostööd. Eksperdirühmade tasandil tehtud töö on toonud otsest kasu mitmes poliitikavaldkonnas, nt tervist tugevdava kehalise aktiivsuse ja hea juhtimistava vallas.

Samas leiab komisjon, et tulemuste mõju ei ole alati olnud märkimisväärne. Mõningaid tulemusi, nt seoses suurte spordiüritustega ja kehalise kasvatusega koolides, on poliitikakujundamises, eelkõige nõukogu järeldustes, arvesse võetud. Mõningaid tulemusi on kasutatud ka konverentsidel, seminaridel või teadlikkuse suurendamise üritustel. Samas on aga tulemusi, mida ei ole pärast nõukogule esitamist tegelikult teoks tehtud. Lisaks on seni vähe teavet selle kohta, mil määral on need tulemused mõjutanud riikide poliitikakujundamist või selles tegelikult ära kasutatud.

Suure arvu eksperdirühmade kohtumiste korraldamine on olnud logistiliselt keeruline. Liikmesriikidele ja komisjonile on valmistanud raskusi eksperdirühmades osalemise tagamine. Mitte kõigil liikmesriikidel ei olnud võimalik tagada esindajate korrapärast osalemist kohtumistel.

Komisjoni arvates tekkis vastuolu teatavate eksperdirühmade ülesannete suure haarde ja vajaduse vahel kasutada konkreetse valdkonnaga seotud eriteadmisi. Teatavatele eksperdirühmadele (hea juhtimistava ja inimressursside haldamise rühm) antud volituste ulatuse tõttu on rühmad olnud eksperditeadmiste poolest ebaühtlased. Eksperdirühmade volituste suure haarde tõttu ei olnud liikmesriikidel alati võimalik määrata asjakohaste eksperditeadmistega esindajaid. Komisjoni arvates on hoopis vaatlejad andnud enamasti lisaväärtust eriteadmiste näol.

Lisaks leiab komisjon, et ELi spordialast töökava oleks saanud paremini rakendada mitmekesisemate töömeetoditega, st kasutades ka muid töövorme peale eksperdirühmade.

C) SOOVITUSED EDASPIDISEKS

Komisjon on seisukohal, et tulevases ELi spordialases töökavas võiks teha mitmesuguseid täiustusi, et see oleks asjakohasem ja suurema mõjuga. Komisjoni soovitused on seotud üldpõhimõtete, esmatähtsate ülesannete ja töömeetoditega.

1) Üldpõhimõtted

Esiteks tuleks kindlaks määrata ELi järgmise spordialase töökava kindel kestus. Esimese ja teise töökava kestus ei olnud küll sõnaselgelt kindlaks määratud, kuid tegelikult kehtisid need kolm aastat. Võttes aga arvesse, et ELi järgmise spordialase töökava ettevalmistamise etapp kestab mitu kuud ning kavaga seotud hindamine ja läbirääkimine rohkem kui kuus kuud, vältab tegelik töö kaks kuni kaks ja pool aastat.

Seega oli ka nõutud tulemuste saavutamise aeg piiratud. See tekitas ajalist survet teatavate tulemuste saavutamisel ning ei võimaldanud uute asjaolude ega probleemidega kohaneda. Seepärast võiks pidada asjakohaseks kaaluda ELi võimaliku tulevase kava kestuse pikendamist, et kavast võimalikult suurt kasu saada ja töö tulemusi veelgi parandada. Pikema kestuse lisaväärtus seisneb ka selles, et nii on võimalik viia töökava kooskõlla ELi tasandil kindlaks määratud esmatähtsate ülesannete ja ELi mitmeaastase finantsraamistikuga.

Võttes aga samas arvesse asjaolu, et 2020. aasta on mitmes mõttes olulise tähtsusega, soovitab komisjon ELi kolmanda spordialase töökava kestuse lõpuks aastat 2020, mis on muu hulgas ka kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku lõppaasta. Pikemat kestust tuleks kaaluda tulevikus.

Teiseks tuleks võimaldada rohkem paindlikkust ELi spordialase töökava kohandamiseks selle rakendamise ajal. See oleks tähtis, et kaaluda võimalusi, kuidas kohandada ELi spordialase töökava alusel käimas olevat tööd muutuvate asjaoludega (nt Euroopas praegu aset leidev enneolematu pagulaskriis või vägivaldse radikaliseerumisega seotud suured probleemid). Kui kavaga hõlmatud teemad ei oleks nii rangelt piiratud, oleks võimalik spordivaldkonnas toimuvatele arengusuundadele vastavalt õigel ajal meetmeid võtta. Sellise käsitlusega kaasnev paindlikkus aitaks tagada spordivaldkonnas ELi tasandi töö lisaväärtuse.

Kolmandaks tuleks ELi tulevases spordialases töökavas arvesse võtta vajadust suurema koostoime järele muude spordile suurt mõju avaldavate poliitikavaldkondadega (nt konkurentsivõime, vaba liikumine, tööhõive, andmekaitse, haridus ja koolitus, tervishoid). Komisjon ja liikmesriigid võiksid arendada sektoritevahelist koostööd ning tagada muude ELi poliitikavaldkondade suurema kaasatuse konkreetsetesse spordiga seotud küsimustesse. Järgides Euroopa spordipoliitikas terviklikumat käsitlust ja kaasates spordiga seotud küsimused muudesse poliitikavaldkondadesse, saaks aidata tagada spordivaldkonnas ELi tasandi tegevuse lisaväärtust. Spordipoliitika ei saa toimida isoleeritult – koostöö ja vastastikune täiendavus teiste asjakohaste poliitikavaldkondadega on väga tähtis.

Neljandaks võiks suurendada sünergiat sporti hõlmava programmiga „Erasmus+“. Selleks võiks muu hulgas aidata välja selgitada spordiga seotud esmatähtsaid ülesandeid programmi „Erasmus+“ iga-aastase tööprogrammi jaoks ning tagada tihedamad seosed ELi töökava ja projektide valimise vahel. Ühtlasi võiks programmi „Erasmus+“ raames välja valitud projektide tulemusi arvesse võtta spordipoliitika esmatähtsate ülesannete kindlaksmääramisel (nn alt üles lähenemisviis). Samuti võiks kaaluda sünergia loomist ELi muude rahastamisvahenditega.