[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 10.3.2006

KOM(2006) 110 lõplik

2003/0218 (CNS)

Muudatusettepanek

NÕUKOGU MÄÄRUS

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1030/2002, millega kehtestatakse ühtne elamisloavorm kolmandate riikide kodanike jaoks

(komisjoni esitatud EÜ asutamislepingu artikli 250 lõike 2 alusel)

SELETUSKIRI

1. SISSEJUHATUS

19.–20. juunil 2003. aastal Thessalonikis toimunud Euroopa Ülemkogu istungjärgul kinnitati, et: “ELis on vaja ühtset lähenemist biomeetrilistele tunnustele või biomeetrilistele andmetele, mille tulemusena oleks võimalik leida ühtlustatud lahendused kolmandate riikide kodanike dokumentide, ELi kodanike passide ja infosüsteemide (viisainfosüsteem ja teise põlvkonna Schengeni infosüsteem) jaoks“. Sellest lähtuvalt esitas komisjon 24. septembril 2003. aastal kaks ettepanekut, millega muudetakse viisade ja kolmandate riikide kodanike elamislubade ühtset vormi.

Komisjonil oli kõnealuste ettepanekutega kaks eesmärki:

- tuua fotoga vormide rakendamise lõplik tähtaeg aastalt 2007 aastale 2005 ja samal ajal

- nõuda liikmesriikidelt koostalitusvõime tagamiseks kahe kohustusliku koostalitusvõimelises vormingus biomeetrilise tunnuse näokujutise ja kahe sõrmejälje ühtlustatud lisamist viisale ja kolmandate riikide kodanike elamisloale.

Kõige asjakohasemate biomeetriliste tunnuste valimisel on võetud arvesse kõnealusel alal rahvusvaheliste standardite väljatöötamist juhtiva Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) töö tulemusi ja viisainfosüsteemi teostatavusuuringuid.

Biomeetriliste tunnuste ja komisjoni kavandatud lähenemisviisi suhtes valitses laialdane üksmeel ja 16.–17. oktoobril 2003. aastal Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu istungjärgul soovitud poliitiline kokkulepe saavutati 27. novembril 2003. aastal toimunud nõukogu (justiits- ja siseküsimused) koosolekul. Ettepanekuid ei saanud lõplikult vastu võtta, sest Euroopa Parlament polnud nende kohta veel arvamust edastanud. Märgina saavutatud poliitilisest kokkuleppest on vastu võetud nõukogu järeldused, milles käsitletakse ka teise ettepaneku esitamist ühiste konsulaarjuhiste muutmiseks, et luua kohustus sõrmejälgede registreerimiseks ja määratleda võimalikud erandid sellest kohustusest. Järeldustes kutsutakse komisjoni üles koos ühtset viisavormi käsitleva määruse 1683/95 „artikli 6 alusel asutatud komiteega“ alustama tööd tehniliste nõuetega, mis on vajalikud biomeetria kasutuselevõtmiseks nimetatud kahe dokumendi puhul, et käesolevat määrust oleks võimalik tegelikult rakendada.

Tehnilise komitee töö tulemusena jõuti järeldusele, et käesolevas arenguastmes pole biomeetrilise teabe lülitamine viisakleebisesse ja kolmandate riikide kodanike elamisloa kleebiseversiooni määruse eelnõus esitatud kujul tehniliselt teostatav (probleeme tekitavad kiibi vastupidavus ja ühes passis olevate erinevate kiipide vahelised häired).

Selle tulemusena kutsus nõukogu 24. veebruaril 2005. aastal komisjoni üles muutma nõukogu määruse ettepanekut, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1030/2002, millega kehtestatakse ühtne elamisloavorm kolmandate riikide kodanike jaoks, et arvestada nõukogu saavutatud konsensusega lisada biomeetrilised tunnused elamislubadesse eraldi kaardina 24 kuu jooksul ja nõukogu sooviga lõpetada elamislubade kasutamine kleebiste kujul.

Sellega seoses tegi Eesti delegatsioon nõukogule järgmise avalduse:

„Komisjon peaks astuma vajalikke samme, et arvestada riiklike arengusuundadega seaduslikult liikmesriigi territooriumil elavatele kolmandate riikide kodanikele pakutavate autentimis-, sertifitseerimis-, digitaalallkirja- ja e-valitsuse teenuste valdkonnas.“

Käesoleva määruse ettepaneku muudatuste koostamisel on mõeldud, kuidas oleks võimalik arvestada Eesti väljendatud murega. Selliste uute tehnoloogiate kasutamist nagu e-valitsus, digitaalallkiri jne ja Eesti soovi kohelda võrdselt nii oma kodanikke kui ka riigis viibivaid kolmandate riikide kodanikke, võimaldades neile isikutunnistuste ja elamislubade kaudu juurdepääsu e-teenustele, tuleks märkimisväärsete takistuste puudumise korral põhimõtteliselt toetada. Seetõttu on lisasse sisse viidud uus „16. punkt“, mis annab võimaluse lisada elamisloale kontaktkiip, mida liikmesriik saaks kasutada nimetatud eesmärkidel kooskõlas asjakohaste andmekaitse-eeskirjadega.

Kontaktkiibi lisamine on liikmesriikidele vabatahtlik ja see ei tohiks häirida vormi ühtsust, kuna juba praegu võimaldab määrus (EÜ) 1030/2002 anda välja erinevaid kaardiversioone (täielikult plastikust valmistatud kaardid või lamineeritud kaardid ID1 või ID2 vormingus). Kiibi lisamise koht sätestatakse määruse muudatusega. Ühtsesse vormi tehakse sellekohased parandused.

Selle tulemusena sisaldab uus muutmiseelnõu ühtse elamisloa uut prototüüpi, millele on lisatud kastike kontaktkiibi võimalikuks sisestamiseks; lisas viidatakse kõnealusele kastikesele (nr 16).

Samal ajal on ettepanek seoses artikli 29 alusel asutatud töörühma nõudmisel vastu võetud muudatustega viidud kooskõlla määrusega (EÜ) 2252/2004 liikmesriikide poolt väljastatud passide ja reisidokumentide turvaelementide ja biomeetria standardite kohta. Eelkõige on selgelt määratletud, et kiibil säilitatavaid andmeid võib kasutada ainult dokumendi autentsuse tõendamiseks ja selle omaniku isiku tuvastamiseks.

21.–22. juunil 2005. aastal Luxembourgis toimunud sisserände-, piiri- ja varjupaigakomitee koosolekul võeti vastu otsus, et praegu ei võeta vastu ühtegi lisalahendust biomeetriliste tunnuste kasutuselevõtmiseks ei viisakleebistel ega eraldi kiipkaardil. Biomeetrilisi tunnuseid säilitatakse ainult viisainfosüsteemis.

Kuna enamik liikmesriike valmistuvad foto lisamiseks viisakleebisele aasta 2005. lõpuks, kaotavad mõlemad eesmärgid, mis seati komisjoni ettepanekuga määruse (EÜ) 1683/95 (ühtse viisaformaadi kohta) muutmiseks, oma otstarbe.

Seetõttu võetakse tagasi komisjoni ettepanek, millega muudetakse määrust (EÜ) 1683/95 ühtse viisaformaadi kohta.

2003/0218 (CNS)

Muudatusettepanek

NÕUKOGU MÄÄRUS

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1030/2002, millega kehtestatakse ühtne elamisloavorm kolmandate riikide kodanike jaoks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 63 lõike 3 punkti a,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[2]

ning arvestades järgmist:

(1) Amsterdami lepingu eesmärk on luua järk-järgult vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala ning anda komisjonile algatusõigus ühtlustatud sisserändepoliitikaga seotud asjakohaste meetmete võtmiseks.

(2) On oluline, et ühtne elamisloavorm sisaldaks kogu vajalikku teavet ja vastaks väga kõrgetele tehnilistele nõuetele, eriti järeletegemist ja võltsimist välistavate kaitsemeetmete osas; see aitab ennetada ebaseaduslikku sisserännet ja ebaseaduslikku riigis viibimist ning nende vastu võidelda. Vorm peaks olema kasutamiseks sobilik kõikidele liikmesriikidele.

(3) Biomeetriliste tunnuste kasutuselevõtmine on oluline samm nende uute elementide kasutamise poole, mis loovad usaldusväärsema seose omaniku ja elamisloa vahel, aidates oluliselt kaasa elamisloa kaitsmisele väärkasutuse vastu. Arvesse tuleks võtta Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni dokumendis nr 9303 sätestatud tehnilisi nõudeid masinloetavatele viisadele.

(4) Selliste uute tehnoloogiate nagu e-valitsuse ja digitaalallkirja kasutamist e-teenustele juurdepääsuna tuleks lihtsustada, andes liikmesriikidele võimaluse kasutada selleks elamislubade puhul täiendavat elektroonilist andmekandjat.

(5) (4) Käesolevas määruses sätestatakse üksnes need tehnilised nõuded, mis ei ole salajased; neile nõuetele tuleb lisada täiendavad turvaelemendid, mis võivad jääda salajasteks, et takistada järeletegemist ja võltsimist, ja mis ei tohi sisaldada isikuandmeid või viiteid isikuandmetele. Selliste täiendavate tehniliste nõuete vastuvõtmise pädevus tuleks anda komisjonile, keda abistab nõukogu 29. mai 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1683/95 (ühtse viisaformaadi kohta) artikli 6 alusel asutatud komitee[3].

(6) (5) Seoses elamislubade ühtse vormi taustal töödeldavate isikuandmetega kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta[4]. Tuleb tagada, et ühtses elamisloavormis ei säilitataks rohkem teavet, kui see, mis on sätestatud määruses või selle lisas või mis on nimetatud asjakohases reisidokumendis.

(7) (6) Vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele on koostalitusvõimeliste biomeetriliste tunnuste kasutuselevõtmise põhieesmärgi saavutamiseks vajalik ja asjakohane sätestada eeskirjad kõigi Schengeni konventsiooni rakendavate liikmesriikide jaoks. Käesolevas direktiivis piirdutakse sellega, mis on vajalik eesmärkide saavutamiseks kooskõlas asutamislepingu artikli 5 kolmanda lõiguga.

(8) (7) Taani on Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt teatanud, et ei osale käesoleva määruse vastuvõtmises, ning seetõttu seda tema suhtes ei kohaldata. Võttes arvesse, et käesoleva määruse eesmärk on täiendada Schengeni acquis 'd vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu IV jaotise kolmanda osa sätetele, otsustab Taani vastavalt protokolli artiklile 5 kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on käesoleva määruse vastu võtnud, kas ta võtab selle sätted üle oma riiklikku õigusesse.

(9) (8) Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis ' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb nimetatud kahe riigi ühinemist Schengeni acquis ' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis on seotud nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ[5] artikli 1 punktis B osutatud valdkonnaga.

(10) Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis ' sätete edasiarendamist lepingu tähenduses, mis sõlmiti Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahel eesmärgiga kaasata viimane Schengeni acquis ' sätete rakendamisse, kohaldamisse ja edasiarendamisse, mis kuuluvad Euroopa Ühenduse nimel lepingu allkirjastamist ja kõnealuse lepingu teatavate sätete ajutist kohaldamist käsitleva nõukogu otsuse artikli 4 lõikes 1 osutatud valdkonda.

(11)(9) Käesolev määrus on Schengeni acquis ' edasiarendus või muul viisil sellega ühinemislepingu artikli 3 lõike 1 tähenduses seotud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1030/2002 muudetakse järgmiselt.

(1) Artikli 1 lõike 1 teine lause asendatakse järgmisega:

„Elamisluba antakse välja ainult eraldi dokumendina ID 1 või ID 2 vormingus

(2) (1) Artikli 2 lõikele 1 lisatakse punktid d) ja e):

„d) tehnilised nõuded biomeetriliste tunnuste elektroonilisele andmekandjale ja selle turvalisusele, sealhulgas volitamata kasutamise ennetamiseks;

e) nõuded näokujutise ja sõrmejälgede kvaliteedile ja nende ühtsed standardid.“

3) Artikli 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Vastavalt artikli 7 lõikes 2 osutatud menetlusele võidakse otsustada, et artiklis 2 osutatud tehnilised nõuded on salastatud ja neid ei avaldata. Sellisel juhul tehakse need kättesaadavaks üksnes liikmesriikide määratud asutustele, kes vastutavad trükkimise eest, ning liikmesriigi või komisjoni nõuetekohaselt volitatud isikutele. ”

(4) (2) Artikli 4 teine lõik asendatakse järgmise tekstiga:

„ Artiklis 4a osutatud elamisloa elektroonilisel andmekandjal ei näidata mitte mingit teavet masinloetavas vormis , välja arvatud juhul, kui see on käesoleva määruse või selle lisaga ette nähtud või kui asjaomase reisidokumendi väljaandnud riik on seda vastavalt oma õigusele kõnealuses dokumendis nimetanud. Liikmesriigid võivad selliste e-teenuste nagu e-valitsuse ja e-äri jaoks lisada elamisloale täiendava kontaktkiibi, nagu see on sätestatud käesoleva määruse lisa 16. osas)“

Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse elamisloa biomeetrilisi tunnuseid ainult:

a) dokumendi autentsuse tõendamiseks;

(b) omaniku isiku tuvastamiseks kättesaadavate võrreldavate tunnuste abil, kui elamisloa esitamist nõuab seadus.“

(5) (3) Lisatakse artikkel 4a:

„Artikkel 4a

„Elamisloa ühtne vorm sisaldab elektroonilist andmekandjat näokujutisega. The fingerprint images are taken from flat fingers. Liikmesriigid lisavad ka koostalitusvõimelises vormingus sõrmejäljed. Andmeid turvatakse ja elektrooniline andmekandja on piisava mahu ja suutlikkusega, et kindlustada andmete terviklikkus, autentsus ja konfidentsiaalsus.“

The biometric information shall be kept on a storage medium which shall be highly secured and which shall have sufficient capacity.”

(6) (4) Artikli 9 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Lisa punktiga 14 ette nähtud foto lisamist rakendatakse hiljemalt 30.08.2006 . Näokujutise kui esmase biomeetrilise tunnuse säilitamist rakendatakse hiljemalt kahe aasta ja kahe sõrmejälje säilitamist hiljemalt kolme aasta möödumisel artikli 2 lõike 1 punktidega d) ja e) ette nähtud vastavate tehniliste meetmete vastuvõtmisest.

Artikli 9 kolmandas lõigus osutatud tehniliste nõuete vastuvõtmisele järgneval kahe aasta pikkusel üleminekuajal võib elamisluba jätkuvalt anda välja kleebise kujul.“

Lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA

Määruse (EÜ) nr 1030/2002 lisa muudetakse järgmiselt:

(1) Punkti a) muudetakse järgmiselt:

1) Esimene lõik asendatakse järgmisega:

„a) Kirjeldus

„Elamisluba antakse välja eraldi dokumendina ID 1 või ID 2 vormingus. See põhineb tehnilistel nõuetel, mis on sätestatud Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni dokumentides masinloetavate viisade kohta (dokument 9303, 2. osa) või masinloetavate reisidokumentide (kaartide) kohta (dokument 9303, 3. osa). Kleebise kujul võib elamisluba välja anda ainult kahe aasta jooksul pärast artikli 9 kolmandas lõigus osutatud tehniliste nõuete vastuvõtmist. Elamisluba peab sisaldama järgmisi andmeid:…“

(2) Lisatakse järgmine, uus punkt 16:

“16. Liikmesriigid võivad oma elamisloale riigisiseseks kasutamiseks lisada eraldi kontaktkiibi, mis vastab ISO standarditele ega sega raadiosageduskiipi.“

(3) Lisatakse järgmine näidis:

[pic]

[pic]

(4) Viide „kolmanda riigi kodaniku elamisluba kleebise kujul“ ja näidis kustutatakse kuupäeval, millele on osutatud käesoleva määruse artiklis 9. [pic][pic][pic]

[1] ELT C ..., ..., lk ....

[2] ELT C ..., ..., lk ....

[3] EÜT L 164, 14.7.1995, lk 1. Määrust on muudetud määrusega, millega muudetakse määrust 1683/95 ühtse viisaformaadi kohta.

[4] EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

[5] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.