ET Euroopa Liidu Teataja C 20/3

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2016/C 20/03)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlus kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga.

„QUESO TETILLA” / „QUEIXO TETILLA”

ELi nr: ES-PDO-0117-01232 – 21.5.2014

KPN ( X ) KGT ( )

1. Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Kaitstud päritolunimetuse kontrolliasutus

„QUESO TETILLA” / „QUEIXO TETILLA”

Taotlejate rühmal on õigustatud huvi spetsifikaadi muutmise taotlemiseks kaitstud päritolunimetuse haldajana päritolunimetust „Queso Tetilla” käsitleva määruse artikli 4 alusel ja kaitstud päritolunimetuse kontrolliasutusena Galicia toiduainete kvaliteedi edendamist ja kaitsmist käsitleva 18. veebruari 2005. aasta määruse 2/2005 artikli 12 alusel. Kõik kaitstud päritolunimetusega seotud tootjad ja töötlejad on taotlejate rühma liikmed.

2. Liikmesriik või kolmas riik

Hispaania

3. Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

— ☒ Toote nimetus — ☒ Toote kirjeldus — ☐ Geograafiline piirkond — ☒ Päritolutõend — ☒ Tootmismeetod — ☐ Seos piirkonnaga — ☒ Märgistus — ☒ Muu (tükeldamine)

4. Muudatuste liik

— ☐ Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline — ☒ Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitata määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena.

5. Muudatused

Kõnealuste muudatuste peamised põhjused on kokkuvõtlikult järgmised.

— Tooraine haldamise ajal tekkinud sotsiaal-majanduslikud muudatused. Muu hulgas on selle tulemusena toote töötlemisahelas tekkinud uus lüli – piima esmaostjad –, kes võivad vahendada piima müüki loomakasvatusettevõtjalt juustuvalmistajale.

— Muudatused, mis on seotud kaitstud toote kvaliteedi parandamise ja tootmismeetodite arendamisega. Kõnealused muudatused hõlmavad laagerdumisaja ja viimase tarbimiskuupäeva kindlaksmääramist.

Tootespetsifikaadi eri rubriikidesse tehtud muudatused on järgmised.

5.1. Toote nimetus

Kaitstud nimetusesse lisatakse hispaaniakeelse nimetuse kõrvale galeegikeelne „Queixo Tetilla”, sest kõnealuse toote tähistamiseks kasutatakse mõlemat nimetust.

5.2. Toote kirjeldus

Muudetakse järgmisi lõike.

— Kuju: transkriptsiooni käigus tekkinud vea tõttu on praeguses tekstis sõnad „kooniline, kumer-kooniline”, kuid tegelikult peaks sõnastus olema „kooniline, nõgus-kumer”.

— Valgusisaldus: see näitaja on välja jäetud, kuna toote kirjelduse seisukohast ei ole kõnealune protsendimäär oluline. „Queso Tetilla” / „Queixo Tetilla” valmistamisel kasutatakse mittestandardset täispiima, seega esineb näiteks piima valgusisalduses loomulikke kõikumisi sõltuvalt lehma söödast, aastaajast, kliimast jne, kuid neil teguritel ei ole mõju kaitstud päritolunimetusega hõlmatud toote omadustele. Seega otsustati kõnealune näitaja tootespetsifikaadist välja jätta.

— Kuivainesisaldus: kehtestatud määr on „45–50 %”. Pärast muudatust esitatakse ainult miinimumväärtus 45 %, kuna uue näitaja „mitterasvaine veesisaldus” (millega mõõdetakse juustu kuivaine ja rasvasisalduse suhet) lisamisega määratletakse juustu kreemja konsistentsi omadusi paremini.

— Mitterasvaine veesisaldus: lisatakse uus näitaja, mis praegu kehtivas tekstis puudub ja mis peab olema vahemikus 66–72 %. Selle näitajaga määratletakse juustu kuivaine ja rasvasisalduse suhe, mis mõjutab toote kvaliteeti, sest selle näitajaga mõõdetakse juustu kreemja konsistentsi omadusi.

5.3. Päritolutõend

Luuakse esmaostjate register, et parandada toote jälgitavuse kontrolli.

Traditsiooniliselt oli kõnealuste juustude tootmisega seotud kaks tüüpi ettevõtjaid: loomakasvatajad, kes tootsid toorainet, ja juustuvalmistajad, kes valmistasid toorainest kaitstud päritolunimetusega toote. Tänapäeval ei pruugi kõik tootmisettevõtted saada toorainet otse loomakasvatajatelt, vaid piima esmaostjate vahendusel, kes tegutsevad piimakogumiskeskustena, kus kogutakse kokku geograafilises piirkonnas asuvatest loomakasvatusettevõtetest pärit piim, mis seejärel saadetakse edasi tootmisettevõtetesse.

5.4. Tootmismeetod

Tootmisprotsessi tehnilisi üksikasju kohandatakse järgmiste muudatustega.

— Kalgendamine: kasutatavaid kalgendumisensüüme käsitlevat teksti muudetakse. Samuti muudetakse kalgendumistingimusi (aeg ja temperatuur). Praeguste eeskirjade kohaselt peab temperatuur olema vahemikus 28–32 °C ja kalgendusmisaeg vähemalt 20 minutit ja mitte rohkem kui 40 minutit. Pärast kavandatud muudatust on temperatuurivahemik 30–34 °C ja kalgendumisaeg vähemalt 30 minutit ja mitte rohkem kui 60 minutit.

Selle muudatuse põhjuseks on asjaolu, et tänu edusammudele on saadud hakata tootma suure kümosiinisisaldusega tööstuslikku laapi, mille koostis on sarnane loomse laabiekstrakti loomuliku koostisega ning mille kümosiinisisaldus on loomse laabi kümosiinisisaldusest isegi suurem.

Lisaks on viimastel aastatel piima kvaliteet paranenud ning piim on vähem happeline. Seetõttu on olnud vaja tõsta kalgendumistemperatuuri ja suurendada kalgendumisaega, et saavutada juustu õige tekstuur.

— (Kalgendi) nõrutamine: lisatakse kõnealuse protsessi määratlus, sest kuigi seda on alati tehtud, ei olnud see kehtiva tootespetsifikaadiga hõlmatud. Nõrutamine seisneb selles, et eraldatakse vadak, mis on tekkinud kalgendi lõikamisel tekkinud graanulitest.

— (Kalgendi) pesemine: sõnastust muudetakse, et protsessi üksikasjalikumalt kirjeldada ja täpsustada, et see on valikuline. Aastate jooksul omandatud kogemused on võimaldanud kinnitada, et töötlusprotsessi kõnealune etapp ei ole tingimata vajalik.

— (Kalgendi) järelsoojendamine: kehtivad eeskirjad hõlmavad ekslikult seda etappi, mis seisneb järgmises: „kalgendi pesemine veega, mille temperatuur on kaks kraadi kõrgem kalgendumistemperatuurist”. Sellise pesemise puhul ei ole rangelt võttes tegemist järelsoojendamisega, seega jäetakse see osa välja ning kalgendi pesemise vajalikkus jäetakse juustuvalmistaja otsustada, nii nagu eespool sätestatud.

— Pressimine: sõnastus „vähemalt kolm tundi” asendatakse üldisema sõnastusega „nii kaua kui vajalik”, seega sõltub täpne pressimisaeg juustuvalmistaja oskusteabest.

Ei ole vajadust kehtestada minimaalset pressimisaega, sest see sõltub erinevatest muutujatest, sealhulgas kasutatud tehnoloogiast, ruumi temperatuurist, aastaajast, pH muutumisest jne.

— Soolamine: sõnastust muudetakse. Sõnastus: „Juustud asetatakse 17–18 Baumé kraadise kontsentratsiooniga soolvette kuni 24 tunniks.” asendatakse järgmisega: „Juustusid soolatakse nii kaua kui vajalik toote eripäraste omaduste saavutamiseks, kuid mitte kauem kui 24 tundi. Soolamine toimub juustukatlas ja/või soolveevannis.”

Sõnastuse muutmise põhjused on samad, mis eespool kirjeldatud.

— Laagerdumine: minimaalset laagerdumisaega suurendatakse ühe päeva võrra (seitsmelt kaheksale). Sellega tagatakse toote kvaliteedi ühtlustamine. Kõnealune minimaalse laagerdumisaja väike suurendamine ei muuda toote omadusi, eriti kuna tegemist on miinimumajaga, seega võis ka enne muudatust laagerdumine kesta kaheksa päeva või rohkem. Selle muudatusega saavutatakse toote parem kvaliteet.

Lisaks muudetakse viimast tarbimiskuupäeva, mis praeguste eeskirjade järgi on 60 päeva alates juustu turuleviimiseks ettevalmistamise kuupäevast. Pärast muudatust kehtestatakse kaks viimast tarbimiskuupäeva, mis sõltuvad juustu kaalust: kuni 60 päeva juustude puhul, mis kaaluvad 0,5–0,7 kilogrammi, ja kuni 90 päeva juustude puhul, mis kaaluvad üle 0,7 kilogrammi. Mõlemal juhul võetakse arvutamise aluseks juustu valmistamise kuupäev.

Esiteks on muudetud arvutuse aluseks võetavat kuupäeva, mis uute eeskirjade kohaselt on valmistamiskuupäev. See on asjakohasem, kuna juustud hakkavad laagerduma kohe pärast valmimist, järelikult tuleb nende optimaalse tarbimisaja arvutamiseks aluseks võtta valmistamiskuupäev, mitte nende turuleviimiseks ettevalmistamise kuupäev.

Teiseks ei kehtestata enam konkreetset päevade arvu, vaid tarbimisajad – sõltuvalt kaalust 60 ja 90 päeva –, mis on asjakohasem, sest siis saab juustutootja vabalt valida lühema tarbimisaja, kui ta peab seda vajalikuks.

Lisaks suurendatakse rohkem kui 0,7 kilo kaaluvate juustude tarbimisaega 90 päevani, võttes arvesse asjaolu, et nii suurte juustude optimaalne tarbimisaeg on just sel ajal.

5.5. Märgistus

Selgitatakse, et kaitstud päritolunimetusega toodete märgistamisel võib vastavalt registrile kasutada nii hispaaniakeelset nimetust „Queso Tetilla” kui ka galeegikeelset nimetust „Queixo Tetilla”.

5.6. Muu (tükeldamine)

Selvekauplustele antakse võimalus teatavatel tingimustel müüa pooleks lõigatud toodet.

Kõnealust kaitstud päritolunimetusega juustu müüakse ilma pakendita, sest selle koorik tagab toote loomuliku kaitse. Juustu tükeldamisel jääb toote üks külg loomuliku kaitseta. Seega lubatakse kõnealuse päritolunimetusega toodete tükkide selvemüügi hõlbustamiseks üle 0,7 kilo kaaluvaid tooteid müügiasutuses tükeldada ja panna müüki läbipaistva toidukilega kaetuna.

Sellistel juhtudel võib juust olla ainult pooleks lõigatud, et see säilitaks oma eripärase kuju, mille järgi tarbija kõnealust toodet tunneb.

Alla 0,7 kilogrammi kaaluvad juustud tuleb müüki panna tükeldamata kujul.

KOONDDOKUMENT

„QUESO TETILLA” / „QUEIXO TETILLA”

ELi nr: ES-PDO-0117-01232 – 21.5.2014

KPN ( X ) KGT ( )

1. Nimetus

„Queso Tetilla” / „Queixo Tetilla”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Hispaania

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Galicia heledat, friisi või alpi pruuni tõugu või nende ristandite lehmade piimast valmistatud juust, millel on pärast kalgendumist, kalgendi lõikamist, kalgendi nõrutamist, mittekohustuslikku kalgendi pesemist ning vormimist, pressimist, soolamist ja laagerdumist järgmised omadused.

Füüsikalised omadused

— Kuju: kooniline, nõgus-kumer

— Kaal: 0,5–1,5 kg.

— Mõõtmed: juustu kõrgus on suurem kui selle põhja raadius ja väiksem kui selle diameeter; maksimaalselt: 150 mm (kõrgus ja põhja diameeter); minimaalselt: 90 mm (kõrgus ja põhja diameeter).

Organoleptilised omadused

— Koorik: märgatav, õhuke (alla 3 mm), elastne, õlgkollane, naturaalne, ilma hallituseta. Juustu pind võib olla kaetud läbipaistva ja värvitu hallitusvastase emulsiooniga.

— Juustumass: pehme, kreemjas ja ühtlane, ilma aukudeta või väheste väikeste korrapäraselt jaotunud aukudega; värvus varieerub elevandiluust kollakani.

— Lõhn: õrn, kergelt happeline, meenutab piima, millest juust on tehtud.

— Maitse ja aroom: piimane, võine, kergelt happeline ja õrnalt soolane.

Füüsikalis-keemilised omadused:

— Rasvasisaldus kuivaines: vähemalt 45 %.

— Kuivainesisaldus: vähemalt 45 %.

— pH: 5,0–5,5.

— Mitterasvaine veesisaldus (mõõdetuna ajavahemikus 8–15 päeva pärast valmistamist): 66–72 %.

„Queso Tetilla” on traditsiooniline muu kui geograafiline nimetus, mis osutab naise rinda meenutavale toote kujule vastavalt käesolevas lõikes esitatud füüsikalistele omadustele.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

a) Sööt: tootmispiirkonna rohumaadel ja söödakultuuridel on piimakarja söödaratsioonis oluline roll. Samuti on oluline roll ekstensiivselt kasutatavatel rohumaadel (karjamaadel ja põõsastega karjamaadel), kus loomi võib vabalt karjatada, kui tingimused seda võimaldavad.

Loomset päritolu kontsentreeritud sööta kasutatakse täiendava söödana, et katta karja energiavajadus. Võimaluste piires pärineb tooraine, millest sööt on valmistatud, määratletud geograafilisest piirkonnast.

b) Toorained: „Queso Tetilla” juustu valmistamiseks kasutatakse lehmapiima; loomset laapi või muid kõnealuse juustu valmistamiseks selgesõnaliselt lubatud kalgendumisensüüme; piimhappebaktereid: Lactococcus lactis subsp. lactis, Lactococcus lactis subsp. Cremoris ja muud, mis ei muuda päritolunimetusega kaitstavate juustude omadusi ja millele on selgesõnaliselt antud luba käesoleva kaitstud päritolunimetusega juustude valmistamiseks; soola ja vajaduse korral kaltsiumkloriidi. Sellise loa annab pädev asutus pärast taotlejate rühma asjakohast taotlust. Pädev asutus võib anda loa uute kalgendumisensüümide ja piimhappebakterite kasutamiseks, kui ta on teinud kindlaks, et nende abil valmistatud juust vastab „Queso Tetilla” juustu määratlevatele omadustele.

„Queso Tetilla” juustu valmistatakse naturaalsest täispiimast, mis on pärit galicia heledat, friisi või alpi pruuni tõugu või nende ristandite lehmadelt, kes kuuluvad määratletud geograafilises piirkonnas asuvatele loomakasvatusettevõtetele.

Piim ei sisalda ternespiima ega säilitusaineid. On keelatud piima standardimine ja selline töötlemine, mis muudaks piima esialgset koostist.

Piima ei tohi segada muu piimaga, mis on saadud registrisse kandmata loomakasvatusettevõtetest või mis on saadud lehmadelt, kes ei ole tehnospetsifikaadiga ettenähtud tõugu.

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Piima tootmine ja piimaga tehtavad esialgsed toimingud ning juustu tootmine ja laagerdumine peavad toimuma punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas. Seega peavad kõik tootmisetapid toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Juustu „Queso Tetilla” võib müüa üksnes siis, kui selle koorikul on laagerdumise loomulikud välised tunnused.

Koorik tagab „Queso Tetilla” juustu loomuliku kaitse. Seega müüakse „Queso Tetilla” juustu ilma kunstmaterjalist pakendita. Siiski võib „Queso Tetilla” juustu pakendada, kui pakendi omadustega on tagatud, et punktis 3.2 kirjeldatud toote füüsikalised, organoleptilised ja füüsikalis-keemilised omadused jäävad muutumatuks; kontrolliasutus peab seda olema eelnevalt kontrollinud ja pakendil peab olema asjakohane luba.

Samuti võib juustu pind olla kaetud läbipaistva ja värvitu hallitusvastase emulsiooniga.

Juustutootja saadab juustud müüki tükeldamata kujul. Üle 0,7 kg kaaluvaid juustusid võib müüki panna ka pooleks lõigatuna. Sel juhul peab juustudel olema kaks lisamärgist, üks toote kummalgi küljel, ning kaks komplekti kõiki muid märgiseid, millega tagatakse toote ehtsus, nii et pärast poolitamist on identifitseerimistunnused mõlemal tükil.

Kuna pooleks lõigatuna müüdavatel juustudel puudub kummagi tüki siseküljel loomulikku kaitset pakkuv koorik, tuleb juust tükeldada jaemüügiettevõttes ning juustupooliku võib katta läbipaistva toidukilega.

Kuna juust poolitatakse alles müügikohas, siis puutub toode kunstliku kattematerjaliga (toidukilega) kokku võimalikult lühikest aega ning seega toote kvaliteet ei muutu.

Juustu võib lõigata üksnes pooleks, sest nii säilitab see oma eripärase kuju, mis meenutab naise rinda ja mille järgi tarbija kõnealuse toote ära tunneb.

Olenemata eespool sätestatust võib mis tahes kaaluga „Queso Tetilla” juustu lõigata jaemüügiettevõttes mis tahes suurusega tükkideks, kui seda tehakse müügihetkel tarbija juuresolekul.

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kaitstud päritolunimetusega „Queso Tetilla” juustudel on toote nimetusega märgis (lisamärgis), millega tagatakse toote ehtsus. Lisamärgisel on tähtnumbriline järjestikune kood, mis on iga toote puhul kordumatu, ja kaitstud päritolunimetuse „Queso Tetilla” logo, mis on esitatud allpool:

Lisaks on iga juustuvalmistaja kaubanduslikul märgisel selgesti nähtavalt sõnad „Kaitstud päritolunimetus” ja „Queso Tetilla” või „Queixo Tetilla” ning kaitstud päritolunimetuste Euroopa logo.

Toote ehtsuse ja jälgitavuse tagamiseks tuleb lisamärgised ja kaitstud päritolunimetust „Queso Tetilla” tähistavad kaubanduslikud märgised tootele kinnitada tootmisruumides viisil, mis välistab nende taaskasutuse.

Nagu täpsustatud punktis 3.5, peab poolitatuna müüdavatel juustudel olema kaks lisamärgist, üks toote kummalgi küljel, ning kaks komplekti kõiki muid märgiseid, millega tagatakse toote ehtsus, nii et pärast poolitamist on identifitseerimistunnused mõlemal tükil.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Kaitstud päritolunimetusega „Queso Tetilla” hõlmatud juustude valmistamise ja piima tootmise geograafiline piirkond hõlmab kogu Galicia autonoomse piirkonna territooriumi.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

— Geograafilise piirkonna eripära

Galicia pinnamoodi iseloomustavad lauged künkad ja tihe jõgede võrgustik, mis koos sademeterohke ja atlantilise kliimaga avaldavad soodsat mõju looduslike ja kultuurkarjamaade arengule ning sööda- ja põllukultuuride suurele saagikusele. Maa tootlikkus võimaldab arendada intensiivset loomakasvatust ja seega ka piimatooteid töötlevat tööstust.

Samuti tuleb rõhutada inimtegurit nii piimasaaduste tootmisel, mis tugineb endiselt traditsioonilisi meetodeid kasutavatele pereettevõtetele, kui ka nende töötlemisel, mille puhul võetakse arvesse nii vanasid tavasid kui ka tehnoloogia arengut ning hügieeni ja toiduohutusega seonduvaid õiguslikke nõudeid.

— Toote eripära

„Queso Tetilla” juust on Galicia gastronoomia rikkaliku valiku hulgas üks kõnealuse piirkonnaga kõige rohkem seostatavamaid tooteid.

Tegemist on pehme juustuga, millel on järgmised peamised organoleptilised omadused: kreemjas konsistents, mahe piimane lõhn, kergelt happeline ja õrnalt soolane maitse, piimane, võine aroom; kõik need omadused meenutavad piima, millest juust on tehtud. Juust on vees kergesti lahustuv ja hõlpsalt seeditav.

Lisaks on juustul väga ainuomane naise rinna kuju, mille järgi on juust saanud nime ja mis võimaldab tarbijal „Queso Tetilla” juustu muudest juustudest palja silmaga eristada.

— Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote omaduste vahel

Geograafiline keskkond on ideaalne ulatuslike, esmaklassiliste rohu- ja karjamaade kasvuks. Selliste rohumaade kasutus on viimase kahe aastakümne jooksul intensiivistunud. Sellist päritolu sööda märkimisväärne kogus Galicia piimaveiste söödaratsioonis ja söödaratsiooni moodustavate taimeliikide (eelkõige liblikõieliste taimede) eripära mõjutab piima koostist ning sellest valmistatud laagerdunud juustu organoleptilisi omadusi ja toiteväärtust, eelkõige selle kreemjat konsistentsi, sisu värvust ja koorikut.

Lisaks toodetakse piima pereettevõtetes, kus kasutatakse mõõdukaid karjakasvatusmeetodeid. Selliste põllumajandusettevõtete omadused muudavad nendes toodetud piima juustu valmistamiseks ideaalseks.

Traditsiooniline tootmismeetod, mis tugineb piirkonna juustuvalmistajate oskusteabele ja kõnealuse juustu valmistamise pikkadele traditsioonidele, ning lühike laagerdumisaeg annavad juustule sellele iseloomuliku kreemja konsistentsi ja maheda maitse.

Juustu ainuomane kuju, mis vormimise ja pressimise järel meenutab naise rinda, on tarbijale hetkega äratuntav, samuti seostab tarbija seda omapärast juustu vahetult selle päritolupiirkonna Galiciaga, kus seda eksklusiivselt valmistati juba enne 18. sajandit, kuigi esimesed teadaolevad kirjalikud viited sellele juustule pärinevad just 18. sajandist. Alates 19. sajandist on teada palju viiteid kõnealusele juustule nii üldises kui ka teaduslik-tehnilises ja toidualases kirjanduses. Tuleb esile tõsta rahvusvahelist viidet Londonis 1889. aastal avaldatud teoses „O’Shea Guide to Spain and Portugal”, milles soovitatakse reisijatel maitsta ja osta „Galicia omapärast rinnakujulist juustu, mis on piirkonna toidukultuuri põhitoode”.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

http://medioruralemar.xunta.es/fileadmin/uploads/media/Queso_Tetilla_Pliego_condiciones_Septiembre_2015.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.