ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 29.9.2005 
KOM(2005) 461 lõplik 
  
KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EU ROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMI TEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 
ELi spektripoliitika prioriteedid digit aalringhäälingule ülemineku puhul seoses 
Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu (ITU) läheneva piirkondliku 
raadiosidekonverentsiga aastal 2006 (RRC-06) 
 
ET 2   ET Sisukord 
1. Konverents digitaalsidele ümberlülitumise kontekstis................................................. 3 
1.1. Konverentsi ajend ja ulatus .......................................................................................... 3 1.2. Ringhäälingupoliitika laiem perspektiiv ...................................................................... 4 2. Spektridividendi võimaluste täielik ärakasutamine ..................................................... 4 2.1. „Spektridividendi” suurus ............................................................................................ 4 2.2. Euroopa perspektiiv spektridivid endi tulevases kasutamises ...................................... 4 
2.3. Spektridividendi regule erimise järjepidevus................................................................ 5 
2.4. Dividendiosade ELi-ülesest ühtlustamisest tulenev kasu ............................................ 6 3. ELi prioriteetide konkreetne mõju konverentsile......................................................... 7 3.1. Vajadus sageduste planeerimise „tul evikukindla” lähenemisviisi järele..................... 7 
3.2. Lühikese üleminekuaja toetamine................................................................................ 8 4. Kokkuvõte................................................................................................................... .8  
 
ET 3   ET KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EU ROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMI TEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 
ELi spektripoliitika prioriteedid digitaal ringhäälingule ülemineku puhul seoses 
Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu (ITU) läheneva piirkondliku 
raadiosidekonverentsiga aastal 2006 (RRC-06) 
  
(EMPs kohaldatav tekst) 
1. K
ONVERENTS DIGITAALRINGHÄÄLINGULE ÜLEMINEKU KONTEKSTIS  
Käesoleva teatise eesmärk on esitleda ELi prio riteete raadiospektri ka sutatavuse kohta seoses 
digitaalringhäälingule ülemin eku ja eesoleva ITU piirkond liku raadiosidekonverentsiga 
2006. aastal. Teatisega toetatakse  seoses Lissaboni tegevuskava ga käivitatud algatuse i20101 
eesmärke, milles rõhutatakse spektrile juurdep ääsu tähtsust, et hoogustada uuendusi info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogias, ning  seda, kui oluline on suurem  paindlikkus selle ressursi 
haldamisel, et jõuda selle tõhusama kasutamiseni. 
1.1. Konverentsi ajend ja ulatus 
Tavakohaselt on raadio- ja televisiooniringhää lingu sageduste planeerimist koordineeritud 
rahvusvahelisel tasandil, arvestades suure võimsusega mastidest saadetud 
ringhäälingusignaalide põhjustatavate kau ghäiringute suurt tõenäosust. Praegune 
rahvusvaheline sageduste plaan pärineb Eu roopa ringhäälinguala piirkondlikku leppe 
(Stockholm 1961) ajast. 
Seoses sellega algatas Rahvusvaheline Telekommunikatsiooni  Liit (ITU) uute maapealse 
digitaalringhäälingu sageduste (lainealad 174 −230 MHz ja 470 −862 MHz) planeerimiseks 
piirkondliku raadiosidekonverentsi .2 Uus plaan hakkab kehtima läbirääkimistel osalejate, 
s.o Euroopa, kaasa arvatud Venemaa Föderatsio oni, Aafrika ja teatavate Lähis-Ida osade3 
geograafilisel territooriumil ning sellega asen datakse lõpuks eespool nimetatud Stockholmi 
plaan. Selle konverentsi tehnilist ettevalmistami st Euroopas toetab Euroopa postside- ja 
telekommunikatsiooniadminist ratsioonide konverents CEPT, mis võtab läbirääkimiste 
kooskõlastamiseks vastu Euroopa ühisseisukohad , s.t esialgsed tehnilised 
läbirääkimispositsioonid. 
                                                 
1 KOM(2005) 229. 
2 Läbirääkimised piirkondlikul raadiosidekonveren tsil on jagatud kaheks istungjärguks: esimene 
istungjärk leidis aset 2004. aasta mais ja selle käigus võeti vastu uue plaani väljakujundamise tehnilised 
tingimused; teine istungjärk toimub 2006. aasta mais ning sellel arutatakse uut sageduste plaani, võttes aluseks tegeliku sagedusnõudluse, mille iga läbirääkimistel osalev riik on teatanud. 
3 Ametlikult ITU 1. piirkond, mis hõlmab meridiaanist 170° E lääne poole ja paralleelist 40° S põhja 
poole jäävaid riike (välja arvatud Mongoolia) ni ng Iraani Islamivabariiki (kokku 120 riiki). ELi 
liikmesriigid on piirk ondliku raadiosidekonverentsi amet likud läbirääkimispooled. Komisjon 
moodustab ITU läbirääkimisteks hääleõiguseta de legatsiooni, olles vorm iliselt ITU „sektoriliige” 
(kategooria: piirkondlikud ja muud rahvusvahelised organisatsioonid). 
 
ET 4   ET 1.2. Ringhäälingupoliitika laiem perspektiiv  
Komisjon võttis 24. mail 2005 vastu teatise „ analoogringhäälingult digitaalringhäälingule 
ülemineku kiirendamise kohta ”,4 milles on esitatud komisjoni poliitilised eesmärgid 
kõnealuseks üleminekuks. Selles on käsitletud spektrikasu kui üht peamist üleminekust 
tulenevat hüvet, eriti „ maapealse analoogtelevisi oonisaatjate sulgemise tulemusel lisanduvat 
spektrimahtu ” ning asjaolu, et „ on oluline mitte tarbetult piirata nende lainealade 
kasutamist uute ja uuenduslike teenuste jaoks ”. 
Konverentsil väljatöötatav a tulevase plaani ulatust ja asjaol usid ei hinnatud süstemaatiliselt 
võrreldes muude võimalike lähenemisviisidega  nagu detsentraliseeritum planeerimissüsteem 
ja/või keskplaneerimise piiramine ringhäälingu spektri väiksemale os ale. Seepärast tuleb 
ülemineku laiemat poliitilist perspektiivi kooskõlastada konverentsi lähenemisviisiga 
spektriplaneerimisel, võttes arvesse „ ringhäälingu arenevuse ” laiemat konteksti  ning 
nähtust, mida nimetatakse digitaalseks lähenemiseks . Eelkõige on vaja pöörata tähelepanu 
konverentsi planeerimiskava ning turu ja po liitika arengu vahelistele seostele. See on 
konverentsil nendele väljakutsetel e vastava planeerimise praktiline põhiküsimus, arvestades 
eriti, et uus plaan peaks kestma aastakümneid. Peale selle tuleks tagada, et kõnealuse plaaniga 
toetatakse tõeliselt kaupade ja teenuste siseturgu, võimaldades samal ajal paindlikkust spektri 
jaotamisel vastavalt koh aliku turu nõudlusele. 
2. SPEKTRIDIVIDENDI VÕIMALUSTE TÄIELIK ÄRAKASUTAMINE  
2.1. „Spektridividendi” suurus 
Kui analoogtelevisiooniringh äälingult minnakse üle digitaalülekandele (sama 
pildiresolutsioon ja -suurus, sama kanalite arv), on selleks vaja kolm kuni kuus korda vähem 
raadiospektrit. See tähendab, et umbes 300 −375 MHz praegu maapealseks ringhäälinguks 
eraldatud alast jääb vabaks ning muutub uuesti kasutatavaks. 
Ka siis, kui arvestada spektrikasutamist mõjutavaid kõrvaltegureid, nagu vajadus 
üheaegseteks ülekanneteks nii analoog- kui ka digitaalkanalitel, võimalikud muutused katvuse 
kohustustes,5 lõplik ülekandestandardite valik ni ng maapealsete ülekannete asendamine 
muude platvormidega (nt kaabel - ja satelliitside), on ülemineku lõpuks eeldatavasti saadaval 
märkimisväärne kogus vaba spektrit.6 Seda nimetataksegi sageli spektridividendiks . 
2.2. Euroopa perspektiiv spektridividendi tulevases kasutamises 
Arvestades ringhäälinguteenuste kiiret ar engut ning tehnilise lähenemise ja tehnoloogia 
arengu kasvavat mõju uute tee nusevõimaluste tekkele, ei ole praeguses arenguetapis võimalik 
ennustada tulevase spektriressu rsinõudluse suhtelist kaalu, ehkki 
analoogtelevisiooniringhäälingu  sulgemise tähtaeg saab praegu järjest selgemaks. 
                                                 
4 KOM(2005) 204, käesolevas dokumendis edaspidi  „digitaalringhäälingule ülemineku teatis”. 
5 Leebem üldise katvuse kohustus vähendaks vajatava t spektrihulka oluliselt ning suurendaks sellest 
tulenevalt võimalikku dividendi. 
6 Näiteks Ühendkuningriigi sideettevõtete sõltumatu  reguleerija ning konkurentsiamet Ofcom on juba 
välja selgitanud, et Ühendkuningriigis võib ülemineku tagajärjel uute teenuste jaoks vabaks jääda vähemalt 112 MHz. See Ühendkuningriigi vaba spektri eeldatav hulk moodustab käesolevas 
dokumendis määratletud dividendist kõigest osa, kuna see hõlmab üksnes uusi teenuseid, mis ei ole
 
ringhäälinguteenused. 
 
ET 5   ET Digitaalringhäälingule ülemineku teatises se ati analoogkommunikatsiooni sulgemise tähtajaks 
2012. aasta. See tähendab, et vastava dividendi ka sutamine tuleks läbi arutada ja otsustada 
järgneva kuue aasta jooksul. Seega tuleb tea dus- ja arendustegevuse ta sandil kiiresti hakata 
uurima turuvõimalusi ning vajalikke regul eerivaid meetmeid ja  raadioressursside 
planeerimist. Komisjon kavatseb ses suhtes  asuda juhtivale positsioonile, kuna kogu ELi 
hõlmavast koordineerimisest tulenev kasu on ilmse lge, ning taotleda liikmesriikidelt selles 
protsessis aktiivset koostööd. 
Üks põhiküsimusi seoses üleminekuga on see, kui das spektridividendi kõige paremini ära 
kasutada. Raadiospektripo liitika töörühm on soovitanud7 eristada kolme liiki spektrinõudlust: 
• spekter, mida vajatakse maapealsete ringhäälinguteenuste parandamiseks : nt tehniliselt 
kvaliteetsemateks teenusteks (eriti peen eralduslik televisioon), programmide arvu 
suurendamiseks ja/või TV-kogemuse elavdamiseks (nt mitme vaatenurga võimaldamine spordiülekannetes, individualiseeritud uudisevood ja muud kvaasi-interaktiivsed 
võimalused); 
• raadioressursid, mida vajatakse „lähenenud” ringhäälinguteenuste
 jaoks, mis eeldatavasti 
on tavapärase ringhäälingu ja m obiilsideteenuste „hübriidid”; 
• sagedused, mis tuleb eraldada uuteks kasutamisviisideks , mis ei kuulu ringhäälingu 
„perekonna” rakenduste hulka. Nendest või malikest uutest spektridividendi 
kasutamisviisidest mõned on tulevikuteenused ja -rakendused, mida veel ei turustata, 
mõned aga juba olemasolevad teenused ja rake ndused, mis nendel sagedustel veel ei tööta 
(nt kolmanda põlvkonna mobiilsideteenuste laiendused, raadiolähisiderakendused). 
Komisjon kutsub liikmesriike toetama arutelu alustamist digitaalringhäälingule ülemineku 
tulemusel tekkiva  spektridividendi kasutamise üle , arvestades raadispektripoliitika 
töörühma ettepanekuid ning eesmärki kindlusta da seadmete ja teenuste siseturgu. 
Komisjon käib selle protsessiga kaasas, juhtides vajaduse korral infoühiskonna 
tehnoloogiate tööprogrammi asjakohaseid uurimisvaldkondi , et oleks võimalik hinnata 
tekkivaid teenuseid ja rakendusi toetavaid ja spektridividendi kasutavaid uusi ja uuenduslikke 
tehnoloogiaid ning kvantifitsee rida spektrivajadusi. 
Üldisemalt võtab komisjon raadiospektripoliit ika tulevikusuundade  määratlemisel arvesse 
spektridividendiga seotud tegelikku olukorda. Arvestades, et spektridividendi parimat 
ärakasutamist peaks reguleerima turunõudlus , on komisjon juba nimetanud võimalust muuta 
ringhäälingu-lainealad kaubeldavaks8 ning kavatseb samuti anal üüsida, kui asjakohane on 
võimaldada spektridividendi teatava osa li tsentsideta kasutamist ning võib-olla ka 
ringhäälingu-lainealade jagami st aluskihi teenuste jaoks . Sellega seotud konkreetsetes 
küsimustes küsib komisjon nõu raadiospektripoliitika töörühmalt. 
2.3. Spektridividendi reguleerimise järjepidevus 
Seoses spektridividendi tulevase eraldamise ja määramisega  on liikmesriikidel kohustus 
tagada, et 2006. aasta piirkondlikul raadiosi dekonverentsil ei looda elektroonilisi 
                                                 
7 Raadiospektripoliitika töörühma arvamus „digitaalringhäälingule ülemineku mõju spektrile”, 
RSPG04-55, http://rspg.groups.eu.int  
8 KOM(2005) 400. 
 
ET 6   ET sideteenuseid käsitlevate ELi raam- ja l oadirektiivide ega m uude ELi õigusaktide 
rangele kohaldamisele liigseid takistusi . Eriti peab spektridividendi kasutatavus vastama 
raamdirektiivi9 artiklile 9, mille kohaselt liikmesriigid  „tagavad, et riigi reguleerivad 
asutused eraldavad ja määrav ad selliseid raadiosagedusi obj ektiivsete, läbipaistvate, 
mittediskrimineerivate ja proportsionaalsete kriteeriumide põhjal ”. Lisaks on loadirektiivi10 
artikliga 7 kehtestatud veelgi  nõudeid korra suhtes, mida vajaduse korral kohaldatakse 
raadiosageduste kasutamiseks anta vate õiguste hulga piiramisel. 
Praktikas tuleks ELi eeskirjade järjepideva kohaldamisega ära hoida spektri kasutatavusest 
tulenevate turumoonutuste tekkimist ülemineku tulemusel. Selle eesmärgi toetuseks õhutab 
komisjon raadiospektripoliitika töörühmas  ja Euroopa reguleerivate asutuste töörühmas  
analüüsivat arutelu spek tridividendi tulevase ümberkujundami se regulatiivsete mõjude üle, et 
kindlaks teha ja käsitleda va stuolusid, mis võivad tekkida ELi  õigusaktide rakendamisel eri 
liikmesriikides. 
Komisjon ja liikmesriigid peaksid tagama, et spektridividendi reguleerimine toimub 
kooskõlas Euroopa Liidu elektrooniliste sideteenuste raamistikuga11 ning järjepidevalt kogu 
Euroopa Liidus. 
Kui aga konverentsi reguleeritavatel sagedus aladel võetakse kasu tusele uusi (ITU 
raadioeeskirjade järgi) ringhäälinguteenuste hulka mittekuuluvaid teenuseid, võib tekkida 
vajadus asjakohase ümber- või kaasjaotamise korra  järele ITU/WRC tasand il, eriti kui sellised 
teenused põhjustaksid häireid ringhääli nguteenustes väljaspoo l ELi territooriumi. 
Komisjon teeb liikmesriikidega koostööd, et teha kindlaks meetmed, mida võib olla vaja 
ühenduse tasandil WRC-0712 ettevalmistamisel, aga ka ülemaailmse raadiosidekonverentsi 
läbirääkimistel, et tagada kõikidele potentsi aalsetele spektrikasutajatele võrdne juurdepääs 
spektridividendile. 
2.4. Dividendiosade ELi-ülesest üht lustamisest tulenev kasu  
Spektridividend annab võimaluse määrata kindl aks sagedusi uute üleeuroopaliste teenuste 
jaoks. Paljud nendest tulevastes t teenustest toetavad eeldata vasti algatuses i2010 seatud ELi 
poliitilisi eesmärke,13 rajades infoühiskonda, mis on hõlmavam, edendab elukvaliteeti ja 
vähendab piirkondlikke lõhesid. Sellest tulenevalt on komisjon seisukohal, et osa 
spektridividendist tuleks eraldada ühtlustamiseks14 Euroopa tasandil . Arvestades asjaolu, 
et dividend tekib eri liikmesriikides eri te mpoga ning seda mõjuta vad erinevad huvid, on 
teatav kooskõlastamine Euroopa tasandil vajalik. Praegu on liiga vara ennustada, kui suures ulatuses ühtlustatud spektrit vajatakse, nagu ka seda, milliseid teenuseid tuleks osutada 
ühtlustatud lainealadel ja millal seda teha. Ome ti on äärmiselt oluline alustada Euroopa Liidus 
juba praegu ühist mõttetööd, et vältida killu stumist ja „minevikupärandite” teket, mis 
takistaksid ELi ühtlust atud dividendi hilisemat kasutuselevõttu. 
                                                
 
9 Direktiiv 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja  -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta. 
10 Direktiiv 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta. 
11 Samuti tulevaste õigusaktidega, mis tulenevad re guleeriva raamistiku praegusest ülevaatamisest.  
12 ITU ülemaailmne raadio sidekonverents 2007. 
13 Vt joonealune märkus 1. 
14 Terminit „ühtlustamine” tuleks siin mõista laiemas kontekstis, mis hõlmab üleeuroopaliste teenuste 
kasutamise võimaldamist, sealhulgas seda, et üh iselt võetakse vastu paindlikud lähenemisviisid 
spektrihalduse suhtes, nagu spektri kaubeldavus ja litsentsideta kasutamine. 
 
ET 7   ET Komisjon ja liikmesriigid peaksid tagama spektridividendi käsitlusviiside piisava 
ühtlustatuse  eelkõige selleks, et suuta rahuldada tulevast nõudlust üleeuroopaliste teenuste  
järele. Et selleks valmistuda, peaksid liikmesriigid ja komisjon: 
– kinnitama teatavate spektridividendi sagedusalade ühtlustamise kasulikkust ja teostatavust; 
– analüüsima selliste ühtlustatavate sagedusalade põhiom adusi, et maksimeerida nende 
majanduslikku ja ühiskondlikku väärtust, ning 
– arendama välja ühisstrateegia ühtlustat ud dividendi kui eesmärgi toetuseks. 
3. ELI PRIORITEETIDE KONKREETNE MÕJU KONVERENTSILE  
3.1. Vajadus sageduste planeerimise „tulev ikukindla” lähenemisviisi järele 
Et üksikasju seoses tulevase nõudlusega iga potentsiaalse teenuse ja töörežiimi järele 
kõnealuses spektridividendis ei ole võima lik ennustada piisava kindlusega, peaks 
konverentsil toimuv planeerimine pakkuma küllaldast tehnilist pai ndlikkust, et arvesse võtta 
väga mitmesuguseid tulevasi ringhäälinguteenuseid  ning võimaldada sama spektri 
alternatiivset kasutamist  teiste tehnoloogiate ja teenuste jaoks .15 Seda paindlikkuse 
eesmärki käsitleti osaliselt juba 2004. aasta piir kondlikul raadiosidekonve rentsil. Siiski on 
planeerimise metoodikas teatavaid tehnilisi as pekte, mis võivad takistada tehnoloogia edasist 
arengut.16 Peale selle tuleks tagada, et planeerimis e tehniline metoodika ei oleks vastuolus 
ühenduse õigusega, eriti raadioseadmete ja  telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete 
direktiiviga.17 
Konverentsil toimuv planeerimine hõlmab ka digit aalraadio jaoks kasuta tavat spektrit ning 
kuigi toetus digitaalsele raad ioringhäälingule üleminekuks ei ole hetkel nii ilmne, on siiski 
oluline, et raadioringhäälinguteenused saaksid ühtki tulevikuvõimalust välistamata digitaalsele infrastruktuu rile sujuvaks üleminekuks
18 ning mitmesuguste võimalike standardite 
jaoks vajaliku spektri.19 
Komisjon kutsub liikmesriike vaatama üle  piirkondlikul raadioside konverentsil toimuva 
planeerimise tehnilised alused, et teha  kindlaks tarbetult piiravad nõuded,  mis võiksid 
õõnestada paindlikkuse  ja tehnoloogia neutraalsuse  põhimõtteid.20 See peaks hõlbustama 
liikmesriikide ja komisjoni koostööd piirkondliku raadiosidekonverentsi läbirääkimistel, et 
minimeerida selliste piiravate nõuete mõju .  
                                                 
15 Seda eesmärki toetab ka raadiospektripoliitika töörühm. Vt samuti joonealuses märkuses 7 nimetatud 
arvamus. 
16 Näiteks piiravad kanalikasutuse nõuded, teatavat e võrgutopoloogiate eeldamine võimsate ja kõrgete 
mastidega saatjate põhjal. 
17 Vältida tuleks kõnealuse direktiiviga hõlmatud elementide (nt lainealaväline raadiokiirgus, kõrval-
kiirgus, vastuvõtukarakteristikud) piiritlemi st piirkondlikul raadiosidekonverentsil. 
18 Mõnel turul on suurenenud oht, et digitaalraadio jaoks hakkab spektrit nappima, sest mõningaid algselt 
digitaalraadiole eraldatud sagedusi on hakatud kasu tama muude teenuste jaoks (nagu standardile DMB 
tuginevad mobiilsiderakendused). 
19 Praegune piirkondliku raadiosidekonverentsi metoodika sisaldab sätteid üksnes standardi T-DAB jaoks.  
20 See tehniline ülevaade võidaks koostada seoses CE PTi ettevalmistustega 2006. aasta piirkondlikuks 
raadiosidekonverentsiks. See peaks hõlmama nii televisiooni- kui ka  raadioteenuseid. 
 
ET 8   ET 3.2. Lühikese üleminekuaja toetamine 
Komisjon on digitaalringhäälingule ülemin eku teatises lubanud pühenduda kiirele 
üleminekule. Ta märkis, et 2012. aasta alguses  lõpeb tähtaeg analoo gtelevisioon isaatjate 
sulgemiseks liikmesriikides ja sellest tulenevalt ka üleminekuaeg Euroopa Liidus. 
Laiemas kontekstis tuleb konverentsil otsustada,  millal lõpetada praegu analoogringhäälingu 
jaoks eraldatud sageduste ametlik kaitsmine häirete eest. Euroopas peaks analoogülekannete kaitse ideaaljuhul lõppema anal oogringhäälingu sulgemiseks kava ndatud ajal, s.o 2012. aastal. 
Kui analoogülekannete kaitsmise aeg oleks ELi  naabermaade soovi kohaselt palju pikem, 
võiks see seada halvemasse olukorda need liikme sriigid, kellel on ELi-väliste riikidega ühised 
piirid. Sellegipoolest on konverent si läbirääkimiste esimesel istungjärgul (2004) juba jäetud 
kaks võimalikku stsenaariumi: üks põhineb sellel,  et analoogringhäälin gukanalite kaitsmine 
häiringute vastu lõpetataks 2015. aastal, ning teis e alusel on selle täht aja lõpp 2030. aastal või 
veelgi hiljem. Sellest tulenevalt soovitab komisjon liikmesriikidele leppida konverentsi 
läbirääkimisteks kokku ühine se isukoht, et toetada stsenaariu mi, mille puhul väljastpoolt 
Euroopa Liitu lähtuvate edastuste jaoks kasuta tavate analoogkanalite üldise kaitse tähtaeg 
lõpeks 2012. aastale lähemal ajal ehk 2015 . aastal 
Komisjon kutsub liikmesriike võtma piirkondli ku raadiosidekonverentsi läbirääkimisteks 
vastu ühise seisukoha,  millega tagada, et üleminekuaeg  ehk täpsemalt analoogkanalite 
õiguslik kaitse lõpeks varaseimal pakutud kuupäeval , mis jääb 2012. aastale ajaliselt 
võimalikult lähedale. 
4. KOKKUVÕTE  
Üleminek digitaalringhäälingule on ühtaegu n ii tehniline kui ka po liitiline küsimus. 2006. 
aasta konverentsil tehtavad  otsused võivad olulisel t mõjutada üleminekut 
digitaalringhäälingule ning on oht , et need võivad piirata võimalusi, mis peaksid tulevikus 
ringhäälingu, tehnika are ngu ja lähenemise muutuvas kontekstis  olemas olema reguleerijate ja 
poliitika kujundajate jaoks. 
Peale selle tuleks täielikult arvesse võtta Eu roopa perspektiivi. Liikmesriigid peaksid oma 
kaalukust läbirääkimistel maksimeerima, võt tes võimaluse korral alati vastu ühiseid 
seisukohti ja läbirääkimisstrat eegiaid, alustades toimivast kokkuleppest selle kohta, kuidas 
arvestada peamisi poliitilisi prio riteete. Sellest tulenevalt kutsutakse liikmesriike tungivalt 
üles pöörama tähelepanu käesolev as teatises esitatud lahtistele  küsimustele ja kooskõlastama 
oma tegevust. 
Komisjon kutsub nõukogu ja Euroopa Parlamenti üles avaldama poliitilist toetust käesolevas 
teatises seatud eesmärkide saavutamiseks.