KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Bulgaaria, Leedu ja Slovakkia tuumajaamade dekomisjoneerimise abiprogrammi täideviimiseks tehtava töö kohta ajavahemikul 2010–2014 /* COM/2015/078 final */





KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Bulgaaria, Leedu ja Slovakkia tuumajaamade dekomisjoneerimise abiprogrammi täideviimiseks tehtava töö kohta ajavahemikul 2010–2014 SISUKORD 1............ Sissejuhatus. 3 2............ Programmi haldamine. 4 3............ Aruanded riikide kohta. 7 3.1......... Bulgaaria – Kozloduy tuumaelektrijaam.. 7 3.2......... Leedu – Ignalina tuumaelektrijaam.. 8 3.3......... Slovakkia– Bohunice V1 tuumaelektrijaam.. 9 4............ Kokkuvõtted. 9 1. Sissejuhatus Käesolevas aruandes käsitletakse Euroopa Liidu tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammide elluviimist Bulgaarias, Leedus ja Slovakkias ajavahemikul 2010–2014. Sellega täidetakse aruandlusnõuded nii käesoleva8,9 kui ka eelmiste4,5,6 abiprogrammide puhul. Eesmärk ja õiguslik alus Euroopa Liiduga ühinemisel võtsid Bulgaaria, Leedu ja Slovakkia kohustuse sulgeda kaheksa vanemat Nõukogude Liidus projekteeritud tuumaelektrijaama enne nende ettenähtud kasutusaja lõppu. Vastutasuks nõustus Euroopa Liit rahaliselt toetama neid kolme liikmesriiki asjaomaste tuumaelektrijaamade dekomisjoneerimisel: Kozloduy tuumaelektrijaama 1.–4. reaktor Bulgaarias, Ignalina tuumaelektrijaama 1. ja 2. reaktor Leedus ning Bohunice V1 tuumaelektrijaama 1. ja 2. reaktor Slovakkias. Leedu ja Slovakkia ajakava (ühinesid 2004. aastal) erineb Bulgaaria omast (ühines 2007. aastal). ELi abi rakendati kolmel ajavahemikul: (1) ühinemiseelsel ajal PHARE programmi kaudu,[1] (2) ühinemisjärgsel ajal (asjakohaste ühinemisaktide protokollide alusel),[2],[3],[4] (3) Ajaline pikendamine 2013. aastani toimus asjaomaste nõukogu määrustega[5],[6],[7]. Kahe nõukogu määrusega[8],[9] ja nende parandustega on kehtestatud uus õiguslik alus, millega antakse täiendavat toetust dekomisjoneerimise programmidele ajavahemikul 2014–2020. Eelmises aruandes[10] kirjeldatakse kõnealuse kolme liikmesriigi esialgse kohustuse täitmist ja abiprogrammi elluviimist kuni 2009. aastani. Käesolevas aruandes kirjeldatakse tegevust ja tulemusi alates 2010. aastast kuni 31. oktoobrini 2014, välja arvatud finantsandmed, mille kohta on aruanne esitatud kuni 30. septembrini 2014. Eelarve ja rakendusala ELi finantsabi oli kavandatud selleks, et toetada liikmesriike varasele sulgemisele kuuluvate reaktorite dekomisjoneerimisel („dekomisjoneerimise valdkond”) ja rakendada leevendavaid meetmeid energiasektoris, nagu asendusvõimsus, keskkonnaalane moderniseerimine, tavatootmisvõimsuste moderniseerimine ja energiatõhusus („energeetika valdkond”). Uue abiprogrammi raames keskendutakse dekomisjoneerimise lõppstaadiumi saavutamisele. Energiavaldkonna projektidele ei anta uuel rahastamisperioodil (2014–2020) uusi toetusi, kuid jätkatakse olemasolevate projektide elluviimist mitme aasta vältel. ELi finantsabi eesmärk ei ole katta kõiki dekomisjoneerimiskulusid ega hüvitada kõiki varase sulgemise majanduslikke tagajärgi, vaid sellega pigem väljendatakse ELi solidaarsust nimetatud liikmesriikidega. Finantsabi dekomisjoneerimisprogrammide (miljonit eurot) || 2009. aasta lõpuni tegelikult antud || 2010–2013 tegelikult antud || 2014–2020 praegustes hindades || Kokku Bulgaaria (Kozloduy) || 566 || 300 || 293 || 1159 Leedu (Ignalina) || 875 || 492 || 451 || 1818 Slovakkia (Bohunice) || 364 || 248 || 225 || 837 Kokku || 1805 || 1040 || 969 || 3814 2. Programmi haldamine 2.1. Rakendusmeetod Komisjon (energeetika peadirektoraat) on rakendanud ELi finantsabi programmi kõigis kolmes liikmesriigis alates nende ühinemisest, kasutades kaudset haldamist. Eelarvet hallatakse Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga kaudu, kust tehakse makseid vastavatesse rahvusvahelistesse dekomisjoneerimise toetusfondidesse, ning Leedu puhul ka riigiameti, projektijuhtimise keskasutuse kaudu. Rahvusvahelised dekomisjoneerimise toetusfondid 2000. aastal rajati kõigi kolme liikmesriigi jaoks oma sihtotstarbeline fond. Neid mitme rahastajaga fonde haldab Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank. Alates 2004. aastast on Euroopa Ühendus ainus rahastaja ja ta on teinud üle 95 % kõigist maksetest fondi tööaja jooksul. 2013. aastal hindas komisjon uuesti Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga rolli rahvusvaheliste dekomisjoneerimise toetusfondide haldamises ja kinnitas selle ajavahemikuks 2014–2020. Riigiametid Praegu rakendab ainult Leedu meetmeid riigiameti, projektijuhtimise keskasutuse, kaudu. See 2007. aastast alates tegutsev asutus on uute projektide puhul ainus rakenduskanal; Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank aga jätkab enne 2014. aastat alustatud projektide täideviimist. 2014. aasta oktoobris teatas Slovakkia soovist rakendada dekomisjoneerimise abiprogrammi riigiameti, Slovakkia innovatsiooni- ja energeetikaameti kaudu, ning saatis sellega seoses komisjonile ametliku ettepaneku. Komisjon uurib nõuetele vastavust kooskõlas finantsmäärusega ning võtab otsuse vastu 2015. aastal. Bulgaaria ei ole seni valinud sellise riikliku kanali asutamist. 2.2. Menetlusraamistik ja programmi järelevalve ajavahemikul 2010–2013 Aastatel 2010–2013 jätkus programmi elluviimine olemasolevas raamistikus, mis vaadati läbi 2010. aastal, kui pikendati abi andmist Bulgaariale[11]. Igal aastal koostasid liikmesriigid programmdokumendi, milles määratleti üldised eesmärgid ELi abi kasutamiseks järgmiseks aastaks. Energeetika peadirektoraat vaatas need dokumendid läbi ja esitas need arvamuse saamiseks liikmesriikide esindajate komiteele[12]. Komisjon võttis kolme programmi jaoks rahaliste vahendite eraldamiseks vastu iga-aastase rahastamisotsuse, millele lisati programmdokumendid. Heakskiitmise protsessi osana esitati üksikasjalikud projektiettepanekud eraldi energeetika peadirektoraadile läbivaatamiseks ja komitee arvamuse saamiseks. Vahendeid eraldati ainult heakskiidetud eraldiseisvatele projektidele. Komisjon eraldas Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangale ja projektijuhtimise keskasutusele taotluse korral vahendeid, võttes aluseks makseprognoosid ja projekti täideviimisel tehtud edusammud. Projekti elluviimist jälgis iga riigi ja rakenduskanali jaoks moodustatud järelevalvekomitee. Rahvusvaheliste dekomisjoneerimise toetusfondide puhul jälgis projekti elluviimist asjakohane rahastajate üldkogu või Leedus projektijuhtimise keskasutuse selleks otstarbeks moodustatud komitee Kuigi projekte võib rahastada kuni 100 % ulatuses, on olulisemate projektide puhul kehtestatud konkreetsed kaasrahastamise piirmäärad ja neid ületavad kulud kannab abisaaja. Abiprogrammi on korrapäraselt auditeeritud ja hinnatud. Euroopa Kontrollikoda viis läbi auditi, mille järel anti soovitusi nii käimasoleva programmi jaoks kui ka tulevase pikendamise jaoks[13]. Euroopa Komisjoni tellis Bohunice, Ignalina ja Kozloduy rahvusvaheliste dekomisjoneerimise toetusfondide jaoks välised finantsauditid, nagu on ette nähtud vastavate nõukogu määrustega. Kõnealuste auditite soovituste rakendamine praegu käib. 2.3. Läbivaadatud rakendusmenetlused ja eeltingimused Tuginedes eelneva kümne aasta jooksul saadud kogemustele ning võttes arvesse varasemate auditite soovitusi, võttis komisjon 2014. aasta augustis enne määrusega nõutud aega vastu läbivaadatud rakendusmenetlused[14]. Läbivaadatud menetlustes määratletakse iga dekomisjoneerimisprogrammi eesmärgid, oodatavad tulemused, vahe-eesmärgid, kavandatavad tähtajad ja vastavad tulemuslikkuse näitajad ning üksikasjalikud dekomisjoneerimiskavad kõigi dekomisjoneerimisprogrammide kohta15,16. Tugeva aluse loomiseks enne uue 2014.–2020. aasta menetlusraamistiku rakendamise algust on nõukogu määrustega määratletud eeltingimused, st tingimused edasise abi saamiseks iga liikmesriigi puhul[15],[16]. Iga liikmesriik esitas komisjonile tähtaegselt asjakohase teabe, millega tõendati, et nad vastavad liidu õigustiku nõuetele tuumaohutuse valdkonnas ning et nad on loonud rahastamiskava dekomisjoneerimise kõigi programmide kohta ning dekomisjoneerimise üksikasjaliku kava. 2.4. Menetlusraamistik ja programmi järelevalve ajavahemikul 2014. aastal 30. oktoobril 2014 võttis komisjon vastu rahastamisotsuse,[17] millega andis loa kasutada vahendeid kolme programmi jaoks. 2014. aasta jaoks ettenähtud rahalised vahendid antakse tegelikult rakendusasutustega (Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank ja projektijuhtimise keskasutus) sõlmitud delegeerimiskokkulepete kaudu. Need kokkulepped on ettevalmistamisel (31. oktoobri 2014. aasta seisuga) ja eeldatavalt saavad need valmis õigeks ajaks, et kasutada 2014. aasta ressursse. Komisjon kannab vahendid üle Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangale ning projektijuhtimise keskasutusele, võttes aluseks makseprognoosid ja projekti rakendamisel tehtud edusammud. 2014. aastal on uut menetlusraamistikku järk-järgult arendatud ning kõik huvipooled on selle kasutusele võtnud, alustades uusi projekte. Läbivaadatud rakendusmenetlusi, milles on üksikasjalikumad aruandlusnõuded, kohaldatakse ka käimasolevate projektide suhtes, mida alustati eelmise menetlusraamistiku raames, kui uued eeskirjad ei ole vastuolus olemasolevate ametlike korraldustega. Meetmete rakendamist ja finantsabi kasutamist jälgib iga riigi ja rakenduskanali järelevalvekomitee. 3. Aruanded riikide kohta Vaatamata raskustele on reaktorid jäänud suletuks ning reaktorite tühjendamine kütusest jätkus; vaid üks reaktor ei ole veel kütusest tühjendatud. Kõigis dekomisjoneerimisprogrammides on saavutatud märkimisväärset edu ning see on eriti nähtav seal, kus turbiinisaalide plaanipärase demonteerimise käigus on tekkinud märkimisväärsel hulgal materjale, mis peamiselt vabastatakse ning seejärel tavapäraselt ringlusse võetakse või mis kõrvaldatakse radioaktiivsete jääkidena. 3.1. Bulgaaria – Kozloduy tuumaelektrijaam Sulgemiskohustus ja rahastamise käik 1. ja 2. reaktor on radioaktiivsete jäätmetega tegeleva riigiettevõte kontrolli all alates 2008. aastast. 3. ja 4. reaktor on kütusest vabad 2012. aasta juulist saadik ja anti elektrijaama käitajalt radioaktiivsete jäätmetega tegelevale riigiettevõttele üle märtsis 2013, millega riigiettevõtte muutus vastutavaks kogu dekomisjoneerimistegevuse eest. Üks ELi abi suur kasutegur on see, et dekomisjoneerimise strateegia muutusega 2006. aastal asendus demonteerimise edasilükkamine viivitamatu demonteerimisega. See vähendab dekomisjoneerimisele kuluvat aega ja võimaldab kasutada olemasolevaid töötajaid parimal võimalikul viisil ning peaks vähendama kogukulusid. Viimase ajakohastamise käigus (2011. aastal) määrati dekomisjoneerimise lõpetamine 2030. aastale. Mõne projekti puhul on ette tulnud viivitusi, kuid need ei ole mõjutanud kriitilist ajakava, nii et kavandatud lõpptähtajast on siiski võimalik kinni pidada. ELi abi Bulgaariale on praegu kokku 868 miljonit eurot. Üksikasjad vahendite eraldamise kohta Bulgaariale on esitatud lisa tabelis 1. Aruandlusperioodi lõpus oli ELil välja maksmata 238 miljonit eurot (kohustused 868 miljonit eurot miinus 630 miljonit euro eest tehtud makseid). Projektide rakendamine Demonteerimistööde edenemisega 1.–4. reaktori turbiinisaalides võib rahule jääda. Lähiajal on pädevalt asutuselt oodata 1. ja 2. reaktori dekomisjoneerimise litsentsi. Vajaduse tõttu korrata riikliku jäätmehoidla keskkonnamõju hindamist suureneb risk, et programmi lõppkuupäev võib muutuda hilisemaks. Plasmasulatusrajatise ja dekomisjoneerimislitsentsiga seotud käimasolevate õiguslike probleemide tõttu püsib programmi tasandil risk, et jäädakse graafikust maha ja tekivad lisakulud. 2013. aasta lõpuks oli Kozloduy programmile määratud vahenditest ligikaudu 40 % eraldatud põhiliste energiasektori projektide toetamiseks kooskõlas Bulgaaria energiastrateegiaga[18]. Aruandeperioodil toetatud projektide edenemist on kirjeldatud lisa tabelis 2. 3.2. Leedu – Ignalina tuumaelektrijaam Sulgemiskohustus ja rahastamise käik Pinged poliitilises õhkkonnas ja 2012. aastal 2. reaktori taaskäivitamiseks avaldatud surve on kadunud ning Leedu on jäänud kindlaks oma ühinemisel võetud kohustustele. Mõlemad reaktorid on hoitud ohutus seisukorras ja on sulgemisel, ehkki 2. reaktorist on kütus eemaldatud vaid osaliselt. Riigiettevõte Ignalina tuumaelektrijaam, mis käitas kõnealuseid reaktoreid, vastutab nüüd nende kahe reaktori ohutus seisukorras hoidmise ja sulgemise eest. Eelmises aruandes dokumenteeritud ümberkujundamine, mis hõlmas elektritootja muutumist dekomisjoneerimist korraldavaks organisatsiooniks, on olnud edukas ning nii Leedu kui ka Ignalina tuumaelektrijaam on võtnud dekomisjoneerimisprotsessi eest täieliku vastutuse. Ka Ignalina tuumaelektrijaama juhtkond püüdleb ettevõtte edasise moderniseerimise poole. ELi abi Leedule on praegu kokku 1367 miljonit eurot. Üksikasjad vahendite eraldamise kohta Leedule on esitatud lisa tabelis 3. Aruandlusperioodi lõpus oli ELil välja maksmata 282 miljonit eurot (kohustused 1367 miljonit eurot miinus 1085 miljonit euro eest tehtud maksed). Projektide rakendamine ELi abi kasutamise eesmärkidena määrati kindlaks reaktorite ohutus seisukorras hoidmine, dekomisjoneerimise ettevalmistamine (sh strateegiadokumentide koostamine) ning jäätmekäitlus- ja ladustamiskäitiste ehitamine. Alates 2009. aastast on järjestikused valitsused suurendanud märkimisväärselt Ignalina tuumaelektrijaama ja Leedu osalust ning vastutust dekomisjoneerimisprotsessis. Kaks taristuinvesteeringute projekti – kasutatud tuumkütuse vaheladu ja tahkete jäätmete käitlemise ja ladustamise rajatis – põhjustasid vaidlusi Ignalina tuumaelektrijaama ning vastavate tehnilist ja ärilist laadi tarnijate vahel. Alates 2013. aastast on vaidlusaluseid küsimusi kokkulepitud raamistiku kaudu aktiivselt käsitletud ja lahendatud. Siiski põhjustas see olukord tõsiseid viivitusi ja kulude suurenemist. Dekomisjoneerimise lõpuleviimine on nüüd ette nähtud 2038. aastaks (algselt 2030) ning on saavutatud äriline kokkulepe, mille tagajärjel suurenesid kulud 72,9 miljoni euro võrra. Ignalina tuumaelektrijaama töötajate tegevus keskendub turbiinisaali demonteerimisele, kus on saavutatud märgatavat edu. Peenestamise ja saastest puhastamise rajatised tegutsevad selles hoones nüüdseks plaanipäraselt. Selleks et toime tulla mahajäämusega materjali töötlemises, tegutsevad need rajatised ajutiselt kolmes vahetuses. 2013. aasta lõpuks oli Ignalina programmile määratud vahenditest ligikaudu 25 % eraldatud põhiliste energiasektori projektide toetamiseks kooskõlas Leedu energiastrateegiaga[19]. Aruandeperioodil toetatud projektide edenemist on kirjeldatud lisa tabelis 4. 3.3. Slovakkia– Bohunice V1 tuumaelektrijaam Sulgemiskohustus ja rahastamise käik V1 tuumaelektrijaam koosneb kahest VVER 440/230 tüüpi reaktorist. Tuumaelektrijaama sulgemisjärgse järelevalve ja dekomisjoneerimise eest vastutab riigiettevõte JAVYS. 1. ja 2. reaktor suleti lõplikult vastavalt 2006. ja 2008. aasta lõpus. ELi abi Bulgaariale on praegu kokku 612 miljonit eurot. Üksikasjad vahendite eraldamise kohta Slovakkiale on esitatud lisa tabelis 5. Aruandlusperioodi lõpus oli ELil välja maksmata 250 miljonit eurot (kohustused 612 miljonit eurot miinus 362 miljoni euro eest tehtud maksed). Projektide rakendamine Esimese etapi dekomisjoneerimislitsents, mis andis loa demonteerimiseks väljaspool kontrollitavaid alasid, anti välja 2011. aastal, nagu oli kavandatud. Demonteerimine on nendel aladel (näiteks turbiinisaalides) jätkunud ja tehtud on märkimisväärseid edusamme. Ettevalmistused dekomisjoneerimiseks olid tehtud. Dekomisjoneerimise strateegiat ajakohastati 2012. aastal. Suuremate projektide puhul esinenud viivitused ei mõjutanud dekomisjoneerimise kriitilist ajakava. Üldisest ajakavast on kinni peetud ja aastaks 2025 on ette nähtud kõikide toimingute lõpule viimine. Dekomisjoneerimise programm on kulgenud edukalt: keerulised projektid (nt primaarkontuuri puhastamine saastest) on praeguseks lõppjärgus ning teise etapi dekomisjoneerimislitsentsi on oodata enne 2014. aasta lõppu. Valmistatakse ette suuremaid hankeid kontrollala süsteemide ja reaktori jahutussüsteemi suurte osade demonteerimiseks. 2013. aasta lõpuks oli Bohunice programmile määratud vahenditest ligikaudu 35 % eraldatud põhiliste energiasektori projektide toetamiseks kooskõlas Slovakkia energiastrateegiaga[20]. Aruandeperioodil toetatud projektide edenemist on kirjeldatud lisa tabelis 6. 4. Kokkuvõtted Eelmises aruandes kirjeldatud poliitilised probleemid on enamjaolt ületatud ning kõik võetud sulgemiskohustused on kehtima jäänud. Seetõttu on tähelepanu tagasipöördumatult keskendunud dekomisjoneerimisele. Seda ei oleks olnud võimalik saavutada ilma dekomisjoneerimise abiprogrammita. Leedu, Slovakkia ja Bulgaaria on täitnud oma sulgemiskohustust, jätkates suletud reaktorites dekomisjoneerimistöid. Kuigi on esinenud teatavaid viivitusi, on samuti tehtud märkimisväärseid edusamme mitte üksnes ettevalmistustöödes ja organisatsioonilistes muutustes, vaid ka hoonete ja seadmete tegelikus kõrvaldamises. Kindlaks on tehtud finantsvajadused dekomisjoneerimisprogrammide lõpuleviimiseks. Finantseerimiskavades tehakse kindlaks vahe vajaduste ja juba kindlustatud vahendite vahel, millest suurem osa tuleb ELi abiprogrammist. Vajalike täiendavate vahendite loomine nõuab hoolikaid järelmeetmeid. Dekomisjoneerimisvaldkond Nagu kolmes dekomisjoneerimiskavas on välja toodud, liigub rõhuasetus järk-järgult ettevalmistavalt tegevuselt demonteerimisele ja sellega kaasnevate jäätmete käitlemisele. Praegu ehitatakse dekomisjoneerimiseks ning radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse käitlemiseks ja ladustamiseks vajalikke rajatisi. Koostatud on litsentseerimisdokumendid ja alanud on demonteerimine. Bulgaaria ja Slovakkia tuumaelektrijaamad peaksid varsti saama täieliku dekomisjoneerimise litsentsi. Mõne dekomisjoneerimisprojekti puhul tuli küll ette viivitusi, kuid nendega tegeletakse aktiivselt, et viia miinimumini viivituste mõju dekomisjoneerimise lõpptähtajale, ehkki Leedus ei õnnestunud vältida viivitusi üldises ajakavas. Energiavaldkond Energiasektor on saanud kasu riigi energiapoliitikaga kooskõlas olevatest projektidest. Aruandeperioodil kandus rõhuasetus üle dekomisjoneerimisele, ehkki Bulgaarias eraldati märkimisväärne osa abist energiasektorile. Juba alustatud projektide täideviimine kestab mitu aastat, kuid uusi energiasektori projekte ei toetata. Väljavaated Teise etapi dekomisjoneerimislitsentside väljaandmine Bulgaarias ja Slovakkias avab võimaluse põhisüsteemide lammutamiseks. Sellega peaks järgmisel aastal materjalide kõrvaldamine tuumarajatisest kasvama. Rakendusmenetlustes määratletud üksikasjalikud eesmärgid ja näitajad võimaldavad täpselt jälgida töö edenemist ja anda kvantitatiivset teavet. Teenitud väärtuse analüüsi (Earned Value Management – EVM)[21] metoodika kavatsetava kasutuselevõtuga kõigi kolme programmi puhul toetatakse projektide juhtimist kohalikul tasandil ning tõhustatakse komisjoni järelevalvet ja aruandlust. Alates 2015. aastast põhineb tööprogrammide raames tehtud töö üksikasjalikum ja kvantitatiivne kirjeldus usaldusväärsetel, järjepidevatel ja võrreldavatel näitajatel. Komisjoni talitused (energeetika peadirektoraat ja selle ühise haldusteenuste direktoraat) valmistavad ette kavandatava Slovakkia riigiameti auditit ja toetavad üldiselt liikumist selles suunas, et täielik vastutus dekomisjoneerimise eest läheks riigi tasandile. [1] Kesk- ja Ida-Euroopa riikide abiprogramm. [2] ELT L 236, 23.9.2003, lk 33 ja lk 944. [3] ELT L 236, 23.9.2003, lk 33 ja lk 954. [4] ELT L 157, 21.6.2005, lk 11 ja lk 38. [5] ELT L 411, 30.12.2006, lk 10. [6] ELT L 131, 23.5.2007, lk 1. [7] ELT L 189, 22.7.2010, lk 9. [8] ELT L 346, 20.12.2013, lk 1 ja ELT L 8, 11.1.2014, lk 31. [9] ELT L 346, 20.12.2013, lk 7, ELT L 8, 11.1.2014, lk 30 ja ELT L 121, 24.4.2014, lk 59. [10] Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Ühinemisaktide alusel Leedule, Slovakkiale ja Bulgaariale aastatel 2010–2013 tuumaelektrijaamade dekomisjoneerimise toetamiseks seoses varase sulgemisega antud rahaliste vahendite kasutamise kohta”, KOM(2011) 432 (lõplik). [11] Komisjoni otsus Bohunice, Ignalina ja Kozloduy programmide alusel ajavahemikul 2007–2013 võetavate meetmete ja antava finantsabi kavandamise ja järelevalvega seotud menetluste kohta, K(2010) 6885. [12] Tuumakäitiste dekomisjoneerimise abiprogrammi komitee [13] Kontrollikoja eriaruanne nr 16/2011 „ELi finantsabi Bulgaaria, Leedu ja Slovakkia tuumaelektrijaamade dekomisjoneerimiseks”. [14] Komisjoni rakendusotsus, 7.8.2014, milles käsitletakse ajavahemikul 2014–2020 rakendatavate Bulgaaria, Leedu ja Slovakkia tuumakäitiste dekomisjoneerimise abiprogrammide rakenduseeskirju (C(2014) 5449 (final)). [15] ELT L 346, 20.12.2013, lk 1 ja ELT L 8, 11.1.2014, lk 31. [16] ELT L 346, 20.12.2013, lk 7, ELT L 8, 11.1.2014, lk 30 ja ELT L 121, 24.4.2014, lk 59. [17] Komisjoni rakendusotsus, 30.10.2014, milles käsitletakse rahastamisotsuse vastuvõtmist tuumakäitiste dekomisjoneerimise abiprogrammidele rakendamiseks Bohunices, Ignalinas ja Kozloduys 2014. aastal. [18] Bulgaaria energiastrateegia aastani 2020, avaldatud Bulgaaria ametlikus väljaandes nr 43, 7.6.2011. [19] Resolutsioon riikliku energiastrateegia heakskiitmise kohta, 18. jaanuar 2007, nr X-1046, Vilnius. [20] Slovaki Vabariigi energiapoliitikaga, heakskiidetud Slovaki Vabariigi valitsuse resolutsiooniga nr 29, 11. jaanuar 2006. [21] Projektijuhtimise tehnika projektijõudluse ja täidetuse mõõtmiseks. Bulgaaria Tabel 1 – Bulgaaria finantsandmete ülevaade (miljonites eurodes) || Kuni 2009. aastani || 2010–2013 || Jaanuar – september 2014 || Kokku ELi toetus || 568 || 300 || 0 || 868 Muudest allikatest pärit toetus || 15 || 0 || 0 || 15 Intressid || 23 || 6 || 0 || 29 Kreeditsumma kokku || 606 || 306 || 0 || 911 || || || || Ülekantud ELilt || 363 || 188 || 79 || 630 Ülekantud muudest allikatest || 14 || 0 || 0 || 14 Intressid || 23 || 6 || 0 || 29 Sularaha krediit kokku || 400 || 194 || 80 || 673 || || || || Projektidele eraldatud || 513 || 384 || -36* || 861 Sõlmitud lepingud || 328 || 229 || 51 || 608 Allkirjastatud lepingute alusel välja makstud || 173 || 255 || 37 || 465 Kumulatiivsed kulud || 5 || 3 || 0 || 8 (*) Dekomisjoneerimisprojekti mahtu vähendati tunduvalt ning teine, soojusenergia tootmisjaama ehitamise projekt tühistati. Vastavad toetuslepingud, kogusummas 41 miljonit eurot, suleti ning vastavaid rahalisi vahendeid ei eraldatud. Tabel 2 – Peamised toetatavad projektid Bulgaarias Dekomisjoneerimisvaldkond || Saastest puhastamine ja demonteerimine || Praeguseks on 1.–4. reaktori turbiinisaalidest üldjoontes plaanipäraselt demonteeritud umbes 4 000 tonni materjali. 2014. aasta novembris anti Kozloduy tuumaelektrijaama 1. ja 2. reaktorile dekomisjoneerimislitsents. Kirjeldus || 1.–4. reaktori radioloogiline inventuur jätkub: valminud on aktiveerimise ja saastatuse arvutused ning jätkub proovivõtmine radionukliidide sisalduse määramiseks. Jäätmetöötlus ja -käitlus || Esitatud on kõik dokumendid plasmasulatusrajatise ehitamiseks ja lõplikku ehitusluba on oodata 2014. aastal. Esmased ehitustööd on alanud. Proovide võtmine aurustikontsentraatidest on lõpule viidud. Kuni proovide analüüsi lõpule viimiseni toimub töövõtja esitatud jäätmekäitlusetappi puudutava finantsettepaneku sõltumatu läbivaatamine. Välja on antud ehitusluba suuruse vähendamise ja saaste kõrvaldamise töökoja jaoks. Ehitustöödega alustati kohe pärast loa saamist. Jäätmete vahepealne ladustamine ja kõrvaldamine || Kasutatud tuumkütuse aktiivne dekomisjoneerimine viidi lõpule kuue täidetud mahuti vastuvõtmisega. Käituslitsentsi taotlemise ettevalmistamine on lõppjärgus. Vajaduse tõttu korrata riikliku jäätmehoidla keskkonnamõju hindamist, jääb ehitamine hilisemaks. Samas jätkuvad kavakohaselt ettevalmistustööd, nagu elektrijaama kõrvaldamiseelne järelevalve ja taristu ettevalmistamine. Energiavaldkond || Maritza Ida 2 soojuselektrijaama taastamine || Lõpule on viidud kipsi veetustamise süsteemi paigaldamine. Jahutussüsteemi pumbajaama taastamine kavatsetakse lõpule viia 2015. aasta esimeses kvartalis. Riigi elektrijaotussüsteemi parandamine ja laiendamine || Tsaravetzi, Bourgase, Metallurgichna, Zlatitza ja Mayaki alajaamade taastamine on lõpule viidud ja alajaamad töötavad. Kavarna alajaamale on antud tunnistus lõpetamise kohta ning heakskiitu selle kasutuselevõtuks oodatakse 2014. aasta oktoobri lõpuks. Kõrgsurvegaasijuhtmete ja gaasi reguleerimisjaamade ehitamine. || Ehitustööd on peaaegu lõpetatud, välja arvatud väike osa torujuhtmest Suhata Reka kaitsealal. Avalike hoonete energiatõhususmeetmed. || Lõpule on viidud suur projekt – Ruse Ülikooli peahoone ennistamine. 2014. aasta 5. oktoobri seisuga on energiatõhususe meetmed täielikult rakendatud 120 avaliku sektori hoones 168-st. 2013. aastal viidi energiatõhususe meetmed lõpule kõigis 49 kohaliku omavalitsuse hoones Burgases, Plovdivis ja Stara Zagoras. Leedu Tabel 3 – Leedu finantsandmete ülevaade (miljonites eurodes) || Kuni 2009. aastani || 2010–2013 || Jaanuar – september 2014 || Kokku ELi toetus || 875 || 492 || 0 || 1367 Muudest allikatest pärit toetus || 33 || 0 || 0 || 33 Intressid || 49 || 7 || 0 || 56 Kreeditsumma kokku || 957 || 499 || 0 || 1456 || || || || Ülekantud ELilt || 712 || 324 || 50 || 1085 Ülekantud muudest allikatest || 33 || 0 || 0 || 33 Intressid || 49 || 7 || 0 || 56 Sularaha krediit kokku || 794 || 331 || 50 || 1174 || || || || Projektidele eraldatud || 862 || 348 || -16 || 1194 Sõlmitud lepingud || 772 || 356 || 9 || 1137 Allkirjastatud lepingute alusel välja makstud || 422 || 449 || 94 || 965 Kumulatiivsed kulud || 6 || 6 || 0 || 12 Tabel 4 – Peamised toetatavad projektid Leedus Dekomisjoneerimisvaldkond || Saastest puhastamine ja demonteerimine || Primaarkontuuri saastest puhastamine on praegu peatatud pärast ebaõnnestunud saastest puhastamise katset. Töövõtja vastu on käimas kohtumenetlus. Elektrijaama käitaja jätkab projekti taastamise strateegia väljaarendamist. Alates 2010. aastast kuni praeguseni on turbiinisaalist demonteeritud üle 8 000 tonni materjali. Jäätmetöötlus ja -käitlus || Tahkete jäätmete käitlemis- ja ladustamisrajatis: ehitus- ja paigaldustööd edenevad ilma suuremate viivitusteta. Külmkatsetuste ettevalmistamiseks tehtavad projekteerimistööd ja litsentseerimine edenevad kooskõlas läbivaadatud ajakavaga. Jäätmete vahepealne ladustamine ja kõrvaldamine || Kasutatud kütusemoodulite vaheladu: tsiviilehitustööd on lõpule viidud ja käimas on paigaldatud seadmete külmkatsetused. Ehitustööd ja mahutite valmistamine kulgevad vastavalt läbivaadatud ajakavale. Kasutatud tuumkütuse basseinisaalide kraanade ajakohastamine on edenenud, kuigi ärilised vaidlused töövõtja ja Ignalina tuumaelektrijaama vahel kestavad. Ignalina tuumaelektrijaama 2. reaktori kütusest tühjendamisel on see projekt kriitilises seisus. Maapinnalähedaste hoidlate ehitamise projekt peaks jõudma olulisse punkti, kui töövõtja esitab enne 2014. aasta lõppu tehnilise projekteerimise dokumendid. Jäätmete prügila rajamise projekt on hilinenud ja ikka veel hanke staadiumis. Energiavaldkond || Kombineeritud tsükliga gaasiturbiinijaam || Vastavalt Leedu ülekandesüsteemi halduri LITGRID AB nõudluse kavale töötab alates 15. oktoobrist 2012 uus 455 MW võimsusega kombineeritud tsükliga gaasiturbiinijaam. Visaginase kaugküte || Kaks gaasiküttel kaugkütte boilerit on asendatud ja pooltes hoonetes on ajakohastatud uued soojusvahetid. Energiatõhususe parandamine kortermajades ja avalikes hoonetes || Ignalinas on tehtud edusamme – 33 hoonet rohkem kui 67 lepingulisest hoonest on moderniseeritud. Zarasai ja Visaginase projektide väljatöötamisel tuli ette raskusi. Leedu ja Poola elektrivõrkude vastastikune ühendamine || Leedu ja Poola vahelise ühenduse (LitPol Link) projekt edeneb hästi; projekti kaasrahastab Euroopa Komisjon. Projekti esimese osa (500 MW) lõpetamise tähtaeg on jätkuvalt 2015. aasta detsembri lõpp. Slovakkia Tabel 5 – Slovakkia finantsandmete ülevaade (miljonites eurodes) || Kuni 2009. aastani || 2010–2013 || Jaanuar – september 2014 || Kokku ELi toetus || 364 || 248 || 0 || 612 Muudest allikatest pärit toetus || 11 || 0 || 0 || 11 Intressid || 11 || 3 || 1 || 15 Kreeditsumma kokku || 386 || 251 || 1 || 638 || || || || Ülekantud ELilt || 168 || 158 || 36 || 362 Ülekantud muudest allikatest || 11 || 0 || 0 || 11 Intressid || 11 || 3 || 1 || 15 Sularaha krediit kokku || 190 || 161 || 36 || 388 || || || || Projektidele eraldatud || 272 || 275 || 76 || 623 Sõlmitud lepingud || 87 || 193 || 19 || 299 Allkirjastatud lepingute alusel välja makstud || 65 || 144 || 28 || 237 Kumulatiivsed kulud || 5 || 3 || 0 || 8 Tabel 6 – Peamised toetatavad projektid Slovakkias Dekomisjoneerimisvaldkond || Saastest puhastamine ja demonteerimine || Saavutatud on nähtavaid tulemusi, eelkõige turbiinisaalide tühjendamisel metallseadmetest (97 % tehtud) ja betoonstruktuuridest. Kohale on toodud ja paigaldatud seadmed primaarkontuuri saastest puhastamiseks ning esimesed katsetused on olnud edukad. Saastest puhastamine kavatsetakse lõpetada 2015. aasta esimeses veerandis. Dekomisjoneerimislitsentsi esimene etapp lõppeb 2014. aastal. Teine etapp, mis võimaldab demonteerimist saastunud alal, peaks algama 2015. aasta jaanuaris. Jäätmetöötlus ja -käitlus || Setete ja sorbentide käitlemise projekti on muudetud, et võtta arvesse suuremat kogust ja suuremat hulka tööd kui algselt prognoositud. Töö on hästi edenenud ja järgib ajakava. Jäätmete vahepealne ladustamine ja kõrvaldamine || Uue väga väikese aktiivsusega radioaktiivsete jäätmete hoidla projekteerimine ning olemasoleva madal- ja keskaktiivsete lühiealiste radioaktiivsete jäätmete hoidla laiendamine edenevad mõlemad hästi ja on ajakavas. Energiavaldkond || Ülekandesüsteemi uuendamine || TR Bošáca – trafo T 402. Puudustest teatamise aeg lõppes 3. augustil 2014. 400/110kV ülekandmine TR Medzibrodis. Puudustest teatamise aeg kestab ja see lõpeb 29. septembril 2015. Siiani ei ole puudustest teatatud. 400 kV ülekandeliinid ES Medzibrodi jaoks. Puudustest teatamise aeg kestab ja see lõpeb 29. septembril 2015. Kõik siiani teadaolevad vead on kõrvaldatud. Kahjustatud metsamaade rekultiveerimise ja taaselustamise projektid viidi lõpule 30. septembril 2014. Säästva energia rahastamisvahend || Arvutused näitavad, et investeeringud elamusektorisse ja tööstusesse on saavutanud keskmise energiasäästu vastavalt 33 % ja 17 %. Avalike hoonete energiatõhususprojektid || Kõik projektid on lõpule viidud.