Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1321/2004 Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuuride loomise kohta /* KOM/2009/0139 lõplik/2 - COD 2009/0047 */





[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel, 9.7.2009 KOM(2009) 139 (lõplik/2) 2009/0047 (COD) PARANDUSTunnistatakse kehtetuks ja asendatakse dokument KOM(2009)139 (lõplik), 24.3.2009.Kehtib kõikide keeleversioonide kohta. Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1321/2004 Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuuride loomise kohta (esitanud komisjon) SELETUSKIRI ETTEPANEKU TAUST | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Eesmärk on viia nõukogu 12. juuli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 1321/2004 (Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuuride loomise kohta) sätted vastavusse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 683/2008 (Euroopa satelliitnavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) rakendamise jätkamise kohta) sätetega. Määruse (EÜ) nr 683/2008 põhjenduses 17 kutsusid Euroopa Parlament ja nõukogu komisjoni muu hulgas üles „esitama ettepanekut nõukogu määruses (EÜ) nr 1321/2004 sätestatud programmide haldusstruktuuride ametlikuks vastavusseviimiseks komisjoni ja ameti uue rolliga”. | Üldine taust Määrusega (EÜ) nr 1321/2004, mida on muudetud nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) 1942/2006, et võtta arvesse ühisettevõtte Galileo tegevuse lõpetamist 31. detsembril 2006, on loodud ühenduse asutus nimega Euroopa GNSSi Järelevalveamet. Ameti eesmärgi ja ülesannete esialgsel kindlaksmääramisel lähtuti vajadustest, mis olid seotud tollase kavaga anda programmi Galileo kasutuselevõtu- ja kasutusetapi majandamisele ja rahastamisele kontsessioon. Kõnealune kava jäeti 2007. aastal kõrvale ning kasutuselevõtuetapi majandamist ja rahastamist ei loovutatud erasektorile. 25. juulil 2008 jõustunud määrusega (EÜ) nr 683/2008 kehtestati programmide Galileo ja EGNOS avaliku haldamise ja rahastamise uus raamistik. Sellega nähakse ette pädevusvaldkondade range jaotumine Euroopa Ühenduse (keda esindab komisjon), ameti ja Euroopa Kosmoseagentuuri vahel, antakse komisjonile vastutus programme juhtida ja esitatakse täpne loetelu ameti selleaegsetest ülesannetest. Ühtlasi nähakse ette, et amet täidab talle usaldatud ülesanded, arvestades komisjoni osa programmide juhtimisel ja vastavalt komisjoni sõnastatud suunistele. Seetõttu on määrusega (EÜ) nr 683/2008 muudetud määruse (EÜ) nr 1321/2004 sõnastust ja sisu. Allpool osutatud kolmel põhjusel on nüüdsest oluline viia määruse (EÜ) nr 1321/2004 teatavad sätted vastavusse määruse (EÜ) nr 683/2008 sätetega. Esiteks ei ole praegune olukord, mil samaaegselt kehtivad kaks osaliselt vastukäivat teksti, õiguslikult korrektne. Võimalikult kiiresti tuleks panna kõrvaldada ebaselgused ja kahemõttelisused, mida selline olukord tekitab. See hõlmab ka programmide õigusraamistiku usaldusväärsust, eelkõige seoses kolmandate isikutega. Teiseks on oluline määrata kindlaks range julgeolekuraamistik. Määrusega (EÜ) nr 683/2008 on ette nähtud, et komisjon haldab kõiki süsteemide turvalisusega seonduvaid küsimusi, kuid samal ajal on loovutatud turvalisuse akrediteerimise ülesanne järelevalveametile. Ameti täpne roll selles valdkonnas tuleb kiiresti kindlaks määrata. Kolmandaks tuleks tagada programmide tõhus haldamine. Määrusega (EÜ) nr 683/2008 muudeti küll selgesõnaliselt ja põhjalikult järelevalveameti ülesandeid, ent ei sekkutud ametisisestesse organitesse, mille üle komisjonil on ikka vähe võimu. Tagamaks, et amet arvestaks oma tegevuses „komisjoni rolli programmide juhina” ja „komisjoni poolt välja antud suuniseid”, nagu on ette nähtud määrusega (EÜ) nr 683/2008, on vaja teha muudatused, mis võimaldavad suurendada komisjoni osakaalu ametisiseste organite puhul. See lähtekoht vastab muu hulgas komisjoni kindlaksmääratud uuele poliitikale ühenduse asutuste suhtes. | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu 12. juuli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1321/2004 Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuuride loomise kohta (muudetud nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1942/2006). Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 683/2008 Euroopa satelliitnavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) rakendamise jätkamise kohta. Ettepaneku eesmärk on muuta esimest neist kahest määrusest. | Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Programmid EGNOS ja Galileo sobivad suurepäraselt Lissaboni strateegia raamistikku. | KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE | Konsulteerimine huvitatud isikutega | Huvitatud isikutega praegusel juhul ei konsulteerita, kuna tegemist on olemasoleva teksti vastavusseviimisega teise hiljem vastuvõetud tekstiga. | Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. | Mõju hindamine Ainuke võimalik variant on viia määruse (EÜ) nr 1321/2004 teatavad sätted vastavusse 25. juulil 2008 jõustunud määruse (EÜ) nr 683/2008 sätetega. Teine võimalus oleks jätta määruse (EÜ) nr 1321/2004 tekst endiseks, kuid see ei oleks õiguslikult korrektne, tekitaks suuri julgeolekuprobleeme ega tagaks programmide tõhusat haldamist. | ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG | Kavandatud meetmete kokkuvõte Nõukogu 12. juuli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1321/2004 Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuuride loomise kohta. | Õiguslik alus Asutamislepingu artikkel 156 | Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. | Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. | Kavandatud meede on proportsionaalne eesmärgiga, kandes endas topeltmeetme iseloomu, kuna varasemat määrust võib muuta üksnes määrusega ning kavandatud meetmes piirdutakse teksti kohandamisega vastavalt õiguslikule olukorrale, mis tuleneb määruse (EÜ) nr 683/2008 jõustumisest. | Ettepanekust tulenevad finants- ja halduskulud on tühised, kuivõrd programmidega Galileo ja EGNOS seotud finants- ja halduskulusid on juba käsitletud määruses (EÜ) nr 683/2008. | Vahendi valik | Kavandatav vahend: määrus. | Muud vahendid ei oleks asjakohased järgmistel põhjustel: Vormilise järjepidevuse põhimõtte kohaldamisel saab varasemat määrust muuta üksnes määrusega. | MÕJU EELARVELE | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. | TÄIENDAV TEAVE | Lihtsustamine | Ettepanekuga nähakse ette õigusaktide lihtsustamine. | Kavandatud meetmed aitavad vältida õiguslikku segaduse ja kahemõttelisuse ohtu, mida tekitavad kaks osaliselt vastukäivat järjestikust teksti. Meetmete eesmärk on seega muuta ühenduse õigustik selgemaks. | Kehtivate õigusaktide kehtetuks tunnistamine Ettepaneku vastuvõtmisega kaasneb teatavate õigusaktide kehtetuks tunnistamine. | Euroopa Majanduspiirkond Käesolev ettepanek on seotud Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga hõlmatud valdkonnaga ning seetõttu tuleks seda laiendada Euroopa Majanduspiirkonnale. | Ettepaneku üksikasjalik selgitus peatükkide või artiklite kaupa Määrusega (EÜ) nr 1321/2004 loodud ühenduse asutuse eesmärk, ülesanded ja nimi muudetakse vastavalt määruse (EÜ) nr 683/2008 sätetele. Komisjoni osakaalu ja volituste suurendamine kõnealuses asutuses, tagamaks et määruse (EÜ) nr 683/2008 sätete kohaldamisel täidab asutus talle usaldatud ülesanded, arvestades komisjoni juhtivat rolli ja komisjoni väljaantud suuniseid. Määratakse kindlaks raamistik, mille kohaselt asutus täidab talle usaldatud turvalisuse akrediteerimise ülesannet, luues selleks asutuse raames Euroopa GNSSi süsteemide turvalisuse akrediteerimise komitee. Süsteemide omandivormi käsitlevate määruse (EÜ) nr 1321/2004 sätete tühistamine, niipea kui Euroopa Ühendus on määruse (EÜ) nr 683/2008 sätete kohaldamise tulemusena nende süsteemide omanik. | 2009/0047 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1321/2004 Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuuride loomise kohta EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 156, võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1], võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[2], võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[3], toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu 12. juuli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 1321/2004 (Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuuride loomise kohta),[4] mida on muudetud nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) 1942/2006,[5] et võtta arvesse ühisettevõtte Galileo tegevuse lõpetamist 31. detsembril 2006, on loodud ühenduse asutus nimega Euroopa GNSSi Järelevalveamet (edaspidi „amet”). (2) Ameti eesmärk ja ülesanded, mis on vastavalt loetletud määruse (EÜ) nr 1321/2004 artiklites 1 ja 2, määrati kindlaks vastavalt vajadustele, mis olid seotud tollase kavaga anda programmi Galileo kasutuselevõtu- ja kasutusetapi juhtimisele ja rahastamisele kontsessioon. Kõnealune kava jäeti 2007. aastal kõrvale ning kasutuselevõtuetapi juhtimist ja rahastamist ei loovutata erasektorile. (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määruses (EÜ) nr 683/2008 Euroopa satelliitnavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) rakendamise jätkamise kohta[6] on kehtestatud programmide Galileo ja EGNOS avaliku haldamise ja rahastamise uus raamistik. Sellega nähakse ette selge pädevusvaldkondade jaotumine Euroopa Ühenduse (mida esindab komisjon), ameti ja Euroopa Kosmoseagentuuri (edaspidi „ESA”) vahel, antakse komisjonile vastutus programme juhtida ja esitatakse täpne loetelu ameti selleaegsetest ülesannetest. Ühtlasi nähakse ette, et amet täidab talle usaldatud ülesanded, arvestades komisjoni osa programmide juhtimisel ja komisjoni väljaantud suuniseid. (4) Seetõttu tuleb nõukogu 12. juuli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 1321/2004 sätted viia vastavusse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 683/2008 sätetega. (5) Seega tuleks kõigepealt muuta määruse pealkirja, mis ei peaks enam hõlmama Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuure tervikuna, vaid üksnes ühenduse asutuse loomist ning samuti tuleks muuta asutuse nime, mida reguleerimisala kitsendamise tõttu ei tuleks enam nimetada Euroopa GNSSi Järelevalveametiks, vaid GNSSi Ametiks (edaspidi „GNSSi Amet”). (6) Samuti oleks vaja muuta määruse (EÜ) nr 1321/2004 artiklit 1, mis käsitleb määruse eesmärki, mis peab olema üksnes GNSSi Ameti loomine, ilma et sätestataks ameti ülesanne tagada Euroopa GNSSi programmidega seotud avalike huvide haldamine ja tegutsemine kõnealuseid programme reguleeriva asutusena. (7) Oluline oleks ka muuta määruse (EÜ) nr 1321/2004 artiklit 2, mis käsitleb GNSSi Ameti ülesandeid, ning võtta siin üle tema ülesannete kirjeldus, mis on esitatud määruse (EÜ) nr 683/2008 artiklis 16. (8) Määruse (EÜ) nr 1321/2004 pealkirja muutmise ja GNSSi Ametiks ümbernimetamisega kaasneb kõikide määruse nende tekstiosade muutmine, milles esineb eespool osutatud pealkiri ja kõnealuse ameti nimi. (9) Lisaks on määruses (EÜ) nr 683/2008 sätestatud, et ühendus on kogu programmide käigus loodud või arendatud materiaalse ja immateriaalse vara omanik, mistõttu määruse (EÜ) nr 1321/2004 sätted süsteemide omandiõiguse kohta ei ole enam vajalikud ja need tuleks jätta välja. (10) Peale selle tuleb selle tagamiseks, et GNSSi Amet täidab oma ülesandeid, arvestades komisjoni rolli programmide juhtijana ja komisjoni poolt välja antud suuniseid, näha selgesõnaliselt ette, et GNSSi Ameti tegevust korraldab tegevdirektor haldusnõukogu juhtimisel ja GNSSi Ameti kindlaksmääratud suuniste kohaselt ning et kõnealuse ameti haldusnõukogus olevale komisjoni esindajale kuuluvad pooled hääled. (11) Kuna määruses (EÜ) nr 683/2008 on rõhutatud tihedama koostöö vajadust Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel, oleks ühtlasi vaja, et Euroopa Parlament oleks vaatlejana ameti haldusnõukogus esindatud. Programmide tõhusa juhtimise huvides tuleks vähendada tegevdirektori ametiaja kestust viielt aastalt neljale aastale. (12) Võttes arvesse GNSSi Ametile usaldatud ülesannete ulatust, mille alla kuulub ka turvalisuse akrediteerimine, tuleks kõnealuse ameti raames asutatud teadus- ja tehnikakomitee välja jätta ning ohutus- ja julgeolekukomitee tuleks asendada Euroopa GNSSi turvalisuse akrediteerimise komiteega, mis tegeleks turvalisuse akrediteerimisega ja kuhu kuuluksid liikmesriikide ja komisjoni esindajad ning vaatlejatena Euroopa Liidu Nõukogu peasekretär / ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning ESA. (13) Turvalisust tuleks akrediteerida sõltumatult programme haldavatest asutustest, eelkõige komisjonist, teistest GNSSi Ameti ja ESA organistest ning muudest julgeolekunõuete kohaldamise eest vastutavatest üksustest. Selleks peaks Euroopa GNSSi turvalisuse akrediteerimise komitee olema turvasüsteemide akrediteerimise asutus ja moodustaks ka GNSSi Ameti raames iseseisva üksuse, mis võtab sõltumatult vastu otsuseid. (14) Komisjon, kes haldab kõiki turvasüsteemidega seotud aspekte määruse (EÜ) nr 683/2008 tähenduses, on esmatähtis asutus, kes tagab julgeolekuküsimuste tõhusa juhtimise ja käesoleva määrusega ette nähtud pädevusvaldkondade range jaotuse põhimõtte järgimise (komitee tegevus peab olema selgelt piiritletud turvasüsteemide akrediteerimisega). (15) Samuti on oluline, et turvalisuse akrediteerimine kooskõlastataks programme juhtivate asutuste ja muude julgeolekunõuete kohaldamise eest vastutavate üksuste tegevusega. Seoses sellega oleks oluline, et Euroopa GNSSi turvalisuse akrediteerimise komitee eesistuja on komisjoni esindaja. (16) Võttes arvesse süsteemide eripära ja keerukust, on vaja, et Euroopa GNSSi turvalisuse akrediteerimise komitee täidaks oma ülesandeid ühiselt, püüdes leida üksmeelt ja kaasates kõik julgeolekuküsimustest huvitatud isikud; samuti tuleks kehtestada pideva järelevalve kord, et hallata paremini vastuvõtmist vajavate eriotsuste paljusust. Väga oluline on usaldada akrediteerimine inimestele, kellel on keerukate süsteemide akrediteerimise alal nõuetekohane kvalifikatsioon ja piisav julgeolekukontrolli tase. (17) Selleks et komitee saaks oma ülesandeid täita, tuleks ühtlasi näha ette, et liikmesriigid edastavad ametile kõik vajalikud dokumendid, et nad võimaldavad komitee volitatud isikutele juurdepääsu kõikidele paikadele, mis on seotud julgeolekusüsteemidega ja asuvad nende territooriumil ning et nad vastutavad kohalikul tasandil oma territooriumil asuvate paikade turvalisuse akrediteerimise eest. (18) Tõhusa haldusjuhtimise huvides oleks vaja, et GNSSi Ameti haldusnõukogu saaks võtta vastu mis tahes otsuse, millega tagada ameti ülesannete täitmise. Ühtlasi peab kuupäev, millal GNSSi Ameti haldusnõukogu edastab pärast vastuvõtmist ühenduse institutsioonidele aastaaruande oma tegevuse ja väljavaadete kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 1321/2004 artikli 6 punktile g, olema vastavuses kuupäevaga, millal kõnesoleva ameti tegevdirektor edastab samadele institutsioonidele kõnealuse määruse artikli 12 lõike 6 kohaselt ameti lõpliku raamatupidamisaruande. (19) Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide raames loodud süsteemid on asutamislepingu artikli 156 sätete kohased üleeuroopaliste võrkudena loodud infrastruktuurid, mille kasutus ulatub liikmesriikide piiridest palju kaugemale. Lisaks aitavad kõnealuste süsteemide kaudu osutatavad teenused kaasa üleeuroopaliste võrkude arendamisele transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika infrastruktuuri valdkonnas. (20) Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1321/2004 vastavalt muuta, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määruse (EÜ) nr 1321/2004 muudatused Määrust (EÜ) nr 1321/2004 muudetakse järgmiselt: 1. määruse pealkiri on „Nõukogu määrus (EÜ) nr 1321/2004 GNSSi ameti moodustamise kohta”; 2. artiklid 1, 2 ja 3 asendatakse järgmise kolme artikliga: „Artikkel 1 Eesmärk Käesoleva määrusega luuakse ühenduse asutus nimega GNSSi Amet (edaspidi „GNSSi Amet”). Artikkel 2 Ülesanded Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 683/2008 artikli 12 sätetele ning arvestades komisjoni rolli Euroopa GNSSi programmide juhtimisel, täidab GNSSi Amet programmides komisjoni väljaantud suuniste kohaselt järgmisi ülesandeid: a) ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 683/2008 artiklite 13 ja 14 sätete kohaldamist, tagab GNSSi Amet Euroopa GNSSi programmide turvalisusega seoses järgmise: • i) turvalisuse akrediteerimine. Selleks algatab ta turvamenetluste rakendamise, jälgib seda ning viib läbi Euroopa GNSSi süsteemide turbeauditeid; • ii) Galileo turvakeskuse tegevus, mille puhul lähtutakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 683/2008 artikli 13 kohaselt tehtud otsustest ning ühismeetme 2004/552/ÜVJP alusel antud juhtnööridest; b) aitab ette valmistada Euroopa GNSSi süsteemide turuleviimist, sealhulgas teha vajalikke turuanalüüse; c) täidab ka muid ülesandeid, mida komisjon võib talle usaldada kooskõlas Euroopa Ühenduse üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktiga b konkreetsetes Euroopa GNSSi programmidega seotud küsimustes. Artikkel 3 Organid GNSSi Ameti organid on haldusnõukogu, Euroopa GNSSi süsteemide turvalisuse akrediteerimise komitee ja tegevdirektor.”; 3. artikli 5 lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Haldusnõukokku kuulub üks esindaja igast liikmesriigist ja üks komisjoni esindaja. Haldusnõukogu liikmete ametiaeg on viis aastat. Liikmeid võib ametisse tagasi nimetada veel üheks ametiajaks. Euroopa Parlamendi esindaja osaleb haldusnõukogu koosolekutel vaatlejana.”; 4. artikli 5 lõike 7 esimene lõik asendatakse järgmisega: „7. Igal liikmesriigil on üks hääl. Komisjoni esindava liikme häälte arv on võrdne liikmesriikide esindajate häälte koguarvuga. GNSSi Ameti tegevdirektor ei hääleta.”; 5. artikli 6 punkt d asendatakse järgmisega. „d) vastutab kõikide otsuste eest, mis on seotud artiklis 2 osutatud ülesannetega ja hõlmavad Galileo turvakeskuse tegevust; kõikidel juhtudel tehakse otsused teha pärast komisjoniga peetud konsultatsioone;”; 6. artikli 6 punktis g asendatakse sõnad „15. juuniks” sõnadega „1. juuliks”; 7. artiklisse 6 lisatakse punkt i: „i) jälgib, et GNSSi Amet täidab talle usaldatud ülesandeid käesoleva määrusega kehtestatud tingimustel, ning võtab vastu kõik selleks vajalikud otsused.”; 8. artikli 7 lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. GNSSi Ameti tegevust korraldab tegevdirektor haldusnõukogu juhtimisel ja kõnealuse ameti jaoks komisjoni poolt kindlaksmääratud suuniste kohaselt.”; 9. artikli 7 lõike 2 viimane lõik asendatakse järgmisega: „Tegevdirektori ametiaeg on neli aastat. Tegevdirektori võib tagasi nimetada veel üheks nelja-aastaseks ametiajaks.”; 10. artikli 8 punkt g asendatakse järgmisega: „g) määrab kindlaks GNSSi Ameti organisatsioonilise struktuuri ja esitab selle kooskõlastamiseks haldusnõukogule;”; 11. artikkel 9 jäetakse välja; 12. artikkel 10 asendatakse järgmisega: „Artikkel 10 Euroopa GNSSi süsteemide turvalisuse akrediteerimise komitee 1. Käesoleva artikli kohane Euroopa GNSSi süsteemide turvalisuse akrediteerimise komitee loodi GNSSi Ameti raames, et täita turvalisuse akrediteerimise ülesannet, mis on talle usaldatud artikli 2 punkti a alapunktiga i. Komitee ülesanne on turvasüsteemide akrediteerimine. 2. Turvasüsteemide akrediteerimine tähendab, et tuleb kinnitada süsteemide vastavust määruse (EÜ) nr 683/2008 artiklis 13 osutatud julgeolekunõuetega ja tagada nende kasutamine kõnealustest nõuetest lähtuvalt. Akrediteerimine sisaldab ametlikke otsuseid kinnituse andmise kohta ehk akrediteerimisotsuseid. Komitee tegevus piirdub rangelt eespool osutatud akrediteerimisega ning seda ei või mingil juhul asendada tegevusega, mis määruse (EÜ) nr 683/2008 artikliga 13 on usaldatud komisjonile. 3. Komitees on üks esindaja igast liikmesriigist ja üks komisjoni esindaja tunnustatud akrediteerimisekspertide hulgast. Euroopa Liidu Nõukogu peasekretäri / ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning ESA esindaja võtavad komitee koosolekutest osa vaatlejana. 4. Oma ülesannete täitmisel järgib komitee järgmisi põhimõtteid: – ülesandeid täidetakse ühiselt, püüdes leida üksmeelt ja kaasates kõik julgeolekuküsimustest huvitatud isikud; – kehtestatud on pideva järelevalve kord, et hallata paremini vastuvõtmist vajavate eriotsuste paljusust; – akrediteerimine on usaldatud inimestele, kellel on keerukate süsteemide akrediteerimise alal nõuetekohane kvalifikatsioon ja piisav julgeolekukontrolli tase; – turvalisuse akrediteerimisel arvestatakse sõltumatuse nõuet ja nõuetekohase kooskõlastatuse vajadust nii programme haldavate ametiasutuste kui ka muude julgeolekunõuete kohaldamise eest vastutavate üksuste puhul. 5. Komitee eesistujaks on komisjoni esindaja. Komitee kehtestab oma kodukorra. 6. Komiteel on kõik vajalikud vahendid, et koostöös komisjoni, Euroopa Liidu Nõukogu peasekretäri / ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja, Euroopa Kosmoseagentuuri ning liikmesriikidega täita talle usaldatud ülesandeid, eelkõige uurida toimikuid, algatada julgeolekumenetluse rakendamist ja teostada selle järelevalvet, auditeerida julgeolekusüsteeme, valmistada ette oma otsuseid ja tagada sekretariaadi töö. 7. Komitee võtab oma otsused vastu häälteenamusega vastavalt asutamislepingu artikli 205 lõikele 2. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse nimetatud artiklis sätestatud viisil. Komitee eesistuja ei hääleta. Vajaduse korral teavitab komisjon määruse (EÜ) nr 683/2008 artikli 19 kohaselt asutatud Euroopa GNSSi programmide komiteed sellest, milline on olnud komitee otsuste mõju programmide tõhusale toimimisele. 8. Kui komitee arutelud võivad mõjutada Euroopa Liidu või selle liikmesriikide julgeolekut, kohaldatakse igal juhul nõukogu 12. juuli 2004. aasta ühismeetmes 2004/552/ÜVJP (Euroopa satelliit-raadionavigatsioonisüsteemi toimimise aspektide kohta, mis mõjutavad Euroopa Liidu julgeolekut)[7] nimetatud menetlusi. 9. Liikmesriigid - edastavad komiteele kõik vajalikud dokumendid; - võimaldavad komitee volitatud isikutele juurdepääsu kõikidele paikadele, mis on seotud turvasüsteemidega ja asuvad nende territooriumil; - vastutavad kohalikul tasandil selliste oma territooriumil asuvate paikade turvalisuse akrediteerimise eest, mis on hõlmatud Euroopa GNSSi süsteemidega, ning teevad selleks komiteega koostööd.”; - artikli 11 punkt 2 asendatakse järgmisega: „2) GNSSi Ameti kulud hõlmavad personali-, haldus- ja infrastruktuurikulusid, tegevuskulusid ning Euroopa GNSSi süsteemide turvalisuse akrediteerimise komitee tegevusega seotud kulusid.”; 13. artikkel 22 jäetakse välja; 14. artiklites esinev sõna „amet” asendatakse läbivalt sõnadega „GNSSi Amet”. Artikkel 2 Jõustumine Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU NIMETUS: Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1321/2004 Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuuride loomise kohta 2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK Asjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed: energia ja transport. Peatükk 06 02: Sise-, õhu- ja meretransport Euroopa satelliitnavigatsiooni programmid (EGNOS ja Galileo) 3. EELARVEREAD 3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sh järgmised nimetused: Punkt 06 02 09 01 – Galileo järelevalveasutus – Toetus jaotistele 1 ja 2 Punkt 06 02 09 02 – Galileo järelevalveasutus — Toetus jaotisele 3 3.2. Meetme ja finantsmõju kestus: Euroopa GNSSi Järelevalveamet on reguleeriv ühenduse asutus, mis on loodud tähtajatuks tegevuseks. 3.3. Eelarve tunnusjooned: Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik | 06020901 | Mittekohustuslik | Liigendatud | EI | JAH[8] | EI | Nr 1.A | 06020902 | Mittekohustuslik | Liigendatud | EI | JAH | EI | Nr 1.A | 4. ÜLEVAADE VAHENDITEST 4.1. Rahalised vahendid 4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Kulu liik | Jao nr | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | n + 5 jj | Kokku | Tegevuskulud[9] | Kulukohustuste assigneeringud | 8.1. | a | 7.800[10] | 7.890 | 8.200 | 9.600 | 11.500 | Maksete assigneeringud | b | 7.800 | 7.890 | 8.200 | 9.600 | 11.500 | Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[11] | Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4. | c | VÕRDLUSSUMMA KOKKU | Kulukohustuste assigneeringud | a + c | 7.800[12] | 7.890 | 8.200 | 9.600 | 11.500 | Maksete assigneeringud | b + c | 7.800 | 7.890 | 8.200 | 9.600 | 11500 | Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[13] | Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5. | d | 0.122 | 0.122 | 0.122 | 0.122 | 0.122 | Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6. | e | Meetme soovituslik finantskulu kokku | Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a + c + d + e | 7.922 | 8.012 | 8.322 | 9.722 | 11.622 | Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b + c + d + e | 7.922 | 8.012 | 8.322 | 9.722 | 11.622 | Kaasrahastamise andmed Kui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustada) poolset kaasrahastamist, peaks allpool esitatud tabelis näitama, milline on selle kaasrahastamise hinnanguline tase (kui kaasrahastajaid on mitu, võib lisada täiendavaid ridu): miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Kaasrahastav asutus | aasta n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 jj | Kokku | …………………… | f | Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU | a + c + d + e + f | 4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga ( Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule ( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine ( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[14] sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine). 4.1.3. Finantsmõju tuludele ( Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele ( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgnev: miljonites eurodes (üks koht pärast koma) Enne meetme rakendamist [aasta n - 1] | Olukord pärast meetme rakendamist | Personal kokku | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID 5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus Määrust (EÜ) nr 1321/2004 on selgesõnaliselt ja kiiresti vaja muuta järgmistel põhjustel. 15. Praegune olukord, kus samaaegselt kehtivad kaks osaliselt vastukäivat teksti – määrus (EÜ) nr 1321/2004 ja määrus (EÜ) nr 683/2008 – ei ole õiguslikult korrektne. Võimalikult kiiresti tuleks kõrvaldada ebaselgused ja kahemõttelisused, mida selline olukord tekitab, ning kohandada määruse (EÜ) nr 1321/2004 sätteid vastavalt määruse (EÜ) nr 683/2008 sätetele. See hõlmab ka programmide õiguslikku usaldusväärsust, eelkõige kolmandate isikute suhtes. 16. Ühest küljest on määrusega (EÜ) nr 683/2008 ette nähtud, et komisjon haldab kõiki süsteemide julgeolekuga seonduvaid küsimusi, kuid samal ajal on loovutatud turvalisuse akrediteerimise ülesanne järelevalveametile. Ameti täpne roll turvalisuse akrediteerimise valdkonnas tuleb kiiresti kindlaks määrata. 17. Vaja on tagada programmide nõuetekohane avalik haldamine. Määrusega (EÜ) nr 683/2008 ei sekkuta ametisisestesse organitesse, mille üle komisjonil on ikka vähe võimu. Tagamaks, et amet arvestaks nüüdseks oma tegevuses „komisjoni rolli programmide juhina” ja „komisjoni poolt välja antud suuniseid”, tuleb kõnealust olukorda parandada. Tuleb ühtlasi rõhutada, et määruse (EÜ) nr 683/2008 põhjenduses 17 kutsusid Euroopa Parlament ja nõukogu komisjoni üles „esitama ettepanekut nõukogu määruses (EÜ) nr 1321/2004 sätestatud programmide haldusstruktuuride ametlikuks vastavusseviimiseks komisjoni ja ameti uue rolliga”. 5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoime Nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 683/2008 põhjenduses 33, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada määruse eesmärki, s.o satelliitnavigatsiooni süsteemide ehitamist, sest see ületab üksi tegutseva liikmesriigi rahalised ja tehnilised võimalused. Euroopa satelliitnavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) tõhusaks rakendamiseks on seega kõige asjakohasem võtta meetmeid ühenduse tasandil. Peale selle on eespool osutatud punktis 5.1 esitatud põhjustel ettepanek igati vastavuses määrusega (EÜ) nr 683/2008, mis on Euroopa satelliitnavigatsiooni programmide alusakt ja milles on sätestatud eelkõige nende rahastamine ajavahemikus 2008–2013. 5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames Määruse käesolevate muudatustega määratakse asutusele järgmised ülesanded: - turvalisuse akrediteerimine, asutus algatab turvamenetluste rakendamise, jälgib seda ning viib läbi Euroopa GNSSi süsteemide turbeauditeid; - asutus aitab ette valmistada Euroopa GNSSi süsteemide turuleviimist, sealhulgas teha vajalikke turuanalüüse; - asutus kasutab Galileo turvakeskust, mis toimib vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 683/2008 artikli 13 kohaselt tehtud otsustele ning ühismeetme 2004/552/ÜVJP alusel antud juhtnööridele. Tuleb märkida, et finantsplaneerimine hõlmas selgesõnaliselt eesmärke 1 ja 2, kuna need kuulusid juba selliste ülesannete hulka, mis usaldati asutusele määrusega (EÜ) nr 1321/2004 (muudetud määrusega (EÜ) nr 1942/2006). Praeguses muudatuses täpsustatakse seevastu kolmandat ülesannet, milleks on turvakeskuse kasutamine, mis avaldab suurt mõju asutuse tegevusele ja seega ka eelarve planeerimisele, eelkõige kahel viimasel aastal (turvakeskuse tegevuse alustamine). 5.4. Rakendusmeetod (soovituslik) ( Tsentraliseeritud haldamine ( otse, haldajaks on komisjon ( kaudselt, haldamine on delegeeritud: ( täitevasutustele ( ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185 ( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele ( Haldamine detsentraliseeritult või koostöös ( liikmesriikidega ( kolmandate riikidega ( Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage) Asjakohased märkused: 6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE 6.1. Järelevalvekord Asutuse raamatupidamisarvestused esitatakse Euroopa Kontrollikojale heakskiitmiseks ja nende suhtes kohaldatakse heakskiidu andmise menetlust. Asutuse siseaudiitoriks on komisjoni siseauditi talitus. 6.2. Hindamine 6.2.1. Eelhindamine Eelhindamine tehti asutuse loomisel 2004. aastal. 6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid) Asutust käsitleva määruse käesolevas muudatuses püütakse võtta arvesse asutuse juhtimise kogemustest saadud õppetunde ning tema panust ja rolli Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammides. Muudatus on osa üldisemast hinnangust, mis mõjutab Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide juhtimist ja mis lõppes määruse (EÜ) nr 683/2008 vastuvõtmisega. 6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedus 7. PETTUSEVASTASED MEETMED Asutust kontrollib Euroopa Pettustevastane Amet. 8. ANDMED VAHENDITE KOHTA 8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Turvalisuse akrediteerimine | 9 | 13 | 14 | 15 | 15 | Ajutine personal | 5 | 9 | 10 | 10 | 10 | Lepinguline personal / riikide lähetatud eksperdid | 4 | 4 | 4 | 5 | 5 | Abi süsteemide turuleviimise ettevalmistamisel | 9 | 9 | 9 | 9 | 9 | Ajutine personal | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | Lepinguline personal / riikide lähetatud eksperdid | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | Galileo turvakeskuse kasutamine | 0 | 0 | 0 | 8 | 13 | Ajutine personal | 0 | 0 | 0 | 8 | 13 | Lepinguline personal / riikide lähetatud eksperdid | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Toetus- ja haldusküsimused | 17 | 18 | 19 | 19 | 19 | Ajutine personal | 13 | 14 | 14 | 14 | 14 | Lepinguline personal / riikide lähetatud eksperdid | 4 | 4 | 5 | 5 | 5 | Kokku | 35 | 40 | 42 | 51 | 56 | Ajutine personal | 23 | 28 | 29 | 37 | 42 | Lepinguline personal / riikide lähetatud eksperdid | 12 | 12 | 13 | 14 | 14 | 8.2. Halduskulud 8.2.1. Ametikohtade arv ja liigid Ametikoha liik | Meetme haldamiseks vajalik olemasolev ja/või täiendav personal (täistööajale taandatud ametikohtade arv) | aasta n | aasta n + 1 | aasta n + 2 | aasta n + 3 | aasta n + 4 | aasta n + 5 | Ametnikud või ajutine personal[17] (XX 01 01) | A*/AD | B*, C*/AST | Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal[18] | Artikli XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal[19] | KOKKU | 8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus Euroopa GNSSi Järelevalveametile usaldatud ülesanded on järgmised: 18. Euroopa GNSSi programmide turvalisuse puhul tagab ta järgmise: 19. i) turvalisuse akrediteerimine; selleks algatab ta turvamenetluste rakendamise, jälgib seda ning viib läbi Euroopa GNSSi süsteemi turbeauditeid; 20. ii) Galileo turvakeskuse tegevus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 683/2008 artikli 13 kohaselt tehtud otsustele ning ühismeetme 2004/552/ÜVJP alusel antud juhtnööridele; 21. ta aitab ette valmistada Euroopa GNSSi süsteemide turuleviimist, sealhulgas teha vajalikke turuanalüüse; 22. ta täidab ka muid ülesandeid, mida komisjon võib talle kooskõlas Euroopa Ühenduse üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktiga b usaldada konkreetsetes Euroopa GNSSi programmidega seotud küsimustes. 8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal) ( Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud ( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud ( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgmise poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus ( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused) ( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud 8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud ( XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud ) miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Eelarverida (number ja nimetus) | aasta n | aasta n + 1 | aasta n + 2 | aasta n + 3 | aasta n + 4 | aasta n + 5 jj | KOKKU | 1. Tehniline ja haldusabi (sh sellega seonduvad personalikulud) | Täitevasutused[20] | Muu tehniline ja haldusabi | sise- | välis- | Tehniline ja haldusabi kokku | 8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Ametikoha liik | aasta n | aasta n + 1 | aasta n + 2 | aasta n + 3 | aasta n + 4 | aasta n + 5 jj | Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) | 0.122 | 0.122 | 0.122 | 0.122 | 0.122 | Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) | (Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal | Täisajaga ametnik või ajutine töötaja, et tagada asutuse järelevalve. | Arvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal | 8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) | aasta n | aasta n + 1 | aasta n + 2 | aasta n + 3 | aasta n + 4 | aasta n + 5 jj | KOKKU | XX 01 02 11 01 – Lähetused | XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | XX 01 02 11 03 – Komiteed[21] | XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid | XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid | 2. Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) | 3. Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) | Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | Arvestus - Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud | [1] ELT C […], […], lk […]. [2] ELT C […], […], lk […]. [3] ELT C […], […], lk […]. [4] ELT L 246, 20.7.2004, lk 1. [5] ELT L 367, 22.12.2006, lk 18. [6] ELT L 196, 24.7.2008, lk 1. [7] ELT L 246, 20.7.2004, lk 30. [8] Läbirääkimised erilepingu üle alles käivad. [9] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla. [10] Sealhulgas 2 miljonit eurot 2007. aasta ülejäägist tulenevaid sihtotstarbeliste tuludega seotud assigneeringuid, kaasa arvatud jaotise 3 alla kuuluv 390 000 euro suurune reserv. [11] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla. [12] Sealhulgas 2 miljonit eurot 2007. aasta ülejäägist tulenevaid sihtotstarbeliste tuludega seotud assigneeringuid, kaasa arvatud jaotise 3 alla kuuluv 390 000 euro suurune reserv.. [13] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05. [14] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24. [15] Vajaduse korral, st kui meedet rakendatakse üle kuue aasta, lisage täiendavaid veerge. [16] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule. [17] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast. [18] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast. [19] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas. [20] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele. [21] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.