EUROOPA KOMISJON Brüssel,22.6.2017 COM(2017) 334 final KOMISJONI ARUANNE lepinguliste töötajate kasutamise kohta 2015. aastal



SISUKORD 1.Sissejuhatus 2.Lepinguliste töötajate arvu muutumine komisjonis alates 2004. aastast 3.Komisjoni lepinguliste töötajate jagunemine soo ja tegevusüksuse alusel 4.Komisjoni lepinguliste töötajate jagunemine kodakondsuse alusel 5.Komisjoni lepinguliste töötajate jagunemine peadirektoraatide alusel 5.1.Jagunemine soo ja peadirektoraatide alusel 5.2.Jagunemine lepingu liigi alusel 5.2.1Artikli 3a alusel palgatud lepingulised töötajad 5.2.2Artikli 3b alusel palgatud lepingulised töötajad 6.Lepinguliste töötajate jagunemine teistes institutsioonides ja ametites 6.1.Muude institutsioonide lepinguliste töötajate jagunemine 6.1.1Jagunemine soo ja tegevusüksuse alusel teistes institutsioonides 6.1.2Jagunemine kodakondsuse alusel teistes institutsioonides 6.2.Ametite lepinguliste töötajate jagunemine 6.2.1Jagunemine soo ja tegevusüksuse alusel ametites 6.2.2Jagunemine kodakondsuse alusel ametites

1.Sissejuhatus Käesoleva aruande esitamise kohustus tuleneb Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli 79 lõikest 3, milles on sätestatud, et „komisjon esitab lepinguliste töötajate kasutamise kohta aastaaruande, milles on märgitud töötajate arv, ametikohtade aste ja liik, geograafiline tasakaal ja eelarvelised vahendid seoses iga tegevusüksusega”. Aruandes antakse üksikasjalik ülevaade lepingulistest töötajatest, kes olid Euroopa institutsioonide teenistuses 31. detsembri 2015. aasta seisuga. Käesolev aruanne hõlmab andmeid 55 eri üksuse kohta: a) kümme Euroopa institutsiooni (sealhulgas 1. jaanuaril 2011 tööd alustanud Euroopa välisteenistus) ning b) ametid ja ühisettevõtted personalieeskirjade artikli 1a tähenduses. Komisjoni kohta esitatavad andmed on üksikasjalikumad ning hõlmavad tegevusassigneeringute ja teadustegevuse realt rahastatud töötajaid, haldusameteid, delegatsioone, esindusi ja Teadusuuringute Ühiskeskust. Tuleb märkida, et eelarveandmetes (esitatakse igal aastal eelarvepädevatele institutsioonidele koos eelarveprojektiga – töödokument, II ja III osa) aga esitatakse aruanne lepinguliste töötajate (sealhulgas sihtotstarbeliste tulude arvel palgatud lepingulised töötajad) kohta eelarveprojekti esitamise ajal, st 1. aprillil aastal N-1 (kus N on eelarveprojekti aasta), aasta N-2 eelarve täitmise kohta ning aastaks N taotletavate assigneeringute kohta koos hinnangulise töötajate arvuga täistööajale taandatuna. Seetõttu võib lepinguliste töötajate arv olla erinev, sõltuvalt andmeallikast. Kuna mitmed eelarveread hõlmavad koosseisuväliste töötajatega seotud assigneeringuid, tegemata vahet personali eri kategooriatel, väljendavad eelarvenäitajad parimaid võimalikke hinnanguid, tuginedes tõenäolistele keskmistele kuludele ning kategooriatevahelisele jagunemisele. Lepinguliste töötajate kategooria loodi 2004. aastal personalieeskirjade reformi raames. Need töötajad on olnud institutsioonide töös kasulikud, osutades väiksemate kuludega haldusabi ning tuues institutsioonidesse pädevusi, mida seal alati ei pruugi olla. Muude teenistujate teenistustingimuste artiklites 3a ja 3b on määratletud lepinguliste töötajate roll ja täidetavad ülesanded. Artikli 3a alusel palgatud lepingulisi töötajaid võib tööle võtta kas täis- või osalise tööajaga töökohale, mis ei kuulu ametikohtade loetellu: ·institutsioonide talituste puhul: tegema üksnes kas füüsilist tööd või täitma halduslikke tugiülesandeid I tegevusüksuses; ·ELi esinduste ja delegatsioonide, ametite ja muude üksuste puhul: täitma liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli 80 lõikes 2 täpsustatud ülesandeid I, II, III ja IV tegevusüksuses. Kõnealustel töötajatel on tööleping, mille võib esmakordse pikendamise järel muuta tähtajatuks töölepinguks. Artikli 3b alusel palgatud lepingulisi töötajaid võetakse tööle: ·muude ülesannete täitmiseks peale nende, mis on osutatud liidu muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 3a töökohale, mis ei kuulu ametikohtade loetellu või ·sellise ametniku või ajutise teenistuja asendamiseks, kes ei saa ajutiselt oma ülesandeid täita. Kõnealused töötajad võetakse tööle lühikeseks ajaks, minimaalselt kolmeks kuuks ja maksimaalselt kuueks aastaks. Muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 80 on sätestatud kõik tegevusüksused ja neile vastavad kohustused, mida lepinguline töötaja võib täita. Tegevusüksus Palgaaste Ülesanded IV 13 kuni 18 Administratiivsed, nõuandvad ja keelelised ülesanded ning samaväärsed tehnilised ülesanded, mida täidetakse ametnike või ajutiste töötajate järelevalve all. III 8 kuni 12 Täidesaatvad ning dokumentide koostamise ja raamatupidamisega seotud ülesanded ja muud samaväärsed tehnilised ülesanded, mida täidetakse ametnike või ajutiste töötajate järelevalve all. II 4 kuni 7 Kantselei- ja sekretäritööga ning büroo juhtimisega seotud ülesanded ja muud samaväärsed ülesanded, mida täidetakse ametnike või ajutiste töötajate järelevalve all. I 1 kuni 3 Füüsiline töö või haldusabi andmine, mida tehakse ametnike või ajutiste töötajate järelevalve all.

2.Lepinguliste töötajate arvu muutumine komisjonis alates 2004. aastast

31. detsembri 2015. aasta seisuga töötas 45 ametis või ühisettevõttes ja kümnes institutsioonis ligikaudu 11 700 lepingulist töötajat. Seda on kokku 5,6 % rohkem kui 2014. aastal. Ligikaudu 57 % lepingulistest töötajatest töötas 2015. aastal komisjonis. 2014. ja 2013. aastal oli see näitaja 58 %. Komisjoni värvatud lepinguliste töötajate osakaalu suhteline kahanemine on tingitud muude institutsioonide ja ametite puhul kindlaks tehtud lepinguliste töötajate arvu suurenemisest: +8,9 % võrreldes +3,3 %-ga komisjoni puhul. Lepinguliste töötajate jagunemist institutsioonide ja ametite kaupa on analüüsitud allpool. Komisjonis on lepinguliste töötajate arv muutunud alates 2004. aastast järgmiselt: Tabel 1 Suundumused komisjonis Komisjoni lepinguliste töötajate arvu esialgse kasvu põhjusteks on a) pelgalt 2004. aasta personalieeskirjade sätete rakendamine, mis tõi kaasa abiteenistujate (keda 2003. aastal oli peaaegu 3 000) ning D- taseme ametnike ja ajutiste teenistujate endiste kategooriate järkjärgulise asendamise ning b) ametnike ametikohtade asendamine haldusametites assigneeringutega lepinguliste töötajate palkamiseks. Lisaks suurenes lepinguliste töötajate töölevõtmine ka seoses koosseisuliste töötajate lühiajalise asendamisega tõhusa talituspidevuse tagamiseks, mis on ette nähtud liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikliga 3b. Eelnimetatud põhjustel kasvas lepinguliste töötajate arv igal aastal kuni 2009. aastani. Ajavahemikul 2010–2013 püsis lepinguliste töötajate arv stabiilsena, vähenedes pisut mitme paralleelse põhjuse tõttu (nt viivitus seoses sobivate kandidaatide nimekirja kinnitamisega 2010. aastal, töötajate üleviimine Euroopa välisteenistusse selle loomise järel jne). Uute personalieeskirjade jõustumisega on 2014. aastast alates pikendatud artikli 3b alusel palgatud lepinguliste töötajate lepingute kestust kuni kuue aastani. See tähendas, et paljud lepingulised töötajad, kelle kolmeaastane teenistusaeg oli juba läbi ja kes tegelikult jätkasid komisjonis tööd ajutise lepingu alusel, vormistati tööle uueks lepinguperioodiks, mis võimaldas komisjonil kasutada juba välja õppinud ja koheselt töövalmis lepingulisi töötajaid. Seeläbi suurenes lepinguliste töötajate arv ning vähenes samas ajutiste töötajate arv (tasustatakse samade eelarveassigneeringute alusel). Komisjoni lepinguliste töötajate arvu väike suurenemine 2015. aastal on peamiselt tingitud Teadusuuringute Ühiskeskuse muutunud poliitikast värvata ajutisi teadustöötajaid, minnes liikmesriikide vahenditest rahastatavatelt stipendiaatidelt üle IV tegevusüksuse lepingulistele töötajatele.

3.Komisjoni lepinguliste töötajate jagunemine soo ja tegevusüksuse alusel Järgnevas tabelis on esitatud lepinguliste töötajate jagunemine soo, tegevusüksuse ja palgaastme alusel. Tabel 2A Jagunemine soo, tegevusüksuse ja palgaastme alusel aastal 2015





Tabel 2B 31. detsembril 2015 oli komisjoni teenistuses 6 652 lepingulist töötajat. Kõige rohkem oli neid II tegevusüksuses, hõivates ligikaudu 37 % lepingulistest töötajatest 2015. aastal, mis kujutab endast väikest langust võrreldes eelneval aastal saavutatud osakaaluga 39 %. Enamik kõnealuse tegevusüksuse töötajaid täidab sekretäritööga seotud või muid sarnaseid ülesandeid, teised tegelevad aga lastehoiuga. Meeste ja naiste jaotus on aastate jooksul püsinud üldiselt stabiilsena. IV tegevusüksuses saavutati 2015. aastal meeste ja naiste vaheline tasakaal. Teistes tegevusüksustes on jagunemine soo alusel püsinud 2011. aastast alates stabiilsena. Naisi on meestest tunduvalt rohkem II tegevusüksuses (2015. aastal 83,5 %) ja vähemal määral ka III tegevusüksuses (2015. aastal 60 %). Mehi on seevastu rohkem I tegevusüksuses (2015. aastal 63,7 %). 4.Komisjoni lepinguliste töötajate jagunemine kodakondsuse alusel Väärib märkimist, et sarnaselt ametnike ja ajutiste teenistujatega lähtutakse lepinguliste töötajate värbamisel ametikirjeldusest ning kandidaadi pädevustest ja keeleoskusest, riiklike kvoote ei määratleta. 2015. aastal olid kõigis tegevusüksustes esindatud kõik liikmesriigid, ainukeseks erandiks oli austerlaste puudumine I tegevusüksusest. Lepinguliste töötajate hulgas on enim esindatud järgmiste liikmesriikide kodanikud (arvukuse järjekorras): belglased, itaallased, prantslased, hispaanlased ja rumeenlased, neile järgnevad kreeklased ja poolakad. Nelja arvukama rahvusesinduse osakaal püsinud sama alates 2005. aastast (ligikaudu 60 %). Ühendkuningriigi ja Saksamaa, samuti Poola ja Madalmaade kodanike esindatus on nende rahvaarvu arvestades pigem väike. Belgia ja Itaalia kodanikud on nende rahvaarvuga võrreldes aga seevastu üleesindatud. 1. juulil 2013 ühines Euroopa Liiduga Horvaatia ning 31. detsembri 2015. aasta seisuga töötas komisjonis 42 Horvaadi kodakondsusega lepingulist töötajat. Kodakondsuse alusel jagunemist mõjutavad mitmed tegurid, eelkõige geograafiline lähedus Euroopa institutsioonide peakorterite asukohale (komisjoni puhul peamiselt Brüssel, Luksemburg ja Ispra), palgatasemed ning pakutavate lepingute kestus. Nimelt võtavad kandidaadid suurema tõenäosusega tähtajalise lepingu vastu, kui nad elavad seal, kuhu institutsioon neid tööle kutsub või selle koha lähedal. Tõepoolest võib sellisel kandidaadil, kellel on perekond, olla keeruline oma päritoluriigist lahkuda, et suhteliselt lühikeseks ajaks institutsiooni asukohariiki elama asuda (liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli 79 lõike 2 alusel vastu võetud üldiste rakendussätete kohaselt on esimese lepingu kestus vaid üks aasta). Alljärgnevatest tabelitest nähtub, et see kehtib eelkõige lepinguliste töötajate kohta I ja II tegevusüksuses, samas kui IV tegevusüksuse lepinguliste töötajate koosseis on geograafiliselt tasakaalustatum. Tabel 3A Komisjoni lepinguliste töötajate jagunemine kodakondsuse ja soo alusel aastal 2015 Tabel 3B





Tabel 4 võimaldab analüüsida jagunemist tegevusüksuse, kodakondsuse ja soo alusel. Tabel 4 Lepinguliste töötajate jagunemine soo, tegevusüksuse ja kodakondsuse alusel IV TÜ



III TÜ



II TÜ





I TÜ 5.Komisjoni lepinguliste töötajate jagunemine peadirektoraatide alusel Järgmises alajaotuses on andmed lepinguliste töötajate kohta peadirektoraatide kaupa. Peadirektoraatide vahel on näha suuri erinevusi, mille põhjuseks on eelkõige nende töö olemus. Näiteks rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadis töötavad nii peakorteris kui ka delegatsioonides valdavalt IV tegevusüksuse töötajad, kes tegelevad abi ja rahvusvahelise koostööga või on programmijuhid. Infrastruktuuri- ja logistikaametis Brüsselis töötavad samas enamasti haldusassistendid või lasteaiakasvatajad, kes kuuluvad II tegevusüksusesse. 5.1.Jagunemine soo ja peadirektoraatide alusel Tabel 5 Jagunemine soo, peadirektoraatide ja tegevusüksuste kahe klastri alusel



5.2.Jagunemine lepingu liigi alusel 5.2.1Artikli 3a alusel palgatud lepingulised töötajad Tabel 6 Artikli 3a alusel palgatud lepinguliste töötajate jagunemine tegevusüksuse, soo ja peadirektoraatide alusel

5.2.2Artikli 3b alusel palgatud lepingulised töötajad

Tabel 7 Artikli 3b alusel palgatud lepinguliste töötajate jagunemine tegevusüksuse, soo ja peadirektoraatide alusel

6.Lepinguliste töötajate jagunemine teistes institutsioonides ja ametites Lepinguliste töötajate arv teistes institutsioonides ja ametites suurenes 2015. aastal 8,9 % võrra, olles 2014. aastal 4 624 ja 2015. aastal 5 031 (pärast 10,6 % kasvu 2014. aastal). Tabel 8 Muude institutsioonide ja ametite lepinguliste töötajate jagunemise muutused alates aastast 2010



6.1.Muude institutsioonide lepinguliste töötajate jagunemine 2014. aastaga võrreldes püsis muude institutsioonide lepinguliste töötajate arv stabiilsena. Tabel 9 Muude institutsioonide lepinguliste töötajate jagunemine aastal 2015 6.1.1Jagunemine soo ja tegevusüksuse alusel teistes institutsioonides Tabel 10

6.1.2Jagunemine kodakondsuse alusel teistes institutsioonides Tabel 11 6.2.Ametite lepinguliste töötajate jagunemine Ametite lepinguliste töötajate arv kasvab pidevalt. Arvuliselt väljendub see järgmiselt. Detsentraliseeritud asutuste ja ühisettevõtete puhul on lepinguliste töötajate arv 2015. aastal 2014. aastaga võrreldes järsult suurenenud (14 %). Sellele eelnesid eelarvepädevate institutsioonide otsused eraldada rohkem ressursse (rahastamine suurendas seega töötajate arvu) eelkõige ametitele ja ühisettevõtetele, kes on hiljuti loodud või kellele on hiljuti määratud täiendavaid ülesandeid. Rakendusametite puhul on suurenemine tingitud peamiselt sellest, et lepingulised töötajad on värvatud uute ülesannete täitmiseks seoses ametite volituste laiendamisega, et hõlmata perioodi 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistiku kohaste uue põlvkonna kuluprogrammide haldamine. Muu hulgas tegi töötajate arvu suurendamise võimalikuks see, et 2015. aastal algatati III ja IV tegevusüksuse lepinguliste töötajate osas spetsiaalne valikumenetlus, mis hõlmas rakendusametite konkreetseid vajadusi (finants- ja projektijuhtimist hõlmavad ametikirjeldused). 2015. aastal delegeeris komisjon rakendusülesanded veelgi suuremas ulatuses kõnealustele ametitele, et suurendada programmijuhtimise tõhusust ja tulemuslikkust. Ametite töötajate arv on kooskõlas aastateks 2014–2020 kokkulepitud komisjoni delegeerimispaketiga. Tabel 12 Lepinguliste töötajate jagunemine ametite vahel 2015. aastal 52 % lepingulistest töötajatest töötas 2015. aastal rakendusametites ja 41 % detsentraliseeritud ametites. Ülejäänud lepingulised töötajad (7 %) töötavad ühisettevõtetes ning Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudis. Lepinguliste töötajate arvu suurenemine ajavahemikul 2010–2015 kajastab ametite, eelkõige rakendusametite ja nende täidetavate ülesannete arvu suurenemist. 6.2.1Jagunemine soo ja tegevusüksuse alusel ametites Detsentraliseeritud ja rakendusametite vaheline jaotus tegevusüksuse alusel on suhteliselt ühtlane ja püsib alates 2012. aastast stabiilsena. Ühisettevõtted on IV tegevusüksuse lepinguliste töötajate arvu veidi suurendanud, et tulla toime programmi „Horisont 2020“ raames määratavate ülesannete suurenemisega. Tabel 13 Jagunemine tegevusüksuse alusel ametites ja ühisettevõtetes aastal 2015

Tabel 14 Jagunemine tegevusüksuse alusel kõigis ametites ja ühisettevõtetes aastal 2015 6.2.2Jagunemine kodakondsuse alusel ametites Nagu on komisjoniga seoses eespool osutatud, kinnitab ka järgmine tabel 15, et ametite asukoht mängib olulist rolli oma lepinguliste töötajate kodakondsuse määramisel. Komisjoniga samades peamistes kohtades asuvad rakendusametid esitlevad komisjoniga sarnaseid suundumusi: enim esindatud ELi kodanikud on belglased, itaallased, hispaanlased ja prantslased. Ka detsentraliseeritud asutuste ja ühisettevõte lepinguliste töötajate jagunemine kodakondsuse alusel peegeldab nende asukohta. Tabel 15 Jagunemine kodakondsuse alusel ametites ja ühisettevõtetes aastal 2015