[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 12.11.2008

KOM(2008) 692 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

Komisjoni endiste Economatide eelarvevälised pangakontod

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

Komisjoni endiste Economatide eelarvevälised pangakontod

1. SISSEJUHATUS

Kuni 2000. aastani hallati töötajatele mõeldud kaupluste (edaspidi „Economat”) kontosid eelarveväliselt ning kasutatud kontosid hoiti erapangas. Järelevalvet Economati tegevuse üle teostas CPRE (Commission Paritaire – Restaurants et Economats ehk „Restoranide ja Economatide koostöökomisjon”). Tolleaegseid tavalisi eelarveridu ja eelarvelise raamatupidamise süsteeme ei peetud sobivaks sellise struktuuri finantsjuhtimiseks, mis tootis kasumit ja tegeles igapäevaste tellimuste, tarnimise, maksete ja tagasinõuetega.

Economati tegevuse tulemusena tekkis aastate jooksul ülejääk, mis kogunes pangakontodele; eriti alguses, kui tegevust juhtis haldustalitus, oli ülejääk tingitud asjaolust, et ei olnud vaja tasuda ei renti ega maksta kommunaalteenuste eest ning osa personalist ja haldustoest oli eraldatud Economatile tasuta.

2002. aastal otsustas komisjon Economati toimimispõhimõtet muuta ja kuulutada selleks välja pakkumismenetluse, mille tulemusel Delhaize sai tasu eest allhankeõiguse. Kui Delhaize oma tegevust alustas, müüdi Economati varud Delhaizele. Sellest saadud tulu kanti samuti nimetatud pangakontodele.

Pangakontodel seisev raha on sellest ajast peale intressi kogunud ja praeguseks moodustab nende saldo umbes 2,7 miljonit eurot.

2. EUROSTATI KRIISI RAAMES VÕETUD MEETMETE MÕJU

Eurostati kriisi järel algatas komisjoni raamatupidaja 2005. aasta suvel kõigi nende pangakontode inventuuri, mida ei olnud avanud arvepidaja, kuid mis sisaldasid ühenduse raha, et kaotada selline anomaalia.

Seoses sellega otsustas arvepidaja, et kui konto pidamine ei ole enam põhjendatud, tuleb raha kanda eelarvesse, või konto säilimine on õigustatud, tuleb konto kaasata komisjoni raamatupidamisarvestusse.

Endiste Economatide säästu- ja arvelduskontodega oli olukord selge: nende olemasolu ei olnud enam õigustatud ja need tuli seega sulgeda, kandes neil oleva raha üle ühenduse eelarvesse.

Kontod asuvad pangas FORTIS ning nende saldod on 30. juuni 2008. aasta seisuga:

- FORTIS 210-0339286-32 27 532 eurot

- FORTIS 047-0610357-16 2 705 824 eurot

ehk kokku 2 733 356 eurot. Neid kontosid haldavad ühiselt OIB ja eelarve peadirektoraat ning nende kontode suhtes on allkirjaõiguslikud mitu eelarve peadirektoraadi ametnikku.

3. VAHENDITE KASUTAMISE ÜLDISED PÕHIMÕTTED

Arvestades kontodel oleva raha allikat, s.o töötajate ja nende pereliikmete kulutustega seotud tegevuse ülejääk, paluti haldusküsimuste peadirektoraadil leida järgmisi tingimusi täitvad projektid:

- projekti eesmärk on kooskõlas olemasolevate eelarveridade eelarveliste märkustega;

- projekt on sotsiaalse iseloomuga ja toob otseselt või kaudselt kasu töötajatele;

- projekti jaoks piisab ühekordsest investeeringust ja see ei nõua järgnevatel aastatel järelkulutusi ei eelarveliste ega inimressursside arvelt.

4. VÄLJA PAKUTUD KONKREETSED PROJEKTID: OTSUSTUSPROTSESS

Haldusküsimuste peadirektoraat koostas 2006. aasta septembris esialgse projektide nimekirja ja küsis 6. novembril 2006 COPASe (sotsiaalmeetmete koostöökomitee) arvamust. COPAS arutas seda taotlust ja projektide nimekirja ning saatis 2. mail 2007 haldusküsimuste peadirektoraadile oma seisukoha. Lisaks positiivse või negatiivse hinnangu andmisele igale projektile soovitas COPAS kaalumiseks täiendavaid projekte.

15. mail 2007 esitas Euroopa Parlamendi asepresident Gérard Onesta haldusküsimuste peadirektoraadile Euroopa Parlamendi spordikeskuse täieliku renoveerimise projekti ja selgitas lepingulist lähenemisviisi, mis seisnes spordikeskuse juhtimise üleandmises avaliku pakkumismenetluse abil valitavale kolmandast isikust töövõtjale, kes maksab vastutasuks teenustasu; kasumi jagamisel oli kavas kasutada mehhanismi, mille puhul tulud jaotataks osalevate institutsioonide vahel. Haldusküsimuste peadirektoraat oli projektist põhimõtteliselt huvitatud, tingimusel et talle antakse selle kohta täiendavat teavet, ja saatis 6. juunil 2007 Gérard Onestale rea küsimusi. 24. septembril 2007 sai haldusküsimuste peadirektoraat Euroopa Parlamendi büroolt täiendavat teavet, osalise vastuse oma küsimustele ja taotluse selgitada oma seisukohta võimaliku osalemise suhtes. Täiendavat teavet saadi ka pärast punktis 5 osutatud edukat pakkumismenetlust.

2008. aasta juunis kinnitas haldusküsimuste peadirektoraat neljast projektist koosneva lõpliku nimekirja, mis sisaldas ühte COPASe positiivse hinnangu pälvinud projekti algsest nimekirjast, kahte COPASe välja pakutud projekti ja Euroopa Parlamendi projekti. Ühisprojekti Euroopa Parlamendiga esitleti COPASele 6. juunil 2008 ja kohalikule personalikomiteele 24. juunil.

5. PROJEKTID: MIDA NEED HÕLMAVAD JA KUI PALJU MAKSAVAD?

Neli kavandatavat projekti ja neile eraldatavad summad on esitatud allpool tabelis.

Projektide lühikirjelduse ja hinnangulised summad leiab 1. lisast. Tagasilükatud projektide nimekirja koos tagasilükkamise lühikese põhjendusega leiab 2. lisast.

Projekti lühikirjeldus | Hinnanguline summa |

Toetus puuetega laste integreerimiseks päevahooldusasutustesse | 100 000 |

Overijse keskuse ajakohastamine | 500 000 |

Tööheaolu infrastruktuur | 600 000 |

Osamaks Euroopa Parlamendi spordikeskusesse | 1 500 000 |

Kokku | 2 700 000 |

Kõik neli projekti on personali sotsiaalkulude valdkonnast. Spordikeskusese projekt ei ole seotud ainult füüsilise vormi kui personali heaolu olulise osaga, 1. lisas lühidalt kirjeldatud tulude jagamise mehhanism toodab lisaks sotsiaalmeetmete eelarvereale iga-aastast sihtotstarbelist tulu, suurendades seega nimetatud meetmeteks kasutada olevaid vahendeid.

Euroopa Parlamendi projektiga seonduvad mõningad riskid, mis tulenevad selle ärilisest elujõulisusest ja äriplaanis tehtud oletustest. Ehkki need riskid jäävad peamiselt töövõtja kanda, annab kasumi jagamise mehhanism tulemusi vaid sel määral, mil projekt on äriliselt edukas. Praegu on selle tagatiseks vaid asjaolu, et pakkumismenetluse käigus valitud tuntud ettevõtja on nõustunud sõlmima Euroopa Parlamendiga lepingu. Komisjonil ei lasu üheski etapis otsest vastutust – ei ehitamise, seadistamise ega tegeliku haldamise käigus. Komisjon ja Euroopa Parlament sõlmivad halduskokkuleppe, milles sätestatakse kõik komisjoni õigused (Euroopa Parlamendi personaliga samaväärsed kasutustingimused ja kasumi jagamise süsteem) ja kohustused (vahendite ülekandmine).

6. PANGAKONTODE PUHASTAMISE LÕPULEVIIMINE

Esitatud lähenemisviisi ja nelja projekti heakskiitmine määrab kindlaks kõnealuste assigneeringute kasutuse, mis moodustavad finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti e kohaselt sihtotstarbelise tulu.

7. KOKKUVÕTE

Komisjon:

- kiidab heaks endiste Economatide kogunenud kasumi kasutamise projektide jaoks, mis on seotud personali heaks võetavate sotsiaalmeetmetega;

- kiidab heaks eespool loetletud neli projekti;

- kiidab heaks kõigile neljale projektile eraldatavad hinnangulised summad, jättes üksikasjalikud rakendusmehhanismid ja lõpliku korrigeerimise eelarvevahendite pädeva käsutaja ülesandeks;

- annab haldusküsimuste peadirektoraadile korralduse pidada koostöös õigustalitusega läbirääkimisi Euroopa Parlamendiga halduskokkuleppe sõlmimiseks komisjoni osalemise kohta Euroopa Parlamendi spordikeskuse projektis.

1. LISA

Komisjoni endiste Economatide eelarvevälised pangakontod

Projektid

8. TOETUS PUUETEGA LASTE INTEGREERIMISEKS PÄEVAHOOLDUSASUTUSTESSE

8.1. Kirjeldus

Päevahooldeasutused võtavad erivajadustega lapsi vastu pidevalt.

Erivajaduste all peetakse silmas erinevaid puudeid: nii käitumishäireid kui ka erinevaid vaimseid ja füüsilisi puudeid. Sellegipoolest sõltub otsus, kas puudega laps vastu võtta, mitmest tegurist ning iga juhtumit hinnatakse eraldi koos pediaatri, hariduspsühholoogi, päevahooldusasutuse juhtkonna ja lapse vanematega. Lõplik otsus langetatakse juhtumipõhiselt ja selles võetakse arvesse lapse vajadusi, lasterühma vajadusi, kuhu kõnealune laps päevahooldusasutuses paigutataks, sisemisi ressursse ja infrastruktuuri ning koostööd asutuseväliste erialatöötajatega, mis on väga oluline.

Positiivse otsuse korral hinnatakse olukorda regulaarselt ning vajaduse korral suunatakse laps ümber talle sobivamasse keskkonda, kui kõik asjaosalised leiavad, et päevahooldusasutus ei rahulda enam lapse vajadusi.

Erivajadustega lapsega tulemuslikuks tegelemiseks on vaja nii pedagoogide asjakohast väljaõpet kui ka kohandatud õppematerjale.

8.2. Hinnanguline summa ja soovituslik ajakava

Artikkel | Maksumus (eurodes) |

Varustus ja mänguasjad | 20 000 |

195 personaliliikme eriväljaõpe ja asjaomased õppematerjalid (raamatud, videod jne) | 80 000 |

Kokku | 100 000 |

Nii varustus kui ka väljaõppe saab tänu raamlepingu olemasolule tellida juba 2008. aastal.

8.3. Eelarverida

Tulud: 590

Kulud: 26 01 50 04 - Institutsioonidevaheline koostöö sotsiaalvaldkonnas

Eelarvevahendite käsutaja: haldusküsimuste peadirektoraat

9. SPORDI- JA PUHKERAJATISTE AJAKOHASTAMINE OVERIJSES

9.1. Kirjeldus

Euroopa institutsioonide töötajad ja nende pereliikmed on huvitatud Overijse institutsioonidevahelise välispordikeskuse paremast ärakasutamisest. Personalikomitee rõhutas seda veel kord 2008. aasta juunis toimunud sotsiaalpoliitika suurkogul. On tehtud ettepanek asendada olemasolev spordi- ja jalgpalliväljak mitme spordiala väljakuga, mis oleks varustatud uue põlvkonna sünteetilise kattega ning kohandada keskust nii, et seda saaks kasutada iga ilmaga, igal ajal ja igal hooajal, stimuleerides sellega keskuse sise- ja välikasutust töötajate, nende pereliikmete, harrastusrühmade ja pensionäride poolt.

Erilist tähelepanu pööratakse puuetega inimestele sobivatele sissepääsudele, istekohtadele ja sanitaarruumidele.

9.2. Hinnanguline summa ja soovituslik ajakava

OIB tehnilised talitused on hinnanud kulude suuruseks 500 000 eurot. Et kohalike lubade saamine võtab aega, saab summasid kasutada aastatel 2009–2010.

9.3. Eelarverida

Tulud: 590

Kulud: 26 01 22 03 – Hoonetega seotud kulud, Brüssel

Eelarvevahendite käsutaja: OIB

10. TÖÖHEAOLU INFRASTRUKTUUR

10.1. Kirjeldus

Komisjoni töötajad, eriti harrastusrühmad, sooviksid kasutada kahte mitmeotstarbelist keldriruumi VM2-hoones, kus asub ka puhkekeskus. Kõnealuseid ruume on kasutatud peamiselt arhiivina ning need vajavad põhjalikku remonti. Võimalik oleks luua üks suur 290 m2 ruum peamiselt palju ruumi nõudvateks kardiotreeninguteks ja väiksem 100 m2 ruum väiksemate rühmade tegevuseks. Samuti saaks sinna paigutada duši- ja riietusruumid. Praegu peavad paljud harrastusrühmad rentima ruume erasektorilt või omavalitsustelt. Mitmeotstarbeliste ruumide olemasolu mõjutaks positiivselt puhkekeskuse kasutamist ning oleks kooskõlas komisjoni tööheaolu poliitikaga.

10.2. Hinnanguline summa ja soovituslik ajakava

OIB tehnilised talitused on hinnanud kulude suuruseks 600 000 eurot.

10.3. Eelarverida

Tulud: 590

Kulud: 26 01 22 03 – Hoonetega seotud kulud, Brüssel

Eelarvevahendite käsutaja: OIB

11. OSAMAKS EUROOPA PARLAMENDI SPORDIKESKUSESSE

11.1. Kirjeldus

Kogu projekti eesmärk on remontida ja laiendada Euroopa Parlamendi olemasoleva võimla- ja tervisekeskuse ruume (1375 m2), lisades sellele vee- ja lõõgastusruumid (925 m2), seadistada need ja anda need hallata töövõtjale, kes tagavad vastutasuks:

- kindlasummalise tasu (pakkumiskutse kohaselt 300 000 eurot);

- osa juhuslikest tuludest (alates 10 % tuludelt, mis jäävad 100 000–200 000 euro vahele, kuni 50 % tuludelt, mis ületavad 500 000 eurot);

- keskuse kasutamisõiguse komisjoni töötajatele samadel alustel Euroopa Parlamendi töötajatega.

Komisjon tasuks osa ehitus- ja seadistamiskuludest, kandes üle osa endiste Economatide rahast.

Selle osaluse tulemusena kantaks proportsionaalne osa tekkivast tulust sihtotstarbelisena komisjoni halduseelarvesse sotsiaalmeetmete eelarvereale, kus seda saaks kasutada sotsiaaleesmärkidel.

11.2. Hinnanguline summa ja soovituslik ajakava

Summa määratakse poliitilise otsusega osaluse taseme kohta. On tehtud ettepanek tasuda 1 500 000 eurot, mis vastab umbes 30 % Euroopa Parlamendi büroo heaks kiidetud projekti hinnangulisest maksumusest.

Keskust haldav töövõtja on valitud pakkumiskutse kaudu; käivitatud on ka remonditööde pakkumiskutse, mille kohaselt töö peaks olema valmis enne 2009. aasta lõppu.

Summa võiks kanda Euroopa Parlamendile üle juba 2008. aastal, sõltuvalt halduskokkuleppe allakirjutamise kuupäevast.

11.3. Eelarverida

Tulud: 590

Kulud:

- Osamaksuks Euroopa Parlamendile: 26 01 50 04 – Institutsioonidevaheline koostöö sotsiaalvaldkonnas

- Iga-aastase sihtotstarbelise tulu jaoks: 26 01 50 04 – Institutsioonidevaheline koostöö sotsiaalvaldkonnas

Eelarvevahendite käsutaja: haldusküsimuste peadirektoraat

2. LISA

Komisjoni endiste Economatide eelarvevälised pangakontod

Tagasilükatud projektid

12. KOMISJONI SPORDIKESKUS

Kontodele kogunenud summast ei piisa olemasolevate ruumide ümberehitamiseks ja seadistamiseks, et muuta see äriliselt tasuvaks spordikeskuseks. Et juba terviksummast ei piisa, siis seda enam ei piisa selle osast, sest on valitud ka muid projekte.

13. KOHVIKUTE JA SÖÖKLATE RENOVEERIMINE

Personali esindajad väitsid, et see kulu tuleks katta OIB tavalistest eelarvevahenditest ning seda väidet aktsepteeriti.

14. DUššIDE PAIGALDAMINE JALGRATTAGA TÖÖL KÄIVATELE TÖÖTAJATELE

Personali esindajad väitsid, et see kulu tuleks katta OIB tavalistest eelarvevahenditest ning seda väidet aktsepteeriti.

15. KOHALIKE TÖÖBÜROODE AVAMINE KOMISJONI PÕHIHOONETES

Need kohalikud tööbürood jagavad kuponge ( Titres-services / Dienstencheques ), mis võimaldavad osta majapidamisteenuseid seaduslikult, mitte mustal või hallil turul.

Selline büroo vajab ruume, kommunaalteenuseid ja personali, st järelkulusid, rikkudes seega ühte eeltingimust, mille kohaselt projekti jaoks peab piisama ühekordsest investeeringust ja see ei tohi nõuda järelkulutusi.

16. ETTERBEEKI HAIGLA OSTMINE

Haigla muudetaks pärast selle ostmist mitmeotstarbeliseks keskuseks, kus asuksid vanade- ja invaliididekodu, lastesõim, lasteaed ja kohtumisruumid harrastusrühmadele.

Sellise keskuse haldamine nõuaks igal aastal ilmselgelt arvestatavaid kulutusi, rikkudes seega ühte eeltingimust, mille kohaselt projekti jaoks peab piisama ühekordsest investeeringust ja see ei tohi nõuda järelkulutusi.

17. KOHTADE RESERVEERIMINE PUUETEGA TÄISKASVANUD ÜLALPEETAVATELE

Kas üksikutele hooldusasutustele või vastutavatele asutustele Brüsselis ja kolmes kogukonnas (flaami, prantsuse ja saksa) tehtaks toetusesarnaseid makseid, et töötavad või pensionil ELi töötajad saaksid teatava eelisõiguse paigutada nendesse oma puuetega täiskasvanud ülalpeetavad.

Ehkki see komisjoni ettepanek oli algselt paljulubav, ei saa seda realiseerida peamiselt asjaomaste Belgia ametiasutuste vastumeelsuse tõttu.