[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 17.2.2009

KOM(2009)62 lõplik

2009/0018 (CNS)

Ettepanek:

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste esindajate otsus,

mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kanada vahelise lennutranspordilepingu allkirjastamist ja ajutist kohaldamist

Ettepanek:

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste esindajate otsus,

mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kanada vahelise lennutranspordilepingu sõlmimist

SELETUSKIRI

1. Ettepaneku taust |

Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Kanada vahelise lennutranspordilepingu kohta on peetud läbirääkimisi nõukogult 2007. aasta oktoobris saadud volituse alusel. Praegu toimib lennuühendus ELi ja Kanada vahel mõnede liikmesriikide ja Kanada vaheliste kahepoolsete lepingute alusel. Need kahepoolsed lepingud sisaldavad sätteid, mille kohta on Euroopa Kohus teinud 2002. aasta novembris otsuse, et need ei ole kooskõlas ühenduse õigusega. Seepärast on oluline kehtestada ühenduse tasandil uus ELi ja Kanada lennuteenuseid hõlmav raamistik. Kõnealune leping on ulatuslik kokkulepe, milles nähakse ette liiklusõiguste järkjärguline andmine ja investeerimisvõimaluste tagamine. See vastaks ühenduse õiguslikele nõuetele ja annaks kohe olulist majanduslikku kasu transatlantilistele lennureisijatele ja kaubasaatjatele. |

Üldine taust Läbirääkimisvolitus anti eesmärgiga luua ELi ja Kanada vaheline avatud lennunduspiirkond. See looks ELi ja Kanada vahelise lennutranspordi ühtse turu, kus investeeringute tegemist ning Euroopa ja Kanada lennuettevõtjate teenuste pakkumist ei takistaks piirangud, sealhulgas mõlema poole siseturul. Volituse eesmärgi täielik saavutamine nõuaks olulisi muudatusi Kanada õigusaktides, eelkõige Kanada lennuettevõtjate välisomanduse ja välismaise kontrolli ning kabotaažiga seotud õiguslike piirangute kõrvaldamist. Seepärast tunnistatakse volitusega selgelt lepingu järkjärgulise rakendamise võimalikkust. EL on läbirääkimiste käigus nõustunud, et investeeringute tegemiselt piirangute täielik kõrvaldamine ei ole kohe võimalik, ent piirangud kõrvaldatakse üleminekuperioodi jooksul järk-järgult. Volituse läbirääkimisjuhiste põhjal ja kooskõlas 2008. oktoobris toimunud ELi ja Kanada tippkohtumise järeldustega vormistas komisjon Kanadaga sõlmitava lepingu teksti 2008. aasta novembris. |

Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Lepingu sätetega asendatakse liikmesriikide ja Kanada vaheliste kehtivate kahepoolsete lennunduslepingute sätted. |

Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Kanadaga sõlmitav lennutranspordileping on olnud ELi pikaajaline prioriteet ning olulise tähtsusega ELi lennundusalase välispoliitika arengus, nagu on määratletud komisjoni teatises KOM(2005) 79 (lõplik) „Ühenduse lennundusalase välispoliitika programmi arendamine”. Lepingu ülesanne on ka ühenduse lennundusalase välispoliitika põhieesmärgi täitmine, viies kehtivad kahepoolsed lennunduslepingud kooskõlla ühenduse õigusega. |

2. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Kogu läbirääkimiste aja jooksul konsulteeris komisjon põhjalikult sidusrühmadega, eelkõige nõuandefoorumi raames toimunud korrapärastel kohtumistel, kus osalesid lennuettevõtjate, lennujaamade ja tööorganisatsioonide esindajad. |

Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Nõuandefoorumi käigus peeti rohkem kui 10 kohtumist, kus arutati üksikasjalikult läbirääkimiste kõiki üksikasju. Kõik sidusrühmade märkused võeti nõuetekohaselt arvesse komisjoni seisukoha ettevalmistamisel läbirääkimisteks. |

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |

Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |

Mõju hindamine Leping tagab ELi/Kanada avatud lennunduspiirkonna järkjärgulise loomise. Konsultantide poolt komisjonile 2006. aastal koostatud aruande põhjal suureneks tänu ELi/Kanada avatud lennunduspiirkonnale reisijate arv 17 miljoni võrra, tarbijate kasu vähemalt 5 miljardi euro võrra aastas ning samuti toetataks tööhõivet mõlemal pool Atlandi ookeani. Lepinguga luuakse ühiskomitee, kes vastutab lepingu rakendamise ja selle mõjude läbivaatamise eest. |

3. Ettepaneku õiguslik külg |

Kavandatud meetmete kokkuvõte Kõnealune leping on ulatuslik kokkulepe, millega asendatakse liikmesriikide ja Kanada vahelised kehtivad kahepoolsed lepingud. Lepinguga kõrvaldatakse kõik olemasolevad nii ühenduse kui ka Kanada lennuettevõtjate õiguste piirangud lennuühendusel Euroopa Ühenduse ja Kanada punktide vahel. Sellega seoses kõrvaldatakse lepinguga takistused seoses ühenduse lennuettevõtjate õigusega kasutada ühenduses asutamisõigust, sealhulgas diskrimineerimiseta turulepääsu õigust seoses lennuteenuste pakkumisega Kanadasse ja Kanadast. |

Õiguslik alus Artikli 80 lõige 2 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga. |

Subsidiaarsuse põhimõte Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse ettepaneku selles osas, mis ei kuulu ühenduse ainupädevusse. |

Liikmesriigid ei suuda ettepaneku eesmärke täielikult saavutada järgmis(t)el põhjus(t)el. |

Lepinguga kehtestatakse ühenduse tasandil uued kokkulepped, millega korraldatakse transatlantiliste lennuteenuste pakkumist ja millega asendatakse praegused üksikute liikmesriikide sõlmitud kokkulepped. Lepinguga luuakse samaaegselt kõigile ühenduse lennuettevõtjatele ühtsed tingimused turulepääsuks ja kehtestatakse uued kokkulepped õigusloomet käsitleva koostöö suhtes Euroopa Ühenduse ja Kanada vahel valdkondades, mis on olulised transatlantiliste lennuteenuste ohutuks, turvaliseks ja tõhusaks osutamiseks. Eelkõige tagab see tugevdatud koostöö lennundusjulgestuse ja lennundusohutuse valdkonnas. Uute kokkulepetega suunatakse ka koostööd võrdsete konkureerimisvõimaluste tagamiseks. Kõnealuseid kokkuleppeid saab saavutada ainult ühenduse tasandil, sest need hõlmavad mitmeid üksnes ühenduse ainupädevusse kuuluvaid valdkondi. |

Ühenduse meetmetega saavutatakse ettepaneku eesmärgid paremini järgmistel põhjustel. |

Lepinguga võimaldatakse selle tingimuste samaaegset laienemist 27-le liikmesriigile, kohaldades diskrimineerimata samu eeskirju ja tuues kasu kõigile ühenduse lennuettevõtjatele olenemata nende päritolust. Need lennuettevõtjad võivad nüüd vabalt teostada lende mis tahes Euroopa Liidu punktist mis tahes punkti Kanadas. |

Kõigi ELi ja Kanada vaheliste turulepääsu piirangute kõrvaldamine toob turule uusi ettevõtjaid ja loob võimalusi väiksema lennukoormusega lennujaamadele ning lihtsustab konsolideerimist ühenduse lennuettevõtjate vahel. |

Lepinguga tagatakse kõigile ühenduse lennuettevõtjatele juurdepääs ärivõimalustele, näiteks hindade piiranguteta kehtestamise võimalusele, mida ükski liikmesriik ei ole suutnud tagada eraldi läbirääkimistega. Volituse üks peamisi eesmärke on luua kõigi ELi ja Kanada lennuettevõtjate vahel võrdsed võimalused, mis omakorda nõuab tihedat reguleerivat koostööd, mida saab saavutada üksnes ühenduse tasandil. |

Seepärast on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. |

Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmis(t)el põhjus(t)el. |

Luuakse ühiskomitee, et arutada lepingu rakendamisega seotud küsimusi. Ühiskomitee soodustab ekspertide tasemel seadusandlike algatuste ja muudatuste vahetamist või arendamist ning analüüsib potentsiaalseid valdkondi, millele leping võiks edaspidi laieneda. Ühiskomitee moodustatakse komisjoni ja liikmesriikide esindajatest. Artiklis 8 osutatud küsimustega seotud seisukohta arutatakse ühenduse asjakohastes organites, näiteks käibemaksukomitees. |

Lisaks sellele jätkavad liikmesriigid oma tavapäraste rahvusvahelise lennutranspordi kontekstis neile määratud haldusülesannete täitmist, kuid vastavalt ühtlaselt kohaldatavatele ühistele eeskirjadele. |

Vahendi valik |

Kavandatav vahend: muu. |

Muud vahendid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel. Lennundusalaseid välissuhteid saab edendada ainult rahvusvaheliste lepingutega. |

4. Mõju eelarvele |

Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |

Ettepanek:

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste esindajate otsus,

mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kanada vahelise lennutranspordilepingu allkirjastamist ja ajutist kohaldamist

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU JA NÕUKOGUS KOKKU TULNUD LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,

ning arvestades järgmist:

(1) Komisjon on ühenduse ja liikmesriikide nimel pidanud läbirääkimisi lennutranspordilepingu (edaspidi „leping”) sõlmimiseks Kanadaga kooskõlas nõukogu otsusega, millega antakse komisjonile volitused läbirääkimiste alustamiseks.

(2) Leping parafeeriti 30. novembril 2008.

(3) Leping, mille üle komisjoni läbirääkimisi pidas, tuleks allkirjastada ja seda tuleks kohaldada ajutiselt ühenduses ja liikmesriikides, pidades silmas lepingu võimalikku hilisemat sõlmimist.

(4) Tuleks kehtestada menetluskord selleks, et otsustada vajaduse korral, kuidas lõpetada lepingu ajutine kohaldamine. Vaja on kehtestada ka menetluskord ühenduse ja liikmesriikide osalemiseks lepingu artikli 17 kohaselt loodud ühiskomitees ja lepingu artikliga 21 ettenähtud vaidluste lahendamise menetluses, samuti selliste lepingu sätete rakendamiseks, mis käsitlevad lennundusjulgestust ja -ohutust,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1 (Allkirjastamine)

1. Käesolevaga kiidetakse ühenduse nimel heaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kanada vahelise lennutranspordilepingu (edaspidi „leping”) allkirjastamine, eeldusel et nõukogu võtab vastu otsuse lepingu sõlmimise kohta. Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

2. Nõukogu eesistujale antakse õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule ühenduse nimel alla kirjutama, eeldusel et leping sõlmitakse.

Artikkel 2 (Ajutine kohaldamine)

Lepingu jõustumiseni kohaldavad ühendus ja liikmesriigid seda kooskõlas oma siseriiklike õigusaktidega ajutiselt alates selle kuu esimesest päevast, mis järgneb viimase noodi kuupäevale, millega lepinguosalised teavitavad üksteist lepingu ajutiseks kohaldamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

Artikkel 3 (Ühiskomitee)

1. Ühendust ja liikmesriike esindavad lepingu artikli 17 kohaselt loodud ühiskomitees komisjoni ja liikmesriikide esindajad.

2. Ühenduse seisukoha ühiskomitees ühenduse ainupädevusse kuuluvates küsimustes, mis ei nõua õiguslikku toimet omava otsuse vastuvõtmist, esitab komisjon.

3. Ühiskomitee muude otsuste puhul, mis käsitlevad ühenduse pädevusse kuuluvaid küsimusi, võtab ühenduse ja selle liikmesriikide seisukoha vastu nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega komisjoni ettepaneku põhjal.

4. Ühiskomitee muude otsuste puhul, mis käsitlevad liikmesriikide pädevusse kuuluvaid küsimusi, võtab ühenduse ja selle liikmesriikide seisukoha vastu nõukogu ühehäälselt komisjoni või liikmesriikide ettepaneku põhjal.

5. Ühenduse ja selle liikmesriikide seisukoha ühiskomitees esitab komisjon, välja arvatud liikmesriikide ainupädevusse kuuluvates valdkondades, mille puhul esitab seisukoha nõukogu eesistujariik või nõukogu sellekohase otsuse korral komisjon.

Artikkel 4 (Vaidluste lahendamine)

1. Komisjon esindab ühendust ja liikmesriike vaidluste lahendamise menetluses vastavalt lepingu artiklile 21.

2. Otsuse lepingu artikli 21 lõike 7 kohaste õigushüvede kasutamise peatamise kohta teeb nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.

3. Otsused muude vastavalt lepingu artiklile 21 võetavate ühenduse pädevusse kuuluvate asjakohaste meetmete kohta teeb komisjon, keda abistab nõukogu poolt ametisse nimetatud erikomitee liikmesriikide esindajatest.

Artikkel 5 ( Komisjoni teavitamine)

1. Liikmesriigid teavitavad komisjoni eelnevalt igast otsustest keelduda Kanada lennuettevõtjale loa andmisest või tühistada, peatada või piirata luba, mida nad kavatsevad lepingu artikli 3 alusel vastu võtta.

2. Liikmesriigid teavitavad komisjoni viivitamata igast lepingu artikli 6 (Lennundusohutus) kohaselt nende poolt esitatud või saadud taotlusest ja teatest.

3. Liikmesriigid teavitavad komisjoni viivitamata igast lepingu artikli 7 (Lennundusjulgestus) kohaselt nende poolt esitatud või saadud taotlusest ja teatest.

Brüssel, […]

Nõukogu nimel

eesistuja […]

2009/0018 (CNS)

Ettepanek:

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste esindajate otsus,

mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kanada vahelise lennutranspordilepingu sõlmimist

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU JA NÕUKOGUS KOKKU TULNUD LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust

ning arvestades järgmist:

(1) Komisjon on ühenduse ja liikmesriikide nimel pidanud läbirääkimisi lennutranspordilepingu (edaspidi „leping”) sõlmimiseks Kanadaga.

(2) Leping kirjutati alla [kuupäev].

(3) Ühendus ja liikmesriigid peaksid lepingu heaks kiitma.

(4) Tuleks kehtestada menetluskord selleks, et otsustada vajaduse korral, kuidas leping lõpetada. Vajalik on kehtestada ka menetluskord ühenduse ja liikmesriikide osalemiseks lepingu artikli 17 kohaselt loodud ühiskomitees ja lepingu artikliga 21 ettenähtud vaidluste lahendamise menetluses, samuti selliste lepingu sätete rakendamiseks, mis käsitlevad lennundusjulgestust ja -ohutust,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1 (Heakskiitmine)

1. Käesolevaga kiidetakse ühenduse nimel heaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kanada vaheline lennutranspordileping. Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

2. Pärast kõigi lepingu jõustumiseks vajalike riiklike menetluste lõpetamist edastab iga liikmesriik nõukogu peasekretariaadile lepingu artikli 23 lõikega 1 ettenähtud diplomaatilise noodi.

3. Nõukogu eesistujale antakse õigus määrata isik, kes on volitatud ühenduse ja liikmesriikide nimel edastama Kanadale lepingu artikli 23 lõikes 1 sätestatud diplomaatilised noodid.

Artikkel 2 (Lõpetamine)

Otsuse lepingu lõpetamise kohta ja sellest Kanadale teatamise kohta vastavalt lepingu artiklile 24 ning otsuse sellise teatise tagasivõtmise kohta teeb nõukogu ühenduse ja liikmesriikide nimel ühehäälselt komisjoni ettepaneku põhjal.

Artikkel 3 (Ühiskomitee)

1. Ühendust ja liikmesriike esindavad lepingu artikli 17 kohaselt loodud ühiskomitees komisjoni ja liikmesriikide esindajad.

2. Ühenduse seisukoha ühiskomitees ühenduse ainupädevusse kuuluvates küsimustes, mis ei nõua õiguslikku toimet omava otsuse vastuvõtmist, esitab komisjon.

3. Ühiskomitee muude otsuste puhul, mis käsitlevad ühenduse pädevusse kuuluvaid küsimusi, võtab ühenduse ja selle liikmesriikide seisukoha vastu nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega komisjoni ettepaneku põhjal.

4. Ühiskomitee muude otsuste puhul, mis käsitlevad liikmesriikide pädevusse kuuluvaid küsimusi, võtab ühenduse ja selle liikmesriikide seisukoha vastu nõukogu ühehäälselt komisjoni või liikmesriikide ettepaneku põhjal.

4 Ühenduse ja selle liikmesriikide seisukoha ühiskomitees esitab komisjon, välja arvatud liikmesriikide ainupädevusse kuuluvates valdkondades, mille puhul esitab seisukoha nõukogu eesistujariik või nõukogu sellekohase otsuse korral komisjon.

Artikkel 4 (Vaidluste lahendamine)

1. Komisjon esindab ühendust ja liikmesriike vaidluste lahendamise menetluses vastavalt lepingu artiklile 21.

2. Otsuse lepingu artikli 21 lõike 7 kohaste õigushüvede kasutamise peatamise kohta teeb nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.

3. Otsused muude vastavalt lepingu artiklile 21 võetavate ühenduse pädevusse kuuluvate asjakohaste meetmete kohta teeb komisjon, keda abistab nõukogu poolt ametisse nimetatud erikomitee liikmesriikide esindajatest.

Artikkel 5 ( Komisjoni teavitamine)

1. Liikmesriigid teavitavad komisjoni eelnevalt igast otsustest keelduda Kanada lennuettevõtjale loa andmisest või tühistada, peatada või piirata luba, mida nad kavatsevad lepingu artikli 3 alusel vastu võtta.

2. Liikmesriigid teavitavad komisjoni viivitamata igast lepingu artikli 6 (Lennundusohutus) kohaselt nende poolt esitatud või saadud taotlusest ja teatest.

3. Liikmesriigid teavitavad komisjoni viivitamata igast lepingu artikli 7 (Lennundusjulgestus) kohaselt nende poolt esitatud või saadud taotlusest ja teatest.

Brüssel, […]

Nõukogu nimel

eesistuja

[…]

1. LIIDE

LENNUTRANSPORDILEPING

KANADA VALITSUSE

NING

EUROOPA ÜHENDUSE JA SELLE LIIKMESRIIKIDE VAHEL

SISUKORD

ARTIKKEL PEALKIRI

1 Pealkirjad ja mõisted

2 Õiguste andmine

3 Määramine, lubade andmine ja tühistamine

4 Investeerimine

5 Õigusnormide kohaldamine

6 Lennundusohutus

7 Lennundusjulgestus

8 Tolli- ja muud maksud ning tasud

9 Statistika

10 Tarbijate huvid

11 Lennujaamade, lennundusrajatiste ja -seadmete ning lennundusteenuste kättesaadavus

12 Lennujaamade, lennundusrajatiste ja -seadmete ning lennundusteenuste tasud

13 Äriline raamistik

14 Konkurentsil põhinev keskkond

15 Lennuliikluse korraldamine

16 Määramiste ja lubade jätkuvus

17 Ühiskomitee

18 Keskkond

19 Tööhõiveküsimused

20 Rahvusvaheline koostöö

21 Vaidluste lahendamine

22 Muutmine

23 Jõustumine ja ajutine kohaldamine

24 Lõpetamine

25 Lepingu registreerimine

26 Mitmepoolsed konventsioonid

27 Seos teiste lepingutega

LENNUTRANSPORDILEPING

Kanada valitsus,

ühelt poolt

NING

Austria Vabariik,

Belgia Kuningriik,

Bulgaaria Vabariik,

Küprose Vabariik,

Tšehhi Vabariik,

Taani Kuningriik,

Eesti Vabariik,

Soome Vabariik,

Prantsuse Vabariik,

Saksamaa Liitvabariik,

Kreeka Vabariik,

Ungari Vabariik,

Iirimaa,

Itaalia Vabariik,

Läti Vabariik,

Leedu Vabariik,

Luksemburgi Suurhertsogiriik,

Malta Vabariik,

Madalmaade Kuningriik,

Poola Vabariik,

Portugali Vabariik,

Rumeenia,

Slovaki Vabariik,

Sloveenia Vabariik,

Hispaania Kuningriik,

Rootsi Kuningriik,

Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik,

olles Euroopa Ühenduse asutamislepingu osalised ja Euroopa Liidu liikmesriigid (edaspidi „liikmesriigid”),

ning Euroopa Ühendus,

teiselt poolt,

Kanada valitsus ning liikmesriikide valitsused, olles Chicagos 7. detsembril 1944. aastal allkirjastamiseks avatud rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni osapooled, koos Euroopa Ühendusega,

soovides edendada lennuettevõtjate konkurentsil põhinevat lennundust turul, mille reguleerimisse valitsused minimaalselt sekkuvad;

soovides edendada oma huve seoses lennutranspordiga;

tunnistades tõhusa lennutranspordi tähtsust kaubanduse, turismi ja investeeringute edendamisel;

soovides edendada lennuteenuseid;

soovides tagada lennutranspordi ohutuse ja julgestuse kõrgeimat taset;

olles kindlalt otsustanud saavutada õigusloomealase koostöö võimalikud eelised ning ühtlustada mõistlikus ulatuses regulatsioone ja lähenemisviise;

tunnistades olulisi võimalikke eeliseid, mis võivad tuleneda konkurentsil põhinevatest lennuteenustest ja elujõulisest lennuteenuste sektorist;

soovides toetada konkurentsil põhinevat lennuteenuste keskkonda, tunnistades, et võimalikud eelised võivad jääda realiseerumata, kui lennuettevõtjatel puuduvad konkurentsil põhinevad võrdsed võimalused;

soovides tagada oma lennuettevõtjatele õiglased ja võrdsed võimalused osutada käesoleva lepingu kohaseid lennuteenuseid;

soovides võimaldada reisijatele, kaubasaatjatele, lennuettevõtjatele ja lennujaamadele ning nende töötajatele ja kaudsetele kasusaajatele maksimaalset kasu;

kinnitades keskkonnakaitse olulisust rahvusvahelise lennunduspoliitika väljatöötamisel ja elluviimisel;

võttes arvesse tarbijate kaitse olulisust ja soodustades sobival tasemel tarbijate kaitset seoses lennuteenustega;

võttes arvesse kapitali olulisust lennundussektorile lennuteenuste edasiarendamiseks;

soovides sõlmida lennutranspordilepingu, mis täiendaks nimetatud konventsiooni,

on kokku leppinud järgmises:

ARTIKKEL 1

Pealkirjad ja mõisted

1. Pealkirju kasutatakse käesolevas lepingus üksnes viitamise eesmärgil.

2. Kui ei ole sätestatud teisiti, kasutatakse käesolevas lepingus järgmisi mõisteid:

a) „lennundusasutus” – asutus või isik, kellele lepinguosalised on andnud volituse täita käesolevas lepingus sätestatud ülesandeid;

b) „lennuteenused” – regulaarsed lennuteenused käesolevas lepingus sätestatud marsruutidel reisijate ja kauba, sealhulgas posti vedamiseks eraldi või koos;

c) „leping” – käesolev leping, selle lisad ja lepingu või lisade muudatused;

d) „lennuettevõtja” – käesoleva lepingu artikli 3 kohaselt määratud ja luba omav lennuettevõtja;

e) „lepinguosaline” – kas Kanada või liikmesriigid ja Euroopa Ühendus koos või eraldi;

f) „konventsioon” – Chicagos 7. detsembril 1944 allkirjastamiseks avatud rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsioon, mis hõlmab vastavalt konventsiooni artiklile 90 vastu võetud lisasid ning konventsiooni artiklite 90 ja 94 kohaseid lisade või konventsiooni muudatusi niivõrd, kuivõrd mõlemad lepinguosalised on need lisad ja muudatused vastu võtnud; ning

g) „territoorium” – Kanada puhul tema siseriiklikus õiguses kindlaks määratud maismaaalad (manner ja saared), siseveekogud ja territoriaalmeri, kaasa arvatud kõnealuste alade kohal asuv õhuruum, ning Euroopa Ühenduse liikmesriikide puhul maismaaalad (manner ja saared), siseveekogud ja territoriaalmeri, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut vastavalt asutamislepingus ja sellele järgnevas õigusaktis sätestatud tingimustele, kaasa arvatud kõnealuste alade kohal asuv õhuruum; käesoleva lepingu kohaldamisest Gibraltari lennujaama suhtes ei järeldata, et see mõjutaks Hispaania Kuningriigi ja Ühendkuningriigi asjakohaseid õiguslikke seisukohti nende vaidluses selle territooriumi suveräänsuse üle, kus lennujaam paikneb, ning seoses Gibraltari lennujaama suhtes liikmesriikide vahel 18. septembri 2006. aasta seisuga kehtivate Euroopa Ühenduse lennundusmeetmete jätkuva peatamisega, kooskõlas 2006. aasta septembris Cordobas vastu võetud Gibraltari lennujaama käsitleva ministrite deklaratsiooni sätetega.

ARTIKKEL 2

Õiguste andmine

1. Kumbki lepinguosaline annab teisele lepinguosalisele järgmised õigused lennutranspordi teostamiseks teise lepinguosalise lennuettevõtjate poolt:

a) õigus ilma maandumiseta üle tema territooriumi lennata;

b) õigus teha tema territooriumil peatusi mittekaubanduslikel eesmärkidel;

c) käesolevas lepingus lubatud ulatuses õigus teha tema territooriumil käesolevas lepingus sätestatud marsruutidel peatusi reisijate pardaletulekuks ja mahaminekuks ning kauba, sealhulgas posti pardalevõtmiseks ja mahalaadimiseks eraldi või koos ning

d) muud käesolevas lepingus sätestatud õigused.

2. Samuti annab kumbki lepinguosaline teisele lepinguosalisele käesoleva artikli lõike 1 punktides a ja b sätestatud õigused muude lennuettevõtjate kui käesoleva lepingu artiklis 3 (Määramine, lubade andmine ja tühistamine) osutatute jaoks.

ARTIKKEL 3

Määramine, lubade andmine ja tühistamine

1. Lepinguosalised tunnustavad käesoleva lepingu kohase määramisena teise lepinguosalise poolt käesoleva lepingu kohaste lennuteenuste osutamiseks antud tegevus- ja muid lube. Ühe lepinguosalise lennundusasutuse taotlusel kontrollib tegevus- või muu loa väljastanud teise lepinguosalise lennundusasutus tegevus- või muu loa staatust.

2. Kui lepinguosaline saab teise lepinguosalise määratud lennuettevõtjalt ettenähtud vormis ja viisil esitatud taotluse, annab ta kooskõlas oma õigusnormidega asjaomasele lennuettevõtjale taotletud loa lennuteenuste osutamiseks minimaalse protseduurilise viivitusega, tingimusel et:

a) asjaomane lennuettevõtja vastab õigusnormidele, mida lube väljaandva lepinguosalise lennundusasutused tavaliselt kohaldavad;

b) asjaomane lennuettevõtja järgib lube väljaandva lepinguosalise õigusnorme;

c) võttes arvesse 2. lisa, kuulub Kanada lennuettevõtja puhul tegelik kontroll lennuettevõtja üle lepinguosalise kodanikele, lennuettevõtjal on Kanada lennutegevusluba ning lennuettevõtja peamine tegevuskoht on Kanadas; liikmesriigi lennuettevõtja puhul kuulub tegelik kontroll lennuettevõtja üle lepinguosalise, Islandi, Liechtensteini, Norra või Šveitsi kodanikele, lennuettevõtjal on ühenduse lennutegevusluba ning lennuettevõtja peamine tegevuskoht on liikmesriigis ning

d) lennuettevõtja tegutseb kooskõlas käesolevas lepingus sätestatud tingimustega.

3. Lepinguosaline võib käesoleva artikli lõikes 2 osutatud lubade andmisest keelduda ning tühistada, peatada või piirata lennu- või muid lube või seada sellistele lubadele tingimusi või peatada või piirata muul viisil teise lepinguosalise lennuettevõtja või lennuettevõtjate tegevust, kui asjaomane lennuettevõtja ei järgi lõike 2 sätteid või kui lepinguosaline on teinud kindlaks, et tingimused teise lepinguosalise territooriumil ei ole kooskõlas õiglase ja konkurentsil põhineva keskkonnaga ning panevad tema lennuettevõtja või lennuettevõtjad oluliselt ebasoodsamasse olukorra või kahjustavad neid vastavalt artikli 14 (Konkurentsil põhinev keskkond) lõikele 5.

4. Käesoleva artikli lõikes 3 loetletud õigusi võib kasutada alles pärast konsulteerimist ühiskomitees, välja arvatud juhul, kui meetmete kohene võtmine on hädavajalik lõikes 2 osutatud õigusnormide rikkumise ärahoidmiseks või kui lennundusohutuse või -julgestuse tõttu tuleb võtta meetmeid vastavalt artiklitele 6 (Lennundusohutus) ja 7 (Lennundusjulgestus).

ARTIKKEL 4

Investeerimine

Lepinguosalised lubavad oma lennuettevõtjate täieliku omandiõiguse kuulumist Kanada või liikmesriigi või liikmesriikide kodanikele, arvestades 2. lisa tingimusi.

ARTIKKEL 5

Õigusnormide kohaldamine

Kumbki lepinguosaline nõuab:

a) lennuettevõtjatelt, et nad järgiksid tema territooriumile sisenemisel, sealt väljumisel või seal viibides tema õigusnorme ja menetlusi, mis reguleerivad rahvusvahelises lennuliikluses osalevate õhusõidukite sisenemist tema territooriumile, seal viibimist või sealt väljumist või nende õhusõidukite käitamist ja lennuliiklust; ning

b) lennuettevõtjatelt ja asjaomastelt reisijatelt, meeskonnalt ja kaubalt, sealhulgas postilt, et need järgiksid või nende nimel järgitaks tema territooriumi läbimisel, sinna sisenemisel, sealt väljumisel või seal viibides tema õigusnorme, mis reguleerivad reisijate, meeskonna ja kauba, sealhulgas posti sisenemist tema territooriumile, seal viibimist või sealt väljumist (näiteks riiki sisenemise, julgeolekukontrolli, transiidi, lennundusjulgestuse, immigratsiooni, passide, tolli ja karantiini eeskirjad). Kõnealuste õigusnormide kohaldamisel tagavad lepinguosalised samadel tingimustel, et lennuettevõtjaid ei kohelda vähem soodsalt kui nende endi või muid lennuettevõtjaid, kes osutavad sarnaseid rahvusvahelisi lennuteenuseid.

ARTIKKEL 6

Lennundusohutus

1. Lepinguosalised kinnitavad uuesti tiheda koostöö tähtsust lennundusohutuse valdkonnas. Seoses sellega teevad lepinguosalised edasist koostööd, sealhulgas seoses lennutegevusega, eelkõige selleks, et anda võimalus jagada teavet, mis võib mõjutada rahvusvahelise lennuliikluse ohutust, osaleda lennundusohutuse valdkonnas üksteise järelevalvetegevuses või viia läbi ühist järelevalvetegevust ning töötada välja ühiseid projekte ja algatusi, sealhulgas koos kolmandate riikidega. Kõnealust koostööd arendatakse Euroopa Ühenduse ja Kanada vahelise tsiviillennundusohutuse lepingu [jõustunud [kuupäev]] raames, võttes arvesse selle lepinguga hõlmatud küsimusi.

2. Senini kehtivaid lennukõlblikkussertifikaate, pädevustunnistusi ja lube, mille ühe lepinguosalise lennundusasutused on välja andnud või kehtivaks tunnistanud vastavalt Euroopa Liidu ja Kanada vahelisele tsiviillennundusohutuse lepingule, mis võib sisaldada asjaomaseid sätteid, tunnistavad teise lepinguosalise lennundusasutused lennuteenuste osutamise eesmärgil kehtivaks, tingimusel et need sertifikaadid või load anti välja või tunnistati kehtivaks vähemalt vastavalt konventsiooni raames kehtestatud nõuetele ja nendega kooskõlas.

3. Kui eesõigused või tingimused, mis on seotud lõikes 2 osutatud lubade või sertifikaatidega mille ühe lepinguosalise lennundusasutused on isikule või lennuettevõtjale või lennuteenuste osutamisel kasutatava õhusõiduki kohta andnud, lubavad erinevust, mis on madalam konventsiooni raames kehtestatud miinimumnõuetest ja mis on esitatud rahvusvahelisele tsiviillennundusorganisatsioonile, või kui need asutused kohaldavad nõuet või nõudeid, mis on kõrgemad või teistsugused kui konventsiooni raames kehtestatud nõuded, võib teine lepinguosaline taotleda kõnealuse tava selgitamiseks lepinguosaliste vahelisi konsultatsioone vastavalt käesoleva lepingu artiklile 17 (Ühiskomitee). Kuni konsensuse saavutamiseni konsultatsioonide tulemusena ning kooskõlas üksteise sertifikaatide ja lubade vastastikuse tunnustamise korraga tunnustavad lennundusasutused edasi sertifikaate või lubasid, mille on tunnistanud kehtivaks teise lepinguosalise lennundusasutused või mis kehtivad vastavalt Euroopa Liidu ja Kanada vahelisele tsiviillennundusohutuse lepingule , mis võib sisaldada sätteid sertifikaatide ja lubade vastastikuse tunnustamise kohta.

4. Kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega ning [koht] [kuupäev] alla kirjutatud Euroopa Ühenduse ja Kanada vahelise tsiviillennundusohutuse lepingu raames kohustuvad lepinguosalised saavutama sertifikaatide ja lubade vastastikune tunnustamine.

5. Lepinguosalise lennundusasutused võivad igal ajal taotleda teise lepinguosalise vastutavate lennundusasutustega konsultatsioone seoses ohutusstandardite ja -nõuetega, mida need lennundusasutused kehtestatavad ja mille täitmist nad tagavad. Kui konsultatsioone taotlenud lennundusasutus leiab pärast konsultatsioone, et asjaomased lennundusasutused ei kehtesta kõnealustes valdkondades ohutusstandardeid ega –nõudeid, mis on – kui ei ole teisiti otsustatud – vähemalt konventsiooni kohaselt kehtestatud miinimumnõuete tasemel, ega taga nende täitmist, teavitatakse neid lennundusasutusi sellest ja miinimumnõuete järgimiseks vajalikuks peetavatest sammudest. Kui asjaomased lennundusasutused ei võta asjakohaseid parandusmeetmeid viieteistkümne (15) päeva või muu perioodi jooksul, mida võidakse otsustada, annab see konsultatsioone taotlenud lennundusasutusele aluse tühistada, peatada või piirata teise lepinguosalise lennundusasutuse järelevalve all oleva lennuettevõtja tegevus- või tehnilised load või peatada või piirata muul viisil sellise lennuettevõtja tegevust.

6. Lepinguosalised kinnitavad, et kui ühe lepinguosalise lennuettevõtja poolt või nimel käitatavad õhusõidukid viibivad teise lepinguosalise territooriumil, võivad teise lepinguosalise lennundusasutused neid kontrollida (perroonikontroll), et kinnitada asjaomase õhusõiduki ja selle meeskonna dokumentide kehtivust ning õhusõiduki ja selle varustuse nähtavat seisukorda, tingimusel et kontroll ei põhjusta õhusõiduki käitamises põhjendamatut viivitust.

7. Kui lepinguosalise lennundusasutused leiavad pärast perroonikontrolli, et õhusõiduk või selle käitamine ei vasta sel ajal konventsiooni kohaselt kehtestatud miinimumnõuetele või kui sel ajal konventsiooni kohaselt kehtestatud ohutusnõudeid ei kehtestata tulemuslikult ega tagata nende täitmist, teavitab kõnealuse lepinguosalise lennundusasutus õhusõidukit käitava lennuettevõtja ohutuse järelevalvet teostavaid lennundusasutusi sellest ning asjaomaste miinimumnõuete järgimiseks vajalikeks peetavatest sammudest. Kui viieteistkümne (15) päeva jooksul asjakohaseid parandusmeetmeid ei võeta, annab see aluse õhusõidukit käitava lennuettevõtja tegevus- või tehniliste lubade tühistamiseks, peatamiseks või piiramiseks või tema tegevuse muul viisil peatamiseks või piiramiseks. Samasuguse otsuse võib teha perroonikontrolliks juurdepääsu keelamise korral.

8. Lepinguosaliste lennundusasutustel on õigus võtta kohe meetmeid, sealhulgas õigus tühistada, peatada või piirata teise lepinguosalise lennuettevõtja tegevus- või tehnilisi lube või peatada või piirata muul viisil tema tegevust, kui nad leiavad, et see on vajalik vahetu ohu tõttu lennundusohutusele. Selliseid meetmeid võttev lepinguosaline püüab võimaluse korral konsulteerida eelnevalt teise lepinguosalisega.

9. Käesoleva artikli lõigete 5, 7 või 8 kohaselt lennundusasutuse võetud meetmed lõpetatakse, kui nende võtmise alus kaob.

ARTIKKEL 7

Lennundusjulgestus

1. Kooskõlas rahvusvahelisest õigusest tulenevate õiguste ja kohustustega kinnitavad lepinguosalised, et nende vastastikune kohustus kaitsta tsiviillennundust õigusvastaste tegude eest moodustab käesoleva lepingu lahutamatu osa.

2. Piiramata oma rahvusvahelisest õigusest tulenevate õiguste ja kohustuste üldist iseloomu, tegutsevad lepinguosalised eelkõige kooskõlas Tokios 14. septembril 1963 allkirjastatud konventsiooniga kuritegude ja mõningate teiste tegude kohta õhusõiduki pardal, Haagis 16. detsembril 1970 allkirjastatud õhusõiduki ebaseadusliku hõivamise vastu võitlemise konventsiooniga, Montrealis 23. septembril 1971 allkirjastatud tsiviillennunduse ohutuse vastu suunatud ebaseaduslike tegude tõkestamise konventsiooniga, Montrealis 24. veebruaril 1988 allkirjastatud protokolliga ebaseaduslike vägivallaaktide vastu võitlemise kohta rahvusvahelist lennuliiklust teenindavates lennujaamades, Montrealis 1. märtsil 1991 allkirjastatud plastiliste lõhkeainete avastamiseks nende märkimise konventsiooniga ja muude lepinguosaliste jaoks siduvate mitmepoolsete lennundusjulgestust reguleerivate lepingutega.

3. Taotluse korral annavad lepinguosalised üksteisele igakülgset abi, mis on vajalik selleks, et ära hoida tsiviilõhusõiduki ebaseaduslikku hõivamist ja muid ebaseaduslikke tegusid õhusõidukite, nende reisijate ja meeskonna, lennujaamade ja navigatsiooniseadmete ohutuse vastu ning muid ohte tsiviillennunduse julgeolekule.

4. Lepinguosalised tegutsevad kooskõlas lennundusjulgestuse nõuetega, mille on kehtestanud rahvusvaheline tsiviillennundusorganisatsioon ja mis on määratletud rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni lisades, niivõrd, kuivõrd selliseid julgestusnõudeid kohaldatakse lepinguosaliste suhtes; lepinguosalised nõuavad, et nende registrisse kantud õhusõidukite käitajad, samuti õhusõidukite käitajad, kelle peamine tegevuskoht või alaline elukoht on nende territooriumil, ja nende territooriumil asuvate lennuväljade käitajad tegutseksid vastavalt nendele lennundusjulgestuse nõuetele. Vastavalt sellele esitab kumbki lepinguosaline taotluse korral teisele lepinguosalisele teatise erinevuste kohta tema eeskirjade ja tavade ning käesolevas lõikes osutatud lisades esitatud lennundusjulgestuse standardite vahel, kui need erinevused ületavad või täiendavad kõnealuseid standardeid ja on olulised teise lepinguosalise käitajate jaoks. Kumbki lepinguosaline võib igal ajal nõuda selliste erinevuste arutamiseks konsultatsioone teise lepinguosalisega, mida tuleb pidada põhjendamatu viivituseta.

5. Võttes täielikult arvesse ja austades vastastikku riikide suveräänsust, nõustub kumbki lepinguosaline, et asjaomastelt õhusõidukite käitajatelt võib nõuda lõikes 4 osutatud ja teise lepinguosalise poolt nõutavate lennundusjulgestuse tingimuste järgimist kõnealuse teise lepinguosalise territooriumile sisenemisel, sealt väljumisel või seal viibides. Lepinguosalised tagavad, et nende territooriumidel rakendatakse piisavaid meetmeid kaitsmaks õhusõidukeid ja teostamaks reisijate, meeskonna, pagasi, käsipagasi, kauba, posti ja õhusõiduki varude julgeolekukontrolli enne pardaleminekut või laadimist.

6. Lepinguosalised lepivad kokku teha tööd üksteise julgestusstandardite vastastikuse tunnustamise ning kvaliteedikontrolli meetmete alase vastastikuse tiheda koostöö saavutamiseks. Samuti lepivad lepinguosalised kokku luua vajaduse korral ja lepinguosaliste poolt eraldi tehtavate otsuste alusel eeldused ühekordse julgestuse rakendamiseks lepinguosaliste territooriumide vahelistel lendudel, mis tähendab seda, et transfeerreisijad, transfeerpagas ja/või transfeerkaup ei pea läbima korduvat julgestusotstarbelist läbivaatust. Selleks kehtestavad nad halduskorra, mis võimaldab konsulteerida ühiskomitee raames seoses olemasolevate või kavandatavate julgestusmeetmetega ning teha koostööd lepinguosaliste rakendatud kvaliteedikontrolli meetmete valdkonnas ja jagada nende kohta teavet. Lepinguosalised konsulteerivad selle halduskorra alusel üksteisega seoses kavandatavate julgestusmeetmetega, mis on olulised teise lepinguosalise territooriumil asuvate käitajate jaoks.

7. Kumbki lepinguosaline täidab teostatavas ulatuses teise lepinguosalise taotlused mõistlike erijulgestusmeetmete rakendamiseks teatavat lendu või lendude seeriat ähvardava konkreetse ohu vastu.

8. Lepinguosalised lepivad kokku teha koostööd seoses kontrollidega, mida nad teevad oma territooriumidel, kehtestades mehhanismid, sealhulgas halduskorra, vastastikuseks teabe edastamiseks selliste kontrollide tulemuste kohta. Lepinguosalised lepivad kokku kaaluda positiivselt taotlusi:

a) osaleda vaatlejana teise lepinguosalise julgeolekukontrollides või

b) hinnata vajaduse korral ühiselt teise lepinguosalise territooriumil julgestusmeetmeid, mida õhusõidukite käitajad võtavad seoses kummagi lepinguosalise territooriumilt saabuvate või sinna väljuvate lendudega.

9. Kui leiab aset tsiviilõhusõiduki ebaseaduslik hõivamine või sellise õhusõiduki, selle reisijate, meeskonna, lennujaama või navigatsiooniseadmete turvalisust ohustav muu ebaseaduslik tegu või esineb nende oht, osutavad lepinguosalised üksteisele abi, võimaldades sidepidamist ja võttes teisi asjakohaseid meetmeid, mis on mõeldud sellise teo või selle ohu kiireks ja ohutuks kõrvaldamiseks.

10. Kui lepinguosalisel on põhjendatud kahtlusi, et teine lepinguosaline ei ole järginud käesoleva artikli sätteid, võivad vastutavad asutused nõuda konsultatsioone. Konsultatsioonid peavad algama viieteistkümne (15) päeva jooksul vastava nõude saamisest. Kui viieteistkümne (15) päeva jooksul alates konsultatsioonide algusest ei jõuta rahuldavale kokkuleppele, annab see konsultatsioone nõudnud lepinguosalisele aluse võtta meetmeid teise lepinguosalise lennuettevõtjatele lubade andmisest keeldumiseks, nende tühistamiseks, peatamiseks või neile asjakohaste tingimuste seadmiseks. Kui erakorraline olukord seda õigustab või takistamaks käesoleva artikli sätete edasist rikkumist, võib lepinguosaline, kes usub, et teine lepinguosaline ei järgi käesoleva artikli sätteid, võtta igal ajal asjakohaseid ajutisi meetmeid.

11. Ilma et see piiraks vajadust võtta viivitamatult meetmeid lennutranspordi turvalisuse tagamiseks, kinnitavad lepinguosalised, et julgestusmeetmete kavandamisel hindavad nad nende võimalikku ebasoodsat majanduslikku ja tegevuslikku mõju käesoleva lepingu kohaste lennuteenuste osutamisele ning et seaduslike piirangute puudumisel võtavad nad seda arvesse asjaomaste julgestusriskide osas vajalike ja sobivate meetmete kindlaksmääramisel.

ARTIKKEL 8

Tolli- ja muud maksud ning tasud

1. Lepinguosaline vabastab tema siseriiklikes õigusnormides sätestatud ulatuses ja vastastikkuse alusel teise lepinguosalise lennuettevõtjad nende rahvusvahelises lennutranspordis kasutatava õhusõiduki, selle tavapärase varustuse, kütuse, määrdeainete, tarbitavate tehniliste varude, maapealse varustuse, tagavaraosade (kaasa arvatud mootorid), pardavarude (sealhulgas, kuid mitte ainult toiduained, alkohoolsed ja karastusjoogid, tubakas ja muud tooted, mis on ette nähtud lennu ajal piiratud kogustes reisijatele müügiks või tarbimiseks) ja teiste selliste toodete osas, mis on ette nähtud kasutamiseks ainult seoses rahvusvahelist lennutransporti teostava õhusõiduki lendude või nende teenindamisega, kõigist impordipiirangutest, omandi-, kapitali-, tolli- ja aktsiisimaksudest ning sarnastest maksudest ja tasudest, mida lepinguosalised rakendavad ja mis ei põhine osutatavate teenuste hinnal.

2. Samuti vabastavad lepinguosalised nende siseriiklikes õigusnormides sätestatud ulatuses ja vastastikkuse alusel käesoleva artikli lõikes 1 osutatud maksudest, lõivudest ja tasudest, välja arvatud osutatava teenuse hinnal põhinevatest tasudest:

a) lepinguosalise territooriumile toodud või seal hangitud ja pardale võetud mõistlikus koguses pardavarud, mis on mõeldud kasutamiseks teise lepinguosalise lennuettevõtja lahkuva, rahvusvahelise lennutranspordi lende teostava õhusõiduki pardal, isegi siis, kui need pardavarud on mõeldud kasutamiseks reisi selles osas, mis toimub nimetatud territooriumi kohal;

b) lepinguosalise territooriumile toodud maapealse varustuse ja varuosad (kaasa arvatud mootorid), mis on mõeldud teise lepinguosalise lennuettevõtja poolt rahvusvahelise lennutranspordi lendudel kasutatava õhusõiduki teenindamiseks, hoolduseks või remondiks, samuti arvutiseadmete ja komponentide osad reisijate või kauba haldamiseks või julgeolekukontrollideks;

c) lepinguosalise territooriumile toodud või seal hangitud teise lepinguosalise lennuettevõtja rahvusvahelise lennutranspordi lendudel kasutatava õhusõiduki tarbeks mõeldud kütuse, määrdeained ja tarbitavad tehnilised tarvikud, isegi kui need on mõeldud kasutamiseks reisi selles osas, mis toimub nimetatud territooriumi kohal; ja

d) trükised, sealhulgas lennupiletid, piletikaaned, lennuveokirjad ja muud lennuga seotud reklaammaterjalid, mida lennuettevõtja jagab tasuta.

3. Tavapärast pardavarustust, samuti tavaliselt lepinguosalise lennuettevõtja kasutatava õhusõiduki pardal hoitavaid materjale ja varusid võib teise lepinguosalise territooriumil maha laadida üksnes selle territooriumi tolliasutuse loal. Sellisel juhul võidakse nõuda nende paigutamist kuni nende reeksportimiseni või muu tollieeskirjade kohase kõrvaldamiseni kõnealuse asutuse järelevalve alla.

4. Käesolevas artiklis sätestatud vabastused kehtivad ka sel juhul, kui lepinguosalise lennuettevõtjad on saanud lepingu alusel teiselt lennuettevõtjalt, kelle suhtes teine lepinguosaline kohaldab samuti selliseid vabastusi, laenuks või edastamiseks teise lepinguosalise territooriumil lõigetes 1 ja 2 nimetatud tooted.

5. Käesoleva lepinguga ei muudeta liikmesriikide ja Kanada vaheliste kehtivate tulu ja kapitali topeltmaksustamise vältimise konventsioonide sätteid.

ARTIKKEL 9

Statistika

1. Kumbki lepinguosaline esitab teisele lepinguosalisele siseriiklike õigusnormidega ette nähtud statistika ning taotluse korral muu kättesaadava statistilise teabe, mida võidakse lennuteenuste osutamise läbivaatamiseks põhjendatult nõuda.

2. Lepinguosalised teevad artikli 17 kohase ühiskomitee raames koostööd, et hõlbustada lennuteenuste arengu jälgimiseks omavahelist statistilise teabe vahetust.

ARTIKKEL 10

Tarbijate huvid

1. Lepinguosalised tunnistavad tarbijate huvide kaitse tähtsust ning võivad nõuda lennuettevõtjatelt, et nad rakendaksid mittediskrimineerival viisil mõistlikud ja proportsionaalsed meetmed, sealhulgas (loetelu ei ole täielik):

a) nõuded lennuettevõtjatele ette makstud summade kaitsmiseks;

b) pardale mittelubamise hüvitamise algatused;

c) tagasimaksed reisijatele;

d) õhusõidukit tegelikult käitava vedaja isiku avalikustamine;

e) oma lennuettevõtjate finantssuutlikkus;

f) vastutuskindlustus reisijate vigastuste katmiseks ning

g) juurdepääsetavuse meetmete kehtestamine.

2. Lepinguosalised püüavad konsulteerida artikli 17 kohase ühiskomitee raames üksteisega tarbijate huvide küsimustes, sealhulgas kavandatavate meetmete teemal, et saavutada võimalikult ühetaolised lähenemisviisid.

ARTIKKEL 11

Lennujaamade, lennundusrajatiste ja –seadmete ning lennundusteenuste kättesaadavus

1. Kumbki lepinguosaline tagab, et lennujaamad, lennutrassid, lennujuhtimis- ja aeronavigatsiooniteenused, lennundusjulgestus, maapealne teenindamine ning muud nendega seotud ja tema territooriumil olevad rajatised ja osutatavad teenused on kasutamiskorra kehtestamisel mittediskrimineerival viisil kasutamiseks kättesaadavad teise lepinguosalise lennuettevõtjatele.

2. Lepinguosalised võtavad võimaluse korral kõik mõistlikud meetmed tagamaks tegelikku juurdepääsu rajatistele ja teenustele, võttes arvesse õiguslikke, tegevuslikke ja füüsilisi piiranguid, õiglaste ja võrdsete võimaluste põhimõtet ning juurdepääsu saamise korra läbipaistvust.

3. Lepinguosalised tagavad, et nende territooriumidel asuvate lennujaamade suhtes kohaldatavaid teenindusaegade haldamise menetlusi, suuniseid ja eeskirju kohaldatakse läbipaistvalt, tõhusalt ja mittediskrimineerivalt.

4. Kui lepinguosaline usub, et teine lepinguosaline rikub käesoleva artikli sätteid, võib ta teavitada sellest teist lepinguosalist ja nõuda konsultatsioone vastavalt artikli 17 (Ühiskomitee) lõikele 4.

ARTIKKEL 12

Lennujaamade, lennundusrajatiste ja –seadmete ning lennundusteenuste tasud

1. Lepinguosalised tagavad, et kasutustasud, mida nende tasusid kehtestavad pädevad asutused või organid võivad kehtestada teise lepinguosalise lennuettevõtjate suhtes aeronavigatsiooni- ja lennujuhtimisteenuste kasutamise eest, on õiglased, põhjendatud, kuludega seotud ning mitte ebaõiglaselt diskrimineerivad. Igal juhul määratakse kõik teise lepinguosalise lennuettevõtjate suhtes kehtestatavad kasutustasud tingimustel, mis on sama soodsad kui mis tahes teise lennuettevõtja suhtes kehtestatud tasude kõige soodsamad tingimused.

2. Lepinguosalised tagavad, et kasutustasud, mida nende tasusid kehtestavad pädevad asutused või organid võivad kehtestada teise lepinguosalise lennuettevõtjate suhtes lennujaama, lennundusjulgestuse ja nendega seotud rajatiste ja teenuste kasutamise eest, on õiglased, põhjendatud, mitte ebaõiglaselt diskrimineerivad ning võrdselt jaotatud eri kasutajakategooriate vahel. Kõnealused tasud võivad peegeldada lennujaamas või lennujaamade süsteemis asjakohaste lennujaama ning lennundusjulgestuse rajatiste ja teenuste täielikku maksumust tasusid kehtestavatele pädevatele asutustele või organitele, kuid ei tohi seda ületada. Need kasutustasud võivad sisaldada mõistlikku tulu koos amortisatsioonikuludega. Varustust ja teenuseid, mille eest kasutustasusid võetakse, peab saama kasutada efektiivselt ja säästlikult. Igal juhul määratakse kõnealused tasud teise lepinguosalise lennuettevõtjate suhtes tingimustel, mis on sama soodsad kui tasude määramise ajal mis tahes teise lennuettevõtja suhtes kehtestatud tasude kõige soodsamad tingimused.

3. Lepinguosalised soodustavad konsultatsioone nende territooriumil asuvate tasusid kehtestavate pädevate asutuste või organite ning teenuseid ja rajatisi kasutavate lennuettevõtjate või neid esindavate organite vahel ning soodustavad sellise teabe vahetust tasusid kehtestavate pädevate asutuste või organite ja lennuettevõtjate või neid esindavate organite vahel, mis võib olla vajalik selleks, et saada täpne ülevaade tasude põhjendatusest vastavalt käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 põhimõtetele. Lepinguosalised soodustavad seda, et tasusid kehtestavad pädevad asutused teataksid kasutajatele mõistliku aja jooksul ette kõikidest kasutustasude muutmise ettepanekutest, et kõnealused asutused saaksid enne muudatuste tegemist võtta arvesse kasutajate seisukohad.

4. Lepinguosalist loetakse artikli 21 (Vaidluste lahendamine) kohases vaidluste lahendamise menetluses käesoleva artikli nõudeid rikkunuks, kui:

a) ta ei vaata mõistliku aja jooksul läbi kasutustasu või tava, mille kohta teine lepinguosaline on kaebuse esitanud; või

b) ta ei võta pärast kasutustasu või tava läbivaatamist kõiki võimalikke meetmeid käesoleva artikliga vastuolus oleva tasu või tava muutmiseks.

ARTIKKEL 13

Äriline raamistik

1. Kumbki lepinguosaline võimaldab teise lepinguosalise lennuettevõtjatel osutada käesoleva lepingu kohaseid lennuteenuseid.

Maht

2. Kumbki lepinguosaline võimaldab teise lepinguosalise lennuettevõtjatel oma äriliste kaalutluste alusel turul määrata nende poolt käesoleva lepingu raames osutatavate lennuteenuste sageduse ja mahu. Kumbki lepinguosaline ei kehtesta ühepoolselt piiranguid vedude mahule, sagedusele, lendude regulaarsusele või teise lepinguosalise lennuettevõtja käitatava õhusõiduki tüübile või tüüpidele ega nõua teise lepinguosalise lennuettevõtjatelt sõiduplaanide, tellimuslennukavade ega tegevuskavade esitamist, välja arvatud juhul, kui seda nõutakse tehnilistel, lennutegevusega või keskkonnaga (kohapealne õhu kvaliteet ja müra) seotud põhjustel ja ühtsetel tingimustel kooskõlas konventsiooni artikliga 15.

Koodi jagamine

3. a) Võttes arvesse regulatiivseid nõudeid, mida kummagi lepinguosalise lennundusasutused selliste tegevuste suhtes tavaliselt rakendatavad, võivad teise lepinguosalise lennuettevõtjad sõlmida koostöökokkuleppeid järgmistes valdkondades:

i) lennuteenuste pakkumine konkreetsetel marsruutidel koodi jagamise teel (st transporditeenuse müük enda koodi all) Kanada või liikmesriikide ja/või kolmandate riikide lennuettevõtjate teostatavatel lendudel ja/või mis tahes riigi mere- ja maismaatranspordi teenuste pakkujaga ja/või

ii) vedude teostamine mis tahes muu lennuettevõtja koodi all, kui asjaomasel teisel lennuettevõtjal on lepinguosalise lennundusasutuse luba müüa enda koodi all transporditeenuseid lepinguosalise lennuettevõtjate teostatavatel lendudel.

b) Lepinguosalise lennundusasutus võib nõuda, et kõigil koodijagamise kokkulepetes osalevatel lennuettevõtjatel oleks asjakohane liiniluba.

c) Lepinguosalise lennundusasutus ei tohi keelduda loa andmisest käesoleva artikli lõike 3 punkti a alapunktis i osutatud koodijagamise teenuse osutamiseks põhjendusega, et õhusõidukit käitaval lennuettevõtjal ei ole õigust teostada vedusid teiste lennuettevõtjate koodide all.

d) Lepinguosaliste lennundusasutused nõuavad kõigilt sellistes koodijagamise kokkulepetes osalevatelt lennuettevõtjatelt, et nad tagaksid reisijate täieliku teavitamise iga reisiosa käitaja isikust ja transpordiliigist.

Maapealne teenindamine

4. Kumbki lepinguosaline lubab teise lepinguosalise lennuettevõtjatel tema territooriumil tegutsedes:

a) teenindada vastastikkuse alusel tema territooriumil oma lende ise ning omal valikul lasta pakkuda kas täismahus või osalist lendude maapealset teenindust ettevõtjatel, kes on saanud tema pädevatelt asutustelt loa selliste teenuste osutamiseks; ning

b) pakkuda lendude maapealset teenindust teistele samas lennujaamas tegutsevatele lennuettevõtjatele, kui see on lubatud ja kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega.

5. Käesoleva artikli lõike 4 punktides a ja b sätestatud õigustele võib seada üksnes füüsilisi või tegevuslikke piiranguid, mis tulenevad peamiselt lennujaama ohutus- või julgestuskaalutlustest. Piiranguid kohaldatakse ühetaoliselt ning tingimustel, mis on sama soodsad kui piirangute seadmise ajal mis tahes riigi sellise lennuettevõtja suhtes kehtivad kõige soodsamad tingimused, kes pakub sarnaseid rahvusvahelisi lennuteenuseid.

Lennuettevõtja esindajad

6. Kumbki lepinguosaline lubab:

a) teise lepinguosalise lennuettevõtjatel tuua vastastikkuse alusel tema territooriumile ja hoida seal oma esindajaid ning ärijuhte, müügiinimesi, tehnilisi ja operatiivtöötajaid ning teisi spetsialiste, keda on vaja seoses nende osutatavate teenustega;

b) teise lepinguosalise lennuettevõtjate valikul rahuldada vajadust töötajate järele nende oma töötajatega või kasutades selliste tema territooriumil tegutsevate organisatsioonide, äriühingute või lennuettevõtjate teenuseid, kellel on luba osutada neid teenuseid teistele lennuettevõtjatele; ning

c) teise lepinguosalise lennuettevõtjatel asutada tema territooriumil büroosid lennutranspordi ja sellega seotud tegevuste edendamiseks ja müügiks.

7. Kumbki lepinguosaline nõuab teise lepinguosalise lennuettevõtjate esindajatelt ja töötajatelt enda õigusnormide kohaldamist. Kooskõlas selliste õigusnormidega:

a) annab kumbki lepinguosaline minimaalse viivitusega käesoleva artikli lõikes 6 osutatud esindajatele ja töötajatele vajalikud tööload, viisad või muud samalaadsed dokumendid ning

b) hõlbustab ja kiirendab mis tahes tingimuse heakskiitmist töölubade andmiseks teatavaid kuni üheksakümmend (90) päeva vältavaid ajutisi ülesandeid täitvatele töötajatele.

Müük, kohalikud kulud ja rahasummade ülekandmine

8. Kumbki lepinguosaline lubab teise lepinguosalise lennuettevõtjatel:

a) müüa tema territooriumil lennutransporditeenuseid ise või lennuettevõtja valikul esindajate kaudu ning müüa transporditeenuseid tema territooriumil kehtivas vääringus või lennuettevõtja valikul teiste riikide vabalt konverteeritavates valuutades ja kõik isikud võivad osta kõnealuseid transporditeenuseid valuutades, mida asjaomased lennuettevõtjad aktsepteerivad;

b) maksta tema territooriumil kohalike kulude, sealhulgas kütuse eest kohalikus vääringus või lennuettevõtja valikul vabalt konverteeritavas valuutas ning

c) nõudmise korral konverteerida ja kanda välisriiki üle nende tavalise tegevuse käigus saadud rahasummasid. Kõnealune konverteerimine ja ülekandmine on lubatud piirangute või viivitusteta ülekandetaotluse esitamise ajal kehtiva valuuta turukursi alusel ja nende suhtes ei kohaldata muid tasusid peale tavaliste teenustasude, mida pangad võtavad selliste tehingute eest.

Ühendveoteenused

9. Lepinguosalised lubavad:

a) kombineeritud reisijateveo teenuseid pakkuvatel lennuettevõtjatel kasutada seoses lennuteenustega mere- või maismaatransporti. Lennuettevõtjad võivad sõlmida selleks kokkuleppeid mere- või maismaatranspordi ettevõtjatega või teha otsuse teostada ise mere- või maismaatransporti;

b) kaubaveo teenuseid pakkuvatel lennuettevõtjatel kasutada piiranguteta seoses lennuteenustega mere- või maismaatransporti kauba veoks lepinguosaliste või kolmandate riikide territooriumi mis tahes punktidesse või punktidest, kaasa arvatud transpordiks tolliteenustega lennujaamadesse või lennujaamadest ja vajaduse korral tollitud kauba veoks vastavalt kohaldatavatele õigusnormidele, pääseda õhu teel või maismaad või merd mööda veetava kauba korral ligi lennujaama tollimenetlusele ja –rajatistele ning teostada vastavalt oma valikule ise oma kauba mere- või maismaatransporti, võttes arvesse sellist vedu reguleerivaid siseriiklikke õigusnorme, või sõlmida selleks kokkuleppeid teiste mere- või maismaatranspordi ettevõtjatega, kaasa arvatud mis tahes teise riigi mere- ja maismaatransporti teostavate lennuettevõtjatega; ning

c) ühendveoteenuseid pakkuvatel lennuettevõtjatel pakkuda ühtse hinnaga kombineeritud lennu- ning mere- ja maismaatranspordi teenuseid, tingimusel et reisijatele ega kaubasaatjatele ei anta sellise transpordiviisi kohta eksitavat teavet.

Hinnakujundus

10. Lepinguosalised lubavad lennuettevõtjatel vaba ja õiglase konkurentsi alusel vabalt hindu kehtestada.

11. Lepinguosalised ei nõua hindade esitamist lennundusasutustele.

12. Lennundusasutused võivad korraldada arutelusid, et käsitleda näiteks (kuid mitte ainult) hindu, mis võivad olla ebaõiglased, põhjendamatud või diskrimineerivaid.

Arvutipõhised broneerimissüsteemid

13. Lepinguosalised kohaldavad oma territooriumidel õiglaselt ja mittediskrimineerival viisil oma vastavaid arvutipõhiste broneerimissüsteemide toiminguid reguleerivaid õigusnorme.

Frantsiisi- ja tootemargikokkulepped

14. Lepinguosaliste lennuettevõtjad võivad lennundusasutuste loal pakkuda käesoleva lepingu kohaseid lennuteenuseid vastavalt äriühingutega, kaasa arvatud lennuettevõtjatega sõlmitud frantsiisi- või tootemargikokkulepetele, tingimusel et lennuteenuseid pakkuval lennuettevõtjal on asjakohane liiniluba ja siseriiklike õigusnormidega ette nähtud tingimused on täidetud.

Märgrent

15. Käesoleva lepingu kohaste lennuteenuste osutamise eesmärgil, tingimusel et sellises kokkuleppes osaleval lennuteenuseid osutaval lennuettevõtjal ja õhusõiduki käitajal on asjakohased load, võivad lepinguosaliste lennuettevõtjad osutada lennundusasutuste loal käesoleva lepingu kohaseid lennuteenuseid, kasutades teiste lennuettevõtjate pakutavaid, kaasa arvatud teistest riikidest pärinevaid õhusõidukeid ja lennukimeeskondi. Käesoleva lõike kohaldamisel ei nõuta õhusõidukit käitavalt lennuettevõtjalt liiniluba.

Tellimus- ja mitteregulaarlennud

16. Käesoleva lepingu artiklite 4 (Investeerimine), 5 (Õigusnormide kohaldamine), 6 (Lennundusohutus), 7 (Lennundusjulgestus), 8 (Tolli- ja muud maksud ning tasud), 9 (Statistika), 10 (Tarbijate huvid), 11 (Lennujaamade, lennundusrajatiste ja -seadmete ning lennundusteenuste kättesaadavus), 12 (Lennujaamade, lennundusrajatiste ja -seadmete ning lennundusteenuste tasud), 13 (Äriline raamistik), 14 (Konkurentsil põhinev keskkond), 15 (Lennuliikluse korraldamine), 17 (Ühiskomitee) ja 18 (Keskkond) sätteid kohaldatakse ka tellimus- ja muude mitteregulaarlendude suhtes, mida ühe lepinguosalise lennuettevõtjad teostavad teise lepinguosalise territooriumile või territooriumilt.

17. Lepinguosalised tegutsevad pärast tellimus- ja muude mitteregulaarlendude teostamise taotluse saamist lennuettevõtjale taotletud luba andes minimaalse protseduurilise viivitusega.

ARTIKKEL 14

Konkurentsil põhinev keskkond

1. Lepinguosalised kinnitavad, et lennuteenuste õiglane ja konkurentsil põhinev keskkond on nende ühine eesmärk. Lepinguosalised tunnistavad, et lennuettevõtjate tavad on õiglased ja konkurentsil põhinevad kõige tõenäolisemalt siis, kui nad tegutsevad täielikult ärilistel alustel ega saa riigilt subsiidiume. Nad tunnistavad, et õiglase ja konkurentsil põhineva keskkonna saavutamise peamised tegurid on näiteks (kuid mitte ainult) lennuettevõtjate erastamise tingimused, konkurentsi kahjustavate subsiidiumide kõrvaldamine, võrdne ja mittediskrimineeriv juurdepääs lennujaamarajatistele ja -teenustele ning arvutipõhistele broneerimissüsteemidele.

2. Kui üks lepinguosaline leiab, et teise lepinguosalise territooriumil esineb tingimusi, mis võiks ebasoodsalt mõjutada õiglast ja konkurentsil põhinevat keskkonda ning käesoleva lepingu kohaste lennuteenuste pakkumist tema lennuettevõtjate poolt, võib ta esitada teisele lepinguosalisele oma märkused. Lisaks sellele võib ta taotleda ühiskomitee kokkukutsumist vastavalt lepingu artiklile 17. Lepinguosalised kinnitavad, et see, mil määral võib subsiidium või muu sekkumine kahjustada käesoleva lepingu konkurentsil põhineva keskkonnaga seotud eesmärke, on õiguspärane teema, mida tuleb arutada ühiskomitees.

3. Käesoleva artikli alusel tõstatatavad teemad võivad olla näiteks (kuid mitte ainult) mis tahes valitsusasutuse kapitalisüstid, ristsubsideerimine, toetused, tagatised, omand, maksusoodustus või maksuvabastus, pankrotikaitse või kindlustus. Võttes arvesse käesoleva artikli lõiget 4, võib lepinguosaline, teatades sellest teisele lepinguosalisele, pöörduda käesoleva artikliga seotud küsimuste arutamiseks teise lepinguosalise territooriumil asuvate vastutavate valitsusasutuste poole, kaasa arvatud riigi-, piirkondlikud või kohalikud asutused.

4. Lepinguosalised tunnustavad oma vastavate konkurentsiasutuste vahelist koostööd, mida tõendab 17. juunil 1999 jõustunud Kanada valitsuse ja Euroopa ühenduste vaheline leping nende konkurentsiõiguse kohaldamise kohta.

5. Lepinguosaline võib võtta meetmeid, kui ta usub pärast ühiskomitees peetud konsultatsioone, et lõikes 3 osutatud tingimused on jäänud alles ja panevad tema lennuettevõtja või lennuettevõtjad tõenäoliselt oluliselt ebasoodsamasse olukorda või kahjustavad neid. Lepinguosaline võib võtta käesoleva lõike kohaseid meetmeid kas alates sellest, kui ühiskomitee kehtestab asjaomase meetme rakendamise korra ja kriteeriumid, või sellest, kui möödub üks aasta kuupäevast, mil tekib võimalus kasutada käesoleva lepingu kohaseid õigusi, olenevalt sellest, kumb toimub varem. Käesoleva lõike kohaselt võetud meetmed peavad olema asjakohased ja proportsionaalsed ning piirduma ulatuse ja kestuse osas rangelt vajalikuga. Meede peab olema suunatud üksnes lõikes 3 osutatud tingimustest kasu saavale üksusele ning see ei piira lepinguosaliste õigust võtta meetmeid vastavalt artiklile 21 (Vaidluste lahendamine).

ARTIKKEL 15

Lennuliikluse korraldamine

Lepinguosalised teevad koostööd lennuliikluse korraldamisega seotud ohutusalase järelevalve ja poliitika küsimuste lahendamisel, pidades silmas üldise tõhususe optimeerimist, kulude vähendamist ning olemasolevate süsteemide ohutuse ja võimsuse suurendamist. Lepinguosalised julgustavad oma aeronavigatsiooniteenuste osutajaid jätkama koostalitlusvõime alast koostööd, et integreerida mõlema poole süsteeme võimaluse korral veelgi, vähendada lennunduse keskkonnamõju ja jagada vajaduse korral teavet.

ARTIKKEL 16

Määramiste ja lubade jätkuvus

1. Kanada või liikmesriigi lennuettevõtja, kellel on oma valitsuselt saadud kehtiv määramine vastavalt käesoleva lepinguga asendatavale lennutranspordilepingule Kanadaga, loetakse lennuettevõtjaks, kes on määratud osutama lennuteenuseid.

2. Kanada või liikmesriigi lennuettevõtjal, kellel on käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval kehtiv lepinguosalise lennundusasutuse väljastatud tegevus- või muu luba lennuteenuste osutamiseks, on kuni käesoleva lepingu kohase uue või muudetud tegevus- või muu loa väljastamiseni kõik asjaomases tegevus- või muus loas ettenähtud volitused ning loetakse, et talle on seal antud volitus osutada käesolevas lepingus sätestatud lennuteenuseid.

3. Miski käesolevas artiklis ei takista lepinguosalise lõigetes 1 või 2 osutamata lennuettevõtja määramist lennuteenuste osutajaks või talle vastava loa andmist.

ARTIKKEL 17

Ühiskomitee

1. Käesolevaga asutatakse lepinguosaliste esindajatest koosnev komitee (edaspidi „ühiskomitee”).

2. Ühiskomitee selgitab välja lennundusasutuste ja teiste pädevate asutuste vahelised kontaktid käesoleva lepinguga hõlmatud küsimustes ja soodustab selliseid kontakte.

3. Ühiskomitee tuleb kokku vastavalt vajadusele ja vähemalt üks kord aastas. Kumbki lepinguosaline võib taotleda ühiskomitee kokkukutsumist.

4. Ühtlasi võib lepinguosaline taotleda ühiskomitee kokkukutsumist, et konsulteerida käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega seotud küsimustes ning lahendada teise lepinguosalise tõstatatud probleeme. Koosolek toimub esimesel võimalusel, kuid mitte hiljem kui kaks kuud pärast taotluse saamist, kui lepinguosalised ei ole kokku lepitud teisiti.

5. Ühiskomitee võtab vastu otsuseid, kui see on lepingus selgesõnaliselt sätestatud.

6. Ühiskomitee soodustab lepinguosaliste vahelist koostööd ja võib kaaluda kõiki käesoleva lepingu toimimise või rakendamisega seotud küsimusi, kaasa arvatud (kuid mitte ainult) järgmist:

a) käesoleva lepingu kohaseid lennuteenuseid mõjutavate turutingimuste läbivaatamine;

b) teabevahetus, sealhulgas nõu andmine käesolevat lepingut mõjutavate siseriiklike õigusaktide ja poliitikate muutmiseks;

c) selliste potentsiaalsete valdkondade analüüs, millele leping võiks edaspidi laieneda, kaasa arvatud soovituste esitamine lepingu muutmiseks;

d) soovituste esitamine tingimuste, menetluste ja muudatuste kohta, mis on vajalikud selleks, et Euroopa Liidu uued liikmed saaksid käesoleva lepingu osalisteks; ning

e) investeerimise, omandiõiguse ja kontrolliga seotud küsimuste arutamine ning 2. lisas sätestatud liiklusõiguste järkjärgulise andmise tingimuste täitmise kinnitamine.

7. Ühiskomitee arendab koostööd ja soodustab ekspertide tasemel uute seadusandlike algatuste vahetamist.

8. Ühiskomitee võtab otsusega vastu oma töökorra.

9. Kõik ühiskomitee otsused võetakse vastu konsensuse alusel.

ARTIKKEL 18

Keskkond

1. Lepinguosalised tunnustavad keskkonnakaitse tähtsust rahvusvahelise lennutranspordipoliitika väljatöötamisel ja elluviimisel.

2. Ilma et see piiraks lepinguosaliste rahvusvahelisest õigusest ja konventsioonist tulenevaid õigusi ja kohustusi, on lepinguosalistel oma suveräänse jurisdiktsiooni piires õigus võtta ja rakendada meetmeid, mis on vajalikud lennutranspordi keskkonnamõjudega tegelemiseks, tingimusel, et neid meetmeid rakendatakse olenemata riikkondsusest.

3. Lepinguosalised tunnustavad, et rahvusvahelise lennutranspordipoliitika väljatöötamisel tuleb hoolega kaaluda keskkonnakaitsemeetmete maksumust ja nendest saadavat tulu. Kui lepinguosaline kaalub kavandatavaid keskkonnameetmeid, peaks ta hindama ka nende võimalikku ebasoodsat mõju käesoleva lepingu alusel antavate õiguste kasutamisele ja kui sellised meetmed on vastu võetud, peaks ta võtma vajalikke meetmeid ebasoodsa mõju leevendamiseks.

4. Lepinguosalised tunnustavad, et on tähtis teha koostööd ja osaleda mitmepoolsetes aruteludes, et kaaluda lennunduse mõju keskkonnale ja majandusele ning tagada, et võimalikud leevendusmeetmed on täielikult kooskõlas käesoleva lepingu eesmärkidega.

5. Kui on kehtestatud keskkonnakaitsemeetmed, tuleb järgida rahvusvahelise tsiviillennundusorganisatsiooni poolt vastu võetud konventsiooni lisades esitatud keskkonnakaitsestandardeid, välja arvatud juhul, kui on teatatud erinevustest nende standardite rakendamisel.

6. Lepinguosalised püüavad üksteisega konsulteerida keskkonnaküsimustes, sealhulgas seoses kavandatud meetmetega, millel on tõenäoliselt oluline mõju käesoleva lepinguga hõlmatud rahvusvahelistele lennuteenustele, et saavutada võimalikult ühetaolised lähenemisviisid. Konsultatsioonid algavad 30 päeva jooksul vastava taotluse saamisest või muu ühiselt kindlaks määratud ajavahemiku jooksul.

ARTIKKEL 19

Tööhõiveküsimused

1. Lepinguosalised tunnustavad, et on oluline arvesse võtta mõju, mida käesolev leping avaldab tööturule, tööhõivele ja töötingimustele.

2. Lepinguosalised võivad taotleda artikli 17 kohase ühiskomitee kokkukutsumist, et arutada käesoleva artikli lõikes 1 osutatud tööhõiveküsimusi.

ARTIKKEL 20

Rahvusvaheline koostöö

Lepinguosalised võivad esitada artikli 17 kohasele ühiskomiteele arutamiseks järgmiste valdkondadega seotud küsimusi:

a) lennutransport ja rahvusvahelised organisatsioonid;

b) lepinguosaliste ja teiste riikide vaheliste suhete võimalikud arengud lennutranspordi valdkonnas ning

c) kahe- või mitmepoolsete lepingute suundumused,

lisades võimaluse korral ettepanekud kooskõlastatud seisukohtade väljatöötamiseks nimetatud valdkondades.

ARTIKKEL 21

Vaidluste lahendamine

1. Kui lepinguosaliste vahel tekivad käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidlused, püüavad nad need kõigepealt lahendada ühiskomitees ametlike konsultatsioonide kaudu. Ametlikke konsultatsioone alustatakse võimalikult vara ning olenemata artikli 17 lõikest 4 mitte enam kui 30 päeva möödumisel sellest, kui üks lepinguosaline saab kätte teise lepinguosalise esitatud kirjaliku taotluse, milles on viidatud käesolevale artiklile, kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti.

2. Kui vaidlust ei lahendata 60 päeva jooksul ametlike konsultatsioonide taotluse kättesaamisest, võib selle lepinguosaliste nõusolekul edastada otsustamiseks mõnele isikule või organile. Kui lepinguosalised ei jõua selles osas kokkuleppele, esitatakse vaidlus ühe lepinguosalise taotlusel kolmest liikmest koosnevale vahekohtule lahendamiseks vastavalt allpool sätestatud korrale.

3. Kumbki lepinguosaline nimetab 30 päeva jooksul alates vahekohtu otsuse taotluse saamisest sõltumatu vahekohtuniku. Kolmas vahekohtunik määratakse järgneva 45 päeva jooksul lepinguosaliste nimetatud kahe vahekohtuniku kokkuleppel. Kui ükskõik kumb lepinguosalistest ei suuda ettenähtud aja jooksul vahekohtunikku nimetada või kui ettenähtud aja jooksul ei määrata kolmandat vahekohtunikku, võib ükskõik kumb lepinguosaline paluda rahvusvahelise tsiviillennundusorganisatsiooni nõukogu presidendil määrata vastavalt olukorrale kas vahekohtunik või vahekohtunikud. Kui president on ühe lepinguosalise riigi kodanik, määrab vahekohtuniku või vahekohtunikud kõige vanem asepresident, keda ei saa eespool nimetatud põhjusel diskvalifitseerida. Igal juhul peab kolmas vahekohtunik olema kolmanda riigi kodanik ning ta tegutseb vahekohtu esimehena ja määrab kindlaks vahekohtu toimumise koha.

4. Vahekohus kehtestab ise oma töökorra ja menetluste ajakava.

5. Ühe lepinguosalise taotlusel võib vahekohus anda teisele vaidluses osalevale lepinguosalisele korralduse rakendada vahekohtu lõpliku otsuse vastuvõtmiseni ajutisi meetmeid.

6. Vahekohus püüab teha kirjaliku otsuse 180 päeva jooksul vahekohtu otsuse taotluse saamisest. Vahekohus teeb otsuse häälteenamusega.

7. Kui vahekohus teeb kindlaks, et käesolevat lepingut on rikutud, ja kui selle eest vastutav lepinguosaline ei hüvita rikkumisest tulenevat kahju või ei jõua teise vaidluses osaleva lepinguosalisega vastastikku rahuldavale kokkuleppele 30 päeva jooksul vahekohtu otsuse teatavaks tegemisest, võib teine lepinguosaline peatada käesoleva lepingu kohaldamisest tulenevate võrdväärsete õigushüvede realiseerimise ajani, kuni vaidlus on lahendatud.

8. Vahekohtu kulud kannavad vaidluses osalevad lepinguosalised võrdsetes osades.

9. Käesoleva artikli kohaldamisel tegutsevad Euroopa Ühendus ja liikmesriigid koos.

ARTIKKEL 22

Muutmine

Käesoleva lepingu muudatused, mille lepinguosalised on ühiselt otsustanud ja mis võivad tuleneda käesoleva lepingu artikli 17 (Ühiskomitee) kohaselt peetud konsultatsioonidest, jõustuvad vastavalt artiklis 23 (Jõustumine ja ajutine kohaldamine) sätestatud tingimustele.

ARTIKKEL 23

Jõustumine ja ajutine kohaldamine

1. Käesolev leping või selle muudatus jõustub üks kuu pärast viimase diplomaatilise noodi kuupäeva, milles lepinguosalised kinnitavad, et kõik lepingu jõustumiseks vajalikud menetlused on lõpetatud. Nootide vahetamiseks esitab Kanada Euroopa Ühenduse jaoks diplomaatilise noodi Euroopa Ühendusele ja selle liikmesriikidele ning Euroopa Ühendus esitab Kanadale diplomaatilised noodid Euroopa Ühenduselt ja selle liikmesriikidelt.

2. Olenemata käesoleva artikli lõikest 1 lepivad lepinguosalised kokku, et käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt alates selle kuu esimesest päevast, mis järgneb kuupäevale, mil lepinguosalised on teatanud üksteisele käesoleva lepingu ajutiseks kohaldamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

ARTIKKEL 24

Lõpetamine

Lepinguosaline võib mis tahes ajal pärast käesoleva lepingu jõustumist teatada kirjalikult läbi diplomaatiliste kanalite teisele lepinguosalisele oma otsusest käesolev leping lõpetada. Kõnealune teade saadetakse samal ajal ka rahvusvahelisele tsiviillennundusorganisatsioonile ja Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile. Leping lõpeb pärast ühe (1) aasta möödumist sellest, kui teine lepinguosaline on saanud kirjaliku teate, kui enne selle aja saabumist ei ole vastastikusel kokkuleppel lõpetamise teadet tagasi võetud. Kui teine lepinguosaline ei ole esitanud kättesaamise kinnitust, loetakse, et teade on kätte saadud neliteist (14) päeva pärast seda, kui teate on kätte saanud rahvusvaheline tsiviillennundusorganisatsioon ja Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaat.

ARTIKKEL 25

Lepingu registreerimine

Käesolev leping ja selle muudatused registreeritakse jõustumisel rahvusvahelises tsiviillennundusorganisatsioonis ja Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadis.

ARTIKKEL 26

Mitmepoolsed konventsioonid

Mitmepoolse konventsiooni jõustumisel lepinguosaliste suhtes võib pidada konsultatsioone käesoleva lepingu artikli 17 kohase ühiskomitee raames, et teha kindlaks, millises ulatuses mõjutavad mitmepoolse konventsiooni sätted käesolevat lepingut.

ARTIKKEL 27

Seos teiste lepingutega

1. Kui lepinguosalised ühinevad mõne mitmepoolse lepinguga või kiidavad heaks rahvusvahelise tsiviillennundusorganisatsiooni või muu rahvusvahelise organisatsiooni poolt vastu võetud otsuse, milles käsitletakse käesoleva lepinguga hõlmatud küsimusi, peavad nad ühiskomitees nõu, et teha kindlaks, kas käesolevat lepingut tuleks selliste arengute arvessevõtmiseks muuta.

2. Käesoleva lepingu ajutise kohaldamise ajal vastavalt artikli 23 (Jõustumine ja ajutine kohaldamine) lõikele 2 peatatakse 3. lisas loetletud kehtivad kahepoolsed lepingud, välja arvatud 2. lisas sätestatud ulatuses. Käesoleva lepingu jõustumisel vastavalt artikli 23 lõikele 1 asendab see leping 3. lisas loetletud kehtivad kahepoolsed lepingud, välja arvatud 2. lisas sätestatud ulatuses.

SELLE KINNITUSEKS on valitsuste täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.

Koostatud [_______] (koht) [_____________] (kuupäev) 200_. aastal kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik versioonid on võrdselt autentsed.

1. LISA

MARSRUUDIPLAAN

1. Käesoleva lepingu artikli 2 lõike 1 punkti c kohaldamisel lubab kumbki lepinguosaline teise lepinguosalise lennuettevõtjatel osutada transporditeenust järgmistel marsruutidel:

a) Kanada lennuettevõtjate puhul:

Varasemad punktid – punktid Kanadas – vahepunktid – punktid liikmesriikides – edasised punktid

b) Euroopa Ühenduse lennuettevõtjate puhul:

Varasemad punktid – punktid liikmesriikides – vahepunktid – punktid Kanadas – edasised punktid

2. Lepinguosalise lennuettevõtjad võivad kõikidel lendudel omal valikul:

a) teostada lende ühel või mõlemal suunal;

b) kasutada ühe õhusõidukiga teostataval lennul erinevaid lennunumbreid;

c) teostada lende mis tahes kombinatsioonis või järjekorras väljaspool lepinguosaliste territooriumi asuvatesse punktidesse, vahepunktidesse ja lepinguosaliste territooriumil asuvatesse punktidesse;

d) jätta vahele peatusi mis tahes punktis või punktides;

e) vahetada mis tahes punktis oma õhusõiduki teise õhusõiduki vastu ilma piiranguteta õhusõidukite tüübi või arvu muutmise suhtes;

f) kasutada lennuks lepinguosalise territooriumilt väljaspool asuvatesse punktidesse ühte või mitut õhusõidukit või lennu numbrit ning pakkuda ja reklaamida seda lendu üldsusele ühe lennuna;

g) teha vahemaandumisi mis tahes punktides kummagi lepinguosalise territooriumil või sellest väljaspool;

h) teha transiitvedusid vahepunktides ja teise lepinguosalise territooriumil asuvates punktides;

i) olenemata veose päritolust kombineerida vedusid samal õhusõidukil ning

j) osutada teenust koodi jagamise teel kooskõlas käesoleva lepingu artikli 13 (Äriline raamistik) lõikega 3,

ilma piiranguteta suuna ja geograafilise asukoha suhtes ja kaotamata käesoleva lepingu alusel lubatud mis tahes vedude õigust.

2. LISA

ÕIGUSTE KASUTATAVUSE KORD

1. JAGU

Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjate omandiõigus ja kontroll

1. Olenemata artiklist 4 (Investeerimine) on vastastikkuse alusel lubatud ühe lepinguosalise lennuettevõtjate omandiõiguse kuulumine kõigile teistele lepinguosalistele niivõrd, kuivõrd see on lennuettevõtjatesse tehtavate välisinvesteeringute puhul Kanada siseriiklike õigusnormidega lubatud.

2. Olenemata lepingu artikli 3 (Määramine, lubade andmine ja tühistamine) lõike 2 punktist c ja artiklist 4 (Investeerimine) kohaldatakse artikli 3 (Määramine, lubade andmine ja tühistamine) lõike 2 punkti c asemel lennuettevõtjate omandiõiguse ja kontrolliga seoses järgmist sätet, kuni käesoleva lisa 2. jao punkti 2 alapunktides c ja d osutatud õigusnormidega ei nähta ette teisiti:

„Kanada lennuettevõtja puhul kuulub omandiõigus ja tegelik kontroll lennuettevõtja üle Kanada kodanikele, lennuettevõtjal on Kanada lennutegevusluba ning lennuettevõtja peamine tegevuskoht on Kanadas; liikmesriigi lennuettevõtja puhul kuulub omandiõigus ja tegelik kontroll lennuettevõtja üle liikmesriikide, Islandi, Liechtensteini, Norra või Šveitsi kodanikele, lennuettevõtjal on ühenduse lennutegevusluba ning lennuettevõtja peamine tegevuskoht on liikmesriigis”.

2. JAGU

Liiklusõiguste järkjärguline kasutatavus

1. Käesoleva jao punktis 2 sätestatud liiklusõiguste teostamisel saavad lepinguosaliste lennuettevõtjad kasutada oma tegevuses 1. lisa punktis 2 lubatud paindlikkust.

2. Olenemata käesoleva lepingu 1. lisas sätestatud liiklusõigustest:

a) kui mõlema lepinguosalise siseriiklikud õigusnormid lubavad teise lepinguosalise kodanikel omada ja kontrollida kokku kuni 25 protsenti tema lennuettevõtjate hääleõigustest, kohaldatakse järgmisi õigusi:

i) kombineeritud reisijateveo ja ainult kaubavedu sisaldavate teenuste puhul on Kanada lennuettevõtjatel õigus pakkuda rahvusvahelist transporditeenust Kanadas asuvate punktide ja liikmesriikides asuvate punktide vahel; ühenduse lennuettevõtjatel on õigus pakkuda lennuteenuseid liikmesriikides asuvate punktide ja Kanadas asuvate punktide vahel. Lisaks sellele on kombineeritud reisijateveo ja ainult kaubavedu sisaldavate teenuste puhul lepinguosalise lennuettevõtjatel õigus pakkuda rahvusvahelist transporditeenust kolmandate riikide punktidest ja punktidesse selle lepinguosalise territooriumil asuvate punktide kaudu, kasutades üht või mitut õhusõidukit või lennu numbrit, ning pakkuda ja reklaamida seda lendu üldsusele ühe lennuna;

ii) ainult kaubavedu sisaldavate teenuste puhul on mõlema lepinguosalise lennuettevõtjatel õigus pakkuda rahvusvahelist transporditeenust teise lepinguosalise territooriumi ja kolmandate riikide punktide vahel koos enda territooriumil asuvate punktide ja teise lepinguosalise territooriumil asuvate punktide vaheliste teenustega;

iii) kombineeritud reisijateveo ja ainult kaubavedu sisaldavate teenuste puhul on mõlema lepinguosalise lennuettevõtjatel 3. lisa punktis 1 nimetatud lennuõigused, mis on sätestatud Kanada ja üksikute liikmesriikide vahelistes kehtivates kahepoolsetes lennutranspordilepingutes, ning 3. lisa punktis 2 nimetatud lennuõigused, mis on sätestatud Kanada ja üksikute liikmesriikide vahel kohaldatud kokkulepetes. Käesolevas alapunktis sätestatud viienda vabaduse liiklusõigustega (teise lepinguosalise ja kolmanda riigi punktide vahelisel veol) seoses ei kohaldata enam ühtki muud piirangut peale geograafiliste piirangute, punktide arvu piirangute ja ettenähtud sageduspiirangute ning

iv) suurema kindluse nimel saab kasutada alapunktides i ja ii sisalduvaid õigusi, kui käesoleva lepingu allkirjastamise ajal puudus kahepoolne leping või kokkulepe või kui lepingus sätestatud õigused, mida sai kasutada vahetult enne käesoleva lepingu allkirjastamist, ei ole nii liberaalsed kui alapunktides i ja ii sisalduvad õigused;

b) kui mõlema lepinguosalise siseriiklikud õigusnormid lubavad teise lepinguosalise kodanikel omada ja kontrollida kokku kuni 49 protsenti oma lennuettevõtjate hääleõigustest, kohaldatakse lisaks punkti 2 alapunktile a järgmisi õigusi:

i) kombineeritud reisijateveo teenuste puhul on mõlema lepinguosalise lennuettevõtjate jaoks viienda vabaduse liiklusõigused kasutatavad mis tahes vahepunktis ning Kanada lennuettevõtjate jaoks mis tahes liikmesriikides asuvate punktide ja mis tahes teistes liikmesriikides asuvate punktide vahel, tingimusel et Kanada lennuettevõtjate puhul hõlmab teenus Kanadas asuvat punkti ning ühenduse lennuettevõtjate puhul hõlmab teenus mis tahes liikmesriigis asuvat punkti;

ii) kombineeritud reisijateveo teenuste puhul on Kanada lennuettevõtjate jaoks viienda vabaduse liiklusõigused kasutatavad mis tahes liikmesriikides asuvate punktide ja mis tahes Marokos, Šveitsis, Euroopa Majanduspiirkonnas ja teistes Euroopa ühise lennunduspiirkonna liikmesriikides asuvate punktide vahel ning

iii) ainult kaubavedu sisaldavate lendude puhul on lepinguosalise lennuettevõtjatel õigus pakkuda rahvusvahelist transporditeenust teise lepinguosalise territooriumil asuvate punktide ja kolmandates riikides asuvate punktide vahel ilma nõudmiseta teenindada selle lepinguosalise territooriumil asuvat punkti;

c) kui mõlema lepinguosalise siseriiklikud õigusnormid lubavad teise lepinguosalise kodanikel asutada lepinguosalise territooriumil lennuettevõtja riigisiseste ja rahvusvaheliste lennuteenuste osutamiseks ning vastavalt käesoleva lepingu artikli 17 (Ühiskomitee) lõikele 5, lõike 6 punktile e ja lõikele 9, kohaldatakse lisaks punkti 2 alapunktidele a ja b järgmisi õigusi:

i) kombineeritud reisijateveo teenuste puhul saavad mõlema lepinguosalise lennuettevõtjad kasutada viienda vabaduse liiklusõigusi kõigisse edasistesse punktidesse ilma sageduspiiranguteta;

d) kui mõlema lepinguosalise siseriiklikud õigusnormid lubavad nende lennuettevõtjate täieliku omandiõiguse ja kontrolli kuulumist teise lepinguosalise kodanikele ja mõlemad lepinguosalised lubavad 1. lisa täielikku kohaldamist, siis vastavalt käesoleva lepingu artikli 17 (Ühiskomitee) lõikele 5, lõike 6 punktile e ja lõikele 9 ning mõlema lepinguosalise poolt vastavate menetluste teel antud kinnitusele ei kohaldata enam 2. lisa ja jõustub 1. lisa.

3. LISA

KANADA JA EUROOPA ÜHENDUSE LIIKMESRIIKIDE VAHELISED KAHEPOOLSED LEPINGUD

1. Vastavalt käesoleva lepingu artiklis [...] sätestatule peatatakse või asendatakse käesoleva lepinguga järgmised jõustunud ja muud kahepoolsed lepingud Kanada ja liikmesriikide vahel:

a) Austria Vabariik : Kanada valitsuse ja Austria föderaalvalitsuse vaheline lennutranspordileping, alla kirjutatud 22. juunil 1993;

b) Belgia Kuningriik: Kanada valitsuse ja Belgia valitsuse vaheline lennutranspordileping, alla kirjutatud 13. mail 1986; Belgia valitsuse ja Kanada valitsuse vahelise lennutranspordilepingu muutmise protokoll, parafeeritud ad referendum 23. mail 2000;

c) Bulgaaria Vabariik: Kanada valitsuse ja Bulgaaria Vabariigi valitsuse vaheline lennutranspordileping, parafeeritud ad referendum 12. aprillil 1991;

d) Tšehhi Vabariik: Kanada valitsuse ja Tšehhi Vabariigi valitsuse vaheline lennutranspordileping, alla kirjutatud 13. märtsil 1996; nootide vahetamine lepingu muutmiseks, parafeeritud ad referendum 28. juunil 2004;

e) Taani Kuningriik: Kanada ja Taani vaheline leping kahe riigi vaheliste lennuteenuste kohta, alla kirjutatud 13. detsembril 1949. Kanada valitsuse ja Taani Kuningriigi valitsuse vaheline lennutranspordileping, parafeeritud ad referendum 17. veebruaril 1989;

f) Soome Vabariik: Kanada valitsuse ja Soome valitsuse vaheline leping lennuteenuste kohta nende territooriumide vahel ja neist väljapoole, alla kirjutatud 28. mail 1990. Nootide vahetuse teel sõlmitud leping, millega muudetakse Kanada valitsuse ja Soome valitsuse vahel 28. mail 1990 Helsingis sõlmitud lepingut lennuteenuste kohta nende territooriumide vahel ja neist väljapoole, alla kirjutatud 1. oktoobril 1990;

g) Prantsuse Vabariik: Kanada valitsuse ja Prantsuse Vabariigi valitsuse vaheline lennutranspordileping, alla kirjutatud 15. juunil 1976. Nootide vahetus Kanada valitsuse ja Prantsuse Vabariigi valitsuse vahel, millega muudetakse15. juunil 1976 Pariisis alla kirjutatud lennutranspordilepingut, alla kirjutatud 21. detsembril 1982.

h) Saksamaa Liitvabariik: Kanada valitsuse ja Saksamaa Liitvabariigi valitsuse vaheline lennutranspordileping, alla kirjutatud 26. märtsil 1973; nootide vahetus Kanada valitsuse ja Saksamaa Liitvabariigi valitsuse vahel, millega muudetakse 26. märtsil 1973 Ottawas alla kirjutatud lennutranspordilepingut, toimus 20. jaanuaril 1983; lepingu muudatused, parafeeritud ad referendum 9. juulil 1993 ning lepingu muudatused, parafeeritud ad referendum 24. oktoobril 1996;

i) Kreeka Vabariik: Kanada valitsuse ja Kreeka Vabariigi valitsuse vaheline regulaarsete kommertslendude leping, alla kirjutatud 20. augustil 1984. Nootide vahetuse teel sõlmitud leping Kanada valitsuse ja Kreeka Vabariigi valitsuse vahel, millega muudetakse 20. augustil 1984 Torontos sõlmitud lennutranspordilepingut, alla kirjutatud 23. juunil 1995;

h) Ungari Vabariik: Kanada valitsuse ja Ungari Vabariigi valitsuse vaheline lennutranspordileping, alla kirjutatud 7. detsembril 1998;

i) Iirimaa: Kanada valitsuse ja Iirimaa valitsuse vaheline lennutranspordileping, alla kirjutatud 27. aprillil 2007, ajutiselt jõustunud; Kanada ja Iirimaa vaheline leping kahe riigi vaheliste lennuteenuste kohta, alla kirjutatud 8. augustil 1947; nootide vahetus (19. aprill ja 31. mai 1948) Kanada ja Iirimaa vahel, millega muudetakse kahe riigi vahelist lennuteenuste lepingut, alla kirjutatud 31. mail 1948; nootide vahetuse teel sõlmitud leping Kanada ja Iirimaa vahel, millega muudetakse 8. augusti 1947. aasta lennutranspordilepingu lisa, alla kirjutatud 9. juulil 1951; nootide vahetus Kanada ja Iirimaa vahel, millega muudetakse kahe riigi vahelist 8. augusti 1947. aasta lennutranspordilepingut, alla kirjutatud 23. detsembril 1957;

j) Itaalia Vabariik: Kanada valitsuse ja Itaalia valitsuse vaheline lennutranspordileping, sõlmitud 16. mail 2002 ad referendum ; Kanada valitsuse ja Itaalia vaheline lennuteenuste leping, alla kirjutatud 13. aprillil 1962; nootide vahetuse teel sõlmitud leping Kanada valitsuse ja Itaalia Vabariigi valitsuse vahel, millega muudetakse 28. aprillil 1972. aastal kokkulepitud protokollis kirjeldatud viisil lennuteenuste lepingut, alla kirjutatud 28. augustil 1972;

k) Madalmaade Kuningriik: Kanada valitsuse ja Madalmaade Kuningriigi valitsuse vaheline lennutranspordileping, alla kirjutatud 2. juunil 1989;

l) Poola Vabariik: Kanada valitsuse ja Poola Vabariigi valitsuse vaheline lennutranspordileping, parafeeritud ad referendum 5. aprillil 2001; Poola Rahvavabariigi ja Kanada valitsuse vaheline lennutranspordileping, sõlmitud 14. mail 1976;

m) Portugali Vabariik: Kanada valitsuse ja Portugali valitsuse vaheline lennutranspordileping, parafeeritud ad referendum 8. juunil 2006; Kanada valitsuse ja Portugali valitsuse vaheline lennutranspordileping, alla kirjutatud 10. aprillil 1987;

n) Rumeenia: Kanada valitsuse ja Rumeenia Sotsialistliku Vabariigi valitsuse vaheline tsiviillennutranspordi leping, alla kirjutatud 27. oktoobril 1983; nootide vahetus Kanada valitsuse ja Rumeenia valitsuse vahel, millega muudetakse lepingut, alla kirjutatud 31. mail 1999 ja 12. juulil 1999.

o) Hispaania Kuningriik: Kanada valitsuse ja Hispaania valitsuse vaheline lennutranspordileping, alla kirjutatud 15. septembril 1988;

p) Rootsi Kuningriik: Kanada valitsuse ja Rootsi valitsuse vaheline leping lennutransporditeenuste kohta Kanada ja Rootsi territooriumide vahel, alla kirjutatud 27. juunil 1947. Kanada valitsuse ja Rootsi Kuningriigi valitsuse vaheline lennutranspordileping, sõlmitud ad referendum 17. veebruaril 1989; ning

q) Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik: Kanada valitsuse ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsuse vaheline lennuteenuseid käsitlev leping, parafeeritud ad referendum 12. aprillil 2006; Kanada valitsuse ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsuse vaheline lennuteenuseid käsitlev leping, alla kirjutatud 22. juunil 1988.

2. Olenemata käesoleva lisa punktist 1 jäävad nende piirkondade suhtes, mida ei hõlma käesoleva lepingu artiklis 1 esitatud „territooriumi” mõiste, kehtima alapunktides e (Taani Kuningriik), g (Prantsuse Vabariik), k (Madalmaade Kuningriik) ja q (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik) toodud lepingud vastavalt nendes sätestatud tingimustele.

2. LIIDE

KONSULTATSIOONIDE MEMORANDUM

1. Kanadat ning Euroopa Ühendust ja selle liikmesriike esindavad delegatsioonid osalesid neljas üldist lennutranspordilepingut käsitlevas läbirääkimiste voorus, mis toimusid 2007. aasta novembrist 2008. aasta septembrini. Delegatsioonide nimekirjad on esitatud A lisas.

2. Arutelud toimusid Kanada ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide suurepäraseid suhteid peegeldavas sõbralikus ja konstruktiivses õhkkonnas.

3. Delegatsioonid viisid lõpule ametnike tasandil läbirääkimised Kanada valitsuse ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise lennutranspordilepingu (edaspidi „leping”) üle, mille tekst parafeeriti ning mis on lisatud käesolevale memorandumile B lisana. Mõlemad delegatsioonid tunnistasid, et teksti parafeerimine tähistab üksnes läbirääkimiste lõpetamist sisuliste küsimuste üle, mitte ei viita sellele, et tekst on vastu võetud või kinnitatud, samuti jääb see avatuks selliste lingvistiliste ja tekstiliste muudatuste tegemiseks, mida on enne allkirjastamist vaja, et kirjeldada täpselt käesoleva lepingu osaliste võetud kohustusi.

4. Delegatsioonid võtsid kohustuse esitada leping oma vastavatele asutustele soovitusega, et lepinguosalised võtaksid lisatud lepingu koos õiguslikel, lingvistilistel või tekstiga seotud põhjustel vajalike muudatustega autentse ja lõplikuna vastu, kirjutades sellele alla, ning jõustaksid selle vastavalt oma õigusaktide nõuetele. Delegatsioonid kinnitasid, et allkirjastamisel kohaldatakse lepingut tervikuna halduskorras. Enne allkirjastamist võivad Kanada ja liikmesriigid omal valikul teha kõik käesolevas lepingus sätestatud õigused halduskorras üksteisele kättesaadavaks. Eesmärgiga viia ratifitseerimine ja lõplik jõustamine lõpule võimalikult kiiresti, võttis Kanada delegatsioon kohustuse esitada Euroopa Liidu delegatsioonile läbivaatamiseks lepingu prantsuskeelne versioon. Niisamuti võttis Euroopa Liidu delegatsioon kohustuse esitada Kanada delegatsioonile läbivaatamiseks tekstid kõigis Euroopa Ühenduse ametlikes keeltes.

1. MÄÄRAMINE

5. SEOSES ARTIKLI tega 3 ja 16 märkis Euroopa Liidu delegatsioon, et ELi liikmesriikide asutused ei asu lennuettevõtjaid ametlikult diplomaatiliselt määrama. Delegatsioonid nõustusid sellega, et tegevus- või muud load, mille kumbki lepinguosaline on oma lennuettevõtjatele andnud, tähendavad käesoleva lepingu kohaldamisel määramist.

6. Euroopa Liidu delegatsioon nõustus sellega, et kui Kanada peaks saama Kanadale vastuvõetavatel ja käesoleva lepingu sätetega võrreldavatel ühistel ohutus- ja litsentseerimiseeskirjadel põhineva ühtse lennutranspordituru liikmeks, annavad Euroopa Ühendus ja tema liikmesriigid Kanadale vastastikkuse määramise õiguse, mis annaks Kanadale võimaluse määrata oma partnerite lennuettevõtjaid, kui need partnerid kohtlevad Euroopa Ühenduse ettevõtjaid määramise osas vastastikkuse alusel, ning annaks Kanada partneritele võimaluse määrata Kanada lennuettevõtjaid osutama lennuteenuseid nende vastavate lennutranspordilepingute raames Euroopa Ühenduse ja/või liikmesriikidega.

2. INVESTEERIMINE, OMANDIÕIGUS JA KONTROLL LENNUETTEVÕTJATE ÜLE

7. DELEGATSIOONID KOOSTASID LEPINGU, MILLES ON SÄTESTATUD VEELGI LIBERAALSEM KORD JUHUKS, KUI KUMMAGI POOLE põhimõtted ja õigusaktid lubavad tulevikus kõrgemat välisomanduse piirmäära ja/või tema lennuettevõtjate kontrolli käsitlevate nõuete leevendamist.

8. Kanada delegatsioon selgitas Euroopa Liidu delegatsioonile, et Kanada on valinud Kanada lennuettevõtjate välisomandusega seoses suhteliselt paindliku lähenemisviisi. Kuigi Kanada lennuettevõtjate välisomanduse piirmäär on praegu 25 % hääleõigustest, lubab Kanada muutuva hääleõigusega aktsiakapitali struktuure, mis võimaldavad potentsiaalselt enam kui 50 % lennuettevõtja hääleõiguslike aktsiate kuulumist mitte-kanadalastele. Kanada käsitluse kohaselt on tavapärase struktuuri korral igal hääleõiguslikul aktsial üks hääl olenemata sellest, kas aktsia kuulub kanadalasele või mitte-kanadalasele. Muutuva hääleõigusega struktuuri korral ei ole igal hääleõiguslikul aktsial tingimata üks hääl. Peale selle on Kanadal tava lubada Kanada lennuettevõtjate hääleõiguseta aktsiate kuulumist Kanada kodakondsuseta isikutele kuni 100 % ulatuses. Kanada lennuettevõtja peab olema kanadalaste tegeliku kontrolli all. Mis puutub Kanada lennuettevõtjate tegelikku kontrollimisse ELi liikmesriikide kodanike poolt, siis Kanada Transpordiamet ei ole kodifitseerinud ega avaldanud kriteeriume tegeliku kontrolli kindlaksmääramiseks, andes sellega võimaluse hinnata iga juhtumit täielikult vastavalt selle omadustele koos täieliku paindlikkusega kaaluda positiivselt kõiki olulisi elemente.

9. Euroopa Liidu delegatsioon märkis, et Euroopa Ühendusel on võimalik lubada oma lennuettevõtjate kuulumist 100 % ulatuses ELi liikmesriikide kodakondsuseta isikutele, kui see on sätestatud rahvusvahelises lepingus, millega ühendus on ühinenud. Peale selle on tulenevalt Euroopa Majanduspiirkonna riikide ja Šveitsiga sõlmitud lepingulistest kohustustest Islandi, Liechtensteini, Norra ja Šveitsi kodanikel lubatud omada ja kontrollida Euroopa Ühenduse lennuettevõtjaid.

10. Seoses Kanada kahepoolsetes lepingutes sätestatud praeguse diskretsiooniõigusega paljude tema kahepoolsete lepingute partnerite lennuettevõtjate välisomanduse struktuuri valdkonnas on Kanada siiani leidnud, et kolmandate riikide kodanike investeeringud tema kahepoolsete lepingute partnerite lennuettevõtjatesse ei kahjusta tema huve ega ole seetõttu kasutanud oma diskretsiooniõigust nendevastaste meetmete võtmiseks. Kanada delegatsioon nõustus Islandi, Liechtensteini, Norra ja Šveitsi kodanike õigusega omada ja kontrollida vahetult Euroopa Ühenduse lennuettevõtjaid.

11. Mõlemad delegatsioonid märkisid, et lepingu artikliga 4 ning 2. lisa 2. jao punkti 2 alapunktidega c ja d seotud omandiõigust ja kontrolli käsitlevate eeskirjade võimalik muutmine ei paneks ühelegi lepinguosalisele kohustust tagada teise lepinguosalise kodanikele kuuluvate lennuettevõtjate tunnustamist kolmandates riikides.

3. TOLLI- JA MUUD MAKSUD NING TASUD

12. Artiklit 8 käsitleva arutelu ajal rõhutas Euroopa Liidu delegatsioon, et käesolev leping ei mõjuta käibemaksu valdkonda, välja arvatud impordi käibemaksu osas. Samuti selgitas Euroopa Liidu delegatsioon, et ühenduse õigusaktide (nõukogu direktiiv 2006/112/EÜ) kohaselt tuleb maksustada ühendusesisestel lendudel pakutavaid kaupu, mis ei ole mõeldud koheseks tarbimiseks, vastavalt lähteliikmesriigis kohaldatavatele tingimustele ja käibemaksumäärale. Selliseks otstarbeks mõeldud aktsiisimaksuga maksustatav kaup loetakse väljunuks ühenduse õigusaktidega (nõukogu direktiiv 92/12/EMÜ) kehtestatud peatamissüsteemist ning seda ei saaks viia maksuvabasse riiki. Õigusakte kohaldatakse ELi siseste lendude suhtes olenemata sellest, kas lendusid teostavad ühenduse või kolmandate riikide vedajad. Mis tahes liikmesriigi ja Kanada vaheliste lendude puhul on õiguslik olukord erinev. Euroopa Liidu delegatsioon kinnitas, et Kanadast liikmesriiki suunduva lennu puhul ei takista miski ühenduse õiguses tollimaksuvaba müüki pardal viibivatele reisijatele, kes peavad pardalt lahkudes igal juhul läbima tollikontrolli. Samamoodi on liikmesriigist kas otse või kolmanda riigi kaudu Kanadasse suunduval lennul tollimaksuvaba müük võimalik vastavalt ekspordieeskirjadele, kusjuures tollikontroll toimub Kanadas. Kummalgi juhul ei muuda olukorda ainult vahepeatus ühenduses, kui seal ei toimu pardale minekut ega pardalt lahkumist. Seoses sama artikliga märkis Euroopa Liidu delegatsioon ka seda, et üldreeglina vabastavad liikmesriigid ühenduse õiguse kohaselt (nõukogu direktiiv 2003/96/EÜ) maksudest kommertslendudeks kasutatavad energiatooted. Kõnealune direktiiv sisaldab siiski sätteid, mis võimaldaksid liikmesriikidel piirata üldist maksuvabastust ning maksustada riigi- või ühendusesisesteks lendudeks kasutatavat lennukikütust. Kanada delegatsioon märkis, et liikmesriikidega sõlmitud varasemate kahepoolsete lennutranspordilepingute alusel on Kanada vabastatud lennukikütuse maksust. Kanada delegatsioon märkis veel, et enne seda, kui liikmesriigid maksustavad ühendusesisesteks lendudeks kasutatava lennukikütuse, nõuaks Kanada arutelusid ühiskomitees.

4. STATISTIKA

13. Seoses artikliga 9 kinnitasid mõlemad delegatsioonid taas, et neil ei ole kavas suurendada halduskoormust, nõudes sellise statistilise teabe esitamist asutustele, mida olemasolevate õigusnormidega tavaliselt ei nõuta. Kanada delegatsioon selgitas, et kõigilt Kanadasse lendavatelt lennuettevõtjatelt nõutakse peamiste operatiivandmete esitamist elektrooniliselt. Euroopa Liidu delegatsioon tunnistas, et mitme liikmesriigi valitsused on kehtestanud sarnased nõuded.

5. LENNUJAAMADE, LENNUNDUSRAJATISTE JA –SEADMETE NING LENNUNDUSTEENUSTE TASUD

14. Seoses lepingu artikliga 12 väljendas Euroopa Liidu delegatsioon huvi lisada viide vajadusele, et tasud oleksid „kuludega seotud”. Kanada delegatsioon nõustus selle mõiste lisamisega aeronavigatsiooniteenuseid käsitlevatesse sätetesse, tingimusel et mõistetakse, et Kanada puhul on kuluelemendid ja lennuliiklustasude kehtestamise protsess sätestatud õigusnormides, millega keelatakse diskrimineerimine ja vahetegemine kasutajate kategooriate vahel ning milles sätestatakse kulud, mida tuleb lennuliiklustasude kehtestamisel arvesse võtta. Vastavalt tsiviillennunduse navigatsiooniteenuste müügi seadusele ei tohi kehtestada tasusid tasemel, mis põhjendatud ja mõistlike prognooside kohaselt looksid tulu, mis ületaks NavCanada praegusi ja tulevasi finantsvajadusi seoses tsiviillennunduse navigatsiooniteenuste pakkumisega. Nimetatud seaduses on määratletud tasustamispõhimõtted ja finantsvajadused ning kirjeldatud, millal võivad tasud kalduda kuludega seotusest kõrvale. Euroopa Liidu delegatsioon võttis selle selgituse teatavaks.

6. ÄRILINE RAAMISTIK: LENNUETTEVÕTJA ESINDAJAD

15. Seoses lepingu artikli 13 lõigetega 6 ja 7 märkisid delegatsioonid, et sätete üks eesmärk on hõlbustada töölubade, viisade ja muude asjakohaste dokumentide taotlemist lennuettevõtjate esindajatele ja töötajatele, kaasa arvatud olukorras, kus töötajate sisenemist või alalist viibimist on vaja eriolukorra tõttu ja ajutiselt.

7. ÄRILINE RAAMISTIK: ÜHENDVEOTEENUSED

16. Seoses lepingu artikli 13 lõike 9 punktiga b nõustusid delegatsioonid sellega, et ühendveoteenustega seoses ja juhul, kui lennuettevõtjad otsustavad teostada mere- või maismaatransporti ise, kohaldatakse selliste teenuste suhtes siseriiklikke õigusnorme.

8. ÄRILINE RAAMISTIK: HINNAD

17. Seoses lepingu artikli 13 lõigetega 10–13 nõustusid delegatsioonid sellega, et kuigi lepinguga ei nõuta hindade esitamist lennundusasutustele, tuleb neil asutustel aeg-ajalt küsida lennuettevõtjatelt teavet konkreetsete hindade kohta, et võimaldada näiteks kaebuste lahendamist sellistes küsimustes nagu liiga kõrge tasu võtmine või rakendatava hinna rakendamata jätmine. Samuti nõustusid delegatsioonid sellega, et selliseid teabenõudeid ei tohi kasutada alternatiivse hindade esitamise protsessina.

9. TELLIMUSLENNUTEENUSED

18. EUROOPA ÜHENDUS EI erista eeskirjades enam regulaar- ega tellimuslende. Kanadal on endiselt eeskirjad, milles eristatakse regulaar- ja tellimuslende ning millega on kehtestatud tellimuslennukavade tarbijakaitse nõuded. Delegatsioonid toetavad ka edaspidi tellimuslennuteenuste arengut ning kinnitasid, et tellimuslendusid käsitlevate siseriiklike õigusnormidega pakutavast paindlikkusest võivad kasu saada kõik lepinguosalised.

10. ÜHISKOMITEE JA VAIDLUSTE LAHENDAMINE

19. Seoses lepingu artiklitega 17 ja 21 mõistsid delegatsioonid, et ühiskomitee koosneks Kanada, Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide esindajatest. Samuti mõistsid delegatsioonid, et vaidluste lahendamiseks vastavalt lepingule esindavad lepinguosalisi Kanada ja Euroopa Komisjon. Vaidluste lahendamise juures viibib asjaomane liikmesriik või asjaomased liikmesriigid.

11. KESKKOND

20. Delegatsioonid märkisid, et suveräänne jurisdiktsioon hõlmab jurisdiktsiooni lepinguosalise territooriumi üle.

12. TÖÖHÕIVEKÜSIMUSED

21. Seoses lepingu artikliga 19 märkis Euroopa Liidu delegatsioon tähtsust, mida ta omistab lepinguga seotud tööhõiveküsimustele ning soovitas lepinguosalistel jälgida lepingu mõju eelkõige tööhõivetingimustele, et edendada paremat arusaamist kummagi lepinguosalise tööturusüsteemidest seoses mobiilsete lennundustöötajatega, töökindlaid tööturupoliitikaid ja -tavasid ning parandada lepinguosaliste suutlikkust ja oskusi leida vajaduse korral sobivaid reageerimisviise. Samuti märkis Euroopa Liidu delegatsioon allakirjutanute kohustusi järgida ILO deklaratsiooni põhimõtete ja põhiõiguste kohta tööl ja selle järelmeetmete kohta (1998), nimelt ühinemisvabaduse õigust ning kollektiivse läbirääkimise õiguse tõhusat tunnustamist ja jõustamist. Samal ajal tunnustasid delegatsioonid oma vastavaid suveräänseid õigusi määrata enda poliitikad ja siseriiklikud prioriteedid ning kehtestada, hallata ja jõustada enda tööalased õigusnormid. Euroopa Liidu delegatsioon rõhutas tööturu osapoolte