SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

Määrusega (EL) nr 1077/2011 asutati Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet, mida laiemalt tuntakse eu-LISA nime all. Ameti ülesanne on tagada teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II), viisainfosüsteemi (VIS) ja Eurodaci operatiivjuhtimine ning vajadusel korral ka muude suuremahuliste IT-süsteemide ettevalmistamine, väljatöötamine ja operatiivjuhtimine vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal, kuid seda ainult juhul, kui see on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklitel 67–89 põhinevates asjakohastes õigusaktides. 31. juulil 2014 võttis eu-LISA vastavalt teenustaseme kokkuleppele komisjonilt üle tehnilise toe pakkumise komisjoni määruse (EÜ) nr 1560/2003 artikliga 18 loodud eraldi turvalisele elektroonilisele sidekanalile DubliNet, mida liikmesriikide pädevad varjupaigaasutused kasutavad rahvusvahelise kaitse taotlejaid käsitleva teabe vahetamiseks. Pärast määruse (EL) nr 2017/2226 jõustumist 29. detsembril 2017 hakkas amet vastutama ka riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi (EES) arendamise ja operatiivjuhtimise eest. Määruse (EL) nr 1077/2011 artiklis 37 on sätestatud, et ühinemislepingute asjaomaste sätete alusel töötatakse välja kord, millega muu hulgas nähakse ette Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise ning Eurodaciga seotud meetmetega ühinenud riikide ameti töös osalemise laad ja ulatus ning üksikasjalikud eeskirjad, sealhulgas sätted osamaksu, töötajate ja hääleõiguse kohta. Artiklis 37 loetletud riigid on Island, Norra, Šveits ja Liechtenstein (edaspidi ühiselt „ühinenud riigid“).

Ühinenud riikide osalemine ameti töös on vajalik, pidades silmas, et need riigid on ühinenud Schengeni õigustiku ning Dublini ja Eurodaciga seotud meetmetega ning osalevad ameti hallatavates suuremahulistes IT-süsteemides. Selle alusel esitas komisjon 29. veebruaril 2012 nõukogule soovituse anda komisjonile luba alustada läbirääkimisi ühelt poolt Euroopa Liidu ning teiselt poolt Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini vahelise kokkuleppe üle, mis käsitleb nende riikide osalemist Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ameti tegevuses.

Komisjon sai nõukogult 24. juulil 2012 loa alustada Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteiniga läbirääkimisi kõnealuste riikide ameti tegevuses osalemise korra üle.

Läbirääkimisi peeti ühiselt kõigi ühinenud riikidega. Peeti mitu läbirääkimiste vooru. Ühinenud riikidele tuletati rände ja siseasjade peadirektoraadi peadirektori 21. aprilli 2016. aasta kirjaga meelde, et Norra ja Šveits peavad enne kokkuleppe asjaomaste ühinemislepingute tähenduses parafeerimist määruse (EL) nr 1077/2011 ametlikult heaks kiitma. Šveits teatas 11. aprillil 2017 nõukogule, et ta on määruse (EL) nr 1077/2011 oma põhiseaduse kohaselt heaks kiitnud. Norra teatas 16. augustil 2017 nõukogule, et ta on selle määruse oma põhiseaduse kohaselt heaks kiitnud. Siis tuli kokkuleppe eelnõu teksti kohandada muu hulgas seoses EESi määruse jõustumisega ning selleks, et hõlmata ka tulevikus loodavad Dubliniga seotud süsteemid.

Liikmesriike teavitati ja nendega konsulteeriti asjaomastes nõukogu töörühmades.

Kokkuleppe eelnõu lõplik tekst parafeeriti 15. juunil 2018.

2.LÄBIRÄÄKIMISTE TULEMUSED

Komisjon on seisukohal, et seadusandja poolt määruse (EL) nr 1077/2011 artikliga 37 ja nõukogu läbirääkimisjuhistega seatud eesmärgid on saavutatud ja kokkuleppe eelnõu on liidule vastuvõetav.

Eelnõu lõpliku sisu võib kokku võtta järgmiselt.

Kokkuleppe eelnõuga nähakse ette Islandi, Norra, Šveitsi ja Liechtensteini täielik osalemine ameti tegevuses [artikkel 1], osalemine ameti haldusnõukogus piiratud hääleõigusega teatavate otsuste tegemisel [artikkel 2], osalemine ameti nõuanderühmades piiratud hääleõigusega teatavate artiklis 2 osutatud otsuste tegemisel [artikkel 3], Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini iga-aastane osamaks ameti eelarvesse seoses SISi, VISi, DubliNeti ja EESiga, mille summa oleneb iga riigi SKP suhtelisest suurusest protsentides võrreldes kõigi ameti tegevuses osalevate riikide SKPde summaga. Eurodaci puhul maksab iga ühinenud riik teatava protsendi Eurodaci eelarveaasta assigneeringutest [artikkel 4 ja I lisa]. Eelnõuga on kindlaks määratud ka ameti õiguslik seisund Islandil, Norras, Šveitsis ja Liechtensteinis [artikkel 5], ameti vastutus Islandi, Norra, Šveitsi ja Liechtensteini ees [artikkel 6], ameti Euroopa Kohtu jurisdiktsiooni alla kuulumise tunnustamine Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini poolt [artikkel 7], ameti privileegid ja immuniteedid Islandil, Norras, Šveitsis ja Liechtensteinis ning erand personalieeskirjadest, millega Islandi, Norra, Šveitsi ja Liechtensteini kodanikel lubatakse ametis lepinguliselt töötada [artikkel 9]. Kokkuleppe eelnõu sisaldab ka sätteid pettuse vastu võitlemise [artikkel 10], vaidluste lahendamise [artikkel 12], jõustumise [artikkel 14] ning kokkuleppe kehtivuse ja lõpetamise kohta [artikkel 15].

3.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

Käesolev nõukogu otsuse ettepanek on esitatud vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 74, artikli 77 lõike 2 punktidele a ja b, artikli 78 lõike 2 punktile e, artikli 79 lõike 2 punktile c, artikli 82 lõike 1 punktile d, artikli 85 lõikele 1, artikli 87 lõike 2 punktile a ja artikli 88 lõikele 2 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 5.

Ettepanek on õiguslik vahend kokkuleppele allakirjutamiseks. Nõukogu otsustab kvalifitseeritud häälteenamusega. ELi pädevus staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimiseks on sõnaselgelt välja toodud määruse (EL) nr 1077/2011 artiklis 37, kus on sätestatud, et ühinemislepingute asjaomaste sätete alusel töötatakse välja kord, millega muu hulgas nähakse ette Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise ning Eurodaciga seotud meetmetega ühinenud riikide ameti töös osalemise laad ja ulatus ning üksikasjalikud eeskirjad, sealhulgas sätted osamaksu, töötajate ja hääleõiguse kohta. Käesolev ettepanek on kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 5, milles on ette nähtud, et otsused rahvusvaheliste lepingute kohta võtab vastu nõukogu. Ettepanekus esitatud eesmärgi saavutamiseks ei ole võimalik kasutada muud õiguslikku vahendit.

Kokkulepe võimaldab Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini piiratud hääleõigusega osalemist ameti töös ja tagab, et nad maksavad ametile piisavat osamaksu.

4.MÕJU EELARVELE

Kokkuleppe eelnõu artikliga 4 ja I lisaga on ette nähtud, et Island, Norra, Šveits ja Liechtenstein maksavad igal aastal ameti eelarvesse osamaksu.

5.JÄRELDUS