EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 7.3.2012  
SWD(2012) 23 final 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile 
Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 
Euroopa Liidus väärtpaberiarveldus e parandamise ja väärtpaberite 
keskdepositooriumide (CSDd) kohta, ning millega muudetakse direktiivi 98/26/EÜ 
{COM(2012) 73 final} 
{SWD(2012) 22 final}  
 
ET 1   ET KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile 
Ettepanek: Euroopa Parlam endi ja nõukogu määrus 
Euroopa Liidus väärtpaberiarveldus e parandamise ja väärtpaberite 
keskdepositooriumide (CSD d) kohta, ning millega muude takse direktiivi 98/26/EÜ 
Sissejuhatus 
Väärtpaberiturul või väljaspool seda väärtpaber itega tehtud mis tahes tehingu järel läbitakse 
protsessid, mille tulemusena asjaomane tehing arveldatakse, ehk väärtpaberid loovutatakse 
raha vastu. Need protsessid toimuvad tavalise lt nn kauplemisjärgsetes infrastruktuurides, 
mille hulka kuuluvad kliirimisega tegelevad kesk sed vastaspooled ja arveldusega tegelevad 
väärtpaberite keskdepositoor iumid (edaspidi CSDd).  
CSDd on kauplemisjärgse valdkonna olulised  asutused, tagades üldiselt väärtpaberite 
registreerimise, hoidmise ja arvelduse,  kusjuures arvelduseks kasutatakse nn 
väärtpaberiarveldussüsteeme. CSDd el on ka oluline roll tagatisturu l, peamiselt rahapoliitilistel 
eesmärkidel – peaaegu kogu rahapoliitiliste toimi ngute tagatis ELis, eriti euroalal, liigub läbi 
väärtpaberiarveldussüsteemide. ELis arvelda ti väärtpaberiarveldussüsteemides 2010. aastal 
tehinguid ligikaudu 920 triljoni euro väärtu ses ning hoiti 2010. aasta lõpus väärtpabereid 
peaaegu 39 triljoni euro väärtuses.  
Seepärast on CSDd nende turgude jaoks, kus  nad tegutsevad, süsteemselt olulised, ning 
piiriüleste tehingute arvu suurenemise tõttu Eu roopas on nad omavahel üha enam seotud. 
Piiriülene kauplemine moodustab ligikaudu  ühe kolmandiku Euroopa turu kõigist 
väärtpaberitehingutest. CSDd ja kauplemisjä rgsed protsessid üldiselt muutuvad omavahel 
veelgi seotumaks seoses Target2 Securities (T2S) tulekuga, mis on eurosüsteemi algatatud 
projekt, et pakkuda Euroopas väärtpaberite ar velduseks ühtset platvormi, ning mis peaks 
käivituma 2015. aastal. 
CSD-teenuste turg on Euroopas väga ki llustunud – Euroopas on üle 30 CSD ja 2 
rahvusvahelist CSDd (Clearstream Banking L uxembourg ja Euroclear Bank). Võrdluseks, 
kogu USA väärtpaberiturgu teenindavad üksne s kaks CSDd (DTC ja FedWire).  
Poliitiline mandaat ja kons ulteerimine sidusrühmadega 
Euroopa Komisjoni talitused on kauplemisjärgsete protsessi de küsimusega tegelenud üle 
kümne aasta. Seda tööd toetas Euroopa Parl amendi 2003. aasta resolutsioon komisjonipoolse 
konsultatsiooni kohta seoses kliirimise ja arveld usega, ning seda tõsteti esile komisjoni 2004. 
aasta teatises nõukogule ja Euroopa  Parlamendile kliirimise ja arveldamise kohta ELis.  
Ka pärast seda on väljen datud poliitilist toetust: 
 
ET 2   ET • kantsler Merkel ja president Sarkozy kutsusid 8. juuni 2010. aasta ühises kirjas president 
Barrosot üles kaaluma võimalust üht lustada Euroopas ar veldusperioodid; 
• majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu rõhutas 2. detsembril 2008 vajadust tugevdada 
väärtpaberiarveldussüsteemide tu rvalisust ja usaldusväärsust ning nõustus, et vaja on ELi 
õigusakte, et tegeleda kauplemisjärgsete as pektidega (sealhulgas juurdepääs CSDdele) 
seotud õiguslike tõketega. 
Rahvusvaheliselt on kokku lepitud ka vajaduses  CSDde asjakohaste standardite järele:  
• soovitused arveldussüsteemide kohta võtsid pang andus- ja väärtpaberis ektori reguleerivad 
üleilmsed asutused (CPSS-IOSCO) vastu juba 2001. aastal. Euroopa re guleerivad asutused 
(Euroopa Keskpankade Süsteem ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee) 
kohandasid neid 2009. aastal; 
• finantsstabiilsuse nõukogu kordas 2010. aasta oktoobris, et vaja on ajakohastatud 
standardeid jõulisemate turu põhiinfrastrukt uuride, sealhulgas CSDde jaoks ning palus 
vaadata läbi olemasolevad standardid ja arendada neid edasi.  
Komisjoni talitused alustasid laiaulatuslikke konsultatsioone sidusrühmadega, sealhulgas 
reguleerivate asutuste, CSDde ja CSD liikmetega . Avalik arutelu toimus 13. jaanuarist kuni 1. 
märtsini 2011 ja selle kä igus saadi 101 vastust. 
Ülevaade probleemidest 
Kuigi CSDs tegutsevad riigisises elt turvaliselt ja t õhusalt, on riig isiseste kauplemisjärgsete 
süsteemide seotus teiste riikide süsteemidega ja piiriülene suhtlemine vähem turvalised, mis tähendab, et investoril on piiriü lest investeeringut tehes suuremad  riskid ja kulud.  Nii ületavad 
piiriülese arvelduse kulud ne li korda riigisiseseid kulusid. 
Mõjuhinnangus on esile toodud kolm võtmeprobleemi: p iiriülese arvelduse suuremad riskid ja 
kulud ning CSD-teenuste ebavõrdsed konkurentsitin gimused. Need tulenevad reast teguritest 
ning neid kirjeldatakse allpool. 
Arvelduse korraldamise erinevad tavad 
a) Arveldusdistsipliini erinevad tavad 
ELi turgudel erinevad nii kasutatavad arveldus distsipliini meetmed (nt varase arveldamise 
soodustamine, arvelduse ebaõnnestumiste jälgimine, õigeaegse arveldamise soodustamine, karistused ja sisseostukohustus)  kui ka see, kuidas neid ra kendatakse. Seetõttu suureneb 
piiriüleste tehingute arveldamise ebaõnnestumis te arv ning see soodustab õiguslikku arbitraaži 
(eriti konkurentsitingimustes pä rast T2Si rakendamist). 
Arvelduse ebaõnnestumist defineeritakse samuti erinevalt, mis muudab turuosaliste, CSDde 
või reguleerivate asutuste jaoks keerul isemaks riskivaldkondade äratundmise, neid 
leevendavate meetmete tuvastamise ja vastava tegutsemise, seda eriti piiriüleses keskkonnas. 
Sektor on astunud samme mõne sellise turutava  ühtlustamiseks, kuid edu on olnud suhteliselt 
väike. ESCB-CESRi soovitused sisaldavad samu ti teatavaid põhimõtteid arvelduse distsipliini 
kohta, kuid enamiku meetmete kohta puudub rakenduskava. 
 
ET 3   ET b) Erinevad arveldusperioodid 
Enamikku väärtpaberitehingutest ei arveldata kohe, vaid tavaliselt mitu päeva pärast 
kauplemispäeva; Euroopas enamik väärtpaberei d arveldatakse T+3 või T+2, st kolm või kaks 
päeva pärast kauplemise päeva. Arveldusperio odide erinemine tekitab seoses piiriüleste 
tehingutega rea probleeme : a) täiendav operatsiooni risk, b) rahastamise suuremad kulud , nt 
investoritel, kes ostavad väärtpabereid T+ 2 turul ja müüvad neid T+3 turul ning c) 
korporatiivsete sündmuste häirimine , tekitades segadust sellega seoses, millistel investoritel 
on õigus dividendidele. Pikemad arveldusperioodid põhjustavad ebakindlust ja suurendavad 
investorite jaoks vastaspoole riski. 
Sektori enda juhitav arveldus tsüklite ühtlustamise töörühm  loodi 2009. aastal komisjoni 
talituste toetusel, et hinnata  ühtlustamise vajadust ja eelistatud valikuvõimalusi. Rühm 
soovitas võtta ühiselt kasutusele T+2. 
CSDsid käsitlevad erinevad eeskirjad 
ELis reguleeritakse CSDsid riiklikul tasandil ni ng liikmesriigid on sellega seoses võtnud vastu 
erinevad lahendused. Mõned riig id nt ei luba oma CSDdel  osutada pangandusteenuseid, 
samas kui teistes riikides võivad CSDd osut ada teatavat tüüpi pangandusteenuseid, mis 
kujutavad endast lisarisk i CSDde operatsioonidele. 
ECSB-CESRi soovitustes on esitatud järele valveasutustele suuni sed hindamaks CSDde 
turvalisust, nõuetekohasust ja tõhusust, sama s on need suunised üldised ega ole siduvad. 
Erinevad eeskirjad koos allpool kirjelda tud juurdepääsutakistustega põhjustavad ELi 
kauplemisjärgse turu killustumise. Sellise ki llustatuse tõttu põhineb tehingute piiriülene 
arveldus keerulistel väärtpaberite omamise ahelat el, mis omakorda kahjustab selliste tehingute 
turvalisust  ja tõhusust . Vähese tõhususe tõttu on piiriüle ne arveldamine riigi sees toimuvaga 
võrreldes kulukam, samuti suuren evad nende investorite tegevus - ja rahastamiskulud, kes ei 
saa poolida oma varasid likviidsuse seisukohast. 
Erinevad eeskirjad ja juurdepääsutakistused aitavad ka tekitada nn virtuaalseid monopole, 
mille olemasolu kasutavad ära riigisisesed CSD d, vähemalt teatavate teenuste ja väärtpaberite 
puhul, nt aktsiate notariteenus.  
Väärtpaberite keskdepositooriumi dele juurdepääsu takistused 
a) Emitentide juurdepääs väärtp aberite keskdepositooriumidele 
Mitmes liikmesriigis on emitentide õigus va lida CSD jätkuvalt piiratud, eriti mis puutub 
aktsiatesse. Sellised piirangud vähendavad konkur entsi CSDde vahel ja killustavad ELi turgu, 
millel on eespool kirjeldatud tagajärjed. 
b)CSDde vastastikune juurdepääs ja juurdepääs CSDde ja teiste turuinfrastruktuuride vahel 
Üha rahvusvahelisemas keskkonnas CSDd ja teis ed turuinfrastruktuurid (nt kauplemiskohad 
ja kesksed vastaspooled) peavad saama ükste isele juurdepääsu, et konkureerida võrdsete 
tingimuste alusel. Juurdepääsu selline õigus ei ole tagatud ei ELi ega siseriikliku õigusega.  
 
ET 4   ET CSDde Euroopa assotsiatsioonid, börsid ja ke sksed vastaspooled allkirjastasid 2006. aastal 
käitumiskoodeksi, milles on kehtestatud mõned seda valdkonda käsitlevad üldised põhimõtted, kuid need on vabatahtli kud ja ainult aktsiate kohta. 
ELi õigus võtta meetmeid  
Subsidiaarsuse seisukohast on ELi meet med asjakohased järgmistel põhjustel: 
• eespool nimetatud probleemid on eeskätt seotud  piiriüleste küsimustega. Seepärast oleks 
üksikute liikmesriikide poolt iseseisvalt ja  koordineerimatult rakendatud meetmete 
tulemuslikkus piiriüleses kontek stis tõenäoliselt väga madal; 
• CSDde süsteemne olemus ja nende suuren ev vastastikune seotus Euroopas eeldab 
koordineeritud meetmeid; 
• teatavad aspektid on hõlmatud acquis communautaire ’iga, eelkõige 
finantstagatiskokkulepete direktiivi, arvelduse lõplikkuse direktiivi, finantsinstrumentide 
turge käsitleva direktiivi ja kapitalinõuete direktiiviga. Iga uus ettepanek tuleks täiuslikult siduda kõnealuste ELi meetmetega. Seda saab  kõige paremini saavutada, tehes seda 
ühiselt. 
Eesmärgid 
Mõjuhinnangu eesmärk on uurida võimalust leida ELi tasandil lahendusi eespool märgitud 
probleemidele. Strateegilised eesmärgid on suure ndada piiriüleste CSD-teenuste turvalisust, 
tõhusust ja konkurentsitingimuste võrdsust. Aruandes on määratletud ka konkreetsed 
tegevuseesmärgid: 
(1) parandada arvelduse raamisti kku – 1.1 parandades piiriülese  arvelduse di stsipliini ja 
1.2 ühtlustades arveldusperioodi kestuse; 
(2) kehtestada kogu Euroopas CSDde kohta üh tsed eeskirjad – ühtlustades 2.1 
litsentsimisraamistiku, 2.2 usaldatavus- ja organisatsioonilised eeskirjad ning 2.3 CSDdele tegevuslubade andmise ja nende järelevalve raamistikud; 
(3) kõrvaldada CSDde/–le juurdepääsutakistu sed – see puudutab nii 3.1 emitentide ja 
CSDde vahelist juurdepääsu kui ka 3.2 CSDde vastastikust juurdepääsu ning 
juurdepääsu CSDde ja teiste tu ruinfrastruktuuride vahel.  
Poliitilised valikuvõima lused ja instrumendid 
Mõjuhinnangus esitatakse ja analüüsitakse iga tegevuseesmärg i saavutamise mitut poliitilist 
valikuvõimalust ning võrreldakse neid praeguse olukorraga. 
1.1 Piiriülese arvelduse distsipl iiniga seoses kaaluti järgmi si valikuvõimalusi: sektorilt 
täiendavate lubaduste saamine, ühtsete ar velduspõhimõtete kehtestamine, standardse 
arveldusdistsipliinimenetluse kasutamine või meetmete loomine, mis käsitlevad kogu 
kauplemis/kauplemisjärgset ahelat. Sõelale jä i siduvate ühiste põhimõtete kehtestamine ELi 
tasandil, kuna see soodustab standardimist ja turvalisust, samas võimaldab innovatsiooni ja 
paindlikkust muutuvas keskkonnas. Seda vali kuvõimalust eelistas ka arveldustsüklite 
ühtlustamise töörühm. 
 
ET 5   ET 1.2 Arveldusperioodide pikkusena kaaluti võim alusi T+1, T+2 ja T+3. Arveldustsüklite 
ühtlustamise töörühm jõudis järeldusele, et T+ 2 võimalus paistab andvat suuremat kasu, kuna 
see vähendab vastaspoole riski ja ta gatise nõudeid ning soodustab suuremat 
automatiseerimist. Sellest saadav kasu on pide v, samas kui turuosaliste rakenduskulud on 
ühekordsed ja üksnes veidi suurem ad, kui oleks T+3 valiku puhul.  
2.1 Litsentsimisraamistiku küsimuses võrreldak se aruandes CSD-teenuste vastastikust 
tunnustamist kogu ELis ELi litsentsi (ja passiga).  Valikuvõimalustest valiti ELi litsents (ja 
pass) kui parim viis CSDde jaoks võrdsete k onkurentsitingimuste loomiseks. See vastab 
paljude avalikule konsultatsioon ile vastanute arvamusele, kuigi arvamused lähevad siiski 
lahku litsentsi ulatuse osas, nimelt kas selline litsents peaks hõlmama pangandusteenuseid, 
mille puhul CSDd võtavad põhiriski.  
Selliste pangandusteenustega seoses võrreldi aruandes integreeritud mudelit, mille puhul CSD 
osutab teatavaid pangandusteenuseid rangemate nõuete alusel kui on kehtestatud teenustele, 
eraldava mudeliga, kui selliseid pangandusteenus eid osutab eraldi krediidiasutus, kusjuures 
tegevuse ulatus ei ole piiratud, vaid ne nde teenuste suhtes kohaldatakse samu 
usaldatavusnõudeid. Jäädi eraldava mude li juurde, kuna see vähendab ohtu, et 
pangandusteenuste riskid kanduvad üle teistele CS D tegevustele, ning seega tagab see, et 
CSDdel on madalam riskiprofiil, mis sobib paremini sellistele süsteemselt olulistele 
infrastruktuuridele. Seda olulist kasu ei pais ta üles kaaluvat selle meetme rakenduskulud, mis 
on peamiselt õigus-/üleminekukulud, et luua er aldi juriidiline üksu s ja sõlmida uuesti 
olemasolevad lepingud. 
2.2 Usaldatavusnõuete osas kaalutakse arua ndes kahte selliste nõuete kehtestamise 
valikuvõimalust: kehtestades ELi õigusega ühtsed põhimõtted koos ESMA ja EKPSi väljatöötatavate üksikasjalike te hniliste standarditega, või nähes üksikasjalikud ühtsed nõuded 
ette õigusaktides. Kooskõlas sidusrühmade se isukohtadega jäädi esimese valikuvõimaluse 
juurde, kuna see võimaldab: a) paindl ikult kohandada üksikasjalikke meetmeid 
turuolukorraga, b) paremini ühtlustada rahvusva helisi standardeid ning c) kaasata EKPS 
selliste meetmete loomisesse – see on oluline,  et tulla toime CSDde regulatiivse koormusega, 
kuna nende korraldatavate arveldussüsteemide üle teostavad järelevalvet keskpangad. 
2.3 CSDdele tegevuslubade andmise ja nende järelevalve raamistik uga seoses kaaluti 
aruandes mitut võimalust: CSDdele riiklik tegevuslubade andmine/järelevalve, kaasates teiste liikmesriikide ametiasutused, vajaduse korral riiklik tegevuslubade andmine/järelevalve ESMA kaasamisega, nende kahe valikuvõi maluse kombinatsioon või ESMA-poolne 
tegevuslubade andmine/järelevalve. Sõelale jäi riiklik tegevuslubade andmine/järelevalve, kaasates teiste liikmesriikide ametiasutused ja ESMA, kuna see võimaldaks ametiasutustel 
olla otse seotud piiriülese te gevusega CSDdele tegevuslubade andmise ja järelevalvega nii 
paindlikult, et see ei kujutaks endast liigset regulatiivset koormust väiksematele CSDdele, 
tagades samas suuremate CSDde jaoks sell ise koostöö teatava koordineerimise.  
3.1 Kehtestades emitentidele õiguse emiteerida v äärtpabereid nende valitud CSDs aitab avada 
ELi litsentsiga loodud turu. Se da toetab kohustus registreer ida noteeritud väärtpaberid 
registrikande vormis, mis samuti suurenda ks arvelduse tõhusust ja lihtsustaks 
arveldusperioodide lühendamist, kuna registri kande vormis registreeritud väärtpabereid on 
palju lihtsam edastada kui paberipõhiseid v äärtpabereid. Nende väheste turgude mõju, mis 
ikka veel kasutavad paberipõhiseid väärtpaber eid, saaks vähendada, kehtestades rakendamise 
tähtaja, mis annab nendele turgudele  võimaluse kohanduste tegemiseks.  
 
ET 6   ET 3.2 CSDde vastastikuse ja CSDde ja  teiste turuinfrastr uktuuride vahelise juurdepääsu õigused 
on samuti olulised, et täiendada ELi litsentsi. 
Mitmed nendest valikuvõimalustest on omavah el seotud. Kombineeritud tulemused võiksid 
olla järgmised: 
• Lühikeses perspektiivis suurem konkurents CSDde vahel, tuues loodetavasti kasu 
piiriüleste teenuste kvaliteedil e ja tasudele. See annaks kohe kasu emitentidele, kuid 
CSDde tasud tähendaks investoritele madalama id kulusid siis, kui suurem konkurents ei 
tekitaks lähemal ajal suuremat killustatust; 
• Keskpikas ja pikas perspektii vis turgude suurem ühtlustumine ja väiksem killustatus 
(lühemad piiriülese hoidmise ahelad), mis tähendaks piiriülese arvelduse väiksemat riski ja 
madalamaid kulusid. Investoritele tä hendaks see madalamaid kulusid kogu 
kauplemisjärgses ahelas; 
• Kokkuvõttes võiksid ettepandud poliitikavalikud  lihtsustada emitentide võimet hankida 
kapitali ja investorite võimet paigutada om a vahendeid turvalisemalt ja kulutõhusamalt, 
andes suuremat kasu majandusele. 
Sellist kasu on siiski raske välja arvutada.  Komisjoni talituste koostatud töödokumendi 
mustandis 2006. aasta kauplemisjärgse oluko rra kohta esitati m õned hinnangud kulude 
erinevuste kohta piiriüleste ja  riigisiseste tehingute ning Euroopa ja Ameerika tehingute vahel 
(tuletatud sel ajal kättesaadavatest uuringutest, peamise lt perioodist 2001–2004): 
• investorite kauplemisjärgsed lisakulud kokku moodustavad 2–5 miljardit eurot;  
• ligikaudu 700 miljonit eurot lisakulude kärpeid turu konsolideerimisest. 
Need numbrid annavad vihje korralduste suurus ele, kuid tõenäolisel t on nende puhul hinnatud 
üle võimalikku praegu kehtivatest õigusaktidest saadavat kasu, kuna vahe piiriüleste ja 
siseriiklike kulude vahel on vähenenud ja T2S peaks veelgi vähendama riigisiseseid ja 
piiriüleseid kulusid.  
Võttes arvesse eelistatud valikuvõimalusi ja  vajadust tagada, et õigusraamistikku 
kohaldatakse kogu ELis ühtselt, loetakse eesmärkide saavutamise seisukohast kõige 
sobivamaks instrumendiks määrust. 
Kontroll ja hindamine 
Kõigi poliitikavalikute hindamine pärast rake ndamist on komisjoni prioriteet, kuna turg on 
pidevas muutumises. Hindamise käigus vaadeldakse eelkõige seda, kas meetmed on veel eespool esitatud eesmärkide saavutamiseks tõhusad. Aruandes tehakse kontrolli- ja hindamisraamistiku ettepanek, mis ühendab ko rrapärase ESMA-poolse  kontrolli, sektori 
läbiviidud uuringud ja välisuur ingud. Aruandes tehakse ettepanek kontrollida ka teisi 
valdkondi, kus probleeme tuvastat i, kuid ELi sekkumine ei ole praegu kavas, nt arvelduse 
internaliseerimine väljas pool kavandatud ja registre eritud arveldussüsteeme.