ET    ET ET 
 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 13.7.2010 
SEK(2010) 888 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE  
 
 
Lisatud dokumendile:  
ettepanek: 
 
EUROOPA PARLAMENDI JA  NÕUKOGU DIREKTIIV 
 
kolmandate riikide kodanike hooajatöö eesmä rgil riiki sisenemise  ja seal elamise 
tingimuste kohta 
{KOM(2010) 379 lõplik} 
{SEK(2010) 887} 
 
ET 2   ET 1. P ROBLEEMI MÄÄRATLEMINE  
ELi majandusel on struktuuriline vajadus hoo ajatöötajate järele. Prognooside kohaselt on 
sellist vajadust ELi kodanikest töötajateg a äärmiselt keeruline rahuldada eelkõige 
seepärast, et hooajatöö ei paku neile huvi. Ül eilmse majanduskriisi mõju on ikka veel 
keeruline prognoosida. Rahvusvahelise Migratsiooniorgani satsiooni hinnangul1 on 
põhjust eeldada, et stabiilne nõudlus võõrtööjõu järele tõenäoliselt püsib sihtriikide 
teatavates tööturusektorites, eelkõige tervishoius, majapidamises töötamises ja 
hooldustöös (samuti teatavate riikide puhul  põllumajanduses), kus vajadus selliste 
töötajate järele on struktuuriline.  
On arvestatavaid tõendeid, et  teatavaid kolmandatest r iikidest pärit hooajatöötajaid 
kasutatakse ära ja nad töötavad nõuetele mittevastavates töötingimustes (töölepingu 
puudumine, seadusjärgsest miinimumist väiksem töötasu, sotsiaalkindlustuse ja peamiste 
sanitaarteenuste kättesaadavuse puudumine, nõuetele mittevastavad majutustingimused 
ning tervishoiuteenuste kättesaadavuse puudumine).  
Korduvalt on tuvastatud, et hooajatöötaja te suure osakaaluga majandussektorites 
(eelkõige põllumajandus, aiandus ja turism) kasutatakse ebaseaduslikult riigis viibivaid 
kolmandate riikide kodanikke tööjõuna kõige enam. 
Päritoluriigi seisukohast kohaldavad ELi liikmesriigid võimalike rändajate suhtes 
liikmesriigiti erinevaid eeskirju, mille kohta ei ole teavet sageli võimalik hõlpsalt saada. Eelkõige kehtib see hooajatööd kasutavate sektorite kohta. Tingimuste parandamine ja 
ühise õigusliku raamistiku loomine nendes se ktorites oleks kasu lik kõrge tööpuudusega 
ja märkimisväärse rändesurvega riikidele, eelkõige Põhja- ja Saharast lõunasse jääva 
Aafrika riikidele ning mõne võrra vähem Ida-Euroopa ri ikidele. Selle kaudu saaks 
suurendada ELi seadusliku rä nde alase poliitika panust kol mandate riikide arengusse.  
1. 1. Hooajatöö kasutamise ulatus ja sellist tööd kasu tavad sektorid 
ELi liikmesriikides on hooajatöö kasutamise ulatus erinev ja ka sellist tööd kasutavad 
sektorid on erinevad. Näiteks lubas Hisp aania ainuüksi 2008. aastal oma riiki 24 838 
väljastpoolt ELi pärit hooajatöötajat
2. 2008. aastal esitati Itaaliale juba 7. veebruariks 
11 273 taotlust3 (Itaalia siseminister kehtestas vä ljastpoolt ELi pä rit hooajatöötajate 
2008., 2009. ja 2010. aasta kvoodiks 80 000)4. Saksamaa lubas oma riiki 2009. aastal 
4 248 ja Prantsusmaa 2 215 (2008. aastal 3 860), kuid Rootsi 7 2525 väljastpoolt ELi 
pärit hooajatöötajat. 
Väljastpoolt ELi pärit hooajatöötajad töötavad  ka uutes liikmesriikides. Näiteks Ungari 
lubas 2008. aastal oma riiki 919 ja 2009. aastal 892 kolmandatest riikid est pärit töötajat. 
Poolas on kogutud andmeid kolma ndate riikide kodanikest aju tiste töötajate kohta ja 
nende arv on suhteliselt suur – 2009. aasta l lubati Poola 181 030 sellist töötajat, 
                                                 
1 Rahvusvahelise Migratsioonior ganisatsiooni poliitika dokument „Üleilmse majanduskriisi mõju 
rändajatele ja rändele”, 2009. aasta märts, lk 5–6. 
2 Komisjoni 17. märtsi 2010. aasta eriküsitlus Euroopa rändevõrgustiku riiklike kontaktpunktide 
hulgas hooajatöötajate ja äriühingus iseselt üleviidavate isikute kohta. 
3
 http://www.interno.it/mininte rno/export/sites/default/it/sezioni/sala_stampa/notizie/immi
grazione/0848_APP_domande_pervenute_STAGIONALI.html 
4 Vt joonealune märkus nr 2.  
5 Ibid. 
 
ET 3   ET kusjuures enamik neist töötab põllumaja ndussektoris. Sloveenia  lubas 2008. ja 2009. 
aastal riiki rohkem kui 10 000 välja stpoolt ELi pärit hooajatöötajat. 
Kuigi suundumusi on jälgitud lühikest aega ja need ei  ole puudulike andmete tõttu 
võrreldavad, on hooajaliste võõrtöötajate registr eeritud arv sellistes li ikmesriikides nagu 
Prantsusmaa, Ühendkuningriik ja Sloveenia  viimastel aastatel üldiselt kasvanud.  
Kõige värskemate andmete puudumine ei  võimalda korralikult hinnata praeguse 
majanduskriisi mõju väljastpoolt ELi pärit hooajatöötajate nõudlusele. 2008. ja 2009. 
aasta andmete võrdlus ei näita nõudluse vähene mist. Kuigi teatavad liikmesriigid lubasid 
2009. aastal riiki varasemast vähem (Austria, Sloveenia, Ungari) või märkimisväärselt vähem (Prantsusmaa) kolmandate riikide kodanikke, on ka liikmesriike, kelle puhul see arv suurenes (Saksamaa ja Rootsi)
6.  
Lisaks tuleks rõhutada, et hooajatööd kasuta vad sektorid kasutavad tööjõuna väga sageli 
riigis ebaseaduslikult viibivaid või muul moel registreerimata töötajaid, mistõttu 
hooajatöötajate koguarvu võib pidada tegelik ult palju suuremaks (oluliselt üle 100 000 
isiku aastas). 
Teatavate liikmesriikide teat avate piirkondade jaoks on kolma ndatest riikidest värvatud 
hooajatöötajad äärmiselt olulised. Näiteks vä rvati Andaluusia, eelkõ ige Huelva provintsi 
põllumajandussektorisse 2008. aastal ELi välis test riikidest 35 000 kolmanda riigi 
kodanikku. Lõuna-Itaalia, eelkõige Apulia põllu majandussektoris töötab hinnanguliselt 
12 000 kolmandatest riikidest pärit hooajatööt ajat ja Prantsusmaa Bouches-du-Rhone’i 
departemangus hinnanguliselt 5 000 Marokost pä rit hooajatöötajat. Arvatakse, et sellised 
kolmandatest riikidest pärit töötajad moodus tavad kõikidest hooajatöötajatest umbes 80–
90 %. Austria teatavate piirkond ade, eelkõige Tiroo li ja Salzburgi turi smisektoris töötab 
kõrghooajal väga palju kolmandatest riikid est pärit hooajatööt ajaid: 2008.–2009. aasta 
talveperioodiks keht estatud kvoot oli 8 000. 
Paljudes liikmesriikides teevad kolmandatest riikidest pärit hooajatöötajad madalat 
kvalifikatsiooni eeldavat tööd. Eelkõige kehtib see põllumajandussektori (hõlmab nt 
60 % kõikidest Itaalia hooajatöötajatest ja  20 % kõikidest Kreek a põllumajandussektori 
hooajatöötajatest) ja turismi kohta (n t Hispaanias moodustas hotellides ja 
toitlustussektoris töötamiseks antud l ubade arv 13 % kõikidest 2003. aastal antud 
töölubadest), kus üldiselt vaja takse madala kvalifikatsiooniga või  füüsilise töö tegijaid ja 
kus tööjõu puudus on eriti suur. 
1.2. Subsidiaarsuse põhimõte 
Iga kavandatud meetme puhul austatakse l iikmesriikide pädevust määrata kindlaks, 
sealhulgas riiklike kvootide abil, ELi luba tavate majanduslikel eesmärkidel saabuvate 
rändajate arv. Seega jääb asjaomasele liikmesr iigile õigus otsustada, kas ta lubab oma 
majanduslikest vajadustest lähtuvalt riiki kolma ndatest riikidest pä rit hooajatöötajaid. 
Kuigi kolmandatest riikidest pärit töötajad sisenevad konkreetsesse ELi liikmesriiki, võib 
ühe liikmesriigi otsus kolmandate riikide kodanike õiguste kohta mõjutada teisi liikmesriike. Kolmandate riikide kodanike liikmesriigiti erinev kohtlemine annab 
kõnealusele küsimusele riigiülese mõõtme, mi da ei ole riiklike õigusaktidega võimalik 
reguleerida. 
                                                
 
6 Vt joonealune märkus nr 2.  
 
ET 4   ET Sisepiirideta Schengeni ala eeldab ühist korda, see tähendab ühiseid miinimumeeskirju, 
et vähendada riiki jäämist lubatust kauemaks ja ebaseaduslikku riiki sisenemist, mille võivad põhjustada hooajatöötajate riiki luba mise leebed ja erisugused eeskirjad.  
Kolmandatest riikidest pärit hooajatöötaja te ärakasutamise vältimiseks ja nõuetele 
mittevastavate töötingimuste kaotamiseks tuleb neile anda teatavad sotsiaalmajanduslikud õigused siduva ELi õigusaktiga, mille järgimine tuleb tagada. See on kooskõlas Euroopa Ülemkogu 1999. aastal Tamperes toimunud kohtumisel esitatud 
üleskutsega kohelda kolmandate riikide kodanikke õiglaselt ja anda neile kindel õiguslik 
staatus ning ELi üldise kohustusega järgida inimõigusi ja põhivabadusi. 
Hooajatöötajaid käsitlev ELi õigusakt on oluline, et tõhustada kolmandate riikidega 
koostööd, sest annab ELile võ imaluse lihtsustada mada la kvalifikatsiooniga ja 
kvalifitseerimata isikute sea duslikku rännet ning tugevdada  kolmandate riikide kohustust 
võidelda ebaseadusliku sisserände vastu. 
1. 3. ELi õigusakti lisaväärtus 
Paindlik riiki lubamise süsteem aitaks le evendada liikmesriikid e ja hooajatöötajate 
tööandjate vajadust hooaja töötajate järele.  
Ühine, läbipaistev ja kättesaadav Euroopa raamistik tooks kasu kolmandatest riikidest 
pärit hooajatöötajatele, sest lubaks neil  seaduslikult siseneda tööjõudu vajavasse 
liikmesriiki. Sellised õiguslikud rändevõimalused võivad vähendada ka ebaseaduslikku sisserännet ja ebaseaduslikku töölevõtmist. 
ELi meede annaks kolmandatele riikidele sõ numi, et tööjõurände juhtimise küsimuses 
soovitakse parandada koostööd. Majandusrä nde valdkonnas on EL kui tervik võtnud 
endale seoses tööga, mille puhul  kas ei eeldata kvalifikatsi ooni või eeldatakse madalat 
kvalifikatsiooni, kohustuse lihtsustada koos tööd kolmandate riikidega, sealhulgas 
võidelda koos ebaseadusliku rände vastu ja  edendada vastasti kku kasulikku korduvrännet 
(et võõrtöötajad saaksid tulla li ikmesriiki ajutiselt t ööle, minna tagasi oma päritoluriiki ja 
tulla taas tagasi ELi). 
2. E
ESMÄRGID  
2.1. Üldeesmärgid:  
1. reageerida hooajalistele muutustele majanduses ning vähendada tööjõupuudust 
konkreetsetes tööstusharudes ja maja ndussektorites ning piirkondades; 
2. vältida kolmandatest riikid est pärit hooajatöötajate ärak asutamist, kaotada nõuetele 
mittevastavad töötingimused ja vähendada ebaseaduslikku sisserännet; 
3. aidata kaasa kolmandate riikide arengule. 
2.2. Konkreetsed eesmärgid:  
1. kehtestada paindlikud eeskirjad hooaja töötajate seadusliku ajutise rände 
lihtsustamiseks ja edendada nende korduvrännet;  
2. kehtestada ELi tööturule seaduslikult sisenevate kolmandatest riikidest pärit 
hooajatöötajate tööandjatele võrdsed tingimused; 
3. tagada kolmandatest riikides t pärit hooajatöötajatele kindel  õiguslik staatus ja kaitse 
ärakasutamise eest; 
 
ET 5   ET 4. tõhustada koostööd kolmandate riik idega hooajalise rände juhtimises. 
3. P OLIITIKAVÕIMALUSED  
Kõikide analüüsitud võimaluste puhul jääks liikmesriikidele Euroopa Liidu toimimise 
lepingu artikli 79 lõike 5 kohane õigus määrat a kindlaks riiki lubatavate hooajatöötajate 
koguarv. 
3.1. 1. võimalus: senise olukorra säilitamine 
Praegune areng liikmesriikides ning ELi ja rahvusvahelisel tasandil jätkuks olemasolevas 
õiguslikus raamistikus. Tööandjatel on teatav ad kohustused, mis tulenevad direktiivist 
tööandjate karistuste kohta ni ng on seotud teatamisega asutustele ja karistustega 
ebaseadusliku töölevõtmise eest. Se lle võimaluse mõju oleks piiratud. 
3.2. 2. võimalus: direktiiv hooajatöötajate  riiki sisenemise ja seal elamise 
tingimuste ning õiguste kohta 
Kehtestataks ühised eeskirjad, sealhulga s hooajatöö määratlus, riiki lubamise 
kriteeriumid, hooajatöötajana riigis viibim ise maksimaalne kestus ja sätted, millega 
antakse kolmandatest riikid est pärit hooajatööt ajatele teatavad sotsiaalmajanduslikud 
õigused, mis on võrdsed ELi kodanikest hooaj atöötajate õigustega (alamvõimaluse 2A 
korral määrataks selgelt kindlaks töötin gimused ning alamvõimaluse 2B korral 
töötingimused ja ELi kodanikega võrds ed sotsiaalmajanduslikud õigused nagu 
ühinemisvabadus, õigus sotsiaalkindlustusel e jne). See võimalus aitaks luua ELi 
tööandjatele võrdsed tingimused ja vältida kolmandatest riikidest pärit hooajatöötajate 
ärakasutamist. Samal ajal jääksid hooajatööt ajate suhtes kehtima liikmesriigiti erinevad 
ja keerulised riiki sisenemise menetlused.  
3.3. 3. võimalus: direktiiv, millega keht estatakse ühised riiki sisenemise 
menetlused  
Lisaks 2. võimalusele nähtaks kolmandatest riikidest pärit hooajat öötajatele ette ühtne 
töö- ja elamisluba, mida antaks ühtse mene tluse raames. Kehtestataks sätted, millega 
lihtsustataks hooajatöötaja riiki taassisenemist  järgmistel hooaegadel  (alamvõimaluse 3A 
korral kehtestataks mitmeks hooajaks an tav luba ja alamvõimaluse 3B korral 
lihtmenetlus riiki taassisenemiseks). Värbamismenetlused muutuksid tõhusamaks ja ELi tööandjad saaksid tööjõu kättesaadavust progn oosida senisest paremini. Samal ajal ei 
ühtlustataks ELi tööandjate võimalusi ja hooajatöötajaid ähvardaks ka edaspidi 
ärakasutamise oht.  
3.4. 4. võimalus: direktiiv lõplikku taga sipöördumist tagavate meetmete kohta  
Meetmetega piirataks muu hulgas riigis viib imise kestust ja keht estataks selge kohustus 
pöörduda perioodi lõpus päritoluriiki tagasi . Kaalutakse ka sellise selge kohustuse 
kehtestamist, mille kohaselt tuleb pärast pä ritoluriiki tagasipöördumist sellest teatada 
konsulaarasutustele. Teatavas ul atuses takistataks hooajatöötaj ate riiki jäämist lubatust 
kauemaks. Mõju ELi siseturu toimimisele oleks väike. Hooajatöötajate suhtes jääksid siiski kehtima liikmesriigiti erinevad ja keerulised riiki sisenemise menetlused. 
3.5. 5. võimalus: liikmesriikide teabevahet us, nende tegevuse koordineerimine 
ja koostöö  
Ühtki uut õigusakti vastu ei võetaks, kuid liikmesriikide tavade ühtlustamiseks võetaks 
täiendavaid ja toetusmeetmeid. Kuna selli sed meetmed ei oleks siduvad, oleks nende 
 
ET 6   ET mõju piiratud. Võimalike hooajatöötajate suht es kohaldataks ka edaspidi liikmesriigiti 
erinevaid riiki lubamise eeskirju ja neil ol eksid riigis elamise ajal liikmesriigiti ka 
erinevad õigused. 
 
ET 7   ET 4. V ÕIMALUSTE VÕRDLEMINE  
Tabel 1: mõju  
2. võimalus  3. võimalus  
Hindamis-
kriteeriumid  1. võimalus: 
senise 
olukorra 
säilitamine  Alamvõimalus 2A  Alamvõimalus 2B  Alamvõimalus 3A  Alamvõimalus 3B  4. võimalus  5. võimalus  
 
Asjakohasus  
• 1. üldeesmärk  0 √ √√ √√√ √√ 0 √ 0/ √ 
• 2. üldeesmärk  0 √√ √√ √√√ √√(√) √√ 0/√ 
• 3. üldeesmärk  0 √ √√ √√√√ √√√ √ 0 
 
Teostatavus  
Direktiivi 
ülevõtmisega seotud raskused ja riskid
 – -√ - √√ - √√√√  - √√√ - √√√ 0 
Halduskoormuse 
vähendamine  – - √ - √√ - √ 0 - √√√ -√√√ 
Finants- ja 
halduskulud  – - √√ - √√√ - √ - √ - √√√√  -√√√ 
 
ET 8   ET 2. võimalus  3. võimalus  
Hindamis-
kriteeriumid  1. võimalus: 
senise 
olukorra 
säilitamine  Alamvõimalus 2A  Alamvõimalus 2B  Alamvõimalus 3A  Alamvõimalus 3B  4. võimalus  5. võimalus  
 
Oodatav mõju  
Majanduslik mõju 
ELi tasandil  0 √√ √√√ √√√√ √√√ √ 0 
Mõju väikestele ja 
keskmise 
suurusega 
ettevõtjatele  
 0 - √√ -√√√ √√√√ √√√ √ 0 
Sotsiaalne mõju 
ELi tasandil  0 √√ √√√ √√√√ √√√ √√ 0/√ 
Mõju kolmandatele 
riikidele  
 0 √ √√ √√√√ √√ √√ 0/√ 
Mõju kolmandatest 
riikidest pärit 
hooajatöötajatele  0 √√ √√√ √√ √√ -√√√ 0/√ 
Mõju ELi 
kodanikest 
hooajatöötajatele  0 √ √√ √ √ √ 0 
 
 
ET 9   ET Tabel 2: eelistatud võimalus  
Eelistatud võimaluseks on alamvõimaluste 2B , 3A ja 3B ning 4. võimaluse erinevate 
aspektide kombinatsioon. 
Peamised 
tegevus-
valdkonnad ELi 
tasandil  Eelistatud poliitikavõimalusega kaasnevad sätted  Kaalutud poliitikavõimalused ja 
nende alamvõimalused  
Riiki lubamise 
tingimused  • hooajatöötajate ühine määratlus  
• ühised riiki lubamise kriteeriumid , näiteks kohustus korraldada tööturu 
uuring ning esitada töölep ing või siduv tööpakkumine 
• loa maksimaalse kehtivusaja kindlaksmääramine  
• ühtne luba  liikmesriigi territooriumil töötamiseks ja elamiseks  
• lühiajaliseks (kuni kolm kuud) viibimiseks lubatakse  riiki viisa alusel , 
millele on märgitud „hooajatöötaja”  
ühtse loa taotluse maksimaalse  menetlusaja kindlaksmääramine  Alamvõimalus 2B 
 
Taassisenemine 
riiki järgmistel 
aastatel  • mitmeks hooajaks antav luba , mille maksimaalne kehtivusaeg on kindlaks 
määratud (nt kuni kolm aastat), või lihtmenetlus riiki taassisenemiseks 
(liikmesriikidele vabatahtlik)  
• riiki taassisenemise tingimusena peab kolmandast riigist pärit hooajatöötaja 
olema täitnud  kõiki eelmise riigis viibimise perioodi ajal  tema suhtes 
kehtinud eeskirju  Alamvõimalused 3A ja 3B  
Kolmandatest 
riikidest pärit hooajatöötajatele antud õigused 
ja hüvitised
 • ulatuslikud õigused seoses töötingimustega 
• ELi kodanikega võrdsed sotsiaalkindlustusõigused  (nt seoses kutsehaiguste 
ja tööõnnetustega ning haigus-, invaliid sus- ja perehüvitised, matusetoetus)  
• õigus vahetada tööandjat  (nt ärakasutamise, nõuetele mittevastavate 
töötingimuste või järjestikuste lühike ste saagikoristusperioodide korral) 
lubatud riigis viibimise aja jooksul  Alamvõimalus 2B  
Kolmandatest 
riikidest pärit 
hooajatöötajate päritoluriiki 
tagasi 
pöördumist tagavad sätted 
 • sõnaselge kohustus pöörduda  iga hooaja lõpus päritoluriiki tagasi  
• riigis viibimise loa maksimaalne kehtivusaeg  hooaja kaupa 
• võimalused lihtsustada riiki taassisenemist  järgmistel aastatel  ainult 
sellistele kolmandatest riik idest pärit hooajatöötajatele , kes on  eelmise 
riigis viibimise perioodi ajal hooajatöötajana täitnud  kõiki nende suhtes 
kehtinud tingimusi 4. võimalus ning alamvõimalused 
3A ja 3B  
4.1. Peamised eelised  
Eelistatud võimalus aitaks soovitud tulemusi saavutada teistest võimalustest või nende 
kombinatsioonist paremini. Ühised riik i lubamise nõuded ja lihtmenetlus pakuksid 
liikmesriikidele neile vajalike hooajatöötajat e riiki lubamiseks paindlikke võimalusi. 
Eelistatud võimaluse kohaselt peavad liikmesrii gid kas ette nägema mitmeks hooajaks antava 
loa või kehtestama lihtmenetluse. See avaldaks  positiivset mõju tööturu vajadustele, kuna 
hooajatöötajate kättesaadavus peaks suurenema,  ning pakuks kolmandatest riikidest pärit 
hooajatöötajatele seadusliku ja korduvrände võimalust.  
Võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamine senisest enamates valdkondades vähendaks 
orjastavates töötingimustes t öötamise ohtu ja suurendaks raha ülekandeid. Mitmete sätetega 
peaks olema tagatud kolmandatest riikides t pärit hooajatöötajate tagasipöördumine oma 
päritoluriiki ning seega vähenda tud ohtu, et riiki jäädakse l ubatust kauemaks ja tehakse 
ebaseaduslikku tööd.  
Direktiivi jõustamise tagamiseks nähakse ette  kaitsemeetmed. Nimelt peavad asutused enne 
hooajatöötaja riiki sisenemist kontrollima tema olukorda (nt kas on olemas tööleping, milles 
sätestatud töötasu on võrdväärne riigi enda ko danikest hooajatöötajate omaga). Tööandjate 
karistusi käsitleva direktiivi koh aselt teostatakse teatavates eb aseadusliku töölevõtmise kõrge 
riskiga sektorites tööalaseid kontrolle, mille  positiivne mõju peaks kanduma üle hooajatööd 
kasutavatele sektoritele. 
 
ET 10   ET 4.2. Halduskulud 
ELi lubatakse tulevase tööjõuvajaduse rahulda miseks edaspidi igal aastal hinnanguliselt 
230 000 kolmandatest riikidest pärit hooajatööt ajat. Neist vähemalt pooltel (115 000) peaks 
olema õigus taotleda mitmeks hooajaks an tavat luba või lihtmenetluse kohaldamist. 
Liikmesriikide asjaomaste asutuste töötajate töötasu tunnis on hinn anguliselt 23 eurot. 
Taotluse läbivaatamiseks peaks arvutuste koha selt kuluma 6 tundi, mitmeks hooajaks antava 
loa kohta teabe andmiseks 30 minutit ja iga-aastase aruande koostamiseks 10 tundi. 
Eelistatud võimalusega kaasneksid liikmesriikid e asutustele järgmised halduskulud (aastas): 
piirkondlike või kohalike migratsiooniametite poo lt teabe edastamine liikmesriigi asutusele, 
kes haldab mitmeks hooajaks antavate lubade  ja riiki taassisene mise lihtmenetluse 
andmebaasi (57 500 eurot), ning kohustus esitada kom isjonile ja teistele liikmesriikidele igal 
aastal statistika kolmandatest riikidest pärit hooajatöötajatele antud elamislubade ja viisade arvu kohta (5 980 eurot), seega kokku 63 480 eurot.  Kui liikmesriigid uue korraga harjuvad, 
peaksid nende kulud edaspidi järk-järgult vähenema.  
4.3. Proportsionaalsus ja ELi tasandi meetme lisaväärtus  
Kolmandatest riikidest pärit hooajatöötajate riiki sisenemise  ja seal elamise tingimusi 
käsitlevate siduvate eeskirjad e kehtestamine on proportsio naalne probleemiga, mida 
soovitakse lahendada. Kavandatud direktiiv iga kehtestatakse kogu ELis kehtiv ühine 
menetlus, austades samal ajal liikmesriikide pä devust sisserändega seotud küsimustes. Lisaks 
on see ainus viis tagada selge õiguslik raamistik  võõrtöötajate jaoks, keda kasutatakse kahjuks 
sageli ära. Õiguslikuks vahendiks valiti direktii v, sest nii tagatakse liikmesriikidele suurem 
paindlikkus selle rakendamiseks ja samal ajal  ühise lõppeesmärgi saavutamine. Komisjon on 
alates 2001. aastast rõhutanud ühi ste siduvate nõuete vajalikkust. Selliste  nõuete rakendamist 
ja kohaldamist, eelkõige seaduslikult riigis viibivate rändajate õiguste ühtlustamist ELi 
kodanike õigustega saab tõhusalt jälgid a ning see on kooskõlas Euroopa Ülemkogu 1999. 
aastal Tamperes toimunud kohtumisel esitatud üles kutsega anda seaduslikult riigis elavatele 
kolmandate riikide kodanikele õigused ja kohustused, mis on võrreldavad ELi kodanike omadega.  
Direktiiviga jäetakse liikmesriik idele selle rakendamiseks suhteliselt suur vabadus. Eelistatud 
võimaluse raames tuleks praegust olukorda se oses õigusaktide ja tööandjate kohustustega 
suhteliselt vähe muuta. Mõne liikmesriigi koor mus võib suureneda, kuna on vaja kehtestada 
(senisest) täpsemad eeskirjad, kuid see on õigustatud, arvestades soovitud eesmärke ja 
eeldatavat tulevast vajadust kolmandatest riikidest pärit hooajatöötajate järele.
 
Liikmesriikidele jääb õigus määrata kindlaks r iiki lubatavate kolmandatest riikidest pärit 
hooajatöötajate arv. 
Kõnealuse poliitikavõimaluste kombinatsiooni ga võib kaasneda järgmine lisaväärtus: 
– kolmandatest riikidest pärit hooa jatöötajate riiki lubamise menetluse ja seal elamise 
tingimuste lihtsustamine aitab vähendada tööjõupuudust konkreetsetes tööstusharudes ja 
majandussektorites ning piirkondades, kus valitsev tööjõupuudus suureneb edaspidi 
tõenäoliselt veelgi; 
– kolmandatest riikidest pärit hooajatöötajate ärakasutamise vastase kaitse tugevdamine; 
– hooajatöötajate riiki lubamise ja seal viibim ise ühise korraga vähendatakse riiki lubatust 
kauemaks jäämist ja ebaseaduslikku töölevõtmist; 
– kolmandate riikide arengu hoogustamine ja ELi  rändepoliitika välisa spektide tugevdamine. 
 
ET 11   ET Kolmandatest riikidest pärit hooajatöötajaid ei eelistataks ELi kodanikele, kelle suhtes 
kohaldatakse töötajate vaba liikumise osas üleminekuperioodi. Teatavates sotsiaalmajanduslikes valdkondades koheldakse kol mandatest riikidest pärit hooajatöötaja 
suhtes võrdse kohtlemise põhimõtet ainult juhul,  kui liikmesriik on andnud talle loa riigis 
töötamiseks.  
5. J
ÄLGIMINE JA HINDAMINE  
Vastavalt komisjoni teatisele „Tulemus lik Euroopa – ühenduse õiguse kohaldamine”7 teeb 
komisjon ettepaneku moodustada liikmesriikide ja komisjoni esindajatest eksperdirühm 
(kontaktkomitee), kes arutaks kavandatud direkt iivi ülevõtmisega seotud küsimusi sarnaselt 
eksperdirühmadele, kes arutavad näiteks di rektiivide 2009/50/EÜ ja 2009/52/EÜ rakendamist. 
Eksperdirühm tagaks ELi ja riiklike asutuste  senisest parema teabevahetuse direktiivi 
rakendamise küsimustes ning aitaks ennetada ja  lahendada probleeme senisest tõhusamalt.  
Liikmesriigid peaksid komisjonile ja teistele  liikmesriikidele esitama statistika selliste 
kolmandatest riikidest pärit hooajatöötajate arvu kohta, kellele on eelmise kalendriaasta 
jooksul antud hooajalise töö luba ning kelle lu ba on pikendatud ja tühistatud, märkides isiku 
kodakondsuse, vanuse ja soo, loa kehtivusaja ning asjaomase majandussektori.  
Järelevalve ja hindamine toimub komisjoni  hindamisaruande vormis, mis koostatakse 
liikmesriikide aruannete alusel kolme aasta m öödumisel direktiivi ülevõtmiseks ettenähtud 
tähtajast. 
                                                 
7 KOM(2007) 502.