ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
33.

peab kiiduväärseks ameti püüdeid muuta töökeskkond kulutõhusaks ja keskkonnasõbralikuks ning kõiki ameti võetud meetmeid, mille eesmärk on vähendada ameti CO 2 -jalajälge ja energiatarbimist, töötada välja paberivaba töövoog ning eelistatavalt vähendada ja kompenseerida tööruumide ja reisidega seotud CO 2 -heidet; peab siiski kahetsusväärseks, et ameti peakorter ei ole eriti energiatõhus;
12.

märgib, et amet on võtnud vastu otsuse, milles käsitletakse inimväärikuse kaitsmist ja ahistamise ennetamist, et teadlikkuse tõstmise ja töötajate teavitamise eesmärgil on korraldatud mitu koolitust ning et koolitus on kõigile uustulnukatele kohustuslik; märgib, et teatati ühest väidetavast ahistamisjuhtumist, kuid ühtegi juhtumit ei uuritud ega antud kohtusse;
28.

täheldab, et programmiüksus on kavandanud meetmeid, et vähendada kindlakstehtud riskide esinemise tõenäosust ja realiseerunud riskide mõju, pärast iga-aastast riskihindamist, mis algas 2019. aasta septembris, ning et 2019. aastaks kavandatud reageerimismeetmed viidi ellu; märgib, et 2019. aasta juunist septembrini tegi programmiüksus oma sisekontrollistandardite enesehindamise, et hinnata nende rakendamise praegust taset ja uurida, millised tingimused on organisatsiooni sisekontrolli raamistiku kõrgemale küpsusastmele viimiseks vajalikud; märgib, et selle hindamise põhjal tehti kindlaks mõned uued juhtumid, millest kõige olulisemad on seotud siseauditi talituse leidudega, mille puhul lisati tegevuskavasse parandusmeetmed; märgib, et nõuetele vastavuse, tulemuslikkuse ja tõhususega seoses ei ilmnenud ühtegi kriitilist riski; märgib lisaks, et 2019. aastal valmistas programmiüksus ette eeltingimuse tulemuslikuks üleminekuks uuele sisekontrolliraamistikule kooskõlas liidu asutuste viimaste tavadega;
15.

märgib, et ameti kõrgema juhtkonna sooline tasakaal on rahuldav, sest viiest liikmest kolm on naised; märgib siiski, et ameti 15 juhatuse liikme hulgas on neli naist; palub, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid ameti juhatuse liikmete nimetamisel arvesse soolise tasakaalu tagamise tähtsust; märgib murega, et ameti töötajate hulgas valitseb geograafiline tasakaalustamatus, kuna 46,49 % töötajatest on ühe riigi kodanikud; ergutab ametit võtma parema geograafilise tasakaalu tagamiseks lisameetmeid, kuid tunnustab juba tehtud jõupingutusi;
432.

märgib, et rände ja siseasjade peadirektoraadil (DG HOME) on endiselt kaks reservatsiooni jagatud eelarve täitmise kohta (üks Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ja Sisejulgeolekufondi ning üks SOLID programmi vahendite kohta ajavahemikus 2007–2013, kusjuures mõlema puhul kehtib reservatsioon mitmes liikmesriigis) ning üks reservatsioon otsese eelarve täitmise raames antavate toetuste kohta olulise vigade arvu tõttu (allesjäänud veamäär on 4,11 % ja hinnanguline mõju 7,21 miljonit eurot); märgib, et komisjoni 2019. aasta tegevusaruande kohaselt on Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ja Sisejulgeolekufondi keskmine allesjäänud veamäär 1,57 %, mis jääb tunduvalt allapoole olulisuse piirmäära, mis on 2 %; väljendab muret erakorralise abi projekti „Piirikontrolli tugevdamine Horvaatia välispiirilõigul suurenenud rändesurve tõttu“ rakendamise pärast, mis kestis 2018. aasta septembrist kuni 2019. aasta lõpuni, ning märgib, et Euroopa Ombudsman on algatanud juhtumi 1598/2020/MMO selle kohta, kuidas Euroopa Komisjon jälgib põhiõiguste järgimist Horvaatia ametiasutuste poolt seoses piirihaldustegevusega ja tagab nende õiguste järgimise; märgib, et komisjon on pööranud tähelepanu sõltumatu järelevalvemehhanismi loomisele, nagu toetuse puhul ette nähtud; märgib ka, et komisjon teeb tihedat koostööd Horvaatiaga, kes on teatanud kavatsusest seda sõltumatut järelevalvemehhanismi rakendada; tuletab meelde, et liidu piirihalduse rahastamisvahendite puhul tuleb kõigi rahastatavate meetmete puhul austada ja järgida põhiõiguste hartat; rõhutab seetõttu, et mis tahes tulevast piirihaldusega seotud hädaabi, mida Horvaatiale antakse, tuleks anda alles pärast järelevalvemehhanismi rakendamist; nõuab, et ombudsman esitaks Euroopa Parlamendile juhtumi 1598/2020/MMO kohta korrapäraselt ajakohastatud teavet;
2.

nõuab tungivalt, et keskus võtaks vastu kestliku ärimudeli kooskõlas kaheaastase ümberkujundamiskavaga, mis töötati välja tõlkekeskust kui ELi asustustele ja organitele ühise keeleteenuse pakkujat käsitleva välisuuringu „Study on the Translation Centre as the Linguistic Shared Service Provider for the EU Agencies and Bodies“ alusel; märgib, et keskuse 2018. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise järelmeetmete aruande kohaselt jälgiti 2019. aastal ümberkujundamiskava ja selle aluseks olevate projektide rakendamist ning esitati selle kohta aruanne; ergutab keskust rakendama täielikult meetmeid, mis aitaksid kohandada uut ärimudelit tehnoloogia arenguga;
2.

märgib, et kontrollikoja aruande kohaselt oli tegevuskulude kulukohustuste assigneeringute järgmisse aastasse ülekandmine ulatuslik, mis tuleneb peamiselt ameti tegevuse laadist, kuna see hõlmab mitu kuud kestvate ja sageli järgmisse aastasse ulatuvate uuringute rahastamist; märgib, et kontrollikoja aruande kohaselt on ameti eesmärk olnud parandada planeerimismenetlusi, et paremini jälgida viivitusi lepingute sõlmimise, tarnete ja maksete vahel; märgib, et kontrollikoja aruande kohaselt seoti 28 % III jaotise ülekandmistest 2020. aastasse kulukohustustega 2019. aasta detsembris, sama tehti 2018. aastast üle kantud maksetega; märgib, et ameti vastuse kohaselt toimub haldusnõukogu teine koosolek detsembris ning ameti põhitegevuse lõpule viimine eeldab aega ja projekte võidakse liidu institutsioonidelt taotleda kogu aasta jooksul; märgib, et ameti vastuse kohaselt alustas amet uue seiretarkvara rakenduse väljatöötamist, mis parandab eelarve planeerimise järelevalvet; märgib, et kontrollikoja aruande kohaselt osutab see leid struktuursele probleemile, ning palub ametil parandada oma eelarve planeerimise ja täitmise tsüklit ning anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile võetud meetmetest aru;
8.

nõuab, et vabatahtliku kaugtöö võimalust saaks kasutada rohkematel päevadel ja suurema hulga ülesannete täitmiseks; nõuab, et koosolekute puhul, kus ei tehta poliitilisi otsuseid (nt kuulamised, arvamuste vahetused ning sise- ja ettevalmistavad koosolekud), eelistataks osalist või täielikku kaugosalust, kuid mõistab, et poliitiliste läbirääkimiste puhul, sh vajaduse korral suulise tõlke (ka kaugtööna tehtava suulise tõlke) tagamiseks, on parem füüsiline kohalolek; kutsub peasekretäri üles kehtestama seoses COVID-19 pandeemiaga võetud talitluspidevuse meetmete alusel uue paindliku raamistiku, mille alusel pakkuda suulist tõlget COVID-19-järgsel ajal kaugtõlkena; märgib, et kui digitaalsete vahenditega töötada liiga kaua, võib see teatavate inimeste heaolule mõjuda halvasti; nõuab, et 2022. aasta lõpuks vaadataks läbi lähetusreeglid, et tagada korrektne vajaduspõhine heakskiitmine, kõigi lähetuste puhul loa saamiseks konkreetse põhjenduse esitamine, nõue kasutada vähese süsinikuheitega transpordiliike, ilma et parlamendiliikmetel takistataks mandaati täita, ja nõue vältida kõige kahjulikumaid transpordiliike, v.a erandjuhtudel, st pikad sõidud ja raskesti ligipääsetavatesse piirkondadesse tehtavad sõidud, kus alternatiivsete transpordiliikide kasutamisel ei oleks keskkonnaeesmärgi täitmine ja parlamendi töö tõhusus enam tasakaalus; loodab, et kõigiks ametlike delegatsioonide külastusteks loa saamise tingimuseks seatakse see, et nii ettevalmistavad koosolekud kui ka lähetusjärgsed infotunnid toimuvad täielikult kaugosalusega, ning et alates 2022. aastast antakse lähetuseks luba ainult isikutele, kellel on õigus sellistest lähetustest osa võtta; nõuab, et juhatus tagaks, et parlamendikomisjonide erakorralisi koosolekuid korraldatakse Strasbourgis ainult erandjuhtudel ja need peavad olema korrektselt põhjendatud, enne kui need igal üksikjuhul heaks kiidetakse;
31.

rõhutab, et Euroopa väärtuste ja kultuuride edendamine aitab otseselt toetada demokraatiat, diskrimineerimiskeeldu ja soolist võrdõiguslikkust ning võidelda väärinfo ja võltsuudiste vastu; väljendab muret õigusriigi, demokraatia ja põhiõiguste olukorra halvenemise pärast mõnes liikmesriigis ning rõhutab, et ajakirjandus-, meedia- ja kunstivabaduse toetamiseks liidus on vaja rahalisi vahendeid; rõhutab, et uus kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programm on ELis demokraatia, võrdõiguslikkuse ja õigusriigi ning Euroopa kodakondsuse tugevdamisel strateegilise tähtsusega; tuletab ka meelde, et õigusprogramm sisaldab erieesmärki toetada ja edendada õigusalast koolitust, et edendada ühist õigus-, kohtu- ja õigusriigikultuuri; nõuab, et nende programmide rahastamine jagataks mitmeaastase finantsraamistiku kehtivusaja jooksul ühtlaselt, ning nõuab tungivalt, et igal aastal kasutataks esiletoodud erieesmärkidele ette nähtud vahendid täielikult ära; tunneb lisaks heameelt Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti jätkuva ulatusliku töö üle liikmesriikide õiguse ja tavade arvessevõtmisel nendes valdkondades; on veendunud, et Euroopa tulevikku käsitlev konverents on üks vahend, mille abil lahendada mitmeid demokraatia ja põhiõigustega seotud probleeme, ning peab väga oluliseks, et igal tulevase konverentsi korraldamises ja juhtimises osaleval ELi institutsioonil oleks piisav halduseelarve;
74.

rõhutab, et parlamendi eelarvekontrollikomisjoni tähelepanekute, OLAFi aruande ja komitee liikmete käitumise küsimustega tegeleva nõuandekomitee arutelude põhjal moodustas komitee eetikaraamistiku ühise sisetöörühma, mille ülesandeks on vaadata läbi kõik praeguse raamistiku võimalikud lüngad ja anda soovitusi paranduste tegemiseks; märgib, et nõuandekomiteel on ka võimalus teha ühise sisetöörühmaga koostööd, et tagada komitees üldise eetikaraamistiku ühtne kohaldamine ja uurida sünergia tekitamise võimalusi; märgib, et liikmete käitumise küsimustega tegelevast nõuandekomiteest sai eetikakomitee ning et lisatud on reservliikmete ametisse nimetamist käsitlev säte, samuti võimalus, et üks selle komitee liikmetest võib end taandada või ta võidakse tagasi kutsuda, kui leitakse, et ta on süüdi käitumisjuhendi rikkumises; väljendab heameelt selle üle, et komiteel on nüüd oma ülesannete täitmiseks selged uurimisvolitused ning ta võib küsida nõu ka välisekspertidelt; soovitab tungivalt, et eetikakomitee seaks vabatahtliku konsulteerimise asemel sisse alalise koostöö komitee õigustalitusega, eriti kui on algatatud mingi uurimine; märgib, et komitee on ajakohastanud ka oma eetikat ja ausust käsitlevat raamistikku, võttes vastu tõhusama eetikaraamistiku tegevuskava, mis jõustus 7. jaanuaril 2021. aastal; ootab jõulisi ja usaldusväärseid meetmeid ohvrite kaitseks ja toetamiseks ning neile kättemaksmise keelustamiseks;
43.

märgib, et ameti järelaruande kohaselt toetab ameti haldusnõukogu eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooni tähelepanekuid, mis puudutavad ameti kohustusi, mis kaasnevad Ühendkuningriigi liidust väljaastumisega ja on seotud äritegevusega kolmandas riigis; märgib ühtlasi, et vastavalt vastustele, mille amet kontrollikoja aruande kohta andis, on amet ja selle haldusnõukogu mures selle pärast, et selle asemel, et koondada kõik pingutused oma põhiülesandele, s.o rahvatervise kaitsmisele ja edendamisele, peab amet nüüd kolmandas riigis ärikinnisvara haldama ning kasutama seetõttu rahvatervisealaste kohustuste täitmiseks mõeldud personali ja raha hoopis muul otstarbel;
12.

märgib, et ühisettevõttel IMI 2 on kümme põhilist tulemusnäitajat, mida jälgiti ja mille kohta anti esimest korda aru ühisettevõtte 2018. aasta tegevusaruandes, milleks koguti asjakohasel juhul andmeid ka ühisettevõttelt IMI; märgib, et põhiliste tulemusnäitajate analüüs näitab, et ühisettevõtte IMI 2 projektide puhul on nüüdseks, st ühisettevõtte IMI 2 programmitsükli keskel, hakatud seatud eesmärkide saavutamisel tegema edusamme ning nendega suudetakse luua innovatsiooni ja tuvastatavat mõju, olgugi et tegemist on keeruliste ja pikaajaliste projektiga; märgib, et ühisettevõte IMI 2 korraldas seoses oma programmide pikemaajaliste väljundite ja mõjuga 2019. aastal olulise hindamise, et uurida ühisettevõtte IMI 44 lõpuleviidud projekti sotsiaal-majanduslikku mõju; palub ühisettevõttel IMI 2 hinnata ka oma projektide keskkonnamõju; märgib lisaks, et ühisettevõte IMI 2 kogub andmeid, et anda aru programmi „Horisont 2020“ asjakohaste standardsete põhiliste tulemusnäitajate alusel;
48.

märgib, et audit näitas, et OLAFi uuritud konkreetse liikme juhtum oli üksikjuhtum; märgib, et aruandes jõuti järeldusele, et kontrollikoja juhtimis- ja kontrollisüsteemides olid teatavad puudused, mis on praeguseks tõhusalt kõrvaldatud, ning et üldiselt on praegused juhtimis- ja kontrollimenetlused usaldusväärsed; võtab arvesse asjaolu, et siseauditi talitus esitas soovitusi juhtimis- ja kontrollisüsteemi edasiseks täiustamiseks, et auditiaruanne oli rangelt konfidentsiaalne ning et aruande said kõik kontrollikoja liikmed ja peasekretär;
25.

on teadlik nõukogu otsustavast rollist kandidaatide esitamisel ja ametisse nimetamisel liidu institutsioonidesse ja asutustesse, eelkõige Euroopa Ülemkogusse, komisjoni, kontrollikotta ja nõuandekomiteedesse (Regioonide Komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee); soovitab tungivalt, et need õigused lähtuvalt liidus kehtivatest eetikapõhimõtetest, nagu ausus ja inimväärikus, läbi vaadataks; tuletab meelde kontrollikoja väidet, et eetiline käitumine aitab kaasa usaldusväärsemale finantsjuhtimisele ja üldsuse usalduse suurendamisele, mis on vajalik selleks, et avalik poliitika oleks edukas, ning et „ELi institutsioonide töötajate ebaeetiline käitumine pälvib suurt tähelepanu ja vähendab ELi institutsioonide usaldusväärsust“; peab seepärast vajalikuks, et hoidutaks seadmast liidu institutsioonide ja asutuste liikmeks kandidaate, kes kujutavad ohtu terve liidu mainele, näiteks kandidaadid, kelle ebaeetilist käitumist on kinnitanud OLAF või kelle vastu on alustatud kohtumenetlust;
B.

arvestades, et kontrollikoda märkis oma aruandes ameti eelarveaasta 2019 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta sai piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed;
3.

märgib, et amet viis õigeks ajaks ellu 99 % oma tegevusest ja et 2019. aastal viis ta täielikult ellu oma iga-aastase kommunikatsioonistrateegia kava; rõhutab, et 2019. aastal koordineeris amet 32 381 kalalaeva inspekteerimist, mille tulemusel avastati 1 487 kahtlustatavat rikkumist, mida on 2018. aasta arvnäitajatega võrreldes vastavalt 20,2 % ja 107,8 % rohkem; on seisukohal, et need arvud näitavad, et kontrollid ja nende järelmeetmed moodustavad ühise kalanduspoliitika reeglite järgimise tagamisel jätkuvalt olulise vahendi;
11.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et instituudi eelarve suur kasv ning teadmis- ja innovaatikakogukondade suurenev arv ei toonud kaasa ametikohtade arvu suurenemist; võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et instituudi eelarve suureneb 2021.–2027. aasta mitmeaastases finantsraamistikus praeguse mitmeaastase finantsraamistikuga võrreldes veel 600 000 000 euro võrra ehk 25 %, samas kui töötajate arvu ülempiir on endiselt 70; märgib kontrollikoja aruande põhjal ka seda, et on oht, et instituudil ei ole tulevikus piisavat suutlikkust oma suurenenud töökoormusega toime tulla, ning et see oht on leevendumise asemel veelgi suurenenud;
48.

võtab murelikult teadmiseks kontrollikoja eriaruandes 14/2020 „ELi arenguabi Keeniale“ esitatud järelduse, et 11 EAFi programmitööst ei nähtu piisavalt selgelt, et abi suunatakse sinna, kus see aitab kõige rohkem vaesust vähendada; juhib tähelepanu eelkõige sellele, et rahalised vahendid jagunesid paljudesse valdkondadesse ning ei olnud selget hinnangut selle kohta, kuidas abi jõuaks kriitilise massini, et saavutada märkimisväärseid tulemusi; võtab teadmiseks kontrollikoja soovituse, et komisjon ja Euroopa välisteenistus hindaksid, kas iga sihtvaldkonna jaoks ja selle piires eraldatavad summad jõuavad tõenäoliselt piisava kriitilise massini, et saavutada märkimisväärseid tulemusi, ja selgitaksid, kuidas see toimub; võtab teadmiseks, et komisjon ja Euroopa välisteenistus on selle soovitusega nõustunud;
34.

märgib seoses eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooni varasemate aastate kommentaaride alusel võetud järelmeetmetega, et siseauditi talitus auditeeris 2018. aastal agentuuri IT-haldust ning agentuur koostas tegevuskava, mis sisaldas võimalike paranduste tegemiseks kuut meedet; märgib, et 2020. aasta märtsis kinnitas siseauditi talitus, et kaks meedet on lõpule viidud, ja agentuur koostas kõik muud, ülejäänud meetmetega seotud dokumendid ning agentuur usub, et pärast koostatud paketi esitamist saab siseauditi talitus kinnitada, et enamik ülejäänud meetmetest või isegi need kõik on lõpule viidud; palub agentuuril eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selles küsimuses tehtud edusammudest aru anda;
märgib, et keskus registreeris ja lõpetas 2019. aastal ühe rikkumisest teatamise juhtumi ning et kehtestatud on asjakohased meetmed, ning märgib, et selle tulemusena saadeti töötajatele kirjalik meeldetuletus nende personalieeskirjadest tulenevate kohustuste kohta; märgib, et 2019. aastal tehti kindlaks ja uuriti täiendavalt 29 võimalikku huvide konflikti ning et leevendamismeetmeid kohaldati neist 21 suhtes; märgib, et keskus on registreerinud kohtumised lobistidega ja need avalikustatakse taotluse korral; rõhutab, et keskus peab oma eetikaraamistikku veelgi parandama ja võtma selleks vastu rikkumisest teatajate kaitsemeetmed;
27.

märgib, et kontrollikoda auditeeris 2019. aastal põhitegevuse maksete kontrolli osana programmi „Horisont 2020“ raames lõplike toetusesaajate tasandil tehtud maksete juhuvalimit, et leida kinnitust järelauditite veamäärade õigsusele, ning et nende üksikasjalike auditite käigus ilmnesid deklareeritud personalikuludega seotud süsteemsed vead, mille peamised põhjused olid individuaalsete töötundide ja ühikumäärade kasutamine, sealhulgas hinnangulised elemendid, mis erinesid märkimisväärselt tegelikest ühikumääradest; märgib ühtlasi, et need tulemused näitavad, et ühisettevõtte vearisk on suurenenud, kuna ühisettevõtte programmi „Horisont 2020“ projekte rakendavate eraliikmete ja osalevate seotud üksuste arv on suur; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle kohta aru;
44.

märgib, et andmekaitsenõukogu sekretariaat korraldas 11 täiskogu istungit ja 90 ekspertide alarühmade koosolekut; märgib, et pea 70 % ametlikest dokumentidest, mille andmekaitsenõukogu on alates 2018. aasta maist vastu võtnud, koostasid andmekaitsenõukogu sekretariaadi õigusnõustajad; märgib, et andmekaitsenõukogu võttis vastu viis uut suunist, mille eesmärk on selgitada isikuandmete kaitse üldmääruse arvukaid sätteid; rõhutab, et andmekaitsenõukogu sekretariaat on järjepidevust käsitlevate arvamuste ja otsuste peamine koostaja ning korraldab sidusrühmade üritusi, et koguda juhiste väljatöötamiseks teemade kohta seisukohti ja arvamusi; märgib, et andmekaitsenõukogu teine ülesanne on anda nõu seadusandjale;
8.

on mures, et Euroopa välisteenistuse töötajate koosseisu geograafiline tasakaalustamatus on pidev probleem, eelkõige mis puudutab delegatsioonijuhtide, keskastme juhtide ja kõrgema juhtkonna ametikohti; märgib, et võrreldava rahvaarvuga riikide ning Lääne- ja Ida-Euroopa riikide esindatuse vahel on suured erinevused; rõhutab, et nii nagu kõik Euroopa institutsioonid, peab ka Euroopa välisteenistus tagama, et kõik liikmesriigid oleksid proportsionaalselt esindatud, ning võtma seejuures arvesse kandidaatide pädevust ja saavutusi; nõuab tungivalt, et Euroopa välisteenistus parandaks geograafilist tasakaalu, et tagada kõigi liikmesriikide kodanike nõuetekohane esindatus, mis kajastab liikmesriikide mitmekesisust, nagu on ette nähtud ELi ametnike personalieeskirjade artiklis 27; tunneb heameelt selle üle, et Euroopa välisteenistus püüab hoida ELi liikmesriikide personalivõrgustikku personali koosseisuga kursis, avaldada vabade töökohtade teateid ja toetada riikide pingutusi kandidaatide arvu suurendamiseks; palub Euroopa välisteenistusel aru anda, kuidas töölevõtmise eest vastutava valikukomisjoni liikmed kodakondsuse kaupa jagunevad; palub Euroopa välisteenistusel esitada töötajate 2019. aasta statistika vastavalt nende kodakondsusele;
B.

arvestades, et kontrollikoda märkis oma aruandes agentuuri eelarveaasta 2019 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta on saanud piisava kindluse selle kohta, et agentuuri raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed;
31.

märgib, et 2019. aastal avaldas komisjoni siseauditi talitus auditiaruande „Training implementation, knowledge sharing and monitoring of results“ (Koolituste korraldamine, teadmiste jagamine ja tulemuste jälgimine), millele järgnes parandusmeetmete kava, mida praegu rakendatakse; märgib, et siseauditi talitus sõnastas ühe kriitilise leiu Euroopa ühise magistriprogrammi kavandamise ja kehtestamise kohta; võtab teadmiseks, et haldusnõukogu otsustas magistriprogrammi jätkamise ühe aasta võrra edasi lükata, et võimaldada avatud hankemenetluse korraldamist järgmises tsüklis, mistõttu nõudeid rikkuv tava peatati;
42.

tunneb heameelt asjaolu üle, et ombudsman ületas 2019. aastal sotsiaalmeediale seatud eesmärgid; märgib, et ombudsman jõudis Twitteris 36 717 mainimiseni (eesmärk oli 20 000) ja et Twitteri jälgijate arv kasvas 22 600-lt 2018. aasta lõpus 26 300-ni 2019. aasta detsembris ning et see tähendab 16 %-st kasvu; märgib, et kõige kiiremini kasvanud kanal oli Instagram, kus jälgijaskond kasvas aastaga 47 %, ja LinkedInis kasvas jälgijate arv 21 %;
15.

märgib, et kuna järelevalveasutuse töökoormusest moodustab reguleerimisülesannete asemel üha suurema osa liidu õigusaktide täitmise tagamine ja kohaldamine, tuleb eelarve- ja inimressursid asutuses ümber jaotada; juhib tähelepanu sellele, et kui keskenduda rangelt ainult liidu seadusandja antud volitustele, on ressursside kasutamine tõhusam ja tulemuslikum; hoiatab, et mõjusa järelevalve saavutamiseks on oluline, et asutusel oleks suutlikkus võtta meetmeid turul tekkida võivate riskide või probleemidega kohanemiseks; märgib, et eelarve suurendamine peaks toimuma järk-järgult ja pidevalt kooskõlas pädevusala suurenemisega; on seisukohal, et tulevane vastutus, mis muu hulgas tuleneb digirahanduse strateegiast, ja rahapesu vastasele võitlusele omased kohustused eeldavad asutuse rahastamise kohandamist; rõhutab, et asutusele tuleb kiiresti eraldada piisavad vahendid, et ta saaks talle määratud ülesandeid nõuetekohaselt ja tõhusalt täita;
tuletab meelde, et koondamistel on eeldatavasti märkimisväärne sotsiaalne mõju Aragóni majandusele, kus 60 % tööotsijatest on naised ja 49 % kõigist tööotsijatest on üle 50 aasta vanad ( 11 ) ; peab seetõttu kahetsusväärseks, et koondamised mõjutavad eelkõige kahte töötajate kategooriat, kes juba on piirkonna tööturul ebasoodsas olukorras;
10.

on seisukohal, et Euroopa Liidu sotsiaalne vastutus on anda koondatud töötajatele kooskõlas Euroopa roheleppega ökoloogiliseks ja õiglaseks ümberkujundamiseks vajalik kvalifikatsioon, eriti töötajatele, kellel on oma kvalifikatsiooniga võimalik töötada sektorites, mis on praegu väga CO 2 -mahukad; tunneb heameelt selle üle, et koolitusel keskendutakse rohemajandusele, sinisele majandusele, isiklikele teenustele, tervishoiu- ja sotsiaalteenustele, kultuuripärandi ja kultuuritegevuse edendamisele;
C.

arvestades, et taotlus põhineb EGFi määruse artikli 4 lõike 3 kohastel sekkumiskriteeriumidel, millega tehakse erand artikli 4 lõike 2 punktis a sätestatud kriteeriumidest, milles on seatud tingimuseks, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on liikmesriigi ettevõttes pidanud tegevuse lõpetama vähemalt 200 koondatud töötajat, kaasa arvatud töötajad, kelle on koondanud nimetatud ettevõtja tarnijad või tootmisahela järgmise etapi tootjad, ja/või füüsilisest isikust ettevõtjad, kes on oma tegevuse lõpetanud;