ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
50.

märgib, et komisjon juhib tähelepanu asjaolule, et suur osa transpordisüsteemi välismõjudest avalduvad eelkõige linnapiirkondades. Just kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused teavad kõige paremini, kuidas neid probleeme lahendada. Seepärast on tähtis, et just nende käsutuses oleksid vajalikud vahendid nimetatud probleemide lahendamiseks. Subsidiaarsuse põhimõtet tuleb austada, ent EL saab kohalikul ja piirkondlikul tasandil tehtavat tööd toetada, innustades koostööd ja kogemuste tutvustamist ning tõstes teadlikkust;
53.

leiab, et lihtsustatud otsuse rakendamine peaks sõltuma järgmistest objektiivsetest kriteeriumidest, kuna ühtse turu praeguses arenguetapis tagavad need, et oht mõjutada ELi-sisest kaubandust on väga väike: (1) hüvitist peab maksma kohalik ja/või piirkondlik ametiasutus, ametiasutuste rühm või ükskõik milline organ, keda kohalik ja/või piirkondlik ametiasutus on selleks volitanud; (2) seda tuleb maksta kohalike ja/või piirkondlike avalike teenuste osutamise eest konkreetsetes geograafilistes piirides ning need teenused peavad rahuldama selle piirkonna inimeste konkreetseid vajadusi; ja (3) seda tuleb maksta ettevõtjatele, kelle tegevus jääb de facto ja de jure selle territooriumi piiridesse, kus teenuseid osutatakse, või kes tegelevad ainult avalike teenuste osutamisega ega oma muid ärilisi tegevusalasid ja mis loodi konkreetselt nende põhivajaduste rahuldamiseks või kes annavad kõik lisatulud enda poolt osutatavate avalike teenuste rahastamiseks, kusjuures need lisatulud arvestatakse tulevasest hüvitisest maha;
36.

toetab üleskutset ELi rahastute paremale kasutamisele ja suurema sünergia saavutamisele, nagu on sedastatud teatises eelarve läbivaatamise kohta, (3) et toetada uute oskuste ja töökohtade tegevuskava eesmärke. Komitee leiab siiski, et seda on kõige paremini võimalik saavutada järgmiste lähenemisviiside kaudu. Asukohapõhised lähenemisviisid– valdkondliku ja territoriaalpoliitika parem koordineerimine mitmest fondist rahastamise (ühine strateegiline raamistik) ning eelkõige Euroopa Sotsiaalfondi tugevama territoriaalse mõõtme kaudu (mida rakendab vaid mõni liikmesriik laiaulatuslike riiklike programmide kaudu). Liikmesriigid ja piirkonnad peaksid säilitama piisava paindlikkuse, et määratleda oma prioriteedid ja koostada sobivate poliitiliste meetmete kombinatsioonid vastavalt riiklikele või piirkondlikele eripäradele. Mitmetasandilise valitsemise lähenemisviis– Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide varasemast suurem ühtlustamine ühtekuuluvuspoliitika eesmärkidega arengu ja investeeringute partnerluslepingute sõlmimise kaudu. Nimetatud lepingud tuleks koostada koos kõigi valitsustasanditega tagamaks, et piirkondlik programmitöö ei muutuks lihtsalt riiklike prioriteetidega määratletavaks vahendiks. Tulemustepõhine lähenemisviis– edusammude jälgimine kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete näitajate alusel, et toetada hindamist ja poliitiliste otsuste tegemist. See aitaks tugevdada meetmeid prioriteetide saavutamiseks ning ka seost riigipõhiste soovitustega Euroopa 2020. aasta strateegia raames (ELi toimimise lepingu artikkel 148). Selle saavutamiseks on vaja välja töötada ühine mõjuhindamise raamistik ELi tasandil;
1.

tajub täie teravusega, et kliimamuutused on suur globaalne väljakutse, mille kohalik ja piirkondlik mõju on väga erinev. Kliimamuutuste probleemi lahendamisel on vaja keskenduda nii kohalikele kui ka piirkondlikele oludele ja võimalustele, pakkudes arukaid kohalikke ja piirkondlikke lahendusi. Kliimamuutustega seonduv väljakutse on liiga ulatuslik, et liikmesriigid suudaksid sellega ise toime tulla, seetõttu võib Euroopa Liit siinkohal anda lisaväärtust;
21.

rõhutab, et komisjoni ja piirkondade tõeline väljakutse on luua sünergia eri rahastamisvahendite vahel, et oleks võimalik ellu viia Euroopa 2020. aasta strateegia. Euroopa teadusuuringute tulemusi ei rakendata piisavalt kiiresti ega piisavalt ulatuslikult. Komisjon peaks muutma ühtekuuluvuspoliitika rahastamisvahendeid puudutavaid eeskirju ja kriteeriume selliselt, et piirkonnad kasutaksid raamprogrammi ja muu teadustegevuse tulemusi innovatsioonirakenduste piirkondlikul elluviimisel;
48.

kohustub pöörama võimalikult suurt tähelepanu sellele, et muu hulgas kliimamuutuste mõjul esinevate äärmuslike kliimanähtuste (üleujutused ja põuad) tagajärgede piiramiseks ELis ja liikmesriikides tehtavad tulevased investeeringud oleksid suunatud eelisjärjekorras rohelise ehk keskkonda säästva infrastruktuuri (kontrollitult üleujutatavad lammid, looduslikud reservuaarid, metsastamis- ja mäestikalade säilitamise meetmed, kaldavööndite ja märgalade taastamine, nõlvade korrastamine ja kindlustamine jne) rajamisele, et tagada asjaomaste piirkondade veevarude kaitse ja samas säilitada bioloogiline mitmekesisus, taastada loodusvarad ja pakkuda uusi turismi- ja tööhõivevõimalusi. Kui nn rohelise infrastruktuuri meetmed ei ole asjakohased või need on kohalike olude tõttu teostamatud, on vajalikud nn halli infrastruktuuri meetmed (tehispaisud, kraavid, tammid jne), et kaitsta piirkonda, inimesi ja majandust üleujutuste eest;
—

juhib tähelepanu sellele, et piimatootmine on Euroopa Liidus väga oluline. Paljudes liikmesriikides ja piirkondades on piimatootmine piirkondliku majanduse ja põllumajandusliku lisandväärtuse oluline sammas. Piimatootmine täidab sealjuures olulisi keskkonnaalaseid ülesandeid, kujundab jätkusuutlikult kultuurmaastikku ja on maapiirkondades oluline tööandja;
40.

on arvamusel, et hankijatel peab olema võimalus arvestada tulevaste hangete puhul kogemustega, mida on eelnevalt pakkujatega tehtud. Peaks olema võimalik arvestada negatiivsete kogemustega, mille puhul lõpptulemus on olnud puudulik. Praegu võib osapool, kes on eelneva lepingu jätnud (teadlikult) täitmata, põhimõtteliselt taas osaleda pakkujana uuel hankel, mis mõningal juhul korraldatakse üksnes seepärast, et kõnealune osapool ei ole lepingut täitnud. See ei ole tihti soovitav, arvestades rikutud suhteid, puuduvat usaldust ja tehtud töö puudulikku kvaliteeti. Komitee soovitab võtta kasutusele süsteem, mis võimaldab arvesse võtta teatud ettevõttega saadud kogemusi. Loomulikult tuleb selles süsteemis tagada objektiivsus. Seda on võimalik saavutada, kasutades eelmiste lepingute ametlikke hindamisaruandeid ja erandite ajaliimiti;
59.

on seisukohal, et lisakulud, mis kaasnevad GMOde välistamisega ametlike kvaliteedimärgistega toodetele esitatavates nõuetes, saab hoida minimaalsena, kui rakendada süsteemi järk-järguliselt viie aasta jooksul, et kõnealused lisakulud on tarbijale minimaalsed (mõni eurosent kilogrammi kohta (10)), kui need jaotuvad kogu tarneahela peale, ning et GMO-vabadest valgurikastest kultuuridest saadav keskkonnakasu kompenseerib keskpikas ja pikas perspektiivis kõik lisakulud (11);
58.

sedastab, et maaelu arengu meetmed kuuluvad ÜPP teise sambasse, kuid neil on ka palju kokkupuutepunkte ühtekuuluvuspoliitikaga. Seetõttu on vaja põllumajanduspoliitika teise samba ja ühtekuuluvuspoliitika eesmärke nende kavandamisel omavahel kooskõlastada, et vältida dubleerimise võimalusi ja „halle tsoone” ning et kasutada ära sünergiaid ning et tõsta põllumajandusvaldkond tagasi maaelu arengu poliitika keskmesse; seoses sellega kutsub üles ühtlustama eri Euroopa fondide kehtivad halduseeskirjad;
27.

on seisukohal, et keskne ülesanne on suurendada tulevikus katastroofidele reageerimise ja humanitaarabiga seotud tegevuse nähtavust. Ühelt poolt aitab see teavitada Euroopa Liidu kodanikke ELi reageerimisest katastroofidele ja tugevdada ühendust poliitiliselt, rõhutades tema rolli vastutustundliku ja usaldusväärse rahvusvahelise partnerina. Teiselt poolt motiveerib see täiendavalt neid paljusid abistajaid, tänu kellele need abioperatsioonid üldse võimalikuks osutuvad. Seejuures on nähtavuse suurendamise oluline element sellise ühise teabevahetusstrateegia arendamine, mida toetavad kaugpääsuga andmetööriistad ja veebilehed (suutlikkuse ja ressursside andmebaasid). Kõnealune teabevahetusstrateegia peaks asjakohaselt välja tooma ka olemasolevate abimehhanismide ja -struktuuride tulemuslikkuse;
61.

kutsub üles kontrollima, kas Doonau piirkonna geograafilisest, ajaloolisest ja kultuurilisest tähtsusest tulenevalt on võimalik Euroopa territoriaalse koostöö programmi raames (B suund) kohandada Kagu-Euroopa koostööala vastavalt uuele makropiirkonnale. Sel viisil arvestataks Euroopa ühtekuuluvuspoliitikas uue Doonau makropiirkonnaga ning võimaldataks teha koostööd ühtsel koostööalal. See soodustaks seda, et a. eeskätt just strateegilistes poliitikavaldkondades, nagu infrastruktuur, veeteed, energia, innovatsioon, keskkonna- ja üleujutuste vastane kaitse ja jätkusuutlik majandus, kasutataks tõhusalt ära piirkonna potentsiaali; b. ühist majanduslikku ja teadusalast potentsiaali oleks võimalik sihipäraselt, kestvalt ning tõhusalt ära kasutada; c. Doonau piirkondade vahel oleks tagatud innovatsiooni siire; d. suureneb sünergia nii riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi vahelise koostöö raames kui ka sektoriüleselt poliitikavaldkondade vahel ning et oleks võimalik suurendada kõnealuse piirkonna ja seega ka ELi suutlikkust ja tõhusust; e. Doonau piirkonda kogu selle looduslikus, kultuurilises ja ajaloolises mõõtmes oleks võimalik mõista ühtse piirkonnana Euroopas;
54.

kiidab heaks kavatsuse määratleda mõõdetavad näitajad, mis on seotud kultuuri- ja loovteoste üldiste ja konkreetsete eesmärkidega, nimelt tööhõive, juurdepääsu, partnerluste, õpivõimaluste, riikidevahelise leviku, valdkonna töötajate liikuvuse, filmide kinokülastuste arvu ja Euroopa audiovisuaalsete teoste osakaaluga, tõstatades samas küsimuse nende näitajate piirkondlikust mõõtmest. Komitee avaldab siiski kahetsust, et programmi näitajad keskenduvad liigselt majanduskasvule, tulule ja konkurentsile, mistõttu see vahend ei sobi päriselt kultuurisektori kui mittetulundussektori hindamiseks või selle järelevalve tagamiseks;
29.

meenutab, kui olulised ja vajalikud on ühised eeskirjad ja tavad, millega reguleeritakse avaliku sektori valduses oleva teabe kasutamist ja taaskasutamist tagamaks, et kõigi Euroopa teabeturul osalejate suhtes kohaldatakse samu põhitingimusi, et tingimused sellise teabe taaskasutamiseks on läbipaistvamad ning et kaotatakse siseturu moonutused (9);
Et tagada kiire reageerimine muutunud vajadustele programmi kogu kestuse jooksul, tuleks kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 delegeerida komisjonile õigus võtta vastu õigusakte, mis käsitlevad programmi haldamist riiklike ametite poolt ja programmi kasutatavaid näitajaid. Eriti tähtis on asjaolu, et komisjon korraldab ettevalmistavas etapis asjaomaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud aktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide samaaegse, õigeaegse ja kohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Et tagada kiire reageerimine muutunud vajadustele programmi kogu kestuse jooksul, tuleks kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 delegeerida komisjonile õigus võtta vastu õigusakte, mis käsitlevad programmi haldamist riiklike ametite poolt ja programmi kasutatavaid näitajaid. Eriti tähtis on asjaolu, et komisjon korraldab ettevalmistavas etapis asjaomaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud aktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide samaaegse, õigeaegse ja kohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
14.

tuletab meelde komitee 7. oktoobri 2009. aasta arvamust mikrokrediidirahastu (2) kohta ja seda, kui oluline võib mikrokrediidirahastu olla tõrjutuse vastu võitlemisel ja kaasatuse toetamisel. Mikrokrediidirahastu ülesannet aitavad täpsustada komitee märkused mikrokrediidirahastu sihtrühmade määratlemise kohta, samuti täpsustus, et tegemist ei ole tarbimist rahastava vahendiga, vaid võimalusega innovatiivsete või sotsiaalsete väikeettevõtete – kes tavaliselt pangast laenu ei saa – asutamiseks või tugevdamiseks. Komitee rõhutab, et ELi tasandi tegevus jääb teisejärguliseks, st see toetab riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke mikrokrediidi pakkujaid. Samuti rõhutab ta, et selle vahendi tähtsus seisneb selles, et see võimaldab luua positiivse mehhanismi, mida toetust saavad ettevõtted suudavad ise käigus hoida ja mille raames taastoodetakse rahalisi vahendeid tänu kõrgele tagasimaksumäärale. Seetõttu soovib ta Euroopas tugevat reguleerimist, millega tagataks ELi tasandil ühised elemendid, et ühtlustada ja üldistada mikrokrediidi andmise tavasid. Komitee soovib juhtida komisjoni tähelepanu ka positiivsetele näidetele mittetulundusühingute hulgas, kes juba praegu teevad suurepärast tööd mikrokrediidi pakkumisel. Selle säilitamiseks on oluline, et EL ei raja asjaomases valdkonnas paralleelseid süsteeme, vaid toetab pigem käimasolevat tööd;
3. Pärast seda, kui kavandatav liige on esitanud liikmesriigile lõike 2 kohase teate, kiidab asjaomane liikmesriik kokkuleppe heaks, võttes arvesse riigi põhiseaduse järgset ülesehitust, ja nõustub kavandatava liikme osalemisega ETKRis, välja arvatud juhul, kui liikmesriik leiab, et selline osalemine ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, muude ETKRi tegevust käsitlevate liidu õigusaktidega või kavandatava liikme pädevust käsitlevate siseriiklike õigusaktidega, või et selline osalemine ei ole nimetatud liikmesriigi avaliku huvi või avaliku korra seisukohalt põhjendatud. Sellisel juhul esitab liikmesriik põhjenduse, miks ta hoidub nõusoleku andmisest või teeb ettepaneku vajalike muudatuste tegemiseks kokkuleppesse, et võimaldada kavandatava liikme osalemist.

3. Pärast seda, kui kavandatav liige on esitanud liikmesriigile lõike 2 kohase teate, kiidab asjaomae liikmesrii kokkuleppe heaks, võttes arvesse riigi põhiseaduse järgset ülesehitust, ja nõustub kavandatava liikme osalemisega ETKRis, välja arvatud juhul, kui liikmesriik leiab , et selline osalemine ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, muude ETKRi tegevust käsitlevate liidu õigusaktidega või kavandatava liikme pädevust käsitlevate siseriiklike õigusaktide, või ei ole nimetatud liikmesriigi avaliku korra seisukohalt põhjendatud. Sellisel juhul esitab liikmesrii põhjenduse, miks ta hoidub nõusoleku andmisest või teeb ettepaneku vajalike muudatuste tegemiseks kokkuleppesse, et võimaldada kavandatava liikme osalemist.
7.

jagab komisjoni seisukohta, et koordineerimata kehtestatud siseriiklike maksumeetmete paljusust arvestades on vaja kõnealust valdkonda ühtlustada, et vältida finantsteenuste siseturu killustatust. Seega on ühtlustamist vaja siseturu toimimise tagamiseks ja konkurentsimoonutuste vältimiseks;
49.

jagab Euroopa Komisjoni seisukohta, et rahvusvahelisemaks muutmine ja piiriülene koostöö ei saa piirduda Euroopa Liiduga ja et väljaspool piire on võimalik võita terve maailm. Komitee rõhutab seejuures eelkõige seda, et tohutu potentsiaal peitub naaberpiirkondade koostöös, mis asuvad vastavalt ühel ja teiselpool ELi piiri. Selleks peaks EL edendama Euroopa ülikoolide koostööd kolmandate riikide kõrghariduskeskustega, et muu hulgas tugevdada nende juhtimist ja haridusprogramme, kasutades selleks meie keskustes saadud kogemusi. Seetõttu on vaja edendada piirialade ja nende kolmandatest riikidest naaberriikide ülikooliõpilaste ja -õpetajate liikuvus- ja vahetusprogramme, et aidata kaasa heade tavade ekspordile;
68.

soovib luua Euroopa Komisjoni ning Euroopa linnade ja piirkondadega strateegilise partnerluse, et aidata kaasa sisserändajate integreerimisele ja ärgitada tõhusa poliitika rakendamist. Sellise partnerluse võiks luua kohalike ja piirkondlike omavalitsuste integratsioonivõrgustiku moodustamise kaudu. Võrgustikus võiksid osaleda kõigi valitsustasandite poliitika väljatöötamise eest vastutavad osalejad ning kodanikuühiskonna organisatsioonid. Komitee jääb lootma Euroopa Komisjoni poliitilisele, majanduslikule ja tegevuslikule toetusele strateegilise partnerluse täielikul elluviimisel ning on seisukohal, et see võiks toimuda juba olemasolevate struktuuride ja algatuste raames.
14.

märgib, et komisjon peaks täpselt selgitama, mida mõeldakse „uute erasektori kaasamise viiside” all, arvestades et Euroopal on selles koostöövaldkonnas vähe kogemusi (võrreldes teiste mitmepoolsete abiandjatega, nagu Maailmapank) ning hinnangud, mis on antud projektide kaasrahastamisele erasektori poolt, on näidanud, et paljudele rahastatavatele algatustele on raske kehtestada selgeid arengutähiseid;
64.

toetab tagasimaksete ja korrektsioonide väga keerulise süsteemi lubatud lihtsustamist ja tervitab asjaolu, et uued kindlasummalised korrektsioonid on ajaliselt piiratud. Samuti tervitab komitee komisjoni ettepanekut asendada olemasolevad tagasimaksete süsteemid üldise korrektsioonimehhanismiga. Selle korrektsioonimehhanismiga tuleb igal juhul tagada, et asjaomased arvud ei suurene ja et kokkuvõttes saavutatakse liikmesriikide vahel õiglane tasakaal. Terve rida korrektsioonimehhanisme lõpeb automaatselt 2013. aastal, kuid Ühendkuningriigile võimaldatud korrektsioonil ja sellega seotud tagasimaksetel, mis võimaldati Saksamaale, Madalmaadele, Austriale ja Rootsile, ei ole veel lõpptähtaega. Regioonide Komitee leiab siiski, et korrektsioonimehhanismide ülevaatamist saab läbi viia ainult siis, kui tegeletakse ka nende korrektiivmehhanismide algpõhjustega;
45.

leiab igatahes, et direktiivi ettepanek on mittetäielik, kuna see ei hõlma kohalikke ja piirkondlikke makse. See võib kaasa tuua riikliku tasandi probleemide ülekandmise kohalikule või piirkondlikule tasandile, kuna ettepaneku praegusel kujul säiliksid kohalike ja piirkondlike maksude puhul süsteemide erinevused ja vajadus maksustamisbaasi eraldi määratlemiseks. Seega toetab komitee lubava klausli sisseviimist kohalike ja piirkondlike maksude kasuks, et liikmesriigid saaksid võtta vajalikke meetmeid;
50.

peab esmatähtsaks, et spordivaldkonnas võetud meetmeid rahastataks programmidest, nagu Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Sotsiaalfond ning spordiga seotud olemasolevatest Euroopa Liidu raamprogrammidest ja välja pakutud Euroopa Liidu spordi raamprogrammist, mis on kavas luua ELi järgmisel eelarveperioodil; Seetõttu leiab komitee, et Euroopa Regionaalarengu Fondi võimalusi tuleks maksimaalselt ära kasutada, et toetada spordiinfrastruktuuri ja sporditegevusi, ning Euroopa Sotsiaalfondi võimalusi selleks, et suurendada töötajate pädevust ja konkurentsivõimet spordisektoris;
18.

on seisukohal, et välja pakutud uus mõiste „mõistlik kasum”, mis põhineb kapitali tasuvuse määral ja teistel kasuminäitajatel, on nii keeruline, et see on paljude riigi tasandist allpool asuvate ametiasutuste jaoks kasutamiskõlbmatu;
11.

siinkohal on eriti oluline läbipaistvus, kuna see võimaldab kodanikele elektroonilist juurdepääsu isikuandmetele, mis neil elektrooniliselt olemas on (6) ja mille kohta on neil juba praegu õigus teavet saada. Komitee kahtleb siiski komisjoni ettepanekus teavitada kodanikke alates 2014. aastast automaatselt elektroonilisel teel iga kord, kui nende andmeid on automaatselt töödeldud. Kodanikke tuleks teavitada vaid juhul, kui teave on kodaniku jaoks kasulik ja kui see et oo kaasa ebaproportsionaalseid kulusid;
36.

on seisukohal, et ühtekuuluvuspoliitika võib anda olulise panuse Euroopa 2020. aasta strateegiasse, kuid see ei tohi ühtekuuluvuspoliitikat enda alla haarata. Ühtekuuluvuspoliitika roll on toetada Euroopa Liidu harmoonilist arengut, kaotades ELi piirkondade vahel majanduslikud ja sotsiaalsed erinevused, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 174. Seega peavad need kaks rakendusprotsessi ka tulevikus eraldi jääma, sest kummalgi on oma konkreetsed ja mittekattuvad eesmärgid, kuigi integratsiooni ja täiendavuse raames võivad nad teineteist vastastikku mõjutada;
42.

palub lisaks komisjonil edendada riigi tasandil pakkujate nn hankepasside taotlemise võimalust (elektrooniline registreerimissüsteem), mis tõendaks, et ettevõtjal on kinnitused ja tõendid, mille esitamist hankijad hankemenetluste puhul tihti nõuavad. Asjaolu, et VKEd peavad ainult üks kord passi taotlema, tähendab seda, et nad ei pea samu kinnitusi ja dokumente üha uuesti esitama. See on aja ja ressursside kokkuhoid, kui ettevõtja osaleb hankemenetlustes tihti. Selline hankepass oleks kehtiv teatud perioodi jooksul, kuna asjaomaste tõendite kehtivusaeg on piiratud. Vastavad süsteemid juba toimivad ja seni on kogemused olnud positiivsed;
1. Juurdepääs programmile on avatud kõikidele avalik-õiguslikele ja/või eraõiguslikele organitele ja asutustele, kelle seaduslikuks asukohaks on: a) liikmesriigid; b) EFTA riigid, kes on Euroopa Majanduspiirkonna lepingus sätestatud tingimuste kohaselt Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalised; c) ühinemisläbirääkimisi pidavad riigid, kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid liidu programmides osalemiseks nendega sõlmitud lepingute üldpõhimõtete ja -tingimuste kohaselt; d) Taani rahvusvahelise lepingu alusel. 2. Avalik-õiguslikud ja eraõiguslikud organid ja asutused, kelle seaduslik asukoht on muudes kolmandates riikides, eelkõige sellistes riikides, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa naabruspoliitikat, võivad programmi tegevuses osaleda, kui see teenib programmi eesmärki.

1. Juurdepääs programmile on avatud kõikidele avalik-õiguslikele ja/või eraõiguslikele organitele ja asutustele, kelle seaduslikuks asukohaks on: a) liikmesriigid; b) EFTA riigid, kes on Euroopa Majanduspiirkonna lepingus sätestatud tingimuste kohaselt Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalised; c) ühinemisläbirääkimisi pidavad riigid, kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid liidu programmides osalemiseks nendega sõlmitud lepingute üldpõhimõtete ja -tingimuste kohaselt; d) Taani rahvusvahelise lepingu alusel. 2. Avalik-õiguslikud ja eraõiguslikud organid ja asutused, kelle seaduslik asukoht on muudes kolmandates riikides, eelkõige sellistes riikides, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa naabruspoliitikat, võivad programmi tegevuses osaleda, kui see teenib programmi eesmärki.
Tegevustoetusi võib anda avalik-õiguslikule asutusele või mittetulundusühendusele, mille on läbipaistva menetluse kaudu valinud ja määranud liikmesriik või käesoleva määruse artiklis 7 osutatud kolmas riik. Määratud asutus peab kuuluma liidu võrgustikku, mille eesmärk on tarbijate teavitamine ja abistamine, et nad võiksid kasutada oma õigusi ja asjakohaseid vaidluste lahendamise võimalusi (Euroopa tarbijakeskuste võrgustik).

Tegevustoetusi võib anda avalik-õiguslikule asutusele või mittetulundusühendusele, mille on läbipaistva menetluse kaudu valinud ja määranud liikmesriik või käesoleva määruse artiklis 7 osutatud kolmas riik. Määratud asutus peab kuuluma liidu võrgustikku, mille eesmärk on tarbijate teavitamine ja abistamine, et nad võiksid kasutada oma õigusi ja asjakohaseid vaidluste lahendamise võimalusi (Euroopa tarbijakeskuste võrgustik).
4.

Kõnealuse programmiga viidatakse pealkirjas sisalduvale majanduskasvule, mida kuidagi ei defineerita. Selle kasutamine programmi eesmärgina on senikaua küsitav, kuni puudub selle mõiste määratlus. Ka siis, kui programmi prioriteedina edendatakse tervishoiu valdkonnas tegutsejate vaheliste kommunikatsioonimehhanismide innovatsiooni, tuleb peatähelepanu suunata inimesele ja tema tervisele. Tuleb küll igati esile tõsta seost majanduskasvu ja tervishoiu valdkonnas tehtavate investeeringute vahel, kuid ettepanekus on seda üle tähtsustatud. See toob kaasa ohu, et tervishoiuinvesteeringuid vaadeldakse ainult majanduslikust aspektist, ja viib järelduseni, et ELi tasandil ei tehta piisavalt jõupingutusi elanike füüsilise ja vaimse heaolu nimel.