An agenda for a more united, stronger and more democratic Europe

I. Ühtsem, tugevam ja demokraatlikum liit

Euroopa jõud on silmnähtavalt taastumas. Euroopa Liidus viis aastat tagasi alanud majanduse elavnemine on jõudnud kõikidesse liikmesriikidesse. Praegu ületab majanduskasv ELis tervikuna 2 % (euroala 2,2 %), mis tähendab, et Euroopa majandus on kasvanud viimase kahe aasta jooksul kiiremini kui Ameerika Ühendriikide oma. Praeguse komisjoni ametiaja jooksul on loodud peaaegu kaheksa miljonit töökohta, mis on osaliselt saanud teoks tänu ELi institutsioonide tööle ja panusele, mille on andnud Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond, noortegarantii, Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid, ning tänu Euroopa Keskpanga rahapoliitikale. Euroopa Liiduga seotud kindlustunne ja usaldus on taastumas. Märtsis deklareerisid ELi juhid Roomas oma tahet muuta Euroopa Liit tugevamaks ja vastupidavamaks seeläbi, et liikmesriigid oleksid veelgi ühtsemad ja solidaarsemad ning austaksid ühiseid reegleid.

Euroopale on avanenud nüüd võimalus, kuid see võimalus ei ole igavene. Praeguse impulsi maksimaalseks ärakasutamiseks esitab komisjon oma tööprogrammi järgmiseks 14 kuuks (2018. aasta lõpuni). Selle aluseks on ühtsema, tugevama ja demokraatlikuma Euroopa saavutamise tegevuskava, mida president Juncker tutvustas seoses oma 2017. aasta 13. septembril peetud kõnega olukorrast Euroopa Liidus. See aitab Euroopal oma positiivset tegevuskava ellu viies kursil püsida ning tagab, et Euroopa jätkab kindlalt keskendumist suurtele asjadele, mille puhul on Euroopa tasandi meetmetel tõendatav lisaväärtus.

Praegune komisjon esitanud 80 % neist ettepanekutest, mis on olulised digitaalse ühtse turu, energialiidu, kapitaliturgude liidu, pangandusliidu, julgeolekuliidu ja tervikliku Euroopa rändepoliitika elluviimiseks. Nüüd peab esmatähtsaks saama, et nende ettepanekute põhjal sünniksid õigusaktid ja et need seejärel ka rakendataks. Mida varem Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku protsessi lõpule viivad, seda kiiremini näevad kodanikud ja ettevõtjad meie ühiste jõupingutuste tulemusi. Komisjon kahekordistab oma jõupingutusi, et kaasseadusandjaid igal sammul toetada.

2018. aasta tööprogrammil on kaks põhisuunda. Kõigepealt esitatakse tööprogrammis piiratud arv sihipäraseid seadusandlikke meetmeid, mille abil viia järgmiste kuude jooksul lõpule töö prioriteetsetes poliitikavaldkondades. Komisjon esitab kõik seadusandlikud ettepanekud hiljemalt 2018. aasta maiks. See annab Euroopa Parlamendile ja nõukogule piisavalt aega ja manööverdamisruumi seadusandlike ülesannete täitmiseks enne seda, kui eurooplased teevad Euroopa valimistel 2019. aasta juunis meie ühiste saavutuste kohta oma demokraatliku otsuse.

Teiseks tutvustatakse tööprogrammis kaugemale tulevikku suunatud algatusi, millega kujundatakse uue 27-liikmeriigilise liidu tulevikku aastani 2025. Need algatused põhinevad arutelul, mis käivitati komisjoni valge raamatuga Euroopa tuleviku kohta ja kõnega Euroopa Liidu olukorrast. Kõik see on saavutatav Lissaboni lepingu kasutamata potentsiaali täieliku rakendamisega . Komisjoni ametiaja lõpuks esitame kõigi kõnealuste algatuste tulemused.

Nagu varasematel aastatel, tehakse tööprogrammis mitu ettepanekut, mis tulenevad kehtivate õigusaktide läbivaatamisest õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT) raames, võttes arvesse REFITi platvormi arvamusi. Võimaldamaks kaasseadusandjatel keskenduda tõeliselt oluliste ettepanekute vastuvõtmisele, sisaldab tööprogramm märkimisväärsel arvul menetluses olevaid ettepanekuid, mille soovitame tagasi võtta, arvestades, et nende puhul ei ole Euroopa Parlamendis ja nõukogus kokkuleppe saavutamist ette näha või mis ei täida enam oma otstarvet või mis on tehniliselt iganenud. Tööprogrammis jätkatakse ka vananenud õigusaktide kehtetuks tunnistamise protsessi. Ühtlasi avaldame komisjoni parema õigusloome tegevuskava ülevaate ja selle tulemused koos tulemustabeliga, milles tutvustakse üksikasjalikult järelmeetmeid, mida REFITi platvormil kogutud arvamuste põhjal kavandatakse, ning jätkuvaid jõupingutusi kehtivate õigusaktide hindamisel ja läbivaatamisel.

II. Junckeri komisjoni kümne prioriteediga seotud töö lõpuleviimine ja tulemused

Uus hoog töökohtade loomisele ning majanduskasvu ja investeeringute edendamisele

Usalduse taastumine ja investeerimise elavnemine kogu Euroopas on olnud majandusliku väljavaate paranemisel otsustava tähtsusega. Nii on loodud töökohti ja suurenenud majanduskasv kõikjal Euroopas ning toetatud uusi – nii füüsilisi kui ka digitaalseid – taristuid ja aidatud kiirendada Euroopas üleminekut puhta energia kasutamisele. Peame nüüd investeeringute suurendamiseks oma jõupingutusi jätkama. Euroopa investeerimiskaval on oluline roll projektide algatamisel, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamisel ja töökohtade loomisel. Sellele tuginedes on meil nüüd kiiresti vaja rakendada EFSI 2.0 ettepanek ja koondettepanek, et lihtsustada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kombineerimist Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondiga. Investeeringute hoog ei ole ilma vajalike struktuurireformideta püsiv. Me teeme investeeringute suurendamise reformide analüüsi. Komisjon jätkab Euroopa poolaasta kasutamist, et koordineerida majanduspoliitikat ja edendada kasvustrateegiat, mille kaudu tagada investeeringud, rahanduse usaldusväärsus ja struktuurireformid.

Euroopa majandus sõltub tema tööstuslikust konkurentsivõimest. Võttes aluseks sidusrühmade seisukohad, esitas Euroopa Komisjon ELi tööstuspoliitika uuendatud strateegia. Me kavatseme toetada innovatsiooni, töökohtade ja majanduskasvu loomist ringmajanduse strateegiaga, mis võib meie majandusele, meie konkurentsivõimele ja meie keskkonnale tohutut kasu tuua. Me esitame piiratud arvu ettepanekuid, et hoogustada tööd selles valdkonnas. Nendes keskendutakse eelkõige sellele, kuidas me toodame ja kasutame plasti, tehes tööd selle nimel, et kõik plastpakendid oleksid aastaks 2030 ringlussevõetavad, ja sellele, kuidas toimub vee korduskasutamine ja joogivee tootmine. Me teeme ka ettepaneku ringmajanduse arendamise edusammude jälgimise raamistiku kohta. Parema reguleerimise valdkondliku lähenemisviisi osana üritame kõrvaldada õiguslikud, tehnilised ja praktilised kitsaskohad, mis esinevad jäätmeid, tooteid ja kemikaale käsitlevate õigusaktide kokkupuutealas. Me jätkame 2012. aasta biomajanduse strateegia hindamisega seotud tööd ja uurime, kuidas seda paremini edendada, sealhulgas selle ulatust laiendades.

Üldine majanduskeskkond on küll märkimisväärselt paranenud, kuid Euroopa Liit peab endiselt tegelema kriisi tagajärgedega ja looma suurema majanduskasvu toel kõigi jaoks rohkem töökohti, õiglust ja uusi võimalusi. Praegune komisjon on teinud selle probleemi lahendamiseks vajaliku eeltöö, näiteks Euroopa oskuste tegevuskava abil. Nüüd peame seda kava liikmesriikide ja piirkondlikul tasandil Euroopa Sotsiaalfondi toetusel edasi viima, pöörates erilist tähelepanu põhioskustele ja digitaaloskustele.

Ühendatud digitaalne ühtne turg

Kuna iga päev kasutab 360 miljonit eurooplast internetti tööks, õppimiseks, ostude tegemiseks ja suhtlemiseks, vajab Euroopa tõelist digitaalset ühtset turgu. Selleks on komisjon alates 2015. aasta maist esitanud juba 24 seadusandlikku ettepanekut. Praeguseks on kaasseadusandjad võtnud nendest ettepanekutest vastu vaid kuus. Euroopa Parlamendi ja nõukogu prioriteet peaks nüüd olema võtta menetluses olevad ettepanekud vastu nii kiiresti kui võimalik, sh eelkõige elektroonilise side seadustiku, kavandatud autoriõiguste reformi ja digitaalse sisu direktiivi ettepanekud. Euroopa vajab spektrihalduse alal tugevdatud koostööd, et saavutada 2020. aastaks maailma tipptasemele vastavad väga kiired püsi- ja mobiilsidevõrgud (5G) ning suurem koordineeritud sagedusala kättesaadavus ühtsete regulatiivsete ja majandustingimuste alusel. Digitaalse ühtse turu loomise lõpuleviimiseks esitame ka ettepaneku, mis käsitleb õiglust ettevõtjate äriplatvormidel, algatuse libauudiste vastaseks võitluseks ja muudetud suunised, mis käsitlevad märkimisväärse turujõuga ettevõtjaid elektroonilise side sektoris.

Digitaalse ühtse turu edukus oleneb lõppkokkuvõttes sellest, kuivõrd eurooplased seda usaldavad. Küberrünnakud on tõusuteel ning eurooplased seisavad nüüd interneti kasutamisel silmitsi uute ja erinevate ohtudega. Nende ohtude käsitlemiseks tegi komisjon juba 13. septembril mitu ettepanekut kodanike paremaks kaitsmiseks uutest tehnoloogiatest tulenevate ohtude vastu. Me viime selle paketiga seotud töö lõpule ning kaitseme oma majanduste ja demokraatia stabiilsust küberohtude eest, luues küberjulgeoleku pädevuskeskuste võrgustiku. Samal ajal keskendub komisjon endiselt ka sellele, et kasutada maksimaalselt ära uute tehnoloogiate pakutavaid võimalusi, nagu näiteks kõrgjõudlusega andmetöötlus ja isejuhtivad autod. Samuti püüame võimalikult palju ära kasutada tehisintellekti, millel on meie majanduses ja ühiskondades üha suurenev roll.

Vastupidav energialiit ja tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitika

Oleme teinud suuri edusamme energialiidu ülesehitamisel. Praegu on prioriteet 2016. aasta detsembris esitatud paketi „Puhas energia kõigile eurooplastele“ ja kliimamuutuste poliitika ajakohastamise ettepanekute vastuvõtmine. Komisjon jätkab tööd energiavarustuskindluse ja siseturu toimimise parandamise nimel. Me esitame ettepaneku Euroopa gaasisiseturule sisenevaid gaasijuhtmeid käsitlevate ühiste eeskirjade kohta. Hakkame Venemaaga pidama läbirääkimisi gaasijuhtme projekti Nord Stream 2 käitamise aluspõhimõtete üle, kui nõukogu on võtnud vastu meie soovitatud tugeva mandaadi. Transpordi valdkonnas koondab komisjon oma jõupingutused autode, furgoonautode ja raskeveokite uutele CO2 -normidele. Jätkame oma tööd akude ja alternatiivkütuste taristu alal, tunnistades nende strateegilist rolli üleminekul keskkonnahoidlikule liikuvusele ja puhta energia kasutamisele.

Süvendatud ja õiglasem, tugevama tööstusbaasiga siseturg

Euroopa projekti keskmes on hästitoimiv ühtne turg. Tänu sellele saavad inimesed, teenused, kaubad ja kapital vabamalt liikuda. See pakub võimalusi Euroopa ettevõtjatele ning tagab tarbijatele suurema valiku ja madalamad hinnad. Komisjon koondab järgmisel aastal oma jõupingutused ELi äriühinguõiguse läbivaatamisele, et toetada ettevõtjaid selgete, ajakohaste ja tõhusate eeskirjadega. Me jätkame oma püüdlusi kaitsta riikide eelarveid kahjulike maksutavade eest. See hõlmab käibemaksumäärade kehtestamise ajakohastatud eeskirju, liikmesriikidevahelise halduskoostöö eeskirju käibemaksu valdkonnas, ettepanekut lihtsustada VKEde käibemaksusüsteemi ja hargmaiste ettevõtjate digitaalmajandusest saadud kasumi maksustamise eeskirju. Lisaks kavandab komisjon meetmeid toiduainete tarneahela toimimise parandamiseks, et aidata põllumajandustootjatel tugevdada oma turupositsiooni ja aidata neid kaitsta tulevaste vapustuste eest.