ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
10.

ärgitab komisjoni jätkama piiriülese koostöö toetamist ning makropiirkondlike strateegiate rakendamist ja arendamist integreeritud raamistikuna samas geograafilises piirkonnas asuvate liikmesriikide ja kolmandate riikide jaoks, et käsitleda ühiseid väljakutseid ja tõhustada koostööd majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse vallas, ning rõhutab, et on oluline rangemalt kaasata sellesse protsessi kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kes on esindatud ka komitees, ning samuti makropiirkondliku strateegia protsessi hõlmatud territooriumide majandus- ja sotsiaalvaldkonna osalejad;
2.

rõhutab Euroopa Liidu rolli olulise üleilmse osalejana toiduga ja toidualase kindlustatuse ning jätkusuutlikkusega seotud probleemide lahendamisel ning julgustab ELi investeerima teadustegevusse ja innovatsiooni, mis on määrava tähtsusega tegurid kõigi juurdepääsu tagamiseks tervislikule, täisväärtuslikule ja säästval viisil toodetud toidule. Komitee juhib tähelepanu tõigale, et juba Rooma lepingutes kavandati ÜPP-d ühise poliitikana eesmärgiga pakkuda kõigile ELi kodanikele taskukohase hinnaga toiduressursse ja tagada põllumajandustootjatele küllaldane elatustase. Lisaks tuletab komitee meelde, et inimõiguste ülddeklaratsioonis inimeste põhiõigusena tunnustatud toiduga kindlustatus on vaesuse vähendamise esmatähtis eeltingimus. Komitee märgib, et ELis elab 122,6 miljonit inimest (24,5 % elanikkonnast) allpool vaesuspiiri ja et 9,6 % elanikkonnast elab raskes materiaalses puuduses, ning rõhutab, kuivõrd oluline on, et Euroopa Liit tagaks oma kodanikele, iseäranis enim puudustkannatavatele nende hulgas, juurdepääsu tervislikule, piisavale, sobivale ja täisväärtuslikule toidule;
6.

rõhutab, et ümberpaigutamise ja ümberasustamise poliitikasse tuleks kaasata kõik liikmesriigid kvoodisüsteemi alusel ja selles tuleks arvesse võtta geograafilisi ja demograafilisi kriteeriume, piirkonna või liikmesriigi suurust, elanikkonda, majanduslikku olukorda, tööturu vajadusi, taristu ja teenuste kättesaadavust ja muid asjakohaseid tegureid, nagu perekonna taasühinemine. Seepärast tervitab komitee selliste kriteeriumide täpsustamist Euroopa rände tegevuskavas Euroopa ümberpaigutamis- ja ümberasustamisprogrammide jaoks, et liikuda jätkusuutlikuma poliitilise vastuse suunas. Komitee märgib, et Euroopa Komisjon on lõpuks võtnud kasutusele hädaolukorra klausli (ELi toimimise lepingu artikli 78 lõige 3), mis näib praegustes oludes täiesti põhjendatud. Siiski rõhutab komitee, et võtta tuleks täiendavaid meetmeid, kaasates täielikult Euroopa Parlamendi, et tagada nende läbipaistvus ja legitiimsus;
11.

tuletab meelde, et ülesannet jälgida subsidiaarsuse põhimõtte järgimist ELi õigusaktides on laiendatud, et anda tihedas koostöös riikide parlamentidega roll ka komiteele ja seadusandliku võimuga piirkondlikele parlamentidele; tõhusama panuse andmiseks subsidiaarsuse ja ELi õigusaktide üldise kvaliteedi jälgimisse kutsub komitee üles jätkama jõupingutusi selleks, et: — viia läbi territoriaalse mõju hindamised õigusloome-eelsel etapil; — jälgida kohalikul, piirkondlikul ja riigi tasandist allpool oleval tasandil ning ELi nimel ELi õigusaktide ülevõtmist järeletapil; — parandada varajase hoiatamise süsteemi, nt pikendades tähtaega, et muuta see süsteem täielikult toimivaks ka piirkondlike osaliste jaoks; — suurendada piirkondlike seadusandlike kogude rolli varajase hoiatamise süsteemis, muutes nendega piirkondlikku pädevusse kuuluvates küsimustes konsulteerimise riikide parlamentidele kohustuslikuks ja mitte enam vabatahtlikuks; — uurida koos ELi liikmesriikidega võimalusi anda seadusandlike volitustega piirkondlikele ja riigi tasandist allpool olevatele parlamentidele täielik õigus esitad põhjendatud arvamusi subsidiaarsuse põhimõtte kohta, nagu see on riikide parlamentidel (vt Lissaboni lepingu deklaratsioon nr 51);
33.

parandada läbipaistvusregistrit, tagades, et selles tunnistatakse, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning nende esindusühendused on vabastatud mis tahes registreerimise kohustusest, kuna nad on ELi institutsioonilise raamistiku lahutamatu osa ja nende esindajad on kodanike poolt demokraatlikult valitud.
8.

toetab komisjoni jõupingutusi reguleerimiskoormuse kergendamiseks, et edendada investeeringuid, majanduskasvu ja tööhõivet, eeldusel et need pingutused ei langeta sotsiaalse, tervise- ja keskkonnakaitse ning tarbijate valiku kõrget taset Euroopas. Komitee soovib, et ta kutsutaks osalema Euroopa õigusaktide lihtsustamisega tegelevates töörühmades, sest paljudel juhtudel tegelevad rakendamisega just kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused;
9.

arvame, et Rooma lepingu aastapäeva tähistamine peab olema võimalus edendada Euroopa Liidu kodanike vahetut osalust, kriitilist mõtlemist ja aktiivset huvi liidu tuleviku kujundamisel, kus otsused tehakse neile võimalikult lähedal asuval tasandil, ning leiame, et see peaks olema kaasav ja esindav protsess, kus kõigil kodanikel on võrdsed võimalused osaleda, anda panus ja tegutseda liidu nimel. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on oma olemuselt parimas positsioonis, et seda protsessi tagant tõugata ning aidata muuta see Euroopa kodanike jaoks reaalsuseks;
8.

rõhutab Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide panust investeeringute toetamisse ja tõstab esile, et riigi tasandil on ühtekuuluvuspoliitika programmides arvesse võetud 61 riigipõhist soovitust 2016. aastaks. Komitee jagab seisukohta, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde tuleks kasutada koos EFSIga, rõhutades samas, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid on ELi peamine investeerimisvahend ning et nende eesmärk on suurendada ühtekuuluvust, nagu on sätestatud aluslepingutes;
26.

toetab Pariisi kokkuleppe rakendamist ja juhib tähelepanu sellele, et lõhe ületamiseks riikide võetud kohustuste ja jõupingutuste vahel, mis on vajalikud temperatuuri tõusu piiramiseks nii, et see jääks tunduvalt alla 2 oC, tuleb linnade ja piirkondade püüdlused hõlmata riiklikesse kohustustesse, samuti on tarvis nii horisontaalset kui ka vertikaalset koordineerimist, sh ELi ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni tasemel. Seepärast kutsub komitee komisjoni üles toetama komitee taotlust lisada see aspekt riiklikult kindlaks määratud kohustusesse, et parandada valitsusväliste osalejate kliimateemalisse platvormi (NAZCA) institutsionaliseerimist ja kliimakaitsjate (Climate Champions) tööd ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadi raames ning lihtsustada kogemuste vahetamist kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Samuti kutsub komitee komisjoni üles julgustama teadusuuringute projekte linnade, piirkondade ja kliimamuutuste alal, et anda panus valitsustevahelise kliimamuutuste rühma edasisse töösse;
4.

tunnistab, et kultuuripärandi tähtsustamine ja meelespidamine aitab eurooplastel suurendada vastastikust mõistmist, annab inspiratsiooni loovuseks ja edendab kodanikuaktiivsust. Seepärast on kultuuri ja kultuuripärandi edendamine oluline, et tugevdada identiteeti ja demokraatlikke väärtusi Euroopas ning anda panus sotsiaalsesse ja majanduslikku ühtekuuluvusse. Sellega seoses on vaja käsitada looduskaitsealasid kultuuripärandi osana;
18.

rõhutab, et komitee on ühtekuuluvuspoliitika rakendamise puhul olnud järjekindlalt vastu makromajanduslikule tingimuslikkusele, nagu on sätestatud ühissätete määruse artiklis 23, sest nõnda karistataks linnu ja piirkondi liikmesriigi suutmatuse eest tulla toime stabiilsuse ja kasvu paktist tulenevate kohustustega; on sellega seoses mures, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest Hispaaniale ja Portugalile vahendite eraldamise peatamine mõjutab negatiivselt rakenduskavade elluviimist, mis on juba niigi märkimisväärselt viibinud. Sama vastuoluline oleks tühistada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames rakendatavad sanktsioonid (määrus nr 1173/2011 eelarvejärelevalve tõhusa rakendamise kohta) ning kaaluda sanktsioone ühissätete määruse artikli 23 alusel. Komitee tõstab samas esile vajaduse tugevama majandusjuhtimise järele riigi tasandil, mis on Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhusa kasutamise eeltingimus;
6)

hoiatab sellega seoses, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide võimalik maksete peatamine Hispaania ja Portugali ning kõigi teiste liikmesriikide puhul kahjustab programmide rakendamist. Komitee tuletab meelde, et a) ta on avaldanud vastuseisu makromajanduslike tingimuste kohaldamisele, sest need seavad linnad ja piirkonnad ebasoodsasse olukorda; b) tekiks vastuolu karistuste juba kohaldatud tühistamisega, mis on ette nähtud määruses (EL) nr 1173/2011 eelarvejärelevalve tõhusa rakendamise kohta euroalal; c) sellega rikutaks ELi lepingu artiklis 5 ja protokollis nr 2 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtet. Seepärast nõuab komitee, et võimaliku maksete peatamise kohaldumise korral oleks see null, võttes arvesse majanduslikke ja sotsiaalseid tingimusi, töötust ja peatamise mõju nende majandusele, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1303/2013 (ühissätete määrus) artiklis 23;
8.

peab kahetsusväärseks, et mitme 2017. aasta kolmandas kvartalis lõpuleviidava ELi programmi ja algatuse vahekokkuvõtted ei ole vastavuses praeguse mitmeaastase finantsraamistiku vahekokkuvõtte/läbivaatamisega. Komitee nõuab seetõttu, et komisjon lõpetaks oma vahekokkuvõtted 1. juuliks 2017 ning töötaks välja järgmist mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva tervikliku ettepaneku, mis tuleb esitada 1. jaanuariks 2018. Komitee loodab selles kontekstis, et viivitused nende programmide läbivaatamisel ei too kaasa järgmise mitmeaastase finantsraamistiku jaoks tehtavate seadusandlike ettepanekute hilisemat vastuvõtmist;
1.

märgib, et EL on silmitsi suurte poliitiliste ja majanduslike väljakutsetega. Asjaolu, et demokraatia defitsiit kestab ja kodanikud on ELis järjest enam pettunud, näitab, et on tarvis kõigi Euroopa poliitikas osalejate ühiseid jõupingutusi, et suurendada ELi kodanike kaasamist Euroopa projekti, ja vajadust tagada Euroopa poliitika legitiimsus;
12.

avaldab kahetsust, et on vähendatud Euroopa ühendamise rahastu raames energiainvesteeringuteks kättesaadavaid vahendeid. Komitee rõhutab, et see prioriteetne rubriik ei peaks kannatama täiendavate summade teistesse rubriikidesse ümberpaigutamise tõttu. Komitee soovitab tagada Euroopa ühendamise rahastu energiavaldkonna rakendamisel parem geograafiline tasakaal nii, et mitte ainult ELi kagupoolsed piirkonnad ja sealsed naabrid, vaid ka teised piirkonnad saaksid geograafiliselt tasakaalustatumal viisil kasu võrkude paremast vastastikusest ühendamisest, mis on väga oluline energia siseturu hea toimimise jaoks kogu ELis;
8.

rõhutab, et peamised prioriteedid on Schengeni lepingu väärtuste kaitse ja Schengeni ala stabiilsuse säilitamine. Lisaks on vaja saavutada uuesti kontroll ELi välispiiride üle ja tugevdada piirihaldussuutlikkust. Komitee toonitab, et on vaja viivitamatuid meetmeid, et töötada välja süsteem, mille abil jälgida ebaseaduslike rändajate liikumist Schengeni alal ning vältida nende kadumist ametivõimude eest. Komitee arvates tuleks kiirendada nende varjupaigataotlejate päritoluriikidesse tagasisaatmise ja tagasivõtmise protsessi, kelle taotlus on tagasi lükatud;
10.

rõhutab, et ühissätete määruse artiklites 20–22 kirjeldatud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tulemusreservi eesmärk on toetada vaid programme ja prioriteete, mille vahe-eesmärgid on saavutatud, ning luua stiimuleid nende edukaks juhtimiseks ja rakendamiseks; väljendab muret, et nende stiimulite kavandatav vähendamine heidutaks edukaid piirkondi ja korraldusasutusi, ning ei nõustu seetõttu komisjoni ettepanekuga kasutada seda tulemusreservi osaliselt – isegi vabatahtlikkuse alusel – teistel eesmärkidel. Kui nõukogu ja parlament komisjoni ettepaneku heaks kiidavad, tuleb selle vabatahtlikkuse alusel rakendamine asjakohaselt sätestada, et jätta muudatused Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmide praeguses ülesehituses piirkondade ja omavalitsusüksuste otsustada;
28.

väljendab heameelt 2018. aasta majanduskasvu analüüsis esitatud väite üle, et tugevamad ja tõhusamad ametiasutused on väga olulised selliste vastupanuvõimeliste majandusstruktuuride väljakujundamiseks, mis soodustavad investeeringuid ja kasvu, ning selle tunnistamise üle, et struktuurireformide juures tuleks arvesse võtta nende jaotuslikku mõju piirkondadele;
3.

rõhutab koos #CohesionAlliance’i partneritega jõulise ja tõhusa ühtekuuluvuspoliitika olulisust Euroopa Liidu tulevikule tervikuna, võttes arvesse, et ühtekuuluvuse kolm mõõdet (majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne) moodustavad ELi poliitiliste eesmärkide lahutamatu osa. Seega tuleks säilitada parandatud ühtekuuluvuspoliitika kui peamine ELi investeerimispoliitika kõigi piirkondade jaoks koos piisavate vahenditega pärast 2020. aastat ja samas proportsioonis nagu praegu. Komitee kordab sellega seoses, et ühtekuuluvuspoliitika peab muutuma järgmisel rahastamisperioodil paindlikumaks ja lihtsamaks, ilma et see ohustaks strateegilist suunitlust ja planeerimiskindlust piirkondlike ja kohalike omavalitsuste jaoks, et tagada mitmetasandilise valitsemise, partnerluspõhimõtte ja alt üles lähenemisviisi toimimine ühisjuhtimise kaudu ning põhjalikult läbi vaadata nõuded Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide juhtimis- ja kontrollisüsteemidele;
21.

märgib, et paljusid riigipõhiseid soovitusi korratakse mitu aastat järjest, sest keeruliste reformide elluviimiseks läheb aega. Seetõttu on komiteel hea meel tõdeta, et komisjon toetab komitee ettepanekut, et selliste soovituste elluviimisest antaks aru mitme aasta möödudes, mitte igal aastal. Komisjon märgib, et sellest lähtuvalt on kuni 2016. aastani esitatud riigipõhistest soovitustest umbes kaks kolmandikku vähemalt teatud eduga ellu viidud (10) (võrreldes 43 %-ga kõigist 2016. aastal esitatud riigipõhistest soovitustest). Komitee kutsub komiteed üles avaldama läbipaistvalt selle hinnangu kõik aspektid;
1.

rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused arenevad pidevalt idapartnerluse ülesehituses osalejate ja selle poliitikakujundajatena, samal ajal kui paljud idapartnerluse tulemused sõltuvad saavutustest ja pidevatest jõupingutustest piirkondlikul tasandil, ning on vaja täiendavat toetust, et võimaldada neil areneda oma rollis;
9.

rõhutab, et üks Euroopa Liidu ainulaadne aspekt on mitmetasandiline valitsemisstruktuur, ning peab kahetsusväärseks, et seda aspekti ei tunnustata valges raamatus. Lisaks on komiteel kahju, et valges raamatus ei esitata erinevate kavandatud stsenaariumite territoriaalset mõju. Komitee toob esile tõsiasja, et linnu ja piirkondi tervikuna saadab kodanike suurem usaldus, ning on seepärast seisukohal, et kodanikud ja nende lootused, ootused ja mureküsimused peavad olema kõigi poliitiliste meetmete keskmes. Komitee toonitab, et kõik Euroopa Liidu tuleviku üle peetavad arutelud ja neist tulenevad reformid peavad suunduma alt üles ja hõlmama kõiki valitsustasandeid. Sellegipoolest märgib komitee, et liidu otsustusprotsessi kõigis etappides tuleb valitsustevahelisest meetodist tähtsamaks pidada ühenduse meetodit ja ühise tegutsemise vaimu;
1.

tervitab asjaolu, et vastuvõetud ELi 2017. aasta eelarves on arvestatud komitee soovitusi suurendada investeeringuid teadustegevusse, innovatsiooni ja taristusse ning see sisaldab piisavaid kulukohustusi ja maksete assigneeringuid noorte tööhõive algatusele ja enam vahendeid puuduvatele transpordiühendustele piirialadel (1); kuid märgib samuti, et endiselt on palju valdkondi, kus komitee nõudmised on jäänud tähelepanuta, mis on esmajoones tingitud ELi eelarve piiratusest ja nõuab täiendavaid jõupingutusi;
18.

kutsub komisjoni üles pakkuma välja konkreetseid meetmeid, et kaotada investeerimistakistused ja ületada investeerimislõhe. Komitee toonitab eelkõige, et avaliku sektori investeeringuid – millest üle poole teevad linnad ja piirkonnad – on endiselt liiga vähe, mis osalt tuleneb eelarve reguleerimise mehhanismidega ELi ja riigi tasandil kehtestatud piirangutest. Komitee ärgitab komisjoni võtma meetmeid, mille abil muudetaks stabiilsuse ja kasvu pakt kasvusõbralikumaks ja enam pikaajalisi ja strateegilisi investeeringuid soosivaks, alustades piirkondliku/riikliku kaasrahastamise väljajätmisest stabiilsuse ja kasvu pakti kohastest arvutustest, et viia see järjekindlalt vastavusse struktuurifondide vahenditele kehtivate analoogsete eeskirjadega, arvestades, et neil on ühine eesmärk. Komitee kordab samuti komisjonile esitatud üleskutset hinnata ESA 2010 eeskirjade mõju kohalike ja piirkondlike omavalitsuste investeerimisvõimele ning selgitada avaliku ja erasektori partnerluste käsitlemist Eurostati eeskirjade raames;
10.

toonitab, et kuigi 2014. aasta raamistikul põhinevad õigusriigi soovitused on endiselt jõus, ei ole raamistik seni andnud konkreetseid tulemusi. Eriti kahetsusväärne on asjaolu, et õigusriigi raamistikus on antud juhtnööre nn konstruktiivseks dialoogiks komisjoni ja asjaomase liikmesriigi vahel, kuid sellesse ei kaasata võimalikult varajases etapis eri valitsemistasandeid, sealhulgas kohalikku ja piirkondlikku tasandit, ega kodanikuühiskonda. Olukord on veelgi kahetsusväärsem seetõttu, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid peaksid alati täpsustama, et kuigi menetlus asjaomase liikmesriigi valitsusega kestab, ei soovita riiki teistest eraldada ning ollakse jätkuvalt valmis suhtlema asjaomase riigi ühiskonnaga;
1.

tuletab meelde, et Euroopa Liit (EL) on ajaloo suurim poliitiline saavutus, millega tagatakse rahu, demokraatia ja kodanike heaolu, et see pakub liikmesriikidele jätkuvalt parimad võimalused uute väljakutsetega tegelemiseks ning et meie prioriteet peaks olema liidu ühtsuse tugevdamine ja selle huvide edendamine;
11.

märgib murelikult, et avaliku sektori investeeringud on endiselt liiga väikesed ja ELis ebaühtlaselt jagunenud, nagu näitab asjaolu, et Euroopa poolaasta 2019. aasta tsüklis keskendub komisjon pikaajalistele investeeringutele; kordab seepärast, et kokkulepe stabiilsuse ja kasvu pakti paindlikkuse kohta on vaja esmasesse õigusesse üle võtta; kordab ka oma üleskutset võtta lisameetmeid avaliku sektori investeeringute suurendamiseks, eelkõige jättes stabiilsuse ja kasvu pakti raamatupidamisarvestusest välja riikliku, piirkondliku või kohaliku kaasrahastamise Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide raames, nagu on juba ette nähtud kaasrahastamise puhul Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi raames;
19.

juhib tähelepanu asjaolule, et kuigi struktuurireformi tugiprogrammi raames esitati taotlusi enamikust liikmesriikidest, on avaliku halduse kvaliteedi ja suutlikkuse probleem suurem paljudes Lõuna- ja Ida-Euroopa riikides; ( 15 ) väljendab heameelt selle üle, et struktuurireformi tugiprogramm on kättesaadav ka kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ning kutsub komisjoni üles julgustama liikmesriike tegelema omavalitsuste suutlikkuse arendamisega seotud vajadustega; väljendab heameelt komisjoni püüdluste üle saavutada parem koordineeritus erinevate suutlikkuse suurendamise harude üle, mida EL rahastab, ja kordab, et komisjon peaks seda tegema läbipaistval viisil, avaldades ühtse strateegilise dokumendi ( 16 )
8.

on arvamusel, et võttes arvesse ebakindlust seoses Ühendkuningriigi väljaastumisega Euroopa Liidust ja selle konkreetsete tagajärgedega, peavad kõik valitsustasandid nii Ühendkuningriigis kui ka ELi 27 liikmesriigis valmistuma kõigiks võimalikeks tulemusteks , nagu on rõhutanud Euroopa Ülemkogu. Eriti oluline on see, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused valmistuksid kõigiks stsenaariumiteks. Komitee rõhutab, kui oluline on, et kõigis otsustusetappides säiliks suur läbipaistvus, mis on vältimatu tingimus, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused suudaksid toime tulla kõigi võimalike tulemustega;
2.

on seisukohal, et need väärtused loovad aluse liikmesriikide, liikmesriikide ja ELi institutsioonide ning kõigi valitsustasandite vastastikusele usaldusele;
33.

on seisukohal, et Euroopa tööstuse terviklik ja pikaajaline strateegia on oluline element, et saavutada rohelise kokkuleppe eesmärgid, mis edendavad innovatsiooni, pakuvad konkurentsieeliseid ja töökohtade loomise võimalusi eelkõige noorte jaoks; selles kontekstis on väga oluline tagada, et energiamahukaid tööstusharusid toetatakse üleminekul vähese CO 2 -heitega tootmise viisidele, et piirata konkurentsi moonutamist ja vältida kasvuhoonegaaside heite ülekandumist, ennekõike kasutades ELi rahastust asjaomase teadus- ja arendustegevuse jaoks praktiliste lahenduste leidmiseks;
8.

märgib, et tulenevalt oma geograafilisest asendist, olemusest ja/või kaubandussidemete ulatusest puutuvad mõned piirkonnad Ühendkuningriigi liidust väljaastumise tagajärgedega rohkem kokku kui teised. Seepärast märgib komitee, et on oluline leida praktilisi lahendusi toetuse saamiseks, et tegeleda probleemidega, millega nimetatud piirkonnad seisavad silmitsi pärast Ühendkuningriigi EList väljaastumist. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni, Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles tagama, et Ühendkuningriigi kokkuleppeta väljaastumise tõttu põhjustatud restruktureerimine õigustaks ka Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF), Euroopa Liidu Solidaarsusfondi ja Euroopa Sotsiaalfondi+ (ESF+) sihtotstarbelist kasutuselevõtmist, ning kordab oma palvet Euroopa Komisjonile, et see hindaks võimalikku vajadust luua paremini struktureeritud keskpikk ja pikaajaline lahendus stabiliseerimisfondi kaudu piirkondadele, keda Ühendkuningriigi EList väljaastumine kõige ebasoodsamalt mõjutab. See fond peaks toetuma täiendavatele vahenditele, mitte toimima ühtekuuluvuspoliitika arvelt;
5.

palub, et komisjon esitaks 2020. aastaks kavandatud stabiilsuse ja kasvu pakti reformiprotsessi eel hinnangu, kuidas on stabiilsuse ja kasvu pakti paindlikkuse klausleid alates 2015. aastast kasutatud. Komitee on seisukohal, et stabiilsuse ja kasvu pakti reform peaks tooma kaasa selgemad eeskirjad, mis aitavad vältida protsüklilist eelarvepoliitikat, võimaldavad kõige haavatavama majandusega riikidel madala inflatsiooni tingimustes võlga mõistlikult ja jätkusuutlikult vähendada, jätta ühtekuuluvuspoliitika programmide riikliku kaasrahastamise vahendid stabiilsuse ja kasvu pakti ülemmäärade arvestusest välja ning kehtestada avaliku sektori raamatupidamise nn kuldreegli, mis annab kõigi tasandite avaliku sektori asutustele pikaajaliste investeeringute tegemiseks vajaliku eelarvepoliitilise manööverdamisruumi, mida on tarvis kestliku arengu tagamiseks;
11.

võtab teadmiseks internetis leviva vihakõne vastase võitluse tegevusjuhendi neljanda hindamise, mille Euroopa Komisjon esitas 4. veebruaril 2019, kuid märgib, et 72 % juhtudest ei reageerinud osalenud IT ettevõtjad vihakõne teavitustele sisu kustutamisega. Komitee väljendab samas kahetsust, et kasutajatele tagasiside andmise määr on langenud 65,4 %ni, toetades seega kavatsust täiendada tegevusjuhendis kirjeldatud vabatahtlikku lähenemisviisi regulatiivmeetmetega ELi tasandil;
61.

kutsub, pidades silmas, et Euroopa Liit on juba tunnustanud äärepoolseimate piirkondade ainulaadset olukorda poliitilisel ja õiguslikul tasandil, Euroopa Komisjoni üles võtma oma tulevaste iga-aastaste tööprogrammide puhul heaks tavaks täiendada neid lisaga, mis sisaldab konkreetseid ettepanekuid äärepoolseimate piirkondade kohta asjaomaseks aastaks, ja määrata kindlaks seadusandlikud ettepanekud, mis sisaldavad konkreetseid meetmeid äärepoolseimate piirkondade jaoks. Pole oluline, kas seadusandlike ettepanekute aluseks on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 349 või sel on kaks õiguslikku alust või ainult üldine valdkondlik õiguslik alus lepingus, kui seadusandlik ettepanek hõlmab de facto äärepoolseimate piirkondade eristamist. Lisas võiks märkida ka muid meetmeid (teatised, aruanded), mis Euroopa Komisjonil on asjaomasel aastal äärepoolseimate piirkondade osas kavas;