KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE raadiospektri kasutuse andmiku kohta /* COM/2014/0536 final */





1. Sissejuhatus ELi spektrikasutuse andmik loodi raadiospektripoliitika programmi[1] (RSPP) osana, et jõustada põhimõte, et spektrit tuleks kasutada ja hallata tõhusalt. Andmiku eesmärgid on võimaldada teha kindlaks sagedusvahemikud, kus olemasoleva spektrikasutuse tõhusust saaks parandada, et rahuldada spektrinõudlust liidu poliitikameetmete toetuseks, edendada innovatsiooni ja suurendada konkurentsi. 2013. aasta aprillis võttis komisjon vastu rakendusotsuse[2], millega määratakse kindlaks raadiospektri kasutuse andmiku praktiline kord, ühtne vorm ja metoodika (edaspidi „andmikuotsus”). RSPP artikli 9 lõikega 4 nõutakse, et komisjon esitaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande andmiku kohta, eelkõige tehnoloogiasuundumuste ning tulevaste spektrivajaduste ja –nõuete analüüsi. RSPP artikli 6 lõikega 5 nõutakse, et komisjon esitaks 1. jaanuariks 2015 aruande selle kohta, kas on vaja ühtlustada täiendavaid sagedusalasid traadita lairibaühenduse jaoks. Käesoleva aruandega täidetakse neid kahte kohustust. Selles on välja toodud tehtud edusammud ja raskused, mida on esinenud spektrikasutuse andmiku rakendamisel; analüüs, mille komisjon sai kättesaadavate andmete põhjal läbi viia, ning järeldused, mida saab praeguses etapis teha. 2. Spektrikasutuse andmiku hetkeseis Spektrikasutuse andmik põhineb spektrikasutuse teabe eri allikatel, mis on kättesaadavad uuringute kaudu, andmetel, mida liikmesriigid on esitanud analüüsivahendile või mis on saadud RSPP rakendamise osana ja raadiospektripoliitika töörühma tööst. · Komisjoni analüüsivahend põhines andmetel, mida on esitanud: o liikmesriigid Euroopa Kommunikatsioonibüroole raadiosageduste infosüsteemi (EFIS) andmebaasi jaoks vastavalt EFISi otsusele[3], o liikmesriigid otse komisjonile vastavalt otsusele 2013/195/EL. · Raadiospektripoliitika töörühmalt (RSP töörühm) oodatavad tööd: o arvamus Euroopa ees seisvate probleemide lahendamise kohta seoses traadita lairibaühenduse kasvava raadiospektrivajadusega[4] (traadita lairibaühenduse alane arvamus), o aruanne traadita lairibaühenduse ja ringhäälingu kohta sagedusvahemikus 400 MHz‑6GHz,[5] o aruanne valdkondlike strateegiliste raadiospektrivajaduste kohta.[6] · Euroopa Komisjoni Mandaadid Euroopa Postside- ja Telekommunikatsiooniadministratsioonide Konverentsile (CEPT). · Viimasel kahel aastal komisjoni hangitud uuringud, mis on otseselt seotud raadiospektrinõudluse ja -pakkumisega: o „Spektrikasutuse andmik ja läbivaatus: ELi spektrikasutuse tõhususe parandamise potentsiaali hindamine” – WIK uuring,[7] o „Tehnoloogiasuundumuste ning tulevaste spektrivajaduste ja –nõudluse analüüs kooskõlas RSPP artikliga 9” – AM uuring.[8] · Muud asjakohased väljaanded, konsultatsioonid ja andmed. 2.1.1. Andmete kogumine liikmesriikidelt Arvestades liikmesriikide muret võimaliku halduskoormuse pärast, kui praktiline kord oleks liiga range ja üksikasjalik, piirdusid andmikuotsusega kehtestatud andmete kogumise sätted ainult andmetega, mis olid liikmesriikidele juba 2013. aasta aprillis kättesaadavad ja mis tuleb esitada komisjonile masinloetaval kujul, ning järkjärgult lisaandmetega, mis saavad kättesaadavaks 2015. aasta lõpuks. Selleks et koguda liikmesriikidelt kättesaadavaid andmeid masinloetaval kujul, arendas komisjon välja andmeanalüüsivahendi ja leppis liikmesriikidega kokku[9], et andmed esitatakse komisjonile 30. oktoobriks 2013. Andmeanalüüsivahendi sisseseadmisel juhtis komisjon – taas vastuseks liikmesriikide tõstatatud mureküsimustele – tähelepanu, et andmeid võib saata riigis kasutusel olevas vormingus. Andmeanalüüsivahend kogub andmeid EFISilt ja otse liikmesriikidelt ning komisjon on märkimisväärselt pingutanud, et kanda mitmeid andmevorminguid üle ühtsesse andmebaasi. Andmete kogumisel esines raskusi erinevate andmevormingute, mitmekordsete edastusvahendite, konfidentsiaalsustaotluste ja andmekaitse probleemide tõttu. Seni on Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt välja arendatud vahendisse imporditud andmed 24 liikmesriigilt[10], kuid veel on probleeme andmete koguse ja kvaliteediga mitmes andmikku kuuluvas sagedusalas. Liikmesriigid ja komisjon püüavad ühiselt suurendada kättesaadavate ja edastatud andmete hulka, alustades andmetest RSPP-s seatud vahetute eesmärkide jaoks oluliste sagedusalade kohta. Andmeid kõikide sagedusalade kohta vahemikus 400 MHz‑6 GHz peaksid liikmesriigid koguma ja esitama järk-järgult 31. detsembriks 2015. Hulk liikmesriike on siiski märkinud, et nad peavad andmete kättesaadavuse suurendamist siseriiklike asjaolude tõttu võimatuks, nagu on sätestatud andmikuotsuse artikli 2 punktis 3. Komisjoni talitused ja liikmesriigid on pidanud arutelusid raadiospektrikomitees (RSK), et selgitada isikuandmete kaitse ning andmete turvalisusega seotud küsimusi. Liikmesriikidel soovitati anda komisjonile oma andmebaasi tõmmis. Spektrikasutuse andmebaas on umbes 20 liikmesriigil, kuid ainult neli on järginud soovitatud lähenemisviisi. Selle asemel esitavad paljud liikmesriigid andmeid arvutustabeli vormis, mis on masinloetava vormingu nõude minimaalne täitmine. Seetõttu annavad komisjoni poolt välja arendatud andmeanalüüsivahendi abil liikmesriikidelt kogutud andmed ainult osalise pildi spektrikasutusest vahemikus 400 MHz kuni 6 GHz. Andmeanalüüsivahend üksi ei võimalda komisjonil teha kõikehõlmavaid järeldusi praegusest spektrikasutusest ELis terves sihtvahemikus 400 MHz‑6 GHz. Seepärast on andmiku koostamiseks sama tähtsad ka muud allikad. 3. Andmikuanalüüsi tulemused 3.1. Spektripakkumine Hoolimata andmekogumisprotsessist tingitud piirangutest, mida on eespool selgitatud, on esialgne andmikuanalüüs andnud olulist teavet spektri kättesaadavuse ja kasutuse olukorrast ELis. Need esialgsed andmed on üksikasjalikult esitatud allpool. Hulk sagedusalasid, mida praegu ei kasutata või mis on enamikus liikmesriikides olulisel määral alakasutatud, on nimetatud tabelis 1, kasutades eespool nimetatud allikaid, kuigi need võivad liikmesriigiti erineda. Mõned sagedusalad, mis uuringutes välja toodi, ei ole siin all ära märgitud, sest need on üsna kitsad (5 MHz), mis piirab nende kasutatavust muude teenuste jaoks. Tabel 1 – Alakasutatud või kasutamata sagedusalad Sagedusala || Märkus 870‑876 MHz paaris alaga 915‑921 MHz || Neid sagedusi ei kasutata vähemalt kaheksas liikmesriigis. Samas kuus liikmesriiki kasutab neid sõjaväeteenistuse jaoks, kuigi kasutamine on ajaliselt ja geograafiliselt piiratud. 1452‑1492 MHz || Need sagedused on eraldatud digitaalsele raadioringhäälingule (DAB). Siiski ei kasutata neid 21 liikmesriigis. Ainult üks liikmesriik teatas kasutamisest DAB jaoks. Kaks teist teatasid osalisest kasutamisest traadita kaamerate jaoks. 1785‑1805 MHz || See sagedusala on paljudes liikmesriikides saadaval traadita mikrofonide jaoks, kuid on jäänud kasutamata sobiva tehnika puudumise tõttu. Kaks liikmesriiki kasutab seda sagedusala sõjaväeteenistuste jaoks ja kaks teist on väljastanud litsentsid traadita lairibavõrkude jaoks. 1980‑2010 MHz paaris alaga 2170‑2200 MHz || Need sagedused olid kogu ELis määratud liikuva kosmoseside teenuste jaoks. Praegu töötab nendel sagedustel ainult üks satelliit, tõsiste tööpiirangutega. Mõned liikmesriigid on võtnud jõustamismeetmeid, mis hõlmavad tegevuskava liikuva kosmoseside operatiivseks muutmiseks 2016. aasta detsembriks[11]. 1900‑1920 MHz ja 2010‑2025 MHz || Kuigi on väljastatud kasutusõigused traadita lairibateenuste jaoks, jäävad need suhteliselt kitsad paaritud sagedusalad kasutamata tehnika puudumise ja võimaliku häirimise tõttu külgnevate 3 G sagedusalade poolt. 2700‑2900 MHz || Esialgsed tulemused näitavad, et seda sagedusala kasutatakse sageli konkreetsetes geograafilistes asukohtades radarite jaoks, mis annab seega võimaluse potentsiaalseks geograafiliseks jagamiseks muude teenustega. 3400‑3800 MHz || Vt joonis 1 5000‑5150 MHz || Neid sagedusi ei kasutata mitmes liikmesriigis. Vähemalt neli liikmesriiki kasutab neid sõjaväeteenistuste jaoks. Oluline satelliidi fiiderlink Galileo jaoks asub sagedusel 5000‑5010 MHz. 3.2. Spektrinõudlus Tehnoloogiasuundumuste, tuleviku spektrivajaduste ja -nõudluse analüüs näitab, et paljud eri tüüpi rakendused, mis on liigitatud 14 rakenduste rühma, nagu on märgitud tabelis 2, vajavad praegu ja tulevikus rohkem spektrit. Tabelis 2 on esitatud iga rakenduste rühma kohta kvalitatiivne ülevaade nõudluse- ja tehnoloogiasuundumustest, nagu ka iga rühma puhul lühi-, keskpika- ja pikaajaliselt eeldatava nõudlusekasvu kvantitatiivne hinnang. Sagedusalad, milles seda tüüpi tehnikat tüüpiliselt kasutatakse, on indikatiivsed ja ei pruugi tingimata olla kasutusel rakenduste rühma poolt igas liikmesriigis. Tabel 2 - Nõudlustrendid Selgitus LA=lühiajaline periood: 2012‑2014, KP=keskpikaajaline periood: 2012‑2017, PA=pikaajaline periood: 2012‑2022. ++ tähistab enam kui 50 % suurenemist, + kuni 50 % suurenemist, = piiratud mõju, - kuni 50 % vähenemist, - - enam kui 50 % vähenemist. Rakenduste rühm – EL-28 riikides praegu kasutusel olevad sagedusalad (MHz) || Spektrile juurdepääsu nõudlust ajendavad põhitegurid || Spektrikasutuse nõudlus tulevikus || || LA || KP || PA AMCRN[12] 960‑1350 2700‑3100 4200‑4400 5030‑5150 || · kiire lairibaühenduse ja TV otseülekande pardateenused · RPA-süsteemide integreerimine tsiviilõhuruumi · raadiolokatsiooni teenuste areng || = || =/+ || + Raadioringhääling 470‑790 || · HDTV ja UHDTV juurutamine ja kasutuselevõtmine · tehnoloogia üleminek || + || +/++ || +/++ Mobiilside || || · keerulisemate seadmete väljaarendamine ja kasutuselevõtmine · Wi-Fi võrkudesse mahalaaditava liikluse maht (nii tarbijate kui ka operaatorite poolt) · 3,5 G/4 G (LTE/LTE-Advanced) tehnoloogialahenduste käivitamine || + || +/++ || +/++ 790‑862 880‑915 925‑960 1710‑1785 1805‑1880 1900‑1980 || 2010‑2025 2110‑2170 2500‑2690 3400‑3600 3600‑3800 Kaitsetööstus || · ühendatud seadmete hulga ja vahetatava teabe mahu suurenemine · mehitamata lennundussüsteemide arendamine ja kasutuselevõtmine · piiratud muutused positsioneerimis- ja navigatsioonitehnoloogias || = || + || ++ 406‑410 430‑433 435‑446 446‑450 870‑876 915‑921 1300‑1350 || 1518‑1525 1700‑1710 2025‑2110 2200‑2400 3100‑3410 4400‑5000 5250‑5460 Püsiühendused || || · kiudoptiliste võrkudega asendatuse määr · püsiühenduste üleviimine kõrgematele sagedustele || =/– || – || – – 1350‑1400 1427‑1452 1492‑1525 2025‑2110 || 2200‑2290 3800‑4200 5925‑6425 ATS[13] 5795‑5815 5855‑5875 5875‑5925 || · uute ATS-rakenduste väljaarendamine ja kasutuselevõtmine || = || + || ++ Meteorologia 401‑406 1675‑1710 5350‑5725 || · praeguste meteoroloogia jaoks määratud spektrikasutuste säilitamine nende spetsiifiliste füüsiliste omaduste tõttu || = || = || = PMR/PAMR[14] || · nutivõrgu ja nutiarvestirakenduste kasutuselevõtmine ja juurutamine || =/+ || + || + 406‑433 435‑470 || 870‑880 915‑925 PMES[15] || · sündmuste liik ja arv · tehnikatüüp · tehnikahulga suurenemine sündmuse kohta · HD- ja 3D-kaamerate kasutuselevõtmine || + || + || + 470‑790 1785‑1800 2025‑2110 || 2200‑2400 AJKA[16] || · kasvav nõudlus andmerikaste rakenduste järele · potentsiaal kasutada AJKA teenuste jaoks kommertsteenuseid ja -võrke || = || + || ++ 3100‑3400 4800‑4990 || 5150‑5250 Teadus || · praeguste meteoroloogia jaoks määratud spektrikasutuste säilitamine nende spetsiifiliste füüsiliste omaduste tõttu || = || = || = 1400‑1427 1610‑1614 1661‑1675 || 2290‑2300 2690‑2700 4940‑5000 Satelliitside || · tagasiühendusteenuste mahu suurenemine C-sagedusalas ning samuti järsk kasv nõudluses S-sagedusala järele || =/+ || + || + 1164‑1215 1525‑1610 1614‑1661 1980‑2110 2170‑2290 || 2484‑2500 3600‑4200 5000‑5030 5850‑6425 Lähitoimeseadmed || · Raadiosagedustuvastuse seadmete kasutuse ja eri rakenduste suurenemine || + || + || + 433‑435 863‑870 || 1785‑1800 1880‑1900 WLAN[17] || || · jätkuv Wi-Fi võrgu ulatuse ja kasutajate seas omaks võtmise suurenemine || + || + || + 2400‑2484 5150‑5350 || 5470‑5875 Allikad: Masoni analüüsi lõplik uuringuaruanne; Euroopa raadiosagedusalade jaotamise ja rakenduste tabel (ECA); RSP töörühma aruanne valdkondlike vajaduste kohta. 4. Põhijäreldused Eespool kirjeldatud esialgsete tulemuste põhjal saab teha mõned esimesed järeldused. Spekter on vahemikus 400 MHz‑6GHz kasutamata harva, kuid näiteid selle kohta siiski on. Nõudluse poolel tulevane spektrikasutus paljude rakenduste puhul järgmise 10 aasta jooksul eeldatavasti suureneb oluliselt. See olukord teeb ümbermääramise[18] üha raskemaks ja kulukamaks. Komisjon on seisukohal, et jätkusuutlik viis spektrinõudlust keskpikas ja pikas perspektiivis rahuldada on investeerida rohkem aega ja ressursse keerukamate spektri ühiskasutamise ideede väljaselgitamisse ja arendamisse, nagu on täpsemalt kirjeldatud allpool, tingimusel et kaitstakse tõhusat konkurentsi. Litsentsitud ühise juurdepääsu määramine; geograafiline spektri ühiskasutamine geograafilise asukoha määramise andmebaasidega (kui need tehakse kättesaadavaks) ühendatud seadmetega, ja olemasolevate võrkude ja spektri eraldamise tõhusam kasutamine spektri undamisemise, suuremal määral taaskasutamise ja ettevõtjate vahelise spektri ühiskasutuse kaudu RSP töörühm määratleb oma arvamuses litsentsitud ühise juurdepääsu kohta selle mõiste nii: „regulatiivne lähenemisviis eesmärgiga hõlbustada piiratud arvu litsentsiomanike poolt individuaalse litsentsimiskorra alusel käitatavate raadiosidesüsteemide kasutuselevõtmist ühele või mitmele tegutsevale kasutajale juba määratud või määratavas sagedusalas. Litsentsitud ühise juurdepääsu lähenemisviisi alusel on lisakasutajatel lubatud kasutada spektrit (või spektriosa) vastavalt ühiskasutuseeskirjadele, mis on lisatud nende spektrikasutusõigustesse, võimaldades seeläbi kõikidel volitatud kasutajatel, kaasa arvatud turgu valitsevatel ettevõtjatel, pakkuda teatud teenusekvaliteeti” ning soovitab, et liikmesriigid arendaksid aktiivselt arutelu ja määraksid kindlaks võimalused litsentsitud ühiseks juurdepääsuks. Geograafilise asukoha määramise andmebaasid võimaldavad spektrit tõhusamalt kasutada konkreetsetes asukohtades sekundaarsetele kasutajatele konkreetsete kanalite määramise teel selliselt, et ala primaarne kasutaja ei koge häirimist. ETSI töötab praegu komisjonilt saadud mandaadi alusel seadmete ja geograafilise asukoha määramise andmebaaside vahelise andmevahetuse ühiste vormingute alal. Selliste andmebaaside juurutamine ei piirdu konkreetsete sagedusaladega, vaid nõuab täpse asukoha põhjalikku tundmist ja primaarse kasutaja kaitse kriteeriumeid. Olemasolevate määratud spektrite ja võrkude tõhusamat kasutamist toetab ka RSP töörühm, kes kaalus oma aruandes valdkondliku nõudluse kohta võimalust kasutada juba kättesaadavaid ühtlustatud alasid teatud sektori, kommertsvõrkude või olemasolevate infrastruktuuride jaoks. RSP töörühm leiab samuti, et paljud tulevastest spektrivajadustest saab rahuldada, võimaldades võimalikult laiema spektrikasutuse tingimusi, et võimaldada uusi rakendusi, respekteerides samas kehtivaid kasutustingimusi. Komisjoni tehtud andmikuanalüüsi ning üksikasjalikuma pakkumis- ja nõudlusteabe põhjal väärivad andmiku tulemusena ära märkimist järgmised aspektid. 4.1. Traadita lairibaühenduse spekter RSPP-s on seatud traadita lairibaühenduse jaoks sihttase 1200 MHz ja samuti nõutakse, et komisjon esitaks 1. jaanuariks 2015 aruande selle kohta, kas on vaja ühtlustada traadita lairibaühenduse jaoks täiendavaid sagedusalasid. Komisjon märgib ära töö, mida on selles kontekstis teinud RSP töörühm, kes soovitab muu hulgas, et komisjon kaaluks meetmete vastuvõtmist seoses sagedusaladega 1452‑1492 MHz ja 2300-2400 MHz. Ta on ühtlasi kutsunud komisjoni üles arendama välja strateegilise kava, mis hõlmaks UHF-sagedusala (470‑790 MHz) tulevast kasutust. Komisjoni analüüs näitab, et surve UHF-sagedusalale suureneb, sest kõikide kasutajate vajadused hinnanguliselt suurenevad. Komisjon on algatanud UHF-sagedusala kohta poliitilise otsuse ja 2015. aasta ülemaailmseks raadiosidekonverentsi ettevalmistuseks mitu tegevust: mandaat CEPTile arendada välja tehnilised tingimused traadita lairibaühenduse jaoks sagedusalas 694‑790 MHz (700 MHz), mida saaks võimalikult rakendada AJKA kasutuseks, taotlus RSP töörühma arvamuse saamiseks UHF-sagedusala jaoks pikaajalise strateegia väljaarendamise kohta, uuring maapealsete traadita side platvormide lähendamise probleemide ja võimaluste teemal, kõrgetasemeline tööstuse esindajate rühm komisjoni strateegiliseks nõustamiseks UHF-sagedusala tuleviku kasutuse alal. CEPTile on antud ka volitused uurida, milliseid tehnilisi tingimusi on vaja selleks, et oleks võimalik ühiskasutada sagedusalasid 1452‑1492 MHz (1,5 GHz sagedusala) ja 2300‑2400 MHz (2,4 GHz sagedusala) traadita lairibaühenduse ja tegutsevate kasutajate vahel. Seni on ELi tasandil ühtlustatud ligikaudu 1000 MHz spektrist traadita lairibaühenduse jaoks, nagu on näidatud joonisel 1. Tabelist 1 nähtub, et sagedusalasid 1900‑1920 MHz ja 2010‑2025 MHz, kuigi need on alates 2000. aastast määratud mobiilsideoperaatoritele, ei kasutata. Komisjon tegi CEPTile ülesandeks uurida tehnilisi tingimusi, mis võimaldaksid teha need sagedusalad kättesaadavaks alternatiivseks kasutuseks. Uuritavate variantide hulgas on võimalus määrata need sagedusalad otsese õhk-maa-side jaoks (täiendades otsust 2013/654/EL[19] mobiilsideteenuste kohta õhusõiduki pardal) koos juhtmeta kaamerate ja lähitoimeseadmetega. Täiendavad ühtlustatud sagedusalad traadita lairibaühenduse jaoks Spektripakkumise ja –nõudluse analüüsi põhjal usub komisjon, et praegu ei ole vajadust spektrit täiendavalt ühtlustada üle 1200 MHz sihttaseme vahemikus 400 MHz‑6 GHz litsentsitud traadita lairibaühenduse jaoks. Seda järeldust toetavad järgmised põhjendused. Alakasutatud spektri tase mobiilse lairibaühenduse puhul on ikka veel väga suur – ligikaudu 30 % (vt joonis 1 allpool), peamiselt, kuid mitte ainult vahemikus 3,4‑3,8 GHz nõudluse puudumise tõttu[20] ja/või seoses kasutusraskustega[21]. 2012. aastal võttis komisjon vastu otsuse[22], millega ühtlustatakse 2 GHz paarissagedusalade kasutamine tehnoloogianeutraalsuse põhjal, avades seega selle sagedusala järgmise põlvkonna tehnoloogia, näiteks LTE jaoks. Mõlemaid sagedusalasid saab kasutada tihedamate suure võimsusega mobiilsidevõrkude rajamiseks; Järgmise põlvkonna tehnoloogia alase teadustöö esialgsed tulemused näitavad, et 5 G võrkude jaoks on vaja väga laiu kanaleid. Et sellele nõudmisele vastata, vähemalt lühiajaliste stsenaariumide puhul, ongi vaja spektrit üle 6 GHz, lisaks mobiilse lairibaühenduse jaoks juba saavutatud 1200 MHz spektrile. Ühendus avaliku ja erasektori partnerluses loodud 5 G infrastruktuuriga[23] on oluline, et tagada, et spektrikasutuse andmikus võetakse arvesse edasisi tehnoloogiasuundumusi, nagu ka partnerlusest saadavaid andmeid konkreetsete sagedusalade kohta; Väikese raadiusega tugijaamade rajamine mobiilsidevõrgustiku tihendamiseks (litsentsitud spektrikasutusega) või mobiilsideliikluse mahalaadimiseks[24] (WiFi kaudu litsentsivaba spektrikasutusega), nagu ka kõige uuemad mobiilsidevõrgu tehnoloogialahendused kätkevad ikka veel suurt täiendava traadita lairibaühenduse võimsuse potentsiaali kogu liidus keerukama spektri taaskasutuse põhjal. Joonis 1 annab ülevaate sagedusaladest, mis on Euroopa tasandil ühtlustatud kasutamiseks traadita lairibaühenduse jaoks (kokku ca. 1000 MHz). Kus tulbad ei ulatu 1000 MHz tähiseni, ei ole spekter selles liikmesriigis täielikult operaatoritele määratud. Mõnes liikmesriigis puudub nõudlus[25], kuid see on seotud kõrgemate sagedusaladega (peamiselt 2,6 GHz ja 3,4‑3,8 GHz). Sagedustel alla 1 GHz nõudluse puudust ei ole. Joonis 1 – ELi ühtlustatud sagedusalades traadita lairibaühendusele määratud spekter 4.2. Radari sagedusalade ühiskasutus Esialgsed tulemused Teadusuuringute Ühiskeskuse analüüsivahendist näitavad, et 2700‑2900 MHz sagedusala kasutatakse sageli konkreetsetes geograafilistes asukohtades, jättes kasutamata alad spektri ühiskasutuseks. Uuringutest saadud teabega ühendatult näitab see, et 14 liikmesriigil töötavad lennundusradarid kogu riigis vähem kui viies tegevuskohas (harilikult lennujaamad). Mõne erandiga on enamikul liikmesriikidel radari jaoks töös vähem kui 20 tegevuskohta riigis ja paljudes Euroopa osades on võimalik geograafiline ühiskasutus muude teenustega. Vastuseks komisjoni mandaadile programmitootmise ja erisündmuste edastamise (PMSE) alal on CEPTi aruandes 51 see sagedusala identifitseeritud võimaliku uue sagedusalana (muu hulgas) juhtmeta kaamerate ajutiseks kasutamiseks geograafiliste piirangutega, et kaitsta olemasolevaid radarirakendusi. 4.3. Traadita mikrofonid Spektri tõhusama kasutuse tõttu primaarsete teenistuste poolt kaotavad programmitootmise ja erisündmuste edastamise kasutajad tõenäoliselt spektrialasid UHF-ringhäälingu sagedusalas ja peavad kaaluma muid tehnoloogialahendusi ja/või sagedusalasid koos nende kasutuselevõtuga UHF-ringhäälingu sagedusalas. Tehnoloogiasuundumused näitavad, et kasutust saab tõhustada digitaalmikrofonide suurema kasutuse kaudu[26]. Vaja on täiendavaid uuringuid, et hinnata spektri ühtlustamise võimalust 1,5 GHz ümber, nagu on soovitanud sidusrühmad, audio-PMSE jaoks. Komisjon töötab praegu välja otsuse eelnõu audio-PMSE kohta, mis sisaldaks ettepanekut ühtlustada 29 MHz „tuumiksagedusala” 800 MHz ja 1800 MHz sagedusaladel (niinimetatud dupleksvahedes) ning näha ette 30 MHz lisaspektrit audio‑PMSE kasutajatele põhivajaduste jaoks. 4.4. Satelliitside 2009. aastal valiti liikuvaid kosmoseside teenuseid (MSS)[27] osutavate üleeuroopaliste süsteemide operaatoriteks Inmarsat Ventures Ltd ja Solaris Mobile Ltd ning nad pidid kahe aasta jooksul alustama tööd 1980‑2010 MHz ja 2170 2200 MHz sagedusalade osas. Piiratud kasutuse tõttu, mida on nimetatud tabelis 1, on mõned liikmesriigid kehtestanud otsuse 2011/667/EL[28] kohased jõustamismeetmed, mis hõlmavad uut tegevuskava liikuva kosmoseside teenuste käitamiseks 2016. aasta detsembriks. Vastuseks on Solaris ja Inmarsat mõlemad tulnud hiljuti välja plaanidega. Kui nende jõustamistegevuste tulemusel ei ole sagedusalasid õigeaegselt kasutusele võetud vastavalt ühistele tingimustele, siis võib need sagedusalad arvestada uute kasutuste jaoks, nagu maapealne traadita lairibaühendus, nagu on soovitatud RSP töörühma arvamuses traadita lairibaühenduse kohta ja WIK uuringutes. Niinimetatud C-sagedusala (3600‑4200 MHz) kasutatakse Euroopas satelliitside jaoks. Otsusega 2008/411/EÜ[29] ühtlustati 3400‑3800 MHz sagedusala maapealsete süsteemide jaoks, kuid seda kasutatakse praegu traadita lairibaühenduse jaoks vähe. Nagu on üldjoontes kirjeldatud punktis 4.1, teeb väikese raadiusega tugijaamade võimalik kasutamine traadita lairibaühenduse läbilaskevõime piirangud selles vahemikus ebatõenäoliseks. Samas järeldus analüüsist, et tagasiühendus- ja tihendusteenuste, erialateenuste jaoks vajalik satelliitside ribalaiuse suurendamine ja pidevalt suurenevad videoedastuse jaoks kasutatavad bitikiirused on põhitrendid, mis ajavad satelliitside spektri nõudlust üha suuremaks, ja et enamiku nendest vajadustest saab katta C-sagedusalaga. See on väärtuslik sagedusala satelliitside kasutuseks, sest see sisaldab üsna suurt spektrihulka suhteliselt madalatel sagedustel, millel on paremad leviomadused (mis võimaldavad väga laia katvust) ja on vähem vastuvõtlikud sademetele ja niiskusele (mis võimaldab signaali vastupidavust) kui kõrgemad satelliitsidesagedused. C-sagedusala teenuseid osutavaid satelliite on üle 180 ja vähemalt 50 neist katavad Euroopat, kus seda sagedusala kasutatakse sellises sagedusalas töötamiseks vajaliku tehnika suure maksumuse tõttu peamiselt erialateenuste jaoks. ELis on ligikaudu 1400 maapealset tegevuskohta, mis peavad kahesuunalist sidet C-sagedusala satelliitidega. Eespool esitatud arvestades on komisjon seisukohal, et taotlused võimaldada maapealseid traadita lairibaühenduse teenuseid terves C-sagedusalas (s.o 3,8‑4,2 GHz ja ka 3,4‑3,8 GHz) ei oleks õigustatud. Selleks et kaitsta satelliitsideteenuste kasvu C-sagedusalas ja toetada satelliidi poolt kasutuse tihendamist 3,8‑4,2 GHz sagedusalas, kavatseb komisjon teha ettepaneku viia läbi uuringud, mis võiksid välja viia ühtlustamismeetmeni satelliitside lairibaühenduse/väikesemõõtmelise apertuuriga terminalide (VSAT) jaoks 3,8‑4,2 GHz sagedusalas. 4.5. Lähitoimeseadmed Nendel rakendustel on oluline osa spektri tagamises nutienergiavõrkude, nutiarvestite ja asjade interneti jaoks. Need hõlmavad ka raadiosagedustuvastust, masinatevahelist sidet ja silmusvõrke. Ühiskasutust turgu valitsevate kasutajatega (peamiselt sõjaväesüsteemid ja GSM-R) 870‑876 MHz ja 915‑921 MHz sagedusalades uuris CEPT, mis määras kindlaks hulga miinimumparameetreid sellise kasutuse jaoks ja lisas oma järeldused soovitusse[30]. Tööstuse püsiva huvi tõttu nende sagedusalade vastu on need oluliseks sihiks komisjoni otsuse 2006/771/EÜ[31] lähitoimeseadmete raadiospektri ühtlustamise kohta järgmisel ajakohastamisel. 5. Järeldused Kuigi spektrikasutuse andmik võib anda tulemusi, nagu on eespool üldjoontes kirjeldatud, siis on samuti ilmne, et mõned andmetest, mille kogumine oli ette nähtud, jäävad lähitulevikus kättesaamatuks mõnes liikmesriigis, mis ise neid andmeid ei kogu ja mis peavad võimatuks oma andmete kättesaadavust suurendada. Eesmärgiga kasutada ressursse tõhusalt jätkab komisjon koostööd liikmesriikidega nii liikmesriigi tasandil juba kättesaadavate andmete kogumisel kui ka sihipäraselt täiendavate andmete hankimisel. Sihiks on eelkõige RSPP rakendamiseks olulised sagedusalad. Ühtlasi püüab komisjon saada olulisi andmeid liikmesriikidelt, kes taotlevad erandeid ühtlustamismeetmetest erilise olukorra tõttu riigis. Sellised taotlused võidakse siduda üksikasjalike kasutuspõhiste andmete esitamisega masinloetaval kujul, sest võib oletada, et sellised andmed peavad erandite põhjendamiseks kättesaadavad olema. Andmeanalüüsivahendist saadud tulemused tulevad edaspidi kasuks, eriti kui on näidatud, et geograafiline ühiskasutus on teostatav. Võttes arvesse raskusi andmete kogumisel, nagu on eespool üldjoontes kirjeldatud, täiendatakse andmeanalüüsivahendit muude allikate kaudu, nt uuringud, sisend RSP töörühmalt või otsene teave spektrikasutajatelt, sealhulgas nende seisukohtade kogumine käesoleva aruande põhijärelduste kohta. Komisjon jätkab andmiku ülesehitamist, et see täidaks oma põhieesmärki – saavutada tõhusam spektrikasutus. Kuigi seda on alati tajutud ülesandena, mis eeldab sammhaaval lähenemisviisi, kogemuse varumist ja usalduse ülesehitamist andmiku koostamisel, on tõenditepõhise spektrikasutuste poliitika kujundamine endiselt päevakorras tähtsal kohal, sest käesolevas aruandes on dokumenteeritud paljude sektorite nõudlus saada rohkem spektrit. Andmik on eluliselt tähtis töövahend, et aidata riikide ja ELi poliitikakujundajatel teha otsuseid spektrikasutuse tõhustamiseks tulevikus. Seepärast jätkuvad arutelud raadiospektrikomitee liikmetega küsimuses, kuidas jätkata andmiku jaoks andmete kogumist. [1] Otsus 243/2012/EL; ELT L 81, 21.3.2012, lk 7–17 [2] Komisjoni otsus 2013/195/EL; ELT L 113, 25.4.2013, lk 18-21 [3] Komisjoni otsus 2007/344/EÜ, ELT L 129, 17/05/2007, lk 67–70. [4] RSPG13-521 rev1. [5] RSPG13-522. [6] RSPG13-540 rev2. [7] http://ec.europa.eu/digital-agenda/sites/digital-agenda/files/cion_spectrum_inventory_executive_summary_en.pdf. [8] http://ec.europa.eu/information_society/newsroom/cf/dae/document.cfm?doc_id=2881. [9] Raadiospektrikomitee 44. koosolekul 9.‑10. juulil 2013. [10] Austria, Belgia, Bulgaaria, Horvaatia, Küpros, Tšehhi Vabariik, Taani, Eesti, Soome, Prantsusmaa, Saksamaa, Kreeka, Itaalia, Läti, Leedu, Luksemburg, Malta, Madalmaad, Poola, Rumeenia, Slovakkia, Sloveenia, Rootsi ja Ühendkuningriik. [11] Senised sammud: Komisjoni otsus 2007/98/EÜ raadiospektri 2 GHz sagedusala ühtlustatud kasutamise kohta liikuva kosmoseside süsteemide rakendamiseks; EP ja nõukogu otsus 626/2008/EÜ liikuva kosmoseside teenuseid pakkuvate süsteemide valiku ja nendega seotud lubade andmise kohta; operaatorite valimine 2009. aasta mais komisjoni otsusega 2009/449/EÜ; komisjoni otsus 2011/667/EL, 10. oktoober 2011, liikuva kosmoseside teenuseid käsitlevate jõustamiseeskirjade kooskõlastatud kohaldamise meetodite kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 626/2008/EÜ artikli 9 lõikele 3, nimetatud „jõustamisotsuseks”. [12] Lennunduse, merenduse ja tsiviilraadiolokatsiooni- ja –navigatsioonisüsteemid. [13] Arukad transpordisüsteemid. [14] Suletud raadioside ja piiratud avaliku juurdepääsuga raadioside. [15] Programmitootmine ja erisündmuste edastamine. [16] Avalik julgeolek ja katastroofiabi. [17] Raadiokohtvõrk. [18] Ühe (turgu valitseva) kasutaja spektrist välja viimine teise kasutaja (uue tulija) heaks. [19] ELT L 303, 14.11.2013, lk 48 [20] „Nõudluse puudumise” tõi põhjuseks, miks ei ole asjaomast spektrit kasutuseks määratud, 21 liikmesriiki. See teave koguti liikmesriikidelt komisjoni jõupingutuste osana RSPP ja eriti selle artikli 6 rakendamiseks. [21] Sellised raskused nagu piiriülene koordineerimine, eriti kolmandate riikidega, ja raskused seoses tehnika kättesaadavusega. Selleks et viimast parandada, on komisjon ajakohastanud oma rakendusotsust 3,4-3,8 GHz kohta, millega kehtestati soovitatud kanaliseerimiskava ja lairibatehnoloogia, näiteks LTE jaoks optimeeritud tingimused. [22] Otsus 2012/688/EL; ELT L 307, 7.11.2012, lk 84–88. [23] 17. detsembril 2013 sõlmis asepresident Kroes lepingu „5 G infrastruktuuri partnerlusega”. Partnerlus on tööstusühendus, kuhu kuuluvad partnerid avalikust ja erasektorist. [24] Komisjoni rahastatud uuringus liikluse mahalaadimise kohta täheldati mõõdetud nutitelefoni ja tahvelarvuti kasutusmustrite põhjal, et 71 % kogu traadita andmeliiklusest toimetati 2012. aastal kohale WiFi kaudu. Uuringus hinnati, et see arv suureneb 216. aastaks 78 %-ni, kuna mobiilsideliiklus hinnanguliselt suureneb 2016. aastani kiirusega 66 % aastas. Nende sagedusalade sotsiaalmajanduslikku väärtust võib võrrelda summaga, mis maksab sama suure andmemahu edasitoimetamine ainuüksi mobiilsidetehnoloogiatega: uuringus hinnati, et kogu 2012. aasta WiFi andmeliikluse kohaletoimetamiseks ELis mobiilsidevõrkude kaudu olnuks vaja infrastruktuuriinvesteeringuid summas 35 mld eurot ja 2016. aastaks oleks vaja 200 mld eurot, et toime tulla kavandatud nõudlusega. [25] Nõudluse puudumist kinnitasid liikmesriigid komisjonile vastastikuse (katse-) menetluse raames RSPP artikli 6 jõustamiseks. See hõlmab järgmisi juhtusid: (i) litsents on tagastatud spektri reguleerijale, (ii) pakutav spekter jäi oksjonil välja müümata, (iii) avaliku konsultatsiooni ajal ei ole ilmutatud huvi. [26] Tunnistatakse, et mitte kogu programmitootmise ja erisündmuste edastamise audiotehnikat ei saa üle viia digitehnoloogiale, eriti seni, kui on viivituste töötlemisega seotud probleeme, mis põhjustavad inimkõrva jaoks märgatavaid viivitusi. [27] Otsus 2009/449/EÜ; ELT L 149, 12.6.2009, lk 65–68. [28] ELT L 265, 11/10/2011, lk 25–27. [29] ELT L 156, 14/06/2008, lk 14–15. [30] ERC soovitus 70-03. [31] ELT L 312, 11.11.2006, lk 66-70.