EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 15.11.2011 
SEK(2011) 1355 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumentidele 
Ettepanek:  
Määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta  
 
ja 
 
Ettepanek:  
 
Direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse 
väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud  ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate 
õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta ja direktiivi 2011/61/EL alternatiivsete 
investeerimisfondide valitsejate kohta 
{KOM(2011) 747 lõplik} 
{SEK(2011) 1354 lõplik}  
 
ET 1   ET KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumentidele 
Ettepanek:  
Määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta  
 
ja 
 
Ettepanek:  
 
Direktiiv, millega muudetakse direktiiv i 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse 
väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks lood ud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate 
õigus- ja haldusnormide koos kõlastamise kohta ja direkt iivi 2011/61/EL alternatiivsete 
investeerimisfondide valitsejate kohta 
SISSEJUHATUS 
Määrus (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta1 (reitinguagentuuride määrus) sai täies 
ulatuses kohaldatavaks 7. detsembril 2010. M ääruses sätestatakse  reitinguagentuuride 
tegevuseeskirjad. Lisaks võeti 11. mail 2011 vast u reitinguagentuuride määruse muudatus2, 
millega anti Euroopa Väärtpab eriturujärelevalvele (ESMA)3 eksklusiivsed 
järelevalvevolitused ELis regi streeritud reitinguagentuuride ül e, et tsentraliseerida ja 
lihtsustada nende järelevalvet Euroopa tasandil.  
Siiski ei käsitleta olemasolevas re itinguagentuuride määruses nii mõndagi 
krediidireitingutegevuse ja reitingute kasu tamisega seotud probleemi. Paljud komisjoni 
korraldatud avalikule konsulteerimisele4 ja 2011. aasta juunis komisjoni korraldatud 
ümarlauale5 antud vastused kinnitasid vajadust käsitleda mõnd probleemi, mis on seni 
lahenduseta jäänud. Need on eriti seotud fi nantsturu osapoolte liigse tuginemisega 
krediidireitingutele, reitinguturu kõrge kontsentratsiooniga ning teatud määral ka 
reitinguagentuuride tasu stamise viisiga.  
Kuigi on olemas hulk väiksemaid reitingu agentuure, domineerib turgu kolm suurt 
reitinguagentuuri (Fitch, Moody’s ja Standard  & Poor’s), mille kombineeritud turuosa on 
                                                 
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16 . septembri 2009. aasta määrus reitinguagentuuride kohta, ELT L 
302, 17.11.2009. 
2 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 513/2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta, ELT L 145, 31.5.2011. 
3 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) (ESMA), ELT L 331, 15.12.2010, lk 84. 
4 Reitinguagentuuride kohta läbi viidud avaliku konsu lteerimise algatasid Euroopa Komisjoni talitused 5. 
novembril 2010 ja lõpetasid 7. jaanuaril 2011. Kokku saadi enam kui 100 vastust. 
5 Euroopa Komisjoni talituste poolt 6. juulil 2011 korraldatud ümarlaud reitinguagentuuride teemal. 
 
ET 2   ET kogu maailmas enam kui 95 %.6 Turulepääsu piiravad sektori mastaabisäästud ja 
reitinguagentuuride maine, mis kujutab endast  märkimisväärset konkurentsieelist. Samuti ei 
ole piisavalt käsitletud teat ud reitingukategooriate spet siifilisust, eriti riikide 
võlainstrumentidega seotud kategooriate puhul. Hiljutise euroala võlakriisi ajal7 kritiseeriti 
reitinguagentuure eriti teravalt se oses riikide võlareiti ngute läbipaistvuse ja kvaliteediga, ning 
samas tõstatati ka küsimus, kas reitinguagentu uridele kehtivat ELi õigusraamistikku peaks 
probleemiga tegelemiseks veelgi karmista ma. Lõpuks ei käsitletud olemasolevas 
reitinguagentuuride määruses p iisavalt ka reitinguagentuurid e osanikestruktuuriga seotud 
huvide konflikte ega reitinguage ntuuride tsiviilvastutust.  
PROBLEEMI  MÄÄRATLUS 
Järgmises osas kirjeldatud probleemid s aab rühmitada kuue laia teema alla:  
• liigne välistele krediidireitingutele tuginemi ne viib kapitaliturgudel „Cliff-efektini“8; 
• riikide „kaljuservaefekt“ ja kõrvalmõjud muutuvad; 
• krediidireitingute turul on piiratud valik ja konkurents; 
• reitingute kasutajatel, kes kasutavad reitinguagentuuride määrust rikkuva 
reitinguagentuuri antud ebaõiget  reitingut ja kannavad seel äbi kahju, ei ole piisavalt 
õigust hüvitisele; 
• reitinguagentuuride potentsiaalselt vähe nenud sõltumatus, mis tuleneb huvide 
konfliktist; viimane omakorda aga „emitent maksab“ mudelist ning 
reitinguagentuuride osanikestruktuurist ja  pikaaegsest ühe re itinguagentuuri heaks 
töötamisest; ja  
• krediidireitingute andmise ebamäär ased meetodid ja protsessid.  
                                                 
6 Finance  – FAZ.NET, S & P, Moody’s ja Fitch: Brüsse li lahing reitinguoligopoli vastu, juuni 2011. 
Kättesaadav aadressil: http://fin ancesjournal.com/finances/moody s-fitch-brussels-battle-rating-
oligopoly-5972.html. 
7 Euroala võlakriisi kirjeldus ja üksikasjalik analüüs on toodud mõjuhinnangu VI lisas.  
8 „Cliff-efekt“, st nn kaljuefekt seisneb äkilistes nä htustes, mille põhjustab reitingu vähendamine alla 
konkreetset läviväärtust, mille korral võib ühe väärtpaberi väärtuse vähendamine tekitada 
ebaproportsionaalse kaskaadi efekti.  
 
ET 3   ET  
Õigusaktides sätestatud nõuded kasutada väliseid 
krediidireitinguid 
Liigne välisreitingute kasutamine sisemise riskjuhtimise 
jaoks 
Riigireitingute andmise protsessi ebapiisav läbipaistvus Otseselt reitingutega seotud investeeringustrateegiad 
Ebapiisav teave struktureeritud finantstoodete kohta  
Riigireitingute andmise protsessi ebatäielikkus ja ebapiisav 
objektiivsus  
Reitingute avaldamise halb ajastus  
Krediidireitingute turu kõrge kontsentreeritus  
Omandistruktuuri tõttu tekkida võivad huvide konfliktid
Mudeli „väljaandja maksab“ tõttu tekkida võivad huvide 
konfliktid Mõnes liikmesriigis puudub tsiviilvastutus Suured turutõkked krediidireitingute turule sisenemisel
Reitinguid ei ole võimalik võrrelda 
Regulatiivse arbitraaži risk Liigne välistele 
reitingutele tuginemine 
viib kapitaliturgude 
protsüklilisuseni ja „Cliff-
efektini“ 
 
 
 
Turu stabiilsust 
ohustavad 
riskid 
 
Ebakindlus 
finantsturu 
suhtes  
 
Investorite 
vähenenud 
kindlustunne  
 
Reitingute 
langenud 
kvaliteet  Riikide võlareitin gute 
muutuste kõrvalmõjud  
Krediidireitin guturu 
piiratud 
valikuvõimalused ja 
konkurents  
Investoritel 
pole 
hüvitisele 
piisavalt 
õigusi  
Reitin guagentuuride 
määramatu sõltumatus   
Reitingute ja nende andmise meetodite ebapiisav selgitamine 
ja läbipaistvus 
Reitingute avaldamise halb ajastus  
 Liiga ebamäärased 
krediidireitingute andmise meetodid 
ja protsessid  
 Probleemide põhjused Ülemaailmsed 
probleemid Tagajärjed 
 
Joonis 1.  Probleemipuu 
 
ET 4   ET SUBSIDIAARSUS 
Vastavalt subsidiaarsuse põhimõ ttele (Euroopa Liidu lepingu arti kli 5 lõige 3) peaks liit 
võtma meetmeid ainult siis, kui liikmesriigid  ei suuda piisavalt saavutada kavandatava 
meetme eesmärke, kuid kavandatud meetme ulat use või toime tõttu saab neid paremini 
saavutada liidu tasandil. Kuigi kõigil üla ltoodud probleemidel on üksikute liikmesriikide 
jaoks olulised tagajärjed, saab nende üldisest mõjust aimu vaid piiriüleses kontekstis. Seda 
seetõttu, et reitinguid saab ühe s riigis anda finantsinstrum entide kohta, mis on välja antud 
teises riigis; nii ei pruugi riigi tasandil võetud meetmetel mi ngit mõju olla, kuna reitinguid 
võidakse edaspidigi anda ja kasutada, kui need  on välja antud mõne te ise ELi riigi või isegi 
kolmanda riigi jurisdiktsioonis. Valitseb oht, et selle tulemusena hakatakse riiklikest 
krediidireitinguid käsitlevatest meetmetest ilma liidu meetmeteta kõrvale hoidma või et riiklikud meetmed oleksid ebaefektiivsed. Seega saab parimaid meetmeid reitinguagentuuride 
vallas võtta edaspidi ühiste jõupingutustega. Sellest tule nevalt tunduvad ELi meetmed 
subsidiaarsuse põhimõtte valguses asjakohased.  
EESMÄRGID
 JA EELISTATUD  POLIITIKAVALIK 
Ettepaneku üldine eesmärk on panustada fi nantsstabiilsuse risk ide vähendamisse ning 
investorite ja teiste finant sturgude turuosaliste kindlust unde ja reitingute kvaliteedi 
taastamisse. Käesolevas osas esitletud po liitikavalikute kogumi ee smärk on käsitleda 
probleeme ja jõuda vastavate konkreetsete eemä rkideni. Mõjususe ja tõhususe alusel on 
tehtud eelistatud valikud, mis on tabelis  välja toodud poolpaksus kirjas.  
Poliitikavalikud finantsasutuste  ja -turgude „Cliff-efekti“9 mõju vähendamiseks, vähendades 
selleks omakorda välistele reitingutele tuginemist  
Poliitikavalikud 
1. Poliitikaid ei muudeta. 
2. Vähendada toetumist välistele reitingutele, parandades sisemist riskijuhtimist ja edendades sisemiste 
reitingumudelite kasutamist reguleerimise eesmärgil.  
3. Nõuda, et krediidiasutused, investeerimisfirmad, kindlustus-  ja edasikindlustusettevõtted kasutaksid enam kui üht reitingut.   
4. Karmistada pidevalt struktureeritud finantsinstrumentide andjatele kehtivaid avalikustamisnõudeid.  
Mõjuhinnang näitab, et praeguses olukorras on kõige tasuvamateks valikuteks meetmed, mille 
abil parandada sisemist krediidiriskide ju htimist ja sisemiste mudelite kasutamist 
reguleerimise eesmärgil, eriti aga parandada struktureeritud finant stoodete emitentidele 
avalikustamistegevust. Head kvaliteedireitingu d on kasulikud ja neid tuleks kasutada ka 
edaspidi; siiski on tähtis stimuleerida sisemist e krediidireitingute võima luste arengut piisavate 
ressurssidega firmade suhtes. Seega tuleks taga da, et liigset krediidireitingutele toetumist 
ennetav põhimõte kehtiks koos finantsstab iilsuse nõukogu põhimõtete ga reeglina kõigile 
finantsturgudel tegutsejatele. Esimen e poliitiliste meet mete kogum, millega 
krediidireitingutele toetumist vähendada, on j uba kaasatud komisjoni uude ettepanekusse 
muuta kapitalinõuete direktiivi.10 Selles etapis püsib kohane misvajadus eriti avatud 
investeerimisfondide ja altern atiivsete investeerimisfondide  valdkonnas. Struktureeritud 
                                                 
9 „Cliff-efekt“, st nn kaljuefekt seisneb äkilistes nä htustes, mille põhjustab reitingu vähendamine alla 
konkreetset läviväärtust, mille korral võib ühe väärtpaberi väärtuse vähendamine tekitada 
ebaproportsionaalse kaskaadiefekti.  
10 KOM (2011) 453 (lõplik). 
 
ET 5   ET finantstoodete topeltreitingud või ksid aidata nende keerukate toodete reitingutele toetumist 
veelgi enam vähendada.  
Eelistatud valikud on kooskõlas osanike vaadetega, et isegi kui õigusaktidest kõrvaldatakse 
reeglid, mis käivitavad automaatse reitingutele tuginemise, on see siiski vaid üks samm, mitte 
viivitamatu lahendus. Sidusrühmad märkisid ka, et  praeguse väliste reitin gute kasutamise tava 
asendamiseks on keeruline sobivaid meetmeid le ida. Paljud, sh tööstusharude esindajad ja 
valitsused, leidsid, et reiti ngute asemel turumeetmete kasutamine oleks ebasobivalt 
protsükliline ja ebakindel, kuid neid võiks teiste meetmete kõrval arvesse võtta. Mõned 
sidusrühmad, eriti emitendid, olid vastu ideele nõuda liigse tuginemise vähendamiseks mitut reitingut, samas kui mõned väiksemad reitingua gentuurid tervitasid mitme reitingu nõuet.  
Poliitikavalikud riikide võlareitingutega seotud kõrvalmõjude riskide maandamiseks 
Poliitikavalikud 
1. Poliitikaid ei muudeta.  
2. Nõuda, et reitinguagentuurid avaldaksid täielikke uuringuaruandeid, kus käsitletaks riikide võlareitinguid ja töötajate 
jagunemist.  
3. Nõuda reitinguagentuuridelt pärast ELi kauplemiskohtade sulgemist riigireitingute avaldamist. 
4. Nõuda reitinguagentuuridelt riikide võlareitingute protsessi sagedasemat läbiviimist.  
5. Laiendada pädevate asutuste (ESMA) volitusi tagamaks, et reitingumeetodid vastavad õigusnõuetele. 
6. Nõuda, et (ELi) riigid avaldaksid oma majandustulemust e kohta standarditud andmekogumi, et võimaldada krediidiriski 
hinnata. 
7. Anda ESMAle volitused erandlikes olukordades riikide võlareitingute andmine ajutiselt keelata või seda piirata. 
8. Julgustada olemasolevat sõltumatut ELi struktuuri võ i täiesti uut Euroopa reitinguagentuuri krediidireitinguid andma. 
9. Keelata riikide võlareitingud. 
Mõjuhinnangus toodi välja üheksa võimalust , mille abil riigireitingutest tulenevaid 
turustabiilsuse riske maandada; neist viit hinnatakse eelistatud valikuteks. On soovitatud, et 
reitinguagentuurid võiksid riigir eitingute kohta täielikke uuringua ruandeid avaldada (2. valik) 
– meede, mida toetasid ka mõned valitsused  ja valdkonna sidusrühma d. Riikide võlareitingute 
protsessi peaks ühtlasi ka sagedamini läbi viima (4. valik) ning ESMAl peaksid olema 
vajalikud volitused: tagamaks meetodite vastavus e määruse nõuetele, kuid ka selleks, et olla 
võimeline selgelt määratletud erandlikes olukordades  ajutiselt riigireiting uid keelustama (5. ja 
7. valik), kuigi mõned sidusrühmad olid sell ele ideele vastu. Mõjuhinnangus arvestatakse 
eelistatud variandina veel olukorda, ku s riigireitingud avaldataks pärast ELi 
kauplemiskohtade sulgemist (3. valik). Mõjuhi nnangu analüüsis jõutakse  järeldusele, et 
erapooletuse ja usaldusväärsuse huvides, nagu se da turul mõistetakse, ei oleks asjakohane 
kasutada riikide võlareitingute andmiseks olemas olevat sõltumatut ELi struktuuri ega asutada 
täiesti uut, avalikku Euroopa rei tinguagentuuri. Paljud sidusrühmad olid eriti mures ka taoliste 
reitingute usaldusväärsuse pärast.  
Poliitikavalikud krediidireitingute turu tingi muste parandamiseks eesmärgiga tõsta reitingute 
kvaliteeti  
Poliitikavalikud 
1. Poliitikaid ei muudeta. 
2. Toetada väikeste ja keskmise suurusega reitinguagentuuride võrgustiku loomist.  
3. Toetada uue Euroopa reitinguagentuuri loomist.  
 
ET 6   ET Poliitikavalikud 
4. Harmoneerida reitinguskaalad, et parandada erinevate reitinguagentuuride reitingute võrreldavust.  
5. Kehtestada Euroopa reitinguindeks (EURIX). 
6. Nõuda reitinguagentuuridelt reitingukomisj onide tasandil ühiste reitingute andmist.  
7. Keelata suurtel reitinguagentuuridel väikeste ja  keskmise suurusega reitinguagentuuride omandamine.  
8. Kehtestada reitinguagentuuridele ajutised turuosa ülemmäärad.  
9. Nõuda reitinguagentuuridelt reitingute hinnastamise avalikustamist ja tagamist, et hinnad põhinevad kuludel ega ole 
diskrimineerivad.  
Mõjuhinnangus analüüsitakse kr ediidireitingute turu tingimuste parandamiseks mitmeid 
valikuid, mis peaksid soodustama reitinguagentuuride sõltumatust ning kvaliteetsete reitingute andmist. Paremat läbipaistvust (5. ja 9. valik) ni ng reitingute võrrelda vust (4. valik) peetakse 
tasuvateks valikuteks. Lisaks nähakse eelista tud valikuna väikeste ja keskmise suurusega 
reitinguagentuuride võrgustiku loomise soodusta mist, kuna see vähendaks turule pääsemise 
takistusi. Eelistatud valikuna ei hinnata Euro opa reitinguagentuuri loomist riikliku, mitte 
eraalgatuse tulemusena. Enamik sidusrühmades t oli samuti selle meetme vastu. Suurtele 
reitinguagentuuridele väikeste  ja keskmise suurusega reitinguagentuuride omandamise 
keelamine oleks vajalik teiste eelistatud va likute tõhususe tagamisel, k.a nende valikute 
suhtes, mis käsitlevad reitinguage ntuuride sõltumatust. Siiski ei oleks taoline keeld iseenesest 
turu struktuuri muutmiseks piisavalt tõhus ning on võimalik, et reiti nguagentuurid hakkavad 
sellest kõrvale hoidma.  
Poliitikavalikud, mille abil tagada investorite õigus hüvitisele 
Poliitikavalikud 
1. Poliitikaid ei muudeta. 
2. Sätestada ELi õigusaktidega reit inguagentuuride tsiviilvastutus.  
3. Tagada reitinguagentuuride tsiviilvastutus krediidireitingute kasutajate ees riiklikes kohtutes.  
Investorite hüvitiseõiguse tagamiseks soovitatakse mõjuhinnangus 3. valikut, millega 
kehtestataks reitinguagentuurid ele üldine kohustus riiklikes koht utes tsiviilvas tutust kanda. 
Sidusrühmad on üldiselt arvamusel (märkimisväärse ks erandiks on reitin guagentuurid ise), et 
reitinguagentuure peaks olema võimalik tsiviil korras vastutusele võtta, ent ainult raske 
hooletuse või tah tluse korral.  
Poliitikavalikud, mille abil tõsta reitingute kvaliteeti, tugevd ades selleks re itinguagentuuride 
sõltumatust ning edendades häid krediid ireitinguprotsesse ja -meetodeid  
Poliitikavalikud 
1. Poliitikaid ei muudeta. 
2. Nõuda, et investorid maksaksid reitingute eest („investor maksab“-mudel). 
3. Nõuda, et kauplemiskohtades kehtestataks mudel „kaupl emiskoht maksab“ ning et tagataks selle haldamine.  
4. Nõuda, et reitinguagentuure valiks sõltumatu amet.  
5. Kehtestada emitendi poolt oma toodete ja emitendi enda hindamiseks kaasatud reitinguagentuuride 
rotatsioonireeglid. 
6. Kehtestada reitinguagentuuride sõltumatusele ja erapooletusele agentuuride osanikke arvesse võttes kindlad 
nõuded.  
7. Karmistada reitingumeetodite avalikustamise reegleid.  
8. Nõuda, et reitinguagentuurid teavitaksid enne reitingu avaldamist emitente sellest piisava ajavaruga. 
 
ET 7   ET Mõjuhinnangus tuuakse reiti nguagentuuride sõltumatuse ki ndlustamiseks välja kaheksa 
valikut. Teised mudelid, mida võiks kasutada  mudeli „emitent maksab “ alternatiivina, ei 
välista võimalikke huvide konflikte täieliku lt. Seda arvesse võttes jätkab komisjon 
reitinguagentuuride tasustamismudelite sobivuse jälgimist ning koostab selle kohta 2012. aasta 7. detsembriks Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, nagu nõutud reitinguagentuuride määruse artik li 39 lõikes 1. Mõjuhinnangus le iduvad eelistatud valikud 
hõlmavaid meetmed, mis leevendaksid „emitent  maksab“-mudeliga seotud ohtu sõltumatusele 
veelgi. Paljud sidusrühmad uskusid tõesti, et mudeliga „emitent maksab“ seotud riske saab 
juhtida. Sel eesmärgil soovitatakse mõj uhinnangus reitinguagentuuride kohustuslikku 
rotatsiooni (5. valik), sh nõuet, et emite nti ja tema tooteid hindaksid erinevad 
reitinguagentuurid (ei saa kehtestada ri ikide puhul), ning reegleid omandiõiguste 
käsitlemiseks (6. valik). Lisaks hinnatakse eelistatud valikutena  läbipaistvusele ja reitingute 
avaldamisele kehtivaid reegleid (7. ja 8. valik ), mille abil lahendada huvide konflikte ning 
panustada kvaliteetsete reitingute andmisse. Si iski saab nende meetme te, eriti kohustusliku 
rotatsiooni, tõhusust tagada ai nult siis, kui turutingimused on väikeste reiti nguagentuuride 
kasvuks ning uute turuosanike turulepääsemiseks soodsad.  
P
AKETI ÜLDINE MÕJU 
Kumulatiivne mõju ja sünergia 
Selles osas esitatakse eelistatud poliitikavalikute paketi rakendamise kumulatiivne mõju. 
Eelistatud poliitikavalikut e pakett loodi nii, et tagada ühe üldise eesmärgi saavutamine; et 
„panustada finantsstabiilsusriskide vähendamisse ning taastada investorite ja teiste 
turuosaliste usalduse finantsturgude  ja reitingute kvaliteedi vastu “.  
Eeldatakse, et eelistatud valikud vähendavad liigset välistele reitingutele tuginemist, 
vähendades selleks väliste rei tingute tähtsust finantsteenusei d käsitlevates õigusaktides. See 
omakorda peaks vähendama krediidiasutuste, kind lustusettevõtete ja varahaldussektori liigset 
tuginemist välistele reitingutele. Lisaks peaks eelistatud poliitikameede, millega kehtestataks 
nõue, et emitendid parandaksid struktureeritud finantstoodete aluseks oleva varakogumiga 
seotud avalikustamise kvaliteeti, aitama investoritel endil krediidiriski hi ndamisi läbi viia, 
selle asemel et ainult välistele reitingutele toetuda.  
Peale selle parandavad eelista tud valikud riigiga alusinform atsiooni kooskõlastamise teel 
riikide võlareitingute läbipaist vust ja kvaliteeti. Es imese meetme rakendamisel nõutakse, et 
reitinguagentuurid kooskõlastaksid riikidega teabe õigsuse, vältimaks võimalikke vigu 
riigireitingutes. Lisaks sellel e saaks riigireitingut e läbipaistvust ja kvaliteeti parandada 
reitinguga seotud uuringuaruannete täismahus av aldamisega. Nõudega avaldada riigireitingud 
pärast ELi kauplemiskohtade sulgemist püütakse s aavutada seda, et kõigi l turuosalistel oleks 
enne kauplemiskohtade avamist juurdepääs uuel e reitinguinformatsiooni le; see aga aitaks 
piirata laiaulatuslikke turuhäireid. Ka antaks ESMAle riigireitingute alandamise kõrvalmõjudega seotud riskide maandamiseks m ääruses määratletud erandlikes olukordades 
volitus ajutiselt riigireitingud keelustada. Se da meedet tuleks võtta ajutiselt ja 
erandolukordades ning väga  rangetel tingimustel.  
Samuti eeldatakse, et eelistat ud poliitikavalikud laiendavad re itingutööstuses pakutavaid 
valikuid ning optimeerivad selle struktuu ri. Väikeseid ja keskmise suurusega 
reitinguagentuure julgustataks teavet vahetama , mis võib lihtsustada uute turuosaliste pääsu 
reitingutööstuse turule ning pakkuda laia valikut teenus eid. Lisaks saaks erinevate 
reitinguagentuuride reitingute võrdlemist lihtsusta da ühtsete reitinguskaalade standardite ja 
 
ET 8   ET Euroopa reitinguindeksi (EURIX ) loomise toetamisega. Hinnastamispoliitikate ja tasude 
parem läbipaistvus ei hõlbustaks ainult reiti nguturu konkurentsi, kuid võimaldaks ka ESMAl 
jälgida tõhusalt huvide konflikte , mis tulenevad mudelist „emitent maksab“. Lõpuks ei 
vähendaks reitinguagentuuride kohustuslik rotats ioon oluliselt mitte ainult reitinguagentuuride 
sõltumatust ohustavat tuttavlikku st, mis tuleneb reitinguagent uuri ja emitendi vahelisest 
pikaajalisest ärisuhtest, kuid sell el oleks ka märkimisväärne positiivne mõju reitingutööstuses 
pakutavate valikute laiendamisele, pakkudes väikestele reitinguagentuuridele rohkem 
ärivõimalusi.  
Investorite kaitsmise suhtes ta gaksid eelistatud valikud selle, et investoritel oleks asjakohane 
õigus reitinguagentuuridelt hüvitist nõuda. See oleks ka reitinguagentuuridele oluliseks 
motivatsiooniks oma juriidi lisi kohustusi täita ja kvalit eetseid reitinguid tagada.  
Reitingutest sõltumatuse parandamiseks kehtes tatakse emitentidele nõue reitinguagentuure 
regulaarselt vahetada. Huvide konfliktide riski m aandaks veelgi nõue, et reitinguagentuurid ei 
tohiks emitendi ja tema toodete kohta korra ga tellitud reitinguid anda. Lisaks parandab 
sõltumatust reitinguagentuuride omandistrukt uuri täiustamine. Peale selle parandaks 
reitingute läbipaistvust ja kval iteeti reitingumeetodite avalikusta mise reeglite karmistamine, 
kehtestades reitingumeetodite väljatöötamise ja  heakskiitmise protsessi, sh ka nõude, et 
reitinguagentuurid teataksid reitingumeetod ite muudatustest ja ka põhjendaksid oma 
reitingumeetodites tehtud muudatusi. Lõpuks saak s reitingute kvalitee ti tõsta nõudega, et 
reitinguagentuurid annaksid emitentidele reiti ngu avaldamisest piisava ajavaruga teada.  
Halduskulude ja nõuetelevastamise kulude hindamine  
Nõude tõttu parandada sisemist riskijuhtimist ja kasutada regulatiivsete l eesmärkidel sisemisi 
reitingumudeleid kannaksid finantsettevõ tted lisakulusid. Need kulud oleksid 
asjassepuutuvate finantssektorite kui terv ikute jaoks märkimisväärsed, ent üksikute 
finantsettevõtete jaoks proportsi onaalsed. Karmistatud avalikusta misnõuete tõttu kannaksid ka 
emitendid lisakulutusi, mis võivad kokku ulatuda 1,7 miljoni euroni ühekordsete kulude näol 
ja 1,92 miljoni euroni igal aastal.  
Samuti tähendaks riigireitingut ega seotud kõrvalmõjude risk ide maandamiseks mõeldud 
valikukogum reitinguagentuuridele korduvaid nõue televastamise kulusid, mis võivad kogu 
valdkonnas ulatuda igal aastal 3,27 miljoni euroni.  
Konkurentsi parandamiseks mõeldud meetmed ei  suurendaks reitinguagentuuride kulusid 
oluliselt (eeldatavasti olek s kogu reitingutööstuse iga-aa stased nõuetelevastamise kulud 
umbes 1,38 miljonit eurot). Kulud oleksid seot ud ainult väikeste ja keskmise suurusega 
reitinguagentuuride võrgustiku loomise soodustami sega; need jääksid ig al aastal 0,9 ja 1,95 
miljoni euro vahele ning komisjon üritaks ne nde katmiseks leida ELi rahastamisvahendeid. 
Ka reitinguagentuuride tsiviilvastutuse ja i nvestorite õigustega seot ud poliitikavalik tekitab 
eeldatavasti nõuetelevastamise kulusid, kuna see toob kaasa vajaduse tsiviilvastutus 
kindlustada, või kindlus tatavuse puudumise korral luua raha line puhver investorite võimalike 
nõuete katmiseks.  
Lõpuks ei tohiks reitinguage ntuuride sõltumatuse käsitlem iseks mõeldud eelistatud valikud 
märkimisväärseid kulusid hõlmata.  
Õiguslike vahendite valik 
 
ET 9   ET Käesolev algatus hõlmab laia valikut meetme id. Need võib jagada nelja kategooriasse: 
• meetmed, mis nõuavad kehtiva reitin guagentuuride määruse muutmist; 
• meetmed, mis nõuavad kehtiva reitinguagentuuride määruse muutmist ja ESMA 
poolt väljatöötatud tehniliste standardite rakendamist; 
• meetmed, mis nõuavad valdkondlike õigustaktide muutmist (avatud 
investeerimisfondide direktiivid ja altern atiivsete investeerimisfondide valitsejad); 
• meetmed, mis toetuvad liidu kehtivale rahastamisprogrammile, et edendada väikeste 
ja keskmise suurusega reitinguag entuuride võrgus tiku loomist.  
SEIRE  JA HINDAMINE 
Kui soovitatud poliitikavalikuid rakendataks e praktikas, asub komi sjon jälgima, kuidas 
liikmesriigid kavandatud poliitikaid kohaldavad. Va jadusel, st kui liikmesriik ei täida oma 
kohustust liidu õigust rakendada ja kohaldada,  tegutseb komisjon vastavalt Euroopa Liidu 
toimimise lepingu artiklis 226 sätestatud korrale.  
Kavandatud poliitikate tõhususe hindamiseks teeb komisjon et tepaneku töötada välja hulk 
näitajaid, mida seiresüsteemi sisestada, et hõ lbustada kolm aastat pärast ülevõtmiskuupäeva 
hinnangu andmist (võimalik, et nõukogule ja pa rlamendile esitatud aruande kujul).  
Osana seiretegevusest saaks ESMA pädevatelt riigiasutustelt erinev ate poliitikavaldkondade 
kohta kvartaliaruandeid.