Esimese eesmärgi analüüsi alusel on Bulgaaria täitnud soovituse 1 ning soovituste 2 ja 3 täitmine läheneb lõpule. Kuna tegevus on pooleli, on jätkuvalt vaja pöörata tähelepanu soovituste 2 ja 3 konkreetsetele tulemustele, et veenduda käesoleva hindamise õigsuses, kuid esimese eesmärgi võib kuulutada esialgu saavutatuks.

Veel üks varem vastuoluline valdkond on seotud distsiplinaarmenetlustega. Selles valdkonnas jagab nõukogu vastutust sõltumatu kohtuinspektsiooniga, kellele anti 2017. aasta jaanuaris täiendavad volitused, et kontrollida kohtunike eetilisust, sh isikliku vara deklaratsioonide kontrollimise kaudu, ning kesksem roll distsiplinaarmenetluste algatamisel. Pärast komisjoni soovitust kasutada välist oskusteavet, käivitati komisjoni struktuurireformi tugiteenistuse ja Euroopa Nõukogu abiga hiljuti vastavasisuline projekt, mis peaks lõpule viidama 2019. aastal.

Viimase aasta jooksul on nimetatud ametisse hulk kohtuorganite juhte, mis ei ole põhjustanud üldjuhul suuremaid vastuolusid. Märtsis kukkus häälte jagunemise tõttu nõukogu kohtunikekojas läbi Sofia linnakohtu uue eesistuja ametisse nimetamise menetlus. Sofia linnakohus oli 2014. ja 2015. aastal suurte skandaalide keskmes ning seejärel on uus juhtkond seda põhjalikult ümber kujundanud. Kuid kuna selle eesistuja 2017. aasta suvel isiklikel põhjustel tagasi astus, on kohus olnud ilma püsiva juhtkonnata. On oluline, et nõukogu tagaks kõnealuse ametisse nimetamise menetluse avatuse ja läbipaistvuse, nii et uuel eesistujal oleks nii üldsuse kui ka kohtu kohtunike usaldus.Samuti on pooleli organiseeritud kuritegevuse vastase võitlusega tegeleva erikohtu uue eesistuja ametissenimetamine. Kuuldavasti valmistatakse kohtutes ette konkursse ametikohtade täitmiseks, alates kõrgemast kassatsioonikohtust allapoole kuni kohtusüsteemi kõikide tasanditeni. Sellised konkursid on läbipaistvuse oluline element ning on tähtis, et kõrgem justiitsnõukogu tagaks nende tulemuslikkuse täitmata ametikohtade korrapärasel täitmisel.

Paistab, et uus nõukogu suhtub oma juhirolli professionaalsuse ja hea koostöö vaimus, vältides äärmusi, mis eelmist nõukogu pahatihti iseloomustas. Minevikus olid kohtusüsteemi kõrgetasemelistele ametikohtadele nimetamise otsused probleemne valdkond, sest puudus läbipaistvus ja räägiti poliitiliste või majanduslike huvide lubamatust mõjust, mistõttu juhiti 2017. aasta jaanuari aruandes tähelepanu vajadusele, et uus kõrgem justiitsnõukogu paneks aluse läbipaistva ja teenetepõhise otsuste tegemise tavale.

Rahvusvahelised vaatlejad on märkinud Bulgaaria meediakeskkonna seisundi olulist halvenemist viimastel aastatel, tuues esile Bulgaaria meediasektori läbipaistmatu omandisuhte ja nõrga ajakirjandusstandardite täitmise tagamise. Selline olukord mõjutab avaliku mõttevahetuse kvaliteeti ja tekitab teabe üldsusele kättesaadavuse piiramise ohu, sest sõltumatute allikate arv on piiratud. Meediakeskkonnal on eriline tähendus kohtusüsteemi sõltumatusele – võttes arvesse läbipaistmatute huvidega meedia rünnakuid kohtunike vastu ja raskusi tulemuslike õiguskaitsevõimaluste leidmisel. Kõrgem justiitsnõukogu mängib põhirolli kohtusüsteemi ja kohtusüsteemi sõltumatuse põhimõtte kaitsel selliste rünnakute vastu.

2017 novembrile järgnenud aasta on olnud Bulgaaria valitsuse stabiilsusperiood, mis aitas kaasa reformiprotsessile. Kõige olulisem üksiksamm oli üldise korruptsioonivastase võitluse raamistiku reformi vastuvõtmine jaanuaris 2018. Jätkus töö muudes valdkondades, sh varem vastuvõetud reformide elluviimine. Mõnes valdkonnas käib ikka veel reformide ettevalmistamne või arutelu selle üle, kuidas edasi tegutseda. Sellegipoolest on õigusloome põhjustanud mõnel juhul vastuolusid. Mõnel juhul on seadusandlik protsess suutnud reageerida ja kohanduda, samal ajal, kui muudel juhtudel on vastuolud jätkunud ka pärast õigusaktide vastuvõtmist.Üldiselt on seadusandlik süsteem viinud reforme ellu etteaimatavamalt ja väiksemate vastuoludega kui varem.

2017. aasta jaanuari aruandes märgiti, et hoolimata edust koostöö- ja jälgimiskorra eesmärkide saavutamisel, on seda takistanud sellised ebasoodsad tingimused, nagu ebastabiilne valitsus, seadusandliku protsessi ettearvamatus ja reforme mittesoosiv meediakeskkond. Ehkki need küsimused ei mahu koostöö- ja jälgimiskorra konkreetsesse kohaldamisalasse, on need tegurid reformi kulgu siiski mõjutanud.

Käesolevas aruandes esitatakse edusammud, mis on tehtud pärast 2017. aasta novembrit 2017. aasta jaanuari aruandes esitatud soovituste täitmisel. Nagu ka eelnevatel aastatel, on tegemist komisjoni põhjaliku analüüsi tulemusega, mis on koostatud tihedas koostöös Bulgaaria ametiasutustega, samuti on kasutatud kodanikuühiskonna ja teiste sidusrühmade, sealhulgas liikmesriikide panust.

3.2 Teine eesmärk: õigusraamistik

Soovitus 4: võtta vastu kriminaalmenetluse seadustiku ja kriminaalseadustiku muudatused, et parandada õigusraamistikku suurkorruptsiooni ja raskete organiseeritud kuritegude korral süüdistuse esitamisel.

2017. aasta jaanuari aruandes nimetati peamise allesjäänud probleemina vajadust kõrvaldada Bulgaaria kriminaalseadustiku ja -menetluse puudused, eelkõige eesmärgiga parandada Bulgaaria kriminaalõiguse süsteemi suutlikkust tulemuslikult võidelda suurkorruptsiooni ja organiseeritud kuritegevusega.

Bulgaaria on võtnud aastate jooksul selliste puuduste kõrvaldamiseks mitmeid konkreetseid seadusandlikke meetmeid ning tegi 2017. aastal täiendavaid muudatusi kriminaalmenetluse seadustikus. Peamised muudatused olid suurkorruptsiooni juhtumite üleandmine organiseeritud kuritegevuse erikohtule ja rangemad eeskirjad kohtute õiguse kohta saata juhtumid formaalsetel põhjustel tagasi riigiprokuratuuri. Selline formaalsetel ja menetlusnormide rikkumistel põhinev tagasisaatmine võib toimuda üksnes eelistungi raames kohtumenetluse alguses.

Nimetatud muudatused on nüüd jõus. Spetsialiseerunud prokuratuur sai samuti täiendavaid vahendeid, et tulla toime suurenenud töökoormusega, käimas on menetlused täiendavate vahendite eraldamiseks erikohtule. Muudatuste mõju seoses kohtumenetluste kiirendamisega on olnud juhtumite arvukam tagasisaatmine menetluse varases etapis. See on üleminekufaasis ehk loomulik, peegeldades osalt kohtunike ettevaatlikku lähenemisviisi seoses uute normidega. Aja jooksul, kui algstaadium on läbitud, peaks selle tasakaalustama menetluse kiirenemine.

Lisaks 2017. aastal tehtud muudatustele kriminaalseadustikus, on viimasel aastal toimunud arutelu ka selle üle, kuidas täiustada Bulgaaria väga keerukat ja formalistlikku kriminaalmenetluste menetluslikku raamistikku. See järgnes Bulgaaria ametiasutuste ja välisekspertide viimaste aastate arvukatele analüüsidele jätkuva kohtureformi strateegia raames, täpsemalt selleks, et täiustada korruptsioonijuhtumite uurimise ja süüdistuse esitamise raamistikku.

Nimetatud arutelud on toimunud justiitsministeeriumi töörühmades, milles on osalenud kohtusüsteemi esindajad ja eksperdid akadeemilistest ringkondadest. 2018. aasta jooksul jõuti järeldusteni rea punktide asjus, mille puhul otsustati, et seadusandlikke järelmeetmeid ei ole tarvis.Juhtudel, kui otsustati seadusandlikke meetmeid mitte võtta, on oluline kaaluda asjaomaste probleemide lahendamiseks muid kui seadusandlikke meetmeid.

Kaalutakse veel mõne analüüsides tõstatatud punkti võimalikku lahendamist seadusandlike järelmeetmetega. Üks näide, mis on tuvastatud probleemide hulgas keskne, on seotud küsimusega, kuidas määratleda kohtueelse menetluse algatamiskünnis, ja sellega seotud küsimus, „eeluurimiste“ kasutamise kohta, mis ei ole kohtumenetluse seadustikuga reguleeritud, ja mille raames kogutud teavet ei saa kohtus asitõendina kasutada. On tõhususega seotud argumente nii eeluurimiste poolt kui ka vastu, mis on seotud ka prokuratuuri otsuste kohtuliku kontrolli mehhanismide tundlike aspektidega. Veel üks tundlik punkt, mille arutelud ei ole lõpule jõudnud, on seotud kehtivate menetlustega kohtusüsteemi kõrgeimate ametnike, sh tegutseva peaprokuröri vastutuselevõtmiseks tõsiste süüdistuste korral väärtegude või kuritegude toimepanemises.

Peale selle valmistas valitsus ette kriminaalseadustiku muudatused, mille eesmärk on lihtsustada süüdistuste esitamist korruptsioonikuritegude eest avalikus sektoris ja laiendada kriminaalõiguse kohaldamist korruptsioonile erasektoris. Need muudatused osutusid vastuolulisteks ja Bulgaaria seadusandjad arutavad neid siiani.

Otsustamisel, kuidas nendes küsimustes edasi liikuda, on oluline kõigi asjaolude hoolikas kaalumine ja konsulteerimine sidusrühmadega, eriti arvestades võimalikke tagajärgi kogu kriminaaluurimise süsteemile ja tasakaalule peamiste institutsioonide vahel. Peale selle, ehkki teine eesmärk keskendub võimalikele seadusandlikele lahendustele, on asjaomased probleemid tihedasti seotud laiema kohtureformi strateegia ja korruptsiooniuurimiste raames tõstatatud küsimustega, mis on kolmanda ja neljanda eesmärgi teemaks.

Teise eesmärgi analüüsi alusel on Bulgaaria saavutanud olulist edu soovituse 4 täitmisel ja võtnud konkreetseid meetmeid asjaomase õigusraamistiku täiustamiseks. Bulgaaria ametiasutused arutavad edasi mitmeid küsimusi, mis on asjakohased ka kolmanda ja neljanda eesmärgi raames. Teise eesmärgi võib kuulutada esialgu saavutatuks, kuni toimub seadusemuudatuste järelmeetmete seire.

3.3 Kolmas eesmärk: kohtureformi jätkamine

Soovitus 5: avaldada aruanne, mille üle toimub avalik konsultatsioon ja milles esitatakse üksikasjalik ülevaade riikliku kohtureformi strateegia rakendamisel tehtud edusammudest ning nähakse ette edasised meetmed. Kehtestada järjepidevalt avalikkusele eduaruannete esitamise kord strateegia rakendamise ülejäänud ajaks. Soovitus 6: Lahendada töökoormusega seotud probleemid kõige suurema töökoormusega kohtutes, võttes aluseks uued töökoormusestandardid, ja leppida kokku kohtute paiknemise reformi tegevuskava, arendades samal ajal edasi e-õiguskeskkonda. Soovitus 7: koostada tegevuskava, et rakendada struktuurireformi tugiteenistuse aruandes esitatud soovitused, mis käsitlevad riigiprokuratuuri reformi ja tema koostoimet teiste institutsioonidega, ning millega nähakse ette avalikkusele eduaruannete esitamise kord. Soovitus 8: koostada Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuseid käsitlevas uuringus esitatud soovituste rakendamise tegevuskava, mis sisaldab avalikkusele eduaruannete esitamise korda.

Töö kohtureformi läbiviimiseks jätkub erinevates, 2014. aasta kohtureformi strateegias sätestatud tegevussuundades. Seoses sellega on valitsus jätkanud konsultatsioone sidusrühmadega kohtureformi konsultatiivnõukogus ning kehtestanud edusammude regulaarse avaldamise tava ja kuulutanud välja reformiprotsessi edasised prioriteedid. Kuna praegune reformistrateegia lõpeb 2020. aastal, võiks neid mehhanisme kasutada hüppelauana laiema debati alustamiseks ühiskonnas Bulgaaria kohtusüsteemi ja võimalike, 2020. aastast kaugemale ulatuvate reformialgatuste prioriteetide üle. Selles debatis osaleks kasulikult ka kõrgemat justiitsnõukogu, kellel on ulatuslikud sõltumatud volitused Bulgaaria kohtusüsteemi haldamiseks.

Põhiküsimuseks on siin kohtute töökoormuse haldamine ja sellega on seotud küsimus kohtute paiknemise võimalikust reformist tulevikus. Riigiprokuratuur arendab esimese sammuna laiema reformi suunas katseprojekti väikse arvu kohalike prokuratuuribüroode ühendamiseks. Kohtute poolel on kõrgema justiitsnõukogu lähenemisviis olnud ettevaatlik, oodates ära käimasoleva projekti tulemusi, mistõttu paistab kohtute paiknemise üldine reformimine lähiajal aina ebatõenäolisem. Selle asemel on tehtud algatusi tsiviilkohtuasjade kohtualluvuse ümberjaotamiseks seadusemuudatuste abil, et jagada kõige hõivatumate, enamasti Sofias asuvate kohtute töökoormus ümber teistele kohtutele. Seda lähenemisviisi toetab valitsus ning selle tulemusena on rahvusassamblee võtnud juba vastu konkreetseid seadusemuudatusi. Samaaegselt nimetatud seadusandlike algatustega käivitas kõrgem justiitsnõukogu hiljuti ka mitu menetlust kohtunike ametikohtade ümberpaigutamiseks suurematesse Sofia kohtutesse. Need seadusandlikud ja halduslikud meetmed on olulised asjaomaste kohtute töökoormuse leevendamiseks lühiajalises perspektiivis. Pikemas perspektiivis on tulemusliku ja tõhusa kohtusüsteemi tagamiseks vaja struktuursemaid reforme.

Veel ühe kohtureformi strateegia olulise töösuuna eesmärk on korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevusega seotud juhtumite kriminaalmenetluse järelmeetmete raamistiku täiustamine. 2016. aastal koostas mitme liikmesriigi kogenud prokuröridest koosnev rühm, keda toetas komisjoni struktuurireformi tugiteenistus, aruande Bulgaaria prokuratuuri kohta, milles andis Bulgaaria ametiasutustele rea soovitusi. 2016. aasta detsembri aruande soovitused olid aluseks Bulgaaria ametiasutuste 2017. aasta tegevuskavale, ja neile võivad olla praeguseks järgnenud konkreetsed meetmed, nagu nüüd ka suurkorruptsiooniga tegeleva organiseeritud kuritegevusele spetsialiseerunud prokuratuuri tugevdamine. Mõned soovitused ei ole saanud ametiasutuste toetust. Eelkõige pidasid Bulgaaria ametiasutused probleemseks soovitust kaasata riigiprokuratuuri juhtivaid ametnikke rohkem konkreetsetesse kohtuasjadesse, väites et kõrgemate ametnike selline roll üksikutes kohtuasjades tundub tagasiminekuna sama süsteemi juurde, milles nähti probleemi juba minevikus. Mitmed soovitused viisid Bulgaaria ametiasutuste poolsete konkreetsete meetmeteni, sh võimalike seadusemuudatuste kaalumine, millest mõned kestavad senini, ja erinevate organisatsiooniliste meetmeteni peamiselt riigiprokuratuuris. Läheb aega, kuni see töö tulemusi annab. Edu tagamiseks on vaja prokuratuuri juhtkonna järjekindlat ja pidevat keskendumist.

Prokuratuuri 2016. aastal läbi viidud sõltumatu analüüs oli eriti mahukas projekt, kuid see viidi läbi vastavalt varasemate koostöö- ja jälgimiskorra raames koostatud aruannete soovitustele samalaadsete jõupingutustega Bulgaaria ametiasutuste endi juhtimisel. Eelkõige viis Bulgaaria läbi juhtumite eraldi analüüsi Euroopa Inimõiguste Kohtus, kes oli tuvastanud puudusi kuritegevuse uurimise tulemuslikkuses Bulgaarias, et teha kindlaks korduvad probleemid, mida saaks lahendada seadusandlike või muude meetmetega. Selle töö alusel koostati 2017. aastal tegevuskava, milles määrati kindlaks rida töösuundi, mis on olnud aluseks aruteludele eespool nimetatud seadusemuudatuste üle, lisaks mitmesugustele halduslikumatele või organisatoorsematele meetmetele.