Eurostat kogub iga kolme aasta tagant lossimisstatistika kohta kvaliteediaruandeid. Neis kirjeldatakse andmete kogumise meetodeid ja kvaliteediaspekte, tuginedes riikide enesehindamisele. Eurostat on kasutanud riiklikke kvaliteediaruandeid ELi tasandi kvaliteediaruande koostamisel.

Andmete täielikkus on paranenud tänu liikmesriikide võetud meetmetele, millega laiendatakse märkimisväärselt uuringu katvust seoses laevatüüpide, välismaa laevade ja kalaliikidega.

Viimastel aastatel on paranenud andmete esitamise õigeaegsus ning enamik aruandvaid liikmesriike saadab andmed õigel ajal. Vaatlusaastal 2019 vajasid ühe kolmandiku aruandvate liikmesriikide esitatud andmed mõningaid parandusi. Need parandused esitati enamikul juhtudel mõistliku tähtaja jooksul.

Eurostat käivitas 2018. aastal Euroopa kalandusstatistika ühtlustamise ja lihtsustamise projekti. Projekt hõlmab praeguse vesiviljelust, püüki ja lossimist käsitleva statistika hindamist ning tulevaste poliitikavalikute ja võimalike tulevaste õigusaktide mõju hindamist. Hindamine, mille raames vaadeldi ka määruse rakendamist, viidi lõpule 2019. aastal. Mõjuhinnangu koostamist alustati 2020. aastal ja see oli käesoleva aruande kirjutamise ajal peaaegu valmis.

Määrust kohaldatakse ELi liikmesriikide ning Norra ja Islandi suhtes. Kuna see käsitleb kalandustoodete (ehk meresaagi) lossimist, on sisemaariigid aruandluskohustusest vabastatud (5 liikmesriiki: Tšehhi, Luksemburg, Ungari, Austria ja Slovakkia).

Komisjon (Eurostat) kogub määruse (EÜ) nr 1921/2006 (edaspidi „määrus“) kohaseid statistilisi andmeid kalandustoodete lossimise kohta. Vastavalt määruse artiklile 2 loetakse kalandustooted lossituks liikmesriigi territooriumil, kui need on lossitud ELi ja EFTA riikide kalalaevadelt või lossitud liikmesriigi kalalaevadelt kolmandate riikide territooriumil ja seejärel ELi imporditud. Määruse artikli 10 kohaselt peab komisjon esitama iga kolme aasta tagant Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hindab eelkõige kogutud statistiliste andmete kvaliteeti ja asjakohasust. Aruandes tuleb analüüsida ka lossimist käsitlevate statistiliste andmete kogumis- ja töötlemissüsteemi kulutasuvust ning pakkuda välja parimad meetodid, millega vähendada liikmesriikide töökoormust ning aidata kaasa kasulikumate ja kvaliteetsemate statistiliste andmete saamisele.

Andmete üldine kvaliteet oli hea ning enamik liikmesriike pidas vastamata jätmise määra ja alakaetust väga väikeseks. Väga väike arv liikmesriike teatas mõõtmis- või valikuvigadest, samal ajal kui võimaliku klassifikatsioonivea puhul leiti, et see ei avalda mingit mõju andmete kvaliteedile. 35 % riikidest märkis, et lossimisstatistika üldine kvaliteet on alates kolm aastat tagasi tehtud viimasest kvaliteediaruandest paranenud.

Kvaliteedijuhtimissüsteem on sisse seatud enam kui pooltes riikides. Enamasti paranes ajakohasus, täpsus ja usaldusväärsus.

2.2.2 Võrreldavus

2019. aasta oktoobris avaldas Eurostat püügi- ja lossimisstatistika käsiraamatu, mis on veelgi suurendanud riikide statistiliste andmete ühtlust ja seega nende võrreldavust. Aegridade pikkus – ajaline võrreldavus – on riigiti erinev. Käesoleva hindamisaruandega hõlmatud ajavahemiku puhul on andmed siiski ajaliselt võrreldavad.

2.3 Asjakohasus

Määruse alusel kogutavad statistilised andmed on olulised teadliku ja tõenduspõhise poliitikakujundamise seisukohalt nii riiklikul kui ka ELi tasandil. Andmed tootmistasemete ja suundumuste kohta on tähtsad selleks, et analüüsida ühise kalanduspoliitika raames kalandussektori arengut ning tagada poliitikakujundajatele ja tööstusharule tugev alus, millele rajada sektori tulevik.

Lossimisstatistikat kasutavad laialdaselt mitmesugused andmekasutajad. Statistilised andmed on olulised muude organisatsioonide väljaannete ja teenuste jaoks. Euroopa kalandus- ja vesiviljelustoodete turu seireüksus kasutab Euroopa lossimisstatistikat Euroopa kalandustööstuse struktuurianalüüsi koostamiseks. See statistika on aluseks muude andmete kogumisele .

Statistika ELi territooriumil lossitud kalandustoodete mahtude ja hindade kohta aitab komisjonil täita turuteabega seotud kohustusi. Andmed on asjakohased ELi kalandustoodete turgude jälgimise ja analüüsimise seisukohast tarneahela ulatuses.

Statistilised andmed võivad olla asjakohased ka määruse (EÜ) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustuse puhul, mille kohaselt tuleb kõik varud, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme, lossida ja asjaomastest kvootidest maha arvestada.

Liikmesriigid teatasid, et kasutajate kõik vajadused on riiklikul tasandil täielikult täidetud.

2.4 Kättesaadavus

2.4.1. Elektrooniline andmebaas

Kalandustoodete lossimisstatistika leiab Eurostati avalikust andmebaasist nii riikide üksikasjalikes tabelites kui ka üldises koondtabelis, kus on ELi ja riiklikud andmed esitatud koondatumalt.

Pooled aruandvatest liikmesriikidest avaldavad andmeid ka riiklikul tasandil elektroonilistes andmebaasides, millele kasutajatel on juurdepääs.

2.4.2 Väljaanded ja andmetabelid

Eurostat avaldab andmed ja artiklid kalandustoodete lossimist käsitleva statistiliste andmete kohta oma veebipõhises kogumikus „Statistics Explained“ ja statistikaraamatutes. Pooled aruandvatest riikidest koostasid elektroonilised väljaanded.

2.4.3 Metaandmed

Iga kolme aasta tagant kogub komisjon riiklikke kvaliteediaruandeid, mis on käesoleva aruande aluseks (vt joonealune märkus 8). Need riiklikud aruanded sisaldavad üksikasjalikku teavet andmete kvaliteedi ja nende kogumisel kasutatud meetodite kohta. Riiklikud kvaliteediaruanded koostatakse Euroopa statistikasüsteemi (ESS) suuniste kohaselt ja need kogutakse IT-vahendisse – ESS Metadata Handler.

2.5 Andmete konfidentsiaalsus

Komisjonile esitatud kalandustoodete lossimist käsitlevates statistilistes andmetes on väga vähe konfidentsiaalseid muutujaid. 2019. aastal oli kolmel liikmesriigil probleeme konfidentsiaalsusega kas lossitud toodete koguse või hinna tõttu. Selle tagajärjel jäid lossitud toodete kogumaht ja -maksumus ELi koondandmete puhul konfidentsiaalseks.