Lisaks on Euroopa Liit terrorismiga võitlemiseks võtnud vastu tervikliku õigusaktide kogumi, mida on kirjeldatud allpool. Nende õigusaktide sätted kattuvad peaaegu täies ulatuses lisaprotokolli sätetega. Lisaprotokoll võib mõjutada nimetatud ühiseid õigusnorme või muuta nende kohaldamisala.

Terrorismi piiriülene olemus nõuab tugevat rahvusvahelist koostööd. Ühine arusaam terroristist välisvõitlejatega seotud kuritegudest ja ettevalmistavatest kuritegudest, mis võivad viia terroriaktide toimepanemiseni, aitab veelgi tugevdada kriminaalõiguse valdkonna õigusaktide tulemuslikkust ning koostööd liidu ja rahvusvahelisel tasandil. Asjaolu, et kõnealuse valdkonna õigusnormid, sealhulgas need, mida kohaldatakse ELis, tulenevad sageli rahvusvahelistest õigusaktidest, nagu lisaprotokoll, rõhutab veelgi vajadust, et Euroopa Liit tegutseks rahvusvahelisel tasandil üksmeelselt.

Viimastel aastatel Euroopa Liidus ja mujal maailmas toime pandud terrorirünnakud kujutavad endast demokraatlike ühiskondade aluseks olevate põhimõtete lubamatut rikkumist. Sellise kestva ohu taustal on Euroopa Liit kohustatud rohkem kui kunagi varem ühiselt tegutsema, et edendada ja kaitsta oma olemasolu aluseks olevaid põhimõtteid.

Terrorismioht on viimastel aastatel kiiresti suurenenud ja laienenud. Terroristist välisvõitlejateks nimetatud isikud reisivad terroristlikel eesmärkidel välisriikidesse. Tagasipöörduvad terroristist välisvõitlejad kujutavad endast kõigi liikmesriikide jaoks suurenenud julgeolekuohtu. Terroristist välisvõitlejaid on seostatud hiljutiste rünnakute ja rünnakuplaanidega mitmes liikmesriigis. Lisaks ähvardab liitu ja liikmesriike üha suurem oht isikute poolt, kes on saanud innustust või juhtnööre välisriigis asuvatelt terrorirühmitustelt. Terrorismivastaseid meetmeid tuleb tõhustada mitte ainult riiklikul, vaid ka üle-Euroopalisel ja veelgi laiemal tasandil.

Lisaprotokoll jõustus 1. juulil 2017. 11. juuli 2017. aasta seisuga on kolm ELi liikmesriiki lisaprotokolli ratifitseerinud ja kakskümmend neli ELi liikmesriiki on sellele alla kirjutanud. Euroopa Liit kirjutas lisaprotokollile alla 22. oktoobril 2015.

Artiklite 4–6 eesmärk on üle võtta ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2178(2014) lõike 6 punktid a–c. Nende sätetega kriminaliseeritakse ka muud ettevalmistavad teod lisaks tegudele, mis on konventsioonis nr 196 juba sätestatud (nt avalik üleskutse, väljaõppe pakkumine ja terroristi värbamine).

Artiklis 3 on sätestatud selliste ettevalmistavate tegude kriminaliseerimine, nagu näiteks terrorismialase väljaõppe saamine. Sellega täiendatakse konventsiooni nr 196 artiklis 7 sätestatud kuriteokoosseisu, milleks on väljaõppe pakkumine. Samal ajal suurendavad artikli 3 sätted õiguskindlust ja muudavad tõhusamaks lisaprotokolli artiklid 4–6, kuna nendes on määratletud terrorismialase väljaõppe saamine, mida on kõnealustes artiklites nimetatud kui üht reisimise eesmärki.

Lisaprotokolli eesmärk on täiendada konventsiooni nr 196 rea sätetega, mille eesmärk on rakendada ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2178(2014) (milles käsitletakse terrorirünnakutest rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule tulenevaid ohte) kriminaalõigusega seotud aspekte. Kõnealuses resolutsioonis kutsus julgeolekunõukogu ÜRO liikmesriike üles võtma meetmeid eesmärgiga hoida ära ja piirata terroristist välisvõitlejate voogu konfliktipiirkondadesse.

Terrorismivastast võitlust käsitleva direktiivi (EL) 2017/514 vastuvõtmisega on Euroopa Liit valmis täitma oma lubaduse saada lisaprotokolli sõlmimise kaudu selle osaliseks.

4.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

4.1Liidu pädevus lisaprotokolli sõlmimiseks

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõikes 2 on sätestatud, et liidu ainupädevusse kuulub „rahvusvahelise lepingu sõlmimine, ... kui selle sõlmimine võib mõjutada ühiseeskirju või muuta nende reguleerimisala.“ Rahvusvaheline leping võib mõjutada ühiseeskirju või muuta nende reguleerimisala, kui lepingus käsitletav valdkond kattub liidu õigusaktide valdkonnaga või kui see on suures ulatuses reguleeritud liidu õigusega.

Liit on juba vastu võtnud meetmeid valdkonnas, mida lisaprotokollis käsitletakse, sealhulgas karistusõiguslikke sätteid ja paremat teabevahetust käsitleva sätte. ELi õiguslik raamistik, mis reguleerib terrorismiga seotud kuritegevust, on sätestatud direktiivis (EL) 2017/2017 terrorismivastase võitluse kohta, millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohta liikmesriikide puhul, kelle jaoks direktiiv on siduv. Direktiivi põhjenduses 5 on konkreetselt viidatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile 2178(2014) ja lisaprotokollile. Direktiivis on kehtestatud kriminaalõigusraamistik kõigi lisaprotokollis kindlaks määratud kuritegude kohta ja nähtud ette täiendavad õigusnormid mõjutusvahendite, jurisdiktsiooni ja juriidilise isiku vastutuse kohta.

Lisaprotokolli teabevahetust käsitlevad sätted on hõlmatud nõukogu otsusega 2005/671/JSK (terroriaktidega seotud teabevahetuse ja koostöö kohta), mida on muudetud direktiiviga (EL) 2017/541.

Muud asjaomased selle valdkonna ELi õigusaktid on eelkõige nõukogu 18. detsembri 2006. aasta raamotsus 2006/960/JSK Euroopa Liidu liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelise teabe ja jälitusteabe vahetamise lihtsustamise kohta, samuti nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsus 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (Prümi otsus). Nende õigusaktidega on ühest küljest reguleeritud teabevahetus kriminaaluurimiste toimetamisel terrorismiga seotud asjades ja teisest küljest kontaktpunktide asutamine teabevahetuse eesmärgil. Europol toetab eriti politseikoostööd liikmesriikide vahel ning liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel, selleks et asjakohaselt reageerida terroristist välisvõitlejatega seonduvale ohule.

Lisaprotokolliga hõlmatud valdkond kattub liidu õigusaktide valdkonnaga ja on igal juhul suures ulatuses reguleeritud liidu õigusega. Seetõttu võib protokolli sõlmimine „mõjutada ühiseeskirju või muuta nende reguleerimisala“ Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 2 tähenduses. Seetõttu on liidul lisaprotokolli sõlmimiseks ainupädevus.

4.2Kavandatava otsuse õiguslik alus

Euroopa Liidu meetme õigusliku aluse valimisel tuleb tugineda objektiivsetele teguritele, mis alluvad kohtulikule kontrollile; nende tegurite hulka kuuluvad meetme eesmärk ja sisu. Kui Euroopa Liidu meetme kontrollimise käigus selgub, et see taotleb kahte eesmärki või et sellega reguleeritakse kahte valdkonda ning üks neist on määratletav peamise või ülekaalukana, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab meetmel olema üksainus õiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

Lisaprotokolli ülekaalukas eesmärk on kehtestada terrorismiga seotud kuritegude koosseisud, mis on liidu pädevuses vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 lõikele 1. Seega on lisaprotokolli allakirjutamise materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 83 lõige 1. Artikkel 7 (mis käsitleb tõhusamat teabevahetust kontaktpunktide määramise teel) hõlbustab nende isikute avastamist ja uurimist, kes reisivad või üritavad reisida terroristlikel eesmärkidel, ning sellise reisimise ärahoidmist ja see säte aitab seega kaasa lisaprotokolli artikli 4 praktilisele kohaldamisele. Artikkel 7 on seega täiendavat laadi.

Terrorismivastast võitlust käsitlev direktiiv, mille peamine eesmärk on sätestada miinimumeeskirjad terrorismi olemuse ja terrorismiga seotud kuritegude määratlemiseks ja selle eest karistuste ettenägemiseks, võeti samuti vastu ELi toimimise lepingu artikli 83 lõike 1 alusel. Direktiiv sisaldab ka sätteid teabevahetuse parandamise ning terrorismiohvritele pakutava toe ja kaitse kohta.

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 6 on sätestatud, et nõukogu võtab läbirääkija ettepaneku põhjal vastu otsuse lepingu sõlmimise kohta. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punktis a on sätestatud, et kui leping hõlmab valdkondi, mille suhtes kohaldatakse seadusandlikku tavamenetlust, võtab nõukogu vastu otsuse lepingu sõlmimise kohta pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist.

Lisaprotokoll hõlmab valdkondi, mille suhtes kohaldatakse seadusandlikku tavamenetlust, eelkõige miinimumeeskirjade kehtestamine terrorismi valdkonna kuritegude määratlemiseks (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 lõige 1), mille puhul on nõutav Euroopa Parlamendi nõusolek. Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punkt a.

4.3Kontaktpunkt teabe vahetamiseks

Vastavalt protokolli artiklile 7 määravad osalised kontaktpunkti terroristist välisvõitlejatega seotud teabe vahetamiseks, mis on kättesaadav 24 tundi ööpäevas, seitse päeva nädalas. Tehakse ettepanek määrata selleks kontaktpunktiks Europol vastavalt määruses (EL) 2016/794 sätestatud tingimustele, mis käsitlevad suhteid partneritega ning isikuandmete edastamist ja vahetamist.

4.4Territoriaalne kohaldamisala

Vastavalt Euroopa Liidu lepingu protokollile nr 22 on Euroopa Liidu poolt allakirjutatud ja seejärel sõlmitud lisaprotokoll siduv ja kohaldatav kõigi ELi liikmesriikide suhtes, välja arvatud Taani. Vastavalt Euroopa Liidu lepingu protokollile nr 21 on Euroopa Liidu poolt allakirjutatud ja seejärel sõlmitud lisaprotokoll Ühendkuningriigi suhtes siduv ja seal kohaldatav ainult juhul, kui see liikmesriik teatab nõukogule oma soovist osaleda selle õigusakti vastuvõtmises ja kohaldamises. Raamotsus 2002/475/JSK on Iirimaale siduv ja seepärast osaleb ta käesoleva otsuse vastuvõtmises.

2017/0266 (NLE)