[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 24.1.2007

SEK(2006) 1687

KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT

Lisatud dokumendile: Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa lennujaamade läbilaskevõime, tõhususe ja ohutuse tegevuskava Mõjuhinnangu kokkuvõte {KOM(2006) 819 lõplik}{SEK(2006) 1686}

Kommenteeritud kokkuvõte

Sissejuhatus

Tänu liberaliseerimisele, majanduskasvule ja turgude lõimumisele kasvab Euroopa lennundussektor kiiresti: ühendusesisestel lendudel on reisijate arv kasvanud ajavahemikul 1995–2003 keskmiselt 4,9% aastas, kusjuures 2005. aastal kasvas reisijate arv 5,8%. Instrumentaallennu reeglitele vastavate lendude (IFR-lendude) arv peaks aastaks 2025 kahekordistuma.

Vaatamata lennuväljade võrgu läbilaskevõime võimalikule 60% suurusele kasvule jõuavad rohkem kui 60 lennujaama järgmise 20 aasta jooksul ülekoormuse seisundisse. Täiendavate meetmeteta hakkaksid 20 tähtsaimat lennujaama töötama vähemalt 8–10 tundi ööpäevas võimsuse piiril, kuna nende läbilaskevõime ei vasta vajadustele. Selle nõudmise rahuldamiseks tuleks kohandada jaotumist, võttes kasutusse teisejärguliste lennujaamade kasutamata võimsused, või teine võimalus on rajada asenduslennujaamad (kuni 10 uut suurt ja 15 keskmise suurusega lennujaama) nende ülekoormatud põhilennujaamade lähedusse.

Ühtset Euroopa taevast käsitleva algatusega on nähtud ette struktuursed lahendused taeva ülekoormamise küsimusele, kuid nüüd on saanud selgeks, et õhutranspordisüsteemi kitsaskohaks kujuneb lennujaamade (lennuradade, lennuala ja terminalide) läbilaskevõime. Ülekoormatud kesksete lennujaamade õhkutõusu- ja maandumisvõimalused on tähtis küsimus, mis vähendab Euroopa lennuettevõtjate ülemaailmset konkurentsivõimet.

Eesmärgid

Komisjoni teatise üldisi eesmärke toetavad teised algatused nagu ühtse Euroopa taeva rajamine. Üldised eesmärgid on järgmised:

1. arendada välja võimsused kasvava nõudluse rahuldamiseks:

2. edendada praeguse Euroopa lennujaamade võrgu läbilaskevõime tõhusamat kasutamist;

3. suurendada Euroopa lennujaamade võrgu läbilaskevõimet;

4. parandada juurdepääsu lennujaamadele;

5. säilitada ja suurendada lennujaamade turvalisust;

6. edendada keskkonnasäästlikkust;

7. saavutada kulutasuv ja tõhus õhutranspordisüsteem.

Konkreetsed eesmärgid on esitatud komisjoni teatises; need hõlmavad eesmärke, mis tuleks tegevuskava kaudu saavutada üldiste eesmärkide saavutamiseks. Need konkreetsed eesmärgid võib kokku võtta järgmiselt:

8. soodustada lennujaamade võrgu paremat kasutamist;

9. rakendada üksiklennujaamade seni kasutamata läbilaskevõimet;

10. suurendada üksiklennujaamade läbilaskevõimet (praeguste lennuradade kasutamisega) nii tavalistes kui ka ebasoodsates töötingimustes;

11. parandada lennukite väljumisaegadest kinnipidamist;

12. parandada raudteeühendust asjakohaste lennujaamade vahel;

13. suurendada ohutust nii tavalistes kui ka ebasoodsates töötingimustes;

14. vähendada ebasoodsat keskkonnamõju (müra ja heited).

Töökorralduslikud eesmärgid on seotud meetmetega, mida tuleb hinnata esitatud tegevuskavas. Nende hulka kuuluvad:

15. parandada lennujaamade läbilaskevõime ja teaberingluse mõõtmist;

16. parandada lennujaamadevahelist koordineerimist, et tõhustada (lennujaamade võrgu) läbilaskevõime planeerimist;

17. soodustada muude transpordiliikide kasutamist, st hõlbustada lennuühenduse asemel raudtee kasutamist, kus see on asjakohane;

18. hõlbustada otsustamist ja stimuleerida praeguste lennujaamade infrastruktuuri paremat kasutamist õigusliku raamistiku parandamisega;

19. edendada heatasemeliste järelevalve- ja kontrollisüsteemide kasutamist;

20. soodustada uue töökorralduse ja uute tehnoloogialahenduste kasutuselevõttu;

21. edendada uusi lähenemisviise seoses lennujaamade ümbruse keskkonna kaitsega;

22. uurida kriteeriume lennuväljade rahaliseks toetamiseks (EÜ, Euroopa Investeerimispank jne).

Konsultatsioonid ja eksperdiarvamused

Komisjon konsulteeris 2005. aasta viimases kvartalis huvirühmadega, et saada neilt arvamusi ja ettepanekuid. Kõnealuse avaliku arutelu puhul võeti arvesse huvirühmadega konsulteerimise miinimumnõudeid, mis on määratletud komisjoni 11. detsembri 2002. aasta teatises [KOM(2002) 704].

Käesolevas mõjuhinnangus käsitletakse selle aruteluga väljaselgitatud poliitikavariante. Peale mittesekkumise võimaluse analüüsiti kümmet meedet kolme laiema poliitikavariandi raames.

Poliitikavariandid

Esimese poliitikavariandi eesmärk on edendada majandusharus praeguste infrastruktuuride paremat kasutamist taotlevat omaalgatust. Ühtsete lennu- ja rongipiletite kasutuselevõtt võiks soodsalt mõjutada lennujaamade tööd. Ühtse lennu- ja rongipileti tõhusust saaks suurendada odavate lisameetmetega, nagu teenindustaset tõstvate IATA koodide saamine. Igal üksikjuhul tuleks eraldi hinnata suuri investeeringuid nõudvate võimalike meetmete rakendamist. Selliste kohaliku läbilaskevõime suurendamise kavade tõhusust, mille eesmärk on rakendada seni kasutamata varjatud läbilaskevõimet, saaks suurendada, kui kõik asjaomase lennujaamade võrgu operaatorid vabatahtlikult osaleksid selles keskpikas planeerimistöös. Tulemuslikkuse läbivaatamise komisjoni ettekandeid olukorrast saab muuta sisukamaks, kui esitada neis rohkem teavet liikluse ja läbilaskevõime kavandamise kohta.

Teise variandi valimisel on eesmärgiks parandada olemasoleva infrastruktuuri kasutamist ühenduse koordineeriva tegevusega. Selle variandi raames on ette nähtud kuus meedet. Kõigepealt peaksid lennujaamad võtma kasutusele ühilduvad läbilaskevõime hindamise meetodid. Nii saadakse kogu ühendust hõlmav ülevaade läbilaskevõimest ja võrdlustasemed lennujaamade operaatoritele. Teiseks võiks asjakohaste uuringute tulemusi ja tehnika arengut käsitleva teabe kiire levitamine kiirendada tehnoloogia uuendamist. Kolmandaks tuleks uurida lennujaamade töö tulemuslikkuse seire vajalikkust, edendades ka lennujaamade läbilaskevõime juhtimise parimate tavade rakendamist. Neljandaks, kõik lennujaamade tööga seotud sidusrühmad peaksid andma oma sidemetele ühise otsustamise raamistikus väga kindla vormi, et parandada lennugraafikust kinnipidamist. Graafikust kinnipidamine võimaldab tõhusamalt kasutada kogu lennutranspordi süsteemi. Viiendaks aitavad maapinnal toimuva liikumise täiustatud juhtimis- ja kontrollisüsteemid (A-SMGCS) pilootidel paremini orienteeruda olukorras, eriti halbade ilmastikutingimuste korral. Lõpuks aitab piisava tähtsuse omistamine eri transpordiliike ühendavate projektide rahastamisele TEN-T fondidest tõhustada lennujaamadele juurdepääsu infrastruktuuri kasutamist.

Kolmanda poliitikavariandi puhul edendatakse uue infrastruktuuri rajamist ja selle raames analüüsiti kahte meedet. Keskkonnakaitsepoliitika alane võrdlusuuring ja teabe (suuniste) levitamine võiks vähendada lennutranspordi halba keskkonnamõju. Euroopa Investeerimispank võiks olla aktiivsem lennujaamadega seotud projektide rahastamisel JASPERSi algatuse (ühisabi Euroopa piirkondade projektide toetamiseks) kaudu.

Mõju analüüs

Enamiku meetmetega parandati läbilaskevõimet ja vähendati hilinemiste arvu. Ohutust tõstsid järgmised meetmed: ühtne lennu- ja rongipilet, raudteeühendus lennujaamadega, lähendamise kohalik rakenduskava, kontrollitud uuringutulemuste rakendamine, ühise otsustamise raamistiku rakendamine ning maapinnal toimuva liikumise täiustatud juhtimis- ja kontrollisüsteem. Muud meetmed ohutust ei mõjutanud. Kõige muudetavam (nii paremaks kui ka halvemaks) on sotsiaalne ja keskkonnamõju. Väheste kättesaadavate arvandmete alusel võib oletada, et eeldatavad kulud ja tulud on tasakaalus. Enamik meetmeid peaksid hakkama juba kiiresti mõjuma (eelkõige peaks kiiresti avalduma nende kasulikkus).

Valikuvariantide võrdlemine

Analüüs näitas, et on vaja leida õige tasakaal kõigi kiiresti rakendatavate meetmete vahel. Kolm meedet võiksid olla kohustuslikud: ühtsed läbilaskevõime hindamise meetodid peaksid muutuma kohustuslikuks juba lähiajal, maapinnal toimuva liikumise täiustatud juhtimis- ja kontrollisüsteem keskpikas perspektiivis ja ühine otsustamine kaugemas tulevikus. Üldiselt oli kõigil soovitatud meetmetel soodne mõju. Meetmeid kasutatakse lennujaamade läbilaskevõime parandamise tõhusa tegevuskava koostamisel konkreetse ajavahemiku jaoks.

Järelevalve ja hindamine

Läbiviidud analüüs näitas, et Euroopa lennujaamade puuduliku läbilaskevõime küsimust ei saa lahendada üheainsa meetmega. Lahenduse leidmiseks tuleb kombineerida meetmeid, millest mõned on ka omavahel seotud. Komisjon tagab tegevuskava rakendamise ettenähtud ajavahemiku jooksul ja jälgib ka edaspidi, kuidas muutub Euroopa lennujaamade läbilaskevõime olukord.