Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega rakendatakse kaitseklausel ja dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise vältimise mehhanism, mis võimaldavad ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelises assotsieerimislepingus sätestatud tariifsete soodustuste ajutist peatamist /* COM/2015/0154 final - 2015/0079 (COD) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek käsitleb ELi ja Moldova assotsieerimislepingus ette nähtud kaitseklausli ja dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise vältimise mehhanismi inkorporeerimist Euroopa Liidu õigusesse. Üldine taust Moldovaga sõlmitud assotsieerimisleping sisaldab sarnaselt enamikuga meie kaubanduslepingutest kahepoolset kaitseklauslit. See vahend võimaldab eeliseid ajutiselt peatada juhul, kui nende kohaldamine põhjustaks impordi ootamatut ja märkimisväärset kasvu, mis kahjustaks importiva riigi kodumaist tööstusharu (s.t on võimalik kas peatada tollimaksude edasine liberaliseerimine või taaskehtestada enamsoodustusrežiimi tollimaksumäär). Peale selle sisaldab see kaubandusleping nn dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise vältimise mehhanismi, mis võimaldab taaskehtestada enamsoodustusrežiimi tollimaksumäära, kui teatavate põllumajandustoodete import Moldovast ületab teatava künnise ilma nõuetekohase põhjenduseta nende täpse päritolu kohta. Selleks et luua ELi õiguskorras vajalik vahend, mis võimaldaks kohaldada seda kahepoolset kaitseklauslit ja dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise vältimise mehhanismi, on vaja Euroopa Parlamendi ja nõukogu rakendusmäärust. Lisatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanek põhineb suuresti sarnasel rakendusmäärusel, mida kolm institutsiooni on arutanud ja milles omavahel kokku leppinud kõigi kehtivate hiljutiste vabakaubanduslepingute jaoks: Korea (määrus avaldati 2011), Kesk-Ameerika (määrus avaldati 2013) ning Colombia ja Peruu (määrus avaldati 2013). 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED Käesolev rakendusmääruse ettepanek tuleneb otseselt Moldova Vabariigiga sõlmitud lepingu tekstist. Seetõttu ei ole vaja korraldada huvitatud isikutega eraldi konsulteerimist ega mõju hindamist. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Kavandatud meetmete kokkuvõte Lisatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanek on õigusakt ELi ja Moldova Vabariigi vahel juba sõlmitud kaubanduslepingu kaitseklausli ja dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise vältimise mehhanismi rakendamiseks. Õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõige 2. 2015/0079 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega rakendatakse kaitseklausel ja dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise vältimise mehhanism, mis võimaldavad ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelises assotsieerimislepingus sätestatud tariifsete soodustuste ajutist peatamist EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 2, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt[1] ning arvestades järgmist: (1) 15. juunil 2009 volitas nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi Moldova Vabariigiga uue lepingu sõlmimiseks Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahel. (2) Need läbirääkimised viidi lõpule ning ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelisele assotsieerimislepingule[2] (edaspidi „leping”) kirjutati alla 24. juunil 2014 ja seda on ajutiselt kohaldatud alates 1. septembrist 2014. (3) On vaja kehtestada menetlused, mis tagavad Moldova Vabariigiga kokku lepitud kaitseklausli tõhusa kohaldamise. (4) Leping sisaldab ka dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise vältimise mehhanismi teatavate toodete tariifsete soodustuste ajutiseks peatamiseks. Samuti on vaja sätestada menetlused selle mehhanismi kohaldamiseks. (5) Kaitsemeetmete võtmist võib kaaluda üksnes juhul, kui kõnealust toodet imporditakse liitu niivõrd palju suurenenud koguses (absoluutarvudes või võrrelduna liidu toodanguga) ja sellistel tingimustel, et see tekitab või ähvardab tekitada tõsist kahju liidu samasuguste või otseselt konkureerivate toodete tootjatele, nagu on sätestatud lepingu artikli 165 lõikes 1. (6) Tuleks määratleda teatavad lepingu artiklis 169 nimetatud mõisted, nagu „tõsine kahju”, „tõsise kahju oht” ja „üleminekuperiood”. (7) Lepingu järelmeetmete võtmine ja läbivaatamine ning kontrollimine ja vajaduse korral kaitsemeetmete võtmine peaks toimuma võimalikult läbipaistvalt. (8) Komisjon peaks saama liikmesriikidelt teavet, sealhulgas tõendeid impordis valitsevate kõikide suundumuste kohta, mille tõttu võib olla vaja võtta kaitsemeetmeid. (9) Usaldusväärne statistika kõikide Moldova Vabariigist liitu imporditavate toodete kohta on seetõttu äärmiselt oluline, et kindlaks teha, kas kaitsemeetmete kohaldamise tingimused on täidetud. (10) Kui menetluse algatamiseks on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, peaks komisjon avaldama Euroopa Liidu Teatajas sellekohase teate. (11) Kehtestada tuleks üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad uurimise algatamist, huvitatud isikute juurdepääsu kogutud teabele ja sellega tutvumist, huvitatud isikute ärakuulamist ja nende võimalust esitada oma seisukohti. (12) Uurimise algatamisest peaks komisjon Moldova Vabariigile kirjalikult teatama ning Moldova Vabariigiga konsulteerima, nagu on sätestatud lepingu artikli 166 lõikes 1. (13) On vaja kehtestada uurimise algatamise ja kaitsemeetmete asjakohasust käsitleva otsuse langetamise kohta ajalised piirangud, et niisugused otsused tehtaks kiiresti ja et asjaomaste ettevõtjate õiguskindlus suureneks. (14) Iga kaitsemeetme kohaldamisele peaks eelnema uurimine, kuid komisjonil tuleks lubada lepingu artiklis 167 osutatud kriitilistel asjaoludel kehtestada ajutisi kaitsemeetmeid. (15) Kaitsemeetmeid tuleks kohaldada ainult sellises ulatuses ja selliseks ajavahemikuks, mida on vaja, et hoida ära tõsist kahju ja hõlbustada kohanemist. Tuleks määrata kaitsemeetmete maksimaalne kestus ja kehtestada nende pikendamist ja läbivaatamist reguleerivad erisätted. (16) Tuleks luua võimalus peatada soodustollimaks maksimaalselt kuueks kuuks, kui teatavate põllumajandustoodete ja töödeldud põllumajandustoodete import ületab assotsieerimislepingu XV-C lisas kindlaks määratud iga-aastase koguse. (17) Läbipaistvuse huvides peaks komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal lepingu rakendamist ning kaitsemeetmete ja dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise vältimise mehhanismi kohaldamist käsitleva aruande. (18) Selleks, et tagada ühetaolised tingimused ajutiste ja lõplike kaitsemeetmete võtmiseks, eelneva järelevalve meetmete kehtestamiseks ning ilma lepingus sätestatud meetmeid võtmata uurimise lõpetamiseks, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011[3]. (19) Järelevalve- ja ajutiste kaitsemeetmete vastuvõtmiseks tuleks kasutada nõuandemenetlust, arvestades nende meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmisega. Rakendusaktide vastuvõtmisel tuleks kasutada nõuandemenetlust, kuna neid akte on vaja kiiresti kohaldada pärast asjaomase künnise ületamist ning nende kohaldamisaeg on väga piiratud. (20) Lõplike kaitsemeetmete võtmise ja nende läbivaatamise suhtes tuleks kohaldada kontrollimenetlust. (21) Komisjon peaks vastu võtma viivitamata kohaldatavad rakendusaktid nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, kui viivitamine ajutiste kaitsemeetmete rakendamisega tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, või selleks, et vältida impordi suurenemise negatiivset mõju liidu turule. Selliste viivitamata kohaldatavate rakendusaktide kohaldamiseks tuleks kasutada nõuandemenetlust, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I PEATÜKK – KAITSEKLAUSLID Artikkel 1 Reguleerimisese ja -ala 1. Käesoleva määrusega kehtestatakse sätted, millega rakendatakse kaitseklausel ja dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise vältimise mehhanism, mis võimaldavad ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelises assotsieerimislepingus sätestatud tariifsete soodustuste ajutist peatamist. 2. Käesolevat määrust kohaldatakse Moldova Vabariigist pärit toodete suhtes. Artikkel 2 Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: (a) „toode” – kaup, mis on pärit liidust või Moldova Vabariigist. Uurimisalune toode võib hõlmata ühte või mitut tariifirida või selle allsegmenti, olenevalt konkreetsest turuolukorrast, või liidu mis tahes tootmisharus üldiselt kohaldatavat tootesegmenti; (b) „huvitatud isik” – isik, keda mõjutab asjaomase toote import; (c) „liidu tootmisharu” – liidu tootjad, kes tegutsevad liidu territooriumil ja valmistavad samasuguseid või otseselt konkureerivaid tooteid, või liidu tootjad, kelle samasuguse või otseselt konkureeriva toote toodang kokku moodustab olulise osa nende toodete kogutoodangust liidus; kui samasugune või otseselt konkureeriv toode on ainult üks mitmest liidu tootjate tootest, määratletakse liidu tootmisharu konkreetsete tootmistoimingute põhjal, mida kasutatakse samasuguse või otseselt konkureeriva toote tootmiseks; (d) „tõsine kahju” – liidu tootmisharu seisundi märkimisväärne halvenemine; (e) „tõsise kahju oht” – olukord, kus liidu tootmisharu seisundile on ilmselt tekkimas tõsine kahju; (f) „üleminekuperiood” – lepingu jõustumise hetkel algav kümne aasta pikkune periood. Artikkel 3 Põhimõtted 1. Käesoleva määruse alusel võib kehtestada kaitsemeetme, kui Moldova Vabariigist pärit toodet imporditakse liitu selle toote suhtes kehtinud tollimaksude vähendamise või kaotamise tulemusena niivõrd palju suurenenud koguses (absoluutarvudes või võrrelduna liidu toodanguga) ja sellistel tingimustel, et see tekitab või ähvardab tekitada tõsist kahju liidu tootmisharule. 2. Kaitsemeetme võib võtta järgmises vormis: (a) asjaomasele tootele Moldova Vabariigiga sõlmitud lepingu tollitariifide kaotamise ajakavas ette nähtud tollimaksumäära edasise vähendamise peatamine; (b) asjaomase toote tollimaksumäära suurendamine tasemeni, mis ei ületa väiksemat järgmistest: – meetme võtmise ajal asjaomase toote suhtes kohaldatav enamsoodustusrežiimi tollimaksumäär või – lepingu XV lisa tabelites artikli 147 kohaselt märgitud tollimaksu baasmäär. Artikkel 4 Menetluse algatamine 1. Menetlus algatatakse liikmesriigi taotlusel, liidu tootmisharu esindava juriidilise isiku taotlusel või sellise ühingu taotlusel, mis ei ole juriidiline isik, või komisjoni omal algatusel, kui komisjonile on selge, et selle algatamiseks on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, mis on kindlaks määratud käesoleva määruse artikli 5 lõikes 5 osutatud tegurite põhjal. 2. Taotlus sisaldab üldjuhul järgmist teavet: asjaomase toote impordi kasvu määr ja maht absoluut- ja suhtarvudes, suurenenud impordi poolt hõivatud siseturu osa, muutused liidu tootmisharu müügi, toodangu, tootlikkuse, tootmisvõimsuse kasutamise, kasumi ja kahjumi ning tööhõive tasemes. 3. Menetluse võib algatada ka juhul, kui impordi hüppeline kasv on koondunud ühte või mitmesse liikmesriiki, eeldusel et menetluse algatamiseks on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, mis on kindlaks määratud käesoleva määruse artikli 5 lõikes 5 osutatud tegurite põhjal. 4. Liikmesriik teatab komisjonile, kui näib, et Moldova Vabariigist pärit toodete impordi suundumused nõuavad kaitsemeetmete võtmist. See teave hõlmab lõigetes 1 ja 2 nimetatud tõendeid. 5. Komisjon teavitab liikmesriike, kui ta on saanud taotluse menetluse algatamiseks või kui ta leiab, et käesoleva artikli lõike 1 alusel menetluse algatamine omal algatusel on asjakohane. 6. Kui selgub, et menetluse algatamiseks on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, algatab komisjon menetluse ja avaldab Euroopa Liidu Teatajas sellekohase teate. Menetlus algatatakse ühe kuu jooksul pärast seda, kui komisjon on saanud lõike 1 alusel esitatud taotluse. 7. Lõikes 6 osutatud teates: (a) sisaldub saadud teabe kokkuvõte ja selles nõutakse asjaga seonduva teabe edastamist komisjonile; (b) nimetatakse ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud võivad oma seisukohad kirjalikult teatavaks teha ja teabe komisjonile esitada, et neid seisukohti ja seda teavet menetluse käigus arvesse võetaks; (c) märgitakse ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud võivad taotleda komisjonilt suulist ärakuulamist vastavalt artikli 5 lõikele 9. Artikkel 5 Uurimine 1. Pärast menetluse algatamist alustab komisjon uurimist. Käesoleva artikli lõikes 3 sätestatud ajavahemik algab päevast, mil otsus uurimise algatamise kohta avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. 2. Komisjon võib paluda liikmesriikidel teavet esitada ja liikmesriigid teevad kõik vajaliku, et seda palvet täita. Kui kõnealune teave pakub üldist huvi ega ole konfidentsiaalne käesoleva määruse artikli 11 tähenduses, lisatakse see käesoleva artikli lõikega 8 ette nähtud mittekonfidentsiaalsete dokumentide hulka. 3. Kui võimalik, viiakse uurimine lõpule kuue kuu jooksul alates selle algatamisest. Seda tähtaega võib pikendada kolme kuu võrra erandlikel asjaoludel, nagu ebatavaliselt suur arv huvitatud isikuid või keerukad turuolukorrad. Komisjon teavitab kõiki huvitatud isikuid sellisest pikendamisest ning selgitab pikendamise põhjusi. 4. Komisjon hangib kogu teabe, mida ta peab vajalikuks, et teha otsus käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohta, ja püüab seda teavet kontrollida, kui see on asjakohane. 5. Komisjon hindab kõiki asjakohaseid objektiivseid ja mõõdetavaid tegureid, mis on liidu tootmisharu seisukohast olulised, eelkõige asjaomase toote impordi kasvu määra ja mahtu absoluut- ja suhtarvudes, suurenenud impordi poolt hõivatud siseturu osa ning muutusi müügi, toodangu, tootlikkuse, tootmisvõimsuse kasutamise, kasumi ja kahjumi ning tööhõive tasemes. See loetelu ei ole lõplik ja komisjon võib tõsise kahju olemasolu või tõsise kahju ohu kindlakstegemisel võtta arvesse ka muid asjaomaseid tegureid, nagu varud, hinnad, kasutatud kapitali tasuvus ja rahavood, ning muid tegureid, mis tekitavad või võivad olla tekitanud tõsist kahju või ähvardavad tekitada tõsist kahju liidu tootmisharule. 6. Vastavalt käesoleva määruse artikli 4 lõike 7 punktile b võivad teabe esitanud huvitatud isikud ja Moldova Vabariigi esindajad kirjaliku taotluse alusel tutvuda kogu teabega, mis on seoses uurimisega komisjoni käsutusse antud (välja arvatud liidu või liikmesriikide ametiasutuste koostatud asutusesisesed dokumendid), juhul kui see teave on nende huvide kaitsmiseks oluline ega ole konfidentsiaalne käesoleva määruse artikli 11 tähenduses ning kui komisjon seda uurimisel kasutab. Huvitatud isikud võivad edastada komisjonile oma seisukohad kättesaadavaks tehtud teabe kohta. Kui need seisukohad on tõendatud piisavate esmapilgul usutavate tõenditega, võtab komisjon need kaalumisele. 7. Komisjon tagab, et kõik uurimiseks vajalikud andmed ja kogu statistika on representatiivne, kättesaadav, mõistetav, läbipaistev ja kontrollitav. 8. Komisjon tagab niipea, kui on olemas tehnilised võimalused, salasõnaga kaitstud elektroonilise juurdepääsu enda hallatavale mittekonfidentsiaalsele materjalile („veebiplatvorm”), mille kaudu edastatakse kogu asjakohane teave, mis ei ole konfidentsiaalne käesoleva määruse artikli 11 tähenduses. Huvitatud isikutele ning liikmesriikidele ja Euroopa Parlamendile antakse juurdepääs asjaomasele platvormile. 9. Komisjon kuulab huvitatud isikud ära eelkõige juhul, kui nad on Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates ette nähtud aja jooksul ärakuulamist kirjalikult taotlenud ja tõendanud, et uurimise tulemused tõenäoliselt mõjutavad neid ja et neil on suuliste selgituste andmiseks erilised põhjused. Komisjon kuulab huvitatud isikud täiendavalt ära, kui selleks on erilised põhjused. 10. Kui teavet ei esitata komisjoni kehtestatud tähtaja jooksul või kui uurimist oluliselt takistatakse, võib komisjon järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal. Kui komisjon leiab, et mõni huvitatud isik või kolmas isik on talle esitanud väära või eksitava teabe, jätab ta selle teabe arvesse võtmata ja võib kasutada kättesaadavaid fakte. 11. Komisjon teatab Moldova Vabariigile kirjalikult uurimise algatamisest. Artikkel 6 Eelneva järelevalve meetmed 1. Komisjon võib võtta Moldova Vabariigist pärit impordi suhtes eelneva järelevalve meetmeid, kui toote impordi suundumus on selline, et see võib viia üheni käesoleva määruse artiklites 3 ja 4 nimetatud olukordadest. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 14 lõikes 3 osutatud nõuandemenetlusega. 2. Eelneva järelevalve meetmed on tähtajalised. Kui ei ole sätestatud teisiti, kaotavad need kehtivuse nende kehtestamise esimesele kuuekuulisele ajavahemikule järgneva kuuekuuse ajavahemiku järel. Artikkel 7 Ajutiste kaitsemeetmete kehtestamine 1. Komisjon võtab ajutised kaitsemeetmed vastu kriitilises olukorras, kus viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tingimusel et enne on artikli 5 lõikes 5 osutatud tegurite põhjal kindlaks tehtud, et on olemas piisavad esmapilgul usutavad tõendid, et lepingu artikli 147 kohaselt XV lisas sisalduvate tabelite järgse tollitariifide vähendamise või kaotamise tõttu on Moldova Vabariigist pärit toote import suurenenud ning et see import tekitab või ähvardab tekitada liidu tootmisharule tõsist kahju. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 14 lõikes 3 osutatud nõuandemenetlusega. 2. Nõuetekohaselt põhjendatud eriti kiireloomulistel juhtudel, sealhulgas käesoleva artikli lõikes 3 osutatud juhul, võtab komisjon ajutised meetmed vastu viivitamata. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 14 lõikes 5 osutatud menetlusega. 3. Kui liikmesriik taotleb komisjoni viivitamatut sekkumist ja kui on täidetud lõike 1 tingimused, teeb komisjon otsuse viie tööpäeva jooksul alates taotluse saamisest. 4. Ajutisi kaitsemeetmeid ei kohaldata kauem kui 200 kalendripäeva. 5. Kui ajutised kaitsemeetmed tunnistatakse kehtetuks, sest uurimise käigus selgub, et käesoleva lepingu artikli 3 lõikes 1 sätestatud tingimused on täitmata, makstakse kõik nende ajutiste kaitsemeetmete kohaselt sissenõutud tollimaksud automaatselt tagasi. 6. Ajutisi kaitsemeetmeid kohaldatakse kõikide toodete suhtes, mis on vabasse ringlusse lastud pärast nende meetmete jõustumise kuupäeva. Need meetmed ei takista siiski lubamast vabasse ringlusse niisuguseid tooteid, mis on juba teel liitu, kui nende toodete sihtkohta ei saa muuta. Artikkel 8 Uurimise ja menetluse lõpetamine ilma meetmeid võtmata 1. Kui lõpptulemusena väljaselgitatud faktide põhjal tehakse kindlaks, et käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 sätestatud tingimused ei ole täidetud, võtab komisjon vastu ja avaldab Euroopa Liidu Teatajas otsuse uurimise ja menetluse lõpetamise kohta. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 14 lõikes 4 osutatud kontrollimenetlusega. 2. Kaitstes nõuetekohaselt konfidentsiaalset teavet käesoleva määruse artikli 11 tähenduses, avalikustab komisjon aruande, milles ta esitab oma uurimise tulemused ja põhjendatud järeldused, milleni ta on jõudnud kõigi asjaomaste faktiliste ja õigusalaste küsimuste suhtes. Artikkel 9 Lõplike kaitsemeetmete kehtestamine 1. Kui lõpptulemusena väljaselgitatud faktide põhjal tehakse kindlaks, et käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud, võib komisjon võtta lõplikud kaitsemeetmed. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 14 lõikes 4 osutatud kontrollimenetlusega. 2. Kaitstes nõuetekohaselt konfidentsiaalset teavet käesoleva määruse artikli 11 tähenduses, avalikustab komisjon aruande, mis sisaldab kokkuvõtet otsustamisega seotud olulistest faktidest ja kaalutlustest. Artikkel 10 Kaitsemeetmete kestus ja läbivaatamine 1. Kaitsemeede kehtib ainult niikaua, kui vaja, et tõsist kahju liidu tootmisharule ära hoida või heastada ja kohanemisele kaasa aidata. Nimetatud tähtaeg ei tohi ületada kahte aastat, välja arvatud juhul, kui seda käesoleva artikli lõike 3 kohaselt pikendatakse. 2. Kaitsemeede jääb kuni lõike 3 alusel korraldatud läbivaatamise tulemuse selgumiseni kehtima. 3. Kaitsemeetme algset kehtivusaega võib pikendada kuni kahe aasta võrra, kui kaitsemeede on jätkuvalt vajalik, et ära hoida või heastada tõsist kahju liidu tootmisharule, ning on tõendeid, et liidu tootmisharu kohaneb. 4. Käesoleva artikli lõike 3 kohasele pikendamisele peab eelnema uurimine, mida taotleb liikmesriik, liidu tootmisharu esindav juriidiline isik või selline ühing, mis ei ole juriidiline isik, või komisjon omal algatusel, kui käesoleva määruse artikli 5 lõikes 5 osutatud tegurite põhjal on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, et käesoleva artikli lõikes 3 sätestatud tingimused on täidetud. 5. Uurimise algatamise teade avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas käesoleva määruse artikli 4 lõigete 6 ja 7 kohaselt. Uurimine korraldatakse ja käesoleva artikli lõike 3 kohane pikendamist käsitlev otsus tehakse kooskõlas käesoleva määruse artiklitega 5, 8 ja 9. 6. Kaitsemeetme kohaldamise aeg kokku, sealhulgas ajutiste meetmete kohaldamise aeg, esialgne kohaldamisaeg ja selle pikendamine, ei kesta üle nelja aasta. 7. Kaitsemeetmeid ei rakendata pärast üleminekuaja lõppu, välja arvatud juhul, kui Moldova Vabariik sellega nõustub. Artikkel 11 Konfidentsiaalsus 1. Käesoleva määruse alusel saadud teavet kasutatakse ainult selleks, milleks seda nõuti. 2. Käesoleva määruse alusel saadud teavet, mis on oma loomult konfidentsiaalne või mis on esitatud konfidentsiaalsena, ei avalikustata ilma selle teabe andja sõnaselge nõusolekuta. 3. Igas taotluses käsitleda teavet konfidentsiaalsena märgitakse põhjus, miks teave on konfidentsiaalne. Kui teabe andja taotleb, et teavet ei avalikustata ega avaldata täielikult või kokkuvõtlikus vormis, ning kui see taotlus ei ole põhjendatud, võib kõnealuse teabe jätta arvesse võtmata. 4. Teavet peetakse igal juhul konfidentsiaalseks, kui on tõenäoline, et selle avaldamisel on teabe andjale või sellise teabe allikale märkimisväärselt ebasoodne mõju. 5. Käesoleva artikli lõigete 1–4 kohaldamine ei piira liidu asutusi osutamast üldisele teabele ja eelkõige käesoleva määruse alusel tehtud otsuste põhjustele. Need asutused peavad siiski arvesse võtma asjaomaste füüsiliste ja juriidiliste isikute õigustatud huve, et nende ärisaladusi ei avaldataks. Artikkel 12 Aruanne 1. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal aruande lepingu V jaotise ja käesoleva määruse kohaldamise, rakendamise ja kohustuste täitmise kohta. 2. Aruanne sisaldab teavet ajutiste ja lõplike meetmete, eelneva järelevalve meetmete ning piirkondlike järelevalve- ja kaitsemeetmete kohaldamise kohta ning uurimise ja menetluse lõpetamise kohta ilma meetmeid võtmata. 3. Aruandes esitatakse ka kokkuvõtlik statistika ja ülevaade kaubanduse arengu kohta Moldova Vabariigiga. 4. Euroopa Parlament võib ühe kuu jooksul alates komisjoni aruande esitamisest kutsuda komisjoni oma vastutava parlamendikomisjoni erakorralisele koosolekule tutvustama ja selgitama määruse rakendamisega seotud küsimusi. 5. Komisjon avalikustab aruande hiljemalt kolm kuud pärast selle esitamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule. II PEATÜKK – DUMPINGUVASTASTEST MEETMETEST KÕRVALEHOIDMISE VÄLTIMISE MEHHANISM TEATAVATE PÕLLUMAJANDUSTOODETE JA TÖÖDELDUD PÕLLUMAJANDUSTOODETE PUHUL Artikkel 13 1. Lepingu XV-C lisas loetletud toodete suhtes, mille puhul kehtib lepingu artiklis 148 sätestatud dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise vältimise mehhanism, kehtestatakse keskmine aastane impordimaht. Nõuetekohaselt põhjendatud eriti kiireloomulistel juhtudel, kui ühe või mitme tooteliigi impordimaht mingil aastal saavutab lepingu XV-C lisas osutatud koguse, kusjuures aasta alguseks loetakse 1. jaanuari, võtab komisjon, saamata Moldova Vabariigilt kindlat põhjendust, vastu viivitamata kohaldatava rakendusakti vastavalt käesoleva määruse artikli 14 lõikes 5 osutatud menetlusele. Komisjon võib asjaomaste toodete suhtes kehtestatud soodustollimaksu ajutiselt peatada või otsustada, et selline peatamine ei ole asjakohane. 2. Soodustollimaksu ajutist peatamist võib kohaldada kuni kuueks kuuks alates soodustollimaksu peatamise otsuse avaldamiskuupäevast. Enne selle kuuekuulise ajavahemiku möödumist ja nõuetekohaselt põhjendatud eriti kiireloomulistel juhtudel seoses soodustollimaksude peatamisega, võib komisjon võtta vastu viivitamata kohaldatava rakendusakti vastavalt käesoleva määruse artikli 14 lõikes 5 osutatud menetlusele, et soodustollimaksu ajutine peatamine lõpetada, juhul kui ta on veendunud, et asjaomase tooteliigi impordimaht ületas lepingu XV-C lisas osutatud mahtu seetõttu, et Moldova Vabariigis muutus asjaomase tooteliigi tootmis- ja ekspordimaht. 3. Käesolevas peatükis sätestatud mehhanismi kohaldamine ei piira I peatükis sätestatud meetmete kohaldamist. Nende kahe peatüki sätetel põhinevaid meetmeid ei kohaldata aga sama(de)le too(de)tele samaaegselt. III PEATÜKK – KOMITEEMENETLUS Artikkel 14 1. Komisjoni abistab komitee, mis on asutatud nõukogu määruse (EÜ) nr 260/2009[4] artikli 4 lõike 1 alusel (edaspidi „komitee”) Komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. 2. Artikli 13 kohaldamisel aitab komisjoni põllumajandusturgude ühise korralduse komitee, mis on asutatud määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 229 lõike 1 alusel, ning seoses töödeldud põllumajandustoodetega abistab komisjoni I lisas loetlemata töödeldud põllumajandustoodetega kauplemise horisontaalküsimusi käsitlev korralduskomitee, mis on asutatud määruse (EL) nr 510/2014 artikli 44 lõike 1 alusel[5]. Need on komiteed määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. 3. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4. 4. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. 5. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes nimetatud määruse artikliga 4. 6. Kui määruse (EL) nr 182/2011 artikli 3 lõike 5 kohaselt kasutatakse kirjalikku menetlust meetmete vastuvõtmiseks käesoleva artikli lõike 3 alusel, siis lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui eesistuja määratud tähtaja jooksul eesistuja nii otsustab või määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 1 kohaselt määratud komiteeliikmete enamus seda taotleb. IV PEATÜKK – LÕPPSÄTTED Artikkel 15 Jõustumine Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Määrust kohaldatakse Moldova Vabariigist pärit impordile alates lepingu jõustumiskuupäevast. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja [1] [2] Nõukogu otsus 2014/492/EL, 16. juuni 2014, ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelisele assotsieerimislepingule Euroopa Liidu nimel allakirjutamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (ELT L 260, 30.8.2014, lk 1). [3] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 182/2011, 16. veebruar 2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13. [4] Nõukogu määrus (EÜ) nr 260/2009, 26. veebruar 2009, impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 84, 31.3.2009, lk 1). [5] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 510/2014, 16. aprill 2014 , millega nähakse ette põllumajandustoodete töötlemisel saadud teatavate toodetega kauplemise kord ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 1216/2009 ja (EÜ) nr 614/2009 (ELT L 150, 20.5.2014, lk 1).