KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE, milles käsitletakse direktiivi 2003/59/EÜ (reisijate- või kaubaveol kasutatavate teatavate maanteesõidukite juhtide alus- ja jätkuõppe kohta) rakendamist /* COM/2012/0385 final */





SISUKORD KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE, milles käsitletakse direktiivi 2003/59/EÜ (reisijate- või kaubaveol kasutatavate teatavate maanteesõidukite juhtide alus- ja jätkuõppe kohta) rakendamist....................................................................................................................... 3 1................ Üldine teave............................................................................................................................................................. 3 1.1............. Sissejuhatus............................................................................................................................................................. 3 1.2............. Direktiiv 2003/59/EÜ – põhielemendid................................................................................................................. 3 1.3............. Direktiivi 2003/59/EÜ ülevõtmine.......................................................................................................................... 3 2................ Direktiivi 2003/59/EÜ rakendamine....................................................................................................................... 4 2.1............. Direktiivi reguleerimisala – artikkel 1.................................................................................................................... 4 2.2............. Erandid – artikkel 2.................................................................................................................................................. 4 2.3............. Pädevus ja väljaõpe – artikkel 3............................................................................................................................ 5 2.3.1.......... Kohustuslik alusõpe............................................................................................................................................... 5 2.3.1.1....... Kursustel osalemine ja eksam................................................................................................................................ 5 2.3.1.2....... Eksami sooritamine.................................................................................................................................................. 5 2.3.1.3....... Kiirendatud alusõpe................................................................................................................................................ 6 2.3.2.......... Kohustuslik jätkuõpe.............................................................................................................................................. 7 2.3.3.......... Koolituse korraldamine........................................................................................................................................... 7 2.3.4.......... Koolituskeskuste heakskiitmine............................................................................................................................ 7 2.4............. Omandatud õigused – artikkel 4............................................................................................................................ 7 2.5............. Alusõpe – artikkel 5................................................................................................................................................ 8 2.6............. Alusõpet tõendav kutsetunnistus – artikkel 6.................................................................................................... 9 2.7............. Jätkuõpe – artikkel 7.............................................................................................................................................. 10 2.8............. Jätkuõpet tõendav kutsetunnistus – artikkel 8................................................................................................. 10 2.9............. Koolituse koht – artikkel 9................................................................................................................................... 11 2.10........... Ühenduse kood – artikkel 10............................................................................................................................... 11 2.11........... Pädevuse ja väljaõppe miinimumnõuded – I lisa.............................................................................................. 12 3................ Järeldused ja soovitused...................................................................................................................................... 12 3.1............. Direktiivi 2003/59/EÜ rakendamise üldine hinnang.......................................................................................... 12 3.2............. Peamised täiendatavad asjaolud ja soovitused................................................................................................ 13 Lisa............................................................................................................................................................................................. 14 KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE, milles käsitletakse direktiivi 2003/59/EÜ (reisijate- või kaubaveol kasutatavate teatavate maanteesõidukite juhtide alus- ja jätkuõppe kohta) rakendamist 1. Üldine teave 1.1. Sissejuhatus Direktiivi 2003/59/EÜ[1] artikli 13 kohaselt peab komisjon esitama Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele aruande kõnealuse direktiivi rakendamise esialgse hinnanguga, eelkõige seoses artikliga 3 ette nähtud eri alusõppesüsteemide vastavusega ning nende tõhususega. Kõnealune aruanne põhineb vastustel, mille liikmesriigid ja Norra esitasid 2011. aasta veebruaris riiklikele ametiasutustele jaotatud küsimustikule. Enamik liikmesriike andis esitatud küsimustele täielikud vastused. Mõnedel neist ei olnud siiski kõiki kogu teabe esitamiseks vajalikke andmeid. 1.2. Direktiiv 2003/59/EÜ – põhielemendid Direktiiv 2003/59/EÜ reisijate- või kaubaveol kasutatavate teatavate maanteesõidukite juhtide alus- ja jätkuõppe kohta võeti vastu, et tagada liiklusohutuse parandamiseks Euroopas kõnealuste juhtide väljaõppe ühtne tase. Sellega kehtestatakse kohustuslik alus- ja jätkuõpe kutselistele juhtidele, kes on liikmesriikide kodanikud või kes töötavad Euroopa Liidus asuva ettevõtte heaks. Õppe eesmärk on tagada, et kutselistel juhtidel on sõidukite juhtimiseks vajalik pädevus. Alus- ja jätkuõpet tõendab juhtidele väljastatud kutseoskuse tunnistus (kutsetunnistus). Koolitus korraldatakse liikmesriikide heaks kiidetud koolituskeskustes. 1.3. Direktiivi 2003/59/EÜ ülevõtmine Artikli 14 kohaselt lõppes direktiivi ülevõtmise tähtaeg 10. septembril 2006. Alusõppe rakendamise tähtaeg lõppes 10. septembril 2008 D1-, D1 + E-, D- või D + E-kategooria (bussid) juhiloaga juhtidele ning 10. septembril 2009 C1-, C1 + E-, C- või C + E-kategooria (veok) juhiloaga juhtidele. Kõik liikmesriigid on direktiivi üle võtnud ja rakendanud. 2. Direktiivi 2003/59/EÜ rakendamine 2.1. Direktiivi reguleerimisala – artikkel 1 Direktiivi kohaldatakse sõidukijuhtimise suhtes, mida teevad juhid, kes on liikmesriigi kodanikud või liikmesriigis asuvas ettevõttes töötavad kolmandate riikide kodanikud, kes kasutavad sõidukeid, mille juhtimiseks on vaja C- või D-kategooria juhiluba. Direktiiv hõlmab Euroopas hinnanguliselt kuue miljoni sõiduki juhti[2]. Kolmandatest riikidest pärit juhtide arvu kohta ei ole terviklikke või piisavaid andmeid. Kui andmed on saadaval, siis on nende arv üldjuhul juhtide koguarvuga võrreldes väga väike[3]. Enamikes liikmesriikides väljastatakse alusõpet tõendavad kutsetunnistused C-kategooria juhiloaga juhtidele märksa suurema tõenäosusega kui D-kategooria juhiloaga juhtidele. 2.2. Erandid – artikkel 2 Direktiivi reguleerimisalast on välja arvatud mitme kategooria juhid[4]. Enamik liikmesriike kohaldavad artikli 2 erandeid täies ulatuses. Rumeenia ei kohalda artikli 2 punktides e, f ja g sätestatud erandeid. Norra kohaldab kõiki erandeid peale artikli 2 punktis f sätestatu: sõidukid, mida kasutatakse mitteäriliseks reisijate- ja kaubaveoks isiklikul eesmärgil. Artikli 2 punkti g kohaselt ei kohaldata kõnealust direktiivi juhtide suhtes, kes juhivad sõidukeid, mis veavad materjali või seadmeid, mida juht kasutab oma tööks, tingimusel et sõidukijuhtimine ei ole juhi põhitegevusala. Kõnealuse erandi rakendamisel on teatavate sõidukijuhikategooriate puhul[5] (näiteks kraanajuhid, mehaanikud, kes juhivad rikkis põllumajandusmasinaid vedavaid sõidukeid jne) seda erinevalt tõlgendatud: kõnealused juhid esitavad taotluse neile erandi tegemiseks, kuid avalikud haldusasutused tahavad neid siiski kõnealuse direktiivi reguleerimisalasse kaasata. Selle küsimuse selgitamiseks võib olla kasulik suuniste esitamine. 2.3. Pädevus ja väljaõpe – artikkel 3 Artikli 3 kohaselt tuleb sõidukijuhtimise tingimusena läbida kohustuslik alusõpe ja kohustuslik jätkuõpe. 1. lisa 1. jaos kirjeldatakse koolitusega hõlmatud aineid. Ained on koondunud kolme põhiteema ümber: „Ohutusnõuetel põhineva säästliku sõidu täiendõpe”, „Määruste kohaldamine” ja „Tervishoid, liiklus- ja keskkonnaohutus, teenindus, logistika”. Need teemad on jagatud eesmärkideks selle juhiloa alusel, millele need viitavad. 2.3.1. Kohustuslik alusõpe Liikmesriigid peavad looma alusõppesüsteemi, mis hõlmab kas kursustel osalemist ja eksamit või teoreetilist ja praktilist eksamit. 2.3.1.1. Kursustel osalemine ja eksam Esimese variandi puhul peab alusõpe hõlmama kõiki 1. lisa 1. jaos loetletud aineid sisaldavat kursust. Iga juhipraktikant saab vähemalt 20 tundi individuaalset sõiduõpet sõidukiga, mis vastab vähemalt direktiivis 91/439/EMÜ[6] eksamisõidukitele esitatud nõuetele. Koolituse kestus peab olema 280 tundi. Tuleb tähele panna, et seda koolitust ei tohi kombineerida muud liiki pädevuste koolitustega (näiteks ohtlike kaupade vedu). Koolituse lõpus korraldavad pädevad asutused juhile suulise või kirjaliku eksami. Eksam peab sisaldama vähemalt ühte küsimust 1. lisa 1. jaos loetletud ainete iga eesmärgi kohta. 2.3.1.2. Eksami sooritamine Teise variandina korraldavad pädevad asutused teoreetilisi ja praktilisi eksameid, et kontrollida, kas juhipraktikandil on vajalikud teadmised 1. lisa 1. jaos loetletud ainetes ja eesmärkideks. Nagu I lisa punktis 2.2 on sätestatud, koosneb teoreetiline eksam vähemalt kahest osast: valikvastustega küsimustest, otseseid vastuseid nõudvatest küsimustest või nimetatud kahe süsteemi kombinatsioonist ning juhtumite lahendamisest. Teoreetilise eksami kestus peab olema vähemalt 4 tundi. Praktiline eksam koosneb kahest osast: 90-minutilisest sõidueksamist, mille käigus hinnatakse ohutusnõuetel põhineva säästliku sõidu õpet, ning praktilisest eksamist, mis hõlmab vähemalt oskust sõidukile koormat peale laadida (C- ja D-kategooria juhiload), võimet tagada reisijate mugavus ja ohutus (D), võimet hoida ära kuritegevust (C, D), oskust hoida ära füüsilisi ohte (C, D) ja oskust hinnata hädaolukordi (C, D). Eksam peab kestma vähemalt 30 minutit. 15 liikmesriiki ja Norra on otsustanud kasutusele võtta kursustel osalemise ja eksami kombinatsiooni ning 11 liikmesriiki kasutavad teoreetilisi ja praktilisi eksameid. Saksamaa on võtnud riiklikus õiguses kasutusele mõlemad variandid ja juht saab nende vahel valida (tabel 1). Tabel 1. Liikmesriikide ja Norra alusõppe süsteem Ainult eksamid || Austria, Belgia, Iirimaa, Kreeka, Küpros, Läti, Madalmaad, Malta, Portugal, Rumeenia, Ühendkuningriik Kursus ja eksam || Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Itaalia, Leedu, Luksemburg, Norra, Poola, Prantsusmaa, Rootsi, Slovakkia, Sloveenia, Soome, Taani, Tšehhi Vabariik, Ungari Mõlemad || Saksamaa Liikmesriigid teevad koostööd eri organisatsioonidega, kes peavad alus- ja jätkuõppe andmete registreid, näiteks riiklikud ja piirkondlikud ametiasutused,[7] haldusasutused,[8] agentuurid,[9] direktoraadid,[10] transpordi ja liiklusohutuse valdkonna eest vastutavad ministeeriumid,[11] riigiettevõtted[12] ning sel otstarbel loodud erikeskused[13]. 2.3.1.3. Kiirendatud alusõpe Alusõpet on võimalik kiirendada, tuginedes kohustuslikule 140-tunnisele kursusele ja eksamile, mille läbimist kinnitatakse kutsetunnistusega. Iga juhipraktikant peab saama vähemalt kümme tundi individuaalset sõiduõpet. Koolituse lõpus korraldavad pädevad asutused juhile suulise või kirjaliku eksami. Eksam peab sisaldama vähemalt ühte küsimust 1. lisa 1. jaos loetletud ainete iga eesmärgi kohta. Kiirendatud alusõpet, mis jääb valikuliseks, pakutakse 19 liikmesriigis ja Norras (vt tabel 2). Tabel 2. Kiirendatud alusõpe liikmesriikides ja Norras Liikmesriigid, kes pakuvad kiirendatud alusõpet || Belgia, Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Itaalia, Leedu, Luksemburg, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Soome, Taani, Tšehhi Vabariik, Ungari ja Norra Liikmesriigid, kes ei paku kiirendatud alusõpet || Austria, Iirimaa, Kreeka, Küpros, Läti, Madalmaad, Malta, Ühendkuningriik Kõnealuse direktiivi kohaselt võib liikmesriik lubada juhil oma territooriumil sõita ka enne kutsetunnistuse saamist. 2.3.2. Kohustuslik jätkuõpe Liikmesriigid peavad kehtestama kohustuslikul kursustel osalemisel põhineva jätkuõppe süsteemi, mille läbimist kinnitatakse kutsetunnistusega. 2.3.3. Koolituse korraldamine Koolituse korraldavad üldjuhul sõidukoolid, kuid selle võivad korraldada ka mittetulundusasutused, kutsekoolid, kutsekolledžid, kõrgkoolid[14] või keskkoolid[15]. Mõnes liikmesriigis[16] rahastatakse koolitust osaliselt avaliku sektori vahenditega. 2.3.4. Koolituskeskuste heakskiitmine 1. lisa 5. jao kohaselt peavad liikmesriikide pädevad asutused alus- ja jätkuõpet korraldavad koolituskeskused heaks kiitma. Heakskiidu võib anda ainult kirjaliku taotluse alusel. Taotlusele tuleb lisada dokumendid õppeprogrammi ja õpetusmeetodite, õpetajate pädevuse, kursuse toimumiskohtade ja kasutatava sõidukipargi ning osalejate arvu kohta. Pädev asutus annab kirjaliku heakskiidu, kui koolitust korraldatakse vastavalt taotlusega koos esitatud dokumentidele. Pädeval asutusel on õigus saata volitatud isikud koolituskursuseid jälgima. 2.4. Omandatud õigused – artikkel 4 Direktiivis tehakse alusõppe omandamise nõude erand mis tahes juhtidele, kellel on enne 2008. aasta septembrit väljastatud D-kategooria juhiluba, ning juhtidele, kellel on enne 2009. aasta septembrit väljastatud C-kategooria juhiluba. Jõustamisasutused ei ole teatanud ühestki suuremast probleemist, mis on seotud riigi ja välisriikide sõidukijuhtide omandatud õiguste tunnustamisega. Riiklikud ametiasutused on andnud jõustamise süsteemist teada näiteks direktiivi ja ülevõtmise seadusi levitades, korraldades koolitusi ja kohtumisi politseinikega, saates kirju ja haldusakte, avaldades internetis juhendeid jne. Mõnes liikmesriigis on eeskirjad esitatud avalikkusega konsulteerimiseks ning politsei oli ärakuulamise protsessis üks konsulteerivatest asutustest[17]. Lisaks sellele väljastavad Rumeenia ja Norra jõustamisasutused ka kutsetunnistusi. Jõustamisasutused võivad kasutada mitmeid meetodeid riigi ja välisriikide sõidukijuhtide omandatud õiguste kontrollimiseks, eelkõige kontrollides juhiloa väljastamise kuupäeva või selle autentsust. Nad võivad samuti ühendust võtta kutsetunnistuse välja andnud asutusega või kontrollida andmebaasi (kui see on saadaval), mis sisaldab alus- ja jätkuõppe andmeid. Liikmesriikide väitel ei tekita see direktiivi asjaolu mingeid suuremaid probleeme. Probleemid tekivad aga juhul, kui juhiluba uuendatakse ja see ei sisalda enam selle esmase väljastamise kuupäeva. Eeskirjade jõustamise viis on samuti ebakindel, kuna eri liikmesriigid ja Norra on jõudnud direktiivi kohaldamisel eri etappidesse. See probleem tekib ainult üksikute sõidukijuhtide puhul ning seda on võimalik otsese teabevahetuse teel riiklike ametiasutustega kergesti lahendada. 2.5. Alusõpe – artikkel 5 Direktiiviga kehtestatakse reisijate- või kaubaveol kasutatavate sõidukite juhtide miinimumvanus kooskõlas erinevate kriteeriumidega, näiteks juhiloa kategooria, alusõppe omandamiseks vajalik koolituse kestus ning läbitav vahemaa. Tabel 3. Uute juhtide alusõppe nõuete kokkuvõte (artikkel 5) Sõiduk || Juhiloa nõue || Kutsetunnistuse nõue || Vanus Kaubavedu || C – C + E || Tavapärane || 18 C1 – C1 + E || Kiirendatud || 18 C – C + E || Kiirendatud || 21 Reisijatevedu || D – D + E Liiniveod kuni 50 km pikkustel liinidel || Tavapärane || 18 riigi territooriumil Kiirendatud || 21 D – D + E || Tavapärane || 21 20 riigi territooriumil. Seda võib vähendada 18-le, kui reisijaid ei ole. Kiirendatud || 23 || D1 – D1 + E || Tavapärane || 18 riigi territooriumil || || Kiirendatud || 21 Alusõppe omandamiseks ei ole vaja eelnevalt juhiluba omandada. Seega võib 13 liikmesriigis ja Norras[18] kombineerida alusõppe juhiloa saamiseks vajaliku koolitusega (vt tabel 4). Tabel 4. C- või D-kategooria juhiloa koolituse ja alusõppe kombinatsioon liikmesriikides ja Norras Liikmesriigid, kus C- või D-kategooria juhiloa koolitus ja alusõpe on kombineeritud || Austria, Belgia, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Leedu, Läti, Madalmaad (osaliselt), Malta, Rootsi, Saksamaa, Taani, Ühendkuningriik ja Norra Liikmesriigid, kus C- või D-kategooria juhiloa koolitus ja alusõpe ei ole kombineeritud || Bulgaaria, Hispaania, Itaalia, Luksemburg, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rumeenia, Slovakkia, Sloveenia, Soome, Tšehhi Vabariik, Ungari Mõned liikmesriigid, kus juhiloa koolitus on alusõppega kombineeritud, on otsustanud kombineerida C- ja D-kategooria juhiloa koolituse nii alusõppe kui ka kiirendatud alusõppega, samas kui muud liikmesriigid nõuavad, et juhipraktikandid oleksid enne alusõppe alustamist juhiloa omandamisel teatavasse etappi jõudnud. Enamik liikmesriike ei luba kutsetunnistuse väljastamist enne vastava juhiloa omandamist. Belgia lubab seda kombineeritud õppe puhul, Austria nõuab eelnevalt ainult teoreetilise eksami edukat sooritamist ning Leedu nõuab, et juhil oleks vähemalt B-kategooria juhiluba. Kuigi Norra nõuab üldjuhul enne kutsetunnistuse väljastamist juhiloa olemasolu, teeb ta erandi juhtidele, kes läbivad kutsekoolitust või praktikat. 2.6. Alusõpet tõendav kutsetunnistus – artikkel 6 Liikmesriigid väljastavad kutsetunnistused juhtidele, kes on koolitusel osalenud ja eksami edukalt sooritanud või kes on edukalt sooritanud teoreetilise ja praktilise eksami, olenevalt valitud variandist. Kui liikmesriik on valinud kursusest ja eksamist koosneva variandi või kiirendatud alusõppe, siis hõlmab koolituskursus direktiivi 1. lisa 1. jaos loetletud aineid. Sellele järgneb kirjalik või suuline eksam. Kui liikmesriik valib ainult eksamid, siis peavad juhid edukalt sooritama teoreetilise ja praktilise eksami, nagu on kirjeldatud 1. lisa punktis 2.2. Liikmesriigid ei ole selle artikli rakendamisega seotud probleemidest teatanud. 2.7. Jätkuõpe – artikkel 7 Jätkuõpe peaks võimaldama juhtidel värskendada oma tööks vajalikke olulisi teadmisi. Selle eesmärk on põhjalikumalt käsitleda ja vaadata üle mõningaid I lisa 1. jaos kirjeldatud aineid. Jätkuõppe kestus on 35 tundi iga viie aasta tagant, mis korraldatakse vähemalt seitsmetunniste sessioonidena, nagu on märgitud I lisa 4. jaos. Enamik liikmesriike lubavad juhtidel osaleda ühekordsetel seitsmetunnistel sessioonidel. Nad kehtestavad siiski erinõuded, peamiselt ajavahemikule, mille vältel 35 tundi koolitust tuleb läbida. Mõne liikmesriigi puhul võib see ajavahemik olla 12, 6 või 3 kuud või isegi üks nädal[19]. Teised liikmesriigid on samuti määranud kindlaks nende seitsmetunniste sessioonide arvu, millesse koolitus jagatakse: näiteks kaks seitsmetunnist kursuse sessiooni, kaks eraldi moodulit, mis koosnevad kolmest seitsmetunnisest koolituspäevast ja kahest seitsmetunnisest koolituspäevast, viis järjestikust päeva või vastavalt kaks sessiooni, kolmepäevane ja kahepäevane,[20] jne. 2.8. Jätkuõpet tõendav kutsetunnistus – artikkel 8 Liikmesriigid väljastavad kutsetunnistuse juhtidele, kes on jätkuõppe läbinud. Uued juhid peavad jätkuõppe läbima viie aasta jooksul pärast alusõppe kutsetunnistuse omandamist ning omandatud õigustega juhid oma liikmesriigi määratud ajagraafiku kohaselt. Direktiivis tehakse erand alusõppe omandamise nõudes mis tahes juhtidele, kellel on enne 2008. aasta septembrit väljastatud D-kategooria juhiluba, ning juhtidele, kellel on enne 2009. aasta septembrit väljastatud C-kategooria juhiluba. Juhtide jaoks, kellel on nimetatud omandatud õigused, on liikmesriigid kasutusele võtnud riiklikud ajagraafikud 2015. aastaks (D-kategooria juhiluba) ning 2016. aastaks (C-kategooria juhiluba) jätkuõppe esimese kursuse läbimiseks. Liikmesriikide kindlaksmääratud üleminekuaegade vastastikuses tunnustamises on kokku lepitud[21]. Selle kohaselt ei saa kuni 2015. aastani (D-kategooria sõidukid) ja 2016. aastani (C-kategooria sõidukid) juhte läbimata jätkuõppe eest üheski liikmesriigis karistada. Liikmesriigid on valinud erinevad kriteeriumid omandatud õigustega juhtide jätkuõppe riiklike ajagraafikute kehtestamiseks. Graafikud võivad põhineda näiteks juhiloa väljastamise kuupäeval, juhi sünnikuupäeval, juhiloa aegumise kuupäeval, juhi vanusel või juhiloa numbril. Riiklikud ajagraafikud on esitatud lisas. 2.9. Koolituse koht – artikkel 9 ELi liikmesriikide kodanikest juhid peavad läbima alusõppe oma tavapärase elukoha järgses liikmesriigis ning kolmandate riikide kodanikest juhid peavad õppe läbima liikmesriigis, kus on nende tööandja asukoht, või liikmesriigis, kus anti välja nende tööluba. Juhid peavad läbima jätkuõppe liikmesriigis, kus asub nende tavapärane elukoht või kus nad töötavad. Oma elu- või töökohta muutnud juhtide varasema koolituse tunnustamiseks nõuab enamik liikmesriike tunnistust või tõendusmaterjali läbitud koolituse kohta[22]. Liikmesriigid ei ole selle artikli rakendamisega seotud probleemidest teatanud. Mõnel üksikul juhul ei tunnusta liikmesriigid siiski alati muus liikmesriigis osaliselt läbitud varasemat koolitust ning tunnustavad üksnes oma riigi territooriumil läbitud koolitust. 2.10. Ühenduse kood – artikkel 10 Pädevad asutused märgivad koolituse nõuetele vastavust tõendava koodi 95 kas juhiloale või juhi eraldi kutsetunnistusele. 13 liikmesriiki on otsustanud märkida koodi juhi kutsetunnistusele ja 12 liikmesriiki märgivad selle juhiloale. Soomes on mõlemad variandid võimalikud ja Luksemburgis märgitakse kood juhiloale ning samuti kutsetunnistusele ainult välisriikidest pärit juhtide puhul. Norra märgib koodi 95 kutsetunnistusele. Tulevikus hakatakse seda ka juhiloale märkima (tabel 5). Tabel 5. Kood 95 Liikmesriigid, kes märgivad koodi 95 juhiloale || Austria, Belgia, Itaalia, Kreeka, Leedu, Luksemburg, Läti, Madalmaad, Malta, Poola, Saksamaa, Sloveenia Liikmesriigid, kes märgivad koodi 95 kutsetunnistusele || Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Iirimaa, Küpros, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Slovakkia, Taani, Tšehhi Vabariik, Ungari, Ühendkuningriik Soome || Mõlemad variandid on võimalikud Luksemburg || Kood märgitakse juhiloale. Kood märgitakse kutsetunnistusele ainult välisriikidest pärit juhtide puhul. Norra || Kood 95 märgitakse kutsetunnistusele. Tulevikus märgitakse see ka juhiloale. 2.11. Pädevuse ja väljaõppe miinimumnõuded – I lisa Nagu eespool (punktis 3.3) on märgitud, loetletakse I lisa 1. jaos ained, mida liikmesriigid peavad juhtide alus- ja jätkuõppe kehtestamisel arvesse võtma. 2. jao kohaselt, mis käsitleb artikli 3 lõike 1 punktis a sätestatud kohustuslikku alusõpet, peab iga juhipraktikant saama sõiduõpetajaga vähemalt 20 tundi individuaalset sõiduõpet. Kaubaveoga tegelevad juhid, kes soovivad laiendada oma pädevust reisijate vedamiseks või vastupidi, peavad ainult kordama uue pädevuse jaoks vajalikke osi ning sõitma 5 tundi, kuna neil on juba kutsetunnistus. Kiirendatud alusõppe puhul peavad juhipraktikandid sõitma vastavalt 10 ning 2½ tundi. I lisa 2. jao (punkti 2.1) kohaselt võib iga juht saada nõutud 20 tunnist kuni 8 tundi sõiduõpet spetsiaalsel treeningalal või tipptasemel simulaatoril. Kiirendatud alusõppe puhul võivad juhipraktikandid saada nõutud 10 tunnist kuni 4 tundi sõiduõpet spetsiaalsel treeningalal või tipptasemel simulaatoril. Enamikus liikmesriikides ei pea juhipraktikandid spetsiaalsel treeningalal või simulaatoril sõiduõpet saama. Mõnes liikmesriigis antakse siiski selline võimalus. Lühidalt: liikmesriikides ei ole I lisa kohaldamisel suuri probleeme tekkinud. Austria ja Sloveenia teatasid mõningatest probleemidest, mis olid seotud praktilise koolituse või teoreetiliste õppetundide piisavusega. Lisaks sellele tasub ära märkida, et Belgia hinnangul on I lisa suunatud rohkem neile juhtidele, kes tegelevad rahvusvaheliste vedudega, kui lühikesi vahemaid läbivatele juhtidele. 3. Järeldused ja soovitused 3.1. Direktiivi 2003/59/EÜ rakendamise üldine hinnang Direktiivi 2003/59/EÜ vastuvõtmisega on seadusandja aidanud kaasa Euroopa Liidu kutseliste juhtide koolituse ühtse taseme tagamisele eesmärgiga parandada üldist liiklusohutust. Hindamise tulemuste kohaselt on liikmesriikides direktiivi 2003/59/EÜ rakendamisel mitmeid erinevusi. Esiteks võimaldab direktiiv liikmesriikidel valida, kas alusõpe korraldatakse kursuse ja eksami kujul või ainult eksamitena. Jätkuõppe ülesehitus võib samuti erineda, kuna selle saab mõnes liikmesriigis läbida ühe kursusena ning teistes liikmesriikides on võimalik 35 tundi erinevate aastate vahel jagada. Teiseks ei ole õppeprogrammid ja õpetusmeetodid standarditud: eri liikmesriikides on kursuste sisu ja koolituse andmise viis erinev, näiteks mõnes liikmesriigis on lisaks tavapärasele õpetamisele lubatud arvutipõhiste moodulite kasutamine. Lisaks sellele on nõuded sõiduõpetajatele ja kursuste korraldamise ruumidele liikmesriigiti erinevad. Viimaks oleneb eksamikeskusest juhtide arv rühma kohta, sõidukipargi suurus ning tipptasemel simulaatori kättesaadavus. Sellest hoolimata on õppesüsteemide ja nõutud pädevuse omandamise tõhusus tagatud riiklike koolitussüsteemidega, mis peavad vastama 1. lisas esitatud nõuetele, mis käsitlevad minimaalseid õpetatavaid aineid ja eksamite ülesehitust. Riiklike ametiasutuste läbiviidav koolituskeskuste järelevalve aitab oluliselt kaasa selle tagamisele, et koolitus vastaks kõnealuse direktiivi eesmärkidele. 3.2. Peamised täiendatavad asjaolud ja soovitused Direktiivi kohaldamise tulemustele tuginedes võib olla vajalik mõne eriküsimuse täiustamine. Direktiivi artiklis 2 loetletud erandite puhul võib asjaolu, et liikmesriigid kohaldavad erinevaid erandeid, põhjustada probleeme ELi-siseses piiriüleses liikluses. Kuigi komisjon ei ole seni ühestki sellisest juhtumist teadlik, on üldjoontes soovitatav, et kutselised juhid ja ettevõtjad oleksid teadlikud direktiivi artikli 2 kohaldamisel liikmesriikides esinevatest erinevustest. Seepärast võib olla vajalik, et komisjon väljastaks keskpikas ajavahemikus mõned suunised artikli 2 erandite reguleerimisala selgitamiseks. Jätkuõppe ajagraafikute riiklike erinevuste korral peaks riiklike ajagraafikute kohta teabe vahetamine aitama jõustamisasutustel välisriikidest pärit juhtide kontrollimisel tekkivaid mis tahes probleeme lahendada. Selle võib ellu viia artikli 12 alusel loodud komitee. Kuna direktiiv seda küsimust ei hõlma, on oluline säilitada tihe koostöö liikmesriikide vahel, eelkõige kutseliste juhtide koolituskomisjonis. Seda arvesse võttes on komisjon loonud olemasolevate riiklike kontaktpunktide loetelu, et lihtsustada liikmesriikidevahelist koostööd. Lõpuks tundub kasulik kaasata tulevikus tihedalt sotsiaalpartnerid ning nendega regulaarselt konsulteerida. Lisa Omandatud õigustega juhtide jätkuõppe rakendamise riiklikud ajagraafikud (esimesel kursusel osalemise tähtpäevad) Austria || D-kategooria: 10.9.2013 C-kategooria: 10.9.2014 Belgia || D-kategooria: 10.9.2015 C-kategooria: 10.9.2016 Bulgaaria || D-kategooria juhiluba, mis on väljastatud enne 31.12.1970: 31.12.2009 1.1.1971 kuni 31.12.1980: 31.12.2010 1.1.1981 kuni 31.12.1990: 31.12.2011 1.1.1991 kuni 31.12.2000: 31.12.2012 1.1.2001 kuni 10.9.2008: 10.9.2013 C-kategooria juhiluba, mis on väljastatud enne 31.12.1970: 31.12.2010 1.1.1971 kuni 31.12.1980: 31.12.2011 1.1.1981 kuni 31.12.1990: 31.12.2012 1.1.1991 kuni 31.12.2000: 31.12.2013 1.1.2001 kuni 10.9.2009: 10.9.2014 Küpros || Kõik: 26.1.2012 Tšehhi Vabariik || Kõik: 1.8.2011 Taani || D-kategooria: Sünnikuupäev Tähtpäevad 1, 2 või 3 30 .6.2009 4, 5 või 6 31 .12. 2009 7, 8 või 9 30.6.2010 10, 11 või 12 31.12.2010 13, 14 või 15 30.6.2011 16, 17 või 18 31.12.2011 19, 20 või 21 30.6.2012 22, 23 või 24 31.12.2012 25, 26 või 27 30.6.2013 28, 29, 30 või 31 31.12.2013 C-kategooria: Sünnikuupäev Tähtpäevad 1, 2 või 3 30 .6.2010 4, 5 või 6 31.12.2010 7, 8 või 9 30.6.2011 10, 11 või 12 31.12.2011 13, 14 või 15 30.6.2012 16, 17 või 18 31.12.2012 19, 20 või 21 30.6.2013 22, 23 või 24 31.12.2013 25, 26 või 27 30.6.2014 28, 29, 30 või 31 31.12.2014 Eesti || Kõik: 1.9.2011 Soome || D-kategooria: 10.9.2013 C-kategooria: 10.9.2014 Prantsusmaa || D-kategooria: 10.9.2011 C-kategooria: 10.9.2012 Saksamaa || D-kategooria: 10.9.2015 C-kategooria: 10.9.2016 Kreeka || D-kategooria: 10.9.2013 C-kategooria: 10.9.2014 Ungari || D-kategooria: 10.9.2013 C-kategooria: 10.9.2014 Iirimaa || D-kategooria: 10.9.2009 C-kategooria: 10.9.2010 Itaalia || D-kategooria: 10.9.2013 C-kategooria: 10.9.2014 Läti || D-kategooria: 10.9.2013 C-kategooria: 10.9.2014 Leedu || D-kategooria: 10.9.2013 C-kategooria: 10.9.2014 Luksemburg || D-kategooria: 10.9.2015 C-kategooria: 10.9.2016 Malta || D-kategooria: 9.9.2013 C-kategooria: 9.9.2014 Madalmaad || D-kategooria: 10.9.2015 C-kategooria: 10.9.2016 Poola || Kõik: 12.9.2014 Portugal || D-kategooria: juhid, kes on praegu 30 aastat vanad: 10. septembriks 2011 31 kuni 40 aastat vanad: 10. septembriks 2012 41 kuni 50 aastat vanad: 10. septembriks 2013 üle 50 aasta vanad: 10. septembriks 2015 C-kategooria: juhid, kes on praegu 30 aastat vanad: 10. septembriks 2012 31 kuni 40 aastat vanad: 10. septembriks 2013 41 kuni 50 aastat vanad: 10. septembriks 2014 50 aastat vanad: 10. septembriks 2016 Rumeenia || Süsteem on kasutusel alates 2003. aastast Sloveenia Slovakkia || D-kategooria: 1.10.2008 C-kategooria: 1.10.2009 D-kategooria: 10.9.2013 C-kategooria: 10.9.2014 Hispaania || a) D-kategooria juhiluba, mille viimane number on 1 või 2: 10.9.2011 3 või 4: 10.9.2012 5 või 6: 10.9.2013 7 või 8: 10.9.2014 9 või 0: 10.9.2015 b) C-kategooria juhiluba, mille viimane number on 1 või 2: 10.9.2012 3 või 4: 10.9.2013 5 või 6: 10.9.2014 7 või 8: 10.9.2015 9 või 0: 10.9.2016 Rootsi || D-kategooria: 10.9.2015 C-kategooria: 10.9.2016 Ühendkuningriik || D-kategooria: 9.9.2013 C-kategooria: 9.9.2014 Norra || D-kategooria juhiluba, mis aegub vahemikus 10.9.2011 kuni 10.09.2015: juhiloa aegumise kuupäev D-kategooria juhiluba, mis aegub 2008: 2011 2009: 2012 2010: 2013 2011: 10.9.2011 alates 11.9. 2015: 2015 2016: 2014 2017: 2015 2018: 2014 C-kategooria juhiluba, mis aegub vahemikus 10.9.2012 kuni 10.09.2016: juhiloa aegumise kuupäev C-kategooria juhiluba, mis aegub 2009: 2012 2010: 2013 2011: 2014 enne 10.9.2012: 2012 alates 11.9.2016: 2016 2017: 2015 2018: 2016 [1] ELT L 226, 10.9.2003, lk 4–17, muudetud kujul. [2] Vastavalt mõjuhinnangule „Sõidumeerikusüsteemi tulemuslikkuse ja tõhususe parandamise meetmete kohta”, SEC 2011(948), liikuvuse ja transpordi peadirektoraat. [3] Mõned riiklike ametiasutuste esitatud hinnangud: 510 juhti 15 000 juhist Ungaris, 100–200 juhti 11 000 juhist Poolas, 190 juhti 3 042 juhist Portugalis, 185 juhti 9 571 juhist Rumeenias, 24 juhti 9 638 juhist Slovakkias, 23 juhti 10 136 juhist Ühendkuningriigis, mitte ühtegi 8 606 juhist Bulgaarias, 3 juhti 615 juhist Leedus. [4] Artikli 2 kohaselt ei kohaldata direktiivi juhtide suhtes, kes juhivad sõidukeid, a) mille suurim lubatud kiirus ei ületa 45 km/h; b) mida kasutavad relvajõud, kodanikukaitse- ja tuletõrjeteenistused ning korrakaitseorganid või mille kasutamine on nende kontrolli all; c) mis läbivad tehnilise arendamise, remondi või hoolduse eesmärgil teekatsetusi, ning uusi või ümberehitatud sõidukeid, mis pole veel kasutusse võetud; d) mida kasutatakse erakorralises seisukorras või mis on määratud päästeoperatsioonideks; e) mida kasutatakse õppesõidul juhiloa või artiklis 6 ja artikli 8 lõikes 1 määratletud kutsetunnistuse saamiseks; f) mida kasutatakse mitteäriliseks reisijate- ja kaubaveoks isiklikul eesmärgil; g) mis veavad materjali või seadmeid, mida juht kasutab oma tööks, tingimusel et sõidukijuhtimine ei ole juhi põhitegevusala. [5] See teave ei pärine liikmesriikidelt laekunud küsimustikest, vaid selle edastasid komisjonile mõned riiklikud ametiasutused. [6] EÜT L 237, 24.8.1991, lk 1–24. [7] Austria, Iirimaa, Rumeenia, Saksamaa, Taani, Ungari. [8] Norra. [9] Rootsi, Soome. [10] Itaalia, Kreeka, Läti. [11] Küpros, Luksemburg, Poola, Tšehhi Vabariik. [12] Leedu. [13] Sloveenia. [14] See on nii näiteks Bulgaarias. [15] See on nii Rootsis. [16] Lisaks Luksemburgile, kus alusõpet rahastatakse avaliku sektori vahenditega, rahastavad koolitust mingil moel mitme liikmesriigi tööhõiveametid. [17] See on nii Maltas ja Norras. [18] Norra nõuab, et juhipraktikandid jõuaksid juhiloa programmis enne alusõppe programmi alustamist teatavasse etappi. [19] Vastavalt Taani, Norra, Prantsusmaa ja Läti. [20] Vastavalt Luksemburg, Rumeenia ja Prantsusmaa. [21] Kokkuleppele jõuti komisjoni 27. mai 2009. aasta koosolekul. Komisjoni talituste väljastatud märgukiri edastati seejärel teavitamise eesmärgil kõigile komisjoniliikmetele. [22] Luksemburgis teeb transpordiminister otsuse juhtumipõhiselt pärast säästva arengu ja infrastruktuuri ministeeriumi vastutava komisjoni arvamuse arvesse võtmist. Maltas kontrollivad ametiasutused ja vahetavad andmeid juhi koduliikmesriigi pädeva asutusega.