KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Lääne-Balkani riikide suhtes kehtivat viisanõude kaotamise järgset järelevalvemehhanismi käsitlev kolmas aruanne vastavalt komisjoni 8. novembri 2010. aasta avaldusele

I. Sissejuhatus

Alates 19. detsembrist 2009 on endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi, Montenegro ja Serbia kodanikel, kes kasutavad biomeetrilist passi, olnud võimalus reisida ELi liikmesriikidesse viisavabalt kooskõlas määrusega (EÜ) nr 539/2001[1]. Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviina kodanikel on samadel tingimustel olnud õigus reisida ELi liikmesriikidesse samuti viisavabalt alates 15. detsembrist 2010.

Nende Lääne-Balkani riikide kodanikele viisavaba reisimist võimaldava otsuse tegemisel hinnati põhjalikult edusamme, mis on tehtud viisanõude kaotamiseks peetavaid dialooge käsitlevates teekaartides kindlaksmääratud valdkondades (dokumentide turvalisus, piirihaldus, varjupaigaküsimused, ränne, võitlus organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastu ning põhiõiguste kaitse). Viisavabaduse kehtestamine on Lääne-Balkani riikide ELi integreerimise protsessi puhul nende riikide kodanike jaoks kõige käegakatsutavam kasu ning see kujutab endast väga tugevat stiimulit reformide kiirendamiseks justiits- ja siseküsimuste valdkonnas.

Justiits- ja siseküsimuste nõukogu 8. novembri 2010. aasta istungil esitatud avalduses on komisjon sõnaselgelt rõhutanud, kui oluline on jätkuvalt tõhusalt rakendada kõiki meetmeid ja reforme, mida Lääne-Balkani riigid peavad võtma ja läbi viima viisanõude kaotamiseks peetavate dialoogide toimumiseks. Selleks et hinnata asjaomaste reformide kooskõla ja jätkusuutlikkust, on komisjon kehtestanud viisanõude kaotamise järgse järelevalvemehhanismi, mis hõlmab viisanõude kaotamist käsitlevate teekaartide kõiki valdkondi ning võimaldab komisjonil kontrollida tehtud edusamme.

Käesoleva aruande eesmärk on 1) tutvustada meetmeid, mis on võetud viisanõude kaotamise järgse järelevalvemehhanismi raames pärast seda, kui komisjoni talitused avaldasid esimese ja teise töödokumendi viisanõude kaotamise järgse järelevalve kohta vastavalt 2011. aasta mais ja detsembris,[2] 2) hinnata asjaomastes Lääne-Balkani riikides pärast viimast hindamist (detsember 2011) tehtud edusamme ning 3) määrata kindlaks edasine tegevus ja konkreetsed meetmed, mis tuleb võtta.

II. Meetmed, mis on võetud viisanõude kaotamise järgse järelevalvemehhanismi raames pärast 7. detsembril 2011 avaldatud komisjoni talituste teist töödokumenti

Komisjoni talituste teine töödokument viisanõude kaotamise järgse järelevalvemehhanismi kohta avaldati 7. detsembril 2011 ning see esitati Euroopa Parlamendile ja nõukogule 2011. aasta detsembris. Selles analüüsiti üksikasjalikult asjaomaste Lääne-Balkani riikide edusamme valdkondades, mis olid kindlaks määratud viisanõude kaotamiseks peetavaid dialooge käsitlevates teekaartides, järelevalvemehhanismi tulemusi ning samuti meetmeid, mida Lääne-Balkani riigid olid võtnud oma väljarändevoogude juhtimise parandamiseks.

Komisjon korraldas 2012. aastal õigusriigi põhimõtte hindamise eksperdimissiooni Montenegrosse (märts 2012), endisesse Jugoslaavia Makedoonia vabariiki (aprill 2012) ja Albaaniasse (mai 2012). Need missioonid võimaldasid komisjonil ELi liikmesriikide ekspertide abiga kohapeal kontrollida tehtud edusamme ja reformide jätkusuutlikkust.

Peale selle kohtusid komisjoni esindajad, sealhulgas Lääne-Balkani riikides asuvate ELi delegatsioonide esindajad, 1.–2. märtsil Tiranas kaks korda aastas korraldatava Lääne-Balkani riikide JAINET foorumi raames, mis kujutab endast olulist vahendit justiits- ja siseküsimuste valdkonna spetsiifiliste eksperditeadmiste parandamiseks ELi delegatsioonides. JAINET foorumi kohtumine kujunes operatiivseks tööplatvormiks, mis võimaldas vahetada viisanõude kaotamise järgse järelevalvemehhanismi seisukohast väärtuslikku teavet.

Komisjoni ja Lääne-Balkani riikide vaheline dialoog jätkub ka stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi raames. 24.–25. aprillil korraldati Tiranas ELi-Albaania õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna allkomitee iga-aastane kohtumine. 3. mail toimus Brüsselis kõrgetasemeline siseküsimuste valdkonna kohtumine Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutustega, kus käsitleti ka inimõiguste küsimusi, mis olid varem ette nähtud viisaküsimuste teekaardi IV osas. Need kohtumised võimaldasid üksikasjalikku teabevahetust komisjoni ja liikmesriikide pädevate ametiasutuste vahel ning ärgitasid tulemuslikke arutelusid vajalike reformide üle.

Varjupaigataotlejate sissevoolu pärast kõige enam muret tundvad ELi liikmesriigid jätkavad kahepoolsete visiitide korraldamist asjaomastesse Lääne-Balkani riikidesse, et vahetada teavet selle nähtuse kohta ning arutada konkreetseid meetmeid, mille abil selle vastu võidelda, hoides samas komisjoni kursis võimalike arengutega. Lääne-Balkani riikide esindajaid kutsuti omakorda külastama ELi liikmesriikide pädevaid ametiasutusi.

Peale selle on alates 2011. aasta detsembrist Lääne-Balkani riskianalüüsivõrgustiku (WEBRAN) kaudu Frontexi hallatava häiremehhanismi raames välja antud seitse täiendavat ohuaruannet. Frontexi ohuaruanded sisaldavad jätkuvalt piirkonnast pärit dünaamilise sisserändevoo trendide üksikasjalikku analüüsi. Need aruanded on väga olulised, et paremini mõista viisavabaduse kuritarvitamist, hinnata selle suundumusi ning teha kindlaks konkreetsed meetmed probleemide lahendamiseks. Nende aruannete alusel esitas komisjon asjaomastes nõukogu töörühmades ja samuti mitmel asjaomaste ELi liikmesriikidega toimunud kahepoolsel kohtumisel korrapäraseid ülevaateid ja analüüse liikmesriikidesse saabuvate rändevoogude kohta.

III. Viisanõude kaotamise üle peetud dialoogide käigus Lääne-Balkani riikide võetud kohustuste jätkuva rakendamise hindamine

Käesolev hinnang põhineb 1) komisjoni nõutud ja Lääne-Balkani riikide esitatud üksikasjalikel aruannetel, 2) stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu kohaste komiteede kohtumiste ja dialoogi raames toimunud muude kohtumiste käigus vahetatud teabel ning samuti 3) komisjoni talituste poolt liikmesriikide ekspertide osalusel 2012. aasta märtsis, aprillis ja mais vastavalt Montenegrosse, endisesse Jugoslaavia Makedoonia vabariiki ja Albaaniasse korraldatud kolme hindamismissiooni tulemustel.

Iga riigi puhul on hindamisel kasutatud viisanõude kaotamist käsitlevate teekaartide üldist struktuuri.

Albaania

Dokumentide turvalisuse valdkonnas jätkub biomeetriliste passide ja isikutunnistuste valmistamine ja väljastamine ladusalt. 30. juuniks 2012 oli väljastatud 2,4 miljonit biomeetrilist passi ja 3,1 miljonit biomeetrilist isikutunnistust.

Mõningaid edusamme on tehtud piirihalduse valdkonnas. Kosovoga* allkirjastati ühispatrulle käsitlev protokoll ning endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigiga kirjutati alla piirivalvepolitsei vahel teabe vahetamist käsitlev kokkulepe. Piirivalvepolitsei laiendab ikka veel piirkondlike politseidirektoraatide ja -komissariaatide juurdepääsu kriminaaljälituse infosüsteemile (MEMEX), samas kui institutsioonidevaheline merendusvaldkonna operatiivkeskus ei ole selle süsteemiga veel ühendatud. Alates 2012. aasta juulist on kogu teabe haldamise süsteem (Total Information Management System – TIMS) ühendatud piiriületuspunktides kasutatava kodanikeregistri andmebaasiga. Tugevdada tuleb riskianalüüsi ja ohuhindamise võimekust.

Rändeküsimustes on saavutatud mõningast edu. Tagasivõtulepingu rakendamine jätkub tõrgeteta. 2011. aasta novembrist 2012. aasta märtsini registreeriti 2407 tagasipöördumisjuhtumit. Parandada tuleks tagasipöördunud rändajaid käsitleva strateegia ja tegevuskava rakendamise eest vastutavate institutsioonide tegevust. Uut riiklikku rändestrateegiat ei ole veel vastu võetud.

Varjupaigaküsimuste valdkonnas on kehtestatud õigus- ja institutsionaalne raamistik. Alates 2012. aasta maist on pagulase staatuse saanud 82 isikut ja varjupaigataotleja staatuse 24 isikut. Ettevalmistusi selles valdkonnas tuleb siiski kiirendada. Pagulastele ja täiendava kaitse saajatele ei väljastata veel isikutunnistusi. Albaania viisarežiim ei vasta ikka veel täielikult ELi nõuetele.

Politseikoostöö ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse valdkonnas on antud teada mõningatest edusammudest. Albaania riigipolitsei vaatab praegu üle oma struktuuri eesmärgiga parandada patrullpolitseinike aruandesuutlikkust ja ennetavate juurdluste läbiviimist. Vastutavad institutsioonid peavad kiiremas korras tõhustama koordineerimist ning seeläbi maksimeerima raskete ja organiseeritud kuritegude uurimise alast suutlikkust.

Uimastivastases võitluses on saavutatud teatavat edu. Jätkub rahvusvaheline koostöö, kuid parandada tuleks jälitusteabe kasutamisel põhinevat lähenemisviisi. Täiendavad jõupingutused on vajalikud selleks, et parandada uimastikaubanduse avastamise ja uurimise alast suutlikkust.

Mõningaid edusamme on tehtud inimkaubanduse probleemi käsitlemisel, kuigi riigisisene inimkaubandus valmistab jätkuvalt muret. Kehtestatud on standardne töökord ohvrite ja potentsiaalsete ohvrite kindlakstegemiseks ja edasisuunamiseks, kuid õiguskaitseasutuste suutlikkust ja rahvusvahelist koostööd tuleb parandada.

Edusamme võib täheldada rahapesu tõkestamise valdkonnas. Politsei koostas riskihinnangud ning jagas neid teiste ametiasutustega. Rahapesu tõkestamise meetmeid hindava eksperdikomitee MONEYVAL soovitustele tuginedes võeti vastu karistusseadustiku muudatused, millega eristatakse rahapesukuriteod eelkuritegudest ja oma kriminaaltulu rahapesu (self-money laundering) kuritegudest. Suurenes vara uurimiste arv ning samuti anti rohkem teada kahtlastest tehingutest. Samas rahapesu eest süüdimõistmiste arv on jätkuvalt väga väike.

Korruptsioonivastases võitluses on saavutatud vähest edu. Õigus- ja institutsionaalne raamistik on üldiselt olemas, kuid tuleb kõrvaldada nõuetekohast uurimist takistavad asjaolud, mis tulenevad kõrgete riigiametnike ja kohtunike puutumatust käsitlevatest eeskirjadest. Korruptsioonivastaste meetmete rakendamine ei ole jätkuvalt piisav. Tuleb tagada tulemuslik uurimine, süüdistuste esitamine ja teha vajalikke süüdimõistvaid otsuseid.

Põhiõiguste valdkonnas on edusammud ebaühtlased: mõningat edu on saavutatud naiste õiguste ja mittediskrimineerimise küsimustes ning väikeseid edusamme on tehtud seoses romade kaasamisega. Haavatavatele rühmadele suunatud poliitikameetmete rakendamiseks tehtavaid jõupingutusi tuleb parandada. Romade elamistingimuste parandamist käsitleva strateegia rakendamine toimub ikka veel aeglaselt. Registreerimata roma laste probleemiga tegelemiseks on võetud meetmeid. Üldiselt elavad romad ikka veel väga kehvades tingimustes ja peavad sageli taluma diskrimineerimist, enamasti seoses juurdepääsuga haridusele, tööhõivele, sotsiaal- ja tervisekaitsele ning samuti eluasemele.

Bosnia ja Hertsegoviina

Dokumentide turvalisuse valdkonnas on tehtud märgatavaid edusamme. 2012. aasta maiks oli väljastatud 1 187 007 biomeetrilist passi, mis moodustab 72 % kõigist kasutusel olevatest passidest. Vastu on võetud uus isikutunnistusi käsitlev seadus. Mõlemad haldusüksused on muutnud registriseadust. Seda ei ole siiski veel täiel määral rakendatud. Vastuvõtmist ootab veel elukohaseaduse eelnõu, millega soovitakse tugevdada õigusraamistikku.

Piirihalduse valdkonnas saavutati edu. Enamik integreeritud piirihaldusega seotud õigusakte – sealhulgas piirikontrolli seadus – põhineb peamiselt asjakohasel ELi õigustikul. Läbivaadatud integreeritud piirihalduse strateegia ja tegevuskava rakendamine on pooleli. Veelgi on parandatud infrastruktuuri piiriületuspunktides. 55st rahvusvahelisest piiriületuspunktist 29s kasutatakse videojärelevalvet. Kõik rahvusvahelised piiriületuspunktid on varustatud biomeetrilise passi lugejatega ja ühendatud riigipiiri ületuste integreeritud kontrollisüsteemiga. Piiripolitsei sisekorraldust käsitlevate eeskirjade vastuvõtmist on veelgi edasi lükatud. Selleks et tagada infrastruktuurialased sekkumismeetmed, mis on vajalikud Bosnia ja Hertsegoviina ja Montenegro ning Bosnia ja Hertsegoviina ja Serbia piiridel juba avastatud ebaseaduslike piiriületuspunktide sulgemiseks, tuleb eraldada rahalisi vahendeid. Paralleelset meetmete võtmist oodatakse ka kahelt teiselt asjaomaselt riigilt.

Rändevaldkonnas oldi edukad. Tööle on hakanud ebaseaduslike sisserändajate ajutise kinnipidamise keskus. Euroopa Liidu ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelise tagasivõtulepingu rakendamine on jätkunud ladusalt. Tagasipöördujate taasintegreerimise strateegiat tuleb veel rakendada.

Varjupaigaküsimuste valdkonnas saavutati mõningast edu. Bosnia ja Hertsegoviina jätkab õigus- ja strateegilise raamistiku tõrgeteta rakendamist. Varjupaigasüsteemi suutlikkus on piisav praegu esitatud varjupaigataotluste käsitlemiseks.

Organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse korraldamine on Bosnias ja Hertsegoviinas veel algusjärgus. Politsei ja süüdistuse ettevalmistamise eest vastutavate asutuste säilitatavate andmete elektroonilise vahetamise süsteemiga jõuti testimisetappi ning politseiarhiivide digiteerimine jätkub. Nõuetekohase jälitusteabe süstemaatilise vahetamise ning jätkusuutlike koordinatsiooni- ja koostöömehhanismide puudumine erinevate õiguskaitseasutuste vahel takistab edasiste edusammude tegemist organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses. Koostatud on tunnistajakaitseprogrammi käsitleva seaduse eelnõu, millega püütakse kõrvaldada praegustes õigusnormides esinevaid vajakajäämisi, ning nüüd on jõutud selle vastuvõtmiseni.

Bosnia ja Hertsegoviina on teinud mõningaid edusamme uimastikaubanduse vastases võitluses. Institutsionaalne võimekus poliitikaraamistiku koordineerimisel ja süstemaatilisel rakendamisel on endiselt väike. Õiguskaitset tuleb parandada. Ministrite nõukogu võttis vastu konfiskeeritud uimastite hoidmist ja hävitamist käsitlevad eeskirjad. Veel vajavad vastuvõtmist uimastite kuritarvitamise ennetamist ja piiramist käsitlevasse seadusesse tehtud muudatusettepanekud, millega nähakse ette uimastiameti loomine.

Bosnia ja Hertsegoviina on teinud mõningaid edusamme inimkaubanduse vastu võitlemise valdkonnas. Tuvastatud inimkaubanduse ohvrite arv kasvas. Tuleb teha täiendavaid jõupingutusi, et parandada koordineerimist ja jätkata tõhusat koostööd nii pädevate asutuste vahel kui ka valitsusväliste organisatsioonidega, kes käsitlevad inimkaubanduse küsimusi. Kõige olulisemal kohal on ohvrite ennetav kindlakstegemine ning samuti tõhus ja hästi toimiv siseriiklik edasisuunamismehhanism. Kriminaalsüüdistuste esitamist tuleb veelgi parandada.

Bosnia ja Hertsegoviina on teinud mõningaid edusamme rahapesuvastases võitluses. Avastatud kuritegude arv on suurenenud ning samuti on kasvanud rahapesuga seoses esitatud süüdistusaktide arv. Viivitamata vajavad käsitlemist rahapesu tõkestamise meetmeid hindava eksperdikomitee (MONEYVAL) soovitused, eelkõige need, mis on seotud rahapesuküsimusi käsitleva ministeeriumi tegevusliku ja eelarvelise sõltumatusega. Rahapesu ennetamise ja terrorismi rahastamise ennetamise seadusesse tehtavad muudatused, mis käsitlevad MONEYVALi soovitusi, vajavad veel vastuvõtmist. Varade konfiskeerimise mehhanism peab toimima hakkama kogu riigis.

Korruptsioonivastase võitluse valdkonnas on saavutatud vähest edu. Juulis võeti vastu korruptsioonivastase võitluse ameti eeskirjad. Korruptsioonivastase tegevuskava nõuetekohaseks rakendamiseks tuleb teha täiendavaid jõupingutusi. Korruptsioonijuhtumite uurimine ei ole sageli tõhus ning süüdistusi esitatakse ja süüdimõistvaid otsuseid tehakse harva, samas kui õigeksmõistvate otsuste ja tingimisi määratud karistuste arv on suur.

Vaba liikumisega seotud põhiõiguste valdkonnas on üksikuid edusamme tehtud seoses roma vähemusega. Kuigi mõningast edu saavutati eluasemete tegevuskava rakendamisel, siis tööhõive, tervishoiu ja hariduse valdkonnas olid edusammud tagasihoidlikud. Alustatud on eluasemeid, tööhõivet ja tervishoidu käsitleva tegevuskava läbivaatamise protsessi eesmärgiga võtta paremini arvesse roma elanikkonna vajadusi kooskõlas soovitustega, mis esitati 2011. aasta juulis toimunud romade kaasamist käsitleval seminaril. Diskrimineerimine seoses juurdepääsuga tööhõivele, tervishoiule ja pensioniõigustele ning aeglased edusammud demineerimisel takistavad jätkuvalt riigisiseselt ümberasustatud isikute ja teiste haavatavate rühmade jätkusuutlikku tagasipöördumist ja kohalikku integreerimist. Samuti ei ole ikka veel käsitletud probleeme seoses ombudsmani käsutuses olevate rahaliste vahendite ja inimressursiga. Kodanikud annavad diskrimineerimisjuhtumitest harva teada.

Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik

Dokumentide turvalisusega seoses oli 2012. aasta märtsiks väljastatud kokku 1 398 280 reisidokumenti ja 1 517 873 isikutunnistust. Dokumentide väljastamise protsess kulgeb ladusalt. Vanade passide väljavahetamise tähtaja (27. veebruar 2012) saabumisel kehtivad ainult biomeetrilised passid.

Piirihalduse valdkonnas loodi 2012. aasta veebruaris integreeritud piirihalduse strateegia riiklik nõukogu. Nimetatud nõukogu vastutab strateegia ja selle juurde kuuluva tegevuskava rakendamise ning nende üle järelevalve tegemise eest. Nõukogusse kuuluvad rakendamisprotsessi kaasatud asjaomaste ministeeriumide ja institutsioonide esindajad. Lõpetati patrull- ja vaatlustegevuseks ette nähtud üheksa politseijaoskonna rekonstrueerimine, kuid need jaoskonnad ei ole ikka veel ühendatud siseministeeriumi keskandmebaasiga. Albaania, Serbia ja Kosovoga loodi politseikoostöö eesmärgil ühised kontaktpunktid. Ühise piirivalve protokolle rakendatakse Albaania, Bulgaaria ja Kosovoga toimuvate ühiste patrullide kaudu.

Varjupaigaküsimuste valdkonnas võeti 2012. aastal vastu riiklik integratsiooniprogramm, millega tagatakse eluasemetoetuse riiklik maksmine neile isikutele, kellele on antud varjupaika. Vizbegovos asuv varjupaigataotlejate kinnipidamiskeskus suudab nüüd vastu võtta rohkem inimesi ning keskuse töötajate arv suurenes. Varjupaigaküsimuste valdkonnas ei ole haldussuutlikkus ja haldamise tõhusus ikka veel piisavad ning neid tuleb parandada. Varjupaiga taotlemise menetlus on aeglane. Varjupaigataotlejatele isikutunnistuste andmise protsessi kiirendamisel ei ole tehtud mingeid edusamme ning tõlgi kasutamise võimaldamine on jätkuvalt ebapiisav.

Rände küsimustes on ette valmistatud teisese õiguse aktid, mis on vajalikud välisriigi kodanikele mõeldud riikliku andmebaasi täielikuks toimimiseks (andmebaas sisaldab andmeid varjupaiga-, rände- ja viisaküsimuste kohta). Võeti vastu 2011. aasta riiklik rändeprofiil. Seadusliku rände kohta pakuvad kodanikele teavet neli rändekeskust. ELiga sõlmitud tagasivõtulepingut on rakendatud tõrgeteta. Jõustus tagasivõtuleping Serbiaga ning allkirjastati tagasivõtuleping Montenegroga.

Organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse valdkonnas ei ole veel loodud kriminaalmenetluse seadustikus ette nähtud uurimiskeskusi ja kriminaalpolitseid. Uue kriminaalmenetluse seadustiku jõustamist käsitleva tegevuskava rakendamiseks on vaja teha täiendavaid jõupingutusi, eelkõige õiguskaitseametnike ja prokuröride koolitamise valdkonnas. Siseministeeriumi haldusalasse kuuluva organiseeritud ja raskete kuritegude tõkestamise keskuse personalipuuduse probleemi ei ole lahendatud. Riiklik kriminaaljälituse andmebaas, mis peaks hakkama sisaldama jälitusteavet, on ikka veel hankeetapis ning organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse riiklikku koordinatsioonikeskust ei ole veel loodud. Toetada tuleks organiseeritud kuritegevuse vastase võitlusega tegelevate asjaomaste õiguskaitseasutuste (siseministeerium, peaprokuratuur, tolliamet ja finantspolitsei) jõupingutusi. Prokuröril ei võimalda tõhusat tööd teha otsese juurdepääsu puudumine andmebaasidele. Uimastivastases võitluses on tehtud väikeseid edusamme. Riigi territooriumil konfiskeeritud uimastite hulk on ikka veel väike. Siseministeeriumi ebaseaduslike uimastite osakonna inimressurssi tuleks tugevdada. Toetada tuleb õiguskaitseasutuste püüdlusi uimastite avastamisel ja konfiskeerimisel.

Jätkunud on rahvusvaheline ja piirkondlik koostöö piiriülese organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse valdkonnas. Ratifitseeriti operatiivkoostöö kokkulepe Europoliga.

Korruptsioonivastase võitluse valdkonnas võttis korruptsiooni ennetamise riiklik komitee 2011. aasta detsembris vastu riiklikud programmid korruptsiooni ennetamiseks ja takistamiseks ning samuti huvide konflikti ennetamiseks; nende programmidega kaasneb tegevuskava aastateks 2011–2015. Korruptsiooni ennetamise valdkonnas korraldati mitmeid koolitusi (kohtunikele, prokuröridele ning õiguskaitse- ja riigiametnikele). Korruptsiooni ennetamise riiklik komitee on hakanud süstemaatiliselt kontrollima varade deklareerimist. Pärast teisese õiguse aktide vastuvõtmist on alustatud huvide konflikti käsitlevate avalduste kontrollimist, kuid süsteem ei ole veel täielik. Nii erakondade kui ka valimiskampaaniate rahastamise kontrollimise süsteemi tuleb parandada eesmärgiga tagada selle läbipaistvus ja usaldusväärsus. Kõrgete riigiametnike korruptsioonijuhtumite käsitlemine ei ole olnud tulemuslik. Kohtunike sõltumatus on jätkuvalt probleemiks, mõjutades otsusekindlust korruptsioonivastases võitluses.

Põhiõiguste valdkonnas võeti 2011. aasta detsembris vastu romade ja roma pagulaste kaasamise tegevuskava. See hõlmab meetmeid, millega veelgi parandada roma elanikkonna juurdepääsu tööhõivele, haridusele, eluasemetele ja isikut tõendavatele dokumentidele. Tegevuskava hindamiseks toimub iga kuue kuu järel sidusrühmade kohtumine ning esimene kohtumine leidis aset 2012. aasta veebruaris. Romadele mõeldud infokeskuste suutlikkuse suurendamiseks osteti uus tehniline varustus. Topansko Poles avati 2012. aasta veebruaris kümnes romadele mõeldud infokeskus. Haridusele juurdepääsu võimaldamise valdkonnas võeti vastu otsus ehitada Shuto Orizari omavalitsusüksusesse kaks kooli. Jätkati roma õpilastele stipendiumide määramist ning samuti roma laste eelkooli kaasamise projekte. Läbi on viidud roma tervisevaldkonna vahendajate koolitus ning 16 neist alustab tööd kaheksas omavalitsusüksuses.

Montenegro

Dokumentide turvalisuse valdkonnas oli 31. märtsiks 2012 väljastatud 313 109 biomeetrilist passi ja 444 023 isikutunnistust. Protsess kulgeb ladusalt.

Piirihalduse valdkonnas on lõpetatud kahe Serbia piiril asetseva piiriületuspunkti (Dobrakovo, Dracenovac) ajakohastamine. Piiripolitsei jaoks on suurematesse piiriületuspunktidesse hangitud IT-seadmed ja sõidukid; seadmed on paigaldatud ning nii sõidukid kui ka seadmed on kasutusele võetud. Kõigi muude piiriületuspunktide kohta on koostatud üksikasjalik vajaduste analüüs ning kindlaks tehtud puuduolev varustus. Samuti parandati koolituste abil piiripolitsei suutlikkust.

Rändevaldkonnas loodi koordineeriv organ, mille eesmärk on jälgida, kuidas rakendatakse aastaid 2011–2016 hõlmavat strateegiat, mis käsitleb tagasivõtulepingute alusel tagasipöörduvate isikute taasintegreerimist. ELi ja Montenegro vahelise tagasivõtulepingu rakendamine jätkub tõrgeteta. Lõpetatud on ebaseaduslike rändajate vastuvõtukeskuse rajamine.

Varjupaigavaldkonnas on vastu võetud varjupaigaseadus ja välismaalaste seadus, kuid nende rakendamisel on ilmnenud mitmeid probleeme. Asjaomaste riiklike ametiasutuste pädevusi tuleks täiendavalt selgitada. Varjupaigataotluste üle otsustamine ei ole paranenud. Varjupaigataotlejate vastuvõtukeskuse ehitamine jõudis lõpule.

Organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse valdkonnas võeti 2012. aasta jaanuaris vastu organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise tegevuskava, millega nähakse ette operatiivmeetmed ja näitajad kooskõlas organiseeritud kuritegevuse ohtude hinnanguga (OCTA) 2011. aasta kohta. Politseisisest töökorraldust ja ametijuhendeid käsitlevatesse eeskirjadesse tehtud muudatused võeti vastu 2011. aasta novembris ning nende muudatustega loodi politseis rohkem spetsialiseerunud üksused. Parandada tuleb suhteid prokuratuuri ja politsei vahel eesmärgiga tagada prokuröri juhtiv roll uurimises. Asjaolu, et prokuröridel puudub otsene juurdepääs asjaomastele andmebaasidele ja piisav suutlikkus, takistab kriminaalmenetluse seadustiku tõhusat rakendamist. Tuleb tugevdada õiguskaitseasutuste suutlikkust finantsuurimiste läbiviimisel. Spetsiaalsete uurimisvahendite kasutamise suutlikkus on paranenud (personali ja vahendite mõttes). Kehtivad ajapiirangud takistavad siiski nende vahendite tõhusat kasutamist. Jälitusteabel põhineva politseitöö projekti tuleb hakata rakendama kogu riigis ning politsei personali tuleks samaaegselt koolitada. Piiriülese organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse valdkonnas jätkus tõhus rahvusvaheline ja piirkondlik koostöö. Uimastivastase võitlusega seotud pädevus on koondatud kriminaalpolitseisse, mille suutlikkust suurendati spetsiaalse koolituse ning uimastivastastes operatsioonides kasutatavate seadmete ostmise abil. Koolides ja kohalikul tasandil võeti uimastialase teadlikkuse suurendamise meetmeid. Uimastivastase võitluse valdkonnas jätkus tihe koostöö Europoli, Interpoli, ELi liikmesriikide politseiasutuste ja naaberriikidega.

Korruptsioonivastase võitluse valdkonnas on võetud täiendavaid meetmeid õigusraamistiku tugevdamiseks. Erakondade ja valimiskampaaniate rahastamise kontrollimise mehhanisme ning samuti karistuste jõustamist tuleb veelgi parandada ning õigusraamistikus täiendavalt täpsustada. Tuleb tugevdada kontrollimehhanisme riigihangete valdkonnas. Pärast huvide konflikti ennetamist käsitlevasse seadusesse tehtud muudatuste jõustumist astusid kõik need 36 parlamendiliiget, kes kuulusid ka riigi omandis olevate äriühingute juhtorganitesse, neilt kohtadelt tagasi ning kõik 16 parlamendiliiget, kes töötasid ka juhtivatel ametikohtadel (sealhulgas kaks linnapead), on ühest kohast loobunud. Huvide konflikti ennetamise komisjonil ei ole võimalik kontrollida riigiametnike vara deklaratsioonide ja huvide deklaratsioonide täpsust ega teha kindlaks ebaseaduslikku rikastumist, sest nimetatud komisjonil puudub uurimisõigus ja juurdepääs asjaomastele andmebaasidele. Nende korruptsioonijuhtumite arv, mille raames konfiskeeriti vara, on ikka veel väga väike. Laiendatud konfiskeerimist käsitlevaid õigusnorme ei ole siiani kasutatud. Läbi on viidud mitu kampaaniat eesmärgiga suurendada korruptsioonist teatamise alast teadlikkust. Korruptsioonivastaste algatuste direktoraat viidi üle justiitsministeeriumi haldusalasse. Kuid korruptsiooni ennetamise meetmete parema koordineerimise tagamiseks tuleb selle direktoraadi pädevust suurendada ja tema suutlikkust parandada.

Põhiõiguste valdkonnas nimetati 2012. aasta veebruaris ametisse diskrimineerimise eest kaitsmise nõukogu liikmed. Aruandeperioodi jooksul on tegeletud teadlikkuse suurendamisega. Kuid ombudsmani büroo suutlikkust tuleb suurendada rahaliste vahendite ja uute töötajate värbamise abil. Ümberasustatud isikute staatuse legaliseerimine on edenenud ning peaks jätkuma. 2012. aasta aprillis võeti vastu romade, aškalite ja egiptlaste olukorra parandamist käsitlev strateegia koos sellega kaasneva tegevuskavaga. Jätkusid romade, aškalite ja egiptlaste sotsiaalse kaasamise projektid. Kuid tuleb teha jätkusuutlikke jõupingutusi, et parandada ümberasustatud isikute ning romade, aškalite ja egiptlaste juurdepääsu majanduslikele ja sotsiaalsetele õigustele. Lisaks tuleb võtta täiendavaid meetmeid, et pakkuda pikaajaliselt püsivaid elamistingimusi Konikis.

Serbia

Dokumentide turvalisuse valdkonnas jätkus biomeetriliste passide ja turvaliste isikutunnistuste valmistamine ja väljastamine. 2008. aasta juulist 2012. aasta märtsini väljastasid Serbia ametiasutused üle 3,8 miljoni biomeetrilise passi ja ligi 3,5 miljonit isikutunnistust. Kosovos elavatele isikutele biomeetriliste passide ja isikutunnistuste väljastamise eest vastutab spetsiaalne koordineeriv direktoraat. 2011. aasta novembrist 2012. aasta märtsini väljastas nimetatud direktoraat Kosovos elavatele isikutele 17 000 biomeetrilist passi.

Piirihalduse valdkonnas on Serbia jätkanud oma integreeritud piirihalduse strateegia ja tegevuskava rakendamist. Serbia on loonud kontaktpunktid piiriülese koostöö tegemiseks Bosnia ja Hertsegoviinaga ning Montenegroga. Serbia jätkas videojärelevalve süsteemi uuendamist ning viis koos naaberriikidega piiriületuspunktides läbi ühisoperatsioone. Varajase hoiatamise süsteem toimib võltsitud reisidokumentide tuvastamisel ladusalt. Seevastu integreeritud piirihalduse strateegiat tuleb ajakohastada. Tuleb tagada täielik ühendus kõikide piiriületuspunktide ja siseministeeriumi keskandmebaasi vahel. Mitme uue piiriületuspunkti loomine kurnab ressursse ning andmete ja riskiprofiilide riigisisene jagamine – eelkõige inimkaubanduse vastase võitluse valdkonnas – on puudulik. Kosovoga ühise halduspiiri kontrollimine on jätkuvalt tõsine kitsaskoht ning tuleks parandada teabevahetust EULEXiga. Serbia peaks allkirjastama Belgradi ja Priština vahel 2. detsembril 2011 kokku lepitud integreeritud piirihaldust käsitlevate järelduste rakendamise tehnilise protokolli ja seda rakendama.

Rände valdkonnas ei ole Serbia edusamme teinud. Õigusraamistik vastab suures osas ELi nõuetele, kuid seda ei rakendata veel tõhusalt. Ajutiselt lahendab taotlusi ikka veel piiripolitsei varjupaigaüksus, sest selleks ette nähtud varjupaigaküsimuste bürood, mis peaks toimima esimese tasandi instantsina, ei ole veel ametlikult moodustatud. Teise tasandi instantsi – varjupaigakomisjoni – volitused lõppesid 2012. aasta aprillis ning uusi liikmeid ei ole veel valitud. Serbias on kaks varjupaigataotlejate vastuvõtukeskust, kuid need keskused ei suuda osutada teenuseid kõigile varjupaigataotlejatele. Serbia peaks parandama oma varjupaiga taotlemise korda, luues kiiresti kolmanda keskuse, töötades välja süsteemi varjupaigataotlejate biomeetriliste andmete töötlemiseks ning parandades varjupaigataotlejate integreerimise tingimusi. Serbia peaks võtma täiendavaid meetmeid, et viia oma õigusnormid kooskõlla seaduslikku rännet käsitleva ELi õigustikuga, eelkõige seoses perekonna taasühinemise õigusega ja pikaajaliste elamislubadega ning õppimise eesmärgil kolmandate riikide kodanike riiki lubamise tingimustega. Varjupaigataotlejate isikuandmete ja sõrmejälgede kontrollimist võimaldav riiklik andmebaas puudub ikka veel. ELi ja Serbia vaheline tagasivõtmine toimub ladusalt.

Organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse valdkonnas on Serbia teinud edusamme. Vastuvõtmisel on mitu seadusandlikku ettepanekut, millega soovitakse parandada õiguskaitseasutuste suutlikkust ja vara tagasivõitmist. Organiseeritud kuritegevuse valdkonna eriprokurör algatas aruandeperioodil mitu suurt tähelepanu pälvinud juhtumit, kuid vara konfiskeeritakse jätkuvalt harva. Koostöö Europoli ja Eurojustiga paraneb ning Serbia on jõudnud lähemale operatiivkoostöö kokkuleppe sõlmimisele Europoliga. Serbia on jätkuvalt inimkaubanduse päritolu-, transiidi- ja sihtriik. Uimastikaubanduse vastase võitluse alane õigus- ja institutsionaalne raamistik on kehtestatud, kuid Serbia on jätkuvalt osa Lääne-Balkani riike läbivast uimastikaubanduse marsruudist. Nende probleemide lahendamiseks on vaja teha pidevaid jõupingutusi.

Korruptsioonivastase võitluse valdkonnas on saavutatud vähest edu. Serbia on kehtestanud õigus- ja institutsionaalse raamistiku korruptsiooniga võitlemiseks, sealhulgas moodustanud korruptsioonivastase võitluse agentuuri ja võtnud vastu erakondade rahastamist käsitleva uue seaduse kooskõlas Euroopa Liidu nõuetega. Justiitsminister nimetati korruptsioonivastase tegevuse koordinaatoriks. Kuid korruptsiooni- ja organiseeritud kuritegevuse vastase jälitusteabel põhineva ennetava lähenemisviisi kehtestamiseks on veel palju vaja ära teha. Ametiasutused ei ole veel jõudnud lõpule aastaid 2012–2017 käsitleva riikliku korruptsioonivastase strateegia ja sellega kaasneva tegevuskava koostamisega. Korruptsioonivastase võitluse agentuur peab veel tõendama, et suudab erakondade rahastamist tõhusalt kontrollida, ning parandama koostööd asjaomaste sidusrühmadega eesmärgiga varade deklaratsioone tõhusalt kontrollida. Korruptsioonijuhtumitest teatajatele pakutakse veel vähe kaitset. Keeruliste finantsuurimiste läbiviimise suutlikkus on jätkuvalt piiratud, puudub tsentraliseeritud kriminaaljälituse süsteem ning vara tagasivõitmist juhtub harva.

Vaba liikumisega seotud põhiõiguste valdkonnas on Serbia teinud mõningaid edusamme. Siseministeerium on käivitanud kampaania personali värbamiseks vähemuskogukondade hulgast. Strateegia ja tegevuskavaga soovitakse parandada romade staatust Serbias. Põhihariduse, koolidesse vastuvõtmise, perekonnaseisutoimingutele ja tervishoiule juurdepääsu tingimused on natuke paranenud. Täiendavaid tõsiseid jõupingutusi, sealhulgas rahalisi vahendeid on vaja selleks, et parandada romade staatust ja sotsiaalmajanduslikke tingimusi, sest romad on jätkuvalt kõige haavatavam ja kõige tõrjutum vähemus. Endiselt valmistab kõige rohkem probleeme juurdepääs tööturule.

IV. Ennetav mehhanism eesmärgiga takistada viisanõude kaotamise kuritarvitamist Lääne-Balkani riikide kodanike poolt: rakendamise hindamine

Käesolev hindamine põhineb Frontexi 12.–18. ohuaruandel ning samuti komisjoni taotlusel esitatud Lääne-Balkani riikide aruannetel.

Nagu on rõhutatud eespool osutatud komisjoni talituste 2011. aasta esimeses ja teises töödokumendis, on mõni ELi liikmesriik pärast 2009. aasta lõpus ja 2010. aastal tehtud otsuseid (millega kehtestati viisavabadus Lääne-Balkani riikidega)[3] kogenud, et varjupaigataotlejate arv kasvab sesoonselt.

Aruandeperioodi jooksul olid Belgia, Luksemburg, Rootsi ja Saksamaa endiselt kõige populaarsemad sihtriigid. Peale selle, alates 2012. aasta algusest on Šveitsi varjupaigasüsteem olnud suure surve all, sest varjupaigataotlejate arv on märkimisväärselt kasvanud ning peamiselt on need taotlejad pärit Serbiast. Kuna Šveits on üks Schengeni lepinguga ühinenud riik, kutsuti teda ühinema viisanõude kaotamise järgset järelevalvemehhanismi käsitleva rakkerühmaga ning 2012. aasta veebruaris Šveits seda ka tegi.

Ka 2012. aasta esimesel poolel täheldati Lääne-Balkani riikidest pärit varjupaigataotlejate saabumise sesoonsust, kuid samas tehti kindlaks ka mõned uued suundumused. Frontexi ohuaruannetest selgub, et kõnealusest piirkonnast pärit varjupaigataotlejate koguarv on vähenenud võrreldes eelmise aruandeperioodiga (jaanuaris -31 %, veebruaris -20 %, märtsis -20 %, aprillis -15 %), samas kui mais täheldati taotlejate arvu mõningast kasvu (+20 %). Langus tuleneb peamiselt Serbiast ja endisest Jugoslaavia Makedoonia vabariigist pärit varjupaigataotlejate arvu märkimisväärsest vähenemisest, kuigi neist kahest riigist on jätkuvalt pärit kõige rohkem varjupaigataotlejaid. Mais täheldatud taotluste arvu järsu kasvu põhjustas asjaolu, et pärast Albaania kodanike varjupaigataotluste arvu märkimisväärset vähenemist hakkas see arv kuulujuttude ja eksitava teabe tõttu jälle järsult kasvama.

Esimese nelja kuu jooksul täheldatud taotluste arvu sesoonse vähenemisega kaasnevat positiivset mõju vähendavad siiski mitmed aspektid. Esiteks ei ole langustrend ühesugune kõigi viie viisavabaduse saanud Lääne-Balkani riigi puhul. Kui endisest Jugoslaavia Makedoonia vabariigist ja Serbiast pärit varjupaigataotlejate arv on vähenenud või jäänud samaks, siis Albaaniast, Bosniast ja Hertsegoviinast ning Montenegrost pärit varjupaigataotlejate arv suurenes võrreldes 2011. aasta sama perioodiga[4].

Teiseks, mõni ELi liikmesriik koges piirkonnast pärit varjupaigataotlejate arvu kasvu olenemata esialgsest sesoonsest langustrendist. Taotlejate arv on kasvanud kõige rohkem Belgias (+20 % aprillis), Luksemburgis (+31 % mais) ning Rootsis (+133 % mais). Peale selle on mõnes päritolu- ja sihtriigis täheldatud järsku trendist kõrvalekalduvat kõikumist[5].

Piirkonnast pärit varjupaigataotlejate arvu aastatevahelisest võrdlusest nähtub, et tegemist on edasilükkunud sesoonsusega, mille puhul tõusu- ja langustrendid on vähem märgatavad. Aprilli kahel viimasel nädalal nädalate lõikes täheldatud tõus (+31 %) näitab, et uus varjupaigataotluste esitamise laine algas 1,5 kuud hiljem võrreldes 2011. aastaga. Peale selle, nagu rõhutati komisjoni talituste viimases töödokumendis (detsember 2011), oli 2011. aastal hiljem alanud talvine tõusutrend 30 % väiksem 2010. aastal esinenud tõusust. See asjaolu võib mõjutada praegu algava kevadsuvise laine taset.

Kõige sagedasemad põhjused varjupaigataotluste esitamiseks on jätkuvalt tervishoiu ja koolivõimaluste puudumine ning töötus. Lisaks motiveerivad üha rohkemaid varjupaigataotlejaid oma riigist lahkuma kuulujutud ja saadud valeteave majanduslikel alustel pakutava varjupaiga kohta. Seoses viimati nimetatuga on Lääne-Balkani riikides asuvad ELi liikmesriikide saatkonnad intensiivistanud oma jõupingutusi, et selgitada varjupaiga pakkumise eesmärki ja tingimusi. Frontexi ohuaruannete põhjal leiab kinnitust asjaolu, et enamik inimesi valib jätkuvalt sihtriigiks samad ELi liikmesriigid, tuginedes teabele, mille nad saavad oma sõpradelt ja sugulastelt, kes on juba nendesse riikidesse reisinud. Enamik neist on ka teadlikud sellest, et nende varjupaigataotluse rahuldamise tõenäosus on väike, kuid nad otsustavad siiski proovida.

Kui vaadelda algpõhjuseid, miks väga paljud varjupaigataotlused osutuvad alusetuteks, siis varjupaigamenetluste kestus ja sellel ajal konkreetses liikmesriigis lubatud viibimise pikkus on jätkuvalt olulised tegurid, mida potentsiaalsed varjupaigataotlejad arvesse võtavad.

Nagu eelmises komisjoni talituste töödokumendis mainitud, võtavad asjaomased ELi liikmesriigid konkreetseid vastumeetmeid, näiteks korraldavad teavituskampaaniaid, optimeerivad varjupaigataotluste käsitlemiseks värvatud personali, vähendavad ilmselgelt alusetute varjupaigataotluste käsitlemiseks kuluvat keskmist aega ning võtavad kasutusele tõhusamad edasikaebamise menetlused. Tundub, et teave nende meetmete kohta on mõjutanud seda, millise riigi mõni rahvusrühm endale sihtriigiks valib.

Samuti on 2012. aasta esimeses pooles kinnitust leidnud varjupaigataotlejate üldprofiil. Enamiku taotlustest esitavad jätkuvalt roma vähemuse hulka kuuluvad isikud, kes tulevad sageli koos perega. Piirkonnast pärit roma elanikkonna haridustase on madal ja töötuse määr on väga kõrge. See süvendab sotsiaalset tõrjutust ja elamistingimuste halvenemist.

Nagu rõhutati ka eelmises komisjoni talituste töödokumendis, püütakse varjupaiga- ja tagasisaatmismenetlustest jätkuvalt kõrvale hiilida. Mõni varjupaigataotleja ei esita valjupaiga taotlemisel oma biomeetrilist passi, mis takistab tema isiku tuvastamist.

Heakskiidetud varjupaigataotluste arv on jätkuvalt väga väike,[6] näidates – nagu ka eelmistes aruannetes –, et enamik varjupaigataotlustest on alusetud. Kuid erinevalt eelmistest perioodidest, mil uute varjupaigataotluste arv oli suurem tagasisaatmiste arvust, on alates 2012. aasta jaanuari keskpaigast uute varjupaigataotluste arv ja tagasisaatmiste arv praegu üldjoontes tasakaalus.

Viie Lääne-Balkani riigi ametiasutused on selle nähtusega võitlemiseks jätkanud komisjoni nõutud meetmete võtmist, mida on kirjeldatud eespool II osas. Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik on vastu võtnud uue kava (aprill – september 2012), milles keskendutakse eelkõige sotsiaalsetele ja majanduslikele meetmetele, mille eesmärk on parandada haavatavate rühmade, sealhulgas roma vähemuse elamistingimusi.

Kõikides viisavabaduse kuritarvitamise vastu võitlemiseks ette nähtud tegevuskavade rakendamist käsitlevates ajakohastatud aruannetes, mille Lääne-Balkani riigid on esitanud, seatakse jätkuvalt olulisele kohale teavituskampaaniad. Kõigis riikides on jagatud plakateid, brošüüre ja teabelehti, milles selgitatakse Schengeni alasse viisavabalt reisimisega seotud kohustusi ja õigusi ning mis sisaldavad ka teavet ELi tööturule juurdepääsu käsitlevate eeskirjade kohta. Lääne-Balkani riigid on teada andnud kohalike valitsusväliste organisatsioonide aina suuremast kaasatusest sellesse protsessi. Kõnealuses piirkonnas asuvatel ELi delegatsioonidel on selles jätkuvalt oluline roll.

Jätkatakse piirikontrollide tugevdamiseks ette nähtud meetmete kohaldamist. Erilist tähelepanu on pööratud piiriületuspunktidele, kus maanteeliiklus on tihe. Kõik viisavabaduse saanud Lääne-Balkani riigid on teatanud suhteliselt suurest kindlakstehtud isikute arvust, kes on püüdnud lahkuda oma päritoluriigist õigusnõudeid täitmata. Naaberriikidega tehtava piiriülese koostöö parandamiseks võetud meetmeid on samuti tõhustatud.

Lääne-Balkani riigid andsid ühtlasi teada, et jätkatakse selliste meetmete rakendamist, mis on seotud nende reisibüroode ja transpordiettevõtete kontrollimisega, kes tõenäoliselt pakuvad kodanikele eksitavat teavet varjupaiga saamisega seotud hüvede kohta. Bosnia ja Hertsegoviina, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik ja Serbia jätkavad oma õiguskaitseasutuste ja transpordiministeeriumide tegevuse koordineerimist eesmärgiga uurida võimalikke eeskirjadest kõrvalekaldumisi. Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutused andsid teada tühistatud transpordilitsentsidest, sest rikutud oli isikute rahvusvahelist transporti käsitlevaid eeskirju, ning mitme juhtumiga seoses on pooleli süüdistuse esitamine.

Rakendatud on eelmises komisjoni talituste töödokumendis (detsember 2011) nimetatud muudatused, mis tehti endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi õigusraamistikku ning millega sätestati uus kuriteoliik – viisavabaduse kuritarvitamise hõlbustamine.

Roma vähemuse paremaks integreerimiseks ette nähtud pikaajaliste meetmete küsimuses – eelkõige eluasemeid ning tervishoiule, haridusele ja tööhõivele juurdepääsu käsitlevate meetmete küsimuses – on iga riigiga kokkuleppele jõutud komisjoni korraldatud seminaridel. Nende meetmete tõhus ja jätkuv rakendamine on äärmiselt oluline, et käsitleda alusetute varjupaigataotluste probleemi (vt ka riike käsitlev analüüs, mis on esitatud III osas). Euroopa Komisjon korraldas 2011. aasta jooksul piirkonnas koos asjaomaste ametiasutustega mitu roma vähemust käsitlevat seminari eesmärgiga tuvastada probleemid, millega roma kogukond silmitsi seisab, ja leida neile probleemidele lahendused. Üldiste horisontaalsete järelduste tegemise raames leiti olulised vajakajäämised praegu kehtestatud piisavate õigusnormide ja poliitika ning nende kohapealse nõuetekohase rakendamise vahel. Seminaride tulemusel tehti mitmeid operatiivseid järeldusi sellistes olulistes valdkondades nagu perekonnaseisutoimingute tegemine, haridus, tööhõive, sotsiaalhoolekanne ja tervishoid, eluase ja liikumisvabadus. Ametiasutustega ühiselt kokku lepitud järelduste rakendamist käsitlevad järelkohtumised peaksid kava kohaselt toimuma 2012. aastal. Peale selle, kõige haavatavamate pagulaste ja riigisiseselt ümberasustatud isikute tagasisaatmist või kohalikku ellu integreerimist käsitleva Sarajevo protsessi edukas lõpuleviimine kujutab endast olulist panust nende kogukondade paikseks muutmisse.

Tagasipöördujate integreerimiseks on tehtud täiendavaid jõupingutusi[7]. Serbia jätkas oma taasintegreerimise strateegia rakendamist ning andis teada projektist, mille käigus soovitakse välja töötada andmebaas, mis võimaldab jälgida tagasipöördujate juurdepääsu avalikele teenustele. Serbias võtab tagasipöördujaid vastu kolm keskust. Tagasipöördumist käsitlev brošüür on tõlgitud mitmesse keelde. Kuid reintegreerimiseks ette nähtud rahalised vahendid on kõigi viie viisavabadusega hõlmatud Lääne-Balkani riigi puhul ebapiisavad ning tagasipöördujate juurdepääs töökohtadele, haridusele, koolitusele ja tunnustatud ametikohtadele on ikka veel piiratud.

Euroopa Parlament ja nõukogu arutavad praegu seadusandlike ettepanekute üle, mille eesmärk on muu hulgas piirata varjupaigasüsteemide kuritarvitamist ELi liikmesriikides ja ennetada nn varjupaigaturismi (asylum shopping). Peale selle võeti 2011. aasta detsembris vastu direktiiv, mis käsitleb nõudeid, millele kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad vastama, et kvalifitseeruda rahvusvahelise kaitse saajaks, ning nõudeid pagulaste või täiendava kaitse saamise kriteeriumidele vastavate isikute ühetaolisele seisundile ja antava kaitse sisule. Töö teiste õigusaktidega jätkub.

Lisaks on kaasseadusandjad jõudnud lõppfaasi aruteludega, mis käsitlevad komisjoni ettepanekut määruse (EÜ) nr 539/2001 (milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud) muutmiseks[8]. Nimetatud ettepanekus nähakse muu hulgas ette kaitseklausel, mis võimaldab ajutiselt peatada viisavabadusrežiimi kolmanda riigiga, kelle kodanikud on vabastatud viisakohustusest, juhul kui tekib hädaolukord ja kui ühe või mitme liikmesriigi abistamiseks on tarvis kiiresti reageerida. Sellist mehhanismi kasutatakse viimase võimalusena ning seda võib kohaldada kõigi kolmandate riikide suhtes, kelle kodanikud on vabastatud viisanõudest.

V. Järgmised sammud ja konkreetsed meetmed

Komisjon leiab, et praegu kehtiv viisanõude kaotamise järgne järelevalvemehhanism toimib jätkuvalt tõhusalt ja pakub vajalikke vahendeid selleks, et jälgida, kuidas Lääne-Balkani riigid jätkavad viisavabaduse rakendamist ning millised on rändevood nende riikide ja Euroopa Liidu vahel. Häiremehhanism suudab aidata ELi otsustajatel, sealhulgas komisjonil, mõista praeguse olukorra laadi, hinnata selle arenguid ning valmistada ette võimalikud tulevikus võetavad meetmed ja tehtavad otsused.

FRONTEXi häiremehhanism on äärmiselt oluline, et komisjon ja liikmesriigid saaksid jätkuvalt tõhusalt jälgida olukorda ning Lääne-Balkani riikide ja Euroopa Liidu vahelisi rändevooge. Sellepärast tuleks häiremehhanismi kasutamist jätkata. Häiremehhanismi kasutamise pikendamise vajadust hinnatakse 2013. aasta alguses.

Viimase kuue kuu jooksul tehtud järelevalve alusel ja komisjoni talituste 2011. aasta detsembri töödokumenti võrdlusaluseks võttes võib teha järgmised järeldused.

Suurem osa reisijatest, kes on pärit viisavabadusega hõlmatud Lääne-Balkani riikidest, on jätkuvalt nn heas usus reisijad ning seega on ikkagi täidetud viisavabaduse algne eesmärk – hõlbustada inimestevahelist suhtlemist, parandada ärivõimalusi ja kultuurivahetust ning anda piirkonna inimestele võimalus õppida ELi rohkem tundma.

Jätkus nende reformide rakendamine, mille Lääne-Balkani riigid olid algatanud viisavabaduse teekaartidega hõlmatud valdkondades. Mõnel juhul on siiski vaja jõupingutusi suurendada, et tagada reformide täielik jätkusuutlikkus ja pöördumatus.

Kahepoolse koostöö ning Lääne-Balkani riikidega sõlmitud ELi tagasivõtulepingute rakendamise tase on jätkuvalt positiivne.

Muutunud on viisavabaduse kuritarvitamise sesoonsus ja geograafiline ulatus. Üldiselt on Lääne-Balkani riikidest pärit varjupaigataotlejate koguarv vähenenud võrreldes eelmise, 2011. aastat hõlmava aruandeperioodiga. Samas näitab aastatevaheline võrdlus varjupaigataotlejate arvu suurenemist madalhooajal. Koos eelmises komisjoni talituste töödokumendis käsitletud vähenemisega kõrghooajal näitab selline areng edasilükkunud ja vähem järske sesoonseid trende. Peale selle, konkreetsete päritolu- ja sihtriikidega seoses täheldatud trendid näitavad kõikumisi, mis ei ole kooskõlas üldise trendiga. Teist aastat järjest on selle nähtuse geograafilised piirid laienenud.

Kohalike kogukondade, eelkõige roma päritolu elanike kehv integreerimine motiveerib jätkuvalt esitama enamikku alusetutest varjupaigataotlustest. Peamiselt lahkutakse majanduslikel põhjustel, võttes aluseks mõnes ELi liikmesriigis varjupaigataotlustega seostatavaid finantseelised.

Lääne-Balkani riigid püüavad jätkuvalt leida lahendusi praegustele probleemidele ning mõne võetud meetmega on saavutatud häid tulemusi. Kuid laienenud geograafiline ulatus ning asjaolu, et roma päritolu varjupaigataotlejad on üha sagedamini koondunud hästi organiseeritud rühmadesse, nõuavad sihipärasemaid tulemusele orienteeritud meetmeid.

Eespool toodud järelduste alusel ning tuginedes ka viimastel kuudel komisjoni, Lääne-Balkani riikide ja asjaomaste ELi liikmesriikide vahel toimunud konsultatsioonidele ja parimate tavade vahetamisele, peetakse jätkuvalt vajalikuks järgmiste meetmete võtmist.

1. Esiteks, tõhustatud koostöö Lääne-Balkani riikide ametiasutustega peaks jätkuma, et aidata lahendada keerulisi olukordi, millega mõned ELi liikmesriigid silmitsi seisavad, ning võimaluse korral neid ennetada. Selline koostöö on eriti oluline, kui pidada silmas mõnes päritolu- ja sihtriigis valitsevaid lahknevaid trende. Koostöö peaks põhinema korrapärasel teabevahetusel komisjoni, asjaomaste ELi liikmesriikide ja piirkonna riikide vahel vastavalt ELi ja siseriiklikele õigusaktidele.

2. Teiseks tuleb tõhustada jõupingutusi, et uurida reisimist hõlbustavaid vahendajaid, näiteks reisibüroosid, transpordiettevõtteid jne.

3. Kolmandaks tuleb tõhustada jõupingutusi eesmärgiga tugevdada väljumiskontrolli (Lääne-Balkani riikides) ja sisenemiskontrolli (ELi piiridel). Sellega seoses peaksid need ELi liikmesriigid, kes vastutavad otseselt ELi välispiiri haldamise eest, pöörama nähtusele jätkuvalt erilist tähelepanu kooskõlas Schengeni acquis’ga ning tihedas koostöös Lääne-Balkani riikide, sihtriigiks olevate ELi liikmesriikide ja Frontexiga.

4. Peale selle tuleb järjest rohkem korraldada jätkuvaid, suunitletud ja teadlikkust suurendavaid teavituskampaaniaid eesmärgiga selgitada viisavaba reisimisega kaasnevaid õigusi ja kohustusi, sealhulgas anda teavet ELi tööturule sisenemist käsitlevate eeskirjade ning viisavabadusest tulenevate õiguste mis tahes rikkumisega kaasneva vastutuse kohta.

5. Vähemusrahvustele, eelkõige roma kogukondadele antavat abi tuleks olulisel määral suurendada ning seda abi tuleks pakkuda rohkem päritoluriikides. Erilist tähelepanu tuleks pöörata roma laste kooli õppima asumisele ning samuti tööhõivemäärale. See peaks hõlmama siseriiklike strateegiate rakendamist ning abi asjaomaste riikide ametiasutustelt, mida tuleks täiendada kättesaadava ELi abiga ja liikmesriikidelt saadava kahepoolse abiga. Komisjon on valmis panema täiendavat rõhku sellele, et veelgi suurendada ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA), sealhulgas TAIEXi raames pakutavat abi.

[1] Nõukogu määrus (EÜ) nr 539/2001, 15. märts 2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1).

[2] SEK(2011) 695 lõplik ja SEK(2011) 1570 lõplik.

* Selline nimekasutus ei mõjuta staatuse küsimuses võetud seisukohti ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/1999 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.

[3] Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi, Montenegro ja Serbiaga 2009. aastal ning Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviinaga 2010. aastal.

[4] Võrdlevad statistilised andmed 2012. aasta mai ja 2011. aasta mai kohta: Albaania (+725 %); Bosnia ja Hertsegoviina (+14 %); endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik (-48 %); Montenegro (+77 %), Serbia (-13 %).

[5] Trendist erinevat varjupaigataotluste arvu järsku kasvu on täheldatud seoses Albaania kodanikega Luksemburgis (+275 % veebruaris ja +233 % märtsis) ja Rootsis (+268 % aprillis ja +413 % mais); seoses Bosnia ja Hertsegoviina kodanikega Luksemburgis (+1600 % aprillis); seoses endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi kodanikega Luksemburgis (+480 % mais); seoses Montenegro kodanikega Saksamaal (+750 % jaanuaris) ja Šveitsis (+200 % mais).

[6] Heakskiidetud varjupaigataotluste arv arvutati positiivsete otsuste osakaaluna (sellised otsused, millega antakse pagulasseisund või täiendav kaitse (direktiiv 2004/83/EÜ) või mis on tehtud humanitaarsetel põhjustel (siseriiklik õigus)) esimese astme menetluse käigus tehtud otsuste koguarvust. Otsuste koguarv hõlmab nii positiivseid kui ka negatiivseid otsuseid.

[7] 2011. aasta novembrist 2012. aasta märtsini on Serbiasse tagasi saadetud 2400 Serbia kodanikku. 2011. aasta novembrist 2012. aasta märtsini on Albaaniasse tagasi saadetud 2400 Albaania kodanikku. 2011. aasta jooksul on tagasi saadetud 983 endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi kodanikku. 2011. aasta jaanuarist 2012. aasta aprillini on tagasi saadetud 234 Montenegro kodanikku.

[8] KOM(2011) 290.