ET    ET  
 EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, XXX 
[…](2011) XXX (eelnõu) 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile 
Ettepanek: 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 
1185/2003 haiuimede eemaldamis e kohta laevade pardal 
 
 
 MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE 
1. PROBLEEMI KIRJELDUS 
 
Oma olelustsükli iseärasuste tõttu on haipopul atsioonid ülepüügi suhtes  väga tundlikud ning 
vajavad taastumiseks pikka aega. Eelkõige on ha isid hakatud rohkem püüdma seetõttu, et on 
suurenenud nõudlus nende uimedest tehtud tood ete järele. Uimepüügi käigus eemaldatakse 
haidelt uimed ja ülejäänud haikere heidetakse  merre tagasi. Uimepüük on erakordselt raiskav 
ja kõike muud kui säästev. Tunni stades asjaolu, et haid ja raid on ülepüügi suhtes väga 
tundlikud, et paljud haivarud on tõsiselt ohustatud ning et uimepüük põhjustab ülemäärast 
suremust ja haivarude kahanemist, võtti s nõukogu 2003. aastal vastu määruse (EÜ) nr 
1185/2003 haiuimede eemaldamise kohta laevad e pardal. Määrust kohaldatakse kõigi 
kalapüügiliikide suhtes ELi vetes ja kõigi ELi  laevade suhtes, mis tegelevad kalapüügiga 
mujal kui EL-i vetes.   Määrusega keelustatakse ilma er anditeta nii uimepüük kui ka ha iuimede eemaldamine laevade 
pardal. Haiuimede rümbast eemaldamine on era ndina siiski lubatud eripüügiloaga lavade 
pardal. Selle tagamiseks, et ei toimuks rümpade ve tte tagasiheitmist, ei tohi uimede kaal olla 
kunagi suurem kui 5 % püütud haid e eluskaalust laeva pardal.  
 Kehtiva määruse põhiprobleem on kontrolli nõr kus, mis tuleneb liikmesriigi enda otsuse 
alusel välja antud selliste luba de olemasolust, mille alusel on võimalik uimede eemaldamine 
laeva pardal, ning kaalu suhtarvude  kasutamisest, millega püütakse tõendada, et uimepüüki ei 
ole toimunud. Seega on tuvastat ud järgmised eriprobleemid: 
 1. Määrusega lubatakse töödeldud hairümpade ja  uimede lossimist eri sadamates ja eri 
aegadel, tehes sellega võimatuks uimede ja rümpade võrdleva füüsilise vaatluse ning 
muutes inspektorite jaoks võimatuks olla  kindel selles, et ui mepüüki ei ole toimunud. 
Vajalike kaaluvõrdluste tegemiseks peavad in spektorid tuginema püügi päeviku kirjetele. 
 2. Uimede ja rümba 5 % eluskaalu suhtarvu vastavuse kontrollimiseks peavad inspektorid 
töödeldud hairümpade ja/või -uimede puhul kasutama ümberhindamistegureid 
kinnitamaks, et uimepüüki ei ole toimunud. Kaal u suhtarv ja ümberhindamistegur erineb 
sõltuvalt liigist, asukohast ja el ujärgust ning sellisest töötle mise/säilitamise meetodist 
nagu toote külmutamine ja/või kuivatamine. Kõigi kõnealuste asjaolude suhtes ühtset 
suhtarvu kohaldada ei ole võimalik. 
 3. Kogu maailma kalapüügilaevadel kasutatakse ui mede lõikamise eri tehnikaid ning rümba 
külge jäetakse erinevad uimepaarid. ELi laevastiku kasutatavad uimede lõikamise 
meetodid ning asjaolu, et kõnealustel laevadel  jäetakse kõik uimed pardale, tingivad 
uimede ja rümpade kaalu suurema suht arvu kui see on arvutatud muude laevastike 
püügilaevadel. ELi laevad lossivad tavalise lt väljaspool ELi asuvates sadamates, kus 
kohaldatakse rangemaid kaalu suhtarve ning j õutakse seega järeldusele, et ELi laevad 
rikuvad piirkondlikult koha ldatavaid määrusi. 
 
4. Pardal töötlemise tõttu on takistatud selliste  andmete kogumine, mis on olulise tähtsusega 
majandamis- ja kaitsemeetmete väljatöötamisel.  
 
 
EN  2
5. Määruse kohaselt on liikmesriigid kohustatu d igal aastal esitama aruande. Enamik 
liikmesriike on kõnealust kohustust täitnud puudulikult (vt lisa). Tundub olevat vajalik lihtsustada aruandluskohustust selliste liikmesriikide jaoks, kes ei anna välja erilube ning kes haipüügiga ei tegele. 
 6. Puuduvad ühtsed suunised, milles käsitletakse riiklike ametiasutuste poolt lubade 
väljaandmist.  
  Eelkõige on selle asjaoluga se otud kalapüügiluba omavad ELi laevad. Kõnealused laevad on 
peamiselt triivõngejadaga kaugsõidulaevad, millest enamik sõidab Hispaania (181 laeva) ning seejärel Portugali (29 laeva) lipu all. Luba on ka ühel Lee du ja ühel Küprose laeval.  
 
2. SUBSIDIAARSUSE ANALÜÜS 
 
Mere bioloogiliste ressursside kaitse on ELi ainupädevuses ning seega on Euroopa 
Komisjonil ühise kalanduspoliitika raames õigu s teha ettepanek selle valdkonnaga seotud 
vastavaks õigusaktiks. Haisid püüavad eri liikmesriikide lipu all sõitvad laevad, mis tegutsevad ELi vetes ja ELi vetest väljaspool  ning seepärast on ELi tegevus selles valdkonnas 
vajalik ja õigustatud.  
3. EESMÄRGID  
Määruse põhieesmärk on haivarude kaitse tõhustamine. Peamine poliitiline eesmärk on 
tagada, et ettevaatuspõhimõtet järgid es tõhustatakse haivarude kaitset. 
 Selle eesmärgi saavutamise tagamiseks püstitatakse konkreetsemad eesmärgid.   
- Haide kaitse (eelkõige valdav alt sinihai ja atlandi makohai) , välistades igasuguse uimepüügi 
võimaluse.   - Tõhusa ja usaldusväärse kontrollimise hõlbustamine.    - Majandamismeetmete kehtestamise ja kalava rude seire jaoks oluliste andmete kogumise 
võimaldamine.  Seda eesmärki täites oleks võimalik tagada ELi õigusaktide vastavus rahvusvahelistele 
eeskirjadele (eelkõige FAO, ICCAT ja IOTC), mida EL peab järgima.   
 
4. POLIITILISED VALIKUVÕIMALUSED 
Kaaluti ja hinnati järgmisi võimalusi. 
 Võimalus 1: säilitada uimede ja kere de eluskaalu 5 % suhtarvu kasutamine.
 
 i) uimede ja kerede eluskaalu 5 % suhtarvu kasutamine ilma nõudeta lossida töödeldud rümpi 
ja uimi samaaegselt või samas sadamas.  
 
EN  3
 
ii) uimede ja kerede eluskaalu 5 % suhtar vu kasutamine, millele lisandub nõue lossida 
töödeldud rümpi ja uimi samaaegselt samas sadamas.  Võimaluse 1 punkti i puhul jätkatak se endisel viisil, st pardal töötlemine on jätkuvalt lubatud 
töötlemisluba omavatele laevadele. Kui uimi ja rümpi lossitakse üheaegselt samas sadamas, 
tuleks neid uimepüügi tuvastamise eesmärgil kaaluda kontrollimaks, kas uimede kaal ületab 5 % hairümpade eluskaalust. Kui uimi ja rümpi lossitakse eraldi, peavad inspektorid tuginema 
püügipäeviku kirjetele.  Võimaluse 1 punkti ii puhul on lubatud uimede ja  rümpade otsekontroll ja kaalumine. Selle 
võimaluse kohaselt ei ole uimede-rümpade kaalu vastavuse kindlakstegem iseks vaja tugineda 
üksnes püügipäeviku kirjetele.   Võimalus 2: muuta praegune piirang – uimede ja  hairümpade eluskaalu 5 % suhtarv – uimede 
ja korrastatud (tavalis elt ilma peata, sisikonnast puhastatud ja nülitud) rümpade 5 % 
suhtarvuks ning nõuda, et uimi ja rümpi lossitakse üheaegselt samas sadamas.  
 Võttes arvesse, et korrastatud rümba kaal on üldjoontes võrdne poole el uskaaluga, saaks selle 
muudatusega vähendada poole võrra uimede kogus t, mida on lubatud laeva pardal hoida. 
Sarnaselt võimaluse 1 punktiga ii oleks võimaluse 2 alusel lubatud uimede  ja rümpade otsene 
kontroll ja kaalumine ning uime-rümba maksimaal se suhtarvu kontrollimise käigus ei oleks 
vaja tugineda püügipäevikule.  Võimalus 3: uimede eemaldamata jätmine.
 
 
Kui uimi haikere küljest ei eemaldata, ei  toimu ka uimepüüki. Pardal ladustamise 
hõlbustamiseks võiks uimed poolenisti läbi lõigata ning vastu rümpa suruda, nagu seda 
tehakse mõnes Põhja-, Kesk- ja Lõuna-Ameerika kalapüügikohas. 
 
Võimalus 4: keelata triivõngejadaga haipüük.  
 Selle keelu kohaselt ei oleks õnge jadaga laevadel lubatud haisid  pardale jätta, ümber laadida 
või lossida.  Selle keelu järgimiseks tuleks oluliselt muuta tehnilisi meetmeid ja kalapüügitavasid, kuna õngejadaga laevade püügimahust moodustava d haid 40–70 % (25–
47 % saagi väärtusest).  
5. MÕJUANALÜÜS 
Iga poliitilise valikuvõimal use mõju hinnati võimalikult suur es ulatuses. Selliseid mõjusid on 
olnud võimatu täpselt kindlaks teha, kuna puuduvad asjakohased andmed, eelkõige 
majandusandmed. Kõnealused mõjud on kokkuvõtlikult esitatud tabelis 1.  Tabel 1. Poliitiliste valikuvõimaluste kokkuvõtlik võrdlus – iga võimaluse mõju. 
 M     Õ     J     U     D  
Valiku-
võimalus  Majanduslik  Kaitse  Kontroll ja 
rakendamine  Andmete 
kogumine  Lihtsustamine, 
halduskoormus ja 
suhted 
kolmandate 
riikidega  
 
EN  4
1 i) Lühiajaliselt 
mõju puudub, tulu 
vähenemine 
võimalik keskmise ning tõenäoline pikema aja jooksul.
 Negatiivne mõju suureneb pikema aja jooksul,
 Olulised raskused vastavuse 
tagamisel. ELi 
inspektorid tõdevad, et see võimalus ei ole vastvõetav.
 Jätkuvalt väga piiratud.
 Puudub mõju halduskoormuse vähendamisele. 
Võimalik 
probleemide kordumine, kui ELi laevad lossivad väljaspool ELi asuvates sadamates
 
1 ii) Lühiajaliselt 
mõju puudub, 
tulu vähenemine võimalik keskmise ning tõenäoline 
pikema aja 
jooksul.
 Negatiivne mõju 
suureneb pikema 
aja jooksul,  Kontrollimine 
on lihtne, kuid 
seoses vastavusega säilib teatav ebaselgus.
 Jätkuvalt 
väga 
piiratud.  Puudub mõju 
halduskoormuse 
vähendamisele. Võimalik probleemide kordumine, kui ELi laevad lossivad 
väljaspool ELi 
asuvates sadamates
 
2 Võib eeldada 
mõõdukat negatiivset mõju. Seda võiks teatud 
määral korvata 
tingimusel, et sektor on valmis uimede eemaldamise 
tavasid 
muutma.
 Olenevalt sektori reageerimisest jätkub kas praegune 
suundumus või 
saab eeldada ettearvamatu ulatusega positiivset mõju.
 Kontrollimine on lihtne, kuid seoses vastavusega säilib teatav 
ebaselgus.
 Jätkuvalt 
väga piiratud.
 Puudub mõju halduskoormuse vähendamisele. Teatavates väljaspool ELi 
asuvates sadamates 
lossivad ELi laevad vastaksid piirkondlikult kohaldatavale 
korrastatud rümba 
5 % eeskirjale.
 
3 Eeldatavasti 
puudub negatiivne mõju ettevõtjatele, kes järgivad kehtiva määruse 
sätteid.
 Võib eeldada 
teadmata ulatusega positiivset mõju, mis muutub üha positiivsemaks 
keskmise ja pika 
aja jooksul.
 Kontrollimine on oluliselt lihtsustunud ning ebaselgus seoses 
vastavusega 
on praktiliselt välistatud.
 Oluliselt tõhusam, võimaldades edasiste majandamis-meetmete 
kehtestamist 
tulevikus.
 Kaalu suhtarvude kasutamise tühistamise ja kalapüügilubadega panustataks eeskirjade 
lihtsustamisse ja 
nende rakendamisse. Puudub otsene mõju suhetele 
kolmandate 
riikidega.
 
4 Võib eeldada 
olulist negatiivset mõju seoses triivõngejadaga 
laevade 
praeguse tulu osakaalu märkimisväärse vähenemisega.
 Võib eeldada märkimisväärset positiivset mõju lühikese, keskmise ja pika 
aja jooksul.
 Kontrollimine 
on oluliselt lihtsustunud ning ebaselgus 
seoses 
vastavusega on praktiliselt välistatud.
 Andmeid praktiliselt ei koguta.
 Kaalu suhtarvude kasutamise tühistamise ja kalapüügi erilubadega 
panustataks 
eeskirjade lihtsustamisse ja nende rakendamisse. Puudub otsene 
mõju suhetele 
 
EN  5
kolmandate 
riikidega.  
 
 
6. POLIITILISTE VALIKUVÕIMALUSTE VÕRDLUS  
 
Võimalusel 4 võib olla haivarudele, eelkõige sinihai ja atlandi ma kohai varudele kõige 
ulatuslikum positiivne mõju tingimusel, et  haide püügi vältimiseks võetud meetmed on 
edukad ning haikeresid ei heideta merre tagasi. Teiselt poolt oleks võimalusel 4 
kalandussektorile kõige märkimisväärsem nega tiivne majanduslik mõju, mis ähvardab muuta 
selle sektori ebarentaabliks. Võimalusega 4 piir ataks edasist andmekogumi st, takistades seega 
tulevikus tõhusate majandusmeetmete (na gu lubatud kogupüük ja püügikoormuse kvootide 
süsteem) kehtestamist. Võimalusel 3 oleks kõneal ustele varudele samuti ulatuslik positiivne 
mõju, kuid kalandussektorile märgavalt väiksem negatiivne mõju kui võimalusel 4. Olenevalt kohanemisstrateegiate (uued turustuskana lid, kaasaegne kalapüük, töötlemise ja 
ümberlaadimise eeskujud) kohaldamisest võiks se ktor olla võimeline taluma võimaluse 3 
negatiivset majanduslikku mõju. Võimalusel 3 oleks ulatuslik positiivne mõju andmete 
kogumisele ning see võimaldaks kehtestada ka itse- ja majandamismeetmeid keskmiseks ja 
pikaks ajaks. Lisaks sellele saaks võimaluse 3 abil lihtsustada kontrolli ning suurendada selle 
tõhusust. Võimaluse 1 punktidega i ja ii ning võimalusega 2 ei oleks võimalik saavutada 
soovitud poliitilisi eesmärke.    
7. SEIRE JA HINDAMINE 
Seiresüsteemi laad määratakse kindlaks po liitilise valikuvõimalusega. Kui valitakse 
võimaluse 1 punktid i, ii või võimalus 2, tuleks  rakendada kehtiva seiresüsteemiga sarnast 
süsteemi, st liikmesriigid peavad esitama sellised aastaaruanded, mis on laadilt sarnased kehtiva määruse artiklis 6 sätestatud aastaaruannetega.   Kui valitakse võimalus 3 või 4, siis on arua ndluse laad täiesti erinev ning aruandluse 
vormingut lihtsustatakse oluliselt, kuna kalapü ügilube enam ei oleks. Kehtiv aruandluse 
vorming koosneb küsimustikust, mille paljude kü simuste puhul eeldatakse, et laeva pardal on 
toimunud uimede eemaldamine. Kui laeva pardal haide uimi enam ei eemaldataks, ei oleks 
tulevastes küsimustikes selliseid küsimusi enam vaja esitada.   Olenemata tulevaste aruandluskohustuste vorm ingu valikust ja laadist ei saa eeldada 
ulatuslikku tulu ega kokkuhoidu. Võimaluse 3 või 4 valimise puhul muutuks halduskoormus 
siiski väiksemaks.
 
 Haikalade kahe asjaomase põhiliigi kaitse positiivse mõju hindamist jälgitakse keskmise ja pika aja jooksul, kuna nende varude elujärgu iseärasuste positiivsed suundumused ilmnevad 
alles mitmete aastate või isegi aastakümnete pärast.   
 
 
 
EN  6