EMP ühiskomitee otsuse eelnõu (mis on lisatud nõukogu otsuse ettepanekule) eesmärk on muuta EMP lepingu IV lisa („Energeetika“), et inkorporeerida Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse (edaspidi „EMP leping“) nn kolmas energiapakett. Asjakohased õigusaktid on:

Mehhanismi üldpõhimõte on, et EFTA järelevalveamet võtab vastu otsuseid, mis on siduvad EFTA riikide riiklikele reguleerivatele asutustele juhtudel, mille puhul on koostööametil pädevus ELis siduvaid otsuseid vastu võtta. Selle mehhanismiga tagatakse tasakaalustatud lahendus.

EFTA järelevalveameti otsuste aluseks on ameti koostatud eelnõud. EFTA järelevalveamet ja koostööamet teevad koostööd ja vahetavad arvamusi selle tagamiseks, et sarnaseid küsimusi käsitlevad otsused on omavahel kooskõlas. Seepärast peab koostööametil olema õigus osaleda täielikult EFTA järelevalveameti töös ja vastupidi.

Arvestades seda, et EFTA riikide riiklikel reguleerivatel asutustel puudub koostööameti reguleerivate asutuste nõukogus hääleõigus, ei jaga EFTA riigid ametiga oma pädevust otsuste vastuvõtmisel. Kuna koostööameti otsus ei ole EFTA riikide suhtes kohaldatav, on vaja alternatiivset mehhanismi. EFTA järelevalveametile tuleks anda pädevus võtta vastu otsuseid, mis on adresseeritud EFTA riikide riiklikele reguleerivatele asutustele juhtudel, mis hõlmavad ühte või mitut EFTA riiki.

EMP EFTA riigid osalevad Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti (ACER) rahastamises. Nende rahaline osalus on kooskõlas EMP lepingu artikli 82 lõike 1 punktiga a, mille kohaselt on EMP EFTA riikide rahalise osaluse suurust määrav suhtarv vastavuses nende osalemisega teatavas ELi tegevuses. EMP EFTA riikide rahaline osalus kantakse asjaomase tegevusega seotud ELi eelarveridadele. Tuleb rõhutada, et selles kontekstis teenitud lisatulu ei saa kasutada koostööametis täiendavate ametikohtade loomiseks.

Kui koostööamet muudab EFTA järelevalveameti poolt vastu võetud otsusega paralleelset otsust, peatab või tühistab selle, koostab koostööamet põhjendamatu viivituseta EFTA järelevalveametile samaväärse mõjuga eelnõu.

Kui koostööameti ja EFTA järelevalveameti vahel esineb erimeelsusi seoses kõnealuste sätete haldamisega, kutsuvad koostööameti direktor ja EFTA järelevalveameti kolleegium põhjendamatu viivituseta kokku istungi konsensuse leidmiseks, võttes arvesse küsimuse kiireloomulisust. Kui sellist konsensust ei leita, võib koostööameti direktor või EFTA järelevalveameti kolleegium paluda lepinguosalistel pöörduda küsimusega EMP ühiskomitee poole, kes tegeleb sellega kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 111, mida kohaldatakse mutatis mutandis. Kooskõlas EMP ühiskomitee 8. veebruari 1994. aasta otsuse nr 1/94 (millega võetakse vastu EMP ühiskomitee töökord, EÜT L 85, 30.3.1994, lk 60) artikliga 2 võib lepinguosaline taotleda kiireloomulistel juhtudel istungi viivitamatut kokkukutsumist. Käesolevast punktist olenemata võib lepinguosaline kooskõlas EMP lepingu artikliga 5 või artikliga 111 mis tahes ajal omal algatusel küsimusega EMP ühiskomitee poole pöörduda.

Põhjendused ja õigusaktides pakutud lahendused

Direktiiv 2009/72/EÜ

Artikli 44 lõige 2 – „väikesed eraldatud võrgud“ ja erandid

Põhjendus:

Island: Praegu käsitletakse Islandi väikese eraldatud võrguna eelmise elektrienergia direktiivi (direktiiv 2003/54/EÜ) artikli 2 lõike 26 tähenduses. Seepärast kohaldatakse Islandi suhtes selle direktiivi artiklit 15.

Ka uues elektrienergia direktiivis (direktiiv 2009/72/EÜ) käsitletakse Islandi väikese eraldatud võrguna, sest tal ei ole piiriüleseid ühendusi. Praegu on Islandil elektrienergia tarbimine suurem kui eeldatakse väikeselt eraldatud võrgult direktiivi 2009/72/EÜ artikli 2 lõike 26 tähenduses. Aastane tarbimine on praegu ligikaudu 17 TWh, kuid väikeste eraldatud võrkude tarbimine pidi 1996. aastal jääma alla 3 TWh. Leibkondi ja väiksemaid ettevõtjaid teenindava süsteemi osa on aga endiselt suhteliselt väike, sest Islandil on ligikaudu 320 000 elanikku ja 124 000 leibkonda, mis koos väiksemate ettevõtjatega tarbivad umbes 20 % elektrienergia kogutoodangust. Seega koosneb süsteem väikestest jaotusvõrguettevõtjatest, kus töötajate arv on suhteliselt väike ja võrguga seotud tegevus on samuti väike, mis on sama kui direktiivis 2003/54/EÜ käsitletud olukord. Seega on endiselt õige kaalutlus, et kui pärast direktiivi jõustumist esineb selliste süsteemide toimimisel tõsiseid probleeme, peaks olema võimalik taotleda asjakohastest sätetest erandit, nagu see oli lubatud Islandile direktiivi 2003/54/EÜ alusel. Seega tuleks ka Islandile teha erandid artiklitest 26, 32 ja 33, nagu need on tehtud Maltale.

Islandi põhivõrguettevõtja on praegu õiguslikult ja funktsionaalselt eraldatud vastavalt direktiivile 2003/54/EÜ. Praeguses olukorras tekitab Islandi põhivõrguettevõtja omandisuhete eraldamine probleeme. Seepärast tuleks ka Islandile teha erand direktiivi 2009/72/EÜ artiklist 9, nagu see on tehtud Küprosele, Luksemburgile ja/või Maltale.

Liechtenstein: Liechtensteini suhtes kehtib praegu erand direktiivi 2003/54/EÜ artiklis 10 sätestatud eraldamisnõudest. Erand tehti Liechtensteini eripärade tõttu, sest tegemist on väikese, kuid arenenud tööstusriigiga, kus on ligikaudu 36 000 elanikku, 14 000 leibkonda ja 33 000 töökohta, aga ka Liechtensteini elektrituru erilise olukorra tõttu.

Liechtensteinis on ainult üks elektriettevõtja (LKW), millel on juurdepääs vaid ühele 110kV-ühendusele Austriaga ja kolmele 110kV-ühendusele Šveitsiga. LKW teenindab ligikaudu 18 300 lõpptarbijat ja tegutseb tüüpilise jaotusvõrguettevõtjana direktiivi 2009/72/EÜ tähenduses.

Praeguses olukorras oleks Liechtensteini põhivõrguettevõtja eraldamine ebaproportsionaalne, võttes eelkõige arvesse direktiivi 2009/72/EÜ artikli 26 lõiget 4. Kõnealuse artikli kohaselt ei tule jaotusvõrguettevõtjaid eraldada, kui teenindatakse vähem kui 100 000 võrku ühendatud tarbijat või väikesi eraldatud süsteeme. Seepärast ei kohaldata Liechtensteini suhtes direktiivi 2009/72/EÜ artiklit 9.

Kavandatud kohandustekst

Artikli 44 lõige 2: „Artikli 44 lõige 2 asendatakse järgmisega: „Artiklit 9 ei kohaldata Küprose, Luksemburgi, Malta, Liechtensteini ja/või Islandi suhtes. Peale selle ei kohaldata Malta suhtes ka artikleid 26, 32 ja 33.

Kui Island näitab pärast käesoleva otsuse jõustumist, et tal esineb süsteemide toimimist takistavaid tõsiseid probleeme, võib Island taotleda EFTA järelevalveametilt erandeid artiklitest 26, 32 ja 33. Enne otsuse tegemist teavitab EFTA järelevalveamet neist taotlustest EFTA riike ja komisjoni, pidades seejuures silmas konfidentsiaalsusnõudeid. See otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes.““

Artikli 7 lõike 2 punkt j – ELi eesmärgid taastuvenergia kasutamiseks

Põhjendus: