Tänu 2015. aastal kasutusele võetud Eurostati andmete kogumise suunistele on paranenud andmete geograafiline võrreldavus. Määruse kohaselt komisjonile (Eurostatile) esitatud vesiviljelust käsitlev statistika on liikmesriigiti hästi võrreldav.

Andmete üldine kvaliteet oli hea, sest enamikus riikides oli andmete kogumises osalenute vastamismäär väga kõrge. Peaaegu kõik liikmesriigid leidsid, et vastamata jätmisest tulenevat kallutatust ei esine või see ei ole märkimisväärne. Vähe anti teada mõõtmis-, valimi koostamis- või andmesisestusvigadest.

Väljapüügil põhineva vesiviljeluse sisendressursi tabelis olid ühikuhinnad sageli puudu. See on tingitud asjaolust, et andmekogum hõlmas ka andmeid looduses püütud kudekala kohta. Mõnes vesiviljelusrajatises püüti kudekala selle ostmise asemel ise ning sellistel juhtudel oli hinda raske hinnata. Samuti esines mõningaid lünki haudejaamade ja esmaste kasvukohtade toodangut käsitlevas tabelis. Sageli oli selle põhjuseks kõikuv toodang riikides, kus tootmismahud olid väga väikesed.

Enamik liikmesriike on viimastel aastatel andmete esitamise tähtaegu järginud. Kolmandik neist saatis aga mõned andmekogumid pärast tähtaja möödumist. Enamikul juhtudel oli viivitus suhteliselt lühike. Komisjon (Eurostat) on võtnud meetmeid, et leida lahendus Prantsusmaa ja Itaaliaga, kes on korduvalt saatnud andmed liiga hilja.

Määrust kohaldatakse kõigis ELi 28 liikmesriigis, aga ka Norras, Islandil ja Liechtensteinis (sest määrus on kohaldatav EMPs). Luksemburg ja Liechtenstein ei tegele kaubandusliku vesiviljelustoodanguga ning on seega vabastatud andmete esitamise kohustusest.

Komisjon (Eurostat) kogus igal aastal riiklikke kvaliteediaruandeid, nagu on ette nähtud määruse 6. lisas. Need aruanded sisaldasid üksikasjalikku teavet andmete kvaliteedi ning nende kogumisel kasutatud meetodite kohta. Euroopa statistikasüsteemi suuniste kohaselt koostatud riiklikud kvaliteediaruanded koguti IT vahendisse - European Statistical System Metadata Handler.

Peaaegu kõik liikmesriigid kinnitasid vajadust vesiviljelustoodangut käsitlevate andmete järele ka liikmesriigi tasandil. Määruse alusel kogutud andmed täitsid riikliku tasandi andmevajadused täielikult või peaaegu täielikult. Kuid määrus ei hõlma olulisi andmeid sööda, toote sihtkoha, tootmiskulu, tööhõive ja muude sotsiaalmajanduslike muutujate kohta. Sotsiaalmajanduslikku teavet merevesiviljeluse kohta kogutakse määruse (EL) nr 2017/1004 alusel. Samas leidus ka liikmesriike, kes väitsid, et andmete kogumine on riigi vajadusi arvestades liiga üksikasjalik ja koormav.

Määruse alusel kogutavad andmed on väga olulised teadliku ja tõenduspõhise poliitikakujundamise seisukohalt nii riiklikul kui ka ELi tasandil. Andmed tootmistasemete ja suundumuste kohta on olulised selleks, et analüüsida vesiviljelussektori arengut ühise kalanduspoliitika osana. Kvantitatiivseid andmeid kasutavad liikmesriigid säästva vesiviljeluse mitmeaastaste riiklike kavade koostamisel. Need andmed annavad poliitikakujundajatele, tööstusharule ja kodanikuühiskonnale tugeva aluse, millele rajada tööstusharu tulevik.

Liikmesriigid on teatanud vaid väikestest erinevustest, sest meetodid, mida kasutati esimese ja kõige viimase (2015) andmete kogumise ajal, on muutunud.

Euroopa võrdlusmetaandmed vesiviljelust käsitleva statistika kohta avaldatakse komisjoni (Eurostati) avalikus andmebaasis eespool osutatud andmetabelites. Metaandmed vaadatakse igal aastal läbi.

2.5.Andmete konfidentsiaalsus

Üks puudusi, mis mõjutas määruse alusel vesiviljelust käsitleva statistika kogumist, oli konfidentsiaalsete andmelahtrite suur arv. Sellel oli kaks peamist põhjust. Esiteks on määrusega ette nähtud väga üksikasjalik andmestruktuur, mille tulemusena on andmed väga killustatud. Teiseks on vesiviljelussektor oma struktuurilt väga spetsialiseerunud. Ettevõtete arv selles sektoris on väike ja nad tegelevad iga peamise tootmismeetodi raames üksikute liikidega. Seepärast on suur hulk andmeid üksikute liikide kohta ja nende koondandmed konfidentsiaalsed.

2015. aastal oli peaaegu pooltel liikmesriikidel probleeme andmete konfidentsiaalsusega peamises vesiviljelustoodangu andmekogumis. See tähendas, et ELi koondandmed olid enamiku liikide puhul konfidentsiaalsed peamiselt seetõttu, et ühes liikmesriigis olid need andmed konfidentsiaalsed. Samas oli kõigi liikmesriikide puhul võimalik avaldada riiklik tootmise kogumaht ja maksumus nii 2014. kui ka 2015. aasta kohta. Kuna ühe liikmesriigi andmed olid konfidentsiaalsed, ei saanud avaldada ELi koondandmeid väljapüügil põhineva vesiviljeluse sisendressursi kohta. Inimtoiduks ette nähtud kalamarja tootmine ELis jäi konfidentsiaalseks, sest kolmes liikmesriigis on selle puhul tegemist nišitootmisega. Andmed haudejaamade ja esmaste kasvukohtade toodangu kohta on konfidentsiaalsed mitmes liikmesriigis.

Komisjon (Eurostat) ja liikmesriigid on kulutanud aega ja jõudu, et avaldada andmekasutajatele nii palju andmeid kui võimalik, tagades samal ajal statistilise konfidentsiaalsuse ja hoides protsessi võimalikult tõhusana.

3.Töökoormus ja kulutasuvus

Andmete kogumiseks, koostamiseks ja töötlemiseks riiklikul tasandil kulunud aeg ja jõupingutused erinesid aastate lõikes märkimisväärselt. Pooltes liikmesriikides kulus määruses ette nähtud andmekogumite koostamiseks alla 10 nädala, teistel aga üle 10 nädala. Alates määruse jõustumisest ei ole andmete kogumiseks vajaminev aeg üheski liikmesriigis vähenenud, mis näitab, et liikmesriikidel on tõhususe suurendamisel esinenud raskusi.

Samas on mõned liikmesriigid teatanud, et nad on suutnud vähendada vastajate koormust. Küsimustikud on püsinud muutumatuna ja vastanud leidsid, et nende täitmine oli muutunud rutiiniks. Veebipõhised küsimustikud ja vajalikud tugiteenused ettevõtjatele on samuti aidanud koormust vähendada. Keskmiselt kulus vastajal küsimustiku täitmiseks kolm tundi. Vastajate arv oli liikmesriigiti erinev – Saksamaal oli vastajaid 4000, kuid Belgias, Küprosel, Maltal ja Madalmaades alla 50.

Euroopa statistikasüsteemi raames tehti Euroopa statistikatoodete kuluanalüüs. Kuluhinnangud vesiviljelust käsitleva statistika kohta saadi 20 liikmesriigilt. Riiklike andmete kogumise keskmine aastane kulu oli umbes 66 000 eurot, st keskmiselt 0,18 % vesiviljelustoodangu kogumaksumusest. Mõned kuluhinnanud ei kajastanud vesiviljelust käsitleva statistika koostamise kogukulusid ning hõlmasid vaid asjaomase riikliku statistikaameti vastavaid otseseid kulusid.

4.Kokkuvõte

Viimaste aastate jooksul on vesiviljelust käsitlevast statistikast saanud suhteliselt stabiilne andmekogum, mis pakub andmekasutajatele piisavalt õigeaegseid, täielikke ja järjepidevaid andmeid mitte üksnes Euroopa ja üleilmsel, vaid ka riiklikul tasandil. Need andmed annavad poliitikakujundajatele, tööstusharule ja kodanikuühiskonnale tugeva aluse, millele rajada tööstusharu edasine areng.

Mõnes liikmesriigis esines jätkuvalt probleeme andmete kogumise ja edastamise ajakohasuse ja õigeaegsusega. Eurostati andmete kogumise suunised on aidanud muuta vesiviljelusandmete kogumise järjepidevamaks.

Konfidentsiaalsed andmed on peamine probleem, mis mõjutab vesiviljelust käsitlevat statistikat. See on seotud määrusest tulenevate nõuetega andmete üksikasjaliku jaotuse kohta ja vesiviljelussektori spetsialiseerunud ja kontsentreeritud struktuuriga.

Liikmesriigid vähendasid vastajate koormust, kuid selge ja mõõdetav tõhususe kasv puudus. Vesiviljelust käsitleva statistika koostamise keskmine aastane kulu riigi kohta oli 66 000 eurot. Sellegipoolest oli andmete kogumise kulude ja vesiviljelustoodangu majandusliku aastase kogumaksumuse suhe suhteliselt madal.

5.Soovitused

Komisjon (Eurostat) teeb koostööd liikmesriikidega heade tavade, soovituste ja suuniste valdkonnas, et vähendada Eurostatile määruse alusel esitatavate konfidentsiaalsete andmete osakaalu.

Riiklikul tasandil tuleks veelgi soodustada elektrooniliste küsimustike kasutamist, sest see muudab andmete kogumine tõhusamaks. Riiklikud andmete kogumise suunised ja vastajatele vajaliku kasutajatoe pakkumine on samuti hea tava näited.

Komisjon (Eurostat) püüab pidevalt parandada Euroopa statistika kvaliteeti ja kättesaadavust. Samuti on komisjon seadnud eesmärgiks vähendada liikmesriikide ja vastajate koormust. Sellega seoses on ta lülitanud oma 2017. aasta tööprogrammi kalandusstatistika ühtlustamise ja lihtsustamise projekti. Projekti raames käsitletakse praegust andmete kogumist ja koostatakse strateegia, et muuta vesiviljelust käsitlev statistika eesmärgipärasemaks. Projekti käigus tehakse koordineerimistööd, et tagada sidusus määruse (EL) nr 2017/1004 kohaselt kogutud statistikaga ja ühtlustada see kalandusstatistikat koordineeriva töörühma standardse küsimustikuga.