[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel, 7.2.2007

SEK (2007) 140 lõplik

Soovitus

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikega 3 Malta ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2006–2009

(esitanud komisjon)

SELETUSKIRI

ÜLDINE TAUST

1. juulil 1998 jõustunud stabiilsuse ja kasvu pakti põhieesmärk on usaldusväärne finantshaldus kui vahend hindade stabiilsust ning tugevat ja püsivat majanduskasvu soodustavate tingimuste tagamiseks, mille tulemusel luuakse uusi töökohti. Pakti reformimisel 2005. aastal tunnistati pakti kasulikkust eelarvedistsipliini kehtestamisel, kuid püüti tugevdada selle tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus.

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[1] mis moodustab osa stabiilsuse ja kasvu paktist, on sätestatud, et liikmesriigid peavad nõukogule ja komisjonile esitama stabiilsus- või lähenemisprogrammid ja nende iga-aastased ajakohastatud versioonid (ühisraha kasutusele võtnud liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) stabiilsusprogrammid ja ühisraha veel mitte kasutavad liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) lähenemisprogrammid). Malta esitas esimese lähenemisprogrammi 2004. aasta mais. Vastavalt määrusele esitas nõukogu komisjoni soovituse alusel ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega selle kohta 5. juulil 2004 arvamuse. Vastavalt samale menetlusele peab komisjon ajakohastatud stabiilsus- ja lähenemisprogramme hindama ning eespool nimetatud komitee neid kontrollima, samas kui nõukogul on õigus neid kontrollida.

AJAKOHASTATUD PROGRAMMI HINDAMISE TAUST

Komisjon kontrollis 7. detsembril 2006. aastal Malta esitatud viimast ajakohastatud lähenemisprogrammi ja võttis vastu soovituse (vt hinnangu põhipunktid raamtekstis) nõukogule asjakohase arvamuse esitamiseks.

Ülevaate andmiseks ajakohastatud lähenemisprogrammis sisalduva eelarvestrateegia hindamise alustest on järgmistes lõikudes esitatud kokkuvõte:

1. majanduslikest ja eelarve täitmise tulemustest viimase kümne aasta jooksul;

2. riigi positsioonist stabiilsuse ja kasvu pakti korrigeerivate sätete osas (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus);

3. viimasest hinnangust riigi positsioonile stabiilsuse ja kasvu pakti ennetavate sätete osas (kokkuvõte nõukogu arvamusest eelmise ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta);

4. komisjoni hinnangust 2006. aasta oktoobri riiklikule reformiprogrammile.

Viimaste aastate majanduslikud ja eelarve täitmise tulemused

Pärast 1990. aastate teisel poolel toimunud suurt majanduskasvu oli Malta majanduses 2001.–2005. aastal märkimisväärne seisak.[2] Kuigi sellele aitas kaasa ka ebasoodne konjunktuur, on Malta välise konkurentsivõime vähenemist põhjustanud üha enam riigi majandusstruktuuri nõrkus, mida on võimendanud töötleva tööstuse sektorite domineerimine. Selle tulemusena vähenes eksport ja suurenes maksebilansi defitsiit, mis moodustas 2005. aastal ligikaudu 11% sisemajanduse kogutoodangust. Kuigi kogutootlikkuse prognoosid võivad sisaldada ka sisendfaktorite kvaliteedi aspekti, näib üks Malta viimaste aastate nõrga majanduskasvu põhjusi olevat ka madal kogutootlikkus. Viimastel aastatel on Maltal olnud valitsemissektori eelarvepuudujääk. Kuigi defitsiidi osakaalu sisemajanduse kogutoodangus on püütud alates 1998. aastast mitmel viisil vähendada, ei ole sellega alati püsivat korrektsiooni saavutatud. Enamikul aastatel saavutati korrektsioon suuremate tulude kaudu, kuid viimasel ajal on korrektsioon saavutatud kulutuste piiramise teel, mis peaks kaasa tooma püsivama konsolideerimise. Hoolimata viimastel aastatel kulutuste üldisel piiramisel saavutatud edust on teatavad kuluartiklid, näiteks tervishoiu ja sotsiaalse kaitsega seotud kulutused, 1998.–2004. aastal siiski kasvanud.

Malta ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus

5. juulil 2004 võttis nõukogu vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 6 vastu otsuse, et Maltal on ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu esitas samal ajal artikli 104 lõike 7 kohaselt soovituse, määrates ülemäärase defitsiidi korrigeerimise tähtajaks 2006. aasta. Maltal soovitati nimelt võtta tõhusaid, eelkõige struktuurilisi meetmeid kulude ratsionaliseerimiseks ja vähendamiseks. Nõukogu soovitas Maltal ka lõpetada 2005. aastal võla suhte suurenemine ja edaspidi seda vähendada.

Nõukogu arvamuses eelmise programmi kohta antud hinnang

Nõukogu arvamus eelmise ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2005–2008 võeti vastu 14. märtsil 2006. Nõukogu oli arvamusel, et „programm vastab üldiselt eesmärgile korrigeerida 2006. aastaks ülemäärast defitsiiti”. Nõukogu kutsus Maltat üles „rangelt ellu viima 2006. aasta eelarves ette nähtud meetmeid ja tagama sel aastal ülemäärase defitsiidi korrigeerimine kooskõlas ajakohastatud lähenemisprogrammiga, samuti tagama eelarve püsiv tugevnemine programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamiseks pärast ülemäärase defitsiidi korrigeerimist”, „tagama alates 2006. aastast võla suhte vähenemine rahuldavas tempos asutamislepingus kehtestatud kontrollväärtuseni 60% sisemajanduse kogutoodangust” ja „parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, saavutades täiendavat edu pensionireformi kavandamisel ja elluviimisel”.

Komisjoni hinnang 2006. aasta oktoobris esitatud riiklikule reformiprogrammile

Malta riikliku reformiprogrammi rakendamise aruanne esitati majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis 15. oktoobril 2006. Malta riiklikus reformiprogrammis on välja toodud järgmised põhivaldkonnad ja -prioriteedid: riigi rahanduse jätkusuutlikkus, konkurentsivõime, keskkond, tööhõive ning haridus ja koolitus. Komisjoni hinnangust sellele programmile (võeti vastu osana 2006. aasta detsembris iga-aastase arenguaruande [3] osana) ilmneb, et Malta on oma riikliku reformiprogrammi rakendamisel suurt edu saavutanud. Rakendamine edeneb jõudsalt rahanduse jätkusuutlikkuse alal, mida ametiasutused peavad majanduskasvu, tööhõive parandamise ja euro kasutuselevõtmise oluliseks teguriks. Mikromajanduse ja tööhõive alal tehtud jõupingutused on olnud tagasihoidlikumad.

Arvestades väljaselgitatud tugevaid ja nõrku külgi, soovitati Maltal võtta meetmeid järgmistes valdkondades: konkurentsi tugevdamine ning riigiabi vähendamine ja ümbersuunamine; inimeste parem kaasamine tööjõuturule, võitlus ebaseadusliku töötamisega ning muudatuste tegemine maksude ja toetuste süsteemis.

Hinnangu põhipunktid Nagu on nõutud nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikega 1 (stabiilsusprogrammide kohta) ja artikli 9 lõikega 1 (lähenemisprogrammide kohta), hõlmab hinnang järgmisi punkte: kas programmi aluseks olevad majandusprognoosid on realistlikud; kas liikmesriigi kohandamiskava eelarve keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks on asjakohane; kas kohandamiskava täitmiseks võetud ja/või ettepandavad meetmed on piisavad keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks tsükli jooksul; hinnates kohandamiskava eelarve keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks – kas majandusliku tõusu perioodil tehakse suuremad jõupingutused kohandamiseks, samas kui majandusliku languse perioodil võivad jõupingutused olla väiksemad, ning euroala ja vahetuskursimehhanismis (ERM II) osalevate liikmesriikide puhul – kas asjaomane liikmesriik püüab saavutada oma keskpika eesmärgi saavutamiseks vajalikku tsükliliselt kohandatud eelarvepositsiooni iga-aastast parandamist, arvestamata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid, võttes sihtmärgiks 0,5 % SKTst; keskpika perioodi eesmärgile suunatud kohandamiskava kindlaksmääramisel (liikmesriikide puhul, kes ei ole seda veel saavutanud) või keskpika perioodi eesmärgist ajutise kõrvalekaldumise lubamisel (liikmesriikide puhul, kes on selle saavutanud) peamiste struktuurireformide rakendamine, millel on pikaajaline kokkuhoidu soodustav mõju (sh võimalikku majanduskasvu suurendades) ning seega tõestatav mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele (tingimusel, et säilitatakse asjakohane kindlusvaru kontrollväärtuse 3% SKTst suhtes ning et eelarveseisund peaks programmiperioodi jooksul taastuma keskpika perioodi eesmärgini), kusjuures eritähelepanu pööratakse pensionireformidele, millega kehtestatakse mitmesambaline süsteem, mis hõlmab kohustuslikku täielikult finantseeritavat pensionisammast; kas liikmesriigi majanduspoliitika on üldiste majanduspoliitiliste suunistega kooskõlas. Programmi makromajanduslike prognooside realistlikkust hinnatakse lähtudes komisjoni talituste 2006. aasta sügisel tehtud prognoosist, kasutades ka ühiselt kokkulepitud metoodikat potentsiaalse SKT kasvu ja tsükliliselt kohandatud eelarve hindamiseks. Majanduspoliitika üldsuunistele vastavust hinnatakse 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate riigi rahanduse valdkonnas vastuvõetud majanduspoliitika üldsuuniste põhjal.. Hindamisel vaadeldakse ka järgmisi asjaolusid: võla suhte kujunemine ja riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse perspektiivid, millele tuleks nõukogu 20. märtsi 2005. aasta aruande „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise tõhustamine” kohaselt “eelarveseisundi järelevalves piisavat tähelepanu pöörata”. Meetod pikaajalise jätkusuutlikkuse hindamiseks on esitatud komisjoni 12. oktoobri 2006. aasta teatises;[4] integreeritus majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia kontekstis esitatud liikmesriigi riikliku reformiprogrammiga; Majandus- ja rahandusministrite nõukogu märkis oma 7. juuni 2005. aasta kaaskirjas Euroopa Ülemkogule majanduspoliitilistele üldsuuniste kohta aastateks 2005–2008, et siseriiklikud reformiprogrammid peaksid olema stabiilsus- ja lähenemisprogrammidega kooskõlas; vastavus tegevusjuhendile,[5] milles on muu hulgas ette nähtud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide andmetabelite ühtne loetelu ja ülesehitus. |

- Soovitus

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikega 3 Malta ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2006–2009

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[6] eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast majandus- ja rahanduskomiteega konsulteerimist

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

5. Nõukogu kontrollis 27. veebruaril 2007 Malta ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab aastaid 2006–2009.

6. Programmi aluseks olnud makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse lähiaastatel SKT reaalkasvu püsimist programmiperioodil ligikaudu 3% tasemel. Praegu kättesaadavate andmete põhjal hinnates näib see stsenaarium põhinevat soodsatel kasvuprognoosidel aastaks 2007 ja eriti soodsatel edaspidisteks aastateks, eriti välissektori optimistliku arengu kohta keskpikal perioodil. Kui puhaseksport ei ole keskpikal perioodil nii soodne kui programmis prognoositud, võib see viimastel aastatel registreeritud maksebilansi puudujääki suurendada.

7. 2006. aastaks prognoositav valitsemissektori eelarve üldine puudujääk oli komisjoni talituste 2006. aasta sügisel tehtud prognooside kohaselt 2,9% SKTst, kuigi lähenemisprogrammi eelmisel ajakohastamisel oli seatud sihtmärgiks 2,7% SKTst. Uues ajakohastatud programmis on 2006. aasta prognoositav tulemus (2,6% SKTst), mis jääb komisjoni talituste 2006. aasta sügisesest prognoosist madalamaks ja näib realistlikuna, pidades silmas hiljutisi andmeid SKT kasvu ja kassapõhiseid andmeid rahanduse olukorra kohta.

8. Ajakohastatud programmis esitatud eelarvestrateegia eesmärk on viia puudujääk 2006. aastal alla 3%lise SKT kontrollväärtuse ja püüda rahanduse olukorda edaspidi stabiliseerida. Ajakohastatud programmis nähakse ette valitsemissektori eelarve üldise puudujäägi järkjärguline vähendamine, et saavutada 2009. aastaks üldjoontes tasakaalustatud eelarve. Intressikoormuse prognoositud vähenemisega on oodata 2009. aastaks esmast eelarveülejääki 3,25% SKTst. See korrektsioon saavutatakse esmase kulusuhte kärpimisega peaaegu 5,75 protsendipunkti võrra SKTst, mis rohkem kui kompenseerib tulusuhte vähenemist peaaegu 3,75 protsendipunkti võrra SKTst. Hoolimata üldiste kulutuste piiramisel saavutatud edust esines tervishoiukulutustes viimastel aastatel kasvutendents. Puudujääkide vähendamiseks võetakse vähem ühekordseid meetmeid kui lähiminevikus. Programmis kinnitatakse üldjoontes eelmises ajakohastatud programmis kavandatud nominaalset eelarvekorrektsiooni palju soodsama makromajandusliku stsenaariumi põhjal.

9. Ühiselt kokkulepitud metoodika järgi arvutatud struktuurne puudujääk (eelarve tsükliliselt kohandatud puudujääk ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) peaks kavakohaselt vähenema ligikaudu 3%-lt SKTst 2006. aastal 0,5%ni SKTst programmiperioodi lõpuks. Nagu eelmises ajakohastatud lähenemisprogrammis, on programmis esitatud keskpika perioodi eesmärk eelarveseisundi suhtes tasakaalustatud struktuuriga seisundi saavutamine, kuid uues programmis ei taotleta keskpika eesmärgi saavutamist programmiperioodil. Kuna keskpika perioodi eesmärk on minimaalsest teetähisest (hinnanguline puudujääk ligikaudu 1,75% SKTst) nõudlikum, täidetaks selle saavutamisega eesmärk luua ülemäärase puudujäägi tekkimise puhuks kindlusvaru. Keskpika perioodi eesmärk jääb euroala ja vahetuskursimehhanismi ERM II liikmesriikidele stabiilsuse ja kasvu paktis ning tegevusjuhistes kehtestatud vahemikku ning kajastab piisavalt võla suhet ja SKT keskmist potentsiaalset kasvu pikemal perioodil.

10. Programmi eelarveprognoose ähvardavad ohud näivad olevat 2007. aastal üldjoones tasakaalus, kuid pärast seda võivad eelarve täitmise tulemused osutuda programmis prognoositutest madalamateks. Põhjuseks on ajakohastatud programmi prognooside aluseks olev SKP kasv 2007. aastal ja märkimisväärselt soodne makromajanduslik stsenaarium 2008.– 2009. aasta suhtes (ehkki maksuprognoosid nende aastate kohta näivad olevat ettevaatlikud). Peale selle ei ole pärast 2007. aastat kohandamisstrateegiat üksikasjalikult kirjeldatud, mis suurendab rahanduse kavandatud stabiliseerimisega kaasnevaid ohte.

11. Seda riskianalüüsi silmas pidades näivad programmis esitatud eelarvelised seisukohad olevat kooskõlas ülemäärase puudujäägi 2006. aastaks korrigeerimise eesmärgiga, nagu nõukogu on soovitanud. Peale selle näib see loovat piisava kindlusvaru SKT puudujäägi 3%-lise piirnormi rikkumise suhtes makromajanduses esinevate normaalsete kõikumiste korral alates 2008. aastast. Ülemäärase puudujäägi korrigeerimisele järgnevatel aastatel on kohandamise tempo programmis vihjatud keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks üldjoontes kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles nähakse ette, et euroala ja vahetuskursimehhanismi ERM II liikmesriikide puhul tuleks struktuurilise tasakaalu paranemise sihtmärgiks võtta 0,5% SKTst aastas ning et majandusliku tõusu perioodil tehakse suuremaid jõupingutusi korrigeerimiseks, samas kui majandusliku languse perioodil võivad jõupingutused olla väiksemad.

12. Valitsemissektori koguvõlg on hinnangute kohaselt kasvanud 2006. aastal 68,25%ni SKTst, mis on suurem asutamislepingus sätestatud SKT 60%-lisest kontrollväärtusest. Programmis prognoositakse võla suhte vähenemist 8,75 protsentipunkti SKTst programmiperioodil. Võla suhte kujunemine on tõenäoliselt vähem soodne, kui programmis prognoositud, arvestades eelarvega seotud eesmärkidega kaasnevaid eespool nimetatud riske. Seda riskianalüüsi arvestades näib võla suhe programmiperioodil kontrollväärtuse suunas piisavalt vähenevat.

13. Maltas jõustus hiljuti pensionireform, mille eesmärk on tõsta seadusega ette nähtud pensioniiga ja suurendada pensione. Programmis esitatud hinnangute järgi üldised pensionikulutused suurenevad, tuues kaasa vananemisega seotud kulutuste kasvu ELi keskmise taseme lähedale. Ehkki veidi aeglasemalt kui näitasid varasemad suundumused, suurenevad pikas perspektiivis kulutused tervishoiule 1,75 protsendipunkti võrra SKTst, kui praegused suundumused jätkuvad. Praegune eelarveseisund ei tagaks võlataseme stabiilset vähenemist alla asutamislepingus ette nähtud kontrollväärtuse. Seega aitaks programmis kavandatud eelarveseisundi parandamine vähendada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ohustavaid tegureid. Malta riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskitase näib olevat üldiselt keskmine.

14. Lähenemisprogramm ei sisalda kvalitatiivset hinnangut riikliku reformiprogrammi 2006. aasta oktoobri rakendusaruande üldisele mõjule keskpika rahandusstrateegia raames. Kuid selles on esitatud süstemaatilist teavet riiklikus reformiprogrammis sisalduvate põhiliste reformide otseste kulude või kokkuhoiu kohta eelarves ning selle eelarveprognoosides võetakse otseselt arvesse riiklikus reformiprogrammis sisalduvate meetmete mõju riigi rahandusele. Lähenemisprogrammis kavandatud riigi rahanduse alased meetmed on kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ette nähtud meetmetega. Mõlemas programmis on nimelt ette nähtud pensionireformi elluviimine, kuid lähenemisprogrammis on üksikasjalikult kirjeldatud ka riiklikus reformiprogrammis väljakuulutatud maksureformi.

15. Programmis esitatud eelarvestrateegia on üldjoontes kooskõlas üldiste majanduspoliitiliste suunistega, mida sisaldavad üldsuunised aastasteks 2005-2008.

16. Stabiilsus- ja lähenemisprogrammi tegevusjuhistes ette nähtud andmevajaduste suhtes on programmis teatavaid lünki nõutavates ja vabatahtlikes andmetes.[7]

Kokkuvõttes võib järeldada, et programm on kooskõlas eesmärgiga korrigeerida 2006. aastaks ülemäärane puudujääk ning selles on tugeva kasvu väljavaateid arvestades kavandatud järgnev piisav edasiliikumine keskpika perioodi eesmärgi saavutamise suunas. Võla suhe näib programmi kohaselt rahuldavas tempos vähenevat SKT 60%-lise kontrollväärtuse suunas. Kuid eelarvega seotud eesmärkide saavutamisega kaasnevad pärast 2007. aastat teatavad riskid. Eelarveseisundi säilitamine, mis püsiks ka võimalike tagasilöökide korral prognoositud tugevas kasvutendentsis, on tähtis eriti maksebilansis viimasel ajal tekkinud puudujääki arvestades. Eeltoodud hinnangut silmas pidades kutsutakse Maltat üles:

i) saavutama piisavat edasiminekut keskpika perioodi eesmärgi suunas ja tagama võla ja SKT suhte vastavat vähenemist, esitades eelarvestrateegia, eriti kulutuste poolelt pikema perspektiiviga;

ii) pidades silmas võla taset ja vananemisega seotud kulutuste prognoositavat kasvu, parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, saavutades keskpika perioodi eesmärgi ja liikudes edasi tervishoiureformi kavandamisel ja elluviimisel.

Olulisemate makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

SKT reaalkasv (muutus, %) | LP dets. 2006 | 2,2 | 2,9 | 3,0 | 3,1 | 3,1 |

KOM nov. 2006 | 2,2 | 2,3 | 2,1 | 2,2 | puudub |

LP jaan. 2006 | 0,9 | 1,1 | 1,2 | 2,0 | puudub |

THHI inflatsioon (%) | LP dets. 2006 | 2,5 | 3,1 | 2,2 | 2,1 | 2,0 |

KOM nov. 2006 | 2,5 | 3,0 | 2,6 | 2,4 | puudub |

LP jaan. 20066 | 2,8 | 3,1 | 2,5 | 1,9 | puudub |

SKT lõhe (% potentsiaalsest SKTst) | LP dets. 20061 | -2,8 | -2,1 | -1,3 | -0,3 | 0,9 |

KOM nov. 20065 | -2,1 | -1,4 | -1,1 | -0,5 | puudub |

LP jaan. 20061 | -2,9 | -3,7 | -4,2 | -4,4 | puudub |

Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) | LP dets. 2006 | -3,2 | -2,6 | -2,3 | -0,9 | 0,1 |

KOM nov. 2006 | -3,2 | -2,9 | -2,7 | -2,9 | puudub |

LP jaan. 2006 | -3,9 | -2,7 | -2,3 | -1,2 | puudub |

Esmane tasakaal (% SKTst) | LP dets. 2006 | 0,8 | 1,1 | 1,1 | 2,5 | 3,2 |

KOM nov. 2006 | 0,8 | 0,9 | 0,7 | 0,6 | puudub |

LP jaan. 2006 | 0,3 | 1,4 | 1,5 | 2,4 | puudub |

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (% SKTst) | LP dets. 20061 | -2,2 | -1,8 | -1,8 | -0,8 | -0,2 |

KOM nov. 2006 | -2,4 | -2,3 | -2,3 | -2,7 | puudub |

LP jaan. 20061 | -2,8 | -1,3 | -0,7 | 0,4 | puudub |

Struktuurne tasakaal2 (% SKTst) | LP dets. 20063 | -3,8 | -2,9 | -2,0 | -1,0 | -0,4 |

KOM nov. 20064 | -4,0 | -3,5 | -2,5 | -2,7 | puudub |

LP jaan. 2006 | -3,8 | -2,3 | -1,4 | 0,3 | puudub |

Valitsemissektori koguvõlg (% SKTst) | LP dets. 2006 | 74,2 | 68,3 | 66,7 | 63,2 | 59,4 |

KOM nov. 2006 | 74,2 | 69,6 | 69,0 | 68,6 | puudub |

LP jaan. 2006 | 76,7 | 70,8 | 68,9 | 67,3 | puudub |

Märkused: 1 Komisjoni talituste prognoos programmis sisalduva teabe põhjal. 2 Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistel ridadel), milles ei arvestata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid. 3 Programmis sisalduvad ühekordsed ja muud ajutised meetmed (2005. a. 1,6% SKTst, 2006. a. 1,1% SKTst, 2007. a. 0,2% SKTst, 2008. a. 0,2% SKTst ja 2009. a. 0,2% SKTst; kõik puudujäägi vähendamiseks). 4 Komisjoni talituste 2006. aasta sügisel koostatud prognoosis sisalduvad ühekordsed ja muud ajutised meetmed (2005. a. 1,6% SKTst, 2006. a. 1,1% SKTst, 2007. a. 0,2% SKTst, 2008. a. 0% SKTst; kõik puudujäägi vähendamiseks). 5 Kooskõlas prognoositava potentsiaalse 2,2%-lise kasvuga aastail 2005–2008 vastavalt 2,2%, 1,7%, 1,7% ja1,6%. 6 LP arvud 2006. a. jaanuari kohta vastavad tarbijahinnaindeksile. Allikas: Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste majandusprognoosid 2006. a. sügisel (KOM); komisjoni talituste arvutused |

[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Kõik dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] 7. detsembril 2006. aastal edastasid Malta ametiasutused Eurostatile uued SKT andmed alates 1995. aastast – võrreldes 2006. aastal avaldatud andmetega korrigeeriti SKT nominaaltaset allapoole ligikaudu 1% aastatel 1996–2003. 2004. ja 2005. aasta SKT nominaaltaset korrigeeriti ülespoole vastavalt 0,4% ja 0,9% ning 2006. aasta esimese poole taset 1,1%. Need ümberarvestused tehti Eurostati statistikatavadele tavapärase vastavushinnangu andmise käigus. Komisjon on ajakohastatud programmi hindamiseks kasutanud viimaseid andmeid.

[3] Komisjoni teatis kevadisele Euroopa Ülemkogule uuendatud majanduskasvu ja tööhõive strateegia rakendamise kohta („Majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia rakendamine – tulemuste aasta”), 12.12.2006, KOM(2006) 816.

[4] Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus Euroopa Liidus, 12.10.2006, KOM(2006) 574, ja Euroopa Komisjoni majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat (2006), „Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus Euroopa Liidus”, European Economy No 4/2006.

[5] „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta”, heaks kiidetud majandus- ja rahandusministrite nõukogu poolt 11. oktoobril 2005.

[6] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[7] Prognoose majandusharude tulemuste, konkreetsemalt suhetes muu maailmaga aastail 2006–2009 netolaenuandmise/-võtmise kohta ja tööhõive ja tööjõu tootlikkuse kohta töötatud tundide arvu järgi ei ole esitatud.