EUROOPA KOMISJON Brüssel,5.9.2019 COM(2019) 406 final KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE EMPTY Aruanne romade integreerimise riiklike strateegiate rakendamise kohta – 2019



{SWD(2019) 320 final}



SISSEJUHATUS Euroopa Komisjon avaldas 4. detsembril 2018 hinnangu, milles on tähelepanu keskmes romade integreerimise riiklike strateegiate ELi raamistik aastani 2020 . Selles hinnatakse ELi raamistikku ning seda, kuidas raamistikus on võetud romade kaasamiseks kasutusele muu Euroopa poliitika ning Euroopa õigusaktid ja rahastamisvahendid . Et ülevaade saaks täielik, keskendutakse käesolevas, 2019. aasta aruandes romade kaasamise meetmete rakendamisele liikmesriikides. Hindamise peamised allikad on ·riiklike romade kontaktpunktide aruanded ; ·Euroopa Parlamendi katseprojekti „Roma Civil Monitor“ raames laekunud kodanikuühiskonna aruanded ; ·Euroopa Põhiõiguste Ameti (FRA) andmed romade olukorra kohta ; ·romade kaasamise meetmete metahindamine . Käesolevas aruandes antakse kokkuvõtlik ülevaade kõige olulisematest suundumustest, keskendudes romade integreerimise riiklike strateegiate ELi raamistiku neljale poliitikavaldkonnale (haridus, tööhõive, tervishoid ja eluasemed) ning võitlusele diskrimineerimise ja romavastasusega. Igas valdkonnas kirjeldab komisjon romade olukorda, teeb kokkuvõtte kaasamismeetmete põhiliikidest ning saavutustest ja probleemidest nende rakendamisel (millest on teatanud riiklikud romade kontaktpunktid) ning sõnastab poliitika elluviimisel saadud õppetunnid, tuues esile paljutõotavad lähenemisviisid ja täitmist vajavad põhiülesanded (olemasolevate hinnangute ning kodanikuühiskonnalt ja riiklikelt romade kontaktpunktidelt saadud tagasiside põhjal). I. Olulised poliitikavaldkonnad Käesolev aruanne sisaldab meetmeid, mis on võetud kooskõlas nõukogu soovitusega romade tõhusaks integratsiooniks võetavate meetmete kohta . Teatatud meetmete arv ei pruugi kajastada jõupingutuste suurust ega tõhusust. Hariduse valdkonnas ning võitluses diskrimineerimise ja romavastasusega on enamik meetmeid suunatud romadele. Eluasemete puhul valitseb romadele suunatud ja üldiste poliitikameetmete vahel tasakaal. Tööhõive ja vähemal määral tervishoiu valdkonnas tuginevad liikmesriigid romade kaasamise edendamisel valdavalt üldistele meetmetele. 1. Haridus Romade olukord hariduses (2016) Kõrgeim omandatud haridus (üle 16aastased) okeskharidus, kutsekeskharidus, keskharidusjärgne haridus: 18 % opõhiharidus: 38 % oalgharidus: 29 % olõpetamata algharidus: 14 % Eakohasel haridustasemel õppivate roma laste osakaal* oalgharidus või põhiharidus: 86 %

okeskharidus: 30 % okeskharidusjärgne haridus ja kolmanda taseme haridus: 2 % Segregatsioon hariduses (6–15aastased) o13 % käib koolis, kus kõik õpilased, ja 33 % käib koolis, kus enamik õpilastest on romad o13 % käib klassis, kus kõik õpilased, ja 31% käib klassis, kus enamik õpilastest on romad * Asjaomases riigis konkreetsele vanuserühmale vastaval haridustasemel õppivate roma laste osakaal samavanuste roma laste seas. 1.1. Meetmete kese Enamik liikmesriike (18) investeerivad meetmetesse, millega vähendada haridussüsteemist varakult lahkumist. Kasutussageduselt järgmiste meetmete raames kaalutakse iga konkreetse õpilase vajadusi koostöös õpilase perega (14 liikmesriiki), suurendatakse juurdepääsu alusharidusele ja lapsehoiule ning parandatakse nende kvaliteeti (13 liikmesriiki) ning innustatakse romasid osalema keskhariduses ja kolmanda taseme hariduses ning selle hariduse omandama (11 liikmesriiki). Jõupingutusi tehakse ka selleks, et võidelda segregatsiooni vastu koolides, kasutada kaasavaid õppemeetodeid ja arendada tööturu vajadustele kohandatud oskusi (kõik eesmärgid 12 liikmesriigis). Temaatiline alamvaldkond Liikmesriigid Meetmete arv Laienemisprotsessis osalevad riigid Meetmete arv Võitlus haridussüsteemist varakult lahkumise vastu AT, BE, BG, CY, ES, EL, HU, HR, IT, LV, LT, LU, NL, PT, RO, SE, SK, UK 66 AL, BiH, KOS, ME, MK, RS, TR 25 Iga konkreetse õpilase vajadustega arvestamine AT, CY, CZ, ES, HU, IT, LV, LT, LU, PT, RO, SE, SI, UK 35 AL, BiH, KOS, ME, MK, RS 26 Romade teise ja kolmanda taseme hariduses osalema ja seda haridust omandama innustamine AT, BG, HR, CZ, ES, HU, LV, LT, PT, RO, SK 35 AL, BiH, ME, MK, RS, TR 21 Alusharidusele ja lapsehoiule juurdepääsu suurendamine ning nende kvaliteedi parandamine AT, BG, HR, CY, CZ, ES, HU, IT, LU, NL, RO, SI, SK 34 AL, BiH, ME, MK, RS 16 Segregatsiooni kaotamine koolides AT, BE, BG, CZ, EL, ES, HR, IT, LU, NL, RO, SK 27 AL, ME, MK, RS 6 Kaasavate ja personaalsete õpetamis- ja õppemeetodite kasutamine AT, BG, HR, CY, CZ, LT, LU, NL, RO, SI, SK, UK 23 AL, KOS, ME, MK, RS, TR 15 Tööturu vajadustele kohandatud oskuste omandamise toetamine AT, BG, CZ, EL, ES, LT, LU, NL, PT, RO, SI, SK 22 AL, MK 5 Ühelt haridustasemelt teisele ülemineku toetamine AT, BG, CZ, ES, HU, HR, IT, LU, NL, PT, RO, SK 21 AL, BiH, KOS, ME, MK, RS 15 Vanemate koolielus rohkem osalema julgustamine AT, BE, BG, CY, ES, HR, LV, LT, LU, RO, SK 18 AL, KOS, ME, MK, TR 11 Õpetajakoolituse parandamine AT, BG, CY, CZ, ES, LT, RO, SE, SI, SK 18 AL, MK, RS 4 Õppekavavälise tegevuse edendamine AT, BG, CY, EL, IT, LV, LT, RO, SI, SK 15 AL, KOS, ME, MK, RS, TR 11 Teise võimaluse haridusele ja täiskasvanuharidusele juurdepääsu suurendamine AT, BG, CY, CZ, EL, ES, HR, LT, LU, UK 14 AL, ME, MK, RS 9 Võitlus kirjaoskamatusega AT, BG, CY, HU, ES, HR, NL, RO 11 AL, ME, MK, RS 6 Kohatu romade erivajadustega laste koolidesse paigutamise lõpetamine AT, CZ, ES, HR, RO, SK 9 MK, RS 2 Allikas: Euroopa Komisjonile 2018. aastal laekunud riiklike romade kontaktpunktide aruanded 2017. aastal romade integreerimiseks võetud meetmete kohta. Kui vaadelda, millele eespool nimetatud eesmärkide saavutamiseks võetavates meetmetes peamiselt keskendutakse, siis on näha, et liikmesriigid otsustavad kõige sagedamini meetmete kasuks, millega parandatakse hariduse omandamist, võideldes koolist väljalangemise vastu, toetades osalemist keskhariduses ja kolmanda taseme hariduses ning selle hariduse omandamist või andes toetust hariduses tekkinud lünkade või materiaalselt ebasoodsama olukorra hüvitamiseks. Seda liiki meetmed moodustavad kokku 36 % kõigist haridusvaldkonna meetmetest. Muudes olulistes meetmerühmades keskendutakse siirdumisele haridussüsteemist tööellu, toetades kutseharidust, karjääri arendamisele ja elukestvale õppele ning spetsialistide suutlikkuse suurendamisele (9–11 %). Vähem levinud meetmetes on tähelepanu keskmes integreeritud kaasamismeetmed ning roma ajaloo ja kultuuri lõimimine õppekavadesse (6–6 %). 1.2. Saavutused ja probleemid Kõige levinum saavutus, mida riiklikud romade kontaktpunktid on hariduse valdkonnas nimetanud, on vahendamine . Muude saavutuste hulka kuuluvad lasteaedade suutlikkuse suurendamine, haridussüsteemist varakult lahkumise ennetamise ja jälgimise suurem toetamine ning romade kaasamise ja romade diskrimineerimise vältimisega seotud teemade lisamine õpetajakoolitusse või riiklikesse õppekavadesse . Kõige keerulisemad küsimused, mille riiklikud romade kontaktpunktid välja tõid, on õppetöös osalemine, koolist puudumine, haridussüsteemist varakult lahkumine, üleminek algastmest keskastmesse ja keskhariduse omandamine . Väljakutseid toob ka võitlus segregatsiooniga, inimressursside tagamine ja nende suutlikkuse arendamine, koostöö sidusrühmade seas, alushariduse ja lapsehoiu edendamine, täiskasvanuharidus ja teise võimaluse haridus ning andmete kättesaadavus . 1.3. Poliitikakogemusest õppimine Haridus on valdkond, kus meetmete ja hindamiste arv on kõige suurem. Seepärast on see ka valdkond, kus rakendatakse suhteliselt suuremat arvu paljutõotavaid lähenemisviise ja kus mitu riiki on saanud ühesuguseid poliitikaalaseid õppetunde. Selles valdkonnas saadud tähtsate õppetundide hulka kuuluvad muu hulgas varajase sekkumise ja ennetamise olulisus; vajadus tagada roma lapsevanemate (kes on igas hariduse omandamise etapis laste peamised toetajad) osalemine ja võimestamine; õppekavavälise tegevuse roll roma laste identiteedi ja sotsiaalvõrgustike tugevdamisel; pidevate terviklike toetusmeetmete olulisus (juhendamine koos stipendiumidega ning kuludega seotud muude takistuste kõrvaldamine) ühelt haridustasemelt teisele ülemineku ja haridussüsteemist tööhõivesse siirdumise edendamisel. Ehkki toetusmeetmed on aidanud suurendada romade osalemist hariduses, on tähtis vältida eraldi kohtade eraldamist romadele, kes oleksid vastanud ka tavapärastele vastuvõtutingimustele. Eriti neis liikmesriikides, kus on suur roma õpilaste osakaal, on vaja süstemaatilist, terviklikku ja pikaajalist lähenemisviisi, et võidelda muude kaasamismeetmete edukust pärssiva kooli- ja klassisisese segregatsiooniga, mis on jätkuvalt pakiline probleem. Selle lähenemisviisi rakendamisel tagatakse eeskätt varajane ja tasuta juurdepääs kvaliteetsele kaasavale alusharidusele ja lapsehoiule, mida pakutakse tervikpaketina (nii roma laste ettevalmistamiseks kui ka selleks, et üle saada vastastikustest eelarvamustest roma laste ning teiste laste ja nende vanemate seas, vältimaks hilisemat segregatsiooni); toetatakse roma lapsevanemaid kooli valimisel; sulgetakse järk-järgult segregeeritud koolid (haridusametkondade eestvõtmisel) ning jagatakse roma lapsed eri koolide vahel (korraldades ümber koolide teeninduspiirkonnad). Nendele aktiivsetele segregatsiooni kaotamise meetmetele peaksid lisanduma rahaline toetus ja professionaalne tugi, et edendada roma laste sotsiaalset ja akadeemilist lõimumist tavakoolidesse, näiteks transpordi, õppevahendite, koolitoidu, õppekavavälise tegevuse ja lisatundidega seotud kulude katmine; koolieelsete lasteasutuste töötajate ja õpetajate koolitamine seoses uute õpetamismeetodite rakendamisega integreeritud koolides (sh stereotüüpide kaotamine); lapsevanemate ja koolide vahelise suhtluse hõlbustamine; lapsevanemate teavitamine integreeritud haridussüsteemi eelistest; õpilaste juhendamine, roma laste toetamine pikapäevarühmas, õpetajaabide palkamine; meetmed, millega suurendatakse kampaaniate ja meedia abil üldsuse teadlikkust sellest, kui tähtis on hariduse kaudu toimuv kaasamine ja kultuuridevaheline haridus kogukonnasiseste suhete jaoks .

Paljutõotavad lähenemisviisid Täitmist vajavad põhiülesanded ٠BG, CZ, DK, EL, FI, FR, HR, HU, LT, PL, SK: kohustusliku (tasuta) koolieelse hariduse sisseseadmine või laiendamine, Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rahastatav lasteaedade arendamine, lasteajaõpetajate koolitamine ٠CY, EL, ES, IE, IT, HR, HU, LT, LV, NL, PL, PT, RO, SE, SI: programmid, mille eesmärk on hoida pikapäevarühmade, juhendamise, stipendiumide, nõustamise, vahendamise, õpetajaabide, teise võimaluse hariduse, õpetajate koolitamise ja perede toetamise abil ära romade (eelkõige tüdrukute) koolist väljalangemine ٠AT, CY, FI, HU, IE, IT, PT, RO: roma ajaloo (sh holokausti) ja/või kultuuri lõimimine riiklikkusse õppekavva ٠IE, HR, RO: romadele teise ja kolmanda taseme hariduses õppekohtade eraldamine ٠LT: suutlikkuse ja pädevuse suurendamine roma lapsi õpetavate koolide võrgustikus ٠SE: õpetajakoolitus (Södertörni ülikool) ja teise taseme täiskasvanuharidus roma keeles ٠Toetada vanemate kodust kasvatustööd ja alusharidust kui terviklike varajase sekkumise ja ennetamise programmide osa ٠Seada sisse kvaliteetne, kaasav, tasuta ja kohustuslik alusharidus või seda veelgi laiendada ning kaotada sellele ligipääsemist takistavad rahalised ja mitterahalised tõkked ٠Parandada hariduses kvaliteeti, kaasavust ja tulemusi stiimulite abil (rahastamine ja õpetajakoolituse reform), millega meelitatakse ebasoodsamas olukorras olevatesse koolidesse/piirkondadesse parimad õpetajad ٠Süstemaatiliselt jälgida segregatsiooni koolis ja klassiruumis ning selle vastu võidelda, kasutades roma peresid toetavaid pikaajalisi terviklikke, ettevalmistavaid ja kaasnevaid meetmeid ٠Suurendada avalikku toetust ja kõigi sidusrühmade koostööd, et täiendada selgeid ja aktiivseid segregatsiooni kaotamise meetmeid ٠Kombineerida stipendiumid, juhendamine ja õppekavaväline tegevus, et ära hoida haridussüsteemist varakult lahkumine ja toetada siirdumist järgmisesse hariduse omandamise etappi ٠Võtta sihikule roma tüdrukud ning nende vanemad ja õpetajad, et võidelda sooliste stereotüüpidega ja vähendada haridussüsteemist varakult lahkumist ٠Toetada siirdumist teise taseme hariduse ülemisse astmesse ja järgmistele haridustasemetele ning sellise hariduse omandamist, sealhulgas pakkudes roma õpilastele ja nende peredele karjäärinõustamist 2. Tööhõive Romade olukord tööhõives (2016) Tasustatud tööd tegevate romade osakaal (20–64aastased): 43 % (naised 29 %, mehed 56 %) Mittetöötavate ja mitteõppivate roma noorte osakaal (16–24aastased): 63 % (naised 72 %, mehed 55 %) Roma naised, kes ei tööta ega otsi tööd, sest nad hoolitsevad laste või eakate/haigete sugulaste eest (16–64aastased): 40 % 2.1. Meetmete kese Kahe kõige suurema, enamikus liikmesriikides rakendatavaid meetmeid hõlmava meetmerühma eesmärk on kaotada tööturul esinevad tõkked (15 liikmesriiki) ja pakkuda tööotsijatele individuaalset tuge (13 liikmesriiki). Väiksem, ent siiski märkimisväärne arv riike investeerib kutseõppesse (9 liikmesriiki), elukestvasse õppesse ja oskuste arendamisse (10 liikmesriiki) ning füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisse ja ettevõtlusse (8 liikmesriiki). Kuna mittetöötavate ja mitteõppivate roma noorte osakaal aina kasvab, tuleks kindlasti teha veelgi rohkem jõupingutusi esimese töökogemuse saamise toetamisel (10 liikmesriiki). Veel kaks valdkonda, mis tuleks seada esmatähtsale kohale, on kaitsemeetmed ja individuaalsed teenused, kandmaks hoolt selle eest, et üldised riiklikud tööturuasutused jõuavad tulemuslikult ebasoodsamas olukorras olevate roma tööotsijateni, ning toetavad meetmed, millega edendatakse romade värbamist avalikku teenistusse. Temaatiline alamvaldkond Liikmesriigid Meetmete arv Laienemisprotsessis osalevad riigid Meetmete arv Tööturutõkete, sealhulgas diskrimineerimise kaotamine AT, BE, BG, CY, CZ, EL, ES, HR, HU, LT, LU, NL, PT, RO, SK 49 AL, KOS, ME, MK, RS, TR 24 Konkreetsete tööotsijate individuaalne nõustamine AT, BG, CZ, EL, ES, HU, HR, LV, LU, NL, RO, SI, SK 41 AL, ME, MK, RS, TR 11 Kutseõppe toetamine AT, BG, CY, ES, LV, LU, NL, RO, SK 20 AL, KOS, ME, MK, RS, TR 8 Elukestva õppe ja oskuste arendamise toetamine AT, BG, ES, HR, HU, LV, LT, LU, NL, PT 18 AL, ME, MK, RS 7 Füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise ja ettevõtluse toetamine AT, BG, HR, CZ, EL, ES, HU, LT 18 AL, BiH, KOS, ME, MK, RS, TR 11 Esimese töökogemuse saamise toetamine AT, BG, CY, CZ, EL, ES, HR, LU, RO, SK 16 AL, KOS, ME, MK, RS 9 Töökohal toimuva väljaõppe toetamine BG, CZ, ES, HU, LV, LU, SK 14 AL, KOS, MK, RS 4 Üldistele riiklikele tööturuasutustele võrdse juurdepääsu tagamine BG, HR, CZ, HU, LV, SK, ES, UK 13 AL, KOS, ME, MK, RS 16 Töövõimaluste edendamine avalikus teenistuses EL, HU, NL, SK 8 AL, ME, RS 5 Kui vaadelda, millele eespool nimetatud meetmetes peamiselt keskendutakse, siis on näha, et liikmesriigid otsustavad kõige sagedamini individuaalselt suunatud toetuse kasuks, nagu tööhõive subsideerimine, muud kulude jagamise vormid, karjääri arendamise alane tugi (nõustamine, juhendamine) ning kutseõpe (kõik kokku 35 % kõikidest meetmetest). Üldisemad meetmed, mille eesmärk on edendada sotsiaalset kaasamist, kogukonna arengut, täiskasvanute kvalifikatsiooni ja järeleaitamist hariduse omandamisel, moodustavad kõikidest meetmetest 8–9 %. Vaid viiendik meetmetest on suunatud noortele, mis on selgelt ebapiisav, võttes arvesse roma noorte raskusi tööhõive valdkonnas. 2.2. Saavutused ja probleemid Mitu riiklikku romade kontaktpunkti osutas oma 2017. aasta kohta esitatud aruandes sellele, et majanduskasvul on olnud hea mõju romade tööhõiveväljavaadetele . Veelgi rohkem kontaktpunkte nimetas aga suunatud meetmeid, nagu piirkondlikud tööhõiveprogrammid (karjäärinõustamine, kutseõpe või töökohapõhine õpe ning romade või haavatavate tööotsijate vajadustele kohandatud töövahendus) . Sellised meetmed on veelgi tõhusamad romade kaasamisel vahendajate, sotsiaaltöötajate või muude teenuseosutajatena. Riiklikud romade kontaktpunktid juhtisid tähelepanu kolme peamist liiki probleemidele: rakendusstruktuuride suutlikkus, romade diskrimineerimine ning romade endi hoiakud ja usaldus . 2.3. Poliitikakogemusest õppimine Tööhõive puhul tunduvad olevat kõige kriitilisema tähtsusega ülesanded tagada tõhus siirdumine haridussüsteemist avatud tööturule, kaotada tööandjate poolne diskrimineerimine ning tagada tööjõunõudluse ja -pakkumise vastavus (eriti mittetöötavate ja mitteõppivate roma noorte puhul). Et vähendada tööhõives esinevaid soolisi erinevusi ning mittetöötavate ja mitteõppivate roma noorte osakaalu, on oluline pakkuda stiimuleid eraettevõtjatele ja teha nendega tihedalt koostööd ning käsitleda üldises poliitikas selgelt noori ja naisi (selle asemel, et luua paralleelseid tööhõivestruktuure). Romade tööalase konkurentsivõime suurendamine peaks hõlmama ka IT- ja võõrkeelteoskuste parandamist. Ent tööhõive tagamiseks tuleb tegeleda ka muude tõketega, milleks on eelkõige tööandjapoolne diskrimineerimine, roma tööotsijate piiratud sotsiaalvõrgustik ja traditsioonilised soorollid roma kogukondades. Oluline roll võib olla koolituse, toetatud õppepraktika ja tööandjatele suunatud diskrimineerimisvastaste meetmete kombinatsioonil. Paljutõotavad lähenemisviisid Täitmist vajavad põhiülesanded ٠BG, CY, ES, IT, LV, NL, PT, SI: piirkondlikud või kohalikud tööhõiveprogrammid (individuaalne nõustamine), et edendada aktiivset tööotsimist või töötamist füüsilisest isikust ettevõtjana ٠HU, EL, ES, FR: suunatud programmid, et parandada roma naiste tööalast konkurentsivõimet (sotsiaalsektoris) ٠IT, LT, HU: koostöö tööandjatega romade töölesuunamisel ja võitlemisel stereotüüpidega ٠SK: riiklikke tööturuasutusi käsitleva seaduse muutmine, millega nähti ette tööturule lõimumist toetav individuaalne tegevuskava, et viia kokku tööotsija ja tööbüroo ٠BE: romadel on alates 2016. aastast juurdepääs Valloonias välismaist päritolu inimestele pakutavale integreerumistoele (prantsuse keele kursused, põhiteadmised ühiskonna kohta, toetus töö ja lapsele kooli leidmisel). Omavalitsusüksused kasutavad riiklikes sotsiaalabikeskustes ning ennetus- või lähiteenuseid osutavates asutustes roma vahendajaid ٠HR: ombudsmani büroo pakub riiklikele tööhõiveametnikele ja teistele ametnikele diskrimineerimisvastast koolitust ٠UK: rassilisele ebavõrdsusele keskenduv audit ja veebisait, et koguda ja levitada teavet tööhõives aset leidva diskrimineerimise kohta ٠Võimaldada üldistel riiklikel tööturuasutustel tulemuslikult toetada roma tööotsijate lõimumist esmasel tööturul ٠Koolitada ja värvata (jätkuvalt) romade ja noorte nõustajaid ja vahendajaid, et toetada haridussüsteemis toimuvaid üleminekuid ning siirdumist haridussüsteemist tööturule ٠Pöörata aktiivsetes tööturumeetmetes, sh noortegarantii raames, selgemalt tähelepanu romadele (noortele ja naistele) ٠Suurendada tööandjate teadlikkust ja innustada neid värbama romasid ٠Süstemaatiliselt jälgida diskrimineerimist juurdepääsul tööturule ja töökohal ning selle vastu võidelda ٠Kombineerida tööle suunamisel pakutav tugi (õppepraktika) IT- ja keelekoolitusega ning tööandjatega tehtava tööga ٠Eelistada (taas)lõimumist esmasel tööturul paralleelsetele süsteemidele (nt avalik või mitteametlik töö) ٠Töö terviklike lahendustega, et tegeleda ilma dokumentideta liikuvate romade ebakindla olukorraga, sealhulgas rahvusvahelises koostöös 3. Tervishoid Romade olukord tervishoius (2016)

Riikliku ravikindlustusskeemi alusel kindlustuskatet omavate romade osakaal: 76 % Oma tervisele üldise hinnangu „väga hea“ või „hea“ andnud romade osakaal: 68 % Nende romade osakaal, kes tundsid, et nende tegevus oli tervise tõttu piiratud: 28 % Pikaajalise haiguse või terviseprobleemi all kannatavate romade osakaal: 22 % 3.1. Meetmete kese Kaht kõige olulisemat liiki meetmete võtmisel, millest teatas enamik liikmesriike, keskendutakse tervishoiuteenustele ligipääsemist takistavate üldiste tõkete kaotamisele ja terviseteadlikkuse edendamisele (13–14 liikmesriiki), mis tähendab tasakaalu pakkumise ja nõudluse poole meetmete vahel. Muud olulised meetmed olid suunatud vaktsineerimiskavad ja juurdepääs spetsiifilistele tervishoiuteenustele (6–7 liikmesriiki). Temaatiline alamvaldkond Liikmesriigid Meetmete arv Laienemisprotsessis osalevad riigid Meetmete arv Juurdepääsu tervishoiusüsteemile takistavate tõkete kaotamine AT, BE, BG, CZ, EL, ES, HR, HU, IT, RO, SE, SK, UK 45 AL, BiH, KOS, ME, MK, RS 15 Terviseteadlikkuse edendamine AT, BG, CZ, EL, ES, HR, HU, IT, LV, NL, SE, SI, SK, UK 41 AL, BiH, KOS, ME, MK, RS, TR 17 Lastele ja enim ohustatud rahvastikurühmadele suunatud tasuta vaktsineerimiskavadele juurdepääsu parandamine AT, BG, EL, HR, HU, SK, UK 11 AL, KOS, ME, MK, RS, TR 14 Tervisekontrollidele, sünnituseelsele ja -järgsele hooldusele ning pereplaneerimisteenustele juurdepääsu parandamine AT, ES, HU, SI, SK, UK 11 AL, BiH, KOS, ME, MK, RS, TR 13 Kui vaadelda, millele eespool nimetatud meetmetes peamiselt keskendutakse, siis on näha, et liikmesriigid otsustavad kõige sagedamini meetmete kasuks, millega parandatakse tervishoiuteenuste pakkumise poolt (töötajad, rajatised; 26 % meetmetest). Nad tegelevad ka nõudluse poolega, korraldades terviseteadlikkuse ja teabekampaaniaid (21 %). Olulised on ka üldised meetmed tervishoiutaristu ja sanitaartaristu parandamiseks kohalikul tasandil ning ennetavate teenuste pakkumine (16–17 %). Sellised ülitähtsad meetmed, nagu romadele tervisekindlustuse tagamine ja tervishoiuspetsialistide seas diskrimineerimisvastaste kampaaniate korraldamine, on palju vähem levinud (6–7 %). 3.2. Saavutused ja probleemid Saavutused, mida riiklikud romade kontaktpunktid nimetasid kõige sagedamini, on vaktsineerimiskampaaniad, muud ennetus- ja avastamisprogrammid, hügieeni, tervisliku seisundi ja tervishoiuteenustele juurdepääsu parandamine, teadlikkuse suurendamine, vahendustegevus tervishoiuküsimustes ning mitut sidusrühma hõlmav koostöö, kus löövad kaasa riiklikud ja kohalikud asutused ning kodanikuühiskond . Silmatorkavalt vähe osutati diskrimineerimisvastastele jõupingutustele, hügieeniliste elamistingimuste parandamisele ja tervislikule toidule juurdepääsule. Teatatud probleemide hulka kuulusid riikliku ja kohaliku tasandi vahelise koordineerimise ja tõhusa teabevahetuse puudumine, asjakohase (riikliku või ELi) rahastuse või personali säilitamine, eneseteadvuse puudumine tervisega seotud küsimustes, tervisekindlustuskatte puudumine romade hulgas ning tervishoiutöötajate ebapiisavad teadmised romadega seotud küsimustes . Muret valmistasid ka madalad vaktsineerimismäärad romade seas, mis mõne riigi teatel tõstavad riigis enneaegse suremuse ja haigestumuse määra . Romade osalemist ja võimestamist tervishoiualgatustes peetakse keeruliseks, muu hulgas vähese kirjaoskuse ja keelebarjääride tõttu . 3.3. Poliitikakogemusest õppimine Nii meetmeid kui ka hinnanguid on tervishoiuvaldkonnas (nagu ka eluasemete kohta) vähe, mistõttu poliitikakogemusest õppimise ja kogemuse edasiandmise võimalused on piiratud. Kõige levinumates paljutõotavates tavades keskendutakse ennetamisele, kasutades vaktsineerimiskampaaniaid ning roma vahendajate koolitamist ja värbamist tervishoiuvaldkonnas. Samas on oluline, et suunatud tugiteenustes seataks aktiivselt eesmärgiks suurendada terviseteadlikkust, muuta käitumist ning parandada pikas plaanis romade enesega toimetulekut ja suutlikkust suhelda üldiste ametiasutustega, selle asemel et sõltuda alalistest vahendajatest ja paralleelsetest pikaajalistest struktuuridest. Esmatähtsale kohale tuleks seada tervishoiutöötajatele suunatud diskrimineerimisvastased meetmed. Paljutõotavad lähenemisviisid Täitmist vajavad põhiülesanded ٠BG, CZ, DK, EL, FR, HU, PL, PT, RO, SE, SI, SK: roma vahendajate (abiliste, külastajate, nn sillarajajate) koolitamine ja värbamine tervishoiuvaldkonnas, et parandada romade ligipääsemist tervishoiuteenustele ٠AT, BG, EL, FR, HU, HR, PL, SK, UK: romadele (tüdrukutele, naistele) ja marginaliseerunud piirkondades elavatele inimestele suunatud vaktsineerimiskampaaniad ٠CZ, IT, RO, SI, SK: pikaajalised riiklikud terviseprogrammid, tegevuskavad ja strateegiad ٠ES: romade ja kodanikuühiskonna osalemise tagamine sotsiaaltöötajatele mõeldud tervisealaste ennetus- ja koolitusprogrammide väljatöötamisel ٠FI: riikliku tervise- ja hoolekandeinstituudi uuring romade heaolu kohta ٠PT: meetmete tõenduspõhine kavandamine võitluseks romade tervisealase ebavõrdsusega, sealhulgas teabe- ja teadlikkuse suurendamise materjalid teismelisena emaks saamise, pediaatrilise järelkontrolli ja tervislike toitumisharjumuste kohta ٠LT: roma naistele ja noortele suunatud terviseteadlikkuse suurendamise seminarid, kus käsitletakse ennetavat tervishoidu, seksuaal- ja reproduktiivtervist ning laste eest hoolitsemist ٠Suurendada tervisekindlustuskatet, täita lüngad esmatasandi ja spetsialiseeritud raviteenuste pakkumisel, sealhulgas seksuaal- ja reproduktiivtervise valdkonnas ning ebasoodsamas olukorras olevates piirkondades ٠Suurendada jõupingutusi, mis tehakse selleks, et ennetada uimastisõltuvust, suitsetamist, HIVi, hepatiiti, tuberkuloosi, südame-veresoonkonna haigusi ja enneaegseid sünnitusi ning nende vastu võidelda ٠Jälgida diskrimineerimist juurdepääsemisel tervishoiuteenustele ja selle vastu võidelda ning suurendada tervishoiutöötajate teadlikkust romade vajadustest ٠Tagada, et tervishoiuvaldkonnas tegutsevad roma vahendajad aitavad pikas plaanis parandada romade enesega toimetulekut ٠Parandada toitumist ja võidelda ebatervislike elamistingimustega, keskendudes roma naistele ja lastega peredele 4. Eluasemed Romade olukord eluasemesektoris (2016) Nende romade osakaal, kes elavad naabruskonnas, kus kõik või enamik naabreid on romad: 67 % Nende romade osakaal, kes elavad majapidamises, kus on

okraanivesi (siseruumides): 70 % ovesiklosett (siseruumides): 55 % odušs või vann (siseruumides): 60 % Nende romade osakaal, kes elavad majapidamises: omille katus lekib, mille seinad/põrandad/vundament on niisked või mille aknaraamid/põrand mädanevad: 32 % okus on saaste, mustus või muud keskkonnaprobleemid: 25 % omille ümbruskonnas esineb kuritegevust, vägivalda ja vandalismi: 23 % Ülerahvastatud majapidamistes elavate romade osakaal (Eurostati määratluse kohaselt): 78 % 4.1. Meetmete kese Meetmed, millest liikmesriigid kõige sagedamini teatasid, on mõeldud selleks, et tagada juurdepääs kommunaalteenustele (vesi, elekter, gaas) ning eluasemega seotud infrastruktuurile, toetada segregatsiooni kaotamist ning edendada mittediskrimineerivat juurdepääsu sotsiaalmajutusele (10–12 liikmesriiki). Vaid vähesed liikmesriigid investeerivad kohalike linnade taaselustamise projektide raames integreeritud elamumajandusmeetmetesse, mis on suunatud marginaliseerunud kogukondadele (7 liikmesriiki), või kasutavad kogukondlikult juhitud kohaliku arengu või integreeritud territoriaalsete investeeringute jaoks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde (4 liikmesriiki). Üksnes kaks liikmesriiki teatasid mittepaiksete romade jaoks peatuspaikade loomisest. Temaatiline alamvaldkond Liikmesriigid Meetmete arv Laienemisprotsessis osalevad riigid Meetmete arv Juurdepääsu tagamine kommunaalteenustele ja eluasemega seotud infrastruktuurile BE, BG, CY, EL, ES, HR, RO, SI, SK, UK 26 AL, BiH, KOS, ME, MK, RS 9 Ruumilise segregatsiooni kaotamine ning desegregatsiooni edendamine AT, BE, BG, EL, ES, HU, IT, LT, RO, SK, UK 25 AL, ME 3 Sotsiaalmajutusele mittediskrimineeriva juurdepääsu edendamine AT, CZ, EL, ES, HU, IT, LT, LV, RO, SI, SK, UK 22 AL, ME, KOS, MK, RS 11 Selle tagamine, et linnade taaselustamise projektid hõlmaksid marginaliseerunud kogukondadele suunatud integreeritud elamumajandusmeetmeid BE, BG, ES, HR, HU, IT, SK 12 AL, BiH 2 Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest toetatava kogukondlikult juhitud kohaliku arengu ja/või integreeritud territoriaalsete investeeringute edendamine ES, HR, HU, IT 9 MK, RS 2 Mittepaiksete romade jaoks peatuspaikade loomine AT, UK 5 0 Kui vaadelda, millele eespool nimetatud meetmetes peamiselt keskendutakse, siis on näha, et liikmesriigid pööravad kõige enam tähelepanu munitsipaal- ja sotsiaaleluruumide hooldamisele, pakkumisele ja remontimisele (27 %), taristule romade asumites (16 %) ning seadusandlikele meetmetele, ehituslubadele ja mitteametlikke eluasemeid käsitlevatele õigusaktidele (13 %). Märksa harvemini keskendutakse investeeringutes selgele ja aktiivsele segregatsiooni kaotamisele, sealhulgas slummide kaotamisele, ning integreeritud territoriaalsetele meetmetele või kodututele sotsiaalse-/taristutoe pakkumisele (kõik 7 %). 4.2. Saavutused ja probleemid Riiklikud romade kontaktpunktid andsid teada, et kõige märkimisväärsemad tulemused saavutati seoses juurdepääsuga sotsiaaleluasemele . Teine oluline saavutuste rühm, mida nimetas mitu kontaktpunkti, oli slummide ja ruumilise segregatsiooni kaotamine . Kontaktpunktid teatasid ka saavutustest seoses peatuspaikade loomisega, juurdepääsuga kommunaalteenustele (nagu vesi, elekter, gaas) ja eluasemega seotud infrastruktuuriga, eluasemeid käsitlevate õigusaktidega ning linnade taaselustamisega . Teatatud probleemide hulka kuuluvad ruumiline segregatsioon, romade ees seisvad takistused erasektoris eluaseme leidmise ning riigi toetus ja õigusaktid seoses sotsiaaleluruumide leidmisega . 4.3. Poliitikakogemusest õppimine Eluasemed on poliitikavaldkond, kus mitmele riigile omaseid paljutõotavaid lähenemisviise on kõige vähem. Samuti on see valdkond, kus on leitud, et eriti oluline on rakendada pikaajalist, integreeritud ja terviklikku lähenemisviisi, sealhulgas täiendada eluasemete pakkumist toetusega, milles on kombineeritud tööhõive, hariduse, tervishoiu ja kogukonna arenguga seotud elemendid, ning lõimida meetmed riigi laiemasse poliitikasse ja õigusaktidesse, mis käsitlevad maad ja sotsiaaleluruume. Et edendada ruumilise segregatsiooni kaotamist, on vaja suunatud ja koordineeritud osalusprotsessi, st kaasata romadest toetusesaajad kogukonna ja individuaalsete majutusvõimaluste kujundamisse ja rakendamisse, kombineerida taristusse ja inimestesse tehtavad investeeringud ning suurendad teadlikkust, et vähendada etnilisi pingeid ja ületada ühiskonna enamuse vastuseis. Muud küsimused, mis tuleb samuti esmatähtsale kohale seada, on sotsiaaleluruumide arvu suurendamine, tagades romadele parema juurdepääsu, sunniviisilise väljatõstmise ärahoidmine eluasemeid käsitleva mitut sidusrühma hõlmava ulatusliku lähenemisviisi osana ning piisavate ja kultuuriliselt sobilike peatuspaikade loomine mittepaiksete romade jaoks. Paljutõotavad lähenemisviisid Täitmist vajavad põhiülesanded ٠ES: Kohaliku ja piirkonna tasandi valitsusasutused on kahandanud terviklikku lähenemisviisi rakendades viimasel 15 aastal vabaühenduste toel märkimisväärselt slummide arvu, millega on vähendatud segregatsiooni ning tehtud jätkusuutlikke edusamme hariduse, tervishoiu ja tööhõive valdkonnas ٠CZ: Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide toetus, et laiendada kohalikke „ennekõike eluase“ (housing first) algatusi, mis põhinevad kohalike omavalitsuste edukatel sotsiaaleluruumidega seotud katseprojektidel ja vabaühenduste juhitaval sotsiaaleluruumide üürimisega tegeleval agentuuril ning millega välistatakse eluasemete pakkumine segregeeritud piirkondades (elukohast tuleneva segregatsiooni kindlakstegemise metoodika, mida katsetavad tööministeerium ja 12 omavalitsust) ٠EL: uued eeskirjad, et edendada ümberpaigutamist laagritest ja asumitest, taristu parandamist, elamukomplekside iseseisva juhtimise ja kaitsesüsteemide loomist ning üüritoetust kodu leidmiseks integreeritud keskkonnas ٠FR: mitut sidusrühma hõlmava tervikliku „ennekõike eluase“ lähenemisviisi rakendamine Toulouse’is, et aidata romadel liikuda laagritest integreeritud piirkondadesse, millele lisanduvad sotsiaalne tugi, kirjaoskuse arendamine ja muu koolitus ning juurdepääs haridusele, tööhõivele ja tervishoiuteenustele ٠SI: peamise kommunaaltaristuga (vesi, elekter, teed) seotud riigihanked, mis on suunatud omavalitsustele, kus elavad romad ٠LT: segregatsiooni kaotamine Vilniuses Kirtimai asumis, pakkudes ümberpaigutamisel paljulapselistele peredele sotsiaaleluruume subsideeritud rendiga ٠SE: suunised ja koolitus kinnisvaraomanikele, et suurendada teadmisi ja võidelda romade diskrimineerimise vastu ٠Investeerida integreeritud piirkondades asuvatesse taskukohastesse ja sobivatesse sotsiaaleluruumidesse ning tagada, et nõuetele vastavuse kriteeriumid on romadele täidetavad ٠Abistada eluaseme leidmisel kõige haavatavamaid ٠Muuta eluasemed seaduslikuks ja hoida ära sunniviisiline väljatõstmine ٠Kombineerida terviklikud pikaajalised segregatsiooni kaotamise meetmed ettevalmistavate ja kaasnevate meetmetega, millega suurendatakse avalikku toetust ja edendatakse kogukondades rahvustevahelisi suhteid, ning tagada kogukondade osalemine väljatöötamises ja rakendamises ٠Tagada kõigile juurdepääs puhtale veele, elementaarsetele mugavustele ja olulistele avalikele teenustele, nähes romadele ette selged kaitsemeetmed ٠Võidelda diskrimineerimisega eluaseme (sotsiaaleluruumid ja eramajutus) leidmisel ٠Tagada piisavate, nõuetekohaselt teenindatavate ja kultuuriliselt sobilike peatuspaikade pakkumine traveller’idele

II. Võitlus diskrimineerimise ja romavastasuse vastu Romade diskrimineerimiskogemused (2016) Nende romade osakaal, keda on viimasel viiel aastal diskrimineeritud osuhtlemisel oma laste kooliga: 12 % ohariduse omandamisel: 12 % otööotsimisel: 43 % otööl: 19 % oeluaseme üürimisel või ostmisel; 43 % orestorani, ööklubisse või hotelli sisenemisel: 21 % opoodi sisenemisel: 17 % oriigiasutustega suhtlemisel: 16 % Nende romade osakaal, kes tundsid, et neid on diskrimineeritud ja teatasid vahejuhtumist: 12 % Nende romade osakaal, kes on kogenud viimasel aastal oma roma tausta tõttu ahistamist osolvavad või ähvardavad märkused: 20 % osolvavad žestid või kohatu jõllitamine: 23 % ovägivallaga ähvardamine: 7 % oüldine ahistamine: 29 % Nende romade osakaal, kes oon kuulnud võrdõiguslikkuse küsimusega tegelevast asutusest: 29 % ousaldavad üldjuhul politseid: 37 %

ousaldavad üldjuhul riigi õigussüsteemi 29 % 1. Meetmete kese Diskrimineerimisvastased meetmed, millest liikmesriigid on kõige enam teatanud, on võitlus romavastasusega, milleks on suurendatud romade integratsiooni eelistega seotud teadlikkust, mitmekesisusesealase teadlikkuse suurendamine ning võitlus romavastase retoorika ja vihkamist õhutavate avalduste vastu (10–12 liikmesriiki). Mõni üksik liikmesriik investeerib meetmetesse, millega püütakse kaitsta roma naisi ja lapsi, võideldes mitmekordse diskrimineerimise, (kodu)vägivalla või alaealiste abielude ja sundabielude vastu (2–4 liikmesriiki). Vaid neli liikmesriiki teatasid investeerimisest meetmetesse, millega tagatakse rassilist võrdõiguslikkust käsitleva direktiivi (2000/43/EÜ) tõhus kohaldamine. Veel vähem nimetas kohalikke või piirkondlikke segregatsiooni kaotamise meetmeid (3 liikmesriiki) või võitlust inimkaubandusega (2 liikmesriiki). Ainult üks liikmesriik teatas meetmetest, mille eesmärk on ära hoida ebaseaduslik väljatõstmine või koos lastega kerjamine või edendada piirülest koostööd.



Temaatiline alamvaldkond Liikmesriigid Meetmete arv Laienemisprotsessis osalevad riigid Meetmete arv Võitlus romavastasusega, suurendades romade integratsiooni eelistega seotud teadlikkust AT, BE, BG, CZ, ES, IT, LT, LV, PT, SK, SE 35 AL, ME, MK, RS, TR 27 Võitlus romavastasusega, suurendades teadlikkust mitmekesisusest AT, BE, BG, CZ, EE, ES, IT, LT, LV, PT, SE, SK 31 AL, ME, MK, RS, TR 28 Võitlus romavastasusega, võideldes romavastase retoorika ja vihkamist õhutavate avalduste vastu AT, BG, CZ, ES, HU, IT, LT, LV, SK, UK 27 ME, TR 6 Võitlus naiste ja tüdrukute vastase vägivallaga, sh koduvägivallaga AT, ES, IT, NL 11 AL, RS, TR 4 Võitlus (mitmekordse) diskrimineerimisega, millega seisavad silmitsi roma lapsed ja naised, kaasates kõik asjaomased sidusrühmad AT, ES, IT, NL 8 AL, ME, MK, RS, TR 23 Võitlus alaealiste abielude ja sundabieludega AT, NL 6 RS 1 Direktiivi 2000/43/EÜ tõhusa tegeliku kohaldamise tagamine CZ, HR, IT, LT 6 AL, ME, MK, RS, TR 24 Võitlus inimkaubanduse vastu AT, HU 6 AL, MK, RS 8 Segregatsiooni kaotamise meetmete rakendamine piirkondlikul ja kohalikul tasandil HU, NL, UK 3 AL, ME, RS 14 Selle tagamine, et väljatõstmise korral järgitakse täiel määral liidu õigust ja teisi rahvusvahelisi inimõigustealaseid kohustusi IT 1 AL, MK, RS 3 Võitlus lapsi kaasava kerjamisega, jõustades õigusakte AT 1 AL, RS 3 Liikmesriikide koostöö edendamine piiriülese mõõtmega olukordades AT 1 0 Kui vaadelda, millele eespool nimetatud meetmetes peamiselt keskendutakse, siis on näha, et liikmesriigid investeerivad kõige sagedamini roma kultuuri ja pärandi tutvustamisse kui viisi, kuidas üldsuse seas kaudselt suurendada teadlikkust ja võidelda romavastasuse vastu (22 %). Mõnevõrra vähem meetmeid keskendub teadlikkuse suurendamisele, et võidelda diskrimineerimise ja sallimatusega otse (18 %). Muudes meetmetes on võetud tähelepanu alla asutuste suutlikkuse suurendamine (15 %), roma kodanikuühiskond (12 %) ja inimõiguste jälgimise mehhanismid (11 %). Olulised valdkonnad, millele pöörati vähem tähelepanu, olid õigusliku toe pakkumine, roma naiste mõjuvõimu suurendamine ja segregatsiooni kaotamine (5–6 %). Teatatud diskrimineerimisvastasest meetmest vaid 16 % puhul keskenduti selgelt roma noortele ja 10 % puhul roma naistele. 2. Saavutused ja probleemid Saavutused, mida riiklikud romade kontaktpunktid nimetasid kõige sagedamini, on roma naiste ja laste tingimuste parandamine, võitlus romavastasusega, murdes stereotüüpe või tutvustades roma kultuuri ja ajalugu, ning kõikide asjaomaste osaliste (riigiasutused, kodanikuühiskond ja roma kogukonnad) kaasamine jõupingutustesse edendada diskrimineerimisvastast võitlust . Mitu riiklikku romade kontaktpunkti nimetas probleeme, mis olid seotud püüdlustega parandada õiguskaitse kättesaadavust ja romade teadlikkust oma õigustest, samuti raskuseid võitluses stereotüüpidega ning roma naiste ja laste olukorra parandamisel . Probleemide tõsiduse selles valdkonnas toob esile ainuüksi see, et mitu liikmesriiki – sealhulgas mõned riigid, kus on väga suured roma kogukonnad, ja mitu riiki, kus diskrimineerimist tajuvate romade osakaal on väga suur – ei teatanud ühestki diskrimineerimisvastasest meetmest. 3. Poliitikakogemusest õppimine Romade kaasamise meetmete võtmisel saadud kogemustest on näha, et pikas perspektiivis muutuse saavutamiseks ükskõik millises poliitikavaldkonnas tuleb tegeleda romavastasuse ja romade diskrimineerimise probleemiga ning suurendada roma kogukondade ja teiste kogukondade vahelist usaldust. Edu saavutamiseks peavad romade kaasamise meetmed olema kõikides poliitikavaldkondades seotud ühiste väärtustega ning hõlmama üldsuse teadlikkuse suurendamist. Et võidelda stereotüüpide, vihkamist õhutavate avalduste ja vihakuritegude vastu, on vaja luua romade kohta ühiskonnas positiivseid narratiive ja tugevdada romade identiteeti, rakendades spetsiaalseid suunatud meetmeid, et võidelda romavastasusega ja parandada roma ajaloo (sh holokausti) tundmist. Kõige edukamad meetmed mitte lihtsalt ei sobitu üldiste struktuuride ja poliitikapõhimõtetega, vaid pigem muudavad neid, võideldes eelarvamuste ja stereotüüpide vastu ning luues poliitikakujundajate ja teiste sidusrühmade seas romadest positiivse kuvandi. Paljutõotavad lähenemisviisid Täitmist vajavad põhiülesanded ٠AT: romade integreerimise riikliku strateegia kohta korraldatud veebipõhise konsultatsiooni tulemusel on suurenenud romavastasuse probleemi lahendamiseks tehtavad jõupingutused. Võitlusest romavastasusega on saanud läbivaadatud strateegia alusel prioriteet ja kui Austria oli ELi eesistujariik, korraldas ta selleteemalise spetsiaalse ürituse ٠DE: loodud on romavastasuse probleemiga tegelev sõltumatu eksperdikomisjon, et anda valitsusele konkreetseid soovitusi seoses sintide ja romade ajalooga Saksamaal ning nende tagakiusamise ja diskrimineerimisega, samuti soovitusi romavastasuse probleemi lahendamiseks praegu ٠Romade holokausti tunnistamine ja rassismivastase komitee moodustamine romade osalusel (SK); monumendid, näitused ja veebiplatvorm, et mälestada romadest holokaustiohvreid (NL); romade holokausti mälestuspäeva iga-aastane tähistamine Auschwitz-Birkenau koonduslaagris (PL); roma ajaloo- ja kunstimuuseum ning hüvitise maksmine sunniviisilise töö ohvritele (LV) ٠CZ: valitsus on ostnud seafarmi, mis asub Lety u Pískus endise koonduslaagri territooriumil. EMP toetuse abil ehitatakse sinna mälestusmärk romade holokausti ohvritele ٠SE: romavastasuse vastu võitleva komisjoni töö, mille tulemuseks on varasema ja praeguse romavastasuse tunnistamine; spetsiaalsed politseiüksused, kes võitlevad koostöös vähemustega, sh romadega, vihakuritegude vastu ٠ES: kampaaniad, et võidelda stereotüüpidega ja levitada roma kultuuri, mida korraldavad roma kultuuriinstituut ja piirkondlikud valitsused, kaasates roma kodanikuühiskonda; Madridi, Barcelona, Malaga, Sevilla ja Cordoba advokatuuride pakutav tasuta õigusabi diskrimineerimise ja vihakuritegude ohvritele; prokurör, kes on spetsialiseerunud vihakuritegudele ja diskrimineerimisele Hispaania provintsides ٠IT: võrdõiguslikkuse küsimusega tegeleva asutuse (ja riikliku romade kontaktpunkti) loodud kontaktkeskus vihakuritegudega seotud kaebuste jaoks, kust ohvrid saavad tuge ja õigusabi; meedia ja interneti vaatlusrühm, kes õpetab roma noori ja ka teisi noori avastama vihkamist õhutavaid avaldusi, neid kõrvaldama ja neist teatama ٠FI: vihakuritegudele ja vihkamist õhutavatele avaldustele keskenduvad diskrimineerimisvastased kampaaniad, mida korraldavad vabaühendused, kaasates romasid; pere soorollide alase teadlikkuse suurendamine romade seas; omavalitsuste ja suuremate tööandjate kohustuslik võrdõiguslikkuse kavandamine, mida jälgib diskrimineerimisvastase ombudsmani büroo ٠IE: Iiri politseile koostatud eetikakoodeks, milles on eraldi viidatud võitlusele traveller’ide kogukonna diskrimineerimise vastu; 277 etniliste küsimustega tegeleva kontaktametniku ametisse nimetamine, et suurendada traveller’ide ja politsei vahelist usaldust ٠CZ, EL, HU SK, RO: sotsiaalselt tõrjutud / roma kogukondade ülevaate koostamine, mida saab kasutada meetmete, sh Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest rahastatavate meetmete suunamiseks ٠UK: veebipõhine vihakuritegudest teatamise vahend ٠Töötada välja etniliselt eristatud (anonüümsete) andmete kogumine, et jälgida romavastasust, diskrimineerimist ja avaliku poliitika mõju romadele ٠Töötada koos roma kodanikuühiskonna esindajatega ühiskonna kui terviku jaoks välja meetmed, et võidelda romavastasuse, vihakuritegude ja vihkamist õhutavate avalduste vastu, suurendada teadlikkust neist, neid jälgida ja nende eest karistada (laiemate rassismivastaste strateegiate raames) ٠Tagada võrdõiguslikkuse alaste õigusaktide jõustamine ning lahendada õiguskaitseasutuste ja muude riigiasutuste poolse diskrimineeriva kohtlemise probleem, kasutades põhjalikke uurimisi, hoiatavaid sanktsioone, teadvustamist ja diskrimineerimisvastast koolitust ٠Toetada romade juurdepääsu õigusemõistmisele, keskendudes mitmekordse diskrimineerimise ohvritele (naised, LGBTI-inimesed, kodakondsuseta romad), ning suurendada võrdõiguslikkuse küsimusega tegelevate asutuste suutlikkust tegeleda romade diskrimineerimise probleemiga ٠Kehtestada romade juhitavad tõe väljaselgitamise ja lepitamisprotsessid, et selgitada välja ja dokumenteerida varasemad romade kuritarvitamise juhtumid ja parandada nendealast teadlikkust, samuti suurendada usaldust ja edendada lepitamist ٠Anda romadele võimalus osaleda täiel määral poliitilises, kultuuri- ja ühiskonnaelus ning kõikides poliitika kujundamise protsessi etappides ٠Järgida sootundlikku ja lastega arvestavat terviklikku lähenemisviisi; võidelda laste väärkohtlemisega, varajaste abieludega, lapsi kaasava kerjamisega (jõustades õigusakte, millega kaitstakse lapse õigusi) ja vägivallaga, sealhulgas inimkaubandusega ٠Vähendada kerjamisega seotud sotsiaalkulusid ja säilitada inimväärikus III. Romade kaasamine laienemisprotsessis osalevas piirkonnas Lääne-Balkani riigid olid oma ülesannete täitmisel oodatust edasipüüdlikumad ning rakendasid samu romade kaasamise eesmärke ja töömeetodeid kui liikmesriigid. ELiga ühinemise eesmärgi poole liikumisel tuleb romade integreerimise vallas teha kindlaid ja jätkusuutlikke edusamme. Et võtta arvesse varasemate ühinemiste mõju, eelkõige isikute vabale liikumisele, on edusammud romade integreerimisel esimest korda eraldi teema käimasolevatel 23. peatüki „Kohtusüsteem ja põhiõigused“ üle peetavatel ühinemisprotsessi läbirääkimistel. Tulemused, mis saadi 2017. aasta uuringu raames, milles analüüsiti romade sotsiaal-majanduslikku olukorda Lääne-Balkani riikides, on võimaldanud partneritel välja selgitada uued ülesanded, nagu tõhusam toetus piirkonda tagasipöördujate edukaks taasintegreerimiseks, ning luua kindla aluse tulevase romasid käsitleva poliitika nõuete kindlaksmääramiseks. Esimest korda keskendutakse käesoleva teatise juurde kuuluvas spetsiaalses lisas romade kaasamisele laienemisprotsessis osalevates riikides, esitades nii üksikasjaliku horisontaalse kui ka riigipõhise teabe. IV. Kokkuvõte Romade kaasamise meetmete läbivaatamine tõi esile vajaduse määrata romade aktiivsel osalusel kindlaks ja töötada välja meetmed, mis on kooskõlas ja proportsionaalsed probleemide ulatusega, tõotavad anda mõõdetavaid tulemusi ning hõlmavad realistlikke valikuid, et saavutada aktsepteerimine kogu ühiskonnas. Romade kaasamise meemete kavandamisel, rakendamisel ja jälgimisel tagavad edu järgmised tegurid: ٠piisavalt aega nii rakendamiseks kui ka kavandamiseks, konsulteerimiseks, sidusrühmade kaasamiseks, kogukondade usalduse võitmiseks, järelevalveks, hindamiseks ja poliitika läbivaatamiseks; ٠soo ja vanuse põhjal eristatud usaldusväärsete andmete süstemaatiline kogumine, et hankida teavet vajaduste ja konteksti analüüsi jaoks, luua võrdlusalus, püstitada eesmärgid ning saada teavet tulemus- ja mõjunäitajate tarvis;