Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2021/C 406/08)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

TEADE STANDARDMUUDATUSE KOHTA, MILLEGA MUUDETAKSE KOONDDOKUMENTI

„Oltina“

PDO-RO-A0611-AM01

Teate esitamise kuupäev: 8. juuli 2021

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

Määratletud geograafilise piirkonna omavalitsusüksuste nimede parandamine

Oltina kaitstud päritolunimetuse määratletud geograafilisse piirkonda kuuluvate omavalitsusüksuste nimesid on muudetud, sest need kirjutati tootespetsifikaadi koostamise ajal valesti; tuleb kasutada omavalitsusüksuste õigeid nimesid, nt Galița ja Coslugea, nagu on näidatud Constanța maakonna – kus omavalitsusüksused asuvad – praeguses halduslikus korralduses.

Tootespetsifikaadi III peatükki on muudetud ja koonddokumendi punkti 6 muudetakse.

KOONDDOKUMENT

1. Nimetus(ed)

Oltina

2. Geograafilise tähise tüüp:

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Analüütilised ja organoleptilised omadused

Lühikirjeldus

Valged veinid – õlgkollane kuni rohekaskollane värvus ning hea happesus ja puuviljalisus – hästi küpsenud puuviljad (õunad), mesi, pähklid, eksootiliste puuviljade aroomid (banaanid, ananassid).

Roosad veinid – kahvaturoosa värvus, üldjuhul säilitavad oma puuviljalise aroomi (värsked ja mitte väga küpsed metsamarjad).

Punased veinid – tumepunane kuni intensiivne purpurpunane värvus, rohkemal või vähemal määral tanniinirikkad, veini kangust suurendava rohuse maitse ja lõhnaga, sisaldavad rohkesti fenoolühendeid, mis tekitavad täidluse tunde; laagerdumisel/küpsemisel ümara kibeduse ja sõstarde, mustika, tšillipipra (vahel kannikese) ning ka metsmarjade aroomiga.

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): 15 Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): 11 Minimaalne üldhappesus: 3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): 1,2 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta): 250

5. Veinivalmistustavad

5.1. Veinivalmistuse eritavad

1. Veinivalmistustavad

Viljelustava

Istutustihedus: minimaalselt 3 500 taime hektari kohta.

Kastmine on lubatud üksnes põuastel aastatel ning ONVPV (riiklik viinamarja- ja veiniamet) loal, kui veesisaldus 0–100 cm sügavusel langeb 50 %ni aktiivsest niiskusintervallist, kusjuures kohaldatakse mõistlikku kastmisstandardit (400–600 m3 hektari kohta).

5.2. Maksimaalne saagikus

1. Sordid „Sauvignon“, „Fetească regală“, „Merlot“ ja „Syrah“, mis on koristamise ajal täielikult küpsed 14 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

2. Sordid „Riesling italico“ (nn Itaalia riisling) ja „Crâmpoșie“, mis on koristamise ajal täielikult küpsed 13 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

3. sordid „Fetească albă“, „Chardonnay“, „Pinot gris“, „Muscat Ottonel“ ja „Burgund mare“, mis on koristamise ajal täielikult küpsed 12 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

4. Sordid „Cabernet Sauvignon“, „Pinot noir“, mis on koristamise ajal täielikult küpsed 10 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

5. Sort „Fetească neagră“, mis on koristamise ajal täielikult küpsed 9 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

6. Sordid „Sauvignon“, „Fetească regală“, „Merlot“ ja „Syrah“, mis on koristamise ajal täielikult küpsed 87 hektoliitrit hektari kohta

7. Sordid „Riesling italico“ (nn Itaalia riisling) ja „Crâmpoșie“, mis on koristamise ajal täielikult küpsed 81 hektoliitrit hektari kohta

8. Sordid „Fetească albă“, „Chardonnay“, „Pinot gris“, „Muscat Ottonel“ ja „Burgund mare“, mis on koristamise ajal täielikult küpsed 74 hektoliitrit hektari kohta

9. Sordid „Cabernet Sauvignon“, „Pinot noir“, mis on koristamise ajal täielikult küpsed 62 hektoliitrit hektari kohta

10. Sort „Fetească neagră“, mis on koristamise ajal täielikult küpsed 56 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Constanța maakond:

— Ostrovi vald: Ostrovi, Almălău ja Galiţa küla;

— Oltina vald: Oltina, Satul Nou, Răzoarele ja Strunga küla;

— Lipniţa vald: Lipniţa, Coşlogea ja Canlia küla;

— Alimani vald: Alimani, Dunăreni, Vlahii ja Floriile küla;

— Ion Corvini vald: Ion Corvini, Viile, Crângu, Brebeni ja Rariştea küla;

— Băneasa linn: Băneasa linn ning Negureni ja Făurei küla;

— Chirnogeni vald: Chirnogeni küla.

7. Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

Burgund Mare N – Grosser Burgunder, Grossburgunder, Blaufränkisch, Kekfrankos, Frankovka, Limberger

Cabernet Sauvignon N – Petit Vidure, Bourdeos tinto

Chardonnay B – Gentil blanc, Pinot blanc Chardonnay

Crâmpoșie B

Fetească albă B – Păsărească albă, Poama fetei, Mädchentraube, Leanyka, Leanka

Fetească neagră N – Schwarze Mädchentraube, Poama fetei neagră, Păsărească neagră, Coada rândunicii

Fetească regală B – Königliche Mädchentraube, Königsast, Kiralyleanka, Dănășană, Galbenă de Ardeal

Merlot N – Bigney rouge

Muscat Ottonel B – Muscat Ottonel blanc

Pinot Gris G – Affumé, Grauer Burgunder, Grauburgunder,Grauer Mönch, Pinot cendré, Pinot Grigio, Ruländer

Pinot Noir N – Blauer Spätburgunder, Burgund mic, Burgunder roter, Klävner, Morillon Noir

Riesling italian B – Olasz Riesling, Olaszriesling, Welschriesling

Sauvignon B – Sauvignon verde

Syrah N – Shiraz, Petit Syrah

8. Seos(t)e kirjeldus

Seos määratletud piirkonnaga

Viinamarjaistandus asub Dobrogeast edelas, Doonau (Balta Ialomiței) ja Bulgaaria piiri vahel moodustuval alal, mida läbib paralleel 44°10“ põhjalaiust. Üksikud viinamarjaistandused on koondatud järgmiste keskuste alla: Ostrov, Băneasa, Oltina ja Aliman.

130–200 meetri kõrgusel merepinnast asuvad pinnavormid on osa Oltina struktuurilisest platoost, mida killustavad sügavad orud, nõlvade kaldenurgaga 10–30°. Oluline on rõhutada, et suurem osa viinamarjaistandustest asuvad madalamal alal, eeskätt Doonau kaldanõlvadel ja orgudes, kus voolavad Doonau kärestikulised lisajõed. Sellised nõlvad on sageli astangulised ja vaatega põhja, kirdesse ja loodesse.

Õhuvoolude mõjul tekib mahe kevadine mikrokliima, mis tagab viinamarjade varajase küpsemise I ja II etapil ning hiliste sortide aeglase küpsemise.

Samuti on põhjavee voolukiirus vähenenud ja vool on seiskunud või takistatud märkimisväärses sügavuses. Doonau jõgi ja piirkonnas valitsevad tingimused loovad mikrokliima, mis tagab viinamarjadele sobiliku niiskuse, soojuse ja valguse.

Kliima on omane tervele piirkonnale ning temperatuuri ja sademete poolest suurel määral mandriline. Keskmine temperatuur = 11 °C (–1 °C jaanuaris, +22 °C juulis); keskmised sademed = 450–500 mm (koguaurumisel 650–700 mm); soodne päikesekiirguse hulk Päikese kogukiirgus 128 kcal/cm2, päikesepaisteliste tundide arv 2 200–2 300; positiivsete temperatuuride summa: 4 100 °–4 200 °C/aastas. Külmavaba periood on 204 päeva. Suhteline õhuniiskus on 64–80 %. Temperatuur on madalaim jaanuaris: –30 °C, ja kõrgeim augustis: ligikaudu +40 °C.

Tegeliku päikesepaistelise aja keskmine kestus kuus vegetatsiooniperioodil on 187–315 tundi. Kuu keskmine õhutemperatuur vegetatsiooniperioodil jääb vahemikku 10,7–22 °C. Reljeef:

Pinnamoe poolest on viinamarjade kasvatamiseks kasutatav ala mägine ja künklik ning selle kõrgus merepinnast on 100–200 m; see võimaldab seoses talviste temperatuuridega viinamarju kasvatada kaitsmata süsteemis või kasutades kõrgeid või poolkõrgeid vorme, millel on taime allosas varuvõrsed.

Tsoonile omasteks (tsonaalseteks) muldadeks on lavamaade mustmullalaadsed pehmehuumuslikud mullad (pruunid mustmullad, tüüpilised mustmullad, vähe diferentseerunud leostunud ja savi-illuviaalsed mustmullad ning hallmullad), atsonaalseteks muldadeks aga tugevasti erodeeritud kallakute vähearenenud mullad ja erodeeritud mullad.

Geoloogiline aluskiht on esindatud tüseda (30–40m) lössi kihiga, mis katab liivakivi, lubja ja tertsiaalse liiva vaheldumisi selle sektori Dobrogea platvormi ülemisel osal.

Tänu asukohale, mis tagab viinamarjadele soodsad kliimatingimused, rohke päikesevalguse, enamiku ridade paiknemise suunaga põhjast lõunasse, ja ohtralt rauaoksiidi sisaldavad lubjarikkad mullad, on viinamarjasortidest saadavatel veinidel erilised struktuursed omadused, maitse ja lõhn ning väga lai värvigamma. Valgete veinide värvus ulatub erksast õlgkollasest kollase ja kollakasroheliseni, samas punaste veinide puhul tumepunasest intensiivse purpurpunaseni.

Uued kontrollitud veinivalmistamise meetodid toovad esile veinide lõhna ja puuviljalisuse.

Tootmine jääb kvaliteetveinide valmistamise piiridesse asukohaga Constanța maakonna lõunaosas, kus päikesepaiste intensiivsus ja kestus, temperatuur ja sademed ning rikkalikult rauaoksiidi sisaldavad lubjarikkad mullad toetavad struktureeritud veinide tootmist, st selliste veinide tootmist, millel on rohkelt parameetreid, mis on esmatähtsad kontrollitud päritolunimetusega veinidele (suhkrusisaldus, kuivekstrakt, happesus, aroomiosakesed, fenoolsed ühendid jne).

Pinnavorm mängib valgete ja punaste viinamarjade kvaliteedi seisukohast olulist rolli ning ida poole suunatud nõlvad pakuvad soodsaid kasvutingimusi, eriti nõlvade keskosas; rahulike ilmastikutingimuste korral tagab see nõlvade vahel aeglase õhuringluse. Antotsüaniini pigment koguneb nõlvadel kasvatatavatesse viinamarjadesse paremini kui tasasel maal kasvatatavatesse viinamarjadesse.

Äärmiselt mandriline kliima tuleb punastele veinidele kasuks sellega, et kasvatab maastikus tekkiva kiirgusenergia mahtu, suurendab respiratsiooni, vähendab orgaaniliste hapete osakaalu viinamarjades ja tagab viinamarjade sobiva happesuse tehnoloogilise küpsusastme juures.

Saadavad veinid on täidlase maitsega, sageli laagerdamiseks sobiva jääksuhkrusisaldusega ja ületavad tihti alkoholi 12mahuprotsendilise künnise.

9. Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Turustustingimused

Õigusraamistik:

riigisisesed õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

lisasätted puuduvad.

Link tootespetsifikaadile

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_doc_oltina_modif_cf_cererii467_21.02.2019_no_track_changes.pdf

(1) EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.