KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

5.1. Käesolevas peatükis käsitletakse kontrollikoja auditit Tagatisfondist põllumajanduse ja maaelu arendamisele tehtud kulutuste kohta, mis moodustasid 2006. aastal 49 799 miljonit eurot (2005: 48 466 miljonit eurot (1)) (vt täpsemalt diagramm 5.1 ). EÜ asutamislepingu alusel kannab Euroopa Komisjon üldvastutust ELi eelarve täitmise eest. Peaaegu kõik põllumajandusvaldkonna kulutused tehakse jagatud halduse põhimõttel. See tähendab, et lõplikele abisaajatele (põllumajandustootjad, era-äriühingud, kauplejad, avalik-õiguslike üksuste ühendused) teevad makseid liikmesriikide poolt kinnitatud makseasutused. Komisjon haldab vahetult vähem kui 1 % kulutustest.

5.2. Liikmesriikide deklareeritud kulutused peavad läbima mitu kontrollisüsteemi: a) põllumajandustootjate taotluste nõuetekohasuse kontroll ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) kohaselt (3); b) sektoripõhine, nt oliiviõlisektori või maaelu arendamise valdkonna kontroll; c) põllumajanduskaupade subsideeritud ekspordi füüsiline kontroll (4); d) äridokumentide maksejärgne kontroll põllumajandussaadustega kauplejate ja nende saaduste töötlejate juures (5); e) kontrollimise ja heakskiitmise menetlus, mille käigus raamatupidamise aastaaruannete täielikkuse ja õigsuse kontrollimisel (finantsotsus) hõlmatakse kõik deklareeritud kulutused ning mitmeaastase menetluse raames kontrollitakse kulutuste seaduslikkust ja korrektsust (vastavusotsused).

5.3. Et saada kindlust ühenduse raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, auditeeris kontrollikoda järelevalve- ja kontrollisüsteeme ja kontrollis 30 makseasutuse (mis vastutasid kokku 68 % ÜPP kulutuste eest) kulutustest koostatud juhuslikku maksevalimit (vt tabel 5.1 ).

Tabel 5.1 – Makseasutused 2006. aastal deklareeritud kulutuste järgi Nr Liikmesriik Makseasutus Deklareeritud summa milj. eurodes (6) % kogusummast Märkustega tõend (7) Otsusest välja jäetud (8) 1 Prantsusmaa ONIC 4 263,0 8,5 × 2 Itaalia AGEA 3 307,3 6,6 × × 3 Kreeka OPEKEPE 3 083,2 6,2 4 Ühendkuningriik RPA 2 925,2 5,8 5 Poola ARiMR 1 964,8 3,9 × 6 Hispaania Andalucía 1 806,0 3,6 7 Iirimaa DAF 1 723,3 3,4 8 Prantsusmaa OFIVAL 1 646,2 3,3 9 Saksamaa Bayern, Landwirtschaft 1 260,4 2,5 10 Taani DFFE 1 163,3 2,3 11 Prantsusmaa CNASEA 1 025,3 2,0 12 Hispaania Castilla – La Mancha 912,9 1,8 13 Saksamaa Niedersachsen 905,8 1,8 14 Ungari MVH 890,2 1,8 15 Portugal INGA 879,8 1,8 × 16 Soome MMM 824,4 1,6 17 Ühendkuningriik SERAD 679,5 1,4 18 Hispaania Aragón 560,2 1,1 19 Saksamaa Nordrhein-Westfalen LWK 527,7 1,1 20 Itaalia AVEPA 498,4 1,0 × 21 Itaalia AGREA 426,8 0,9 × 22 Hispaania Cataluña 396,8 0,8 23 Belgia BIRB 393,5 0,8 24 Saksamaa Schleswig-Holstein 371,3 0,7 25 Saksamaa Hamburg-Jonas 313,5 0,6 26 Leedu NMA 308,0 0,6 × × (9) 27 Saksamaa Thüringen 293,8 0,6 × 28 Belgia Région Wallonne 272,7 0,5 × 29 Saksamaa Rheinland-Pfalz 215,1 0,4 30 Hispaania Galicia 175,4 0,4 DAS 2006 läbinud Vahesumma 34 013,8 68,0 31 Austria AMA 1 234,6 2,5 32 Prantsusmaa ONIEP 1 077,2 2,2 33 Hispaania Castilla – Léon 966,4 1,9 34 Prantsusmaa ONIOL 930,7 1,9 × 35 Rootsi SJV 918,3 1,8 36 Hispaania Extremadura 686,9 1,4 37 Itaalia Region Lombardie 543,4 1,1 × 38 Saksamaa Baden-Württemberg 514,5 1,0 × 39 Tšehhi Vabariik SAIF 497,5 1,0 40 Saksamaa Mecklenburg-Vorpommern 447,8 0,9 × 41 Madalmaad PZ 447,4 0,9 42 Prantsusmaa VINIFHLOR 446,6 0,9 × 43 Saksamaa Brandenburg 443,7 0,9 44 Saksamaa Sachsen-Anhalt 411,2 0,8 45 Itaalia FINPIEMONTE 381,5 0,8 × 46 Madalmaad Dienst Regelingen 365,3 0,7 47 Saksamaa Sachsen 355,3 0,7 × 48 Ühendkuningriik DARD 350,3 0,7 49 Hispaania FEGA 333,8 0,7 50 Ühendkuningriik NAW 333,5 0,7 51 Belgia ALV 277,2 0,6 52 Slovakkia APA 266,1 0,5 × × 53 Saksamaa Hessen 249,7 0,5 54 Madalmaad HPA 233,5 0,5 55 Itaalia ARTEA 232,8 0,5 × 56 Prantsusmaa AUP 208,1 0,4 × 57 Saksamaa BLE 178,0 0,4 58 Poola ARR 175,3 0,4 59 Hispaania Valencia 174,6 0,3 60 Sloveenia AAMRD 159,1 0,3 61 Prantsusmaa FIRS 153,9 0,3 62 Hispaania Navarra 137,1 0,3 63 Läti RSS 136,6 0,3 64 Hispaania Murcia 125,5 0,3 65 Itaalia ARBEA 124,3 0,2 × × 66 Prantsusmaa ONIGC 113,6 0,2 × 67 Prantsusmaa ONIVINS 108,6 0,2 68 Hispaania Canarias 99,0 0,2 69 Itaalia SAISA 91,4 0,2 70 Hispaania Asturias 85,2 0,2 × 71 Hispaania País Vasco 75,9 0,2 72 Eesti PRIA 75,3 0,2 73 Prantsusmaa ODEADOM 74,8 0,1 74 Madalmaad PT 72,4 0,1 75 Prantsusmaa ONIFLHOR 68,6 0,1 × 76 Portugal IFADAP 68,4 0,1 × × 77 Hispaania Madrid 58,4 0,1 78 Madalmaad PVE 54,3 0,1 79 Prantsusmaa ONILAIT 52,1 0,1 80 Küpros CAPO 48,5 0,1 81 Luksemburg Min. Agric. 46,9 0,1 82 Hispaania La Rioja 45,9 0,1 83 Hispaania Cantabria 44,2 0,1 84 Madalmaad DLG 44,0 0,1 85 Austria ZA Salzburg 37,6 0,1 86 Hispaania Baleares 34,4 0,1 87 Saksamaa Saarland 23,1 0,0 88 Ühendkuningriik FC 18,5 0,0 89 Saksamaa Bayern, Umwelt 16,6 0,0 × × 90 Itaalia ENR 15,6 0,0 91 Malta MRAE 9,3 0,0 92 Prantsusmaa OFIMER 8,9 0,0 93 Saksamaa Hamburg 7,2 0,0 94 Ühendkuningriik CCW 5,3 0,0 95 Saksamaa Nordrhein-Westfalen LfEJ 5,1 0,0 96 Saksamaa Bremen 3,6 0,0 97 Hispaania FROM 2,4 0,0 98 Iirimaa DCMNR 0,6 0,0 Vahesumma 16 033,4 32,0 Kokku 50 047,2 100,0 Allikas: Komisjoni koondaruanne EAGGF tagatisrahastu 2006. aasta raamatupidamisaruannete kontrollimise ja heakskiitmise kohta.

5.4. Lisaks analüüsis kontrollikoda ühtse otsemaksete kava (SPS) rakendamise süsteeme (vt punkt 5.15), mille kohaselt maksti abisaajatele 2006. aastal umbes 14 200 miljonit eurot (10). Kontrollikoda ei auditeerinud ühtse pindalatoetuse kava (SAPS) süsteeme (vt punkt 5.40), kuna oli veel liiga vara hinnata eelmistel aastatel auditeeritud liikmesriikide edusamme. Sellele vaatamata viis kontrollikoda ka nendes liikmesriikides läbi otsekontrollid.

5.5. Võttes arvesse kahtlust maksete seaduslikkuse ja korrektsuse üle seoses kavadega, mis ei ole otseselt hõlmatud ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga, viis kontrollikoda läbi oliiviõli tootmistoetuse (sh geoinfosüsteemi usaldusväärsus) (vt punkt 5.82) ja kuivatatud viinamarjade (vt punkt 5.12) eriauditid.

ERIHINNANG SEOSES KINNITAVA AVALDUSEGA

Ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (IACS)

5.6. IACS on ühtse otsemaksete kava (SPS) (vt punkt 5.15), ühtse pindalatoetuse kava (SAPS) (vt punkt 5.39), kõigi pindalatoetuste ja loomapidamistoetuste põhiline haldus- ja kontrollivahend. See hõlmab peaaegu 70 % Tagatisfondi eelarvest.

5.7. Iga liikmesriigi IACS koosneb põllumajandusettevõtete ja abitaotluste elektroonilisest andmebaasist, põllumajanduslike maatükkide identifitseerimise ja loomade registreerimise süsteemidest ning toetuse saamise õiguste registrist nendes liikmesriikides, kes rakendavad ühtse otsemaksete kava. IACS hõlmab mitut abikõlblikkuse kontrolli: kõigi taotluste halduskontroll, andmebaaside ristkontrollid, mille eesmärk on takistada ühe ja sama maatüki/ühtede ja samade loomade eest kaks korda toetust saamast, ja kohapealsete kontrollide miinimummäär 5 %.

5.8. Komisjonile makseasutuste poolt edastatud IACSi kontrollitulemustes käsitletakse põllumajandustootjatele tehtud maksete seaduslikkust ja korrektsust, kuid kontrollikoja hinnangul peaksid need olema kontrollitud sõltumatu asutuse poolt ja nende õigsus peaks olema kinnitatud. IACSi kontrollitulemused ei hõlma vigu, mis esinesid toetusõiguste arvutamisel, kuigi need mõjutavad tehtud maksete seaduslikkust ja korrektsust. Makseasutuste poolt kontrollide tulemusena avastatud vead parandatakse enne makse tegemist. 5.8. Selleks et süvendada kindlustunnet, mida annavad kontrollisüsteemi tõhususe kohta ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi kontrollimistulemused, on komisjon järginud kontrollikoja soovitusi, et sertifitseerimisasutused peaksid tõhusamalt kinnitama ja kontrollima kontrollistatistikat ja maksejärgseid kontrolle. Komisjoni suuniste kohaselt peavad sertifitseerimisasutused alates eelarveaastast 2007 analüüsima kohapealsete kontrollide tulemusi ja kontrollistatistikat ning andma nende kohta aru.

5.9. Vastavalt statistikale (vt tabel 5.2 ja diagramm 5.2 ) sisaldas vigu kõigi liikmesriikide peale kokku 28,9 % (võrreldes 40 % eelmisel aastal) 2005. aastal kontrollitud pindalatoetuse taotlustest, mille alusel tehti maksed 2006. aastal. See veamäär moodustab 1,4 % makseasutuste poolt kontrollitud pindalast. EL-15 osas langes veamäär 2,0 %-lt 2004. aastal 1,2 %-le 2005. aastal. Langus on seotud ühtse otsemaksete kava rakendamisega kümnes EL-15 riigis, (11) kus veamäär on langenud 0,7 %-le. Ülejäänud viies EL-15 riigis ja uutes liikmesriikides on veamäär endiselt 1,8 %. 5.10. Nendes 10 liikmesriigis, kes ei sidunud kõiki või osa loomapidamistoetusi toodanguga, alanes kontrollimisele kuuluvate loomade arv sõltuvalt toetuskavast 35 % kuni 67 % võrra ja ka veamäär langes märkimisväärselt. Ammlehmatoetuse (vt tabel 5.3 ja diagramm 5.3 ) osas, mis on kõige suurem toetuskava, leidsid liikmesriigid, et 0,7 % taotlustes deklareeritud loomadest kas ei eksisteerinud või ei olnud abikõlblikud (1,56 % 2004. aastal). Loomaliha eritoetuse osas oli puuduvate või abikõlbmatute loomade osakaal 1,23 % (2,53 % 2004. aastal) ning lamba- ja kitsetoetuste osas langes vastav määr 3,6 %-le (6,3 % 2004. aastal). 5.9–5.10. Komisjon tahaks rõhutada positiivset suundumust, mille tulemusena taotlustes on vähenenud vead, ning pindala ja loomade üledeklareerimine, ning peab seda ühise põllumajanduspoliitika hiljutiste reformide väga soodsaks mõjuks.

Tabel 5.2 — Pindalatoetused, söödamaad ja teised põllukultuurid — kohapeal kontrollitud taotlused 2005. aastal (2006. makseaasta) Liikmesriigid Esitatud taotlused Kontrollitud taotlused Vigadega taotlused Juhuslikult kontrollimiseks valitud taotlused Juhuslikult kontrollimiseks valitud vigadega taotlused Arv Pindala (ha) Keskmine suurus (ha) Arv % Pindala (ha) % Keskmine suurus (ha) Arv % Pindala (ha) % Arv % Pindala (ha) % Arv % Pindala (ha) % Belgia 43 430 1 057 350,81 24 2 930 6,7 119 400,66 11,3 41 609 20,8 541,54 0,5 687 23,4 14 490,60 12,1 107 15,6 75,39 0,5 Taani 69 474 2 733 746,86 39 4 150 6,0 173 452,08 6,3 42 1 273 30,7 1 217,04 0,7 889 21,4 30 148,98 17,4 291 32,7 230,86 0,8 Saksamaa 386 237 16 825 485,63 44 21 968 5,7 1 223 309,75 7,3 56 10 088 45,9 7 021,09 0,6 4 949 22,5 232 854,01 19,0 2 386 48,2 1 980,38 0,9 Iirimaa 129 187 4 830 161,00 37 7 695 6,0 349 026,00 7,2 45 1 863 24,2 2 227,00 0,6 1 422 18,5 54 115,09 15,5 400 28,1 514,48 1,0 Itaalia 662 539 8 412 971,00 13 38 760 5,9 949 459,22 11,3 24 4 087 10,5 9 176,00 1,0 9 631 24,8 116 336,77 12,3 1 074 11,2 1 761,90 1,5 Luksemburg 2 006 122 846,14 61 130 6,5 8 056,70 6,6 62 123 94,6 138,15 1,7 27 20,8 1 838,72 22,8 25 92,6 30,23 1,6 Austria 132 244 2 348 035,15 18 8 131 6,1 187 720,67 8,0 23 1 681 20,7 1 303,90 0,7 2 558 31,5 67 513,45 36,0 450 17,6 332,11 0,5 Portugal 138 883 2 445 810,32 18 7 864 5,7 558 980,18 22,9 71 2 699 34,3 6 972,42 1,2 5 257 66,8 335 304,79 60,0 849 16,1 4 355,35 1,3 Rootsi 84 454 3 171 490,67 38 5 247 6,2 201 003,62 6,3 38 2 472 47,1 2 832,65 1,4 1 871 35,7 77 435,86 38,5 833 44,5 687,06 0,9 Ühendkuningriik 198 078 15 300 055,19 77 10 357 5,2 1 675 942,00 11,0 162 5 675 54,8 9 258,00 0,6 2 157 20,8 181 028,19 10,8 1 366 63,3 1 474,95 0,8 2005 kokku EL-10 (12) 1 846 532 57 247 952,77 31 107 232 5,8 5 446 350,87 9,5 51 30 570 28,5 40 687,79 0,7 29 448 27,5 1 111 066,46 20,4 7 781 26,4 11 442,71 1,0 2004 kokku EL-10 1 576 525 50 678 823,20 32 102 780 6,5 4 389 417,33 8,7 43 49 863 48,5 102 017,33 2,3 20 114 19,6 806 796,95 18,4 8 320 41,4 9 209,88 1,1 Kreeka 318 768 4 111 168,74 13 38 503 12,1 1 239 442,18 30,1 32 12 003 31,2 29 577,44 2,4 7 318 19,0 78 555,17 6,3 1 425 19,5 2 080,74 2,6 Hispaania 451 929 16 441 131,63 36 42 912 9,5 1 873 231,00 11,4 44 17 002 39,6 44 205,00 2,4 8 788 20,5 339 989,80 18,1 3 189 36,3 4 297,20 1,3 Prantsusmaa 391 787 25 481 183,83 65 22 425 5,7 1 791 403,51 7,0 80 10 467 46,7 12 305,08 0,7 5 152 23,0 376 748,88 21,0 518 10,1 603,88 0,2 Madalmaad 52 358 828 546,15 16 6 522 12,5 137 551,00 16,6 21 2 598 39,8 3 150,89 2,3 841 12,9 13 881,92 10,1 340 40,4 501,79 3,6 Soome 65 219 2 102 180,12 32 4 151 6,4 140 872,40 6,7 34 2 329 56,1 1 630,23 1,2 1 022 24,6 29 836,58 21,2 513 50,2 171,33 0,6 Malta 3 961 4 417,15 1 372 9,4 1 061,77 24,0 3 301 80,9 217,86 20,5 55 14,8 77,57 7,3 35 63,6 14,79 19,1 Sloveenia 61 169 388 952,48 6 5 149 8,4 46 779,93 12,0 9 747 14,5 314,56 0,7 946 18,4 5 095,79 10,9 146 15,4 49,56 1,0 2005 kokku EL-7 (12) 1 345 191 49 357 580,10 37 120 034 8,9 5 230 341,79 10,6 44 45 447 37,9 91 401,06 1,7 24 122 20,1 844 185,71 16,1 6 166 25,6 7 719,29 0,9 2005 kokku EL-17 3 191 723 106 605 532,87 33 227 266 7,1 10 676 692,66 10,0 47 76 017 33,4 132 088,85 1,2 53 570 23,6 1 955 252,17 18,3 13 947 26,0 19 162,00 1,0 2004 kokku EL-15 2 829 381 98 852 502,22 35 221 028 7,8 9 382 645,37 9,5 42 93 480 42,3 187 358,00 2,0 33 644 15,2 1 386 255,27 14,8 11 268 33,5 19 893,13 1,4 2003 kokku EL-15 (13) 2 840 153 98 843 983,00 35 230 170 8,1 11 309 077,00 11,4 49 97 729 42,5 199 740,00 1,8 58 241 25,3 1 928 924,38 17,1 20 766 35,7 29 445,65 1,5 2002 kokku EL-15 2 894 917 97 955 796,00 34 248 572 8,6 11 656 029,00 11,9 47 94 717 38,1 198 079,00 1,7 58 313 23,5 2 361 830,00 20,3 26 408 45,3 41 312,03 1,7 Tšehhi Vabariik 20 251 3 490 297,79 172 1 455 7,2 172 348,94 4,9 118 750 51,5 2 491,00 1,4 285 19,6 33 305,74 19,3 141 49,5 470,3 1,4 Eesti 19 136 846 403,60 44 1 353 7,1 176 583,74 20,9 131 927 68,5 5 685,48 3,2 227 16,8 5 824,79 3,3 152 67,0 337,3 5,8 Küpros 41 470 164 780,51 4 3 138 7,6 49 274,20 29,9 16 2 812 89,6 7 380,83 15,0 300 9,6 2 917,62 5,9 273 91,0 521,5 17,9 Läti 78 781 1 498 451,19 19 6 124 7,8 382 704,18 25,5 62 3 233 52,8 11 084,54 2,9 911 14,9 12 425,20 3,2 471 51,7 539,5 4,3 Leedu 225 402 2 568 705,71 11 12 337 5,5 278 460,87 10,8 23 4 622 37,5 7 927,10 2,8 3 044 24,7 35 505,47 12,8 1 236 40,6 1 426,3 4,0 Ungari 205 293 5 048 877,59 25 14 536 7,1 304 023,96 6,0 21 3 983 27,4 6 159,56 2,0 3 537 24,3 102 525,46 33,7 1 346 38,1 2 157,2 2,1 Poola 1 484 624 14 253 733,11 10 93 323 6,3 1 162 866,47 8,2 12 11 236 12,0 4 271,06 0,4 17 486 18,7 125 238,06 10,8 1 817 10,4 668,9 0,5 Slovakkia 13 531 1 825 195,37 135 1 575 11,6 484 524,83 26,5 308 790 50,2 9 796,42 2,0 334 21,2 45 787,05 9,4 67 20,1 343,0 0,7 2005 kokku EL-8 2 088 488 29 696 444,87 14 133 841 6,4 3 010 787 10,1 22 28 353 21,2 54 796 1,8 26 124 19,5 363 529,39 12,1 5 503 21,1 6 464,00 1,8 2004 kokku EL-10 (14) 2 077 233 29 371 245,00 14 124 668 6,0 3 834 258,00 13,1 31 40 351 32,4 67 945,00 1,8 25 945 20,8 385 051,43 10,0 9 064 34,9 9 764,10 2,5 2005 kokku EL-25 5 280 211 136 301 978 26 361 107 6,8 13 687 480 10,0 38 104 370 28,9 186 885 1,4 79 694 22,1 2 318 782 16,9 19 450 24,4 25 626 1,1 2004 kokku EL-25 4 906 614 128 223 747 26 345 696 7,0 13 216 903 10,3 38 133 831 38,7 255 302,00 1,9 59 589 17,2 1 771 306,70 13,4 20 332 34,1 29 657,23 1,7 NB 1: Kaugseires kasutatakse IACSi taotluste kontrollimiseks satelliit- või aerofotosid. NB 2: Aastal N tehtud kontrollid on seotud aastal N+1 tehtud maksetega. Allikad: Liikmesriikide poolt põllumajanduse peadirektoraadile esitatud IACSi statistika. Põllumajanduse peadirektoraadi 2006. aasta tegevusaruanne.

Tabel 5.3 — Ammlehmatoetuste IACSi kontrollid — 2005. a. läbiviidud kohapealsete kontrollide tulemused (2006. makseaasta) Liikmesriigid Loomade koguarv Loomad, mille eest toetuse maksmisest osaliselt keelduti Loomad, mille eest toetuse maksmisest keelduti Kontrollitud loomad (juhusliku valiku alusel) Taotlustega hõlmatud Kontrollitud % Arv % taotlustega hõlmatud loomade koguarvust Arv % taotlustega hõlmatud loomade koguarvust Arv % kontrollitud loomade koguarvust % taotlustega hõlmatud loomade koguarvus Osaliselt tagasi lükatud % osaliselt tagasi lükatutest Tagasi lükatud % tagasi lükatutest Belgia 397 513 35 506 8,9 126 0,4 317 0,9 5 071 14,3 1,3 35 0,7 36 0,7 Kreeka 210 982 92 332 43,8 557 0,6 688 0,7 4 080 4,4 1,9 27 0,7 29 0,7 Hispaania 1 775 937 302 457 17,0 471 0,2 1 825 0,6 45 712 15,1 2,6 70 0,2 90 0,2 Prantsusmaa 4 232 508 445 155 10,5 665 0,1 1 565 0,4 73 247 16,5 1,7 84 0,1 280 0,4 Madalmaad 72 344 12 047 16,7 17 0,1 358 3,0 2 310 19,2 3,2 3 0,1 43 1,9 Austria 550 638 56 238 10,2 336 0,6 517 0,9 8 462 15,0 1,5 32 0,4 35 0,4 Portugal 422 430 86 825 20,6 442 0,5 1 201 1,4 11 003 12,7 2,6 83 0,8 83 0,8 Soome 46 311 7 072 36,0 36 0,5 97 1,4 1 454 20,6 3,1 6 0,4 6 0,4 Malta 0 0 0,0 0 0,0 0 0,0 0 0,0 0,0 0 0,0 0 0,0 Sloveenia 88 781 13 009 14,7 662 5,1 692 5,3 2 337 18,0 2,6 121 5,2 121 5,2 EL-10 7 797 444 1 050 641 13,5 3 312 0,3 7 260 0,7 153 676 14,6 2,0 461 0,3 723 0,5 Allikad: Liikmesriikide poolt põllumajanduse peadirektoraadile esitatud IACSi statistika. Põllumajanduse peadirektoraadi 2006. aasta tegevusaruanne.

Olukord Kreekas

5.11. Viiendat aastat järjest on peadirektori avalduses reservatsioon IACSi ebapiisava rakendamise kohta Kreekas. Kontrollikoda on kinnitanud Kreeka suutmatust rakendada 2006. aastal peamisi kontrolle: taotluste käsitlemine, kontrollimenetlused, loomade andmebaasi ühtsus ja maatükkide identifitseerimise süsteem. Nendes mitterahuldavates kontrollimistingimustes makstakse põllumajandustootjatele aastas umbes 850 miljonit eurot. Komisjon on aastatel 1996–2005 teinud korrektsioone 479 miljoni euro väärtuses, mis on võrdne ligikaudu 6 % deklareeritud kulutustega. Korrektsioone on tehtud ka kuivatatud viinamarjade osas. 5.11. Eelarveaasta 2006 (taotlemisaasta 2005) puhul kinnitavad auditid endiselt suuri vajakajäämisi ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi võtmeelementide toimimises Kreekas (nt taotlemismenetlus, kohapealsete kontrollide kvaliteet, loomi käsitlevate andmebaaside kvaliteet ja eelkõige maatükkide identifitseerimise süsteem). Ühenduse finantshuvide kaitsmiseks jätkab komisjon intensiivset auditeerimisprogrammi ja kohaldab Kreeka puhul vajaduse korral finantskorrektsioone. Lisaks teostab komisjon hoolikat järelevalvet Kreeka tegevuskava üle, mille Kreeka ametiasutused koostasid eeltoodud vajakajäämiste likvideerimiseks komisjoni selgesõnalisel nõudmisel ja tihedas koostöös komisjoniga. Tegevuskavas on erinevate meetmete võtmiseks määratud täpsed tähtajad ning esimesed tulemused peaks kajastuma eelarveaastal 2007 (taotlemisaasta 2006).

5.12. Kuivatatud viinamarjade toetuskava kohaselt peavad põllumajandustootjad tootma teatud miinimumkoguse kuivatatud viinamarju hektari kohta (st nad peavad täitma miinimumnõuded). Peaaegu kogu toetus (umbes 115 miljonit eurot aastas) makstakse Kreekas.

5.13. Kontrollikoja viimastel aastatel kinnitava avalduse raames läbi viidud auditite ja 2006. aasta eriauditiga on tõestatud, et 1999. aastast alates on Kreeka ametiasutused valesti rakendanud vähendatud toodangu koguse miinimumnõudeid nii sultanadele kui ka korintitele, mis katavad suurt osa kuivatatud viinamarjade kasvualadest. Vaid 2002/03. aastal, mil ilmastikuolud mõjutasid suurt osa Kreekast, põhinesid miinimumkogused kindlustusettevõtete kahjuhinnangutel ja olid tänu sellele nõuetekohased. Teistel aastatel otsustasid koguste vähendamise loodusõnnetustega mitteseotud põhjustel siseriiklikud ametiasutused (15). Seetõttu maksti toetust kasvatajatele, kes ei täitnud miinimumkoguse nõuet (eriti sultanade puhul — ligikaudu 50 % kogutoodangust) ja kelle toodangut ei mõjutanud loodusõnnetus. 5.13. Komisjon on viimaste aastate jooksul korraldanud Kreekas mitu kuivatatud viinamarjade kava kontrollimist ning on eespool kirjeldatud arengust teadlik. Viimastel aastatel on Kreeka ametiasutused teinud üldisi erandeid, vähendades kohustuslikke tootmiskoguseid võrdsel määral kogu Kreekas, õigustades seda üleriigiliste katastroofide ja vähemal määral ka muude põhjustega. Komisjoni arvates ei ole see kooskõlas ühenduse õigusaktidega ja kohapealsete kontrollide tulemusena on käimas vastavusmenetlused.

5.14. Komisjon on teinud perioodi 1997–2002 osas ühtse määraga finantskorrektsioone (40 miljonit eurot). Sellele perioodile järgnevate aastate osas ei ole korrektsioonide kohta veel ettepanekut tehtud ja komisjon ei ole välja selgitanud abikõlbmatute maksete määra, mis sultanade puhul võib olla märkimisväärne. 5.14. Ülejäänud aastaid käsitlevad vastavusmenetlused on käimas ja kuna need lõimitakse ühtsesse otsemaksete kavasse alates 2008. aastast, kavandab komisjon finantskorrektsioone kahes osas — üks neist hõlmab aastaid, mida ei ole veel korrigeeritud (st 2003–2005), ja ülejäänud aja suhtes rakendatakse vajaduse korral teist osa, lähtudes eelkõige asjaolust, et erandeid miinimumsaagise nõudest ei ole viimastel aastatel kooskõlas ühenduse õigusega ilmselt tehtud.

Otsemaksete kava (SPS)

Mis see on ja kuidas seda rakendatakse?

5.15. Otsemaksete kava raames ei maksta põllumajandustootjatele selle alusel, mida nad toodavad või kui palju loomi neil on (16). Selle asemel peavad nad täitma järgmised nõudmised toetuse saamiseks täiel määral: a) esitama toetuse taotluse esimeseks aastaks (ja samal aastal makse taotluse) ning abikõlblike hektarite deklaratsiooni; b) esitama pärast toetuste kindlaks määramist ühtse taotluse, kus deklareeritakse hektarite arv ja tuuakse välja põllumajandustoetuseks abikõlblike hektarite arv; c) põllumajandustootja peab hoidma maad heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes ja täitma rea keskkonnaalaseid nõudeid.

5.16. Et saada ühtse otsemaksete kava raames toetust, peavad põllumajandustootjad kõigepealt saama toetusõigused (17). Siseriiklikud ametiasutused valivad ühe ELi õigusaktidega sätestatud mudelitest (vt tabel 5.4 ) ja arvutavad põllumajandustootja toetusõiguste arvu ja väärtuse. Ajaloolise mudeli kohaselt antakse põllumajandustootjale toetusõigused vastavalt saadud toetuse ja haritud maa-ala keskmisele suurusele võrdlusperioodil 2000–2002. Piirkondliku mudeli kohaselt on piirkonna kõigil toetusõigustel üks ja sama ühtlase määraga väärtus ja põllumajandustootjatele antakse üks toetusõigus iga abikõlbliku hektari kohta, mis on deklareeritud esimesel abitaotlemise aastal. Hübriidmudelis on kombineeritud ajalooline element ja ühtlase määraga toetuse summa ning dünaamilise hübriidmudeli korral väheneb iga aastaga ajaloolise elemendi osatähtsus, kuni mudel muutub peaasjalikult ühtlase määraga. 5.16. Ühtse otsemaksete kava kohaselt lubatakse liikmesriikidel luua otsetoetuste kava suures osas oma erivajaduste ja soovide järgi. See kehtib põhimudeli valiku kohta, kusjuures piirkondlik mudel loodi võimalusena, mis lubaks erandeid ajaloolisest mudelist, ja valitud mudeli rakendamise erieeskirjade kehtestamise kohta.

Tabel 5.4 – Rakendatavad ühtse otsemaksete kava mudelid auditeeritud liikmesriigi järgi Liikmesriik Rakendatav mudel ELi otsemaksete saajad 2004. taotlemisaasta (18) 2005. aastal esitatud SPS taotlused (19) Aasta 2005 %-na aastast 2004 (ümardatud) Arv Pindala (1 000 ha) Arv (20) Pindala (1 000 ha) (21) Arv (%) Pindala (%) Taani Dünaamiline hübriidmudel 52 420 2 329,00 69 474 2 734,00 132,53 117,00 Saksamaa Dünaamiline hübriidmudel 330 640 14 050,00 386 237 16 825,00 116,81 119,00 Luksemburg Staatiline hübriidmudel 1 970 122,00 2 006 123,00 101,83 101,00 Rootsi Staatiline hübriidmudel 59 440 2 763,00 84 454 3 171,00 142,08 115,00 Ühendkuningriik Ühendkuningriik – Inglismaa Dünaamiline hübriidmudel 70 031 7 425,00 116 500 8 248,00 166,00 111,00 Ühendkuningriik – Šotimaa Ajalooline mudel 19 596 4 358,00 21 669 4 606,00 111,00 106,00 Ühendkuningriik – Wales Ajalooline mudel 16 821 1 301,00 18 364 1 439,00 109,00 111,00 Ühendkuningriik – Põhja-Iirimaa Staatiline hübriidmudel 24 962 1 017,00 41 545 1 007,00 166,00 99,00 Kokku 575 880 33 365,00 740 249 38 153,00 129,00 114,00

5.17. Liikmesriikidel on kohustus luua riiklik reserv, (22) millest määratakse toetusõigusi uutele, eriolukorras ja ümberkorraldustest või arenguprogrammidest mõjutatud põllumajandustootjatele.

Auditi eesmärgid

5.18. Kontrollikoda auditeeris toetusõiguste kehtestamise süsteeme nendes 10 liikmesriigis, (23) kes rakendasid otsemaksete kava 2005. aastal (maksed 2006. aastal, maksimaalne toetuste summa 15 088 miljonit eurot, (24) 27 % põllumajandusvaldkonna kogukuludest) (25). Auditi eesmärk oli hinnata, kas: a) liikmesriikides vastu võetud siseriiklikud normid on vastavuses ELi õigusaktidega ja toetusõigusi on õigesti arvutatud; b) liikmesriigid on kehtestanud vajalikud haldusmenetlused ja usaldusväärsed sisekontrollisüsteemid toetusõiguste õigeks, täielikuks ja täpseks määramiseks ja haldamiseks; c) liikmesriigid on rakendanud usaldusväärseid haldus- ja kontrollisüsteeme ühtse otsemaksete kava taotluste käsitlemiseks (26).

Toetusõiguste arvutamine ja määramine

5.19. Ühtse otsemaksete kava kohase toetuse õigesti maksmise eeltingimuseks on toetusõiguste korrektne arvutamine ja määramine. Valesti määratud toetusõiguste tulemuseks on toetuse enam- või vähemmaksmine esimesel aastal ja vea mitteavastamise korral ka kõigil järgnevatel aastatel.

Reeglite eiramine

Kümne kuu reegel

5.20. Ühenduse õigusaktide kohaselt peab ühtse otsemaksete kava raames toetuse saamiseks deklareeritud maa olema taotleja kasutuses igal aastal vähemalt 10 kuud. Vastupidiselt sellele nõudele oli Ühendkuningriigis ühtse otsemaksete kava raames määratud toetusõigusi ja makstud toetusi maaomanikele, kes ei tegelenud põllumajandustootmisega, vaid rentisid maa suuremaks osaks aastast välja ega olnud seetõttu abikõlblikud. Näiteks Põhja-Iirimaal määrati sellistele maaomanikele üle 176 000 toetusõiguse (13,8 miljoni euro väärtuses) (27). 5.20. Arvesse tuleb võtta toetuste toodangust sõltumatuks muutmise üldmõistet. Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 33 on sätestatud, et ühtsest otsemaksete kavast on õigus osa saada ainult määruse artikli 2 punktis a määratletud põllumajandustootjatel. Mitme liikmesriigi palvel ajaloolise mudeli erandina vastu võetud piirkondliku mudeli kohaselt lubatakse teha makseid taotlemise esimesel aastal deklareeritud põllumajandusmaa kogupindala alusel. See kehtis peamiselt rohumaa, puu- ja köögiviljade kohta. Selle mudeli alusel muutuvad tõepoolest abikõlblikeks uued, varem otsetoetusi mittesaanud isikud, muu hulgas juhul, kui nende käsutuses on maatükk, kui sellel järgitakse häid põllumajandus- ja keskkonnatingimusi ning kui tegeletakse määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 2 määratletud põllumajandusliku tegevusega. See võib hõlmata maad välja rentivaid maaomanikke, aga ainult siis, kui nad tegelevad põllumajandusliku tegevusega. Deklareeritud maatükk peab taotluse esitaja käsutuses olema vähemalt kümme kuud. Kui kontrollikoja kirjeldatud juhtudel on maatükk olnud maad välja rentivate maaomanike käsutuses alla kümne kuu, siis ei ole see abikõlblik. Komisjon juhindub oma tegevuses vastavusmenetlustest.

5.21. Ühendkuningriigi ametiasutused leiavad, et sõltuvalt rendilepingu tingimustest võib maaomanikel olla õigus ühtse otsemaksete kava kohasele toetusele või maaelu arendamistoetusele rentnikele renditud maa eest. Kuid vastavalt ELi õigusele on ühtse otsemaksete kava kohasele toetusele või maaelu arendamistoetusele õigus ainult põllumajandustootjatel, st isikutel, kes kasutavad maad põllumajanduslikuks tegevuseks. 5.21. Komisjon on nõus kontrollikojapoolse tõlgendusega asjaomasest ELi õigusaktist. Üheks abikõlblikkuse tingimuseks on põllumajanduslik tegevus. Liikmesriigid peavad kindlaks tegema, kes on aktiivsed põllumajandustootjad (kellel on toetusõigused). Kui maad välja rentiv maaomanik kannab põllumajandustegevusega seotud finantsriske, siis on võimalik teda pidada põllumajandustootjaks.

Toetusõiguste konsolideerimine

5.22. ELi õigusaktid näevad ette võrdlussummade kehtestamise põllumajandustootjatele riikliku sekkumisega seotud ümberkorraldamisele kuuluvates või arenguprogrammidega hõlmatud valdkondades, et vältida maa mahajätmist ja/või hüvitada nende piirkondade põllumajandustootjatele ebasoodsad tingimused. Kui põllumajandustootja on sel viisil maast ilma jäänud ega suuda enam kõiki toetusõigusi kasutada, võib need konsolideerida, st vahetada ümber vähema arvu suurema väärtusega toetusõiguse vastu.

5.23. Mõned liikmesriigid/riigid (Austria, Iirimaa, Wales ja Šotimaa) ei kohaldanud asjakohaseid ELi õigusakte õigesti. Nad kohaldasid asjakohast sätet kõigile 2005. aasta juhtudele, (28) kus põllumajandustootjal oli vähem hektareid kui toetusõigusi. Konsolideerimisvõimalus kehtestati, et hajutada põllumajandustootja võrdlussumma deklareeritud hektaritega võrdsel arvul toetusõigustele, et seeläbi võimaldada tootjal aktiveerida kõik toetusõigused. Wales ja Šotimaa kohaldasid taolist nõuetele mittevastavat konsolideerimist ühtse otsemaksete kava esimesel kohaldamisaastal. Austrias ja Iirimaal tehakse seda tänaseni. 2005. aastal konsolideeriti sel viisil üle 200 000 hektari. Selle hinnanguline mõju on 60 miljonit eurot aastas (29). 5.23. Komisjon on kontrollikoja kirjeldatud tegevuspõhimõtte juba tuvastanud ja seda kontrollitakse vastavusmenetluste käigus.

5.24. Põhja-Iirimaal ja Inglismaal, kus kohaldatakse hübriidmudelit, tekkis konsolideerimisefekt, kui vastupidiselt ühenduse normidele (30) lubati põllumajandustootjatel piirata toetusõiguste määramist osale 2005. aastal deklareeritud abikõlblikust maast. See võimaldas põllumajandustootjatel jagada ajalooline võrdlussumma vähemate hektarite peale, st nad said vähem suurema väärtusega toetusõigusi ja lubasid maaomanikel enda nimel põllumajandustootjatele renditud maa eest toetusõigusi taotleda. 5.24. Seda küsimust kontrollitakse vastavusmenetluste käigus.

Abisaajate kategooriad

5.25. ELi õigusaktide kohaselt (31) on ühtse otsemaksete kava alusel õigus toetusele füüsilisest või juriidilisest isikust põllumajandustootjal, kelle põllumajandusettevõte asub ühenduse territooriumil ja kes tegeleb põllumajandusliku tegevusega, milleks on põllumajandustoodete tootmine ja kasvatamine, põllumajandusloomade kasvatamine ning maa hoidmine heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes.

5.26. Kuigi taotleja võib olla ühtse otsemaksete kava raames abikõlblik juba ainuüksi siis, kui ta hoiab oma maad heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes, ei kohaldatud taotluste vastuvõtmise tingimusi kogu ühenduses ühtlaselt. Näiteks Luksemburg andis toetusõigused ainult taotlejatele, kellel on põllumajandusettevõte koos iseseisvaks tegutsemiseks vajalike masinate ja seadmetega. Kõik teised piirkondlikku või hübriidmudelit kohaldavad liikmesriigid võtsid vastu taotlusi maaomanikelt, kes hoidsid või lasid oma maad hoida heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes, isegi kui neil puudusid põllumajandusmasinad ja -seadmed. 5.26. Subsidiaarsuse põhimõtte alusel on heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste konkreetne rakendamine liikmesriikide pädevuses. Seetõttu ei rakendata neid ELis ühtselt. Luksemburg on valinud sobivaks peetavatest karmimad eeskirjad, aga need ei ole teistele liikmesriikidele kohustuslikud. Komisjonil ei ole midagi selle vastu.

5.27. Tabel 5.4 näitab, et otsetoetuse saajate arv on märkimisväärselt kasvanud. Eriti piirkondliku mudeli korral, kus heinamaad ja puu-ja köögiviljakasvatuseks kasutatav maa said abikõlblikuks. Ühtse otsemaksete kava tulemusel on hektarite, millele makstakse otsetoetust ja abisaajate arv oluliselt kasvanud. Kontrollikoda täheldas nende hulgas ka raudtee-ettevõtteid (Inglismaa), ratsa-/hobusekasvatusklubisid (Saksamaa ja Rootsi), golfi-/vaba aja klubisid ja linnavalitsusi (Taani ja Inglismaa). 5.27. Abisaaja pidi vastama toetusõiguse saamise kriteeriumidele. Toetusõiguse hilisemaks aktiveerimiseks peab isiku käsutuses olema abikõlblikku põllumajandusmaad ja ta peab seda kasutama põllumajanduslikuks tegevuseks. Kui füüsiline või juriidiline isik vastab kõigile tema käsutuses oleva deklareeritud maatüki abikõlblikkuse tingimustele, siis on ta abikõlblik. Golfiväljakud ei ole abikõlblikud. Samuti on selge, et näiteks golfi mängimiseks või muuks vabaajategevuseks kasutatav ala ei ole abikõlblik. Seda on ainult põllumajanduslikuks tegevuseks kasutatavad alad. Komisjon kontrollib kontrollikoja tuvastatud juhtumeid.

Ühtse otsemaksete kava kõrvalmõjud

5.28. Põllumajandustootmisega mitte tegelevatele maaomanikele antud toetusõigused tuginevad hübriidmudeli kohaselt ainuüksi otsemaksete kava ühtse määraga piirkondlikule elemendile. Kuigi dünaamilise hübriidmudeli korral on selliste toetusõiguste väärtus esialgu madal, kasvab see dünaamilise faasi lõpuks palju suuremaks: kõigi toetusõiguste väärtus muutub ühesuuruseks. Tulevikus hakkab tegelike põllumajandustootjate asemel ELi otsetoetusi saama oluliselt suurem hulk maaomanikke, kelle toetusõiguste väärtus kasvab Taanis ja Saksamaal neli ja Inglismaal kümme korda. Inglismaal oli toetusõiguste ühtse määraga elementide väärtus 2005. aastal 28,20 eurot hektari kohta. 2012. aastaks kasvab see umbes 280 euroni hektari kohta (32). 5.28. Vt ka komisjoni vastust punktile 5.20 seoses piirkondliku mudeli mõistega ja selle olulisusega looduskaitse seisukohast. Esiteks on mudeli valik liikmesriigi otsustada. Kirjeldatud mudel sisaldab ka ümberjaotamise mõju, sest kõigi abikõlblike põllumajandusmaade ühtse maksemäära puhul hõlmab kava ka neid maatükke, mis varem abi ei saanud, peale selle lisanduvad mõned ajaloolised üksikõigused (sõltuvalt abisaajast ja hektarite arvust), mis jaotuvad võrdselt kogu (lisandunud) maatükil. Ühtse otsemakse saamise õigus tekkis juriidilisel või füüsilisel isikul, kes vastas abikõlblikkuse tingimusele.

Ümberjaotamise mõju

5.29. Liikmesriigid võivad kohaldada ootamatu tulu klauslit, (33) mille kohaselt vähendatakse põllumajandustootjal, kes müüs või rentis kuue või enama aasta jooksul võrdlusperioodi järel osa oma põllumajandusettevõttest või kogu ettevõtte, toetusõiguste arvu võrdlusperioodil (34) saadud abi alusel kuni 90 % võrra. Kinnipeetud summad kantakse riiklikusse reservi. Ainult Belgia, Taani, Itaalia, Luksemburg ja Rootsi otsustasid seda klauslit kohaldada (35). Teistes liikmesriikides lubatakse põllumajandustootjatel ootamatud toetused endale jätta. Ootamatu tulu ei ole mitte ainult suurendanud kõigi põllumajandustootjate toetuselt arvutatavat sissemakse määra riiklikku reservi, vaid viinud ka ELi põllumajandustootjate ebavõrdse kohtlemiseni. 5.29. Teatud tingimustel võivad liikmesriigid tõepoolest suunata toetusõigused riiklikku reservi. Seda võimalust kasutas neli liikmesriiki. Kui on valitud see võimalus, tuleb täita teatavaid tingimusi (vt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 42 lõiget 9 ja määruse (EÜ) nr 795/2004 artiklit 10). Ootamatu tulu klausel ei ole liikmesriikidele kohustuslik. Ootamatu tulu juhtumeid on sageli oluliselt vähendanud eralepingute sätted, sest müüjad ei saa toetusõigust ilma maata kasutada.

5.30. Kontrollikoja hinnangul tekkis uute põllumajandustootjate ja investeerimiskavade raames tehtud eraldiste tulemusena oluline normist kõrvalekalduv tulu, mis jääb nii ootamatu tulu klausli ulatusse kui sellest väljapoole.

5.31. ELi õigusaktide kohaselt (36) võivad liikmesriigid määrata võrdlussummad riiklikust reservist uutele põllumajandustootjatele, (37) kes alustasid põllumajandusliku tegevusega pärast võrdlusperioodi. Šotimaal anti mitmetele uutele põllumajandustootjatele toetusi, kuigi taotlejad ei vastanud uue põllumajandustootjate kava kriteeriumidele (38). Ühel juhul omandas põllumajandustootja A 2004. aasta mais põllumajandusettevõtte, mille eest eelmisele põllumajandustootjale B oli 2005. aastal antud 287 000 euro väärtuses 602 toetusõigust. Põllumajandustootja A taotles uue põllumajandustöötajate kava raames riiklikust reservist toetusõigusi ja sai 111 000 euro väärtuses toetusõigusi, mille eest talle maksti 2005. aastal täielikult. Põllumajandustootja B deklareeris oma 602 toetusõigusest 410, (39) rentides 300 miili kaugusel Šoti mägismaal (40) 410 ha looduslikku rohumaad, kus ta pidas 85 lammast. Selle uue põllumajandustegevuse eest maksti talle 2005. aastal 182 000 eurot. Põllumajandustootjad A ja B olid mõlemad juriidilised isikud, kes olid kõnealust põllumajandusettevõtet kuni 2004. aasta märtsini koos juhtinud. 5.31. Nagu kirjeldatud, ei kvalifitseerunud põllumajandustootja A uueks põllumajandustootjaks ja sellepärast tuleb kontrollida riiklikust reservist tehtud eraldist. Kirjeldatud tegevuspõhimõtet kontrollitakse vastavusmenetluste käigus.

5.32. Lihtsast põllumajandusettevõtte üleandmisest pereliikmele võrdlusperioodi jooksul või järel piisas, et suurendada põllumajandusettevõttele eraldatud toetusõiguste arvu ja väärtust. Iirimaal lõpetas põllumajandustootja 2002. aastal põllumajandustegevuse ja rentis ettevõtte oma pojale. Isale anti 2000. ja 2001. aastal makstud toetuse eest 38 000 euro väärtuses toetusõigusi. Poeg kiideti uue põllumajandustootjana heaks ja talle anti 2002. aastal makstud toetuse eest 87 000 euro väärtuses toetusõigusi. 2005. aastal kandis isa oma maa ja toetusõigused tasuta üle pojale, kelle toetusõiguste koguväärtuseks sai 125 000 eurot. Kui üleandmist ei oleks toimunud, oleks põllumajandusettevõtte eest antud 67 800 euro väärtuses toetusõigusi. 5.32. Kui üleandmine toimus võrdlusperioodil, tekib samale maatükile kaks toetusõigust. Selline olukord tekib, kuna võrdlusperiood (2000–2002) ei olnud isa ja poja puhul täielik ja selle vältel oli neil mõlemal toetusõigus sama maatüki eest. Kirjeldatud tegevuspõhimõtet kontrollitakse vastavusmenetluste käigus.

Toetusõiguste arvu suurenemine seoses investeeringutega

5.33. Riiklikust reservist võib anda toetusõigusi põllumajandustootjatele, kes on teinud investeeringuid tootmisvõimsuse suurendamiseks või ostnud maad. Šotimaal anti toetusõigusi investeeringute eest ebaproportsionaalselt tehtud investeeringutega. Näiteks üks põllumajandustootja ostis 1 802 hektari suuruse maatüki, mis asus väga ebasoodsas piirkonnas, kuid investeerimistoetust arvutati palju kõrgema väärtusega piirkonnas asuva maatüki alusel. Ta sai 417 966 euro väärtuses toetusõigusi. Põhja-Iirimaal anti põllumajandustootjale 109 000 euro väärtuses toetusõigusi. Pärast võrdlusperioodi lõppu viis ta üle 600 karilooma ühe pereliikme põllumajandusettevõttesse, kellel anti samade loomade eest sama investeerimiskava alusel 140 000 euro väärtuses toetusõigusi. 5.33. Liikmesriikidel on kaalutlusruum investeerimissätte rakendamisel toetusõiguste eraldamisele. Ent toetusõiguse eraldamine peab põhinema objektiivsetel kriteeriumidel ja see peab tagama põllumajandustootjate võrdse kohtlemise. Kirjeldatud tegevuspõhimõtet kontrollitakse vastavusmenetluste käigus.

5.34. 2003. aasta keskpaigaks olid reformiga kaasnevad võimalused, sh investeerimistoetused, saanud avalikuks teabeks. Ühendkuningriigis piisas tehtud investeeringu tõestamiseks 10 % sissetuleku kasvu näitamisest. Paradoksaalselt oli põllumajandustootjatel võimalik seda kriteeriumi täita, suurendades 2002. aastal tapetud loomade arvu. Selle tulemuseks oli loomatoetuste taotlejate arvu kasv. Näiteks Põhja-Iirimaal oli 2004. aastal loomade arv, kelle eest taotleti loomaliha eritoetust ja tapatoetust, 20 % suurem kui 2000–2002. aasta keskmine. Selle tulemusena läksid riiklikust reservist üle 82 % (10,5 miljonit eurot) eraldistest investoritele. Sama olukord oli Šotimaal ja Inglismaal (vastavalt 85 % (34,4 miljonit eurot) ja 78 % (94 miljonit eurot)). Võttes arvesse loomatoetuste taotlejate arvu kasvu ja ootamatu tulu klausli mittekohaldamist, on selge, miks laekumised riiklikku reservi ületasid 3 %. 5.34. Liikmesriikidel on kaalutlusruum investeerimissätte rakendamisel. Ent investeeringu kirjeldatud tõlgendust vastavates ühenduse õigusaktides ei käsitleta. ELi õigusaktides viidatakse tootmisvõimsuse suurendamisele ja maa ostmisele, aga tulude suurenemine ei pruugi mõnel juhul (nagu kirjeldatud) kajastada tootmisvõimsuse suurendamist. Vt ka komisjoni vastust punktile 5.29 ootamatu tulu klausli mitterakendamise kohta. Juhtumit kontrollitakse vastavusmenetluste käigus.

Toetusõiguste aktiveerimine ja maksed

Haldus- ja kontrollisüsteemi piisav üldine kvaliteet

5.35. 2005. aastal mõjutasid liikmesriikide poolt põllumajandustootjate taotluste käsitlemisel kohaldatud haldus- ja kontrollisüsteeme kolm suurt muudatust: kohustusliku geoinfosüsteemi, uue toetusõiguste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi ja kohustuslike ristvastavuse kontrollide kasutuselevõtt. Kontrollikoja audit hõlmas neist kaht esimest. Üksikasjalikud tähelepanekud ja üldhinnang on toodud lisas 5.2 .

5.36. Šotimaal on toetusõiguste identifitseerimise ja registreerimise süsteem mittetäielik, kuna toetusõiguste ülekandmist ei registreerita nõuetele vastavalt ega kontrollita aktiveerimise miinimumnõudeid (41). Mitmes liikmesriigis oli maksete suurusi valesti arvutatud juhtudel, kui pärast kontrollimise tulemusel mõõdetud maa-ala suurus ei olnud piisav kõigi põllumajandustootja poolt deklareeritud toetusõiguste aktiveerimiseks. 5.36. Komisjon kontrollib väidetavaid puudujääke vastavusmenetluste käigus.

Pikad viivitused toetusõiguste määramisel ja maksete tegemisel

5.37. Kõigis külastatud liikmesriikides (v.a. Portugal ja Belgia) määrati lõplikud toetusõigused tervenisti või osaliselt pärast kehtestatud tähtaega 31. detsember 2005 (üle 8,3 miljardi euro väärtuses). Mõned liikmesriigid ei suutnud põllumajandustootjatele toetust maksta tähtajaks 30. juuni 2006. Eriti oli see probleemiks Inglismaal. 5.37. Üldiselt ei tähendanud hiline asutamine põllumajandustootjate jaoks ühtse otsemaksete kava maksete hilinemist. Rikkumiste korral kohaldatakse määruses (EÜ) nr 883/2006, eelkõige selle artiklis 9 sätestatut. 2006. aasta hilinenud maksetest tingitud vähendamisi kohaldatakse vaid Inglismaa suhtes.

Enammaksed

5.38. Kontrollikoja poolt lõplike abisaajate tasandil läbi viidud audit tõi ilmsiks, et 13 (24 %) juhul 54 juhuslikult valitud kontrollitud maksest, mille puhul oli toetusõiguste arvutamisel aluseks võetud vale maatükk ja/või abikõlbmatud maatükid. Maatükkide suuruste erinevused jäid vahemikku 0,35 %–6,92 %, aga kogu finantsmõju on piiratud. Siiski tuleb märkida, et ka väga väikesed vead mõjutavad oluliselt dünaamilise mudeli alusel tehtavaid tulevasi makseid (vt punkt 5.28). 5.38. Kontrollikoda ise tunnistab, et ühtse otsemaksete kava ülesehitus ja rakendamine vähendab eeskirju eiravate maksete ohtu (vt punkt 5.66).

Ühtne pindalatoetuse kava (SAPS)

5.39. Peamine erinevus ühtse pindalatoetuse kava ja ühtse otsemaksete kava vahel on see, et esimese puhul ei määrata toetusõigusi. Iga hektari abikõlbliku maa kohta makstakse ühtne summa. Aja jooksul peavad kaheksa ühtset pindalatoetuse kava kohaldavat liikmesriiki (42) võtma vastu ühtse otsemaksete kava.

5.40. 2006. aastal viis kontrollikoda lõpule ühtse pindalatoetuse kava kontrollimise, külastades järelejäänud kolme liikmesriiki, kes kava kohaldavad (Eesti, Küpros ja Läti) (43) ja kolme liikmesriiki teistkordselt (Leedu, Ungari ja Poola). Kokku vaadati lõpliku abisaaja tasandil läbi 24 makset.

5.41. Eestis oli neljale kontrollitud abisaajale makstud toetust suurema maatüki eest kui saadi kohapeal mõõtmisega (keskmiselt 4,6 %) ja Eesti ametiasutused ei suutnud põhjendada kohaldatud vähenduskoefitsiendi arvutamiseks kasutatud arvu (3,51 %) (44). Küprose kinnistusregistril on endiselt puudusi (see pärineb 1926. aastast ja selles ei ole registreeritud põldude looduslike piiride muutused), mis selgitab kaht küllaltki suurt viga maa-alade suurustes (7,26 % ja 18,7 %). Ungaris arvutati vähenduskoefitsienti valesti, mistõttu tehti süstemaatiliselt enammakseid 1,62 % võrra. 5.41. Eesti puhul viis komisjon 2005. aastal läbi ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi auditi, mille käigus ei tuvastatud suuri puudujääke. Kontrollikoja leiud vastavad Eesti poolt komisjonile teada antud vigade määrale. Küprose puhul jagab komisjon kontrollikoja muret. Puudujääke kontrollitakse vastavusmenetluste käigus. Pärast 2005. aasta auditit on Küprosele kavandatud 2007. aasta teiseks pooleks ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi lisaaudit. Puudujääkide laadi arvestades palus komisjon Küprose ametiasutustel astuda kohe samme nende puudujääkide kõrvaldamiseks. Ungari puhul vaatab komisjon kontrollikoja leide Ungari vastust arvestades ja kontrollib neid vajaduse korral vastavusmenetluste käigus.

Maaelu arendamine

Tagatisrahastu kulutused

5.42. EAGGF tagatisrahastu 2006. aasta kogukulutused maaelu arendamise valdkonnas olid 5 623 miljonit eurot (45). See hõlmab arvukatele meetmetele tehtud kulutusi, nt põllumajanduse keskkonnatoetuste kavad, tasandustoetus vähemsoodsates piirkondades põllumajandusliku tootmisega tegelemiseks, investeeringud talumajapidamistesse ja maapiirkondade infrastruktuur.

5.43. Kontrollikoda auditeeris haldus- ja kontrollimenetlusi ja 25 makset lõplike abisaajate tasandil kaheksas liikmesriigis.

5.44. Kontrollikoja audit tõi ilmsiks suure vigade määra, eriti põllumajanduse keskkonnatoetuste osas. Nende kavade kohaselt makstav toetus sõltub (tihti keeruliste) nõuete täitmisest, nagu näiteks hea põllumajandustava järgmine. Kontrollikoda leidis, et seitsmel juhul kaheksast ei olnud põllumajandustootjad täitnud oma kohustusi ja mõnede kohustuste täitmist ei olnud ametiasutused tõhusalt kontrollinud. 5.44. Komisjoni arvates ei tähenda kontrollikoja leitud suur vigade arv põllumajanduse keskkonnameetmetes, et vigu on palju kõigis maaelu arengule tehtud kulutustes. Põllumajanduse keskkonnameetmete puhul arvab komisjon, et nende kontrollimine on üsna keerukas, aga meetmete eesmärk ühendada keskkonnast hoolimine põllumajanduses ja nende lisaväärtus on leidnud laia tunnustust. Seitsmel juhul kaheksast kontrollikoja nimetatud juhust oli põllumajandusega seotud keskkonnakohustuste eiramine paljuski kas osaline või piiratud mõjuga. Komisjon on koostanud tervikliku programmi riiklike haldus- ja kontrollisüsteemide auditeerimiseks põllumajanduse keskkonnameetmete puhul.

5.45. Kontrollikoda ei saanud teha järeldusotsust kahel juhul, kuna abisaajatele tehtud maksete osas puudus piisav tõendusmaterjal. Ühel juhul ei olnud võimalik kontrollida, kas oli tehtud reaalne investeering ja ühel juhul ei leitud seost deklareeritud kulutuste (laenude intressitoetus) ja põllumajandustootjate saadud rahalise kasu vahel. 5.45. Komisjon kontrollib neid juhtumeid vastavusmenetluste käigus.

Ajutine maaelu arendamise rahastamisvahend (TRDI)

5.46. Ajutine maaelu arendamise rahastamisvahend on mõeldud EL-10 liikmesriikidele maaelu arendamiseks perioodil 2004–2006. Selle rahastamisvahendi raames maksti 2006. aastal 2 116 miljonit eurot. Kontrollikoda viis läbi kontrollisüsteemide auditid kahes liikmesriigis, Lätis ja Ungaris. Lätis probleeme ei tuvastatud.

5.47. Ungaris tõi kontrollikoja audit ilmsiks puudused rahaliselt kõige tähtsama toetuskava — põllumajanduse keskkonnatoetuse kava (72,6 miljonit eurot) — haldus- ja kontrollisüsteemis. Näiteks: kohapealseid kontrolle ei viidud 2005. aastal läbi mitte aastaringselt vaid pärast peamist saagikoristust (mistõttu paljude kohustuste täitmist ei olnudki võimalik kontrollida); kõiki maatükke ei olnud võimalik usaldusväärselt ja üksikult identifitseerida; maksimaalset loomkoormust ei kontrollitud IACSi ristkontrollimise raames (loomade andmebaaside kontroll). 5.47. Komisjon on tuvastanud sarnaseid puudusi Ungaris läbi viidud auditite käigus. Tuvastatud puuduste mõju on analüüsitud vastavusmenetluste käigus ja kui on tuvastatud oht rahastamisvahendile, on kohaldatud finantskorrektsioone.

Kauplejatele ja töötlejatele makstud toetuste järelkontroll

5.48. Liikmesriigid on eksporditoetuste, töötlemis- ja ümberkujundamistoetuste, ning mõnede maaelu arendamise kulutuste puhul kohustatud viima läbi iga-aastased äridokumentide maksejärgse kontrolli programmid. Liikmesriigid peavad veenduma, et tehingud on aset leidnud ning korrektselt sooritatud, ning võtma meetmeid eeskirjade eiramise või hooletuse tõttu alusetult makstud summade sissenõudmiseks. Kontrolle viiakse läbi määruse (EMÜ) nr 4045/89 kohaselt.

5.49. Komisjonil on järelevalve- ja koordineeriv roll, mis peab tagama, et liikmesriikide riskianalüüs ja kontrolliprogrammid on asjakohased. See hõlmab ka liikmesriikide poolt esitatavate asjakohaste aruannete ja muude dokumentide analüüsi ning liikmesriikidesse võidakse teha ka visiite, et kontrollida määruse rakendamist kohapeal.

5.50. 2006. aastal viis komisjon läbi eriauditeid kaheksas liikmesriigis. 35 vastavusauditit (46) hõlmasid läbi viidud töö osana vähemalt ühte maksejärgset kontrolli. Komisjon võttis 2006. aasta detsembri lõpus uued ühtlustatud meetmed määruse rakendamise kontrollimiseks vastavusauditite kontekstis (47). Seda tuleks laiendada kõikidele seonduvatele meetmetele, et tagada ühtlustatud lähenemisviis ja ulatus. 2006. aastal ei viinud maaelu arendamise eest vastutav vastavusüksus läbi ühtegi määruse rakendamist hõlmavat auditit, kuigi selles osas oli liikmesriikide poolt teavitatud võimalike mittevastavuste määr 16 %. Teistes valdkondades viidi läbi nii horisontaalseid kui vastavusauditeid. 5.50. 2006. aastal auditeeris maaelu arengu eest vastutav vastavusüksus meetmeid, mida määrus ei käsitle (nt põllumajanduse keskkonnameetmed). Horisontaalse vastutusega üksus kontrollis 21 maaelu arengu kontrolli, mis on 19 % kõigist üksuse kontrollitud kontrollidest. Maaelu arendamine moodustab 8 % määruses käsitletavatest kulutustest.

5.51. Vaatamata asjaolule, et määruse (EÜ) nr 40/2006 kohaselt tuleb anda aru tegelikult kontrollitud kulude kohta, ei olnud kõikidel liikmesriikidel võimalik seda teavet 2006. aastal anda. Liikmesriigid tõlgendavad ja rakendavad jätkuvalt erinevalt kontrollide tähtsust piima edasimüüjate, riikliku ladustamise ja mitmeaastaste maaelu arendamise projektide kontrollide osas ja lõpetatud kontrolli mõistet. 5.51. Komisjon on teadlik neist erinevustest liikmesriikide kontrollimistavades, aga need ei ole vastuolus määruses sätestatud kohustustega.

5.52. Kontrollikoda kritiseeris 2005. aasta aruandes komisjoni suutmatuse eest hinnata kontrollide tõhusust mittevastavate maksete avastamise ja sissenõudmise osas. 2006. aasta lõpus esitas komisjon liikmesriikidele päringu sissenõuete kohta, kuid tagasiside oli piiratud ulatusega — vastanud on kuus liikmesriiki. Seetõttu ei tea komisjon endiselt, kui palju võimalikest mittevastavustest, millest liikmesriigid komisjoni määruse (EMÜ) nr 4045/89 kohaselt teavitasid, lõppesid sissenõuete esitamisega või kui ei lõppenud, siis miks. 5.52. Määruse (EMÜ) nr 4045/89 edu peegeldab järelkontrollijate leitud potentsiaalsete rikkumiste arv ja väärtus. Komisjon esitas kontrollikojale selle kohta täpsed andmed. Komisjon loodab aasta lõpuks välja selgitada, kui palju eeskirju eiravatest maksetest on asjaomastes liikmesriikides tagasi saadud. Avastatud rikkumiste järelmeetmed vaadatakse süstemaatiliselt üle komisjoni visiitide ajal liikmesriikidesse. 2006. aastal valitud kontrollide valimisse kuuluvate juhtumite puhul leiti, et läbiviidud tegevus ja esitatud põhjendused olid vastuvõetavad. Lisaks nõutakse komisjoni uutes suunistes, et sertifitseerimisasutused peavad alates eelarveaastast 2007 kontrollima, et makseasutused võtaksid järelmeetmeid kõigi määruse (EMÜ) nr 4045/89 kohaldamise käigus avastatud potentsiaalsete rikkumiste suhtes.

5.53. 2004/2005. ja varasemate aastate kohta on maksejärgsed kontrollid 1. jaanuari 2007. aasta seisuga liikmesriikide aastaaruannete esitamisel endiselt tegemata Saksamaal (Alam-Saksimaa), Itaalias (Põllumajandusministeerium) ja Hispaanias (Andaluusia). 5.53. Ministerio Politiche Agricole ja Niedersachseni võlgnevuse olulisus on rahalisest seisukohast väike. Lisaks vähendatakse seda regulaarselt. Komisjon teostab hoolikat järelevalvet edusammude üle. Komisjoni visiit Hispaaniasse 11.–15. juunil 2007 näitas, et 2004/2005. aasta ja varasemad võlgnevused on Andaluusias täielikult likvideeritud.

Eksporditoetused

5.54. ELi põllumajandustoodete eksportijatele makstavad eksporditoetused katavad ELi siseturu ja maailmaturu hindade vahe ning võimaldavad müüa ELi ületoodangut maailmaturgudel. 2006. aastal maksti eksporditoetusi kogusummas 2 493 miljonit eurot. Liikmesriigid on kohustatud füüsiliselt kontrollima 5 % ekspordist tagamaks, et see on õigesti kirjeldatud ja vastab taotletava eksporditoetuse tingimustele. Nad peavad kontrolle läbi viima ka EList väljumise kohas, kui see erineb kaupade füüsiliseks kontrolliks esitamise kohast (asenduskontroll) (48). Komisjon teostab järelevalvet nende kontrollide kvaliteedi ja arvu üle. 5.54. Komisjoni kontrollimiste järelevalve sisaldab kohapealset auditit ning liikmesriikide esitatud statistika läbi vaatamist ja süstemaatilist võrdlust, millest selgub, et rikkumisi on vähe.

5.55. Liikmesriikidel on kohustus esitada komisjonile andmed kulutuste kohta ja teavet EAGGF tagatisrahastu kohta raamatupidamisarvestuste kontrollimiseks ja heakskiitmiseks, järelevalveks ja prognooside tegemiseks (49). Kontrollikoda vaatas läbi liikmesriikide poolt 2004/05. aasta kohta esitatud andmed ja leidis, et füüsiliste ja asenduskontrollide kohta esitatud teave ei ole usaldusväärne. Samuti selgus, et Kreeka ei esitanud üldse vajalikke andmeid. Hollandis hõlmas ühe makseasutuse poolt kasutatud „füüsiliste kontrollide” määratlus dokumendikontrolle, mistõttu oli registreeritud kontrollide arv olulisel määral liialdatud. 5.55. Määrus (EÜ) nr 2390/1999 käsitleb raamatupidamisandmeid, mille peamine eesmärk on anda teavet liikmesriikide kulutusi moodustavatest üksiktehingutest, aga need sisaldavad ka muud teavet, mis on raamatupidamisse kandmisse ajal tehingu kohta teada. Komisjon teab, et sellepärast on teave mõnikord puudulik. Sellegipoolest on need andmed analüüsiks ja auditeerimiseks kasulikud, aga neid ei kasutata füüsiliseks kontrolliks. Selleks on palju olulisemad üksikasjalikud andmed, mis saadetakse igal aastal komisjonile, mida kontrollitakse süstemaatiliselt kontoris ja kohapeal läbi viidud auditite käigus ja mida peetakse väga usaldusväärseks järelevalvevahendiks. Makseandmetes tühjaks jäetud lahtrite küsimus tõstatati Kreeka puhul juba 19. oktoobri 2005. aasta kirjas ja Kreeka lisas selle teabe 2005/2006. aasta andmetele. Seoses Madalmaadega ootab komisjon liikmesriigi vastust.

Komisjoni raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine

5.56. Põllumajandusvaldkonnas tehtavate kulutuste haldamine on jagatud liikmesriikide ja komisjoni vahel. Toetusi maksavad liikmesriigid, kelle kulutused hüvitab komisjon. Neid hüvitisi peetakse ettemakseteks, kuni komisjon on raamatupidamisarvestused kontrollinud ja heaks kiitnud. Kasutusel olev kaheetapiline kontrollimis- ja heakskiitmissüsteem koosneb komisjoni iga-aastasest finantsotsusest ja mitmeaastastest vastavusotsustest.

Otsus raamatupidamisarvestuste kontrollimise ja heakskiitmise kohta

5.57. 2006. aasta finantsotsustes (50) kiitis komisjon heaks 98 makseasutuse raamatupidamisarvestustest 91 (vt tabel 5.1 ). Otsused tuginevad sõltumatute audiitorite (akrediteerimisasutuste) järeldusotsustele, milles hinnatakse makseasutuste raamatupidamisarvestuste täielikkust, täpsust ja õigsust. Kuna määrusega ei ole selgesõnaliselt sätestatud raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute (vastavusküsimused) seaduslikkuse ja korrektsuse kontrollimist, ei nõua komisjon seda akrediteerimisasutustelt. Seetõttu ei saa nende järeldusotsuseid vastavasisulise kinnituse saamisel aluseks võtta. 5.57. Asjaomaste õigusaktide kohaselt nimetatakse sertifitseerimisasutuse koostatud sertifikaadis, kas asutus on saanud piisavalt kinnitust, et komisjonile edastatud raamatupidamisandmed on tõesed, täielikud ja täpsed. Sertifikaat põhineb muu hulgas makseasutuse haldusstruktuuri hõlmavate menetluste uurimisel, mille eesmärk on teha kindlaks, kas struktuur suudab tagada, et enne makse tegemist kontrollitakse vastavust ühenduse eeskirjadele. Sertifikaat on osa kõikehõlmavast ühise põllumajanduspoliitika raames tehtavate kulutuste juhtimis- ja kontrollisüsteemist ning aitab kaasa nende aluseks olevate tehingute seaduslikkusele ja nõuetekohasusele. Lisaks peavad sertifitseerimisasutused alates eelarveaastast 2007 avaldama arvamust sisemiste kontrollisüsteemide tõhususe kohta, st kas makseasutuse poolt sisse seatud kontrollisüsteem annab tehingute seaduslikkuse ja nõuetekohasuse kohta piisavalt kinnitust.

5.58. Esimest korda auditeerisid akrediteerimisasutused ühtset otsemaksete kava 2006. aastal. Komisjon ei määratlenud ülesande sisu ja põhjalikkust. Näiteks Itaalia akrediteerimisasutused jätsid oma tööst välja toetusõiguste kontrollimise ja mainisid seda oma järeldusotsustes. Komisjon kiitis selle heaks ilma märkusteta. 5.58. Sertifitseerimisasutustel palutakse teha kindlaks, kas makseasutuste menetlused toetusõiguste kontrollimiseks toimivad tõhusalt. Neilt ei nõuta iga abisaaja toetusõiguste paikapidavuse otsest kinnitamist, st igale valimis olevale abisaajale tehtud makse seaduslikkuse ja nõuetekohasuse kontrollimist. Seda nõuet täitsid 2006. aastal kõik sertifitseerimisasutused, kui nad auditeerisid makseasutuse poolt ühtse otsemaksete kava alusel antud toetusõiguste kontrollimise menetlusi. Ühtse otsemaksete kavaga tehtava töö ulatus ja põhjalikkus on sätestatud komisjoni uues näidisaruannet käsitlevas suunises, mis hakkab kehtima alates eelarveaastast 2007.

5.59. Komisjon toetub eelkõige akrediteerimisasutuste järeldusotsuste ja aruannete dokumentaalsele hindamisele. Kontrollikoda leidis, et lühike ajaperiood ja dokumentide keelte arv piiravad komisjoni dokumentaalse hindamise ulatust ja põhjalikkust (51). 30 aruandest ja järeldusotsusest, mille kontrollikoda läbi vaatas, (52) ei võimaldanud esitatud teave seitsmel puhul kontrollikojal teha järeldust oluliste vigade esinemise kohta makseasutuste raamatupidamisaruannetes. 5.59. Komisjon viib läbi auditeid, mis on vajalikud selleks, et saada (esitatud teabe alusel) piisavat kinnitust selle kohta, kas makseasutuste raamatupidamisandmed on õiged, täielikud ja täpsed, st ei sisalda olulisi vigu. Aruandlus jäetakse kontrollimise ja heakskiitmise otsusest välja, kui komisjon ei jõua jaatavale järeldusele. See on vastavusmenetlustest erinev eraldiseisev mehhanism, mille eesmärk on arvata välja ühenduse vahenditest need rahastatavad kulutused, mis ei ole tehtud kooskõlas ühenduse eeskirjadega. Komisjon leidis, et nendel kontodel, mida ta kontrollis ja mille ta heaks kiitis, ei olnud olulisi vigu. See kehtib ka kontrollikoja nimetatud seitsme konto kohta.

5.60. Kontrollikoda külastas seitset akrediteerimisasutust, et kontrollida nende tööd (53). Peamised avastatud puudused olid seotud põhjaliku läbivaatuse ulatuse ja põhjalikkusega ning volitatud asutuste tööga, sh kohapealsed kontrollid ja võlgnike raamatupidamisarvestuste täielikkuse kontroll. Nimetatud puudusi oleks võimalik parandada kindluse abil, mida on võimalik saada akrediteerimisasutuste tööst. 2006. aastal külastasid komisjoni talitused veel nelja makseasutuse akrediteerimisasutusi (54). Komisjoni üldine järeldus oli, et „akrediteerimisasutuse auditeerimise metodoloogia näib andvat piisava kinnituse raamatupidamisarvestuste heakskiitmiseks”. 5.60. Sertifitseerimisasutuste töö ulatuse ja põhjalikkuse kohta nõutakse kohaldatavates õigusaktides, et asutused peavad üle vaatama vaid selle makseasutuse haldusstruktuuri osa, mis näitab, kas see struktuur suudab tagada, et enne makse tegemist kontrollitakse vastavust ühenduse eeskirjadele. Sellest piisab raamatupidamisarvestuse kontrollimiseks ja kinnitamiseks ning seda ei tule pidada puuduseks. Komisjoni 2006. aasta auditid kinnitavad (kasutatud metoodika hindamise ja kontrollimise tulemusena), et sertifitseerimisasutuste aruanded ja sertifikaadid on põhimõtteliselt usaldusväärsed, kuigi mõnes valdkonnas on arenguruumi. Kõiki nimetatud küsimusi on piisavalt käsitletud komisjoni uues näidisaruannet käsitlevas suunises. Sertifitseerimisasutused peavad käsitlema neid küsimusi põhjalikumalt ja esitama oma leiud selgemalt.

5.61. Komisjon rakendas uut sissenõudemenetlust, (55) mis sisaldab tabeleid võlgnike raamatupidamisarvestuste kajastamiseks. Lõplikud suunised tabelite koostamise lõpetamiseks anti alles 2006. aasta novembris. Kontrollikojal on seoses võlgnike raamatupidamisarvestuse usaldusväärsusega kahtlusi seda kajastavate tabelite täielikkuse osas: järeldusotsuste arvamuste ja aruannete oluliste leidude piiratud ulatus, mõnede akrediteerimisasutuste töö piiratud ulatus ja ebapiisav teave mõnedes aruannetes. Peale selle tehti pärast komisjonipoolset tabelite vastavuse kontrollimist muudatusi tabelites, mis olid juba heaks kiidetud. 5.61. Kontrollikoja nimetatud tabelid (56) on mõeldud selleks, et anda komisjonile piisavat teavet uue kontrollimis- ja kinnitamismehhanismi kohaldamiseks nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklites 32 ja 33 sätestatud rikkumiste korral. Nende tabelite ja makseasutuste võlgnike raamatupidamisarvestuse vahel on selge seos ning sertifitseerimisasutuste suhtes alates 2007. aastast kehtima hakkavas komisjoni uues näidisaruannet käsitlevas suunises nõutakse sertifitseerimisasutustelt võlgnike raamatupidamisarvestuse ja tabelite võrdlemist ning leitud lahknevuste kohta selgituste esitamist. Tabelid on osa makseasutuse raamatupidamise aastaaruandest ja neid kinnitavad sertifitseerimisasutused. Lisaks pühendas komisjon palju aega piisava kinnituse saamiseks selle kohta, kas väidetav võlgnevus oli õigesti liigitatud ja esitatud. Saldot hinnati 15. oktoobri 2006. aasta seisuga ja vana tabeli 105 lõppsaldot võrreldi uute, III lisa tabelite algsaldoga 2005. aasta oktoobri keskpaiga seisuga. Kui võrdluse tulemused ei olnud positiivsed ja summad olid suured, mistõttu ei saadud piisavalt kinnitust (nt AGEA puhul Itaalias), siis jäeti see aruandlus kontrollimise ja kinnitamise otsusest välja. Komisjon võtab 2007. aastal üksikasjalikke järelmeetmeid, tagamaks, et võlad oleks III lisa tabelites nõuetekohaselt esitatud.

5.62. Otsus sissenõudmata summade kohta, (57) mille kulud peavad kandma võrdsetes osades ühendus ja liikmesriigid (50:50 reegel), sisaldus esimest korda 2006. aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuses, ning ühendus ja liikmesriigid pidid kandma ligikaudu 130 miljonit euro ulatuses kulusid (58). Lisaks pidi ühendus kandma sajaprotsendiliselt 147 miljonit euro ulatuses kulusid seoses reeglite eiramise tõttu sissenõutud summadega, mille tagasisaamist liikmesriigid pidasid lootusetuks (59). Uue menetluse kohaselt peab ühendus kandma märkimisväärses ulatuses kulusid liikmesriikide esitatud teabe alusel. See tähendab, et komisjon peab läbi viima põhjaliku järelkontrolli tagamaks, et võlgade ühendusele tasumiseks esitamine toimuks nõuetekohaselt. 5.62. Kontrollikoja nimetatud tulemused on määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklis 32 sätestatud ja rikkumiste puhul kasutatava uue kontrollimise ja heakskiitmisemehhanismi tulemus. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklile 49 kohaldati 50:50 reeglit 2007. aastal kõigil suurematel juhtudel, kui nõutavad summad ei olnud 16. oktoobriks 2006 täielikult tagasi makstud. Mõni selline juhtum pärineb 1980. aastatest. See selgitab küllaltki suurt tasaarveldussummat. Loodetavasti on tulevastel eelarveaastatel nelja kuni kaheksa aasta vanuste juhtumite puhul tasaarveldatud summad oluliselt väiksemad. Makstavad ja tagasinõutavad summad kinnitab sertifitseerimisasutus, st need on põhjalikult läbi vaadatud. Lisaks kontrollib komisjon makseasutuste auditeerimise raames ka uue kontrollimis- ja kinnitamismehhanismi õiget kohaldamist liikmesriikide poolt.

Nõuetele vastavuse kontrollimine ja heakskiitmine

5.63. Vastavusotsuste eesmärk on arvata ühenduse rahastamisest välja kulutused, mille puhul komisjon on leidnud, et need ei ole ühenduse eeskirjadega kooskõlas. Vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlust kasutab ka põllumajanduse peadirektor oma kinnitavas avalduses EAGGFi raames tehtud kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Süsteemi analüüs tõi ilmsiks järgmised puudused: 5.63.

a) vastavusotsused ei puudutanud otsuste tegemise aastal lõplikele abisaajatele tehtud makseid. Üldjuhul puudutasid otsused mitme aasta kulutusi ja olid tehtud mitmeaastase viivitusega. 2006. aasta lõpuks ei olnud vastavuse kontrollimine lõpule viidud ühegi aasta kohta pärast aastat 1998; a) 2006. aasta lõpus on sulgemata veel ainult 12 auditit, mis viidi läbi 2002. aastal ja varem ning mis võimaldavad finantskorrektsioone 2001. aastast varasema perioodi puhul. See tähendab, et 2000. aasta ja varasemate aastate kulutuste vastavuse kontrollimine on suures osas lõpule viidud. Vastavusmenetluste mitmeaastalisus, millele kontrollikoda viitas, ei mõjuta kinnitust, milleks piisab 2006. eelarveaasta menetlustest. Tõsi, finantstagajärjed selguvad alles menetluste lõpus, aga 2006. aastal läbi viidud auditite esialgsed leiud on juba teada. Arvestades, et komisjoni auditid hõlmavad liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteeme, siis ei anna need teavet mitte ainult auditeeritud kulude kohta, vaid kaudselt ka tulevaste kulude kohta, mida kõnealused süsteemid hõlmavad.

b) põllumajanduse peadirektoraat viitas oma 2006. aasta iga-aastase tegevusaruande kindlust käsitlevas peatükis 2006. aasta raamatupidamisaruannetes kajastatud tingimuslikele varadele. Nende summa on 1 472 miljonit eurot (60) ja eesmärk prognoosida tulevasi finantskorrektsioone. See raamatupidamisvõte parandab raamatupidamisaruannete kasutajate kasutuses olevat teavet, kuid ei anna kontrollikojale ja komisjonile kinnitust raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta; b) Nagu on märgitud põllumajanduse peadirektoraadi 2006. aasta tegevusaruandes, saab 2006. aastal läbi viidud auditite tulemuste põhjal järeldada, et üldine olukord seoses puudujääkidega riiklikes kontrollisüsteemides on võrreldav eelmise aasta olukorraga ja sellepärast on 2006. aasta kulude riski katmiseks vajalike finantskorrektsioonide summa hindamine 1996.–2001. aasta keskmise korrektsioonide netomäära alusel täiesti põhjendatud. Tingimuslike varade komisjoni kontodel kajastamise eesmärk on komisjoni auditite tulemuste alusel avalikustada (potentsiaalsed) laekumised ja see ei ole mõeldud aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja nõuetekohasuse kohta kinnituse andmiseks.

c) finantskorrektsioonide kulud kannavad põhjendamatult toetust saanud abisaajate asemel liikmesriigid (tavaliselt üldeelarvest); c) Kui vastavusmenetluste tulemusel leitakse või võidakse leida valesti sooritatud makseid, peavad liikmesriigi nendega tegelema lõplikelt abisaajatelt raha tagasinõudmise menetluste käigus. Isegi kui see ei ole võimalik (nt korrektsioon põhineb riikliku kontrollisüsteemi puudujääkidel ja seda ei saa seostada ühegi üksikmaksega), on finantskorrektsioonide näol tegemist olulise liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemi parendamise vahendiga ning see aitab ühtlasi vältida või avastada ja tagasi saada lõplikele abisaajatele tehtud eeskirju eiravaid makseid.

d) puudusid tõendid, et komisjoni poolt läbi viidud auditite arv oli piisav komisjoni riskianalüüsis määratletud riskide kontrollimiseks. Abisaaja tasandil tehtav läbivaatus põhineb ajalisel piirangul ja mitte audiitorile antud juhistel. Läbi viidud auditite käigus ei kontrollitud süstemaatiliselt deklaratsioonides sisalduva teabe tõepärasust ja täpsust lõpliku abisaaja tasandil; d) 2006. aastal viidi läbi kokku 354 auditit, sh 184 kohapealsete kontrollimistega ja 170 kohapealsete kontrollimisteta. Komisjoni arvates käsitlevad need auditid asjakohaselt komisjoni riskianalüüsis kindlaks määratud riske. Komisjon viib riiklike haldus- ja kontrollisüsteemide kvaliteedi hindamiseks läbi vastavusauditeid. Vajaduse korral võivad auditid sisaldada üksikfailide kontrollimist lõplike abisaajate tasandil, sh kohapealseid kontrolle. Selline lähenemine on kooskõlas rahvusvaheliste auditeerimisstandarditega ja komisjoni auditeerimiskäsiraamatuga.

e) väljaarvatavate kulutuste arvutamiseks kasutati enamasti ühtlase määra meetodit, kus tagasi nõutakse teatud protsent makstud toetuse kogusummast. Võttes arvesse, et see meetod tugineb kontrollisüsteemi puuduste raskusastmele ja mitte reeglite vastaselt tehtud maksete väärtusele, ei ole võimalik tuvastada seost vastavusotsustega sissenõutud summade ja reeglite vastaselt tehtud maksete tegeliku väärtusega. e) Raamatupidamisaruannete nõuetele vastavuse kontrollimise ja kinnitamise eesmärk on jätta ühenduse vahenditest rahastamata kulutused, mis ei ole tehtud kooskõlas ühenduse eeskirjadega. Komisjoni arvates saavutatakse see eesmärk ka juhul, kui finantskorrektsioone kohaldatakse ühtse määra alusel, sest abisaajatele tehtud eeskirju eiravate maksete summat ei ole võimalik kindlaks määrata. Ühtse määraga korrektsioone kohaldatakse, kui abisaajatele tehtud eeskirju eiravate maksete summat ei ole võimalik täpsete arvutuste või ekstrapoleerimise abil tuvastada. Euroopa Kohus on seda põhimõtet korduvalt kinnitanud. Sellepärast peab komisjon ühtse määraga korrektsiooni meetodit täiesti kohaseks.

5.64. Kontrollikoda auditeeris kolme 2006. aastal tehtud vastavusotsuses sisalduvat finantskorrektsiooni, milles käsitleti perioodi 1999–2005, hõlmates 25 % tehtud korrektsioonide summast (61). Kontrollikoda tegi järgmised tähelepanekud: 5.64.

a) võttes arvesse piiratud vahendeid, valitakse komisjoni vastavusauditid riskianalüüsi põhjal. Kaheaastase piirangu tõttu on oht, et kulutusi kontrollitakse liiga hilja, mis muudab korrektsioonide tegemise võimatuks (62). Kontrollikoja auditist selgus, et hinnanguliselt 100 miljoni euro väärtuses reeglite vastaselt tehtud maksete korrektsioone ei olnud võimalik teha, kuna mittevastavused avastati pärast tähtaega; a) Läbiviidavad vastavusauditid määratakse tsentraliseeritud riskianalüüsi alusel. Vastavusprotsessi jaoks on see valik kooskõlas rahvusvaheliste auditeerimisstandarditega. Sellega tegeleb üle 10 % põllumajanduse peadirektoraadi töötajatest. Kui vastavusauditite käigus avastatakse puudujääke, mis tähendavad EAGGFile finantsriski, piirduvad finantskorrektsioonid kulutustega, mis tehti 24 kuud enne liikmesriikidele komisjoni leidudest teavitava, artikli 11 kohase kirja edastamist. Selle nn 24 kuu reegli kehtestas nõukogu, et tagada liikmesriikidele õiguskindlus. Selle reegli kohaldamisel ei saa finantskorrektsioone teatavate kulutuste puhul rakendada, kuigi puudujäägid võivad mõjutada ka neid. Kontrollikoja auditeeritud juhtudel reageeris komisjon saadud teabele õigeaegselt.

b) nende keerukate juhtude puhul kulus komisjonil kontrollitud korrektsioonide esialgsest auditist heakskiitva otsuse tegemiseni 4–7 aastat, mistõttu viibis otsuse tegemine kõnealuste eelarveaastate kohta. b) Vastavusmenetlusteks vajalik aeg sõltub paljudest teguritest. Need tegurid on muu hulgas juhtumi keerukus, lisatöö või isegi lisaauditite vajadus, tähtaegadest kinnipidamine liikmesriikide poolt ja lepitusasutuse soovituste järelmenetlus. Lisaks on vastavuse kontrollimise menetluste oluline põhimõte liikmesriigi kaitseõiguse täielik austamine. Kontrollikoja väide „(…) mistõttu viibis finantsotsuse tegemine kõnealuste eelarveaastate kohta” ei arvesta erinevusega konkreetse eelarveaasta raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise ning raamatupidamisaruannete nõuetele vastavuse kontrollimise ja kinnitamise vahel. Eelarveaasta kohta raamatupidamisaruannete nõuetele vastavuse kontrollimist ja kinnitamist ei tehta.

Järeldused ja soovitused

5.65. Tagatisfondist tehtud kulutustes põllumajanduse ja maaelu arendamise valdkonnas esineb vigade määr, mis on kahanemisele vaatamata oluline. Õigesti kohaldatuna on IACS tõhus kontrollisüsteem ebakorrektsete kulutuste riski vähendamiseks. See ei käi Kreeka kohta. 5.65. Komisjon märgib, et kontrollikoja tuvastatud vigade koguhulk EAGGFi tagatisrahastust rahastatavate kulude puhul on märkimisväärselt vähenenud ja olulisusnivoo lähedal. EAGGFi tagatisrahastust rahastatavate kulude selles osas, mis ei ole seotud maaelu arenguga ja mida on kogukuludes üle 85 %, allpool olulisusnivood. Maaelu arenguga seotud osas esinevad vead peamiselt põllumajanduslike keskkonnameetmetega seoses. Ühtne haldus- ja kontrollisüsteem on tõhus kontrollisüsteem eeskirju eiravate kulutuste riski vähendamiseks. Kreeka olukorraga tegeletakse jätkuvate auditite ja tasaarveldusmenetluste käigus, et kaitsta ühenduse finantshuve, samuti toimub Kreeka tegevuskava elluviimise järelevalve.

5.66. Ühtse otsemaksete kava ülesehitus ja rakendamine vähendab põllumajandustootjatele ebakorrektsete maksete tegemise ohtu. Siiski ei ole mõned liikmesriigid rakendanud õigesti ühtse otsemaksete kava mõningaid olulisi elemente: Austria, Iirimaa ja Ühendkuningriik kohaldasid toetusõiguste konsolideerimist väljaspool määrusega reguleeritud ulatust (vt punktid 5.22–5.24). 5.66. Komisjon on neist tavadest teadlik ja jagab kontrollikoja arvamust. Kõik võimalikud rahastamisvahendit ohustavad riskid võetakse arvesse vastavusmenetlustes.

5.67. Ühendkuningriik ei järginud ühenduse õigusakte, määrates maaomanikele põllumajandustootjatele renditud ja rentnike poolt haritud maa eest toetusõigusi ja makstes ühtse otsemaksete kava kohaseid toetusi (vt punktid 5.20 ja 5.21). 5.67. Liikmesriigid peavad kindlaks tegema, kes on aktiivsed põllumajandustootjad (kellel on toetusõigused). Kui maad välja rentiv maaomanik kannab põllumajandustegevusega seotud finantsriske, siis on võimalik teda pidada põllumajandustootjaks.

5.68. Isegi kui siseriiklike eelarvelimiite ei ületatud, selgus, et üks neljandik lõplike abisaajate tasandil kontrollitud maksetest olid enammaksed, vaatamata sellele oli kogu finantsmõju piiratud (vt punkt 5.38).

5.69. Ühendkuningriigis, Saksamaal, Rootsis ja Taanis tekkinud uute abisaajate hulgas täheldas kontrollikoda raudtee-ettevõtteid, ratsa/hobusekasvatusklubisid, golfi/vaba aja klubisid ja linnavalitsusi (vt punkt 5.25–5.27). Toetuse maksmine maaomanikele, kes ei ole kunagi tegelenud põllumajandusliku tootmisega ja hoiavad oma maad heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes, on kallutanud olulisel määral ELi abisaajate jagunemist põllumajandustootjatelt maaomanike suunas, eelkõige dünaamilise hübriidmudeli puhul (vt punkt 5.28). Ühendkuningriigi ametiasutused kehtestasid nõuetele mittevastavad kriteeriumid investeeringute eest toetusõiguste määramiseks riiklikust reservist (vt punkt 5.33 ja 5.34). 5.69. Piirkondlikud mudelid avavad tõepoolest toetuse saamise võimalused neile, kes varem pole toetust saanud. Asjaomaste liikmesriikide selge ja teadlik valik oli jagada abi ümber uues, tootmisest sõltumatuse olukorras. Uued abisaajad on need, kes tegelesid vastaval perioodil (st esimesel taotlusaastal) aktiivselt põllumajandustegevusega. Nad võisid olla maatüki omanikud või mitte, aga see ei ole abisaamisõiguse saamiseks oluline.

5.70. Ühtset otsemaksete kava reguleerivate määrustega anti liikmesriikidele õigus otsustada, kuidas määrata toetusõigusi riiklikust reservist ja kas elimineerida ootamatu tulu (vt punktid 5.29–5.34). Need küsimused on lahendatud liikmesriigiti ja isegi liikmesriikide siseselt väga erinevalt, mistõttu ei kohelda abisaajaid ühtse otsemaksete kava raames võrdselt. 5.70. Teatud tingimustel võivad liikmesriigid tõepoolest suunata toetusõigused riiklikku reservi. Seda võimalust kasutas neli liikmesriiki. Samuti vastutavad ühtse otsemaksete kava rakendamise eest liikmesriigid.

5.71. Komisjon peaks neid tagajärgi 2008. aasta märtsis „tervisekontrolli” läbi viies (63) arvesse võtma. 5.71. „Tervisekontroll” uurib 2003. aasta ühise põllumajanduspoliitika reformiga kasutusel võetud toetuskavade toimimist.

5.72. Maaelu arendamise osas on põllumajanduse keskkonnameetmetega seotud suur vigade oht, kuna põllumajandustootjad ei täida (sageli keerulisi) abikõlblikkustingimusi. Komisjon peaks kaaluma taoliste meetmete abikõlblikkustingimuste asjakohasust. 5.72. Komisjoni arvates ei tähenda kontrollikoja leitud suur vigade arv põllumajanduse keskkonnameetmetes, et vigu on palju kõigis maaelu arengule tehtud kulutustes. Põllumajanduse keskkonnameetmete puhul arvab komisjon, et nende kontrollimine on üsna keerukas, aga meetmete eesmärk ühendada keskkonnast hoolimine põllumajanduses ja nende lisaväärtus on leidnud laia tunnustust. 2007.–2013. aasta programmitöö perioodi puhul nõutakse uutes õigusaktides, (64) et liikmesriigid tagaksid eelnevalt, et kõik maaelu arengu meetmed ning nendega seotud kulukohustused ja abikõlblikkustingimused, mida nad kohaldada kavatsevad, oleks korralikult kontrollitavad.

5.73. Maksejärgsete kontrollide (65) iseloom ja püsivad puudused nende rakendamisel piiravad eelnevatel aastatel tehtud maksete seaduslikkuse ja korrektsuse osas saadavat kindlust. 5.73. Komisjoni arvates toimib maksejärgsete kontrollide süsteem piisavalt hästi. Komisjoni auditid kinnitavad, et kontrollid annavad piisavat kinnitust. 2006. aasta kulutuste ja pärast maksete tegemist kontrollitud kulutuste vahel võib küll otsene seos puududa, aga kontrollidel on oma osa üldises kinnituses 2006. aasta tausttehingute seaduslikkuse ja nõuetekohasuse kohta, sest see süsteem toimib korralikult. Tegelikult on need lisatasandi kontrollid lisaks makse-eelsetele kontrollidele ja neid tuleb vaadelda üldise põllumajanduskulude haldamise ja kontrollimise süsteemi raames (vt ka komisjoni vastust punktile 5.77).

5.74. Füüsiliste kontrollide ja eksporditoetust saanud kaubasaadetiste kontrollide süsteemi toimimist ei saa rahuldavaks pidada enne, kui kontrollikoja ja komisjoni vastavuse kontrollimise üksuse poolt avastatud puudusi ei kõrvaldata. 5.74. Määruse (EMÜ) nr 386/90 kohased füüsilised ja asenduskontrollid on osa kontrollide koguahelast, mille hulka kuuluvad ka eelnevad tagasimaksenõuete halduskontrollid, määruse (EMÜ) nr 4045/89 kohased järelkontrollid ja komisjoni enda auditid. Komisjoni arvates toimib see süsteem rahuldavalt. Liikmesriikide poolt füüsiliste ja muude kontrollide puhul teada antud rikkumised eksporditoetuste puhul on viimastel aastatel vähenenud ja moodustavad nüüd väikese osa kulutustest. Sellegipoolest on kontrollikoja eriaruandes nr 4/2007 välja toodud kavandatavad õigusaktide muudatused põhiprobleemidega tegelemiseks.

5.75. Komisjoni raamatupidamisarvestuste kontrollimise ja heakskiitmise otsuste ulatus on seotud raamatupidamisaruannete usaldusväärsusega. Akrediteerimisasutuste tehtud järeldusotsused ei hõlma raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Tavaliselt ei kontrolli akrediteerimisasutused ELi abitaotlusi kohapeal. Et suurendada sellest kontrollielemendist saadavat kindlust, peaksid komisjoni talitused tegema sagedasi visiite piisaval arvul akrediteerimisasutustesse ja tagama, et komisjoni poolt teostatav akrediteerimisasutuste järeldusotsuste ja aruannete dokumentaalne hindamine oleks piisava ulatuse ja põhjalikkusega. 5.75. Sertifitseerimisasutusi ja makseasutusi puudutavate probleemide olulisust arvestava riskianalüüsi alusel külastab komisjon sertifitseerimisasutusi (ja makseasutusi). Seda tava jätkatakse 2007. eelarveaastal. Sertifitseerimisasutuste sertifikaatide komisjonipoolse läbivaatuse ulatust ja põhjalikkust peetakse piisavaks. Komisjon viib läbi auditeid, mis on vajalikud selleks, et saada (esitatud teabe alusel) piisavat kinnitust selle kohta, kas makseasutuse raamatupidamisandmed on õiged, täielikud ja täpsed. Aruandlus jäetakse kontrollimise ja heakskiitmise otsusest välja, kui komisjon ei jõua jaatavale järeldusele.

5.76. Kuigi raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise süsteemide ning maksejärgsete kontrollide eesmärgiks on arvata ühenduse eeskirjadele mittevastavad kulutused rahastamisest välja, siis praegu need seda lõplike abisaajate tasandil ei võimalda (66). Kontrollikoja hinnangul ei ole ÜPPi rahastatud, kuid nõuetele mittevastavate maksete osakaal komisjonile teada ja tal ei ole selle kohta ka asjakohast hinnangut (67). 5.76. Vastavusmenetluste eesmärk on jätta ühenduse vahenditest rahastamata kulutused, mis ei ole tehtud kooskõlas ühenduse eeskirjadega, kaitstes nii ühenduse eelarvet kulutuste eest, mida selles olema ei peaks. See ei ole aga mehhanism, mille abil saadakse tagasi abisaajatele tehtud eeskirju eiravad maksed — see on jagatud halduse põhimõtte kohaselt ainult liikmesriikide kohustus. Lõplike abisaajate tasandil läbi viidud kontrollide tulemused, mille edastasid komisjonile liikmesriigid ja mis avaldati põllumajanduse peadirektoraadi iga-aastastes tegevusaruannetes suure osa ühise põllumajanduspoliitika kulutuste kohta, annavad piisavat kinnitust eeskirju eiravate maksete ulatusest. Sellest teabest saadava kinnituse parandamiseks viis komisjon alates 2007. aastast ellu kontrollikoja soovituse, et sertifitseerimisasutused peaksid tõhusamalt kinnitama ja kontrollima kontrollistatistikat ja maksejärgseid kontrolle.

5.77. Komisjon peaks tagama, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid annaksid kindluse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta lõpliku abisaaja tasandil, ning peaks püüdma tagada nõuetele mittevastavate maksete sissenõudmise. Kontrollikoda on nende eesmärkide saavutamiseks pakkunud välja erinevaid võimalusi. Komisjoni otsuse, mille kohaselt suureneb akrediteerimisasutuste töö IACS statistika ja maksete järelkontrollide kontrollimisel, mõju on võimalik hinnata alles mõne aja pärast. Sellele vaatamata peaks komisjon tagama, et teiste audiitorite töö kasutamine kinnituse saamiseks annab usaldusväärseid tulemusi. 5.77. Kõikehõlmav põllumajanduskulutuste haldamise ja kontrolli süsteem tagab lõplikele abisaajatele eeskirju rikkuvate maksete tegemise vältimise või nende maksete avastamise ja tagasisaamise. Süsteem põhineb neljal üksteist täiendaval tasandil: 1) kohustuslik liikmesriikide haldusstruktuur, kuhu kuuluvad makseasutused ja kõrgetasemeline asutus, kelle pädevusse kuulub makseasutuse akrediteeringu väljastamine ja tühistamine. Akrediteeringu väljastamise otsus põhineb välise auditeerimisasutusepoolsel üksikasjalikul läbivaatusel; 2) põhjalikud kontrollide ja hoiatavate sanktsioonide süsteemid, mida makseasutused kohaldavad ning millel on ühised põhiomadused ja iga abirežiimi eripäradele vastavad erieeskirjad; 3) määruse (EMÜ) nr 4045/89 kohaselt kontrolle läbi viivate eriosakondade ja sõltumatute sertifitseerimisasutuste järelkontrollid; 4) tasaarveldus komisjoni kaudu (nii iga-aastane raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine kui ka mitmeaastased vastavusmenetlused). Need neli tasandit annavad komisjonile piisavat kinnitust põllumajanduse valdkonna tehingute seaduslikkuses ja korrakohasuses esineda võivate vigade riski tõhusast juhtimisest.

5.78. Komisjoni vastavusotsuseid ei ole vastu võetud ühegi hilisema aasta kohta kui 1998. Kuivõrd 2006. aasta kohta tehakse need otsused edaspidi, on kulutused esialgsed ning ühenduse raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust saab kinnitada alles siis, kui raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise täielik menetlus on olemas ja seda ka kohaldatakse. 5.78. Aasta 2006 lõpuks on sulgemata veel ainult 12 auditit, mis viidi läbi 2002. aastal ja varem ning mis võimaldavad finantskorrektsioone 2001. aastast varasema perioodi puhul. See tähendab, et 2000. aasta ja varasemate aastate kulutuste vastavuse kontrollimine on suures osas lõpule viidud. Komisjoni arvates ei ole 2006. aasta kulutused esialgsed ja ühenduse raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrakohasust saab kinnitada alles siis, kui raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise täielik menetlus on olemas ja seda ka kohaldatakse. Selline vastavusmenetluse hinnang ei arvesta sellega, et see menetlus on vaid üks (kuigi oluline) osa kõikehõlmavast põllumajandusvaldkonna kulutuste haldamise ja kontrollimise süsteemist. See süsteem, mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud komisjoni vastuses punktile 5.77, annab komisjonile piisavat kinnitust põllumajanduse valdkonna tehingute seaduslikkuses ja nõuetekohasuses esineda võivate vigade riski tõhusast juhtimisest. 2006. aastal läbi viidud auditite esialgsed leiud on juba teada. Üldiselt võib neist leidudest järeldada, et üldine olukord seoses puudujääkidega riiklikes kontrollisüsteemides on võrreldav eelmiste aastate olukorraga.

EELNEVATE TÄHELEPANEKUTE JÄRELAUDIT

Mittevastavate maksete sissenõudmine

5.79. Kontrollikoda leidis eriaruandes nr 3/2004 mittevastavate maksete sissenõudmise kohta, et mittevastavate maksete registreerimise, sissenõudmise ja kuludesse kandmise süsteemis on mitu tõsist puudust.

5.80. Nõukogu ja komisjon on paljude puuduste suhtes positiivselt reageerinud, võttes järgmised meetmed: 5.80.

a) ühise sissenõudmise töökonna (Task Force Recovery) moodustamine, et nõuda tagasi seni tagastamata mittevastavad maksed, millest igaühe väärtus on üle 0,5 miljoni euro (68). Selle tulemusena võttis komisjon vastu otsuse, (69) millega pandi 317 miljonit eurot (70) liikmesriikide vastutusele ja 176 miljonit eurot ühenduse vastutusele;

b) uute nõuete kehtestamine mittevastavate maksete registreerimiseks ja käsitlemiseks (71) ning meetmete võtmine põllumajanduse peadirektoraadi ja OLAFi vastutuse määratlemiseks mittevastavate maksete järelkontrolli osas (kuigi pooled ei ole veel alla kirjutanud vastastikkuse mõistmise memorandumi eelnõule); b) Kõik 27 liikmesriiki rakendasid uue rikkumisi käsitleva määruse (72) edukalt alates 1. jaanuarist 2007 ja pettuste tõkestamise kooskõlastamise nõuandekomitee (COCOLAF) töörühm (73) kohtus 23. mail 2007, et esitada liikmesriikidele üksikasjalikud praktilised suunised. Kõigi asjaomaste talituste kohustusi selgitava vahendiga seoses toimub 2007. aasta juunis-juulis talitustevaheline konsultatsioon ja see vahend loodetakse võtta kasutusele varsti pärast seda.

c) 2 600 mittevastavale maksele, millest komisjoni teavitati enne 1999. aastat ja mis jäid 500 000 euro künnisest allapoole ning mille kogusumma oli 168,7 miljonit eurot (74)16. oktoobrist 2006 kehtiva 50:50 reegli kohaldamine (75).

5.81. Mõned olulised küsimused tuleb siiski veel lahendada: 5.81.

a) komisjon ei saa veel lahendada Jordaania/Iraagi juhtumit, mis puudutab looma- ja linnuliha kohalejõudmise tõendusmaterjali võltsimist ja 35 miljoni euro ulatuses väidetavaid eeskirjade vastaselt tehtud makseid, kuna kohtumenetlused, sh eelotsuse küsimus olid Euroopa Kohtus 2007. juuni seisuga lahendamata;

b) uue 50:50 reegli kohaldamine töökonna 2 600 madalama väärtusega mittevastavale maksele tähendab, et komisjon peab läbi viima järelkontrolli tagamaks, et selle menetlusega ühenduse vastutusele pandavad summad oleksid õiged; b) Summade nõudmise kohta märgib komisjon, et summad kinnitavad sertifitseerimisasutused ja 147 miljonit eurot uurivad seetõttu põhjalikult just need asutused. Lisaks kontrollib komisjon temalt makseasutuste auditeerimise raames nõutud summasid.

c) arutelu komisjoni teise aruande üle, mis käsitleb nõukogu määrust nr 1469/95 (nn „must nimekiri”) ei ole lõpule jõudnud kuna Euroopa Parlament ei ole selle kohta arvamust avaldanud. c) Põllumajanduse erikomitee (76) viimane arutelu toimus 6. juunil 2006, kui võeti vastu ka järeldused (77). Komisjoni aruanne (78) edastati Euroopa Parlamendile (COCOBU (79)) 24. oktoobril 2005, aga selle üle ei ole Euroopa Parlamendis veel arutelu toimunud.

Oliiviõli

5.82. Kontrollikoda väljendas eelmises aastaaruandes (80) muret oliivikasvatuse geoinfosüsteemi usaldatavuse üle. Kontrollikoda viis läbi 2004/2005. turundusaasta oliiviõli tootmistoetuse eriauditi peamistes oliiviõli tootvates liikmesriikides (Itaalia, Hispaania ja Kreeka).

5.83. Auditi raames kontrolliti 50 makset, neist 33 kohapeal. Kaheksa põllumajandustootjat (24 %) olid deklareerinud vähemalt 5 % rohkem oliivipuid kui neid tegelikult oli. Neist kahele tehti olulisi enammakseid. 5.84. Audit kinnitas, et eelnevalt avastatud puudused olid alles ja geoinfosüsteem ei olnud üheski kolmest liikmesriigist täielik ja usaldusväärne. Kuna geoinfosüsteemi andmeid kasutatakse ühtse otsemaksete kava alusel toetusõiguste määramiseks, (81) pöörab kontrollikoda sellele aspektile 2007. finantsaasta auditis suurendatud tähelepanu. 5.83–5.84. Toetust maksti toodetud oliiviõli koguse alusel. Puude arv oli üks kava kontrollimise element paljude seas (presside, saagi jms kontroll). Määruses on kavandatud toetussumma puhul sanktsioon, kui deklareeritud ja üleloetud puude arvuline erinevus on üle 5 %. Kui neid sanktsioone rakendatud ei ole või kui liikmesriigid on seda teinud halvasti või nendel juhtudel, kui oliivide geograafilise teabe süsteem oli jäetud ajakohastamata, toimub tasaarveldusmenetlus või on see juba viinud finantskorrektsioonideni. Komisjon on alates 2000. aastast kohaldanud finantskorrektsioone juba umbes 180 miljoni euro ulatuses ja suuremad korrektsioonid on veel ootamas. Alates 1. jaanuarist 2006 on oliiviõli tootmise toetused muudetud täielikult tootmisest sõltumatuks ja lõimitud ühtsesse otsemaksete kavva (vaid Hispaanias säilis väike osa tootmisega seotud toetusest). Oliivipuudega kaetud maatükki nimetatakse tavaliseks põllumajandusmaaks ning seda kontrollitakse ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi raames. See peaks oluliselt vähendama vigade tekkimise ohtu.

ERIARUANDED