Lühikokkuvõte Jätkuvad jõupingutused kohtusüsteemi sõltumatust tagavate õiguslike kaitsemeetmete tugevdamiseks Rootsi kohtusüsteemis, eelkõige töö kaudu, mida teeb demokraatia ja kohtusüsteemi sõltumatuse tugevdamise uurimiskomisjon, kes teeb järelevalvet ka põhiseaduse muutmise protsessi üle. Ellu on viidud ka kohtunike julgeolekukontrolli süsteemi sihtotstarbeline reform. Rootsi on astunud ka teatavaid samme kohtusüsteemi digiteerimise edasiseks parandamiseks, luues eelkõige uue digiteerimisõukogu, kelle tähelepanu keskmes on kriminaalmenetlused. Samas teevad ikka muret kohtusüsteemi pikaajalised ressursid. Kohtusüsteem on toimib endiselt tõhusalt, sealhulgas COVID-19 pandeemiaga seotud probleemide lahendamisel valdkondades, kus kohtute jätkuva toimimisega seotud erimeetmed jäeti kohtute otsustada. Nagu varasematelgi aastatel, on Rootsi tajutava korruptsiooni tase üks madalamaid ELis ja maailmas. Rootsi korruptsioonivastase võitluse nurgakivi on läbipaistvus. 2020. aastal võttis Rootsi vastu oma esimese riikliku strateegilise tegevuskava korruptsiooni ennetamiseks avalikus halduses. Muu hulgas nähakse selles ette korruptsiooniriski analüüsi süstemaatiline kasutamine, et suurendada ametiisikute teadlikkust korruptsiooniriskist ja riskijuhtimistavadest. Kuigi seda tegevuskava peetakse oluliseks sammuks, puuduvad selles konkreetsed meetmed ja ajakava ning asjaomaste sidusrühmadega konsulteeriti selle üle vaid vähesel määral. Aruandeperioodil on tehtud täiendavaid ennetusalgatusi, sealhulgas laiendati pöördukse efekti käsitlevaid õigusnorme riigikontrolli tippjuhtidele ja avaldati uued suunised ametiisikutele varade deklareerimise kohta. Lobitöö on endiselt reguleerimata ja puudub järjepidev tava avalikustada need, kes soovivad mõjutada konkreetseid seadusandlikke ettepanekuid (edaspidi „õigusloomeline jalajälg“). Piiriülene altkäemaks on endiselt riskivaldkond, mille eest esitatud süüdistuste arv on tagasihoidlik. Meediavabadus ja meedia mitmekesisus on Rootsis endiselt üldiselt suur, peamiselt tänu põhiseaduses ja õigusaktides sätestatud kaitsemeetmetele. Rootsi on sõltumatuse õiguslikke tagatisi veelgi tugevdanud ning suurendanud Rootsi ajakirjandus- ja ringhäälinguameti eelarvet. Nagu on märgitud õigusriigi olukorda käsitlevas 2020. aasta aruandes, analüüsib valitsus ka võimalust kehtestada meediaomandi läbipaistvust käsitlevad eriõigusaktid, mida praegu ei ole. Rootsi astub ühiskonna teatavate elutähtsate funktsioonide kriminaalõigusliku kaitse käimasoleva läbivaatamise osana samme ajakirjanike kaitse parandamiseks. Ajakirjanikud puutuvad üha enam kokku ähvarduste ja ahistamisega, eriti internetis. Rootsi on võtnud majandusmeetmeid, et leevendada negatiivset majanduslikku mõju, mida COVID-19 pandeemia on avaldanud meediale ja ajakirjanikele ning eelkõige vabakutselistele ajakirjanikele. Kuna Rootsi põhiseaduses ei ole tervisekriisi puhul erakorralise seisukorra kehtestamist ette nähtud, on COVID-19 pandeemiaga seotud meetmeid võetud peamiselt soovituste vormis. Rootsi võttis 2021. aasta jaanuaris vastu uue õigusraamistiku, mis võimaldab valitsusel võtta COVID-19 pandeemia ohjamiseks piiravamaid meetmeid. Selle raamistiku suhtes on tehtud eelnev põhiseaduslikkuse kontroll, kuid põhiseaduskomisjon on kritiseerinud lühikest konsulteerimisaega. Parlamendile on esitatud ettepanek luua rahvusvahelistele standarditele vastav riiklik inimõiguste asutus. Kodanikuühiskonna tegutsemisruum on endiselt avatud ning valitsus kaalub, milliseid samme astuda, et täpsustada kodanikuühiskonna organisatsioonidele riiklike rahaliste vahendite saamiseks esitatavaid nõudeid.

I.Kohtusüsteem

Rootsi kohtusüsteemil on kaks haru: üldkohtud, mille hulka kuuluvad 48 esimese astme kohut, kuus apellatsioonikohut ja kõrgeim kohus, ja üldhalduskohtud, mille hulka kuuluvad kaksteist halduskohut, neli haldusasjade apellatsioonikohut ja kõrgeim halduskohus. Justiitsministeeriumi haldusalasse kuuluv riiklik kohtuadministratsioon vastutab kohtute üldise halduse, sealhulgas ressursside jaotuse, töötajate arvu ja töövahendite eest. Sõltumatu kohtunike ametisse nimetamise kogu koostab ettepanekud kõigi kohtunike ametisse nimetamiseks, mille alusel nimetab valitsus kohtunikud ametisse. Rootsi prokuratuur on sõltumatu ja valitsusest eraldiseisev. Rootsi astub samme Euroopa Prokuratuuriga ühinemiseks. Rootsi advokatuur on seadusega asutatud sõltumatu ja iseseisva juhtimisega ühing, kes vastutab advokaatide kutsetegevuse üle tehtava järelevalve ja oma liikmete suhtes distsiplinaarmeetmete võtmise eest.

Sõltumatus

Kohtusüsteemi sõltumatust peetakse endiselt suureks. Üldiselt on 71 % nii üldsusest kui ka ettevõtjatest arvamusel, et kohtute ja kohtunike sõltumatus on Rootsis 2021. aastal kas väga suur või võrdlemisi suur. Kohtusüsteemi sõltumatust peeti aastatel 2016–2020 püsivalt väga suureks ja nii on see ka 2021. aastal, kuigi võrreldes 2020. aastaga on sellisel arvamusel olijate hulk nii üldsuse kui ka ettevõtjate seas veidi vähenenud.

Edeneb uurimiskomisjoni töö, mille eesmärk on kohtusüsteemi sõltumatust tagavaid kaitsemeetmeid veelgi tugevdada. Komisjon, mis loodi 2020. aasta veebruaris ja mis esitab oma töö tulemused 2023. aastal, uurib eelkõige kõrgeima kohtu kohtunike pensioniiga ja arvu reguleerivat õigusraamistikku ning riikliku kohtuadministratsiooni staatust ja sõltumatust. Komisjon uurib ka seda, kas on vaja muuta põhiseadust. Erakondadeülene komisjon on loomisest alates korrapäraselt kohtunud ning teeb võrdlevaid uuringuid kohtusüsteemi sõltumatust käsitlevate õigusraamistike ja põhiseaduse muudatuste kohta teistes ELi liikmesriikides. Töös võetakse arvesse asjakohaseid Euroopa standardeid. Uurimiskomisjon on selgitanud, et kavatseb luua ka ühe või kaks välisekspertide rühma, et toetada komisjoni tema ülesannete täitmisel. Sidusrühmad on igati toetanud seda tööd, mida tehakse kehtivas õigusraamistikus esinevate võimalike nõrkade kohtade ennetavaks tugevdamiseks. Kohtunike ühing on juhtinud võimaliku puudusena eelkõige tähelepanu kehtivale riikliku kohtuadministratsiooni peadirektori valitsuse poolt ametisse nimetamise süsteemile ning on toetanud sõltumatu kohtute nõukoja loomist, mida uurimiskomisjon peab oma volituste kohaselt uurima. Kohtunike ühing on ka arvamusel, et kohtunike töötasude kindlaksmääramise süsteem väärib tähelepanu, isegi kui see ei kuulu uurimiskomisjoni pädevusse. Äsja ametisse nimetatud kohtunike töötasud määratakse kindlaks kohtunike ja riikliku kohtuadministratsiooni vahel sõlmitavas kollektiivlepingus ning seejärel vaatavad kohtunik ja vastutava kohtu esimees need koos läbi. Kohtunike ühing leiab, et kuigi see süsteem on kehtinud üle kümne aasta ega ole üldiselt suuri probleeme tekitanud, ei ole see piisavalt läbipaistev ega sisalda selgeid kriteeriume. Euroopa Nõukogu soovituste kohaselt tuleks kutseliste kohtunike tasustamise süsteemi üldnormid sätestada õigusaktides.

Jõustusid kohtunike julgeolekukontrolli korra muudatused. Kohtusüsteemi sõltumatuse tugevdamiseks on julgeoleku kaitse seaduse 2021. aasta aprillis jõustunud muudatustega ette nähtud, et kohtute esimeeste julgeolekukontrolli teeb kohtunike ametisse nimetamise kogu ja üldkohtute kohtunike julgeolekukontrolli teeb nende vastav kohus. Neid muudatusi ajendas tegema ametiisikute julgeolekukontrolli üldsüsteemi 2019. aastal vastu võetud muudatus, mille kohaselt hakkas kohtu esimeeste julgeolekukontrolli eest, mis kuulus varem riikliku kohtuadministratsiooni vastutusalasse, vastutama valitsus. Selle olukorra lahendamiseks nimetas valitsus 2019. aasta mais ametisse uurimisjuhi, et tagada kohtute ja kohtunike staatust kaitsev asjakohane süsteem. Valitsus esitas uurimisaruande ja nõuandemenetluse alusel ettepaneku muuta julgeoleku kaitse seadust, mille parlament võttis vastu 2021. aasta jaanuaris.

Kvaliteet

Korduvalt on väljendatud muret kohtusüsteemi ressursside pikaajalise olukorra pärast. Pärast seda, kui riiklik kohtuadministratsioon taotles kohtusüsteemi 2021.–2023. aasta eelarve suurendamist, suurendati veidi 2021. aasta eelarvet. Rootsi kulutab alates 2012. aastast kohtutele stabiilselt ligikaudu 0,27 % oma SKPst. Sidusrühmad ja riiklik kohtuadministratsioon on rõhutanud vajadust suurendada ressursse pikemas plaanis, selle asemel et teha seda ühe aasta kaupa, et tagada prognoositavus ja võimaldada kohtutel menetleda kriminaalasju, mida jõuab kohtusse üha rohkem.

Kohtusüsteemi digiteerimine edeneb ja loodud on kohtusüsteemi digiteerimise nõukogu. Pärast seda, kui 2021. aasta jaanuaris jõustus uus õigusakt elektroonilise side kohta kohtumenetlustes, on täielikult kehtestatud digitaaltehnoloogia kohtutes kasutamist lubavad menetlusnormid. Võimalus tutvuda esimese astme kohtu otsustega internetis siiski endiselt puudub ja nende masinloetavus on piiratud. Tsiviil- ja haldusmenetlustes esineb endiselt lünki seoses võimalusega tutvuda menetluses olevate ja lõpetatud toimikutega, samal ajal kui kriminaalmenetlustes on kättesaadavad vaid vähesed digitaalsed vahendid. Digitaalsete vahendite tõhususe ja kasutamise parandamiseks kogu kohtusüsteemis, eelkõige kriminaalmenetlustes, loodi 2020. aasta septembris riikliku kuritegude ennetamise nõukogu juurde uus kohtusüsteemi digiteerimise nõukogu, kuhu kuuluvad üheteistkümne asutuse juhid. Nõukogu eesmärk on parandada teabevahetust kriminaalasjades õigusemõistmise protsessis ning ta vastutab ühiste arengualaste jõupingutuste kindlaksmääramise ja kavandamise, käimasolevate arengualaste jõupingutuste üle tehtava järelevalve ning teabehaldussüsteemi arendamise eest. Töö on kavandatud mitmes etapis, alustades elektroonilise teabevahetuse sisseseadmisest suurimat hulka kriminaalasju menetlevate asutuste vahel, nii et kõigi asutuste vahel on 2022. aastaks olemas täisühendus. Nõukogu koostab ka uue strateegilise kava kohtusüsteemi digiteerimiseks 2023. aastast edasi, kuna praegune strateegia aegub 2022. aastal.

Tõhusus

Kohtusüsteemi tõhusus on püsinud stabiilsena ja 2020. aastal lõpetati rohkem kohtumenetlusi kui varasematel aastatel. Tsiviil- ja kaubandusasjades on algatatud ja lõpetatud kohtumenetluste määr jäänud samaks (97,5 %) ning haldusasjades on see tõusnud (96,8 %-lt 2018. aastal 101,7 %ni 2019. aastal). Kohtuvaidluse lahendamiseks kulunud hinnanguline aeg nii tsiviil- kui ka kaubandusvaidlustes ja haldusasjades oli 2019. aastal endiselt lühike, kuigi sissetulevate haldusasjade arv on jätkuvalt suurenenud. Riigi andmed näitavad, et kuigi 2020. aastal sissetulevate kohtuasjade arv suurenes, suurenes lõpetatud kohtuasjade arv veelgi rohkem ning otsuseid tehti ligikaudu 8 % rohkem kui 2019. aastal. Riikliku kohtuadministratsiooni sõnul on see muu hulgas tingitud asjaolust, et vähem keerukaid kohtuasju on olnud sageli võimalik lahendada kirjalikus menetluses, samal ajal kui keerukamate kohtuasjade menetlemist on edasi lükatud. Kuna kohtud on jäänud üldiselt avatuks kogu COVID-19 pandeemia vältel ja konkreetsed meetmed on jäetud kohtute otsustada, on edasilükatud kohtuistungite määr vaid veidi suurenenud (2020. aastal 21,9 % võrreldes keskmiselt 20,3 %ga aastatel 2017–2019).

II.Korruptsioonivastane raamistik

Rootsil on korruptsiooni vastu võitlemiseks ja selle ennetamiseks õigus- ja institutsiooniline raamistik üldjoontes paigas. Valitsus on võtnud vastu Rootsi päris esimese riikliku tegevuskava aastateks 2021–2023, mille esimene eesmärk on ennetada korruptsiooni keskvalitsusasutustes. Riiklik korruptsioonivastane üksus on prokuratuuri eriosakond, mis vastutab kõigi korruptsiooni ja altkäemaksuga, sealhulgas piiriülese altkäemaksuga seotud kriminaaluurimiste eest. Rootsi politseiameti osana on riikliku korruptsioonivastase politseiüksuse ülesanne nii korruptsioonikuritegude uurimine kui ka korruptsiooni ennetamine, toetades erinevaid avaliku sektori asutusi korruptsioonivastase poliitika väljatöötamisel. Justiitsministeeriumi haldusalasse kuuluv Rootsi majanduskuritegude uurimise amet on volitatud uurima raskeid finantskuritegusid ja nende eest süüdistusi esitama ning sealhulgas kriminaaltulu sisse nõudma. Korruptsiooni ennetamise ja uurimise, kohtuekspertiisi ja auditeerimise eest vastutavad ka teised asutused, nagu riigikontroll, riiklik konkurentsiamet, riiklik kuritegude ennetamise nõukogu ja Rootsi politsei rahapesu andmebüroo.

Ekspertide ja äriringkondade hinnangul on Rootsi üks kõige vähem korrumpeerunud riike maailmas. Transparency Internationali 2020. aasta korruptsiooni tajumise indeksis oli Rootsile antud 85 punkti 100st ning Rootsi on sellega Euroopa Liidus 2. ja maailmas 3. kohal . See näitaja on püsinud suhteliselt stabiilsena viimase viie aasta jooksul .