6)

Artiklit 6 muudetakse järgmiselt: a) Lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga: „ 1. Juurdlust juhib ameti peadirektor. Ameti peadirektor tohib volitada kirjalikult ühte ameti tegevdirektorit juurdlust juhtima. Juurdlust juhivad ameti peadirektori järelevalve all ja tema vastutusel selleks määratud ameti töötajad .” b) Lõige 3 asendatakse järgmise tekstiga: „ 3. Ameti peadirektor annab oma töötajatele igaks juurdluseks selle sisu ja eesmärki käsitleva kirjaliku volituse, milles on märgitud juurdluse teostamiseks vajalik õiguslik alus ning sellest tulenevad volitused juurdluse teostamiseks .” c) Lisatakse järgmine lõige: „ 3 a. Kui ameti töötaja vastavalt määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 kohapeal kontrollides ja inspekteerides märgib mõne ettevõtja vastuseisu, teavitatakse sellest viivitamatult asjassepuutuva liikmesriigi pädevat asutust, mille amet on eelnevalt kontaktpunktiks määranud. Ameti nõudel pakub asjassepuutuva liikmesriigi pädev asutus vajalikku abi lõikes 3 sätestatud volituses täpsustatud ülesannete täitmiseks. Liikmesriigid peavad tagama pädevate riigiasutustega samadel tingimustel ja kooskõlas siseriiklike õigusaktidega ameti töötaja juurdepääsu kogu artiklis 1 sätestatud teabele ja dokumentidele, mis aitavad kaasa kohapealse kontrolli ning inspekteerimise teostamisele .” d) Lõige 4 asendatakse järgmisega: „ 4. Kohapeal kontrollides ja inspekteerides ning juurdlusi teostades järgivad ameti töötajad asjaomase liikmesriigi uurijate suhtes kehtivaid eeskirju ja tavasid, personalieeskirju ning artikli 4 lõike 1 teises lõigus osutatud otsuseid. Ameti töötajad tegutsevad vastavalt erapooletuse põhimõttele. Töötajad teavitavad viivitamata ameti peadirektorit, kui juurdlusega võib kaasneda huvide konflikt. Ameti peadirektor otsustab, kas tegemist on huvide konfliktiga. Vajadusel annab ameti peadirektor juhtnöörid asjassepuutuva töötaja asendamiseks .” e) Lõige 5 asendatakse järgmise tekstiga: „ 5. Juurdlust toimetatakse katkestamata teatava aja vältel vastavalt juhtumi asjaoludele ja keerukusele. Ameti töötajad peavad tagama juurdluste toimetamise vastavalt meetoditele, mis võimaldavad tõendite kaitsmist ja säilitamist. Kui esineb tõendite kadumise oht, võivad ameti töötajad vajadusel nõuda, et asjaomase liikmesriigi pädev asutus võtaks vastavalt siseriiklikele õigusaktidele kõiki vajalikke ettevaatusabinõusid või rakendusmeetmeid .” f) Lisatakse järgmine lõige ║: „Kui juurdluse käigus ilmneb, et uurimisaluse juhtumiga võib olla isiklikult seotud institutsiooni, ameti või asutuse liige, juht, ametnik, teenistuja või muu töötaja, või et oleks vaja võtta ettevaatusabinõusid või haldusmeetmeid liidu huvide kaitsmiseks, teavitab amet viivitamatult juurdlusest juhtumiga seotud institutsiooni, ametit või asutust. Edastatav teave sisaldab järgmisi andmeid: a) uurimisalus(t)e isiku(te) isikuandmed ning juhtumi asjaolud; b) mis tahes teave, mis aitab institutsioonil, ametil või asutusel otsustada, kas on vaja võtta ettevaatusabinõusid või haldusmeetmeid Euroopa Liidu huvide kaitsmiseks või vajadusel anda suuniseid ettevaatusabinõude või haldusmeetmete võtmise tähtaegade kohta ; c) vajaduse korral erimeetmed, mis on vajalikud konfidentsiaalsuse tagamiseks. Juhul, kui juurdluse huvides on vajalik täielik salajasus või on vaja rakendada siseriiklike õigusasutuste pädevusse kuuluvaid juurdlusmeetmeid, võib kõnealuse informatsiooni andmise asjaomasele institutsioonile, ametile või asutusele edasi lükata kooskõlas juurdluse suhtes kohaldatavate siseriiklike õigusnormidega. Ameti peadirektor põhjendab oma otsust kooskõlas seaduslikkuse järelevalvet käsitleva artikli 14 sätetega. Institutsioon, amet või asutus otsustab, kas konkreetse juhtumi puhul on vaja võtta ettevaatusabinõusid või haldusmeetmeid, võttes seejuures nõuetekohaselt arvesse juurdluse tõhusat teostamist ja ameti erimeetmeid, mis on vajalikud konfidentsiaalsuse tagamiseks. Institutsioon, amet või asutus teavitab ametit viivitamata otsusest käesoleva artikli kohaselt võetavate võimalike meetmete kohta või vajaduse korral vajadusest algatada täiendav distsiplinaarmenetlus, kui selline pädevus on ette nähtud personalieeskirjades. Täiendavat distsiplinaarmenetlust võib alustada pärast ametiga konsulteerimist .” g) Lõikele 6 lisatakse järgmine lõik: „Ameti töötajad tohivad paluda kolmandate riikide pädevate asutuste abi oma ülesannete täitmiseks kooskõlas nimetatud riikidega sõlmitud koostöökokkulepetega. Samuti tohivad ameti töötajad paluda rahvusvaheliste organisatsioonide abi oma ülesannete täitmiseks kooskõlas nimetatud organisatsioonidega sõlmitud kokkulepetega.” h) Lisatakse järgmine lõige ║: „Kui ilmneb, et juurdlust ei ole võimalik 12 kuu jooksul pärast algatamiskuupäeva lõpule viia, võib ameti peadirektor otsustada juurdlust pikendada kuni kuue kuu võrra. Ameti peadirektor teeb kindlaks vajaduse juurdlust pikendada . Enne otsuse vastuvõtmist teavitab ameti peadirektor järelevalvekomiteed põhjustest, mille tõttu ei ole võimalik juurdlust lõpule viia ja juurdluse lõpule viimiseks vajalikust kavandatud tähtajast . Kui juurdlust ei ole lõpule viidud järgmise 18 kuu jooksul pärast algatamiskuupäeva, teavitab ameti peadirektor järelevalvekomiteed põhjustest, mis ei võimaldanud juurdlust lõpule viia ja esitab oma arvamuse juurdluse pikendamise ning vajadusel juurdluse edasise teostamise kohta. Järelevalvekomitee edastab nimetatud arvamuse koopia asjassepuutuvale institutsioonile, ametile või asutusele. Juhul, kui juurdluse huvides või kooskõlas juurdluse suhtes kohaldatavate siseriiklike õigusnormidega on vajalik täielik salajasus, võib kõnealuse informatsiooni andmise edasi lükata. Ameti peadirektor esitab eelarvepädevale institutsioonile aastaaruande põhjuste kohta, mis ei võimaldanud tal juurdlust lõpule viia 30 kuu jooksul pärast algatamiskuupäeva Järelevalvekomitee esitab eelarvepädevale institutsioonile arvamuse nende põhjuste kohta .”