Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimise kohta (ÜMTde assotsieerimise otsus) /* COM/2012/0362 final - 2012/0195 (CNS) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST 1.1. Üldine taust Ülemeremaad ja -territooriumid (edaspidi „ÜMTd”) on olnud Euroopa Liiduga assotsieeritud alates Rooma lepingu jõustumisest 1958. aastal. Tegemist on Atlandi, Antarktika, Arktika, Kariibi mere, India ookeani ning Vaikse ookeani piirkonnas asuvate saartega. Kõnealused saared ei ole suveräänsed riigid, vaid sõltuvad neljast ELi liikmesriigist, milleks on: Taani, Prantsusmaa, Madalmaad ja Ühendkuningriik. ÜMTde liiduga assotsieerimine tuleneb põhiseaduslikest suhetest, mida kõnealused piirkonnad nelja liikmesriigiga omavad. ÜMTdel on üldiselt laiaulatuslik autonoomia, mis hõlmab selliseid valdkondi nagu majandusküsimused, tööturg, rahvatervis ning sise- ja tolliküsimused. Kaitse- ja välispoliitika jääb tavaliselt liikmesriikide pädevusse. ÜMTd ei ole liidu tolliterritooriumi osa ning jäävad väljapoole siseturu piire. Seetõttu ei kohaldata liidu õigusakte. Kuna ÜMTde elanikud on põhiseadusliku seose alusel ELi liikmesriigi kodanikud, on neil sellest tulenevalt ELi kodakondsus. ÜMTde kogurahvastik moodustab ainult 0,02 % (1,2 miljonit) kogu maailma rahvastikust. Nende maismaapindala on kokku ainult 80 000 ruutkilomeetrit[1]. Alates praeguse ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsuse vastuvõtmisest 2001. aastal, on piirkondlik ja rahvusvaheline keskkond, milles ÜMTd tegutsevad, märkimisväärselt muutunud. Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil on esile kerkinud uued poliitilised prioriteedid (nt keskkond, kliimamuutused, loodusvarade jätkusuutlik majandamine) ning muutunud on ka maailmakaubanduse struktuur. Euroopa Komisjon esitas Euroopa 2020. aasta strateegiaga ettepaneku strateegia[2] kohta, mis hõlmas kolme prioriteeti: arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv kui lahendus majandus- ja finantskriisile. ÜMTsid kimbutavad jätkuvalt majanduslikud ja sotsiaalsed probleemid ja/või neil on raskusi majanduse jätkusuutlikule tasemele viimisel. ÜMTde ees seisavad mitmed probleemid, mis on seotud nende haavatava keskkonnaga ning vajadusega tagada jätkusuutliku arengu keskkonnaalaste nõuete järgimine. Peamine ÜMTde ees seisev probleem kujutab endast majanduse ja ühiskonna seadmist jätkusuutliku arengu teele, tugevdades selleks konkurentsivõimet, vähendades haavatavust, suurendades keskkonnaalast kohanemisvõimet ning tehes koostööd naabritega ja integreerudes võimalusel piirkondlikku ja/või maailmamajandusse. Liidu jaoks peitub väljakutse ÜMTde aitamises nimetatud eesmärkide saavutamisel ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 198 sätestatud assotsieerimises, milleks kasutatakse ÜMTde vajaduste, hetkeolukorra, eripärade ja mitmekesisuse alusel kohandatud raamistikku. 1.2. Kehtivad sätted ELi-ÜMTde assotsieerimist käsitlevad kehtivad eeskirjad ja menetlused on sätestatud nõukogu 27. novembri 2001. aasta otsuses 2001/822/EÜ ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega (EÜT L 314/1, 30.11.2001), mida on muudetud otsusega 2007/249/EÜ (ELT L 109/33, 26.4.2007) ning XXXXXXX (Saint-Barthélemy´d käsitlev otsus). 1.3. Kooskõla muude ELi tegevuspõhimõtetega Euroopa 2020. aasta strateegias sätestatakse võrdlusalus, mille alusel tuleb kontrollida ELi poliitika sidusust ja ELi väärtuste, normide ja huvide edendamist[3]. Sidusust Euroopa 2020. aasta strateegiaga tuleb otsida aruka majanduskasvu ja jätkusuutlike prioriteetide raames, edendades toetust teadusuuringutele, innovatsioonile, samuti info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale ning jätkusuutliku majanduskasvu suutlikkusele kui sotsiaalmajandusliku arengu katalüsaatorile. Aastaid 2014–2020 hõlmav ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimist käsitlev otsus täidab selles suhtes olulist rolli. Idee luua kogemuste ja teadmiste jagamise keskused võiks tõepoolest siduda kõrgemate normide rakendamise ja edendamisega, hõlmates seejuures ka rahvusvahelisi norme näiteks keskkonna, toiduohutuse ja tarbija tervishoiu valdkonnas. ÜMTsid iseloomustab rikkalik bioloogiline mitmekesisus. Kõnealuse bioloogilise mitmekesisuse jätkusuutlikule kasutamisele ning kaitsele aitaks kaasa parem teaduslik dokumentatsioon ja juurdepääs teadustegevuse ja innovatsiooni tulemustele. ÜMTde ja nende kaubanduspartnerite, sealhulgas ELi liikmesriikide, vahelist kaubandust võivad lihtsustada ka toiduohutust ning loomade ja taimede tervist käsitlevate rahvusvaheliste normide rakendamine. Liidu pühendumus keskkonnaalaste normide täitmisele ning tema roll üleilmse partnerina kliimamuutuste vastases võitluses võib nii liidu kui ka ÜMTde jaoks olla suure tähtsusega. Komisjon on arvamusel, et bioloogiline mitmekesisus ja ÜMTde muud loodusvarad võiksid olla aluseks teadus-, looduskaitse- ning innovatsioonialasele tõhustatud koostööle. Keskkonnaalane partnerlus võib vastastikust huvi pakkuda mõlemale osapoolele. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA TOIMUNUD KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED Ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsuse läbivaatamise raames toimus ajavahemikus 2008–2011 erinevate sidusrühmadega mitmeid konsultatsioone. Need hõlmasid üldsusega konsulteerimisi, kuid ka korrapäraseid ÜMTde, nendega põhiseaduslikult seotud liikmesriikide ja Euroopa Komisjoni vahelisi ad hoc kohtumisi ning ka kehtiva ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsuse artiklis 7 ettenähtud organite raames peetud dialooge: keskkonna- ja kaubandusküsimustele, ÜMTde piirkondlikule integratsioonile, ÜMTde finantsteenustele ning tulevastele ELi-ÜMTde suhetele pühendatud iga-aastased foorumid, korrapärased kolmepoolsed kohtumised ning partnerlustöörühmad. 2.1. Konsultatsioonid Sidusrühmadega peetud konsultatsioonide tulemuste raames tõsteti esile järgmised küsimused: Vastustes 2008. aasta rohelisele raamatule[4] soovisid sidusrühmad suunata assotsieerimise fookust praeguselt vaesuse vähendamiselt ja arengukoostöölt rohkem vastastikusele partnerlussuhtele, mis keskenduks ÜMTde jätkusuutlikule arengule (st arengumudelile, milles on ühendatud majandustegevus ja pikaajaline sotsiaalne heaolu ning mille raames on tagatud loodusvarade ja ökosüsteemide säilimine tulevaste põlvkondade jaoks), mis toetaks samal ajal liidu väärtuste ja normide edendamist maailmas. Kõnealust mõtet rõhutati 2008. aasta oktoobris toimunud sidusrühmade konverentsil, kus osales üle 100 osapoole, kes esindasid ÜMTde ametiasutusi, seotud liikmesriike, ELi institutsioone ja asutusi ning kodanikuühiskonda laiemalt. Ka Euroopa Liidu Nõukogu[5] pooldas paradigma muutust ning avaldas sellele toetust. 2011. aasta veebruaris vastu võetud ühist seisukohta käsitlevas dokumendis[6] kutsusid ÜMTd ja nendega seotud liikmesriigid üles senisest enam tunnustama ÜMTsid Euroopa osana. Sellise assotsieerimise aluseks oleksid liidu ja ÜMTde ühised huvid ning see keskenduks potentsiaalile ja ÜMTde haavatavusele. Dokumendis pööratakse tähelepanu ka vajadusele tunnustada ja võtta arvesse ÜMTde huve järgmistes valdkondades: soodustuste vähendamine ja kaubandusega seotud küsimused ning suutlikkuse suurendamine. Samuti toonitati, et järgmised keskkonna, kliimamuutuste ja katastroofiohu vähendamisega seotud küsimused peaksid kuuluma tulevase ELi-ÜMTde suhete prioriteetide hulka: ÜMTde bioloogilise mitmekesisuse ja loodusvarade jätkusuutlik kasutamine ja kaitse, keskkonnaohutus, energia ja taastuvenergia, ökosüsteemide säilitamine, kliimamuutuste mõjude vastane võitlus ja nende leevendamine, õnnetustele reageerimiseks valmisolek, invasiivsed võõrliigid, jätkusuutlik kalandus. Sidusrühmad[7] kutsusid üles edendama liidu ja ÜMTde ning äärepoolseimate piirkondade vahelist koostööd bioloogilise mitmekesisuse säilitamise ja ökosüsteemi teenuste valdkonnas. Liidu ja ÜMTde vahelise solidaarsuse aluseks peaks olema asjaolu, et ÜMTde elanikud on seotud liikmesriikide kodanikena ka ELi kodanikud. Rõhutati, et aidates ÜMTdel tugevdada oma konkurentsivõimet ja vastupidavust, vähendada haavatavust ning osaledes piirkondlikus keskkonnas, investeeriks liit tegelikult strateegilistesse tugipunktidesse, mille abil edendada maailmas liidu väärtusi. 2.2. Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine ELi ja ÜMTde vahelist assotsieerimist on analüüsitud mitmetes komisjoni või ÜMTde tellitud uuringutes. Kõnealused uuringud hõlmasid teemasid nagu ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimist käsitlevas otsuses sisalduv kauplemiskord, ÜMTde keskkonnaprofiilid, ÜMTde statistilised süsteemid ja suutlikkus, ÜMTde katastroofideks valmisolek ning liidu koostöö ÜMTdega ajavahemikus 1999–2009[8]. Viimati nimetatud uuring esitati ja seda arutati sidusrühmadega 2011. aasta märtsis toimunud iga-aastasel ÜMTde-ELi foorumil. Liidu finantsabi ÜMTdele käsitlenud erinevate uuringute peamised soovitused olid järgmised: (1) inkorporeerida ELi ja ÜMTde vahelise koostöö kavandamisse viimase kümnendi jooksul esile kerkinud poliitilised prioriteedid; (2) kohandada finantsabi kavandamise eeskirju ja menetlusi selliselt, et reageerimise aeg oleks võimalikult lühike; (3) edendada ÜMTde ja nende naaberriikide vahelist koostööd, muu hulgas ÜMTde, AKV riikide ja äärepoolseimate piirkondade jaoks kättesaadavate finantsinstrumentide parema koordineerimise kaudu; (4) lihtsustada juurdepääsu liidu horisontaalsetele programmidele, millest ÜMTd abi võiksid saada. Ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsuse kaubandusaspekte ja sellega seonduvat käsitlenud erinevate uuringute peamised soovitused olid järgmised: (1) kohandada kaupadega kauplemist käsitlevat korda selliselt, et see arvestaks paremini struktuuriliste raskustega, muu hulgas liitu suunduvale ÜMTde ekspordile paindlikumate päritolureeglite kehtestamise kaudu; (2) võimaldada ÜMTdel saada osa soodsamatest kaubandussuhetest teiste ÜMTde ja arenguriikidega, et peegeldada teenuskaubanduse üha kasvavat tähtsust maailma- ja piirkondlikus majanduses viimase kümnendi jooksul ning lihtsustada piirkondlikku integratsiooni kõnealuses valdkonnas; (3) näha ette toetust ja suutlikkuse suurendamist ÜMTde kaubandusega seotud poliitika arendamisele ning toetada ÜMTde õigusliku reguleerimise reformi; (4) toetada ELi turule juurdepääsu käsitlevate tingimustega seotud teabe levitamist; (5) säilitada Euroopa Komisjoni ja ÜMTde vahel nt kaubandust ja kaubandusega seotud küsimusi hõlmav otsene dialoog ning tagada, et ELi kaubandusläbirääkimistel võetakse arvesse ÜMTde huvisid. Keskkonnaalaste küsimustega seoses soovitati erinevates uuringutes, et liit ja ÜMTd teeksid rohkem koostööd järgmistes valdkondades: (1) kliimamuutused; (2) loodusõnnetused; (3) ohud elusloodusele ja bioloogilisele mitmekesisusele, elupaikade hävimine; (4) ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüük; (5) jäätmekäitlus; (6) veevarustus ja kanalisatsioon. 2.3. Mõjuhinnang Mõju hindamise käigus uuriti üksikasjalikumalt kolme valikuvõimalust. 1. valikuvõimalus: kehtiva ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsuse status quo muutusteta uuendamine 1. valikuvõimaluse alusel säilitatakse praegu kehtiva assotsieerimise otsuse struktuur ja sisu ka ajavahemikuks 2014–2020. Status quo säilitamist võiks tulevase ELi ja ÜMTde vahelise assotsieerimise otsuse puhul õiguspäraselt kaaluda ühe võimaliku lahendusena, kuna praegune kehtiv kord on osutunud ÜMTde sotsiaalset ja majanduslikku arengut soosivaks, võimaldades muu hulgas vaba juurdepääsu suurele ELi turule ning toetust sellest tulenevate ekspordivõimaluste ärakasutamisele. Ajavahemikus 1999–2009 toimunud ELi ja ÜMTde vahelist koostööd peetakse välisuuringute põhjal sidusaks nii assotsieerimise eesmärkide kui ka ÜMTde poliitiliste prioriteetide osas ning ELi ja ÜMTde ja liidu muude strateegiate vahel ei täheldatud märgatavaid vastuolusid ega puudusi. Kuigi 1. valikuvõimalus on kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu neljanda osa ja selle preambuliga, ei võimalda see saavutada ÜMTde, liikmesriikide ja komisjoni jagatud eesmärki ümber kujundada ning ajakohastada ELi ja ÜMTde vahelisi suhteid vastastikkuse alusel. Selle asemel, et ajakohastada suhteid ning võtta kasutusele senisest vastastikusem partnerlusvorm, milles ühiseid huvisid paremini arvesse võetakse, säilitatakse abiandja/abisaaja vahelisel suhtel põhinev lähenemisviis, mis on traditsiooniliselt ELi ja ÜMTde vahelisi suhteid iseloomustanud. ÜMTde kaupade ja teenuste juurdepääs liitu jääks jätkuvalt sõltuma kehtivatest eeskirjadest ning selle tulemusena kaotaksid ÜMTd juurdepääsu turule (soodustuste vähenemine). See mõjutaks negatiivselt ÜMTde sotsiaalset ja majanduslikku olukorda. 2. valikuvõimalus: ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsuse ajakohastamine ja ELi poliitilise raamistikuga vastavusseviimine 2. valikuvõimaluse abil ajakohastataks ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsust ning viidaks see liidu poliitilise raamistikuga vastavusse. Ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsuse eesmärgid ja põhimõtted vaadatakse läbi, võttes arvesse ELi nõukogu poliitilisi suundumusi, ÜMTde ja nendega seotud liikmesriikide erinevaid taotlusi ning välisuuringute tulemusi. 2. valikuvõimalus tõhustaks kogu konsultatsiooniprotsessi vältel sidusrühmade kindlaks tehtud ühistel huvidel põhinevat ELi ja ÜMTde vahelist koostööd. Sellega edendataks ka tõhusamat koostööd, võttes liidu, ÜMTde ja nendega seotud liikmesriikide vahel keskendunumaid ja koordineeritumaid meetmeid. ÜMTde poolt prioriteetseteks koostööaladeks peetavad valdkonnad saaksid liidu poolt suuremat toetust (nt: bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste säilitamine, teadusuuringud ja innovatsioon). 2. valikuvõimaluse raames toetaks liit ÜMTsid lahenduse leidmisel tundlikele küsimustele, mis kahjustavad nende jätkusuutlikku arengut (nt kliimamuutuste küsimus, mille lahendamiseks ÜMTde pingutustest üksi ei piisa). Selliste probleemide lahendamiseks ei suuda saarepiirkonnad üksi edukaid lahendusi välja töötada, vaid nad peavad leidma partnerid ning integreeruma üleilmsetesse meetmetesse. 2. valikuvõimalus võimaldaks ÜMTdel ajakohastada kauplemiskorda liiduga, mis 1) tooks kaasa tõhustatud päritolureeglid ning 2) tagaks teenuskaubanduse ja asutamisõiguse raames kohtlemise, mille tingimused oleksid sama soodsad, kui kohtlemise puhul, mida liit kohaldab muude kolmandatest osapooltest partnerite suhtes. Praegu kehtiva raamistiku alusel on ÜMTd ebasoodsamas olukorras. 2. valikuvõimalus oleks kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu neljanda osa ja selle preambuliga. 2. valikuvõimalus hõlmaks ka ELi nõukogu poliitilisi suundumusi kolme eesmärgi osas, mis käsitlevad konkurentsivõimet, kohanemisvõimet ja koostööd. 2. valikuvõimaluse raames võetaks assotsieerimisraamistikus arvesse hiljutisi poliitilisi arenguid ning samuti viimase kümnendi jooksul esile kerkinud arutelusid. Kõnealuse valikuvõimaluse puhul oleks tagatud poliitika sidusus ning seda tõhustataks. Sotsiaalsed, majanduslikud ja keskkonnaalased mõjud oleksid positiivsemad kui 1. valikuvõimaluse puhul. 2. valikuvõimaluse puhul oleks praegusest paremini arvestatud ühiste huvidega. 2. valikuvõimalus võimaldaks integreerida liidu poliitika raamistiku prioriteedid liidu ja ÜMTde vahelistesse suhetesse ning samal ajal edendataks ELi lisaväärtust üleilmse partnerina uute üleilmsete probleemide lahendamisel. Selliselt edendaksid ÜMTd laiemas maailmas paremini liidu väärtusi ja norme. 3. valikuvõimalus: mitmete partnerluslepingute sõlmimine 3. valikuvõimalusega soovitakse mitmekesistada ELi ja ÜMTde vahelisi suhteid. Kaubandus- ja majanduskoostöö valdkonnas kohaldatakse kahte lähenemisviisi. Teatavad ÜMTd võivad vajadusel ja võimalusel ühineda ELi muude kahepoolsete kaubanduslepingutega (majanduspartnerluslepingud või vabakaubandusleping). Ülejäänud ÜMTde jaoks nähakse assotsieerimisraamistiku raames ette 1. ja 2. valikuvõimalusega võrdne ÜMT kaubanduskord. See ei hõlmaks kaubandus- ja majanduskoostööd nende ÜMTdega, mis oleksid ühinenud teiste kaubanduslepingutega, kuid see sisaldaks koostööd kõigi ÜMTdega kõigis teistes valdkondades. Alternatiivne valikuvõimalus oleks selline, kus kogu ÜMTsid hõlmav koostöö, mis toimuks majanduspartnerluslepingute või vabakaubanduslepingute raames, leiaks aset nende lepingute kontekstis. Selle kohaselt toimuks finantsabi andmine ka väljaspool assotsieerimisraamistikku. Mõned ELi-ÜMT assotsieerimisega seotud eesmärgid on võimalik täita ÜMTsid muudesse kaubanduslepingutesse integreerides või assotsieerides. See toimuks siiski väljaspool assotsieerimist. Lisaks sellele ei ole 3. valikuvõimalust võimalik kohaldada enamiku või isegi kõigi ÜMTde vajaduste ja olukorra suhtes. Negatiivset mõju võib tekkida ka liidule, kui ÜMTde kehtivatesse lepingutesse inkorporeerimisega kaasneb märkimisväärses koguses hüvitisi. ÜMTde teistesse kaubanduslepingutesse integreerimise kaudu ei ole liikmesriikidega põhiseaduslikke seoseid omavad assotsieeritud riigid ja territooriumid seaduslikult enam ÜMTd. Kuna 3. valikuvõimaluse rakendamise tulemuseks võib olla see, et liit peab leidma lahendused iga ÜMTga erinevat tüüpi suhete loomiseks, oleks õiguslik menetlus väga keeruline ning seda tuleks iga ÜMT puhul korrata. Suure tõenäosusega suurendaks see segadust nende staatuse kohta ja samuti nende elanike jaoks. Erinevates lepingutes praegu kehtivaid või tulevikus kavandatavaid teatavaid eeskirju ei saa ÜMTde elanike suhtes kohaldada, kuna nad on ELi kodanikud. Seega võib 3. valikuvõimaluse rakendamine suurendada Euroopa Liidu toimimise lepingu territoriaalse ja isikulise kohaldamisala vahel eksisteerivat pinget. Segadust võib veelgi suurendada erinevat liiki koostöö tegemine erinevate raamistike raames. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG 3.1. Õiguslik alus ELi-ÜMT assotsieerimise aluseks on Euroopa Liidu toimimise lepingu neljas osa. ÜMT-ELi assotsieerimise üksikasjalikud eeskirjad ja menetlused on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 203 alusel nõukogu otsuses, millega nähakse ette, et sellised õigusaktid võetakse vastu spetsiaalse seadusandliku menetluse kaudu. 3.2. Subsidiaarsus Euroopa Liidu toimimise lepingu neljanda osa sätetes esitatud üksikasjalikud tingimused tuleb tingimata täita liidu tasandil, kuna ÜMTde ja liidu vahelise assotsieerimise, sotsiaalse ja majandusliku arengu ning tihedate majandussidemete eesmärki ei ole võimalik saavutada liikmesriigi tasandi meetmete abil. Lisaks sellele ei oleks ÜMT kaubanduskorraga seotud liikmesriikide meetmed teostatavad, kuna ühine kaubanduspoliitika kuulub liidu ainupädevusse (Euroopa Liidu toimimise lepingu viies osa, II jaotis). Euroopa Komisjoni õigusakti ettepanekus sisalduv ÜMTdega tehtava koostöö suhtes võetav lähenemisviis järgib partnerluse, vastastikuse täiendavuse ja subsidiaarsuse põhimõtteid. Selle kohaselt peaks ÜMTdele antava liidu finantsabi aluseks olema programmidokumendid, mille eest vastutavad ühiselt ÜMTde pädevad ametiasutused ja komisjon ning milles määratletakse liidu ja ÜMTde vahelised koostööstrateegiad. Kõnealuste koostööstrateegiate aluseks on ÜMTde pädevate asutuste vastu võetud arengueesmärgid, strateegiad ja prioriteedid. Meetmed määratakse kindlaks komisjoni, ÜMTde ja nendega seotud liikmesriikide vahelise tiheda konsulteerimise käigus, järgides täielikult iga partneri vastavaid institutsionaalseid, õiguslikke ja finantspädevusi. Ilma et see piiraks komisjoni pädevust, vastutavad koostööstrateegia raames kokku lepitud meetmete rakendamise eest esmaselt ÜMTde ametiasutused. Komisjon vastutab kõnealuste programmide ja projektide üldeeskirjade ja tingimuste kehtestamise eest. 3.3. Proportsionaalsuse põhimõte Assotsieerimise eesmärk eeldab vastavalt artiklitele 198 ja 199 kõikehõlmavat partnerlust, mis hõlmab institutsioonilist raamistikku ja kaubanduslepinguid ning sisaldab mitmeid koostöövaldkondi ning aluspõhimõtteid, mis käsitlevad ÜMTdele antavat liidu finantsabi. Selleks on vaja ulatusliku kohaldamisalaga õigusakti. Lepingus esitatud eesmärgid vaatavad tulevikku. Seetõttu on vaja piisavalt pika kestusega otsust. Kuna aastaid 2014–2020 käsitleva mitmeaastase finantsraamistiku vältel saavad ÜMTd abi nii 11. Euroopa Arengufondist kui ka liidu üldeelarvest, on sobilik viia otsuse kestus vastavusse mitmeaastase finantsraamistiku kestusega. Komisjoni ettepanekus esitatakse lähenemisviis, mis on paindlik ning milles arvestatakse iga ÜMT olukorda. Tehakse ettepanek jälgida ELi-ÜMT koostöö tõhusust auditite ning eel-, vahe- ja järelhindamiste kaudu. 4. MÕJU EELARVELE Komisjoni teatises[9] „Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning ülemeremaade ja -territooriumidega ajavahemikus 2014–2020 tehtava liidu koostöö rahastamist (11. Euroopa Arengufond) käsitleva mitmeaastase finantsraamistiku ettevalmistamine” nähakse ÜMTdega koostööks ette 343,4 miljonit eurot. 343,4 miljonit eurot eraldatakse enne 31. detsembrit 2013 vastu võetud nõukogu otsuse alusel ÜMTde assotsieerimise rakendamiseks; nimetatud summast eraldatakse 338,4 miljonit eurot territoriaalsete ja piirkondlike programmide rahastamiseks ning 5 miljonit eurot EIPle intressitoetuste ja tehnilise abi rahastamiseks vastavalt ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsusele. 2012/0195 (CNS) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimise kohta (ÜMTde assotsieerimise otsus) EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 203, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu 27. novembri 2001. aasta otsus 2001/822/EMÜ ülemeremaade ja ‑territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega[10] kehtib 31. detsembrini 2013. Vastavalt otsuse artikli 62 lõikele 4 kehtestab nõukogu Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 198–202 esitatud põhimõtete hilisemaks kohaldamiseks vajalikud sätted. (2) 22. detsembri 2009. aasta järeldustes ELi suhete kohta ülemeremaade ja ‑territooriumidega (ÜMTdega)[11] esitas nõukogu komisjonile üleskutse teha 2012. aasta juuliks seadusandlik ettepanek ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsuse läbivaatamiseks. Nõukogu kiitis heaks komisjoni ettepaneku rajada ELi ja ÜMTde tulevane partnerlus kolmele sambale – konkurentsivõime edendamine, vastupanuvõime parandamine ja haavatavuse vähendamine, samuti ÜMTde ja teiste partnerite ning naaberpiirkondade vahelise koostöö ja integratsiooni süvendamine. (3) Komisjon viis läbi avaliku konsultatsiooni, mis kestis 2008. aasta juunist oktoobrini, ja esitas ettepaneku uue assotsieerimise otsuse põhisuundade kohta. Konsulteerimise tulemuste kokkuvõte esitati komisjoni teatises „ELi ning ülemeremaade ja ‑territooriumide vahelise uue partnerluse põhijooned”[12]. (4) Aluslepingu ja teiseste õigusaktide üldsätteid ei kohaldata ÜMTde suhtes automaatselt, välja arvatud mõned sätted, mille puhul see on selgesõnaliselt sätestatud. Kuigi ÜMTd ei kuulu kolmandate riikide hulka, ei moodusta need ka osa ühtest turust ning peavad kaubanduse valdkonnas täitma kolmandatele riikidele pandud kohustusi, eelkõige päritolureegleid, tervishoiu- ja taimetervisenorme ning kaitsemeetmeid. (5) ÜMTde jätkusuutliku arengu toetamiseks tuleks ELi ja ÜMTde vahelist erisuhet edasi arendada ning asendada tavapärane arengukoostööalane lähenemisviis vastastikuse partnerlusega. ELi ja ÜMTde vaheline solidaarsus peaks põhinema ka nende ainulaadsel suhtel ja tõsiasjal, et kuulutakse samasse Euroopa perre. (6) Kodanikuühiskonna panust ÜMTde arengusse saab suurendada kodanikuühiskonna organisatsioonide tugevdamise kaudu kõikides koostöövaldkondades. (7) Kuigi igas geograafilises piirkonnas on osalejate ja liidu õiguse suhe erinev, lähtub ÜMTde ja nende naabrite vaheline koostöö kõigi osapoolte huvidest, võttes arvesse ÜMTde geograafilist asukohta ning keskendudes eelkõige ühist huvi pakkuvatele valdkondadele ning liidu väärtuste ja standardite edendamisele. (8) Euroopa Liit toetab ÜMT poliitikat ja strateegiaid vastastikust huvi pakkuvates valdkondades ÜMT vajaduste, võimaluste ning valikute alusel. (9) Assotsieerimise eesmärk peaks olema bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste säilitamine, taastamine ja jätkusuutlik kasutamine, kuna need on jätkusuutliku arengu oluline eeltingimus. (10) ÜMTde maismaa ja mere bioloogiline mitmekesisus on suur. Kliimamuutused võivad mõjutada ÜMTde looduskeskkonda ja ohustavad nende jätkusuutlikku arengut. Meetmete võtmine bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste säilitamise, suurõnnetuste ohu vähendamise, loodusvarade jätkusuutliku kasutamise ja jätkusuutliku energia valdkonnas võimaldab ÜMTdel kohaneda kliimamuutuste mõjuga ja seda leevendada. (11) Liidu ja ÜMTde vahelistes suhetes tuleks arvesse võtta, et ÜMTd võivad mängida olulist rolli mitmepoolsete keskkonnakokkulepete raames võetud liidu kohustuste täitmisel. (12) Selleks et suurendada ÜMTde majanduse vastupanuvõimet välistele vapustustele, tuleb ÜMTdel aidata vähendada sõltuvust fossiilkütustest, et vähendada nende mõjutatavust kütusele juurdepääsust ja hindade kõikumisest. (13) Liit võib aidata vähendada ÜMTde vastupidavust suurõnnetuste suhtes ning toetada nende meetmeid selles valdkonnas. (14) ÜMTde geograafiline kaugus kahjustab nende konkurentsivõimet, mistõttu tuleb parandada juurdepääsuvõimalusi. (15) EL ja ÜMTd tunnustavad hariduse tähtsust ÜMTde jätkusuutliku arengut võimendava tegurina. (16) ÜMTde majanduslik ja sotsiaalne areng peaksid teineteist toetama, et tugevdada ÜMTde konkurentsivõimet ning täita eelkõige kaitsetute elanikkonnarühmade ja puuetega isikute sotsiaalse heaolu ja kaasatuse eesmärgid. Seepärast peaks ELi ja ÜMTde vaheline koostöö hõlmama ka teabe ja hea tava vahetamist muu hulgas oskuste arendamise ja sotsiaalkaitse valdkonnas, samuti puuetega inimeste õiguste edendamist, lähtudes ÜRO puuetega isikute õiguste konventsioonist. Lisaks peaks liidu ja ÜMTde assotsieerimine aitama edendada inimväärset tööd ja sotsiaalse dialoogi häid tavasid, aga ka tööõiguse põhireeglite järgimist, võrdseid võimalusi, mittediskrimineerimist ja juurdepääsu nii ÜMTdes kui ka piirkondades, kus nad asuvad. (17) ÜMTde majandust ja elanike tervist võivad kahjustada nakkushaigused, näiteks denguepalavik Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikides ning Chikungunya viirus India ookeani piirkonna riikides. Epideemiad vähendavad ÜMTde rahvastiku tootlikkust ja tõenäoliselt mõjuvad kahjulikult ka turismile, mis on paljude ÜMTde majanduse alustala. ÜMTdesse reisib palju turiste ja mujalt pärit töötajaid, seetõttu võivad neid ohustada sissetoodud haigused, ning vastupidi, kuna ÜMTdest reisib tagasi suur hulk inimesi, võib see põhjustada nakkushaiguste levikut Euroopas. Kuna ÜMTde majanduse jätkusuutlikkus sõltub suurel määral turismist, on eriti oluline tagada turismi ohutus. (18) Liidu ja ÜMTde assotsieerimise puhul tuleks võtta arvesse ja säilitada ÜMTde kultuurilist mitmekesisust ja identiteeti. (19) Euroopa Liit tunnistab, et partnerlust ÜMTdega tuleb elavdada hea valitsemistava ning organiseeritud kuritegevuse, inimkaubanduse, terrorismi ja korruptsiooni vastase võitluse valdkonnas. (20) Liidu ja ÜMTde koostöö peaks aitama saavutada jätkusuutliku arengu eesmärke majandus-, sotsiaal- ja keskkonnaarengu raames. (21) Üleilmsed muutused, mis kajastuvad jätkuvas kaubanduse liberaliseerimise protsessis, mõjutavad suurel määral liitu, mis on ÜMTde peamine kaubanduspartner, ÜMTde AKV riikidest naabreid ja teisi majanduspartnereid. (22) ÜMTd on saarepiirkonnad, mille keskkond on kergesti mõjutatav ja vajab piisavat kaitset muu hulgas jäätmekäitluse valdkonnas. Seoses radioaktiivsete jäätmetega pakuvad sellist kaitset Euratomi asutamislepingu artikkel 198 ja sellest tulenevad teisesed õigusaktid, välja arvatud Gröönimaa puhul, mille suhtes Euratomi asutamisleping ei kehti. Muid jäätmeid silmas pidades tuleks täpsustada, millised liidu eeskirjad ÜMTdes kehtima hakkavad. (23) Käesoleva otsusega tuleks suurendada päritolureeglite paindlikkust, muu hulgas nähes ette uusi päritolu kumulatsiooni võimalusi. Kumulatsioon peaks hõlmama mitte ainult ÜMTsid ja majanduspartnerluse lepingutes osalevaid riike, vaid teatud tingimustel ka tooteid, mis pärinevad riikidest, kelle suhtes liit kohaldab vabakaubanduslepingut, ning teatavatel tingimustel ka selliseid tooteid, mis pääsevad liitu tollimaksu ja kvoodivabalt liidu üldise soodustuste süsteemi[13] raames. Need tingimused on vajalikud, et vältida kaubandussätete eiramist ja tagada kumulatsioonireeglite nõuetekohane täitmine. (24) ÜMTde asjaomaste ettevõtjate ja ametkondade huvides tuleks ajakohastada menetlusi, mille alusel tõendatakse pärinemist ÜMTdest. Seetõttu tuleks ajakohastada ka liidu ja ÜMTde vahelist halduskoostööd käsitlevaid sätteid. (25) Ette tuleb näha halduskoostöö meetodid ning sätestada võimalus pettuse, eeskirjade eiramise, toodete päritolu käsitlevate reeglite süstemaatilise täitmatajätmise ja halduskoostöö puudumise puhul ajutiselt peatada kõigi või teatavate ÜMTst pärit toodete suhtes kehtestatud sooduskord. Ette tuleks näha ka piisavalt üksikasjalikud kaitse- ja järelevalvemeetmed. See annaks ÜMTdele, liidu pädevatele asutustele ning ettevõtjatele selged ja läbipaistvad eeskirjad ja menetlused. Lisaks on ühistes huvides nõuetekohaselt rakendada menetlusi ja korda, mille alusel ÜMTde kaupu saab eksportida ELi tollimaksu- ja kvoodivabalt. Seepärast on asjakohane lisada säte, millega selgitatakse selliste meenetluste ja korra kohaldamisel tehtavate haldusvigade tagajärgi, millega kahjustatakse imporditollimaksu laekumist liidu eelarvesse. Selles sättes tuleks selgesõnaliselt kinnitada, et sellisest kahjust põhjustatud finantskoormust ei kaeta liidu eelarvest, vaid selle katab liikmesriik, kellel on erisuhted ÜMTga, ja kelle ametiasutused vea tegid. Sättes ei tohiks eristada ÜMTdest pärit kaupu ja kolmandatest riikidest pärit kaupu ning see peaks hõlmama mõlemat olukorda. (26) Võttes arvesse üleilmse teenuskaubanduse ja asutamisõiguse arengut ning vajadust ÜMTd sellesse integreerida, tuleb toetada teenusteturu arengut ja investeerimisvõimalusi, parandades ÜMTde teenuste ja neist lähtuvate investeeringute pääsu liidu turule. Sellega seoses peaks liit kõiki enamsoodustusrežiimi klausleid kasutades ÜMTdele võimaldama sama soodsat kohtlemist, kui on soodsaim mis tahes teisele kaubanduspartnerile võimaldatud kohtlemine, jättes ÜMTdele siiski võimaluse paindlikult kujundada oma kaubandussuhteid, nähes ette, et ÜMTd võimaldavad liidule sellist kohtlemist, mis vastab kohtlemisele, mida ÜMTd võimaldavad muudele suurtele kaubanduspartneritele. (27) Intellektuaalomandiõigused on tähtis innovatsiooni ergutamise tegur ning majandusliku ja sotsiaalse arengu edendamise vahend. Nende abil kaitstakse intellektuaalset loomingut ja see on kasulik ka riikidele. Intellektuaalomandiõiguste kaitse ja jõustamine aitab edendada kaubandust, majanduskasvu ja välisinvesteeringuid ning võidelda võltsitud toodete põhjustatud tervise- ja turvalisuseohtudega. ÜMTdele on kasulik intellektuaalomandiõiguste poliitika välja töötada eelkõige bioloogilise mitmekesisuse säilitamise ja tehnoloogia arengu valdkonnas. (28) Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed ning kaubanduse ees seisvad tehnilised takistused võivad avaldada mõju kaubandusele ja nõuavad koostöö tegemist. Kaubandus- ja kaubandusega seotud koostöö peaks hõlmama ka konkurentsipoliitikat ja intellektuaalomandiõigusi, mis on olulised kaubandusest saadava tulu õiglaseks jaotamiseks. (29) Selleks et ÜMTd saaksid parimatel tingimustel osaleda liidu siseturul ning piirkondlikul, allpiirkondlikul ja rahvusvahelisel turul, tuleb arendada ÜMTde suutlikkust asjakohastes valdkondades. Nii näiteks tuleb arendada inimressursse ja nende oskusi ning väikese ja keskmise suurusega ettevõtteid, mitmekesistada majandussektoreid ja rakendada investeerimiskliimat parandavat õigusraamistikku. (30) Euroopa Liit ja ÜMTd peaksid tegema koostööd finantsteenuste valdkonnas, et muuta finantssüsteem turvalisemaks, usaldusväärsemaks ja läbipaistvamaks ning seega toetada ülemaailmset finantsstabiilsust ja jätkusuutlikku majanduskasvu. Jõupingutused selles valdkonnas tuleks suunata rahvusvaheliselt kokkulepitud standardite kasutuselevõtmisele ja ÜMTde õigusaktide ühtlustamisele liidu finantsteenuste õigustikuga. Piisavat tähelepanu tuleks pöörata ÜMTde ametiasutuste (sealhulgas järelevalveasutuste) haldussuutlikkuse tugevdamisele. (31) ÜMTdele antav finantsabi peaks põhinema ühtsetel, läbipaistvatel ja tõhusatel kriteeriumidel ning arvesse tuleks võtta ka ÜMTde vajadusi ja saavutusi. Kriteeriumid peaksid sisaldama elanike arvu, sisemajanduse koguprodukti taset, eelmistest Euroopa Arengufondidest eraldatud summasid ja ÜMTde geograafilisest eraldatusest tulenevaid probleeme. (32) ÜMTde ametiasutuste juhtimissuutlikkuse tõhususe, lihtsustamise ja tunnustamise huvides tuleks ÜMTdele eraldatud rahalisi vahendeid hallata vastastikuse partnerluse alusel. Lisaks peaksid ÜMTde ametiasutused võtma eesmärgiks välja töötada ja rakendada sellist poliitikat, mis vastab poolte vahel kokkulepitud koostööstrateegiatele. (33) Artiklites 9 ja 82 sätestatud rahalise abi andmise korraga on peavastutus 11. EAFi programmitöö ja rakendamise alase koostöö eest delegeeritud eelkõige ÜMTdele. Koostöö toimub valdavalt kooskõlas ÜMTde õigusnormidega ning tugevdab toetust programmis ettenähtud toimingute järelevalvele, hindamisele ja auditeerimisele. Lisaks tuleb selgelt sõnastada, et ÜMTdel on õigus rahastamisele erinevatest rahastamisallikatest, nagu on sätestatud artiklis 76. (34) Selleks et võtta vastu üksikasjalikud eeskirjad programmitöö dokumentide ettevalmistamise, järelmeetmete võtmise, auditeerimise, hindamise, läbivaatamise ja rakendamise ning aruannete esitamise ja finantskorrektsioonide kohta, tuleks komisjonile käesoleva otsuse IV osa suhtes anda pädevus võtta vastu õigusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290. Selleks et võtta arvesse tehnoloogia arengut ja tollialastes õigusaktides tehtud muudatusi, tuleks komisjonile anda ka pädevus vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290 võtta vastu õigusakte, millega muudetakse VI lisa liiteid. Eriti oluline on, et komisjon peaks ettevalmistustöö käigus vajalikke konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning nõuetekohase edastamise nõukogule. (35) [Vastavalt Bermuda valitsuse soovile ei kohaldata käesolevas otsuses sätestatud assotsieerimiskorda Bermuda suhtes.] (36) Käesolev otsus annab komisjonile võimaluse leida uuenduslikke, järjekindlaid ja erinevatest olukordadest lähtuvaid lahendusi, võttes arvesse eespool nimetatud tegureid. (37) Käesolev otsus peaks asendama otsuse 2001/822/EÜ, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Esimene osa Ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimist käsitlevad üldsätted 1. peatükk Üldsätted Artikkel 1 Eesmärk 1. Ülemeremaade ja -territooriumide (edaspidi „ÜMTd”) assotsieerimine Euroopa Liiduga (edaspidi „liit”) on Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 198 põhinev partnerlus, millega toetatakse ÜMTde jätkusuutlikku arengut ja edendatakse ELi väärtusi ja standardeid kogu maailmas. 2. Assotsieerimises osalevad partnerid on liit, ÜMTd ja liikmesriigid, kellega ÜMTd on seotud (edaspidi „seotud liikmesriigid”). Artikkel 2 Eesmärgid, põhimõtted ja väärtused 1. Liidu ja ÜMTde assotsieerimine põhineb ÜMTde, seotud liikmesriikide ja liidu ühistel eesmärkidel. 2. Assotsieerimisega taotletakse alusepingu artiklis 199 sätestatud üldeesmärkide täitmist, parandades ÜMTde konkurentsivõimet, tugevdades nende vastupanuvõimet, vähendades nende haavatavust ja edendades nende koostööd teiste partneritega. 3. Nende eesmärkide täitmiseks järgitakse assotsieerimisel vabaduse, demokraatia, inimõiguste ja põhivabadustest kinnipidamise, õigusriigi, hea valitsemistava ja jätkusuutliku arengu aluspõhimõtteid, mida tunnustavad nii ÜMTd kui ka seotud liikmesriigid. 4. Käesolevas otsuses viidatud koostöövaldkondades ei diskrimineerita soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel. 5. Partnerid tunnustavad üksteise õigust kehtestada oma jätkusuutliku arengu poliitika ja prioriteedid, määrata kindlaks oma keskkonna- ja töötajate kaitse nõuded ning kehtestada ja muuta asjaomaseid õigusakte ja poliitikat kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud standardite ja kokkulepetega. Seejuures seavad nad eesmärgiks rangete keskkonna ja töötajate kaitse nõuete kehtestamise. 6. Käesoleva otsuse rakendamisel lähtuvad partnerid läbipaistvuse, subsidiaarsuse ja tõhususe juhtpõhimõtetest ning jätkusuutliku arengu kolmest põhitahust – majandus- ja sotsiaalareng ning keskkonnakaitse. Artikkel 3 Assotsieerimise juhtimine Assotsieerimist juhivad komisjon ja ÜMT ametiasutused ning vajadusel ka seotud liikmesriik vastavalt nende institutsioonilisele, seaduslikule ja finantsilisele pädevusele Artikkel 4 Territoriaalne kohaldatavus Assotsieerimist kohaldatakse kõikide aluslepingu II lisas loetletud ÜMTde suhtes[, välja arvatud Bermuda]. Artikkel 5 Ühishuvid, vastastikune täiendavus ja prioriteedid 1. Assotsieerimine moodustab ühist huvi pakkuvates küsimustes peetava poliitilise dialoogi ja koostöö raamistiku. 2. Esmatähtsaks peetakse koostööd ühist huvi pakkuvates valdkondades, nagu näiteks: (a) ÜMTde majanduse mitmekesistamine, sealhulgas nende edasine integreerimine maailma- ja piirkondliku majandusega; (b) keskkonda säästva majanduskasvu edendamine; (c) loodusvarade jätkusuutlik majandamine, sealhulgas bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste säilitamine ja nende jätkusuutlik kasutamine; (d) kliimamuutuste mõjuga kohanemine ja nende leevendamine; (e) suurõnnetuste ohu vähendamine; (f) teaduse, innovatsiooni ja teaduskoostöö edendamine; (g) ÜMTde ning nende naabrite ja teiste partnerite vaheliste sotsiaalsete, kultuurialaste ja majandussidemete edendamine. 3. Ühist huvi pakkuvates valdkondades tehtava koostöö eesmärk on edendada ÜMTde võimet toimida iseseisvalt ning arendada nende suutlikkust töötada välja, rakendada ja kontrollida lõikes 2 osutatud strateegiaid ja poliitikat. Artikkel 6 Assotsieerimisest teavitamine 1. Omavaheliste suhete tugevdamiseks teavitavad EL ja ÜMTd kodanikke assotsieerimisest, eelkõige edendades ÜMTde ja nende liidusiseste partnerite ametiasutuste, teadusringkondade, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja ettevõtjate vahelisi sidemeid ja koostööd. 2. Liikmesriigid aitavad ÜMTdel tugevdada ja edendada suhteid kogu liiduga. Artikkel 7 Piirkondlik koostöö ja integratsioon ning koostöö teiste partneritega 1. Võttes arvesse käesoleva otsuse artiklit 3, on assotsieerimise eesmärk toetada ÜMTde osalemist asjaomastes rahvusvahelistes, piirkondlikes ja/või allpiirkondlikes koostööalgatustes ning ÜMTde piirkondlikku ja allpiirkondlikku integratsiooni vastavalt nende endi püüdlustele ning kooskõlas nende pädevate ametiasutuste kindlaks määratud eesmärkide ja prioriteetidega. 2. Sel eesmärgil ja võttes arvesse ÜMTde osalemist piirkondlikes ja rahvusvahelistes organisatsioonides, võivad liit ja ÜMTd teiste partneritega vahetada teavet ja head tava, teha nendega muud laadi tihedat koostööd ning koordineerida oma tegevust nendega, kui see on asjakohane vastavalt rahvusvahelistele lepingutele. 3. Assotsieerimisega toetatakse liidu ning ÜMTde ja teiste partnerite vahelist koostööd käesoleva otsuse teises ja kolmandas osas sätestatud koostöövaldkondades. Seda arvese võttes on assotsieerimise eesmärk edendada ÜMTde koostööd aluslepingu artiklis 349 osutatud äärepoolseimate piirkondadega, samuti Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide hulka kuulvate ja AKV riikide hulka mittekuuluvate naaberriikidega. Selle eesmärgi saavutamiseks parandab liit ELi rahastamisvahenditest rahastatavate koostööprogrammide koordineerimist ja nendevahelist sünergiat. 4. Toetus, mida antakse ÜMTde osalemiseks asjaomastes piirkondliku integratsiooni organisatsioonides, nähakse ette eelkõige järgmisele: (a) nende asjakohaste piirkondlike organisatsioonide ja institutsioonide suutlikkuse suurendamine, mille liikmeteks on ÜMTd; (b) piirkondlikud ja allpiirkondlikud algatused, nagu sektoripõhiste reformide poliitika eluviimine koostöövaldkondades, mis on kindlaks määratud käesoleva otsuse teises ja kolmandas osas; (c) ÜMTde teadlikkuse suurendamine mõjust, mida piirkondlik integratsioon avaldab eri valdkondades; (d) ÜMTde osalemine piirkondliku integratsiooni organisatsioonide raames piirkondlike turgude arendamises; (e) ÜMTde ja nende naabrite vahelised piiriülesed investeeringud. Artikkel 8 Erirežiim 1. Assotsieerimisel võetakse arvesse, et ÜMTde majanduslik areng on ebaühtlane ja nad ei suuda ühtviisi ära kasutada kõiki artiklis 7 osutatud piirkondliku koostöö ja integratsiooni pakutavaid võimalusi. 2. Isoleeritud ÜMTde suhtes kehtestatakse erirežiim. 3. Selleks et isoleeritud ÜMTd saaksid ületada struktuurseid ja muid arengutakistusi, võetakse erirežiimi kehtestamisel, muu hulgas rahalise abi suuruse ja tingimuste kindlaksmääramisel, arvesse nende konkreetseid probleeme. 4. Isoleeritud ÜMTdena käsitatavate ÜMTde loetelu on esitatud I lisas. 2. peatükk Koostöös osalejad Artikkel 9 Üldpõhimõtted 1. Assotsieerimine rajaneb ÜMTde, seotud liikmesriikide, komisjoni ning vajaduse korral ka Euroopa Investeerimispanga vahelisel laiapõhjalisel dialoogil ja konsulteerimisel ühist huvi pakkuvates küsimustes. 2. Vajaduse korral peavad ÜMTd dialoogi ja konsulteerivad asutuste ja organitega, nagu: (a) pädevad kohalikud ja muud avaliku sektori asutused; (b) majandus- ja sotsiaalpartnerid; (c) muud asjakohased organid, kes esindavad kodanikuühiskonda, keskkonnapartnereid ja valitsusväliseid organisatsioone, ning meeste ja naiste võrdõiguslikkust edendavad organid. Artikkel 10 Koostöös osalejad 1. ÜMTde poolt osalevad koostöös: (a) ÜMTde valitsusasutused; (b) ÜMTde kohalikud ametiasutused; (c) avalike teenuste osutajad ja kodanikuühiskonna organisatsioonid, nagu sotsiaal‑, ettevõtlus-, tööandjate ja ametiühingute liidud ning kohalikud, riiklikud ja rahvusvahelised valitsusvälised organisatsioonid; (d) piirkondlikud ja allpiirkondlikud organisatsioonid. 2. Seotud liikmesriigid teevad komisjonile lõike 1 punktides a ja b osutatud valitsusasutused ja kohalikud ametiasutused teatavaks kolme kuu jooksul pärast käesoleva otsuse jõustumist. Artikkel 11 Valitsusväliste osalejate ülesanded 1. Valitsusvälised osalejad võivad osaleda koostööga seotud teabevahetuses ja konsulteerimises, eelkõige koostöö raames abi andmise ning projektide ja programmide ettevalmistamises ja rakendamises. Neile võib delegeerida kohalikke arengualgatusi toetavate projektide ja programmide finantsjuhtimise volitusi. 2. Valitsusvälised osalejad, kellel on õigus osaleda projektide ja programmide eelarve detsentraliseeritud täitmises, määratakse kindlaks ÜMT ametiasutuste, komisjoni ja seotud liikmesriigi vahelise kokkuleppega, arvestades asjaomast valdkonda ning osalejate erioskusi ja tegevusala. Kindlaksmääramine toimub igas ÜMTs artiklis 9 osutatud laiapõhjalise dialoogi ja konsulteerimise käigus. 3. Assotsieerimise eesmärk on aidata ÜMTdel tugevdada kodanikuühiskonna organisatsioone, eelkõige nende asutamist ja arendamist, ning luua tingimused nende osalemiseks arengustrateegiate ja -programmide kujundamises, rakendamises ja hindamises. 3. peatükk Assotsieerimise institutsiooniline raamistik Artikkel 12 Dialoogi juhtpõhimõtted 1. Liit, ÜMTd ja seotud liikmesriigid peavad korrapäraselt dialoogi, mis on igakülgne ja poliitiline. 2. Dialoogi peetakse ranges kooskõlas liidu, ÜMTde ja seotud liikmesriikide institutsioonilise, õigusliku ja finantspädevusega. Dialoog on paindlik, võib olla ametlik või mitteametlik ning seda peetakse asjakohasel tasemel ja vormis artiklis 13 osutatud dialoogifoorumite kaudu. 3. Dialoog võimaldab ÜMTdel täielikult osaleda assotsieerimise rakendamises. 4. Dialoog keskendub muu hulgas assotsieerimise eesmärkide täitmise seisukohalt olulistele ühist või üldist huvi pakkuvatele konkreetsetele poliitilistele küsimustele. Artikkel 13 Assotsieerimisfoorumid 1. Assotsieerimisega luuakse järgmised dialoogifoorumid: (a) ÜMTde ametiasutuste, liikmesriikide ja komisjoni esindajad kohtuvad igal aastal ÜMTde ja ühenduse vahelisel dialoogifoorumil (edaspidi „foorum”). Vajaduse korral kaasatakse ÜMT ja ELi foorumile Euroopa Parlamendi liikmed ning Euroopa Investeerimispanga ja äärepoolseimates piirkondade esindajad; (b) komisjon, ÜMTd ja seotud liikmesriigid korraldavad korrapäraselt kolmepoolseid konsultatsioone. Neid konsultatsioone korraldatakse reeglina neli korda aastas komisjoni algatusel või ÜMTde ja seotud liikmesriikide taotlusel; (c) assotsieerimise rakendamiseks moodustatakse ÜMTde ja seotud liikmesriikide ning komisjoni kokkuleppel nõuandvaid töörühmi, mille laad oleneb käsitletavatest küsimustest. Töörühmad täiendavad ÜMT ja ELi foorumi ja/või kolmepoolsetel konsultatsioonidel tehtavat tööd ning neis peetakse tehnilisi arutelusid küsimustes, mis on ÜMTde ja seotud liikmesriikide jaoks eriti olulised. 2. Komisjon on ÜMTde ja ELi foorumi, kolmepoolsete konsultatsioonide ja töörühmade eesistuja ning tagab neile sekretariaaditeenuste osutamise. Teine osa Assotsieerimise raames jätkusuutliku arengu edendamiseks tehtava koostöö valdkonnad 1. peatükk Keskkonnaprobleemid, kliimamuutused ja suurõnnetuste ohu vähendamine Artikkel 14 Üldeesmärgid ja põhimõtted Assotsieerimise raames võib teha koostööd keskkonna-, kliimamuutuste ja suurõnnetuste ohu vähendamise valdkonnas selleks, et: (a) toetada ÜMTde jõupingutusi töötada välja ja rakendada poliitikat, strateegiaid, tegevuskavasid ja meetmeid; (b) toetada ÜMTde jõupingutusi ühineda piirkondlike võrgustike ja algatustega; (c) edendada loodusvarade jätkusuutlikku kasutamist ja ressursitõhusust ning katkestada seos majanduskasvu ja keskkonnaseisundi halvenemise vahel. Artikkel 15 Bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste jätkusuutlik majandamine ja säilitamine Assotsieerimise raames võib teha koostööd bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste jätkusuutliku majandamise ja säilitamise valdkonnas selleks, et: (a) edendada uute mere- ja maismaakaitsealade loomist ja tõhustada nende majandamist, samuti selleks, et parandada olemasolevate kaitsealade majandamist; (b) edendada mere- ja maismaaressursside jätkusuutlikku majandamist eesmärgiga kaitsta olulisi liike ja nende elupaiku ning ökosüsteemide toimimist väljaspool kaitsealasid; (c) tugevdada bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste säilitamist ja jätkusuutlikku kasutamist, i) lahendades ökosüsteemi üldisi probleeme, nagu kliimamuutused, säilitades toimivaid ja vastupidavaid ökosüsteeme ning edendades kliimamuutustega kohanemisel ja nende leevendamisel keskkonda säästvat infrastruktuuri ja ökosüsteemidel põhinevaid lähenemisviise, mis paljudel juhtudel võimaldavad täita mitut eesmärki korraga; ii) tugevdades kohalikul, piirkondlikul ja/või rahvusvahelisel tasandil suutlikkust sidusrühmade (avaliku sektori asutused, maaomanikud, erasektor, teadlased ja kodanikuühiskonna organisatsioonid) vahelise teabe-, teadmiste ja hea tava vahetuse kaudu; iii) tugevdades kaitsealade ja muude alade looduskaitseprogramme ja nendega seotud tegevust; iv) laiendades teadmistebaasi ning täiendades muu hulgas ökosüsteemi funktsioonide ja teenuste väärtuse mõõtmise alaseid teadmisi; (d) edendada ja toetada piirkondlikku koostööd eemärgiga lahendada probleeme, mis on seotud näiteks invasiivsete võõrliikide ja kliimamuutuste mõjuga; (e) töötada välja ressursside tugevdamise mehhanismid, sealhulgas nähes ette tasu ökosüsteemi teenuste osutamise eest. Artikkel 16 Metsa jätkusuutlik majandamine Assotsieerimise raames metsa jätkusuutliku majandamise valdkonnas tehtav koostöö võib hõlmata metsa kasutamise edendamist, säilitamist ja jätkusuutlikku majandamist, seahulgas metsastamist keskkonna säilitamiseks ning erosiooni ja kõrbestumise vältimiseks, ning puiduekspordi haldamist. Artikkel 17 Rannikualade integreeritud majandamine Assotsieerimise raames võib teha koostööd rannikualade integreeritud majandamise valdkonnas selleks, et: (a) toetada jõupingutusi, mida ÜMTd teevad mere- ja rannikualade jätkusuutliku majandamise tõhustamiseks, töötades välja strateegilise ja tervikliku lähenemisviisi mere- ja rannikualade planeerimisele ja majandamisele; (b) kalapüügi ja vesiviljeluse, turismi, meretranspordi ning muude majanduslike ja sotsiaalsete tegevusalade puhul kasutada ära võimalused, mida mere- ja rannikualad pakuvad taastuvenergia ja tooraine valdkonnas, võttes samal ajal arvesse kliimamuutuste ja inimtegevuse mõju. Artikkel 18 Merendus Assotsieerimise raames võib teha koostööd merenduse valdkonnas selleks, et: (a) süvendada dialoogi valdkonnas ühist huvi pakkuvates küsimustes; (b) edendada merendusteadmisi ja biotehnoloogiat ning ookeanienergiat, mereseiret, rannikualade majandamist ja ökosüsteemil põhinevat majandamist; (c) edendada terviklikke lähenemisviise rahvusvahelisel tasandil. Artikkel 19 Kalavarude jätkusuutlik majandamine 1. Assotsieerimise raames kalavarude jätkusuutliku majandamise valdkonnas tehtav koostöö rajaneb järgmistel põhimõtetel: (a) kalavarude vastutustundlik majandamine ja vastutustundlikud püügitavad; (b) hoidutakse meetmetest ja tegevusest, mis on vastuolus kalavarude jätkusuutliku kasutamise põhimõtetega; (c) ilma et see piiraks liidu ja ÜMTde vaheliste kehtivate või tulevaste kahepoolsete kalandusalaste partnerluslepingute kohaldamist, peavad liit ja ÜMTd omavahel korrapäraselt nõu mere elusressursside kaitse ja majandamise küsimustes ning vahetavad asjakohastes artiklis 13 sätestatud dialoogifoorumite kaudu teavet ressursside olukorra kohta. 2. Lõikes 1 osutatud valdkonnas tehtav koostöö võib hõlmata järgmist: (a) hea tava, hea valitsemistava ja püügipiirkondade vastutustundliku majandamise aktiivne edendamine kalavarude kaitseks ja nende jätkusuutlikuks majandamiseks; see hõlmab ka ühist huvi pakkuvaid kalavarusid ja kalavarusid, mida majandavad piirkondlikud kalavarude majandamise organisatsioonid; (b) kalavarude kaitse alane dialoog ja koostöö muu hulgas ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügi vastu võitlemisel piirkondlike kalavarusid majandavate organisatsioonidega ja nende organisatsioonide raames tehtava koostöö tõhustamine. Dialoog ja koostöö hõlmab kontrolli ja järelevalvekavu ning stiimuleid ja kohustust pikemas perspektiivis tõhustada kalavarude ja rannikukeskkonna majandamist. Artikkel 20 Jätkusuutlik veemajandus 1. Liit ja ÜMTd võivad assotsieerimise raames jätkusuutliku veemajanduse valdkonnas teha koostööd, mis hõlmab veepoliitikat ja institutsioonide väljaarendamist, veeressursside kaitset, olme-, tööstus- ja põllumajanduskasutuseks ettenähtud veevarustust maa- ja linnapiirkondades, veevarude loomist, jaotamist ja majandamist ning reovee käitlemist. 2. Veevarustuse ja kanalisatsiooni valdkonnas pööratakse erilist tähelepanu joogiveega varustamisele ja kanalisatsiooniteenustele piirkondades, kus need teenused ei ole piisavalt välja arendatud, et aidata parandada rahvastiku tervislikku seisundit ja tõsta tootlikkust ning seega otseselt arendada inimressursse. 3. Koostöö tegemisel nendes valdkondades lähtutakse põhimõttest, et linna- ja maapiirkondades põhiliste vee- ja kanalisatsiooniteenuste laiendamine ei tohi kahjustada keskkonda. Artikkel 21 Jäätmekäitlus Assotsieerimise raames jäätmekäitluse valdkonnas tehtav koostöö võib hõlmata kõikides jäätmekäitlusega seotud toimingutes hea keskkonnatava kasutamise edendamist, sealhulgas jäätmete hulga vähendamist, ringlussevõttu ning muul viisil teisese tooraine saamist ja jäätmete kõrvaldamist. Artikkel 22 Jätkusuutlik energia Assotsieerimise raames jätkusuutliku energia valdkonnas tehtav koostöö võib hõlmata: (a) energia tootmist, eelkõige selliste jätkusuutlike energialiikide nagu päikese-, hüdroelektri-, biomassi, maasoojus-, laine-, mere- ja tuuleenergia arendamist, edendamist, kasutamist ja salvestamist; (b) energiapoliitikat ja -regulatsiooni, eelkõige poliitika ja eeskirjade väljatöötamist, et muuta energiatariifid taskukohaseks ja jätkusuutlikuks; (c) energiatõhusust, eelkõige energiatõhususe standardite väljatöötamist ja rakendamist ning energiatõhususe meetmete rakendamist eri sektorites (tööstus, kaubandus, avalik sektor ja kodumajapidamised) ning nendega kaasnevaid haridus- ja teavitamismeetmeid; (d) transporti, eelkõige keskkonda säästvamate ühiskondlike ja isiklikuks kasutamiseks mõeldud transpordivahendite (hübriid-, elekter- ja vesinikkütusega sõidukid, samuti autode ühiskasutuse ja jalgrattalaenutuse kavad) arendamist, edendamist ja kasutamist; (e) linnaplaneerimist ja -ehitust, eelkõige rangete keskkonnakvaliteedi standardite ning linnaplaneerimise ja -ehituse energiatõhususnõuete edendamist ja rakendamist; (f) turismi, eelkõige ise end energiaga varustava (taastuvenergiapõhise) ja/või „rohelise” turismi infrastruktuuri edendamist. Artikkel 23 Kliimamuutused Assotsieerimise raames kliimamuutuste valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on toetada ÜMTde kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamine alaseid algatusi ning see võib hõlmata: (a) kliimamuutustega kohanemiseks vajalike territoriaalsete, piirkondlike ja/või rahvusvaheliste meetmete ja kavade väljatöötamist; (b) kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamise eesmärkide hõlmamist avaliku sektori poliitikasse ja strateegiatesse; (c) poliitika kujundamise ja rakendamise seisukohalt eriti oluliste statistiliste andmete ja näitajate väljatöötamist ja kindlaksmääramist; (d) teadmiste ja kogemuste vahetamise soodustamiseks ÜMTde piirkondlikus ja rahvusvahelises dialoogis osalemise toetamist. Artikkel 24 Suurõnnetuste ohu vähendamine Assotsieerimise raames võib teha koostööd suurõnnetuste ohu vähendamise valdkonnas selleks, et: (a) töötada välja ja täiustada suurõnnetuste vältimise ja nendeks valmisoleku süsteeme, sealhulgas suurõnnetuste tagajärgede leevendamiseks vajalikke ennustus- ja eelhoiatussüsteeme; (b) teha põhjalikke uuringuid ÜMTsid ja ÜMTde piirkondi ähvardava suurõnnetuste ohu ning ÜMTdes ja ÜMTde piirkondades olemasoleva suurõnnetustele reageerimise suutlikkuse kohta; (c) tugevdada kohalikul, riiklikul ja piirkondlikul tasandil suurõnnetuste vältimise ja nendeks valmisoleku meetmeid; (d) parandada asjaomaste osalejate reageerimisvõimet ning nende tegevuse koordineerimist, tõhusust ja tulemuslikkust; (e) parandada elanike teavitamist suurõnnetuse ohust ja selle ennetamisest ning suurõnnetuste vältimist, nendeks valmisolekut ning neile reageerimist, pöörates erilist tähelepanu puudega inimeste erivajadustele; (f) tugevdada peamiste kodanikukaitses osalejate koostööd; (g) edendada ÜMTde osalemist piirkondliku, Euroopa ja/või rahvusvahelise tasandi foorumitel, et tagada partneritevaheline korrapärasem teabevahetus ja tihedam koostöö suurõnnetuse korral. 2. peatükk Juurdepääs Artikkel 25 Üldeesmärgid 1. Assotsieerimise raames juurdepääsu valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on: (a) tagada ÜMTdele parem juurdepääs ülemaailmsete transpordivõrkudele; (b) tagada ÜMTdele parem juurdepääs info- ja sidetehnoloogiale ja -teenustele. 2. Lõikes 1 osutatud raamistikus tehtav koostöö võib hõlmata: (a) tegevuspõhimõtteid ja institutsioonide väljaarendamist; (b) maantee-, raudtee-, õhu-, mere- ja siseveetransporti; (c) sadamate ja lennujaamade laorajatisi. Artikkel 26 Meretransport 1. Assotsieerimise raames meretranspordi valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on arendada ja edendada säästlike ja tõhusate meretransporditeenuste osutamist ÜMTdes ja see võib hõlmata: (a) majanduslikult ja kaubanduslikult tasuva hinnaga tõhusa kaubaveo edendamist; (b) ÜMTde ettevõtjate rahvusvahelistes mereveoteenustes osalemise suurendamist; (c) piirkondlike programmide edendamist; (d) kohaliku erasektori suuremat kaasamist mereveondusse. 2. Liit ja ÜMTd edendavad meresõiduohutust, laevaperede turvalisust ja saastamise vältimist. Artikkel 27 Lennutransport Assotsieerimise raames lennutranspordi valdkonnas tehtav koostöö võib hõlmata: (a) ÜMTde õhutranspordi ümberkorraldamist ja moderniseerimist; (b) nende ettevõtlusalase elujõulisuse ja konkurentsivõime toetamist; (c) erasektori investeeringute ja osalemise edendamist; (d) teadmiste ja hea ettevõtlustava vahetamise edendamist. Artikkel 28 Lennutranspordi ohutus Assotsieerimise raames lennutranspordi ohutuse valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on aidata ÜMTdel täita asjaomaseid rahvusvahelisi standardeid ja see võib muu hulgas hõlmata: (a) lennuliikluse ohutussüsteemide rakendamist; (b) lennujaamades turvameetmete rakendamist ja tsiviillennundusasutuste suutlikkuse suurendamist nende vastutusalas toimuva tegevuse ohutuse tagamisel; (c) infrastruktuuri ja inimressursside arendamist. Artikkel 29 Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiateenused Assotsieerimise raames info- ja kommunikatsioonitehnoloogiateenuste valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on stimuleerida ÜMTdes innovatsiooni ja majanduskasvu ning parandada kodanike igapäevaelu ja ettevõtete olukorda, sealhulgas puuetega inimeste juurdepääsuvõimalusi. Koostöö eesmärk on parandada ÜMTde regulatiivset suutlikkust ja selle raames võib toetada info- ja kommunikatsioonitehnoloogiavõrkude ja -teenuste osutamise laiendamist järgmiste meetmetega: (a) prognoositava regulatiivse keskkonna loomine, et pidada sammu tehnoloogia arenguga, soodustada majanduskasvu ja innovatsiooni ning edendada konkurentsi ja tarbijakaitset; (b) dialoog infoühiskonna edendamise ja järelevalvealaste küsimuste valdkonnas; (c) teabevahetus standardite ja koostalitlusvõime küsimustes; (d) info- ja sidetehnoloogia alase teaduskoostöö ning info- ja sidetehnoloogial põhineva teadusinfrastruktuuri edendamine; (e) teenuste ja rakenduste arendamine olulise ühiskondliku mõjuga valdkondades. 3. peatükk Teadus ja innovatsioon Artikkel 30 Teadus- ja innovatsioonikoostöö Assotsieerimise raames teaduse ja innovatsiooni valdkonnas tehtav koostöö võib hõlmata teadust, tehnoloogiat, sealhulgas info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat eesmärgiga toetada ÜMTde jätkusuutlikku arengut ning edendada nende tipptasemel teadmisi ja tööstuse konkurentsivõimet. Eelkõige võib koostöö hõlmata: (a) teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonidialoogi ning ÜMT ja ELi poliitika ja algatuste kooskõlastamist ja nendevahelise sünergia loomist kõnealuses valdkonnas; (b) ÜMTde poliitika ja institutsioonide arendamist ning tegevuse koordineerimist kohalikul, riiklikul ja piirkondlikul tasandil, et edendada teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonitegevust ning nende tulemuste kasutamist; (c) ÜMTde, liidu, liikmesriikide ja kolmandate riikide juriidiliste isikute vahelist koostööd; (d) ÜMTde teadlaste, teadusasutuste ja juriidiliste isikute osalemist liidu teadus- ja innovatsiooniprogrammidega seotud tegevuses; (e) ÜMTde teadlaste koolitust ning nende rahvusvahelist liikuvust ja vahetust. 4. peatükk Noorsoo-, haridus-, koolitus-, tervishoiu-, tööhõive- ja sotsiaalpoliitika Artikkel 31 Noored 1. Liit tagab, et artiklis 49 määratletud ÜMTdest pärit füüsilised isikud võivad osaleda liidu noortealgatustes samadel alustel kui liikmesriikide kodanikud. 2. Assotsieerimise eesmärk on tugevdada ÜMTde ja liidu noorte vahelisi sidemeid, muu hulgas edendades ÜMTde noorte koolitusalast liikuvust ning noorte vastastikust üksteisemõistmist. Artikkel 32 Haridus ja koolitus 1. Assotsieerimise raames hariduse ja koolituse valdkonnas tehtav koostöö võib hõlmata: (a) kvaliteetse kaasava alg-, kesk- ja kõrghariduse andmist ning kutseharidust ja ‑koolitust; (b) abi ÜMTdele hariduspoliitika väljatöötamisel ja rakendamisel. 2. Liit tagab, et ÜMTde artiklis 49 määratletud füüsilised isikud võivad osaleda liidu haridusalgatustes samadel alustel kui liikmesriikide kodanikud. 3. Liit tagab, et ÜMTde haridusasutused ja instituudid võivad osaleda liidu hariduskoostöö algatustes samadel alustel kui liikmesriikide haridusasutused ja instituudid. Artikkel 33 Sotsiaalpoliitika ja tööhõive 1. Liit ja ÜMTd peavad dialoogi tööhõive ja sotsiaalpoliitika valdkonnas, et toetada ÜMTde majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning edendada inimväärset tööd ÜMTdes ja piirkondades, kus nad asuvad. Lisaks on dialoogi eesmärk aidata ÜMTde ametiasutustel töötada välja valdkonna poliitika ja õigusaktid. 2. Dialoogi raames vahetatakse eelkõige teavet ja head tava sellistes tööhõive ja sotsiaalpoliitika valdkonna tegevuspõhimõtete ja õigusaktide küsimustes, mis pakuvad huvi nii liidule kui ka ÜMTdele. Eelkõige kaalutakse dialoogi pidamist oskuste arendamise, sotsiaalkaitse, ühiskondliku dialoogi, võrdsete võimaluste, mittediskrimineerimise, puuetega inimeste juurdepääsuvõimaluste, töötervishoiu ja ‑turvalisuse ning muude tööõiguse reeglite ülevõtmise valdkonnas. Artikkel 34 Rahvatervis Assotsieerimise raames tehtava koostöö eesmärk on tugevdada ÜMTde suutlikkust jälgida ja avastada nakkushaigusi ning võidelda nakkushaiguste puhangutega, võttes meetmeid, et: (a) olemasolevatele struktuuridele tuginedes suurendada valmisolekut ning suutlikkust reageerida piiriülestele terviseohtudele, näiteks nakkushaigustele, eelkõige erakorralistele sündmustele; (b) suurendada ÜMTde suutlikkust, tugevdades piirkondlikke rahvatervisevõrgustikke, edendades ekspertidevahelist teabevahetust ning parandades koolitust; (c) töötada välja vahendid ja sideplatvormid ning õppe- ja e-õppe kavad, lähtudes ÜMTde konkreetsetest vajadustest. 5. peatükk Kultuur Artikkel 35 Kultuurivahetus ja -dialoog 1. Assotsieerimise raames võib teha koostööd kultuurivahetuse ja -dialoogi valdkonnas selleks, et: (a) aidata kaasa ÜMTde iseseisvale, inimkesksele arenguprotsessile, mille juured on iga rahva omas kultuuris; (b) toetada ÜMTde pädevate ametiasutuste vastuvõetud tegevuspõhimõtteid ja meetmeid, mille eesmärk on ÜMTde inimressursi arendamine, loova potentsiaali suurendamine ja kultuurilise eripära edendamine; (c) toetada elanikkonna osalemist arenguprotsessis; (d) pidada dialoogi ühise seisukoha kujundamiseks ning teabevahetuse tihendamiseks kultuuri- ja audiovisuaalsetes küsimustes. 2. Liit ja ÜMTd teevad üksteisega koostööd kultuurivahetuse edendamiseks, (a) edendades kõikide partnerite kultuuri- ja loomesektorite vahelist koostööd; (b) edendades kultuuriliste ja loominguliste teoste ringlust ning selles valdkonnas tegutsejate vahelisi kontakte; (c) tehes tegevuspõhimõtete alast koostööd poliitika kujundamise ja innovatsiooni, vaatajaskonna kujundamise ja uute ettevõtlusmudelite väljatöötamise valdkonnas. Artikkel 36 Koostöö audiovisuaalvaldkonnas 1. Assotsieerimise raames audiovisuaalvaldkonnas tehtava koostöö eesmärk on edendada osalejate audiovisuaalset toodangut ja see võib hõlmata järgmisi meetmeid: (a) ringhäälingutööstuste vahelise koostöö ja vahetuse toetamine; (b) audiovisuaalteoste vahetuse toetamine; (c) pädevate asutuste, samuti audiovisuaal- ja ringhäälingupoliitika ning õigusliku raamistiku alaste seisukohtade vahetamine; (d) üksteise territooriumil ja kolmandates riikides korraldatavate rahvusvaheliste ürituste külastamise ja neil osalemise toetamine. 2. Audiovisuaalsete teoste ühisele tootmisele võib anda toetust kohaliku ja piirkondliku kultuurilise sisu edendamise kavadest, mis on loodud liidus, ÜMTdes ja seotud liikmesriikides. Artikkel 37 Lavakunst Assotsieerimise raames võib teha koostööd lavakunsti valdkonnas selleks, et: (a) lavakunsti viljelejate vahelisi kontaktide süvendamiseks edendada nende vahetust ja koolitust, sealhulgas võimaldades neil osaleda prooviesinemistel ning arendada ja edendada võrgustikke; (b) soodustada ühe või mitme liidu liikmesriigi ja ühe või mitme ÜMT tootjate ühistoodangut; (c) soodustada rahvusvaheliste teatritehnoloogiaalaste standardite väljatöötamist ja teatrilaval kasutatavate märkide kasutamist, sealhulgas standardimisasutuste kaudu. Artikkel 38 Kultuuripärandi ja ajaloomälestiste kaitse Assotsieerimise raames kultuuripärandi ja ajaloomälestiste kaitse valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on edendada teadmisi ja head tava, (a) soodustades teabevahetust; (b) edendades koostööd kutsealase koolituse valdkonnas; (c) tõstes kohaliku üldsuse teadlikkust; (d) pakkudes ajaloomälestiste, kaitsealuste kohtade ja kultuuripärandiga seotud õigusaktide ja meetmete rakendamise, eelkõige aga pärandi kohalikku ellu sulandamise alast nõustamist. 6. peatükk Võitlus organiseeritud kuritegevusega Artikkel 39 Võitlus organiseeritud kuritegevuse, inimkaubanduse, laste seksuaalse kuritarvitamise ja seksuaalse ekspluateerimise, terrorismi ja korruptsiooniga 1. Assotsieerimise raames võib teha koostööd organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse valdkonnas selleks, et: (a) töötada välja uuenduslikke ja tõhusaid vahendeid, et edendada politsei- ja õigusalast koostööd, sealhulgas kodanikuühiskonna organisatsioonide ja muude sidusrühmadega tehtavat koostööd organiseeritud kuritegevuse, inimkaubanduse, laste seksuaalse kuritarvitamise ja seksuaalse ekspluateerimise, terrorismi ja korruptsiooni vastases võitluses; (b) võttes arvesse rahvusvaheliste organite tegevust sellel alal, aidata ÜMTdel parandada organiseeritud kuritegevuse, inimkaubanduse, laste seksuaalse kuritarvitamise ja seksuaalse ekspluateerimise, terrorismi ja korruptsiooni vastase võitluse, samuti igasuguste narkootiliste ja psühhotroopsete ainete valmistamise, levitamise ja ebaseadusliku kauplemise vastase võitluse poliitika tõhusust, ennetades uimastite kuritarvitamist ja vähendades uimastite põhjustatud kahju muu hulgas järgmiste meetmete abil: i) koolitus ning organiseeritud kuritegevuse, inimkaubanduse, laste seksuaalse kuritarvitamise ja seksuaalse ekspluateerimise, terrorismi ja korruptsiooni vastu võitlemise suutlikkuse suurendamine; ii) ennetustöö, sealhulgas uimastisõltlaste koolitus, teavitamine, tervishoid, ravi ja taastusabi, kaasa arvatud uimastisõltlaste töökeskkonda ja ühiskonda taasintegreerimise projektid; iii) tõhusate jõustamismeetmete väljatöötamine; iv) tehnilise, finants- ja haldusabi andmine, et töötada välja tõhus inimkaubanduse vastase võitluse poliitika ja võtta vastu selle valdkonna õigusaktid, eelkõige teadlikkuse tõstmise kampaaniate korraldamise ning suunamismehhanismide ja ohvrikaitse süsteemide loomise kaudu, kaasates asjaomased sidusrühmad ja kodanikuühiskonna organisatsioonid; v) tehnilise, finants- ja haldusabi andmine uimastite tarvitamisest tekkiva kahju ennetamisele, ravimisele ja vähendamisele; vi) tehnilise abi andmine laste seksuaalse kuritarvitamise ja seksuaalse ekspluateerimise vastaste õigusaktide ja poliitika väljatöötamiseks; vii) tehnilise abi andmine ja koolitus, et toetada suutlikkuse suurendamist ja edendada rahvusvaheliste korruptsioonivastase võitluse miinimumnormide täitmist lähtudes eelkõige ÜRO korruptsioonivastane konventsiooni nõuetest. 2. Assotsieerimise raames teevad ÜMTd liiduga koostööd rahapesu vastase võitluse valdkonnas kooskõlas artiklitega 69 ja 70. Kolmas osa Kaubandus- ja kaubandusega seotud koostöö I jaotis Üldsätted Artikkel 40 Üldeesmärgid Liidu ja ÜMTde vahelise kaubandus- ja kaubandusega seotud koostöö üldised eesmärgid on: (a) edendada ÜMTde sotsiaalset ja majanduslikku arengut, seades sisse tihedad majandussidemed nende ja terve liidu vahel; (b) soodustada ÜMTde integratsiooni piirkondliku ja maailmamajandusega ning edendada kaupade ja teenustega kauplemist; (c) aidata ÜMTdel luua soodne investeerimiskliima, et toetada nende sotsiaalset ja majanduslikku arengut; (d) edendada üleilmse finantssüsteemi stabiilsust, terviklikkust ja läbipaistvust ning head juhtimistava maksuvaldkonnas; (e) toetada ÜMTde majanduse mitmekesistamist; (f) toetada ÜMTde suutlikkust töötada välja ja rakendada poliitikat, mis aitab arendada nende kaupade ja teenustega kauplemist; (g) toetada ÜMTde ekspordi- ja kauplemisvõime suurenemist; (h) toetada ÜMTde jõupingutusi, viia oma õigusaktid vastavusse liidu õigusaktidega, kui see on asjakohane; (i) luua võimalusi liiduga sihipärase koostöö tegemiseks ja dialoogi pidamiseks kaubanduse valdkonnas ja sellega seotud valdkondades. II jaotis Kaupade ja teenustega kauplemise ning asutamisõiguse suhtes rakendatav kord 1. peatükk Kaubavahetuse/kaupadega kauplemise kord Artikkel 41 Päritolustaatusega toodete vaba sissepääs 1. ÜMTdest pärit tooted imporditakse liitu imporditollimaksuvabalt. 2. Päritolustaatusega toodete määratlus ja sellega seonduva halduskoostöö meetodid on sätestatud käesoleva otsuse VI lisas. Artikkel 42 Koguselised piirangud ja samaväärse toimega meetmed 1. Liit ei kohalda ÜMTdest pärinevate toodete importimisel koguselisi piiranguid ega samaväärse toimega meetmeid. 2. Esimese lõikega ei välistata kaupade impordi-, ekspordi- või transiidikeeldude või ‑piirangute kohaldamist, kui see on õigustatud kõlbluse või avaliku korra seisukohast või seotud inimeste, loomade ja taimede elu ja tervise, rahvuslike, kunsti-, ajaloo- ja muinsusväärtuste kaitsmise, taastumatute loodusvarade säilitamise või tööstus- ja kaubandusomandi kaitsmisega. Sellised keelud ega piirangud ei tohi endast kujutada meelevaldse või põhjendamatu diskrimineerimise vahendit ega üldist varjatud kaubanduspiirangut. Artikkel 43 ÜMTde võetavad meetmed 1. Arvestades ÜMTde praegusi arenguvajadusi, võivad ÜMTde ametiasutused liidust pärit toodete impordi suhtes säilitada või kehtestada nende meelest vajalikke tollimakse ja koguselisi piiranguid. 2. Käesolevas peatükis käsitletud valdkondades võimaldavad ÜMTd liidule kohtlemist, mis on vähemalt sama soodus, kui kõige soodsam kohtlemine, mida nad kohaldavad lõikes 4 sätestatud teiste suurte kaubanduspartnerite suhtes. 3. Lõikega 2 ei keelata ÜMT-l kohelda teisi ÜMTsid või muid arenguriike soodsamalt kui liitu. 4. Käesolevas jaotises mõistetakse „suure kaubanduspartneri” all mis tahes arenenud riiki või mis tahes riiki, mille osakaal maailma kaupade ekspordis on üle 1 %, või, ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, iseseisvalt, ühiselt või majandusintegratsioonilepingu alusel tegutsevat riikide rühma, mille osakaal maailma kaupade ekspordis on kokku üle 1,5 %. Osakaalu arvutuseks kasutatakse Maailma Kaubandusorganisatsiooni uusimaid ametlikke andmeid maailma juhtivate kaubaeksportijate kohta (ELi sisene kaubandus välja arvatud). 5. ÜMTde ametiasutused edastavad komisjonile kolme kuu jooksul pärast käesoleva otsuse jõustumist teabe nende kohaldatavate tollitariifide kohta ja vastavalt käesolevale otsusele kohaldatavate koguseliste piirangute loetelud. ÜMTde ametiasutused teavitavad komisjoni ka nimetatud meetmete muudatustest, kui need vastu võetakse. Artikkel 44 Mittediskrimineerimine 1. Liit ei diskrimineeri ühtegi ÜMTd võrreldes teistega ja ÜMTd ei diskrimineeri ühtegi liidu liikmesriiki võrreldes teistega. 2. Vastavalt artiklile 64 ei loeta diskrimineerimiseks käesoleva otsuse erisätete, eelkõige artikli 42 lõike 2, artiklite 43, 46, 48, 50 ning artikli 58 lõike 3 kohaldamist. Artikkel 45 Jäätmete veo tingimused 1. Jäätmete vedu liikmesriikide ja ÜMTde vahel kontrollitakse rahvusvaheliste ja liidu õigusaktide kohaselt. Liit toetab selles valdkonnas tõhusa rahvusvahelise koostöö sisseseadmist ja arendamist, pidades silmas keskkonna ja rahvatervise kaitset. 2. Liit keelustab jäätmete otsese ja kaudse ekspordi ÜMTdesse, välja arvatud tavajäätmete eksport taaskasutamise eesmärgil, ning ÜMTde ametiasutused keelustavad selliste jäätmete igasuguse otsese või kaudse impordi liidust ja kolmandatest riikidest nende territooriumile, piiramata nimetatud valdkondades pädevates rahvusvahelistes organisatsioonides võetud või tulevikus võetavaid konkreetseid rahvusvahelisi kohustusi. 3. Oma põhiseadusliku seisundi tõttu Baseli konventsiooniga ühinemata ÜMTde pädevad ametiasutused kiirendavad neis ÜMTdes Baseli konventsiooni[14] rakendamiseks vajalike siseriiklike õigus- ja haldusnormide vastuvõtmist. 4. Lisaks sellele aitavad seotud liikmesriigid kaasa sellele, et ÜMTd võtaksid vastu järgmiste õigusaktide rakendamiseks vajalikud siseriiklikud õigus- ja haldusnormid: (a) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1013/2006,[15] täpsemalt: – artikkel 40, mis käsitleb jäätmete väljavedu ülemeremaadesse ja –territooriumidele, – artikkel 46, mis käsitleb jäätmete importi ülemeremaadest ja ‑territooriumidelt; (b) nõukogu määrus (EÜ) nr 1420/1999[16]; (c) komisjoni määrus (EÜ) nr 1547/1999[17]; (d) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/59/EÜ,[18] kohaldades direktiivi artiklis 16 sätestatud siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtaegu. 5. Üks või mitu ÜMTd ja seotud liikmesriigid võivad kohaldada siseriikliku korda jäätmete eksportimisel ÜMTdest nimetatud liikmesriiki. 6. Sellisel juhul teavitab asjaomane seotud liikmesriik komisjoni kohaldatavatest õigusaktidest kuue kuu jooksul pärast käesoleva otsuse või tulevikus vastu võetava asjakohase siseriikliku õigusakti või selle muudatuse jõustumist. Artikkel 46 Soodustuste ajutine tühistamine Käesoleva otsuse nõuetekohaseks rakendamiseks võib liit ajutiselt tühistada ÜMT soodustused kooskõlas VII lisaga. Artikkel 47 Haldusvigade käsitlemine Juhul kui ÜMT pädevad asutused teevad vea sertifikaatide väljastamisel või halduskoostöö meetodite rakendamisel ja kui selle veaga kahjustatakse liidu imporditollimaksu laekumist, hüvitab liidu eelarvele tehtud kahju see liikmesriik, kellega vea teinud ÜMT-l on erisuhe. Artikkel 48 Kaitse- ja järelevalvemeetmed Käesoleva otsuse nõuetekohaseks rakendamiseks võib liit võtta VIII lisas sätestatud kaitse- ja järelevalvemeetmeid. 2. peatükk Teenustega kauplemise ning asutamisõiguse valdkonnas rakendatav kord Artikkel 49 Mõisted Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid: (a) „ÜMT füüsiline isik” – isik, kes tavaliselt elab ÜMTs ja kes on mõne liikmesriigi kodanik või kellele on selles ÜMTs antud spetsiaalne õiguslik seisund. Selle määratlusega ei piirata liidu kodakondsusest tulenevaid õigusi asutamislepingu tähenduses; (b) „ÜMT juriidiline isik” – juriidiline isik, kes on asutatud asjaomase ÜMT õigusaktide alusel ja kelle registrijärgne asukoht, juhatuse asukoht või põhitegevuskoht on selle ÜMT territooriumil; juriidilist isikut, kellel on ÜMT territooriumil üksnes registrijärgne asukoht või juhatuse asukoht, ei käsitata ÜMT juriidilise isikuna, kui tema tegevus ei ole tegelikult ja pidevalt seotud selle riigi või territooriumi majandusega; (c) liidu ja ÜMTde vahel sõlmitud lepingute kohase kohtlemise suhtes kohaldatakse määratlusi, mis on sätestatud artikli 50 lõikes 1 osutatud majandusliku integratsiooni lepingutes. Artikkel 50 Kõige soodsam kohtlemine 1. Pidades silmas majandustegevuse raames teenuskaubandust ja asutamist mõjutavaid meetmeid: (a) liit võimaldab ÜMTde füüsilistele ja juriidilistele isikutele kohtlemist, mis on vähemalt sama soodus, kui kõige soodsam kohtlemine, mida nad kohaldavad mis tahes sellise kolmanda riigi füüsiliste ja juriidiliste isikute suhtes, kellega liit sõlmib või on sõlminud majandusliku integratsiooni lepingu; (b) ÜMT võimaldab liidu füüsilistele ja juriidilistele isikutele kohtlemist, mis on vähemalt sama soodus, kui kõige soodsam kohtlemine, mida nad kohaldavad mis tahes sellise suure kaubanduspartneri füüsiliste ja juriidiliste isikute suhtes, kellega ÜMT sõlmib majandusliku integratsiooni lepingu pärast käesoleva otsuse jõustumist. 2. Lõikes 1 sätestatud kohustused ei kehti kohtlemise suhtes, mida võimaldatakse: (a) siseturu raamistikus, mille kohaselt siseturu osalistel tuleb märkimisväärselt ühtlustada oma õigusakte, et kõrvaldada mittediskrimineerivad takistused asutamisõiguse ja teenuskaubanduse valdkonnas; (b) vastavalt meetmetele, millega nähakse ette kvalifikatsioonide, litsentside ja ettevaatusmeetmete tunnustamine vastavalt teenuskaubanduse üldlepingu (GATS) VII artiklile või GATSi lisale finantsteenuste kohta. See ei piira käesoleva artikli kohaste erimeetmete võtmist ÜMTde suhtes; (c) tulenevalt rahvusvahelistest lepingutest või kokkulepetest, mis on täielikult või peamiselt seotud maksustamisega; (d) tulenevalt meetmetest, mis kuuluvad GATSi II artikli lõike 2 kohaste enamsoodustusrežiimi erandite alla. 3. ÜMTde ametiasutused võivad kohaliku tööhõive edendamise või soodustamise eesmärgil vastu võtta õigusakte, et toetada ÜMTde füüsilisi isikuid ja kohalikku majandustegevust. Sellisel juhul teavitavad ÜMTde ametiasutused komisjoni vastuvõetud õigusaktidest, et komisjon saaks teavitada liikmesriike. Artikkel 51 Kutsekvalifikatsioon Nõukogu võtab komisjoni ettepanekul ühehäälselt vastu ÜMTde arsti, hambaarsti, ämmaemanda, üldõenduse, apteekri ja veterinaararsti kutsekvalifikatsiooni tõendavate dokumentide nimekirja, mida liikmesriikides tuleb tunnustada. III jaotis Kaubandusega seotud valdkonnad 1. peatükk Kaubandus ja jätkusuutlik areng Artikkel 52 Üldpõhimõtted Kaubandus- ja kaubandusega seotud koostöö eesmärk on toetada jätkusuutlikku majandus-, sotsiaal- ja keskkonnaarengut. ÜMTd ei muuda leebemaks oma keskkonna- ega tööalaseid õigus- ega haldusnorme kaubanduse ja investeeringute soodustamise eesmärgil. Artikkel 53 Kaubanduse suhtes kohaldatavad keskkonna- ja kliimamuutuste valdkonna standardid 1. Assotsieerimise raames tehtava kaubandus- ja kaubandusega seotud koostöö eesmärk on suurendada kaubandus- ja keskkonnapoliitika ja -kohustuste vastastikust kooskõla. Assotsieerimise raames tehtava kaubandus- ja kaubandusega seotud koostöös võetakse arvesse põhimõtteid, millest lähtutakse rahvusvahelises keskkonnajuhtimises ning mis on sätestatud mitmepoolsetes keskkonnalepingutes. 2. Taotletakse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja selle Kyoto protokolli lõppeesmärkide saavutamist. Koostöö alus on tulevane rahvusvaheline kliimamuutuste raamistik, mida töötatakse välja vastavalt Bali tegevuskavale, ning üleilmsed temperatuuri- ja heitkoguste vähendamise eesmärgid vastavalt ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentside otsustele. 3. Mitmepoolsete keskkonnalepingute rakendusmeetmeid ei tohi kasutada partnerite meelevaldse või põhjendamatu diskrimineerimise vahendina ega varjatud kaubanduspiiranguna. Artikkel 54 Kaubanduse valdkonna tööõiguse reeglid 1. Assotsieerimise eesmärk on edendada kaubandust, et saavutada täielik ja produktiivne tööhõive ning tagada kõigile inimväärne töö. 2. Õiguses ja praktikas austatakse ja rakendatakse rahvusvaheliselt tunnustatud tööõiguse põhireegleid, mis on määratletud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni asjakohastes konventsioonides. Selliste põhireeglitega nõutakse muu hulgas ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õigusest kinnipidamist, mis tahes sunni- ja kohustusliku töö ning halvimate laste töö vormide keelamist, töölevõtmise vanuse alammäära kehtestamist ning mittediskrimineerimist töösuhetes. 3. Tööõiguse põhireeglite rikkumist ei saa rakendada ega ära kasutada õiguspärase suhtelise eelisena. Neid ei kasutata protektsionistlikel eesmärkidel. Artikkel 55 Jätkusuutlik kauplemine kalandustoodetega Selleks et edendada kalavarude jätkusuutlikku majandamist, võib assotsieerimisel teha koostööd ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügi ning sellega seotud kaubanduse vastase võitluse valdkonnas. Selles valdkonnas tehakse koostööd, et: (a) edendada ÜMTdes ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügi ja sellega seotud kaubanduse vastase võitluse meetmete rakendamist; (b) toetada ÜMTde ja piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide koostööd kalanduse ja mereökosüsteemide pikaajalist tõhusat majandamist võimaldavate kontrolli- ja järelevalvesüsteemide, stiimulite ja meetmete väljatöötamisel ja rakendamisel. Artikkel 56 Jätkusuutlik puidukaubandus Assotsieerimise raames puidukaubanduse valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on edendada kauplemist seaduslikest allikatest pärit puiduga. Koostöö võib hõlmata reguleerivate meetmete alast dialoogi ning teabevahetust selliste turupõhiste ja vabatahtlike meetmete kohta nagu metsade sertifitseerimine ja keskkonnahoidlikud riigihanked. Artikkel 57 Kaubanduse jätkusuutlik areng 1. Assotsieerimise raames jätkusuutliku arengu valdkonnas tehtava koostööga võib: (a) toetada ja edendada kauplemist keskkonnakaupade ja -teenustega ning teenuste ja kaupadega, mis aitavad kaasa ÜMTde sotsiaalsete tingimuste parandamisele, ning toetada ja edendada vastavaid välismaised otseinvesteeringuid; (b) toetada jätkusuutliku taastuvenergia, energiatõhusate toodete ja teenuste ning muude kliimamuutuste leevendamise seisukohalt eriti oluliste kaupade ja teenustega kauplemise ja neisse investeerimise valdkonnas esinevate takistuste kõrvaldamist, sealhulgas võttes vastu poliitikaraamistiku, mis soodustab parima kättesaadava tehnoloogia kasutamist, ning võttes kasutusele standardid, mis vastavad keskkonna ja majanduse vajadustele ning aitavad vähendada tehnilisi kaubandustõkkeid; (c) edendades kaubandust selliste kaupadega, mis aitavad parandada sotsiaalseid tingimusi ja edendada keskkonnasõbralikku tava, sealhulgas kaupadega, mille suhtes kohaldatakse sealseid vabatahtliku jätkusuutlikkuse tagamise kavasid nagu õiglane ja eetiline kaubandus, ökomärgised ning loodusressurssidepõhiste toodete sertifitseerimiskavad; (d) edendades ettevõtete sotsiaalse vastutuse rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtteid ja suuniseid ning ergutades ÜMTdes tegutsevaid äriühinguid neid rakendama; (e) vahetades ettevõtete sotsiaalse vastutuse alast teavet ja head tava. 2. Kui liit ja ÜMTd kavandavad ja rakendavad keskkonnatingimuste ja töötajate olukorra parandamiseks selliseid kaitsemeetmeid, mis võivad mõjutada kaubandust ja investeeringuid, võivad liit ja ÜMTd võtta arvesse olemasolevat teadus- ja tehnikateavet ning asjakohaseid rahvusvahelisi standardeid, suuniseid ja soovitusi, kaasa arvatud ettevaatuspõhimõtet. 3. Liit ja ÜMTd kohaldavad täielikku läbipaistvust selliste keskkonnatingimuste ja töötajate olukorra parandamiseks võetavate kaitsemeetmete väljatöötamisel, juurutamisel ja rakendamisel, mis võivad mõjutada kaubandust. 2. peatükk Kaubandusega seotud muud valdkonnad Artikkel 58 Jooksvad maksed ja kapitali liikumine 1. Liidu ja ÜMTde residentide vahelistele maksebilansi jooksevkonto kohastele vabalt vahetatavas vääringus tehtavatele maksetele ei kehtestata piiranguid. 2. Liikmesriigid ja ÜMTde ametiasutused kohustuvad maksebilansi kapitalikonto kohaste tehingute puhul mitte kehtestama piiranguid kapitali vabale liikumisele vastuvõtva liikmesriigi, riigi või territooriumi õigusaktide kohaselt asutatud äriühingutesse otse investeerimisel ning tagama, et selliste investeeringute tulemusena omandatud vara ja nendest tulenevat kasumit on võimalik rahaks muuta ja kodumaale tagasi viia. 3. Liidul ja ÜMTdel on õigus võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 64, 65, 66, 75 ja 215 ettenähtud meetmeid mutatis mutandis neis artiklites sätestatud tingimustel. 4. ÜMT ametiasutused, asjaomane liikmesriik ja liit teavitavad üksteist sellistest meetmetest viivitamata ning esitavad üksteisele kõnealuste meetmete lõpetamise ajakava niipea kui võimalik. Artikkel 59 Konkurentsipoliitika Konkurentsimoonutuste kõrvaldamisel võetakse asjakohaselt arvesse ÜMTde erinevat arengutaset ja majanduslikke vajadusi ning rakendatakse kohalikke, riiklikke ja piirkondlikke eeskirju ja poliitikat, mis näevad ette ettevõtjatevaheliste kokkulepete, ettevõtjate ühenduste otsuste ja kooskõlastatud tegevuse kontrollimise, ja kui nende eesmärgiks või tagajärjeks on konkurentsi vältimine, piiramine või moonutamine, siis teatavatel tingimustel ka nende keelamise. Nimetatud keeld kehtib ka ühe või mitme ettevõtja liidu või ÜMT territooriumil turgu valitseva seisundi kuritarvitamise kohta. Artikkel 60 Intellektuaalomandi õiguste kaitse 1. Intellektuaalomandi õiguste, kaasa arvatud selliste õiguste teostamise vahendite piisav ja tõhus kaitse tagatakse kooskõlas kõige rangemate rahvusvaheliste normidega, et vähendada moonutusi ja takistusi kahepoolses kaubanduses. 2. Assotsieerimise raames võib selles valdkonnas teha koostööd, et töötada välja intellektuaalomandi õiguste kaitse ja jõustamise alaseid õigusakte ja määrusi, vältida õiguste kuritarvitamist nende valdajate poolt, takistada õiguste rikkumist konkurentide poolt ning toetada riiklikke ja piirkondlikke intellektuaalomandi jõustamise ja kaitse organisatsioone, sealhulgas töötajate koolitamist. Artikkel 61 Tehnilised kaubandustõkked Assotsieerimise raames võib teha koostööd kaupade tehniliste normide, standardimise, vastavushindamise, akrediteerimise, turu järelevalve ja kvaliteedi tagamise valdkonnas, et kõrvaldada tarbetud tehnilised tõkked liidu ja ÜMTde vahelises kaubanduses ja vähendada valdkondade vahelisi erinevusi. Artikkel 62 Tarbijapoliitika, tarbijate tervise kaitse ja kaubandus Assotsieerimise raames tarbijapoliitika, tarbijate tervise kaitse ja kaubanduse valdkonnas tehtav koostöö võib hõlmata tarbijapoliitika ja tarbijate tervise kaitse alaste õigusaktide väljatöötamist, et vältida põhjendamatuid kaubandustõkkeid. Artikkel 63 Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed Assotsieerimise raames sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on: (a) soodustada liidu ja ÜMTde vahelist ning ÜMTde ja kolmandate riikide vahelist kaubandust, tagades inimeste, loomade ja taimede tervise ning elu kaitse kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepinguga; (b) lahendada sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetest tulenevaid probleeme; (c) tagada liidu ja ÜMTde vahelises kaubanduses kohaldatavate sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete läbipaistvus; (d) edendada meetmete vastavusseviimist rahvusvaheliste standarditega kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepinguga; (e) toetada ÜMTde osalemist organisatsioonides, kes töötavad välja rahvusvahelisi sanitaar- ja fütosanitaarnorme; (f) edendada ÜMTde ja Euroopa uurimisinstituutide ja laborite vahelist teabevahetust ja suhtlemist; (g) luua ja arendada ÜMTde tehnilist suutlikkust rakendada ja kontrollida sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid; (h) edendada tehnosiiret sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete valdkonnas. Artikkel 64 Protektsionistlike meetmete keelustamine 1. ja 2. peatüki sätteid ei tohi kasutada suvaliseks diskrimineerimiseks ega kaubanduse varjatud piiramiseks. 3. peatükk Raha- ja maksustamisküsimused Artikkel 65 Maksuerand 1. Ilma et see piiraks artikli 66 kohaldamist, ei kohaldata käesoleva otsuse sätete kohaselt võimaldatavat enamsoodustusrežiimi maksusoodustuste suhtes, mida liikmesriigid või ÜMTde ametiasutused annavad või võivad edaspidi anda topeltmaksustamise vältimise lepingute või muude maksukokkulepete või siseriikliku maksuõiguse alusel. 2. Ühtki käesoleva otsuse sätet ei tõlgendata selliselt, et see takistaks vastu võtmast või rakendamast meetmeid, mille eesmärk on ennetada maksupettust või takistada topeltmaksustamise vältimiseks sõlmitud lepingute maksustamissätete või muude maksukokkulepete või riigisisese maksuseadusega ettenähtud maksudest kõrvalehoidmist või maksustamise vältimist. 3. Ühtki käesoleva otsuse sätet ei tõlgendata selliselt, et see takistaks asjaomastel pädevatel ametiasutusi eristamast oma asjakohaste maksusätete kohaldamisel maksumaksjaid, kes ei ole ühesuguses olukorras, eeskätt oma elu- või asukoha poolest või selle koha poolest, kuhu nad oma kapitali on investeerinud. Artikkel 66 Liidu rahastatavate lepingute suhtes kohaldatav maksu- ja tollikord 1. ÜMTd kohaldavad liidu rahastatavate lepingute suhtes vähemalt sama soodsat maksu- ja tollikorda kui on kõige soodsam kohtlemine, mida nad võimaldavad seotud liikmesriikidele või sellistele riikidele, kelle suhtes kohaldatakse enamsoodustusrežiimi, või rahvusvaheliste arenguorganisatsioonidele, kellega neil on sidemeid. 2. Kui lõikest 1 ei tulene teisiti, kohaldatakse liidu rahastatavate lepingute suhtes järgmist korda: (a) abi saavas ÜMTs ei kohaldata lepingu suhtes tempelmakse ega registreerimislõive ega samaväärse toimega makse, olenemata sellest, kas need maksud on juba olemas või kehtestatakse need edaspidi; sellised lepingud registreeritakse siiski ÜMTs kehtivate õigusaktide kohaselt ja selle eest võib võtta osutatud teenusele vastavat tasu; (b) lepingute täitmisest tulenev kasum ja/või tulu maksustatakse tulu saava ÜMT maksustamiskorra kohaselt, tingimusel et sellist kasumit ja/või tulu teenivate füüsiliste või juriidiliste isikute alaline tegutsemiskoht asub selles ÜMTs või lepingu täitmine kestab kauem kui kuus kuud; (c) kui ettevõtjad peavad importima töövahendeid ehituslepingute täitmiseks, kohaldatakse nende taotluse korral kõnealuste töövahendite suhtes ajutise impordi korda, mis on sätestatud abi saava ÜMT õigusaktides; (d) teenuslepingus piiritletud ülesannete täitmiseks vajalikke erialaseid töövahendeid võib ajutiselt importida abi saavasse ÜMTsse ja nende suhtes ei kohaldata mingeid impordi- ja tollimakse ega teisi samaväärse toimega makse, kui need maksud ei ole tasu osutatud teenuste eest; (e) abi saavas ÜMTs ei kohaldata tarnelepingute kohase impordi suhtes impordi- ja tollimakse ega teisi samaväärse toimega makse. Asjaomasest ÜMTst pärinevate toodete tarnimise leping sõlmitakse tarnitavate toodete tehasehinna põhjal, millele võib lisada selliseid siseriiklikke makse, mida kohaldatakse nende tarnete suhtes selles ÜMTs; (f) kütuseid, määrdeid ja süsivesinik-sideaineid ning üldiselt kõiki ehituslepingute täitmiseks kasutatavaid materjale käsitletakse kohalikult turult ostetuna ja nende suhtes kohaldatakse abi saavas ÜMTs kehtivaid maksueeskirju; (g) isiklikud asjad ja majatarbed, mis imporditakse teenuslepingus piiritletud ülesannete täitmiseks muude kui kohalike seast töölevõetud füüsiliste isikute ja nende pereliikmete tarbeks, vabastatakse impordi- ja tollimaksudest ja muudest samaväärse toimega maksudest abi saavas ÜMTs kehtivate õigusaktidega ettenähtud ulatuses. 3. Kõikides lepingutega seotud küsimustes, mis ei ole hõlmatud lõigetega 1 ja 2, kohaldatakse asjaomase ÜMT õigusakte. 4. peatükk Kaubandussuutlikkuse arendamine Artikkel 67 Üldpõhimõtted Selleks et tagada, et ÜMTd saaksid käesolevast otsusest võimalikult suurt kasu ja et nad saaksid liidu siseturul ning piirkondlikul, allpiirkondlikul ning rahvusvahelisel turul osaleda võimalikult headel tingimustel, aitab assotsieerimine arendada ÜMTde kaubandussuutlikkust, (a) suurendades ÜMTde konkurentsivõimet, võimet toimida iseseisvalt ja majanduslikku vastupanuvõimet, suurendades ÜMTde kaubanduse ja teenuskaubanduse väärtust ja mahtu ning tugevdades ÜMTde võimet meelitada erasektorit tegema investeeringuid eri majandussektoritesse; (b) parandades ÜMTde ja naaberriikide vahelist koostööd kaubanduse, teenuskaubanduse ja asutamisõiguse valdkonnas. Artikkel 68 Kaubandusdialoog, koostöö ja suutlikkuse suurendamine Assotsieerimise raames võib pidada dialoogi, teha koostööd ja toetada suutlikkuse suurendamise algatusi selleks, et: (a) tugevdada ÜMTde suutlikkust töötada välja ja rakendada poliitikat, mis aitavad arendada kaupade ja teenustega kauplemist; (b) julgustada ÜMTsid tegema jõupingutusi õigusliku, reguleeriva ja institutsioonilise raamistiku ning vajaliku halduskorra kehtestamiseks; (c) edendada erasektori, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete arengut; (d) toetada turgude arengut ja toodete väljatöötamist ning muu hulgas toodete kvaliteedi parandamist; (e) aidata kaasa kaubanduse ja teenuskaubanduse seisukohalt oluliste inimressursside ja kutseoskuste arengule; (f) parandada ettevõtlusvahendajate suutlikkust osutada ÜMTde ettevõtetele ekspordi seisukohalt olulisi teenuseid, näiteks turu-uuringud; (g) aidata luua investeerimist soodustavat ettevõtluskliimat. 5. peatükk Koostöö finantsteenuste ja maksunduse valdkonnas Artikkel 69 Koostöö rahvusvaheliste finantsteenuste valdkonnas Assotsieerimise raames võib teha koostööd üleilmse finantssüsteemi stabiilsuse, terviklikkuse ja läbipaistvuse edendamiseks. Koostöö võib hõlmata: (a) investoritele ja muude finantsteenuste tarbijatele tõhusa ja piisava kaitse pakkumist; (b) rahapesu ja terrorismi rahastamise vältimist ja selle vastu võitlemist; (c) eri osalejate, sealhulgas reguleerivate asutuste ja järelevalveasutuste vahelise koostöö edendamist; (d) sõltumatute ja tõhusate finantsteenuste järelevalve mehhanismide loomist. Artikkel 70 Finantsteenuseid reguleerivate õigusnormide ühtlustamine Liit ja ÜMTd viivad oma õigusnorme vastavusse tunnustatud rahvusvaheliste õigusnormide ja järelevalve standarditega, mille hulka kuuluvad: Baseli Pangajärelevalve Komitee „Tõhusa pangajärelevalve põhialused” („Core Principles for Effective Banking Supervision”), Rahvusvahelise Kindlustusjärelevalve Assotsiatsiooni „Kindlustuse põhialused ja meetodid” („Insurance Core Principles”), Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni „Väärtpaberijärelevalve eesmärgid ja põhimõtted” („Objectives and Principles of Securities Regulation”), Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (edaspidi „OECD”) „Maksundusalase teabevahetuse leping” („Agreement on Exchange of Information on Tax Matters”), G20 avaldus „Avaldus läbipaistvuse ja teabevahetuse kohta maksustamise eesmärgil” („Statement on Transparency and Exchange of Information for Tax Purposes”), finantsstabiilsuse nõukogu „Finantsinstitutsioonide tulemusliku kriisilahenduse korra põhielemendid” („Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions”) ning rahapesuvastase töökonna soovitused „Nelikümmend soovitust seoses terrorismi rahastamise ja rahapesuga” („Forty Recommendations on Money Laundering and Terrorist Financing”). Liit ja ÜMTd edendavad ÜMTde õigusaktide vastavusseviimist liidu finantsteenuste valdkonna õigusaktidega. Artikkel 71 Reguleerivate ja järelevalveasutuste vaheline koostöö Liit ja ÜMTd soodustavad oma reguleerivate ja järelevalveasutuste vahelist koostööd, sealhulgas teabevahetust, finantsturgusid käsitlevate teadmiste vahetust ja muid asjakohaseid meetmeid. Erilist tähelepanu pööratakse reguleerivate ja järelevalveasutuste haldussuutlikkuse arendamisele, muu hulgas personali vahetamise ja ühiskoolituste abil. Artikkel 72 Maksundusalane koostöö Liit ja ÜMTd edendavad koostööd maksunduse valdkonnas, et parandada õiguspäraste maksutulude kogumist ning töötada välja meetmed hea valitsemistava põhimõtete tõhusaks rakendamiseks maksunduse, sealhulgas läbipaistvuse, teabevahetuse ja õiglase maksukonkurentsi valdkonnas. Neljas osa Jätkusuutliku arengu vahendid 1. peatükk Üldsätted Artikkel 73 Üldeesmärgid Liit aitab saavutada assotsieerimise üldeesmärke, pakkudes: (a) piisavalt rahalisi vahendeid ja vajalikku tehnilist abi, et tugevdada ÜMTde suutlikkust välja töötada ja rakendada strateegilisi ja regulatiivseid raamistikke; (b) pikaajalist rahastamist erasektori tugevdamiseks. Artikkel 74 Mõisted Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid: „programmikohane abi” – Euroopa Arengufondist ÜMTdele antav tagastamatu abi, millega rahastatakse programmidokumentides ettenähtud territoriaalseid ja piirkondlikke strateegiaid ja esmatähtsate ülesannete täitmist; „programmitöö” – ÜMTde jätkusuutliku arengu tagamiseks assotsieerimise raames käesoleva otsuse teises osas osutatud valdkonna meetmete mitmeaastaseks rakendamiseks ettenähtud soovituslike rahaliste vahenditega seotud organiseerimise ja otsuste tegemise ning selliste vahendite eraldamise protsess; „programmidokument” – dokument, milles on esitatud ÜMT strateegia, prioriteedid ja meetmed ÜMT jätkusuutliku arengu eesmärkide tõhusaks ja tulemuslikuks täitmiseks vastavalt assotsieerimise eesmärkidele; käesoleva otsuse artiklis 82 osutatud „arengukavad” – sidus tegevus, mille ÜMTd määravad kindlaks ja mida nad rahastavad vastavalt omaenda arengupoliitikale ja -strateegiale või ÜMTde ja seotud liikmesriikide vahelisel kokkuleppel põhinevale arengupoliitikale ja -strateegiale; „vahendite territoriaalne jaotus” – ÜMT-le Euroopa Arengufondist ettenähtud programmikohane abi, millega rahastatakse programmidokumentides ettenähtud territoriaalsete strateegiate ja prioriteetsete eesmärkide täitmist; „vahendite piirkondlik jaotus” – Euroopa Arengufondist ettenähtud programmikohane abi, millega rahastatakse programmidokumentides ettenähtud piirkondlike koostööstrateegiate ja mitut ÜMTd hõlmavate prioriteetsete temaatiliste eesmärkide täitmist; „rahastamisotsus” – komisjoni vastuvõetud dokument, millega määratakse üksikasjalikult kindlaks liidu rahaline toetus ja lubatakse anda rahalist abi Euroopa Arengufondist. Artikkel 75 Finantskoostöö põhimõtted 1. Liidu rahaline abi põhineb partnerluse, omavastutuse, territoriaalsete süsteemidega kohandamise, vastastikuse täiendavuse ja subsidiaarsuse põhimõtetel. 2. Käesoleva otsuse raames võib rahastamist pakkuda programmikohase ja programmivälise abina. 3. Liidu finantsabi rakendamisel: (a) võetakse arvesse ÜMTde geograafilisi, sotsiaalseid ja kultuurilisi erijooni ning nende erivõimalusi; (b) tagatakse vahendite prognoositav ja korrapärane liikumine; (c) lähtutakse paindlikult iga ÜMT olukorrast; (d) järgitakse täielikult kõikide partnerite institutsioonilisi, seaduslikke ja finantsilisi volitusi. 4. Asjaomase ÜMT ametiasutused vastutavad meetmete elluviimise eest, ilma et see piiraks komisjoni pädevust kindlustada usaldusväärne finantsjuhtimine liidu vahendite kasutamisel. 2. peatükk Rahalised vahendid Artikkel 76 Rahastamisallikad ÜMTsid võib rahastada järgmistest allikatest: (a) vahendid, mis eraldatakse ÜMTdele vastavalt liidu liikmesriikide vahelisele sisekokkuleppele, millega kehtestatakse 11. Euroopa Arengufond (EAF); (b) liidu üldeelarves ettenähtud programmid ja vahendid; (c) Euroopa Investeerimispanga hallatavatel Euroopa Investeerimispanga omavahenditel põhinevad vahendid ja vahendid, mis on eraldatud EAFi investeerimisrahastule vastavalt liidu liikmesriikide vahelisele sisekokkuleppele, millega kehtestatakse 11. EAF. 3. peatükk Erisätted 11. EAFist rahalise abi andmise kohta Artikkel 77 Reguleerimisese ja -ala Asjaomase ÜMT kehtestatud kohalike ja piirkondlike tegevuskavade ja prioriteetide raames võib, ilma et see piiraks humanitaar- ja hädaabi andmist, rahaliselt toetada järgmisi meetmeid, mis aitavad kaasa käesolevas otsuses sätestatud eesmärkide saavutamisele: (a) valdkondlikud põhimõtted ja reformid ning projektid, mis on kooskõlas selliste põhimõtete ja reformidega; (b) institutsioonide arendamine, suutlikkuse tõstmine ja keskkonnaaspektide hõlmamine; (c) tehniline koostöö; (d) lisatoetus artiklis 81 osutatud kaupade ja teenuste eksportimisest saadava eksporditulu kõikumise korral. Artikkel 78 Humanitaar- ja hädaabi 1. Humanitaar- ja hädaabi antakse ÜMTdes, kes on suurtes ja erandlikes majanduslikes ning sotsiaalsetes raskustes, mis tulenevad loodusõnnetustest või samalaadse mõjuga erakorralistest asjaoludest. Humanitaar- ja hädaabi antakse niikaua, kui see on vajalik kõnealusest olukorrast tulenevate kiireloomuliste probleemide lahendamiseks. Humanitaar- ja hädaabi antakse üksnes õnnetuste ohvrite vajaduste ja huvide kohaselt. 2. Humanitaar- ja hädaabi antakse järgmisel eesmärgil: (a) päästa inimelusid kriisi ajal ja kriisijärgses olukorras; (b) aidata kõikide kättesaadavate logistiliste vahenditega kaasa humanitaarabi rahastamisele ja kohaletoimetamisele ning võimaldada abisaajatele vahetu juurdepääs abile; (c) teha lühiajalisi taastus- ja ülesehitustöid, et tagada kannatanute minimaalne integreeritus ühiskonda ja majandusellu ning luua võimalikult ruttu tingimused arengu jätkumiseks pikaajaliste eesmärkide kohaselt; (d) tegelda looduse või inimese põhjustatud õnnetuste tagajärjel ümberasunud isikute (pagulased, ümberasustatud isikud ja tagasipöördujad) probleemidega, rahuldades ükskõik kus asuvate pagulaste ja ümberasustatud isikute vajadusi niikaua, kui see on vajalik, ja hõlbustada nende vabatahtlikku naasmist ning taasintegreerumist oma päritoluriiki; (e) toetada ÜMTsid suurõnnetuste vältimise ja nendeks valmisoleku mehhanismide, sealhulgas ennustus- ja eelhoiatussüsteemide loomisel, et leevendada õnnetuste tagajärgi. 3. Samasugust abi võib anda ÜMTdele, kes võtavad vastu pagulasi või ta