Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamine

(2022/C 379/12)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (1) artiklile 98 annab käesoleva dokumendi avaldamine õiguse esitada muutmistaotluse suhtes vastuväiteid kahe kuu jooksul alates dokumendi avaldamise kuupäevast.

TOOTESPETSIFIKAADI MUUTMISE TAOTLUS

„Colli Bolognesi Classico Pignoletto“

PDO-IT-A0284-AM02

Taotluse esitamise kuupäev: 28.8.2014

1. Muudatuse suhtes kohaldatavad eeskirjad

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikkel 105 – oluline muudatus

2. Muudatuse kirjeldus ja põhjendused

2.1. Kaitstud päritolunimetuse „Colli Bolognesi Classico Pignoletto“ muutmine nimetuseks „Colli Bolognesi Pignoletto“

Kaitstud päritolunimetus „Colli Bolognesi Classico Pignoletto“ muudetakse nimetuseks „Colli Bolognesi Pignoletto“ ja jäetakse välja sõna „Classico“.

Nimetuse muutmine on tingitud kahest tootespetsifikaadi muudatusest, millest esimene hõlmab uute tootekategooriate lisamist (vahuvein ja kvaliteetvahuvein), mille puhul traditsiooniline mõiste „Classico“ ei ole lubatud. Kooskõlas konkreetsete siseriiklike ja Euroopa Liidu õigusaktidega ning selle kaitstud traditsioonilise nimetuse määratlusega ei või mõistet „Classico“ kasutada vanimas päritolupiirkonnas toodetud vahuveinide puhul, vaid üksnes muude toodete puhul. Teine ja esimesega seotud põhjus on tootmispiirkonna laiendamine, mida kirjeldatakse allpool. Muudatusega laiendatakse vanimat päritolupiirkonda, kus valmistatavatele toodetele võib omistada traditsioonilist nimetust „Classico“, teistele sarnaste mulla-, ilmastiku- ja kasvatustingimustega piirkondadele, kuid mis vastavalt selle traditsioonilise nimetuse määratlusele ei saa selle kasutamisest kasu.

Traditsioonilist nimetust „Classico“ võib kasutada üksnes selle kategooriasse „vein“ kuuluva tooteliigi puhul, mis on toodetud selleks eesmärgiks ette nähtud algses piirkonnas. Seetõttu oli vaja nimetust muuta, jättes välja mõiste „Classico“.

Nimetuse muutmine puudutab tervet tootespetsifikaati ja koonddokumenti kõikjal, kus nimetus esineb.

2.2. Uute viinamarjasaaduste kategooriate lisamine

Kategooriale „vein“ on lisatud tootekategooriad „poolvahuvein“, „vahuvein“ ja „kvaliteetvahuvein“.

Endine kaitstud päritolunimetus „Colli Bolognesi Classico Pignoletto“, mille puhul on lubatud kasutada spetsiaalset itaaliakeelset nimetust „Denominazione di Origine Controllata e Garantita“ („kontrollitud ja tagatud päritolunimetus“ või DOCG), on ette nähtud üksnes kategooria „vein“ puhul. Kirjanduslike allikate kohaselt on peamise viinamarjasordi „Pignoletto“ viinamarju ajalooliselt kasvatatud siiski suuremal alal ja see tootmispiirkond kattub osaliselt teiste tunnustatud nimetuste tootmise piirkonnaga. Nendest viinamarjadest on traditsiooniliselt toodetud ja toodetakse ka tänapäeval nimetust „Pignoletto“ kandvaid muud tüüpi veine. Seetõttu on lisaks kategooriale „vein“, mis kuulus algselt ainukesena kaitstud päritolunimetuse „Colli Bolognesi Classico Pignoletto“ alla, lisatud täiendavaid tootekategooriaid.

Täiendavad kategooriad on poolvahuvein, vahuvein ja kvaliteetvahuvein. Seetõttu on veinitüüpide täielik nimekiri uusi kategooriaid arvesse võttes järgmine: kategooria „vein“, Superiore tüüp; kategooria „vein“, Classico Superiore tüüp; kategooria „poolvahuvein“; kategooria „vahuvein“; kategooria „kvaliteetvahuvein“. Samuti juhime tähelepanu sellele, et kategooria „vein“ tüübil Superiore, mille puhul kasutatakse uues tootespetsifikaadis nimetust „Classico“, jäävad tootmis- ja kvaliteedinäitajad võrreldes endise tootespetsifikatsiooniga muutumatuks. Lisatud veinitüüpe (katergooria „poolvahuvein“, „vahuvein“ ja „kvaliteetvahuvein“) on määratletud piirkonnas traditsiooniliselt toodetud ja need on loodud tänu tootjate ja tarbijate positiivsele hinnangule. Lisaks on traditsiooniline nimetus „Superiore“ omistatud kategooria „vein“ toodetele („Colli Bolognesi Pignoletto“ ja „Colli Bolognesi Pignoletto Classico“), millel on vastavalt siseriiklikes õigusaktides selle nimetuse jaoks kehtestatud eriti rangetele tootmistingimustele väga head kvaliteediomadused.

Muudatus puudutab tervet tootespetsifikaati ja koonddokumendi osi, milles uutele veinikategooriatele viidatakse ja neid reguleeritakse (eeskätt punktid 1.3 ja 1.4).

2.3. Kasutatud sortide kombinatsiooni laiendamine

Kirjeldatud on uute veinitüüpide puhul kasutatavate viinamarjasortide kombinatsiooni, eeskätt viidatakse täiendavatele viinamarjasortidele, arvestades, et kõigi tootekategooriate põhiline viinamarjasort on „Pignoletto“, mida tuntakse ka nimetuse „Grechetto Gentile“ all. Need täiendavad sordid, mis võivad veinide tootmisel moodustada maksimaalselt 15 %, hõlmavad teisi mittearomaatseid valgeid Emilia-Romagna piirkonnas kasvatamiseks sobivaid viinamarjasorte. Viinamarjasordid „Pinot Nero“ ja „Pinot Grigio“, ehkki need on teist värvi, võivad samuti olla 15 % ulatuses esindatud. Nimetatud viinamarjasorte, mida tuleb kasutada valge veini valmistamisel, peetakse tänu nende eriomadustele eriti sobivaks poolvahuveinide ja vahuveinide tootmiseks.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 2 ega too kaasa ühtegi muudatust koonddokumendis.

2.4. Tootmispiirkonna laiendamine

Eelmise tootespetsifikaadiga võrreldes tugineb tootmispiirkonna laiendamine asjaolule, et viinamarjasorti „Pignoletto“ on ajalooliselt kasvatatud ning sellest on sarnastes füüsikalistes ja ilmastikutingimustes veini valmistatud ja villitud laiematel aladel, mis asuvad Bologna ja Modena provintsi naaberpiirkondades.

Lisaks sellele, kuna kõnealuse kaitstud päritolunimetuse tootmispiirkonda kuuluva viie omavalitsuse (Bazzano, Castello di Serravalle, Crespellano, Monteveglio ja Savigno) ühinemise tulemusena moodustati 2014. aastal uus Valsamoggia omavalitsus, on vastavalt muudetud tootmispiirkonna kirjeldust ja selle piire.

Tootmispiirkonna laiendamine on põhjendatud sellega, et terves kindlaksmääratud piirkonnas on sarnased mulla- ja ilmastikutingimused, mis on eriti soodsad viinamarjasordist „Pignoletto“ veinide tootmiseks. Käesolev muudatus koondab seega kaitstud päritolunimetuse „Colli Bolognesi Pignoletto“ ühte tootespetsifikaati kõik sellest viinamarjasordist saadavad veinitüübid; kõnealuses mägises piirkonnas on neil veinidel kõrgeim kvaliteet ja seetõttu võib paljudel neist olla traditsiooniline Itaalia nimetus „Denominazione di Origine Controllata e Garantita“. Seoses sellega kasutatakse nimetust „Classico“ üksnes kategooria „vein“ jaoks, mis on pärit kõige vanemast tootmispiirkonnast, nagu on määratletud traditsioonilise itaaliakeelse nimetusega. Lisaks on muudatuse eesmärk vältida tarbijate ja tootjate võimalikku segadusse ajamist, sest see aitab neil õigesti tuvastada veini, mille puhul on lubatud kasutada nimetust „Pignoletto“ ja mille kõik tüübid valmistatakse viinamarjasordist „Pignoletto“, andes seeläbi selgemalt mõista, et see on mitmekülgne kõigi traditsiooniliselt toodetud tüüpide puhul.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 3 ja koonddokumendi osa 1.6 (määratletud geograafiline piirkond) ja osa 1.8 (seos geograafilise piirkonnaga).

2.5. Viinamarjakasvatuse eeskirjade kohandamine

Lisatud on täiendavate veinitüüpide valmistamise eeskirjad ja mõnevõrra on ajakohastatud viljelusmeetodeid. Sellega seoses on viinapuude kujundamismeetoditena lubatud üksnes spaleermeetod ning kujundamine „kardinana“ (curtain – külgsuunas kasvav üksik- või topeltnöörpuu) ning keelatud on nn kiirte (ray) meetod. Uute veinitüüpide tootmiseeskirjade kehtestamiseks on lisatud ka vastavad tootmisparameetrid (viinamarjade saagikus hektari kohta).

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 4 ja koonddokumendi punkti 1.5.2.

2.6. Veinivalmistamisstandardite ajakohastamine

Viinamarjasaaduste eri kategooriate valmistamist ja töötlemist puudutavaid sätteid on kooskõlas ELi kehtivate õigusaktidega selguse huvides muudetud; samuti on muudetud asjakohaseid erandeid nende toimingute tegemiseks tootmispiirkonna vahetus läheduses või naabruses asetsevates haldusüksustes.

Neid sätteid on ajakohastatud, et võtta arvesse uute veinitüüpide lisamist tootespetsifikaati. Eeskätt võib poolvahuveini, vahuveini ja kvaliteetvahuveini töödelda lisaks tervele kindlaksmääratud tootmispiirkonnale ka vahetus läheduses (terves Bologna kommuunis) ja naabruses asuvas haldusüksuses (terve Castelvetro di Modena kommuun).

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 5 ja koonddokumendi punkti 1.9 (Lisatingimused – Määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand).

2.7. Keemiliste, füüsikaliste ja organoleptiliste omaduste lisamine uutele veinitüüpidele ning muudatused Classico tüübi minimaalses üldhappesisalduses

Kirjeldatud on tootespetsifikaati lisatud uute veinitüüpide keemilisi, füüsikalisi ja organoleptilisi omadusi. Lisaks on tüübi „Classico“ minimaalset üldhappesust vähendatud 4,5 grammilt liitri kohta 4 grammile liitri kohta.

Kaitstud päritolunimetusega veini „Colli Bolognesi“ uute veinitüüpide keemilisi ja organoleptilisi omadusi on üksikasjalikult kirjeldatud, võttes aluseks tootespetsifikaadis olevad kirjeldused ning muutes need lillede ja puuviljade tajutavate aroomide osas täpsemaks. Lisaks peeti vajalikuks vähendada tüübi „Classico“ minimaalset üldhappesust 4 grammile liitri kohta, kuna viimasel kümnendil registreeritud kliimamuutused on põhjustanud kõrgeid temperatuure, mis teatavasti soodustavad üldhappesuse vähenemist. See muudatus tuleneb ka tootespetsifikaadis sätestatud kohustusest, mille kohaselt peab viinamarjade väikseim naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides olema 12 %.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 6 ja koonddokumendi punkti 1.4 (Veinide kirjeldus).

2.8. Märgistamise ja esitlemise eeskirjade ajakohastamine

Lisatud on muudatused, mis puudutavad uute tootekategooriate (poolvahuvein, vahuvein ja kvaliteetvahuvein) märgistamist ja esitlemist. Lisaks on kooskõlas siseriiklike õigusaktidega asjakohases poolvahuveini kategoorias lisatud kohustuslik märgistamiseeskiri märke „teine käärimine pudelis“ jaoks, et teavitada tarbijaid võimalikust hägususest, mis on tingitud teisel käärimisel tekkivatest jääkidest.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artikleid 7 ja 8 ning koonddokumendi punkti 1.9 (Lisatingimused – täiendavad märgistamissätted).

2.9. Geograafilise piirkonnaga seose ajakohastamine

Seose kirjeldust on muudetud üksikasjalikuma kirjelduse lisamisega keskkonna- ja inimtegurite kohta, mis tingivad veinide erilised omadused hõlmatud toodete mitmesugustes kategooriates. Eeskätt on seose kirjeldust ajakohastatud selleks, et võtta arvesse uute tootekategooriate (poolvahuvein, vahuvein ja kvaliteetvahuvein) lisamist ja tootmispiirkonna laiendamist. Lisaks on üksikasjalikumalt kirjeldatud veinide konkreetseid omadusi, vältides üldmõisteid ja täpsustades iga tootekategooria puhul selle seost geograafilise piirkonnaga (sh looduslikud ja inimtegurid).

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 9 ja koonddokumendi punkti 1.8 (Seos geograafilise piirkonnaga).

2.10. Pakendamine määratletud piirkonnas

Redaktsioonilise muudatusena lisatakse nüüd koonddokumendi asjakohasesse ossa 1.9 kohustus villida veini määratletud geograafilises piirkonnas, mis oli juba lisatud varasemasse tootespetsifikaati, kuid mis jäeti ekslikult koonddokumendist välja.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Colli Bolognesi Pignoletto

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Vahuvein

5. Kvaliteetvahuvein

8. Poolvahuvein

4. Veini(de) kirjeldus

„Colli Bolognesi Pignoletto“ Superiore (kategooria „vein“)

värvus: keskmise intensiivsusega õlgkollane, vahel roheka varjundiga või sügav õlgkollane;

lõhn: peen, valgete lillede (maikelluke, jasmiin) nootide ja küpsete kollaste viljade (pirnid ja õunad, vahel ka ananass) nootidega;

maitse: kuiv kuni poolkuiv, harmooniline, mandli ja tsitruse nootidega, vahel kergelt mõrkjas;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,5 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 15 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad siseriiklikes ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus 4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

„Colli Bolognesi Pignoletto“ Classico Superiore (kategooria „vein“)

värvus: erineva intensiivsusega õlgkollane, samuti sügav õlgkollane, vahel roheka varjundiga;

lõhn: intensiivne, peen, valgete lillede (maikelluke, jasmiin) ja küpsete kollaste viljade (pirnid ja õunad, vahel ka ananass) nootidega;

maitse: kuiv, soe, harmooniline, mandlite ja tsitruse, vahel ka vanilli nootidega;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,5 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 16 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad siseriiklikes ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus 4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

„Colli Bolognesi Pignoletto“, kategooria „poolvahuvein“

Vaht: tihe ja kiiresti hajuv;

värvus: õlgkollane;

lõhn: veidi aromaatne, valgete lillede (viirpuu) ja kergelt küpsete kollaste viljade (pirnid ja õunad) nootidega;

maitse: kuiv, harmooniline, värske, happeline tsitruselise järelmaitsega, vahel kergelt mõrkjas;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 15 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad siseriiklikes ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus 4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

„Colli Bolognesi Pignoletto“, kategooria „vahuvein“ ja „kvaliteetvahuvein“

Vaht: õrn, püsiv;

värvus: erineva intensiivsusega õlgkollane, samuti sügav õlgkollane;

lõhn: veidi aromaatne, peen, valgete lillede õite (viirpuu, maikelluke, jasmiin) ja kergelt küpsete kollaste viljade (pirnid ja õunad) noodid, intensiivsem kategooria „kvaliteetvahuvein“ puhul;

maitse: aromaatne, harmooniline, värske, happeline tsitruselise järelmaitsega, brut nature kuni väga kuiv;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 13 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad siseriiklikes ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus 5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Poolvahuveini tootmine – teine käärimine

Veinivalmistamise eritavad

Poolvahuveine toodetakse teise alkoholkäärimise teel, peamiselt autoklaaviga (Charmat’/Martinotti meetod). Kuid teine alkoholkäärimine toimub ka pudelis. Sellisel juhul võib vein käärimisjääkide tõttu olla hägune.

Vahuveini/kvaliteetvahuveini tootmine – teine käärimine

Veinivalmistamise eritavad

Need veinid töödeldakse vahuveinideks teise alkoholkäärimise teel, peamiselt autoklaaviga (Charmat’ meetod). Kuid teine alkoholkäärimine võib vastavalt ELi õigusaktidele toimuda ka pudelis (traditsiooniline meetod).

b. Maksimaalne saagikus

„Colli Bolognesi Pignoletto“ Classico Superiore (kategooria „vein“)

58,5 hektoliitrit hektari kohta

„Colli Bolognesi Pignoletto“ Superiore (kategooria „vein“)

77 hektoliitrit hektari kohta

„Colli Bolognesi Pignoletto“, kategooria „poolvahuvein“, „vahuveini“ ja „kvaliteetvahuvein“

84 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Kaitstud päritolunimetuse „Colli Bolognesi Pignoletto“ tootmispiirkond hõlmab järgmisi alasid:

Marzabotto, Monte San Pietro, Pianoro, Sasso Marconi, Bologna, Casalecchio di Reno, Monterenzio, San Lazzaro di Savena, Valsamoggia ja Zola Predosa kommuun Bologna provintsis;

Savignano sul Panaro kommuun Modena provintsis.

See kaitstud päritolunimetusega toote „Colli Bolognesi Pignoletto“ Superiore tootmispiirkond, millele on lisatud traditsiooniline nimetus „Classico“, hõlmab järgmisi alasid:

Monte San Pietro, Casalecchio di Reno, Sasso Marconi, Valsamoggia ja Zola Predosa kommuun Bologna provintsis;

Savignano sul Panaro kommuun Modena provintsis.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

Pignoletto B. – Grechetto Gentile

8. Seos(t)e kirjeldus

8.1. „Colli Bolognesi Pignoletto“, kategooria „vein“, „poolvahuvein“, „vahuvein“ ja „kvaliteetvahuvein“

Seost väljendavad looduslikud tegurid

Tootmispiirkonna künklik reljeef hõlmab mäejalameid ja mägesid, mis jäävad läänes Val Samoggia, Reno jõe suure oru ning Samoggia ja Lavino jõgede väiksemate orgude vahele ning ulatuvad idas kuni Idice jõeni välja. Orgude põhja-lõuna suund hõlbustab tuulte liikumist ja tagab idas ja kagus viinamarjaistanduste tugeva avatuse päikesele. Seega asuvad viinamarjaistandused tuulises ja päikeselises keskkonnas, mis sobib eriti hästi viinapuude kasvatamiseks.

Piirkonnale on iseloomulik järgmine geoloogiline ehitus:

Contrafforti e Rupi (mäestikuharud ja kivirahnud): eriti lai piirkond, mis hõlmab Lavino ja Reno orgu ning mida iseloomustab pinnamood kihiliste kivimite või savikat lubjakivi ja purdkivimeid sisaldavate kihilise struktuuriga rändkividega.

I Colli con Frane e Calanchi (mäed maalihete ja jäärakutega): Lavinost vasakul on suured kontrastid mäenõlvadel asuvate laugete haritud maa-alade ning suurte maalihetega jäärakuliste süvendite vahel. Aluskiht koosneb peamiselt „kivistunud savist“, savist koos lubjarikka massi, liivakivi, mergli või kihiliste kivimitega.

I Primi Colli (mäejalamid): ala Renost vasakul mägede ja tasandiku vahel. Alal on lauge profiil pikkade oru suunas laskuvate platoodega. Orud on madalad ja sealsetel seljakutel on kollased liivad.

Piana dei Fiumi Appenninici (Apenniinide jõgede tasandik): orupõhjade ning väiksemate ja suuremate jõgede suudmete ala. Mullad on valdavalt toitainevaesed, koosnedes sageli jämedateralistest osistest.

Määratletud geograafilises piirkonnas on viinapuude kasvatamine levinud keskmiselt 50–400 meetri kõrgusel merepinnast, peeneteralise lõimisega erineval määral lubjakivi sisaldavatel muldadel, mida leidub nii üldiselt ebatasastel kivistunud saviga nõlvadel kui ka mäejalamitel, samuti suure muda- ja lubjakivisisaldusega peenmuldadel Colli con Frane e Calanchi ja Primi Colli aladel. Piirkonna kliimale on iseloomulik aastane sademetehulk tasandikul keskmiselt 800 mm kuni 1 200 mm kõrgmägedes ning keskmine temperatuur vahemikus 14–12 °C. Madalates mägedes valitseb mõõdukas veepuudus (kuni 350 mm aastas), mida võib pidada veinitootmise kvaliteedi seisukohast positiivseks teguriks, arvestades, et teatav suvine veepuudusest tingitud stress soodustab suhkru kontsentreerumist ja küpsevates viinamarjades aromaatsete ühendite teket. Merepinnast enam kui 400 meetrit kõrgemal valitseb siiski selgelt positiivne veebilanss.

Termiline profiil jääb vahemikku 4 500–4 900 kraadpäeva madalates mägedes, samas kui 400 meetrist kõrgemal on see alla 4 500. Piirkonna Winkleri indeks on madalamatel aladel maksimaalselt umbes 2 100.

Seda arvesse võttes on veinide omadused tihedalt seotud keskkonnaga, mida iseloomustab savi- ja lubjarikas muld, suured erinevused öistes ja päevastes temperatuurides, valgustugevus ning piisava sademetehulga ja veestressiga perioodide vaheldumine. Sellised tingimused soodustavad viinapuude ja viinamarjade küpsemist ning tagavad piisava happesuse ja suhkrusisalduse. Lisaks viinamarjasordi „Pignoletto“ teistele kvalitatiivsetele ja organoleptilistele omadustele mõjutavad need tingimused ka veine ennast.

Eeskätt hõlmab viinamarjaistanduste viinamarjasortide kombinatsioon põhilist viinamarjasorti „Pignoletto“, mida määratletud piirkonnas traditsiooniliselt kasvatatakse. Tootmiseks kasutatakse ka teisi piirkonnas kasvatatavaid teiseseid sorte, nagu näiteks „Pinot Bianco“, „Chardonnay“, „Sauvignon“, „Riesling Italico“ ning „Pinot Grigio“ ja„Pinot Nero“, millest valmistatakse kestade kääritamise teel valget veini.

8.2. „Colli Bolognesi Pignoletto“, kategooria „vein“, „poolvahuvein“, „vahuvein“ ja „kvaliteetvahuvein“

Seost väljendavad ajaloolised ja inimtegurid

Rooma impeeriumi aegadel olid veinide „Colli Bolognesi Pignoletto“ tootmispiirkondades viinapuude read kinnitatud elavate puude külge, vastavalt tavale, mille olid kasutusele võtnud etruskid ja edasi arendanud gallid. On kindlaid tõendeid, et Bononiast (nüüdne Bologna) lõunas asuv mägine maa anti toonases maailmas peetud sõjaretkede veteranidele, mida nood harisid; selle tõestuseks on vanad veini hoiustamise nõud, mida on leitud mõningatest nüüdses Valsamoggia kommuunis asuvatest paikadest.

Ühes aastast 973 (meie ajaarvamise järgi) pärinevas dokumendis, milles Bologna piiskop Alberto andis Parma piiskopile lisaks kloostrile 30 viinamarjaistandust, viidatakse Monteveglio mägedel kasvatatavatele viinapuudele. Lisaks tõestavad mitmed varakeskajast pärit elulood maapiirkondades tegutsenud munkade püüdeid ja pühendumist veinivalmistamise arendamisele.

14. sajandil kirjeldas Pier de’ Crescenzi kõige olulisemas keskaegses agronoomia käsiraamatus nimega „Liber Ruralium commodorum – raamat XII“ toona joodud valge veini organoleptilisi omadusi; vein oli tuntud oma meeldivuse, elava ja kuldse vahu poolest, mis tõestas, et ajaloolisi traditsioone järgides valmistatud veinide seas oli poolvahuvein juba siis hästi tuntud ja levinud. 16. sajandist on pärit mitu viidet mõistele „uve pignole“ (Pignoletto viinamarjad), mis on tuntud oma oluliste omaduste poolest, ja ka õitsvale kaubandusele. Selle veini ajaloolist olemust kinnitab ka väljaanne „Bullettino Ampelografico“ aastast 1881, milles märgitakse, et Pignoletto veini valmistamiseks kasutatavad viinamarjad kasvavad Bolognast lõunas asuvates mägedes. Nende sarnasus praegusele viinamarjasordile „Pignoletto“ on hämmastav.

Aastate jooksul on teaduse ja tehnoloogia areng aidanud veini „Colli Bolognesi Pignoletto“ valmistamiseks kasutatud traditsioonilised meetodid kokku koondada ja neid täiustada. Neil mägedel aastaid viinamarju kasvatanud inimeste omandatud kogemusi täiendavad tohutud edusammud viinamarjakasvatuses ja agronoomias. Nende tegurite tõttu on viinamarjakasvatajad hakanud kasutama toestust, kaheõlalist nöörpuuvormi ja guyot’ lõikamismeetodit koos lühivõrsete lõikamisega, mis on osutunud kvaliteetsete toodete saamiseks kõige sobilikumaks. Isegi tänapäeval on kasvatusmeetodid, istutusvahemaad ja lõikamise süsteemid traditsioonilised ja loodud selleks, et saavutada viinamarjaistanduste parim ja ratsionaalseim kasutamine nii harimise lihtsustamiseks kui ka lehestiku otstarbekamaks hooldamiseks. Samamoodi on ka veinivalmistustavad need samad, mida selles piirkonnas tootespetsifikaadis nimetatud tüüpi valgete vaiksete veinide, poolvahuveinide või vahuveinide valmistamiseks traditsiooniliselt kasutati. Veinivalmistuse vaatenurgast on sellele piirkonnale alati olnud iseloomulik märkimisväärses mahus valgete veinide tootmine; aastakümnete jooksul on veelgi aktiivsemaks muutunud poolvahuveinide tootmine, sest poolvahuveinid sobivad loomupäraselt hästi kohalike toitudega, mis on rikkalikud ja mõneti suure rasvasisaldusega. Veinivalmistusmeetodid on aga aja jooksul arenenud, ning see tähendab, et iidset teise käärimise traditsiooni on täiendatud nüüdisaegse paagis kääritamise kasutamisega vastavalt Martinotti-Charmat’ meetodile. See on aidanud muuta pärmi valimise ja selitamise protsessi viimastel aastakümnetel tõhusamaks, parandanud veinide lõhnaomadusi ja aidanud saavutada meeldivama lõpptoote.

8.3. „Colli Bolognesi Pignoletto“, kategooria „vein“

Teave toote geograafilise päritoluga otseselt seotud kvaliteedi või omaduste kohta ning põhjuslik seos geograafilise piirkonnaga.

Kategooriasse „vein“ kuuluva toote „Colli Bolognesi Pignoletto“ keemilised ja organoleptilised omadused on tihedalt seotud keskkonnaga, mida iseloomustab savine, eeskätt lubjarikas muld, mis annab tootele selle märgatava mineraalsuse. Vaikne vein saadakse peamiselt vähemalt 15 aastat vanadelt viinapuudelt, mille viinamarjad on kontsentreeritumad ja kus saagikus hektari kohta on väiksem. Neile orgudele iseloomulikud temperatuurimuutused võimaldavad saavutada tuntavama aroomi, samas kui päeva- ja öötemperatuuride kõikumised küpsemisperioodil ning viinamarjaistanduste optimaalne kokkupuude päikesega aitavad suurendada viinamarjade aroomiomadusi ja eriti hästi suhkrut akumuleerida, mis omakorda mõjutab veinide omadusi. Viinamarjasordi „Pignoletto“ viinamarjade eriliste organoleptiliste omaduste säilitamiseks juhitakse viinamarjade pressimise tsükleid, samuti kääritamise temperatuuri ja kestust nutikalt, et toota kirjeldatud omadustega veine, täiustades seeläbi eespool osutatud keskkonnategurite ja eri inimtegurite koosmõju tulemust, võttes appi kogemused ja teadmised, mida veinisektori ettevõtjad on aegamisi täiustanud.

8.4. „Colli Bolognesi Pignoletto“, kategooria „poolvahuvein“, „vahuvein“ ja „kvaliteetvahuvein“

Teave toote geograafilise päritoluga otseselt seotud kvaliteedi või omaduste kohta ning põhjuslik seos geograafilise piirkonnaga.

Geograafiline keskkond ja inimtegurid, mis on aegade jooksul mõjutanud viinamarjade veinivalmistamise seisukohast olulisi omadusi ja viinamarjade töötlemismeetodeid, määravad kindlaks poolvahuveinide, vahuveinide ja kvaliteetvahuveinide keemilised, füüsikalised ja organoleptilised omadused.

Kontinentaalne kliima, rikkalikult klibu ja muda sisaldav muld, hea vee ärajuhtimisvõime, vee piisav kättesaadavus ning päeva- ja öötemperatuuride kõikumine, ennekõike kogu suve vältel, võimaldavad kobaratel küpseda ja viinamarjadel säilitada oma aroomi ja happesuse, mis annab veinidele nende iseloomuliku värskuse. Piirkonna mulla- ja ilmastikutingimused muudavad selle sobilikuks mõõduka suhkrusisalduse ja meeldiva happesusega viinamarjade kasvatamiseks. Need veinid pärinevad peamiselt noorematelt ja seega tugevamatelt viinapuudelt, mis on istutatud viljakasse mulda, mis on lõunas päikesele harvem avatud ja mis ei ole seega nii soodne viinamarjade täielikuks küpsemiseks; see tagab suurema happesuse, mis on ideaalne poolvahuveinide, vahuveinide ja kvaliteetvahuveinide jaoks.

Tehnoloogiliste uuenduste tagajärjel on iidne pudelis teise kääritamise meetod, mida kasutati kuni eelmise sajandini, asendatud kääritusanumas kääritamisega (Charmat’ meetod), et toota veine, milles on looduslikust käärimisest tuleneva süsinikdioksiidi tõttu ülerõhk. Teise kääritamise puhul võib poolvahuvein olla käärimisjääkide tõttu hägune. Viimasel ajal on teist kääritamist hakatud taas rohkem kasutama ja seda reklaamitakse sageli uue meetodina, milles on ühendatud kaasaegne tehnoloogia ja piirkonna iidsed traditsioonid. See tõestab, et veinide ainulaadsed omadused tulenevad viinamarjasordi eriliste omaduste ja tootmispiirkonna sünergiast inimeste jõupingutuste ja kogemustega, mille tulemuseks on komplekssed ja meeldivad veinid.

9. Muud olulised tingimused

Määratletud geograafilises piirkonnas veinivalmistamise ja töötlemisega seonduv erand

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand.

Tingimuse kirjeldus

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 607/2009 artikli 6 lõike 4 punktides a ja b sätestatud erandiga võib poolvahuveini, vahuveini ja kvaliteetvahuveini töötlemine veinivalmistusprotsessi osana toimuda lisaks kindlaksmääratud tootmispiirkonnale ka vahetus läheduses (terve Bologna kommuun) ja naabruses asuvas haldusüksuses (terve Castelvetro di Modena kommuun).

Sellega võetakse arvesse nende piirkondade tootjate traditsioonilist ja ühendatud tootmist.

Pudelitesse villimine määratletud piirkonnas

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pudelitesse villimine määratletud piirkonnas

Tingimuse kirjeldus

Villimine toimub üksnes määratletud piirkonnas, kuna vaja on kaitsta kaitstud päritolunimetusega toote „Colli Bolognesi Pignoletto“ kvaliteeti, tagada selle päritolu ning hoolitseda selle eest, et kontroll oleks õigeaegne, tõhus ja kulutõhus.

Näib, et transportimine ja villimine väljaspool tootmispiirkonda võib kahjustada veini „Colli Bolognesi Pignoletto“ kvaliteeti, kuna vein võib kokku puutuda redoksreaktsioonide, äkiliste temperatuurimuutuste ja mikrobioloogilise saastega, mis võib kahjustada veini füüsikalis-keemilisi (minimaalne koguhappesus, suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus) ja organoleptilisi (värv, lõhn ja maitse) omadusi.

Mida kaugemale veini transporditakse, seda suuremad on riskid.

Seevastu villimine päritolupiirkonnas aitab säilitada toote omadusi ja kvaliteeti, kuna veinisaadetisi ei veeta üldse või veetakse ainult lühikeste vahemaade taha.

Need aspektid koos päritolunimetuse „Colli Bolognesi Pignoletto“ alla kuuluvate veinide tootjate aastate jooksul omandanud kogemuste ning põhjalike tehniliste ja teaduslike teadmistega veinide eriomaduste kohta võimaldavad teostada villimist päritolupiirkonnas parimate tehnoloogiliste ettevaatusabinõude toel, et säilitada kõik tootespetsifikaadis sätestatud veinide füüsikalised, keemilised ja organoleptilised omadused.

Tootmispiirkonnas toimuva villimise teine eesmärk on tagada, et pädev asutus saaks täita oma järelevalveülesandeid maksimaalselt tõhusalt, sujuvalt ja kulutõhusalt. Nende nõuete täitmist ei ole võimalik tagada samal määral väljaspool tootmispiirkonda.

Tootmispiirkonnas saab kontrolliasutus planeerida kontrollimisi tagamaks, et viib kaitstud päritolunimetusega toote „Colli Bolognesi Pignoletto“ villimise ajal kohaldatava kontrollikava alusel läbi õigeaegseid kontrollkäike kõikidesse asjaomastesse ettevõtetesse.

Eesmärk on järjekindlalt tagada, et villitakse ainult kaitstud päritolunimetusega veinide „Colli Bolognesi Pignoletto“ saadetisi. See võimaldab korraldada tõhusamaid kontrolle väheste kuludega tootjate jaoks, et pakkuda tarbijatele maksimaalset veini ehtsuse garantiid.

Lisaks saavad villijad siseriiklike õigusaktide kohaselt ja kehtivate õiguste kaitsmiseks taotleda erandit villimise jätkamiseks oma ruumides, mis asuvad väljaspool määratletud ala; selleks esitavad nad põllumajandus-, toidu- ja metsapoliitika ministeeriumile vastava taotluse ning dokumendid, mis tõestavad, et nad on villinud veine vähemalt kaks aastat viie aasta jooksul (mitte ilmtingimata järjestikustel aastatel) vahetult enne toote „Colli Bolognesi Pignoletto“ tunnustamist kaitstud päritolunimetusena.

Kohustus lisada mõiste „teine käärimine“ poolvahuveini „Colli Bolognesi Pignoletto“ puhul

Õigusraamistik:

siseriiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Mõiste „rifermentazione in bottiglia“ (pudelis järelkäärimine) on kohustuslik toote „Colli Bolognesi Pignoletto“ Frizzante (poolvahuvein) puhul juhul, kui seda järelkääritatakse pudelis.

See säte on kooskõlas siseriikliku õigusega (12. detsembri 2016. aasta seaduse nr 238 artikli 19 lõike 1 punkt f), eeskätt selleks, et teavitada tarbijat veini võimalikust hägususest pudelis olevate kääritamisjääkide tõttu.

Link tootespetsifikaadile

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/14865

(1) ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.