Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2021/C 87/10)

Käesolev teade avaldatakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõike 5 kohaselt.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„MINERVOIS“

PDO-FR-A0330-AM01

Teate kuupäev: 14.12.2020

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Piiritletud kasvatusala heakskiitmise kuupäev

Selle muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, millal pädev riiklik asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud kasvatusala muudatuse heaks kiitis. Kasvatusala piiritlemise eesmärk on määrata geograafilises tootmispiirkonnas kindlaks maatükid, mis sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

2. Viinamarjasordid

Lubatud viinamarjasortide loetelu täiendatakse roosade ja valgete veinide tootmise puhul kahe uue viinamarjasordiga: 'Grenache gris G' (hall) ja 'Viognier'. Need tootmispiirkonnas juba olemasolevad sordid on kaasatud täiendavate sortidena, et ühtlustada KPNiga veini „Minervois“ ja piirkondliku KPNiga veini „Languedoc“ sortide segu.

Seetõttu on roosade veinide tootmisel ette nähtud täiendavate sortide loetellu lisatud 'Grenache gris G' (hall).

Valgete veinide tootmisel ette nähtud täiendavate sortide loetellu on lisatud 'Grenache gris G' (hall) ja 'Viognier blanc B' (hele).

3. Eeskirjad viinamarjasortide osakaalu kohta põllumajandusettevõttes

Eeskirju viinamarjasortide osakaalu kohta põllumajandusettevõttes on täpsustatud sortide 'Grenache gris' ja 'Viognier' puhul.

— Roosade veinide puhul on kolmandale lõigule lisatud järgmine lõik: „– Sordi 'Grenache gris G' (hall) osakaal on kuni 20 % segust.“

— Valgete veinide puhul on kolmandale lõigule lisatud järgmine lõik: „– Sordi 'Viognier blanc B' (hele) osakaal on kuni 10 % segust.“

4. Märgistus

Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib osutada suuremale geograafilisele piirkonnale Languedoc märke „Grand Vin du Languedoc“ abil.

Kaitstud päritolunimetusele võib lisada ka väiksema täiendava geograafilise üksuse nimetuse, tingimusel et tegemist on katastrisse kantud nimetusega ja see on esitatud saagideklaratsioonis.

Kõnealuse katastriüksuse nimetus paikneb vahetult pärast KPNi ning esitatakse kirjas, mille kõrgus ja laius moodustavad kuni poole KPNi tähtede suurusest.

5. Deklareerimiskohustused

Kaitstud päritolunimetusega toote valmistamiseks kasutatavate maatükkide eelnevale deklaratsioonile tuleb lisada andmed selle kohta, milliseid maatükke saab niisutada.

6. Viide kontrolliasutusele

Viited kontrolliasutusele on koonddokumendis ajakohastatud.

KPNi tootespetsifikaadi II peatüki II punkti on muudetud, täpsustamaks, et kontrolli teeb nüüd kontrolliasutus, mitte enam järelevalveasutus, tegutsedes kontrolli eest vastutava asutuse INAO, Institut National de l’Origine et de la Qualité nimel.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Minervois

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Veinide analüütilised omadused

Asjaomased veinid on kuivad punased, roosad ja valged vaiksed veinid.

Punaste, roosade ja valgete veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 12 mahuprotsenti.

Punase veini puhul, mille naturaalne alkoholisisaldus ei ületa 14 mahuprotsenti, on fermenteeritavate suhkrute maksimumsisaldus 3 grammi (glükoos + fruktoos).

Punase veini puhul, mille naturaalne alkoholisisaldus on üle 14 mahuprotsendi, on fermenteeritavate suhkrute maksimumsisaldus 4 grammi (glükoos + fruktoos).

Punaste veinide puhul on õunhappesisaldus kuni 0,4 grammi liitri kohta.

Roosade ja valgete veinide maksimaalne fermenteeritavate suhkrute sisaldus on 4 grammi (glükoos + fruktoos).

Lenduvate hapete sisaldus, vääveldioksiidi kogusisaldus ja üldhappesus vastavad liidu õigusaktidega kindlaksmääratud väärtustele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne üldhappesus: Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

Veinide organoleptilised omadused

Punaseid veine toodetakse tava kohaselt seguna, milles sordid 'Grenache N' (tume), 'Mourvèdre N' (tume) ja 'Syrah N' (tume) on esindatud vähemalt 60 % ulatuses. Need on purpurset värvi ja violetse helgiga. Et nende tasakaal ja rikkalik lõhnabukett toovad meelde punased marjad, on neid võimalik tarbida noorena.

Neil soojadel ja jõulistel veinidel, millel on sageli vürtsiseid ja lagritsasi lõhnanoote, on hea vananemisvõime.

Roosad veinid on heleda lõheroosa värvusega ning nende lõhnabukett meenutab punaseid marju. Need on korraga nii värsked kui ka jõulised ning harmoonilised ja püsivad.

Valged veinid on kahvatukuldse värvuse ja rohelise helgiga. Need komplekssed ja soojad, silmatorkavate lilleaktsentidega veinid jätavad suhu niisuguste värskete puuviljade elavaid noote nagu virsik, mango või ka aprikoos.

5. Veinivalmistustavad

a. Konkreetsed veinivalmistustavad

Viljelustava

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 4 000 puud hektari kohta. Reavahe ei või olla suurem kui 2,5 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahemaa ei või olla väiksem kui 0,8 meetrit.

Viinapuud lõigatakse enne etappi E nii, et jäetakse alles kolm avanenud lehte kahel esimesel pungal.

— Viinapuud lõigatakse lühikeseks, nii et igal viinapuul oleks kuni 12 punga. Igal võrsel on kõige rohkem kaks punga.

— Viinamarjasorte 'Marsanne B' (hele), 'Roussanne B' (hele) ja 'Syrah N' (tume) võib lõigata üheõlalise Guyot’ vormi meetodil nii, et jäetakse kõige rohkem 10 punga puu kohta, millest kuni kuus punga tuleb jätta pikale võrsele ning ühele-kahele kõrvalvõrsele võib kummalegi jätta kuni kaks punga.

— Kastmine võib olla lubatud.

Konkreetne veinivalmistustava

Roosade veinide puhul on aktiivsöe kasutamine veini valmistamisel nii puhtal kujul kui ka seguna keelatud.

Peale eespool esitatud sätte tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandil ning maaelu ja merekalapüügi seadustikuga (code rural et de la pêche maritime) kehtestatud kohustustest.

b. Maksimaalne saagikus

60 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine ja töötlemine ning veini valmistamine toimub järgmiste kommuunide territooriumil:

— Aude'i departemang: Aigues-Vives, Argeliers, Argens-Minervois, Azille, Badens, Bagnoles, Bize-Minervois, Blomac, Bouilhonnac, Cabrespine, Castelnau-d’Aude, Caunes-Minervois, Ginestas, Homps, Laure-Minervois, Limousis, Mailhac, Malves-en-Minervois, Marseillette, Mirepeisset, Paraza, Pépieux, Peyriac-Minervois, Pouzols-Minervois, Puichéric, La Redorte, Rieux-Minervois, Roquecourbe-Minervois, Roubia, Rustiques, Saint-Couat-d’Aude, Saint-Frichoux, Saint-Nazaire-d’Aude, Sainte-Valière, Sallèles-Cabardès, Salsigne, Tourouzelle, Trassanel, Trausse, Trèbes, Ventenac-en-Minervois, Villalier, Villarzel-Cabardès, Villegly, Villeneuve-Minervois.

— Hérault' departemang: Agel, Aigne, Aigues-Vives, Azillanet, Beaufort, Cassagnoles, La Caunette, Cesseras, Félines-Minervois, La Livinière, Minerve, Montouliers, Olonzac, Oupia, Saint-Jean-de-Minervois, Siran.

7. Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

'Bourboulenc B' (hele) – 'Doucillon blanc'

'Carignan N' (tume)

'Cinsaut N' (tume) – 'Cinsault'

'Clairette B' (hele)

'Grenache N' (tume)

'Grenache blanc B' (hele)

'Grenache gris G' (hall)

'Lledoner pelut N' (tume)

'Macabeu B' (hele) – 'Macabeo'

'Marsanne B' (hele)

'Muscat à petits grains blancs B' (hele) – 'Muscat', 'Moscato'

'Piquepoul blanc B' (hele)

'Piquepoul noir N' (tume)

'Rivairenc N' (tume) – 'Aspiran noir'

'Roussanne B' (hele)

'Syrah N' (tume) – 'Shiraz'

'Terret blanc B' (hele)

'Terret noir N' (tume)

'Vermentino B' (hele) – 'Rolle'

'Viognier B' (hele)

8. Seos(t)e kirjeldus

Looduslikud ja inimtegurid, mis aitavad luua seost

Geograafiline piirkond asub vastu Montagne Noire'i, mis on Cévennes'i lõunapoolseim osa ja mille kõrgeim tipp on Pic de Nore (1 210 meetrit).

Viinamarjaistandused asuvad niisuguse suure amfiteatri keskmes, mis laskub korrapäraselt põhjast lõunasse ja lõpeb laugja nõlvakuga Aude'i jõe juures. See täielikult lõunasse avanev terrass piirneb kahe künkakogumiga:

— üks lääne pool Carcassonne'i lähistel koosneb Salsigne'ist Trèbes'i kulgevatest põhja-lõunasuunalistest küngastest ja selle keskmes sädeleb Clamoux' jõgi;

— teine idas – künkakogum, mis on ristitud „serre d’Oupiaks“ ja mida läbib Cesse'i jõgi.

Geograafilise piirkonna kese kõrgub sajakonna meetri võrra Marseillette'i tiigi kohal ning kulgeb seejärel pidevalt suure platooni, mida läbivad Aude'i lisajõed Argent-Double ja Ognon.

Minervoise'i tee, mis läbib künkaid ja tasandikke, võimaldab avastada viinamarjaistandusi, mis sobivad hästi kokku gariigi, mändide ja tammedega kaetud looduskeskkonnaga.

Geograafiline piirkond kuulub tertsiaarsete molassiliste setetega täidetud laia sünkliini, mis põhjas toetub Montagne Noire'i massiivile ning mida lõikavad liivakivipangad ja järve lubjakivi konglomeraadid.

Kõige iseloomulikumad mullad on seega välja kujunenud kivistele terrassidele, merglile, liivakivile, lagunenud kõvale lubjakivile ja kõrgemates piirkondades mõnele kiltkivikihile.

Kliima on vahemereline: väga pehme ja suhteliselt kuiv, aasta keskmine sademete hulk on 630 mm ja keskmine temperatuur üle 14 °C, kusjuures päike paistab aastas üle 2 400 tunni.

Idaosas avaldab geograafilisele piirkonnale mõju Vahemeri oma niiskete kagubriisidega suvel ja väheste sademetega kevadel või sügisel. Seevastu läänes mõjutab geograafilist piirkonda loodetuul (Cers), mis on sageli tugev ja üldiselt kuiv, kuid mis kokkupuutel Montagne Noire'iga tekitab peamiselt sügisel ja kevadel ookeanivihmu.

Geograafiline piirkond laiub seega Aude'i departemangu 45 kommuuni territooriumil ja Hérault' departemangu 16 kommuuni territooriumil.

Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Viinapuid on Minervois's kasvatatud juba Rooma ajast alates.

1680. aastal avatud Canal du Midi, teedevõrgu parandamine 18. sajandil ning seejärel raudtee kasutuselevõtmine aitasid kaasa viinamarjaistanduste arengule, tehes viinamarjakasvatusest monokultuuri.

Seda õitsengut mõjutasid viinapuutäikriisist ja ületootmisest tingitud hoobid, kusjuures raskeim neist oli 1907. aasta viinamarjakasvatuskriis, mille tõttu tuli kogu piirkonnas teha põhjalikke ümberkorraldusi.

Geograafilise piirkonna idaosas paikneb Argeliers' küla, kus 1907. aastal asus Marcellin Albert Prantsuse viinamarjakasvatajate nimel pealetungile pettuste ja vähese veinimüügi vastu. Sellest suurte rahutuste perioodist, mis haaras kogu Lõuna-Prantsusmaa ja ühe osa Prantsusmaast, kus viinamarja kasvatati, sündis seadus, millega loodi mõiste „päritolunimetus“.

1922. aastal asutati Minervois' piirkonnas kaitsev ametiühing. Esmalt sai „Minervois“ 1951. aastal päritolunimetuse „kõrgekvaliteedilised veinid piiritletud aladelt“ ning 15. veebruari 1985. aasta dekreediga tunnustuse „kontrollitud päritolunimetus“ pärast seda, kui viinamarjasortide segu muudeti nii, et see hõlmas eriti tumedaid sorte 'Grenache N' (tume), 'Syrah N' (tume), 'Mourvèdre N' (tume) ja 'Cinsaut N' (tume) – kunagisi suursuguseid viinapuid – ning valgeid viinamarjasorte 'Grenache B' (hele), 'Maccabeu B' (hele), 'Roussanne B' (hele), 'Marsanne B' (hele), 'Vermentino B' (hele), ning kehtestati ranged tootmistingimused.

Nende viimaste paremaks kontrollimiseks otsustasid ettevõtjad 1996. aastal kasutada erimenetlust, mille kohaselt tuleb viinamarjade korjamiseks ette nähtud maatükid selleks tegevuseks eraldada kaks aastat enne ükskõik missuguse taotluse esitamist.

2009. aastal taotlesid kontrollitud päritolunimetust 124 000 hektoliitrile veinile 210 erakeldrit ja 25 ühistusse kuuluvat keldrit, mis annavad 40 % toodetavast kogusest.

Punased veinid moodustavad 92 % ja roosad veinid 6 % toodetud kogusest. Punaseid veine toodetakse tava kohaselt seguna, milles sordid 'Grenache N' (tume), 'Mourvèdre N' (tume) ja 'Syrah N' (tume) on esindatud vähemalt 60 % ulatuses. Need on purpurset värvi ja violetse helgiga. Et nende tasakaal ja rikkalik lõhnabukett toovad meelde punased marjad, on neid võimalik tarbida noorena.

Neil soojadel ja jõulistel veinidel, millel on sageli vürtsiseid ja lagritsasi lõhnanoote, on hea vananemisvõime.

Roosad veinid on heleda lõheroosa värvusega ning nende lõhnabukett meenutab punaseid marju. Need on korraga nii värsked kui ka jõulised ning harmoonilised ja püsivad.

Valged veinid on kahvatukuldse värvuse ja rohelise helgiga. Need komplekssed ja soojad, silmatorkavate lilleaktsentidega veinid jätavad suhu niisuguste värskete puuviljade elavaid noote nagu virsik, mango või ka aprikoos.

Põhjuslikud seosed

Vahemereline kliima ja topograafia koos asjaoluga, et istandused on lõuna poole ning siin puhuvad peamiselt tuuled, mis toovad vähe sademeid, võimaldab selles geograafilises piirkonnas kasvatada ainulaadset viinamarja muldadel, mis on peamiselt savi-lubjamullad.

Niisugused erilised tingimused soodustavad viinamarjade optimaalset küpsemist ja võimaldavad viinamarjakasvatajal kohandada viinamarjasordi viinamarjakasvatusolukorraga, mis muudab need veinid eripäraseks.

Viinamarjasort 'Grenache N' (tume) tekitab suus soojuse- ja täidlusetunde ning armastab kiviseid terrasse ja merglit. Varajane viinamarjasort 'Syrah N' (tume) rikastab veini suhkru ja punaste marjade aroomiga. Ajalooline viinamarjasort 'Cinsaut N' (tume), mida kasutatakse traditsiooniliselt roosa veini valmistamisel, kuulub ka punaste veinide koostisesse ja annab neile kogu nende peenuse, ning teine ajalooline sort 'Carignan N' (tume) annab volüümi, tanniine ja suure küpsuse ning erilisi lagritsaaroome. 'Mourvèdre N' (tume) panustab peenemate tanniinide ja vürtsikate nüanssidega.

Jacques Puisais kirjeldab seost toote ja selle loodusliku keskkonna vahel nii: „„Minervois“ on õhuvein ning loeb see, millised olid vastaval aastal tuuled, eelkõige enne viinamarjakoristust, see mõjutab evapotranspiratsiooni. See õhuvein on magus, selles on palju tanniine ja marja austatakse algusest peale.“

Viinamarjakasvatus on Minervois' ajalugu kujundanud kaks aastatuhandet.

Kontrollitud päritolunimetus on saanud nime Minerve'i küla järgi, mille nimetus viitab mütoloogiale ning mis asub lubjakivipangal. See vana linnus on tuntud oma ainulaadse asukoha ja selle poolest, et 1210. aastal osutati siin kataritevastase ristikäigu ajal vastupanu Simon de Montfort'ile. Selles märgilises paigas, mis on selle kontrollitud päritolunimetusega seotud kohtade seas tüüpiline, asetsevad viinapuud kõval paekivipinnasel kõrvuti Lõuna-Prantsusmaa maastikuga, kus on ere valgus.

Viited Rooma impeeriumile on endiselt olemas. Enamik praegustest valdustest ja lossidest on rajatud antiikaja domus'tele, näiteks Massanier la Mignarde Pépieux' kommuunis – endine leegionär Maximuse valdus, mille vein valiti 2005. aastal International Wine Challenge'il maailma parimate veinide hulka.

Geograafilise piirkonna läänepiiril asuv Carcassonne'i linn – keskaegne linnus, mis on liigitatud UNESCO maailmapärandi hulka –, kuulub Minervois' kultuuri- ja ajaloopärandisse. Geograafilise piirkonna lõunaosas looklev Canal du Midi, mis tõi kaasa 17. sajandi majandusbuumi, on samuti arvatud UNESCO maailmapärandi hulka.

Kontrollitud päritolunimetus „Minervois“ annab seega tunnistust oma ajaloolisest pärandist ja paikadest, millel on see eelis, et need on selle territooriumi viinamarjakasvatuskultuuriga tihedalt seotud.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Märgistus

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamist käsitlevad lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib osutada suuremale geograafilisele piirkonnale Languedoc märke „Grand Vin du Languedoc“ abil.

Kõnealuse suurema geograafilise piirkonna märgistuse mõõtmed ei tohi olla suuremad (ei kõrguses ega laiuses) kui pool kontrollitud päritolunimetuse märgistuse suurusest.

Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib esitada väiksema geograafilise piirkonna nimetuse, kui kõnealune piirkond on

— kantud katastrisse;

— märgitud saagideklaratsioonile.

Kõnealuse katastriüksuse nimetus paikneb vahetult pärast kontrollitud päritolunimetust ning esitatakse kirjas, mille kõrgus ja laius moodustavad kuni poole kontrollitud päritolunimetuse tähtede suurusest.

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse viinamarjade töötlemise ning veini valmistamisega seotud erandit, hõlmab järgmiste kommuunide territooriumi.

— Aude'i departemang: Barbaira, Berriac, Canet, Capendu, Carcassonne, Castans, Citou, Conques-sur-Orbiel, Douzens, Escales, Floure, Fontiès-d’Aude, Fournes-Cabardès, Labastide-Esparbairenque, Lastours, Lespinassière, Lézignan-Corbières, Marcorignan, Montbrun-des-Corbières, Montirat, Moux, Ouveillan, Pradelles-Cabardès, Raissac, Saint-Marcel-d’Aude, Sallèles-d’Aude, Villanière, Villardonnel, Villedubert, Villemoustaussou.

— Hérault' departemang: Assignan, Cruzy, Ferrals-les-Monoes, Villespassans.

Link tootespetsifikaadile

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-cc1cf391-d666-49f9-81cc-7ca4a90414cd

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.