ET Euroopa Liidu Teataja C 255/19

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Kooskõlastatud tegevus Euroopa Liidu teadlaste liikuvuse ja karjääri edendamiseks”

(2010/C 255/03)

Üksikraportöör: Pedro ALMEIDA FREIRE

16. juulil 2009 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses:

„Kooskõlastatud tegevus Euroopa Liidu teadlaste liikuvuse ja karjääri edendamiseks”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon võttis arvamuse vastu 10. novembril 2009. Raportöör oli Pedro Almeida Freire.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 458. istungjärgul 16.–17. detsembril 2009. aastal (16. detsembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 174, erapooletuks jäi 8 liiget.

1. Soovitused

— Inimressursside ja liikuvuse edendamine Euroopa teadus- ja tehnoloogiasektoris on olulised tegurid Euroopa teadusruumi elluviimisel ning selle tagamisel, et Euroopa Liit oleks kogu maailmas konkurentsivõimeline ja suudaks vastu astuda tulevikus esilekerkivatele probleemidele.

— On vaja kiiresti võtta meetmeid, millega parandada haridus-, teadus-, tööhõive- ja sotsiaalkindlustuspoliitika kooskõlastamist ning tagada haridus-, teadus- ja sotsiaalpoliitika vahendite kooskõlastatud väljatöötamine, et Euroopa saaks saavutada selles valdkonnas seatud eesmärgid.

— Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee teeb ettepaneku tugevdada ja paremini kooskõlastada inimressursside valdkonna praegusi programme, edendada liikuvust ning eelkõige kasutada ära võimalus, mille annab arutelu ELi teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse kaheksanda raamprogrammi üle, ning võtta teisigi meetmeid, et tugevdada inimkapitali ja luua teadusalase kõrghariduse platvorm.

— Samuti teeb komitee ettepaneku luua Euroopa teadus- ja tehnoloogiasektori inimressursside järelevalvekeskus, mis kogub, analüüsib ja jagab järjepidevat ja võrreldavat teavet kõnealuse valdkonna arengusuundadest ja nii Euroopa kui ka kolmandate riikide inimressursside poliitikast.

— Komitee kutsub üles kooskõlastatud tegevusele, et parandada teadlaste karjääri ja liikuvust Euroopa Liidus tööhõivetingimuste ja isikliku karjääriarengu poolest, eelkõige töölevõtmise, karjäärialase edasiliikumise ja sotsiaalsete õiguste vallas.

— Viimaseks kutsub komitee üles arvestama nii uues Euroopa innovatsioonipaktis, mille koostamist EL praegu ette valmistab, kui ka Lissaboni strateegia tulevase läbivaatamise käigus vajadusega tõsta teadus- ja tehnoloogiasektoris inimressursside hulka ja tagada töötajate nõuetekohane kvalifikatsioon.

2. Sissejuhatus

2.1 Teadus-, tehnoloogiaarenduse ja innovatsioonipoliitika etendavad Lissaboni strateegia kontekstis üha olulisemat rolli nii ELi kui ka riikide tasandil.

2.2 Uus hoog, mis on antud Euroopa teadusruumi arengule ja sellega seoses inimkapitali arendamisele Euroopa konkurentsi-, majanduskasvu- ja tööhõivestrateegia raames, annab tunnistust sellest, et kõnealuse strateegia edukaks elluviimiseks on keskse tähtsusega inimressursside kasv Euroopa teadus- ja tehnoloogiasektoris ning liikuvus.

2.3 Euroopa Liit valmistub koostama uut innovatsioonistrateegiat, mis on integreeritum ja ühiskonnasõbralikum ning mille keskne lähtepunkt peaks olema teadmiste kolmnurk. Inimesed on seega väga olulised selle tagamisel, et Euroopa Liit oleks konkurentsivõimeline kogu maailmas ja suudaks vastu astuda lähikümnenditel esilekerkivatele probleemidele.

2.4 Riigipead ja valitsusjuhid hakkavad järk-järgult tunnistama, et teadmiste ja inimeste vaba liikumine on oluline tegur ELi haridus- ja teaduspoliitikas ning Euroopa koostöös. Mitmed Euroopa programmid püüavad oma tegevusvaldkonnas neile väljakutsetele vastata: – õrgharidust omandavate noorte liikuvuse programm Erasmus; – programm Erasmus Mundus, millega edendatakse koostööd kolmandate riikidega ühiste magistri- ja doktorikraadide ning kõrgharidusasutuste partnerluste kaudu; – teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogramm, milles on oluline roll eriprogrammil „Inimesed”, mille eesmärk on edendada teadlaste liikuvust ja mis on eelkõige tuntud oma Marie Curie' meetmete poolest. Kõrghariduse valdkonnas käivitatud Bologna protsessi eesmärk on tugevdada kõrghariduse Euroopa mõõdet, liikuvust ja koostööd. Hoolimata olemasolevatest programmidest ja seni tehtud tööst tunnistatakse kõikjal, et teha on veel palju.

2.5 Olles koostanud arvamuse, milles käsitletakse komisjoni teatist „Paremad tööalased võimalused ja rohkem liikuvust: Euroopa partnerlus teadlaste jaoks”, (1) otsustas komitee koostada käesoleva omaalgatusliku arvamuse, et anda veel kord panus strateegiasse, mille eesmärk on tugevdada inimkapitali ELis ning luua uus teaduspoliitika ja innovatsioonistrateegia, milles arvestatakse inimressursse integratsioonipoliitika kontekstis (mida komitee on alati pooldanud) ja sotsiaalmeetmete kava kontekstis.

2.6 2010. aastal uuendatakse Lissaboni strateegiat ja käivitatakse uus Euroopa innovatsioonikava ning samas uuendab Euroopa teadusruum oma 2020. aasta visiooni.

2.7 Majanduskriisi taustal peab liikmesriikide ja ELi poliitilises tegevuskavas jääma esmatähtsaks kohustus tagada suuremad, nii avaliku kui ka erasektori investeeringud teadus- ja arendustegevusse ning inimressursside kasv teadus- ja tehnoloogiasektoris.

2.8 Seepärast on ELi tasandil vaja kiiresti kehtestada ühised eesmärgid ning julgustada võtma meetmeid sellise inimressursside määra tagamiseks teadus- ja tehnoloogiasektoris, mis on vajalik ELi seatud ambitsioonikate eesmärkide saavutamiseks.

2.9 Need eesmärgid on järgmised: teadust ja tehnoloogiat (matemaatikast loodusteadusteni ning inseneriõppest sotsiaal- ja humanitaarteadusteni) õppivate noorte stabiilse kasvu tagamine ja doktorikraadide arvu kasvu tagamine neil erialadel; naisteadlaste osakaalu suurenemise soodustamine; tingimuste kindlustamine Euroopa atraktiivsuse säilitamiseks ning vajaliku arvu teadus- ja tehnoloogiavaldkonnas kvalifitseeritud inimeste olemasoluks, et parandada praegust Atlandi-ülestes suhetes valitsevat tasakaalu puudumist ja tagada teadlaste positiivne vool Euroopa ja muu maailma vahel. Need on uued eesmärgid, mis peaksid uuendama Lissaboni strateegiat selles valdkonnas.

2.10 Nimetatud eesmärkide saavutamiseks peab Euroopa looma maailma tipptasemel teaduskeskused ja -võrgustikud, mis meelitavad ligi parimaid rahvusvahelisi talente ning laiendavad hariduse sotsiaalset alust ja teadus- ja tehnoloogiakultuuri, mida on hädasti vaja.

3. Vajadus tugeva Euroopa ja riikliku poliitika järele teadus- ja tehnoloogiasektori inimressursside valdkonnas

3.1 Komitee tunnistab võimalust, mille andsid Euroopa teadusruumi käsitlev roheline raamat, (2) milles märgitakse, et Euroopa teadusruumi üks peamisi prioriteete on Euroopa partnerlus teadlaste jaoks, mis pakuks paremaid karjäärivõimalusi ja rohkem liikuvust, ning komisjoni eelnimetatud teatis, mille kohta komitee arvamuse koostas. Käesolevas arvamuses soovib komitee minna kaugemale ning toetab ettepanekuid, mis on esitatud dokumendis „Euroopa partnerlus teadus- ja arendustegevuse alase karjääri atraktiivsemaks muutmisel ja teadlaste liikuvuse tingimuste parandamisel Euroopas: prioriteetsete meetmete ettepanekud” (3). Selle koostasid 30. aprillil 2009 Portugali minister José Mariano Gago ja Luksemburgi minister François Biltgen koos oma ministritest kolleegidega, aidates seeläbi praktiliste meetmete kaudu teha edusamme teadus- ja tehnoloogiasektori inimressursse käsitlevas ELi poliitikas.

3.2 Komitee tunnustab märkimisväärset tööd, mida selles valdkonnas ELi tasandil on tehtud. Ka komitee ise on koostanud mitu omaalgatuslikku arvamust kõnealuse teemaga seotud küsimustes.

3.3 Teadus- ja tehnoloogiasektori inimressursid on moodustanud olulise osa kõnealuse valdkonna ELi strateegiast 2000. aasta märtsist alates. Barcelona tippkohtumisel 2002. aastal seati eesmärgiks suurendada Euroopas teadus- ja arendustegevusse suunatavaid vahendeid 2010. aastaks 3 %-ni SKP-st. See eesmärk hõlmas hinnanguliselt ka umbes poole miljoni uue teadlase tööleasumist (4).

3.4 Need arvud viitavad kõnealuses valdkonnas vajadusele ühise ELi poliitika järele, mis läheks palju kaugemale sellest, mida tuntakse liikmesriikide poliitika avatud koordinatsiooni meetodi all, ning hõlmaks isegi teadlaste endi (sh noored teadlased) tööhõivetingimuste ja karjäärivõimaluste muutmist töölevõtmise, karjääri arengu ja sotsiaalsete õiguste vallas.

3.5 Hoolimata teadus- ja arendustegevuse investeeringutele seatud eesmärgist, et SKP 3 %-st 2 % peab tulema erasektorist, ei saa loota, et tööstus kogu koormuse enda kanda võtab, vaid ka riigil on selles valdkonnas suur vastutus. Kuna enamik teadlaste töövõimalusi on tööstuse loodud, tuleb Euroopa erasektoris, sh väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes, luua paremad teadustöö tegemise tingimused, et saavutada seatud eesmärke. Seda võiks teha näiteks stiimulite kaudu, mis innustavad looma ettevõtlusvõrgustikke ja -klastreid peamistes Euroopa majandusharudes.

3.6 Avaliku sektori poolse rahastamise määr teadlase kohta on Euroopas ikka veel palju madalam kui USAs või Jaapanis. Tööhõivetingimused ja -väljavaated avalikus sektoris peavad seega moodustama olulise osa Euroopa valitsuste teaduspoliitika eesmärkidest. Samuti on väga erinev teadlaste osakaal kogurahvastikust võrreldes USA ja Jaapaniga. ELis on 1 000 elaniku kohta umbes 6 teadlast, Jaapanis ja USAs aga on see arv 9-10 teadlast.

3.7 Teadlaste koolitamise eest peamiselt vastutavate asutustena peavad kõrgharidusasutused leidma uusi viise, kuidas paremini hõlmata haridust ja koolitust oma õppekavadesse ning kuidas teha edukamat koostööd tööstusega, et parandada elukestvat õpet. Nimetatud asutused peavad tegelikult muutma oma vaateid kõnealuses küsimuses, et suuta täita oma ülesannet koolitada inimressursse teadmistepõhise ühiskonna jaoks. Selleks tuleb õppekavad ümber struktureerida, koolitada teadlasi kooskõlas tööstuse teadus- ja arendustegevusega, pakkuda uusi võimalusi, sh oma teadlasekarjääriga hiljem alustajatele, parandada naiste, rahvusvähemuste ja ebasoodsas olukorras olevate rühmade juurdepääsu õppele, sh erivajadustega inimesed, kes võivad näha teaduses ja teadmistes valdkonda, mis pakub tänapäeva ühiskonnas neile sotsiaalset ja isiklikku arengut.

3.8 Mitte ainult magistri- ja doktoriõppe, vaid ka bakalaureuseõppe üliõpilaste osalemine teadustöös (ka erasektoris) õppekava korralise osana on veel ebapiisav ja see tuleb muuta laiemalt levinuks.

3.9 Samuti on vaja võtta meetmeid, mis aitavad muuta teaduse, inseneritöö ja tehnoloogia erialasid noorte jaoks atraktiivsemaks, jätmata samas tähelepanuta ka sotsiaal- ja humanitaarteadusi. Karjäärid tööstuses ja ülikoolides või avalikus sektoris on tohutult erinevad, kuid riikide valitsused ja Euroopa Komisjon peavad etendama selles valdkonnas suurt ja kooskõlastatud rolli. See on peamine tegur Euroopa teadusruumi arendamisel ning ELi tulevase jõukuse ja konkurentsivõime tagamisel.

3.10 Teine oluline tegur on teadusharidus, sest see aitab stimuleerida laste ja noorte uudishimu ja huvi teadusvaldkonna ametite vastu. Euroopa teadusruumi edu saavutamiseks on väga oluline pühenduda kvalifikatsioonide ja hariduse kvaliteedi tagamisele alg- ja keskkoolist alates, tehes katsetööd ja luues kontakte teadusmaailma ja tööstusega ning tagades õpetajate endi nõuetekohase kvalifikatsiooni (5).

3.11 Juba tunnistatakse, et teaduse populariseerimise ja edendamise strateegiad on olulised teaduse mõistmise parandamiseks rahva seas ning teaduse viimiseks lähemale kogu ühiskonnale üldiselt ja eelkõige noortele. Tuleb luua tugevamaid stiimuleid, ka ELi tasandil, toetades ühishuvi pakkuvaid algatusi, sest need on olulised eelkõige globaliseerunud maailmas, kus on tähtsad nii vajadus mõista vastuolulisi küsimusi kui ka teavitada teadusmaailma edusammudest.

3.12 Üks väga oluline tegur on ka naisteadlaste küsimus. Kuigi praegused sellekohased arvud on 20 aasta taguse ajaga võrreldes väga erinevad, on naised endiselt liiga vähe esindatud paljude riikide paljudes teadusvaldkondades ning eelkõige ei leia neid juhtivatelt ametikohtadelt. Euroopa Komisjon ja mõned liikmesriigid on teinud selles vallas märkimisväärseid jõupingutusi, kuid teha on veel palju. Naised on endiselt kõige ilmsem allikas, mille arvelt suurendada inimressursse teadus- ja tehnoloogiasektoris, hoolimata asjaolust, et praegustes stimuleerivates meetmetes ei ole suudetud edukalt seostada teaduspoliitikat ning naistele sotsiaalset ja majanduslikku tuge pakkuvat poliitikat.

3.13 Üheski arutelus teadus- ja tehnoloogiasektori inimressursside üle ei tohiks ignoreerida Euroopa teadusruumi rahvusvahelist mõõdet (6). EL peaks rahvusvahelisel tasandil võistlema, et meelitada ligi kõige paremini kvalifitseeritud inimesi ja tagada tingimused nende Euroopasse jäämiseks riikliku ja ühenduse poliitika parema kooskõlastamise kaudu. Iga algatus peab aga põhinema koostööl, et hoogustada teadmiste liikumist ja siiret ning teadlaste liikuvust, tagada vastastikkus ning eelkõige arengumaadest pärit teadlaste puhul aidata parandada kvalifikatsioone nende päritolumaal.

4. Vajadus praktiliste poliitikameetmete järele, mille eesmärk on saavutada teadus- ja tehnoloogiasektori inimressursse käsitlevas Euroopa tegevuskavas viivitamatuid edusamme

4.1 Komitee soovib rõhutada Euroopa ühise käsitluse olulisust, mis hõlmab praktilisi poliitikameetmeid, mille eesmärk on saavutada viivitamatuid edusamme teadus- ja tehnoloogiasektori inimressursside valdkonnas.

Väljendades taas poolehoidu Euroopa teadlaste partnerlust käsitleva komisjoni teatise sisule, eelkõige seoses teadlaste töölevõtmisega ja vastavate tööhõivetingimustega, leiab komitee, et ELis oleks soovitav ja realistlik inimressursside jätkusuutlik ja stabiilne kasv, mis ulatuks 5 %-ni aastas järgmise kümne aasta jooksul. See aitaks kümne aastaga tõsta praegust inimressursside määra teadus- ja tehnoloogiasektoris enam kui 50 % võrra. Komitee teeb ettepaneku rakendada neid meetmeid esmajoones järgmistes valdkondades:

4.2.1 suurendada nende noorte arvu ja osakaalu, kes otsustavad õppida teadus- ja tehnoloogiavaldkonna erialadel;

4.2.2 suurendada doktoriõppesse astuvate üliõpilaste arvu ja osakaalu, mitmekesistada doktoriõpet ning tugevdada kvaliteedikontrolli mehhanisme;

4.2.3 Euroopa asutused peavad meelitama ligi rohkem teadus- ja tehnoloogiavaldkonna üliõpilasi ja teadlasi Euroopast ja mujalt maailmast ning kahekordistama doktorikraadide arvu, mis on saadud väljaspool üliõpilase päritoluriiki;

4.2.4 tuleb taas korrata, kui oluline on luua õigus-, haldus- ja finantsraamistik, millega julgustada eelnimetatud meetmete rakendamist teaduspoliitika ning tööhõive- ja sotsiaalpoliitika kooskõlastamisel.

4.3 Nende noorte arv, kes otsustavad õppida teadus- ja tehnoloogiavaldkonna erialadel, on tegelikult enamikus Euroopa riikides kasvanud, kuid nende osakaal üliõpilaste koguarvus on jäänud samaks. Noorte meelitamiseks teadus- ja tehnoloogiaõppesse on mitmeid meetmeid, sealhulgas järgmised: – teadus- ja tehnoloogiaõppe parandamine ning koole, teaduste õpetajaid ja teadlasi koondavate nii riiklike kui ka rahvusvaheliste teadusvõrgustike arendamine; – meetmete toetamine teaduse propageerimiseks ning teadus- ja tehnoloogiaarenduse sotsiaalse baasi laiendamiseks, ennekõike teaduskeskuste ja teadusmuuseumide näol; – selliste teabeteenuste ning õppe- ja karjäärinõustamise teenuste pakkumine, mis vastavad ühiskonna vajadustele teadus- ja tehnoloogiaõppe osas.

4.4 Kvaliteedi tagamist unustamata peaks veel üks lähieesmärk olema stiimulite loomine doktorikraadide arvu tõstmiseks ja pakutavate doktorikraadide valiku laiendamiseks, kaasates vajadusel ka tööstust. Seda eesmärki silmas pidades tuleks võtta järgmisi meetmeid: – suurendada doktorantidele riiklike või rahvusvaheliste konkursside alusel antavate stipendiumide arvu; – meelitada kolmandate riikide üliõpilasi Euroopasse doktoriõppesse; – kasutada ära doktorikraadide viimasel ajal omandatud tähtsust, et saavutada eri valdkondades ja mitte ainult teadusvaldkonna ametikohtadel kõrgetasemelist ametialast pädevust.

4.5 Üks eesmärk peaks olema rahvusvaheliste üliõpilaste ligimeelitamine. Selleks tuleks: – parandada ja soodustada üliõpilaste, teadlaste ja õpetajate liikuvust asutuste, valdkondade ja riikide vahel, eelkõige teadusasutuste ja ettevõtete vahel; – edendada teadlaste avatud, konkurentsi arvestavat ja läbipaistvat töölevõtmist; – parandada teadlaste perekondade elutingimusi ja teadlaste partnerite juurdepääsu tööturule; – märkimisväärselt vähendada teaduse avaliku sektori poolse rahastamisega seotud bürokraatiat.

4.6 Teadlaste töö- ja tööhõivetingimuste parandamine on ülitähtis tegur liikuvuse ja teaduskarjääri vastu tuntava huvi suurendamisel ning samuti naisteadlaste osakaalu tõstmisel ja piisava sotsiaalkaitse tagamisel. Mis tahes teadus- ja innovatsioonipoliitika edu saavutamisel on olulised tegurid töölepingute saamise lihtsustamine, et muuta ametikohad konkurentsil põhinevaks ja atraktiivseks, ning asjakohaste tööhõivetingimuste pakkumine meestele ja naistele, sh rasedus- ja sünnituspuhkus ning lapsehoolduspuhkus ja muud sotsiaalkaitse meetmed, et julgustada teadlaste liikuvust.

4.7 Komitee toetab liikmesriikide püüdlusi uurida selliste meetmete võtmise võimalust, mis muudavad täiendavate penisoniõiguste ülekandmise teadlaste jaoks lihtsamaks, kasutades olemasolevat õiguslikku raamistikku ning kahe- ja mitmepoolseid kokkuleppeid. Komitee ootab huviga ELi teadlaste võimalikku üleeuroopalist pensionifondi käsitleva teostatavusuuringu tulemusi. Uuringut viiakse ellu ühenduse vahenditega. Komitee toetab kõiki meetmeid, mida uuringus vajalikuks peetakse, et muuta täiendavate penisoniõiguste ülekandmine teadlaste jaoks lihtsamaks.

4.8 Komitee pooldab ja toetab samuti kiireloomulisi meetmeid, millega lihtsustada haridus-, teadus-, tööhõive- ja sotsiaalkindlustuspoliitika kooskõlastamist ning tagada haridus-, teadus- ja sotsiaalpoliitika vahendite kooskõlastatud väljatöötamine, et saavutada Euroopa eesmärgid seoses inimressurssidega teadus- ja tehnoloogiasektoris.

Praktiliste ELi tasandi meetmetena, millega saavutada eelkirjeldatud eesmärke, soovitab komitee järgmist:

4.9.1 tagada tulevase teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse kaheksanda raamprogrammi üle peagi algavate arutelude kontekstis see, et raamprogrammiga toetatav teadustegevus moodustaks (eeskätt doktorantide jaoks) automaatselt kõrghariduse platvormi konkursside alusel, kus võivad osaleda mis tahes riigi üliõpilased;

4.9.2 luua Euroopa teadus- ja tehnoloogiasektori inimressursside järelevalvekeskus, et jagada järjepidevat ja võrreldavat teavet kõnealuse valdkonna arengusuundadest ja nii Euroopa kui ka kolmandate riikide inimressursside poliitikast (7);

4.9.3 laiendada samuti teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse kaheksanda raamprogrammi kontekstis Marie Curie' meetmeid, et toetada teadlaste liikuvust ja teadustööga seotud muud tegevust ning tugevdada rahvusvahelist koostööd inimressursside vallas; samuti arendada edasi programmi Erasmus Mundus, et julgustada kõrghariduse valdkonnas koostööd kolmandate riikidega.

4.10 Lõpetuseks kutsub komitee üles arvestama Lissaboni strateegia tulevase läbivaatamise käigus teadus- ja tehnoloogiasektori inimressursside olulisusega ning tagama teadlaste nõuetekohane kvalifikatsioon ja ühise ELi tasandi poliitika pikaajaline areng kõnealuses valdkonnas.

Brüssel, 16. detsember 2009 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Mario SEPI

(1) ELT C 175, 28.7.2009, lk 81.

(2) Roheline raamat „Euroopa teadusruum: uued perspektiivid”, KOM(2007) 161 lõplik, 4. aprill 2007.

(3) Nõukogu dokument 10003/09, 18. mai 2009.

(4) Vt aruanne „Report by the High Level Group on Increasing Human Resources for Science and Technology in Europe 2004” (Euroopa teaduse ja tehnoloogia valdkonna inimressursside kõrgetasemelise töörühma aruanne), Euroopa Ühendus, 2004.

(5) Vt väljaanded „Encouraging Student Interest in Science and Technology Studies” (Õppijate huvi ärgitamine teadus- ja tehnoloogiaõppe vastu), OECD ülemaailmne teadusfoorum, 2008; „Mathematics, Science and Technology Education Report, The Case for a European Coordinating Body” (Matemaatika-, teadus- ja tehnoloogiaõppe aruanne, Euroopa koordineerimisasutuse vajalikkus), Euroopa töösturite ümarlaud, august 2009.

(6) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 11. juuni 2009. aasta arvamus teemal „Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: rahvusvahelist teadus- ja tehnoloogiakoostööd käsitlev Euroopa strateegiline raamistik”, raportöör: Gerd Wolf (ELT C 306, 16.12.2009, lk 13).

(7) Selle ettepaneku tegi 2004. aastal juba Euroopa teaduse ja tehnoloogia valdkonna inimressursside kõrgetasemeline töörühm (High Level Group on Human Resources for Science and Technology in Europe) (vt allmärkus 4).