7.Rootsi ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaste sekkumiskriteeriumide alusel, milles on seatud tingimuseks, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on liikmesriigi ettevõttes koondatud vähemalt 500 töötajat, kaasa arvatud töötajad, kelle on koondanud nimetatud ettevõtte tarnijad või tootmisahela järgmise etapi tootjad, ja/või füüsilisest isikust ettevõtjad, kes on oma tegevuse lõpetanud.

4.Rootsi ametiasutused esitasid taotluse EGF/2015/009 SE/Volvo Trucks 16. septembril 2015, st 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Komisjon kinnitas 16. septembril 2015, et ta on taotluse kätte saanud, ja palus 30. septembril 2015 (st kahe nädala jooksul taotluse esitamise kuupäevast) Rootsi ametiasutusi, et nad esitaksid lisateabe. Lisateave esitati kuue nädala jooksul alates teabenõude esitamise kuupäevast. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12 nädala pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks viima lõpule hindamise taotluse vastavuse kohta rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 3. veebruaril 2016.

–ettevõtja Volvo Trucks koondas 470 töötajat ning

–selle ettevõtja 4 tarnijat ja tootmisahela järgmise etapi tootjat koondasid 177 töötajat.

Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine

10.Vaatlusperioodil toimunud koondamisi arvutati järgmiselt:

–647 koondatud töötajat, arvestatuna töölepingu tegeliku lõpetamise või lõppemise kuupäevast.

Rahastamise nõuetele vastavad toetusesaajad

11.Rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate koguarv on seega 647.

Seos koondamiste ja maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud suurte struktuurimuutuste vahel

12.Selleks et näidata seost koondamiste ja maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud suurte struktuurimuutuste vahel, väidab Rootsi, et tarbesõidukite tootmises, mis moodustab kogu autotööstussektorist suhteliselt väikese osa, ei ole Euroopa ja Põhja-Ameerika tootjad enam juhtival positsioonil. Põhja-Ameerikast (v.a Mehhiko), Euroopast ja Jaapanist koosneva kolmiku turgudel tegutsevad tootjad on küll kahtlemata tehnoloogilised liidrid, kuid hiljuti tekkinud Aasia kaubikutetootjad Hiinas ja Indias on saanud lääne turuliidritega loodud ühisettevõtete vahendusel juurdepääsu uuele tehnoloogiale.

13.Hiina on nüüd tarbesõidukite tootmisel maailmas turuliider 34,1 %-se turuosaga. 2014. aastal oli USA tarbesõidukite tootmisel maailmas teisel kohal (2,8 miljonit ühikut) ja talle kuulus 15 % turuosast. EL oli 2,2 miljoni toodetud ühikuga kolmandal kohal, talle kuulus 12,1 % maailma turust. USA, EL ja Hiina koos toodavad 60 % kogu maailma tarbesõidukitest. Tarbesõidukite tootmine maailmas püsis 2014. aastal stabiilsena (–1 %), registreeriti 18 miljonit toodetud ühikut ning Põhja-Ameerikast (v.a Mehhiko), Euroopast ja Jaapanist koosneva kolmiku turuosa suurenes. Tarbesõidukite tootmine ELis kasvas tänu väikeste tarbesõidukite segmendi suurenemisele, seal toodetud 1,8 miljonit ühikut moodustavad 82 % kogu kaubaveokite tootmisest. Raskeveokite tootmise segment tarbesõidukite turul koges aga 2013. aastaga võrreldes langustrendi.

14.2014. aastal täheldati ELi kaubandusmaastikul suurt muutust, ELi tootjate eksport vähenes ja sõidukite import suurenes. ELis toodetud tarbesõidukite eksport vähenes 2014. aastal 3,9 miljardi euro võrra väikeste tarbesõidukite osas (–12,5 %) ja 6,3 miljardi euro võrra suurte tarbesõidukite, busside ja vagunite osas (–10 %). Tulemuseks oli ELi ekspordi üldine langus (–11 %). Tarbesõidukite koguimport Euroopa Liitu suurenes 10,7 %7. Üle poole ELi imporditud tarbesõidukitest olid pärit Türgist (+2,4 %), teisel kohal oli import Hiinast (+2,4 %). USAst pärit import kasvas märgatavalt (+9,3 %) ja veelgi rohkem suurenes Taist pärit import (+51,7 %)7. Need numbrid näitavad ilmekalt suundumust, mille kohaselt on ELi tarbesõidukite kaubandusbilanss küll endiselt positiivne, kuid siiski 25 % väiksem kui eelmisel aastal.

15.Turule on ilmunud mitu edukat Aasia tootjat ja kuigi peamiselt tarnivad nad koduturgudele, arendavad nad tehnoloogiat konkureerimaks ka üleilmsel turul. Selleks et veoautode tootmisel konkurentsis püsida, peavad Euroopa tootjad juba sissetöötatud turgudel olemasolevate tootmisseadmete tõhusust suurendama. Volvo strateegia on loodud selgelt vastusena kirjeldatud suundumustele, Volvo on alustanud kulude optimeerimise ja kokkuhoiumeetmete võtmist ning agressiivset Aasiasse investeerimist, nagu näitab 2013. aastal Hiina tootjaga Dongfeng Motor Group Company Limited (DFG) sõlmitud leping, mille tulemusena omandati 45 % DFG tütarettevõttest Dongfeng Commercial Vehicles8.

16.Nagu neist näitajatest näha, on ELi mittekuuluvad tarbesõidukite tootjad ja originaalvarustuse tootjate tarnijad järjest oskuslikumad ja osavamad oma ekspordi Euroopa turgudele suunamisel.

17.Konsultatsioonifirma Deloitte prognoosib, et odavatele veoautodele keskendunud turusegmendid muutuvad järjest suutlikumaks ja alustavad üleminekut kõrgemate nõudmistega segmentidesse. Paljudel juhtudel luuakse selleks ühisettevõtteid eespool nimetatud kolmiku turgudel tegutsevate tootjate ja/või olulisemate tarnijateganõudmistega turuosasse, paljudel juhtudel luuakse ühisettevõtteid nende riikide tootjate ja/või peamiste tarnijatega, kes kuuluvad eespool kirjeldatud kolmikusse. Selleks et Euroopa veoautoturg püsiks kasumlikuna, tuleb läbi viia struktuurimuutusi.

18.Viimastel aastatel on märgata tööstuse konsolideerumist ja seda, et oma tootmise jalajälge kohandatakse üleilmsel skaalal, et viia see paremini kooskõlla üleilmse nõudluse vähenemisega. Scania omandamine ettevõtete MAN ja Volkswagen Commercial Vehicles poolt on üks viimatisi näiteid pingutustest luua juhtiv tarbesõidukite grupp. Nagu märgib IBM (Institute for Business Values), ei tule praegune veoautotööstus, mis seisab silmitsi ettevõtlusmudelite põhjaliku muutumisega, struktuurimuutusteta toime.

19.Veoautotööstus, kus regulatsioone on palju ja turutsüklid eriti tuntavad, on siiani pidanud suuri muudatusi keerukaks ning tal on olnud raske kohaneda. Seega on just globaliseerumine tänapäeva veoautotööstuses kõige suurema mõjuga välistegur. ACEA aruande6 kohaselt on veoautotööstus muutunud viimastel kümnenditel veelgi globaliseerunumaks, sest selle tootmisharu mitmed arengusuundumused on olnud seotud globaliseerumisega ja tundnud selle mõju. Need arengusuundumused suurendavad konkurentsi, sest levinud on arvamus, et tärkava turumajandusega riikides tegutsevad originaalvarustuse tootjad sisenevad 2030. aastaks Lääne turule ja suruvad seal hinnad alla. Lääne turgudel tegutsevad originaalvarustuse tootjad tasakaalustavad oma turgude stagnatsiooni tihedama koostööga, et vähendada investeerimiskulusid, kasvada ja kõrvaldada uute konkurentide tekke oht.

20.Audiitorfirma Price Waterhouse Cooper (PwC) aruandes on öeldud, et selleks, et toota suuri veoautosid väiksemate kuludega, on vaja üle minna uutele tegutsemismudelitele. See üleminek võib tähendada, et tootmine viiakse üle kiiresti kasvava turumajandusega riikidesse Üleilmne konkurents on viimastel kümnenditel kaasa toonud konsolideerumise, koostöö ja partnerluste arvu pideva suurenemise. See suundumus ilmselt jätkub, eelkõige on oodata sidemete tihenemist Lääne ja uute tärkava turumajandusega riikide originaalvarustuse tootjate vahel. Tegemist on sõiduautode sektorile sarnaneva olukorraga, seal toimusid ümberkorraldused 90. aastate lõpus. Arvatakse, et 2030. aastaks on tärkava turumajandusega riikidestegutsevad tootjad sisenenud Lääne turgudele ja et see toob kaasa hinnasurve tugevnemise.

21.Võib märgata teatavad põhisuundumusi, mis mõjutavad ja suurendavad järgnevatel aastatel üleilmset konkurentsi tarbesõidukite sektoris. Demograafilised muutused ja suurenev linnastumine, siseriiklikest õigusaktidest tulenevad regulatiivsed probleemid (näiteks tolli-, maksu- ja kaubandustõkked), keskkonnanõuded, kütusekulude vähendamine, ohutus, turvalisus jne, kõik need tegurid suurendavad kulusid, eelkõige arendus- ja teadustegevuse kulusid, ning konkurentsi. ELi tootjad peavad kõigeks selleks valmistuma.

22.Globaliseerumine on töökohtade olemasolu ja palku mõjutanud juba seeläbi, et eespool kirjeldatud kolmikusse kuuluvate riikide ettevõtjad on olnud sunnitud rahvusvahelised tarnekanalid ja tootmise osaliselt ümber paigutama. Audiitorfirmade KPMG, PwC11 ja Tillväxtverket viimastes uuringutes on rõhutatud, et suurte tootmiskulude omamine ei ole üleilmse konkurentsi tingimustes enam jätkusuutlik.

23.Seega väidavad Rootsi ametiasutused, et Volvo Umeås paikneva tehase osaline ümberpaigutamine tulenes tõhususe suurendamise ja kulude vähendamise vajadusest ning seda tehti selleks, et vastata üleilmse konkurentsi praegusele ja tulevasele olukorrale8.