Kuigi traditsiooniline toetus Euroopa teadusuuringute infrastruktuuride kasutamiseks ja arendamiseks on põhiolemuselt olnud toetuste vormis, mida on antud liikmesriikides teadusuuringute infrastruktuuride loomiseks, on viimastel aastatel selgunud vajadus täiendavate jõupingutuste järele uute struktuuride arendamise edendamiseks või olemasolevate struktuuride uuendamiseks, et optimeerida nende kasutamist , luues selleks nõuetekohase õigusliku raamistiku, mis peaks hõlbustama nende struktuuride loomist ja toimimist ühenduse tasandil.

Kuigi traditsiooniline toetus Euroopa teadusuuringute infrastruktuuride kasutamiseks ja arendamiseks on põhiolemuselt olnud toetuste vormis, mida on antud liikmesriikides teadusuuringute infrastruktuuride loomiseks, on viimastel aastatel selgunud vajadus täiendavate jõupingutuste järele uute struktuuride arendamise edendamiseks, luues selleks nõuetekohane õiguslik raamistik, mis peaks hõlbustama nende struktuuride loomist ja toimimist ühenduse tasandil.

Seda vajadust on väljendatud mitmel korral nii poliitilisel tasandil liikmesriikide ja ühenduse institutsioonide poolt kui ka Euroopa teadusringkondade eri osaliste, näiteks ettevõtjate, teaduskeskuste, ülikoolide ja eelkõige Euroopa teadusuuringute infrastruktuuride strateegiafoorumi (ESFRI) poolt.

Seda vajadust on väljendatud mitmel korral nii poliitilisel tasandil liikmesriikide ja ühenduse institutsioonide poolt kui ka Euroopa teadusringkondade eri osaliste, näiteks ettevõtjate, teaduskeskuste ja ülikoolide poolt.

Vastavalt käesolevale määrusele Euroopa teadusuuringute infrastruktuurina (ERI) loodud teadusuuringute infrastruktuuri ülesanne peaks olema üleeuroopalist huvi pakkuvate teadusuuringute hõlbustamine ja edendamine. See peaks tegutsema mittemajanduslikel alustel, s.t tegemata selliseid töid ning pakkumata vahendeid ja/või teenuseid, mis võiksid konkurentsi moonutada. Innovatsiooni, teadmiste ja tehnosiirde edendamiseks peaks ERI-l olema siiski lubatud tegeleda teatavatel tingimustel ja piiratud ulatuses majandustegevusega.

Vastavalt käesolevale määrusele Euroopa teadusuuringute infrastruktuurina (ERI) loodud teadusuuringute infrastruktuuri ülesanne peaks olema üleeuroopalist huvi pakkuvate teadusuuringute hõlbustamine ja edendamine. See peaks tegutsema mittemajanduslikel alustel, s.t tegemata selliseid töid ning pakkumata vahendeid ja/või teenuseid, mis võiksid konkurentsi moonutada. Innovatsiooni, teadmiste ja tehnosiirde edendamiseks peaks ERI-l olema siiski lubatud tegeleda teatavatel tingimustel ja piiratud ulatuses majandustegevusega.

Vastupidiselt ühistele teadusalgatustele, mis viiakse ellu ühisettevõtete kaudu, milles ühendus osaleb liikmena ja mida ühendus toetab rahaliselt, ei peaks ERIt käsitlema ühenduse asutusena finantsmääruse artikli 185 tähenduses, vaid õigussubjektina, milles ühendus ei ole liige ja mida ühendus ei toeta rahaliselt finantsmääruse artikli 108 lõike 2 punkti f tähenduses. See ei peaks kehtima juhul, kui ühendus saab ERI liikmeks ja annab finantsmääruse artikli 185 lõikes 1 osutatud asjakohase rahalise panuse. Igal juhul peaks ERI finantseerimine ühenduse poolt toimuma kooskõlas finantsmääruse vastavate sätetega.

Teadusuuringute infrastruktuuride loomine ERI-dena käesoleva määruse alusel ei välista seda, et üleeuroopaliselt huvipakkuvaid teadusuuringute infrastruktuure, millel on muu õiguslik vorm, võidakse võrdsetel alustel tunnustada kui üksusi, mis aitavad kaasa Euroopa teadustegevuse arendamisele. Komisjon tagab, et huvitatud osalisi teavitatakse kõnealustest alternatiivsetest õiguslikest vormidest.

Vastavalt käesolevale määrusele loodud Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri ülesanne peaks olema teadusuuringute infrastruktuuri loomine ja toimimine. Konkurentsi moonutamise vältimiseks peaks see toimuma mittemajanduslikel alustel. Innovatsiooni ning teadmiste edasiandmise ja tehnosiirde edendamiseks peaks ERI-l olema lubatud tegeleda teatavatel tingimustel ja piiratud ulatuses majandustegevusega. Teadusuuringute infrastruktuuride loomine ERI-dena ei välista seda, et üleeuroopaliselt huvipakkuvaid teadusuuringute infrastruktuure, millel on muu õiguslik vorm, võidakse võrdsetel alustel tunnustada kui üksusi, mis aitavad kaasa teadustöö infrastruktuuride Euroopa strateegiafoorumi (European Strategy Forum for Research Infrastructure, edaspidi „ESFRI”) väljatöötatud tegevuskava rakendamisele ja Euroopa teadustegevuse arendamisele. Komisjon tagab, et ESFRI liikmeid ja muid huvitatud osalisi teavitatakse kõnealustest alternatiivsetest õiguslikest vormidest.

Teadusuuringute infrastruktuurid peaksid aitama hoida ühenduse teadustegevuse tipptaset ja majanduse konkurentsivõimelisust, vastavalt keskpika ja pika perspektiiviga prognoosidele, Euroopa teadustegevuse infrastruktuuride tõhusa toetuse kaudu. Selle saavutamiseks peaksid need vastavalt oma põhikirjas sätestatud eeskirjadele olema reaalselt avatud kõikidele Euroopa teadusringkondadele laiemas tähenduses, ning nende eesmärk peaks olema parandada olemasolevat Euroopa teaduslikku võimekust ja panustada seeläbi Euroopa teadusruumi arengusse, eelkõige edendades koostoimet ELi ühtekuuluvuspoliitikaga.

Teadusuuringute infrastruktuurid peaksid aitama hoida ühenduse teadustegevuse tipptaset ja majanduse konkurentsivõimelisust, vastavalt keskpika ja pika perspektiiviga prognoosidele, Euroopa teadustegevuse infrastruktuuride tõhusa toetuse kaudu. Selle saavutamiseks peaksid need olema reaalselt avatud kõikidele Euroopa teadusringkondadele ning nende eesmärk peaks olema parandada olemasolevat Euroopa teaduslikku võimekust ja panustada seeläbi Euroopa teadusruumi arengusse.

Uute teadusuuringute infrastruktuuride rajamisel tuleks vajaduse korral eelkõige arvesse võtta lähenemiseesmärgi piirkondade teadusliku tipptaseme potentsiaali avamise tähtsust, et parandada ELi pikaajalisi tulemusi teadusuuringute, innovatsiooni ja majanduse konkurentsivõime valdkonnas.

Uute teadusuuringute infrastruktuuride rajamisel tuleks vajaduse korral eelkõige arvesse võtta lähenemiseesmärgi piirkondade teadusliku tipptaseme potentsiaali avamise tähtsust, et parandada ELi pikaajalisi tulemusi teadusuuringute, innovatsiooni ja majanduse konkurentsivõime valdkonnas.

Läbipaistvuse tagamiseks tuleks teadusuuringute infrastruktuuri ERIna loomise otsus avaldada Euroopa Liidu Teatajas. Samal põhjusel tuleks kõnealusele otsusele lisada väljavõte põhikirjast, kus on esitatud põhikirja peamised osad.

Läbipaistvuse tagamiseks tuleks ERI loomise otsus avaldada Euroopa Liidu Teatajas. Samal põhjusel tuleks kõnealusele otsusele lisada väljavõte põhikirjast, kus on esitatud põhikirja peamised osad.

ERI peab koosnema vähemalt kolmest liikmesriigist ning võib hõlmata kvalifitseeritud kolmandaid riike ja spetsialiseerunud valitsustevahelisi organisatsioone. Seetõttu peaks käesoleva määruse oluliseks sätteks olema ERI kvalifitseerumine rahvusvaheliseks organiks või organisatsiooniks nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi), nõukogu 25. veebruari 1992. aasta direktiivi 92/12/EMÜ (aktsiisiga maksustatava kauba üldise korralduse ja selle kauba valdamise, liikumise ning järelevalve kohta) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/18/EÜ (ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta) kohaldamisel kooskõlas riigiabi eeskirjadega. Selleks et tõhusamalt toetada ERI teadustegevust, seega muutes ta ülemaailmsel tasandil konkurentsivõimelisemaks, peaksid liikmesriigid ja osalevad kolmandad riigid võtma kõik võimalikud meetmed, et vabastada ERI võimalikult suures ulatuses muudest maksudest.

ERI peab koosnema vähemalt kolmest liikmesriigist ning võib hõlmata kvalifitseeritud kolmandaid riike ja spetsialiseerunud valitsustevahelisi organisatsioone. Seetõttu peaks ERI kvalifitseeruma rahvusvaheliseks organiks või organisatsiooniks nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi), nõukogu 25. veebruari 1992. aasta direktiivi 92/12/EMÜ (aktsiisiga maksustatava kauba üldise korralduse ja selle kauba valdamise, liikumise ning järelevalve kohta) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/18/EÜ (ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta) kohaldamisel kooskõlas riigiabi eeskirjadega. Selleks et tõhusamalt toetada ERI teadustegevust, peaksid liikmesriigid ja osalevad kolmandad riigid võtma kõik võimalikud meetmed, et vabastada ERI võimalikult suures ulatuses muudest maksudest.

On oluline tagada, et ühest küljest on ERI piisavalt paindlik oma põhikirja muutmiseks ja teisest küljest säilitab ühendus, kes teadusuuringute infrastruktuuri ERIna on loonud, kontrolli teatavate oluliste üksikasjade üle. Juhul kui muudatus käsitleb küsimust, mis sisaldub ERI loomise otsusele lisatud põhikirja väljavõttes, peab komisjon kõnealuse muudatuse enne selle jõustumist heaks kiitma, järgides sama menetlust kui ERI loomisel, sest seal sisalduvat teavet peetakse oluliseks. Kõikidest muudest muudatustest tuleb komisjoni teavitada ja komisjonil on võimalus esitada vastuväide, kui ta on arvamusel, et muudatus on käesoleva määrusega vastuolus. Kui vastuväiteid ei esitata, tuleb avaldada nõuetekohane teade koos muudatuse lühikese kokkuvõttega.

On oluline tagada, et ühest küljest on ERI piisavalt paindlik oma põhikirja muutmiseks ja teisest küljest säilitab ühendus, kes ERI on loonud, kontrolli teatavate oluliste üksikasjade üle. Juhul kui muudatus käsitleb küsimust, mis sisaldub ERI loomise otsusele lisatud põhikirja väljavõttes, peab komisjon kõnealuse muudatuse enne selle jõustumist heaks kiitma, järgides sama menetlust kui ERI loomisel, sest seal sisalduvat teavet peetakse oluliseks. Kõikidest muudest muudatustest tuleb komisjoni teavitada ja komisjonil on võimalus esitada vastuväide, kui ta on arvamusel, et muudatus on käesoleva määrusega vastuolus. Kui vastuväiteid ei esitata, tuleb avaldada nõuetekohane teade koos muudatuse lühikese kokkuvõttega.

Et ERI on loodud ühenduse õiguse alusel, tuleks ERI suhtes kohaldada lisaks selle riigi õigusele, kus asub ERI põhikirjajärgne asukoht, ka ühenduse õigust. Kuid ERI tegevus võib aset leida ka teistes riikides . Sellisel juhul tuleks kohaldada nende riikide õigust küsimustes, mis on seotud rahvatervise ning töötervishoiu ja -ohutusega, keskkonnakaitsega, ohtlike ainete käsistemisega ja vajalike lubade andmisega. Lisaks sellele reguleerib ERI tegevust selle põhikiri, mis on vastu võetud kooskõlas eespool nimetatud õigusallikatega, ja kõnealuse põhikirjaga kooskõlas olevad rakenduseeskirjad.

Et ERI on loodud ühenduse õiguse alusel, tuleks ERI suhtes kohaldada lisaks selle riigi õigusele, kus asub ERI põhikirjajärgne asukoht, ka ühenduse õigust. Kuid ERI tegevus võib aset leida mõnes muus riigis . Sellisel juhul tuleks kohaldada sellise riigi õigust küsimustes, mis on seotud rahvatervise ning töötervishoiu ja -ohutusega, keskkonnakaitsega, ohtlike ainete käsistemisega ja vajalike lubade andmisega. Lisaks sellele reguleerib ERI tegevust selle põhikiri, mis on vastu võetud kooskõlas eespool nimetatud õigusallikatega, ja kõnealuse põhikirjaga kooskõlas olevad rakenduseeskirjad.

Selleks et oleks võimalik piisavalt kontrollida kooskõla käesoleva määrusega, peaks ERI esitama komisjonile iga-aastase aruande ja teabe asjaolude kohta, mis võiksid tõsiselt ohustada tema eesmärgi täitmist. Kui komisjon saab iga-aastase aruande kaudu või muul viisil teavet selle kohta, et ERI tegevus rikub tõsiselt käesolevat määrust või muud kohaldatavat õigust, nõuab komisjon ERI-lt ja/või selle liikmetelt selgitust ja/või meetmeid. Äärmuslikes olukordades ja juhul, kui parandusmeetmeid ei võeta, võib komisjon tühistada ERI loomise otsuse; selline otsus algatab ERI sulgemise.

Selleks et oleks võimalik piisavalt kontrollida kooskõla käesoleva määrusega, peaks ERI esitama komisjonile iga-aastase aruande ja teabe asjaolude kohta, mis võiksid tõsiselt ohustada ERI ülesannete täitmist. Kui komisjon saab iga-aastase aruande kaudu või muul viisil teavet selle kohta, et ERI tegevus rikub tõsiselt käesolevat määrust või muud kohaldatavat õigust, nõuab komisjon ERI-lt ja/või selle liikmetelt selgitust ja/või meetmeid. Äärmuslikes olukordades ja juhul, kui parandusmeetmeid ei võeta, võib komisjon tühistada ERI loomise otsuse; selline otsus algatab ERI sulgemise.

Kuna kavandatava meetme eesmärki, nimelt raamistiku loomist liikmesriikide poolt ühiselt loodud ERIde tarbeks , ei ole piisavas ulatuses võimalik saavutada liikmesriikide põhiseaduse süsteemi raames, on probleemi piiriülese laadi tõttu kõnealuseid eemärke parem saavutada ühenduse tasandil. Ühendus võib seepärast võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kõnealuste eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

Kuna kavandatava meetme eesmärki, st raamistiku loomist Euroopa teadusuuringute infrastruktuuride tarbeks liikmesriikide vahel , ei ole piisavas ulatuses võimalik saavutada liikmesriikide põhiseaduse süsteemi raames, on probleemi piiriülese laadi tõttu kõnealuseid eemärke parem saavutada ühenduse tasandil. Ühendus võib seepärast võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kõnealuste eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

2 a. Üleeuroopalist huvi pakkuv teadusuuringute infrastruktuur on rajatis, sh vahendid ja nendega seotud teenused, mida teadusringkonnad saavad kasutada kõrgetasemelisteks teadusuuringuteks oma valdkonnas. See määratlus hõlmab suuri teadusaparatuure ja instrumentide komplekte, teadmistepõhiseid ressursse, näiteks kollektsioone, arhiive ja struktureeritud teadusalast teavet, info- ja sidetehnoloogial põhinevaid infrastruktuure, näiteks võrk, infotöötlus, tarkvara ja side, ning muid ainulaadseid ja teadusuuringutes maailmataseme saavutamiseks vajalikke üksusi. Sellised teadusuuringute infrastruktuurid võivad asuda ühes kohas või olla jaotunud (organiseeritud ressursside võrgustik).

1. ERI eesmärk on hõlbustada ja edendada üleeuroopalist huvi pakkuvat teadustegevust kas olemasolevas Euroopa infrastruktuuris või mitme liikmesriigi ühiselt moodustatud uues infrastruktuuris .

1. ERI ülesanne on luua teadustegevuse infrastruktuur ja juhtida selle toimimist.

2. ERI tegevus on mittemajanduslikku laadi . Kuid ERI võib tegeleda oma eesmärgiga seotud majandustegevusega piiratud ulatuses, tingimusel et see ei ohusta kõnealuse eesmärgi täitmist ja niisugusest tegevusest saadud tulu kasutatakse ainult kõnealuse eesmärgi saavutamiseks .

2. ERI täidab oma ülesandeid mittemajanduslikel alustel . Kuid ERI võib tegeleda oma ülesandega seotud majandustegevusega piiratud ulatuses, tingimusel et see ei ohustada kõnealuse ülesande täitmist.

see toob kaasa lisandväärtuse Euroopa teadusruumi arengusse , sealhulgas avades kõigi ELi piirkondade teaduspotentsiaali, ja uurimismeetodite täiustamise kaudu rahvusvahelisel tasandil olulisi edusamme asjaomastes spetsialiseerunud teadus- ja tehnoloogiavaldkondades;

see toob kaasa lisandväärtuse Euroopa teadusruumi arengusse ja rahvusvahelisel tasandil olulisi edusamme asjaomastes teadus- ja tehnoloogiavaldkondades;

Artikkel 3 – esimene lõik – punkt c

liikmesriikide ja ühenduse uurimisprogrammide, tehnoloogia arengu- ja tutvustamisprogrammidega ühinenud riikide teadlastest moodustunud Euroopa teadusringkondadele on infrastruktuur reaalselt juurdepääsetav nende põhikirjades sätestatud eeskirjade kohaselt;

(c)

liikmesriikide ja ühenduse uurimisprogrammide, tehnoloogia arengu- ja tutvustamisprogrammidega ühinenud riikide teadlastest moodustunud Euroopa teadusringkondadel on infrastruktuurile reaalne juurdepääs ning

(c)

Artikkel 3 – esimene lõik – punkt c a (uus)

see annab panuse noorte teadlaste koolitamisse; ning

see annab panuse noorte teadlaste koolitamisse; ning

(c a)

see suurendab valdkondadevaheliste teadusuuringute tõhusust, kuna teadusprojektid koonduvad teatud ajaskaalale.

see suurendab valdkondadevaheliste teadusuuringute tõhusust, kuna teadusprojektid koonduvad teatud ajaskaalale.

ERIna asutatava teadusuuringute infrastruktuuri liikmed eraldavad inimressursid ja rahalised vahendid, mida on vaja ERI loomiseks ja tegevuseks.

1. Üksused, kes taotlevad teadusuuringute infrastruktuuri loomist ERIna (edaspidi „taotlejad”) esitavad komisjonile taotluse. Taotlus esitatakse kirjalikult ühes ühenduse ametlikest keeltest ja see sisaldab järgmisi osasid:

1. Üksused, kes taotlevad ERI asutamist (edaspidi „taotlejad”) esitavad komisjonile taotluse. Taotlus esitatakse kirjalikult ühes ühenduse ametlikest keeltest ja see sisaldab järgmisi osasid:

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt c

(c)

(c)

võtab komisjon vastu otsuse teadusuuringute infrastruktuuri ERIna asutamise kohta pärast seda, kui ta on veendunud, et käesolevas määruses sätestatud nõuded on täiedud, või

võtab komisjon vastu otsuse ERI asutamise kohta pärast seda, kui ta on veendunud, et käesolevas määruses sätestatud nõuded on täiedud, või

1 a. Kui tegemist on infrastruktuuriga, millel on erinev õiguslik vorm, lakkab senine juriidiline isik lõikes 1 osutatud kuupäevast olemast ning ERI tegutseb tema õigusjärglasena;

5. Kolmandad riigid ja valitsustevahelised organisatsioonid, kes taotlevad ERI liikmeks saamist, tunnustavad, et ERI-l on õigus- ja teovõime kooskõlas artikli 6 lõigetega 1 ja 2 ning et ERI suhtes kohaldatakse artikli 16 kohaldamisel kindlaksmääratud eeskirju.