EUROOPA KOMISJON Brüssel,8.2.2022 COM(2022) 46 final 2022/0032(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse meetmete raamistik Euroopa pooljuhiökosüsteemi tugevdamiseks (kiibimäärus) (EMPs kohaldatav tekst)



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Pooljuhtkiibid on digitaalmajanduses kesksel kohal. Need on vajalikud digitaaltoodete toimimiseks: alates nutitelefonidest ja autodest kuni kriitilise tähtsusega rakenduste ja taristuteni tervishoiu-, energeetika-, side- ja automatiseerimissektoris ning enamikus muudes tööstussektorites. Need on olulised ka tulevikutehnoloogiate, sealhulgas tehisintellekti ja 5G/6G-side jaoks. Ilma kiipideta ei ole ka digitaalsust. Viimase aasta jooksul on Euroopas esinenud kiipide tarnehäireid, mis on põhjustanud mitmes majandussektoris nappust ja potentsiaalselt tõsiseid ühiskondlikke tagajärgi. Sellised tarnehäired ohustavad paljusid Euroopa sektoreid, sealhulgas autotööstust, energeetika-, side- ja tervishoiusektorit ning strateegilisi sektoreid, nagu kaitse-, julgeoleku- ja kosmosesektor. Samal ajal hakkavad turule tulema võltsitud kiibid, mis seavad ohtu elektroonikaseadmete ja -süsteemide turvalisuse. Praegune kriis on toonud esile Euroopa väärtusahelate struktuurse haavatavuse. Pooljuhtide ülemaailmne nappus on toonud esile Euroopa sõltuvuse piiratud arvu ettevõtjate ja geograafiliste piirkondade tarnetest ning tema haavatavuse kolmandate riikide ekspordipiirangute ja muude häirete suhtes praeguses geopoliitilises olukorras. Lisaks süvendavad seda sõltuvust sektori äärmiselt suured turuletuleku ja kapitalimahukuse tõkked. Näiteks tuleb kõige suurema arvutusvõimsusega kiipe toota mõne nanomeetri (nm) täpsusega. Selliste rajatiste ehitamine eeldab vähemalt 15 miljardi euro suurust eelinvesteeringut ja piisava tootlusega tootmisvalmiduse saavutamiseks kulub kolm aastat. Selliste kiipide projekteerimise kulud võivad ulatuda 0,5 miljardist eurost tublisti üle 1,0 miljardi euroni. Teadus- ja arendustegevuse intensiivsus on selles sektoris suur ja üle 15 %. Praegu investeerivad Euroopa osalejad peamiselt teadus- ja arendustegevusse, aga selle tulemuste tööstuslikuks kasuks muutmisesse ei investeerita piisavalt. Selline teadus- ja arendustegevus on peamine tegur, mis võimaldab pooljuhitehnoloogiaid miniaturiseerida, mida on vaja järgmise põlvkonna arvutusvõimsusega kiipide tootmiseks. Euroopas asuvad maailma juhtivad teadus- ja tehnoloogiaorganisatsioonid. Paljud Euroopa teadus- ja arendustegevuse tulemused võetakse aga tööstuslikult kasutusele väljaspool liitu. Liidus on heal tasemel pooljuhtkomponentide projekteerimine jõuelektroonika, raadiosagedus- ja analoogseadmete, sensorite ning mikrokontrollerite jaoks, mida kasutatakse tänapäeval laialdaselt autotööstuses ja töötlevas tööstuses. Vähem on arenenud digitaalloogika (protsessorid ja mälu) projekteerimine, mis muutub oluliseks, sest andmed, tehisintellekt ja ühenduvus muutuvad üha olulisemaks. Liit on väga heal positsioonil ka suurte kiibitootmistehaste käitamiseks vajalike materjalide ja seadmete poolest ning paljudel ettevõtjatel on tarneahelas oluline roll. Sellel on tugevad ja mitmekesised tööstuslikud kasutussektorid, nt autotööstus, tööstusautomaatika, tervishoid, energeetika, side jne. Siiski on koostöö väärtusahelas nõrk. Liidu turuosa koguväärtus maailma pooljuhtide turul on 10 %, mis on tunduvalt väiksem tema majanduslikust tähtsusest. Hoolimata oma tugevast üleilmsest positsioonist materjalide ja seadmete tootmise valdkonnas, sõltub liit kiipide projekteerimisel, tootmisel, pakendamisel, katsetamisel ja kokkupanekul suurel määral kolmandate riikide tarnijatest. Tänapäeval on pooljuhid tugevate geostrateegiliste huvide ja ülemaailmse tehnoloogilise võidujooksu keskmes. Riigid soovivad tagada, et nad oleksid kõige arenenumate kiipidega varustatud, sest see määrab nende suutlikkuse tegutseda (majanduslikult, tööstuslikult ja militaarselt) ning hoogustab digiüleminekut. Kõigis maailma suuremates piirkondades tehakse suuri investeeringuid ja rakendatakse toetusmeetmeid, et teha uuendusi ning tugevdada oma tootmisvõimekust. Liidul on vahendid, et saada tuleviku kiipide turul juhtivaks tööstusjõuks. Liidu eesmärk on oma praegust osakaalu maailma toodangus kahekordistada, nii et see ulatuks 2030. aastaks 20 %-ni. Eesmärk ei ole mitte ainult vähendada sõltuvust, vaid ka kasutada ära majanduslikke võimalusi, sest pooljuhtide ülemaailmne turg peaks enne kümnendi lõppu kahekordistuma, tänu millele suureneb Euroopa kodanike jaoks toodetavate uuenduslike toodete kaudu pooljuhiökosüsteemi ja üldiselt tööstuse konkurentsivõime. Esile kerkivad uued turusuundumused ja -võimalused. Pooljuhte tootvad ettevõtjad projekteerivad järjest enam kohandatud kiipe koos lõppkasutajaettevõtjatega, et parandada riistvara ja tarkvara optimeerimise abil süsteemi toimimist. Tehisintellekt, serva- ja pilvetehnoloogia ning tööstussektorite digiüleminek pakuvad uusi võimalusi Euroopa tehnoloogia ja tööstuse juhtpositsiooni tulevaseks konkurentsivõimeks. Samal ajal areneb tehnoloogia pidevalt. Miniaturiseerimine jätkub peavoolu tehnoloogiasõlmede (FinFET ja FDSOI) väiksemate sõlmemõõtmete suunas Moore’i seaduse kohaselt, samal ajal kui üha kasvava töötlemisjalajälje jätkusuutlikkuse tagamiseks on suur nõudlus energiatõhusamate lahenduste järele. Uued andmetöötlusparadigmad, nagu neuromorfne andmetöötlus ja kvanttehnoloogia, on uute rakendusvaldkondade jaoks paljulubavad tehnoloogiad. Uued materjalid, nagu ränikarbiid (SiC) ja galliumnitriid (GaN), on olulised toitehalduse jaoks, näiteks akutoite optimaalseks kasutamiseks, eelkõige igat liiki elektrisõidukite jaoks ja taastuvenergia tootmiseks. See seletuskiri on lisatud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse meetmete raamistik liidu pooljuhiökosüsteemi tugevdamiseks (kiibimäärus). Selle ettepanekuga täidetakse poliitilist lubadust, mille president von der Leyen andis oma 2021. aasta kõnes olukorra kohta Euroopa Liidus, milles ta teatas, et eesmärk on luua ühiselt tipptasemel Euroopa kiipide ökosüsteem, mis hõlmab ka tootmist. Ettepaneku aluseks olevat strateegilist visiooni Euroopa pooljuhiökosüsteemi tugevdamiseks on selgitatud lisatud teatises. Selle visiooni elluviimiseks on Euroopa kiipide strateegias esitatud viis strateegilist eesmärki: ·Euroopa peaks tugevdama oma juhtpositsiooni teadusuuringute ja tehnoloogiavaldkonnas; ·Euroopa peaks arendama ja tugevdama oma suutlikkust teha uuendusi kõrgtehnoloogiliste kiipide projekteerimisel, tootmisel ja pakendamisel ning muuta need kaubanduslikeks toodeteks;

·Euroopa peaks kehtestama sobiva raamistiku, et suurendada 2030. aastaks märkimisväärselt oma tootmisvõimsust; ·Euroopa peaks tegelema suure oskuste nappuse probleemiga, meelitama ligi uusi talente ja toetama kvalifitseeritud tööjõu tekkimist; ·Euroopa peaks kujundama põhjaliku arusaama pooljuhtide ülemaailmsetest tarneahelatest. Ettepaneku eesmärk on saavutada strateegiline eesmärk suurendada Euroopa pooljuhiökosüsteemi vastupanuvõimet ja ülemaailmset turuosa. Samuti on selle eesmärk hõlbustada uute kiipide kiiret kasutuselevõttu Euroopa tööstuses ja suurendada selle konkurentsivõimet. Selleks peab see ligi meelitama investeeringuid uuenduslikesse tootmisrajatistesse, omama kvalifitseeritud tööjõudu, aga ka olema suuteline projekteerima ja tootma kõige arenenumaid kiipe, mis määratlevad tuleviku turud, arendavad võimekust ning võimaldavad vertikaalsete tööstussektorite vahelises tihedas koostöös käitatavatel katseliinidel katsetada uuenduslikke tooteid ja luua nende prototüüpe. Need on vajalikud sammud, kuid nendest piisab üksnes juhul, kui liidul on analüütiline suutlikkus suurendada väärtusahela poliitikakujundajate teadmisi ja ta on võimeline saama kasu suurenenud suutlikkusest teenida kriisi korral ühtse turu ühist huvi. Eesmärk ei ole saada sõltumatuks, sest selline eesmärk ei ole saavutatav. Peame tugevdama oma tugevaid külgi, arendama uusi tugevaid külgi ja tegema koostööd kolmandate riikidega tarneahelas, kus vastastikune sõltuvus püsib suurena. Nende eesmärkide saavutamiseks on ettepaneku eesmärgid järgmised. ·Luua Euroopa kiibialgatus , millega toetatakse kogu liidus suuremahulist tehnoloogilise suutlikkuse suurendamist ja innovatsiooni, et oleks võimalik arendada ning kasutusele võtta tipptasemel ja järgmise põlvkonna pooljuhi- ja kvanttehnoloogiad, mis tugevdavad liidu kõrgetasemelise projekteerimise, süsteemide lõimimise, kiipide tootmise võimekust ja oskusi, sealhulgas pannes rõhku idu- ja kasvufirmadele (1. sammas „Euroopa kiibialgatus“). Eelkõige luuakse algatusega Euroopa projekteerimissuutlikkuse suurendamiseks uuenduslik virtuaalne projekteerimisplatvorm, mis on juurdepääsetav avatud, mittediskrimineerivatel ja läbipaistvatel tingimustel. See platvorm stimuleerib kasutajate kogukondade laialdast koostööd projekteerimisettevõtjate, idufirmade ja VKEde, intellektuaalomandiga varustajate ja vahendite tarnijate, projekteerijate ning teadus- ja tehnoloogiaorganisatsioonidega ning integreerib olemasolevad ja uued projekteerimisrajatised laiendatud raamatukogude ja elektroonilise projekteerimise automatiseerimise vahenditega. Algatusega toetatakse katseliine, mis annavad kolmandatele isikutele võimaluse avatud, läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel tingimustel oma toodete tehnilisi lahendusi katsetada, valideerida ja edasi arendada. Uute täiustatud katseliinide väljatöötamine valmistab ette järgmise põlvkonna tootmisvõimekust ja selle valideerimist. Lisaks aitab algatus kvantkiipide uuendusliku arendamise kiirendamiseks kaasa kõrgtehnoloogia ja insenerivõimekuse suurendamisele, näiteks kvantkiipide projekteerimisraamatukogude, katseliinide ning katse- ja eksperimenteerimisrajatiste kujul. Algatusega toetatakse kogu liitu katvat pädevuskeskuste võrgustikku, mis pakub sidusrühmadele, sealhulgas lõppkasutajatest väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd), idufirmadele ja vertikaalsetele sektoritele, eksperditeadmisi ning parandab nende oskusi. Pädevuskeskused hõlbustavad avatud, läbipaistvat ja mittediskrimineerivat juurdepääsu projekteerimistaristule ja katseliinidele ning nende tõhusat kasutamist. Neist saavad innovatsiooni ja uute, kõrge kvalifikatsiooniga talentide tõmbekeskused. Lisaks algatusele peaksid meetmed, mille eesmärk on hõlbustada pooljuhtide väärtusahelas juurdepääsu laenurahale ja omakapitalile ning mida nimetatakse ühiselt kiibifondiks (Chips Fund), toetama dünaamilise ja vastupidava pooljuhiökosüsteemi arendamist, pakkudes võimalusi rahaliste vahendite paremaks kättesaadavuseks, et toetada kogu väärtusahelas idufirmade, kasvufirmade ja VKEde kasvu ning investeeringuid, sealhulgas pooljuhtide väärtusahelates osalevate ettevõtjate jaoks, võimaluse korral algatusega ette nähtud segarahastamise abil. ·Luua raamistik varustuskindluse tagamiseks, meelitades ligi investeeringuid ja suurendades pooljuhtide tootmisvõimsust ning täiustades pakendamist, katsetamist ja kokkupanekut esimeste omataoliste integreeritud tootmisrajatiste ja ELi avatud pooljuhitehaste kaudu (2. sammas „Varustuskindlus“). Eelkõige määratakse ettepanekus kindlaks kriteeriumid selliste konkreetsete projektide rakendamise hõlbustamiseks, mis aitavad liidus kaasa pooljuhtidega varustamise kindlusele. Selleks eristatakse kahte liiki esimesi omalaadseid rajatisi, nimelt integreeritud tootmisrajatisi ja ELi avatud pooljuhitehaseid. Kui rajatise taotlus, et teda tunnustataks ühena kahest esimese omalaadse rajatise liigist, on edukas, nõutakse ettepanekus, et liikmesriigid tagaksid tunnustatud esimese omalaadse rajatise kavandamise, ehitamise ja käitamisega seotud haldustaotluste tõhusa menetlemise. Vastuseks kasvavale vajadusele kübervastupidavate tarneahelate järele teeb komisjon koostööd liikmesriikide ja erasektori osalejatega, et määrata kindlaks usaldusväärsetele kiipidele esitatavad valdkondlikud nõuded eesmärgiga kehtestada ühised standardid, ühine sertifitseerimine ja ühised hankenõuded, mis töötatakse välja Euroopa standardiorganisatsioonide toel, kui see on asjakohane, ning pidades silmas uue õigusraamistiku vastavushindamise ja turujärelevalve põhimõtteid. ·Luua liikmesriikide ja komisjoni vaheline koordineerimismehhanism, et tugevdada koostööd liikmesriikidega ja nende vahel, jälgida pooljuhtide pakkumist, hinnata nõudlust, prognoosida nappust, käivitada kriisietapp ja tegutseda spetsiaalsete meetmete kogumi kaudu (3. sammas „Järelevalve ja kriisile reageerimine“). •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega Käesolev ettepanek on kooskõlas komisjoni üldise digitaalse visiooni, eesmärkide ja võimalustega Euroopa Liidu edukaks digiüleminekuks 2030. aastaks, nagu on esitatud komisjoni teatises „Digikompass 2030: Euroopa tee digikümnendil“ (digikompassi teatis) ja sellele järgnenud komisjoni ettepanekus digikümnendi poliitikaprogrammi kohta, milles on seatud konkreetne eesmärk pooljuhtidele. Käesoleva ettepaneku eesmärk on aidata anda liidule suutlikkus, mida on vaja 2030. aasta eesmärgi saavutamiseks. Käesolev ettepanek on kooskõlas ka komisjoni 2021. aasta mai teatisega, millega ajakohastatakse 2020. aasta uut tööstusstrateegiat, milles määratakse kindlaks strateegiliste sõltuvuste valdkonnad, mis võivad põhjustada haavatavust, näiteks tarnepuudujääki. Ettepanekus käsitletakse projekteerimise, tootmise, pakendamise, katsetamise ja kokkupanekuga seotud probleeme, mis on kindlaks määratud teatises ja sellele lisatud komisjoni talituste töödokumendis. Teatises kuulutatakse välja protsessori- ja pooljuhitehnoloogia tööstusliit (tööstusliit), et teha kindlaks lüngad mikrokiipide tootmises ning vajalikud tehnoloogia arengusuunad, mis on vajalikud selleks, et ettevõtted ja organisatsioonid saaksid areneda, et aidata kaasa ettevõtete konkurentsivõime parandamisele, suurendada Euroopa digitaalset suveräänsust ning rahuldada nõudlust järgmise põlvkonna turvaliste, energiatõhusate ja võimsate kiipide ja protsessorite järele. Käesoleva määruse kontekstis on tööstusliidul nõuandev roll. Käesolev ettepanek on kooskõlas ka 2. veebruaril 2022 vastu võetud komisjoni standardimisstrateegiaga ja Euroopa standardimist käsitleva liidu 2022. aasta töökavaga. Nendega nähakse ette kiipide sertifitseerimise standardite väljatöötamine turvalisuse, autentsuse ja usaldusväärsuse tagamiseks. Ettepanekus võetakse samuti arvesse elutähtsa tehnoloogia ELi vaatluskeskuse eesmärke aidata teha kindlaks liidu praegused ja võimalikud tulevased digitaalsed strateegilised sõltuvused ning aidata tugevdada liidu digitaalset suveräänsust.

Käesolevas ettepanekus käsitletakse pooljuhtide tarneahela sektoripõhiseid ja ainulaadseid probleeme ning see on eraldiseisev kavandatud ühtse turu erakorraliste meetmete paketist, millest komisjon teatas oma ajakohastatud tööstusstrateegias. Käesolev ettepanek aitab rakendada deklaratsiooni protsessoreid ja pooljuhitehnoloogiaid käsitleva Euroopa algatuse kohta, millele 7. detsembril 2020 kirjutasid alla 22 liikmesriiki. Need 22 liikmesriiki leppisid deklaratsioonis kokku, et nad teevad erilisi pingutusi, et tugevdada pooljuhiökosüsteemi ning laiendada tööstuslikku kohalolekut kogu tarneahelas. Liikmesriigid leppisid samuti kokku, et nad töötavad välja ühised standardid ja vajaduse korral usaldusväärse elektroonika sertifitseerimise, samuti ühised nõuded turvaliste kiipide ja manussüsteemide hankimiseks rakendustes, mis tuginevad kiibitehnoloogiale või kasutavad seda laialdaselt. Käesolev ettepanek on nende eesmärkidega kooskõlas. Lisaks on ettepanek kooskõlas hiljutise teatisega „Konkurentsipoliitika, mis toetab uute probleemide lahendamist“, milles komisjon tunnistab, et ta võib Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 alusel kaaluda avaliku sektori toetuse heakskiitmist, et täita võimalikud pooljuhiökosüsteemi rahastamislüngad, et liidus saaks eelkõige luua esimesed omalaadsed Euroopa rajatised. Sellise abi suhtes tuleks kohaldada tugevaid kaitsemeetmeid tagamaks, et abi on vajalik, asjakohane ja proportsionaalne, põhjendamatud konkurentsimoonutused minimeeritakse ning kasu jagatakse laialdaselt ja ilma diskrimineerimiseta kogu Euroopa majanduses. Euroopa kiibialgatusega koondatakse liidu, liikmesriikide, olemasolevate liidu programmidega ühinenud kolmandate riikide ja erasektori vahendid. Euroopa kiibialgatuse meetmeid rakendatakse peamiselt kiipide ühisettevõtte kaudu, st olemasoleva muudetud ja ümber nimetatud peamiste digitehnoloogiate ühisettevõtte kaudu. Ühisettevõte pakub praegu ulatuslikku toetust tööstuslikele teadusuuringutele, tehnoloogiaarendusele ja innovatsioonile elektroonikakomponentide ja -süsteemide ning nendega seotud tarkvara ja süsteemitehnoloogiate valdkonnas. Need tegevused saavad Euroopa algatuse osaks. Euroopa kiibialgatus tugineb programmi „Digitaalne Euroopa“ viiele erieesmärgile ja täiendab neid erieesmärke, millega toetatakse digivõimekuse suurendamist peamistes digivaldkondades, kus pooljuhitehnoloogia toetab tulemuslikkuse kasvu, sealhulgas kõrgjõudlusega andmetöötlus, tehisintellekt ja küberturvalisus, ning oskuste arendamist ja digitaalse innovatsiooni keskuste kasutuselevõttu. Uue erieesmärgi nr 6 kaudu, mis peaks keskenduma pooljuhitehnoloogiate teemale, investeeritakse Euroopa kiibialgatusega suutlikkuse suurendamisse, et tugevdada tipptasemel ja järgmise põlvkonna pooljuhitehnoloogiate kõrgtasemel teadusuuringute, projekteerimise, tootmise ja süsteemide integreerimise võimekust. Euroopa kiibialgatus tugineb samuti programmile „Euroopa horisont“ ja täiendab seda programmi, millega toetatakse pooljuhtide valdkonnas akadeemilisi teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja innovatsiooni. Algatuses keskendutakse investeeringute toetamisele liidus loodud piiriülestesse ja avatud juurdepääsuga teadus-, arendus- ja innovatsioonitaristutesse, et võimaldada kogu Euroopas pooljuhitehnoloogiate arendamist. Programmi „Euroopa horisont“ raames toetatud teadus- ja innovatsioonimeetmetest pärit uusi pooljuhitehnoloogiaid võib järk-järgult kasutusele võtta ja juurutada Euroopa kiibialgatuse suutlikkuse suurendamise osade kaudu. Seevastu tehakse algatuse tehnoloogiaalane võimekus teadus- ja innovatsioonikogukonnale kättesaadavaks, sealhulgas programmi „Euroopa horisont“ kaudu toetatavatele tegevuste jaoks. Käesoleva ettepaneku koostamisel võetakse arvesse programmi „InvestEU“ pakutavaid võimalusi ning olulist toetust digiüleminekusse, mida annab taaste- ja vastupidavusrahastu, mille puhul vähemalt 20 % vahenditest peab aitama kaasa digieesmärkide saavutamisele. Käesolev ettepanek on kooskõlas ka ELi julgeolekuliidu strateegiaga. Meetmete rakendamise kiirendamiseks nähakse Euroopa kiibialgatusega ette uus õiguslik vahend – Euroopa kiibitaristu konsortsium (European Chips Infrastructure Consortium, ECIC) –, mis on spetsiaalselt välja töötatud selleks, et lihtsustada ja struktureerida era- ja avaliku sektori konsortsiumiliikmete, sealhulgas eelkõige teadus- ja tehnoloogiaorganisatsioonide vahelisi õigussuhteid ning pidada komisjoniga struktureeritud dialoogi algatuse raames võetavate meetmete rakendamiseks. See uus õiguslik vahend on vabatahtlik ja täiendab liidu mitmesuguseid muid õiguslikke vahendeid, sealhulgas Euroopa digitaristu konsortsiumit15, mis võimaldab kombineerida liikmesriikide rahalisi vahendeid, liidu eelarvet ja erainvesteeringuid. Kui õigussubjektid moodustavad algatuse kohaste meetmete rakendamiseks avaliku ja erasektori konsortsiumi, saavad nad olemasolevatest liidu õiguslikest vahenditest valida vahendi, mis vastab paremini konkreetse konsortsiumi konkreetsele eesmärgile, koosseisule ja ülesehitusele. Kiipide ühisettevõte, millele on usaldatud käesoleva algatuse teatavate meetmete üldine rakendamine, võib tingimustel, mis on sätestatud komisjoni ettepaneku (Council Regulation amending Regulation (EU) 2021/2085 establishing the Joint Undertakings under Horizon Europe, as regards the Chips Joint Undertaking) artiklis 134, näha ette, et teatavaid meetmeid võivad võtta üksnes õigussubjektid, kes teevad koostööd konsortsiumis, mis võib olla struktureeritud Euroopa kiibitaristu konsortsiumi vormis, või mis tahes muude kättesaadavate liidu õiguslike vahendite raames, mis on konsortsiumi moodustamiseks kättesaadavad. •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega Kavandatavad meetmed võivad toetada mõningaid liidu peamisi poliitikavaldkondi, näiteks rohelist kokkulepet. Pooljuhitehnoloogiate ja üldiselt digitehnoloogiate rakendamine on võimas kestlikkusele üleminekut toetav tegur ning võib tuua kaasa uusi tooteid ning tõhusamaid ja tulemuslikumaid tööviise, mis aitavad kaasa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamisele. Pooljuhtide tarnehäired ja sõltuvus teistest piirkondadest võivad aeglustada digilahendustest kasu saavate Euroopa sektorite üleminekut kestlikkusele. Häirete ja sõltuvusega toimetulemiseks suurendatakse ettepanekuga Euroopa pooljuhtide tootmisvõimsust. Kui see on asjakohane, peaksid rajatised täielikult vastama liidu õigusaktidest tulenevatele, näiteks keskkonnamõju hindamise, õhku, vette ja pinnasesse eralduvate saasteainetega, sealhulgas tööstusõnnetuste ohu ja ennetamisega, seotud nõuetele, ning püüdma tagada suure energia-, ressursi- ja veekasutuse tõhususe. Tootmisvõimsuse suurendamiseks tuleb kiiresti rajada pooljuhtide tootmisrajatised, mida võib erandkorras pidada ülekaalukat avalikku huvi pakkuvateks, kui see on vajalik erandite tegemiseks lubade andmise menetlustes, sealhulgas teatavate keskkonnamõju hindamiste puhul, kui on täidetud asjaomastes sätetes ette nähtud ülejäänud tingimused. Samal ajal hõlmab esimese omalaadse kontseptsioon võimalikke määratlusi, mis põhinevad ka rajatise kavandatud energiatõhususel või keskkonnatoimel. Nii digitehnoloogia tootmisel kui ka kasutamisel on oma keskkonnajalajälg, sealhulgas alates fluoritud kasvuhoonegaaside eraldumisest tootmise ajal kuni nende tehnoloogiate märkimisväärse energiatarbimiseni tootmise ja kasutamise ajal. Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) sektori elektritarbimine moodustab 5–9 % kogu maailma elektritarbimisest ja selle heide üle 2 % koguheitest. Ainuüksi andmekeskuste arvele langes 2018. aastal 2,7 % liidu elektrinõudlusest ja kui areng jätkub praegusel trajektooril, on see number 2030. aastaks 3,21 %. Sellist energiatarbimist tuleb vähendada. Ettepanek ning eelkõige 1. samba raames toimuv projekteerimisrajatiste ja katseliinide loomine viib uute väikese energiatarbega protsessorite projekteerimise, katsetamise ja valideerimiseni. Protsessorid on serverite põhikomponendid, mille kanda on andmekeskuste arvutuskoormus. Suuremad andmekeskused sisaldavad miljoneid selliseid servereid ja protsessorite energiatarbimise vähendamine võib oluliselt mõjutada andmekeskuse üldist energiatarbimist. Sellised väikese energiajalajäljega kiibid aitavad kaasa ka sellele, et liit asub kestliku digitehnoloogia valdkonnas juhtpositsioonile. Ettepanek aitab saavutada paketi „Eesmärk 55“ osade eesmärke, mis keskenduvad keskkonnasõbralikumate sõidukite ja puhtamate kütuste kasutuselevõtu edendamisele tehnoloogiliselt neutraalsel viisil. Uute sõiduautode ja kaubikute CO2 heite normide muutmisega soovitakse veelgi vähendada nende sõidukite kasvuhoonegaaside heidet, andes selge ja realistliku suuna heitevaba liikuvuse poole. Tarbijate nõudlus heiteta sõidukite, näiteks elektriga laetavate sõidukite järele suureneb juba praegu. Elektriga laetavate sõidukite pooljuhtide sisaldus sõiduki kohta on tavaliselt üle kahe korra suurem kui sisepõlemismootoriga autodel. Elektrisõidukite kasvavatele võimsuse ja energiatõhususe nõuetele vastamiseks on üha olulisemad täiustatud pakendamistehnoloogiad. Sellest järeldub, et see on kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidega. Ettepanek on kooskõlas ringmajanduse tegevuskavaga, milles määratletakse elektroonika ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia peamise väärtusahelana ning kuulutatakse välja elektroonikaseadmete ringkasutuse algatus, mis hõlmab ökodisaini direktiivi alusel võetavaid elektroonikat ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat, sealhulgas mobiiltelefone ning tahvel- ja sülearvuteid reguleerivaid meetmeid, et seadmete kavandamisel võetaks arvesse energiatõhususe, vastupidavuse, parandatavuse, ajakohastatavuse, hoolduse, korduskasutuse ja ringlussevõtu aspekte. Elektroonikatoodete pikem kasutusaeg tänu sellele, et need projekteeritakse vastupidavus- ja ajakohastamisteenustele sobivaks, vähendab seadmete väljavahetamise kiirust ja vajadust uute toodete järele. Elektroonikajäätmetest saab taaskasutamise teel mikrokiibimaterjale; näiteks on tehniliselt võimalik võtta ringlusse liitpooljuhtmaterjale, kuigi praegu on see võimalik ainult väga väikestes kogustes. Selliste nõuete täitmise võimalik vahend on kestlike toodete algatus, mis põhineb ökodisaini direktiivi kohaldamisala laiendamisel. Komisjon uurib ka mitmesuguseid tarbeelektroonika tagasivõtu- ja tagasiostusüsteemide võimalusi, et suurendada töökorras olevate kasutatud seadmete pakkumist. Kuna digiüleminek ja elektrifitseerimine hoogustub, toetavad energiatõhusad kiibid ka muid poliitikameetmeid, sealhulgas tööstuslikku tootmist, transporti ja energeetikat käsitlevaid poliitikameetmeid, nt tulevane energiasektori digitaliseerimise tegevuskava. Nõudlus pooljuhitehnoloogiate järele peaks kümne aasta jooksul kahekordistuma. Üha rohkem kiipe integreeritakse robotitesse ja tootmismasinatesse, tööstusesse ja põllumajandusse, aga ka transpordivahenditesse ja muudesse seadmetesse. Kuna ettepaneku eesmärk on kiipide ja muude digitehnoloogiate arukas kasutamine ning energiatõhusamate kiipide tootmine, on see kooskõlas mitme valdkondliku poliitikaga ja aitab neid ellu viia. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus Käesoleva määrusega taotletakse kahte eraldiseisvat erieesmärki, mis moodustavad olulise osa määruse üldeesmärgist luua ühtne raamistik liidu pooljuhiökosüsteemi tugevdamiseks. 1. samba aluseks olev määruse esimene erieesmärk on luua pooljuhtide tööstuses suur innovatsioonivõime ja piisav tehnoloogiline suutlikkus innovatsiooni kiirendamiseks ja sellega kohanemiseks. Lisaks on 2. ja 3. samba aluseks olev määruse eesmärk suurendada pooljuhitehnoloogiate valdkonnas liidu vastupanuvõimet ja varustuskindlust, toetades ja koordineerides investeeringuid kõrgetasemeliste pooljuhtide tootmisse (2. sammas) ning võimaldades koordineeritud järelevalvet ja kriisidele reageerimist (3. sammas).

Esimese eesmärgi asjakohane õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 173 lõige 3, artikli 182 lõige 1 ja artikkel 183. Artikli 173 lõikes 3 on sätestatud, et Euroopa Parlament ja nõukogu võivad seadusandliku tavamenetluse kohaselt ja pärast konsulteerimist Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega otsustada võtta erimeetmeid, et toetada liikmesriikides algatatud tegevust, et tagada liidu konkurentsivõimelisuseks ja innovatsioonisuutlikkuseks vajalikud tingimused ning tagada tööstuse kohanemine kiiretest innovatsioonitsüklitest tingitud struktuurimuutustega. See õiguslik alus on enamiku algatuse raames võetavate meetmete puhul asjakohane, võttes arvesse, et käesoleva määruse 1. samba eesmärk on kiirendada liidu tööstuse pooljuhtide tootmist, tugevdada pooljuhtide tarneahela sõltumatust, suurendada tööstussuutlikkust, hõlbustada uuenduslike idufirmade ja VKEde arengut ning soodustada uusi investeeringuid innovatsiooni ja tehnoloogia arendamisse. Arvestades algatuse ulatuslikkust, põhineb see ka ELi toimimise lepingu jaotisel „Teadusuuringud ja tehnoloogia arendamine ning kosmos“ (artikli 182 lõige 1 ja artikkel 183). 2. ja 3. samba aluseks oleva teise eesmärgi asjakohane õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikkel 114. Käesoleva ettepaneku 2. ja 3. samba eesmärk on luua ühtlustatud õigusraamistik liidu vastupanuvõime ja varustuskindluse suurendamiseks. Pooljuhtide kasutamine on liidu mitme majandussektori ja ühiskondliku funktsiooni seisukohast äärmiselt tähtis ning sellest tulenevalt on tarnete vastupanuvõime siseturu toimimiseks hädavajalik. Seega tuleb kõiki tarnehäireid ette näha ja nendega viivitamata tegeleda, et säilitada strateegiliste järgmise etapi sektorite stabiilne toimimine. Võttes arvesse praeguse pooljuhtide nappuse märkimisväärset majanduslikku mõju, on tõenäoline, et liikmesriigid algatavad reguleerivad meetmed, et tegeleda sektori struktuurse haavatavusega, mis on põhjustanud praeguse nappuse, või reageerida kriisiolukordades tulevasele nappusele ja seda leevendada. Kuigi sellistest reguleerivatest meetmetest piisab riiklikul tasandil puuduste kõrvaldamiseks, võivad need tuua kaasa ebajärjekindla reageerimise vajadusele tugevdada vastupanuvõimet ja tegeleda võimalike siseturu kriisidega, põhjustades seeläbi sektori killustumist. Selleks et võimaldada koordineeritud meetmeid vastupanuvõime suurendamiseks, on vaja ühtlustatud eeskirju, mis hõlbustaksid selliste konkreetsete projektide rakendamist, mis aitavad liidus kaasa pooljuhtidega varustamise kindlusele (2. sammas). Kavandatav järelevalve- ja kriisidele reageerimise mehhanism (3. sammas) peaks olema ühtne, et võimaldada piiriülese pooljuhtide väärtusahela puhul koordineeritud lähenemisviisi kriisideks valmisolekule. Ettepanekuga nähakse liidu tasandil ette asjakohane juhtimisstruktuur ja liikmesriikide vaheline koostöö, tänu millele toetatakse siseturul usaldust, innovatsiooni ja majanduskasvu. ELi toimimise lepingu artikkel 114 on seega 2. ja 3. samba asjakohane õiguslik alus, et tagada siseturu nõuetekohane toimimine. ELi toimimise lepingu teised artiklid või iga artikkel eraldi ei õigusta mõlemat eespool nimetatud eesmärki. ELi toimimise lepingu artikkel 122 ei ole asjakohane, sest see ei anna alust mõlemale eesmärgile ega ole kooskõlas ei ELi toimimise lepingu artikliga 114 ega 173. Kavandatud elemendid on esitatud ühes õigusaktis, sest kõik meetmed koos moodustavad sidusa lähenemisviisi, et tegeleda eri viisil liidu pooljuhiökosüsteemi tugevdamise vajadusega. •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul) Liikmesriigid üksi ei suuda ettepaneku eesmärke saavutada, sest probleemid on piiriülesed ega piirdu üksikute liikmesriikide või liikmesriikide rühmadega. Kavandatud meetmetega keskendutakse valdkondadele, kus vajalike pingutuste mahu, kiiruse ja ulatuse tõttu on liidu tasandil tegutsemisel tõendatud lisaväärtus. Pooljuhtide kriisile terviklikuks reageerimiseks on vaja kiireid ja koordineeritud ühismeetmeid mitmesugustelt sidusrühmadelt ning koostöös liikmesriikidega. Ükski liikmesriik ei suuda seda üksi saavutada. Võttes lisaks arvesse pooljuhiökosüsteemi keerukust, on liidu struktuurse sõltuvuse ja tarnepuudujäägi tagajärjed niivõrd kaugeleulatuvad, et liidu tasandi sekkumine on selliste probleemide lahendamiseks kõige sobivam. On selge, et kõige paremini saavad Euroopa osalejaid ühise visiooni ja rakendusstrateegia poole suunata liidu tasandi meetmed. See on võtmetähtsusega, et saavutada mastaabi- ja mitmekülgsussääst ning tipptasemel võimekuse jaoks vajalik kriitiline mass, piirates, kui mitte vältides, pingutuste killustatust, võidujooksu toetustele ja mitteoptimaalseid riiklikke lahendusi. Käesoleva ettepaneku kolme samba kaudu käsitletavates valdkondades on vaja liidu meetmeid. ·Esimese samba (Euroopa kiibialgatus) puhul toetatakse algatusega liidus ulatuslikku tehnoloogilise suutlikkuse suurendamist ja innovatsiooni, et võimaldada tipptasemel ja järgmise põlvkonna pooljuht- ja kvanttehnoloogiate väljatöötamist ja kasutuselevõttu ning kõrvaldada Euroopa pidevad struktuursed puudused projekteerimises ja tootmises. Liikmesriigid käivitasid 2018. aastal esimese üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti, millega toetatakse piiriüleseid uuenduslikke projekte kogu mikroelektroonika väärtusahelas ning selles valdkonnas kavandatakse teist üleeuroopalist huvi pakkuvat tähtsat projekti. Kuigi sellised algatused on sektori jaoks strateegilise tähtsusega, on praeguses etapis tõenäoline, et need üksi ei võimaldaks piisavalt suutlikkust suurendada katseliinide ja projekteerimistaristute kujul, mis tuleb teha laialdaselt kättesaadavaks kõigile huvitatud kolmandatele isikutele kogu Euroopas ning mis võimaldavad liidul samuti täita tugevamat rolli ülemaailmses ja vastastikuses sõltuvuses olevas ökosüsteemis. Selliseid suuremahulisi rajatisi saab vajalike investeeringute ja oskusteabe mahu tõttu pakkuda üksnes liidu tasandil. ·Teise samba („Varustuskindlus“) puhul saab meetmeid, mille eesmärk on kiirendada investeeringuid pooljuhtide tootmisse, piisavalt kavandada ja rakendada üksnes liidu tasandil, võttes arvesse vajalike investeeringute mahtu ja seda, et sellised tootmisrajatised teenivad määratluse kohaselt kogu siseturgu, tugevdavad kogu ökosüsteemi ja tagavad kriisides varustuskindluse. ·Seoses kolmanda sambaga („Järelevalve ja kriisidele reageerimine“) tagab liidu tõhustatud koostöö vajaliku ja võrreldava teabe kogumise. Koos suudavad liikmesriigid ja komisjon prognoosida nappust, käivitada tõsise puudujäägi olukorras kriisietapi ja kehtestada sellise kriisi lahendamiseks vajalikud meetmed tõhusamal viisil kui mitmesuguste riiklike meetmete abil. •Proportsionaalsus Ettepaneku eesmärk on tugevdada Euroopa pooljuhiökosüsteemi lühiajalise valmisoleku ja järelevalve kaudu, et suurendada pooljuhtide tarneahelate läbipaistvust, keskmise tähtajaga varustuskindluse meetmete abil, et suurendada Euroopas pooljuhtide tootmisvõimsust, ning pikemaajaliste tehnoloogia- ja innovatsioonialaste juhtpositsioonimeetmete abil, et luua kõrgetasemeliste ja kujunemisjärgus pooljuhitehnoloogiate projekteerimis- ja tootmisrajatised. Sellega seoses keskendutakse ettepanekus pooljuhiökosüsteemi nendele osadele, mis aitavad liidu tarneahela vastupanuvõimele kaasa kõige rohkem. Pigem keskendutakse pooljuhiökosüsteemile endale kui suuremale elektroonikakomponentide ja -süsteemide valdkonnale või pooljuhte ja/või elektroonikakomponente ja -süsteeme kasutatavatele rakendusvaldkondadele selleks, et meetmed piirduksid Euroopa majanduse ja kogu ühiskonna jaoks praegu ühe kõige olulisema valupunktiga. 1. samba Euroopa kiibialgatusega luuakse mehhanismid, mis on vajalikud selleks, et tagada teadus- ja projekteerimisvõimekuse, katse- ja eksperimenteerimisliinide, kvantkiipide alase suutlikkuse, pädevuskeskuste ning idufirmade, kasvufirmade ja VKEde fondi kaudu Euroopa tööstuse pikemaajaline konkurentsivõime ja innovatsioonisuutlikkus. 2. samba varustuskindluse meetmete puhul, mille eesmärk on suurendada liidu pooljuhtide tootmisvõimsust, võidakse teatavat rajatist tunnustada integreeritud tootmisrajatisena või ELi avatud pooljuhitehasena. Sellise tunnustamise korral peavad liikmesriigid tagama, et sellistele rajatistele ja pooljuhitehastele antakse lubasid kiirmenetluse korras. 3. samba valmisolekumeetmed põhinevad järelevalvel ning liikmesriikide ja liidu vahelisel teabevahetusel, et näha ette häireid tarneahelas. (Prognoositud) häirete korral võib võtta kooskõlastatud meetmeid pooljuhtide nappuse ja muude häirete leevendamiseks või ärahoidmiseks. •Vahendi valik Käesolev ettepanek esitatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse vormis. See on kõige sobivam õiguslik vahend Euroopa kiibialgatuseloomist käsitleva ettepaneku 1. samba jaoks, sest ainult vahetult kohaldatavate sätetega määrus saab tagada vajaliku ühtsuse sellise liidu algatuse loomiseks ja toimimiseks, mille eesmärk on toetada tööstussektorit kogu siseturul. Määruse valimine 2. samba õiguslikuks vahendiks on põhjendatud vajadusega, et uute eeskirjade, eelkõige integreeritud tootmisrajatiste ja ELi avatud pooljuhitehaste määratluse kohaldamine ning nende tunnustamise ja toetamise menetlus oleks ühtne. Lisaks on määrus kõige sobivam vahend 3. samba jaoks, sest selle osaga tuleks liidus ette näha mehhanism pooljuhtide tõsiste tarnehäirete ennetamiseks ja nendega tegelemiseks. Mehhanism ei nõua ülevõtmist riiklike meetmete kaudu ja on vahetult kohaldatav. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

•Konsulteerimine sidusrühmadega Oma kõnes Maailma Majandusfoorumil 2022. aasta jaanuaris märkis president von der Leyen, et „me esitame oma ettepaneku Euroopa kiibimääruse kohta veebruari alguses“ ja et „me ei tohi aega kaotada“. Juhtivad majandusriigid soovivad tagada, et nad oleksid kõige arenenumate kiipidega varustatud, sest see määrab üha enam nende suutlikkust tegutseda (majanduslikult, tööstuslikult ja militaarselt) ning hoogustab digiüleminekut. Nad investeerivad juba praegu palju ja rakendavad toetusmeetmeid, et uuendada ja tugevdada oma tootmisvõimsust, või kavatsevad seda peagi teha. On märke sellest, et liidu äriühingud ning teadus- ja tehnoloogiaorganisatsioonid võivad olla huvitatud teistesse piirkondadesse kolimisest. Kui puudub täielik selgus selle kohta, millised on investeerimistingimused, avaliku sektori toetuse võimalused, avaliku sektori investeeringud oskustesse, taristusse ning tipptasemel teadus- ja arendustegevusse jne, on tõenäosus väiksem, et rahvusvahelised osalejad laiendavad liidus olemasolevaid rajatisi või rajavad uusi tootmisrajatisi. Võttes arvesse kiireloomulist vajadust tegutseda, ei tehtud mõjuhinnangut ega nähtud ette avalikku veebikonsultatsiooni. Analüüs ja kõik täiendavad tõendid esitatakse komisjoni talituste töödokumendis, mis avaldatakse hiljemalt kolme kuu jooksul alates ettepaneku avaldamisest. Sellele vaatamata osutati 1. sambaga seotud konkreetseid teemasid käsitlenud seminaridel, mis peeti tööstusharu sidusrühmadega, vajadusele kaaluda rajatisi uute tehnoloogiate jaoks, nagu fotoonika, neuromorfne andmetöötlus ja kvanttehnoloogia, samuti uued materjalid. Lisaks rõhutati nendel seminaridel vajadust võtta nõuetekohaselt arvesse alternatiivseid käsustiku arhitektuure, nagu RISC-V. Lisaks toimusid 2021. aasta suvel peamiste digitehnoloogiate ühisettevõtte eelkäija ühisettevõtte ECSEL raames kohtumised tööstuse esindajate ja avaliku sektori asutustega, kus arutati digikompassi eesmärke, tööstusstrateegia ajakohastamist, tööstusliitu ja Euroopa kiibimäärust. 2021. aastal toimusid liikmesriikidega igakuised kohtumised, et valmistada mikroelektroonika vallas ette kavandatud teine üleeuroopalist huvi pakkuv tähtis projekt. Liikmesriigid andsid sisendid 2. samba integreeritud tootmisrajatiste ja ELi avatud pooljuhitehaste määratlemiseks ja hindamiseks ning 1. samba konkreetsete rajatiste määratlemiseks. 10. jaanuaril 2022 toimus kohtumine Euroopa pooljuhisektori peamisi sidusrühmi esindavate tegevjuhtidega. Sellel koosolekul jäid peamiselt kõlama järgmised mõtted: vajadus tugineda Euroopa tugevatele külgedele, nt teadus- ja arendustegevusele ning seadmete tootmisele; selge toetus katseliinidele ja projekteerimistaristutele; idu- ja kasvufirmade toetamine; vajadus suurendada Euroopa tootmisvõimsust nii väljakujunenud kui ka kõrgtehnoloogia puhul; ning vajadus võrdsete võimaluste järele kogu maailmas. Pärast volinik Bretoni kohtumisi peamiste pooljuhtide turu osaliste ning teadus- ja tehnoloogiaorganisatsioonide tegevjuhtidega toimus ka palju kohtumisi tegevjuhtide esindajatega, kellega arutati vajadust tugevdada Euroopa pooljuhisektorit. Nendel saadi sisend eelkõige 1. sambasse. 2021. aasta novembris toimunud elektroonikakomponentide ja -süsteemide Euroopa foorum (EFECS), kus osales üle 500 osaleja, kujutas endast suurt platvormi tööstuslike vajaduste arutamiseks. Lisasisendit anti kohtumistel tööstusühenduste ja nende liikmetega, nagu SEMI, ESIA ja DigitalEurope. Lisaks võimaldasid pikaajalised ja korrapärased kontaktid tööstusharu sidusrühmade, liikmesriikide, kutseorganisatsioonide ja kasutajate ühendustega koguda arvestatava hulga teavet ja tagasisidet, mis on ettepanekuga seotud. Alates 2019. aasta lõpust on avaldatud mitmeid pooljuhisektorit käsitlevaid aruandeid, milles on kirjeldatud suundumusi ning esitatud fakte ja arvandmeid, ning need on võetud ettepaneku aluseks. • Mõjuhinnang Käesolevale ettepanekule ei ole ametlikku mõjuhinnangut lisatud. Võttes arvesse eespool selgitatud kiireloomulisust, ei oleks mõjuhinnangut olnud võimalik ettepaneku vastuvõtmisele eelnenud aja jooksul teha. Analüüs ja kõik täiendavad tõendid esitatakse komisjoni talituste töödokumendis, mis avaldatakse hiljemalt kolme kuu jooksul alates ettepaneku avaldamisest. •Põhiõigused Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artiklis 16 on sätestatud ettevõtlusvabadus. Käesoleva ettepaneku 1. ja 2. samba meetmed loovad innovatsioonisuutlikkuse ja suurendavad pooljuhtidega varustamise kindlust, mis võib tugevdada ettevõtlusvabadust kooskõlas liidu õiguse ning siseriiklike õigusaktide ja tavadega. Sellest hoolimata võib mõni 3. samba meede, mida on vaja, et kõrvaldada liidus tugevad pooljuhtide tarnehäired, ajutiselt piirata ettevõtlusvabadust ja lepinguvabadust, mis on kaitstud harta artikliga 16, ning õigust omandile, mis on kaitstud harta artikliga 17. Neid õigusi piiratakse harta artikli 52 lõike 1 kohaselt käesoleva ettepanekuga ainult seadusega ette nähtud juhul, arvestades nimetatud õiguste ja vabaduste olemust, ning kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega. Kohustus avaldada komisjonile konkreetset teavet, kui teatavad tingimused on täidetud, austab ettevõtlusvabaduse olemust ega mõjuta seda ebaproportsionaalselt (harta artikkel 16). Kõik teabenõuded teenivad liidu üldist huvi, et oleks võimalik kindlaks teha võimalikud meetmed pooljuhtide nappuse kriisi leevendamiseks. Need teabenõuded on eesmärgi saavutamiseks asjakohased ja tulemuslikud, sest tänu neile saadakse kriisi hindamiseks vajalikku teavet. Põhimõtteliselt nõuab komisjon soovitud teavet ainult esindusorganisatsioonidelt ja võib üksikutele ettevõtjatele nõudeid esitada ainult siis, kui see on lisaks vajalik. Kuna teave tarneolukorra kohta ei ole muul viisil kättesaadav, ei leidu sama tulemuslikke meetmeid, et saada teavet, mis võimaldaks Euroopa poliitikakujundajatel võtta leevendusmeetmeid. Arvestades pooljuhtide nappuse tõsiseid majanduslikke ja ühiskondlikke tagajärgi ning leevendusmeetmete sama olulist tähtsust, on teabenõuded soovitud eesmärgiga proportsionaalsed. Lisaks tasakaalustavad asjakohased kaitsemeetmed ettevõtlusvabaduse ja omandiõiguse piiramist. Teabenõudeid võib esitada üksnes kriisiolukorras, kus komisjon on käivitanud rakendusaktiga kriisietapi. Kohustus võtta vastu ja täita eelisjärjekorras prioriteetseid tellimusi austab ettevõtlusvabaduse, lepinguvabaduse (harta artikkel 16) ja omandiõiguse (harta artikkel 17) olemust ega mõjuta neid ebaproportsionaalselt. See kohustus teenib liidu üldist huvi tagada, et kriitilise tähtsusega sektorid, mida mõjutavad pooljuhtide nappusest tingitud tarnehäired, saaksid toimimist jätkata. Kohustus on selle eesmärgi saavutamiseks asjakohane ja tulemuslik tänu sellele, et tagatakse olemasolevate ressursside kasutamine eelisjärjekorras nendele sektoritele tarnitavate toodete puhul. Teist sama tõhusat meedet ei leidu. Kriisiolukorras on proportsionaalne kohustada pooljuhtide tootmisrajatisi, mis on taotlenud tunnustamist integreeritud tootmisrajatistena ja ELi avatud pooljuhitehastena, muid pooljuhtide tootmisrajatisi, mis on sellise võimalusega nõustunud avaliku sektori toetuse saamise kontekstis, või pooljuhtide tarneahela ettevõtjaid, kellele on kolmandast riigist antud prioriteetne tellimus sellises ulatuses, et see mõjutab märkimisväärselt kriitilise tähtsusega sektorite varustuskindlust, võtma vastu ja täitma teatavaid tellimusi eelisjärjekorras. Asjakohaste kaitsemeetmetega tagatakse, et eelisjärjekorras täitmise kohustuse negatiivne mõju ettevõtlusvabadusele, lepinguvabadusele ja omandiõigusele ei kujuta endast nende õiguste rikkumist. Teatavate tellimuste eelisjärjekorras täitmise kohustuse võib seada üksnes kriisiolukorras, kus komisjon on käivitanud rakendusaktiga kriisietapi. Asjaomane ettevõtja võib taotleda komisjonilt prioriteetse tellimuse läbivaatamist, kui ta ei suuda tellimust täita või kui tellimuse täitmine tekitaks talle ebamõistlikku majanduslikku koormust ja tooks kaasa erilised raskused. Lisaks on kohustuse saanud ettevõtja vabastatud igasuguse kahju korvamisest, mis tuleneb kohustuse täitmisest tulenevast lepinguliste kohustuste rikkumisest. 4.MÕJU EELARVELE Ettepanekuga luuakse Euroopa kiibialgatus, millel ei ole eraldi rahastamispaketti, kuid mida toetatakse programmi „Euroopa horisont“ vahenditest ja programmi „Digitaalne Euroopa“ vahenditest, mida laiendatakse uue erieesmärgiga nr 6. Määrust (EL) 2021/2085, millega luuakse ühisettevõtted programmi „Euroopa horisont“ raames, muudetakse ja laiendatakse, et võimaldada peamiste digitehnoloogiate ühisettevõttel, mis nimetatakse ümber kiipide ühisettevõtteks, rakendada programmi „Euroopa horisont“ raames makstavat suurendatud toetust ja programmi „Digitaalne Euroopa“ erieesmärgi nr 6 raames makstavat toetust. Ettepaneku finantstagajärjed liidu eelarvele on esitatud ettepanekule lisatud finantsselgituses ja need kaetakse mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 olemasolevatest vahenditest. ELi eelarvest toetatakse Euroopa kiibialgatust kokku kuni 3,3 miljardi euroga, millest 1,65 miljardit pärineb programmist „Euroopa horisont“ ja 1,65 miljardit programmist „Digitaalne Euroopa“. Sellest kogusummast rakendatakse 2,875 miljardit eurot kiipide ühisettevõtte kaudu, 125 miljonit eurot programmi „InvestEU“ kaudu (mida täiendab veel 125 miljonit programmi „InvestEU“ enda vahenditest) ja 300 miljonit eurot Euroopa Innovatsiooninõukogu kaudu. See lisandub eelarvele, mis on praeguse mitmeaastase finantsraamistiku raames juba mikroelektroonika valdkonna jaoks ette nähtud, nii et kokku ulatub eelarve peaaegu 5 miljardi euroni.

Konkreetsemalt rakendatakse programmi „Euroopa horisont“ vahenditest Euroopa kiibialgatuse toetuseks kuni 1,65 miljardit eurot: 900 miljonit eurot teemavaldkonnast 4, 150 miljonit eurot teemavaldkonnast 3, 300 miljonit eurot teemavaldkonnast 5 ja 300 miljonit eurot Euroopa Innovatsiooninõukogu raames. Lisaks teeb komisjon ettepaneku vähendada programmi „Horizon Europe“ eelarvet 400 miljoni euro võrra, et suurendada programmi „Digitaalne Euroopa“ jaoks saadaolevat summat. Selleks et seda 400 miljoni euro suurust vähendamist kompenseerida, teeb komisjon ettepaneku teha ajavahemikul 2023–2027 programmi „Horizon Europe“ jaoks uuesti kättesaadavaks veel 400 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid (jooksevhindades), mis tulenevad sellesse programmi või selle eelkäijasse kuuluvate projektide täielikust või osalisest rakendamata jätmisest. See summa lisandub 0,5 miljardile eurole (2018. aasta hindades), mida on juba mainitud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonis vabanenud vahendite taaskasutamise kohta seoses teadusprogrammiga. Seepärast kutsub komisjon Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles seda ühisdeklaratsiooni täiendama, märkides ära lisasumma, mis tuleb uuesti kättesaadavaks teha. Programmi „Digitaalne Euroopa“ raames tehakse ettepanek seada Euroopa kiibialgatuse tarbeks uus erieesmärk nr 6. See erieesmärk nr 6 hõlmab artikli 5 punkte a–d ja selle peab ellu viima kiipide ühisettevõte. Programmi uuele erieesmärgile nr 6 eraldatakse kokku kuni 1,65 miljardit eurot: programmi „Digitaalne Euroopa“ olemasolevatest eesmärkidest ümberjaotatud 600 miljonit eurot, Euroopa ühendamise rahastu vahendite vähendamine 400 miljoni euro võrra, sealhulgas 150 miljonit eurot Euroopa ühendamise rahastu digitaalvaldkonna vahenditest ja 250 miljonit eurot Euroopa ühendamise rahastu transpordivaldkonna vahenditest, programmi „Horizon Europe“ teemavaldkonna 4 vahendite vähendamine 400 miljoni euro võrra (nagu on märgitud eelmises lõigus, mida kompenseerib vabanenud vahendite taaskasutamine) ning 250 miljonit eurot rubriigi 1 mittesihtotstarbelisest varust, et rahastada algatust programmi „Digitaalne Euroopa“ raames. Komisjon teeb ettepaneku vähendada Euroopa ühendamise rahastu ja programmi „Horizon Europe“ rahastamispaketti 15 % suuruse kõrvalekalde raames, mida lubatakse Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava) punktis 18. Komisjon kutsub Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles viitama eelmises lõigus osutatud ühisdeklaratsioonis nendele kõrvalekalletele, mis on vajalikud Euroopa kiibialgatuse tõhusaks rakendamiseks. Üksikasjalikumad andmed on esitatud finantsselgituses, mis on lisatud käesolevale ettepanekule. 5.MUU TEAVE •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord Komisjon hindab käesoleva ettepaneku väljundit, tulemusi ja mõju kolm aastat pärast selle kohaldamise alguskuupäeva ning seejärel iga nelja aasta tagant. Hindamise peamised tulemused esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule saadetavas aruandes, mis avalikustatakse. Hindamise tegemiseks annavad Euroopa pooljuhtide nõuda, liikmesriigid ja riikide pädevad asutused taotluse korral komisjonile teavet. Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus 1.1.I peatükk – Üldsätted I peatükis sätestatakse määruse reguleerimisese. Selles esitatakse ka õigusaktis kasutatavad mõisted. Määrusega kehtestatakse Euroopa pooljuhiökosüsteemi tugevdamiseks kolmest sambast koosnev raamistik. Konkreetselt luuakse määrusega Euroopa kiibialgatus, millega luuakse vajalikud tingimused liidu tööstusinnovatsiooni suutlikkuse tugevdamiseks (1. sammas), see sisaldab esimese omalaadse integreeritud tootmisrajatise ja ELi avatud pooljuhitehase määratlust ja kriteeriume (2. sammas) ning järelevalve ja kriisidele reageerimise koordineerimismehhanismi (3. sammas). 1.2.II peatükk – Euroopa kiibialgatus II peatükis sätestatakse Euroopa kiibialgatus, mis tugevdab liidu konkurentsivõimet, vastupanuvõimet ja innovatsioonisuutlikkust. Euroopa kiibialgatusse tehtavate investeeringute kaudu peaks liit suurendama oma tulemuslikkust teadusuuringute ja tehnoloogia arengu muutmisel nõudlusele suunatud, rakenduspõhisteks, turvalisteks ja energiatõhusateks kõrgeima kvaliteediga pooljuhitehnoloogiateks. Samal ajal peaks liit andma oma tarnetööstusele võimaluse selliseid investeeringuid võimendada. Selleks sisaldab see peatükk Euroopa kiibialgatuse üldsätteid ja eesmärke. Algatuse eesmärk on toetada olemasolevate, tipptasemel ja järgmise põlvkonna pooljuhitehnoloogiate suuremahulist suutlikkuse suurendamist kogu liidus. Algatus koosneb viiest komponendist: integreeritud pooljuhitehnoloogiate projekteerimissuutlikkus, uuendusliku tootmise ettevalmistamise katseliinid ning katse- ja eksperimenteerimisrajatised, kõrgtasemel tehnoloogia- ja insenerivõimekus kvantkiipide arendamise kiirendamiseks, pädevuskeskuste võrgustik ja oskuste arendamine ning kiibifondi tegevus, et kapital oleks idufirmadele, kasvufirmadele ja VKEdele kättesaadav. Algatust toetatakse programmi „Horizon Europe“ ja programmi „Digitaalne Euroopa“, eelkõige selle uue erieesmärgi nr 6 vahenditest ning seda rakendatakse kooskõlas kõnealuste programmide loomist käsitlevate määrustega. Määrusega nähakse ette menetlusraamistik, et hõlbustada kombineeritud rahastamist liikmesriikidest, investeeringutest, ilma et see piiraks riigiabi eeskirjade kohaldamist, ELi eelarvest ja erainvesteeringutest. See toimub uue juriidilise isiku staatusega vahendi, Euroopa kiibitaristu konsortsiumi (ECIC) kujul, mida juriidilised isikud saavad vabatahtlikult kasutada konsortsiumis tehtava koostöö struktureerimiseks. Lisaks luuakse 1. jaos mehhanism Euroopa pädevuskeskuste võrgustiku loomiseks, et rakendada Euroopa kiibialgatuses ette nähtud pädevuskeskuste ja oskustega seotud meetmeid. Peatükk sisaldab ka sätteid rakendamise kohta. Algatuse esmane rakendamine tuleks usaldada kiipide ühisettevõttele, nagu on kavandatud komisjoni ettepanekus nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EL) 2021/2085. Meetmete tehniline kirjeldus on esitatud I lisas. II lisas on esitatud mõõdetavad näitajad, mida kasutatakse algatuse rakendamise järelevalveks ja mille abil antakse aru algatuse eesmärkide saavutamisel tehtud edusammudest. Komisjonil on lubatud võtta vastu delegeeritud õigusakte mõõdetavate näitajate loetelu muutmiseks. Algatus tugineb Euroopa olemasolevatele tugevatele külgedele ülemaailmses pooljuhtide väärtusahelas ning suurendab koostoimet meetmetega, mida liit ja liikmesriigid praegu toetavad. Seepärast peaks algatus oma positiivse mõju maksimeerimiseks võimaldama koostoimet III lisas kirjeldatud liidu programmidega. 1.3.III peatükk – Varustuskindlus III peatükis sätestatakse integreeritud tootmisrajatiste ja ELi avatud pooljuhitehaste raamistik. Integreeritud tootmisrajatised ja ELi avatud pooljuhitehased on tootmisrajatised, mis tagavad pooljuhtide tootmise võimekuse, on liidus esimesed omalaadsed ning aitavad siseturul kaasa varustuskindlusele ja vastupidavale ökosüsteemile. Täpsemalt peaks selleks, et rajatise saaks liigitada integreeritud tootmisrajatiseks ja ELi avatud pooljuhitehaseks, rajatisel olema selge positiivne mõju liidu pooljuhtide väärtusahelale. Kui integreeritud tootmisrajatised on vertikaalselt integreeritud tootmisrajatised, siis ELi avatud pooljuhitehased pakuvad märkimisväärse osa oma tootmisvõimsusest teistele tööstusettevõtjatele, näiteks pooljuhtidega tegelevatele tootmisvabadele ettevõtjatele (st ettevõtjad, kes projekteerivad kiipe, kuid ei tooda neid). Nendesse rajatistesse tehtavad investeeringud hõlbustavad liidus pooljuhtide tootmise arendamist. Seega, kui komisjon tunnustab neid rajatisi integreeritud tootmisrajatise või ELi avatud pooljuhitehasena, käsitatakse neid liidu pooljuhtidega varustamise kindlusele kaasa aitavate rajatistena ja nad on sellest tulenevalt avalikes huvides. Ilma et see piiraks riigiabi eeskirjade kohaldamist, võivad liikmesriigid varustuskindluse saavutamiseks kohaldada toetuskavasid ja nad näevad ette haldustoe, sealhulgas nende rajatiste kavandamise, ehitamise ja käitamisega seotud haldustaotluste kiirmenetluse. Komisjon tunnustab rajatist integreeritud tootmisrajatise või ELi avatud pooljuhitehasena, kui see vastab selles peatükis sätestatud kriteeriumidele. Komisjon võib oma otsuse kehtetuks tunnistada, kui tunnustus põhines ebaõigel teabel või kui rajatis ei vasta enam kriteeriumidele. 1.4.IV peatükk – Järelevalve ja kriisile reageerimine

IV peatükk sisaldab mehhanismi pooljuhtide väärtusahela koordineeritud järelevalveks ja siseturu nõuetekohast toimimist mõjutavatele pooljuhtide tarnehäiretele reageerimiseks. 1. jaos (Järelevalve) sätestatakse pooljuhtide väärtusahela järelevalve- ja hoiatussüsteem. See süsteem põhineb liikmesriikide korrapärasel järelevalvetegevusel, mis hõlmab eelkõige varajase hoiatuse indikaatorite ning peamiste turuosaliste pakutavate teenuste ja kaupade kättesaadavuse ja terviklikkuse jälgimist. Komisjon loob järelevalvetegevusele aluse liidu riskihindamise kaudu, mille käigus ta teeb kindlaks varajase hoiatuse indikaatorid. Tööstuse osalemise tagamiseks kutsuvad liikmesriigid asjaomaseid sidusrühmi ja tööstusühendusi üles nõudluse märkimisväärsest kõikumisest ja nende tarneahela häiretest teavitama. Liikmesriigid peaksid esitama korrapäraselt ajakohastatud teavet ja jagama oma järeldusi Euroopa pooljuhtide nõukojas. Kui liikmesriigid saavad oma järelevalvetegevuse käigus või sidusrühmadelt saadud ajakohastatud teabe põhjal teada võimalikust pooljuhtide kriisist või asjakohase riskiteguri esinemisest, hoiatavad nad komisjoni. Selle hoiatuse või muudest allikatest, sealhulgas rahvusvahelistelt partneritelt, saadud hoiatuse alusel kutsub komisjon kokku Euroopa pooljuhtide nõukoja erakorralise koosoleku. Koosoleku eesmärk on hinnata vajadust käivitada kriisietapp ja arutada võimalikke koordineeritud hankeid enne nappust. Lisaks alustab komisjon liidu nimel konsultatsioone või koostööd asjaomaste kolmandate riikidega, et leida tarneahela häiretele ühiselt lahendused. 2. jaos (Kriisietapp) on sätestatud eeskirjad pooljuhtide kriisietapi käivitamiseks ja selles kirjeldatakse üksikasjalikult erakorralisi meetmeid, mida saab kriisile reageerimiseks kasutada. Komisjonil on võimalik kriisietapp rakendusaktiga käivitada, kui pooljuhtide kriisi kohta on konkreetseid, tõsiseid ja usaldusväärseid tõendeid. Selline pooljuhtide kriis tekib siis, kui pooljuhtide tarnes esineb tõsiseid häireid, mis põhjustavad märkimisväärset nappust, millel on märkimisväärne negatiivne mõju ühele või mitmele liidu olulisele sektorile, või mis takistavad kriitilise tähtsusega sektorites kasutatavate oluliste toodete tarnimist, parandamist ja hooldust. Rakendusaktis määratakse kindlaks kriisietapi kestus või selle pikendamine. Enne kriisietapi lõppu hindab komisjon Euroopa pooljuhtide nõukoja arvamust arvesse võttes, kas kriisietappi tuleks pikendada. Kriisietapis korraldab Euroopa pooljuhtide nõukoja erakorralisi koosolekuid, et liikmesriigid saaksid teha komisjoniga tihedat koostööd ja koordineerida pooljuhtide tarneahela suhtes võetud riiklikke meetmeid. Kui kriisietapp on käivitatud, võib komisjon võtta teatavaid käesolevas määruses sätestatud erakorralisi meetmeid. Komisjon võib nõuda ettevõtjate esindusorganisatsioonidelt või vajaduse korral pooljuhtide tarneahelas tegutsevatelt üksikutelt ettevõtjatelt teavet, mis on vajalik pooljuhtide kriisi hindamiseks ja võimalike leevendusmeetmete kindlakstegemiseks. Need üksused on kohustatud esitama komisjonile nõutud teabe. Nõutav teave võib koosneda teabest nende tootmisvõimekuse, tootmisvõimsuse või praeguste esmaste häirete kohta või mis tahes muudest olemasolevatest andmetest, mis on vajalikud pooljuhtide kriisi olemuse hindamiseks või võimalike riiklikke või liidu tasandi leevendus- või erakorraliste meetmete kindlakstegemiseks ja hindamiseks. Kui see on asjakohane, võib komisjon kohustada integreeritud tootmisrajatisi, ELi avatud pooljuhitehaseid, pooljuhtide tootmisrajatisi, mis on varem avaliku sektori toetuse saamise kontekstis sellise võimalusega nõustunud, või pooljuhtide tarneahela ettevõtjaid, kellele kolmas riik on esitanud prioriteetse tellimuse taotluse sellises ulatuses, mis mõjutab märkimisväärselt kriitilise tähtsusega sektorite toimimist, nõustuma kriisi korral oluliste toodete tootmisega kriitilise tähtsusega sektorite jaoks ja tegema seda eelisjärjekorras. Lisaks sellele või teise võimalusena võib komisjon kahe või enama liikmesriigi taotlusel tegutseda nende nimel keskse hankijana, et hankida kriitilise tähtsusega sektorite jaoks kriisi korral olulisi tooteid. Komisjon hindab Euroopa pooljuhtide nõukojaga konsulteerides taotluse kasulikkust, vajalikkust ja proportsionaalsust. Kriitilise tähtsusega sektorite määratlemisel viidatakse käesolevas määruses sektoritele, mis on loetletud komisjoni ettepaneku (võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kriitilise tähtsusega üksuste vastupidavusvõime kohta) lisas, ning lisaks kaitsesektorile ja muudele tegevustele, mis on olulised avaliku ohutuse ja julgeoleku seisukohast, ning sätestatakse, et komisjon võib nende erakorraliste meetmete kohaldamist piirata konkreetsete sektoritega, mis kuuluvad kõnealusesse loetellu. 1.5.V peatükk – Juhtimine V peatükis sätestatakse liidu ja riigi tasandi juhtimissüsteemid. Liidu tasandil luuakse ettepanekuga Euroopa pooljuhtide nõukoda, mis koosneb liikmesriikide esindajatest ja mille eesistuja on komisjon. Euroopa pooljuhtide nõukoda annab algatuse kohta nõu kiipide ühisettevõtte ametiasutuste nõukogule (1. sammas); nõustab ja abistab komisjoni, et vahetada teavet integreeritud tootmisrajatiste ja ELi avatud pooljuhitehaste toimimise kohta (2. sammas); arutab ja valmistab ette konkreetsete kriitilise tähtsusega sektorite ja tehnoloogiate kindlakstegemist, tegeleb järelevalve ja kriisidele reageerimise küsimustega (3. sammas) ning toetab kavandatud määruse järjepidevat kohaldamist ja hõlbustab liikmesriikidevahelist koostööd. Euroopa pooljuhtide nõukoda toetab komisjoni rahvusvahelises koostöös. Samuti koordineerib ja vahetab ta teavet liidu õiguse alusel loodud asjaomaste kriisistruktuuridega. Euroopa pooljuhtide nõukoda tuleb oma 1. samba kohaste ülesannete ning 2. ja 3. samba kohaste ülesannete täitmiseks kokku eri koosseisudes ja korraldab selleks eraldi koosolekuid. Komisjon võib moodustada Euroopa pooljuhtide nõukoja alalisi või ajutisi allrühmi ning kutsuda sellistesse allrühmadesse vaatlejana organisatsioone, kes esindavad pooljuhtide tööstuse huve, ja muid sidusrühmi. Riiklikul tasandil määravad liikmesriigid määruse rakendamiseks ühe või mitu riigi pädevat asutust ja nende hulgas riikliku ühtse kontaktpunkti. 1.6.VI, VII, VIII peatükk – Lõppsätted VI peatükis rõhutatakse kõigi poolte kohustust austada tundliku äriteabe ja ärisaladuste konfidentsiaalsust. See kohustus kehtib komisjoni, riikide pädevate asutuste ja liikmesriikide muude asutuste ning kõigi esindajate ja ekspertide suhtes, kes osalevad Euroopa pooljuhtide nõukoja ja komitee koosolekutel. Peatükis kehtestatakse samuti eeskirjad tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistuste ning trahvide kohta käesolevast määrusest tulenevate kohustuste täitmata jätmise korral, kohaldades asjakohaseid kaitsemeetmeid. Komisjon võib määrata perioodilisi karistusmakseid, kui asjaomased ettevõtjad ei ole pooljuhtide kriisis teatavaid korraldusi vastu võtnud ega prioriteetseks seadnud. Lisaks võib komisjon määrata trahve ettevõtjale, kes esitab ebaõiget, mittetäielikku või eksitavat teavet või ei esita teavet ettenähtud tähtaja jooksul. VII peatükis on sätestatud delegeerimis- ja rakendusvolituste kasutamise eeskirjad ja tingimused. Ettepanekuga antakse komisjonile õigus võtta vajaduse korral vastu rakendusakte, et võimaldada määruse ja delegeeritud õigusaktide menetluslikku täpsustamist ja tagada nende ühetaoline kohaldamine, et muuta I lisa (selles sätestatud tegevused kooskõlas algatuse eesmärkidega) ja II lisa (mõõdetavad näitajad ning sätted käesolevat määrust täiendava järelevalve- ja hindamisraamistiku kehtestamise kohta). VIII peatükk sisaldab muude õigusaktide, sealhulgas programmi „Digitaalne Euroopa“ muudatusi ning komisjoni kohustust koostada määruse hindamiseks ja läbivaatamiseks Euroopa Parlamendile ja nõukogule korrapäraseid aruandeid.



2022/0032 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse meetmete raamistik Euroopa pooljuhiökosüsteemi tugevdamiseks (kiibimäärus) (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, Võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 173 lõiget 3, artikli 182 lõiget 1, artiklit 183 ja artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: 1)Pooljuhid on iga digiseadme keskmes: alates nutitelefonidest ja autodest kuni kriitilise tähtsusega rakenduste ja taristuteni tervishoiu-, energeetika-, side- ja automatiseerimissektoris ning enamikus muudes tööstussektorites. Pooljuhid on meie kaasaegse majanduse ja ühiskonna toimimiseks hädavajalikud, kuid liit kogenud nende tarnetes enneolematuid häireid. Praegune tarnepuudujääk on liidu pooljuhtide väärtus- ja tarneahela püsivate ja tõsiste struktuursete puuduste sümptom. Need häired on toonud esile pikaajalised nõrgad kohad, eelkõige suure sõltuvuse kolmandatest riikidest kiipide tootmisel ja projekteerimisel. 2)Tuleks luua raamistik liidu vastupanuvõime suurendamiseks pooljuhitehnoloogiate valdkonnas, stimuleerides investeeringuid, tugevdades liidu pooljuhtide tarneahela võimekust ning suurendades koostööd liikmesriikide ja komisjoni vahel. 3)Sellel raamistikul on kaks eesmärki. Esimene eesmärk on tagada liidu konkurentsivõime ja innovatsioonisuutlikkuse jaoks vajalikud tingimused ning tagada tööstuse kohandamine kiiretest innovatsioonitsüklitest ja kestlikkuse vajadusest tulenevate struktuursete muutustega. Teine eesmärk, mis on eraldiseisev ja täiendab esimest eesmärki, on parandada siseturu toimimist, kehtestades liidu ühtse õigusraamistiku liidu vastupanuvõime ja varustuskindluse suurendamiseks pooljuhitehnoloogia valdkonnas. 4)On vaja võtta meetmeid, et suurendada suutlikkust ja tugevdada liidu pooljuhtide sektorit kooskõlas aluslepingu artikli 173 lõikega 3. Need meetmed ei too kaasa siseriiklike õigusnormide ühtlustamist. Sellega seoses peaks liit tugevdama pooljuhtide tehnoloogilise ja tööstusliku baasi konkurentsi- ja vastupanuvõimet, tugevdades samal ajal oma pooljuhtide sektori innovatsioonisuutlikkust, vähendades sõltuvust piiratud arvust kolmandate riikide ettevõtetest ja geograafilistest piirkondadest ning tugevdades oma suutlikkust kavandada ja toota kõrgtehnoloogilisi komponente. Euroopa kiibialgatus („algatus“) peaks neid eesmärke toetama, kaotades lõhe Euroopa arenenud teadus- ja innovatsioonivõimekuse ning nende säästva tööstusliku kasutamise vahel. See peaks edendama suutlikkuse suurendamist, et võimaldada järgmise põlvkonna pooljuhitehnoloogiate kavandamist, tootmist ja süsteemide integreerimist, tõhustada koostööd peamiste osalejate vahel kogu liidus, tugevdada Euroopa pooljuhtide tarne- ja väärtusahelaid, teenindades peamisi tööstussektoreid ja luues uusi turge. 5)Pooljuhtide kasutamine on liidu mitme majandussektori ja ühiskondliku funktsiooni seisukohast äärmiselt tähtis ning sellest tulenevalt on tarnete vastupanuvõime siseturu toimimiseks hädavajalik. Arvestades pooljuhttoodete suurt piiriülest ringlust, on pooljuhtide tarnimise vastupanuvõimet ja nendega varustamise kindlust kõige parem käsitleda aluslepingu artiklil 114 põhinevate liidu ühtlustamisõigusaktidega. Selleks et võimaldada koordineeritud meetmeid vastupanuvõime suurendamiseks, on vaja ühtlustatud eeskirju, mis hõlbustaksid selliste konkreetsete projektide rakendamist, mis aitavad liidus kaasa pooljuhtidega varustamise kindlusele. Kavandatav järelevalve- ja kriisidele reageerimise mehhanism peaks olema ühtne, et võimaldada piiriülese pooljuhtide väärtusahela puhul koordineeritud lähenemisviisi kriisideks valmisolekule. 6)Nende eesmärkide saavutamist toetab juhtimismehhanism. Liidu tasandil luuakse käesoleva määrusega Euroopa pooljuhtide nõukoda, mis koosneb liikmesriikide esindajatest ja mille eesistujaks on komisjon. Euroopa pooljuhtide nõukoda nõustab ja abistab komisjoni konkreetsetes küsimustes, sealhulgas käesoleva määruse järjepideval kohaldamisel, hõlbustades liikmesriikidevahelist koostööd ja vahetades teavet käesoleva määrusega seotud küsimustes. Euroopa pooljuhtide nõukoda peaks korraldama käesoleva määruse eri peatükkidest tulenevate ülesannete täitmiseks eraldi istungeid. Eri istungid võivad hõlmata kõrgetasemeliste esindajate erinevat koosseisu ja komisjon võib moodustada allrühmi. 7)Arvestades pooljuhtide tarneahela ülemaailmset olemust, on rahvusvaheline koostöö kolmandate riikidega oluline element, et saavutada liidu pooljuhiökosüsteemi vastupanuvõime. Käesoleva määruse alusel võetavad meetmed peaksid ühtlasi aitama tugevdada liidu kui tippkeskuse rolli paremini toimivas ülemaailmses, üksteisest sõltuvas pooljuhiökosüsteemis. Komisjon, keda abistab Euroopa pooljuhtide nõukoda, peaks tegema koostööd ja looma partnerlusi kolmandate riikidega, et leida lahendusi pooljuhtide tarneahela häiretega toime tulemiseks nii palju kui võimalik. 8)Pooljuhtide sektorit iseloomustavad väga suured arendus- ja innovatsioonikulud ning tööstusliku tootmise toetamiseks vajalike tipptasemel katse- ja eksperimenteerimisrajatiste ehitamise väga kõrged kulud. Sellel on otsene mõju liidu tööstuse konkurentsivõimele ja innovatsioonisuutlikkusele, samuti varustuskindlusele ja varustamise vastupanuvõimele. Võttes arvesse viimasel ajal Euroopa Liidus ja kogu maailmas valitsenud defitsiidi tingimustes saadud õppetunde ning pooljuhtide väärtusahelat mõjutavate tehnoloogiaprobleemide ja innovatsioonitsüklite kiiret arengut, on algatuse loomise abil vaja tugevdada liidu konkurentsivõimet, vastupanuvõimet ja innovatsioonisuutlikkust. 9)Tugeva tööstus-, konkurentsi-, kestlikkus- ja innovatsioonibaasi säilitamine liidus on eelkõige liikmesriikide ülesanne. Pooljuhtide sektori innovatsiooniprobleemi olemus ja ulatus nõuab aga liidu tasandil ühiselt tegutsemist. 10)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/695 („Euroopa horisont“) loodud teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Euroopa horisont“ eesmärk on tugevdada Euroopa teadusruumi, julgustades seda muutuma konkurentsivõimelisemaks, sealhulgas tööstuses, edendades samal ajal kõiki teadus- ja innovatsioonitegevusi, et vastata liidu strateegilistele prioriteetidele ja täita kohustused, mille lõppeesmärk on edendada rahu, liidu väärtusi ja oma rahvaste hüvangut. Tegemist on liidu olulise prioriteediga ja seetõttu ei tohiks programmile eraldatud rahaliste vahendite kogusummat vähendada ning programmi rahaliste vahendite vähendamist, mis on suunatud programmi „Digitaalne Euroopa“ rahastamispaketi tugevdamisele, et aidata kaasa kiibialgatusele, tuleks kompenseerida mõnest muust allikast. Sellest tulenevalt, ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu institutsionaalseid õigusi, tuleks programmile „Euroopa horisont“ ajavahemikul 2023–2027 teha kättesaadavaks kulukohustuste assigneeringu summa, mis vastab vähendamisele, mis tuleneb sellesse programmi või selle eelkäijasse kuuluvate projektide täielikust või osalisest rakendamata jätmisest, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (edaspidi „finantsmäärus“) artikli 15 lõikes 3. See summa lisandub 0,5 miljardile eurole (2018. aasta hindades), mida on juba mainitud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonis vabanenud vahendite taaskasutamise kohta seoses teadusprogrammiga. 11)Selleks et varustada liit pooljuhitehnoloogia alase teadus- ja innovatsioonisuutlikkusega, mis on vajalik liidu teadus- ja tööstusinvesteeringute juhtpositsiooni säilitamiseks ning praeguse teadus- ja arendustegevuse ning tootmise vahelise lõhe ületamiseks, peaksid liit ja selle liikmesriigid oma jõupingutusi paremini koordineerima ja kaasinvesteerima. Selle saavutamiseks peaksid liit ja liikmesriigid võtma arvesse digi- ja rohepöörde eesmärke. Algatuse kõik komponendid ja meetmed peaksid võimalikult suures ulatuses peavoolustama ja maksimeerima pooljuhitehnoloogia rakendamisest saadavat kasu, kuna see on võimas vahend, mis toetab üleminekut kestlikkusele, mis võib viia uute toodeteni ja ressursside, sealhulgas pooljuhtide tootmise ja kogu olelusringi jooksul vajaliku energia ja materjalide tõhusama, tulemuslikuma, puhtama ja kestvama kasutamiseni. 12)Oma üldeesmärgi saavutamiseks ning praeguse pooljuhiökosüsteemi pakkumise ja nõudlusega seotud probleemide lahendamiseks peaks algatus sisaldama viit põhikomponenti. Esiteks tuleks algatusega toetada meetmeid, mille eesmärk on luua kogu liidus kättesaadav virtuaalne platvorm, et tugevdada Euroopa projekteerimissuutlikkust. Platvorm peaks ühendama projekteerimisettevõtete, VKEde ja idufirmade, intellektuaalomandi ja vahendite tarnijate kogukonnad teadusuuringute- ja tehnoloogiaorganisatsioonidega, et pakkuda tehnoloogia ühisarendamisel põhinevaid virtuaalseid prototüüplahendusi. Teiseks, selleks et tugevdada varustuskindlust ja varustamise vastupanuvõimet ning vähendada liidu sõltuvust kolmandate riikide tootmisest, tuleks algatusega toetada katseliinide arendamist ja neile juurdepääsu. Katseliinid peaksid andma tööstusele võimaluse testida, katsetada ja valideerida pooljuhitehnoloogiaid ja süsteemi projekteerimiskontseptsioone kõrgematel tehnoloogilise valmisoleku tasemetel, mis ületavad 3. taset, kuid jäävad alla 8. taseme, vähendades samal ajal keskkonnamõju nii palju kui võimalik. Liidu investeeringud koos liikmesriikide ja erasektori tehtavate investeeringutega katseliinidesse on vajalikud, et lahendada olemasolevad struktuursed probleemid ja turutõrked, kui sellised rajatised ei ole liidus kättesaadavad, mis takistab innovatsioonipotentsiaali ja liidu ülemaailmset konkurentsivõimet. Kolmandaks, selleks et võimaldada investeeringuid pooljuhtide sektori arengut soodustavatesse alternatiivsetesse tehnoloogiatesse, näiteks kvanttehnoloogiasse, tuleks algatusega toetada meetmeid, mis on seotud kvantkiipide projekteerimise raamatukogudega, kvantkiipide ehitamise katseliinidega ning kvantkomponentide testimis- ja katserajatistega. Neljandaks, selleks et edendada pooljuhitehnoloogiate kasutamist, tagada juurdepääs projekteerimis- ja katseliinirajatistele ning tegeleda oskuste puudujääkidega kogu liidus, tuleks algatusega toetada pooljuhtide pädevuskeskuste loomist igas liikmesriigis. Juurdepääs riiklikult rahastatavale taristule, näiteks piloot- ja testimisrajatistele, ning pädevusvõrgustikule peaks olema avatud paljudele kasutajatele ning see tuleb anda suurtele ettevõtjatele läbipaistval ja mittediskrimineerival alusel ning turutingimustel (või kulude ja mõistliku marginaali alusel), samas kui VKEd võivad kasutada eelisjuurdepääsu või madalamaid hindu. Selline juurdepääs, sealhulgas rahvusvahelistele uurimistegevus- ja kaubanduspartneritele, võib viia laiema vastastikuse täiendavuseni ning suurendada oskusteavet ja saavutusi, aidates samal ajal kaasa kulude katmisele. Viiendaks peaks komisjon tihedas koostöös Euroopa Investeerimispanga grupi ja teiste rakenduspartneritega, nagu riiklikud tugipangad ja finantsinstitutsioonid, looma sihtotstarbelise pooljuhtide investeerimisrahastu toetuse (mis on osa investeeringute hõlbustamise meetmetest, mida nimetatakse ühiselt „kiibifondiks“), pakkudes nii omakapitali- kui ka võlalahendusi, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/523 loodud InvestEU fondi segarahastamisvahendit. Kiibifondi tegevus peaks toetama dünaamilise ja vastupanuvõimelise pooljuhiökosüsteemi arendamist, pakkudes võimalusi rahaliste vahendite suuremaks kättesaadavuseks, et toetada idufirmade ja VKEde kasvu ning investeeringuid kogu väärtusahelas, sealhulgas teistele pooljuhtide väärtusahelates osalevatele ettevõtjatele. Sellega seoses annab Euroopa Innovatsiooninõukogu toetuste ja omakapitaliinvesteeringute kaudu täiendavat sihtotstarbelist toetust suure riskiga ja turgu loovatele novaatoritele. 13)Selleks et saada üle avaliku ja erasektori praeguste killustatud investeeringute piiratusest, hõlbustada integratsiooni, vastastikust täiendavust ja investeeringute tasuvust käimasolevates programmides ning järgida liidu ühist strateegilist visiooni pooljuhtide kohta, et saavutada liidu ja selle liikmesriikide eesmärk tagada digitaalmajanduses juhtroll, peaks Euroopa kiibialgatus hõlbustama olemasolevate rahastamisprogrammide paremat koordineerimist ja suuremat koostoimet liidu ja liikmesriikide tasandil, paremat koordineerimist ja koostööd tööstuse ja peamiste erasektori sidusrühmadega ning täiendavaid ühisinvesteeringuid liikmesriikidega. Algatuse rakendamise eesmärk on koondada liidu, liikmesriikide ja olemasolevate liidu programmidega ühinenud kolmandate riikide ning erasektori vahendid. Algatuse edu saab seega tugineda üksnes liikmesriikide ja liidu ühistele jõupingutustele, et toetada nii suuri kapitalikulusid kui ka virtuaalsete projekteerimis-, testimis- ja katseressursside laialdast kättesaadavust ning teadmiste, oskuste ja pädevuste levitamist. Kui see on asjaomaste meetmete eripära silmas pidades asjakohane, tuleks algatuse eesmärke, eelkõige kiibifondi tegevust, toetada ka InvestEU fondi segarahastamisvahendi kaudu. 14)Algatuse toetust tuleks kasutada turutõrgete või ebaoptimaalsete investeerimisolukordade kõrvaldamiseks proportsionaalsel viisil ning meetmed ei tohiks dubleerida ega välja tõrjuda erasektori rahastamist ega moonutada konkurentsi siseturul. Meetmetel peaks olema liidu jaoks selge lisaväärtus.

15)Algatus peaks tuginema tugevale teadmistebaasile ja suurendama koostoimet meetmetega, mida liit ja liikmesriigid toetavad praegu pooljuhtide alaste teadusuuringute ja innovatsiooni programmide ja meetmete kaudu, ning tarneahela mõne osa arendustegevustega, eelkõige programmiga „Euroopa horisont“ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/694 loodud digitaalse Euroopa programmiga, et tugevdada 2030. aastaks liidu positsiooni ülemaailmse osalejana pooljuhitehnoloogia ja selle rakenduste valdkonnas ning suurendada osakaalu ülemaailmses tootmises. Lisaks nendele tegevustele tehtaks algatuse raames tihedat koostööd teiste asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas protsessori- ja pooljuhitehnoloogiate tööstusliiduga. 16)Algatuse meetmete kiiremaks rakendamiseks on vaja ette näha võimalus rakendada mõningaid algatuse meetmeid, eelkõige katseliinide osas, uue õigusliku instrumendi, Euroopa kiibitaristu konsortsiumi (European Chips Infrastructure Consortium, ECIC) kaudu. ECIC peaks olema juriidiline isik. See tähendab, et kui meetmetele taotletakse algatuse rahastust, võib taotlejaks olla ECIC ise, mitte üksikud üksused, mis ECICi moodustavad. ECICi peamine eesmärk peaks olema soodustada tulemuslikku ja struktuurset koostööd juriidiliste isikute, sealhulgas teadus- ja tehnoloogiaorganisatsioonide vahel. Seepärast tuleb ECICisse kaasata vähemalt kolm õigussubjekti kolmest liikmesriigist ning see peab konkreetse meetme elluviimisel tegutsema avaliku ja erasektori konsortsiumina. ECICi loomine ei tohiks hõlmata uue liidu asutuse loomist ega peaks olema suunatud algatuse raames ühele konkreetsele meetmele. See peaks tegelema lüngaga liidu vahendites, et ühendada liikmesriikide, liidu eelarve ja erainvesteeringute rahastamine algatuse meetmete rakendamiseks. Eelkõige on võimalik saavutada tugev koostoime erinevate katseliinide ühendatud arendamisega ECICis, viies liidu panuse kokku liikmesriikide ja teiste osalejate ühiste ressurssidega. ECICi eelarves, mille liikmesriigid ja erasektori osalejad teevad kättesaadavaks kavandatava tegevusperioodi jooksul, tuleks kinni pidada käesoleva algatuse raames rakendatavate meetmete ajakavast. Komisjon ei peaks konsortsiumis otseselt osalema. 17)Algatuse esmane rakendamine tuleks usaldada kiipide ühisettevõttele (Chips Joint Undertaking), nagu on sätestatud nõukogu määrusega XX/XX, millega muudetakse määrust (EL) 2021/2085 (millega luuakse ühisettevõtted programmi "Horisont Euroopa" raames) seoses kiipide ühisettevõttega. 18)Selleks et soodustada vajalike tootmis- ja sellega seotud projekteerimisvõimekuste loomist ning tagada seeläbi liidu varustuskindlus, võib asjakohane olla avaliku sektori toetus. Sellega seoses on vaja sätestada kriteeriumid selliste konkreetsete projektide rakendamise hõlbustamiseks, mis aitavad kaasa käesoleva määruse eesmärkide saavutamisele, ning eristada kahte liiki rajatisi, nimelt: integreeritud tootmisrajatised (Integrated Production Facilities) ja ELi avatud pooljuhitehased (Open EU Foundries). 19)Integreeritud tootmisrajatised ja ELi avatud pooljuhitehased peaksid tagama pooljuhtide tootmise võimekuse, mis on liidus esimene omalaadne, ning aitama kaasa varustuskindlusele ja vastupidavale ökosüsteemile siseturul. Tootmisrajatise kvalifitseerimisel esimeseks omataoliseks võib kvalifitseerivaks teguriks olla tehnoloogiasõlm, substraadi materjal, näiteks ränikarbiid ja galliumnitriid, ja muu tooteinnovatsioon, mis võib pakkuda paremaid tulemusi, protsessitehnoloogiat või energia- ja keskkonnatoimet. Liidus ei tohiks võrreldava võimekusega tööstuslikus mastaabis rajatist juba olulisel määral olemas olla ega olla kavas ehitada, välja arvatud teadus- ja arendustegevuse rajatised või väikesemahulised tootmisüksused. 20)Kui ELi avatud pooljuhitehas pakub tootmisvõimsust ettevõtjatele, kes ei ole rajatise käitajaga seotud, peaks ELi avatud pooljuhitehas võtma kasutusele, rakendama ja säilitama piisava ja tulemusliku ülesannete lahususe, et vältida konfidentsiaalse teabe vahetamist sise- ja välistootmise vahel. Seda tuleks kohaldada mis tahes teabe suhtes, mis on saadud projekteerimisel ning nii alg- kui ka lõppfaasi tootmisprotsessi käigus. 21)Selleks et rajatise saaks liigitada integreeritud tootmisrajatiseks või ELi avatud pooljuhitehaseks, peaks rajatise rajamisel ja käitamisel olema selge positiivne mõju pooljuhtide väärtusahelale liidus, eelkõige seoses pooljuhtide stabiilse tarnimisega kasutajatele siseturul. Mõju mitmele liikmesriigile, sealhulgas ühtekuuluvuseesmärkidele, tuleks pidada üheks näitajaks, mis näitab integreeritud tootmisrajatise ja ELi avatud pooljuhitehase selget positiivset mõju pooljuhtide väärtusahelale liidus. 22)On oluline, et integreeritud tootmisrajatiste ja ELi avatud pooljuhitehaste suhtes ei kohaldataks ekstraterritoriaalselt kolmandate riikide kehtestatud avaliku teenindamise kohustusi, mis võiksid kahjustada nende võimet kasutada oma taristut, tarkvara, teenuseid, rajatisi, varasid, ressursse, intellektuaalomandit või oskusteavet, mis on vajalikud käesoleva määruse kohaste prioriteetsete tellimuste täitmiseks, mille nad peaksid tagama. 23)Võttes arvesse pooljuhitehnoloogiate kiiret arengut ja liidu tööstuse konkurentsivõime edasiseks tugevdamiseks, peaksid integreeritud tootmisrajatised ja ELi avatud pooljuhitehased kohustuma tegema pidevaid ja tõhusaid investeeringuid pooljuhtide järgmistesse põlvkondadesse, sealhulgas testides ja katsetades uusi arendustegevusi eelisjuurdepääsu kaudu Euroopa kiibialgatusega loodud katseliinidele, ilma et see piiraks teiste tulemuslikku juurdepääsu. 24)Selleks, et integreeritud tootmisrajatise ja ELi avatud pooljuhitehasena tunnustamine toimuks ühtse ja läbipaistva menetlus alusel, peaks komisjon tunnustamise otsuse vastu võtma pärast seda kui üksikettevõtja või mitme ettevõtja konsortsium on taotluse esitanud. Selleks, et võtta arvesse kavandatava rajatise kooskõlastatud ja koostööl põhineva rakendamise tähtsust, peaks komisjon oma hinnangus arvesse võtma, milline on valmisolek toetada rajatise loomist selles liikmesriigis või nendes liikmesriikides, kus taotleja kavatseb luua oma rajatised. Lisaks võiks komisjon äriplaani elujõulisuse hindamisel võtta arvesse taotleja üldisi andmeid. Võttes arvesse integreeritud tootmisrajatise või ELi avatud pooljuhitehasena tunnustamisega kaasnevaid eesõigusi, peaks komisjon jälgima, kas rajatised, millele on antud kõnealune staatus, vastavad jätkuvalt käesolevas määruses sätestatud kriteeriumidele. 25)Võttes arvesse nende tähtsust varustuskindluse tagamisel ja vastupanuvõimelise pooljuhiökosüsteemi võimaldamisel, tuleks integreeritud tootmisrajatisi ja ELi avatud pooljuhitehaseid pidada avalikes huvides olevateks. Pooljuhtidega varustamise kindluse tagamine on oluline ka digiülemineku jaoks, mis võimaldab rohepööret paljudes muudes sektorites. Selleks, et aidata kaasa pooljuhtidega varustamise kindlusele liidus, võivad liikmesriigid kohaldada toetuskavasid ja näha riiklikes loamenetlustes ette haldustoe. See ei piira komisjoni pädevust riigiabi valdkonnas vastavalt aluslepingu artiklitele 107 ja 108, kui see on asjakohane. Liikmesriigid peaksid toetama integreeritud tootmisrajatiste ja ELi avatud pooljuhitehaste loomist kooskõlas liidu õigusega. 26)On vaja, et integreeritud tootmisrajatised ja ELi avatud pooljuhitehased rajataks võimalikult kiiresti, hoides samal ajal halduskoormuse võimalikult väiksena. Seetõttu peaksid liikmesriigid käsitlema integreeritud tootmisrajatiste ja ELi avatud pooljuhitehaste kavandamise, ehitamise ja käitamisega seotud taotlusi võimalikult kiiresti. Nad peaksid määrama asutuse, kes hõlbustab ja koordineerib loamenetlusi, ning määrama koordinaatori, kes on projekti jaoks ühtne kontaktpunkt. Lisaks, kui see on vajalik erandi tegemiseks nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/60/EÜ alusel, võib kõnealuste rajatiste rajamist ja käitamist pidada ülekaalukat avalikku huvi pakkuvaks eespool nimetatud õigusaktide tähenduses, kui on täidetud muud kõnealuste sätete tingimused. 27)Roheliste, usaldusväärsete ja turvaliste kiipide ühised standardid oleksid siseturu jaoks väga kasulikud. Tulevased nutiseadmed, -süsteemid ja ühenduvusplatvormid peavad tuginema kõrgtehnoloogilistele pooljuhtkomponentidele ning vastama rohe-, usaldus- ja küberturvalisuse nõuetele, mis sõltuvad suuresti alustehnoloogia omadustest. Selleks peaks liit välja töötama sertifitseerimise standardmenetlused ja nõudma, et tööstus töötaks ühiselt välja sellised menetlused konkreetsete sektorite ja tehnoloogiate jaoks, millel võib olla suur sotsiaalne mõju. 28)Seda silmas pidades peaks komisjon valmistama Euroopa pooljuhtide nõukojaga konsulteerides ette pinnast selliste roheliste, usaldusväärsete ja turvaliste kiipide ja manussüsteemide sertifitseerimiseks, mis tuginevad pooljuhitehnoloogiatele või kasutavad neid laialdaselt. Eelkõige peaksid nad aru pidama ja tegema kindlaks asjaomased sektorid ja tooted, mille jaoks on vaja sellist sertifitseerimist. 29)Võttes arvesse pooljuhtide tarneahela struktuurseid puudusi ja sellest tulenevat puudujääkide ohtu tulevikus, nähakse käesoleva määrusega ette vahendid kooskõlastatud lähenemiseks võimalike turuhäirete järelevalvele ja tulemuslikule lahendamisele. 30)Kuna pooljuhtide väärtusahelad on keerukad, kiiresti arenevad ja omavahel seotud ning neis on mitmeid osalisi, on vaja kooskõlastatud lähenemisviisi korrapärasele järelevalvele, et suurendada suutlikkust leevendada riske, mis võivad pooljuhtide pakkumist negatiivselt mõjutada. Liikmesriigid peaksid jälgima pooljuhtide väärtusahelat, keskendudes varajase hoiatuse indikaatoritele ning peamiste turuosaliste pakutavate teenuste ja kaupade kättesaadavusele ja terviklusele nii, et see ei põhjustaks ettevõtjatele ülemäärast halduskoormust. 31)Kõik asjakohased tulemused, sealhulgas asjaomaste sidusrühmade ja tööstusühenduste esitatud teave, tuleks esitada Euroopa pooljuhtide nõukojale, et liikmesriikide kõrgetasemeliste esindajate vahel toimuks korrapärane teabevahetus ja teave integreeritaks pooljuhtide väärtusahelate järelevalve ülevaatesse. 32)Oluline on võtta arvesse konkreetseid teadmisi pooljuhtide kasutajate tarneolukorra kohta. Seetõttu peaksid liikmesriigid tegema kindlaks peamised kasutajakategooriad oma siseturul ja vahetama nendega korrapäraselt teavet. Lisaks peaksid liikmesriigid pakkuma asjaomastele sidusrühmade organisatsioonidele, sealhulgas tööstusühendustele ja peamiste kasutajakategooriate esindajatele võimalust anda teavet oluliste muutuste kohta nõudluses ja pakkumises ning teadaolevate häirete kohta tarneahelas, mis võib hõlmata kriitilise tähtsusega pooljuhtide või toorainete puudumist, keskmisest pikemat teostusaega, tarneviivitusi ja erakorralist hinnatõusu. 33)Järelevalve teostamiseks võivad liikmesriikide pädevad asutused vajada teatavat teavet, mis ei pruugi olla üldsusele kättesaadav, näiteks teavet üksiku ettevõtja rolli kohta pooljuhtide väärtusahelas. Sellistel piiratud asjaoludel, kus see on vajalik ja proportsionaalne järelevalve teostamiseks, peaks liikmesriikide pädevatel asutustel olema võimalik nõuda kõnealust teavet asjaomaselt ettevõtjalt. 34)Liikmesriigid peaksid komisjoni hoiatama , kui asjakohased tegurid viitavad võimalikule pooljuhtide kriisile. Selleks, et tagada kooskõlastatud reageerimine sellistele kriisidele, peaks komisjon liikmesriigi või muu allika hoiatuse korral, sealhulgas rahvusvahelistelt partneritelt saadud teabe põhjal kutsuma kokku Euroopa pooljuhtide nõukoja erakorralise istungi, et hinnata vajadust käivitada kriisietapp ja arutada, kas liikmesriikide jaoks võib olla asjakohane, vajalik ja proportsionaalne korraldada kooskõlastatud ühishange. Komisjon peaks pidama konsultatsioone ja tegema koostööd asjaomaste kolmandate riikidega, et leida lahendus mis tahes häiretele rahvusvahelises tarneahelas, järgides rahvusvahelisi kohustusi ja ilma, et see piiraks rahvusvahelisi lepinguid käsitlevast aluslepingust tulenevate menetlusnõuete kohaldamist.

35)Järelevalve osana peaksid riikide pädevad asutused kaardistama ka oma territooriumil asuvad ja liidus tegutsevad pooljuhtide tarneahelasse kuuluvad ettevõtjad ning edastama selle teabe komisjonile. 36)Tulemusliku järelevalve hõlbustamiseks on vaja pooljuhtide väärtusahela eri etappidega seotud riske põhjalikult hinnata, sealhulgas seoses tarnete päritolu ja allikatega väljaspool liitu. Sellised riskid võivad olla seotud tööstusharu jaoks oluliste sisendite ja seadmetega, sealhulgas digitaalsete toodetega, mis võivad olla haavatavad, võltsitud pooljuhtide võimaliku mõjuga, tootmisvõimsusega ja muude riskidega, mis võivad tarneahelat häirida, selle ohtu seada või seda negatiivselt mõjutada. Need riskid võivad hõlmata tarneahelaid, millel on üks nõrk lüli või mis on muul viisil väga kontsentreeritud. Muud asjakohased tegurid võivad hõlmata kriitiliste sisendite asendusainete või alternatiivsete allikate kättesaadavust ning vastupanuvõimelist ja kestlikku transporti. Komisjon peaks Euroopa pooljuhtide nõukoja abiga ja võttes arvesse ka peamistelt kasutajakategooriatelt saadud teavet, töötama välja riskihindamise liidu tasandil. 37)Selleks, et prognoosida ja valmistuda tulevasteks häireteks pooljuhtide väärtusahela eri etappides liidus, peaks komisjon tegema Euroopa pooljuhtide nõukoja abiga kindlaks varajase hoiatuse indikaatorid liidu riskihindamises. Selliste indikaatorite hulka võiksid kuuluda pooljuhtide tootmiseks vajalike toorainete, vahesaaduste ja inimkapitali või asjakohaste tootmisseadmete kättesaadavus, prognoositav nõudlus pooljuhtide järele liidu ja maailmaturul, tavapäraseid hinnakõikumisi ületav hinnatõus, õnnetuste, rünnakute, loodusõnnetuste või muude tõsiste sündmuste mõju, kaubanduspoliitika, tariifide, ekspordipiirangute, kaubandustõkete ja muud kaubandusega seotud meetmete mõju ning peamiste turuosaliste äritegevuse sulgemise, tootmise mujale viimise või omandamise mõju. Liikmesriigid peaksid neid varajase hoiatuse indikaatoreid jälgima. 38)Eeldatakse, et mitmed pooljuhtidega seotud teenuseid või kaupu pakkuvad ettevõtjad on liidu pooljuhiökosüsteemis toimiva pooljuhtide tarneahela jaoks hädavajalikud, arvestades nende toodetest sõltuvate liidu ettevõtjate arvu, nende turuosa liidus või maailmas, nende tähtsust piisava tarnetaseme tagamisel või nende toodete või teenuste tarnehäirete võimalikku mõju. Liikmesriigid peaksid need peamised turuosalised oma territooriumil kindlaks tegema. 39)Määruse (EL) 2019/452 (millega kehtestatakse liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute raamistik) artikli 4 kohaselt võivad liikmesriigid ja komisjon selle kindlakstegemiseks, kas välismaine otseinvesteering võib mõjutada julgeolekut või avalikku korda, arvesse võtta selle võimalikku mõju kriitilise tähtsusega tehnoloogiatele ja nõukogu määruse (EÜ) nr 428/2009 artikli 2 punktis 1 määratletud kahesuguse kasutusega kaupadele, sealhulgas pooljuhtidele. 40)Järelevalve raames võiksid liikmesriigid konkreetselt kaaluda peamiste turuosaliste teenuste ja kaupade kättesaadavust ja terviklust. Asjaomane liikmesriik võiks sellistele küsimustele juhtida Euroopa pooljuhtide nõukoja tähelepanu. 41)Selleks, et liit saaks pooljuhtide kriisile kiiresti, tulemuslikult ja kooskõlastatult reageerida, on vaja anda poliitikakujundajatele õigeaegset ja ajakohast teavet muutuva tegevusolukorra kohta ning tagada, et oleks võimalik võtta tulemuslikke meetmeid pooljuhtide tarnimise tagamiseks mõjutatud kriitilise tähtsusega sektoritele. 42)Pooljuhtide kriisi etapp tuleks käivitada siis, kui sellise kriisi olemasolu kohta on konkreetseid, tõsiseid ja usaldusväärseid tõendeid. Pooljuhtide kriis tekib juhul, kui pooljuhtide tarnes esineb tõsiseid häireid, mis põhjustavad märkimisväärset nappust, mis toob kaasa märkimisväärseid viivitusi ja negatiivset mõju ühele või mitmele liidu olulisele majandussektorile kas otseselt või nappusest tuleneva doominoefekti tõttu, võttes arvesse, et liidu tööstussektorid moodustavad tugeva pooljuhtide kasutajabaasi. Teise võimalusena või lisaks tekib pooljuhtide kriis ka siis, kui tõsised häired pooljuhtide tarnimisel põhjustavad märkimisväärseid puudujääke, mis takistavad kriitilise tähtsusega sektorites, näiteks meditsiini- ja diagnostikaseadmetes kasutatavate oluliste toodete tarnimist, parandamist ja hooldust. 43)Selleks et tagada paindlik ja tulemuslik reageerimine sellisele pooljuhtide kriisile, peaks komisjonil olema õigus aktiveerida kriisietapp rakendusaktidega ja eelnevalt kindlaksmääratud ajavahemikuks, võttes arvesse Euroopa pooljuhtide nõukoja arvamust. Komisjon peaks hindama pikendamise vajadust ja pikendama kriisietapi kestust eelnevalt kindlaksmääratud ajavahemiku võrra, kui selline vajadus on kindlaks tehtud, võttes arvesse Euroopa pooljuhtide nõukoja arvamust. 44)Tihe koostöö komisjoni ja liikmesriikide vahel ning pooljuhtide tarneahelaga seoses võetud riiklike meetmete kooskõlastamine on kriisietapis hädavajalik, et kõrvaldada häired vajaliku ühtsuse, vastupidavuse ja tulemuslikkusega. Selleks peaks Euroopa pooljuhtide nõukoda pidama vajaduse korral erakorralisi istungeid. Kõik võetavad meetmed peaksid rangelt piirduma kriisietapi kestusega. 45)Kriisietapi käivitamisel tuleks kindlaks määrata ja rakendada asjakohased, tõhusad ja proportsionaalsed meetmed, ilma et see piiraks võimalikku jätkuvat rahvusvahelist koostööd asjaomaste partneritega, et leevendada tekkivat kriisiolukorda. Vajaduse korral peaks komisjon nõudma teavet pooljuhtide tarneahela ettevõtjatelt. Lisaks peaks komisjonil olema võimalik, kui see on vajalik ja proportsionaalne, kohustada integreeritud tootmisrajatisi ja ELi avatud pooljuhitehaseid võtma vastu kriisi korral oluliste toodete tellimust ja seadma seda prioriteediks ning tegutsema keskse hankijana, kui liikmesriigid on selleks loa andnud. Komisjon võiks piirata meetmete võtmise teatavate kriitilise tähtsusega sektoritega. Lisaks võib Euroopa pooljuhtide nõukoda anda nõu vajaduse kohta kehtestada ekspordikontrollirežiim vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/479. Euroopa pooljuhtide nõukoda võib hinnata ka täiendavaid asjakohaseid ja mõjusaid meetmeid ning anda nende kohta nõu. Kõik need kiireloomulised meetmed peaksid olema proportsionaalsed ja nende kasutamine piirduma sellega, mis on vajalik kõnealuste oluliste häirete kõrvaldamiseks niivõrd, kuivõrd see on liidu parimates huvides. Komisjon peaks Euroopa Parlamenti ja nõukogu korrapäraselt teavitama võetud meetmetest ja nende põhjustest. Komisjon võib pärast nõukojaga konsulteerimist anda täiendavaid suuniseid kiireloomuliste meetmete rakendamise ja kasutamise kohta. 46)Mitu sektorit on siseturu nõuetekohaseks toimimiseks kriitilise tähtsusega. Need kriitilise tähtsusega sektorid on sektorid, mis on loetletud komisjoni ettepaneku (võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kriitilise tähtsusega üksuste vastupidavusvõime kohta) lisas. Käesoleva määruse kohaldamisel tuleks kriitilise tähtsusega sektoriks pidada lisaks veel kaitse- ja muid tegevusi, mis on olulised avaliku julgeoleku ja turvalisuse seisukohast. Teatavaid meetmeid tuleks rakendada üksnes kriitilise tähtsusega sektorite varustuskindluse tagamiseks. Komisjon võib piirata kiireloomuliste meetmete võtmise teatavate kõnealuste sektoritega või nende teatavate osadega, kui pooljuhtide kriis on häirinud või ähvardab häirida nende toimimist. 47)Liidus asuvatele pooljuhtide tarneahelas tegutsevatele ettevõtjatele kriisietapis esitatud teabenõuete eesmärk on põhjalikult hinnata pooljuhtide kriisi, et teha kindlaks võimalikud leevendus- või kiireloomulised meetmed liidu või liikmesriigi tasandil. Selline teave võib hõlmata tootmisvõimekust, tootmisvõimsust ning praeguseid esmaseid häireid ja kitsaskohti. Need aspektid võivad hõlmata kriisi korral oluliste toodete tavapärast ja praegust tegelikku varu liidus asuvates tootmisrajatistes ja kolmandates riikides asuvates rajatistes, mida ta käitab või kellega ta sõlmib lepinguid või kellelt ostab tarneid; kõige levinumate toodete tellimuste tavapärane ja praegune tegelik keskmine täitmisaeg; iga liidu tootmisüksuse eeldatav tootmismaht järgmiseks kolmeks kuuks; põhjused, mis takistavad tootmisvõimsuse täitmist, või muud olemasolevad andmed, mis on vajalikud, et hinnata pooljuhtide kriisi või võimalike leevendamis- või kiireloomuliste meetmete laadi riigi või liidu tasandil. Kõik nõuded peaksid olema proportsionaalsed, võtma arvesse ettevõtja õiguspäraseid eesmärke ning andmete kättesaadavaks tegemisega kaasnevaid kulusid ja jõupingutusi ning neis tuleks nõutud teabe esitamiseks seada asjakohased tähtajad. Ettevõtjad peaksid olema kohustatud seda nõuet täitma ja nende suhtes võib kohaldada karistusi, kui nad ei täida nõudeid või esitavad ebaõiget teavet. Kogu saadud teabe suhtes tuleks kohaldada konfidentsiaalsuseeskirju. Kui ettevõtjale esitatakse kolmandast riigist teabenõue tema pooljuhtidega seotud tegevuse kohta, peaks ta sellest teavitama komisjoni, et saaks hinnata, kas vaja oleks komisjoni teabenõuet. 48)Tagamaks, et kriitilise tähtsusega sektorid saavad kriisi ajal tegevust jätkata ning kui see on selleks vajalik ja proportsionaalne, võiks komisjon kohustada integreeritud tootmisrajatisi ja ELi avatud pooljuhitehaseid võtma vastu kriisi korral oluliste toodete tellimusi ja seadma need prioriteediks. Seda kohustust võib laiendada ka pooljuhtide tootmise rajatistele, mis on sellise võimalusega nõustunud avaliku sektori toetuse saamise kontekstis. Otsus prioriteetse tellimuse kohta tuleks teha kooskõlas kõigi liidu kohaldatavate juriidiliste kohustustega, võttes arvesse juhtumi asjaolusid. Prioriteetne kohustus peaks olema ülimuslik mis tahes era- või avalik-õigusliku kohustuse täitmise suhtes, kuid seejuures tuleks arvesse võtta ettevõtjate õiguspäraseid eesmärke ning tootmise järjestuse muutmiseks vajalikke kulusid ja jõupingutusi. Ettevõtjate suhtes võidakse kohaldada karistusi, kui nad ei täida prioriteetsete tellimustega seotud kohustust. 49)Asjaomane ettevõtja peaks olema kohustatud prioriteetse tellimuse vastu võtma ja seda prioriteediks pidama. Nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel võiks ettevõtja paluda komisjonil kehtestatud kohustus uuesti läbi vaadata. See kehtib kas siis, kui rajatis ei suuda tellimust täita isegi, kui seda peetakse prioriteetseks, kas ebapiisava tootmisvõimekuse või tootmisvõimsuse tõttu, või seetõttu, et see tekitaks ebamõistliku majandusliku koormuse ja tooks rajatisele kaasa erilised raskused. 50)Erandjuhul, kui liidus pooljuhtide tarneahelas tegutsev ettevõtja saab kolmandalt riigilt taotluse prioriteetseks tellimuseks, peaks ta komisjoni sellest taotlusest teavitama, et anda teavet hinnanguks, kas juhul, kui sellel on märkimisväärne mõju kriitilise tähtsusega sektorite varustuskindlusele ning kui juhtumi asjaolusid arvestades on täidetud muud vajalikkuse, proportsionaalsuse ja seaduslikkuse nõuded, peaks komisjon samuti kehtestama prioriteetse tellimuse kohustuse. 51)Arvestades, kui oluline on tagada elutähtsaid ühiskondlikke funktsioone täitvate kriitilise tähtsusega sektorite varustuskindlus, ei tohiks prioriteetse tellimuse täitmise kohustusest kinnipidamine tuua kaasa vastutust kolmandate isikute ees mis tahes lepinguliste kohustuste rikkumise eest, mis võib tuleneda vajalikest ajutistest muudatustest asjaomase tootja tööprotsessides, kuivõrd lepinguliste kohustuste rikkumine oli vajalik kohaldatava prioriteetsuse järgimiseks. Ettevõtjad, kes võivad kuuluda prioriteetsete tellimuste kohaldamisalasse, peaksid seda võimalust oma ärilepingute tingimustes ette nägema. Ilma et see piiraks muude sätete kohaldamist, ei mõjuta kõnealune vastutusest vabastamine nõukogu 25. juuli 1985. aasta direktiivis 85/374/EMÜ sätestatud tootevastutust. 52)Teatavate toodete tootmise prioriteetseks seadmise kohustus on kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artiklis 16 sätestatud ettevõtlusvabaduse ja lepinguvabaduse ning harta artiklis 17 sätestatud omandiõiguse olemusega ega mõjuta neid ebaproportsionaalselt. Vastavalt harta artikli 52 lõikele 1 tohib neid õigusi käesolevas määruses piirata ainult seadusega, arvestades nimetatud õiguste ja vabaduste olemust ning