ET    ET ET 
 
ET 1   ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 27.4.2009 
SEK(2009) 546 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Lisatud dokumendile:  
KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EU ROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMI TEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE  
ELi noorsoostrateegia – investeerimine ja mobiliseerimine 
 
Uuendatud avatud koordineerimismeetod noor tega seotud väljakutsete ja võimaluste 
tarvis  
 
Mõjuhinnangu kommenteeritud kokkuvõte  
 
{COM(2009) 200} 
{SEC(2009) 545} {SEC(2009) 548} {SEC(2009) 549} 
 
 
ET 2   ET ELI NOORSOOSTRAGTEEGIA MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE  
Käesolev mõjuhinnang lisataks e teatisele „ELi noorsoostrat eegia – investeerimine ja 
mobiliseerimine”. 
Probleemi piiritlemine  
Euroopa noorsoovaldkonna koostööraamistik (e daspidi „noorsoo koost ööraamistik”) loodi 
juunis 2002 avatud koordineerimismeetodi teel, mis keskendus noorte kodanikuaktiivsusele, ning seda täiendati aastal 2005 Euroopa noorte paktiga – instrumendiga, mis oli pühendatud 
noorte sotsiaalsele ja kutseala sele integratsioonile Lissaboni strateegia raames. Raamistikus 
on järk-järgult välja arendatud ka teisi elemente , näiteks noorsoo perspe ktiivi integreerimine 
teistesse poliitikavaldkondadesse, teadmiste tööriistad ning strukt ureeritud dialoog noortega ja 
vastastikune õpe.  
Noorsoo valdkonna avatud koordineerimismeetod i praegune tsükkel jõua b lõpule aastal 2009 
ning juba ammu on olnud teada, et  käesolevast aastast saab hinda mise ja ülevaatamise aasta. 
Selles kontekstis on oluline är a tunda kõik tänapäeval ja eel seisvatel aasta tel noorte ees 
seisvad väljakutsed, olgu siis tegemist üleeuroopaliste välj akutsetega, mis noori mõjutavad, 
või probleemidega, mis neid endid vahetult puudutavad. 
Nende väljakutsete tulemusena puuduvad Eu roopa noortel võimalused: liiga paljud on 
endiselt töötud, vaesed ja mada la haridustasemega. Käsikäes hariduslike ja kutsealaste 
võimaluste puudumisega saab Euroopa  noortele osaks ka raskusi juur depääsul sotsiaalsetele ja 
ühiskondlikele võimalustele: neil tuleb võideld a tõrjutuse või marginaliseerimisega ja 
terviseprobleemidega. Samuti tõ rjutakse neid eemale või jäävad nad ise eemale ühiskonnas 
osalemisest ning nõrgenenud solidaarsusside mete tõttu jäävad nad isolatsiooni. 
Praegune raamistik ei ole suutnud kõiki neid probleeme lahendada, ehkki üldhinnang noorsoo 
koostööraamistiku tulemustele on olnud üleü ldiselt positiivne. ELi noorsoo valdkonna 
koostööraamistik on innustanud liikmesriike tege lema noorsooalase õigusloomega ja aidanud 
mitmel liikmesriigil töötada välja riikliku strateegia. See on toonud noorsoo ja noorsoopoliitika rohkem nähtavale nii riiklikul kui ka ELi tasandil. Samuti on sageli esile 
tõstetud koostööraamistiku rolli kogemuste vahetami se ja dialoogi platvormina. Siiski ei ole 
hindamisraamistik piisavalt selge ja sidus ega anna mõnes valdkonnas, näiteks Euroopa 
noortepakti alal, piisavalt tulemu si. Struktureeritud dialoog noorte ga tuleb uuesti läbi vaadata 
ja muuta kaasavamaks ning noorsoopoliitika sektor itevaheline iseloom vajab nii ELi kui ka 
riigi tasandil rohkem tunnustust.  
Subsidiaarsuse analüüs  
Liikmesriigid kannavad peamist vastutust prob leemide lahendamiseks vajalike poliitiliste 
muudatuste eest. Kõigi a llpool esitatud ja analüü sis arvesse võetud tegevusvariantide puhul on 
analüüsitud nende vastavust subsidiaarsuse põhimõttele. Lisaks sellele vastavad nad 
proportsionaalsuse põhimõttele ja jätava d ühiste eesmärkide ja koostööpõhimõtete 
rakendamise liikmesriikide ja/või nende piirkondlike allüksuste hooleks.  
Siiski on ELi tasandil vaja r ohkem proaktiivset tegutsemist,  et toetada liikmesriikide 
koostööd. Noorsoo ja noorsoopoliitika nähta vuse suurendamisel, ühiste eesmärkide 
piiritlemisel, vastastikuse õppe, hea tava ja kogemuste vahetamise, üleeuroopalistele 
andmetele juurdepääsu tagamise jmt alal ei  suudaks liikmesriigid üksi saavutada samu 
tulemusi nagu ELi koostöös. 
Seega on vaja koostööraamistik uue sti läbi vaadata, et  võtta paremini arvesse noorte praegusi 
ja tulevasi vajadusi. 
 
ET 3   ET ELi algatuse eesmärk  
Eespool nimetatud probleemide põhjal määrat i uuendatud noorsoo koostööraamistiku jaoks 
kindlaks järgmised eesmärgid. 
Et parandada järgmisel aasta kümnel Euroopa noorte heaolu, näevad üldeesmärgid ette 
noortele rohkemate haridus- ja tööhõivevõimalu ste loomise, kõikidele noortele rohkemate 
võimaluste loomise ühiskonnas täieõigusliku lt osaleda ning vastastikuse solidaarsuse 
kasvatamise ühiskonna ja noorte vahel (eriti kaasamise, vabata htliku töö ja muule maailmale 
suunatud tegevuste kaudu).  
Kavandatud Euroopa noorsoo koostööraamistiku erieesmärkidega püütakse 1) arendada 
valdkondadevahelist lähenemisviisi noorsooküsimust es, 2) suurendada r aamistiku tõhusust ja 
3) mobiliseerida noorteorganisatsioone ja noori. 
Tegevuseesmärgid näevad ette koordinats ioonimehhanismide väljatöötamise eri 
poliitikavaldkondade vahel, struktureeritud dialoogi noortega, koos töövahendite parema 
rakendamise ja teadmistepõhise poliitikakujunduse. 
Võimalikud poliitikavariandid 
Süvaanalüüsil võeti arvesse ne lja võimalikku poliitikavarianti1:  
– variant 1: status quo  (mille puhul senist raamistikku pikend ataks tema praegusel kujul ning 
seega toimiks see samade vahendite ja eesmärkidega);  
– variant 2: tugevdatud noorsoo valdkonna avatud koordinatsioonimeetod (millega 
tugevdatakse koostööinstrumente, samas kui fo okuses on endiselt kodanikuaktiivsus ja paar 
meedet noorsooküsimuste integreerimise ks teistesse poliitikavaldkondadesse);  
– variant 3: väljaarendatud se ktoritevaheline lähenemisviis (säilitatakse samad avatud 
koordinatsioonimeetodi instrumendid, kuid l uuakse koordinatsioonimehhanism tugeva 
noorsoomõõtmega poliitikavaldkondade jaoks); 
– variant 4: üldine strateegia (arendata kse samaaegselt avatud koordinatsioonimeetodi 
töövahendeid ja valdkondadevahelist lähenemi sviisi, et kasutada ära mõlema elemendi 
koostoimet). 
Mõju hindamine  
Kui lähtuda võimaliku kvalitatiiv se mõju hindamisest sotsiaal -, majandus- ja keskkonna- ning 
inimõiguste küsimustes, näib, et ühelgi anal üüsitud variandil ei oleks negatiivset mõju. 
Variandi 1 positiivne mõju oleks nendes küsimuste s piiratum. Variantidel 3 ja 4 oles suurem 
sotsiaalne ja majanduslik mõju. 
Variantide võrdlus 
Variantide võrdlemine mõju seisukohalt, mida  nad avaldavad eesmärkidele, ning teostatavuse 
seisukohalt näitab, et kuigi kõik va riandid on teostatavad, on vari ant 4 eelistatav, sest see 
pakub probleemidele lahendusi ja aitab saavutada eesmärke. Variant 1 ei tooks eesmärkide 
osas mingit paranemist võrreldes praeguse ol ukorraga ning variandid 2 ja 3 parandaksid 
olukorda ainult osaliselt.  
Seire ja hindamine 
                                                 
1 Kaaluti veel kolme varianti, mida  siiski süvaanalüüsil arvesse ei võetud: koostöö lõpetamine, mingi 
konkreetse lähenemisviisi kehtestamine või siduvamate instrumentide väljatöötamine 
(üksikasjalikumalt vt 4.2). 
 
ET 4   ET Noorsoo koostööraamistiku rakendamise seire ja hindamise mehhanismideks oleksid 
peamiselt iga kolme aasta tagant esitatava d ühised arenguaruanded ning olemasolevate 
näitajate ja sihttasemete tulemustabel. Huvirü hmade suurem osalemine seires tuleks samuti 
kasuks. Regulaarselt esitataks ette panekuid raamistiku parandamiseks.