ET Euroopa Liidu Teataja C 133/1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee resolutsioon Schengeni lepingu toetuseks

„Jah liikumisvabadusele – jah Schengenile”

(2016/C 133/01)

Vaba liikumine on Euroopa integratsiooni kõige käegakatsutavam tulemus. Schengeni leping, mis võimaldab inimestel reisida vabalt ühest riigist teise seoses töö, õpingute ja puhkusega ning mis kõrvaldab füüsilised takistused kaupade ja teenuste vaba liikumise teelt, kujutab endast nurgakivi siseturule, mille maht on 2 800 miljardit eurot ja mis hõlmab 1,7 miljonit piiriülest töötajat ja 57 miljonit piiriülest maanteevedu aastas. Piirikontrolli kaotamine sisepiiridel on mänginud tähtsat rolli barjääride kaotamisel, lähendades inimesi ja elavdades Euroopa majandust. Mitu põlvkonda eurooplasi on üles kasvanud Schengeni eeliseid kasutades, ise sellest endale aru andmata. Sisepiiride taastamine läheks hinnanguliselt maksma 100 miljardit eurot, mis moodustab 0,8 % SKPst, ning see teeks meid kõiki vaesemaks nii kultuuriliselt, sotsiaalselt kui ka majanduslikult.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab tingimusteta põhimõtet, millest lähtuvalt 1985. aastal sõlmitud lepingu allkirjastanud riigid kinnitasid: „olles teadlikud, et Euroopa ühenduste liikmesriikide rahvaste tugevam liit peaks väljenduma kõikide liikmesriikide kodanike vabaduses ületada sisepiire ning kaupade ja teenuste vabas liikumises” ning „soovides tugevdada solidaarsust oma rahvaste vahel, eemaldades [–-] ühistel piiridel vaba liikumise takistused”. Selle lepingu eesmärk oli rahvaste liidu ja rahvaste solidaarsuse loomine. Lepingu kahtluse alla seadmine võiks seetõttu lisaks hirmuäratavatele majanduslikele tagajärgedele anda saatusliku löögi ka solidaarsusele ja Euroopa Liidule tervikuna.

Samuti toetab komitee tingimusteta põhimõtet, millest juhindudes seadsid Euroopa Liidu toimimise lepingu allkirjastanud liikmesriigid eesmärgi, et „liit töötab välja poliitika, mille eesmärk on tagada sisepiiride ületamisel igasuguse kontrolli puudumine mis tahes kodakondsusega isikute suhtes”, tagades samal ajal välispiiride tõhusa kontrolli (artikli 77 lõige 1).

Komitee liikmed kui Euroopa kodanikuühiskonna esindajad tunnevad seetõttu üha rohkem muret Schengeni lepingule avaldatava surve üle. Komitee kutsub Euroopa riikide valitsusi üles mitte alluma populistlikule survele ja hirmule, vaid kaitsma selle asemel õigusi, mille poole me oleme püüelnud. Komitee tunnistab, et hiljutised sündmused on tõstatanud tõsiseid küsimusi seoses lünkadega Euroopa piiride haldamisel ja meie võimes tõhusalt jälgida nende inimeste liikumist, kes soovivad tekitada kahju. Nende küsimustega tuleb tegeleda, kuid probleem ei ole Schengeni lepingus ning sellest ei tohiks kergekäeliselt teha patuoinast. ELi institutsioonid peavad iga hinna eest vältima Schengeni eeskirjade ja sellega koos siseturu ükshaaval lammutamist, mis lõppkokkuvõttes kahjustaks meid kõiki.

Schengeni ala ei tohi olla üksnes nii tugev, kui on tema kõige nõrgem lüli. ELi piiride kaitsmine peaks olema ühine ülesanne, milles kõik liikmesriigid jagavad vastutust selle tagamise eest. Tuleb austada liikmesriikide võetud kohustusi luua tõhus ja funktsioneeriv Frontex ning seda tugevdada. Ilma tulemusliku kontrollita välispiiridel ei ole Euroopa Liit suuteline tagama sissepääsu nendele pagulastele, kes abi vajavad. Tõhus välispiiride kontroll on Schengeni süsteemi säilitamise vältimatu eeldus. Piirikontroll ei pea tähendama seda, et takistatakse sissepääsu neile, kes vajavad humanitaarkaalutlustel kaitset vastavalt Genfi konventsioonile.

Me peame olema valmis kasutama julgeid lahendusi, mis tagavad meie õigusi ning kaitsevad meie sisepiirideta liitu, võimaldades inimestel selles vabalt töötada, kaubelda, õppida ning mõtteid, kaupu ja teenuseid vahetada. Kaalul on meie Euroopa, meie Schengen ning meie sotsiaalsed ja põhiõigused ja me peame neid kaitsma.

Seepärast pöördub komitee Euroopa ja riiklike kodanikuühiskonna organisatsioonide poole üleskutsega avaldada oma toetust mitte ainult Schengeni ala säilitamisele, vaid ka selle tugevdamisele ja laiendamisele. Komitee omalt poolt võtab kohustuse seista ELi institutsioonides, eelkõige nõukogus selle eest, et liikmesriigid jääksid kindlaks lepingutes ja kokkulepetes sisalduvatele põhimõtetele, mis kujutavad endast ilmselgelt Euroopa rahvaste liidu võõrandamatut saavutust.