SELETAV SÕNASTIK

Biolagunevad jäätmed : igasugused anaeroobselt või aeroobselt lagunevad jäätmed, näiteks toidu- ja aiajäätmed, paber ja papp.

EL-12 : liikmesriigid, mis ühinesid ELiga 2004. aastal (10 liikmesriiki) ja 2007. aastal (kaks liikmesriiki).

EL-27 : Euroopa Liidu 27 liikmesriiki.

Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) : rahastamisvahend, mille eesmärk on soodustada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust ELi piirkondade vahel. Euroopa Regionaalarengu Fondi sekkumist rakendatakse peamiselt paljusid projekte sisaldavate rakenduskavade või ühtsete programmdokumentide kaudu.

Haldusmeetmed : käesolevas aruandes on need meetmed, mis on võetud vastu õigusaktidega, milles nõutakse jäätmetekitajatelt, -käitlejatelt ja/või kohalikelt omavalitsustelt teatud nõuetest kinni pidamist (nagu näiteks lubade ja kontrollimissüsteemi kehtestamine jäätmekäitlusjaamadele, jäätmete eraldi kogumine tekkekohas ja kvaliteedinõuete täitmine kompostitootmisel).

Jäätmetasu : tasu, mida kohalikud omavalitsused koguvad kodumajapidamistelt jäätmete kogumise, töötlemise ja kõrvaldamise eest. Jäätmetasu arvutatakse omavalitsustes erinevalt, kas kodumajapidamise pindala, inimeste arvu, joogivee tarbimise, tekitatud jäätmete kaalu või mahu alusel.

Jäätmete kõrvaldamise maks : majandusmeede, mis on kavandatud prügilasse ladestamise ja mõnel juhul ka põletamise maksumuse suurendamiseks ning seeläbi ringlussevõtu edendamiseks. Maksustatakse iga ladestatud jäätmetonni ning see lisandub ladestamis/põletamistasudele.

Majandusmeetmed : käesolevas aruandes on need meetmed, mis toimivad stiimulina, et kasutataks ELi jäätmepoliitikale vastavaid keskkonnale vähem kahjulikke jäätmekäitlusviise (näiteks taaskasutus prügilasse ladestamise asemel). Siia alla kuuluvad tekitatud jäätmete kogusest sõltuv maks ning ka jäätmete kõrvaldamise maks.

Mõjusus : mõõdab saavutatud tulemuste ja püstitatud eesmärkide vahelist seost.

Nõrgvesi : igasugune ladestatud jäätmetest läbi nõrguv vedelik.

Olmejäätmed : kohalike omavalitsuste poolt või nende nimel kogutud jäätmed, mis kõrvaldatakse jäätmekäitlussüsteemi abil. Suurem osa jäätmevoost tuleb kodumajapidamistelt, kuigi sinna arvestatakse juurde ka kaubandusettevõtete, kontorite ja avaliku sektori asutuste sarnased jäätmed. Olmejäätmed hõlmavad näiteks biolagunevat materjali, paberit, plastikut, klaasi, metalli, tekstiili jne (allikas: Eurostat).

Programmitöö periood : mitmeaastane raamistik, mille abil kavandatakse ja rakendatakse struktuurimeetmete kulutusi.

Rakenduskava : komisjoni heakskiidetud dokument, mis koostatakse ühtsete prioriteetide alusel ning mis hõlmab mitmeaastaseid meetmete raames rakendatavaid paljusid projekte.

"Saastaja maksab" põhimõte : selle põhimõtte kohaselt peab jäätmekäitluse kulud kandma jäätmete tekitaja või jäätmete praegune või eelmine valdaja (allikas: jäätmedirektiiv).

Struktuurimeetmed : käesolevas aruandes tähendavad struktuurimeetmed Euroopa Regionaalarengufondi (ERF) ja Ühtekuuluvusfondi sekkumisi.

Teavitamismeetmed : käesolevas aruandes on need teabe edastamise meetmed, mille eesmärk on suurendada jäätmekäitluspoliitika mõjusust, julgustades inimesi kasutama jäätmete kõrvaldamise head tava. Teavitamismeetmed on näiteks teadlikkuse tõstmise kampaaniad ja haridusstrateegiad.

Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend (ISPA) : rahastamisvahend kanditaatriikide abistamisel ühinemiseks ettevalmistamisel. ISPA annab abi ELi esmatähtsatele valdkondade (keskkonna ja transpordi) infrastruktuuriprojektidele. Pärast ühinemist muutusid ISPA projektid Ühtekuuluvusfondi projektideks.

Ühtekuuluvusfond : rahastamisvahend, mille eesmärk on majandusliku ja sotsiaalse sidususe suurendamine keskkonna- ja transpordiprojektide rahastamise kaudu liikmesriikides, mille kogurahvatulu elaniku kohta on väiksem kui 90% ELi keskmisest.

KOKKUVÕTE

I. 2010. aastal tekitas iga EL-27 kodanik ligikaudu 500 kg olmejäätmeid. Kui neid jäätmeid ei koguta, töödelda ja kõrvaldata, võib see keskkonnale negatiivset mõju avaldada. Asjakohane jäätmekäitlus võib aga parandada ressursside kasutamist, sest olmejäätmed on tooraineallikas. Seepärast on EL võtnud kasutusele ühtsed standardid ja sihid olmejäätmete käitlemist käsitlevate direktiivide näol ning kaasrahastab jäätmekäitlus- taristuid teatud piirkondades.

II. Kontrollikoja auditiga keskenduti ELi poolsele jäätme- käitlustaristute kaasrahastamisele ning uuriti, kas rahastamine aitas liikmesriikidel mõjusalt ELi jäätmepoliitika eesmärke saavutada. Kontrollikoda hindas valimisse kuulunud 26 jäätmekäitlustaristu tulemuslikkust ning kontrollis ELi jäätmepoliitika eesmärkide saavutamist ja toetusmeetmete rakendamist kaheksas piirkonnas, kus taristud paiknesid. Kontrolliti ka komisjoni tegevust.

III. Kontrollikoda järeldas, et kuigi peaaegu kõikides valimi piirkondades leiti, et jäätmekäitluses on tehtud mõningaid edusamme, ei olnud olmejäätmete käitlemise taristute rahastamiseks mõeldud struktuurimeetmed piisavalt mõjusad, sest toetusmeetmete rakendamine oli puudulik:

a) kaasrahastatud struktuuride tulemuslikkus sõltus suurel määral jäätmekogumisstrateegiatest. Prügilates ladestati jäätmed ilma asjakohase töötlemiseta ning sulgemise ja järelhoolduse kulude katmiseks ei olnud varutud piisavalt raha;

b) aruandlust ELi eesmärkide saavutamise kohta takistas andmete puudulik usaldusväärsus, mis muutis komisjoni- poolse järelevalve keerukaks. Kuigi peaaegu kõikides piirkondades leiti, et jäätmekäitluses on tehtud mõningaid edusamme, suurenes jäätmete teke inimese kohta kahek- sast auditeeritud piirkonnast kuues. Kahes piirkonnas, mis aitasid kaasa ELi eesmärkide saavutamisele, koguti biolagunevad jäätmed eraldi ning prügilamakse kohaldati laialdasemalt, mille tulemusena vähenes jäätmete prügilasse ladestamine. Jäätmed ladestati enamasti ilma asjakohase töötluseta;

c) ELi eraldatud rahastamine ei olnud maksimaalselt mõjus, sest toetavat teavet ning haldus- ja majandusmeetmeid kasutati puudulikult. Toetavate meetmete rakendamine ei olnud ELi toetuse saamise tingimuseks. Puudusi leiti ka ELi jäätmekäitluse alases õigusraamistikus ning ELi suunistes.

IV. Kontrollikoda esitab järgmised soovitused:

a) liikmesriigid peaksid keskenduma jäätmekäitlustaristutele, mis töötlevad eelnevalt tekkepaigas sorteeritud jäätmeid, ning tagama, et prügilad töötlevad jäätmeid enne ladestamist ja et neil on piisav rahaline tagatis, et katta sulgemise ja järelhooldusega seotud kulud. Komisjon peaks enne ELi rahalise toetuse eraldamist nõudma liikmesriikidelt nende soovituste rakendamist;

b) liikmesriigid peaksid koostama usaldusväärsed ja täielikud jäätmekäitluse andmebaasid ning komisjon peaks kontrollima liikmesriikide edastatud andmete usaldusväärsust. Komisjon, parlament ja nõukogu peaksid kaaluma ELi rahalise toetuse sidumist ELi jäätmepoliitika eesmärkide saavutamisega;

c) liikmesriigid peaksid rakendama teabe- ning haldus- ja majandusmeetmeid, et toetada kaasrahastatud taristuid. Eelkõige peaksid liikmesriigid pöörama suuremat tähelepanu üldsuse osalusele ja nõuete täitmisele, keskenduma jäätmete (sh biolagunevate) lahuskogumisele, kui see on kulutõhus, ning rakendama prügilamakse ning muid tasusid, et vältida jäätmete tekkimist ning edendada jäätmete ringlussevõttu. Komisjon peaks enne ELi rahalise toetuse andmist nõudma liikmesriikidelt nende soovituste rakendamist. Kui "saastaja maksab" põhimõtet ei kohaldata, tuleks toetusmäärasid vähendada;

d) komisjon peaks parandama ELi jäätmekäitluse-alast õigus- raamistikku ja ELi suuniseid. Eelkõige peaks komisjon esitama jäätmetekke vältimise eesmärgid, selgitama jäätmete kõrvaldamisele eelneva töötlemise kontseptsiooni, kaaluma võimalust töötada koos liikmesriikidega välja ELi kvaliteedistandardid kompostile ning andma asjakohased suunised ning levitama parimat tava seoses prügilate sulgemise ja järelhoolduse kulude hindamiseks kasutatava metoodikaga.

SISSEJUHATUS

OLMEJÄÄTMETE KÄITLEMINE ELis

1. Viimase aastakümne jooksul on Euroopa ühiskond muutunud rikkamaks ning kasvanud on ka tarbimine ja tootmine. Aastal 2010 tootis iga ELi kodanik keskmiselt 520 kg olmejäätmeid, kogused jäid vahemikku 304 kg Lätis kuni 760 kg Küprosel (vt joonis 1).

2. Kui olmejäätmeid ei koguta, töödelda ja kõrvaldata, ohustab see inimeste tervist ja võib avaldada negatiivset keskkonnamõju õhule (kasvuhoonegaasid), pinnasele (nõrgvesi, mis tekib ebaseaduslikult ladestatud jäätmetest või puudlikult kontrollitud prügilate tõttu) ja veele (jäätmed satuvad vette ja imbuvad põhja- või pinnavette) ning samuti on probleemiks lehk.

JOONIS 1

OLMEJÄÄTMETE HULK INIMESE KOHTA LIIKMESRIIKIDE KAUPA 2010. AASTAL

+++++ TIFF +++++

Allikas: Eurostat.

3. Asjakohane jäätmekäitlus võib aga parandada ressursside kasutamist, sest olmejäätmeid saab kasutada tooraineallikana. Paberi, papi, metalli, klaasi ja plastmassi saab ringlusse võtta ning biolagunevatest jäätmetest saab toitainerikka komposti, mida kasutatakse põllumajanduses mullaparandusainena. Ülejäägi saab ära põletada (energia ammutamine) või ladestada prügilasse.

4. Olmejäätmete käitlemise peamised elemendid on esitatud diagrammis I lisas. Tavaline olmejäätmete käitlussüsteem koosneb järgmistest taristutest ja jäätmete kogumisest (kas eelneva sorteerimisega või ilma selleta):

a) sorteerimisjaam: ettevõte, kus eraldatakse liikide järgi ringlusse võetavad materjalid (nt papp ja paber, klaas, pakendid ja metall) kas käsitsi liinil sorteerides või automaatsete protsesside abil nagu õhuvool või optilised sorteerijad;

b) komposteerimisjaam ja anaeroobsel kääritamisel töötav jaam: nendes jaamades töödeldakse biolagunevaid jäätmeid. Komposteerimisjaamades toimub anaeroobne bioloogiline protsess, mille käigus muudetakse biolagunevad jäätmed stabiilseks teraliseks materjaliks, mida võib lisada pinnasele mullaparanduseks. Anaeroobsel kääritamisel töötavad jaamad kasutavad lagunemisprotsessi kiirendamiseks kemikaale. Biolagunevad jäätmed kääritatakse õhuta ruumis bakterite toimel metaanirikkaks biogaasiks, mida saab kasutada energiatootmisel;

c) mehhaaniline bioloogilise töötlemise jaam: töötlemisjaam, milles sorteerimine on kombineeritud bioloogilise töötlemisega, nagu komposteerimine või anaeroobne kääritamine. Mehhaanilises töötlemisetapis eraldatakse biolagunevad ja kuivad jäätmed ning mõnel juhul sorteeritakse liikide kaupa ringlusse võetavad materjalid. Seejärel töödeldakse biolagunevad jäätmed bioloogiliselt;

d) jäätmepõletustehas: tehas, kus jäätmed põletatakse kas koos energia taaskasutamisega või ilma.

e) prügila: koht, kuhu ladestatakse jäätmed (kas maa sisse või peale).

5. Prügilatesse ladestamine on enamikes ELi riikides endiselt peamine jäätme- käitlusviis, kuigi energia taaskasutamise ja eriti materjalide taaskasutuse tähtsus on viimastel aastatel kasvanud (vt joonis 2).

6. Selleks, et vähendada olmejäätmete negatiivset mõju keskkonnale ja inimeste tervisele ning edendada ressursside tõhusamat kasutamist, on EL võtnud kasutusele üldised standardid ja sihid olmejäätmete käitlemist käsitlevate direktiivide näol.

JOONIS 2

OLMEJÄÄTMETE KÄITLEMINE 2010. AASTAL LIIKMESRIIKIDE KAUPA

+++++ TIFF +++++

Allikas: Eurostat.

7. ELi jäätmepoliitika raamistik pandi paika 15. juuli 1975. aasta direktiivis [1]. Direktiivi kohaselt põhineb ELi jäätmepoliitika jäätmete tekke vältimise ning jäätmete taaskasutamise ja ringlussevõtmise edendamisel. Kui jäätmete tekkimist ei saa vältida, tuleb võimalikult palju materjali taaskasutada, eelistatavalt ringlussevõtu kaudu, ning prügilatesse ladestamist kasutada viimase abinõuna. Direktiiviga kehtestati ka "saastaja maksab" põhimõte. 2008. aasta jäätmedirektiivis [2] arendati neid põhimõtteid edasi ning kehtetati kohustuslik viieastmeline jäätmehierarhia püramiid (vt joonis 3).

8. Jäätmedirektiivi täiendasid mitmed eridirektiivid, mis käsitlesid jäätmekäitlustoiminguid (prügilasse ladestamine [3] ja põletamine [4]) või konkreetseid jäätmevooge (nagu pakendid [5] ning elektri- ja elektroonikaseadmed [6]). Direktiivides seatakse liikmesriikidele kvantitatiivsed eesmärgid seoses biolagunevate olmejäätmete prügilatesse jõudmise vältimise protsendiga, pakendite taaskasutamise või ringlussevõtu kogustega ning elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete lahuskogumisega. Eesmärkide täitmise tähtaegu pikendati mõne liikmesriigi puhul, võttes arvesse nende jäätmekäitluse alast lähteolukorda (vt 1. tabel).

JOONIS 3

JÄÄTMEHIERARHIA PÜRAMIID

+++++ TIFF +++++

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

9. Jäätmekäitluspoliitika mõjusust võib parandada mitmete toetavate meetmete abil, nagu teavitus- ja teadlikkuse tõstmise kampaaniad, haldusmenetluste ümberkavandamine või rahaliste soodustuste või takistuste kasutamine. Mõned meetmed on sätestatud määrustes (nt tarbijate asja- kohane teavitamine), kuid sageli tulenevad need olmejäätmete käitlemisel saadud kogemustest, nagu näiteks jäätmete kõrvaldamise maksu kohaldamine või biolagunevate jäätmete lahuskogumine.

1. TABEL

LIIKMESRIIKIDELE SEATUD EESMÄRGID

Allikas: ELi jäätmedirektiivid.

Direktiivid | Eesmärgid |

Prügiladirektiiv | Üldeesmärk: prügilasse ladestatavate biolagunevate olmejäätmete hulka tuleb 1995. aasta kogusega võrreldes vähendada vastavalt 75%, 50% ja 35% aastateks 2006, 2009 ja 2016. |

Portugali ja Rumeenia erieesmärgid: tähtajad on 2010., 2013. ja 2020. aasta lõpp. |

Pakendidirektiiv | Üldeesmärk: 2008. aasta lõpuks tuleb taaskasutada minimaalselt 55% ja maksimaalselt 80% pakendijäätmete massist. Lisaks tuleb saavutada pakendijäätmetes sisalduva materjali järgmised minimaalsed ringlussevõtu eesmärgid: 60% klaasi massist; 60% paberi ja papi massist; 50% metalli massist; 22,5% plasti massist ja 15% puidu massist. |

Portugali erieesmärk: 2005. aasta lõpuks peaks pakendijäätmete taaskasutamine olema 50–65% ning 25-45% pakendijäätmetes sisalduvate pakendimaterjalide massist tuleks võtta ringlusse (nii et ringlusse võetakse iga pakendimaterjali massist vähemalt 15%). 2008. aasta üldeesmärk tuleb saavutada 2011. aastaks. |

Rumeenia erieesmärk: 2008. aasta üldeesmärk tuleb vahe-eesmärkide abil saavutada 2013. aastaks. |

Elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete direktiiv | 2006. aasta lõpuks tuleb saavutada iga elaniku kohta aastas keskmiselt vähemalt nelja kilogrammi suurune kodumajapidamiste elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kogumise määr. |

Rumeenia erieesmärk: Vastavalt 2006., 2007. ja 2008. aasta lõpuks tuleb saavutada iga elaniku kohta aastas keskmiselt vähemalt kahe, kolme ja nelja kilogrammi suurune kodumajapidamiste elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kogumise määr. |

TAHKETE OLMEJÄÄTMETE TARISTUTE KAASRAHASTAMINE ELi STRUKTUURIMEETMETEST

10. Teatud piirkondades võivad liikmesriigid taotleda ELilt rahalist toetust olmejäätmete käitlemise taristutele ERFi ja Ühtekuuluvusfondi kaudu. Programmitöö perioodil 2000–2006 eraldati nendest fondidest olme- ja tööstusjäätmete taristutele 4,6 miljardit eurot. Programmitöö perioodil 2007-2013 suureneb ELi toetus jäätmekäitlustaristutele 6,2 miljardi euroni, millest 70% on suunatud EL-12 liikmesriikidele. ELi poolt liikmes- riikidele mõlemal programmitöö perioodil eraldatud summad on esitatud II lisas.

11. Taristute kaasrahastamist hallatakse koostöös liikmesriikidega, kusjuures lõppvastutus eelarve täitmise eest on komisjonil [7]. Programmitöö perioodil 2000–2006 kiitis komisjon lisaks rakenduskavadele heaks ka kõik Ühtekuuluvusfondi projektide jaoks esitatud liikmesriikide taotlused ning ERFi projektide taotlustest need, mille kogumaksumus ületas 50 miljonit eurot (suurprojektid). Programmitöö perioodil 2007–2013 peab komisjon kiitma heaks vaid projektid, mille maksumus on üle 50 miljoni euro [8].

12. Kaks komisjoni peadirektoraati [9] mängivad olmejäätmete valdkonnas olulist osa:

a) keskkonna peadirektoraat vastutab ELi keskkonnapoliitika eest jäätmekäitluse valdkonnas. Direktoraadi ülesandeks on kontrollida asjaomaste õigus- aktide rakendamist (näiteks erieesmärkide saavutamist). Rakenduskava ettepanekute ja suurprojektide kvaliteedi [10] kontrollimisel konsulteeritakse regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadiga;

b) regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat vastutab regionaalpoliitika valdkonnas ELi eelarve eest, millest võib kaasrahastada jäätmekäitlustaristute projekte.

13. Programmitöö perioodil 2000–2006 kaasrahastati struktuurimeetmetest peamiselt järgnevaid jäätmekäitlustaristuid: sorteerimisjaamad (vt 1. foto), komposteerimis- ja anaeroobsel kääritamisel töötavad jaamad (vt 2. foto), mehaanilised bioloogilise töötlemise jaamad, lahuskogumise süsteemid ja prügilad (nii uute ehitamine kui vanade sulgemine ja korrastamine) (vt 3. foto). Seda tüüpi taristud on mõeldud aitama kaasa ELi jäätmepoliitika eesmärkide saavutamisele biolagunevate jäätmete prügilatesse ladestamise vähendamise ja ringlussevõtmise suurendamise kaudu (vt 1. selgitus).

1. SELGITUS

NÄITEID ELi KAASRAHASTATUD JÄÄTMEKÄITLUSTARISTUTE PROJEKTIDEST

Sorteerimisjaam Portugalis (RESITEJO), mille käitlemismaht on 9000 tonni aastas, seadis eesmärgiks eelnevalt sorteeritud pakendijäätmete ning paberi ja klaasi taaskasutamise valitud kohalikes omavalitsustes. Käsitsi sorteeritud ringlussevõetavad materjalid müüdi ringlussevõtuga tegelevale ettevõttele ning jäätmejäägid suunati kõrval- asetsevasse prügilasse. ELi toetuse saamise tingimustele vastavate projektikulude summa oli 2,28 miljonit eurot, millest 1,71 miljonit eurot moodustas ERFi kaasrahastamine.

Rumeenias plaanis komposteerimisjaam (Râmnicu Vâlcea) töödelda majapidamistelt eraldi kogutud biolagunevad jäätmed ning linnaparkidest kogutud haljasjäätmed, tehes sellest komposti. Jaama jäätmete käitlemise maht on 14400 tonni aastas ning see oli kavandatud biolagunevate olmejäätmete prügilatesse jõudmise vältimiseks vastavat prügiladirektiivi eesmärkidele. Taristu oli osa integreeritud jäätmekäitlusprojektist, mille maksumus oli 14,67 miljonit eurot. ELi toetus moodustas sellest 11 miljonit.

Hispaania projekt (Alt Empordà) hõlmas prügila laiendamist 1167603 kuupmeetrini ning olemasolevate prügila- sektsioonide parandamist (gaasi ja nõrgvee kogumine ja töötlemine), et vähendada prügila keskkonnamõju. Projekti maksumus oli 5,71 miljonit eurot, millest 4,57 miljonit eraldati Ühtekuuluvusfondist.

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS

14. Auditi põhieesmärk oli hinnata, kas olmejäätmete käitlemistaristute rahas- tamine struktuurimeetmetest aitas liikmesriikidel mõjusalt ELi jäätmepoliitika eesmärke saavutada.

15. Kontrollikoda keskendus kolmele küsimusele.

a) Kas olmejäätmete käitlemistaristud on olnud edukad?

b) Kas piirkondlikul tasandil saavutati ELi poliitikaeesmärgid [11]?

c) Kas ELi rahastamise maksimaalselt mõjusaks ärakasutamiseks võeti meetmeid?

16. Auditi käigus kasutatud hindamiskriteeriumeid selgitatakse aruandes iga küsimuse puhul eraldi (vt punktid 20, 21, 35 ja 45). Nagu tulemusauditite puhul kombeks, võetakse arvesse valdkonnas täheldatud hea tava kasutamist (vt punkt 9).

17. Audit tehti Euroopa Komisjonis ja kaheksas piirkonnas neljas liikmesriigis (Hispaanias, Itaalias, Portugalis ja Rumeenias). Auditeeritavate taristute valimisel keskenduti liikmesriikidele ja piirkondadele, mis said programmitöö perioodidel 2000–2006 ja 2007–2013 jäätmekäitluseks ELilt arvestatavat rahalist toetust ja kus oli auditi ajal piisav arv lõpetatud projekte, mille mõjusust oli võimalik hinnata. III lisas on esitatud nimekiri auditeeritud taristutest ning kontrollitud rakenduskavadest.

18. Auditi jaoks vaadati läbi:

a) programmitöö perioodil 2000–2006 kaasrahastatud 26 jäätmekäitlustaristu tulemuslikkus [12], valimisse kuulusid viis sorteerimisjaama, seitse komposteerimis- ja anaeroobsel kääritamisel töötavat jaama, seitse mehhaanilist bioloogilise töötlemise jaama ning seitse prügilat;

b) tahkete olmejäätmetega seotud ELi eesmärkide saavutamine kaheksas auditeeritud piirkonnas;

c) toetavate meetmete kohaldamine valimisse kuulnud piirkondades ning komisjoni roll ELi rahastamise maksimaalselt mõjusal ärakasutamisel.

19. Audit toimus ajavahemikus jaanuar–november 2011. Projektitoimikud vaadati läbi komisjonis ja neljas valimisse kuulunud liikmesriigis, inter- vjuud tehti komisjoni töötajate, liikmesriigi ametiasutuste ja taristute käitajatega. Auditi käigus külastati kõiki valimisse kuulunud jäätmekäitlus- taristuid. Kontrollikojale olid abiks olmejäätmete käitlemise valdkonna sõltumatud väliseksperdid. Auditikriteeriumid pandi auditit kavandades paika välisekspertide abiga ning arutati läbi komisjoniga.

TÄHELEPANEKUD

KAS OLMEJÄÄTMETE KÄITLEMISTARISTUD ON OLNUD EDUKAD?

20. Kaasrahastatud taristute tulemuslikkus peaks olema kooskõlas nende tehnilise kavandamise, rahastamistaotluste ja üldtunnustatud standarditega.

21. Jäätmedirektiivi kohaselt tuleb jäätmekäitlustaristud kavandada ja neid hallata nii, et oleks tagatud jäätmete töötlemine ja kõrvaldamine ilma vett, õhku ja pinnast ohustamata ning müra ja lehka tekitamata. Prügilate direktiiv nõuab lisaks rahalist tagatist, et katta sulgemise ja järelhooldusega seotud kulud vähemalt 30-aastasel perioodil, kuna võimalikud keskkonnaalased ohud võivad esineda ka pärast kasutusetappi.

22. Kontrollikoda kontrollis, kas:

a) kaasrahastatud olmejäätmete käitlemistaristud olid mõjusad kavandatud tulemuste saavutamisel;

b) kas kaasrahastatud olmejäätmete käitlemistaristute kasutamine tekitas keskkonna-alaseid probleeme.

JÄÄTMEKÄITLUSJAAMAD OLID ERINEVAL MÄÄRAL MÕJUSAD, KUID SORTEERIMATA PRÜGI VASTU VÕTVATE JAAMADE TULEMUSLIKKUS OLI PUUDULIK

SORTEERIMISJAAMAD

23. Kontrollikoda kontrollis viit sorteerimisjaama, mille eesmärk oli jäätmete tekkekohas kodumajapidamistes sorteeritud pakendite (ja mõnel juhul ka paberi ja klaasi) taaskasutamine. Üldiselt oli tulemus rahuldav, arvestades tehnilist kavandamist ja sisendi/väljundi suhte üldtunnustatud standardeid [13] ning taaskasutatud materjalide kvaliteeti:

a) taaskasutati 50–74% kogutud pakendijäätmetest;

b) taaskasutatud materjalide kvaliteet vastas üldiselt turu spetsifikaatidele ja oli seega müügikõlbulik.

24. Viiest sorteerimisjaamast kolm töötasid aga pärast kuue või seitsmeaastast tegevust vahemikus 106–154% kavandatud võimsusest, põhjuseks puudused taristute kavandamisetapis. Ühel juhul teenindas jaam rohkem omavalitsusi kui algselt plaaniti ning kahel juhul oli tekkekohas sorteeritud ja kogutud jäätmete hulk kavandatust suurem. Ülekoormus toob kaasa ohu, et taaskasutatud materjalide osakaal väheneb ning taas- kasutatud materjali kvaliteet ei vasta taaskasutusettevõtete kehtestatud kvaliteedistandarditele.

KOMPOSTEERIMIS- JA ANAEROOBSEL KÄÄRITAMISEL TÖÖTAVAD JAAMAD

25. Kontrolliti seitset komposteerimis- ja anaeroobsel kääritamisel töötavat jaama, mille ülesanne oli biolagunevate jäätmete töötlemine komposti tootmiseks. Jaamade tulemused varieerusid. Kontrollikoda leidis, et:

a) toodetava komposti kvaliteet jäi võrreldes jaamadesse jõudva olmejäätmete hulgaga kavandatud eesmärgist allapoole neljas valitud jaamas (sisendi/väljundi suhtarv nendes jaamades oli vahemikus 1– 22%), mille tulemusena ladestati prügilasse suurel hulgal jäätmejääke;

b) kahes jaamas jäi toodetud komposti kvaliteet taotlustes esitatud eesmärkidest allapoole, eriti segajäätmetest toodetud komposti puhul, sest see sisaldas liiga palju raskemetalle ega olnud seega sobiv kasutamiseks mujal, näiteks põllumajanduses. Kolmandas jaamas kontrollis jaama käitaja raske- metallide sisaldust ainult esimesel tegevusaastal, järgneval neljal aastal enam mitte;

2. SELGITUS

NÄIDE KOMPOSTI EDUKAST TURUSTAMISEST

Portugalis asuv komposteerimisjaam (LIPOR), mis teenindab ligikaudu miljonit elanikku, võttis vastu ainult eraldi kogutud biolagunevaid jäätmeid, kas siis toidu- või haljasjäätmeid. Jaama käitaja keskendus teavituskampaaniate abil biolagunevate jäätmete asjakohasele sorteerimisele ja kogumisele, et parandada komposteeritava toor- materjali kvaliteeti. Aastal 2010 tootis jaam 10027 tonni kõrgekvaliteedilist komposti, mida oli kerge turustada hinnaga 71,8 eurot tonn.

c) toodetud komposti oli raske müüa valimisse kuulnud seitsmest jaamast viiel, sest kompostiturg [14] ei olnud piisavalt arenenud ning komposti kvaliteet oli kehv. Kompost müüd lõpuks hinnaga alla ühe euro tonnist. Kahel juhul tekkisid varud, kuigi tootmine jäi oluliselt allapoole seatud eesmärki;

d) kaks jaama töötasid vähem kui 10%-se võimsusega, sest suurem osa eraldi kogutud biolagunevaid jäätmeid ei olnud kasutuskõlblikud, kuna olid segatud muud liiki jäätmetega. Seetõttu tuli need suunata otse prügilasse. Kaks teist jaama aga töötasid ülekoormusega (102% ja 119%).

MEHHAANILISED BIOLOOGILISE TÖÖTLEMISE JAAMAD

26. Kuus auditeeritud mehhaanilist bioloogilise töötlemise jaama töötasid, aga 2003. aastal valminud Apuulias asuv seitsmes jaam auditi toimumise ajal ei töötanud, põhjuseks probleemid toimimislepingu sõlmimisel ja viivitused vajalike lubade saamisel. Alates 2003. aastast oli jaam konservatiivsel hooldusel, mis läks liikmesriigile maksma 3,5 miljonit eurot (24% kogu investeeringu maksumusest).

27. Kuuest auditeeritud toimivast mehhaanilisest bioloogilise töötlemise jaamast viis olid kavandatud segajäätmete (sh ka biolagunevad jäätmed) töötlemiseks. Kontrollikoda täheldas, et materjalide taaskasutamise ja olmejäätmete prügilatesse jõudmise vältimise tulemuslikkus oli väga madal. Tulemuslikkuse järgi võib kuus mehhaanilist bioloogilise töötlemise jaama jagada kolme rühma:

a) üks mehhaaniline bioloogilise töötlemise jaam aitas selgelt kaasa ELi jäätme- poliitika eesmärkide saavutamisele, eelkõige olmejäätmete prügilasse jõudmise vältimise osas, kuigi ei saavutanud täielikult tehnilises projektis seatud eesmärke (vt 3. selgitus);

b) ühe teise mehaanilisel bioloogilise töötlemise jaama tulemused varieerusid. Jaam saatis kuivjäätmed ühte teise jaama, et toota prügikütust, ning alla 50% jaama jõudvatest jäätmetest ladestati prügilasse. Kui väike hulk taaskasutatud metalli välja arvata, ei toimunud materjali taaskasutust ning ka biolagunevad jäätmeid ei taaskasutatud, sest kõik kääritussaadused ladestati prügilasse;

c) neli mehhaanilist bioloogilise töötlemise jaama ei vähendanud märkimisväärselt prügilatesse ladestatavate jäätmete hulka (vt 4. selgitus).

3. SELGITUS

NÄIDE MEHHAANILISEST BIOLOOGILISE TÖÖTLEMISE JAAMAST, MIS VASTAS ELi JÄÄTMEHIERARHIALE JA JÄÄTMETE PRÜGILATESSE JÕUDMISE VÄLTIMISE PÕHIMÕTTELE

Mehhaaniline bioloogilise töötlemise jaam Hispaanias (Sant Adrià de Besòs) võttis vastu ainult jäätmejääke, sest pakendid, klaas, paber, papp ja biolagunevad jäätmed olid eelnevalt eraldi kogutud selleks ettenähtud konteineritesse, mis olid kättesaadavad kogu jaama piirkonna elanikkonnale. Jaamas eraldati kuivaine biojäätmetest. Pärast ümbertöötlejale müümiseks sobiva materjali (nagu klaasi, plasti, metalli, paberi ja papi) taaskasutamist põletati järele jäänud kuivaine ära ning sellest saadud energia taaskasutati samas jäätmekäitluskompleksis. Biojäätmed töödeldi anaeroobse kääritamise teel, et toota biogaasi, mida omakorda kasutati energiaallikana. Selle tulemusena taaskasutati 2010. aastal jaama jõudnud jäätmejääkidest ära 8% (taotluses oli eesmärgiks 10%), biolagunevast materjalist töödeldi bioloogiliselt 20% (kavandatud 26,5% asemel) ja jäätmejääkidest põletati 70% (kavandatud 63,5% asemel).

4. SELGITUS

NELI MEHHAANILIST BIOLOOGILISE TÖÖTLEMISE JAAMA EI SAAVUTANUD OMA EESMÄRKE EGA AIDANUD KAASA JÄÄTMETE PRÜGILATESSE JÕUDMISE VÄLTIMISELE

Kolme Itaalias asuva mehhaanilise bioloogilise töötlemise jaama (Villacidro, Olbia ja Cerignola) käitaja ladestas prügilatesse kogu protsessi saadused ehk kuivaine, millest midagi ei taaskasutatud, ning kääritussaaduse, mis moodustas kokku 68, 82 ja 93 protsenti vastavatesse jaamadesse jõudvatest jäätmetest. Prügilatesse ladestatud jäätmete kogus vähenes ainult protsessi käigus tekkinud kao tõttu (nagu aurumine ja nõrgvee teke). Ühes jaamas ei olnud kaasrahastatud prügikütuse tootmise seadmeid kasutusele võetud ja teises need lammutati, kuna kütusele ei leidunud ostjaid. Kolmanda jaama mehhaanilise sorteerimise üksus ei olnud kuus aastat pärast jaama töölehakkamist enam kasutuses, kuna biolagunevaid jäätmeid koguti eraldi nende tekkekohas ja üksus ei olnud enam vajalik.

Lisaks töötasid kolm jaama ülekoormusega ning selle tulemusel jäi vastavalt 13, 52 ja 65% jaamadesse laekuvatest jäätmetest töötlemata ning viidi otse prügilasse. Ladestatud jäätmed sisaldasid suurel hulgal biolagunevaid jäätmeid, sest kahe jaama puhul biolagunevaid jäätmeid eraldi ei kogutud.

Neljas sellesse rühma kuuluv tehas (Linares, Hispaania) taaskasutas materjale ning ei viinud toodetud komposti prügilasse, vaid see kasutati ära ehitustöödel ja põllumajanduses. Taaskasutuseesmärke aga ei täidetud: vaid 6–9% biolagunevatest jäätmetest ning 4% taaskasutatavatest materjalidest taaskasutati, eesmärgiks oli vastavalt 25–28% ja 7–8%. Seetõttu ladestati prügilasse 85% jaama jõudvatest jäätmetest, mis sisaldasid ka suurel hulgal biolagunevat ainet. Saadud komposti oli raske müüa ning ligikaudu 50% kogu jaama toodangust oli auditi ajal laos.

PRÜGILAD

28. Seitsme valimisse kuulunud prügila puhul täheldas kontrollikoda, et puuduliku töötlemise tõttu moodustas biolagunevate jäätmete hulk ladestatud jäätmetest 31–55%:

a) seitsmest prügilast viies ladestati jäätmed ilma igasuguse töötluseta. Neist kolmes koguti biolagunevad jäätmed eraldi, kahel juhul oli enam kui 90% biolagunevatest jäätmetest saastunud mitte-biolagunevate jäätmetega ning seetõttu ladestati need prügilasse;

b) kahes ülejäänud prügilas töödeldi ladestatud jäätmeid enne ladestamist mehhaanilistes bioloogilise käitlemise jaamades. Nende kahe prügila tulemused olid aga ebarahuldavad. Üks jäätmejaam töötas ülekoormusel (52% jäätmetest saadeti ilma eelneva töötluseta otse prügilasse). Teine jaam ei täitnud oma tehnilises projektis seatud biolagunevate jäätmete taaskasutamise eesmärki, mille tulemusel ladestati kõrge biolaguneva aine sisaldusega jäätmed (vt 4. selgitus).

PEAAEGU KÕIK TARISTUD VASTASID KESKKONNA-ALASTELE NÕUETELE, KUID ENAM KUI KAHEL KOLMANDIKUL PRÜGILATEST PUUDUS RAHALINE TAGATIS, ET KATTA SULGEMISE JA JÄRELHOOLDUSEGA SEOTUD KULUD

29. Kontrollikoja valitud 26 jäätmekäitlustaristust 25 puhul näitas andmete läbivaatamine, et keskkonnamõju õhule, veele ja pinnasele üldiselt kontrolliti. Projektid olid enamasti kooskõlas oma vastavate lubadega. Üks jaam auditi ajal veel ei töötanud (vt punkt 25).

30. Seitsmest valitud prügilast kahes ei kogutud ega töödeldud või põletatud auditi toimumise ajal biolagunevate jäätmete lagunemisprotsessi käigus tekkivat gaasi, kuigi prügiladirektiivis seda nõutakse (vt 5. selgitus). Kontrollimata prügilagaas saastab atmosfääri, võib mõjutada taimestikku ning põhjustada plahvatusi.

31. Kontrollikoda täheldas kolmandiku taristute puhul vähemalt teatud tegevusperioodil probleeme ka riiklikes keskkonnalubades sätestatud lõhna piirnormidega. Lõhnade puhul täheldati valitud taristute teise kolmandiku juures puudulikku järelevalvet. Kaks jaama, kus lõhna taset ei suudetud kontrolli all hoida, said samal ajal ELilt toetust täiendavateks ehitustöödeks lõhnaprobleemide lahendamiseks.

5. SELGITUS

KAHES PRÜGILAS GAASI EI KOGUTUD JA TÖÖDELDUD EGA PÕLETATUD

Ühes Itaalia prügilas (Cavallino) oli jäätmeid ladestatud kolm aastat ning auditi ajal oli prügila kasutusmäär ligikaudu 70%. Biolagunevate jäätmete lagunemisel tekkiv gaas eraldus atmosfääri ilma, et seda oleks töödeldud või põletatud, sest gaasikogumissüsteemi ehitamine ei olnud lõpule viidud.

Rumeenia prügilas (Piatra Neamt) märkis kontrollikoda, et peaaegu kaks aastat pärast töö alustamist puudus prügilagaasi kogumissüsteem ning see ei olnud ka ehitamisel ega kavandamisel.

Need kaks prügilat võtsid vastu suurel hulgal biolagunevaid jäätmeid, sest enne ladestamist jäätmeid ei töödeldud või tehti seda puudulikult, mistõttu oleks gaasi kogumine ja töötlemine või põletamine olnud atmosfääri kaitsmise seisukohast äärmiselt oluline.

32. Pooled taristutest, kus oli probleeme ebameeldiva lõhnaga, ei muutnud oma tegevusprotsesse ega teinud täiendavaid investeeringuid probleemi lahendamiseks (vt 6. selgitus).

33. Prügilate käitamise võimalik keskkonnamõju ei piirdu ainult taristu tegevus- perioodiga, sest võimalik nõrgvee lekkimine ja prügilagaasi heited võivad jätkuda aastakümneid pärast jäätmete ladestamise lõpetamist. Seetõttu nõutakse prügiladirektiivis reservide loomist sulgemise ja järelhooldusega seotud kulude katmiseks vähemalt 30-aastasel perioodil. Seitsmest valitud prügilast viiel aga puudus selleks piisav rahaline tagatis. Sellistel juhtudel ei ole tegelikult kõrvale pandud summad (ükskõik, millise meetodiga neid arvutatakse) piisavad tagamaks, et prügilate tegevuse lõppemisel on olemas piisavalt vahendeid selleks, et ennetada pikaajalisi ohte keskkonnale, nagu nõrgvee pinnasesse lekkimine või atmosfääri reostus prügilagaasi heidetega.

6. SELGITUS

NÄITED LEHAPROBLEEMIDE VÄHENDAMISE VIISIDEST

Kahe komposteerimis-/anaeroobsel kääritamisel töötava jaama (VALORSUL, Portugal ja Gironés, Hispaania) lehaprobleemi märkisid ära sõltumatud kontrollid. Olukorra lahendamiseks muutsid käitajad tegevusprotsessi (muutes komposti keeramise ajakava ja ajastust) või hooldustöid (näiteks biofiltrite puhul). Ühes jaamas kehtestati teavitussüsteem, mis võimaldas elanikel saata käitajale sms-iga kaebus ebameeldiva lõhna kohta.

Kahes Portugali prügilas (RESIDOURO ja Baixo Tâmega) registreeriti kaebused ebameeldiva lõhna üle esimesel tegevusaastal. Seal paigaldati lõhnaeemaldussüsteemid, mis vajadusel käivitati.

34. Kontrollikoda täheldas piirkonniti ka märkimisväärseid erinevusi rahalise tagatise suuruse määramise metoodikates, mille tulemuseks olid väga erinevad summad (370 000–4 180000 eurot prügila kohta, mille ladestamismaht on 1,4 miljonit m3). Metoodikad ei anna piisavat kindlust selle kohta, et on olemas vajalikud rahalised vahendid sulgemise ja järelhooldusega seotud kulude katmiseks vähemalt 30-aastasel perioodil. Mõnel juhul määratleti rahaline tagatis prügila ehitusmaksumuse kaudu, teistel juhtudel pandi summa paika, arvestades prügila ladestamismahtu, pindala või ladestatud jäätmetonne.

KAS PIIRKONDLIKUL TASANDIL SAAVUTATI ELi JÄÄTMEPOLIITIKA EESMÄRGID?

35. Olmejäätmete taristute rahastamisele suunatud struktuurimeetmed peaksid aitama toetust saavates piirkondades saavutada ELi direktiivides esitatud jäätmepoliitika eesmärke. Eelkõige tuleks soosida olmejäätmete tekke vältimist. Piirkondades tuleks suurendada lahuskogumise määra, et oleks võimalik aidata kaasa ELi taaskasutuse ja ringlussevõtu eesmärkide saavutamisele11 ning vähendada prügilatesse ladestatavate jäätmete hulka.

36. Kontrollikoda kontrollis:

a) kas valimisse kuulunud piirkondades tehti edusamme olmejäätmete tekke vältimisel;

b) kas piirkonnad olid suurendanud lahuskogumise määra, aidanud kaasa ELi eesmärkide täitmisele jäätmevoogude osas ning vähendanud prügilatesse ladestatavate jäätmete hulka;

c) kas ebaseaduslikud prügilad on likvideeritud ning jäätmeid töödeldakse enne prügilatesse ladestamist.

EBAÜHTLANE ANDMETE ESITAMINE

37. Pärast kaheksa piirkonna külastamist valimisse kuulnud neljas liikmesriigis täheldas kontrollikoda ebajärjepidevusi ELi eesmärkide saavutamisest aru andmisel. Komisjonile edastatud andmed ei vastanud alati liikmesriikide enda andmetele. Selliste ebajärjepidevuste tõttu on komisjonil keeruline hinnata, kas ELi jäätmealased eesmärgid ka tegelikkuses saavutati (vt 7. selgitus). Komisjon kontrollib esitatud andmete järjepidevust, kuid ei hinda nende usaldusväärsust.

38. Lisaks ei koosta komisjon statistikat piirkondade panuse kohta ELi eesmärkide saavutamisel, vaatamata asjaolule, et kuues kaheksast külastatud piirkonnast koostatakse ELi eesmärke arvestavad jäätmekäitluskavad piirkondlikul tasandil. Riikliku tasandi aruandlusega ei pruugi tulla ilmsiks liikmesriigisisesed suured erinevused jäätmekäitluse tulemuslikkuses, nagu juhtus Andaluusia ja Apuulia puhul võrdluses vastavalt Hispaania ja Itaalia üldise olukorraga.

7. SELGITUS

NÄITED OLUKORDADEST, MIL LIIKMESRIIKIDE ANDMED EI VASTANUD KOMISJONILE ESITATUD ANDMETELE

Hispaania keskkonnaministeerium kogub prügiladirektiivi eesmärkide saavutamise alased piirkondlikud andmed ja edastab need komisjonile. Andaluusia andmetel ladestati aastal 2009 prügilatesse 500000 tonni biolagunevaid jäätmeid, kuid kontrollikoja auditi ajal kogutud andmete kohaselt oleks jäätmeid pidanud olema ligikaudu 1800000 tonni. Viimast kogust aluseks võttes ladestati Hispaanias prügilatesse 58% aastal 1995 tekitatud biolagunevatest jäätmetest, mitte 47%, nagu komisjonile teatati. Seega ei täitnud Hispaania selle prügilasse ladestamise määra eesmärki, milleks oli 50%.

Portugalis ei olnud piirkondlikud andmed ELi direktiivides seatud eesmärkide saavutamise kohta saadaval, riiklikul tasandil komisjonile edastatud andmed aga näitasid aastal 2006 tulemuste vastavust prügiladirektiivile ning aastal 2005 ka vastavust pakendidirektiivile. Auditi ajal kogutud andmetest selgus aga, et prügiladirektiivi eesmärk jäi napilt saavutamata ning pakendidirektiivi eesmärgid aastaks 2005 jäid saavutamata plastpakendite taaskasutamise osas (puudu jäi 46,95%).

JÄÄTMEKOGUS SUURENES KUUES VALIMISSE KUULUNUD PIIRKONNAS

39. Vastupidiselt EL-27 puhul täheldatud keskmisele suundumusele, mis näitab, et vaatamata pidevale majanduskasvule kuni aastani 2008 oli olmejäätmete teke jäänud alates aastast 2000 püsima tasemele ligikaudu 520 kg inimese kohta, suurenes kuues valimisse kuulunud piirkonnas jäätmete hulk inimese kohta. Kahes ülejäänud piirkonnas (Sardiinia ja Kataloonia) jäätmehulk stabiliseerus. Aastal 2009 ületas pooltes valimi piirkondades jäätmete hulk inimese kohta EL-27 keskmise ning ka vastava liikmesriigi keskmise, samas kui aastal 2000 see üheski valimi piirkonnas nii ei olnud.

AINULT VEERAND VALIMI PIIRKONDADEST SUURENDASID OLULISELT LAHUSKOGUMISE MÄÄRA, VÄHENDASID PRÜGILATESSE LADESTATAVATE JÄÄTMETE HULKA NING AITASID KAASA ELi EESMÄRKIDE SAAVUTAMISELE

40. Ainult kaks valimi piirkonda (Sardiinia ja Kataloonia) tegid suuri edu- samme lahuskogumisel ja prügilatesse ladestatava jäätmehulga vähendamisel. Kontrollikoda täheldas, et Sardiinias suurenes lahuskogumise määr 2%-lt aastal 2000 kuni 43%-ni aastal 2009 ning Kataloonias suurenes see samal ajavahemikul 13%-lt 38ni. Sellest tulenevalt vähenes samal perioodil ka prügilatesse ladestatavate olmejäätmete hulk Sardiinias 74%-lt 23ni ja Kataloonias 64%-lt 39ni (vt joonis 4) [15].

41. Nendes kahes piirkonnas vähenes prügilatesse ladestatavate jäätmete hulk inimese kohta (kg), samas kui valimi ülejäänud kuues piirkonnas jäi see näitaja peaaegu samaks või suurenes (vt joonis 5).

JOONIS 4

OLMEJÄÄTMETE LAHUSKOGUMISE JA PRÜGILATESSE LADESTAMISE MÄÄRADE MUUTUS VALIMI PIIRKONDADES AJAVAHEMIKUL 2000–2009 [16]

+++++ TIFF +++++

Allikas: Euroopa Kontrollikoja andmed, mis põhinevad komisjoni ja liikmesriigi tasandil saadaolevatel andmetel.

JOONIS 5

PRÜGILATESSE LADESTATUD JÄÄTMETE HULK INIMESE KOHTA (KG) PERIOODIL 2000–2009 [17]

+++++ TIFF +++++

Allikas: Euroopa Kontrollikoja andmed, mis põhinevad komisjoni ja liikmesriigi tasandil saadaolevatel andmetel.

42. Sardiinia ja Kataloonia on ka ainsad piirkonnad, mis aitasid kaasa olmejäätmete eri liike puudutavate ELi eesmärkide saavutamisele:

a) prügiladirektiivis toodud olmejäätmete prügilatesse jõudmise vältimise eesmärke aitasid saavutada ainult Sardiinia ja Kataloonia. Kaks piirkonda ei aidanud kaasa ELi eesmärkide saavutamisele ning nelja piirkonna tähtaeg eesmärgi saavutamiseks oli aasta 2010. Selle aasta andmed ei olnud auditi ajal kättesaavad, kuid eelnevate aastate suundumus ei näidanud prügilatesse jõudvate olmejäätmete hulga suurenemist [18] (vt tabel 2);

b) pakendidirektiivi eesmärkide osas oli olukord kaheksas piirkonnas väga erinev. Kataloonia, Sardiinia ja Andaluusia aitasid kaasa ELi eesmärkide saavutamisele. Viies muus piirkonnas piirkondlikul tasandil järelevalvet ei tehtud. Liikmesriikidelt saadud andmetele tuginedes hindas kontrollikoda, et madala lahuskogumise määra tõttu ei aita need piirkonnad tõenäoliselt kaasa ELi eesmärkide saavutamisele;

c) viis kaheksast valimisse kuulnud piirkonnast [19] ei aidanud kaasa elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete direktiivi eesmärgi saavutamisele seoses kodumajapidamiste elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete lahuskogumise määraga, mis tuli saavutada aastaks 2006, kuigi täheldati positiivset suundumust. Kataloonia oli eesmärgile kaasa aidanud juba aastal 2006 ning Sardiinia ja Apuulia aastatel 2009 ja 2010.

TABEL 2

PRÜGILATESSE LADESTATUD BIOLAGUNEVATE JÄÄTMETE MÄÄRA SUUNDUMUS KOGU 1995. AASTAL TEKITATUD BIOLAGUNEVATE OLMEJÄÄTMETE HULGA ALUSEL

Allikas: Euroopa Kontrollikoja andmed, mis põhinevad komisjoni ja liikmesriigi tasandil saadaolevatel andmetel.

| 2006 | 2009 |

Valimi piirkonnad | Saavutatud | Eesmärk | Saavutatud | Eesmärk |

Kataloonia (Hispaania) | 69% | < 75% | 45% | < 50% |

Sardiinia (Itaalia) | 59% | < 75% | 36% | < 50% |

Apuulia (Itaalia) | 84% [2222] | < 75% | 85% | < 50% |

Andaluusia (Hispaania) | 87% | < 75% | 93% | < 50% |

Portugal [1111] | 79% | Andmed puuduvad | 78% | < 75% [5555] |

Rumeenia kirdepiirkond | 56% [3333] | Andmed puuduvad | 69% [3333] | < 75% [5555] |

Rumeenia edelapiirkond | 75% [4444] | Andmed puuduvad | 87% | < 75% [5555] |

EBASEADUSLIKUD PRÜGILAD LIKVIDEERITI POOLTES PIIRKONDADES, KUID JÄÄTMED LADESTATI ÜLDISELT PRÜGILATESSE ILMA IGASUGUSE EELNEVA TÖÖTLUSETA

43. Auditeeritud piirkondade perioodil 2000–2009 esitatud andmete kohaselt ebaseaduslikud prügilad kas likvideeriti või vähendati märkimisväärselt nende arvu:

a) asjaomaste ametiasutuste esitatud andmete kohaselt ei olnud neljas liikmes- riigis auditi ajal ühtegi ebaseaduslikku prügilat;

b) neljas ülejäänud piirkonnas kasutati endiselt ebaseaduslikke prügilaid, eelkõige kahes Rumeenia piirkonnas, kus 2009. aastal hõlmas olmejäätmete ametlik kogumine vastavalt ainult 54 ja 33% elanikkonnast. Nendes kahes piirkonnas oli olmejäätmete kogumise puudumine eriti märgatav maapiirkondades.

44. Auditeeritud piirkondades ladestati olmejäätmed üldiselt prügilatesse ilma asjakohase töötluseta, vaatamata sellele, et prügiladirektiiv näeb ette prügilasse ladestatavate jäätmete töötlemise, et vähendada jäätmehulka või ohtu inimeste tervisele ja keskkonnale. Kontrollikoda täheldas järgmist:

a) neljas valimisse kuulunud piirkonnast ladestati olmejäätmed üldiselt ilma igasuguse eelneva töötlemiseta [20]. Lisaks koguti biolagunevaid jäätmeid eraldi vaid väga vähestes kohalikes omavalitsustes, mille tõttu sisaldasid prügilatesse ladestatud jäätmed väga palju ka biolagunevaid aineid;

b) ühes piirkonnas töödeldi enne prügilasse ladestamist vaid 40% elanikkonna jäätmed. Töötlemise puudulikkust leevendas siiski asjaolu, et biojäätmete lahuskogumine toimus peaaegu terves piirkonnas;

c) kolmes ülejäänud piirkonnas oli rohkem mehhaanilisi bioloogilise töötlemise jaamu, kus jäätmeid enne ladestamist töödeldi, kuid eeldatud tulemuslikkust üldiselt siiski ei saavutatud (vt 8. selgitus).

KAS ELi RAHASTAMISE MAKSIMAALSELT MÕJUSAKS ÄRAKASUTAMISEKS VÕETI MEETMEID?

45. Kaasrahastatud taristute mõjususe maksimeerimiseks tuleks kasutusele võtta toetavad teavitus- ja haldusalased ning majandusmeetmed, nagu teadlikkuse tõstmise kampaaniad, kvaliteedistandardid ja lahuskogumine või tekitatud jäätmete kogusest sõltuv maks ja prügilamaksud (vt punkt 9). Kõik see aitaks edendada jäätmete tekke vältimist ja ringlusse- võtmist vastavalt ELi jäätmehierarhiale (vt joonis 3). Selliste toetavate meetmete rakendamise rahastamiseks peaks kasutama ELi vahendeid. Kehtestada tuleks ka asjakohane õigusraamistik ning suunised.

8. SELGITUS

NÄIDE PIIRKONNAST, KUS OLID KÜLL OLEMAS TÖÖTLEMISJAAMAD, KUID NENDE TULEMUSLIKKUS EI OLNUD RAHULDAV

Ühes kontrollitud piirkonnas võtsid 28st töötavast prügilast 22 vastu eelnevalt mehhaanilistes bioloogilise töötlemise jaamades töödeldud jäätmeid. Jaamad aga ei saavutanud kavandatud tulemuslikkust. Keskmiselt 76% jäätmetest, mis jõudis piirkonna 23 töötlemisjaama, ladestati 2008. aastal prügilatesse. Töötlemisele vaatamata oli jäätmete biolaguneva aine sisaldus kõrge. Ühe kontrollitud jaama puhul (Linares, Hispaania) taaskasutati biolagunevatest jäätmetest vaid 6–9% kavandatud 25–28% asemel.

46. Kontrollikoda kontrollis, kas:

a) liikmesriigi ja/või piirkondlikul tasandil võeti teavitus-, ja haldusalaseid ning rahalisi meetmeid kaasrahastatud jäätmekäitlustaristute toetuseks ja kas komisjon edendas rakenduskavu või projekte heaks kiites nende rakendamist;

b) ELi õigusraamistik ja suunised aitasid ELi toetust maksimaalselt ära kasutada.

TOETAVATE MEETMETE (TEAVITUS- JA HALDUSALASTE NING MAJANDUSLIKE) RAKENDAMISE TASE OLI VALIMI PIIRKONDADES VÄGA ERINEV

TEAVITUSMEETMED

47. Piirkondades, kus valimisse kuulnud jäätmekäitlustaristud asusid, oli üldiselt tõendeid täiendava teavitustegevuse kohta, nagu teadlikkuse tõstmise kampaaniad või jäätmekäitlussuuniste avaldamine. 9. selgituses kirjeldatakse üht sellist juhtumit.

9. SELGITUS

HEA NÄIDE SELLEST, KUIDAS ÜLDSUSE TEADLIKKUSE ARENDAMINE TOOB KAASA TARISTUTE PAREMA TULEMUSLIKKUSE

Portugali (Lipor) üht komposteerimisjaama haldas jäätmekäitlusteenust pakkuv ettevõte (lahuskogumine ja töötlemine), mis pakkus teenust kaheksale omavalitsusele, kus oli ligikaudu miljon elanikku. Ettevõte pidas teavitustööd ja rohket osalust jäätmekäitluse edu võtmeks ja seega olid kõik tema tegevused seotud püüdega anda teavet, tõsta teadlikkust ning harida üldsust. Jäätmejaama ehitusega käis kaasas teavitus- ja teadlikkuse tõstmise kampaania ning ühtlasi ka komposti turundusstrateegia. Perioodiliselt tehti rahulolu-uuringuid, avati tasuta infoliin ning avaldati ja levitati jäätmekäitlussuuniseid. Kõikide nende jõupingutuste tulemusena oli biolagunevate jäätmete lahuskogumine nende tekkekohas (kodumajapidamistes ja kaubandusettevõtetes) rahuldav, mis võimaldas toota ja müüa kõrgekvaliteedilist komposti (vt 2. selgitus).

48. Kontrollikoda täheldas siiski järgmist:

a) üheski valimisse kuulunud piirkonnas ei mõõtnud vastutavad asutused teavituskampaaniate edukust ning neile ei olnud eelnevalt seatud mõõdetavaid eesmärke;

b) kahes valitud Rumeenia piirkonnas olid vaatamata mõningatele teadlikkuse tõstmise kampaaniatele peaaegu kõik eraldi kogutud biolagunevad jäätmed saastatud ning need tuli otse prügilasse ladestada, mitte komposteerimisjaama töötlemiseks saata.

HALDUSMEETMED

49. Jäätmedirektiiviga kooskõlas rakendasid kaheksa piirkonda jäätmetöötlusega tegelevate ettevõtete puhul tegevuslubade süsteemi. Auditi ajal kontrollisid vastutavad asutused kõiki taristuid. Kontrollid piirdusid siiski vaid potentsiaalsete keskkonnamõjude hindamisega ega hõlmanud jäätme- käitlusjaamade tulemuslikkust (vt 6. selgitus).

50. Kontrollikoda täheldas auditeeritud jäätmekäitlustaristute teenindavates piirkondades ja omavalitsustes lahuskogumise rakendamisel märgatavaid erinevusi. Pakendijäätmete, paberi, papi ja klaasi lahuskogumist rakendati laialdaselt, mis andis omapoolse panuse auditeeritud sorteerimisjaamade heale tulemuslikkusele, kuid biolagunevate jäätmete lahuskogumine oli rahuldaval tasemel ainult kahes piirkonnas. Need piirkonnad aitasid kaasa biolagunevate jäätmete prügilatesse jõudmise vältimise ELi eesmärgi täitmisele ning vähendasid inimese kohta prügilatesse ladestatavate jäätmete hulka (vt punktid 41–42). Kuues ülejäänud piirkonnas biolagunevaid jäätmeid eraldi ei kogutud või tehti seda ebatõhusalt. Seetõttu oli madal nende komposteerimisjaamade tulemuslikkus, kus töödeldi segajäätmeid või jäätmete tekkekohas halvasti sorteeritud biolagunevaid jäätmeid.

51. Arvud näitavad pöördvõrdelist seost jäätmete lahuskogumise ja prügilatesse ladestatud jäätmete määra vahel (vt joonis 6).

52. Komposti kvaliteedistandardite osas märkis kontrollikoda, et neljal piirkonnal auditi ajal sellised standardid puudusid ja ülejäänud neljal piirkonnal varieerusid kompostis lubatavate raskemetallide kontsentratsioonipiirid märgatavalt, olles vähem ranged kui ELi suuniste eelnõus. Kvaliteedistandardite puudumise tõttu oli ka komposteerimis- ja anaeroobse kääritamise jaamadel keerulisem oma komposti müüa.

JOONIS 6

PÖÖRDVÕRDELINE SEOS LAHUSKOGUMISE JA PRÜGILATESSE LADESTATUD JÄÄTMETE MÄÄRA VAHEL [21]

+++++ TIFF +++++

Allikas: Euroopa Kontrollikoja andmed, mis põhinevad komisjoni ja liikmesriigi tasandil saadaolevatel andmetel.

MAJANDUSMEETMED

53. Kontrollikoda kontrollis jäätmekäitlusmakse, millega omavalitsused kodu- majapidamisi maksustavad. Vähemalt kolmes suures omavalitsuses, mida teenindas mõni valimi taristu, täheldati järgmist:

a) kõikidel juhtudel olid jäätmetasud kindla määraga [22] ega sõltunud tekitatud jäätmete kogusest, mille puhul oleks arvesse võetud "saastaja maksab" põhimõtet ning püütud ennetada või vähendada jäätmete tekitamist;

b) mõned omavalitsused, kus küll puudus tekitatud jäätmete kogusest sõltuv maksustamine, olid oma süsteemi lisanud ringlussevõttu edendavaid maksusoodustusi (vt 10. selgitus).

54. Veel üks majanduslik stiimul käitumise muutmiseks on omavalitsustelt kogutav jäätmete kõrvaldamise maks [23] tonni ladestatud/põletatud jäätmete eest. Maks lisandub tavalistele ladestamis-/põletamismaksudele. Viis kaheksast valimisse kuulunud piirkonnast on võtnud sellise jäätmete kõrvaldamise maksu kasutusele, et edendada keskkonnale vähem kahjulikke jäätmekäitlusviise. Kahes kõige kõrgema ladestamismaksuga piirkonnas oli jäätmete prügilasse ladestamise protsent 2009. aastal kõige madalam (vt joonis 7) ning perioodil 2000–2009 tehti seal ka kõige rohkem edusamme. Lahuskogumise edendamiseks sidusid need kaks piirkonda jäätmete kõrvaldamise maksu iga omavalitsuse saavutatud lahuskogumise määraga (vt 11. selgitus).

10. SELGITUS

NÄITED JÄÄTMEKÄITLUSMAKSUDEST, MILLE ABIL SOODUSTATAKSE RINGLUSSEVÕTTU

Ringlussevõtu edendamiseks tegid mõned Kataloonia omavalitsused kodumajapidamiste makstava jäätmekäitlusmaksu soodustusi kodumajapidamistele, kes tegelesid koduse kompostimisega, kasutasid kogumiskeskusi või osalesid teadlikkuse tõstmise kampaaniates. Nendes omavalitsustes saavutatud lahuskogumise määr (39%) oli kõrgem kui sellistes omavalitsustes, kus soodustusi ei kohaldatud (29%). Teised Kataloonia omavalitsused arvestasid jäätmemaksu määramisel prügilatesse ladestatud jäätmete mahtu ning soodustuse said nende omavalitsuste kodumajapidamised, kus oli madalam prügilatesse ladestamise määr.

JOONIS 7

JÄÄTMETE KÕRVALDAMISE MAKS JA PRÜGILATESSE LADESTATUD OLMEJÄÄTMETE OSAKAAL 2009. AASTAL [24]

+++++ TIFF +++++

Allikas: Euroopa Kontrollikoja andmed, mis põhinevad komisjoni ja liikmesriigi tasandil saadaolevatel andmetel.

11. SELGITUS

NÄIDE PRÜGILASSE LADESTATUD VÕI PÕLETATUD JÄÄTMEKOGUSTELT ARVESTATUD JÄÄTMETE KÕRVALDAMISE MAKSUST, MIS PÕHINEB IGA OMAVALITSUSE SAAVUTATUD LAHUSKOGUMISE PROTSENDIL

Selleks, et edendada lahuskogumist jäätmete tekkekohas, on Sardiinia alates 2005. aastast kohaldanud prügilatesse ladestatud või põletatud jäätmete maksu vastavalt iga omavalitsuse saavutatud lahuskogumise määrale. Näiteks aastal 2010 kohaldati 20% maksusoodustust, kui lahuskogumise määr moodustas 50–60%. Kui lahus- kogumise määr oli üle 60%, sai omavalitsus 40% maksusoodustust. Kui aga lahuskogumise määr jäi alla 50% (või alla 40%, sõltuvalt omavalitsuse elanike arvust), nõuti iga jäätmetonni pealt lisaks 5,16 eurot trahvi.

RAKENDUSKAVADE VÕI PROJEKTIDE HEAKSKIITMISEL EI JULGUSTANUD KOMISJON RAKENDAMA TOETAVAID MEETMEID

55. Struktuurimeetmete rahastamine ei mõjutanud teavitus- ja haldusalaste ega majanduslike toetavate meetmete rakendamist. Komisjon nõudis jäätmekäitlustaristute kaasrahastamisotsuste tegemisel vaid vähest teavet selliste vahendite kohta:

a) EFRi rahastamise puhul märkis kontrollikoda 10st valitud rakenduskavast üheksa puhul, et need ei sisaldanud teavet konkreetsete haldusmeetmete kohta ega ka viiteid jäätmete kõrvaldamise maksude või kodumaja- pidamiste makstavate jäätmekäitlusmaksude kohta (kindlamääralised või tekitatud jäätmete kogusest sõltuvad);

b) isegi kui komisjon hindas programmitöö perioodil 2000–2006 iga Ühtekuuluvusfondi projekti eraldi ja kiitis selle heaks, täheldas kontrollikoda, et komisjon ei nõudnud liikmesriikidelt toetavate meetmete kohta üldiselt nii üksikasjalikku teavet, et nende olemasolus oleks saanud veenduda enne ELi toetuse eraldamist.

56. ELi jäätmedirektiivide nõudeid täitma pidavate valimisse kuulnud liikmesriikide rakendusaruanded sisaldavad mõningast teavet selliste toetavate meetmete kohta (näiteks teave prügilamaksude kohaldamise, kontrollide, avalikkuse teavitamise kohta jne). Kontrollikoda aga ei täheldanud seost keskkonna peadirektoraadi tehtava rakendamisaruannete hindamise ja regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi vastutusalasse kuuluva ELi- poolse jäätmekäitlustaristute rahastamise vahel. Struktuurimeetmetest jäätmekäitlustaristutele eraldatud vahendeid saavad ka need liikmesriigid, kes komisjonile aruandeid ei esita või kelle aruanded on ebatäielikud.

57. Seose puudumine ELi rahastamise ja toetavate meetmete olemasolu vahel oli eriti märgatav "saastaja maksab" põhimõtte rakendamisel, mis on üks ELi keskkonnapoliitika alustalasid [25]. Põhimõte kehtestati 1975. aasta jäätmedirektiiviga [26] ning hiljem lisati see ka teistele jäätmekäitlus- direktiividele (nt prügiladirektiivile [27]). Ühtekuuluvuspoliitika määruste ja komisjoni enda sisemiste suuniste kohaselt tuleks ELi rahalise toetuse puhul seda põhimõtet toetusmäärade diferentseerimisel arvesse võtta [28].

58. Toetusmäärade diferentseerimise põhimõtet arendas komisjon edasi perioodil 2000–2006 oma tehnilises dokumendis [29], milles sätestati, et "toetuse määra tuleb vähendada, kui projekti rahastamine hõlmab maksude süsteemi (nagu madalad kindlamääralised maksud), mis ei põhine ressursside tegelikul tarbimisel ega kujuta endast vastavat finants- vahendit taristu asjakohaseks hoolduseks ega kata tegevuskulusid ning suurt osa amortisatsioonikulusid". Neil juhtudel peaks kavandatud toetusmäär vastama IV lisa viiendas veerus toodule.

59. Kontrollikoda täheldas, et kuigi valimisse kuulunud taristute puhul ei kaetud tegevus- ja amortisatsioonikulusid kodumajapidamistele kogutavate jäätmekäitlusmaksude abil, ei kohaldanud komisjon diferentseeritud toetusmäärade põhimõtet ega vähendanud kaasrahastamismäära. Selle tulemusena oli peaaegu kõigil juhtudel eraldatud kaasrahastamise määr kõrgem kui määr, mida oleks tulnud kohaldada vastavalt diferentseeritud toetusemääradele (vt IV lisa). Mõned omavalitsused kodumajapidamisi ühegi jäätmekäitlusmaksuga ei maksustanud.

60. Omavalitsuste kodumajapidamistele kohaldatud jäätmekäitlusmaksud erinesid märgatavalt isegi piirkonnasiseselt (vt tabel 3). Erinevusi, mis mõnel juhul ulatusid ühe piirkonna siseselt 300 protsendini, ei olnud valimisse kuulunud omavalitsustes võimalik põhjendada ainult kodumajapidamiste keskmise sissetuleku erinevustega või jäätmekäitluse maksumusega.

TABEL 3

KODUMAJAPIDAMISTE 2009. JA 2010. AASTAL MAKSTUD JÄÄTMEKÄITLUSMAKSUD VALIMISSE KUULUNUD OMAVALITSUSTES

Allikas: Euroopa Kontrollikoja audiitorite auditi ajal kogutud auditi tõendusmaterjalid.

Piirkond | Kõige madalam täheldatud maks | Kõige kõrgem täheldatud maks | Erinevus protsentides |

Kataloonia (Hispaania) | 40,25 eurot kodumajapidamise kohta | 166,50 eurot kodumajapidamise kohta | 314% |

Sardiinia (Itaalia) | 1,02 euro/m2 | 3,3 euro/m2 | 224% |

Apuulia (Itaalia) | 1,57 euro/m2 | 2,62 euro/m2 | 67% |

Andaluusia (Hispaania) | 69,60 eurot kodumajapidamise kohta | 94,36 eurot kodumajapidamise kohta | 36% |

Norte (Portugal) | (0 eurot) | 76,20 eurot kodumajapidamise kohta | - |

Lisboa Vale do Tejo (Portugal) | (0 eurot) | 70,38 eurot kodumajapidamise kohta | - |

Rumeenia kirdepiirkond | 8,69 eurot inimese kohta (valikusse kuulunud taristud teenindasid vaid üht omavalitsust) | Andmed puuduvad |

Rumeenia edelapiirkond | 16,2 eurot inimese kohta (valikusse kuulunud taristud teenindasid vaid üht omavalitsust) | Andmed puuduvad |

PUUDUSI LEITI KA ELi JÄÄTMEKÄITLUSE ALASES ÕIGUSRAAMISTIKUS NING ELi SUUNISTES

61. ELi õigusraamistik ja suunised võivad aidata ELi toetuse mõjusust maksi- meerida. Kontrollikoda leidis selles vallas puudusi.

ELi DIREKTIIVID EI KESKENDU JÄÄTMETE TEKKE VÄLTIMISELE

62. ELi jäätmedirektiivis esitatud jäätmehierarhias on jäätmete tekke ennetamine esimene jäätmekäitlusvõimalus. Kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi [30] üldeesmärk on vähendada märgatavalt jäätmete teket ja kõrvaldamist.

63. ELi jäätmekäitlusvaldkonna direktiivides seatud eesmärgid käsitlevad aga vaid ringlussevõtmist, taaskasutamist ja biolagunevate olmejäätmete prügilatesse jõudmise vältimist, mitte jäätmete tekkimise vältimist või vähendamist (vt punkt 39).

JÄÄTMETE LADESTAMISELE EELNEVA TÖÖTLEMISE KONTSEPTSIOON ON SELGELT SÕNASTAMATA

64. Prügiladirektiivi kohaselt tohib prügilasse ladestada ainult töödeldud jäätmeid. Direktiivis ei selgitata aga piisavalt seda, milles peaks töötlemine seisnema ja kas seeläbi peab vähenema ka ladestatavate jäätmete kaal või ainult nende maht [31].

65. Kuna jäätmete ladestamisele eelneva töötlemise kontseptsioon on ebaselge, kasutatakse riiklikul ja/või piirkondlikul tasandil erinevaid strateegiaid. Ühes valimi piirkondadest keskenduti näiteks mehhaanilistele bioloogilise töötlemise jaamadele, mille tulemuslikkus ladestatava jäätmehulga vähendamisel ei olnud rahuldav. Kahes muus piirkonnas, kus saavutati kõrge lahuskogumise tase, käsitati kogutud jäätmeid töödelduna ja viidi need otse prügilasse (vt punktid 28 ja 44).

PUUDUSID ELi KVALITEEDISTANDARDID KOMPOSTILE

66. EL kaasrahastas komposteerimis- ja anaeroobsel kääritamisel töötavaid jaamu valimi kõigis kaheksas piirkonnas. Auditi ajal puudusid aga neljas kontrollitud piirkonnas kompostile kehtivad kvaliteedistandardid. Ülejäänud neljas piirkonnas varieerusid kompostis lubatavate raskemetallide kontsentratsioonipiirid märgatavalt (vt punkt 52).

67. Asjaolu, et komposti kvaliteedistandardid riiklikul/piirkondlikul tasandil kas puudusid või olid väga erinevad, takistas kompostituru arengut ning raskendas jaamade käitajatel toodetud komposti müümist. ELil puuduvad standardid komposti kvaliteedi kohta.

PUUDUSID ELi SUUNISED PRÜGILATE SULGEMISEGA SEOTUD KULUDE RAHALISE TAGATISE KOHTA

68. Prügilate sulgemise ja järelhooldusega seotud kulude katmise rahalise tagatise osas märkis kontrollikoda, et kuues piirkonnas, mille prügilad valimisse kuulusid, erinesid tagatise arvutamise meetodid märgatavalt. Selle tulemusel varieerusid sama ladestamismahuga prügilate tagatised märkimisväärselt, mis näitab, et need ei pruugi alati olla piisavad prügiladirektiivis nõutud 30-aastase perioodi kulude katmiseks. EL ei ole andnud liikmesriikidele suuniseid, kuidas prügilate sulgemise ja järelhooldusega seotud kulusid hinnata, ega ole ka edendanud sellealaste kogemuste vahetamist liikmesriikide vahel (vt punktid 33 ja 34).

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

69. Peaaegu kõikides valimi piirkondades täheldati jäätmekäitluse alal mõningast paranemist. Sellegipoolest ei olnud struktuurifondidest olme- jäätmete käitlemisinfrastruktuuride rahastamine liikmesriikides ELi jäätmepoliitika eesmärkide saavutamisel piisavalt mõjus, sest toetavate meetmete rakendamine oli puudulik. Puudusi oli ka ELi eeskirjades ja suunistes. Oma vastutusalasse kuuluvate rakenduskavade või projektide hindamise käigus ei julgustanud komisjon rakendama toetavaid meetmeid. Kaasrahastatud taristute edukus sõltub sellest, kas lahuskogumine jäätmete tekkimise kohas on tõhus, sageli see seda aga ei ole. Kuigi kõigis valimi piirkondades paranes jäätmekäitlus teatud määral, saavutas neist vaid veerand ELi jäätmepoliitika eesmärgid. Edukad olid peamiselt need piirkonnad, kus kohaldati toetavaid meetmeid.

OLMEJÄÄTMETE KÄITLEMISTARISTUTE TULEMUSLIKKUS

70. Kaasrahastatud taristute tulemuslikkus sõltus suurel määral jäätmekogumisstrateegiatest.

a) sorteerimisjaamad, mis pidid jäätmete tekkekohas kodumajapida- mistes sorteeritud pakendijäätmed taaskasutama, töötasid rahuldavalt (vt punktid 23-24);

b) üldiselt olid eraldi kogutud biolagunevaid jäätmeid (kui need ei olnud saastunud) töötlevate komposteerimis- ja anaeroobsel kääritamisel töötava jaamade tulemused paremad kui nende jaamade omad, mis töötlesid sorteerimata jäätmeid. Viimaste tulemused olid ebarahuldavad (vt punkt 25);

c) tekkekohas sorteerimata jäetud jäätmeid vastu võtvad mehhaanilised bioloogilise töötlemise jaamad ei aidanud üldiselt kaasa ELi jäätmepoliitika eesmärkide saavutamisele, sest suurem osa jaamadesse jõudvatest jäätmetest ladestati prügilasse (vt punktid 26 ja 27).

71. Kõikides valimisse kuulunud prügilates ladestati ka ebapiisavalt töödeldud või üldse töötlemata jäätmeid, mis tähendas, et prügilatesse ladestatavates jäätmetes sisaldus palju biolagunevat ainest (vt punkt 28).

72. Peaaegu kõik auditeeritud taristud vastasid keskkonna-alastele nõuetele. Viiel seitsmest valimisse kuulunud prügilast ei olnud piisavat rahalist tagatist, et katta prügilate sulgemise ja järelhooldusega seotud kulud. Suuri erinevusi leiti rahalise tagatise suuruse määramise metoodikas. Enamikul juhtudest olid määratud summad ebapiisavad kõikide seotud kulude katmiseks (vt punktid 29-34).

1. SOOVITUS

a) Liikmesriigid peaksid:

i) keskenduma jäätmekäitlustaristutele, mis töötlevad eelnevalt tekkekohas eraldi kogutud jäätmeid (sh biolagunevaid jäätmeid, kui see on kulutõhus);

ii) tagama, et prügilatesse ladestavad olmejäätmed oleksid eelnevalt töödeldud;

iii) tagama, et prügilatel on olemas piisav rahaline tagatis, et katta sulgemise ja järelhooldusega seotud kulud vähemalt 30-aastasel perioodil, ning et tagatis arvutatakse asjakohase metoodika alusel;

b) komisjon peaks tegema ELi toetuse eraldamise sõltuvaks liikmesriikide poolsest soovituste täitmisest.

ELi JÄÄTMEPOLIITIKA PIIRKONDLIKU TASANDI EESMÄRGID

73. Kontrollikoda leidis puudusi seoses liikmesriikide poolse aruandlusega ELi sihtmärkide saavutamise kohta, mistõttu ei suutnud komisjon alati hinnata, kas liikmesriikide tulemused olid kooskõlas ELi jäätmealaste eesmärkidega. Komisjon kontrollib esitatud arvude järjepidevust, aga ei hinda nende usaldusväärsust ega koosta statistikat ELi eesmärkide saavutamise kohta piirkondlikul tasandil (vt punktid 37–38).

74. Kuigi pea kõikides valimisse kuulnud piirkondades täheldati jäätmekäitluse valdkonnas mõningaid edusamme,

a) suurenes valimisse kuulnud kaheksast piirkonnast kuues tekitatud jäätmete hulk inimese kohta, kuigi jäätmete tekke ennetamine on ELi jäätmekäitlusmeetmete hierarhia üks alustalasid (vt punkt 39);

b) ainult veerand valimisse kuulunud piirkondadest suurendasid oluliselt lahuskogumise määra, vähendasid prügilatesse ladestatavate jäätmete hulka ning aitasid kaasa ELi eesmärkide täitmisele (vt punktid 40–42);

c) prügilatesse ladestati kas ebapiisavalt töödeldud või üldse töötlemata jäätmeid (vt punkt 44).

2. SOOVITUS

a) Liikmesriigid peaksid looma usaldusväärsed jäätmekäitluse andmebaasid, mille abil jälgida nii ELi jäätmekäitluspoliitika eesmärkide saavutamist kui toetada sellekohast aruandlust komisjonile;

b) komisjon peaks hindama liikmesriikidelt saadud teabe usaldusväärsust;

c) komisjon, parlament ja nõukogu peaksid kaaluma ELi rahalise toetuse sidumist ELi jäätmepoliitika eesmärkide saavutamisega.

ELi RAHASTAMISE MÕJUSUSE MAKSIMAALSEKS ÄRAKASUTAMISEKS VÕETUD MEETMED

75. ELi rahastamine ei olnud maksimaalselt mõjus, sest toetavate meetmete rakendamine oli puudulik.

76. Toetavate teavitus- ja haldusalaste ning majandusmeetmete rakendamise tase oli valimisse kuulunud piirkondades väga erinev:

a) üldsuse kõrge teadlikkuse tase ja soov osaleda jäätmekäitluskavades on jäätmekäitlustaristute edu puhul põhitegurid, eelkõige jäätmete lahuskogumise osas nende tekkekohas (kodumajapidamistes). Üheski valimisse kuulunud piirkonnas ei mõõtnud vastutavad asutused kohaldatud teavitusmeetmete tulemusi (vt punktid 47–48);

b) jäätmete prügilatesse jõudmise vältimise ELi eesmärgi saavutamisele aitasid kaasa vaid piirkonnad, kus rakendati biolagunevate jäätmete lahuskogumist nende tekkimise kohas (vt punktid 50–51);

c) kaheksast valimisse kuulunud piirkonnast neljas puudusid igasugused kvaliteedistandardid kompostile ning neljas ülejäänud piirkonnas erinesid kompostis lubatavate raskemetallide kontsentratsioonipiirid märgatavalt, mis mängis oma osa valimisse kuulunud komposteerimis- ja anaeroobsel kääritamisel töötavates jaamades toodetud komposti turu aeglases arengus (vt punkt 52);

d) majandushoobade kasutamine (jäätmekäitlustasude või jäätmete kõrvaldamise maksude näol) mõjutas märgatavalt projektide ja piirkondade tulemusi jäätmekäitluse alal (vt punktid 53–54);

e) komisjon ei edendanud toetavate meetmete kasutamist, eriti "saastaja maksab" põhimõtte rakendamist, sest valimisse kuulnud projektide puhul ei täheldatud diferentseeritud toetusmäärade kohaldamist (vt punktid 55–60).

3. SOOVITUS

a) Liikmesriigid peaksid:

i) suurendama üldsuse jäätmekäitluskavade alast teadlikkust ja kavades osalemist, edendades eelkõige jäätmete lahus- kogumist nende tekkekohas kodumajapidamistes. Teadlikkuse tõstmise kampaaniate ja haridusstrateegiate abil saavutatud tulemusi tuleks regulaarselt mõõta;

ii) keskenduma lahuskogumise rakendamisele (sh biolagunevad jäätmed, kui see on kulutõhus), et jäätmekäitlustaristute tulemuslikkus oleks võimalikult suur, ning et teha edusamme ELi jäätmekäitluspoliitika eesmärkide saavutamisel;

iii) võtma kasutusele majandushoovad, edendamaks jäätmete tekke vältimist ning ringlussevõttu, eelkõige kohaldades jäätmete kõrvaldamise maksu, tekitatud jäätmete kogusest sõltuvaid makse ning muid kodumajapidamiste makstud jäätmekäitlustasude soodustusi.

b) Komisjon peaks:

i) tegema ELi toetuse eraldamise sõltuvaks liikmesriikide poolsest soovituste täitmisest.

ii) "saastaja maksab" põhimõtte puhul tuleks rakenduskavasid heaks kiites nõuda liikmesriikidelt vähendatud kaas- rahastamismäärade kohaldamist, kui majapidamiste makstud jäätmekäitlustasud ei kata tegevuskulusid ning suurt osa olmejäätmete käitlemise amortisatsioonikuludest. Komisjon peaks ise suurte projektide heakskiitmisel seda põhimõtet kasutama.

77. ELi õigusraamistiku ja suuniste parandamine võib aidata olmejäätmete käitlemise taristutele struktuurimeetmetest antavat toetuse tulemuslikkust maksimeerida. Kontrollikoda leidis, et:

a) ELi direktiivid ei keskendu jäätmete tekke vältimisele, kuigi ELi jäätmedirektiivi kohaselt on jäätmete tekke ennetamine eelistatav jäätmekäitlusvõimalus (vt punktid 62–63);

b) jäätmete ladestamisele eelneva töötlemise kontseptsioon ei olnud selge ja sellest tulenevalt kasutatakse riiklikul ja/või piirkondlikul tasandil erinevaid strateegiaid (vt punktid 64–65);

c) puudusid ELi kvaliteedistandardid kompostile, kuigi ka liikmesriikide tasandil standardid kas puudusid või ei olnud ühtlustatud, mis takistas kompostituru arengut (vt punktid 66 ja 67);

d) puudusid juhised, millist metoodikat kasutada prügilate sulgemise ja järelhoolduse kulude hindamiseks (punkt 68).

4. SOOVITUS

Komisjon peaks:

a) esitama ELi jäätmehierarhia püramiidiga kooskõlas olevad jäätme- tekke vältimise eesmärgid;

b) selgitama jäätmedirektiivis sisalduvat jäätmete ladestamisele eelneva töötlemise kontseptsiooni, et liikmesriikide poolne lähenemine oleks ühtlustatud;

c) kaaluma võimalust töötada koos liikmesriikidega välja ELi kvaliteedistandardid kompostile, et edendada kompostituru arengut;

d) andma asjakohased suunised ning levitama parimat tava seoses rahalise tagatise arvelt rahastatava prügilate sulgemise ja järelhoolduse kulude hindamiseks kasutatava metoodikaga.

II auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Harald NOACK, võttis käesoleva aruande vastu 24. oktoobri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

+++++ TIFF +++++

president

Vítor Manuel da Silva Caldeira

[1] Nõukogu 15. juuli 1975. aasta jäätmeid käsitleva direktiivi 75/442/EMÜ (EÜT L 194, 25.71975, lk 39), mida muudeti nõukogu 18. märtsi 1991. aasta direktiiviga 91/692/EMÜ (EÜT L 78, 26.3.1991, lk 32) ja mis kodifitseeriti hiljem Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiiviga 2006/116/EÜ (ELT L 114, 27.4.2006, lk 9) ning mis tunnistati kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2008/98/EÜ (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

[2] Direktiiv 2008/98/EÜ.

[3] Nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiiv 1999/31/EÜ prügilate kohta (EÜT L 182, 16.7.1999, lk 1).

[4] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. detsembri 2000. aasta direktiiv 2000/76/EÜ jäätmete põletamise kohta (EÜT L 332, 28.12.2000, lk 91), mis tunnistati kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiviga 2010/75/EL tööstusheidete kohta (ELT L 334, 17.12.2010, lk 17).

[5] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 1994. aasta direktiiv 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta direktiiviga 2004/12/EÜ (ELT L 47, 18.2.2004, lk 26) ja 9. märtsi 2005. aasta direktiiviga 2005/20/EÜ (ELT L 70, 16.3.2005, lk 17).

[6] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiiv 2002/96/EÜ elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kohta (ELT L 37, 13.2.2003, lk 24), mida muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. detsembri 2003. aasta direktiiviga 2003/108/EÜ (ELT L 345, 31.12.2003, lk 106) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta direktiiviga 2008/34/EÜ (ELT L 81, 20.3.2008, lk 65). Direktiiv sõnastati uuesti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta direktiiviga elektri- ja elektroonikaseadmetest tekkinud jäätmete (elektroonikaromude) kohta (ELT L 197, 24.7.2012, lk 38).

[7] EÜ asutamislepingu artikli 17 lõige 1 ja ELi toimimise lepingu artikkel 317.

[8] 1. jaanuarist 2007 kuni 25. juunini 2010 oli summa keskkonna puhul 25 miljonit eurot.

[9] Peadirektoraat Eurostat vastutab Euroopa statistikasüsteemi koordineerimise ja asjakohase teabe edastamise eest teistele komisjoni talitustele. Eurostat on peamine jäätmealase statistika allikas, mille põhiline kasutaja on keskkonna peadirektoraat.

[10] Programmitöö perioodil 2000–2006 konsulteeris regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat Ühtekuuluvusfondi projektide taotluste puhul ka keskkonna peadirektoraadiga.

[11] ELi jäätmeid käsitlevad direktiivid seavad eesmärgid ja sihid liikmesriigi tasandil. Kuna aga üldiselt vastutavad piirkonnad ise jäätmekäitluskavade vastuvõtmise eest ning on saanud ELilt rahalist toetust olmejäätmete käitlemistaristute jaoks, hinnati auditi raames liikmesriikide panust ELi eesmärkide ja sihtide saavutamisel.

[12] 15 jäätmekäitlustaristut said Ühtekuuluvusfondilt rahalist toetust (kaasa arvatud viis endist ISPA käitlusjaama, mis avati Rumeenias, kui riik valmistus ELiga liituma). Komisjon kiitis toetuse heaks. 11 olid ERFi projektid, mis sisaldusid rakenduskavades ning mille olid heaks kiitnud vastutavad korraldusasutused.

[13] Arv, mis näitab käitlusjaamas töödeldud jäätmekoguste ja nendest saadud taaskasutatavate materjalide suhet tonnides.

[14] Funktsioneeriv kompostiturg eeldab komposti kvaliteedistandardite olemasolu, andmeid võimalike asjakohaste kasutusviiside kohta ning teadlikkuse tõstmise kampaaniad komposti kasutamise edendamiseks.

[15] Rumeenia edelapiirkonna saavutatud tulemuste analüüsi mõjutab liikmesriigis kättesaadavate jäätmekäitluse andmebaaside puudulik usaldusväärsus, eelkõige liigiti kogumise määra osas.

[16] Rumeenia kirdepiirkonna puhul hõlmab ladestamismäär perioodil 2003–2009 kogutud jäätmeid ning liigiti kogumist perioodil 2004–2009, Andaluusia puhul hõlmab liigiti kogumise määr perioodi 2002–2008 ning Rumeenia edelapiirkonna puhul hõlmavad kogutud jäätmete ladestamismäär ja liigiti kogumise määr perioodi 2006–2009.

[17] Rumeenia kirdepiirkonna andmed hõlmavad aastaid 2003 ja 2009 ning Rumeenia edelapiirkonna andmed aastaid 2007 ja 2009.

[18] Portugali kohta olid saadaval ainult kogu riigi tasandi andmed.

[19] Hispaania – Andaluusia, Rumeenia kirde- ja edelapiirkonnad. Valimisse kuulnud kahe Portugali piirkonna puhul (Lisboa e Vale do Tejo ja Norte) ei olnud piirkondlikud andmed kättesaadavad. Liikmesriik tervikuna seatud eesmärki ei saavutanud.

[1111] Kahe piirkonna kohta andmed puuduvad, saadaval on vaid liikmesriigi tasandi andmed.

[2222] 2008. aasta andmed.

[3333] Lisada tuleb kogumata jäänud olmejäätmed, mis moodustasid kogu olmejäätmete hulgast vastavalt 35% ja 27%.

[4444] 2007. aasta andmed.

[5555] 2010. aasta eesmärk.

[20] Tuleb märkida, et Rumeenia tähtaega pikendati 2017. aastani, tagamaks, et kõik olemasolevad prügilad vastavad prügilate direktiivi nõuetele.

[21] Rumeenia edela- ja kagupiirkonnas arvutati prügila kasutusmäär ainult kogutud jäätmete alusel.

[22] Tasud arvutati järgmiste näitajate alusel: korterite või majade pindala ruutmeetrites, inimeste arv majapidamise kohta, joogiveekasutus või kõik need näitajad kokku, võtmata arvesse iga majapidamise tekitatud jäätmete hulka.

[23] Maksustatakse ka prügilatesse prügi ladestavaid eraisikuid.

[24] Andaluusia (Hispaania) ja Apuulia (Itaalia) andmed on 2008. aasta kohta. Rumeenia kirde- ja edelapiirkonna puhul ei arvestata prügi- lasse ladestatud jäätmete osakaalu arvutamisel ametlikult kogumata jäätmeid.

[25] Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 191 lõige 2 (konsolideeritud versioon).

[26] Direktiivi 75/442/EMÜ artikkel 12, direktiivi 91/156/EMÜ artikkel 15, direktiivi 2006/12/EÜ artikkel 15 ja direktiivi 2008/98/EÜ artikkel 14.

[27] Direktiivi 1999/31/EÜ artikkel 10.

[28] Nõukogu 21. juuni 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1260/99, millega kehtestatakse struktuurifondide üldsätted, artikkel 29: "Fondide osalus diferentseeritakse, kohaldades "saastaja maksab" põhimõtet."Nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999: "Fondide osalust võib muuta, rakendades põhimõtet, et saastaja maksab."Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikkel 55. "Tulusate projektide abikõlblike kulude arvestamisel võtab korraldusasutus arvesse "saastaja maksab" põhimõtte kohaldamist."

[29] The new programming period 2000–2006: Technical paper 1 – Application of the polluter pays principle – Differentiating the rates of Community assistance for Structural Funds, Cohesion Fund and ISPA infrastructure operations ( 6.12.1999).

[30] Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa Ühenduse kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi kohta (KOM/2001/0031 lõplik).

[31] Direktiivi 1999/31/EÜ artikli 6 lõige a sätestab: "jäätmete koguse või inimeste tervisele või keskkonnale tekkivate ohtude vähendamisega", ning artikli 2 lõige h sätestab: "vähendada nende kogust või ohtlikkust, lihtsustada nende käsitsemist või tõhustada taaskasutamist".

--------------------------------------------------

I LISA

JÄÄTMEKÄITLUSSÜSTEEM JÄÄTMETE TEKKIMISEST LÕPLIKU LADESTAMISENI

+++++ TIFF +++++

Täiendavad märkused

Jäätmekäitlusdirektiivis defineeritud mõisted.

Ennetamine: aine, materjali või toote jäätmeteks muutumisele eelnevad meetmed, mis vähendavad jäätmete hulka, tekitatud jäätmete kahjulikku mõju keskkonnale ja inimeste tervisele ning kahjulike ainete sisaldust materjalides ja toodetes.

Korduskasutamine: mis tahes toiming, millega tooteid või komponente, mis ei ole jäätmed, kasutatakse uuesti sel otstarbel, milleks nad on loodud.

Ringlussevõtt: taaskasutamistoiming, mille käigus jäätmematerjalid töödeldakse ümber toodeteks, materjalideks või aineteks kasutamiseks nende esialgsel või mõnel muul eesmärgil. See hõlmab biolagunevate ainete ümbertöötlemist, kuid ei hõlma energia taaskasutamist ja ümbertöötlemist materjalideks, mida kasutatakse kütustena või kaeveõõnete täitmiseks.

Taaskasutamine: mis tahes toimingud, kui nende peamiseks tulemuseks on jäätmete kasutamine kasulikul otstarbel selliselt, et nad asendavad teisi materjale, mida muidu oleks kasutatud teatava funktsiooni täitmiseks, või jäätmete ettevalmistamise funktsiooni täitmiseks kas tootmises või majanduses laiemalt.

Kõrvaldamine: mis tahes toiming, mis ei ole taaskasutamine, isegi kui toimingul on teisene tagajärg ainete või energia taasväärtustamise näol.

--------------------------------------------------

II LISA

JÄÄTMEKÄITLUSPROJEKTIDELE STRUKTUURIMEETMETEST ERALDATUD TOETUS

Allikas: Euroopa Komisjon.

PROGRAMMITÖÖ PERIOOD 2000–2006 |

Liikmesriik | Ühtekuuluvusfond (olme- ja tööstusjäätmed) | Ühtekuuluvusfond (jäätmetega seotud keskkonnatoetused) | ERF | KOKKU | % kogusummast |

Hispaania | 1393087080 | 75120816 | 220099852 | 1688307748 | 36,78 |

Kreeka | 365649728 | 0 | 297647168 | 663296896 | 14,45 |

Portugal | 385910757 | 8908090 | 51652744 | 446471591 | 9,73 |

Itaalia | 0 | 0 | 313677576 | 313677576 | 6,83 |

Ungari | 176848871 | 27958830 | 15167782 | 219975483 | 4,79 |

Saksamaa | 0 | 0 | 197557502 | 197557502 | 4,30 |

Poola | 74031202 | 29438760 | 91424570 | 194894532 | 4,25 |

Leedu | 90372374 | 16563950 | 1446008 | 108382332 | 2,36 |

Rumeenia | 0 | 107489325 | 0 | 107489325 | 2,34 |

Prantsusmaa | 0 | 0 | 103931777 | 103931777 | 2,26 |

Iirimaa | 6903275 | 0 | 80617000 | 87520275 | 1,91 |

Sloveenia | 62572651 | 20331730 | 0 | 82904381 | 1,81 |

Tšehhi Vabariik | 47345000 | 0 | 16328485 | 63673485 | 1,39 |

Läti | 32405111 | 22928732 | 7538163 | 62872006 | 1,37 |

ELi piiriülene koostöö | 0 | 0 | 56691788 | 56691788 | 1,24 |

Bulgaaria | 0 | 51800193 | 0 | 51800193 | 1,13 |

Küpros | 0 | 28722415 | 0 | 28722415 | 0,63 |

Eesti | 23096673 | 0 | 2389009 | 25485682 | 0,56 |

Slovakkia | 0 | 0 | 22870561 | 22870561 | 0,50 |

Ühendkuningriik | 0 | 0 | 16864095 | 16864095 | 0,37 |

Malta | 11723250 | 0 | 3166065 | 14889315 | 0,32 |

ELi piirkondadevaheline koostöö | 0 | 0 | 13985683 | 13985683 | 0,30 |

Soome | 0 | 0 | 6222300 | 6222300 | 0,14 |

Belgia | 0 | 0 | 5706707 | 5706707 | 0,12 |

Madalmaad | 0 | 0 | 5680360 | 5680360 | 0,12 |

Taani | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Luksemburg | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Austria | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Rootsi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

EL KOKKU | 2669945972 | 389262841 | 1530665195 | 4589874008 | 100,00 |

Allikas: Euroopa Komisjon.

PROGRAMMITÖÖ PERIOOD 2007–2013 |

Liikmesriik | ELi eraldatud summa | % kogusummast |

Poola | 1311253636 | 21,01 |

Rumeenia | 792840872 | 12,71 |

Tšehhi Vabariik | 520258572 | 8,34 |

Hispaania | 462015554 | 7,40 |

Kreeka | 432176450 | 6,93 |

Slovakkia | 368600000 | 5,91 |

Ungari | 366500000 | 5,87 |

Itaalia | 338072531 | 5,42 |

Bulgaaria | 300521138 | 4,82 |

Leedu | 278995046 | 4,47 |

Portugal | 224088076 | 3,59 |

Sloveenia | 205568426 | 3,29 |

Prantsusmaa | 134470000 | 2,16 |

Läti | 129500000 | 2,08 |

Küpros | 125495000 | 2,01 |

Eesti | 70302813 | 1,13 |

Malta | 55250000 | 0,89 |

Saksamaa | 47745110 | 0,77 |

ELi piiriülene koostöö | 47890793 | 0,77 |

Ühendkuningriik | 20230668 | 0,32 |

Iirimaa | 3000000 | 0,05 |

Belgia | 2382219 | 0,04 |

Madalmaad | 2667500 | 0,04 |

KOKKU | 6239824404 | 100,00 |

--------------------------------------------------

III LISA

AUDITEERIMISEKS VALITUD TARISTUD

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

Piirkond (liikmesriik) | Projekti pealkiri | Jäätmekäitlustaristu liik | ELi fond |

Kataloonia (Hispaania) | Mehhaaniline bioloogilise töötlemise jaam (Sant Adrià de Besòs) | Mehhaaniline bioloogiline töötlemine | Ühtekuuluvusfond |

Kataloonia (Hispaania) | olmejäätmete käitlemistaristute ehitamine ja kohandamine Kataloonias (projekt 17 – Alt Empordà prügila laiendamine ja kohandamine) | Prügilad | Ühtekuuluvusfond |

Kataloonia (Hispaania) | Olmejäätmete käitlemistaristute ehitamine ja kohandamine Kataloonias (projekt 18 – Gironési komposteerimisjaam) | Komposteerimisjaam | Ühtekuuluvusfond |

Sardiinia (Itaalia) | Kvaliteetse komposti tootmisjaam (Serramanna) | Komposteerimisjaam | ERF (Sardiinia rakenduskava) |

Sardiinia (Itaalia) | Anaeroobsel kääritamisel töötav jaam (Villacidro) | Mehhaaniline bioloogiline töötlemine | ERF (Sardiinia rakenduskava) |

Sardiinia (Itaalia) | Prügikütuse stabiliseerimise ja tootmise jaam (Olbia) | Mehhaaniline bioloogiline töötlemine | ERF (Sardiinia rakenduskava) |

Apuulia (Itaalia) | Cerignola bioloogilise stabiliseerimise ja komposteerimisjaam | Mehhaaniline bioloogiline töötlemine | ERF (Apuulia rakenduskava) |

Apuulia (Itaalia) | Prügila (Cavallino) | Prügilad | ERF (Apuulia rakenduskava) |

Apuulia (Itaalia) | Bioloogilise stabiliseerimise jaam (Cavallino) | Mehhaaniline bioloogiline töötlemine | ERF (Apuulia rakenduskava) |

Apuulia (Itaalia) | Keskkonnakaitse ja taastamine olmejäätmete käitlemistsükli arendamise kaudu (Brindisi) | Ei olnud auditi ajal kasutuses | ERF (Apuulia rakenduskava) |

Andaluusia (Hispaania) | Monte Marta-Cónica (Sevilla) pakendite ja pakendijäätmete taaskasutusjaam tahkete olmejäätmete integreeritud keskuses | Sorteerimisjaam | Ühtekuuluvusfond |

Andaluusia (Hispaania) | Taaskasutus- ja komposteerimisjaam (Linares) | Mehhaaniline bioloogiline töötlemine | Ühtekuuluvusfond |

Andaluusia (Hispaania) | Tahkete olmejäätmete ladestamiseks kavandatud prügila uue sektsiooni seadmestamine, lõpetamine ja ehitamine, Guadiel (Linares) | Prügilad | Ühtekuuluvusfond |

LVT (Portugal) | Sorteerimisjaam RESITEJO | Sorteerimisjaam | ERF (LVT rakenduskava) |

LVT (Portugal) | Orgaanilise taaskasutusjaama ehitamine (VALORSUL) | Anaeroobsel kääritamisel töötav jaam | Ühtekuuluvusfond |

Norte (Portugal) | Omavalitsuste ühine süsteem tahkete olmejäätmete taaskasutamiseks ja töötlemiseks (Vale do Douro Sul, RESIDOURO) | Sorteerimisjaam | ERF (Norte rakenduskava) |

Norte (Portugal) | Omavalitsuste ühine süsteem tahkete olmejäätmete taaskasutamiseks ja töötlemiseks (Vale do Douro Sul, RESIDOURO) | Prügila | ERF (Norte rakenduskava) |

Norte (Portugal) | Tahkete olmejäätmete töötlemise jaama keskkonna taastamine (Vale do Ave) | Komposteerimisjaam | ERF (Norte rakenduskava) |

Norte (Portugal) | Tahkete olmejäätmete integreeritud haldamine LIPORi orgaanilise taaskasutusjaamas | Komposteerimisjaam | Ühtekuuluvusfond |

Norte (Portugal) | Omavalitsuste ühine süsteem tahkete olmejäätmete taaskasutamiseks ja töötlemiseks (Baixo Tâmega) | Sorteerimisjaam | Ühtekuuluvusfond |

Norte (Portugal) | Omavalitsuste ühine süsteem tahkete olmejäätmete taaskasutamiseks ja töötlemiseks (Baixo Tâmega) | Prügila | Ühtekuuluvusfond |

Kirdepiirkond (Rumeenia) | Piatra Neamt jäätmekäitlusprogramm | Komposteerimisjaam | Ühtekuuluvusfond (endine ISPA) |

Kirdepiirkond (Rumeenia) | Piatra Neamt jäätmekäitlusprogramm | Sorteerimisjaam | Ühtekuuluvusfond (endine ISPA) |

Kirdepiirkond (Rumeenia) | Piatra Neamt jäätmekäitlusprogramm | Prügila | Ühtekuuluvusfond (endine ISPA) |

Edelapiirkond (Rumeenia) | Integreeritud olmejäätmete käitlemise süsteem (Râmnicu Vâlcea) | Komposteerimisjaam | Ühtekuuluvusfond (endine ISPA) |

Edelapiirkond (Rumeenia) | Integreeritud olmejäätmete käitlemise süsteem (Râmnicu Vâlcea) | Prügila | Ühtekuuluvusfond (endine ISPA) |

ERFi täiendavad rakenduskavad, mille kontrollimisel taristuid ei auditeeritud

Kataloonia (Hispaania) | Kataloonia ühtne programmdokument 2000–2006 |

Andaluusia (Hispaania) | Andaluusia rakenduskava 2000–2006 |

Castilla La Mancha (Hispaania) | Castilla la Mancha rakenduskava 2000–2006 |

Madriidi piirkond (Hispaania) | Madriidi piirkonna ühtne programmdokument 2000–2006 |

Madeira (Portugal) | Madeira rakenduskava 2000–2006 |

Sitsiila (Itaalia) | Sitsiilia rakenduskava 2000–2006 |

--------------------------------------------------

IV LISA

RAKENDATUD TOETUSMÄÄRADE VÕRDLUS TOETUSMÄÄRADEGA, MILLE PUHUL ARVESTATAKSE KODUMAJAPIDAMISTE KAETAVATE TEGEVUSKULUDE TASET

Allikas: Euroopa Kontrollikoja andmed, mis põhinevad komisjoni ja liikmesriigi tasandil saadaolevatel andmetel.

Taristu | Tasudest kaetavad kulud kokku | Tasudest kaetavad tegevuskulud | Rakendatud toetusmäär | Kavandatud toetusmäär [3] | Vaatlusaasta |

ES-CA1 | 40% | 42% | 80% | 50% | 2010 |

ES-CA2 | 56% | 59% | 80% | 50% | 2010 |

ES-CA3 | 76% | 80% | 80% | 50% | 2010 |

IT-SA1 | 78% | 84% | 50% | 40% | 2009 |

IT-SA2 | 77% | 83% | 50% | 40% | 2009 |

IT-SA3 | 78% | 84% | 50% | 40% | 2009 |

IT-PU1 | 96% | 100% | 50% | 40% | 2009 |

IT-PU2 ja 3 | 85% | 91% | 50% | 40% | 2009 |

IT-PU4 | Andmed puuduvad. Projekt ei olnud auditi ajal käigus. |

ES-AN1 | Andmed puuduvad. Sorteerimisjaama tegevus- ja amortisatsioonikulud katavad ettevõtted, mis pakendid turule tõid. |

ES-AN2 ja 3 | 83% | 88% | 80% | 50% | 2009 |

PT-LVT1 | 55% | 66% | 75% | 50% | 2010 |

PT-LVT2 [1] | 0% | 0% | 50% | 50% | 2010 |

PT-NO1 ja 2 | 27% | 33% | 75% | 50% | 2010 |

PT-NO3 | 73% | 88% | 75% | 50% | 2010 |

PT-NO4 | 68% | 82% | 50% | 50% | 2010 |

PT-NO5 ja 6 | 24% | 29% | 85% | 50% | 2010 |

RO-PN1, 2 ja 3 | No info | 73% | 75% | 50% | 2010 |

RO-RV1 ja 2 | No info | 89% [2] | 75% | 50% | 2010 |

[1] Kontrollikoda sai andmed kolmest küsitletud omavalitsusest kahelt.

[2] Ei sisalda prügila ja komposteerimisjaama tegevuskulusid.

[3] Põhineb dokumendil Technical paper 1 - Application of the polluter pays principle - Differentiating the rates of Community assistance for Structural Funds, Cohesion Fund and ISPA infrastructure operations ( 6.12.1999). Dokumendis esitatakse ettepanek kohaldatavate toetusemäärade kohta.

--------------------------------------------------