Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamine

(2021/C 93/09)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (1) artiklile 98 kahe kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

TOOTESPETSIFIKAADI MUUTMISE TAOTLUS

„Iaşi“

PDO-RO-A0139-AM01

Taotluse esitamise kuupäev: 12.12.2014

1. Muudatuse suhtes kohaldatavad eeskirjad

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikkel 105 – oluline muudatus

2. Muutmise kirjeldus ja põhjused

2.1. Päritolunimetuse määratletud piirkonna laiendamine, laiendades tootmispiirkonda

Kirjeldus ja põhjused

Iași maakonnas on viinamarjakasvatusi, mis asuvad Iași linna (kaitstud päritolunimetuse „Iași“ määratletud piirkond) läheduses, st 10–40 km kaugusel ida-, kagu- ja kirdesuunas, Probota, Țigănași, Andrieșeni, Bivolari, Trifești ja Roșcani kommuunides. Nende paikkondade mullastik ja kliimatingimused on samasugused kui Iași piirkonnas, kus toodetakse kvaliteetveine kaitstud päritolunimetusega „Iași“.

Kuna paikkondade klimaatilised ja geoloogilised tingimused on sarnased, tuleb need lisada kaitstud päritolunimetusega „Iași“ veinide tootmispiirkonda, et viinamarjaistandustes võiks toota kaitstud päritolunimetusega „Iași“ tootmispiirkonnale iseloomulike ja autentsete omadustega veini.

Täielik ja täpne määratletud piirkond on järgmine:

Copou allnimetus:

— Iași linn, Copou ringkond;

— Aroneanu kommuun, Aroneanu, Șorogari, Aldei ja Dorobanți külad;

— Rediu kommuun, Rediu, Breazu, Tăutești ja Horlești külad;

— Movileni kommuun, Movileni, Potângeni ja Iepureni külad.

Buciumi allnimetus:

— Iași linn, Buciumi ringkond;

— Tomești kommuun, Tomești, Goruni, Chicerea ja Vlădiceni külad;

— Bârnova kommuun, Pietrăria, Cercu, Vișani ja Pǎuni külad;

— Ciurea kommuun, Ciurea ja Hlincea külad.

Uricani allnimetus:

— Miroslava kommuun, Uricani, Miroslava, Vorovești, Balciu, Brătuleni ja Cornești külad;

— Horlești kommuun, Horlești ja Bogdănești külad;

— Valea Lupului kommuun, Valea Lupului küla;

— Leţcani kommuun, Leţcani küla;

— Dumești vald, Dumești küla;

— Podu Iloaiei linn.

Probota allnimetus:

— Probota kommuun: Probota ja Perieni külad;

— Ţigănaşi kommuun: Țigănași, Cârniceni, Stejării ja Mihail Kogălniceanu külad;

— Bivolari kommuun: Bivolari, Soloneți, Traiani, Buruienești ja Tabăra külad;

— Andrieşeni kommuun: Andrieșeni, Glăvănești, Fântânele ja Spineni külad;

— Trifeşti kommuun: Trifești küla;

— Roşcani kommuun: Roșcani ja Rădeni külad. Muudatus mõjutab tootespetsifikaadi III peatükki ja koonddokumendi punkti 1.6.

2.2. Uute kasvatatavate veiniviinamarjasortide lisamine lubatud peamiste sortidena

Kirjeldus ja põhjused

Lubatud peamiste sortide loetellu lisati veiniviinamarjasordid ‘Riesling de Rhin’, ‘Golia’, ‘Tămâioasă românească’, ‘Șarba’, ‘Busuioacă de Bohotin’ ja ‘Arcaș’. Nende sortide lisamisel säilib kaitstud päritolunimetusega veinide „Iași“ kvaliteet ja eripära.

Mõned Iași piirkonna ilmastikutingimused, näiteks augustis algav küpsemise faas (veraison) ning viinamarjade aeglaselt küpsemine kuni septembri lõpuni, mil need on veidi üleküpsenud, samaaegselt väärishallituse tekkega, on soodsad sortidele ‘Riesling de Rhin’, ‘Tămâioasă românească’ ja ‘Sarba’, mis koguvad 195–210 g/l (septembri lõpus) ja üleküpsemise korral koguni 230 g/l suhkrut. Selle piirkonna eripära on see, et eriti noortel veinidel on rohelise õuna, greibi ja virsiku värske aroom, veinid on elavad ja üsna suure happesusega. Lõunapoolsetel nõlvadel, kus päikesevalgusega kokkupuude on pikaajaline ja mullaviljakus keskmine, saavutavad aromaatsed sordid (eriti sort ‘Busuioacă de Bohotin’, mis suudab koguda 185–200 g/l suhkrut) täieliku küpsuse ilma liigselt üleküpsemata ning viinamarjad kohanevad piirkonna tingimustega paremini.

Muudetakse koonddokumendi punkti 1.7 ja tootespetsifikaadi IV peatükki.

2.3. Viide uute veiniviinamarjasortide ja nende saagikuse kohta

Kirjeldus ja põhjused

Võttes arvesse uute veiniviinamarjasortide kasutuselevõttu, on tootespetsifikaadis märgitud nende viinamarjasortide maksimaalne saagikus, mida on lubatud kasutada kaitstud päritolunimetusega „Iași“ veinide tootmiseks.

Muudetakse koonddokumendi punkti 1.5.2 ja tootespetsifikaadi V peatükki.

2.4. Viide inimtegureid käsitlevatele andmetele

Kirjeldus ja põhjused

Selleks et tagada KPNi puhul kehtivate õigusaktide järgimine, tuleb lisada teave asjaomaste inimtegurite kohta, mis mõjutavad kaitstud päritolunimetusega „Iași“ veinide eripära.

Viinamarjade kasvatamisel kasutatakse rohevõtteid (üheõlaline Guyot' / kaheõlaline Guyot' / üksiknöörpuu lõikus, poolkõrge viinapuude kujundamismeetodi valimine ja võrsete eemaldamine varrelt). Rohevõtete kasutamise tulemusena saavutatakse tasakaal lehemassi ja saagikuse vahel, et suhkruid koguneks rohkem ja säiliks suur happesus (lehepinna vähendamine aitab vähendada hapete lagunemist kuumuse ja valguse toimel).

Parim aeg saagikoristuseks määratakse kindlaks viinamarjade sordi ja küpsuse põhjal, eesmärgiga saavutada happesuse, suhkrute ja aroomide tasakaal.

Virde selitamine toimub flotatsiooni teel, mis võimaldab suuri virdekoguseid pidevalt selitada ja stabiliseerida, kuna kvaliteetse virde saamiseks on oluline vähendada tahkete osakeste ja fenoolsete ühendite sisaldust. Enne alkoholkäärimise algust lisatakse värskele viinamarjavirdele valitud pärmseened ning kasutatakse käärimise aktivaatoreid, mis aktiveerivad ja reguleerivad alkoholkäärimist ja järelkäärimist.

Ensüümide kasutamine nõrutamisel võimaldab punase veini puhul ekstraheerida kiiresti pigmente ja tanniine ning aromaatsete viinamarjade puhul parandada aromaatsete ainete eraldumist.

Sortide ‘Fetească neagră’ või ‘Cabernet Sauvignon’ pressimisjääkide ja virde segule lisatud ensüümid lagundavad pektiini ja rakukestas sisalduvaid tselluloosiühendeid, parandades seeläbi pigmentide eraldumist.

Viinamarjasortide ‘Muscat Ottonel’, ‘Busuioacă de Bohotin’ ja ‘Traminer roz’ pressimisjääkide ja virde segule lisatud ensüümid lagundavad pektiini ja rakukestas sisalduvaid tselluloosiühendeid, parandades seeläbi aromaatsete ainete eraldumist. Teatavaid ensüüme kasutatakse ka aromaatsete ainete vabastamiseks üleküpsenud või hallitanud viinamarjadest valmistatavate veinide puhul.

Muudetakse koonddokumendi punkti 1.8 ja tootespetsifikaadi II peatükki.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Iaşi

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Valgete ja roosade veinide analüütilised ja organoleptilised omadused

Valged veinid on õlgkollased või intensiivsed kollased, roheka varjundiga kollased, ere- või sidrunkollased ning roosadel veinidel võib täheldada roosast sibulakoore värvuseni varieeruvaid varjundeid. Neil on roheliste tsitrusviljade ja leedriõite, roosilehtede, basiiliku õite ja greibi intensiivne lõhn ning põldlillede õrn aroom, kerge laagerdumise korral on neil ka värskelt niidetud heina ja mee nüansid.

Maitse poolest on valged veinid õlised, laagerdumisel muutub maitse kergelt eeterlikuks, roheliste õunte, greibi, virsiku, mee ja värskelt niidetud rohu lõhnaga, suure värskusega noore veini korral, lillelise iseloomuga ja mõnikord mõõdukalt hapukad, puuviljalised, meeldiva mineraalse järelmaitse ning tsitruselise ja rohuse nüansiga, mis annavad neile veinidele elavuse.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) 15,00 Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 11 Minimaalne üldhappesus 4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 25 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 250

Analüütilised ja organoleptilised omadused – punased veinid

Punased veinid on punakaspruunid, intensiivsed purpurpunased, sügavpunased kuni erkpunased või rubiinpunased, mõrude mustade kirsside ja hapukirsside erilise lõhnaga, suitsutamata kuivatatud ploomide tõeliste lillenüanssidega, neil on küpsete punaste metsamarjade (punased sõstrad, jõhvikad, põldmurakad, mustikad) aroom, õrn vanillimaitse laagerdumisel ja lilleline bukett, mis meenutab värskeid puuvilju ja viinamarju küpsemise faasis.

Maitse on sametine, ilma liigse kibeduseta, tasakaalustatud, ühtlane, kauakestev, ürdine ja kootavate tanniinidega, mis aja jooksul tasakaalustuvad.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) 15,00 Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 11 Minimaalne üldhappesus 4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 25 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 200

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistustavad

Viljelustavad

Roheline korje – viinamarjakobarate arvu vähendamine küpsemise faasis, kui võimalik saagikus ületab spetsifikaatides lubatud maksimumpiiri.

Kastmine on lubatud üksnes põuastel aastatel ning ONVPV (riiklik viinamarja- ja veiniamet) loal, kui veesisaldus 100 cm sügavuselt langeb alla 50 % AHIst (aktiivne niiskusintervall), kohaldades mõistlikku kastmisstandardit (400–600 m3 hektari kohta).

b. Maksimaalne saagikus

— sordid ‘Muscat Ottonel’, ‘Sauvignon’, ‘Pinot gris’, ‘Chardonnay’, ‘Traminer roz’, ‘Golia’, mis on koristamise ajal täielikult küpsed 9 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

— sordid ‘Cabernet Sauvignon’, ‘Pinot noir’, ‘Fetească neagră’, mis on koristamise ajal täielikult küpsed 9 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

— sordid ‘Tămâioasă românească’, ‘Busuioacă de Bohotin’, ‘Arcaş’, mis on koristamise ajal täielikult küpsed 10 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

— sordid ‘Merlot’, ‘Riesling italian’, ‘Ftească albă’, mis on koristamise ajal täielikult küpsed 11 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

— sordid ‘Riesling de Rhin’, ‘Şarba’, mis on koristamise ajal täielikult küpsed 12 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

— sordid ‘Muscat Ottonel’, ‘Sauvignon’, ‘Pinot gris’, ‘Chardonnay’, ‘Traminer roz’, mis on koristamise ajal täielikult küpsed 60 hektoliitrit hektari kohta

— sordid ‘Fetească regală’, ‘Aligoté’, ‘Băbească neagră’, mis on koristamise ajal täielikult küpsed 13 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

— sordid ‘Golia’, ‘Cabernet Sauvignon’, ‘Pinot noir’, ‘Fetească neagră’, mis on koristamise ajal täielikult küpsed 60 hektoliitrit hektari kohta

— sordid ‘Tămâioasă românească’, ‘Busuioacă de Bohotin’, mis on koristamise ajal täielikult küpsed 68 hektoliitrit hektari kohta

— sordid ‘Merlot’, ‘Arcaș’, ‘Riesling italian’, ‘Ftească albă’, mis on koristamise ajal täielikult küpsed 72 hektoliitrit hektari kohta

— sordid ‘Riesling de Rhin’, ‘Şarba’, mis on koristamise ajal täielikult küpsed 82 hektoliitrit hektari kohta

— sordid ‘Fetească regală’, ‘Aligoté’, ‘Băbească neagră’, mis on koristamise ajal täielikult küpsed 85 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Iași maakond:

Copou allnimetus

— Iași linn, Copou ringkond;

— Aroneanu kommuun, Aroneanu, Șorogari, Aldei ja Dorobanți külad;

— Rediu kommuun, Rediu, Breazu, Tăutești ja Horlești külad;

— Movileni kommuun, Movileni, Potângeni ja Iepureni külad.

Buciumi allnimetus

— Iași linn, Buciumi ringkond;

— Tomești kommuun, Tomești, Goruni, Chicerea ja Vlădiceni külad;

— Bârnova kommuun, Pietrăria, Cercu, Vișani ja Pǎuni külad;

— Ciurea kommuun, Ciurea ja Hlincea külad.

Uricani allnimetus

— Miroslava kommuun, Uricani, Miroslava, Vorovești, Balciu, Brătuleni ja Cornești külad;

— Horlești kommuun, Horlești ja Bogdănești külad;

— Valea Lupului kommuun, Valea Lupului küla;

— Lețcani kommuun, Lețcani küla;

— Dumești vald, Dumești küla;

— Podu Iloaiei linn.

PROBOTA allnimetus

— Probota kommuun, Probota ja Perieni külad;

— Ţigănaşi kommuun, Ţigănaşi, Cârniceni, Stejării ja Mihail Kogălniceanu külad;

— Bivolari kommuun, Bivolari, Soloneţi, Traiani, Buruieneşti ja Tabăra külad;

— Andrieşeni kommuun, Andrieşeni, Glăvăneşti, Fântânele ja Spineni külad;

— Trifeşti kommuun, Trifeşti küla;

— Roşcani kommuun, Roşcani ja Rădeni külad.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

‘Aligoté B’ – ‘Plant de trois’, ‘Plant gris’, ‘Vert blanc’, ‘Troyen blanc’

‘Arcaș N’

‘Busuioacă de Bohotin Rs’ – ‘Schwarzer Muscat’, ‘Muscat fioletovâi’, ‘Muscat violet cyperus’, ‘Tămâioasă violetă’

‘Băbească neagră N’ – ‘Grossmuttertraube’, ‘Hexentraube’, ‘Crăcana’, ‘Rară neagră’, ‘Căldăruşă’, ‘Serecsia’

‘Cabernet Sauvignon N’ – ‘Petit Vidure’, ‘Bourdeos tinto’

‘Chardonnay B’ – ‘Gentil blanc’, ‘Pinot blanc’‘Chardonnay’

‘Fetească albă B’ – ‘Păsărească albă’, ‘Poama fetei’, ‘Mädchentraube’, ‘Leanyka’, ‘Leanka’

‘Fetească neagră N’ – ‘Schwarze Mädchentraube’, ‘Poama fetei neagră’, ‘Păsărească neagră’, ‘Coada rândunicii’

‘Fetească regală B’ – ‘Königliche Mädchentraube’, ‘Königsast’, ‘Kiralyleanka’, ‘Dănășană’, ‘Galbenă de Ardeal’

‘Golia B’

‘Merlot N’ – ‘Bigney rouge’

‘Muscat Ottonel B’ – ‘Muscat Ottonel blanc’

‘Pinot Gris G’ – ‘Affumé’, ‘Grauer Burgunder’, ‘Grauburgunder’, ‘Grauer Mönch’, ‘Pinot cendré’, ‘Pinot grigio’, ‘Ruländer’

‘Pinot Noir N’ – ‘Blauer Spätburgunder’, ‘Burgund mic’, ‘Burgunder roter’, ‘Klăvner Morillon Noir’

‘Riesling de Rhin B’ – ‘Weisser Riesling’, ‘White Riesling’

‘Riesling italian B’ – ‘Olasz Riesling’, ‘Olaszriesling’, ‘Welschriesling’

‘Sauvignon B’ – ‘Green sauvignon’

‘Traminer Rose Rs’ – ‘Rosetraminer, ‘Savagnin Rose’, ‘Gewürztraminer’

‘Tămâioasă românească B’ – ‘Rumanische Weihrauchtraube’, ‘Tamianka’

‘Șarba B’

8. Seos(t)e kirjeldus

Seos geograafilise piirkonnaga

Üksikasjalik teave geograafilise piirkonna kohta

Viinamarjaistandus asub Moldova platoost kirdes, Moldova tasandiku ja Kesk-Moldova platoo kokkupuutealal, mille piiriks on Iași mäeahelik. Kliima on mõõdukas kontinentaalne äärmuslike mõjudega, mis on tingitud asukohast Moldova platoo mõõduka kontinentaalse kliima ja Moldova tasandiku äärmusliku kontinentaalse kliima kokkupuutepunktis.

Määratletud piirkond hõlmab viinamarjaistandusi, mis asuvad Moldova (S-E) künklikes piirkondades ja üleminekuahelikul Moldova platoo lõunaosas (Repedea mägi), mis on avaneb Pruti jõe poole (Tomeşti – Bohotini sektor). Piirkonnas on mitu viinamarjakasvatuskeskust, näiteks Copou-Şorogari, Galata, Uricani, Bucium, Comarna ja Tomeşti, ning põhja- ja kirdeosas ligikaudu 40 km kaugusel Iasi linnast on veel kaks viinamarjakasvatuskeskust, kus on soodsad viinamarjakasvatustingimused ning kus kasvavad sellised kvaliteetveini sordid nagu ‘Probota’ ja ‘Plugari’.

Viinamarjaistanduses saadakse parim saak päikesepaistelistel platoodel ja lisajõgede uuristatud orgudes, mille põhjapoole avanevaid nõlvu kaitsevad põhjast või kirdest tulevad õhumassid ning fööniefekt, mille tekitavad lõunast ja läänest saabuvad õhumassid, mis laskuvad kõrgelt platoolt Bahlui ja Pruti kurude poole.

Viinamarjaistandused asuvad ka Iași mäeaheliku ning Kesk-Moldova platoo põhja- ja kirdeserva vahele uuristatud orgude põhjas, lisaks katavad suured viinamarjaistandused künklikke alasid lisajõgede vahel.

Toote üksikasjad

Valgete veinide värvus varieerub õlgkollasest kuni rohekate varjunditega kollaseni, sel on intensiivne tsitruse- ja greibiaroom, mõnikord laagerdumise ajal kergelt lilleline mee varjundiga. Maitse poolest on need õlised, noorte veinide puhul tavaliselt värsked, mõõduka happesusega, puuviljaliste ja mõnikord mineraalsete nüanssidega, mis annavad neile elavuse. Mõõdukas laagerdumine säilitab sordi värskuse.

Punastel veinidel on eriline mõru musta kirsi ja hapukirsi ning suitsutamata ploomide lõhn, laagerdumisel tekib õrn vanillimaitse. Neil on erepunase ja valdavalt rubiinpunase varjund, sametine maitse, need on kergelt kootavad, ühtlased, hästi tasakaalustatud kootava toimega tanniinidega, täidlased, ümarad ning eelkõige küpsete metsamarjade (sõstrad, põldmurakad, mustikad) eriomase lõhnaga.

Inimtegurid

Viinamarjade kasvatamisel kasutatakse veinide kvaliteedi tagamiseks rohevõtteid (üheõlaline Guyot' / kaheõlaline Guyot' / üksiknöörpuu lõikus, poolkõrge viinapuude kujundamismeetodi valimine ja võrsete eemaldamine varrelt). Rohevõtete kasutamise tulemusena saavutatakse tasakaal lehemassi ja saagikuse vahel, et suhkruid koguneks rohkem ja säiliks suur happesus (lehepinna vähendamine aitab vähendada hapete lagunemist kuumuse ja valguse toimel).

Parim aeg saagikoristuseks määratakse kindlaks viinamarjade sordi ja küpsuse põhjal, eesmärgiga saavutada happesuse, suhkrute ja aroomide tasakaal.

Virde selitamine toimub flotatsiooni teel, mis võimaldab suuri virdekoguseid pidevalt selitada ja stabiliseerida, kuna kvaliteetse virde saamiseks on oluline vähendada tahkete osakeste ja fenoolsete ühendite sisaldust.

Enne alkoholkäärimise algust lisatakse värskele viinamarjavirdele valitud pärmseened ning kasutatakse käärimise aktivaatoreid, mis aktiveerivad ja reguleerivad alkoholkäärimist ja järelkäärimist.

Mitmesuguste ensüümide kasutamine võimaldab punase veini puhul ekstraheerida kiiresti pigmente ja tanniine ning aromaatsete viinamarjade puhul parandada aroomide eraldumist, et need tuleksid esile toodetud veinides.

Sortide ‘Fetească neagră’ või ‘Cabernet Sauvignon’ pressimisjääkide ja virde segule lisatud ensüümid lagundavad pektiini ja rakukestas sisalduvaid tselluloosiühendeid, parandades seeläbi pigmentide eraldumist.

Sortide ‘Muscat Ottonel’, ‘Busuioacă de Bohotin’ ja ‘Traminer roz’ pressimisjääkide ja virde segule lisatud ensüümid lagundavad pektiini ja rakukestas sisalduvaid tselluloosiühendeid, parandades seeläbi aromaatsete ainete eraldumist. Ensüüme kasutatakse ka aromaatsete ainete vabastamiseks üleküpsenud või hallitanud viinamarjadest valmistatavate veinide puhul.

Seos geograafilise piirkonnaga – määravad tegurid

Viinamarjaistanduses saadakse parim saak päikesepaistelistel platoodel ja lisajõgede uuristatud orgudes, mille põhjapoole avanevaid nõlvu kaitsevad põhjast või kirdest tulevad õhumassid ning fööniefekt, mille tekitavad lõunast ja läänest saabuvad õhumassid, mis laskuvad kõrgelt platoolt Bahlui ja Pruti kurude poole.

Viinamarjaistandused asuvad ka Iași mäeaheliku ning Kesk-Moldova platoo põhja- ja kirdeserva vahele uuristatud orgude põhjas, lisaks katavad suured viinamarjaistandused künklikke alasid lisajõgede vahel.

Pietrărie ja Tomești piirkonnas, mis asub Buciumi mägedest kaugemal, kasvatatakse kvaliteetveinide jaoks sobivaid sorte nagu ‘Aligote’, ‘Fetească albă’ ja ‘Muscat Ottonel’. Valdavalt kohalikud viinamarjasordid nagu ‘Fetească albă’, ‘Fetească regală’ ja ‘Fetească neagră’ ning sordid ‘Aligoté’, ‘Muscat Ottonel’ ja ‘Merlot’ annavad kaitstud päritolunimetusega veinidele „Iași“ omapärase nüansi. Erilist tähelepanu väärib nendest sortidest valmistatud veinide värskus, mis on tingitud viinamarjaistanduse asukohast 45° laiuskraadist põhja pool, kus suvine kuumus ei ole piisav, et mõjutada esmast aroomi.

Tänu lõunapoolsele asukohale ning Pruti ja Jijia jõgede suunas laskuvatele nõlvadele on Probota piirkonna keskosas asuvates viinamarjaistandustes kliima soojem ja päikesevalgust rohkem. Soodsat mõju avaldavad ka maastikku lõikuvate harujõgede (Frasin, Perieni ja Plopu) sängid, mille nõlvadel on eraldatud viinamarjaistandusi, ning Pruti ja Jijia orgusid ümbritsevad mäetipud.

Piirkonnas on leostunud mustmullad, hallmullad, regosoolid ja antroopsed mullad, millest ülekaalus on leostunud mustmullad, mis annavad veinidele tavaliselt suure happesuse.

Aastaajad eristuvad selgesti: talved on karmid ja suhteliselt kuivad, suved kõrvetavalt kuumad ja sageli põuased, kevaded mõõdukalt soojad ja sajused ning sügised leebed ja valdavalt pilvitud. Lisaks nendele teguritele on piirkonnale iseloomulik suur summaarne päikesekiirguse hulk, mis sõltub nõlvade asendist ilmakaarte suhtes, stabiilne õhutemperatuur kasvuperioodil ning viinamarjade küpsemiseks sobilikud ilmastikutingimused V ja VI perioodil. See võimaldab toota kvaliteetveine, mis säilitavad oma iseloomuliku värskuse ja mõõduka kuni suure happesuse ning milles lillenüansid ja tanniinid on tasakaalus.

9. Olulised lisatingimused

Turustustingimused

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

märgistusel peab olema näidatud veini tüüp vastavalt selle suhkrusisaldusele: kuiv, poolkuiv, poolmagus, magus.

Kui etiketil on märgitud konkreetse viinamarjaistanduse nimi või päritolu allnimetus (COPOU, BUCIUM, URICANI, PROBOTA), peavad veinid pärinema üksnes märgitud istandusest või piirkonnast.

Sõltuvalt tootja soovist võib kaitstud päritolunimetusele „Iași“ lisada ühe järgmistest viinamarjaistanduste nimetustest: ARONEANU, REDIU, ŞOROGARI, TOMEŞTI, GORUNI, VLĂDICENI, PIETRĂRIA, VIŞAN, DEALUL DOAMNEI, DOI PERI, MIROSLAVA, URIC, VOROVEŞTI, BALCIU, BRĂTULENI, CORNEŞTI, HORLEŞTI, BOGDĂNEŞTI, COASTA MORII.

Link tootespetsifikaadile

http://onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_doc_iasi_modificat_cf_cererii_1326_1335_2014_pentru_notificarea_com_07.01.2020_no_track_changes.pdf

(1) ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.