Viiendaks teeb komisjon koos Euroopa standardiorganisatsioonidega tööd lahenduste leidmiseks ja püüab seada selged eesmärgid, et muuta ELi õigusaktide rakendamist toetavate standardite väljatöötamise iga etapp kiiremaks. See eeldab kõigi osapoolte suuremaid jõupingutusi. See hõlmab värskelt väljatöötatud standardite suuremat kooskõla ELi õigusega, et lihtsustada nende õigeaegset vastuvõtmist. Ühtlasi peavad Euroopa standardiorganisatsioonid selleks vähendama aega, mis jääb harmoneeritud standardi vastuvõtmise ja selle ametliku komisjonile üleandmise vahele. Kuigi üleandmise ja viite Euroopa Liidu Teatajas avaldamise vahele jääv aeg vähenes 2020. ja 2021. aastal, jätkab komisjon tööd ka standardite kiirema avaldamise nimel, täites samal ajal oma kohustust kontrollida, kas standardid vastavad ELi õiguse nõuetele.

Neljandaks loob komisjon tehnilisel tasandil ELi standardimise tippkeskuse, et paremini koordineerida ja ära kasutada praegu komisjoni, ELi asutuste ja ühisettevõtete vahel hajutatud standardimise alaseid eksperditeadmisi. Tippkeskus teeb liikmesriikidega tihedat koostööd, et olla valmis tulevasteks standardimisvajadusteks, toetada prioriteetsetes standardimisvaldkondades tehtavat tööd ja hoida silma peal rahvusvahelisel standardimistegevusel. Tänu tippkeskusele saab paremini reageerida avaliku sektori taotlustele töötada välja suuniseid ja spetsifikatsioone sellistes valdkondades nagu eID, e-valitsus ja Euroopa plokiahelateenuse taristu. Komisjon loob standardimisjuhi ametikoha, et juhtida tippkeskuse tööd ja tagada komisjonis mitmesuguste standardimistoimingute üldine järelevalve ja koordineerimine.

Kolmandaks käivitab komisjon koos kõrgetasemelise foorumiga kehtivate standardite läbivaatamise, et teha kindlaks vajadus teha muudatusi või töötada välja uued standardid, et saavutada Euroopa rohelise kokkuleppe ja Euroopa digikümnendi eesmärgid ning toetada ühtse turu vastupidavust.

Teiseks koondab uus kõrgetasemeline foorum liikmesriikide, Euroopa standardiorganisatsioonide ja riikide standardiorganisatsioonide, tööstuse, kodanikuühiskonna ja teadusringkondade esindajaid, et aidata prioriteete seada, anda nõu tulevaste standardimisvajaduste kohta, koordineerida Euroopa huvide tulemuslikku esindamist (rahvusvahelistel) standardimisfoorumitel ja tagada, et Euroopa standardimistoimingud vastavad vajadusele muuta ELi majandus rohelisemaks, digitaalsemaks, õiglasemaks ja vastupidavamaks. Ühtlasi teeb foorum tööd selle nimel, et parandada standardites kajastuvaid tehnilisi teadmisi ja oskusi. Eraldi alamrühmad viivad edasi operatiivtasandil toimuvat tööd. Kõrgetasemeline foorum teeb tihedat koostööd olemasolevate eksperdirühmadega, nagu tööstusfoorum, andmeinnovatsiooni nõukogu, tööstusliidud ja Euroopa julgeoleku-uuringute foorum. Sedasi saab standardimiskogukond reageerida kiiremini ja paremas kooskõlas uuendajate ja kasutajate vajadustega. Euroopa Parlamendi ja nõukogu kaasamine ELi standardimise prioriteetide üle peetavatesse aruteludesse on oluline, et tagada poliitiline kooskõla, ning selle hõlbustamiseks korraldatakse igal aastal kõrgetasemeline üritus.

Seepärast peab Euroopa Liit tegelema lisaks praegu tööstuse eri ökosüsteemides toimuvale standardimisele ka kriitilise tähtsusega kiireloomulise standardimisega valdkondades, kus lähiaastatel vajatakse standardeid, et hoida ära strateegilisi sõltuvusi ja anda märku ELi ülemaailmsest juhtpositsioonist rohe- ja digitehnoloogia vallas. Lähtudes ajakohastatud tööstusstrateegia strateegiliste sõltuvuste analüüsist ja sisendist, mida sidusrühmad on esitanud tööstusliitude kaudu, on kindlaks tehtud, et kiiremas korras on vaja standardid välja töötada järgmistes strateegilistes valdkondades: standardid, mis aitaksid üle saada COVID-19 vaktsiinide ja ravimite tootmise praegustest takistustest; standardid, mis toetaksid kriitilise tähtsusega tooraine ringlussevõttu; standardid, mis toetaksid saastevaba vesiniku väärtusahela kasutuselevõttu; standardid, mis toetaksid vähese CO2 heitega tsemendi tootmist, arvestades selle suurt heitkoguste vähendamise potentsiaali; kiipide turvalisuse, autentsuse ja usaldusväärsuse sertifitseerimise standardid ning andmestandardid, mis parandaksid andmete koostalitlusvõimet, andmete jagamist ja taaskasutamist, et toetada ühtset Euroopa andmeruumi.

Euroopa standardimine on küll olnud ELi ühtse turu loomise edulugu, kuid standardite strateegilist olulisust ei ole piisavalt tunnustatud, mis võib maksma minna ELi juhtpositsiooni standardite kehtestamisel. See peab muutuma. Võttes arvesse tegevuskava kohta saadud tagasisidet, tehakse strateegias ettepanek rea meetmete kohta, millega seada standardid uuesti ELi vastupidava, rohelise ja digitaalse ühtse turu keskmesse ning tugevdada Euroopa standardimissüsteemi rolli maailmas.

Euroopa konkurentsivõime, tehnoloogiline suveräänsus, võime vähendada sõltuvust ja kaitsta ELi väärtusi, kaasa arvatud meie sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid eesmärke, oleneb sellest, kui edukad on eurooplased standardimises rahvusvahelisel tasandil. Selleks pole vaja mitte ainult tööstuse ja teadusasutuste tugevaid standardimisoskusi, vaid Euroopa standardimine peab muutuma kergemini kohandatavaks, paindlikumaks ja fokusseeritumaks, et standardimisvajadusteks valmis olla.

Standardid on ELi ühtse turu keskne element. Viimase 30 aasta jooksul on Euroopa standardimissüsteemis loodud üle 3600 harmoneeritud standardi, mis võimaldavad ettevõtetel tõendada vastavust ELi õigusele, ning lisaks on koostatud ohtralt muid Euroopa standardeid ja tehnilisi kirjeldusi, et edendada koostalitlusvõimet, ELi kodanike ohutust ja keskkonnakaitset. Ettevõtetel ja tarbijatel on olnud Euroopa standarditest palju kasu – need on loonud ettevõtetele ühtsel turul võrdsed tingimused ja suurendanud tarbijate kindlustunnet.

Äriteenuste vallas on seni edasi liigutud suhteliselt aeglaselt ja teenuste standardid moodustavad alles kõigest 2 % kõigist Euroopa standarditest. Komisjon on liikunud edasi selliste kõige asjakohasemate valdkondade hindamisel, kus harmoneeritud standardid võiksid parandada konkurentsivõimet ja vähendada turutõkkeid, sh kõrgtehnoloogilise tootmise ja ehitamise teenuste standardid. Komisjon suhtleb sidusrühmadega, et selle äriteenuste valdkonnas tehtava tööga edasi liikuda.

Veel üks valdkond, mida komisjon koos sidusrühmadega hindama hakkab, on avalikud hanked kui vahend, millega edendada innovaatiliste, roheliste ja digitaalsete toodete standardite kasutuselevõttu.

Komisjon kavatseb teha järgmist: ·võtta koos Euroopa standardiorganisatsioonide, sidusrühmade ja muude partneritega viivitamata ette kindlakstehtud kiiret standardimist nõudvad küsimused seoses COVID-19 vaktsiinide ja ravimite tootmise, kriitilise tähtsusega tooraine ringlussevõtu, saastevaba vesiniku väärtusahela, vähese CO2 heitega tsemendi tootmise, kiipide sertifitseerimise ja andmestandarditega; ·luua kõrgetasemelise foorumi, mis aitaks komisjonil olla valmis tulevasteks standardimisprioriteetideks ja suhtleks Euroopa Parlamendi ja nõukoguga, et kindlustada nende prioriteetide osas poliitiline üksmeel; ·võtta standardimisprioriteete alates 2022. aastast arvesse liidu standardimist käsitlevas iga-aastases töökavas; ·vaadata läbi kehtivad standardid, et teha kindlaks vajadus teha muudatusi või töötada välja uued standardid, et saavutada Euroopa rohelise kokkuleppe ja Euroopa digikümnendi eesmärgid ning toetada ELi ühtse turu vastupidavust; ·luua ELi standardimise tippkeskus, et koondada standardimisalaseid teadmisi, ja nimetada ametisse standardimisjuhi, kes juhiks selle võrgustiku tööd ja tagaks komisjoni järelevalve selle üle, et standardimistegevus oleks kooskõlas ELi poliitiliste eesmärkide ja strateegiliste huvidega; ·teha koos Euroopa standardiorganisatsioonidega tööd konkreetsete lahenduste ja eesmärkide nimel, et kiirendada standardite väljatöötamist ja vastuvõtmist, rakendades konkreetseid lahendusi, et saavutada Euroopa Liidu Teatajas viitega avaldamiseks pakutavate standardite suurem järjepidevus.

III.Euroopa standardimissüsteemi ühtsuse, kaasavuse ja juurdepääsetavuse tagamine – hea valitsemistava põhimõtete kehtestamine

Euroopa standardiorganisatsioonidel, st Euroopa Standardikomiteel (CEN), Euroopa Elektrotehnika Standardikomiteel (CENELEC) ja Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituudil (ETSI) on Euroopa standardimissüsteemis privilegeeritud ja oluline koht: need on ainsad organisatsioonid, mis võivad teha tööd komisjoni väljastatud standardimistaotlustega. Selline roll tuleneb ELi seadusandja valikust taotleda neilt eraõiguslikelt organisatsioonidelt standardite ja standardimisdokumentide väljatöötamist vastavalt Euroopa standardimist käsitleva määruse (EL) nr 1025/2012 artiklile 10.

Euroopa standardiorganisatsioonide eristaatusega kaasneb ka vastutus. Standardid peavad varasemast enam kajastama lisaks tehnilistele elementidele ka ELi demokraatlikke väärtusi ja huve ning keskkonnahoidlikke ja ühiskondlikke põhimõtteid. Näiteks on küberturvalisuse või elutähtsa taristu vastupidavuse standarditel ka strateegiline mõõde. See on eriti oluline ELi ühtlustamisõigusaktide põhjal vastu võetavate harmoneeritud standardite puhul, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning mida Euroopa Kohus peab nende standardite tõlgendamisel ELi õiguse osaks . Tagamaks, et Euroopa standardimissüsteem selles küsimuses toimib, tuleks võtta meetmeid kindlustamaks, et see edendab ELi huve ja väärtusi.

Komisjon on mures, et Euroopa standardiorganisatsioonide, eeskätt ETSI praegustes otsustusprotsessides on teatavatel äriühingutel ebaproportsionaalne hääleõigus: mõnedel hargmaistel ettevõtjatel on kogunenud rohkem hääli kui kogu sidusrühmade kogukonda esindavatel organitel. Seepärast leiab komisjon, et kehtestada tuleb haldus- ja hea valitsemistava põhimõtted juhuks, kui Euroopa standardiorganisatsioonid tegutsevad Euroopa standarditaotluse põhjal ja töötavad välja standardeid, mida kasutatakse ELi kodanike huvides kehtestatud normidele vastavuse tõendamiseks.

Seepärast esitab komisjon täna ettepaneku määruse kohta, millega muudetakse määrust (EL) nr 1025/2012. Sellega nähakse ette, et komisjoni standardimistaotlustega tegelemiseks peab komisjoni esitatud taotluse alusel väljatöötatava standardi koostamise igas etapis olema otsustusõigus ELi ja EMP riikide standardiorganisatsioonide esindajatel. Kui tagatud on tasakaalustatud esindatus, mis hõlmab ühiskonna sidusrühmade osalemist riikide standardiorganisatsioonides, suureneb protsessi avatus, läbipaistvus ja kaasavus.

VKEd on innovatsiooni olulised edasiviijad ja standardite kasutajad. Samas tuleb parandada nende juurdepääsu standardite väljatöötamise protsessile ja standarditele. Määruse (EL) nr 1025/2012 artiklis 6 on sätestatud VKE-sõbralikumad tingimused (vaba juurdepääs standardite eelnõudele, juurdepääs riikide standardiorganisatsioonide tegevusele, standardite eritariifid jms).

Seepärast kutsub komisjon lisaks määruse (EL) nr 1025/2012 muutmisele Euroopa standardiorganisatsioone üles esitama 2022. aasta lõpuks ettepanekud, kuidas nad võiksid oma juhtimist ajakohastada. See peaks hõlmama tegelemist tööstushuvide ebaühtlase ja läbipaistmatu esindatusega ning VKEde, kodanikuühiskonna ja kasutajate kaasatuse suurendamist. Ühtlasi peaksid Euroopa standardiorganisatsioonid kaaluma tasuta juurdepääsu standarditele ja muudele standardimisdokumentidele. Komisjon on valmis pidama Euroopa standardiorganisatsioonidega konstruktiivset dialoogi olemasolevatel foorumitel, et aidata neil kirjeldatud eesmärk saavutada. Kui edusammud ei ole piisavad, kaalub komisjon vajaduse korral määruse (EL) nr 1025/2012 läbivaatamise ettepanekut. Komisjon alustab määruse (EL) nr 1025/2012 hindamist 2022. aasta teises kvartalis.

Riikide tasandil saab rohkem ära teha, et parandada juurdepääsu standardite väljatöötamisele ja standarditele endile. Seepärast käivitab komisjon ELi liikmesriikide ja rahvusvaheliste standardiorganisatsioonide vahel vastastikuste eksperdihinnangute andmise protsessi, et vahetada häid tavasid ja edendada uusi ideid selle kohta, kuidas soodustada VKE-sõbralikke tingimusi ning kaasata kogu liidus kodanikuühiskonda ja kasutajaid. Lisaks kavatseb komisjon ära kasutada olemasolevaid võrgustikke, sh Euroopa ettevõtlusvõrgustikku, et jõuda laiema VKEde kogukonnani ning korraldada koolitusi, teabeüritusi ja juhendmaterjali koostamist.

Hiljutiste õigusaktide ja komisjoni ettepanekutega on ette nähtud komisjoni õigus võtta konkreetsetel juhtudel rakendusaktidega vastu tehnilisi või ühtseid kirjeldusi. Arvestades seda, milline koht on harmoneeritud standarditel ELi ühtlustamisõigusaktides, on see võimalus lisatud tagavaralahendusena, et tagada tegutsemine avalikes huvides ka siis, kui harmoneeritud standardid puuduvad või on ebapiisavad. Et lähenemisviisid eri sektorites ei kujuneks liialt erinevaks, püüab komisjon luua kriteeriumide ja protsesside mõttes horisontaalse lähenemisviisi sellele, millal ja mis tingimustel võiks komisjonil olla õigus töötada rakendusaktidega välja ühiseid kirjeldusi juhul, kui see on asjaomaste õigusaktidega ette nähtud. See võiks kehtida näiteks siis, kui standardid hilinevad või protsess blokeeritakse, kuna sidusrühmade vahel pole üksmeelt. Käesolevas strateegias välja kuulutatud vastloodud ELi tippkeskus hakkab pakkuma nende kirjelduste väljatöötamiseks vajalikke tehnilisi teadmisi.

Komisjon: ·esitab seadusandliku ettepaneku muuta määrust (EL) nr 1025/2012 ning nimetab selles põhikriteeriumid, millest tuleb kinni pidada, kui tegeletakse määruse (EL) nr 1025/2012 artikli 10 kohase Euroopa standardimistaotlusega; ·esitab Euroopa standardiorganisatsioonidele üleskutse tulla 2022. aasta lõpuks välja ettepanekutega nende juhtimise ajakohastamiseks, et esindada täiel määral avalikke huve ja VKEde, kodanikuühiskonna ja kasutajate huve ning hõlbustada juurdepääsu standarditele; ·algatab määruse (EL) nr 1025/2012 hindamise, et analüüsida, kas määrus on veel eesmärgipärane; ·algatab liikmesriikide ja riikide standardiorganisatsioonide seas 2022. aasta lõpuks vastastikuse eksperdihinnangu andmise protsessi, et saavutada parem kaasatus (sh kodanikuühiskonna ja kasutajate osas) ja VKE-sõbralikud standardimistingimused; ·töötab välja horisontaalse lähenemisviisi tehniliste ja ühtsete kirjelduste väljatöötamiseks valdkondlike õigusaktide kohaste rakendusaktide abil.

IV.Ülemaailmsete standardite kehtestamine: ELi juhtpositsiooni toetamine põhitehnoloogiate eestvedamisel ja ELi põhiväärtuste edendamisel

Euroopa Liit on tavapäraselt olnud rahvusvahelises standardimises kogu maailmas suure mõjuga ja saavutanud häid tulemusi rahvusvaheliste standardite kohandamisel Euroopa standarditeks. Praegu on Euroopa ekspertidel ja riikide standardiorganisatsioonidel endiselt oluline roll, kuid geopoliitilised olud on viimastel aastatel märkimisväärselt muutunud: on asjaosalisi, kes püüavad end rahvusvahelises standardimises palju jõulisemalt maksma panna kui EL ning nende mõju rahvusvahelistes standardikomiteedes on kasvanud. ELi eesmärk on kujundada rahvusvahelisi standardeid kooskõlas oma väärtuste ja huvidega, kuid sellealane konkurents on kõva.

EL ja tema liikmesriigid peavad propageerima strateegilisemat lähenemisviisi rahvusvahelisele standardimisele eeskätt Rahvusvahelises Telekommunikatsiooni Liidus (ITU), Rahvusvahelises Standardiorganisatsioonis (ISO) ja Rahvusvahelises Elektrotehnikakomisjonis (IEC), aga ka muudes asjaomastes ülemaailmsetes partnerlustes, foorumitel ja konsortsiumides, et tagada ELi ülemaailmne konkurentsivõime, julgeolek ja avatud strateegiline autonoomia ning ELi võime edendada oma väärtusi.

ELi liikmesriigid, ELi standardiorganisatsioonid ja ELi tööstus ei koordineeri ega jaga ressursse piisavalt, et toetada Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) rahvusvahelise standardimise protsesse ja põhimõtteid, näiteks avatust, läbipaistvust ja konsensuspõhisust. See on toonud kaasa olukorra, kus näiteks sellistel tundlikel teemadel nagu liitiumakud, näotuvastus ja digiteisikud haaravad rahvusvahelistes tehnilistes komiteedes ohjad enda kätte maailma muud piirkonnad, kes propageerivad oma tehnoloogilisi lahendusi, mis ei sobi sageli kokku ELi väärtuste, poliitika ja õigusraamistikuga.

ELi liikmesriikide, riikide standardiorganisatsioonide ja ELi sidusrühmade omavahelist koordineerimist tuleb parandada, et ELi häält oleks ülemaailmses standardimises rohkem kuulda. ELi standardimise tippkeskus hakkab jälgima asjaomast rahvusvahelist standardimistegevust ning poliitilisel tasandil edendatakse koordineerimist kõrgetasemelise foorumi kaudu, nagu käesolevas strateegias välja kuulutatud.