ET Euroopa Liidu Teataja C 48/120

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Roheline raamat „Äriregistrite ühendamine” ”

KOM(2009) 614 lõplik

2011/C 48/21

Raportöör: Ana BONTEA

4. novembril 2009 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Roheline raamat „Äriregistrite ühendamine””

KOM(2009) 614 lõplik.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 8. juulil 2010. Raportöör oli Ana Bontea.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 465. istungjärgul 15.–16. septembril 2010 (16. septembri. istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 65, vastu hääletas 13, erapooletuks jäi 18.

1. Järeldused ja soovitused

1.1 Komitee pooldab koostöö arendamist ja tugevdamist Euroopa Liidu kõigi liikmesriikide äriregistrite vahel. See peaks põhinema läbipaistvuse, kiiruse, kulude vähendamise, haldusmenetluste lihtsustamise, isikuandmete adekvaatse kaitse ja koostalitlusvõime põhimõtetel. Äriregistrite piiriülene koostöö peab tagama võlausaldajate, äripartnerite, aktsionäride ja tarbijate senisest parema ametliku ja usaldusväärse teavitamise. See parandaks siseturu õiguskindlust ja toimimist.

1.2 Äriregistrite ühendamine peaks peegeldama eesmärke, mis on sätestatud kahes strateegilises dokumendis: Euroopa 2020. aasta strateegia (1) ja Small Business Act (2). Äriregistrite ühendamine peaks suurendama läbipaistvust ja lihtsustama koostööd ettevõtete vahel ning vähendama piiriülese ettevõtluse takistusi ja halduskoormust, eriti VKEde jaoks. Kõik see on määrava tähtsusega ühtse turu tugevdamise jaoks ning tasakaalustatud ja jätkusuutliku majandusliku ja sotsiaalse arengu jaoks, nagu rõhutatakse komisjoni teatises „Kõigepealt mõtle väikestele”. Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act”„(KOM(2008) 394 lõplik).”

1.3 Komitee soovitab lisada rohelises raamatus toodud eesmärkidele uusi eesmärke, pidades silmas

— kohustusliku koostöövahendi loomist, millega lihtsustataks ja tugevdataks liikmesriikide keskregistrite elektroonilist ühendamist omavahel ja eelkõige e-õiguskeskkonna portaaliga, mille tulemusel saaks portaalist peamine juurdepääsuvahend ELi õigusteabele, et tagada äriühinguõiguse direktiivide tõhus rakendamine,

— ning piiriülese koostöö edendamist, eriti seoses piiriüleste ühinemiste ja teistes liikmesriikides asuvate filiaalidega, kasutades ära siseturu infosüsteemi eeliseid.

1.4 Komitee toetab üldjoontes rohelist raamatut, eeldusel et viiakse läbi põhjalik mõjuhinnang ja et ettevõtetele ei lisandu halduskoormust.

1.5 Komitee leiab, et äriregistrite ühendamine loob ainult siis lisaväärtust, kui võrgustikus on lisaks keskregistritele ka kõik kohalikud ja piirkondlikud registrid kõigist 27 liikmesriigist ja kui võrgustikus edastatav teave – olenemata päritoluriigist – on ajakohastatud, turvaline, standarditud, hõlpsalt kättesaadav ja kõigis ELi ametlikes keeltes ning soovitavalt tasuta (vähemalt põhiandmete osas).

1.6 Kui seadusandlikke meetmeid rakendatakse ELI tasandil, siis rõhutab komitee vajadust kasutada võimalust muuta avaldamise eeskirju, vähendamaks ettevõtete – ja eriti VKEde – halduskoormust, vähendamata sealjuures läbipaistvust, pidades silmas, et teabe avaldamine riikide ametlikes teatajates tekitab ettevõtetele märkimisväärseid lisakulusid, andmata reaalset lisaväärtust, kui on võimalus saada seda teavet veebis olevatest registritest.

1.7 Haldusleping oleks lahendus, mille abil saaks sätestada äriregistrite koostöö tehnilised detailid.

1.8 Rohelises raamatus seatud eesmärkide saavutamiseks teeb komitee ettepaneku valida lahendus, mis toetub kõigile olemasolevatele koostöömehhanismidele ja –algatustele, eelkõige EBR-le, (3) BRITE-le, (4) siseturu teabesüsteemile (IMI) ja e-õiguskeskkonnale, integreerides need, laiendades EBR-i ning arendades seda kui Euroopa e-õiguskeskkonna portaali integreeritud kõrgetasemelist ja innovatiivset koostalitlevat süsteemi – IKT teenuseplatvormi ja tõhusa prognoosi- ja juhtimisvahendina, mis ühendab kogu ELi äriregistrid ja edendab koostööd ettevõtete vahel ning nende arengu hindamise võimalusi.

1.9 Mis puutub äriregistrite võrgustiku ühendamisse elektroonilise võrgustikuga, direktiivi 2004/109/EÜ kohaselt loodud elektroonilise võrgustikuga, siis leiab komitee, et tuleks läbi viia mõjuhinnang, aga alles pärast äriregistrite ühendamist.

1.10 Seoses ettevõtete filiaalidega teistes riikides on komitee seisukohal, et tuleks kasutusele võtta siseturu infosüsteem, kuna tegemist on infosüsteemiga, mis pakub halduskoostööle raamistiku ja mida saaks kasutada selleks, et toetada mis tahes siseturgu reguleeriva õigusakti rakendamist.

1.11 Määrates pädeva organi, kes võtab üle, laiendab ja arendab EBR-i (mis peaks olema kohustuslik, mitte vabatahtlik) ning tagab piisava rahastamise ELi vahenditest, kiirendatakse piiriülese koostöö võrgustiku loomist, kuhu kuuluvad liikmesriikide äriregistrid ning lühiajaliste ja keskpikkade eesmärkide saavutamist.

1.12 Äriregistrite võrgustiku loomine peaks täitma tervet rida funktsioone ja pakkuma lisavahendeid suhtlemise lihtsustamiseks.

1.13 Sellealane koostöö riiklike ja ELi institutsioonide ning sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna vahel on eriti tähtis.

2. Taustteave

2.1 Euroopa Liidus on 27 riiklikku ja piirkondlikku äriregistrit. Neis registreeritakse, uuritakse ja salvestatakse teavet ettevõtete kohta, mis on loodud asjaomases riigis või piirkonnas, vastavalt ELi õigusaktidega kehtestatud miinimumstandarditele põhiteenuste kohta.

2.2 Kui ametlik teave äriühingute kohta on riigis, kus need on registreeritud (alates 1. jaanuarist 2007 muutusid peaaegu kõigi liikmesriikide äriregistrid elektrooniliseks ja veebis kättesaadavaks), hõlpsasti kättesaadav, siis sama teabe hankimisel teisest liikmesriigist võivad olla takistuseks tehnilised (erinevad otsingutingimused ja struktuurid) või keelebarjäärid.

2.3 Aina suureneb piiriülene nõudlus äriühinguid käsitleva teabe järele, kas siis ärilistel eesmärkidel või õiguskaitse kättesaadavuse lihtsustamiseks, arvestades, et ühtse turu pakutavad võimalused on lihtsustanud ettevõtete tegevuse laiendamist riigipiiridest väljapoole. Peale selle on paljude ühinemiste ja lagunemiste puhul tegemist eri liikmesriikide ettevõtetega, eelkõige toetudes direktiivile 2005/56/EÜ, milles nõutakse koostöö tegemist äriregistrite vahel, ning ettevõttel on võimalik olla registreeritud ühes liikmesriigis ja teostada äritegevust osaliselt või täielikult teises liikmesriigis.

2.4 Piiriülene äritegevus on tekitanud vajaduse riiklike, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste igapäevase koostöö järele; vabatahtliku koostöö hõlbustamiseks on palju vahendeid ja algatusi.

3. Rohelise raamatu kokkuvõte

3.1 „Rohelises raamatus „Äriregistrite ühendamine”” kirjeldatakse praegust raamistikku ja kaalutakse edasisi võimalusi juurdepääsu parandamiseks kogu ELi äriühinguid käsitlevale teabele ning äriühinguõiguse direktiivide tõhusamaks kohaldamiseks.

3.2 Vastavalt rohelisele raamatule on äriregistrite ühendamisel kaks erinevat, kuid omavahel seotud eesmärki:

— lihtsustada piiriülest juurdepääsu äriühinguid käsitlevale teabele suurendab ühtse turu läbipaistvust, tugevdab aktsionäride ja kolmandate isikute kaitset;

— tugevdada koostööd piiriüleste protsesside puhul, nagu piiriülesed ühinemised, asukohamuutmised ja maksejõuetusmenetlused, nagu nõutakse sõnaselgelt piiriüleste ühinemiste direktiivis ning Euroopa äriühingu ja Euroopa ühistu põhikirjas.

3.3 Rohelises raamatus kirjeldatakse olemasolevaid koostöömehhanisme ja –algatusi:

— EBR: 18 liikmesriigi ja kuue kolmanda riigi äriregistrite vabatahtlik algatus, mida toetas Euroopa Komisjon. EBR on äriregistrite võrgustik, mille eesmärk on pakkuda usaldusväärset teavet äriühingute kohta. Tal on teatud piirangud, mis puudutab võrgustiku ulatust ja registritevahelist koostööd piiriüleste protsesside puhul

— BRITE: 2009. aasta märtsis lõpule viidud uurimisprojekt, mida juhivad EBR partnerid ja rahastab suurel määral Euroopa Komisjon. Selle eesmärk oli äriregistrite üleeuroopalist teabevahetust võimaldava täiustatud ja innovaatilise koostalitlusvõime mudeli, IKT teenindusplatvormi ja haldusvahendi väljaarendamine ja rakendamine, keskendudes eelkõige piiriülestele asukohamuutmistele ja ühinemistele ning kontrolli tõhustamisele äriühingute teistes liikmesriikides registreeritud filiaalide üle.

— Siseturu infosüsteem (IMI): Siseturu infosüsteem on 2006. aasta märtsis loodus ja komisjoni hallatav turvaline veebipõhine rakendus. Tegemist on suletud võrguga, mis võimaldab liikmesriikide pädevatel asutustel hõlpsalt leida koostööpartnereid teistes liikmesriikides ning nendega kiiresti ja tõhusalt suhelda. Seda kasutatakse kutsekvalifikatsioonide direktiiviga ja teenuste direktiivi rakendamise toetamiseks;

— E-õiguskeskkond 2007. aastal käivitatud algatus, mille eesmärk on toetada kohtuorganite ja juristide tööd ning lihtsustada kodanike juurdepääsu õigusteabele. Algatuse üks käegakatsutav tulemus on e-õiguskeskkonna portaal, millest avaneb peamine juurdepääs õigusteabele, õigus- ja haldusasutustele, registritele, andmebaasidele ja muudele kõnealuse Euroopa õigusprojekti raamistikus pakutavatele teenustele. Euroopa e-õiguskeskkonna tegevuskavas aastateks 2009–2013 käsitletakse Euroopa Äriregistri integreerimist portaali ning esitatakse nn etapiviisiline lähenemisviis (esimeses etapis lingina, edaspidi järgneb osaline integreerimine).

3.4 Põhijoontes pakutakse rohelises raamatus välja kolm võimalust senise koostöömehhanismide edasiarendamiseks äriregistrite vahel:

— esimene võimalus on kasutada BRITEi projekti tulemusi ning määrata või luua üksus, kes vastutab vajalike teenuste kättesaadavuse eest kõigis liikmesriikides.

— teine võimalus on IMI süsteem, mis juba töötab ja mida saab lähiaastatel ELi õigusaktide uutesse valdkondadesse laiendada;

— kolmas võimalus on esimese kahe võimaluse kombineerimine.

4. Üldmärkused

4.1 Komitee pooldab koostöö arendamist ja tugevdamist äriregistrite vahel üle terve Euroopa Liidu, pidades silmas juurdepääsu lihtsustamist ametlikule ja usaldusväärsele teabele ettevõtete ja äriühingute kohta ning läbipaistvuse tagamist ühisturul, edendades sidusrühmade ja kolmandate osapoolte (võlausaldajate, äripartnerite, tarbijate jne) kaitset eelkõige piiriüleste ühinemiste, asukohamuutuste ja pankrotimenetluste käigus.

4.2 Püüd leida võimalikke teid ettevõtteid puudutavale teabele juurdepääsu parandamiseks üle terve ELi ja äriühinguõiguse direktiivide tõhusamaks rakendamiseks on hea algatus komisjoni poolt. Komitee toetabki üldjoontes rohelist raamatut, ent sellegipoolest tuleb läbi viia põhjalik mõjuhinnang ja tagada, et ettevõtetele ei lisandu halduskoormust.

4.3 Äriregistrite ühendamine peaks peegeldama eesmärke, mis on sätestatud kahes strateegilises dokumendis: Euroopa 2020. aasta strateegia (milles kutsutakse üles tugevamale piiriülesele koostööle) ja Small Business Act (mille eesmärk on „vähendada ettevõtjate kulusid ja halduskoormust”, et „oluliselt aidata kaasa VKEde edule ja kasvule, kui nad säästavad nende aega ja raha ning seega vabastavad vahendid innovatsiooniks ja töökohtade loomiseks”, võttes arvesse tulevaste õigusloomealaste ja haldusalaste algatuste mõju).

4.4 Äriregistrite ühendamine peaks suurendama läbipaistvust, parandama juurdepääsu ettevõtetealasele ametlikule teabele ja koostööd ettevõtete vahel ning see on määrava tähtsusega ühtse turu tugevdamise ning tasakaalustatud ja jätkusuutliku majandusliku ja sotsiaalse progressi edendamise seisukohast.

5. Vastused rohelises raamatus tõstatatud küsimustele

5.1 Vajadus liikmesriikide äriregistrite parema võrgustiku järele

5.1.1 Praeguses olukorras pooldab komitee koostöö arendamist ja tugevdamist Euroopa Liidu kõigi liikmesriikide äriregistrite vahel. See peaks põhinema läbipaistvuse, kiiruse, kulude vähendamise, haldusmenetluste lihtsustamise, isikuandmete adekvaatse kaitse ja koostalitlusvõime põhimõtetel (automaatne suhtlemine kohalike ja piirkondlike registritega).

5.1.2 Komitee leiab, et äriregistrite võrgustiku moodustamine loob ainult siis lisaväärtust, kui võrgustikus on kõik kohalikud ja piirkondlikud registrid kõigist 27 liikmesriigist ja kui võrgustikus edastatav teave – olenemata päritoluriigist – on ajakohastatud, turvaline, standarditud, hõlpsalt kättesaadav ja kõigis ELi ametlikes keeltes ning soovitavalt tasuta (vähemalt põhiandmete osas).

5.2 Koostöö üksikasjade kindlaksmääramise võimalus liikmesriikide ja äriregistrite esindajate vahelise halduslepinguga

5.2.1 Pidades silmas kulude ja tulude analüüsi kui täieliku mõjuhindamise üht osa, rõhutab komitee vajadust laiendada ja tugevdada koostööd äriregistrite vahel ja juhib tähelepanu sellele, et selleks peavad kõik liikmesriigid täitma kohustust arendada partnerlust selles valdkonnas, osaledes aktiivselt selle laiendamises ja tehes otsuseid selle tingimuste kohta.

5.2.2 Kui vastavalt mõjuhinnangule on vaja rakendada seadusandlikke meetmeid ELi tasandil, et luua õiguslikku kohustust koostööks äriregistrite vahel, siis rõhutab komitee vajadust kasutada võimalust muuta eeskirju avalikkuse juurdepääsu kohta registrile, vähendamaks ettevõtete – ja eriti VKEde – halduskoormust, vähendamata sealjuures läbipaistvust, pidades silmas, et teabe avaldamine riikide registrite teatajates tekitab ettevõtetele märkimisväärseid lisakulusid, andmata reaalset lisaväärtust, kui on võimalus saada seda teavet veebis olevatest registritest.

5.2.3 Võib-olla tasub võrgustiku mõne elemendi jaoks luua kindlam õiguslik alus, kuid koostöö üksikasjad tuleb kindlaks määrata äriregistrite elektroonilise võrgustiku haldamise lepingus (haldusleping). Leping võiks käsitleda selliseid teemasid nagu võrgustikuga ühinemise tingimused, võrgustikku haldava organi määramine, vastutuse ja rahastamise küsimused, vaidluste lahendamine jne. Samuti võiks leping sisaldada keskserveri haldamise küsimust ja tagada teabe kättesaadavuse avalikkusele kõigis ELi ametlikes keeltes.

5.3 Kas äriregistrite võrgustiku ühendamine läbipaistvusdirektiivi (2004/109/EÜ) kohaselt loodud elektroonilise võrgustikuga tooks pikas perspektiivis mingit lisaväärtust

5.3.1 Mis puutub äriregistrite võrgustiku ühendamisse läbipaistvusdirektiivi (2004/109/EÜ) kohaselt loodud elektroonilise võrguga, mille abil salvestatakse korraldatud teavet noteeritud äriühingute kohta, siis komitee leiab, et eelkõige tuleks kõik äriregistrid täielikult ühendada ning et võimalike tehniliste probleemide, meetme tõhususe, lisaväärtuse ja tekkinud kulude osas tuleks läbi viia mõjuhinnang. Tundub kohasem tugineda äriühinguõiguse esimesele direktiivile (2003/58/EÜ), mis jõustus 2007. aastal ja millega nähti ette elektrooniliste äriregistrite kasutamine.

5.3.2 Parem koostöö äriregistrite vahel on kasulik ka potentsiaalsetele sünergiatele seoses ettevõtte teabe avaldamisega teiste organite poolt (pidades silmas finantsturgude läbipaistvuse parandamist, börsil noteeritud ettevõtteid puudutava teabe kättesaadavuse parandamist Euroopas ja piiriüleste pankrotimenetluste tõhusat läbiviimist)

5.4 Parim lahendus suhtlemise lihtsustamiseks äriregistrite vahel piiriüleste ühinemiste ja asukohamuutmiste korral

5.4.1 Rohelises raamatus seatud eesmärkide saavutamiseks teeb komitee ettepaneku valida lahendus, mis toetub kõigile olemasolevatele koostöömehhanismidele ja -algatustele, eelkõige EBR-le, BRITE-le, siseturu teabesüsteemile (IMI) ja e-õiguskeskkonnale, integreerides need, laiendades EBR-i kõigile liikmesriikidele ning arendades seda kui Euroopa e-õiguskeskkonna portaali integreeritud kõrgetasemelist ja innovatiivset koostalitlevat süsteemi – IKT teenuseplatvormi ja tõhusa prognoosi- ja juhtimisvahendina, mis ühendab kogu ELI äriregistrid ja edendab koostööd ettevõtete vahel ning nende arengu hindamise võimalusi.

5.4.2 Komitee soovitatud lahendusel (laiendada EBR-i kõigile liikmesriikidele ja parandada selle toimimist, toetudes BRITE projekti tulemustele ja kasutades võimaluse korral siseturu teabesüsteemi (IMI), integreerides võrgustiku e-õiguskeskkonna portaali) oleks järgmine mõju: see tagaks nimetatud IT-platvormide juhtimise ja haldamise alal juba saadud kogemuste järjepidevuse ning säilitaks nende tunnustamise taseme, samuti aitaks vältida segadust, mis võib tekkida, kui käivitatakse uus vahend, mis pakub sarnast või isegi täpselt samasugust teavet kui EBR; mitmekordistaks juba (osaliselt ELi vahenditest) tehtud investeeringu tulemusi ning seega tähendaks madalamaid rakendamiskulusid, eriti juhul, kui kasutatakse siseturu teabesüsteemi või võrgustik integreeritakse e-õiguskeskkonda.

5.5 Filiaalide jaoks pakutav lahendus

5.5.1 Direktiivis 89/666/EMÜ sätestatud välisfiliaalide suhtes kohaldatavad avalikustamisnõuded teevad koostöö äriregistrite vahel praktikas vältimatuks, tagamaks, et filiaali avamise korral avalikustatakse teave ja dokumendid. Komitee pooldab BRITE projektitulemuste kasutamist ja edasiarendamist ning automaatse teavitamise lahendust äriregistrite vahel, kontrollimaks, et asjaomane teave on korrektne ja ajakohastatud, et kaitsta filiaaliga kokku puutuvate võlausaldajate ja tarbijate huve.

6. Konkreetsed märkused

6.1 Et saavutada täielik koostalitlusvõime äriregistrite vahel, tuleb välja töötada parimad lahendused probleemile seoses praeguste tehniliste (erinevad otsingutingimused ja struktuurid) ja keelebarjääridega (EBRi puhul on lahendus see, et otsingut saab teha kõigis keeltes ning vastav teave antakse otsingu keeles).

6.2 Määrates pädeva organi, kes võtab üle, laiendab ja arendab EBR-i ja tagab piisava rahastamise ELi vahenditest, kiirendatakse võrgustiku loomist, kuhu kuuluvad kõik liikmesriigid ning lühiajaliste ja keskpikkade eesmärkide saavutamist. Tulevikus on vaja ületada piiranguid seoses kõrgete tasudega ühinemise ja EBRi tarkvara kasutamise või tellimise eest ning kõrvaldada osalemistakistused riiklikul tasandil.

6.3 Äriregistrite ühendamine ei tohiks piirduda võrgustiku ja tarkvara hoolduse, arendamise, haldamise ja uuendamisega; selle raames tuleks ka edukalt juhtida suhteid osalejate vahel, edendada süsteemi kodanike ja ettevõtete seas, osaleda ELi rahastatud programmides, laiendada teenuseid uutesse riikidesse ja osutada isegi äriteenuseid, et saada tulu, mis tuleks omakorda suunata võrgustiku arendamisse.

6.4 Äriregistrite ühendamine peaks hõlmama suhtlemise lihtsustamiseks rohkem vahendeid: otsingukriteeriumid, läbipaistvate toimingute kogum, milles kõik liikmesriigid on kokku leppinud, et vastu võtta päringuid ja edastada vastuseid, elektrooniliste dokumentide ja tõendite vastuvõtmise võimalus, päringute/vastuste juhtimise ja protsessi jälgimise vahendid, kaebuste esitamise ja lahendamise menetlused, mitmekeelsed otsinguvõimalused, täiendamisvõimalustega küsimused ja vastused, direktori kontaktandmed jne.

6.5 Äriregistrite ühendamise algatus peaks hõlmama kogu teavet, mille avalikustamine on kohustuslik, ja sellele teabele ligipääsu võimaldamist riiklikus äriregistris loodud elektroonilise toimiku kaudu ning ühtlasi tuleks vähendada ettevõtete halduskoormust, lisamata täiendavaid kulusid, eelkõige VKEdele. IMI näol näib olevat tegu sobiva vahendiga, mis hõlbustab teabevahetust liikmesriikide äriregistrite vahel.

6.6 Mõjuhinnangu läbiviimisel tuleks võtta arvesse järgmisi aspekte:

— ühtne juurdepääsupunkt äriregistrite võrgustikule;

— ühtne identifikaator ELi tasandi ettevõttele;

— ühtne arvete esitamise süsteem;

— ELi tõend äriregistri väljavõtte kujul, ühtne kogu Euroopa Liidus;

— minimaalne andmekogum, mis oleks ühtlustatud ja kohaldatav Euroopa Liidu tasandil, mis hõlmaks ka ühesuguse kvaliteediga teabeteenuseid igas liikmesriigis.

6.7 Sellealane koostöö riiklike ja ELi institutsioonide ning sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna vahel on eriti tähtis.

Brüssel, 16. september 2010 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Mario SEPI

(1) Komisjoni teatis „Euroopa 2020. aastal – aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia”, KOM(2010) 2020 lõplik.

(2) Komisjoni teatis „„Kõigepealt mõtle väikestele”. Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act””, KOM(2008) 394 lõplik.

(3) Euroopa Äriregister (European Business Register).

(4) Äriregistrite üleeuroopaline koostalitlusvõime (Business Register Interoperability Throughout Europe).