ET Euroopa Liidu Teataja C 175/100

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Arvamus teemal „Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile metallitööstuse konkurentsivõime kohta – Panus ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiasse”

KOM(2008) 108 lõplik – SEK(2008) 246

(2009/C 175/19)

22. veebruaril 2008 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile metallitööstuse konkurentsivõime kohta – Panus ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiasse”

KOM(2008) 108 lõplik.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööstuse muutuste nõuandekomisjon võttis arvamuse vastu 18. novembril 2008. Raportöör oli Gustav ZÖHRER, kaasraportöör Tomasz CHRUSZCZOW.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 449. istungjärgul 3.–4. detsembril 2008 (3. detsembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 160, vastu hääletas 6, erapooletuks jäi 7.

1. Järeldused ja soovitused

1.1 Metallitööstuse ja sellega tihedalt seotud sektorite hiiglaslik reaalne lisaväärtus kujutab endast ülimalt olulist panust kogu Euroopa majanduse arengusse. Metallitööstus on ülemaailmses konkurentsis ja möödunud aastatel on seda tööstusharu ikka ja jälle tabanud põhjalikud muutused ja ümberkorraldused.

1.2 Tulevased ümberkorraldused on tihedalt seotud metallitööstuse (toorainest kuni töötlemiseni) väärtusahelate suureneva globaliseerumisega. See nõuab tööstuspoliitikalt uut lähenemist, mille keskmes oleksid innovatsioon, oskused ja ülemaailmsed õiglased konkurentsitingimused.

Komitee nõustub üldiselt komisjoni teatises toodud sektori omaduste analüüsiga. Seejuures tuleb silmas pidada, et metallitööstuse puhul ei ole tegu homogeense valdkonnaga ja üldisi väiteid on väga raske esitada. Paljud komisjoni väljapakutud meetmed on veidi liiga üldised. Komitee kutsub komisjoni üles koostama asjaomase teatise jätkudokumendis ajakava koos konkreetsete meetmetega, mis puudutaksid ka üksikuid allsektoreid.

1.3.1 Komitee teeb ettepaneku viia läbi uurimused üksikutes allsektorites ning lähtuvalt ESTÜ kogemustest peaks nendega kaasnema pidev seire ja sotsiaaldialoog.

1.4 Energiapoliitika valdkonnas nõuab komitee meetmeid, mis tagaksid tänu turu ja hindade läbipaistvusele kindla, pikaajalistel lepingutel põhineva varustamise. Tuleb paigata varustusvõrkudes esinevad lüngad. Lisaks juhib komitee tähelepanu taastuvate energiakandjate olulisusele ja panusele, mida tööstus ise elektri- ja soojatootmisse annab.

Keskkonnapoliitikas on kesksel kohal lahenduste leidmine, mis viiksid kliimakaitse eesmärgid kooskõlla tööhõive, majanduskasvu ja globaalse konkurentsivõime eesmärkidega. Vältimaks Euroopa metallitööstuse sattumist ebasoodsatesse konkurentsitingimustesse nõuab komitee:

— prioriteeti rahvusvahelistele lepingutele

— kõige paremate ja energiatõhusamate tehnoloogiate levitamise toetamist

— juba tehtud investeeringutega arvestamist

— heitkoguste vähendamisel üksikute sektorite suutlikkuse arvestamist, lähtudes seejuures tehnilistest normidest

— kiiret otsuste võtmist süsinikdioksiidi lekke (carbon leakage) ohu tunnistamiseks.

1.5.1 Komitee toetab komisjoni plaane, mis puudutavad IPPC-direktiivi, jäätmeid käsitlevaid õigusakte, REACH-direktiivi ja standardimist, ent ootab üksikute ettepanekute konkreetsemat sõnastamist.

1.6 Toorainete ringlussevõtt ja materjalimahukuse vähendamine või siis asendusmaterjalide uurimine muutuvad tulevikus üha olulisemaks (seda nii keskkonnakaitselistel kaalutlustel kui ka kaubanduspoliitikast lähtuvalt).

1.7 Komitee toetab komisjoni pingutusi innovatsiooni ja teadus- ja arendustegevuse intensiivistamise ning oskuste parandamise osas. Selle näiteks on Euroopa teraseplatvormi (ESTEP) projekt ULCOS (Energy saving and ultra low CO2 emissions on steel – energiasääst ja ülimadalad CO2 heitkogused terasetööstuses). Seitsmenda raamprogrammi teise osa küsimuses kutsub komitee üles kontrollima juba olemasolevate programmide tõhusust ning ootab paremat kooskõlastamist ja toetamist. Kutse- ja täiendõppe valdkonnas on vaja teha märkimisväärseid investeeringuid oskuste aluse parandamiseks.

1.8 Kaubanduspoliitilised küsimused on ülemaailmses konkurentsis olevale metallitööstusele väga olulised. Komitee jagab komisjoni arvamust, et kaubanduspoliitilistes küsimustes tuleb jätkata tihedat dialoogi kolmandate riikidega. Aga ka edaspidi peavad olema kättesaadavad WTO poolt aktsepteeritavad kaubanduspoliitilised vahendid võitlemaks sellise tegevuse vastu, mis seab ELi metallitööstuse halvemasse olukorda või diskrimineerib seda.

1.9 Metallitööstuse ees seisavad laiaulatuslikud sotsiaalsed väljakutsed, näiteks:

— edasised ümberkorraldused

— vananev töötajaskond

— kõrgemad nõuded kvalifikatsioonile

— ohutus ja tervisekaitse.

Komitee on veidi üllatunud, et komisjon ei esitanud teatises konkreetseid meetmeid või soovitusi sotsiaalsete aspektide osas. Komitee kutsub komisjoni üles (ka edaspidi) edendama sotsiaaldialoogi asjaomaste sektoritega, kuna see on õige koht nende küsimuste arutamiseks.

2. Põhjendus/Teatise sisu

2.1 Kõnealuses teatises hinnatakse metallitööstuse konkurentsivõimet ja antakse soovitusi edaspidiseks tegutsemiseks. See on jätk komisjoni 2005. aasta teatisele, milles käsitleti ELi tööstuspoliitikat ning tehti teatavaks mitmed algatused eri sektorites, kaasa arvatud teatis, milles hinnatakse tooraine ja energiavarustuse mõju Euroopa metallitööstuse konkurentsivõimele (1). Lisaks võetakse kõnealuses teatises arvesse ka tööstuspoliitika 2007. aasta vahekokkuvõtet (2).

2.2 Kuna metallitööstus on oma olemuselt väga energiamahukas, siis mõjutab seda otseselt ühenduse poliitika energia- ja kliimamuutuste valdkonnas. 2007. aasta märtsis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel rõhutati kõnealuste „suure energiakasutusega sektorite tähtsust” ning „vajadust võtta kulutõhusaid meetmeid eesmärgiga parandada selliste Euroopa tööstusharude konkurentsivõimet ja keskkonnamõju”. Samas kontekstis teadvustatakse komisjoni 23. jaanuaril 2008. aastal avaldatud taastuvenergia ja kliimamuutuste paketis energiamahukate tööstuste eriolukorda, kuna need osalevad otseselt ülemaailmses konkurentsis.

2.3 Komisjon esitas 16 meedet sisaldava paketi järgmiste valdkondade jaoks: energia, keskkond, standardimine, innovatsioon, teadus- ja arendustegevus, oskused, välissuhted ja kaubanduspoliitika.

3. Üldised märkused

3.1 Nagu märgitud 20. aprilli 2006. aasta arvamuses, milles käsitletakse komisjoni teatist „Ühenduse Lissaboni programmi rakendamine: raampoliitika ELi tootmise tugevdamiseks – süvendada integreeritumat lähenemisviisi tööstuspoliitikale” (KOM(2005) 474 lõplik), tervitab komitee üldiselt komisjoni valdkonnapõhiseid tegevusi konkurentsivõime suurendamiseks ja tööhõive tagamiseks.

Metallitööstus on Euroopas paljude majandusharude väärtusahela üks olulisemaid sektoreid. Tööstuse hinnangul on näiteks terasetööstusega tihedalt seotud tööstuste käive 3 157 miljardit eurot ja need annavad tööd 23 miljonile töötajale (vt lisa I). Metallitööstuse teiste harude kohta vastavad andmed kahjuks puuduvad. Terasetooteid kasutatakse endiselt kui olulist ehitusmaterjali, seda eelkõige energiatõhusates infrastruktuuriehitistes. Seepärast sõltub Euroopa võime edasi areneda ja kliimamuutustega kohaneda eelkõige ELi turu stabiilsest varustamisest terasega.

3.2.1 Seoses praeguse finantsturgude kriisiga näib komiteele eriti oluline rõhutada asjaolu, et metallitööstuse ja sellega tihedalt seotud sektorite hiiglaslik reaalne lisaväärtus kujutab endast ülimalt olulist panust Euroopa majanduse arengusse. Euroopa metallitööstuse juhtiv roll paljudes valdkondades paneb aluse ka teiste tööstusharude konkurentsivõimele. See oskusteave peab Euroopas säilima ja seda tuleb edasi arendada.

Metallitööstus on ülemaailmses konkurentsis ning möödunud aastatel on seda ikka ja jälle tabanud põhjalikud muutused ja ümberkorraldused. Need on aidanud kaasa konkurentsivõime tõstmisele, ent on endaga kaasa toonud ka töökohtade massilist kadumist. Neid ümberkorraldusi ei saa põhjendada üksnes tehnoloogilise aspekti või tootlikkuse parandamisega. Osaliselt on selle põhjuseks tõsiasi, et teatud tootmistegevus on Euroopast välja viidud (näiteks tooralumiiniumi tootmine), mille puhul mängivad rolli energiakulud, keskkonnaalased kohustused ja toorainete lähedus. Antud protsess ei ole lõppenud ja arvestama peab edasiste ümberkorraldustega. Seejuures on tulevased ümberkorraldused tihedalt seotud metallitööstuse (toorainest kuni töötlemiseni) väärtusahelate kasvava globaliseerumisega.

3.3 Seoses suure energiakuluga puudutavad päevakajalised arutelud kliimakaitse teemadel kõnealuseid tööstusharusid eriti valusalt. Tegu ei ole mitte üksnes konkurentsivõime säilitamisega, vaid ka töökohtade kindlustamisega asjaomastes tööstustes. Seepärast kutsub ka konkurentsivõime nõukogu oma 3. juuni 2008. aasta järeldustes komisjoni ja liikmesriike üles „jätkama aktiivselt arutelusid tööstusega ja kolmandate riikidega valdkonnapõhiste lähenemisviiside küsimuses, et julgustada tõhusate meetmete võtmist kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, käsitledes nii ka süsinikdioksiidi lekke probleemi”.

Muus osas nõustub komitee komisjoni poolt teostatud sektori omaduste analüüsiga. Seejuures tuleb aga silmas pidada, et teatis põhineb ettevalmistavatel töödel, mis algasid juba 2004. aastal, ning seda, et metallitööstuste puhul ei ole tegu homogeense sektoriga.

3.4.1 Kõnealuste sektorite piiritlemise osas valitseb aga veel selgusetus. Komisjon lähtub oma määratluses NACE-koodist 27, samas kui dokumentides (teatis ja lisa) sisalduvates andmetes kajastuvad allsektorid üksnes osaliselt (primaarsektor ja osaline töötlemine). Siinkohal peaks komisjon kasutama täpsemat määratlust, kuna üldisi väiteid on raske teha seoses eri allsektorite mitmekesisuse (26 tööstussektorit 5 rühmas/NACE 27) ja nende erinevate struktuuridega (toorainetööstuses on valdavad suured ettevõtted ja töötlevas tööstuses on palju VKEsid).

Komisjon esitab teatises rea meetmeid, mille eesmärk on asjaomaste tööstuste olukorra parandamine. Neid meetmeid tuleb vaadelda ka ühenduse teiste, näiliselt vastuoluliste poliitiliste eesmärkide kontekstis, mida samaaegselt käsitletakse. Seepärast kahetseb komitee, et paljud ettepanekud on veidi liiga üldised ja kutsub komisjoni üles koostama asjaomase teatise jätkudokumendis ajakava koos konkreetsete meetmetega, mis puudutaksid ka üksikuid allsektoreid. Seda on vaja eelkõige seetõttu, et metallitööstusesse investeerimise otsuseid tehakse keskmise ja pika perspektiiviga ning kõnealused meetmed võivad neid otsuseid mõjutada.

3.5.1 Komitee teeb ettepaneku viia koostöös asjaomaste valdkondadega läbi uurimused üksikute allsektorite nõudluse, toomise ja tehnoloogiate arengu kohta. Lähtuvalt ESTÜ kogemustest peaksid nendega kaasnema pidev seire ja sotsiaaldialoog. Terasetööstus võib seejuures olla näide. ESTÜ lepingus nähti raua ja terase valdkonnale ette statistiliste andmete kogumine, mis oli ulatuslikum kui üldine tööstusstatistika. Pärast ESTÜ lepingu kehtivuse lõppemist 2002. aastal hoolitses Euroopa terasetööstus edukalt selle eest, et vähemalt ajutiselt kogutaks peamisi statistilisi andmeid, mis ei kuulu üldise tööstusstatistika alla. Euroopa tasandil rakendati seda määrusega (EÜ) nr 48/2004. Komitee pooldab selle ajaliselt piiritletud määruse kehtivuse pikendamist ning teeb ettepaneku teostada ka metallitööstuse teistes harudes sarnane ulatuslik statistiliste andmete kogumine, kuna üha sagedamini selgub, et üldine tööstusstatistika ei ole piisavalt informatiivne, et osutada vajadusele konkreetsete poliitiliste meetmete järele.

4. Erimärkused komisjoni ettepanekute kohta

4.1 Energiapoliitika

4.1.1 Nagu komisjon õigesti täheldab, mõjutavad ELi metallitööstuse konkurentsivõimet sellised muutused nagu hiljuti kiirelt tõusnud gaasi- ja elektrihinnad ning energia varustuskindluse piiramine pikaajaliste lepingutega.

4.1.2 Tuleb võtta meetmeid, mis võimaldaksid paremini ette näha hindade kujunemist, tagaksid turu suurema läbipaistvuse ja võimaldaksid energiapakkujaid vabalt valida. Sellele peavad kaasa aitama nii õigusloome kui ka eri tegevusviiside vastavus ühenduse õigusele.

4.1.3 Pikaajaliste tarnelepingute võimaluste läbivaatamine on üks olulisimaid meetmeid tarnetingimuste prognoositavuse parandamiseks. Seejuures tuleb pidada silmas ka seda, mil määral asjaomased energiatarnijad saavad või ei saa osaleda ELi heitkogustega kauplemise süsteemis.

4.1.4 Kõikidele asjaomastele ettevõtete energiaturule vaba juurdepääsu tagamiseks on vaja lahendusi energiatranspordi infrastruktuuri (üleeuroopalised võrgud) lünkade täitmiseks.

4.1.5 ELi tööstuse sõltumatu varustamise seisukohast on taastuva energia kasutamise edasine suurendamine pikaajalises plaanis oluline tegur. Metallitööstus annab oma panuse sellise ELi poliitika edusse, mille eesmärk on taastuvatest energiaallikatest toodetava energia (elekter ja soojus) osakaalu suurendamine. Nii terase tootmisprotsessides kui koksiahjudes tekkivad kõrvaltootena väärtuslikud gaasid, nimelt kõrgahjugaas, konverterigaas (hapnikukonverterigaas) ja koksiahjugaas. Need gaasid sisaldavad süsinikmonooksiidi (konverterigaasi puhul on selle sisaldus kuni 65 %), süsinikdioksiidi, lämmastikku ja vesinikku (koksiahjugaasi puhul kuni 60 %). Selle asemel, et need õhku paisata või ära põletada, võib neid gaase tõhusalt kasutada elektri- ja/või soojuse tootmiseks. Mõningal määral tehakse seda ka juba praegu, ent tuleb teha pingutusi nende tehnoloogiate edasiarendamiseks.

4.1.6 Lisaks viitab komitee sellele, et ta on avaldanud mitmeid energiapoliitikat käsitlevaid arvamusi (viimati CCMI/052 ja TENi sektsiooni erinevad arvamused).

4.2 Keskkonnapoliitika

4.2.1 Metallitööstust mõjutab juba praegu hulgaliselt ELi keskkonnapoliitikaalaseid eeskirju, mille rakendamine ja millest kinni pidamine esitab tööstusele pidevalt väljakutseid kõige erinevamate eesmärkide ühildamiseks (näiteks on heitkoguste vähendamine osaliselt seotud energiatarbimise suurenemisega, mis on omakorda kahjulik energiatõhususele). Kahtlemata kuulub osa metallitööstuse harudest kõige energiamahukamate tootmisharude hulka, mis on tugevas rahvusvahelises kulupõhises konkurentsis. Asjaomased tööstusharud toodavad suurtes kogustes süsinikdioksiidi. Kui komisjoni kliimamuutuste vastu võitlemiseks kavandatud meetmeid (eelkõige heitkogustega kauplemise süsteemi laiendamist) rakendataks metallitööstusele ilma piiranguteta, võib see endaga kaasa tuua investeeringute ümberpaigutamist (mida võib juba praegu täheldada) ja töökohtade kadumist (süsinikdioksiidi lekke oht). Loodetud mõju kliimamuutustele jääb aga saavutamata seni kuni kõik riigid ei lähe nende eesmärkide järgimisega kaasa.

4.2.2 Selleks, et vältida ebasoodsaid konkurentsitingimusi Euroopa tööstusele ja võidelda kliimamuutuste vastu globaalsel tasandil, tuleb seega anda kõige olulisem prioriteet siduvate rahvusvaheliste lepingute sõlmimisele, millel on selged kriteeriumid nende mõjususe ja kontrollitavuse osas.

Paljud metallitööstuse ettevõtted on juba teinud ulatuslikke investeeringuid energiatõhusatesse tehnoloogiatesse. Nii on näiteks Euroopa terasetööstus süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamise poolest juhtival kohal ning paljudes ettevõtetes on heitkoguste vähendamises saavutatud tehnoloogiliselt võimalik piir. Eesmärk vähendada 2020. aastaks kasvuhoonegaaside heitkoguseid 21 % võrra (võrreldes 2005. aastaga) peaks kehtima kõikidele valdkondadele, mis kuuluvad ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (energiamajandus ja energiamahukad sektorid). Jõupingutuste jaotusel tuleb arvestada üksikute sektorite heitkoguste vähendamise võimet, pidades silmas tehnilisi piiranguid ilma seejuures tootmisvõimsust vähendamata.

4.2.3.1 Nõukogu märkis, et tänu kavandatavatele rahvusvahelistele lepingutele jõutakse märkimisväärselt ambitsioonikamate eesmärkideni – süsinikdioksiidi heitkoguste 30 %-lise vähendamiseni. Komitee märgib selles kontekstis, et siinkohal tuleks selgitada, millistes valdkondades need vähendamised peaksid aset leidma. Seda ei ole kindlasti võimalik saavutada ainuüksi praegu heitkogustega kauplemise süsteemi kuuluvate sektorite arvel. Komitee on seisukohal, et seejuures peavad olema esiplaanil ka meetmed sellistes valdkondades nagu näiteks hoonete isoleerimine, transpordi- ja liikluskorraldus või üleüldine energiatõhusus jne.

4.2.4 Komitee arvates tuleks seega meetmete puhul esmaseks prioriteediks seada parimate ja energiatõhusaimate tehnoloogiate levitamine ning seejärel nende tehnoloogiate ja uute materjalide uurimine ja arendamine parendamise suunas. Nii ELi tasandil võetavate meetmete kui ka rahvusvahelise kliimakokkuleppe sõlmimiseks peetavatel läbirääkimistel tuleb arvestada tehniliste normidega.

Vältimaks tööstuste edasist ebakindlust peaks komisjon võimalikult kiiresti koostama vastavasisulise kava, mis sisaldaks kõiki kavandatud meetmeid ja samme. Siinkohal viitab komitee komisjoni heitkogustega kauplemise süsteemi muutmise ettepaneku artiklile 10b (3).

4.2.5 IPPC-direktiivi osas toetab komitee komisjoni ühtlustamise kava, mis aitab muu hulgas kaasa ka lihtsustamisele ja paremale õigusloomele. Tööstusalade sertifitseerimisel ja käitamisel tuleb kodifitseeritud direktiivis aga arvestada tehnoloogilise arengu individuaalse olukorraga. ELi metallitööstuse konkurentsivõimet ei tohi ohustada nõuetega, mis ei ole kooskõlas tehnoloogiliste võimalustega.

4.2.6 Jäätmeid käsitlevate õigusaktide, REACH-direktiivi ja standardimise osas on komitee komisjoniga põhimõtteliselt nõus, ent ootab üksikute ettepanekute konkreetsemat sõnastamist.

4.3 Innovatsioon, teadus- ja arendustegevus ning oskused

4.3.1 Komitee toetab komisjoni pingutusi innovatsiooni ja teadus- ja arendustegevuse intensiivistamise ning oskuste parandamise osas.

4.3.2 Euroopa terasetehnoloogia platvorm (ESTEP) annab oma panuse tuleviku kujundamisele, pakkudes jätkusuutliku konkurentsivõimelisuse tagamiseks välja ambitsioonikaid teadus- ja arendustegevuse programme (strateegiliste teadusuuringute programmi raames). Kõnealuse programmi peamine eesmärk on protsesside keskkonnamõju vähendamine ning moodsate, täiendava lisaväärtusega toodete arendamine, mis oleksid tõhusamad kogu oma elutsükli vältel. Näiteks on ULCOSe projekt (Ultra Low CO2 Steelmaking) teraseplatvormi esimene suur projekt süsinikdioksiidi heitkoguste oluliseks vähendamiseks. Nimetatud projekt on maailmas omasuguste seas kõige auahnem ettevõtmine ja seda saadab juba praegu suur edu – välja valiti neli paljulubavat menetlust ja nüüd tuleb neid testida tööstuslikus mastaabis ning ühendada need süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogiatega. Teraseplatvorm aitab kaudselt kaasa ka kliimakaitse- ja energiaküsimuste lahendamisele, arendades välja täielikult taaskasutatavaid kergterasest tooteid näiteks autotööstuse ja ehitussektori jaoks ning leides uusi tõhusamaid lahendusi paljulubavate energiaallikate arendamiseks (nt tuuleenergia).

4.3.3 Töötajate kutseharidus ja koolitus on peamised tingimused kõnealuse sektori jätkusuutlikkuse säilitamiseks Euroopas ning seepärast on vajalikud märkimisväärsed investeeringud, et parandada oskuste alust, näiteks värvates andekaid kõrgkoolilõpetajaid ja arendades elukestvat õpet, eelkõige e-õpet. Selle üldise sotsiaalse eesmärgi saavutamiseks on vaja nii ELi kui ka kõrgkoolide toetust (4).

4.3.4 Komitee kutsub aga ka üles kontrollima juba olemasolevate programmide tõhusust. Nii olid näiteks Euroopa teraseplatvormi raames algatatud strateegiliste teadusuuringute programmi tulemused seitsmenda raamprogrammi esimese hankemenetluse osas pettumust valmistavad (edumäär alla 10 %), kuna hankemenetlus ei katnud ilmselt strateegiliste teadusuuringute programmi prioriteete. Seitsmenda raamprogrammi teiselt osalt oodatakse paremat kooskõlastamist ja toetust.

4.4 Välissuhted ja kaubanduspoliitika

4.4.1 Komitee tervitab komisjoni lähenemist anda kõrge prioriteet tööstuse toorainetega varustamisele. Antud kontekstis tuleb aga viidata asjaolule, et see ei ole ainuüksi välissuhete ja kaubanduspoliitika valdkonna küsimus, nagu komitee sedastab ka oma arvamuses CCMI/056 „Muude kui energiat andvate maavarade kaevandamine Euroopas”. Siinkohal tuleb märkida, et toorainete ringlussevõtt ja materjalimahukuse vähendamine või siis „asendusmaterjalide” uurimine muutuvad tulevikus üha tähtsamaks (mitte üksnes kaubanduspoliitilistest kaalutlustest lähtuvalt, vaid ka seoses selle olulisusega keskkonnakaitse jaoks).

4.4.2 Erilist tähelepanu tuleb pöörata asjaolule, et paljudes toorainevaldkondades esineb kontsentreeritust ehk üle kogu maailma tegutsevad vaid vähesed kontsernid, mis toob endaga kaasa hindade dikteerimise.

4.4.3 Komitee jagab komisjoni arvamust, et kaubanduspoliitilistes küsimustes tuleb jätkata tihedat tööstusalast dialoogi kolmandate riikidega. Kättesaadavad peavad olema WTO poolt aktsepteeritavad kaubanduspoliitilised vahendid võitlemaks sellise tegevuse vastu, mis seab ELi metallitööstuse halvemasse olukorda või diskrimineerib seda, ning tuleb edastada selge signaal, et kui dialoog ei vii edasiminekuteni, siis neid vahendeid ka kasutatakse.

4.5 Sotsiaalsed aspektid

4.5.1 Mis puudutab selliseid probleeme nagu näiteks töötajate vananemine (eelkõige terasetööstuses), kvalifikatsiooninõuded ja jätkuvad struktuurimuutused, siis väljendab komitee imestust, et komisjon ei paku tööstuse jaoks välja meetmeid ega tee ettepanekuid teatises esile toodud sotsiaalsete aspektide osas.

4.5.2 Erilist tähelepanu tuleks pöörata ohutuse ja tervisekaitse teemale, kuna metallitööstus kuulub nende tööstuste hulka, milles valitseb kõrgendatud risk.

4.5.3 Selles kontekstis viitab komitee taaskord sotsiaaldialoogi olulisusele.

Brüssel, 3. detsember 2008. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Mario SEPI Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peasekretär Martin WESTLAKE

(1) KOM(2005) 474 lõplik., lisa II.

(2) KOM(2007) 374 lõplik, 4.7.2007.

(3) KOM(2008) 16 lõplik, 23.1.2008.

(4) Siinkohal tuleb märkida, et metallitööstuses on juba algatusi töötajate liikuvuse edendamiseks/suurendamiseks Euroopa metallitööstuse valdkonnas, näiteks EMU-pass (www.emu-pass.com).