I.Sissejuhatus

Käesolevas aruandes antakse ülevaade Euroopa töönõukogu asutamist käsitleva uuesti sõnastatud direktiivi 2009/38/EÜ (edaspidi „uuesti sõnastatud direktiiv“) rakendamisest liikmesriikides, nagu nõutakse direktiivi artiklis 15. Aruandes kirjeldatakse järelmeetmeid, mida komisjon kavatseb võtta. Aruandele on lisatud komisjoni talituste töödokument, milles komisjon käsitleb hindamise tulemusi üksikasjalikumalt.

Nõukogu direktiiv 94/45/EÜ sõnastati pärast sotsiaalpartneritega konsulteerimist uuesti ja uuesti sõnastatud direktiiv jõustus 6. juunil 2009. Ülevõtmisperiood lõppes kaks aastat hiljem.

Käesoleva aruande aluseks oleva hindamise käigus keskenduti uuesti sõnastatud direktiiviga kaasnenud muudatustele. Hindamise eesmärk oli hinnata uuesti sõnastatud direktiivi ülevõtmist ja rakendamist liikmesriikides ning selle mõju

·Euroopa töönõukogude loomisele,

·töötajate riigiülese teabe saamise ja konsultatsioonides osalemise õiguse tõhususele ning

·õigusraamistiku paranemisele.

Kooskõlas parema õigusloome suunistega hinnati ka uuesti sõnastatud direktiivi asjakohasust, sidusust, tõhusust ja ELi lisaväärtust.

Käesolevas aruandes kirjeldatakse uuesti sõnastatud direktiivi eesmärke, komisjoni peamisi hindamisjäreldusi ja vastavaid poliitikameetmeid.

II.Euroopa töönõukogud ja piiriülene sotsiaaldialoog

Sotsiaaldialoog on Euroopa sotsiaalse mudeli oluline element. Tugeva sotsiaaldialoogi korral on majandus konkurentsivõimelisem ja sotsiaalselt vastupidavam. Sotsiaalpartnerite kaasamine poliitika kujundamisse ja rakendamisse on äärmiselt oluline, et tugevdada konkurentsivõimet ja suurendada sotsiaalset õiglust – see on Euroopa sotsiaalse turumajanduse toimimise nõutav eeltingimus. Komisjon on nõuks võtnud tugevdada sotsiaaldialoogi kõikidel tasanditel. Just seepärast võeti 2015. aastal vastu algatus „Sotsiaaldialoogi uus algus“.

Euroopa sotsiaalõiguste samba 8. põhimõtte kohaselt tuleb riiklike tavasid järgides konsulteerida sotsiaalpartneritega kõigis küsimustes, mis käsitlevad majandus-, tööhõive- ja sotsiaalpoliitika kujundamist ja rakendamist. Sotsiaalpartneritel on soovitatud pidada läbirääkimisi kollektiivlepingute üle ja sõlmida neid olulistes küsimustes, austades samas sotsiaalpartnerite sõltumatust ja kollektiivse tegutsemise õigust.

Kõiki tasandeid hõlmav sotsiaaldialoog peab olema kesksel kohal Euroopa reageeringutes protsessidele, mis avaldavad otsest mõju töömaailmale, näiteks digitaliseerimisele, üleilmastumisele ja demograafilistele muutustele. On näha olnud, et sotisaalpartnerite kaasamine tööturu reformidesse ja sektori või ettevõtte ümberkorraldamisse toob häid tulemusi, sest sellega tekitatakse neis vastutustunne reformiprotsesside ees ning edendatakse usaldust ja partnerlust. Peale selle võivad sotsiaaldialoogi pidamiseks loodud püsikanalid aidata ette aimata ja rahuldada vajadusi ja ootusi, mis tulenevad tööjõu vananemise ning töötervishoiu ja -ohutusega seotud probleemidest või mis on seotud oskuste või töö- ja eraelu tasakaaluga.

Euroopa sotsiaalõiguste samba 8. põhimõtte kohaselt on töötajatel või nende esindajatel õigus ka sellele, et neid teavitatakse ja nendega konsulteeritakse õigel ajal nende jaoks olulistes küsimustes, eelkõige seoses ettevõtete ülemineku, ümberkorraldamise ja ühinemisega ning kollektiivse koondamisega. Selle põhimõtte alusel ei ole töötajatel või nende esindajatel mitte üksnes õigus saada teavet, vaid ka õigus sellele, et nendega konsulteeritakse ettevõtte iga sellise tegevuse puhul, mis eeldab arvamuste vahetamist ja tööandjaga järjekindla dialoogi sisseseadmist.

Teavitamise ja konsulteerimise riiklikku tasandit hõlmav ELi õigusraamistik on välja kujunenud mitme aastakümne vältel. Direktiivis 98/59/EÜ on sätestatud eeskirjad töötajate esindajate teavitamise ja nendega konsulteerimise kohta enne kollektiivset koondamist. Direktiiviga 2002/14/EÜ on kehtestatud üldraamistik töötajate teavitamiseks ja töötajatega konsulteerimiseks liikmesriigi tasandil. Direktiiv 2001/23/EÜ sisaldab sätteid, millega tagatakse töötajate teavitamine ja töötajatega konsulteerimine juhul, kui ettevõte läheb üle uuele omanikule.

Muutusteks ja restruktureerimiseks valmisolekut käsitlevas ELi kvaliteediraamistikus on komisjon sätestanud põhimõtted ja head tavad, mida ettevõtjad ja riiklikud ametiasutused peavad järgima enne muutuste elluviimist ja ümberkorralduste tegemisel. Kümne aasta eest loodi Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond, et toetada maailmakaubanduses üleilmastumise tõttu toimunud suurte struktuurimuutuste või üleilmse finants- ja majanduskriisi tulemusel koondatud töötajaid.

Euroopa töönõukogude vahendusel on riikideülese sotsiaaldialoogi korraldamine teatud suuruses hargmaiste ettevõtete puhul märgatavalt tõhusam. Tegemist on organitega, mis esindavad Euroopa töötajaid piiriülestes ettevõtetes. Euroopa töönõukogud tagavad ühise platvormi, et vahetada üle kogu ELi ja EMP töötajate ja tööandjate esindajate vahel teavet riigiülestes küsimustes. Töönõukogu kaudu teavitab ettevõtte juhatus töötajaid ettevõttes toimuvast arengust ja Euroopa tasandil tehtavast mis tahes tähtsast otsusest, mis võib mõjutada töötajate tööhõivet või töötingimusi, ning konsulteerib töötajatega neis küsimustes.