„Me peame tõhustama tööd õiglase ja tõeliselt üleeuroopalise tööturu loomiseks. Osana sellest püüdlusest tahan ma välja arendada Euroopa sotsiaalõiguste samba, mis võtab arvesse Euroopa ühiskondade ja töömaailma muutuvaid olusid ning mida saab kasutada suunanäitajana euroala uuendatud lähenemise tarbeks. Euroopa sotsiaalõiguste sammas peaks täiendama tulemusi, mida me oleme ELis töötajate kaitseks juba üheskoos saavutanud. Usun, et on hea mõte alustada selle algatusega euroala piires, jättes teistele ELi liikmesriikidele võimaluse soovi korral ühineda.“

president Jean-Claude Junckeri kõne olukorrast Euroopa Liidus,

Euroopa Parlament, 9. september 2015.



1. Sissejuhatus

Kaasavama ja õiglasema liidu loomine on Euroopa Komisjoni üks peamine prioriteet. Alates sellest, kui president Juncker teatas Euroopa sotsiaalõiguste samba loomisest, on komisjon aktiivselt suhelnud asjaomaste sidusrühmadega kõikidel tasanditel. 2016. aasta märtsis esitas komisjon Euroopa sotsiaalõiguste samba esialgse kavandi ja algatas tagasiside saamiseks ulatusliku avaliku konsultatsiooni. 2017. aasta jaanuaris korraldati konsultatsiooni lõpule viimiseks kõrgetasemeline konverents, mis põhines sidusrühmade üritustel ja kõikjalt Euroopast saadud teabel.

Täna esitleb komisjon kõnealuse avaliku konsultatsiooni tulemusi ja oma lõplikku ettepanekut Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta. Sambasse on koondatud mitmed aluspõhimõtted, mille kaudu toetada õiglaseid ja hästi toimivaid tööturge ning sotsiaalhoolekandesüsteeme. Nagu on rõhutatud viie juhi aruandes majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimise kohta, on see väga oluline ka vastupidavamate majandusstruktuuride ehitamiseks. Seepärast on sammas kavandatud suunanäitajana euroala uuendatud lähenemise tarbeks, mille eesmärk on saavutada paremad töö- ja elamistingimused kõikides osalevates liikmesriikides. See on loodud peamiselt euroala tarbeks, kuid on avatud kõikidele ELi liikmesriikidele.

Kõnealuste põhimõtete ja õiguste elluviimine on ühine kohustus. Suurem osa samba elluviimiseks vajalikke vahendeid on kohalike, piirkondlike ja riikide ametiasutuste, aga ka sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna kätes. Euroopa Liit, ja eelkõige Euroopa Komisjon, võib aidata luua raamistikku, anda suuniseid ning pakkuda võrdseid võimalusi, järgides samas riikide olukorra iseärasusi ja institutsioonilist tausta. Kuna ELi tasandi meetmed on määrava tähtsusega, tuleb neid toetada ja järgida kõikidel vastutuse tasanditel.

Arutelu Euroopa sotsiaalse mõõtme üle on osa laiemast mõttevahetusest, mis algatati EL 27 tuleviku üle. Komisjoni valge raamatuga Euroopa tuleviku kohta algas laiaulatuslik arutelu selle üle, millist tulevikku me enda, oma laste ja Euroopa jaoks soovime. Aruteludokumendis Euroopa sotsiaalse mõõtme kohta, mis avaldatakse koos paketiga Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta, keskendutakse Euroopa ühiskondade ja töömaailma tulevasel kümnendil aset leidvale põhjalikule muutumisele ning selles on sätestatud võimalused sellele üheskoos reageerimiseks, luues Euroopat, mis hoiab, kaitseb ja avardab võimalusi. Rooma deklaratsioonis, mille ELi juhid võtsid vastu 25. märtsil 2017, rõhutati sotsiaalse Euroopa tähtsust. 17. novembril 2017 Göteborgis toimuval sotsiaalpartnerite tippkohtumisel arendatakse kõnealuseid ideid edasi.

Käesolevas teatises esitletakse Euroopa sotsiaalõiguste sammast ja visandatakse viis, kuidas selle rakendamisega edasi minna. Teatisega kaasneb rida seadusandlikke ja muid kui seadusandlikke algatusi, mis on seotud töö- ja eraelu tasakaalu, töötajate teavitamise, sotsiaalkaitse kättesaadavuse ning tööajaga. Samba loogikat järgides ajakohastavad ja täiendavad nimetatud ettepanekud (kui need vastu võetakse) liidu õigustikku. Samba teksti toetab komisjoni talituste töödokument, milles esitatakse iga põhimõtte ja õiguse üksikasjalikum selgitus. Lisaks on kohapealsete edusammude jälgimiseks koostatud sotsiaalnäitajate tulemustabel. Selle eesmärk on jälgida riikide suundumusi ja tulemuslikkust ning pakkuda poliitikasuuniseid majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta raames. ELi kui terviku puhul aitab tulemustabel hinnata edusamme sotsiaalvaldkonna AAA-reitingu saavutamise suunas.



2. Euroopa sotsiaalõiguste samba loomise põhjendus

Euroopa sotsiaalõiguste sammast esitletakse tänast ja homset maailma silmas pidades. Kuigi nii majanduslikud kui ka sotsiaalsed tingimused on Euroopas viimasel ajal paranenud, annavad eelmise kümnendi kriisi tagajärjed endiselt tunda, ulatudes pikaajalisest töötusest ja noorte töötusest vaesuse ohuni paljudes Euroopa osades. Samal ajal puutuvad kõik liikmesriigid kokku ühiskonnas ja töömaailmas aset leidvate kiirete muutustega. Nagu meenutati aruteludokumendis Euroopa sotsiaalse mõõtme kohta, on probleeme sama palju kui võimalusi. ELis on kasutusel maailma kõige edumeelsemad sotsiaalhoolekande süsteemid ning rikkalikult häid tavasid ja sotsiaalseid uuendusi, kuid ta peab vastu astuma ja kohanduma ennenägematute ühiskondlike probleemidega.

Sellega seoses annab Euroopa sotsiaalõiguste sammas inimestele uued ja tõhusamad õigused. Sambas sisalduvad 20 põhimõtet ja õigust, mis on jaotatud kolme kategooriasse: võrdsed võimalused ja juurdepääs tööturule, õiglased töötingimused ning sotsiaalkaitse ja sotsiaalne kaasatus. Keskendutakse sellele, kuidas täita aluslepingutega antud lubadus pakkuda äärmiselt konkurentsitihedat sotsiaalset turumajandust, mille eesmärk on saavutada täielik tööhõive ja sotsiaalne areng. Kuigi põhimõtted ja õigused on ühised, ei eeldata, et neid oleks võimalik saavutada universaalse lähenemisviisi abil: sambaga tunnistatakse olukordade erinevust ja kõnealuste ühiste eesmärkide saavutamiseks kättesaadavate vahendite mitmekesisust.

Täna esitatud lõplikus ettepanekus Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta on võetud arvesse avalike konsultatsioonide käigus kogutud arvukaid panuseid (vt tekstikast nr 1). Konsultatsioonide järgselt täpsustati mitut näitajat 2016. aasta märtsi esialgse kavandiga võrreldes.