KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE JA KONTROLLIKOJALE

Euroopa Arengufondi majandusaasta aruanne 2017

(2018/C 350/01)

SISUKORD

MAJANDUSAASTA ARUANDE KINNITAMINE 2

EAFi VAHENDITE KASUTAMINE JA RAAMATUPIDAMISARVESTUSE PIDAMINE 3

EUROOPA KOMISJONI HALLATAVAD VAHENDID 6

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 8

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD 17

EAFi KONSOLIDEERITUD ELi USALDUSFONDIDE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED 43

ELi BÊKOU USALDUSFONDI MAJANDUSAASTA ARUANNE 2017 44

ELi AAFRIKA USALDUSFONDI MAJANDUSAASTA ARUANNE 2017 51

EAFi JA ELi USALDUSFONDIDE KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 58

EAFi RAKENDAMISE ARUANNE 63

EUROOPA INVESTEERIMISPANGA HALLATAVATE VAHENDITE RAKENDAMISE AASTAARUANNE 91

MAJANDUSAASTA ARUANDE KINNITAMINE

Euroopa Arengufondi 2017. aasta majandusaasta aruanne on koostatud kooskõlas üheteistkümnenda Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava finantsmääruse IX jaotisega ning raamatupidamise aastaaruande lisades toodud raamatupidamispõhimõtete, -eeskirjade ja -meetoditega.

Olen teadlik oma vastutusest Euroopa Arengufondi majandusaasta aruande koostamise ja esitamise eest kooskõlas üheteistkümnenda Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava finantsmääruse artikliga 20.

Olen saanud eelarvevahendite käsutajalt ja Euroopa Investeerimispangalt (EIP) kogu teabe, mis on vajalik Euroopa Arengufondide varasid ja kohustusi ning eelarve täitmist kajastava aruande koostamiseks. Eelarvevahendite käsutaja ja EIP tagavad selle teabe usaldusväärsuse.

Deklareerin, et kõnealuse teabe ja kontrolli põhjal, mida pidasin vajalikuks teha aruande kinnitamiseks, võin olla piisavalt kindel, et käesolev majandusaasta aruanne annab Euroopa Arengufondide finantsseisundi kõigist olulistest tahkudest õige ja õiglase ülevaate.

Rosa ALDEA BUSQUETS peaarvepidaja 20. juuni 2018

EAFi VAHENDITE KASUTAMINE JA RAAMATUPIDAMISARVESTUSE PIDAMINE

1. TAUST

Euroopa Liidul (edaspidi „EL“) on koostöösuhteid paljude arenguriikidega. Koostöö peamine eesmärk on edendada majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaarengut ning eelkõige vähendada vaesust ja see pikas perspektiivis kaotada, andes abi saavatele riikidele arenguabi ja tehnilist abi. Selle eesmärgi saavutamiseks koostab EL koos partnerriikidega koostööstrateegiad ja koondab nende rakendamiseks vajalikud rahalised vahendid. Arengukoosöösse suunatavad ELi vahendid tulevad kolmest allikast:

— ELi eelarvest,

— Euroopa Arengufondilt,

— Euroopa Investeerimispangalt.

Euroopa Arengufond (edaspidi „EAF“) on peamine vahend ELi abi andmiseks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide (edaspidi „AKV riigid“) ning ülemeremaade ja -territooriumidega (edaspidi „ÜMTd“) tehtava arengukoostöö raames.

EAFi ei rahastata ELi eelarvest. EAF on moodustatud nõukogu raames kokkutulnud liikmesriikide esindajate sisekokkuleppega ja seda haldab eraldi komitee. Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) vastutab EAFi vahenditest rahastatavate meetmete rahalise rakendamise eest. Euroopa Investeerimispank (edaspidi „EIP“) haldab investeerimisrahastut.

AKV riikidele ja ÜMTdele antavat geograafiliselt piiritletud abi rahastatakse ajavahemikus 2014–2020 endiselt peamiselt EAFist. Iga EAF moodustatakse tavaliselt umbes viieaastaseks perioodiks ja igal EAFil on oma finantsmäärus, millega on ette nähtud kõnealuse EAFi raamatupidamise aastaaruande koostamine. Seda silmas pidades koostatakse komisjoni hallatavate vahendite puhul raamatupidamise aastaaruanded iga Euroopa Arengufondi jaoks eraldi. Kõnealused raamatupidamise aastaaruanded esitatakse ka koondaruannete kujul, et anda üldine ülevaade nende vahenditega seonduvast finantsseisundist, mille eest vastutab komisjon.

2013. aasta juunis kirjutasid nõukogus kokkutulnud osalevad liikmesriigid alla üheteistkümnendat EAFi käsitlevale sisekokkuleppele, (1) mis jõustus 1. märtsil 2015. Komisjon on teinud ettepaneku kümnenda EAFi lõpetamise ja üheteistkümnenda EAFi jõustumise vahelisel ajal tegevuse järjepidevuse tagamiseks võtta üleminekumeetmeid ja luua üleminekurahastu (2). Üleminekurahastu luuakse üheteistkümnenda EAFi raames.

Samal ajal muudeti kümnenda EAFi finantsmäärust (3) ja võeti vastu üleminekuperioodil kohaldatav uus finantsmäärus (4). Mõlemad jõustusid 30. mail 2014. 2. märtsil 2015 võttis nõukogu vastu üheteistkümnenda EAFi finantsmääruse (5) ja selle rakenduseeskirjad (6). Need jõustusid 6. märtsil 2015.

Investeerimisrahastu asutati AKV-ELi partnerluslepingu raames. Rahastut haldab EIP ja seda kasutatakse erasektori arengu toetamiseks AKV riikides, rahastades peamiselt, kuid mitte ainult, erainvesteeringuid. Rahastu on loodud uueneva fondina; laenude tagasimaksed saab seega uuesti muudesse meetmetesse investeerida, mis annab tulemuseks iseuueneva ja rahaliselt sõltumatu rahastu. Kuna komisjon investeerimisrahastut ei halda, ei ole see konsolideeritud majandusaasta aruande esimese osaga – EAFi raamatupidamise aastaaruande ja sellega seotud rakendamise aruandega. Tervikliku ülevaate andmiseks EAFi arenguabist on majandusaasta aruandele eraldi osana (II osa) lisatud investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne (7).

2. KUIDAS TOIMUB EAFi RAHASTAMINE?

2. detsembril 2013. aastal toimunud kohtumisel võttis Euroopa Ülemkogu vastu mitmeaastase finantsraamistiku 2014.–2020. aastaks. Sellega seoses otsustati, et geograafilist koostööd AKV riikidega ei integreerita ELi eelarvesse, vaid jätkatakse selle rahastamist olemasoleva valitsustevahelise EAFi kaudu.

ELi eelarve on iga-aastane ja vastavalt eelarve aastasuse põhimõttele kavandatakse ja kinnitatakse eelarve kulud ja tulud üheks aastaks. Erinevalt ELi eelarvest on EAFi toimimispõhimõte mitmeaastane. Iga EAF on tavaliselt viieks aastaks moodustatav fond, kuhu on koondatud arengukoostöö vahendid. Kuna vahendeid eraldatakse mitmeaastasuse põhimõttest lähtuvalt, võib eraldatud vahendeid kasutada kogu EAFi programmiperioodi vältel. Eelarve aastasuse puudumine on eraldi ära märgitud eelarve raamatupidamisarvestuse aruandluses, kus hinnatakse EAFi eelarve täitmist võrreldes koguvahenditega.

EAFi vahendid moodustuvad ELi liikmesriikide sihtotstarbelistest osamaksudest. Ligikaudu iga viie aasta järel kohtuvad liikmesriikide esindajad valitsustevahelisel tasandil, et otsustada fondile eraldatav kogusumma ja kontrollida selle vahendite kasutamist. Seejärel haldab fondi komisjon kooskõlas liidu arengukoostöö poliitikaga. Kuna lisaks liidu poliitikale on arengu- ja abipoliitika ka liikmesriikidel, peavad liikmesriigid oma poliitika kooskõlastama ELiga, et tagada vastastikune täiendavus.

Lisaks eelnevalt nimetatud osamaksudele saavad liikmesriigid leppida EAFiga kokku kaasrahastamises või tasuda EAFi vabatahtlikke osamaksusid.

3. EELARVEAASTA LÕPU ARUANDLUS

3.1. MAJANDUSAASTA ARUANNE

EAFi finantsmääruse artikli 46 kohaselt koostatakse EAFi raamatupidamise aastaaruanne vastavalt tekkepõhise arvestuse eeskirjadele, mis omakorda põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS). Need raamatupidamiseeskirjad võtab vastu komisjoni peaarvepidaja ja neid kohaldatakse kõigis ELi institutsioonides ja asutustes, et kehtiksid ühtsed raamatupidamisarvestuse, hindamise ja aastaaruannete esitamise eeskirjad, mille eesmärk on ühtlustada raamatupidamise aastaaruannete koostamise ja konsolideerimise menetlust ELi finantsmääruse artikli 152 kohaselt. Kõnealuseid ELi raamatupidamiseeskirju kohaldatakse ka EAFi suhtes, võttes arvesse tema tegevuse eripära.

EAFi majandusaasta aruande koostamine on tehtud ülesandeks komisjoni peaarvepidajale, kes on ühtlasi EAFi peaarvepidaja. Peaarvepidaja tagab, et EAFi majandusaasta aruanne annab EAFi finantsseisundist õige ja õiglase ülevaate.

Majandusaasta aruanne koosneb järgmistest osadest:

I osa. Komisjoni hallatavad vahendid

i) EAFi raamatupidamise aastaaruanne ja selle lisad ii) EAFi konsolideeritud ELi usaldusfondide raamatupidamise aastaaruanne iii) EAFi ja ELi usaldusfondide konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne iv) EAFi rakendamise aruanne

II osa. EIP hallatavate vahendite rakendamise aastaaruanne

i) Investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne

Osa „EAFi konsolideeritud Euroopa usaldusfondide raamatupidamise aastaaruanne“ sisaldab kahe EAFi raames loodud usaldusfondi raamatupidamise aastaaruannet: ELi Bêkou usaldusfond (vt punkt „ELi Bêkou usaldusfondi raamatupidamise aastaaruanne“) ja ELi Aafrika usaldusfond (vt punkt „ELi Aafrika usaldusfondi raamatupidamise aastaaruanne“). Kummagi usaldusfondi raamatupidamise aastaaruande koostamise eest vastutab Euroopa Komisjoni peaarvepidaja. Raamatupidamise aastaaruandele teostab välisauditi eraaudiitor. Käesolevas majandusaasta aruandes esitatud usaldusfondide näitajad on lõplikud, st need kajastavad ka auditi tulemusena tehtud korrektsioone, kuid on veel ametlikult kinnitamata.

Komisjon peab majandusaasta aruande vastu võtma järgneva aasta 31. juuliks ning esitab selle eelarve täitmisele heakskiidu saamiseks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

4. AUDITEERIMINE JA EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE

4.1. AUDITEERIMINE

EAFi majandusaasta aruannet ja vahendite haldamist kontrollib tema välisaudiitorina tegutsev Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“), kes koostab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aastaaruande.

4.2. EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE

Viimaseks kontrolliks on asjaomase eelarveaasta EAFi eelarve täitmisele heakskiidu andmine. EAFi eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon on Euroopa Parlament. See tähendab, et pärast majandusaasta aruande auditeerimist ja lõplikku viimistlemist tuleb nõukogul soovitada ja seejärel Euroopa Parlamendil otsustada, kas anda heakskiit EAFi eelarve täitmisele komisjoni poolt eelneval eelarveaastal. Kõnealune otsus põhineb aastaaruande läbivaatamisel, kontrollikoja aastaaruandel (mis sisaldab ametlikku kinnitavat avaldust) ja komisjoni vastustel, aga ka nende tulemusena komisjonile esitatud küsimustel ja täiendava teabe taotlustel.

EUROOPA KOMISJONI HALLATAVAD VAHENDID (1)

SISUKORD

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 8

EAFi BILANSS 9

EAFi TULEMIARUANNE 10

EAFi RAHAVOOGUDE ARUANNE 11

EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE 12

EAFide BILANSS 13

EAFide TULEMIARUANNE 14

EAFide NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE 15

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD 17

EAFi KONSOLIDEERITUD ELi USALDUSFONDIDE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED 43

ELi BÊKOU USALDUSFONDI MAJANDUSAASTA ARUANNE 2017 44

TAUSTTEAVE ELi BÊKOU USALDUSFONDI KOHTA 45

BILANSS 48

TULEMIARUANNE 49

RAHAVOOGUDE ARUANNE 49

NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE 50

ELi AAFRIKA USALDUSFONDI MAJANDUSAASTA ARUANNE 2017 51

TAUSTTEAVE ELi AAFRIKA USALDUSFONDI KOHTA 52

BILANSS 55

TULEMIARUANNE 56

RAHAVOOGUDE ARUANNE 56

NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE 57

EAFi JA ELi USALDUSFONDIDE KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 58

KONSOLIDEERITUD BILANSS 59

KONSOLIDEERITUD TULEMIARUANNE 60

KONSOLIDEERITUD RAHAVOOGUDE ARUANNE 61

KONSOLIDEERITUD NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE 62

EAFi RAKENDAMISE ARUANNE 63

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE (8)

EAFi BILANSS

(miljonites eurodes) Lisa 31.12.2017 31.12.2016 PÕHIVARA Eelmaksed 2.1 582 409 Usaldusfondide osamaksud 2.2 163 98 745 507 KÄIBEVARA Eelmaksed 2.1 1 518 1 372 Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded 2.3 92 132 Raha ja raha ekvivalendid 2.4 347 680 1 958 2 184 VARAD KOKKU 2 703 2 691 PIKAAJALISED KOHUSTUSED Eraldised 2.5 (4) (4) Finantskohustused 2.6 (14) (6) (18) (10) LÜHIAJALISED KOHUSTUSED Võlgnevused 2.7 (563) (549) Viitvõlgnevused ja ettemakstud tulud 2.8 (733) (776) (1 296 ) (1 324 ) KOHUSTUSED KOKKU (1 314 ) (1 334 ) NETOVARA 1 389 1 357 VAHENDID JA RESERVID Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid 2.9 46 173 42 323 Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital 2.9 2 252 2 252 Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused 2.9 — — Varasematest aastatest ülekantud eelarveaasta tulem (43 219 ) (40 146 ) Eelarveaasta tulem (3 818 ) (3 073 ) NETOVARA 1 389 1 357





EAFi TULEMIARUANNE

(miljonites eurodes) Lisa 2017 2016 TULUD Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud 3.1 Sissenõudmine 61 8 61 8 Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud 3.2 Finantstulud 4 3 Muud tulud 22 62 25 66 Kogutulu 87 73 KULUD Abimeetmed 3.3 (3 700 ) (2 970 ) Kaasrahastamise kulud 3.4 (42) 15 Finantskulud 3.6 (8) 4 Muud kulud 3.7 (154) (196) Kulud kokku (3 904 ) (3 146 ) EELARVEAASTA TULEM (3 818 ) (3 073 )





EAFi RAHAVOOGUDE ARUANNE

(miljonites eurodes) Lisa 2017 2016 Eelarveaasta tulem (3 818 ) (3 073 ) Põhitegevusest Kapitali suurenemine – osamaksud (neto) 3 850 3 450 Usaldusfondide osamaksude (suurenemine)/vähenemine (66) (64) Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine (319) (120) Kaubanduslike ja mittekaubanduslike nõuete (suurenemine)/vähenemine 40 39 Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine) 8 (4) Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine) 14 28 Viitvõlgnevuste ja ettemakstud tulude suurenemine/(vähenemine) (42) (80) NETORAHAVOOD (333) 177 Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine) (333) 177 Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga 2.4 680 504 Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga 2.4 347 680





EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

(miljonites eurodes) Fondikapital – toimivad EAFid (A) Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid (B) Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid (C) = (A)-(B) Kumulatiivsed reservid (D) Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital (E) Netovarad kokku (C)+(D)+(E) SALDO SEISUGA 31.12.2015 73 464 34 590 38 873 (40 146 ) 2 252 980 Kapitali suurenemine – osamaksud (3 450 ) 3 450 3 450 Eelarveaasta tulem — (3 073 ) (3 073 ) SALDO SEISUGA 31.12.2016 73 464 31 140 42 323 (43 219 ) 2 252 1 357 Kapitali suurenemine – osamaksud (4 050 ) 4 050 4 050 Tagasimaksed liikmesriikidele (200) (200) (200) Eelarveaasta tulem — (3 818 ) (3 818 ) SALDO SEISUGA 31.12.2017 73 264 27 090 46 173 (47 037 ) 2 252 1 389





EAFide BILANSS

(miljonites eurodes) 31.12.2017 31.12.2016 Lisa Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF PÕHIVARA Eelmaksed 2.1 — 32 221 330 — 32 242 135 Usaldusfondide osamaksud 2.2 — 86 — 77 — — — 98 — 118 221 407 — 32 242 232 KÄIBEVARA Eelmaksed 2.1 1 40 867 610 1 50 909 412 Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded 2.3 0 64 17 11 1 71 59 2 Tasaarvelduskontod 2.3 189 88 3 555 — 196 424 3 424 — Raha ja raha ekvivalendid 2.4 — — — 347 — — — 680 190 193 4 439 968 198 544 4 391 1 094 VARAD KOKKU (*1) 190 311 4 660 1 375 198 577 4 633 1 327 PIKAAJALISED KOHUSTUSED Eraldised 2.5 — — — (4) — — — (4) Finantskohustused 2.6 — — (7) (7) — — (6) — — — (7) (11) — — (6) (4) LÜHIAJALISED KOHUSTUSED Võlgnevused 2.7 (0) (13) (133) (417) (0) (12) (438) (99) Tasaarvelduskontod 2.3 — — — (3 833 ) — — — (4 043 ) Viitvõlgnevused ja ettemakstud tulud 2.8 (0) (76) (517) (140) (1) (93) (567) (115) (0) (89) (650) (4 389 ) (1) (104) (1 005 ) (4 257 ) KOHUSTUSED KOKKU (*1) (0) (89) (657) (4 401 ) (1) (104) (1 011 ) (4 261 ) NETOVARA (*1) 190 222 4 003 (3 025 ) 197 472 3 622 (2 934 ) VAHENDID JA RESERVID Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid 2.9 12 164 10 773 20 960 2 277 12 164 10 973 19 187 — Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital 2.9 627 1 625 — — 627 1 625 — — Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused 2.9 (2 503 ) 2 177 120 206 (2 496 ) 2 214 247 35 Varasematest aastatest ülekantud eelarveaasta tulem (10 098 ) (14 339 ) (15 812 ) (2 969 ) (10 100 ) (14 248 ) (14 415 ) (1 382 ) Eelarveaasta tulem 0 (13) (1 266 ) (2 539 ) 2 (91) (1 397 ) (1 587 ) NETOVARA 190 222 4 003 (3 025 ) 197 472 3 622 (2 934 )





EAFide TULEMIARUANNE

(miljonites eurodes) 2017 2016 Lisa Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF TULUD Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud 3.1 Sissenõudmine 0 5 49 7 1 5 (2) 4 0 5 49 7 1 5 (2) 4 Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud 3.2 Finantstulud (0) (1) 4 (0) (0) 2 2 (1) Muud tulud 1 5 13 4 2 17 40 3 1 4 17 4 2 19 43 2 Kogutulu 1 9 66 11 3 23 41 7 KULUD Abimeetmed 3.3 (0) (14) (1 251 ) (2 435 ) 2 (95) (1 411 ) (1 465 ) Kaasrahastamise kulud 3.4 — — (42) (1) — — 15 — Finantskulud 3.6 1 1 (10) (0) (0) (0) 4 (0) Muud kulud 3.7 (2) (9) (29) (114) (3) (19) (46) (129) Kulud kokku (1) (22) (1 332 ) (2 549 ) (1) (114) (1 437 ) (1 594 ) EELARVEAASTA TULEM 0 (13) (1 266 ) (2 539 ) 2 (91) (1 397 ) (1 587 )





EAFide NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Fondikapital – toimivad EAFid (A) Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid (B) Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid (C) = (A)-(B) Kumulatiivsed reservid (D) Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital (E) Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused (F) Netovarad kokku (C)+(D)+(E)+(F) SALDO SEISUGA 31.12.2015 12 164 — 12 164 (10 100 ) 627 (2 476 ) 214 Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi — (20) (20) Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi — — — Eelarveaasta tulem — 2 2 SALDO SEISUGA 31.12.2016 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 496 ) 197 Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi — (7) (7) Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi — — — Eelarveaasta tulem — 0 — 0 SALDO SEISUGA 31.12.2017 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 503 ) 190





(miljonites eurodes) Üheksas EAF Fondikapital – toimivad EAFid (A) Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid (B) Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid (C) = (A)-(B) Kumulatiivsed reservid (D) Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital (E) Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused (F) Netovarad kokku (C)+(D)+(E)+(F) SALDO SEISUGA 31.12.2015 10 973 — 10 973 (14 249 ) 1 625 2 376 726 Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi — (163) (163) Eelarveaasta tulem — (91) (91) SALDO SEISUGA 31.12.2016 10 973 — 10 973 (14 339 ) 1 625 2 214 472 Tagasimaksed liikmesriikidele (200) (200) (200) Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi — (37) (37) Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi — — — Eelarveaasta tulem — (13) — (13) SALDO SEISUGA 31.12.2017 10 773 — 10 773 (14 352 ) 1 625 2 177 222





(miljonites eurodes) Kümnes EAF Fondikapital – toimivad EAFid (A) Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid (B) Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid (C) = (A)-(B) Kumulatiivsed reservid (D) Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital (E) Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused (F) Netovarad kokku (C)+(D)+(E)+(F) SALDO SEISUGA 31.12.2015 20 960 5 223 15 737 (14 415 ) — 35 1 357 Kapitali suurenemine – osamaksud (3 450 ) 3 450 3 450 Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi — 182 182 Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi — 30 30 Eelarveaasta tulem — (1 397 ) (1 397 ) SALDO SEISUGA 31.12.2016 20 960 1 773 19 187 (15 812 ) — 247 3 622 Kapitali suurenemine – osamaksud (1 773 ) 1 773 — 1 773 Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi — 44 44 Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi — (171) (171) Eelarveaasta tulem — (1 266 ) — (1 266 ) SALDO SEISUGA 31.12.2017 20 960 — 20 960 (17 078 ) — 120 4 003





(miljonites eurodes) Üheteistkümnes EAF Fondikapital – toimivad EAFid (A) Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid (B) Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid (C) = (A)-(B) Kumulatiivsed reservid (D) Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital (E) Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused (F) Netovarad kokku (C)+(D)+(E)+(F) SALDO SEISUGA 31.12.2015 29 367 29 367 — (1 382 ) — 65 (1 317 ) Ümberpaigutused kaheksandast, üheksandast ja kümnendast EAFist ning kaheksandasse, üheksandasse ja kümnendasse EAFi — — (30) (30) Eelarveaasta tulem — (1 587 ) — (1 587 ) SALDO SEISUGA 31.12.2016 29 367 29 367 — (2 969 ) — 35 (2 934 ) Kapitali suurenemine – osamaksud (2 277 ) 2 277 171 2 448 Ümberpaigutused kaheksandast, üheksandast ja kümnendast EAFist ning kaheksandasse, üheksandasse ja kümnendasse EAFi — — — Eelarveaasta tulem — (2 539 ) — (2 539 ) SALDO SEISUGA 31.12.2017 29 367 27 090 2 277 (5 508 ) — 206 (3 025 )

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD (9)

1. PEAMISED ARVESTUSPÕHIMÕTTED

1.1. RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED

Raamatupidamise aastaaruande eesmärk on anda üksuse finantsseisundi, tegevustulemuste ja rahavoogude kohta teavet, millest on abi laiale kasutajaskonnale.

Üldised kaalutlused (raamatupidamispõhimõtted), millest raamatupidamise aastaaruande koostamisel lähtutakse, on sätestatud ELi raamatupidamiseeskirjas nr 1 „Raamatupidamise aastaaruanded“ ning on samad mis IPSAS 1-s kirjeldatud põhimõtted: õiglase kajastamise, tekkepõhise arvestuse, tegevuse jätkuvuse, kajastamise järjepidevuse, olulisuse, andmete koondamise, tasaarvestuse ja teabe võrreldavuse põhimõte. Finantsaruannete kvalitatiivsed omadused on asjakohasus, tõesus (usaldusväärsus), arusaadavus, ajakohasus, võrreldavus ja kontrollitavus.

1.2. ARUANDE KOOSTAMISE ALUS

1.2.1. Aruandeperiood

Raamatupidamise aastaaruanne esitatakse igal aastal. Majandusaasta algab 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril.

1.2.2. Valuuta ja ümberarvestamise alused

Majandusaasta aruanded on esitatud miljonites eurodes, sest euro on EAFi arvestus- ja aruandlusvaluuta. Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingupäeval kehtinud vahetuskursi alusel. Vahetuskursierinevustest saadud kasum või kahjum, mis tuleneb välisvaluutas arveldatud tehingutest ning välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuste ümberarvestamisest eelarveaasta lõpus kehtinud vahetuskursside alusel, kajastatakse tulemiaruandes. Teistsuguseid ümberarvestamise meetodeid kasutatakse kinnisvara ja seadmete ning immateriaalse vara puhul, mille väärtuseks eurodes on nende väärtus soetamise kuupäeval.

Välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuse eelarveaasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31. detsembril kehtinud Euroopa Keskpanga vahetuskursside alusel.

Euro vahetuskursid

Rahaühik 31.12.2017 31.12.2016 Rahaühik 31.12.2017 31.12.2016 Bulgaaria leev (BGN) 1,9558 1,9558 Poola zlott (PLN) 4,177 4,4103 Tšehhi kroon (CZK) 25,5350 27,0210 Rumeenia leu (RON) 4,6585 4,5390 Taani kroon (DKK) 7,4449 7,4344 Rootsi kroon (SEK) 9,8438 9,5525 Inglise nael (GBP) 0,8872 0,8562 Šveitsi frank (CHF) 1,1702 1,0739 Horvaatia kuna (HRK) 7,4400 7,5597 Jaapani jeen (JPY) 135,01 123,4000 Ungari forint (HUF) 310,3300 309,8300 USA dollar 1,1993 1,0541

1.2.3. Prognooside kasutamine

IPSASe ja üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete kohaselt esitatakse raamatupidamise aastaaruandes tingimata summad, mis põhinevad kõige usaldusväärsemale kättesaadavale teabele tuginevatel juhtkonna prognoosidel ja hinnangutel. Oluliste hinnangute hulka kuuluvad muu hulgas Viitlaekumised ja ettemakstud tulud ning viitvõlgnevused ja edasilükkunud kulud, eraldised, nõuetest tulenev finantsrisk, tingimuslikud varad ja tingimuslikud kohustused ning vara väärtuse languse määr. Tegelikud tulemused võivad kõnealustest prognoosidest erineda.

Mõistlike hinnangute kasutamine on raamatupidamise aastaaruande koostamise lahutamatu osa ega vähenda selle usaldusväärsust. Hinnangut võib olla vaja muuta, kui muutub olukord, millele hinnang tugines, või kui saadakse uut teavet või kogemusi. Oma olemuselt ei ole hinnangu muutus seotud eelnevate perioodidega ja see ei ole vea parandamine. Kui raamatupidamislik hinnang muutub, kajastatakse selle mõju selle ajavahemiku üle- või puudujäägina, kus muutus on teatavaks saanud.

1.3. BILANSS

1.3.1. Finantsvarad

Finantsvarasid liigitatakse järgmiselt: finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina; laenud ja nõuded; tähtajani hoitavad investeeringud; müügivalmis finantsvarad. Finantsinstrumentide liigitus määratakse kindlaks nende arvele võtmisel ja see hinnatakse ümber iga bilansipäeva seisuga.

i) Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvara liigitatakse sellesse kategooriasse, kui see soetatakse peamiselt müügi eesmärgil lühiajaliselt või kui üksus on nimetatud finantsvara sellesse kategooriasse kuuluvana määratlenud. Sellesse kategooriasse liigitatakse ka tuletisinstrumendid. Sellesse kategooriasse kuuluvad varad liigitatakse käibevaraks, kui nende oodatav realiseerimisaeg on 12 kuu jooksul bilansipäevast arvates. Eelarveaasta jooksul ei olnud üksusel ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat investeeringut.

ii) Laenud ja nõuded

Laenud ja nõuded on aktiivsel turul noteerimata finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Need tekivad, kui üksus annab raha või kaupu või osutab teenuseid otse võlgnikule, ilma et ta kavatseks nõudega kaubelda. Need kuuluvad põhivara hulka, välja arvatud juhul, kui nende lõpptähtaeg on lühem kui 12 kuud bilansipäevast arvates. Laenude ja nõuete hulka kuuluvad tähtajalised hoiused, mille algne tähtaeg on üle kolme kuu.

iii) Tähtajani hoitavad investeeringud

Tähtajani hoitavad investeeringud on kindlaksmääratud lõpptähtajaga finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad ning mida üksus kavatseb ja suudab hoida kuni lõpptähtajani, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Eelarveaasta jooksul ei olnud üksusel ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat investeeringut.

iv) Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad on finantsvarad, mis on määratletud sellesse kategooriasse kuuluvana või mis ei ole liigitatud ühtegi muusse kategooriasse, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Müügivalmis finantsvarad liigitatakse kas käibe- või põhivaraks olenevalt sellest, millise ajavahemiku jooksul üksus kavatseb neid säilitada. Tavaliselt on selleks ajavahemikuks lõpptähtajani jäänud aeg.

Arvelevõtmine ja väärtuse hindamine arvelevõtmisel

Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud, tähtajani hoitavate ja müügivalmis finantsvarade ostu ja müüki kajastatakse kauplemispäeval, st päeval, mil üksus võtab kohustuse vara ostuks või müügiks. Raha ekvivalendid, laenud ja tähtajalised hoiused kajastatakse arvelduspäeva seisuga. Finantsinstrumendid võetakse arvele õiglases väärtuses. Kui finantsvara ei kajastata õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, võetakse selle arvelevõtmisel arvesse ka tehingukulusid.

Finantsinstrumentide kajastamine lõpetatakse, kui investeeringust rahavoogude saamise õigus on aegunud, või kui üksus on põhimõtteliselt kõik omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved kolmandale isikule üle andnud.

Järgnev väärtuse hindamine

Finantsvarasid, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, kajastatakse järgnevalt õiglases väärtuses ning nende õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse tulemiaruandes selle perioodi all, mil see on tekkinud.

Laene ja nõudeid ning lõpptähtajani hoitavaid investeeringuid kajastatakse amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt.

Müügivalmis finantsvarasid kajastatakse pärast arvelevõtmist õiglases väärtuses. Nende õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse õiglase väärtuse reservis. Müügivalmis finantsvarade intress, mis on arvutatud tegeliku intressimäära meetodi kohaselt, kajastatakse tulemiaruandes.

Üksus hindab igal bilansipäeval, kas on objektiivseid tõendeid selle kohta, et finantsvara väärtus on langenud ja kas väärtuse langus tuleks kajastada tulemiaruandes.

1.3.2. Eelmaksed

Eelmakse on makse, mille eesmärk on pakkuda vahendite saajale rahalist ettemakset, st käibevahendeid. See võib olla jagatud mitmeks makseks, mis tehakse asjaomases lepingus, otsuses, kokkuleppes või alusaktis kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Käibevahendeid ja ettemakseid kasutatakse lepingus kindlaks määratud perioodi jooksul sel eesmärgil, milleks need anti, või need tuleb tagasi maksta. Kui vahendite saaja ei kanna rahastamiskõlblikke kulusid, on tal kohustus eelmakseks olev ettemakse üksusele tagastada. Eelmakse summat võib vähendada (kas täielikult või osaliselt) rahastamiskõlblike kulude (mida on kajastatud kuludena) kinnitamisega.

Eelmakset kajastatakse järgnevatel bilansipäevadel esialgselt bilansis kajastatud väärtuses, millest on lahutatud perioodi jooksul tehtud rahastamiskõlblikud kulud (sh vajaduse korral eelarvestatud summad).

1.3.3. Nõuded ja sissenõutavad summad

ELi raamatupidamiseeskirjad nõuavad aruandluse huvides kaubanduslike ja mittekaubanduslike tehingute eristamist, kusjuures nõuded tekivad kaubanduslikest tehingutest, sissenõutavad summad aga mittekaubanduslikest tehingutest, mille puhul üksus saab vahendeid muult üksuselt, ilma et viimane annaks vahetult vastu ligikaudu võrdses väärtuses vahendeid.

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded on kooskõlas finantsinstrumentide määratlusega, mistõttu liigitatakse neid laenudeks ja nõueteks ning mõõdetakse sellele vastavalt (vt punkt 1.3.1).

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade puhul kajastatakse intresside ja trahvide võrra korrigeeritud algne summa, millest on lahutatud nende väärtuse langusest tulenev allahindlus. Väärtuse langusest tulenev allahindlus kirjendatakse, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et üksusel ei ole võimalik kõiki summasid nõuete algsete tingimuste kohaselt sisse nõuda. Allahindluse summa saadakse, lahutades vara bilansilisest väärtusest kaetava väärtuse. Allahindluse summa kajastatakse tulemiaruandes.

1.3.4. Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid on finantsinstrumendid ning nende hulka kuuluvad kassas olev sularaha, pankades olevad nõudmiseni ja lühiajalised hoiused ning muud suure likviidsusega lühiajalised, algselt kuni kolmekuulise tähtajaga investeeringud.

1.3.5. Eraldised

Eraldisi kajastatakse, kui üksusel on kolmandate isikute ees minevikus toimunud sündmustest tulenev juriidiline või faktiline kohustus; ressursside vähenemine kohustuse tasumisel on tõenäolisem kui nende mittevähenemine ja vähenemise summat on võimalik usaldusväärselt hinnata. Eraldisi ei kajastata tulevase tegevuskahjumi puhul. Eraldiste summa vastab kõige tõenäolisemaks peetavale hinnangule selle kohta, kui suur kulutus tuleb oodatavalt teha olemasoleva kohustuse täitmiseks aruandepäeval. Kui eraldised koosnevad suurest hulgast summadest, hinnatakse kohustuse väärtust, kaaludes kõiki võimalikke tulemusi nende esinemise tõenäosusega (keskväärtuse meetod).

1.3.6. Võlgnevused

Kreditoorse võlgnevuse arvestus hõlmab kaubanduslike tehingute summasid (näiteks kaupade ja teenuste ost) ja mittekaubanduslike tehingute summasid (näiteks toetusesaajate kulutaotlused, toetused ja muu ELi pakutav rahastus).

Toetusesaajatele makstava toetuse ja muude maksete kulutaotlused kirjendatakse võlgnevusena taotletava summa ulatuses. Pärast rahastamiskõlblike kulude kontrollimist ja kinnitamist kajastatakse võlgnevusi kinnitatud ja rahastamiskõlblikus summas.

Kaupade ja teenuste ostmisest tekkivat kreditoorset võlgnevust kajastatakse arve saamisel algse summa ulatuses ning sellele vastavad kulud kirjendatakse raamatupidamisarvestuses siis, kui tarne või teenus on üksusele üle antud või osutatud ja ta on selle vastu võtnud.

1.3.7. Viitlaekumised ja ettemakstud tulud ning viitvõlgnevused ja edasilükkunud kulud

Tehinguid ja sündmusi kajastatakse raamatupidamise aastaaruandes sellel perioodil, millega need seonduvad. Kui eelarveaasta lõpu seisuga ei ole arvet veel välja saadetud, kuid üksus on teenuse osutanud või tarne üle andnud või kui eksisteerib lepinguline kohustus (nt lepingus sätestatu tulemusena), kajastatakse raamatupidamise aastaaruannetes viitlaekumine. Lisaks sellele, kui eelarveaasta lõpu seisuga on arve välja saadetud, kuid teenust ei ole veel osutatud või tarnitud kaupasid üle antud, loetakse tulu edasilükkunuks ja see kajastatakse järgnevas arvestusperioodis.

Ka kulud kajastatakse selles perioodis, millega need on seotud. Arvestusperioodi lõpus kajastatakse viitvõlgnevusi perioodi ülekandekohustuse prognoositud summa alusel. Viitvõlgnevused arvutatakse peaarvepidaja välja antud üksikasjalike praktiliste tegevusjuhiste kohaselt, mille eesmärk on tagada, et raamatupidamise aastaaruanne annaks tõese ülevaate nendest majandus- ja muudest nähtustest, mida nad kajastavad. Samamoodi, kui enne kaupade või teenuste kättesaamist on tehtud eelmakse, on tegemist edasilükkunud kuluga, mis kajastatakse järgneva arvestusperioodi all.

1.4. TULEMIARUANNE

1.4.1. Tulud

Tulu on saadud ja saada oleva majandusliku kasu või teenusepotentsiaali brutosumma, mille võrra suureneb netovara. See summa ei sisalda aga omanike sissemaksetest tulenevat suurenemist.

Tulu liik sõltub tulemiaruande aluseks olevate tehingute laadist.

i) Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu on maksud ja ülekanded, kusjuures ülekandja kannab vahendeid saajale, ilma et viimane annaks vahetult vastu ligikaudu võrdses väärtuses vahendeid.

Ülekanded on mittekaubanduslikest tehingutest tulevikus saadav majanduslik kasu või teenusepotentsiaal (makse arvesse võtmata). Üksus kajastab ülekantavat vara juhul, kui ta kontrollib vahendeid möödunud sündmuse (ülekande) tulemusel ja loodab tulevikus saada neist vahendeist majanduslikku kasu või teenusepotentsiaali, ja kui kõnealuste vahendite õiglast väärtust saab usaldusväärselt mõõta. Ka mittekaubanduslike tehingutega saadavad ja varana kajastatavad vahendid (näiteks raha) kajastatakse tuluna, välja arvatud juhul, kui üksusel lasub ülekande suhtes kohustus (tingimus), mis tuleb täita enne tulu kajastamist. Kuni tingimuse täitmiseni on tegemist edasilükkunud kuluga, mis kajastatakse kohustusena (saadud eelmaksed).

ii) Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaupade ja teenuste müügist saadud tulu kajastatakse siis, kui olulised kaupade omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved ostjale üle lähevad. Teenuste osutamisega seotud tehingutest saadud tulu kajastamisel võetakse arvesse seda, millises täitmisetapis on tehing aruandekuupäeva seisuga.

1.4.2. Kulud

Kulud on väljamaksetest või vahendite ärakasutamisest või kohustuste tekkimisest tulenev majandusliku kasu või teenusepotentsiaali vähenemine aruandeperioodil, mille tulemusel netovara/omakapital väheneb. Kulude hulka kuuluvad kaubanduslike ja mittekaubanduslike tehingute kulud.

Kaupade ostu ja teenuste osutamisega seoses kantud kaubanduslike tehingute kulud kajastatakse siis, kui tarne on üksusele üle antud ja too on selle vastu võtnud. Neid hinnatakse arvel esitatud algses summas. Lisaks sellele kajastatakse tulemiaruandes bilansipäeva seisuga perioodi jooksul osutatud teenusega seotud kulud, mille kohta ei ole veel arvet esitatud või heaks kiidetud.

Mittekaubanduslike tehingute kulud seonduvad abisaajatele tehtud ülekannetega ja neid võib olla kolme liiki: nõuded, lepingu kohased ülekanded ning oma äranägemisel makstavad toetused, osamaksud ja annetused. Ülekanne kajastatakse selle perioodi kuluna, mille jooksul toimusid ülekande aluseks olevad sündmused, tingimusel et asjaomast liiki ülekanne on lubatud õigusaktiga või on sõlmitud leping, mille alusel ülekanne on lubatud; vahendite saaja on täitnud kõik rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid ja summa suurust saab realistlikult hinnata.

Kajastamiskriteeriumidele vastava maksenõude või kulutaotluse saamisel kajastatakse see kuluna rahastamiskõlbliku summa ulatuses. Eelarveaasta lõpu seisuga hinnatakse kantud rahastamiskõlblikke kulusid, mis kuuluvad abisaajatele tasumisele, kuid millest ei ole veel teatatud, ning kajastatakse need viitvõlgnevustena.

1.5. TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED

1.5.1. Tingimuslikud varad

Tingimuslik vara on võimalik vara, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult üksuse kontrollile. Tingimuslik vara kajastatakse, kui majanduslik kasu või teenusepotentsiaal on tõenäoline.

1.5.2. Tingimuslikud kohustused

Tingimuslik kohustus on võimalik kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult üksuse kontrollile, või olemasolev kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest, kuid mida ei kajastata kas seetõttu, et ei ole tõenäoline, et kohustuse täitmiseks on vajalik vähendada vahendeid majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol, või on tegu harva esineva juhuga, mil kohustuse summat ei saa piisava usaldusväärsusega mõõta.

1.6. KAASRAHASTAMINE

Laekunud kaasrahastamise osamaksud vastavad mittekaubanduslikest tehingutest saadavate tingimuslike tulude kriteeriumile ning neid kajastatakse muu hulgas liikmesriikide ja kolmandate riikide ees tekkinud võlgnevustena. EAFilt nõutakse, et ta kas kasutaks osamaksusid kolmandatele isikutele teenuste osutamiseks või maksaks need vahendid (s.o saadud osamaksud) tagasi. Kaasrahastamislepingute alusel tasumisele kuuluv, ent veel tasumata summa kujutab endast saadud kaasrahastamise osamaksusid, millest on maha arvatud projektiga seoses kantud kulud. Mõju netovaradele puudub.

Projektide kaasrahastamisega seotud kulusid kajastatakse vastavalt nende tekkimisele. Neile vastav osamaksude summa kajastatakse põhitegevustuluna ja see ei mõjuta eelarveaasta tulemit.

2. BILANSI LISAD

VARAD

2.1. EELMAKSED

Paljudes lepingutes on ette nähtud ettemaksete tegemine enne tööde alustamist, tarnet või teenuste osutamist. Mõnel juhul on lepingute maksegraafikutes ette nähtud maksete tegemine eduaruannete põhjal. Eelmakseid makstakse üldjuhul selle riigi või territooriumi valuutas, kus projekt ellu viiakse.

See, kas eelmakseid kajastatakse lühiajaliste või pikaajaliste eelmaksetena, oleneb nende väljamaksmise või tagastamise ajastusest. Väljamaksed on kindlaks määratud projekti aluseks olevas lepingus. Mis tahes välja- ja tagasimaksed, mille tähtaeg saabub enne 12 kuu möödumist aruandepäevast, kajastatakse lühiajaliste eelmaksetena. Kuna paljud EAFi projektidest on oma laadilt pikaajalised, peavad nendega seonduvad ettemaksed olema kasutatavad rohkem kui ühe aasta jooksul. Seetõttu on osa eelmakseid kajastatud pikaajalise varana.

(miljonites eurodes) Lisa Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2017 31.12.2016 Pikaajalised eelmaksed 2.1.1 — 32 221 330 582 409 Lühiajalised eelmaksed 2.1.2 1 40 867 610 1 518 1 372 Kokku 1 72 1 088 939 2 100 1 781

Eelmaksete kogusumma suurenemine tuleneb väga kõrgest maksete tasemest 2017. aastal. 2017. aastal suurenesid netomaksed võrreldes 2016. aastaga 24 % (vt EAFi rakendamise aruande tabel 2.1). Brutomaksed (maksed ilma sissenõudekorraldustest tulenevate laekumisteta) suurenesid 2017. aastal 25 %.

See suurenemine vastab EAFi tegevustsüklile. Üheteistkümnes EAF käivitus 2015. aastal ja seega oli 2017. aasta selle kolmas aasta. Üheteistkümnes EAF on saavutanud oma küpsuse ja selle meetmete rakendamine on jõudnud haripunkti. Üheteistkümnenda EAFi täidetavate lepingute arv, mis 2016. aastal oli 1 300, suurenes 2017. aastal 1 600 ni. 2017. aastal suurenes keskmine lepingusumma võrreldes 2016. aastaga 51 %. Seetõttu suurenesid üheteistkümnenda EAFi 2017. aastal netomaksed võrreldes 2016. aastaga 52 % (vt EAFi rakendamise aruande tabel 2.1). Arvete alusel tehtud maksete ja eelmaksete suhe püsib stabiilsena (42 – 44 %), kuid maksete suurenemine on põhjustanud eelmaksete suurenemist.

Vastavalt eelmaksete kogusumma suurenemisele vähenesid raha ja raha ekvivalendid (vt lisade punkt 2.4).

2.1.1. Pikaajalised eelmaksed

(miljonites eurodes) 31.12.2017 31.12.2016 Eelarve otsene täitmine 159 71 Täitja: Komisjon 105 39 ELi rakendusametid 6 4 ELi delegatsioonid 48 29 Eelarve kaudne täitmine 423 338 Täitja: EIP ja EIF 166 180 Rahvusvahelised organisatsioonid 189 87 Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid 11 25 Avalik-õiguslikud asutused 37 13 Kolmandad riigid 20 34 Kokku 582 409

2.1.2. Lühiajalised eelmaksed

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2017 31.12.2016 Eelmaksed (bruto) 2 158 2 722 2 406 5 288 4 745 Tasaarvestatud (kantud üle järgmisse eelarveaastasse) (1) (118) (1 855 ) (1 796 ) (3 770 ) (3 373 ) Kokku 1 40 867 610 1 518 1 372





(miljonites eurodes) 31.12.2017 31.12.2016 Eelarve otsene täitmine 256 246 Täitja: Komisjon 86 115 ELi rakendusametid 10 10 ELi delegatsioonid 161 122 Eelarve kaudne täitmine 1 262 1 125 Täitja: EIP ja EIF 345 372 Rahvusvahelised organisatsioonid 563 432 Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid 59 121 Avalik-õiguslikud asutused 108 53 Kolmandad riigid 186 148 Kokku 1 518 1 372

2.1.3. Eelmaksetega seoses saadud tagatised

Eelmaksete tagamiseks hoitakse tagatisi, mis vabastatakse projekti raames esitatud viimase nõude tasumisel. 31. detsembri 2017. aasta seisuga moodustasid tagatised, mille EAF oli saanud seoses eelmaksega, kokku 54 miljonit eurot (2016. aastal 53 miljonit eurot).

Enamik eelmakseid makstakse kaudse eelarve täitmise raames. Sellisel juhul ei ole tagatise saaja EAF, vaid hankija. Kuigi EDF ei ole vahendite saaja, aitavad need tagatised tema vara tagada. 2017. aastal oli nende tagatiste väärtus 577 miljonit eurot.

2.2. USALDUSFONDI OSAMAKSUD

Selles rubriigis on kajastatud ELi Bêkou usaldusfondi ja ELi Aafrika usaldusfondi makstud osamaksud. Osamaksud ei sisalda neid usaldusfondide kulusid, mis kaetakse EAFist.

EAF rakendab usaldusfondi osamaksusid otsese eelarve täitmise raames.

(miljonites eurodes) Usaldusfond Osamaksude netosumma seisuga 31.12.2016 Fondi tehtud sissemaksed 2017 Usaldusfondide kulude netosumma jaotus 2017 Osamaksude netosumma seisuga 31.12.2017 Aafrika 72 180 (104) 148 Bêkou 26 — (10) 16 Kokku 98 180 (114) 163

2016. aasta oli ELi Aafrika usaldusfondi käivitamise ja 2017. aasta usaldusfondi tegevuse laienemise aasta. 2017. aastal suurenesid selle kulud võrreldes 2016. aastaga peaaegu viis korda ja maksed kahekordistusid.

2.3. MITTEKAUBANDUSLIKE TEHINGUTE SISSENÕUTAVAD SUMMAD ja KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST TEKKINUD NÕUDED

(miljonites eurodes) Lisa 31.12.2017 31.12.2016 Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad 2.3.1 19 62 Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded 2.3.2 73 70 Kokku 92 132

2.3.1. Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2017 31.12.2016 Liikmesriigid — — — 7 7 40 Kliendid 2 7 9 1 19 18 Avalik-õiguslikud asutused — 10 8 2 20 23 Kolmandad riigid 0 1 4 0 6 4 Alla-hindamine (2) (16) (15) (1) (34) (25) Tasaarvelduskontod ELi institutsioonidega — — — 2 2 2 Kokku 0 2 6 11 19 62

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade üldine vähenemine on peamiselt tingitud liikmesriikidelt sissenõutavate summade vähenemisest. 31. detsembri 2016. aasta seisuga koosnesid need summad tavapärastest osamaksudest ja üleminekurahastu korrigeerimise tulemusel saadavatest summadest, mis kompenseeriti liikmesriikide 2017. aasta osamaksudega.

31. detsembri 2017. aasta seisuga sisaldasid liikmesriikide sissenõutavad summad 2018. aasta sissenõutava fondikapitali esimesest osamaksest mahaarvatava finantskorrektsiooni tasumata osa (vt lisade punkt 2.9.1).

(miljonites eurodes) Liikmesriigid 31.12.2017 Tšehhi Vabariik 2 Rumeenia 1 Ungari 1 Iirimaa 1 Kreeka 1 Muu 1 Kokku 7

2.3.2. Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2017 31.12.2016 Viitlaekumised — 63 11 — 74 70 EAFide vahelised tasaarvelduskontod 189 88 3 555 (3 833 ) (0) (0) Kokku 189 151 3 566 (3 833 ) 73 70

Viitlaekumiste all on kajastatud eelkõige projektide eelmaksetelt kogunenud intressid (63 miljonit eurot) ja ELi Aafrika usaldusfondi eelmaksetega seotud intressid (11 miljonit eurot).

Tõhususe huvides on kõigi EAFide ühine sularahavaru kajastatud üheteistkümnendas EAFis; (10) sellest tulenevalt toimuvad tehingud erinevate EAFide vahel, mis tasakaalustatakse erinevate EAFide bilansside vahel tasaarvelduskontodel.

Tasaarvelduskontod esitatakse ainult konkreetsete EAFide kaupa. Tasaarvelduskontode kogusumma on null.

2.4. RAHA JA RAHA EKVIVALENDID (11)

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2017 31.12.2016 Erikontod – liikmesriikide finantsasutused — — — 105 105 292 Arvelduskontod – kommertspangad — — — 242 242 389 Kokku — — — 347 347 680

Raha ja raha ekvivalentide üldist vähenemist seletab peamiselt erakordselt kõrge maksete tase 2017. aastal. 2017. aastal suurenesid netomaksed võrreldes 2016. aastaga 24 % (vt EAFi rakendamise aruande tabel 2.1). Brutomaksed (maksed ilma sissenõudekorraldustest tulenevate laekumisteta) suurenesid 2017. aastal 25 %.

Maksete suurenemine vastab EAFi tegevustsüklile. 11. EAF käivitus 2015. aastal ja 2017. aasta oli selle kolmas aasta. 11. EAF on saavutanud oma küpsuse ja selle meetmete rakendamine on jõudnud haripunkti. Üheteistkümnenda EAFi täidetavate lepingute arv, mis 2016. aastal oli 1 300, suurenes 2017. aastal 1 600 ni. 2017. aastal suurenesid netomaksed võrreldes 2016. aastaga 52 % (vt EAFi rakendamise aruande tabel 2.1).

2017. aasta majandusaasta aruande ülevaatlikkuse parandamiseks on muudetud finantseerimisasutuste ja pankade liigitust. 2016. aasta kohta on esitatud võrdlevad andmed.

KOHUSTUSED

2.5. ERALDISED

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2017 31.12.2016 Eraldised — — — 4 4 4 Kokku — — — 4 4 4

Eraldiste summa vastab summale, mis EAF kõige tõenäolisemaks peetava hinnangu kohaselt tuleb maksta ettevõtluse arenduskeskuse (EAK) nõuetekohase sulgemise rahastamiseks kooskõlas AKV-ELi suursaadikute komitee 23. oktoobri 2014. aasta otsusega nr 4/2014.

Sellest summast kaetakse EAK vastu algatatud kohtuasjade kulud (1,2 miljonit eurot) ning ülejäänud summast 31. detsembril 2016 (vt lisade punkt 4.2.2) alanud EAK tegevuse passiivse etapi prognoositavad kulud (juhtimisülesannete täitmine, muude kohtuvaidluste lõpuleviimine, arhiivi korrastamine jne). Passiivses etapis ei ole seni kulusid tekkinud.

2.6. FINANTSKOHUSTUSED

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2017 31.12.2016 Kaasrahastamisega seotud võlgnevused — — 7 7 14 6 Kokku — — 7 7 14 6

Kaasrahastamisega seotud kohustuste kogusumma muutust on selgitatud lisade punktis 2.7.2.1.

2.7. KREDITOORNE VÕLGNEVUS

(miljonites eurodes) Lisa Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2017 31.12.2016 Lühiajalised võlgnevused 2.7.1 0 13 114 235 361 222 Mitmesugused võlgnevused 2.7.2 — (0) 20 182 202 327 Kokku 0 13 133 417 563 549

2.7.1. Lühiajalised võlgnevused

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2017 31.12.2016 Tarnijad 0 9 85 40 133 98 Liikmesriigid — — 0 12 12 0 Kolmandad riigid 0 (0) 15 131 146 91 Avalik-õiguslikud asutused — 3 10 70 83 32 Muu lühiajaline kreditoorne võlgnevus 0 1 4 (18) (13) 1 Kokku 0 13 114 235 361 222

Kreditoorne võlgnevus hõlmab EAFile toetusmeetmete raames esitatud kuluaruandeid. See kajastatakse nõude saamisel taotletud summa ulatuses. Hankemeetmetega seoses saadud arvete ja kreeditarvete korral kehtib samasugune kord. Asjaomaseid kulutaotlusi on arvestatud järgmisse eelarveaastasse ülekandmisel. Järgmisse eelarveaastasse ülekandmise kirjete alusel kajastatakse hinnangulised rahastamiskõlblikud summad tulemiaruandes. Rahastamiskõlbmatud summad on kajastatud muu lühiajaliste võlgnevustena.

Liikmesriikide võlgnevused vastavad 2018. aasta sissenõutud fondikapitali esimesest osamaksest mahaarvatava finantskorrektsiooni tasumata osale (vt lisade punkt 2.9.1). Selle rubriigi summa koosneb Prantsusmaa (10 miljonit eurot), Madalmaade (1 miljon eurot) ja Austria (1 miljon eurot) nõuetest.

2.7.2. Mitmesugused võlgnevused

(miljonites eurodes) Lisa Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2017 31.12.2016 Kaasrahastamisega seotud võlgnevused 2.7.2.1 — — 22 6 28 64 Ettemakstud fondikapitali osamaksud 2.7.2.2 — — — 173 173 261 Mitmesugused võlgnevused — — — 1 1 2 Kokku — — 22 179 202 327

2.7.2.1. Kaasrahastamisega seotud võlgnevused

Järgmises tabelis on esitatud kaasrahastamisega seotud lühi- ja pikaajaliste võlgnevuste jaotus liikmesriigiti

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2017 31.12.2016 Kaasrahastamisega seotud pikaajaline kreditoorne võlgnevus Belgia — — 0 1 2 2 Taani — — — 0 0 0 Prantsusmaa — — 4 — 4 — Saksamaa — — — — — 0 Rootsi — — 1 2 3 2 Ühendkuningriik — — 1 — 1 1 Kanada — — — — — 0 Austraalia — — 0 — 0 — USAID — — — 4 4 — — — 7 7 14 6 Kaasrahastamisega seotud lühiajaline kreditoorne võlgnevus Belgia — — 4 (1) 3 4 Taani — — (1) 1 (0) 1 Prantsusmaa — — 12 — 12 37 Saksamaa — — 0 — 0 1 Madalmaad — — 0 — 0 1 Hispaania — — 1 — 1 3 Rootsi — — 5 0 5 7 Ühendkuningriik — — 1 3 4 11 Kanada — — 0 — 0 0 USAID — — — 2 2 — — — 22 6 28 64 Kokku — — 29 13 42 70

Kaasrahastamisega seotud lühi- ja pikaajalise võlgnevuse summa vähenes võrreldes eelmise aruandeperioodiga 28 miljoni euro võrra.

2017. aastal saadi uusi kaasrahastamise osamaksusid USAIDilt (7 miljonit eurot), Ühendkuningriigilt (5 miljonit eurot) ja Rootsilt (2 miljonit eurot).

Kaasrahastamisega seotud võlgnevus suurenes kokku 42 miljoni euro võrra, et võtta arvesse kaasrahastatavate projektidega seotud tulusid ja kulusid (vt lisade punktid 3.1.1 ja 3.4).

2.7.2.2. Ettemakstud fondikapitali osamaksud

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2017 31.12.2016 Ühendkuningriik — — — 170 170 252 Leedu — — — 2 2 — Ungari — — — — — 9 Kokku — — — 173 173 261

Käesolevas rubriigis on kajastatud ainult liikmesriikide 2018. aasta osamaksude ettemaksed.

2.8. KUMULEERUNUD KULUD JA EDASILÜKKUNUD TULUD

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2017 31.12.2016 Viitvõlgnevused 0 76 517 137 730 770 Muud kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulud — — — 3 3 6 Kokku 0 76 517 140 733 776

Viitvõlgnevused hõlmavad nendest täitmisel olevatest ja lõppenud lepingutest tulenevaid hinnangulisi tegevuskulusid, mille kulutaotlused ei ole veel kinnitatud, kusjuures 2017. aastal abisaajate kantud abikõlblike kulude prognoosimisel lähtuti sõlmitud lepingute kohta olemas olevast teabest. See osa hinnangulistest viitvõlgnevustest, mille moodustavad väljamakstud eelmaksed, on kajastatud eelmaksete summade vähenemise all (vt lisade punkt 2.1).

NETOVARA

2.9. FONDIKAPITAL

2.9.1. Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kokku Fondikapital 12 164 10 973 20 960 29 367 73 464 Sissenõudmata fondikapital — — (1 773 ) (29 367 ) (31 140 ) Sissenõutud fondikapital 31.12.2016 seisuga 12 164 10 973 19 187 — 42 323 Fondikapital 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Sissenõudmata fondikapital — — — (27 090 ) (27 090 ) Sissenõutud fondikapital 31.12.2017 seisuga 12 164 10 773 20 960 2 277 46 173

Fondikapital kujutab endast osamaksude summat, mille liikmesriigid maksavad vastavalt igale sisekokkuleppele asjaomasesse EAFi. Sissenõudmata fondikapital kujutab endast liikmesriikidelt veel sissenõudmata algset assigneeringut.

Sissenõutud fondikapital kujutab endast seda osa algsest assigneeringust, mille kohta liikmesriikidele on saadetud maksenõue ülekande tegemiseks hoiukontodele (vt lisade punkt 2.9.2).

Nõukogu otsusega (EL) 2017/1206 (12) vähendatakse kaheksanda ja üheksanda EAF raames ettenähtud liikmesriikide osamakse vastavalt 200 miljoni euro suuruses summas kaheksandast ja üheksandast EAFist vabanenud rahaliste vahendite arvelt. Kuna peaaegu kõik kaheksanda EAFi vabanenud vahendid on juba teistesse EAFidesse ümber paigutatud, vähendati üheksanda EAFi kapitali 200 miljoni euro võrra.

Nimetatud vähendamisest tulenevaid tagasimakseid on kompenseeritud üheteistkümnenda EAFi täiendava rahastamise nõudega, mille tulemuseks oli finantskorrektsioon. Finantskorrektsiooni saab rakendada 2017. aasta kolmanda ja/või 2018. aasta esimese osamakse suhtes. Finantskorrektsiooni tasumata osa kajastatakse kas liikmesriikide nõuete või nende võlgnevusena (vt lisade punktid 2.3.1 ja 2.7.1).

2.9.2. Sissenõutud ja sissenõudmata fondikapital liikmesriikide kaupa

(miljonites eurodes) Kümnenda EAFi osamaksud % Sissenõudmata kapital 31.12.2016 seisuga Sissenõutud kapital 2017 Sissenõudmata kapital 31.12.2017 seisuga Austria 2,41 43 (43) — Belgia 3,53 63 (63) — Bulgaaria 0,14 2 (2) — Küpros 0,09 2 (2) — Tšehhi Vabariik 0,51 9 (9) — Taani 2,00 35 (35) — Eesti 0,05 1 (1) — Soome 1,47 26 (26) — Prantsusmaa 19,55 347 (347) — Saksamaa 20,50 364 (364) — Kreeka 1,47 26 (26) — Ungari 0,55 10 (10) — Iirimaa 0,91 16 (16) — Itaalia 12,86 228 (228) — Läti 0,07 1 (1) — Leedu 0,12 2 (2) — Luksemburg 0,27 5 (5) — Malta 0,03 1 (1) — Madalmaad 4,85 86 (86) — Poola 1,30 23 (23) — Portugal 1,15 20 (20) — Rumeenia 0,37 7 (7) — Slovakkia 0,21 4 (4) — Sloveenia 0,18 3 (3) — Hispaania 7,85 139 (139) — Rootsi 2,74 49 (49) — Ühendkuningriik 14,82 263 (263) — Kokku 100,00 1 773 (1 773 ) —





(miljonites eurodes) Üheteistkümnenda EAFi osamaksud % Sissenõudmata kapital 31.12.2016 seisuga Sissenõutud kapital 2017 Sissenõudmata kapital 31.12.2017 seisuga Austria 2,40 704 (55) 650 Belgia 3,25 954 (74) 880 Bulgaaria 0,22 64 (5) 59 Horvaatia 0,23 66 (5) 61 Küpros 0,11 33 (3) 30 Tšehhi Vabariik 0,80 234 (18) 216 Taani 1,98 582 (45) 537 Eesti 0,09 25 (2) 23 Soome 1,51 443 (34) 409 Prantsusmaa 17,81 5 231 (406) 4 826 Saksamaa 20,58 6 044 (469) 5 575 Kreeka 1,51 443 (34) 408 Ungari 0,61 180 (14) 166 Iirimaa 0,94 276 (21) 255 Itaalia 12,53 3 680 (285) 3 394 Läti 0,12 34 (3) 31 Leedu 0,18 53 (4) 49 Luksemburg 0,26 75 (6) 69 Malta 0,04 11 (1) 10 Madalmaad 4,78 1 403 (109) 1 294 Poola 2,01 589 (46) 544 Portugal 1,20 351 (27) 324 Rumeenia 0,72 211 (16) 195 Slovakkia 0,38 110 (9) 102 Sloveenia 0,22 66 (5) 61 Hispaania 7,93 2 330 (181) 2 149 Rootsi 2,94 863 (67) 796 Ühendkuningriik 14,68 4 311 (334) 3 976 Kokku 100,00 29 367 (2 277 ) 27 090

2017. aastal nõuti kümnendast EAFist sisse 1 773 miljonit eurot ja üheteistkümnendast EAFist 2 277 miljonit eurot. 31. detsembri 2017. aasta seisuga oli kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi kapital täielikult sisse nõutud ja laekunud.

2.9.3. Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2017 31.12.2016 Suletud EAFidest ümberpaigutatud vahendid 627 1 625 — — 2 252 2 252

Sellesse rubriiki kuuluvad suletud EAFidest kaheksandasse ja üheksandasse EAFi ümberpaigutatud vahendid.

2.9.4. Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kokku Saldo seisuga 31.12.2015 (2 476 ) 2 376 35 65 — Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad (20) (163) 182 — — Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad — — (356) 356 — Ümberpaigutus üheteistkümnenda EAFi tulemusreservist Aafrika rahutagamisrahastusse (kümnes EAF) — — 386 (386) — Saldo seisuga 31.12.2016 (2 496 ) 2 214 247 35 — Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad (7) (37) 44 — — Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad — — (171) 171 — Saldo seisuga 31.12.2017 (2 503 ) 2 177 120 206 —

Sellesse rubriiki kuuluvad ühest toimivast EAFist teise ümberpaigutatud vahendid.

Alates Cotonou lepingu jõustumisest paigutatakse kõik toimivate varasemate EAFide kasutamata vahendid pärast vabastamist ümber kõige viimasena käivitatud EAFi. Teistest EAFidest ümberpaigutatud vahendid suurendavad saajafondi assigneeringuid ja vähendavad selle fondi omi, kust ümberpaigutus tehti. Kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud vahendeid saab kohustustega siduda vaid sisekokkuleppes sätestatud tingimustel.

3. TULEMIARUANDE LISAD

TULUD

(miljonites eurodes) Lisa 2017 2016 Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud 3.1 61 8 Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud 3.2 25 66 Kokku 87 73

3.1. MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

(miljonites eurodes) Lisa Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 2017 2016 Kulude sissenõudmine 0 5 7 7 19 23 STABEXi vahendite sissenõudmine — — — 0 0 1 Kaasrahastamisest saadud tulu 3.1.1 — — 42 1 42 (15) Kokku 0 5 49 7 61 8

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu jaguneb eelarve täitmise laadi alusel järgmiselt.

(miljonites eurodes) 2017 2016 Eelarve otsene täitmine 5 6 Täitja: Komisjon 1 1 ELi delegatsioonid 4 5 Eelarve kaudne täitmine 56 2 Täitja: Kolmandad riigid 55 (0) Rahvusvahelised organisatsioonid 2 2 Avalik-õiguslikud asutused 0 0 Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid (1) 0 Kokku 61 8

3.1.1. Kaasrahastamisest saadud tulu

Kaasrahastamise osamaksud täidavad mittevahetustehingutest saadavate tingimuslike tulude kriteeriumi ja seetõttu ei tohiks need tulemiaruannet mõjutada. Saadud osamaksud jäävad kohustuste alla (vt lisade punkt 2.7.2.1) kuni saadud vahenditega seotud tingimuste täitmiseni, st kuni abikõlblike kulude tekkimiseni (vt lisade punkt 3.4). Seejärel kajastatakse vastav summa kaasrahastamisest saadud mittekaubandusliku tuluna. Seega puudub mõju eelarveaasta tulemile.

3.2. KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 2017 2016 Finantstulud (0) (1) 4 (0) 4 3 Muud tulud 1 5 13 4 22 62 Kokku 1 4 17 4 25 66

Finantstulu koosneb usaldusfondist saadavatest intressidest ning eelmaksetelt arvutatud intressidest.

Kogu muu tulu moodustab vahetuskursierinevustest tingitud realiseeritud ja realiseerimata kasum.

KULUD

3.3. ABIMEETMED

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 2017 2016 Programmikohane abi 1 3 805 1 341 2 150 1 751 Makromajanduslik toetus — 21 — — 21 39 Valdkondlik poliitika (0) (9) — — (9) 18 AKV riikide sisesed projektid — 0 417 694 1 112 693 Intressitoetused — — — — — (3) Hädaabi — (1) 26 264 289 398 Varasemate EAFidega seonduvad muud abiprogrammid — (1) — — (1) 1 Institutsioonidele ettenähtud toetus — — 3 21 23 38 Eksporditulude kompensatsioon (0) (1) — — (1) 0 Usaldusfondide osamaksud — — — 114 114 35 Kokku 0 14 1 251 2 435 3 700 2 970

EAFil on sõltuvalt raha väljamaksmise ja haldamise viisist erinevaid põhitegevuskulusid, mis hõlmavad mitmeid abimeetmeid.

Abimeetmete kulude üldine suurenemine vastab EAFi tegevustsüklile. Üheteistkümnes EAF käivitus 2015. aastal ja seega oli 2017. aasta selle kolmas aasta. Üheteistkümnes EAF on saavutanud oma küpsuse ja selle meetmete rakendamine on jõudnud haripunkti. Üheteistkümnenda EAFi täidetavate lepingute arv, mis 2016. aastal oli 1 300, suurenes 2017. aastal 1 600 ni. 2017. aastal suurenes keskmine lepingusumma võrreldes 2016. aastaga 51 %.

Poliitikavaldkondade kulud olid 2017. aastal negatiivsed, kuna tühistati 2016. aastal valesti kirjendatud arve.

3.4. KAASRAHASTAMISE KULUD

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 2017 2016 Kaasrahastamine — — 42 1 42 (15)

Selles rubriigis on kajastatud 2017. aastal seoses kaasrahastatud projektidega kantud kulud. Tuleb märkida, et tekkinud kulud sisaldavad prognoositavalt järgmisse eelarveaastasse ülekantavaid summasid (ja seega ka prognoositavalt tühistatavaid eelmise aasta summasid). Kuna 2015. aastal tühistatud hinnanguliste kulude (50 miljonit eurot) summa oli suurem kui 2016. aastal tekkinud kulude summa (35 miljonit eurot), kujunesid 2016. aasta kaasrahastamise kulud negatiivseks.

Tulemiaruandes on kajastatud sellele vastav tulu (vt lisade punkt 3.1.1).

3.5. ABIMEETMED JA KAASRAHASTAMISE KULUD EELARVE TÄITMISE LIIKIDE KAUPA

(miljonites eurodes) 2017 2016 Eelarve otsene täitmine 1 447 1 173 Täitja: Komisjon 122 140 ELi rakendusametid 26 10 Usaldusfondid 89 36 ELi delegatsioonid 1 209 987 Eelarve kaudne täitmine 2 295 1 781 Täitja: EIP ja EIF 48 5 Rahvusvahelised organisatsioonid 1 171 821 Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid (20) 143 Avalik-õiguslikud asutused 356 57 Kolmandad riigid 739 756 Eraõiguslikud asutused, kes rakendavad avaliku ja erasektori partnerlust 0 (1) Kokku 3 742 2 954

3.6. FINANTSKULUD

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 2017 2016 Nõuete allahindlus (1) (1) 10 1 9 (4) Muud finantskulud — — — (1) (1) 0 Kokku (1) (1) 10 0 8 (4)

Nõuete allahindluse rubriigis on kajastatud sulgemise seisuga hinnangulised kulud, mis tulenevad nõuetest, mida ei ole võimalik sisse nõuda. 2017. aasta hinnangulised kulud kajastavad nõuete allahindluse kogukulu suurenemist 25 miljonilt eurolt 34 miljonile eurole (vt lisade punkt 2.3.1). Kuna hinnang sisaldab ka eelmise aasta tühistatud hinnangulisi kulusid, siis 2016. aastal olid kogukulud negatiivsed (2015. aastal 29 miljonit eurot, 2016. aastal aga 25 miljonit eurot).

3.7. MUUD KULUD

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 2017 2016 Haldus- ja IT-kulud (0) 0 1 106 107 129 Riski- ja kulueraldised — — — — — — Realiseeritud kahjum klientide vastu esitatud nõuetest 1 1 1 — 3 0 Kahjum vahetuskursi muutustest 1 7 28 8 44 66 Kokku 2 9 29 114 154 196

See rubriik hõlmab toetuskulusid, s.o EAFide programmitöö ja rakendamisega seotud halduskulusid. Nende kulude hulka kuuluvad projektide ettevalmistamise, järelmeetmete, järelevalve ja hindamisega seotud kulud, samuti arvutivõrkude, tehnilise abi jm kulud.

4. TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED NING MUUD OLULISED AVALDATAVAD ANDMED

4.1. TINGIMUSLIKUD VARAD

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2017 31.12.2016 Täitmistagatised — 4 6 0 10 9 Lisatagatised — 4 4 — 8 7 Kokku — 8 10 0 18 16

Et tagada, et EAFi rahastamisest abi saajad täidavad EAFiga sõlmitud lepingutest tulenevaid kohustusi, nõutakse täitmistagatisi.

Lisatagatised on seotud ainult ehitustöölepingutega. Tavaliselt peetakse kinni 10 % abisaajale tehtavatest vahemaksetest tagamaks, et töövõtjad täidavad oma kohustusi. Need kinnipeetud summad kajastatakse tasumisele kuuluvate summadena. Hankija loal võib töövõtja selle asemel esitada lisatagatise, mis asendab vahemaksest kinnipeetud summasid. Need tagatised on kajastatud tingimuslike varadena.

Eelarve kaudse täitmise raames hallatavate lepingute puhul antakse tagatised hankijale, mitte EAFile, mistõttu neid ei kajastata EAFi all. 2017. aastal oli nende tagatiste väärtus 644 miljonit eurot.

4.2. MUU OLULINE TEAVE

4.2.1. Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

Allpool avaldatud summa koosneb eelarvelistest täitmata kulukohustustest, millest on lahutatud sellised seonduvad summad, mis on tulemiaruandes kajastatud kuluna. Eelarvelised täitmata kulukohustused kujutavad endast võetud kulukohustusi, millele vastavad makseid ei ole veel tehtud ja/või mida ei ole veel vabastatud. Need on mitmeaastaste programmide loomulik tagajärg.

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2017 31.12.2016 Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud 0 88 1 659 6 760 8 508 6 746 Kokku 0 88 1 659 6 760 8 508 6 746

31. detsembri 2017. aasta seisuga oli eelarveliste täitmata kulukohustuste summa kokku 9 745 miljonit eurot (2016. aastal 7 665 miljonit eurot).

4.2.2. Ettevõtluse arenduskeskus

AKV-ELi ministrite nõukogu otsustas 2014. aasta juunis jätkata tööd ettevõtluse arenduskeskuse (edaspidi „EAK“) tegevuse nõuetekohaseks lõpetamiseks ning tagada, et erasektori toetamise projektid, mida EAK teostab AKV riikides ja piirkondades, saaksid täielikult täidetud. Sel eesmärgil volitas AKV-ELi ministrite nõukogu AKV-ELi suursaadikute komiteed tegutsema selle nimel, et võtta vastu vajalikud otsused.

AKV-ELi suursaadikute komitee 23. oktoobri 2014. aasta otsusega nr 4/2014 volitati juhatust võtma viivitamata kõik EAKi tegevuse lõpetamise ettevalmistamiseks vajalikud meetmed. Kõnealuse otsuse artikliga 2 anti juhatusele ülesanne sõlmida leping kuraatoriga, kes valmistaks ette ja rakendaks tegevuse lõpetamise kava.

Kuraator esitas EAKi juhatusele 2015. aasta juunis strateegilise kava koos eelarve ja tööplaaniga. Strateegiline kava on kooskõlas sotsiaaldialoogi tulemustega. Komisjon esitas EAKi juhatuse poolt heakskiidetud lõpliku strateegilise kava eelarve alusel kokku 18,2 miljoni eurose rahastamisotsuse ettepaneku, mille komisjon võttis vastu 2015. aastal. Pärast eespool nimetatud rahastamisotsuse vastuvõtmist sõlmisid EAK ja Euroopa Komisjon 2015. aasta detsembris toetuslepingu, mille alusel rahastatakse EAK varade likvideerimist ja tema kohustuste täitmist. Toetuslepingu alguse kuupäev oli 1. jaanuar 2016 ja see kestis kuni 31. detsembrini 2017.

4.2.3. Ühendkuningriigi väljaastumine Euroopa Liidust

Taust

23. juunil 2016 hääletas enamik Euroopa Liidu liikmesust käsitleval referendumil osalenud Ühendkuningriigi kodanikke EList lahkumise poolt. 29. märtsil 2017 teatas Ühendkuningriik Euroopa Ülemkogule ametlikult oma kavatsusest EList ja Euroopa Aatomienergiaühendusest (Euratom) lahkuda.

Mõju EAFile

Komisjon avaldas 19. märtsil 2018 väljaastumislepingu projekti, milles andis ülevaate Ühendkuningriigiga peetavate läbirääkimiste edenemisest.

Väljaastumislepingu projektis on sätestatud, et Ühendkuningriik osaleb EAFis kuni üheteistkümnenda EAFi ja kõigi veel sulgemata varasemate EAFide tegevuse lõpetamiseni, täites liikmesriikidega võrdselt selle EAFi loomise sisekokkuleppest tulenevaid ja varasemate EAFidega seotud kohustusi kuni EAFide lõpetamiseni. Ühendkuningriik võib EAFi komitees osaleda hääleõiguseta vaatlejana.

Väljaastumislepingu eelnõus on ka sätestatud, et kui kümnenda EAFi või varasemate EAFide projektide summad on sidumata või kui need on vabastatud lepingu jõustumise kuupäeva seisuga, ei võeta Ühendkuningriigi osa nendest summadest enam kasutusele. Sama kehtib pärast 31. detsembrit 2020 ka Ühendkuningriigi osa kohta üheteistkümnenda EAFi vahendite sidumata ja vabastatud vahendites.

31. detsembri 2017. aasta seisuga puudub finantsmõju, mida kajastada EAFi raamatupidamisaruandes. Läbirääkimised Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise üle alles jätkuvad ja seetõttu ei ole lepingu lõplik sõnastus veel teada.

5. FINANTSRISKIDE JUHTIMINE

Järgnev teave, mis käsitleb Euroopa Arengufondi finantsriskide juhtimist, on seotud komisjoni poolt Euroopa Arengufondi nimel EAFi vahendite rakendamiseks tehtud sularahahalduse tehingutega.

5.1. RISKIJUHTIMISE POLIITIKA JA RISKIDE MAANDAMINE

EAFi sularahahalduse tehingute haldamist käsitlevad eeskirjad ja põhimõtted on sätestatud üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatavas finantsmääruses ja sisekokkuleppes.

Eespool nimetatud määrusest tulenevalt kohaldatakse järgmisi peamisi põhimõtteid.

— Liikmesriigid maksavad EAFi osamaksud erikontodele, mis on avatud iga liikmesriigi emissioonipangas või liikmesriigi määratud finantsasutuses. Osamaksude summad jäävad neile erikontodele, kuni on tarvis teha EAFi makseid.

— Liikmesriigid tasuvad EAFi osamaksusid eurodes, samal ajal kui väljamaksed EAFist on nomineeritud eurodes ja muudes vääringutes, sealhulgas vähemtuntud vääringutes.

— EAFi nimel komisjoni poolt avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne.

Lisaks erikontodele on komisjon avanud finantsasutustes (nii keskpankades kui ka kommertspankades) EAFi nimel ka muid pangakontosid, mida kasutatakse maksete tegemiseks ja muude tulude saamiseks kui eelarvesse tehtavad liikmesriikide osamaksud.

Sularahahalduse- ja maksetoimingud on suures osas automatiseeritud ning tuginevad tänapäevastele infosüsteemidele. Süsteemi turvalisuse ja ametiülesannete lahususe tagamiseks kohaldatakse vastavalt finantsmäärusele, komisjoni sisekontrollistandarditele ja auditeerimispõhimõtetele erimenetlusi.

Sularahahalduse- ja maksetoimingute haldamine on reguleeritud kirjalike suuniste ja menetluskorraga, mis piiravad tegevus- ja finantsriski ning tagavad piisava kontrollitaseme. Neid kohaldatakse erinevates valdkondades tehtavate toimingute suhtes ning suunistele ja menetluskorrale vastavust kontrollitakse regulaarselt.

5.2. VALUUTARISK

EAFi valuutariskid aasta lõpu seisuga – netopositsioon

(miljonites eurodes) 31.12.2017 31.12.2016 USA dollar Inglise nael (GBP) Taani kroon (DKK) Rootsi kroon (SEK) Euro Muu Kokku USA dollar Inglise nael (GBP) Taani kroon (DKK) Rootsi kroon (SEK) Euro Muu Kokku Finantsvarad Nõuded ja sissenõutavad summad 64 — — — 26 2 92 0 — — — 129 3 132 Raha ja raha ekvivalendid 4 0 — — 344 — 347 2 0 — — 678 — 680 Kokku 68 0 — — 370 2 439 2 0 — — 807 3 812 Finantskohustused Pikaajalised finantskohustused — — — — (14) — (14) — — — — (6) — (6) Võlgnevused (0) — — — (533) (30) (563) 0 — — — (495) (54) (549) Kokku (0) — — — (547) (30) (577) 0 — — — (501) (54) (555) Kokku 68 0 — — (177) (28) (138) 2 0 — — 306 (51) 257

Kõiki osamaksusid hoitakse eurodes ja muid valuutasid ostetakse alles siis, kui see on vajalik maksete tegemiseks. Seepärast ei mõjuta valuutarisk EAFi sularahahalduse tehinguid.

5.3. INTRESSIRISK

EAF ei laena raha, seepärast tal intressiriski suhtes riskipositsioon puudub.

Samas saab ta erinevatel pangakontodel hoitavatelt saldodelt intressi. Komisjon on EAFi nimel seepärast võtnud meetmeid, mis tagavad regulaarselt teenitud intressi vastavuse turuintressimääradele ja nende võimalikule kõikumisele.

Osamaksud EAFi eelarvesse kannab liikmesriik erikontole, mille ta on avanud selleks väljavalitud finantsasutuses. Mõne konto intressimäär võib praegu olla negatiivne, mistõttu on nende kontode saldode minimeerimiseks võetud rahahaldusmeetmeid. Vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2016/888 katab nende kontode negatiivse intressi asjaomane liikmesriik.

Kommertspankade kontodel hoitavatelt üleöösaldodelt teenitakse intressi igapäevaselt. Selliste kontode saldodelt makstav tasu põhineb muutuvatel turuintressimääradel, mille suhtes kohaldatakse lepingulist (positiivset või negatiivset) piirmäära. Enamiku kontode puhul on intressi arvutamine seotud turu viiteintressimääraga ja seda korrigeeritakse vastavalt kõnealuse intressimäära kõikumistele. Selle tulemusena puudub risk, et EAFi saldodelt laekuvad tasud võiksid olla madalamad turuintressimääradest.

5.4. KREDIIDIRISK (VASTASPOOLE RISK)

Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega finantsvarad

(miljonites eurodes) Kokku Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega Tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega < 1 aasta 1–5 aastat > 5 aasta Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded 92 92 0 — — Kokku seisuga 31.12.2017 92 92 0 — — Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded 132 93 36 4 — Kokku seisuga 31.12.2016 132 93 36 4 —





Finantsvarad riskikategooriate kaupa:

(miljonites eurodes) 31.12.2017 31.12.2016 Nõuded Raha Kokku Nõuded Raha Kokku Vastaspooled, kellel on välisreiting kõrgeima ja kõrge kvaliteediga 3 103 106 34 284 318 üle keskmise kvaliteediga 0 240 240 3 371 374 alla keskmise kvaliteediga 3 4 7 2 16 18 muud kui investeerimiskvaliteediga 1 0 2 1 9 10 Kokku 7 347 354 40 680 720 Vastaspooled, kellel puudub välisreiting rühm 1 (varasemate makseviivitusteta võlgnikud) 86 0 86 92 0 92 rühm 2 (varasema makseviivitusega võlgnikud) — — — — — — Kokku 86 0 86 92 0 92 Kokku 92 347 440 132 680 812

Kategooriatesse „Muud kui investeerimiskvaliteediga“ ja „Alla keskmise kvaliteediga“ kuuluvad vahendid on peamiselt seotud liikmesriikide EAFi osamaksudega, mis kantakse kooskõlas EAFi finantsmäärus artikli 22 lõikega 3 liikmesriikide avatud erikontodele. Kõnealuse määruse kohaselt peab osamaksude summa jääma neile erikontodele seni, kuni on tarvis teha makseid.

Enamikku EAFi sularahavarudest hoitakse EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse kohaselt erikontodel, mille liikmesriigid on avanud oma osamaksude maksmiseks. Enamikku selliseid kontosid hoitakse liikmesriikide riigikassades või keskpankades. Nende institutsioonide vastaspoole risk on EAFi jaoks madalaim (riskipositsioon seondub liikmesriikidega).

Mis puutub maksete tegemiseks kommertspankades hoitavasse EAFi sularahavarusse, siis neile kontodele täiendavate vahendite kandmisel juhindutakse täppisajastamise põhimõttest ja seda haldab komisjoni rahavoogude juhtimise sularahahaldussüsteem automaatselt. Igal kontol hoitakse minimaalsel tasemel rahavarusid, mis on proportsionaalsed kontolt päeva jooksul tehtavate maksete keskmise summaga. Selle tulemusel on neil kontodel üleöö hoitavad summad pidevalt väga väiksed, mis tagab, et EAFi riskipositsioon on piiratud.

Lisaks sellele kohaldatakse kommertspankade valiku suhtes erisuuniseid, et EAFi vastaspoole riski veelgi minimeerida.

Kõik kommertspangad valitakse välja hankemenetluse teel. Hankemenetluses osalemiseks nõutav minimaalne lühiajaline krediidireiting on P-1 (Moody’s) või sellega samaväärne (S&P A-1 või Fitchi F1). Teatavate nõuetekohaselt põhjendatud asjaolude korral võidakse lubada ka madalamat reitingut.

5.5. LIKVIIDSUSRISK

Finantskohustuste jaotumine lepingulise lõpptähtpäevani jäänud tähtaegade kaupa

(miljonites eurodes) < 1 aasta 1–5 aastat > 5 aasta Kokku Finantskohustused 563 13 1 577 Kokku seisuga 31.12.2017 563 13 1 577 Finantskohustused 549 6 — 555 Kokku seisuga 31.12.2016 549 6 — 555

EAFi suhtes kohaldatavad eelarvepõhimõtted tagavad, et eelarveperioodi jaoks ette nähtud sularahavarude kogusumma on alati piisav kõigi maksete tegemiseks. Liikmesriikide osamaksude kogusumma on tegelikult võrdne asjaomase eelarveperioodi maksete assigneeringute summaga.

Siiski makstakse liikmesriikide osamaksud EAFi aasta jooksul tehtava kolme osamaksena, samal ajal kui väljamaksete puhul esineb teatav hooajalisus.

Selle tagamiseks, et sularahavarud oleksid alati piisavad, et katta mis tahes asjaomase kuu jooksul tehtavad maksed, vahetavad komisjoni sularahahalduse üksus ja asjaomased kulude eest vastutavad talitused korrapäraselt teavet sularahaseisu kohta, et asjaomasel perioodil tehtud maksed ei ületaks olemasolevaid sularahavarusid.

Lisaks eelnevale tagavad EAFi igapäevastes sularahahalduse tehingutes kasutatavad automatiseeritud rahavoogude juhtimise töövahendid, et igal EAFi pangakontol oleks iga päev piisavalt likviidseid vahendeid.

6. SEOTUD OSAPOOLI KÄSITLEVAD ANDMED

EAFiga seotud osapooled on ELi Bêkou usaldusfond, ELi Aafrika usaldusfond ja Euroopa Komisjon. Kõnealuste üksuste vahelised tehingud on osa EAFi tavapärasest toimimisest ning seetõttu ei ole ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt nende tehingute puhul vaja kohaldada spetsiaalseid avalikustamisnõudeid.

EAFi juhib Euroopa Komisjon ja sel ei ole eraldi juhtkonda. Kõrgematel juhtivatel ametikohtadel, sealhulgas komisjonis töötavate ELi ametnike rahalised õigused on avaldatud Euroopa Liidu konsolideeritud majandusaasta aruande rubriigis 7.2 „Juhtivtöötajate rahalised õigused“.

7. BILANSIPÄEVAJÄRGSED SÜNDMUSED

Käesoleva majandusaasta aruandele allakirjutamise kuupäeva seisuga ei olnud EAFi peaarvepidaja teadlik ega olnud talle teada antud ühestki olulisest sündmusest, mille avaldamine oleks käesoleva punkti all nõutav. Majandusaasta aruanne koos lisadega on koostatud kõige hiljutisema kättesaadava teabe alusel ja see kajastub eespool esitatud teabes.

8. EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS

Eelarveasta tulem arvutatakse tekkepõhise arvestuse põhimõtte, eelarve täitmise tulemus aga kassapõhise arvestuse eeskirjade kohaselt. Kuna nii eelarveaasta tulem kui ka eelarve täitmise tulemus on saadud samade raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute tulemusel, on nende õigsuse kontrollimiseks otstarbekas neid omavahel võrrelda. Kõnealune võrdlus on esitatud allpool tabelis, kus on välja toodud peamised võrreldavad summad, jaotatuna tulu- ja kuluartiklite lõikes.

(miljonites eurodes) 2017 2016 EELARVEAASTA TULEM (3 818 ) (3 073 ) Tulud Nõuded, mis ei mõjuta eelarve täitmise tulemust (7) (2) Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded (3) (7) Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded 29 16 Eelmaksete netomõju 57 41 Viitlaekumised (neto) (62) 8 Muu (2) (5) Kulud Aruandeaasta maksmata kulud 19 22 Aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud (60) (88) Eelmaksete netomõju (685) (459) Viitvõlgnevused (neto) 373 256 EELARVE TÄITMISE TULEMUS (4 158 ) (3 291 )

8.1. VÕRRELDAVAD TULUARTIKLID

Eelarveaasta eelarvetulud vastavad eelarveaasta jooksul kindlaks määratud nõuetega seoses sissenõutud tuludele ja seoses eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud nõuetega sissenõutud summadele.

Eelarve täitmise tulemust mitte mõjutavaid nõudeid kajastatakse eelarveasta tulemis, kui eelarve seisukohast ei saa neid lugeda tuludeks, sest sissenõutav summa paigutatakse ümber reservidesse ja seda ei saa ilma nõukogu otsuseta uuesti kulukohustustega siduda.

Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded tuleb võrdlemise eesmärgil eelarveasta tulemist maha arvata, sest need ei kuulu eelarve tulude hulka. Samal ajal tuleb võrdlemise eesmärgil eelarveasta tulemile liita eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded.

Eelmaksete netomõju vastab sissenõutud eelmaksete tasaarvestatud summale. Sellel laekumisel puudub mõju eelarveasta tulemile.

Viitlaekumiste netosumma koosneb peamiselt saldode järgmisse eelarveaastasse ülekandmise eesmärgil kirjendatud viitlaekumistest. Arvesse võetakse ainult netomõju, st aruandeaasta viitlaekumisi, millest on maha arvatud eelneva eelarveaasta viitlaekumiste vähenemine.

8.2. VÕRRELDAVAD KULUARTIKLID

Aruandeaasta maksmata kulud tuleb võrdlemise eesmärgil juurde arvata, sest need sisalduvad eelarveaasta tulemis, kuid ei kuulu eelarve kulude hulka. Seevastu aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud tuleb võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemist maha arvata, sest need on osa aruandeaasta eelarvekuludest, ent need kas ei avalda mõju eelarveaasta tulemile või korrektsioonide korral vähendavad kulusid.

Tühistatud maksest tekkivad laekumised ei mõjuta eelarveaasta tulemit, kuid neil on mõju eelarve täitmise tulemusele.

Eelmaksete netomõju koosneb aruandeaastal makstud uute eelmaksete summadest (mis on kajastatud aruandeaasta eelarve kuluna) ja aruandeaastal või eelnevatel eelarveaastatel makstud eelmaksete tasaarvestamisest rahastamiskõlblike kulude heakskiitmise teel. Neist viimane on käsitletav kuluna tekkepõhises arvestuses, kuid mitte eelarve raamatupidamisarvestuses, kus algset eelmakset hakatakse käsitlema eelarve kuluna juba makse tegemisel.

Viitvõlgnevuste netosumma koosneb peamiselt saldode järgmisse eelarveaastasse ülekandmise eesmärgil kirjendatud kumuleerunud kuludest, st EAFi vahenditest abi saajate kantud rahastamiskõlblikest kuludest, mille kohta abi saajad ei olnud EAFile veel aruandeid esitanud. Arvesse võetakse ainult viitvõlgnevuste netomõju, st aruandeaasta viitvõlgnevusi, millest on maha arvatud eelnevate eelarveaastate viitvõlgnevuste vähenemine.

EAFi KONSOLIDEERITUD ELi USALDUSFONDIDE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED

ELi BÊKOU USALDUSFONDI MAJANDUSAASTA ARUANNE 2017 (13)

TAUSTTEAVE ELi BÊKOU USALDUSFONDI KOHTA

Liidu usaldusfondide üldine taust

Usaldusfond on selge rahastamisstruktuuri ning kokkulepitud eesmärkide ja aruandluse korraga õiguslik üksus, kuhu koondatakse eri rahastajate vahendeid, millest rahastatakse ühiseid meetmeid.

Kooskõlas Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse (edaspidi „finantsmäärus“) artikli 187 lõikega 1 ja üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artikliga 42 on komisjonil õigus luua liidu välistegevuse usaldusfonde (edaspidi „usaldusfondid“). ELi usaldusfonde asutatakse teiste rahastajatega (vähemalt ühe välisrahastajaga) sõlmitud lepingutega hädaolukorra aegsete, hädaolukorra järgsete ja temaatiliste meetmete võtmiseks. ELi usaldusfondi loomise tingimuseks on ELi tasandil tegutsemise lisaväärtus (kui eesmärke saab paremini saavutada pigem ELi kui riigi tasandil) ning vastastikune täiendavus (usaldusfond ei tohiks dubleerida juba olemasolevaid sarnased rahastamisvahendeid).

Euroopa Komisjon esitab ELi usaldusfondi loomise otsuse eelnõu pädevale komiteele, mis on kindlaks määratud õigusaktiga, millega on reguleeritud uue usaldusfondi ELi poolne rahastamine. Komiteedega konsulteerimine võimaldab nõukogul vastavalt vajadusele osaleda ELi usaldusfondi asutamises. Finantsmääruse muutmise ettepaneku eesmärk on Euroopa Parlament senisest rohkem kaasata ELi usaldusfondide moodustamisse (artikli 227 lõige 1) ning nende aruandlusesse (artikkel 244).

Pärast asutamist ja rahastamist käsitlevate otsuste vastuvõtmist kirjutavad Euroopa Komisjon ja rahastajad ELi usaldusfondi asutamisaktile alla. Asutamisaktis sätestatakse üksikasjalikult ELi usaldusfondi peamised tahud – selle konkreetsed eesmärgid, nõukogu koosseis ja kodukord ning usaldusfondi kestus. ELi usaldusfondid luuakse kindlaks tähtajaks. See tähtaeg ja fondi eesmärgid nähakse ette usaldusfondi alusaktiga. Vastavalt ELi finantsmääruse artiklile 187 on ELi usaldusfondidel konkreetne juhtimise kord ja osamaksud ei kuulu ELi eelarvesse.

ELi usaldusfondidel mitmeid eeliseid: ELi vahenditena on nende tegevus parem koordineeritud ELi liikmesriikidega ning neil on parem kontroll liidu ja muude rahastajate tegevuse üle. Lisaks paistab nende tegevus paremini silma ELi tasandil. ELi usaldusfondide puhul on otsustusprotsess kiire ja nad suudavad koondada eri allikatest pärit suuremaid summasid. Seetõttu on nad paindlikud, ennetavad ja kohanemisvõimelised vahendid.

ELi usaldusfonde haldab volitatud eelarvevahendite käsutaja vastutusel komisjon. Volitatud eelarvevahendite käsutaja esitab komisjonile ja kolmandatele rahastajatele vahendite kasutamist käsitleva kinnitava avalduse. ELi usaldusfondi juht on edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja. Nagu Euroopa Arengufondi, nii ka ELi usaldusfondi peaarvepidajaks on komisjoni peaarvepidaja, kes vastutab raamatupidamisarvestuse korra ja kõikidele liidu usaldusfondidele ühise kontoplaani kehtestamise eest.

Euroopa Parlament ja/või nõukogu võivad nõuda, et komisjon lõpetaks assigneeringud usaldusfondile või muudaks usaldusfondi asutamisakti eesmärgiga usaldusfond likvideerida.

Olemasolevad ELi usaldusfondid

Praeguseks on komisjon loonud neli ELi usaldusfondi:

— ELi BÊKOU USALDUSFOND – usaldusfond, mille eesmärk on toetada Kesk-Aafrika Vabariigi kriisist väljumise ja ülesehitamise kõiki aspekte. See asutati 15. juulil 2014;

— MADADI FOND – ELi piirkondlik usaldusfond Süüria kriisile reageerimiseks. See asutati 15. detsembril 2014;

— ELi AAFRIKA USALDUSFOND – Euroopa Liidu Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfond. See asutati 12. novembril 2015;

— ELi COLOMBIA USALDUSFOND – usaldusfond, millega toetatakse varajast ja kiiret konfliktijärgset taastamist ja stabiliseerimist rahukokkuleppe rakendamiseks. See asutati 12. detsembril 2016.

Rohkem teavet võib leida iga usaldusfondi veebisaidil:

Bêkou usaldusfond – http://ec.europa.eu/europeaid/bekou-trust-fund-introduction_en

Madadi fond – http://ec.europa.eu/enlargement/neighbourhood/countries/syria/madad/index_en.htm

Aafrika usaldusfond – http://ec.europa.eu/europeaid/regions/africa/eu-emergency-trust-fund-africa_en

Colombia usaldusfond – http://ec.europa.eu/europeaid/eu-trust-fund-colombia_en.

Bêkou usaldusfond

Esimese mitme rahastajaga ELi usaldusfondi – Bêkou (sango keeles „lootus“) usaldusfondi – asutasid 15. juulil 2014 komisjon (keda esindasid rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat, humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat ning Euroopa välisteenistus) ja kolm liikmesriiki (Saksamaa, Prantsusmaa ja Madalmaad) eesmärgiga edendada Kesk-Aafrika Vabariigi stabiliseerimist ja ülesehitamist. Usaldusfond loodi kuni 60-kuiseks tähtajaks. Usaldusfondi juhitakse Brüsselist.

ELi Bêkou usaldusfondi juhatus ja tegevjuhtkond koosnevad rahastajate ja komisjoni esindajatest ning vaatlejatest.

Juhatus võtab vastu ja vaatab läbi usaldusfondi strateegia. Tegevjuhtkond koguneb vähemalt üks kord aastas.

Tegevjuhtkond vaatab läbi ja kiidab heaks fondi rahastatavad meetmed ning kontrollib nende rakendamist. Lisaks kiidab tegevjuhtkond heaks usaldusfondi rahastatud meetmete majandusaasta aastaaruande ja aasta tegevusaruande.

Bêkou usaldusfondi majandusaasta aruanne

Vastavalt Euroopa Liidu Kesk-Aafrika Vabariigi usaldusfondi (ELi Bêkou usaldusfond) asutamislepingu artiklile 8 ja usaldusfondi asutamisakti artiklile 11.2.1 koosneb majandusaasta aruanne kahest osast: 1) aasta rakendamisaruanne, mille koostab ELi usaldusfondi juht, ja 2) raamatupidamise aastaaruanne, mille koostab Euroopa Komisjoni peaarvepidaja, kes sama artikli kohaselt on ka usaldusfondi peaarvepidaja.

Usaldusfondi asutamise lepingu artikli 8 kohaselt tuleb raamatupidamise aastaaruanne koostada vastavalt raamatupidamiseeskirjadele, mille võtab vastu komisjoni peaarvepidaja (ELi raamatupidamiseeskirjad), mis omakorda põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS).

Majandusaasta aruande auditeerib sõltumatu välisaudiitor. ELi usaldusfondi haldaja ja peaarvepidaja esitavad selle lõpliku versiooni heakskiitmiseks tegevjuhtkonnale (punkt 8.3.4.c).

Eelarveaasta tähtsamad sündmused

EL käivitas esimese usaldusfondi (Bêkou usaldusfondi) 2014. aasta juulis, et aidata Kesk-Aafrika Vabariigil ja selle elanikel ületada kriis, tagades peamiste teenuste osutamise, taaskäivitades majanduse ja töökohtade loomise ning toetada leppimist.

2017. aastal võttis ELi Bêkou usaldusfond vastu tegevusstrateegia aastateks 2017–2019. Selle peamised tegevussuunad on järgmised: i) maaelu areng, ii) tervishoiusektori toetamine, iii) avalike teenuste pakkumise taastamine ja iv) lepitamine. Prioriteedid on viidud kooskõlla kavaga „Plan national de Relèvement et de Consolidation de la Paix“ ja 2017. aasta juunis allakirjutatud Kesk-Aafrika Vabariigi riikliku sihtprogrammiga; suurendatud on riigi ametiasutuste omalust. 2017. aastal kiitis ELi Bêkou usaldusfond kokku 52,3 miljoni euro ulatuses heaks meetmeid maapiirkondade toimetuleku ja töökohtade loomise, tervishoiu, riigisiseste põgenike ja pagulaste tagasipöördumise toetamise, kergtaristu ning veevarustuse ja kanalisatsiooni valdkonnas. Nimetatud summa sisaldab uusi programme ja mitmeid varem vastu võetud meetmete muudatusi.

ELi Bêkou usaldusfondi raames on alates selle loomisest rakendatud 15 programmi. ELi Bêkou usaldusfond sõlmis 2017. aastal 15 uut lepingut kogusummas ligi 20 miljonit eurot. Need aitavad ellu viia programme tervishoiu, toiduga kindlustamise, naiste majanduselus ja poliitikas osalemise ning eluslooduse säilitamise valdkonnas. Lisaks on mõne kuluvaldkonna jaoks lubatud summasid programmi muutmise tulemusel suurendatud; eelkõige põhilised tervishoiuteenused on juurde saanud 12 miljonit eurot.

Rahastajad kohustusid 2017. aasta lõpuks eraldama üle 236 miljoni euro, mida on 63 miljonit eurot rohkem kui 2016. aastal. Sellest 236 miljonist eurost on 56 miljoni eurot veel kinnitamata.

Eelmistel aastatel tehtud maksetele lisaks maksti välja veel üle 18 miljoni euro; alates ELi Bêkou usaldusfondi loomisest on välja makstud kokku üle 61 miljoni euro.

Raamatupidamise aastaaruandes on kajastatud järgmised olulisimad muudatused.

— Eelmaksed on vähenenud 7 912 tuhande euro võrra, kuna neid lepinguid, milles raames tuleb teha veel eelmakseid, on vähem;

— tegevuskulud on suurenenud 12 486 tuhande euro võrra, mis näitab usaldusfondi täielikku käivitumist ning selle tegevuse laienemist linnaarenduse ning põhilise ja esmase arstiabi valdkonnas.

BILANSS

(tuhandetes eurodes) 31.12.2017 31.12.2016 PÕHIVARA Eelmaksed 686 3 604 686 3 604 KÄIBEVARA Eelmaksed 7 465 12 458 Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded 877 1 455 Raha ja raha ekvivalendid 39 943 43 036 48 285 56 949 VARAD KOKKU 48 971 60 554 PIKAAJALISED KOHUSTUSED Finantskohustused (44 720 ) (59 339 ) (44 720 ) (59 339 ) LÜHIAJALISED KOHUSTUSED Võlgnevused (716) (0) Viitvõlgnevused ja ettemakstud tulud (3 536 ) (1 215 ) (4 252 ) (1 215 ) KOHUSTUSED KOKKU (48 971 ) (60 554 ) NETOVARA — — VAHENDID JA RESERVID Kumuleerunud ülejääk — — Eelarveaasta tulem — — NETOVARA — —

TULEMIARUANNE

(tuhandetes eurodes) 2017 2016 TULUD Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud Tulu annetustest 29 620 17 232 29 620 17 232 Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud Finantstulud 1 48 1 48 Kogutulu 29 621 17 280 KULUD Tegevuskulud (28 918 ) (16 432 ) Muud kulud (703) (848) Kulud kokku (29 621 ) (17 280 ) EELARVEAASTA TULEM — —

RAHAVOOGUDE ARUANNE

(tuhandetes eurodes) 2017 2016 Eelarveaasta tulem — — Põhitegevusest Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine 7 912 (6 569 ) Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine 578 (91) Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine) (14 620 ) (3 786 ) Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine) 716 0 Viitvõlgnevuste ja ettemakstud tulude suurenemine/(vähenemine) 2 321 1 021 NETORAHAVOOD (3 092 ) (9 425 ) Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine) (3 092 ) (9 425 ) Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga 43 036 52 461 Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga 39 943 43 036

NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

(tuhandetes eurodes) Kumuleerunud ülejääk/ (puudujääk) Eelarveaasta tulem Netovara SALDO SEISUGA 31.12.2016 — — — Eelarveaasta tulem — — — SALDO SEISUGA 31.12.2017 — — —

ELi AAFRIKA USALDUSFONDI MAJANDUSAASTA ARUANNE 2017 (14)

TAUSTTEAVE ELi AAFRIKA USALDUSFONDI KOHTA

Liidu usaldusfondide üldine taust

Usaldusfond on selge rahastamisstruktuuri ning kokkulepitud eesmärkide ja aruandluse korraga õiguslik üksus, kuhu koondatakse eri rahastajate vahendeid, millest rahastatakse ühiseid meetmeid.

Kooskõlas Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse (edaspidi „finantsmäärus“) artikli 187 lõikega 1 ja üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artikliga 42 on komisjonil õigus luua liidu välistegevuse usaldusfonde (edaspidi „usaldusfondid“). ELi usaldusfonde asutatakse teiste rahastajatega (vähemalt ühe välisrahastajaga) sõlmitud lepingutega hädaolukorra aegsete, hädaolukorra järgsete ja temaatiliste meetmete võtmiseks. ELi usaldusfondi loomise tingimuseks on ELi tasandil tegutsemise lisaväärtus (kui eesmärke saab paremini saavutada pigem ELi kui riigi tasandil) ning vastastikune täiendavus (usaldusfond ei tohiks dubleerida juba olemasolevaid sarnased rahastamisvahendeid).

Euroopa Komisjon esitab ELi usaldusfondi loomise otsuse eelnõu pädevale komiteele, mis on kindlaks määratud õigusaktiga, millega on reguleeritud uue usaldusfondi ELi poolne rahastamine. Komiteedega konsulteerimine võimaldab nõukogul vastavalt vajadusele osaleda ELi usaldusfondi asutamises. Finantsmääruse läbivaatamise ettepaneku eesmärk on Euroopa Parlament senisest rohkem kaasata ELi usaldusfondide moodustamisse (artikli 227 lõige 1) ning nende aruandlusesse (artikkel 244).

Pärast asutamist ja rahastamist käsitlevate otsuste vastuvõtmist kirjutavad Euroopa Komisjon ja rahastajad ELi usaldusfondi asutamisaktile alla. Asutamisaktis sätestatakse üksikasjalikult ELi usaldusfondi peamised tahud – selle konkreetsed eesmärgid, nõukogu koosseis ja kodukord ning usaldusfondi kestus. ELi usaldusfondid luuakse kindlaks tähtajaks. See tähtaeg ja fondi eesmärgid nähakse ette usaldusfondi alusaktiga. Vastavalt ELi finantsmääruse artiklile 187 on ELi usaldusfondidel konkreetne juhtimise kord ja osamaksud ei kuulu ELi eelarvesse.

ELi usaldusfondidel mitmeid eeliseid: ELi vahenditena on nende tegevus parem koordineeritud ELi liikmesriikidega ning neil on parem kontroll liidu ja muude rahastajate tegevuse üle. Lisaks paistab nende tegevus paremini silma ELi tasandil. ELi usaldusfondide puhul on otsustusprotsess kiire ja nad suudavad koondada eri allikatest pärit suuremaid summasid. Seetõttu on nad paindlikud, ennetavad ja kohanemisvõimelised vahendid.

ELi usaldusfonde haldab volitatud eelarvevahendite käsutaja vastutusel komisjon. Volitatud eelarvevahendite käsutaja esitab komisjonile ja kolmandatele rahastajatele vahendite kasutamist käsitleva kinnitava avalduse. ELi usaldusfondi juht on edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja. Nagu Euroopa Arengufondi, nii ka ELi usaldusfondi peaarvepidajaks on komisjoni peaarvepidaja, kes vastutab raamatupidamisarvestuse korra ja kõikidele liidu usaldusfondidele ühise kontoplaani kehtestamise eest.

Euroopa Parlament ja/või nõukogu võivad nõuda, et komisjon lõpetaks assigneeringud usaldusfondile või muudaks usaldusfondi asutamisakti eesmärgiga usaldusfond likvideerida.

Olemasolevad ELi usaldusfondid

Praeguseks on komisjon loonud neli ELi usaldusfondi:

— ELi BÊKOU USALDUSFOND – usaldusfond, mille eesmärk on toetada Kesk-Aafrika Vabariigi kriisist väljumise ja ülesehitamise kõiki aspekte. See asutati 15. juulil 2014;

— MADADI FOND – ELi piirkondlik usaldusfond Süüria kriisile reageerimiseks. See asutati 15. detsembril 2014;

— ELi AAFRIKA USALDUSFOND – Euroopa Liidu Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfond. See asutati 12. novembril 2015;

— ELi COLOMBIA USALDUSFOND – usaldusfond, millega toetatakse varajast ja kiiret konfliktijärgset taastamist ja stabiliseerimist rahukokkuleppe rakendamiseks. See asutati 12. detsembril 2016.

Rohkem teavet võib leida iga usaldusfondi veebisaidil:

Bêkou usaldusfond – http://ec.europa.eu/europeaid/bekou-trust-fund-introduction_en

Madadi fond – http://ec.europa.eu/enlargement/neighbourhood/countries/syria/madad/index_en.htm

Aafrika usaldusfond – http://ec.europa.eu/europeaid/regions/africa/eu-emergency-trust-fund-africa_en

Colombia usaldusfond – http://ec.europa.eu/europeaid/eu-trust-fund-colombia_en.

ELi AAFRIKA USALDUSFOND

Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud Euroopa Liidu hädaolukorra usaldusfond (edaspidi „ELi Aafrika usaldusfond“) käivitati 12. novembril 2015 rändeteemalisel tippkohtumisel Vallettas. Usaldusfondi abil toetatakse stabiilsuse kõiki aspekte ja antakse panus rände paremasse haldamisse ning kõrvaldatakse ebastabiilsuse, sundrände ja ebaseadusliku rände algpõhjuseid, eelkõige edendades vastupanuvõimet, majanduslikke võimalusi, võimaluste võrdsust, julgeolekut ja arengut ning võideldes inimõiguste rikkumiste vastu.

Fond tegutseb kolmes peamises geograafilises piirkonnas – Saheli piirkonnas ja Tšaadi järve ümbruses, Aafrika Sarvel ning Põhja-Aafrika riikides. Usaldusfondi projektides võivad juhtumipõhiselt osaleda ka hõlmatud riikide naaberriigid. Usaldusfond tegutseb tähtajaliselt, kuni 31. detsembrini 2020 ning selle ülesanne on lahendada piirkondade probleeme lühikese ja keskmise tähtaja jooksul. Usaldusfondi juhitakse Brüsselist.

ELi Aafrika usaldusfondi juhatus ja tegevjuhtkond koosnevad rahastajate ja komisjoni esindajatest; rahastamises mitteosalevate ELi liikmesriikide, vahendeid saavate riikide ametiasutuste ja piirkondlike organisatsioonide esindajad kuuluvad neisse vaatlejana.

Juhatus koostab ja vaatab läbi ELi usaldusfondi strateegia. Tegevjuhtkond koguneb vähemalt üks kord aastas.

Tegevjuhtkond vaatab läbi ja kiidab heaks fondi rahastatavad meetmed ning kontrollib nende rakendamist. Lisaks kiidab tegevjuhtkond heaks usaldusfondi rahastatud meetmete majandusaasta aastaaruande ja aasta tegevusaruande.

ELi Aafrika usaldusfondi majandusaasta aruanne

Vastavalt lepingule, millega loodi Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfond ja kehtestati selle kodukord (edaspidi „usaldusfondi asutamise leping“) koosneb majandusaasta aruanne kahest osast: 1) aasta rakendamisaruanne, mille koostab ELi usaldusfondi juht, ja 2) raamatupidamise aastaaruanne mille koostab Euroopa Komisjoni peaarvepidaja, kes sama artikli kohaselt on ka usaldusfondi peaarvepidaja.

Usaldusfondi asutamise lepingu artikli 8 kohaselt tuleb raamatupidamise aastaaruanne koostada vastavalt raamatupidamiseeskirjadele, mille võtab vastu komisjoni peaarvepidaja (ELi raamatupidamiseeskirjad), mis omakorda põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS).

Majandusaasta aruande auditeerib sõltumatu välisaudiitor. ELi usaldusfondi haldaja ja peaarvepidaja esitavad selle lõpliku versiooni heakskiitmiseks tegevjuhtkonnale (punkt 8.3.4.c).

Eelarveaasta tähtsamad sündmused

ELi Aafrika usaldusfondi vahendite summa oli 31. detsembri 2017. aasta seisuga ligikaudu 3 330 miljonit eurot, millest üle 2 900 miljoni euro on saadud Euroopa Arengufondist ja ELi rahastamisvahenditest (arengukoostöö rahastamisvahendist, Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist, rände ja siseasjade peadirektoraadi ning rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi vahenditest, 378,8 miljonit eurot aga on saadud ELi liikmesriikidelt ja teistelt rahastajatelt (Šveits ja Norra). 31. detsembri 2017. aasta seisuga on neist välja makstud 340,9 miljonit eurot.

2017. aasta jooksul on EAFist ja ELi eelarvest pärit vahendid suurenenud ligikaudu 525 miljoni euro võrra, millest 245 miljonit eurot on saadud EAFist, 230 miljonit eurot arengukoostöö rahastamisvahendist ning 50 miljonit eurot rände ja siseasjade peadirektoraadilt. Seega on suurenemine peaaegu 22 %. Kuid veelgi olulisem on see, et komisjoni ja Euroopa Ülemkogu esitatud täiendava rahastamisnõude peale on ELi liikmesriigid ja teised rahastajad 2017. aastal eraldanud märkimisväärselt rohkem vahendeid (226,4 miljonit eurot, suurenemine 148,5 %). Vahendite summa suurenes 2017. aasta lõpuks 378,8 miljoni euroni võrreldes 2016. aasta detsembri lõpu 152,4 miljoni euroga. See märkimisväärselt suurem ELi liikmesriikide panus on ette nähtud peamiselt Aafrika põhjaosa riikidele.

31. detsembri 2017. aasta seisuga on heaks kiidetud 143 projekti (kokku 2 388 miljonit eurot) Saheli ja Tšaadi järve, Aafrika Sarve ning Põhja-Aafrika piirkonna jaoks. Heakskiidetud vahendite summast katavad koos rakenduspartneritega alla kirjutatud 210 lepingut kokku üle 1 502 miljoni euro (63 % heakskiidetud vahenditest). 2017. aastal keskendus ELi Aafrika usaldusfond riigi ja piirkonna tasandi meetmete elluviimisele eesmärgiga rahuldada Aafrikas olevate partnerriikide kõige tungivamaid vajadusi. Samal ajal tegeleti usaldusfondi strateegiliste prioriteetide täiendava rakendamisega. Kõnealuse aasta jooksul kiideti heaks 40 uut programmi, mida viiakse ellu kolmes piirkonnas. Sellega jõudis heakskiidetud programmide arv 2017. aasta lõpuks 143ni; neist kolm on piirkonnaülesed. Aafrika usaldusfondi rakendamine on 2017. aastal märkimisväärselt kiirenenud ja lepingutega on seotud juba 900 miljonit eurot. Alates usaldusfondi loomisest rakenduspartneritega sõlmitud lepingute kogusumma on 1,5 miljardit eurot. Aafrika usaldusfond on veelgi elavdanud jõupingutusi, mille eesmärk on luua majanduslikke ja tööhõivevõimalusi eelkõige lähteriikides ning arendada säästva arengu eeldusi transiidiriikides, et panna inimesi loobuma ebaseadusliku rändega seotud tegevusest. Loodetakse, et ELi Aafrika usaldusfondi abiga saab töökoha, kutseõpet või abi äri arendamiseks kokku üle poole miljoni inimese. 2017. aastal on ELi Aafrika usaldusfond pakkunud kaitset ja abi rohkem kui 13 000 rändajale ning aidanud tugevdada 1 500 valitsusüksuse suutlikkust võidelda rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubandusega.

Raamatupidamise aastaaruandes ilmneb tegevuse laienemise mõju kõige selgemini järgmises.

— Eelmaksed suurenesid 134 662 tuhande euro võrra (+ 117 %). See suurenemine on võrreldav lepingute kohaste summade suurenemisega – need suurenesid 600 miljonilt eurolt 2016. aastal 1 502 miljoni euroni 2017. aastal.

— Raha ja raha ekvivalendid suurenesid vahendite lisandumise tõttu 147 691 tuhande euro võrra.

Kulud suurenesid 226 956 tuhande euro võrra, mis annab tunnistust usaldusfondi tegevuse laienemisest pärast 2016. aastat, mil usaldusfond loodi