SELETUSKIRI

Vastavalt 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) (edaspidi „käibemaksudirektiiv“) artikli 395 lõikele 1 võib nõukogu ühehäälselt komisjoni ettepaneku põhjal anda igale liikmesriigile loa võtta erimeetmeid kõnealuse direktiivi sätetest erandite tegemiseks, et lihtsustada käibemaksu kogumise korda või hoida ära teatavat liiki maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist.

Komisjonis 15. märtsil 2021. aastal registreeritud kirjaga taotles Saksamaa luba teha erand käibemaksudirektiivi artiklist 193 seoses käibemaksu tasumise eest vastutava isikuga juhul, kui tegemist on selliste saatekvootide ülekandmisega, millega kaubeldakse 12. detsembri 2019. aasta kütuse heitekvootidega kauplemise seaduse (BEHG) alusel. Kooskõlas käibemaksudirektiivi artikli 395 lõikega 2 teavitas komisjon 7. aprilli 2021. aasta kirjadega teisi liikmesriike Saksamaa taotlusest. Komisjon teatas 8. aprilli 2021. aasta kirjaga Saksamaale, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Käibemaksudirektiivi artikli 193 kohaselt peab reeglina käibemaksu tasuma kaupu tarniv või teenuseid osutav maksukohustuslane.

Vastavalt käibemaksudirektiivi artiklile 395 võivad liikmesriigid kohaldada meetmeid, millega tehakse erand käibemaksudirektiivi sätetest, et lihtsustada käibemaksu kogumise menetlust või hoida ära teatavat maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist, kui nõukogu on neile andnud loa.

Saksamaa taotles erandit käibemaksudirektiivi artiklist 193, et määrata käibemaksu tasumise eest vastutavaks maksukohustuslased, kellele antakse üle saastekvoote 12. detsembri 2019. aasta kütuse heitekvootidega kauplemise seaduse (edaspidi „BEHG“) alusel (pöördmaksustamine).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem, hõlmab kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi ELis (ELi HKS). Direktiiv võimaldab liikmesriikidel säilitada paralleelselt oma riiklikud kauplemissüsteemid.

Saksamaa on BEHG alusel loonud riikliku saastekvootidega kauplemise süsteemi jaoks õigusraamistiku, et hinnastada selliseid fossiilkütustest pärit kasvuhoonegaaside heitkoguseid, mis ei kuulu ELi heitkogustega kauplemise süsteemi. Kõnealune õigusakt aitab saavutada riiklikke kliimaeesmärke, sealhulgas pikaajalist eesmärki saavutada 2050. aastaks kasvuhoonegaaside netonullheide, ning ELi kliimamääruse kohaseid heitkoguste vähendamise ja energiatõhususe suurendamise eesmärke.

Saastekvootidega kauplemise kogemus on üldiselt näidanud, et see sektor on väga haavatav käibemaksupettuste suhtes. Sel põhjusel on käibemaksudirektiivi artikli 199a lõikes 1 liikmesriikidele ette nähtud võimalus kohaldada pöördmaksustamist teatavate saastekvootide ja sertifikaatide ülekandmise suhtes. Saksamaa kasutab käibemaksudirektiivi artikli 199a lõike 1 punktides a ja f sätestatud võimalusi ning kohaldab pöördmaksustamist kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemisele ELi heitkogustega kauplemise süsteemi raames ning gaasi- ja elektrisertifikaatidega kauplemisele. See on aidanud vähendada selliste kvootide ja sertifikaatide ülekandmisega seotud maksukahjumit.

Selle kogemuse põhjal tuleb eeldada, et BEHG alusel saastekvootidega kauplemist võidakse kasutada ka pettuse eesmärgil ning et seetõttu võib selles valdkonnas oodata käibemaksu vähenemist. Saastekvootidega kauplemise üks eripära on see, et kvoote saab vahetada kiiresti, korduvalt ja lihtsalt, ilma näiteks kaubaveoks vajalike kuludeta. Vastavaid tarneahelaid hägustavad sagedased ja kiired omanikuvahetused, mis muudab ametiasutuste jaoks väga raskeks kindlaks määrata õiget maksusummat ja seega tagada selle kogumist.

Samuti on võimalik, et tarneahelas võivad olla varifirmad, kes on avastamise korral juba kadunud või kellel ei ole enam varasid, nii et ametiasutused ei saa maksudest kõrvalehoidmise tõttu saamata jäänud makse enam sisse nõuda. Sellisel juhul deklareerib tarneahelas saastekvootide saaja tarnija arvele märgitud käibemaksu mahaarvatava sisendkäibemaksuna vastavalt käibemaksudirektiivi artiklitele 167 ja 168, kuid tarnija ei maksa maksu maksuhaldurile esitatud arvete alusel. Kuna sisendkäibemaksu mahaarvamine ei vasta käibemaksust saadavale tulule, on sisendkäibemaksu näol tegemist Saksamaa maksuhalduri maksutulu saamatajäämisega.

Pöördmaksustamise mehhanismi kohaldamine kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise suhtes vastavalt käibemaksudirektiivi artikli 199a lõike 1 punktidele a ja b piirdub saastekvootidega, millega kaubeldakse ELi heitkogustega kauplemise süsteemi alusel. Seetõttu ei anna käibemaksudirektiivi artikli 199a lõike 1 punktid a ja b õiguslikku alust pöördmaksustamise kohaldamiseks saastekvootidega kauplemise suhtes selliste riiklike kauplemissüsteemide alusel nagu BEHG.

Võttes arvesse pettuseohtu saastekvootidega kauplemise sektoris ja seda, et käibemaksudirektiivi artikli 199a lõike 1 punkte a ja b ei ole võimalik kohaldada BEHG alusel tehtavate saastekvootide ülekannete suhtes, tehakse ettepanek kehtestada erimeede, mis võimaldaks Saksamaal kohaldada pöördmaksustamist eespool nimetatud ülekannete suhtes kuni 31. detsembrini 2024. Võttes arvesse, et kuna kõnealune erand, mis on seotud fossiilkütustest tulenevate kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemisega (mis on pettustealdis sektor), on ulatuslik ja uudne, siis on oluline hinnata selle mõju. Seega, kui Saksamaa peaks kaaluma erimeetme pikendamist pärast 2024. aastat, peaks ta esitama komisjonile pikendamise taotluse koos aruandega erimeetme kohaldamise kohta hiljemalt 31. märtsiks 2024. Aruanne peab sisaldama hinnangut meetme mõju kohta käibemaksupettuste vastasele võitlusele ning meetmest mõjutatud kauplejate ja tehingute arvu.