ET   ET 
 
 
 EUROOPA  
KOMISJON   
Brüssel, 24.2.2022  
COM(2022) 67 final  
2022/0046 (NLE)  
 
Ettepanek:  
NÕUKOGU OTSUS  
seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ohtlike jäätmete üle piiri viimise ja 
kõrvaldamise kontrolli käsitleva Baseli konventsiooni osaliste 15.  konverentsil seoses 
teatavate muudatustega konventsiooni artikli  6 lõikes  2  
ET 1  ET SELETUSKIRI  
 
1. KAVANDATAV REGULEERIMISESE  
Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel Baseli 
konventsiooni osaliste konverentsi 15.  istungil võetav seisukoht seoses konventsiooni artikli  6 
muudatusettepanekuga. Istung peaks toimuma 2022.  aasta juunis.  
 
2. ETTEPANEK U TAUST  
2.1. Baseli konventsioon ohtlike jäätmete üle piiri viimise ja kõrvaldamise kontrolli kohta  
Baseli konventsioon ohtlike jäätmete üle piiri viimise ja kõrvaldamise kontrolli kohta 
(edaspidi „konventsioon“) võeti vastu 22.  märtsil 1989 ja see jõustus  1992.  aastal. Euroopa 
Liit ja selle liikmesriigid on konventsiooni osalised1. Konventsioonil on 188  osalist.  
Konventsiooni nurgakivi on teatavate jäätmete ekspordi, impordi ja transiidi kontrollisüsteem 
eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri kaudu. Siht - ja transiitriikide pädevatele asutustele 
teatatakse ette selliste jäätmete ekspordist, mille suhtes konventsiooni kohaldatakse. Teatis 
esitatakse kirjalikult ning see sisaldab konventsiooni V  A lisas nimetatud deklaratsioone ja 
teavet. Jäätmete eksport v õib toimuda ainult siis, kui kõik asjaomased riigid on andnud oma 
kirjaliku nõusoleku (konventsiooni artikkel  6). 
Konventsiooni kontrollisüsteemi kohaldatakse konventsiooni artiklis  1 määratletud ja 
VIII lisas loetletud ohtlike jäätmete suhtes, samuti II  lisas loetletud jäätmete (olmejäätmed, 
olmejäätmete põletamisel tekkivad jäägid ja teatavad plastijäätmed) suhtes. Konventsiooni 
IX lisas on loetletud ka need jäätmeliigid, mis ei kuulu konventsiooni ega kontrollisüsteemi 
reguleerimisalasse, kui need ei sis alda I  lisas loetletud kategooriatesse kuuluvaid aineid 
määral, mis põhjustab III  lisas nimetatud ohtlike omaduste ilmnemist.  
2.2. Konventsiooniosaliste konverents  
Baseli konventsiooni osaliste konverents on konventsiooni peamine otsustusorgan. 
Konverentsil on volitused muuta konventsiooni lisasid ja selle istung toimub iga kahe aasta 
tagant.  
Baseli konventsiooni osaliste konverentsi 15.  istung toimub kahes osas: es imene, veebipõhine 
osa toimus 26. –30. juulil 2021 ja teine osa toimub Genfis 6. –17. juunil 2022 füüsilise 
kohtumisena.  
 
2.3. Konventsiooni muutmise ettepanek  
Venemaa Föderatsioon esitas konventsiooniosaliste konverentsi 15.  istungil arutamiseks 
ettepaneku , mille eesmärk on muuta konventsiooni artikli  6 lõike  2 esimest lauset (edaspidi 
„kavandatav akt“)2. 
                                                 
1 Nõukogu otsus 93/98/EMÜ ohtlike jäätmete üle piiri viimise ja kõrvaldamise kontrolli käsitleva, 
22. märtsil 1989 vastu võetud Baseli konventsiooni ühenduse nimel sõlmimise kohta (EÜT L 39, 
16.2.1993, lk  1). 
2 Ettepanek on kättesaadav Baseli konventsiooni veebisaidil, vt 
http://www.basel.int/TheConvention/Communications/t abid/1596/Default.aspx .  
ET 2  ET Konventsiooni artikli  6 lõike  2 esimene lause on sõnastatud järgmiselt: „Sihtriik vastab 
teatajale kirjalikult, nõustudes jäätmete üle piiri viimisega tingimusteta või esitades tingimusi, 
keeldudes jäätmete üle piiri viimiseks luba andmast või nõudes lisateavet“ . 
Kavandatavas aktis tehakse ettepanek seda lauset muuta, lisades 30 -päevase tähtaja, mille 
jooksul peaks sihtriik teatajale vastama (et nõustuda  kavandatava jäätmesaadetisega, keelduda 
saadetisele loa andmisest või nõuda lisateavet). Lisaks on ettepanekus välja jäetud koma 
sõnade „tingimusi“ ja „keeldudes“ vahel, et asendada see sõnaga „või“.  
Konventsiooni rakendatakse liidus Euroopa Parlamendi j a nõukogu 14.  juuni 2006.  aasta 
määrusega (EÜ) nr  1013/2006 jäätmesaadetiste kohta3 (edaspidi „jäätmesaadetiste määrus“). 
Kõik konventsiooni muudatused jõustuvad ELis pärast seda, kui need on kõnealuse määruse 
muudatusega rakendatud.  
Liidu ja selle liikme sriikide suhtes kehtivates eeskirjades on juba ette nähtud 30 -päevane 
tähtaeg, mille jooksul peab sihtriik teatajale vastama (vt jäätmesaadetiste määruse artikkel  8). 
See kehtib vastavalt OECD otsusele ka teiste OECD riikide suhtes4.  
Liidu jaoks on Venema a Föderatsiooni ettepanekuga seotud muudatuste ainus praktiline 
tagajärg seotud teatatud jäätmete ekspordiga OECD -välistesse riikidesse. Kuna 
jäätmesaadetiste määruse kohaselt on VIII ja II  lisas mainitud jäätmete eksport OECD -
välistesse riikidesse keelatu d, oleks Venemaa ettepanekust tulenev muudatus seotud üksnes 
„loetlemata jäätmetega“ (st Venemaa ettepaneku kohaselt peaksid OECD -välised riigid, kes 
impordivad EList loetlemata jäätmeid, vastama teatajale 30 päeva jooksul), mille suhtes 
kohaldatakse jäätm esaadetiste määruse artikli  3 lõike  1 punkti  b alapunktide  iii ja iv kohaselt 
eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri. Venemaa Föderatsiooni esitatud muudatusettepanek 
tähendaks, et sellistel juhtudel peaks importiv riik vastama liidust OECD -välisesse rii ki 
suunatud jäätmesaadetisest teatajale 30  päeva jooksul.  
Konventsiooni muutmise kord on sätestatud konventsiooni artiklis  17. Kõik sellised 
muudatused tuleb vastu võtta konventsiooniosaliste konverentsi istungil. Muudatus on siduv 
nendele konventsioonios alistele, kes annavad oma ratifitseerimis -, heakskiitmis -, 
vastuvõtmiskirjad või dokumendid ametliku kinnitamise kohta hoiule vastavalt konventsiooni 
artikli  17 lõikele  5, milles on sätestatud: „Muudatuste ratifitseerimis -, heakskiitmis -, 
vastuvõtmiskirjad  või dokumendid ametliku kinnitamise kohta antakse hoiule hoidja arhiivi.  
Lõigete  3 ja 4 kohaselt vastuvõetud muudatused jõustuvad vastuvõtnud osalisriikide vahel 
üheksakümnendal päeval pärast seda, kui hoidja on saanud vähemalt kolmelt neljandikult 
osalis riikidelt, kes nõustusid vastava protokolli muudatustega, nende ratifitseerimis -, 
heakskiitmis -, vastuvõtmiskirjad või dokumendid ametliku kinnitamise kohta, kui kõnealuses 
protokollis pole sätestatud teisiti.  Teiste osalisriikide suhtes jõustuvad muudatus ed 
üheksakümnendal päeval pärast seda, kui kõnealune osalisriik on muudatuste ratifitseerimis -, 
heakskiitmis -, vastuvõtmiskirja või dokumendi ametliku kinnitamise kohta hoiule andnud“. 
Seepärast peavad kolm neljandikku konventsiooniosalistest (st 141  osali st) konventsiooni mis 
tahes muudatuse jõustumiseks selle ratifitseerima, heaks kiitma, ametlikult kinnitama või 
vastu võtma.  
Seni on konventsiooni põhiosa muudetud üks kord, kui konventsioonile lisati artikkel  4A ja 
hiljem VII  lisa („Baseli keelu muudatus“ ). Konventsiooniosaliste konverents kiitis selle 
muudatuse heaks oma 3.  istungil 1995.  aastal ja see jõustus 2019.  aastal nende osaliste suhtes, 
kes on selle ratifitseerinud.  
                                                 
3 ELT L 190, 12.7.2006, lk 1.  
4 Otsus taaskasutamistoiminguteks ettenähtud jäätmete riikidevahelise veo kontrolli kohta, 
https://legalinstruments.oecd .org/en/instruments/OECD -LEGAL -0266 .  
ET 3  ET  
3. LIIDU NIMEL VÕETAV SEISUKOHT  
(1) Liit ei peaks toetama Venemaa Föderatsiooni poolt konventsiooni artikli  6 lõike  2 
kohta esitatud muudatusettepanekut.  
(2) Muudatuse esimene osa (30 -päevane tähtaeg, mille jooksul peab importiv riik 
teatajale vastama) ei tähendaks liidule ega selle liikmes riikidele suurt muutust, sest 
muudatuses sätestatud importivate riikide 30 -päevast tähtaega teatajale vastamiseks 
kohaldatakse juba enamiku jäätmesaadetiste suhtes, millest EL ja selle liikmesriigid 
liidu õiguse alusel teatavad (välja arvatud loetlemata jä ätmete eksport OECD -
välistesse riikidesse). Samuti ei muudetaks sellega teatiseid saava ELi ja selle 
liikmesriikide kohustusi, kuna liidu õiguse kohaselt kehtib juba vastamiseks 30 -
päevane tähtaeg.  
(3) Muudatuse teine osa (koma asendamine sõnaga „või“) ei  tundu olevat vajalik ja 
tekitaks õiguskindlusetust. Praeguses sõnastuses on piisavalt selge, et importiv riik 
saab teatajale vastamisel reageerida kolmel erineval viisil (andes nõusoleku jäätmete 
üle piiri viimiseks, keeldudes sellest või nõudes lisateave t). Seepärast ei ole vaja seda 
lauset muuta.  
(4) Konventsiooni muutmise protsess on väga koormav ja aeganõudev, eriti seetõttu, et 
muudatuse jõustumiseks peab iga konventsiooniosaline viima läbi riikliku 
ratifitseerimisprotsessi ja kolm neljandikku kõikid est konventsiooniosalistest peavad 
muudatuse ratifitseerima. Muudatusel võib lõppkokkuvõttes olla ka piiratud mõju, 
sest muudatused on siduvad ainult nendele, kes on need ratifitseerinud. Seega ei ole 
kõnealune muudatusettepanek tõhus viis konventsiooni tu lemuslikkuse 
parandamiseks, sest sellega algatataks konventsiooni raames pikk ja raske protsess 
selle osaliste jaoks.  
(5) Liit ei toeta muudatusettepanekut, kuid rõhutab, et konventsiooniosalised peaksid 
edendama teatamisprotseduuri paremat toimimis t Base li konventsiooni raames.  See 
võiks hõlmata muude tähtaegade kehtestamist teatajatele vastamiseks (eelkõige 
transiitriikide puhul), samuti elektrooniliste andmevahetussüsteemide kasutamise 
soodustamist või Baseli konventsiooni raamistikku sellise mõiste nag u „eelneva 
nõusoleku saanud käitluskohad“ lisamist, mis pärineb OECD otsusest jäätmete 
riikidevahelise veo kohta. Nimetatud küsimustega seoses on konventsiooni raames 
juba käimas mitu protsessi, mis on kasulikud, kuid on seni andnud vaid piiratud 
tulemusi.  Liit peaks rõhutama nende küsimuste tähtsust ja uurima, kas neid saaks 
käsitleda osana olemasolevatest või uutest algatustest, mis ei too kaasa konventsiooni 
muutmist. Liit peaks olema selliste võimalike algatuste suhtes avatud.   
(6) Lõpetuseks tuleks mä rkida, et kuigi muudatusettepaneku vastuvõtmisel ei ole selget 
lisaväärtust, ei kahjustaks see ka liidu huve.  
 
4. ÕIGUSLIK ALUS  
4.1. Menetlusõiguslik alus  
4.1.1.  Põhimõtted  
ELi toimimise lepingu artikli  218 lõikes  9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] 
ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu 
nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, 
ET 4  ET välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muude takse lepingu institutsioonilist 
raamistikku“.  
Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi 
suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised 
õiguslikud vahendid, mis ei ole rahv usvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad 
mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“5. 
4.1.2.  Kohaldamine käesoleval juhul  
Baseli konventsiooni osaliste konverents on Baseli konventsiooniga ettenähtud organ.  
Akt, mille konventsiooniosaliste konverents peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. 
Kavandatav akt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv kooskõlas konventsiooni artikliga  18. 
Kavandatav akt võib mõjutada järgmise ELi õigusakti sisu:  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
14. juuni 2006.  aasta määrus (EÜ) nr  1013/2006 jäätmesaadetiste kohta. Selle määrusega 
rakendatakse konventsiooni ning kehtestatakse muu hulgas jäätmete liidust eksportimise ja 
liitu importimise ning liikmesriikidevahelise veo kord.  
Kavandatav akt ei täie nda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku.  
Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli  218 lõige  9. 
 
4.2. Materiaalõiguslik alus  
4.2.1.  Põhimõtted  
ELi toimimise lepingu artikli  218 lõike  9 kohase otsuse materiaa lõiguslik alus sõltub eelkõige 
selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui 
kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht 
neist võib pidada peamiseks või ülekaaluka ks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab 
ELi toimimise lepingu artikli  218 lõike  9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik 
alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.  
4.2.2.  Kohaldamine käesoleval juhul  
Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud keskkonnakaitsega.  
Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli  192 lõige  1. 
4.3. Kokkuvõte  
Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu arti kli 192 lõige  1 
koostoimes artikli  218 lõikega  9.  
                                                 
5 Euroopa Liidu Kohtu otsus, 7.10.2014, Saksamaa vs. nõukogu, C -399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 
punktid 61 –64.  
ET 5  ET 2022/0046 (NLE)  
Ettepanek:  
NÕUKOGU OTSUS  
seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ohtlike jäätmete üle piiri viimise ja 
kõrvaldamise kontrolli käsitleva Baseli konventsiooni osaliste 15.  konverentsil seoses 
teatavate muudatustega konventsiooni artikli  6 lõikes  2 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,  
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli  192 lõiget  1 koostoim es 
artikli  218 lõikega  9, 
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut  
ning arvestades järgmist:  
(1) Liit kiitis 1992.  aastal jõustunud Baseli konventsiooni ohtlike jäätmete üle piiri viimise 
ja kõrvaldamise kontrolli kohta (edaspidi „konventsioon“) heaks nõukogu otsusega 
93/98/EMÜ ohtlike jäätmete üle piiri viimise ja kõrvaldamise kontrolli käsitleva, 
22. märtsil 1989 vastu võetud Baseli konventsiooni ühenduse nimel sõlmimise kohta6.  
(2) Konventsiooni artikli  15 lõike  5 punktis  b on öeldud, et konventsioo niosaliste 
konverents arutab ja võtab vajaduse korral vastu konventsiooni muudatusi.  
(3) Konventsiooniosaliste konverents arutab 2022.  aasta juunis toimuval 15.  istungil 
Venemaa Föderatsiooni poolt artikli  6 lõike  2 kohta esitatud muudatusettepaneku 
vastuv õtmist. Selle ettepaneku eesmärk on kehtestada importivale riigile 30 -päevane 
tähtaeg jäätmesaadetisest teatajale vastamiseks ja teha veel üks redaktsiooniline 
muudatus.  
(4) On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel konventsiooniosaliste konverentsil 
kõnealuse ettepaneku suhtes võetav seisukoht, kuna konventsiooni teksti muutmisel on 
õiguslik toime. Kui konventsiooniosaliste konverents selle vastu võtab, on akt liidule 
siduv ja mõjutab järgmise liidu õigusakti sisu: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
14. juuni  2006.  aasta määrus (EÜ) nr  1013/2006 jäätmesaadetiste kohta7. 
(5) Liit ei peaks toetama eespool osutatud konventsioonimuudatusi, kuna nende 
jõustumine oleks pikk ja raske protsess, mille algatamine tundub ebaproportsionaalne, 
arvestades seda, et muudatust e eesmärgid oleksid saavutatavad ka muude vahenditega. 
Liit peaks pigem olema avatud algatustele, mille eesmärk on parandada eelnevalt 
teatatud nõusoleku protseduuri toimimist, tingimusel et nende kohaldamisala on laiem 
kui konventsiooniosaliste konverents i 15.  istungile esitatud ettepanekul, need on 
kooskõlas liidu üldiste poliitikavaldkondade ja eesmärkidega ega nõua konventsiooni 
muutmist. Tuleks märkida, et kuigi muudatusettepaneku vastuvõtmisel ei ole selget 
lisaväärtust, ei kahjustaks see ka liidu huv e, 
 
                                                 
6 EÜT L 39, 16.2.1993, lk 1.  
7 ELT L 190, 12.7.2006, lk 1.  
ET 6  ET ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:  
Artikkel 1  
1. Liidu nimel Baseli konventsiooni osaliste konverentsi 15.  istungil võetav seisukoht 
on, et liit ei toeta Venemaa Föderatsiooni poolt artikli  6 lõike  2 kohta esitatud 
muudatusettepanekut.  
2. Kui Baseli konventsiooni osaliste konverentsi 15.  istungil esitatakse muid 
ettepanekuid eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri toimimise parandamiseks, 
toetab liit neid järgmistel tingimustel:  
 
(a) ettepanekutega parandatakse kõnealuse protseduuri toimi mist, selleks 
tegeletakse viivituste ja probleemidega, millega lähte -, transiit - või sihtriigid 
teatiste käsitlemisel kokku puutuvad, ning toetatakse eelnevalt teatatud 
nõusoleku protseduuri digiteerimist, et jäätmeid saaks ilma asjatu viivituseta 
üle piir i vedada, kui kõnealused saadetised vastavad konventsiooni sätetele, 
ilma et oleks vaja konventsooni muuta;  
(b) ettepanekutega aidatakse kaasa keskkonnahoidlikule jäätmekäitlusele ja 
üleminekule üleilmsele ringmajandusele ning  
(c) ettepanekutega toetatakse  konventsioonis sätestatud kontrollimehhanismide 
nõuetekohast rakendamist ja aidatakse sellega seoses kaasa õigusselgusele.  
Artikkel 2  
Olenevalt olukorra arengust konventsiooniosaliste konverentsi 15.  istungil võivad liidu 
esindajad liikmesriikidega kohapeal koordinatsioonikohtumistel konsulteerides kokku leppida 
artiklis  1 osutatud seisukoha täpsustamises ilma nõukogu täiendava otsuseta.   
Artikkel 3  
Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.  
Brüssel,  
 Nõukogu nimel  
 eesistuja