[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel, xxx

KOM(2007) yyy

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist

(esitanud komisjon)

SELETUSKIRI

17. mai 2006. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe[1] võimaldab paindlikkusmehhanismi kaudu kasutada Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) igal aastal piirmäära raames, mis on kuni 500 miljoni euro võrra suurem finantsraamistiku vastavates rubriikides ettenähtust. Fondist abisaamise tingimused on täpsustatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1927/2006[2].

Komisjoni talitused on põhjalikult uurinud kahte taotlust, mille Saksamaa ja Soome on esitanud kooskõlas määrusega (EÜ) 1927/2006 ja eelkõige selle artiklitega 2–6.

Hinnangu kõige olulisemad punktid võib kokku võtta järgmiselt:

Juhtum EGF/2007/03/DE/BENQ

1. Saksamaa ametiasutused esitasid komisjonile taotluse 27. juunil 2007. Taotlus põhines määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis a sätestatud konkreetsetel sekkumiskriteeriumidel ja see esitati kõnealuse määruse artiklis 5 sätestatud 10-nädalase tähtaja jooksul.

2. Taotlus on seotud koondamistega ettevõtja BenQ Saksamaal asuvas kahes tütarettevõtjas, milleks on ettevõtja Mobile GmbH&Co OHG (mobiiltelefonide tootmine) ja ettevõtja Inservio GmbH (Siemensi ja BenQ mobiiltelefonide parandusteenuste pakkumine). Nimetatud 4-kuulise perioodi jooksul (22. detsembrist 2006 – 21. aprillini 2007) on kokku toimunud 3303 koondamist, millest 2828 ettevõtjas BenQ Mobile GmbH&Co OHG ja 475 ettevõtjas Inservio GmbH. Koondamiste põhjuseks oli asjaolu, et ettevõtja BenQ lõpetas täielikult oma kahele Saksamaal asuvale tütarettevõtjale finantstoetuse andmise, mis põhjustas nende maksejõuetuse.

3. Koondamiste ja maailma kaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste vahelise seose analüüsi aluseks on järgmine teave. Üldine mobiiltelefonide tootjate seas leviv suundumus on tootmise ümberpaigutamine Aasiasse, peamiselt Hiinasse. Ümberpaigutamine Hiinasse on põhjustatud esmajärjekorras suhtelisest tootmiskulude soodsusest, kuid ka tehnoloogiaalaste partnerite lähedusest ja kohaliku nõudluse olulisest suurenemisest. Taotluse kohaselt on ühe mobiiltelefoni kokkupanemise kulu umbes 8-10 eurot, kui tootmine toimub riigis, kus palgad on kõrged, näiteks Saksamaal, samas kui Hiinas on see kulu umbes 1,50 eurot telefoni kohta. Aastatel 2005−2008 suureneb kogu maailmas nõudlus mobiiltelefonide järele hinnanguliselt 9 % võrra; samas ajavahemikus hinnatakse nõudluse suurenemist Euroopas ligikaudu 5 %le ja Hiinas ligikaudu 13 %le.

4. Ajavahemikus 2001−2006 suurenes mobiiltelefonide tootmine maailmas 400 miljonilt ühikult 991 miljoni ühikuni. 2001. aastal ulatus tootmine Hiinas 80 miljoni ühikuni ehk 20 %ni maailma kogutoodangust. 2006. aastal tootis Hiina 450 miljonit ühikut ehk 45 % maailma kogutoodangust. 2002. aastal eksporditi 46 % Hiinas toodetud mobiiltelefonidest, 2006. aastal suurenes ekspordi osakaal 75 %le ehk 340 miljoni ühikuni 450 miljonist toodetud ühikust.

5. Enne Saksamaal asuvate tootmispaikade sulgemist jagunes ettevõtja BenQ tootmisvõimsus (mobiiltelefonide ühikutes) järgmiselt: Hiina – 30 miljonit, Taiwan – 5 miljonit, Brasiilia – 15 miljonit ja Saksamaa 15 miljonit ühikut. Tootmisvõimsuse kasutamine ulatus Hiinas 75 %ni, Taiwanis 40 %ni, Brasiilias 45 %ni ja Saksamaal 60 %ni. Ettevõtja BenQ on teatanud oma otsusest viia tootmine Saksamaalt oma tootmispaikadesse Hiinas, Taiwanis ja Brasiilias. Nende andmete põhjal, mis kontsern BenQ Corporation[3] esitanud on, ilmneb suundumus tootmise ümberpaigutamise suunas ka tööhõivega seotud arvnäitajates: 2003. aastal asus 31 % töötajatest Euroopas (EL 27 ja endine Nõukogude Liit) ja 15 % Hiinas, 2006. aastal langes töötajate arv Euroopas 24 %ni ja suurenes Hiinas 18 %.

6. Seoses määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 6 sätestatud kriteeriumidele vastamisega on Saksamaa toonud esile järgmised aspektid: Saksamaa on kinnitanud, et fondist saadav finantstoetus ei asenda meetmeid, mis on riikliku õiguse või kollektiivkokkulepete kohaselt äriühingute vastutusalas. Saksamaal on ettevõtjad kohustatud võtma vastu sotsiaalkava, et vähendada ettevõtja tegevuse muutumise võimalikku negatiivset majanduslikku mõju töötajatele. Siiski ei kohaldata seda kohustust uute ettevõtjate suhtes esimesel neljal asutamisejärgsel aastal. Just nii on see ettevõtja BenQ kahe Saksamaal asuva tütarettevõtja puhul. Ümberkorraldamise puhul näeb Saksamaa tööseadus ette üleminekuvahendid, näiteks üleminekuäriühingu, et struktureeritult toetada koondatud töötajaid uue töökoha otsingutel. Siiski ei ole õiguslikku kohustust üleminekuäriühingu loomiseks. Selleks et näidata vastastikust täiendavust riiklikul või kohalikul tasandil võetud meetmetega, eristatakse taotluses täiendavat fondi paketti ja algset aktiivsete tööturumeetmete paketti, mida rahastavad peamiselt riiklikud ametiasutused ja ettevõtja Siemens AG. Nimetatud algpaketi olulisim osa oli üleminekuäriühingu loomine, mis toimib aasta vältel 1. jaanuarist 2007−31. detsembrini 2007. Saksamaa on kinnitanud, et fondist rahastatavate meetmete toetuseks ei saada abi muudest ühenduse rahastamisvahenditest.

Eespool kirjeldatud põhjustel tehakse ettepanek rahuldada Saksamaa taotlus EGF/2007/03/DE/BENQ seoses koondamistega, mis tulenevad ettevõtja BENQ kahe tütarettevõtja maksujõetusest, sest on tõendatud, et kõnealused koondamised on põhjustatud olulistest struktuurimuutustest maailma kaubanduses, millel on majandusele märkimisväärne negatiivne mõju, mis mõjutab omakorda kohalikku majandust. On tehtud ettepanek võtta kooskõlastatud individuaalsetesse teenustepakettidesse kuuluvad abikõlblikud meetmed kogusummaga 25 532 300 eurot, millest fondist taotletav abisumma on 12 766 150 eurot.

Juhtum EGF/2007/04/FI/PERLOS

1. Soome ametiasutused esitasid komisjonile taotluse 18. juulil 2007. Taotlus põhines väikeseid tööturge käsitleva määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis c sätestatud konkreetsetel sekkumiskriteeriumidel ja see esitati kõnealuse määruse artiklis 5 sätestatud 10-nädalase tähtaja jooksul.

2. Taotluse kohaselt toimus vaatlusaluse perioodi jooksul (7. märts 2007−6. juuli 2007) kokku 899 koondamist ettevõtjas Perlos ja veel 9 koondamist alltöövõtjate ja teise tasandi ettevõtjate poolt, st kokku 908 koondamist, mille põhjuseks oli ettevõtja Perlos tehaste sulgemine. Veel seitsmele isikule esitas ettevõtja Perlos koondumisteate ajavahemikus 10.-31. juuli ja ka nemad vastavad abi saamise tingimustele. Koondamised põhjustas ettevõtja Perlos otsus lõpetada 2007. aasta septembriks tootmistegevus Soomes ja sulgeda kaks tehast Põhja-Karjalas Joensuus ja Kontiolahtis.

3. Koondamiste ja maailma kaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste vahelise seose analüüsi aluseks on järgmine teave. Üldine mobiiltelefonide tootjate seas avalduv suundumus on tootmise ümberpaigutamine Aasiasse, peamiselt Hiinasse. Ümberpaigutamine Hiinasse on põhjustatud esmajärjekorras suhtelisest tootmiskulude soodsusest, kuid ka tehnoloogiaalaste partnerite lähedusest ja kohaliku nõudluse olulisest suurenemisest. Tootmise ümberpaigutamise peamiseks põhjuseks on tootmistsükli kiirus. Mobiiltelefonide tööstuse varustajatelt oodatakse tellimustele reageerimist kahe tunni jooksul, täppisajastatult, et hoida kokku ladustamiskulusid ja vastata turunõudlusele ilma viivitusteta. Need vajadused sunnivad tootmispaiku kolima suurte tootjate vahetusse lähedusse. See vähendab ka transpordikulusid, mis on eriti oluline uue põlvkonna odavate mobiiltelefonide puhul. Aastatel 2005−2008 suureneb nõudlus mobiiltelefonide järele hinnanguliselt 9 % võrra; samas ajavahemikus hinnatakse nõudluse suurenemist Euroopas ligikaudu 5 %le ja Hiinas ligikaudu 13 %le.

4. Ajavahemikus 2001−2006 suurenes mobiiltelefonide tootmine maailmas 400 miljonilt ühikult 991 miljoni ühikuni. 2001. aastal ulatus tootmine Hiinas 80 miljoni ühikuni ehk 20 %ni maailma kogutoodangust. 2006. aastal tootis Hiina 450 miljonit ühikut ehk 45 % maailma kogutoodangust. 2002. aastal eksporditi 46 % Hiinas toodetud mobiiltelefonidest, 2006. aastal suurenes ekspordi osakaal 75 %le ehk 340 miljoni ühikuni 450 miljonist toodetud ühikust.

5. Enne Soome tootmisüksuste sulgemist jagunesid ettevõtja Perlos töötajad (sealhulgas ajutised töötajad) järgmiselt: EL 4207 töötajat (Soome, Rootsi ja Ungari, sealhulgas 1105 ajutist töötajat), Aasia 7612 töötajat (peamiselt Hiina ja India, sealhulgas 4605 ajutist töötajat), Põhja- ja Lõuna-Ameerika 1125 töötajat (peamiselt Brasiilia ja Mehhiko, sealhulgas 5 ajutist töötajat). Perlos palkas 2006. aasta lõpus 1600 isikut Soomes (ajutisi töötajaid ei olnud).

2007. aasta esimeses kvartalis asus Soomes 26 % ettevõtja Perlos tehaste kogupinnast (arvestades ruutmeetrites), samas kvartalis Hiinas 41 % ja Indias tehasepind puudus. Olukord muutus järsult 2007. aasta teises pooles, mil Soomes enam ei asunud tehasepinda, Hiinas suurenes see 58 %ni ja Indias 12 %ni.

6. Seoses määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 6 sätestatud kriteeriumidele vastamisega on Soome toonud esile järgmised aspektid: Soome kinnitas muu hulgas, et fondist saadav finantstoetus ei asenda meetmeid, mis on riikliku õiguse või kollektiivkokkulepete kohaselt äriühingute vastutusalas. Need meetmed seonduvad eelkõige kohustustega, mis on tööandjal, töövõtjal ja tööametil muutuste vastu kindlustava toimimismudeli kohaselt. Soome ametiasutused esitasid tõendusmaterjali, et kavandatud meetmed on mõeldud töötajate toetuseks ja neid ei kasutata ettevõtjate või valdkondade ümberkorraldamiseks. Soome kinnitas ka, et abikõlblikeks meetmeteks, millele on osutatud teatise (SEC (2007) 1228) punktides 15−17, ei saada toetust muudest ühenduse rahalistest vahenditest. Soome nimetas piirkondlikku Euroopa Sotsiaalfondist rahastatud projekti, mille nimi on „Sild tööelu etappide vahel“, mis on kavandatavast fondi toetusest erinev, kuid täiendab seda. Projekti rakendatakse Põhja-Karjalas alates 1. oktoobrist 2006. Selle eesmärgiks on toimimismudel, millega vastatakse vallandamiste esitatud väljakutsetele, antakse välja suunised, milles koondatakse vallandamisega seonduv teave, ning otsitakse toetusmeetmeid, mis täiendavad muutuste vastu kindlustava toimimismudeli meetmeid.

Eespool kirjeldatud põhjustel tehakse ettepanek rahuldada Soome taotlus EGF/2007/04/FI/PERLOS seoses 915 koondamisega, mis tulenevad ettevõtja PERLOS ja tema alltöövõtjate tehaste sulgemisest Põhja-Karjalas, sest on tõendatud, et kõnealused koondamised on põhjustatud olulistest struktuurimuutustest maailma kaubanduses, millel on majandusele märkimisväärne negatiivne mõju, mis mõjutab omakorda kohalikku majandust. Tehakse ettepanek võtta kooskõlastatud individuaalsetesse teenustepakettidesse kuuluvad abikõlblikud meetmed kogusummaga 4 057 075 eurot, millest fondist taotletav abisumma on 2 028 538 eurot.

Rahastamine

Fondi aasta kogueelarve on 500 miljonit eurot. 2007. aastaks on kahe varasema taotluse rahuldamiseks sihtotstarbeliselt eraldatud 3 816 280 eurot, mistõttu veel on võimalik kasutada 496 183 720 eurot.

Komisjoni kavandatav eraldis fondist põhineb taotleja esitatud teabel.

Kahe taotluse põhjal, mis Saksamaa ja Soome esitasid toetuse saamiseks fondist ja mis on seotud ettevõtjates BENQ ja PERLOS toimunud koondamiste mõjuga mobiiltelefonide tööstuse, on rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakettide hinnanguline kogusumma järgmine:

Rahastatavad individuaalsed teenused (eurodes) |

Saksamaa: BENQ 3/2007 | 12 766 150 |

Soome: PERLOS 4/2007 | 2 028 538 |

Kokku | 14 794 688 |

Kõnealuste taotluste läbivaatamist silmas pidades[4] ning arvestades fondist anda võidavat kõige suuremat abisummat ja assigneeringute ümberpaigutamise ulatust, teeb komisjon ettepaneku kasutada fondi vahendeid mahus 14 794 688 eurot , mis eraldatakse finantsraamistiku rubriigist 1a.

See summa jätab vähemalt 25 % fondi vahenditest abi andmiseks aasta viimasel neljal kuul, nagu nõutakse määruse nr 1927/2006 artikli 12 lõikes 6.

Komisjon esitab ümberpaigutamise taotluse, et kirjendada 2007. aasta eelarvesse konkreetsed kulukohustuste ja maksekohustuste assigneeringud, nagu on nõutud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28.

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta[5], eriti selle punkti 28,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta[6], eriti selle artikli 12 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[7]

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Globaliseerumisega Kohanemise Fond (edaspidi „fond“) asutati selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailma kaubanduse struktuurimuutuste tagajärgede tõttu, ja aidata neil uuesti integreeruda tööturule.

(2) 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas.

(3) Saksamaa ja Soome esitasid taotlused fondi kasutamiseks kahe juhtumi puhul, mis on seotud koondamistega mobiiltelefonide sektoris, täpsemalt seoses töötajatega, kelle koondasid ettevõtjad BENQ ja PERLOS. Taotlused vastavad finantstoetuse määramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10.

(4) Seetõttu tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, et anda nende kahe taotluse põhjal finantstoetust,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2007. aasta üldeelarve raames võetakse fondist kasutusele 14 794 688 eurot kulukohustuste ja maksekohustuste assigneeringutena.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .

Brüssel, […]

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

eesistuja eesistuja

[…] […]

[1] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

[2] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

[3] Ettevõtja BenQ teabeleht on kättesaadav veebilehel: http://benqu.com/page/?pageld=5

[4] Teatis komisjonile Saksamaa taotluse kohta võtta kasutusele Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond juhtumis BENQ (SEC(2007) 1142) ja teatis komisjonile Soome taotluse kohta võtta kasutusele Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond juhtumis PERLOS (SEC(2007) 1228), mis sisaldab komisjoni analüüsi taotluste kohta.

[5] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

[6] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

[7] ELT C […], […], lk […].