Sõltumatu audiitori aruanne

Euroopa Kontrollikoja

juhatusele

Oleme auditeerinud Euroopa Kontrollikoja raamatupidamise aastaaruande, mis sisaldab bilanssi seisuga 31. detsember 2007, lõppenud eelarveaasta seisuga koostatud majandustulemuse aruannet, omakapitali muutuste aruannet ja rahavoogude tabelit ning kokkuvõtet peamistest raamatupidamispõhimõtetest ja muid selgitavaid märkusi.

Juhatuse vastutamine raamatupidamise aastaaruande eest

Euroopa Kontrollikoja juhatus vastutab raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õige esitamise eest kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse eespool nimetatud nõukogu määruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad, ning Euroopa Kontrollikoja raamatupidamiseeskirjadega. See ülesanne hõlmab pettusest või eksimusest tulenevaid olulisi ebatäpsusi mittesisaldava raamatupidamisaruande koostamist ja tõese esitamisega seonduva sisekontrollisüsteemi planeerimist, rakendamist ja haldamist; asjakohaste raamatupidamispõhimõtete valimist ja rakendamist ning asjaoludele vastavate raamatupidamislike hinnangute koostamist.

Audiitori ülesanne

Meie ülesanne on läbiviidud auditi põhjal avaldada arvamus nimetatud raamatupidamise aastaaruande kohta. Viisime auditi läbi kooskõlas Institut des Réviseurs d’Entreprisesi poolt vastu võetud rahvusvaheliste auditistandarditega. Nimetatud standardites nõutakse eetikanõuete järgimist ning audititöö planeerimist ja läbiviimist viisil, mis tagaks piisava kindluse, et raamatupidamisaruanded ei sisalda olulisel määral ebatäpsusi.

Auditi käigus viiakse läbi menetlused, mis on kavandatud tõendusmaterjali saamiseks raamatupidamise aastaaruandes esitatud summade ja teabe kohta. Valitud menetlused sõltuvad audiitori otsusest, nagu ka hinnang raamatupidamise aastaaruandes pettuse või eksimuse tõttu esinevate oluliste ebatäpsuste riski kohta. Riskihinnangute koostamisel võtab audiitor arvesse asutuses toimiva sisekontrollisüsteemi seoses raamatupidamise aastaaruande koostamise ja tõese esitamisega, et kavandada asjaoludele vastavaid auditimenetlusi.

Audit sisaldab ka kasutatavate raamatupidamispõhimõtete asjakohasuse ja Euroopa Kontrollikoja juhatuse koostatud raamatupidamislike hinnangute põhjendatuse ning samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esituse hindamist.

Oleme seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane meie auditi järeldusotsuse põhjendamiseks.

Järeldusotsus

Oleme seisukohal, et raamatupidamise aastaaruanne annab nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse eespool nimetatud nõukogu määruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad, ning Euroopa Kontrollikoja raamatupidamiseeskirjadele vastava õige ja õiglase ülevaate Euroopa Kontrollikoja finantsolukorrast ja lõppenud eelarveaasta rahavoogudest ja finantstulemustest 31. detsembri 2007. aasta seisuga.

Lisatud märkused on käesoleva raamatupidamisaruande lahutamatu osa.

Lisatud märkused on käesoleva raamatupidamisaruande lahutamatu osa.

Lisatud märkused on käesoleva raamatupidamisaruande lahutamatu osa.

Lisatud märkused on käesoleva raamatupidamisaruande lahutamatu osa.

RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED JA RAAMATUPIDAMISARUANDE MÄRKUSED

1. Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad eeskirjad ja aruande esitusviis

Euroopa Kontrollikoda (edaspidi kontrollikoda) loodi Brüsseli lepinguga 22. juulil 1975 ja alustas tööd ühenduse välisauditi asutusena 1977. aasta oktoobris peakorteriga Luxembourgis.

Euroopa Kontrollikoda on asutamislepingu alusel loodud ELi asutus, mille ülesandeks on viia läbi ELi rahaliste vahendite audit. ELi välisaudiitorina aitab kontrollikoda parandada ELi finantsjuhtimist ja tegutseb liidu kodanike finantshuvide sõltumatu kaitsjana.

Kontrollikoda osutab audititeenust, mille kaudu ta hindab ELi rahaliste vahendite kogumist ja kasutamist. Kontrollikoda kontrollib, kas finantstehingud on nõuetekohaselt dokumenteeritud ja esitatud, seaduslikult ja korrektselt teostatud ning kas finantsjuhtimine on säästlik, tõhus ja tulemuslik. Kontrollikoda annab oma auditite tulemustest teada arusaadavate, asjakohaste ja objektiivsete aruannete avaldamise kaudu. Kontrollikoda esitab ka oma arvamuse finantsjuhtimist käsitlevate teemade kohta.

Kontrollikoda edendab aruandekohustuse täitmist ja läbipaistvust ning aitab Euroopa Parlamendil ja nõukogul teostada ELi eelarve täitmise kontrolli, eriti kinnitamismenetluse ajal.

Kontrollikoja eelarveaasta kestab 1. jaanuarist 31. detsembrini.

2. Peamised raamatupidamispõhimõtted ja raamatupidamisaruannete esitamine

2.1. Esitamise alus

Euroopa Kontrollikoja (edaspidi kontrollikoja) raamatupidamine ja raamatupidamisaruannete koostamine vastavad nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruses (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa Ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruses (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse eespool nimetatud määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, kehtestatud sätetele.

Raamatupidamisaruanded koostatakse kooskõlas Euroopa Ühenduste raamatupidamiseeskirjadega, mille koostamisel lähtuti rahvusvahelistest avaliku sektori raamatupidamisstandarditest (IPSAS). Raamatupidamiseeskirjad võtab vastu komisjoni peaarvepidaja pärast konsulteerimist teiste institutsioonidega.

2.2. Välisvääringus esitatud saldode ja tehingute hindamine

Muus vääringus kui eurodes arvutatud rahalised kirjed arvutatakse ümber eurodeks vastavalt aruandekuupäeval kehtinud vahetuskursile.

Muus vääringus kui eurodes soetusmaksumuse põhjal arvutatud mitterahalised kirjed esitatakse vastavalt soetamise kuupäeval kehtinud vahetuskursile.

Muus vääringus kui eurodes reaalväärtuse põhjal arvutatud mitterahalised kirjed esitatakse vastavalt väärtuse kindlaksmääramise kuupäeval kehtinud vahetuskursile.

2.3. Materiaalne ja immateriaalne põhivara

Immateriaalne ja materiaalne põhivara on näidatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud amortisatsioon ja väärtuse langus. Väikese väärtusega artiklid (alla 420 euro) näidatakse kuludena nende soetamise aastal. Eelarveaasta jooksul kätte saadud / omandatud vara, mis on aasta lõpus veel maksmata, näidatakse kui „pooleliolevat”.

Amortisatsioon arvutatakse lineaarsel meetodil, mille kohaselt nende maksumus jaotatakse jääkmaksumusteks nende eeldatava kasutusea põhjal järgmiselt:

Immateriaalne põhivara (arvutitarkvara litsentsid) 4 aastat Hooned 25 aastat Seadmestik, masinad ja tööriistad 4, 8 aastat Sisustus ja sõidukid 4, 8, 10 aastat Arvutiriistvara 4 aastat Üüritud hoonete sisustus Üürilepingu kestus Muud seadmed ja sisustus 6 aastat

2.4. Töötajate hüvitised

Töötajate hüvitised hõlmavad kontrollikoja liikmete tulevasi pensioniõigusi. Vastavalt nõukogu 18. oktoobri 1977. aasta määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77 (Euroopa Kontrollikoja liikmete rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta) (EÜT L 268, 20.10.1977, lk 1) artiklile 19 kirjendatakse selle pensioniskeemi kohaselt maksmisele kuuluvad summad ühenduste eelarvesse ja liikmesriigid tagavad ühiselt nimetatud toetuste maksmise.

Liikmesriikide poolt tagatavad summad põhinevad ühelt poolt raamatupidamisstandardil nr 12 „Töötajate hüvitised”, mis võeti vastu komisjoni peaarvepidaja otsusega vastavalt Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklile 133, ning teiselt poolt komisjoni isiklike toetuste haldus- ja maksuosakonna ekspertide koostataval kindlustusmatemaatilisel hindamisel.

2.5. Eraldised

Eraldised kohustusteks ja kuludeks on ette nähtud kaotuste või võlgnevuste hüvitamiseks, mis on selgelt määratletud ja bilansi koostamise kuupäeval on kas tõenäoliselt kantud või kindlasti kantud, aga pole teada, millises summas või mis kuupäeval.

3. Bilansi juurde kuuluvad märkused

3.1. Materiaalne põhivara

Materiaalse põhivara muutused 2007. aastal olid järgmised:

(eurodes) Bilansiline brutoväärtus 1. jaanuar 2007 Lisandused Müük või kõrvaldamine Bilansiline brutoväärtus 31. detsember 2007 Kogunenud amortisatsioon 31. detsember 2007 Bilansiline netoväärtus 31. detsember 2007 Maa 776 630 — — 776 630 — 776 630 Hooned 52 074 987 — — 52 074 987 –21 887 128 30 187 859 Seadmestik, masinad ja tööriistad 1 198 673 126 083 –68 534 1 256 222 – 917 760 338 462 Arvutiriistvara 3 867 333 921 863 – 426 784 4 362 412 –3 268 464 1 093 948 Sisustus ja sõidukid 1 845 083 95 793 – 225 307 1 715 569 –1 179 800 535 769 Muud seadmed ja sisustus 1 043 800 — — 1 043 800 – 782 848 260 952 Pooleliolev vara 199 254 90 047 – 199 254 90 047 — 90 047 Kokku 61 005 760 1 233 786 – 919 879 61 319 667 –28 036 000 33 283 667

3.2. Lühiajalised nõuded

(eurodes) 31. detsember 2007 31. detsember 2006 Lühiajalised nõuded seoses töötajate riiklike pensioniõiguste ümberpaigutustega 628 778 846 304 Ettemakstud tasud hoonete rendi- ja IT-lepingute eest 560 782 296 449 Muud nõuded, peamiselt seotud palgafondi ja lähetuskulude ettemaksetega 485 079 841 749 EÜ üksustelt (ametlike väljaannete talitus) saada olev summa 5 133 8 276 Kokku 1 679 772 1 992 778

3.3. Sularaha ja sularahaekvivalendid

(eurodes) 31. detsember 2007 31. detsember 2006 Avansikonto 1 000 1 000 Pank 2 011 791 1 806 092 Kokku 2 012 791 1 807 092

3.4. Töötajate hüvitised

2006. aastast alates arvutatakse tulevased pensionimaksekohustused ilma nende tegemise ajal kinnipeetavate maksudeta. Raamatupidamise aastaaruandes 2006. aasta 31. detsembri seisuga kasutasid kõik ühenduse institutsioonid sama 12,4-protsendilist maksumäära. 31. detsembril 2007 anti kõikidele institutsioonidele juhised täpsustada oma kolme eelmise aasta andmetel põhinevaid arvutusi. See maksumäära ümberhindamine tähendab kontrollikoja jaoks 17,7-protsendilist keskmist maksumäära. Kuigi pensionikohustuste üldine arvutamismeetod jääb samaks, mõjutab muudetud maksumäär 2007. aasta pensionikohustuste erinevusi. Nagu alltoodud tabelis näidatud, vähenes pensionieraldis 2 279 511 euro võrra, selle asemel et suureneda 416 693 euro võrra, kui maksumäär oleks jäänud muutmata.

(eurodes) Pensionikohustused ja muudetud maksumäära mõju Raamatupidamisaruanne seisuga 31.12.06 (12,4 %) p.m. 31.12.07 (12,4 %) Raamatupidamisaruanne seisuga 31.12.07 (17,7 %) Brutosumma 50 396 086 50 871 762 50 871 762 Maksumäär (%) 12,40 % 12,40 % 17,70 % Maksud 6 249 115 6 308 098 9 004 302 Netosumma 44 146 971 44 563 664 41 867 460 Erinevused 2007. aasta pensionikohustuste netosummas – 416 693 2 279 511

3.5. Pikaajalised kohustused

175 000 euro suurune summa kuulub lepingu järgi maksmisele K9 hoone rentimise lõppemisel.

3.6. Riski- ja kulueraldised

Summa vastab personalile võlgnetava väljavõtmata puhkuse maksete netosummale seisuga 31. detsember 2007.

3.7. Võlgnevused

(eurodes) 31. detsember 2007 31. detsember 2006 Kogunenud kulud koosnevad tekkinud kuludest, mille kohta pole veel arvet esitatud, millest 1 100 000 eurot kirjendati 2007. aastal K3-hoone ettevalmistamisel tekkinud kulude katmiseks 5 250 342 3 706 745 Mitmesugused võlgnevused personalile (personalieeskirjast tulenevad õigused, personali tervisekindlustus) 522 592 557 087 Tarnijatele makstavad summad 484 724 801 070 Võlgnevused konsolideeritud EÜ üksustele, peamiselt Euroopa Parlamendile ja tõlkekeskusele 57 291 8 083 Kokku 6 314 949 5 072 985

4. Majandustulemuse aruande märkused

4.1. Kirje vastab kontrollikoja igakuistele komisjonile esitatud rahastamistaotlustele kontrollikoja pangakonto täiendamiseks.

4.2. See rubriik koosneb peamiselt mahaarvamistest liikmete ja personali palgast maksude ja sotsiaalkindlustusmaksude näol.

4.3. „Muud tegevustulud” tekivad muu hulgas ametlike väljaannete talituse väljaannete müügist.

4.4. Kontrollikoja liikmete ja töötajate palgad moodustavad 96 % sellest summast. Ülejäänud osa hõlmab lepinguliste või ajutiste töötajate palku.

4.5. Põhivaraga seotud kulud koosnevad materiaalse ja immateriaalse põhivara amortisatsioonist.

4.6. Selle rubriigi olulisemad kirjed on:

— hoonete rentimine ja sellega seotud kulud, sealhulgas K3 kulud;

— IT ja telekommunikatsioon;

— lähetuskulud;

— koristus- ja turvateenused.

4.7. Kontrollikoja arvelduskontolt teenitud pangaintressid.

4.8. Kontrollikoja arvelduskontolt võetud pangatasud.

4.9. See summa hõlmab järgmist:

(eurodes) Aasta pensionimakseid –2 020 041 Erinevusi liikmete pensionikohustuste netosummas 2 279 511 Kokku: 259 470

5. Bilansivälised kirjed

5.1. Tingimuslikud varad

Tarnijad on andnud järgmised pangagarantiid lepinguliste kohustuste nõuetekohaseks täitmiseks:

(eurodes) 2007 — Reisibüroo 50 000 — Ametisõidukite liisimine 75 000 — Kindlustusettevõte 1 361 Kokku 126 361

5.2. Edaspidise rahastamise kulukohustused

Ametiruumide kehtivate rendilepingute osas moodustab täitmata rendikohustuste kogusumma 6 347 948 eurot, mis jaguneb järgmiselt:

(eurodes) 2007 — K8-hoone 3 243 684 — K9-hoone 2 894 873 — Brüsseli kontor 61 833 — Muu (Cetrel, parkimine, Maison de l'Europe) 147 558 Vahesumma 6 347 948 Autode ja koopiamasinate kasutusrent 1 174 806 Kasutamata assigneeringutele vastavad kulukohustused – täitmata kulukohustused (RAL) – pärast 2007. aasta viitvõlgade mahaarvamist 2 859 584 Kokku 10 382 338

5.3. Kontrollikoja ehitusprojektid

Suurte ehitusprojektide osas sõlmis kontrollikoda 15. detsembril 1999 raamlepingu Luksemburgi riigiga, mis hõlmas kontrollikojale ühe või enama lisahoone ehitamist, ning esimene lisahoone on juba ehitatud.

Luksemburgi riik on andnud nõusoleku loovutada kontrollikojale esimese lisahoone ehitamiseks mõeldud maa kasutamise õigus 49 aastaks hinnaga 1 euro.

Teiste lisahoonete tarbeks vajalike maatükkide rent ei tohi ületada esimese lisahoone aluse maa rendi aegumistähtaega.

Samuti kohustub Luksemburgi riik mis tahes ajahetkel müüma nimetatud maa vastavalt ühise eksperdihinnanguga kindlaks määratud turuhinnale.

Kontrollikoda kohustub omalt poolt tegema kõik endast sõltuva nimetatud maa ostmiseks Luksemburgi riigilt. Kontrollikoda taotleb vajalikke vahendeid eelarvepädevalt institutsioonilt.

Kontrollikoda otsustas jätkata teise lisahoone (K3-hoone) ehitust ning tulenevalt erinevatest ülesannete täitmise tingimustest sõlmisid Luksemburgi riik ja kontrollikoda 2008. aasta 22. veebruaril uue raamlepingu. Lepinguga kohustus kontrollikoda hüvitama Luksemburgi riigi poolt kontrollikoja nimel arhitektide ja inseneride läbiviidavate uuringute jaoks määratud 1 058 560 euro suuruse summa. Summa hüvitatakse riigi poolt makstud summade alusel, mille kohta on olemas tõendavad dokumendid. See võlgnevus kirjendatakse raamatupidamisaruandes 1 100 000 euro suuruse tekkepõhise kandena.

Luksemburgi riik müüb kaks eespool nimetatud lisahoonete jaoks ette nähtud maatükki kontrollikojale sümboolse ühe euro suuruse hinnaga. Kui kontrollikoda peaks tulevikus kaaluma mõne oma hoone loovutamist kolmandale osapoolele, mis ei ole ühenduse asutus või institutsioon, tagastab kontrollikoda maatüki riigi omandisse sümboolse ühe euro suuruse hinna eest, ning riigil on võimalik osta kõnealune hoone sõltumatu eksperdi määratud hinnaga. Kui Luksemburgi riik seda võimalust kasutada ei soovi, annab see maatüki kasutamise õiguse hoone ostjale.

5.4. Võimalikud kohtuvaidlused

Puuduvad.