ET Euroopa Liidu Teataja C 68/35

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Euroopa standardeid käsitlev strateegiline visioon: Euroopa majanduse jätkusuutliku kasvu edendamine ja kiirendamine 2020. aastaks” ”

KOM(2011) 311 (lõplik)

2012/C 68/06

Raportöör: Edgardo Maria IOZIA

1. juunil 2011 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Euroopa standardeid käsitlev strateegiline visioon: Euroopa majanduse jätkusuutliku kasvu edendamine ja kiirendamine 2020. aastaks” ”

KOM(2011) 311 lõplik.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 19. detsembril 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 477. istungjärgul 18.–19. jaanuaril 2012 (19. jaanuari istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 158, vastu hääletas 6, erapooletuks jäi 2.

1. Järeldused ja soovitused

1.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia veendunud toetaja ja tervitab komisjoni algatust. ELi ühtsete standardite vastuvõtmine annab panuse eelkõige konkurentsivõimelise ühtse turu arendamisse koostalitlusvõimeliste, innovaatiliste ja standarditel põhinevate toodete ja teenustega.

1.2 Standardeid võib pidada meie tsivilisatsiooni kultuuripärandiks: need väljendavad praeguseid ja varasemaid teadmisi. Et standardid vastaksid vajadustele, peavad need pidevalt edasi arenema. Standardite väljatöötamiseks kuluvat aega tuleks vähendada, et need peegeldaksid alati ühiskonna vajadusi. Komitee toetab komisjoni jõupingutusi vähendada aastaks 2020 selleks kuluvat aega 50 % võrra, ent seejuures tuleb järgida ühtset lähenemist ega tohi ohtu seada vajalikke ja mõnikord pikki konsultatsioone sidusrühmadega. Need konsultatsioonid on kõige tõhusamini teostatavad riiklikul tasandil ning neile on kasulikuks täienduseks Euroopa spetsialiseerunud organisatsioonide otsene tegevus.

1.3 Standardimises osalemine peaks olema sama oluline nagu osalemine seadusandlusprotsessis. Tarbijate, VKEde ja teiste sidusrühmade suurem osalemine on vajalik ning seda on võimalik saavutada rahalise toetuse abil. Huvitatud sidusrühmade antav eksperdihinnang riiklikele standarditele võiks tagada, et ühiskonna huvid on esindatud kõigil tasanditel.

1.4 Standardid riigihangetes on olulised ühtse turu nõuetekohaseks saavutamiseks.

1.5 Komitee kordab oma varasemat seisukohta, et „IKT valdkonnas tegutsevate rahvusvaheliste tööstusfoorumite ja/või -konsortsiumide vastu võetud spetsifikatsioone ei tohiks heaks kiita enne, kui neile on kinnituse andnud Euroopa standardiorganisatsioonid. Sellesse peaks kaasama väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete, tarbijate ja töötajate esindajad, keskkonnakaitsjad ning keskseid sotsiaalseid huve esindavad organisatsioonid” (1).

1.6 Komisjon esitab ettepanekud mitmete meetmete kohta eri valdkondades. Kuna standardimine on väga oluline vahend tööstuspoliitika, innovatsiooni ja konkurentsivõime toetamiseks, siis toetab komitee pakutud meetmeid, eriti neid, mis puudutavad Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse kavandatud rolli, et tagada teadusliku komponendiga standardite puhul Euroopa ja liikmesriikide majanduslike vajaduste arvestamine konkurentsivõime, sotsiaalsete vajaduste, ohutus- ja turvaküsimuste ning keskkonnamõju osas (teatises esitatud meetmed 1–5).

1.7 Ühiskondlike huvide puhul näeb komisjon ette, et erilist tähelepanu tuleb pöörata ohutusele, julgeolekule ja kaitsele, paludes liikmesriikidel tagada tarbijate, keskkonnaorganisatsioonide ning puuetega ja eakate inimeste tõeline kaasamine. Komitee peab neid ettepanekuid väga väärtuslikuks (meetmed 6–9).

1.8 Komitee on alati toetanud kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamist ja nende aktiivset rolli ning nõustub täielikult komisjoni algatusega luua tunnustatud kriteeriumitele (nt WTO tehniliste kaubandustõkete põhimõtted) tuginedes kaasavamad tööprotsessid nii riigi kui ka Euroopa tasandil ning neid laiendada. VKEde organisatsioonidele, tarbijatele, ametiühingutele ja teistele sidusrühmadele tuleks anda rahalist toetust (meetmed 10–15).

1.9 Teatise peatükis 5 käsitletakse teenuste valdkonna standardite väljatöötamist. Komitee pooldab selles peatükis esitatud seisukohta ning peab kõigi majandussektorite jaoks (ka väljaspool teenustesektorit) väga kasulikuks ideed anda vastutus kõrgetasemelisele töörühmale äriteenuste küsimuses, nagu pakuti välja teatises „Ühtse turu akt” (meetmed 16–18).

1.10 Komitee tunnistab IKT turu erilisust ning vajadust määratleda kiiresti standardid, mis tegelikult töötataks välja foorumite ja konsortsiumite poolt. Nagu märgitud, tuleks need standardid kinnitada tõeliselt kaasava protsessi käigus. Tervitatav on erinevaid sidusrühmi hõlmava spetsiaalse foorumi loomine. Komitee soovitab foorumit korraldada korrapäraselt, mitte ainult ühekordse algatusena. Komitee soovib sellel foorumil osaleda.

IKT valdkonna standardid on olulised e-riigihanke ja e-valitsuse jaoks üldiselt. Väga oluline on tagada IKT koostalitlusvõime (meetmed 19–23).

1.11 Viimastes ettepanekutes rõhutatakse Euroopa rolli rahvusvahelises standardimises ning aktiivset rolli, mille komisjon võtta tahab. Komitee toetab pakutud meetmeid ja peab ELi huvide seisukohast väga oluliseks, et ELil oleks rahvusvahelises tegevuses väga aktiivne roll. Komitee pooldab komisjoni otsuseid toetada Euroopa standardiorganisatsioone nende töös kahepoolsel ja mitmepoolsel alusel (meetmed 24–28).

1.12 Sõltumatu läbivaatamine, mis peaks olema käivitatud hiljemalt 2013. aastaks, põhineb komisjoni huvil hinnata edusamme ja eesmärkide täitmist tööstuspoliitika, innovatsiooni ja tehnoloogilise arengu valdkonnas, lähtudes turuvajadustest, kaasavusest ja esindatusest. Komitee toetab seda ettepanekut täielikult (meede 29).

2. Üldised märkused

2.1 Tõhus Euroopa standardimissüsteem võimaldab eelkõige luua koostalitlusvõimelisi tooteid ja teenuseid, mida saab hõlpsasti pakkuda ELis mitte ainult piiriüleselt, vaid ka kohalikul, piirkondlikul ja riigi tasandil.

2.2 Komitee on nõus, et standardid on tõhus poliitikavahend ning need võivad anda panuse ühtse turu nõuetekohasesse toimimisse, eriti IKT ja teenuste valdkonnas, kus protsesside ja tootmise standardid on välja kujunemas.

2.3 Komitee toetab tugevalt standardite kasutamist riigihangete valdkonnas, kuna see hoogustaks standarditel põhinevate toodete ja teenuste pakkumist. Riigihangete korraldajad ELis peaksid rakendama kõigi toodete ja teenuste ostmisel olemasolu korral rahvusvahelisi või Euroopa standardeid. Kindlalt tuleks soovitada mitte kasutada tootjate standardeid ja mitte koostalitlusvõimelisi tooteid ja teenuseid.

2.4 Komitee rõhutab, et väga oluline on lõplikult kaotada kaubandustõkked, ning tervitab seega kõigi liikmesriikide riiklike standardiasutuste kohustust rakendada Euroopa standardeid võrdsena riiklike standarditega ning võtta tagasi nendega vastuolus olevad riiklikud standardid, samuti hoiduda tulevikus selliste meetmete võtmisest, mis võiksid kõnealust ühtlustamist takistada.

2.5 Komitee on nõus, et Euroopa standardimisprotsessi tuleks kiirendada, lihtsustada ja ajakohastada ning muuta see kaasavamaks. Euroopa Komisjon peaks standardite taotlustes ning nende rahastamise tingimusena nõudma konkreetseid rangeid tähtaegu, ekspertide kasutamist ja kõigi huvitatud sidusrühmade (eriti VKEde, tarbijate ja ühiskonna teiste sidusrühmade, kes on riigi tasandil vähese esindatusega või esindamata) tõhusat kaasamist.

2.5.1 Samuti on väga oluline osalemine riigi tasandil. Riiklike standardiasutuste ettepanekud moodustavad Euroopa standardi aluse. Tarbijate ja VKEde jaoks on lihtsam osaleda riiklikul tasandil.

2.6 Kuna standardimine on vabatahtlik protsess, mida juhib turg ja mille edu sõltub esmajoones turupoolsest tunnustamisest, siis rõhutab komitee VKEde tõhusama kaasamise olulisust (sh ka nende ühenduste kaudu) standardimise kõikidesse etappidesse: konsultatsioonidesse uute projektide, sh volituste üle, standardite väljatöötamisse ja lõplikku hääletamisse nii riigi kui ka Euroopa tasandil.

3. Konkreetsed märkused

3.1 Tähelepanekud Euroopa standardiorganisatsioonide kohta (2)

3.2 Komitee tunnustab Euroopa standardite väljatöötamiseks kuluva keskmise aja märkimisväärset vähenemist viimastel aastatel. Edasine vähendamine peaks küll toimuma, ent mitte kaasavuse või kvaliteedi arvelt. Samuti innustatakse komisjoni parandama ja kiirendama oma menetlusi standardeid käsitlevate volituste andmiseks ning ühtlustatud standarditele viitamiseks Euroopa Liidu Teatajas. Komitee toetab komisjoni asjaomase voliniku väljendatud kavatsust vähendada standardimisprotsessi pikkust 2020. aastaks 50 % võrra.

3.2.1 Paremini tuleb tasakaalustada Euroopa standardiorganisatsioonide töörühmade ja tehniliste komiteede koosseisu, nii et esindatud oleksid kõik käsitletavast standardimisteemast huvitatud turuosalised. Teatud rahalised vahendid tuleks eraldada selleks, et mikroettevõtted, tarbijad ja teised ühiskonna sidusrühmad ja nende ühendused saaksid seminaridel osaleda. Komitee toetab otsust praeguse stiimulite ja rahaliste toetuste süsteemi läbivaatamise ja ratsionaliseerimise kohta, et suurendada kõigi huvitatud sidusrühmade osalemise võimalusi. Väga tervitatav oleks olemasolevate vahendite ühtne reguleerimine.

3.2.2 Kõigi ELi tasandi töörühmade (mida rahastab Euroopa Komisjon) töö või tulemuste dubleerimise vältimiseks on vaja asjakohast järelevalvet.

3.2.3 Selleks, et kõik sidusrühmad saaksid osaleda, on riiklikel standardiasutustel vaja liikmesriikide täieulatuslikku kaasatust, eriti poliitilise toetuse ning tehniliste ja rahaliste vahendite osas.

3.2.4 Standardimise üks peamisi eeliseid on võimalus pakkuda koostalitlusvõimelisi tooteid ja teenuseid. Seepärast tuleks luua selge mehhanism ning vahendid ELi standardite testimiseks ja kinnitamiseks, et tagada kiiremad tootearendustsüklid.

3.2.5 Kuna Euroopa rahvastik vananeb, siis on Euroopa standarditel oluline roll ka ohutute ja juurdepääsetavate toodete ja teenuste pakkumisel igas vanuses ja igasuguse suutlikkusega tarbijatele. See on eriti oluline arvestades Euroopa standardite tähtsust riigihankelepingute toetamisel.

3.3 Rakendussuunised. Mõned rahvusvahelised standardiasutused ei paku väljatöötatud standardite kasutamiseks rakendussuuniseid. Euroopa standardiorganisatsioonid peaksid selle vajaduse täitma ning koostama selged ja täpsed rakendussuunised, et tagada hõlbus rakendamine.

VKEd suudaksid jõuda turgudele, kus kasutatakse ühtseid standardeid. See vähendaks nende jaoks keerukust ja kulusid ning parandaks konkurentsi.

ELi standardite kasutamist tuleks innustada, kui puuduvad vastavad riiklikud standardid, või tuleks tagada riiklike standardite ühtivus ELi standarditega, koostades selged juhised.

3.4 VKEde teadlikkus ja esindatus. Kuna VKEdeni on lihtsam jõuda kohaliku tööstuse, VKEde ühenduste ja riigiasutuste kaudu, siis tuleks piirkondlikul ja riiklikul tasandil kasutada sihipäraseid seminare, koolitusi ja teadlikkuse suurendamise kampaaniaid.

3.4.1 Sageli ei ole VKEd standardite väljatöötamise mehhanismidest teadlikud ja nad lihtsalt aktsepteerivad eelnevalt määratletud standarditega tooteid. Riigi ja ELi tasandi VKEde ühendustel ei ole sageli vajalikke ressursse, et anda panus standardite arendamisse, ning see vähendab veelgi nende mõju.

3.4.2 Komitee on nõus, et VKEsid ja ühiskonna sidusrühmi esindavate Euroopa tasandi ühenduste positsiooni tuleks tugevdada. Tõsiselt tuleks kaaluda VKEde ja ühiskonna sidusrühmade Euroopa Liidu tasandi ühendustele hääleõiguse andmist Euroopa standardiorganisatsioonides. Komitee on huvitatud osalemisest selles arutelus, mis praegusel hetkel on vastuoluline, arvestades seda, et Euroopa standardiorganisatsioonid on eraõiguslikud organisatsioonid.

3.4.3 Komitee tunnustab tööd, mida Euroopa Komisjoni rahalise toetuse abil on teinud Euroopa käsitöö, kaubanduse ning VKEde standardibüroo (NORMAPME) ning tarbijate standardimises osalemise koordineerimise Euroopa ühing (ANEC).

3.4.4 Teadlikkuse suurendamiseks ja standardite kasutamise edendamiseks soovitab komitee, et ELi ja riigi tasandi standardiorganisatsioonid tagavad standardite potentsiaalsetele kasutajatele lihtsustatud juurdepääsu standarditele ja pakuvad neile ka standardite sisukokkuvõtet. Juhul kui standardi kasutamise kohustus nähakse ette õigusaktis, tuleb õigusakti vastuvõtjal tagada standardile sama lihtne juurdepääs nagu õigusaktile.

3.5 Haridus. Standardimise kontseptsioon tuleks lisada Euroopa keskkoolide ja ülikoolide õppekavadesse. Õpilastele ja teadlastele tuleks luua spetsiaalsed stiimulid, et toetada standardipõhiste koostalitlusvõimeliste lahenduste ja rakenduste arendamist. Näiteks peaks olema lihtne eraldada ELi vahendeid õpilastele ja teadlastele kas üksikisikute või piiriüleste rühmadena.

3.5.1 Tagamaks, et standardite väljatöötamine on kooskõlas toodete ja teenuste innovatsiooniga, peaks komisjon jälgima innovatsioonisuundumusi, tehes tihedat koostööd IKT sektori, teaduskeskuste ja ülikoolidega. Standardimise tööprogrammis tuleks seda arvesse võtta, seades prioriteediks meetmed, mis põhinevad turul standardite omaksvõtu dünaamikal ja turuvajadustel.

3.6 Standardid kujutavad endast vabatahtlikku protsessi vajaduste, nõudmiste ja reeglite hindamiseks eesmärgiga lihtsustada asjaomaste toodete ja teenuste tunnustamist. Ent need reeglid kujunevad standarditeks vaid siis, kui nad saavutavad tunnustuse turul kasutajate laialdase omaksvõtu kaudu. Seega peaks iga standardimistegevuse alus olema sidusrühmade tasakaalustatud nõudmised ja konsensus. Siiski osalevad standardite väljatöötamises peamiselt suured era- ja riigiettevõtted ning selle tulemusena ei ole sidusrühmade esindatus tasakaalus.

3.7 Standardimine on oluline vahend konkurentsivõime jaoks. Komitee kutsub liikmesriike üles looma tõhusa riikliku standardimisraamistiku, mille kaudu oleks võimalik anda panus Euroopa ja rahvusvaheliste standardite väljatöötamisse ning pakkuda standardimislahendusi ka puhtalt riiklikele vajadustele.

3.8 Riiklikke standardiasutusi tuleks tugevdada. Ent see sõltub suures osas riiklikust tööstuspoliitikast ning seepärast on riikides võetud kohustuste määr erinev. Tuleks luua konkreetsed stiimulid ja siduda need teavituskampaaniatega parimate tavade kohta ELi liikmesriikides, kus standardeid peetakse oma konkurentsivõime strateegiliseks eeliseks.

3.9 Komitee tunnistab teenuste standardite väljatöötamise olulist rolli. Siiski on otsustava tähtsusega tagada see, et teenuste standardid oleksid turupõhised ja tugineksid konsensusele.

3.9.1 Riiklikud standardid võivad takistada ühtse turu saavutamist. On väga oluline, et standardid töötataks ELi tasandil välja enne, kui liikmesriigid hakkavad välja töötama oma riigipõhiseid standardeid, mis sageli ei ole koostalitlusvõimelised.

3.10 Komitee toetab tugevalt Euroopa Komisjoni meetmeid IKT standardite ja koostalitlusvõime osas. Ennekõike puudutab see võimalust kasutada laialdaselt tunnustatud IKT standardeid riigihangete puhul, et luua nõudlus koostalitlusvõimeliste teenuste järele eriti just avalikus sektoris, mis on standardimise peamine mootor.

3.10.1 Nagu komitee juba märkinud on, peab ta „vältimatuks, et Euroopa standardiorganisatsioonid ja komisjon kontrolliksid ja tagaksid eelnevalt, et rahvusvaheliste foorumite ja/või tööstuskonsortsiumide heakskiidetud spetsifikaadid, mida kavatsetakse kasutada viitedokumentidena hankemenetlustes, oleksid koostatud erapooletult, tasakaalustatult ja läbipaistvalt ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete, tarbijate, keskkonnaorganisatsioonide, töötajate ja olulisi sotsiaalseid huve esindavate organisatsioonide asjakohasel kaasamisel”.

3.11 Komitee on skeptiline ka ettepaneku suhtes, mis puudutab ülemaailmse konkurentsivõime parandamist. Õigusaktid peaksid toetama meetmeid ja standardeid, mitte vastupidi. Standardimine ei tohiks takistada innovatsiooni ja arengut.

3.12 ELi rahastatud edukate algatuste tulemusena loodud standardipõhised tooted ja/või teenused tuleks kaasata järgnevatesse asjaomastesse ELi algatustesse, et vältida dubleerimist ja edendada nende standardite täiendavat levimist ja ülevõtmist.

Brüssel, 19. jaanuar 2012 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Staffan NILSSON

(1) ELT C 376, 22.12.2011, lk 58.

(2) Kolm ametlikku Euroopa standardiorganisatsiooni on CEN (Euroopa Standardikomitee), CENELEC (Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee) ja ETSI (Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituut).