EUROOPA KOMISJON Strasbourg, 13.6.2017 COM(2017) 323 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA ÜLEMKOGULE JA NÕUKOGULE





Kuues eduaruanne ELi ja Türgi avalduse rakendamise kohta



Kuues eduaruanne ELi ja Türgi avalduse rakendamise kohta Sissejuhatus Käesoleva kuuenda aruandega hõlmatud ajavahemikul on süvenenud eelmistes aruannetes kirjeldatud suundumus, et ELi ja Türgi 18. märtsi 2016. aasta avaldus aitab piki Vahemere idaosa rändeteed tagada rändevoogude tulemuslikku haldamist. Ebaseaduslike piiriületuste arv on püsinud madalal tasemel (viienda aruande avaldamisest arvestanuna oli keskmiselt 52 piiriületust päevas). Hiljutistest traagilistest vahejuhtumitest hoolimata on märkimisväärselt vähenenud ka Egeuse meres hukkunute arv. Siiski ei ole kõik probleemid veel lahendust leidnud ja eriti keerukaks teeb olukorra asjaolu, et saabujate arv ületab endiselt Kreeka saartelt tagasi Türgisse saadetavate isikute arvu, seades nendel saartel esmase vastuvõtu keskused suure surve alla. Varjupaigataotlejate apellatsioonide menetlemise tõhususe ja saartelt tagasisaatmise suutlikkuse kiire parandamine on seega edaspidigi prioriteet, seda ka suvehooaja saabudes piiriületuste arvu võimaliku suurenemise tõttu. Edasiminekut sai täheldada ka avalduse ülejäänud osade rakendamisel, näiteks Süüria pagulaste järjest kiiremal Türgist ümberasustamisel. Türgi pagulasrahastu rakendamisega on samuti kestlikult edasi mindud. 2016.–2017. aastaks ette nähtud 3 miljardist eurost on kokku eraldatud 2,9 miljardit eurot (eelmise aruande seisuga oli eraldatud 2,2 miljardit eurot), alla on kirjutatud 47 projekti lepingud kokku 1,572 miljardi (varem 1,495 miljardit) euro väärtuses – kõikide rakendamisega on nüüdseks ka algust tehtud. Väljamaksed ulatuvad 811 miljoni euroni (varem 750 miljonit). 25. mai 2017. aasta kohtumisel rõhutasid president Juncker ja eesistuja Tusk koos president Erdoğaniga nii ELi-Türgi avalduse keskset tähtsust rändeprobleemi ühisel haldamisel kui ka ühist otsusekindlust jätkuvalt selle eduka rakendamise nimel töötada. 1.Praegune olukord Viienda aruande avaldamisele järgnenud ajal on Türgist saabunud Kreeka saartele kokku 5 303 inimest (27. veebruarist 2016 kuni 8. juunini 2016), st päevas on saabunud keskmiselt 52 inimest. Arvud on palju väiksemad kui samal perioodil eelmisel aastal (alates 27. veebruarist ligikaudu 40 000) ja avaldusele eelnenud kuul (kui keskmine saabujate arv oli üle 1 700 inimese päevas). Siiski viitavad mõned märgid, et ilmaolude paranedes võib inimsmugeldamine suureneda, nagu on juba näha nii suuremast Kreeka saartele saabujate arvust kui ka Türgi ametiasutuste poolt kinni peetud piiriületajate arvust. Pärast ELi-Türgi avaldust on Egeuse merel registreeritud 105 hukkunut ja teadmata kadunud isikut. Selle arvu taga on traagilised saatused, kuid hukkunuid oli siiski tunduvalt vähem kui need ligikaudu 1 150 inimest, kes hukkusid või jäid teadmata kadunuks avaldusele eelnenud aasta jooksul.

Ligikaudu kolme miljoni Süüriast, Iraagist ja muudest riikidest pärit pagulase majutamine oli Türgi ametiasutuste jaoks endiselt oluline mureküsimus ning nõuetekohaste vastuvõtu- ja elamistingimuste tagamine nõudis suuri jõupingutusi. Need jõupingutused aitasid ka vähendada ebaseaduslikult piiri ületavate süürlaste arvu. Parem koordineerimine ja koostöö ELi koordinaator jätkab tihedat koostööd kõigi partneritega, et tagada avaldusega ja ELi-Türgi avalduse rakendamise ühise tegevuskavaga, mis töötati lõplikult välja koos Kreeka ametiasutustega, seotud igapäevane suhtlus. Detsembris kohtunud Euroopa Ülemkogu toetas ühist tegevuskava ning kutsus Kreekat ja kõiki liikmesriike üles selle rakendamist tagama. Alates eelmisest aruandest on väga aktiivselt tegeletud varjupaigamenetluste kiirendamisega, eriti teises astmes, samuti saartel väljasaatmiseelse ja kinnipidamissuutlikkuse parandamisega. Samal ajal toetas komisjon Kreeka ametiasutusi saartel koordineerimise, haldamise, julgeoleku- ja turvakorralduse küsimustes, et saartel vastuvõtukeskusi ja elamistingimusi ajakohastada; ja kiirendada rändajate, kelle suhtes on algatatud ametlik varjupaigamenetlus (sh haavatavate rühmade), üleviimist spetsiaalsetesse rajatistesse mandriosas. Tagasisaatmiste arvu suurendamise pingutusi on toetanud ka komisjoni soovituse (tagasisaatmise tõhususe suurendamise kohta tagasisaatmisdirektiivi rakendamisel) rakendamine. Eriti olulisena käsitleti ka haavatavate rühmade tulemusliku kaitsmise meetmeid, näiteks korrati, et vastuvõtukeskustesse ja sealhulgas kõikidesse lapsi majutavatesse esmase vastuvõtu keskustesse on vaja määrata lastekaitseametnikud. Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti ning Euroopa piiri- ja rannikuvalve välja selgitatud vajaduste kohta liikmesriikidelt laekuvad kiired ja mahukad vastused on endiselt hädavajalikud, et ELi ametid saaksid tulemuslikult toetada ELi-Türgi avalduse rakendamist. See hõlmab ka piisaval arvul lähetusi, mis kestavad piisavalt kaua ja on vajadustega kooskõlas. Siiski pole eelmistes aruannetes esile tõstetud puudujääke veel täielikult kõrvaldatud. 9. juuni seisuga on Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet lähetanud Kreekasse 101 tõlki ja 100 liikmesriikide eksperti, kellest 99 on saadetud esmase vastuvõtu keskustesse ja nendest 85 on juhtumikorraldajad. See tähendab, et praeguse seisuga on puudu 50 eksperti. Euroopa piiri- ja rannikuvalve on lähetanud ühisoperatsioonile Poseidon 891 ametnikku, kellest 88 tegeleb avalduse rakendamisega seotud tagasivõtmisprotsessi toetamisega. Ühisoperatsioonis Poseidon ja ELi-Türgi avalduse rakendamise raames tagasivõtmiskava elluviimisel on kuni juuni lõpuni puudu 13 eksperti ja juulist kuni augusti keskpaigani on puudu 43 eksperti. Liikmesriikide lähetatud ja Europoli koolitatud ekspertide reservi kuulub nüüdseks juba 278 eksperti, kes on valmis andma abi seal, kus vaja. Neid on lähetatud kolmekuulise rotatsiooni korras teisese turvakontrolli tegemiseks viide Kreeka esmase vastuvõtu keskusse. Lähetatud külalisametnike arv võib nädalati erineda; praegu on sellistes esmase vastuvõtu keskustes tööl 15 külalisametnikku. Lisaks viibivad kaks ametnikku koordineerimise otstarbel Euroopa Liidu piirkondliku rakkerühma koosseisus Pireuses. Euroopa piiri- ja rannikuvalve teeb varajasel hoiatamisel, jälgimistegevuses ning Kreeka ja Türgi rannikuvalvega operatiivteabe jagamisel jätkuvalt NATOga koostööd. Türgi rannikuvalve jätkab omaltpoolt aktiivset patrullimist ja takistab Türgist lähtuvaid lahkumisi. Lisaks jõustus 29. aprillist 2017 Türgi seadus võõramaalaste ja rahvusvahelise kaitse meetmete kohta inimsmugeldamises kasutatud sõidukite konfiskeerimisel. Nüüdseks on tõendeid, mis näitavad, et seetõttu tuleb inimsmugeldajatel enne mitmeid kordi üritada, kui neil õnnestub rändajaid edukalt üle Egeuse mere toimetada. Teavitamisalgatused 2017. aasta mai keskpaigast alustas edukalt tööd mitmekeelne veebipõhine infoportaal „InfoMigrants.net“, et üle kogu maailma võimalike rändajatega kontakti saavutada ning neile rändega seotud ohte ja tegelikku olukorda selgitada.

Chíosel ja Lesbosel jätkavad tegevust infopunktid, mille abil rändajatele ja varjupaigataotlejatele nende õiguste, kohustuste ja valikuvõimaluste kohta teavet anda, sh varjupaiga saamiseks või tagasipöördumiseks. Komisjon on Kreeka vastuvõtu- ja isikutuvastusteenistusele rõhutanud vajadust luua sellised infopunktid kõikides esmase vastuvõtu keskustes. Vastuvõtu- ja isikutuvastusteenistusel on praegu käsil infopunkti loomine Kosi saarel. Nende punktide töötajad, samuti kõik muud saartel teavet vahendavad allikad edastavad ühesugust teavet. Komisjon sai hiljuti koostöös Kreeka ametiasutuste, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti, Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni ja ÜRO pagulaste ülemvolinikuga valmis teabe esitamise dokumentide komplekti, mis on suunatud ebaseaduslikult Kreeka saartele saabuvatele isikutele. Asjakohased teabematerjalid on saadetud esmase vastuvõtu keskustes kasutusele võtmiseks vastuvõtu- ja isikutuvastusteenistusele. Peamised valupunktid ja järgmised sammud ·Liikmesriigid teevad kiiremas korras kättesaadavaks Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti ning Euroopa piiri- ja rannikuvalve nõutud töötajad. ·Jätkata tuleks ühiseid pingutusi ELi-Türgi avalduse rakendamise ühise tegevuskava rakendamiseks. 2.Kõigi uute ebaseaduslike rändajate Kreekast Türgisse tagasisaatmine Avalduses nähakse ette, et kõik pärast 20. märtsi 2016 Türgist Kreeka saartele saabuvad uued ebaseaduslikud rändajad ja varjupaigataotlejad, kelle varjupaigataotlus on tunnistatud vastuvõetamatuks või põhjendamatuks, saadetakse tagasi. Tagasisaatmismeetmete rakendamisel järgitakse rangelt ELi ja rahvusvahelist õigust ning tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet. Olukorra ülevaade Alates eelmisest aruandest on ELi-Türgi avalduse raames kuni 9. juunini tagasi saadetud 311 Türgi kaudu Kreekasse sisenenud isikut, sh 42 süürlast. Lisaks oli tagasisaadetute seas pakistanlasi (163), alžeerlasi (37), bangladeshlasi (35), marokolasi (8), nepallasi (7), ghanalasi (5), nigeerlasi (3), kamerunlasi (3), iraaklane (1), afgaan (1), egiptlane (1), kongolane (1), Côte d’Ivoire’i elanik (1), haitilane (1), senegallane (1) ja palestiinlane (1). ELi-Türgi avalduse jõustumise järgselt Türgisse tagasi saadetud rändajate koguarv on 1 798. Kreeka saartelt Türgisse tagasisaadetud isikute arv on endiselt palju väiksem kui saabunute arv ning seetõttu on esmase vastuvõtu keskused saartel pideva surve all. Peamine põhjus on mahajäämuste kuhjumine Kreeka saartel esitatud varjupaigataotluste menetlemise teises etapis ning tagasisaatmiseelsete mentluste ja kinnipidamissuutlikkuse ebapiisavus, samuti allpool kirjeldatud õiguslikud probleemid. Siiski on tagasisaatmiste tempo võrreldes eelmise perioodiga paranenud ja peaks tulevastel kuudel veelgi paranema, sest suurendatud on varjupaigasüsteemi suutlikkust (võimaldades tõenäoliselt rohkem teise astme otsuseid), taaskinnipidamiseks korraldatud operatsioonide arvu ja väljasaatmiseelset suutlikkust. Tagasisaatmisoperatsioonide paremaks korraldamiseks peeti 5. mail Ateenas teine kolmepoolne kohtumine komisjoni, Kreeka ja Türgi vahel. Kohtumisel käsitleti muu hulgas maksimaalse tõhususe huvides tagasivõtmisoperatsioonide ühtlustamist, teabe jagamist nii selliste rändajate kohta, kes väidavad end olevat saatjata alaealised, kui ka isikute kohta, kelle tagasisaatmine on arutamisel või otsustatud, tagasisaatmisoperatsioonide arvu suurenemisega toimetulemise viise ning tulemuslike suhtluskanalite sisseseadmist, et jagada teavet selliste tagasisaatmiskandidaatide kohta, kes lükati tagasi ohu tõttu avalikule julgeolekule ja korrale. Järgmine kohtumine on kavas 2017. aasta juuli alguses. Jätkuvalt tuleb töötada selle nimel, et pakkuda rändajatele tulemusliku tagasipöördumise võimalust, kas siis Türgisse või päritoluriiki. Pärast viimast aruannet on Kreeka toetatud vabatahtliku tagasipöördumise ja taasintegreerumise programmi toega vabatahtlikult saartelt päritoluriiki tagasi pöördunud ligikaudu 579 rändajat (lisaks 1 147 mandriosast). Seega on programmi alates selle käivitamisest 2016. aastal kasutanud juba ligikaudu 8 700 rändajat. Kreekat innustatakse igati kasutama ELi rahastatavaid tagasisaatmisprogramme (eelkõige Euroopa reintegratsioonivõrgustiku programmi) ja neis igakülgselt osalema tiheda ja ennetava koostöö kaudu peamiste rakendusasutustega ning rahalise ja tehnilise abi maksimaalse kasutamise kaudu. Mittesüürlastest rändajad saadetakse Kreeka saartelt Türgisse tagasi laevaga ja suunatakse Kayseri väljasaatmiskeskusesse, kus neid teavitatakse nende õigustest, sealhulgas võimalusest taotleda Türgis kaitsestaatust. Seni on Türgi ametiasutustele rahvusvahelise kaitse taotluse esitanud 56 isikut: kahele isikule on antud pagulase staatus, 38 taotlust on menetlemisel ja üheksa isiku suhtes on tehtud negatiivne otsus. Päritoluriiki on tagasi saadetud 707 isikut. ELi ametiasutuste hiljutise visiidi käigus tehti kindlaks, et olukord keskuses vastab nõutud standarditele. Süürlased tuuakse Kreeka saartelt tagasi lennukiga ja nad viiakse pagulaslaagrisse İslahiye 2, mis on Süüria piiri lähedal asuv ajutine majutuskeskus. ELi ametiasutused külastasid seda keskust hiljuti ja leidsid, et see vastab nõutud standarditele. Süürlastel on õigus taotleda ajutist kaitset ning pärast kiiret eelregistreerimist ajutise kaitse saamiseks nad vabastatakse ja nad võivad valida provintsi, kuhu asuda, või jääda soovi korral keskusesse. Praeguseks on kõik tagasi saadetud süürlased eelregistreeritud, välja arvatud 16 isikut, kes otsustasid vabatahtlikult Süüriasse naasta; kaheksa süürlast otsustas jääda Türgi ametiasutuste pakutavatesse eluruumidesse ja 168 eelistas elada mujal.

Õiguslikud meetmed Praegu saab Kreeka varjupaigatalituse esimese astme otsuste peale apellatsiooni esitada kaheteistkümnele apellatsioonikomiteele. Lisaks asendab üks apellatsioonikomitee teisi komiteesid juhul, kui need ei ole töövalmis (nt kui mingil põhjusel enamik liikmeid puudub). Kreeka saarte puhul on vastuvõetavusmenetlust ja varjupaigataotluste põhjendatust käsitlevate varjupaigateenistuse 4 418 esimese astme negatiivse otsuse peale esitatud siiani kokku 3 554 apellatsioonkaebust. Kõnealuses 3 554 apellatsioonijuhtumis on siiani tehtud 2 088 teise astme otsust (st 59 % juhtumitest). Siiani esitatud 477 vastuvõetavust käsitlevast apellatsioonkaebusest on 57 juhul teise astme apellatsiooniotsus kinnitanud esimeses astmes tehtud vastuvõetamatuse otsust, samal ajal kui 420 teise astme apellatsiooniotsuse puhul lükati esimeses astmes tehtud vastuvõetamatuse otsus ümber. 1 416 varjupaigataotluse põhjendatust käsitleva otsuse osas kinnitas teise astme otsus 1 399 korral esimese astme negatiivset otsust ning 17 juhul lükati negatiivne otsus ümber. Aruandeperioodil lõpetati 195 apellatsioonijuhtumit ilma, et apellatsiooni põhjendatuse üle oleks otsustatud, st jõusolevate kaudsete ja sõnaselgete tagasivõtmiste tulemusel. 15. märtsil 2017 võttis Kreeka parlament vastu õigusnormid, millega lubatakse apellatsioonikomiteedel raportööre kasutada ja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametil neid raportööre lähetada. Apellatsioonikomitee liikmete sõltumatust mõjutamata toetavad raportöörid neid otsuste tegemisel seeläbi, et koguvad kokku asjassepuutuvad faktid, apellandi väited ja teabe tema päritoluriigi kohta. Apellatsioonikomiteede tööd on juba toetamas 22 raportööri. Nimetatud normide rakendamisega soovitakse parandada apellatsioonikomitee tööd ja vähendada aega, mille jooksul apellandid peavad saartel teise astme otsust ootama, võimaldades ametiasutustel anda rahvusvahelist kaitset neile, kes seda vajavad, ja suunata ebaseaduslikud rändajad tagasisaatmisele. Apellatsioonikomiteede suuremast arvust ja raportööride kasutamisest hoolimata kulgeb uutes apellatsioonikomiteedes otsusele jõudmine endiselt aeglaselt (alates eelmisest aruandest ligikaudu 47 otsust nädalas). Seni on nad teinud ELi-Türgi avalduse raames 1 447 otsust – 54 vastuvõetavuse ja 1 393 põhjendatuse kohta. Kreeka ametiasutused nõustuvad, et see on oluline probleem, mis on vaja kiiresti lahendada. Lisaks nii apellatsiooniametile nõuetekohase varustuse (st bürootarvete ja -seadmete) kui ka saartel esitatud apellatsioonkaebuste esmajärjekorras läbivaatamise tagamisele, jätkab Kreeka apellatsiooniamet töövoogude parandamist, milleks näiteks võetakse aegade broneerimiseks kasutusele planeerimise ajutine IT-vahend ning uuritakse, millised võimalused oleks raportööride ja komiteede spetsialiseerumiseks toimikujärgse päritoluriigi alusel. Eeldatakse, et sellised meetmed aitavad suurendada otsuste arvu ja teeks seega kiiremaks isikute Kreeka saartelt Türgisse tagasisaatmise. 10. märtsil 2017 olid Kreeka riiginõukogu täiskogus arutamisel kaasused, milles käsitleti apellatsioonikomiteede koosseisu põhiseaduspärasuse küsimust ja seda, kas Türgit võib pidada turvaliseks kolmandaks riigiks, kuhu tagasi saata kaks süürlasest varjupaigataotlejat, kes olid edasi kaevanud teise astme otsused, milles kinnitati esimese astme otsust nende juhtumite vastuvõetamatuse kohta. Täiskogu kinnitas 8. mai 2017. aasta otsuses, mis puudutas kõnealusest neljast kaasusest kahte, et apellatsioonikomitee praegune koosseis on põhiseadusega kooskõlas. Ülejäänud kahes kaasuses, mis puudutasid Türgi pidamist turvaliseks kolmandaks riigiks, riiginõukogu täiskogu otsust veel ei ole ja otsuse langetamise kuupäeva ei ole seni määratud. Operatiivtegevus Kreeka ametiasutuste andmetel viibib saartel praegu 13 968 rändajat, ametlikes vastuvõtukeskustes on aga ainult 7 450 kohta ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti üüriprogrammi raames 1 223 kohta. Olukorra haldamist esmase vastuvõtu keskustes raskendab ka Kreeka ametiasutustel lasuv suur koormus. Kreeka ametiasutused jätkasid komisjoni toel esmase vastuvõtu keskustes ja saartel tingimuste parandamisega, milleks kooskõlas ELi-Türgi avalduse rakendamise ühise tegevuskavaga ajakohastati keskuste ruume ja tagati tõhusamad menetlused. Tagasisaatmiste tulemuslikkuse parandamiseks avati Kosis 30. märtsil 2017 uus väljasaatmiskeskus, kus praegu on 224 kohta, aga kohtade arvu suurendatakse ja 2017. aasta juuliks saavutatakse 500 kohaga täielik valmidus. Samuti jõutakse Lesbosel ja Sámosel juunis eeldatavasti valmis esmastes vastuvõtukeskustes väljasaatmiseelse kinnipidamise alade rajamisega, et seal juuli lõpuks oleks kokku 996 kohta. Chíosel on juba otsustatud jätkata väljasaatmiskeskuse arendamist väljapoole linna.

Euroopa Liidu piirkondliku rakkerühma raames on moodustatud alaline julgeoleku töörühm, kuhu kuuluvad komisjoni ja ELi ametite julgeolekueksperdid, kes hakkavad Kreeka ametiasutusi nõustama peamistes ohuvaldkondades. Saarte jaoks ühiste probleemide hulka kuulub objektide evakuatsiooniplaani ametliku avaldamise viibimine, kuigi Kreeka ametiasutustel on need valmis, ja töötajatele evakuatsiooniõppuste korraldamine. Kreeka alalised koordinaatorid, kes alates veebruarist asusid kõigis esmase vastuvõtu keskustes oma ülesandeid täitma, vastutavad ka edaspidi esmase vastuvõtu keskuste üldise juhtimise eest ning tegelevad eelkõige turvalisuse ja avaliku korra küsimustega. Tagasisaatmiste hõlbustamiseks kehtestas Kreeka valitsus toetatud vabatahtliku tagasipöördumise ja taasintegreerimise taotlemise tähtpäeva, et vältida programmi kuritarvitamist, eriti vahetult enne tagasisaatmist. Tõhusa rakendamise võimaldamiseks ja kõigi tagasilükatud varjupaigataotlejate tähtpäevast teavitamiseks jagab Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon rändajatele nende vajadusi silmas pidades koostatud teabebrošüüri, samuti viibivad Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni esindajad alaliselt viiel esmase vastuvõtu keskustega saarel, et seal programmi tutvustada ja individuaalset nõustamist pakkuda. Olenemata senistest meetmetest, on saartel olukorra parandamiseks veel palju teha. Nagu varemgi öeldud, tuleks taotluse koostamise ja esitamise vahelist aega vähendada kooskõlas varjupaigamenetluste direktiivi artikli 6 lõikega 2, mille kohaselt on taotlust esitaval isikul tegelik võimalus esitada see võimalikult kiiresti. Euroopa piiri- ja rannikuvalve küll kaasrahastab 280 Kreeka politseiohvitseri lähetamist esmase vastuvõtu keskustesse, kuid nende kooskõlastatud ja tulemuslikku kasutamist tuleks põhjalikumalt kavandada, et tagada keskustes julgeolek. ELi rahaline toetus Kreekale Kreeka on teinud Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi raames riiklike programmide kasutama hakkamisel edusamme. Komisjon toetab Kreeka ametiasutusi ka edaspidi nende püüdlustes saavutada kiirem rakendamine, et kõnealuste programmide jaoks võimalikku rahastamist (2014.–2020. aastal on saadaval 509 miljonit eurot) saaks Kreekas rände haldamiseks täiel määral ära kasutada. Selleks peaksid Kreeka ametiasutused võtma kõik asjakohased õiguslikud, haldus- ja operatiivmeetmed, parandama asjaomaste sidusrühmade vahelist kooskõlastamist, tugevdama tegevussuutlikkust ning tõhustama tulemuste saavutamise mehhanisme, kaasa arvatud hankemenetluste lihtsustamise teel. Lisaks riiklike programmide raames saadavale rahastamisele on alates 2015. aastast rändekriisi algusest alates Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondist ning Sisejulgeolekufondist eraldatud kokku 356,8 miljoni euro ulatuses erakorralist abi, et aidata Kreekat vastuvõtukeskuste ajakohastamisel ning riigi rände-, varjupaiga- ja piirihaldussuutlikkuse parandamisel. 2017. aasta veebruaris kehtestasid Kreeka ametiasutused 2017. aastaks vastuvõtukeskuste loomise ja tegevuse finantsplaneeringu. Selle eesmärk on tagada kooskõlastatud lähenemine, et Kreekas saaks kõige pakilisemad vastuvõtuprobleemid lahendatud aegsasti, tulemuslikult ja tõhusalt, kasutades kõikvõimalikke sünergiaid (sh ELi rahastatud riiklikud programmid ning Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondist ja Sisejulgeolekufondist eraldatud erakorraline abi, erakorralise toetuse rahastamisvahendist eraldatud erakorraline toetus ELi ja riigieelarvest). 6. juuni 2017. aasta seisuga on ELis 14 humanitaarpartneriga sõlmitud lepingutega kaetud 249 miljoni euro ulatuses erakorralist toetust, mida kasutada Kreekas pagulaste ja rändajate humanitaarabivajaduste rahuldamiseks. Seni on selle toe keskmes olnud varjupaiga, toiduks ja muuks sularaha ning saatjata alaealistele abi ja hariduse pakkumine, samuti on toetatud tervisega seotud hädavajalikke tegevusi. Saadaval on veel 196 miljonit eurot, millest kooskõlas kohaldatavate kriteeriumidega pagulaskriisi lahendamist toetada. Varjupaiga võimaldamisel kasutakse järjest enam laagrite asemel eluruumide üürimist, kokku majutatakse nii ligikaudu 30 000 abisaajat. Sularaha võimaldamisel sisaldab alates 1. maist 2017 mandriosas rakendatav mitmeotstarbeline sularahaprogramm toitu ja muid tooteid, millega tagada abivajajatele inimväärsed elamistingimused. Peamised valupunktid ja järgmised sammud ·Varjupaigataotluste menetlemise kiirendamine ja apellatsioonikomiteedes tehtavate otsuste arvu suurendamine, seades esikohale saartel esitatud apellatsioonkaebused ning ELi-Türgi avalduse raames Türgisse tagasisaatmiste tempo tõstmise. ·Saartel nõutava vastuvõtusuutlikkuse ja väljasaatmiseelse suutlikkuse tagamine. ·Kõigi vajalike meetmete võtmine, et tagada Kreeka riiklike programmide raames kasutada olevate ELi vahendite kiire, tõhus ja tulemuslik kasutamine. 3.„Üks ühe vastu“ ümberasustamine Türgist ELi Olukorra ülevaade

9. juuni seisuga on 1:1 ümberasustamiskava raames Türgist ELi ümber asustatud 6 254 süürlast. Aruandeperioodil on kümnesse liikmesriiki (Austria, Belgia, Hispaania, Itaalia, Madalmaad, Prantsusmaa, Rumeenia, Saksamaa, Soome ja Rootsi) ümber asustatud 2 689 süürlast. Praeguseks heakskiidetud ja ümberasustamist ootavate isikute koguarv on 1 458. Ümberasustamine toimub endiselt palju kiiremas tempos kui Kreeka saartelt tagasisaatmised. Ümberasustamise stabiilset tempot tuleb hoida. Liikmesriigid teevad täiendavate ümberasustamiste ettevalmistamisel jätkuvalt edusamme, sealhulgas missioone Türgisse eesmärgiga intervjueerida ümberasustamiskandidaate. Türgi ametiasutused on alustanud kandidaatide nimekirjade esitamiseks vajaliku tööga. Aasta algusest alates on nad esitanud ÜRO pagulaste ülemvolinikule uued kandidaatide nimekirjad enam kui 20 000 isikuga. Ümberasustamise tempo hoidmiseks on vaja ka edaspidi selliseid nimekirju saada. Samal ajal on ELi liikmesriigid edastanud ÜRO pagulaste ülemvolinikule oma ümberasustamiskvoodid käesolevaks aastaks, lubades 2017. aastal kokku peaaegu 25 000 isikut ümber asustada. Operatiivtegevus ELi-Türgi avalduse raames ümberasustamise toetamiseks on ELi delegatsioon Ankaras jätkanud iganädalasi kohtumisi Türgi ametiasutustega, liikmesriikidega, ÜRO pagulaste ülemvolinikuga ja Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooniga, et võrrelda statistilisi andmeid ja arutada tegevuse edenemise üle. ELi delegatsioon töötas välja ümberasustamise küsimustiku ning saatis selle edasi liikmesriikidele ja ÜRO pagulaste ülemvolinikule. Küsimustikuga soovitakse süürlastest ümberasustamiskandidaatidele anda erinevate vastuvõtvate liikmesriikide kohta põhjalikku teavet. Eeldatakse, et nii saab väljalangejate arvu vähendada. ÜRO pagulaste ülemvolinik ja enamik liikmesriike kiitsid küsimustiku heaks ning ÜRO pagulaste ülemvolinik kavatseb selle peagi süürlastest ümberasustamiskandidaatidega korraldatavate intervjuude jaoks kasutusele võtta. Peamised valupunktid ja järgmised sammud ·Stabiilse ümberasustamistempo säilitamine 4.Uute ebaseadusliku rände mere- või maismaateede tekkimise takistamine Ei ole tõendeid, et jõupingutused Vahemere idaosa rändetee kontrolli alla saamiseks oleks kaasa toonud olulist Türgist algavate rändeteede muutumist. Alates viiendast aruandest on hoolimata Türgi operatsioonidest „Aegean Hope“ ja „Safe Med“ Türgist Itaaliasse saabunud 20 laeva kokku 1 389 rändajaga ning Küprosele [kaks] laeva, mille pardal oli kokku 116 rändajat, kes olid kõik süürlased. Türgi maismaapiiril Bulgaaria ja Kreekaga avastatud ebaseaduslike piiriületuste arv näib olevat viimase kuue kuu jooksul püsinud väike: päevas registreeritakse keskmiselt viis ebaseaduslikku piiriületust Kreekasse ja kaks Bulgaariasse. Praegu on Bulgaaria ja Kreeka piiril 105 Euroopa piiri- ja rannikuvalve ametnikku.

5.Vabatahtlik humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmise kava Komisjon aitab jätkuvalt kaasa osalevate riikide ja Türgi vahel sisseseatava vabatahtliku humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmise kava jaoks standardse töökorra kiirele väljatöötamisele. ELi-Türgi avalduses on sätestatud, et kava käivitatakse siis, kui Türgi ja ELi vahelised ebaseaduslikud piiriületused on lõppemas või on vähemalt oluliselt ja püsivalt vähenenud. Mai lõpus Türgile saadetud standardse töökorra eelnõu uue versiooni põhjal toimusid komisjoni ja Türgi vahel 8. juunil Ankaras konstruktiivsed arutelud, mille käigus tehti eelnõus kokkuleppele jõudmisel märkimisväärseid edusamme. Kiire kokkuleppimine standardses töökorras ja selle käivitamise otsuses võimendaks avalduse rakendamist, andes süürlastele ebaseadusliku ELi rändamise asemel turvalise ja seadusliku alternatiivi. 6.Viisanõude kaotamine Nagu eelmistes aruannetes rõhutatud, on viisanõude kaotamise tegevuskava rakendamise teel senini täitma seitse olulist kohustust: ·ELi standarditega täielikult kooskõlas olevate biomeetriliste reisidokumentide väljaandmine; ·tegevuskavaga ette nähtud korruptsioonivastaste meetmete vastuvõtmine; ·Europoliga operatiivkoostööd käsitleva kokkuleppe sõlmimine; ·terrorismi käsitlevate õigusaktide ja tavade läbivaatamine kooskõlas Euroopa standarditega; ·isikuandmete kaitset käsitlevate õigusaktide vastavusse viimine ELi standarditega; ·tõhus õigusalane koostöö kriminaalasjades kõigi ELi liikmesriikidega; ·ELi-Türgi tagasivõtulepingu kõigi sätete rakendamine. Nagu varem teatatud, kutsub komisjon jätkuvalt Türgit üles täitma võimalikult kiiresti kõik viisanõude kaotamise tegevuskava seni täitamata kohustused. Komisjon ja Türgi on jätkanud lahenduste leidmiseks kaasavat dialoogi, hõlmates õiguslikke ja menetluslikke muudatusi, mis on vajalikud kõigi täitmata kohustuste täitmiseks.

Muudetud määrus (EÜ) nr 539/2001, millega tugevdatakse kõigi viisanõudest vabastatud riikide kodanike viisavaba reisimise peatamise kehtivat korda, jõustus 28. märtsil 2017. 7.Türgi pagulasrahastu Eelmise aruande avaldamise järel on komisjon jätkanud jõupingutusi, et rahuldada pagulaste ja Türgi vastuvõtvate kogukondade kõige pakilisemaid vajadusi. 2016.–2017. aastaks ette nähtud 3 miljardist eurost on 2017. aasta humanitaarabi rakenduskava avaldamisega eraldatud kokku 2,9 miljardit eurot (eelmise aruande seisuga oli eraldatud 2,2 miljardit eurot). Eraldatud 2,9 miljardist eurost on praeguseks alla kirjutatud 47 projekti lepingud kokku 1,572 miljardi euro väärtuses (varem 1,495 miljardit eurot) ning kõigi projektide elluviimisega on algust tehtud. Kokku on välja jagatud 811 miljonit eurot (varem 750 miljonit eurot) nii humanitaar- kui ka muu abi jaoks . 31. märtsil 2017 viimasel juhtkomitee koosolekul leiti, et Türgi pagulasrahastu (edaspidi „rahastu“) koordineeritav rahastamine avaldab kohapeal jätkuvalt tugevat ja otsest mõju. Komisjon teeb tihedat koostööd Türgi ametiasutuste ja teiste partneritega, et veelgi kiirendada lepingute sõlmimist, rakendamist ja väljamakseid. Türgi pagulasrahastu rakendamisel toetatakse laste õigusi ja kõikide pagulaste inimõigusi, sh soolist võrdõiguslikkust. Töö rahastu tulemuste raamistikuga viidi lõpule 2017. aasta märtsis ja nüüd on alustatud rahastu projektide järelevalvega. Humanitaarabi Komisjon on jätkanud rahastu raames humanitaarstrateegia rakendamist . Komisjon on sõlminud juba 593 miljoni euro väärtuses lepinguid 19 partneriga, kellega viiakse ellu 35 projekti, mis hõlmavad põhivajadusi, kaitset, haridust, tervishoidu, toitlustamist ja peavarju. 593 miljonist eurost on seni välja makstud 463 miljonit. Hoogu kogub ka humanitaarabi juhtprogrammi – hädaolukorra sotsiaalse turvavõrgu – rakendamine. Vastav leping sõlmiti Maailma Toiduprogrammiga ja esialgne eelarve on 348 miljonit eurot, millest toetatakse kõige haavatavamaid pagulasi rahaülekannetega nende perekonna deebetkaardile. 2017. aasta mai lõpuks on hädaolukorra sotsiaalsest turvavõrgust toetust saanud enam kui 600 000 Türgis asuvat pagulast. Komisjon leppis käesoleval aruandeperioodil kokku uued ülekande suuruse ja saamise kriteeriumid, mille järgi antakse kvalifitseeruvatele perekondadele nüüd kuus 120 Türgi liiri inimese kohta, lisaks korra kvartalis lisaraha. See võimaldab suuremal arvul abisaajatel kiiremini abi saada. Nende juunis 2017 jõustuvate muudatuste najal kavatseb komisjon täita praegu seatud eesmärgi viia abi 1,3 miljoni pagulaseni. Mais 2017 tehti tingimuslike haridusliku otstarbega rahaülekannete raames pagulaste perekondadele esimesed maksed. Programmiga arendatakse edasi hädaolukorra sotsiaalse turvavõrguga pakutavat, täiendades seda haavatavatele perekondadele sularaha ülekandmisega, et rohkem lapspagulasi kooli läheks ja koolis käiks. Tingimuslikud haridusliku otstarbega rahaülekandeid rakendatakse ÜRO Lastefondiga sõlmitud 34 miljoni eurose lepingu kaudu ja see leping on ühtlasi komisjoni kõigi aegade suurim hädaolukorras hariduse võimaldamise programm. Komisjon eeldab, et programmi esimesel aastal saavad tingimuslikest haridusliku otstarbega rahaülekannetest otsest abi ligikaudu 230 000 last. Komisjon on jätkanud kaitse ja tervishoiu valdkonnas partneritega lepingute sõlmimist. Kaitsega seotud lepingud hõlmavad kõige haavatavamate (sh puudega) pagulaste toetamist, samuti pagulaste suunamist kaitseteenistuste juurde ja nende toetamist Türgis integreerumisel. Tervisevaldkonna lepingutega soovitakse parandada konfliktist mõjutatud pagulaste juurdepääsu eriteenustele ja pakkuda elupäästvat terviseabi, füüsilist taastusravi, vaimset tervishoidu, samuti tuge ja kaitset haavatavate pagulastele, sh soolise vägivalla ohvritele. Kõige uuem leping sõlmiti 3. mail 2017 Maailma Terviseorganisatsiooniga ja selle lepinguga toetatakse Süüria tervishoiutöötajate koolitamist, et neid Türgi tervishoiusüsteemi integreerida.

3. mail 2017 avaldas komisjon Türgi humanitaarabi 2017. aasta rakenduskava. Selles sätestatakse 714 miljoni euro väärtuses humanitaarabi rakendamise prioriteedid. Komisjon jätkab kõnealuse humanitaarabi rakendamise kava raames mitmete kõige haavatavamate pagulasrühmade toetamist ja suunab neid kasutama valitsuse pakutavaid teenuseid, kasutades selleks peamiselt hädaolukorra sotsiaalsest turvavõrku, mille kaudu tagada eelkõige põhivajaduste täitmine, tervishoid, haridus ja kaitse. Endiselt keskendutakse Türgis olevatest pagulastest kõige suurema osa moodustavatele ja ühtlasi kõige haavatavamatele pagulastele – neile, kes elavad väljaspool laagrit. Muu abi Rahastu muu abi jaoks ette nähtud vahenditest on nüüdseks eraldatud 1,577 miljardit eurot. Lepingute sõlmimisel on ületatud 979 miljoni euro piir ja rakenduspartneritele on tehtud 348 miljoni euro väärtuses väljamakseid. Veel üks leping kirjutati alla Süüria kriisile reageerimiseks loodud ELi piirkondliku usaldusfondi raames 31. märtsil 2017 ja selle eelarve oli 33 miljonit eurot. Taani Punase Risti ja Türgi Punase Poolkuu elluviidava projektiga luuakse mitmes linnas kokku kümme rahvamaja, kus leiab tegevust 200 000 süürlasest lapspagulast. Lisaks on kavas esitada ELi piirkondliku usaldusfondi tegevjuhtkonnale 13. juunil 2017 vastu võtmiseks veel kolm tegevusettepanekut (st ELi piirkondlikust usaldusfondist rahastamise ettepanekut) enam kui 120 miljoni euro väärtuses. Nende ettepanekute eesmärk on parandada Süüria pagulaste juurdepääsu tervishoiuteenustele ning Süüria pagulaste ja vastuvõtvate kogukondade vastupidavust, samuti mittesüürlasest pagulaste eluks vajalikke oskusi. Oluline kohapealne mõju on olnud juulis 2016 vastu võetud 1,4 miljardi euro suurusest erimeetmest rahastatud tegevusel. 23. mail 2017 avati Kilises esimene rändajate tervishoiukliinik, et leevendada kohalikule tervishoiusüsteemile avalduvat lisasurvet, Ankaras on kavas järgmine kliinik, mis peaks avatama juba juunis, ning kokku on kavas rändajate jaoks avada 220 tervishoiukliinikut. Hariduse andmiseks on 23 provintsis värvatud kokku ligikaudu 5 500 türgi keele õpetajat, et aidata pagulastel keelt õppida ja integreeruda. Peaaegu 44 000 õpilast vajab järeleaitamistunde, üle 33 000 õpilase viiakse üle õppetööle koolis ning lisaks toetab õpilasi peaaegu 500 mentorit ja abiõpetajat. Rahastust toetatakse ka Türgi valitsuse tööd hariduse kvaliteedi parandamiseks: ligikaudu 20 000 süürlasest vabatahtlikku õpetajat on koolitatud paremate õppemeetodite kasutamises ning 18 000 on läbinud kirjaliku eksami ja saanud ametliku tunnistuse. Süüria laste erivajadusi arvestades saavad üle 7 500 tüdruku ja poisi psühhosotsiaalset tuge ning noortejuhtide vahetu tugi on jõudnud peaaegu 5 000 nooruki ja nooreni 20 provintsis. Rahastu abil on koolipinki jõudnud enam kui 310 000 Süüria last, toetatud on 280 ülikoolitudengit, antud inglise keele õpet 120 ülikooliealisele õppurile ning nõustatud üle 70 õpilase täiendus- ja kõrghariduse võimaluste küsimuses. Nagu viimasel juhtkomitee koosolekul arutatud, muudetakse kõnealust 2016. aasta juuli erimeedet ja selle kogueelarvet suurendatakse 10 miljoni euroni. Seda tehakse tihedas koostöös Türgi ametiasutustega ja tuginedes 2016. aasta juunis korraldatud vajaduste hindamisele, millest tuli välja rahastu kiire, tulemusliku ja tõhusa rakendamise vajadus. Kuna tagasipöördujate arv on oodatust väiksem, muudetakse ka tagasisaatmise erimeedet, et parandada Türgi Rändehalduse Peadirektoraadi suutlikkust rändajaid ja tagasipöördujaid hallata, vastu võtta ja majutada, eriti inimressursside ja taristu vajadusi arvestades. Seni on projektist kaetud süürlaste ja mittesüürlaste tagasisaatmisega seotud kulud, samuti Rändehalduse Peadirektoraadi ostetud logistikaseadmete ja 750 isikut mahutava väljasaatmiskeskuse ehitamise kulud. Komisjonil on tihedas koostöös Türgi ametiasutustega töös veel sotsiaal-majandusliku toe ja omavalitsustaristu valdkonna sekkumisi, mille allakirjutamine peaks toimuma enne suvepuhkuseid ja rakendamine on kavas usaldada rahvusvahelistele finantsasutustele. Peamised valupunktid ja järgmised sammud ·Erimeetmete raames seni elluviimata tegevuse jaoks kiire lepingute sõlmimine ja nende tulemusliku rakendamise tagamine kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega. ·2017. aasta humanitaarabi rakenduskava raames lepingute kiire sõlmimine. ·Hariduse, tervishoiu, omavalitsustaristu ja sotsiaal-majandusliku toe ning tagasisaatmise valdkonna kohandatud erimeetmete vastuvõtmine veel enne suvepuhkuseid. 8.Tolliliidu edasiarendamine Alates eelmisest aruandest on nõukogu jätkanud aktiivset tööd komisjoni ettepanekuga avada Türgiga läbirääkimised ajakohastatud kahepoolse kaubandussuhete raamistiku üle . Komisjon kutsub nõukogu üles seda tööd võimalikult kiiresti lõpule viima, mis võimaldaks alustada läbirääkimisi, et sõlmida oluline leping, mis kõikide liikmeriikide poolt kohaldatuna päästaks valla ELi ja Türgi kaubandus- ja majandussuhete kasutamata potentsiaali.

9.Ühinemisprotsess Ühinemisläbirääkimiste raames on siiani avatud 16 peatükki ning üks neist on ajutiselt suletud. Nagu varem teatatud, esitati juba eelmisel kevadel – ilma et see mõjutaks liikmesriikide seisukohti kooskõlas kehtivate õigusnormidega – nõukogule energeetikat (15. peatükk), haridust ja kultuuri (26. peatükk) ning välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitikat (31. peatükk) käsitlevad ettevalmistavad dokumendid. Kohtusüsteemi ja põhiõiguste ning õiguse, vabaduse ja turvalisuse põhivaldkondades (23. ja 24. peatükk) on jätkumas tehniline töö. EL eeldab, et Türgi järgib demokraatia, õigusriigi ja põhivabaduste, sealhulgas sõnavabaduse kõrgeimaid standardeid. 10.Humanitaartingimused Süürias Humanitaarolukord on Süürias endiselt äärmiselt murettekitav, mida ilmestab, et sisepõgenikke, kellest paljud on pidanud korduvalt põgenema, on 6,3 miljonit ning kiireloomulist abi vajab 13,5 miljonit inimest. Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 2017. aasta üleskutsega Süürias olukorra parandamiseks võeti eesmärk koguda ligikaudu kolm miljardit eurot, millest nüüdseks on koos 20 %. Brüsseli konverentsil kogus rahvusvaheline kogukond nii Süürias kui ka vastuvõtvates naabermaades süürlaste olukorra parandamiseks ainuüksi 2017. aastaks enneolematud 5,6 miljardit eurot humanitaar- ja muud abi ning 2018.–2020. aastaks veel 3,5 miljardit eurot. Abi osutamisel on endiselt kõige suurem probleem juurdepääs, mida takistab pidev võitlustegevus ja raskendavad Süürias konflikti erinevate osaliste kehtestatud muud piirangud. Nende probleemidega tuleb ikka ja jälle silmitsi seista, et toimetada humanitaarabi hinnanguliselt 3,9 miljoni inimeseni, kes elavad raskesti ligipääsetavates kohtades, ja ligikaudu 625 000 inimeseni, kes elavad ümberpiiratud aladel. Kohalikud ametiasutused kiidavad Süüria kirdeosas kurdide kontrollitavatel aladel abi andmist heaks alles suure viivitusega ning kuuldavasti on Türgist tulevatel piirülestel partneritel probleeme Süüria loodeosas humanitaarabi andmiseks juurdepääsu saamisel. Valitusvälised relvastatud opositsioonirühmitused ja ÜRO Julgeolekunõukogu määratletud terrorirühmitused esitavad valitsusvälistele organisatsioonidele järjest suuremaid nõudmisi, mille tõttu paljud olid sunnitud tegevust kokku tõmbama või üldse lõpetama. 2017. aasta aprillis ja mais pääsesid Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konvoid ümberpiiratud aladel vaid 10 % hädasolevate inimesteni. Seda olulisemaks on muutunud piiriülene abi. Suurem osa piiriülestest abisaadetistest väljub Türgist ja Jordaaniast ning mõlemad jätkavad konstruktiivselt erinevate ühendusteede loomist. EL toetab Türgist Süüria põhjaossa suunduvaid elupäästvaid piiriüleseid operatsioone, pakkudes humanitaarabi partnerorganisatsioonide kaudu toitu, vett, peavarju, tervise- ja kaitseabi neile, kes seda kõige rohkem vajavad. Eskaleeruva vägivalla ja üha kasvavate humanitaarvajaduste tõttu kutsub EL järjekindlalt kõiki osalisi üles täitma rahvusvahelise humanitaarõiguse raames võetud kohustusi ning tagama esmajoones tsiviilisikute kaitse olenemata sellest, kust operatsioon algab, sh Türgist ja Jordaaniast. See kehtib ka tsiviilisikute kaitse tagamiseks vaenutegevuse eest kaitstud tsoonide loomiseks Türgi, Iraani ja Venemaa poolt 30. detsembril 2016 relvarahutagajatena Süürias kokku lepitud pingete leevendamise tsoonide kasutamisel. EL tervitab kõiki selliseid algatusi, kuid tuletab meelde, et igal juhul tuleb järgida rahvusvahelist humanitaarõigust. 11.Kokkuvõte