[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel, 16.12.2008

KOM(2008) 874 lõplik

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

LISSABONI MAJANDUSKASVU JA TÖÖ HÕIVE STRATEEGIA VÄLISE MÕÕTME KOHTA: aruanne turule ligipääsu kohta ja raamistiku loomine tõhusama rahvusvahelise regulatiivse koostöö jaoks

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

LISSABONI MAJANDUSKASVU JA TÖÖHÕIVE STRATEEGIA VÄLISE MÕÕTME KOHTA: aruanne turule ligipääsu kohta ja raamistiku loomine tõhusama rahvusvahelise regulatiivse koostöö jaoks

SISSEJUHATUS

Turgude avatus on oluline. See loob võimalusi majanduskasvuks, tööhõiveks ja investeerimiseks. Avatud turud on olulised nii ELi ettevõtete kui ka kogu maailma arenenud ja arenevate majanduste ettevõtete jaoks. ELi jaoks on avatud turud erilise tähtsusega, sest EL on maailma suurim kaubandusblokk. Praegune rahandus- ja majanduskriis võib endaga kaasa tuua suurenenud protektsionismi. On oluline, et õpitaks minevikult ning astutaks vastu sellistele suundumustele. Oma hiljutisel kokkusaamisel Washingtonis rõhutasid G20 riigipead ja valitsusjuhid selgelt kaubanduse tegevuskava täieliku elluviimise vajadust[1].

Selles kontekstis omandab allesjäänud kaubandustõkete kõrvaldamine – eriti ülemaailmsete kaubandusläbirääkimiste DOHA vooru eduka ja kiire lõpuleviimise, aga ka kahepoolse ja piirkondliku lähenemise kaudu – veelgi suurema tähtsuse ettevõtluse potentsiaali ja kasvu vallapäästmiseks, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks, mis moodustavad üle 99% ELi ettevõtetest ja annavad 67% erasektori töökohtadest. Regulatiivne lähenemine ja koostöö, kaasa arvatud finantssektoris, võib olla tõhus tee rahvusvahelise stabiilsuse saavutamiseks ja kaubandusvõimaluste suurendamiseks.

2006. aasta lõpul käivitatud globaalse Euroopa strateegia[2] on Euroopa Liidu Lissaboni majanduskasvu ja tööhõive strateegia välise tugisamba oluline osa, millega visandatakse ambitsioonikas tegevuskava kõige olulisemate turgude avamiseks, eriti Aasias. Pärast 2007. aasta aprilli on selles valdkonnas astutud oluline samm edasi ELi uuendatud turulepääsu strateegia kaudu[3]. Turgude avamiseks tehtavate jõupingutuste olulisust tunnistati möödunud aastal komisjoni Lissaboni strateegia aruandes kevadisele Euroopa Ülemkogule[4] ning Euroopa juhid kiitsid need jõupingutused heaks ja tegid ettepaneku koostada igal aastal aruanne turulepääsu kohta, tuues välja riigid ja sektorid, kus on säilinud märkimisväärsed tõkked.

Määratleti kaks peamist tegevussuunda:

- EL peaks kasutama kõiki tema käsutuses olevaid vahendeid, et tagada oma avatuse säilimine ja parandada oma ettevõtete juurdepääsu kolmandate riikide turgudele;

- EL peaks ajakohastama oma strateegilisi dialooge tähtsaimate kolmandate riikidega, et töötada välja vastastikku kasulikud lahendused, edendada kõrgemaid standardeid ja regulatiivset lähendamist.

Euroopa Komisjoni 26. novembril 2008 vastu võetud Euroopa majanduse taastamise kavas[5] kinnitati neid eesmärke ning soovitati konkreetseid tegevusi turu avatuse säilitamiseks ja suurendamiseks ning tööhõive toetuseks[6] praegusel majanduslikult raskel ajal. Selles kavas keskendutakse peamiselt paremale turulepääsule ning regulatiivsele lähendamisele ja koostööle. Praeguses majandusolukorras on pingutused rahandussektori õigusnormide lähendamise suunas äärmiselt olulised.

Käesolevas teatises esitatakse esimene aruanne turulepääsu ja selle kohta, kuidas liit võiks kõige paremini saavutada oma eesmärgi, mis seisneb sisemises ja välismaale suunatud avatuses, ning eriti, kuidas liit saaks tagada õiglase ja avatud juurdepääsu, sealhulgas regulatiivse koostöö kaudu, neile kolmandate riikide turgudele, mis on ELi ettevõtete jaoks kõige olulisemad.

See on samm edasi Lissaboni majanduskasvu ja tööhõive strateegia tugevama välismõõtme loomise suunas pärast 2010. aastat. Selles kasutatakse ära teiste Lissaboni strateegia poliitikavaldkondade panust ning käsitletakse seoseid liidusiseste ja -väliste meetmete vahel. Nende seoste olulisust tõsteti esile ühisturu ülevaates[7] ja uues sotsiaalmeetmete kavas[8].

Mittetariifsed kaubandustõkked

Kaubandustõkete muut likkus

Kuigi mõnes sektoris takistavad kauplemist ikka veel kõrged piiritariifid ning nendega tuleb mitmepoolselt ja kahepoolselt tegeleda, omavad mittetariifsed tõkked meie kaubanduspartnerite turgudel üha suuremat tähtsust. Edukas tariifide vähendamine võib osutuda mõttetuks, kui mittetariifsed tõkked takistavad Euroopa ettevõtete juurdepääsu turule või suurendavad märkimisväärselt nende ekspordikulusid[9]. 2008. aasta konkurentsivõime aruanne[10] näitas, et ELi ettevõtted tajuvad, et mittetariifsed tõkked ja teabe puudumine (s.t teabe puudumine eksporditurgude kohta) on muutumas tähtsamaks kui traditsioonilised poliitikal põhinevad kaubanduspiirangud, mis seisnevad imporditariifides ja tollimaksus[11].

Kõige sagedasemad mittetariifsed tõkked on koormavad tolliprotseduurid ning diskrimineerivad maksueeskirjad ja -tavad, tehnilised normid, standardid ja vastavushindamismenetlused, sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed, piirangud toormaterjalile ligipääsemisele, intellektuaalse omandi õiguste vähene kaitstus ja/või rakendamine, tõkked teenustega kauplemisel ja otseste välisinvesteeringute tegemisel, piiravad ja/või läbipaistmatud riigihanke-eeskirjad ning kaubanduse kaitsevahendite väärkasutamine või ebaõiglased subsiidiumid.

Nende tõketega toime tulemine on aga raske, tehniliselt keerukas ja aeganõudev. Tõketele ei saa alati reageerida otsekoheselt. Palju sõltub sellest, kust tõkked alguse saavad ning kas need on koormavad, kuid täidavad samas seaduslikke eesmärke, või saab neid pidada õigustamata meetmeteks. Üldiselt on olemas kahte liiki tõkkeid. Mõned tõkked tulenevad lihtsalt erinevustest, nt regulatiivses lähenemises ja erisugustest sotsiaalsetest, tööõiguslikest, keskkonna-, rahvatervise- ja tarbijakaitse-eesmärkidest. Teisi kasutatakse süstemaatilisemalt, eesmärgiga soodustada või kaitsta kodumaist tootmist, nt eristandardid, katsenõuded või liigse hulga dokumentide nõudmine. Viimaste puhul on vaja ELi tugevat, sihipärast vastust, mille puhul kasutatakse jõulisemaid vahendeid. Esimestega on võimalik toime tulla süsteemsema, pikemaajalise koostöö ja dialoogi abil. Eriti oluline on see regulatiivsete erinevuste valdkonnas.

Näited tõkete kohta, millega Euroopa eksportijatel tuleb kokku puutuda

Üha suurenev hulk edukaid tõkete kõrvaldamisi näitab, et komisjoni turulepääsu strateegias kavandatud strateegiline lähenemine on osutunud tõhusaks. Samas näitavad ELi peamistel sihtturgudel säilinud märkimisväärsed tõkked, et turulepääsu edasiseks parandamiseks on veel võimalusi ja et tegevust on vaja paremini suunata.

Mittetariifsed tõkked kaupade valdkonnas

Kaubavahetuse valdkonnas võivad turulepääsu takistada erinevad eeskirjad , sest need võivad tekitada tootjatele lisakulusid, nt kui tooteid tuleb enne müüki katsetada sõltumatutes laboratooriumites ja hankida neile sihtturu jaoks tunnistus või tuleb üksikasjalike tehniliste normide järgimiseks välja töötada toodete eriversioonid. See tähendab, et kolmandates riikides tegutsevate ettevõtete jaoks on esmase tähtsusega regulatiivse korralduse läbipaistvus ja prognoositavus . ELi tegevuses regulatiivse lähendamise ja koostöö toetamiseks selles valdkonnas keskendutakse eespool nimetatud teise takistuskategooriaga tegelemisele.

Järgmised näited, mis on võetud ELi jaoks majanduslikult olulistest sektoritest, illustreerivad võimalikke valdkondi, kus võib tekkida vajadus tegeleda oluliste kaubandustõketega[12].

Autotööstuses (sealhulgas sellised autoosad nagu rehvid) on peamised tõkked seotud standarditega, näiteks on see nii Brasiilias, Hiinas, Indias, Taiwanil, Koreas ja Indoneesias. Keemiatööstus puutub peamiste takistustega kokku eksportimisel Aasiasse, eriti Hiinasse (näiteks seoses mõningate kemikaalide registreerimise ja koormavate impordimenetlustega). Lisaks sellele on kemikaalidega kauplemisel segavateks teguriteks tollivormistus ja läbipaistmatu õigusloome.

Farmaatsiatoodete puhul on sellistel võimalikel olulistel turgudel, nagu Hiina, Korea, Taiwan, Jaapan, Venemaa ja mõned ASEANi riigid tõsiseks takistuseks turule pääsemisel registreerimisprotseduuridega seotud meetmed (sealhulgas normid, kinnitamine, litsentside andmise kord, rahalised tagatised ja katsetamine), hüvitised ja imporditud meditsiinitoodete hindade kehtestamine ning puudulik andmekaitse. Meditsiiniseadmete puhul on tõketeta kaubanduse takistuseks peamiselt asjaolu, et ei järgita ülemaailmse ühtlustamistoimkonna ( Global Harmonisation Task Force , GHTF) kehtestatud juhiseid ja tavasid või et selliste riikide, nagu Brasiilia, India, Jaapan, Hiina, Taiwan ja Korea regulatiivsed tavad on väga erinevad. Meditsiiniseadmete puhul on teiseks tõsiseks probleemiks viivitamine toodete registreerimisega.

Horisontaalselt tekitab mitmele olulisele sektorile (eriti elektri-, elektroonika- ja IKT, auto-, masina- ja mänguasjatööstusele) muret Hiina kohustusliku sertifitseerimise süsteem, mis on ELi eksportijatele tõsiseks, ebaproportsionaalseks koormaks. Lisaks sellele tekitab paljude IT-toodete jaoks probleeme Hiina uus seaduseelnõu julgeolekustandardite kohta. Muude kolmandate riikide turgude puhul puutuvad Euroopa elektri- ja elektroonikaseadmete eksportijad kokku oluliste tõketega Koreas ja USAs, kus tootestandardid ei vasta alati rahvusvahelistele standarditele. Lisaks sellele lõhestavad USAs turgu veel ka üksteisest erinevad tehnilised normid ja standardid riigi, piirkonna ja osariigi tasandil.

Põllumajandusliku toidutööstuse toodete eksportimisel on suurimaks takistuseks sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed, mis mõnes sektoris kujutavad endast märkimisväärseid tõkkeid mitmel olulisel eksporditurul. Mitmed kolmandad riigid, sealhulgas peamised Aasia, Ida-Euroopa ja Vahemere ning ka Lähis-Ida ja Ameerika turud, kehtestavad rahvusvahelistest standarditest rangemaid standardeid vajalikke teaduslikke tõendeid esitamata. Sellised tõkkeid on veelgi raskem ületada siis, kui riik ei kuulu WTOsse ega ole seotud diskrimineerivaid ja teaduslikult põhjendamata meetmeid ja tavasid keelustavate mitmepoolsete eeskirjadega. Teine probleem tuleneb eraviisiliste standardite kehtestamisest, millest on saamas sanitaar- ja fütosanitaarmeetme valdkonnas üha olulisem kaubandustõke.

Seoses õiglase juurdepääsuga toormaterjalidele , millest Euroopa tööstus suuresti sõltub, takistab ELi tööstuse konkurentsivõimet üha suurenev hulk ekspordipiiranguid, näiteks tollimaksud ja kvoodid (üle 400 tootesarja, mis koosnevad mitmesugustest toormaterjalidest, mis on seotud selliste riikidega nagu Hiina, Venemaa, Ukraina, Argentina, Lõuna-Aafrika ja India)[13].

Valdkondadevahelisel tasandil tekitavad ELi eksportijatele märkimisväärseid probleeme koormavad tollimenetlused ning ülemäärased dokumendi- ja registreerimisnõuded paljudel olulistel eksporditurgudel. Üheks selliseks võimalikuks takistuseks on näiteks USA kavandatav seadus, milles nõutakse riikliku julgeoleku põhjustel kõikide konteinerite 100 % läbivaatamist.

Teenuste ja asutamisega seotud tõkked

Teenustekaubandusel ja otsestel välisinvesteeringutel on maailma majanduses oluline roll. Maailma suurima kommertsteenuste eksportijana ja olulise väljapoole suunatud otseste investeeringute allikana on EL loomulikult huvitatud sellest, et parandada ligipääsu välisturgudele ning päästa täielikult valla ELi teenustekaubanduse ja ettevõtete asutamisega seotud sisemised jõud. Sageli on ka meie partnerid sellest otseselt huvitatud. Need, kes püüavad otseseid välisinvesteeringuid ligi meelitada ja infrastruktuuri arendada, võidavad palju otseste välisinvesteeringute ja teenustekaubanduse liberaliseerimisest, eriti telekommunikatsiooni, transpordi, energia (st juurepääs ressurssidele) ja finantsteenuste sektoris.

Erinevad turule sisenemist pärssivad tõkked takistavad ikka veel teenustekaubandust ja pidurdavad majanduskasvu. Teenustekaubanduse tõkkeid esineb paljudes sektorites, pangandusest kiirkulleriteenuseni. Nende avastamine, analüüsimine ja kõrvaldamine on sageli keerulisem kui tariifsete tõketega toimetulek, sest nendega on seotud suur hulk eeskirju ja kontrolle. EL töötab selle nimel, et teenustekaubanduse üldlepingu (GATS) mitmepoolses raamistikus ja kahepoolsete vabakaubanduslepingute kaudu täiustada vaba teenustekaubandust ning otseseid välisinvesteeringuid.

Peamised tõkked teenuste ja ettevõtete asutamise valdkonnas on seotud turuletuleku tõketega, näiteks kodakondsusnõuded, elukohanõuded, piirangud välisomandile või -osalusele, piirangud juriidilise isiku tüübile või asutamise sidumine majandusvajaduse testiga. Piirangud investeeringutele ja välisomandusele esinevad enamikel ELile huvi pakkuvatel turgudel, näiteks Brasiilias, Venemaal, Hiinas, Jaapanis, Indias, enamikus ASEANi riikides ja ka USAs, kus välismaiste ettevõtete omandatud vara allub „riikliku julgeolekujärelevalve protsessile” (CFIUS). Finantsteenuste, sealhulgas kindlustuse suhtes on kehtestatud mitmeid piiranguid sellistel turgudel nagu USA, Kanada, Brasiilia, India, Venemaa, Hiina, Jaapan ja Lõuna-Aafrika. Lisaks sellele esineb olulisi teenustekaubanduse tõkkeid paljudes sektorites ja paljudes Euroopa ettevõtetele huvi pakkuvates partnerriikides, nagu õigusteenuste suhtes näiteks Indias, Hiinas ja Singapuris, leviteenuste suhtes Indias, Hiinas ja ASEANi riikides, posti- ja kulleriteenuste suhtes Indias, Brasiilias, Hiinas ja Egiptuses, transporditeenuste suhtes Brasiilias ja Indias ning ka Kanadas, Lõuna-Aafrikas ja Singapuris, tõkkeid telekommunikatsiooniteenuste suhtes on Hiinas, Koreas, Jaapanis, Indias, Mehhikos ja vähemal määral Brasiilias.

Piirangud riigihangete suhtes

Hinnanguliselt moodustab riigihangete väärtus keskmiselt 15% OECD riikide SKPst ja arengumaades isegi rohkem. Hoolimata riigihangete kõrgest väärtusest on vaja teha veel tööd avatud ja mittediskrimineeriva ligipääsu edendamiseks. ELi tarnijad võivad toetuda riigihangete lepingule, milles on sätestatud olulisemate lepingute üldine kord ja avalik väljakuulutamine. Samal ajal kui EL, USA, Jaapan, Kanada, Korea ja veel mõned riigid on riigihangete lepingule alla kirjutanud ja Hiina on avaldanud soovi sellega ühineda, ei ole paljud teised WTO liikmed seda teinud. Komisjon püüab riigihangete lepingu liikmete arvu suurendada ja julgustab aktiivselt WTO uusi liikmeid sellega ühinema, tõstes esile avatud ja konkurentsivõimeliste hanketurgude eeliseid ja muutes liitumisprotseduurid soodsamaks, eriti arengumaade jaoks.

Nimetatud leping ei hõlma siiski kõike ning mitmed hankevaldkonnad ja lepinguosalised ei ole reeglitega seotud, näiteks arvatakse muu hulgas USAs, Jaapanis ja Koreas hanke taotlejate hulgast sageli välja välismaised väikeettevõtted. Samal ajal on ELi hanketurg välismaisele konkurentsile suhteliselt avatud, mis loob selged eelised seoses hinna ja kvaliteedi suhtega ning annab suurema valiku võistlevaid pakkumisi, kuid vähendab ELi mõjuvõimu välismaiste hanketurgude avamisel.

Intellektuaalse omandi ebapiisava kaitse ja rakendamisega seotud tõkked

Euroopa tööstus tunneb jätkuvalt sügavat muret oma intellektuaalse omandi õiguste rikkumise ulatuse pärast maailma teatavates piirkondades seoses piisava õiguskaitse või järelevalve puudumisega. Olulised tõkked, mis on seotud intellektuaalse omandi ebapiisava kaitse ja järelevalvega, sealhulgas geograafiliste tähiste ebapiisav kaitse, püsivad mitmel kolmanda riigi turul. Intellektuaalse omandiga seotud probleemide kohta on laekunud teateid eelkõige Hiinast, Venemaalt, Brasiiliast ja mitmest ASEANi riigist. Mõnes valdkonnas, nagu näiteks tööstusdisain, lihtsustaks tihedam koostöö teadus- ja arendustegevuse vallas intellektuaalse omandi kaitse tugevdamist.

2007. aastal tehtud OECD uuring[14] viitab sellele, et rahvusvaheline võltsitud ja piraattoodete kaubandus moodustab aastas 200 miljardit USA dollarit. See summa on suurem kui ligikaudu 150 riigi SKT. See arv ei hõlma aga võltsitud ja piraattooteid, mis on toodetud ja mida tarbitakse kodumaal, ning samuti ei kuulu sinna alla mittemateriaalne digitaalne piraattoodang, mida levitatakse interneti teel. Uuring näitab ka, et kui need tooted juurde lisada, oleks võltsitud ja piraattoodete kaubanduse koguhulk maailmas mitu miljardit dollarit suurem.

Lisaks sellele näitab 2007. aasta statistika ELi piiril konfiskeeritud võltsitud ja piraattoodete kohta[15], et tollis konfiskeerimine ei ole kunagi varem olnud nii laiaulatuslik: 43 000 registreeritud juhtumit võrreldes 2006. aasta 37 000 juhtumiga – kasv on peaaegu 17 %. Kokku konfiskeeriti tollipunktides ELi piiril 79 miljonit eset[16]. Võrreldes 2006. aastaga täheldati märkimisväärset kasvu eriti tervisele ja turvalisusele ohtlike võltstoodete hulgas: kosmeetika ja hügieen (+264%), mänguasjad (+98%), toiduained (+62%) ja ravimid (+51%). Lisaks tervisele ja turvalisusele ohustab see olukord ka ELi konkurentsivõimet.

ELi reaktsioon olemasolevatele tõketele

Globaalse Euroopa strateegias rõhutati vajadust avatud turgude ja uute kaubandusvõimaluste järele nii kodus kui ka välismaal. Euroopa ettevõtetel peab olema võimalus välisturgudel võrdsetel alustel konkureerida. Turulepääsu strateegias nähakse ette strateegilisem ja tulemusele orienteeritum lähenemine kaubandustõketele, kasutades kõiki olemasolevaid vahendeid kooskõlastatud viisil, kaasa arvatud koostöö meie kaubanduspartneritega.

Kõikide ressursside ja vahendite kooskõlastatud kasutamine ning suurema tähelepanu pööramine prioriteetsetele küsimustele on vajalik, et veelgi edendada takistusteta kaubandust ning anda tugev vastulöök seal, kus meie õigust turule pääseda õigustamatult piiratakse. On selge, et kaubandustõketega toimetulemiseks ei saa me toetuda ainult ühele viisile või mehhanismile. Saame kasutada mitmesuguseid ametlikke ja mitteametlikke vahendeid, läbirääkimistest ja dialoogist kaubandusdiplomaatia meetmeteni, ajutistest sekkumistest pikaajalisemate investeeringuteni. Kogemus on näidanud, et edu saavutamiseks tuleb kõiki neid erinevaid vahendeid omavahel kombineerida.

Läbirääkimised kaubanduslepingute üle

Kaubanduslepinguid käsitlevad läbirääkimised on peamine vahend ELi eksportijatele turulepääsu võimaluste loomisel. Kui mitmepoolsed läbirääkimised WTO raames annavad ainulaadse võimaluse kaasata peaaegu kõik meie kaubanduspartnerid, siis kahepoolsed läbirääkimised võimaldavad sageli sõlmida ulatuslikumaid ja üksikasjalikumaid lepinguid. Lisaks sellele võib tõsiasi, et läbirääkimised on käimas, olla mõjutusvahend edukaks tegelemiseks pikaajaliste kaubandust häirivate asjaoludega. Vastastikuse huvi tõttu on ka WTO liitumisläbirääkimised osutunud kaubandustõketega tegelemisel kasulikuks vahendiks.

Ülamaailmsete kaubandusläbirääkimiste Doha vooru kiire lõpuleviimine tugevdaks ülemaailmset kaubandussüsteemi ja eeskirju, mille eesmärk on tagada, et turud oleksid avatud ja õiglased ning luua uusi võimalusi turulepääsuks. Mitmepoolne lähenemine on oluline, et luua eeskirjadel põhinev rahvusvaheline süsteem. Doha läbirääkimistevooru eesmärk on vähendada mitte ainult tariife WTO liikmete vahel, vaid ka mittetariifseid tõkkeid, tehes seda näiteks kaubanduse lihtsustamise kokkuleppe kaudu.

Kahepoolsel ja piirkondlikul tasandil loob ELi eesmärk sõlmida laiaulatuslikud vabakaubanduslepingud, eriti oluliste kaubanduspartneritega Aasias, suurepärase raamistiku ja tõhusa vahendi ELi ettevõtete turulepääsu võimaluste parandamiseks. Lisaks tariifide kaotamisele annavad need lepingud uusi võimalusi, et tõhusalt toime tulla õigustamatute mittetariifsete kaubandustakistustega. Uuenduslik element seisneb eelkõige teatavate sektorite mittetariifsete kaubandustõketega otse tegelemist käsitlevas põhjalikus korras; tehniliste kaubandustõkete ning sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete laienenud koostöö- ja konsultatsioonimehhanismis; teenuste ja investeeringute, riigihangete ja konkurentsi (sealhulgas subsiidiumid) valdkonnas turulepääsu peatüki lisamises; intellektuaalse omandi õiguste kaitse ja järelevalve tugevdamises (kaasa arvatud geograafilised tähised) ning tolli ja kaubanduse soodustamise peatüki lisamises. Lisaks sellele täiendab mittetariifsete kaubandustõkete vahendusmehhanism horisontaalsel tasandil sätteid vaidluste lahendamise ning töö- ja keskkonnaalaste normidega seotud kohustuste võtmise kohta säästliku arengu tagamiseks. Tuleb ette näha tugev järelevalve vabakaubanduslepingute tõhusa rakendamise üle, et oleks tagatud ELi partnerite võetud kohustuste tõhus täitmine.

Kahepoolsed suhted

Turulepääsule seatud tõketega tegeletakse mitmesuguseid meetodeid kasutades ka meie korrapäraste või ajutiste kontaktide kaudu kolmandate riikidega.

Korraliste suhtlemisviiside hulka kuuluvad kahepoolsed dialoogid , mis enamikel juhtudel hõlmavad väga paljusid sektoreid ning kujutavad endast tõhusat, institutsionaliseeritud formaati korrapäraseks tegelemiseks kaubandustõkete ja regulatiivsete küsimustega ning nende tulemuste jälgimiseks, andes võimaluse viia küsimus kõrgemale poliitilisele tasandile, näiteks kõrgetasemeline majandus- ja kaubandusdialoogi mehhanism suhetes Hiinaga ja üleatlandiline majandusnõukogu suhetes USAga. Kasutada võib ka poliitilisi tippkohtumisi ELi ja tähtsamate partnerite vahel. Sellised dialoogid sobivad väga hästi regulatiivse lähenemise edendamiseks rahvusvahelise koostöö kaudu ning neid võib veelgi tugevdada.

Kehtestav kaubandusdiplomaatia, mis toimib nii tsentraalselt Brüsseli kaudu kui ka kohalikul tasandil asjaomases kolmandas riigis ning sobib hästi tõkete kõrvaldamise ajutiseks vahendiks või konkreetse sekkumisena pikaajalise strateegia kehtestamiseks. Kooskõlastamine komisjoni ja liikmesriikide vahel ja ettevõtlustegevus turulepääsu partnerluse raames peaksid aitama kasutada komisjoni ja liikmesriikide kahepoolsete kontaktide kõiki võimalusi, sest liikmesriigid ja komisjon esineksid ühehäälselt ja saaksid meie huve välismaal mõjuvalt esindada.

Lisaks on ka ELi kaubavahetusega seonduv abi aidanud ületada või siluda kaubandustakistusi näiteks tolliametnike täiendõppe teel, aidates sellega luua raamistiku tõhusamate tolliprotseduuride jaoks.

Ametlikud vahendid

Teavitamismenetlustest WTO tehniliste kaubandustõkete [17] lepingu ja WTO sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete [18] lepingu raames on saamas üha tähtsam vabakaubandusvõimaluste tagamise vahend. Tehniliste kaubandustõkete ning sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete komisjonid Genfis toimivad mitmepoolse konsultatsiooni- ja läbirääkimiste platvormina kõigi WTO liikmete jaoks, et jälgida tehniliste kaubandustõkete ja sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingu täitmist ja tagada neist kinnipidamine. Kohustus WTOd uutest meetmetest teavitada annab partneritele võimaluse varases staadiumis reageerida ja probleemidele lahendus leida. Uute kaubandustõkete ärahoidmise võimaluste suurendamiseks on oluline tugev ja aktiivne kaasatus ja jälgimine.

Kui selgub, et kaubandustakistusele ei ole võimalik leida kõigile osapooltele vastuvõetavat lahendust, võivad tõhusaks abivahendiks olla ametlikud ja jõustatavad vahendid, näiteks ELi kaubandustõkete määruse menetluse või WTO vaidluste lahendamise menetluste kasutamine. Komisjoni kaubandustõkete määrus annab ELi ettevõtetele mehhanismi kolmandate riikide turgudele pääsemist mõjutavatele kaubandustõketele vastu astumiseks, nõudes komisjonilt kaebuste uurimist ja kahju hüvitamist. WTO vaidluste lahendamise menetlus on kasulik vahend WTO lepinguga vastuolus olevate tõkete kõrvaldamiseks ja WTO nõuetest kinnipidamise kehtestamiseks. Lisaks sellele võib meie uue põlvkonna vabakaubanduslepingutes ette nähtud kahepoolsetest vaidluste lahendamise ja vahendusmehhanismidest saada uus abivahend, mis aitab meil turule juurdepääsu parandada.

Regulatiivne koostöö

ELil on pikaajaline regulatiivse lähendamise ja koostöö kogemus[19] ühisel turul, mis rajati erinevatele riiklikele õigusnormidele. ELi töötajate sotsiaalse kaitstuse kõrge tase, oma turgudel müüdavatele kaupadele kehtestatud kõrged tooteohutusstandardid, tugev tarbijakaitse ja maailma juhtivad keskkonnakaitse-eeskirjad on julgustanud sama kõrgete normide kehtestamist kolmandates riikides. Regulatiivse koostöö põhieesmärk on edendada kõrgeid standardeid ka välismaal.

Mitmepoolne või kahepoolne rahvusvaheline regulatiivne koostöö aitab kõrvaldada eeskirjade erinevustest tingitud mittevajalikud tõkked. Regulatiivse koostööga ei looda mitte ainult kahepoolsete regulatiivsete küsimustega tegelemise mehhanismi, vaid see aitab luua suhted ka reguleerivate asutuste vahele, mis soodustab kavandatavaid regulatiivseid muudatusi (varase hoiatuse andmine) ja samuti häid tavasid käsitleva teabe vahetamist. Mõnel juhul võib sobiv lahendus olla regulatiivne lähendamine. Teistel juhtudel võivad osutuda sobivamateks vastastikuse tunnustamise või võrdsustamise lepingud, mis sõlmitakse mõnikord juba pärast mõningast lähendamist. Igal juhul on oluline kõik tõenäolised regulatiivsed arengud nähtavaks teha, et aidata tööstusel oma tegevust ette planeerida.

Punktis 3.2 nimetatud kahepoolsed dialoogid on regulatiivsete küsimuste ja muude kaubandustõketega korrapärase tegelemise ja hilisema tulemuste jälgimise tõhus, institutsionaliseeritud formaat.

Vastastikuse tunnustamise lepingud annavad eksportivale osapoolele volituse tooteid sertifitseerida importiva osapoole erinevate regulatiivsete nõuete põhjal enne eksporti. Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete valdkonnas on vastav vahend eksportiva riigi meetmete ja importiva riigi meetmete samaväärsuse tunnustamine. Tööstustoodete vastavushindamise ja tunnustamise lepingutega (ACAAd) edendatakse regulatiivset lähendamist, kohustades partnerriiki – kas laienemisprotsessi või Euroopa naabruspoliitika toetuseks – võtma üle Euroopa õigustiku kaubandust käsitlevaid aspekte; vastutasuna on partnerriik täielikult integreeritud vastava kauba Euroopa ühisturgu.

Regulatiivne lähendamine ja koostöö tähtsamate partneritega Ühinevad riigid: Horvaatia ja Türgiga peetavate ühinemisläbirääkimiste eesmärk on ühenduse õigustiku täielik rakendamine mõlemas riigis. Tolliliit Türgiga on lisavahend regulatiivse lähendamise kiirendamiseks. Rea stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingutega luuakse tulevase liikmelisuse ettevalmistamiseks vabakaubanduspiirkond ELi ja Lääne-Balkani riikide vahel. Regulatiivset koostööd tehakse nende lepingute kaudu. Kõik kandidaat- ja võimalikud kandidaatriigid saavad märkimisväärset ühenduse toetust ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) tehnilise abi ja institutsioonide väljaarendamise komponendi ning samuti TAIEXi programmi raames, mis pakuvad abi ühenduse õigustiku (sealhulgas vastavushindamise, riigihangete, intellektuaalse omandi õiguste jt valdkondades) ülevõtmiseks, rakendamiseks ja jõustamiseks. Euroopa naabruspoliitika partnerid: Euroopa naabruspoliitika (ENP) eesmärk on tugevdada majanduslikku integratsiooni ja koostööd naabermaadega. Regulatiivne koostöö ja lähendamine on Euroopa naabruspoliitika keskmeks ja need põhinevad partnerlus- ja koostöölepingutel. Nagu sätestatud Euroopa majanduse taastamise kavas, muudetakse majanduslik integratsioon ja koostöö naabermaadega üha intensiivsemaks, sealhulgas üksikasjalike ja kõikehõlmavate vabakaubanduslepingute kaudu, mis hõlmavad sügavuti kõiki kaubandusvaldkondi ja mille eesmärk on võimalikult kõrge liberaliseerituse tase. Tulevane idapartnerlus pakub paljulubavaid väljavaateid kaupade, kapitali ja teenustekaubanduse paremaks liikumiseks ning partnerriikide majanduste moderniseerimiseks. EL ja tema partnerid võivad tulevikus kaaluda laiemat piirkondlikku kaubanduskontseptsiooni, mis pakub täielikku ligipääsu siseturule pärast kõikide asjaomaste ELi õigustiku elementide ülevõtmist. Esimene sellise lähenemisviisi näide on uus assotsiatsioonileping ja vabakaubandusleping, mille üle peetakse läbirääkimisi Ukrainaga. Koostöö lõunapoolsete naaberriikidega põhineb assotsiatsioonilepingutel. Euromedi riikide puhul on laienenud regulatiivne koostöö kaubandussidemete tugevdamise kõige olulisem komponent, pidades silmas vabakaubanduspiirkonna loomise kava. Lõplik eesmärk on saavutada ühtne majandusruum, mis hõlmab kõiki Euroopa naabruspoliitika riike. USA: Tegemist on ELi kõige tähtsama partneriga. Tugev koostöö ja regulatiivse korralduse lähendamine seal, kus võimalik, on olulise strateegilise ja majandusliku tähtsusega. See süvendaks transatlantilist turgu ja võiks edendada ülemaailmsete standardite ja eeskirjade väljatöötamist. Selleks loodi 2007. aastal Transatlantiline Majandusnõukogu (TEC) kui kõrgetasemeline poliitiline organ, mis annab poliitilise tõuke algatustele, mille eesmärk on tõketeta transatlantilise turu loomine ja mitmete sektoripõhiste regulatiivsete dialoogide toetamine. Nimetatud nõukogu aitab kaasa regulatiivseks lähendamiseks tehtavale koostööle ja Atlandi mõlemal küljel äritegevust takistavate tulevaste tõkete/koormuste lahendamisele. Nõukogu edusammude hulka kuuluvad farmaatsiatööstusele esitatavate haldusnõuete märkimisväärne lihtsustamine ja raamatupidamisstandardite vastavuse tunnustamine. Hiina: „Tööstustoodangu ja WTO/tehniliste kaubandustõkete konsultatsioonimehhanism” edendab regulatiivsete protsesside vastastikust mõistmist ja läbipaistvust. Selle mehhanismi kaudu saavutatud edusammude hulka võib lugeda meditsiiniseadmete sertifitseerimismenetluste lihtsustamise. Regulatiivseid küsimusi võib tõstatada ka ELi-Hiina kõrgetasemelise majandus- ja kaubandusdialoogi raames, mis tegeleb strateegilise iseloomuga küsimustega, et saavutada konkreetseid tulemusi. EL kavatseb säilitada ja edasi arendada olemasolevat kõrgetasemelise dialoogi mehhanismi ning tööstuspoliitika ja sektoripõhiseid regulatiivseid dialooge, et tagada tegelik juurdepääs Hiina turule ja mõlemapoolne tarbijate turvalisus. Venemaa: Ebatõhusate takistavate regulatiivsete tõkete kõrvaldamine soodustaks oluliselt majanduslikke suhteid ning lihtsustaks tunduvalt Euroopa ettevõtete pääsu Vene turule. Seega on olemas mõlemapoolne suur huvi ELi ja Vene regulatiivse korralduse lähendamise tagamise vastu. Regulatiivne koostöö Venemaaga toimub praegu ühtse majandusruumi kontekstis ning alustatud on mitmeid konkreetseid regulatiivseid dialooge paljudes poliitikavaldkondades. Kuigi mõnes valdkonnas on saavutatud tähelepanuväärset edu, võiks paljudes muudes valdkondades koostöö olla sihipärasem ja operatiivsem. ELi ja Venemaa majanduskoostöös peituvad tohutud kasutamata võimalused. Venemaa liitumine WTOga ja Venemaa tulevased kohustused WTO liikmena aitavad veelgi kaasa mitmete küsimuste lahendamisele. Regulatiivne koostöö on ELi peamine eesmärk, mida käsitletakse praegu peetavatel läbirääkimistel uue ELi-Venemaa õigusliku raamistiku kehtestamiseks. Jaapan: Mittetariifsed kaubandustõkked on üks suurimaid probleeme meie majandussuhetes. ELi ja Jaapani vahel on käimas mitu dialoogi, kaasa arvatud regulatiivse reformi dialoog. Arutelude jätkamisest Jaapaniga on palju võita seoses laiaulatuslike sektoraalsete huvidega. Pidades silmas selle majanduslikku tähtsust, tuleks regulatiivset koostööd Jaapaniga kiirendada. Kanada: Uue laiaulatusliku kaubandust ja investeeringuid hõlmava lepingu osana tuleks regulatiivset koostööd arendada ja tugevdada. Koostöös Kanadaga tuleb arvestada ka regulatiivset koostööd USAga, et lõpptulemus oleks kolmepoolne eeskirjade lähendamine. |

Partnerlus turulepääsu tagamiseks

Selleks et parandada nende vahendite täielikku kasutamist ja täiendada meie erisuguseid pingutusi kaubandustõkete kõrvaldamisel, loodi turulepääsu strateegia raames uus tugevam partnerlus komisjoni, liikmesriikide ja äriringkondade vahel kõikide olemasolevate vahendite ja kogemuste koondamiseks, et tuvastada tõkked, neid analüüsida ja neist vabaneda. Seda toetasid jõuliselt Euroopa Parlament[20] ja nõukogu[21]. Turulepääsu nõuandekomisjoni (MAAC) igakuised kohtumised on muutunud peamiseks kohaks, kus kooskõlastada liikmesriikide ja äriringkondade tegevust. Kohtumisel osalevad ka ekspertrühmad, et käsitleda konkreetseid juhtumeid ning sektoraalseid ja piirkondlikke küsimusi[22]. Lisaks sellele on enamikel ELi olulisematel eksporditurgudel loodud kohalikud turulepääsumeeskonnad, mis koondavad komisjoni delegatsioonide, liikmesriikide saatkondade ja ELi äriesinduste kogemusi ja pingutusi. Nende kohalike turulepääsumeeskondade töö on eriti väärtuslik tõkete ennetamisel „varase hoiatuse mehhanismi” kaudu, jälgides võõrustajariigi seadusandlust ja edastades vajalikud teadmised ja kontaktid. Lisaks sellele on kõnealused meeskonnad võimaldanud üksikjuhtumitega asjatundlikumalt tegeleda, kuna ollakse kursis kohalike oludega. Samuti on neil oluline roll komisjoni, liikmesriikide ja äriringkondade tegevuse kooskõlastamisel kohapeal, kus nad aitavad kaasa meie kaubandusalaste probleemide ühehäälsele tõhusale teatavakstegemisele.

Lõpetuseks on komisjon oma mõjujõu suurendamiseks kiirendanud koostööd kolmandate riikidega mõlemapoolset huvi pakkuvate turulepääsu käsitlevate küsimuste valdkonnas – eriti USA ja Jaapaniga, nii teabe jagamise kui ka kooskõlastatud ühiste või paralleelsete tegevuste kaudu.

Edasine tegevus

Kõiki eespool nimetatud vahendeid tuleks kasutada tagamaks, et ELi avatus säiliks ja et sellele vastataks Euroopa ettevõtetele parema juurdepääsu võimaldamisega kolmandate riikide turgudele. Turulepääsu strateegia kontekstis peavad komisjon, liikmesriigid ja äriringkonnad jätkama oma aktiivset tegevust, et tagada, et Euroopa Liit tegutseb kolmandates riikides ühtselt ja väljendab tõhusalt oma huvisid välisriikides.

See muutub veelgi tähtsamaks praeguse majanduskeskkonna taustal, kus on vajalik, et Lissaboni strateegia väline mõõde tuleks veelgi rohkem esile töökohtadele ja majanduskasvule keskendudes.

Lisaks meie jõupingutustele Doha läbirääkimistevooru kiirema lõpuleviimise ja ambitsioonikate vabakaubanduslepingute sõlmimise suunas pööratakse suurt tähelepanu ka järgmisele:

- suure tulevase kasvupotentsiaaliga sektoritega (näiteks autod, ravimid, kemikaalid, elektroonika, masinatööstus ning keskkonnasäästlikud kaubad) seotud turulepääsu tagav tegevus ning samuti teenused, asutamine ja riigihanked . Teenuste jaoks on hiljuti moodustatud töörühmad (alates postikulleri ja leviteenustega), kelle ülesandeks on tegeleda peamiste tõketega turgudel, mis pakuvad märkimisväärseid võimalusi ELi teenusepakkujatele;

- intellektuaalse omandi õiguste kaitse ja jõustamine kolmandates riikides kahepoolsete lepingute eduka sõlmimise teel, milles on üksikasjalikud sätted intellektuaalse omandi õiguste, eriti nende jõustamise kohta, kahepoolsete lepingute ja dialoogi tugevdamise teel ning tehnilise koostöö programmide kaudu eriti Hiina ja ASEANi riikidega. Peagi kirjutatakse alla intellektuaalse omandi õiguste jõustamist käsitlev tollitegevuskava leping Hiinaga. Samuti jätkatakse intellektuaalse omandi õiguste jõustamise küsimuses kahepoolset koostööd USAga. Selleks, et tagada parem turulepääs Euroopa geograafilistele tähistele, uurime geograafiliste tähiste kaitse võimalusi mittepõllumajanduslike toodete puhul vastusena kolmanda riigi taotlusele, näiteks India;

- väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete turulepääs, nagu kirjeldatud Euroopa väikeettevõtete algatuses ( Small Business Act )[23], sealhulgas konkreetne abi võimalikke eksporditurge käsitleva regulatiivse, õigusliku ja kultuurikeskkonna-alase teabe hankimiseks ja sellega seotud kulude leevendamiseks.

EL peab kasutama oma majanduslikku kaalu ning hoogustama oma kaubandus- ja majandussuhteid maailma tähtsaimate majandustega. Peame oma kaubanduslike, regulatiivsete ja laiemate majandussuhete koondamisel edasi liikuma. Kuigi ei ole olemas ühte mudelit suhete jaoks kõikide meie partneritega, peab EL leidma paremaid viise oma poliitika sisemise ja välise mõõtme kooskõlastamiseks ning astuma laiaulatuslikku dialoogi oma peamiste partneritega. Samuti peame selles kontekstis mõtlema, kuidas kõige paremini edendada rahvusvaheliselt kokku lepitud inimväärse töö tagamise kava ja põhiliste töönormide edendamist.

Oma tulevases tegevuses peaksime juhinduma järgmistest põhimõtetest:

(1) Kooskõlastatud lähenemine Kõik jõupingutused Euroopa ettevõtete turulepääsu ja ekspordivõimaluste parandamiseks ning kõik muud regulatiivse koostöö ja lähenemisega seotud küsimused tuleks kooskõlastada ja selgelt siduda välise konkurentsivõime tegevuskavaga. Jõupingutused peaksid olema täpselt suunatud ja õigesti juhitud, et kasutada kõige paremal viisil ära olemasolevaid vahendeid, vastupidiselt oma partneritega teatavas kindlas valdkonnas peetavatele isoleeritud aruteludele. Vaja on tagada protsessi poliitiline järelevalve ELi olulisemate partneritega. Turulepääsu strateegia moodustab sellisele kooskõlastamisele olulise raamistiku.

(2) Prioriteetide paikapanemine Prioriteetide määramine on ülioluline tegur: mis tahes kaubandustõketega tegelemine on ressursimahukas. Peame tagama, et ELi jõupingutustel turgude avamiseks ja regulatiivse koostöö tegemiseks on tõeline, jätkusuutlik, majanduslik mõju ning neid eesmärke on võimalik saavutada mõistliku aja jooksul. Eelistada tuleks partnereid, sektoreid ja poliitikaid, kus on tugev olemasolev või potentsiaalne majanduslik huvi. ELi laiem poliitiline eesmärk, majanduslik integratsioon oma naabritega, tähendab, et ka nende riikidega sõlmitud kokkulepped on prioriteediks.

(3) Huvirühmade ärakuulamine Tugevdatud partnerlus komisjoni, liikmesriikide ja äriringkondade vahel turulepääsu strateegia raames on osutunud väga tõhusaks. See jõud tuleks kanda üle turulepääsu ja regulatiivse koostöö kõikidesse aspektidesse. Vahetu koordineerimine partnerluste raames ja kolmandate riikidega on väga tähtis seoses proaktiivse lähenemisviisiga kaubandustõkete vältimiseks ja kõrvaldamiseks.

(4) Kõikide vahendite täielik ärakasutamine Suhted ELi ja tema peamiste kaubanduspartnerite vahel katavad laias ulatuses erisuguseid vastastikuseid tegevusi. Siiamaani on neid sageli läbi viidud üksteisest sõltumatult, mis muudab tulude tasakaalu hindamise raskemaks. EÜ peaks tulevikus vaatama, millistes valdkondades meie partnerid saavad kasu koostööst ELiga, näiteks teadus- ja arendustegevuse programmid, kuid säilitavad samal ajal märkimisväärsed tõkked ELi ettevõtetele. Peame keskendunult ja järjekindlalt kasutama kõiki meie käsutuses olevaid vahendeid, et parandada Euroopa eksportijate ekspordivõimalusi, ja täiustada ülemaailmset regulatiivset raamistikku.

Kokkuvõte

Käesoleva teatise eesmärk on tagada paremad võimalused ELi ettevõtetele kolmandates riikides ja ühendada sisemised ja välised poliitilised meetmed.

Ühtlasi on tegemist esimese iga-aastase turule ligipääsu aruandega, milles antakse ülevaade olulistest olemasolevatest tõketest. Tõkete edukaks kõrvaldamiseks on vaja Euroopa kaubandushuvisid ühehäälselt ja kindlalt väljendada. ELi meetmete edu sõltub jätkuvalt väga suures osas kõikide sidusrühmade tõsistest pingutustest.

Vastus kaubandustõketele peab olema järjekindel ja sihipärane. ELi käsutuses on mitmesuguseid vahendeid kaubandustõkete ületamiseks ja regulatiivse lähendamise edendamiseks. EL peab oma vahendeid strateegiliselt kasutama ja tagama ühtsema välispoliitilise kava, mis võimaldab saavutada kompromisse ja kõigile osapooltele kasulikke lahendusi. Komisjon tagab regulatiivse koostöö võimaluste täieliku ärakasutamise, et ennetada probleeme kaubanduses ja tagada vastastikku kasulik koostöö seadusandliku protsessi varastes staadiumides.

Lisaks turulepääsule pakub regulatiivne koostöö edaspidi kasu ka sellistes valdkondades nagu tarbijakaitse, keskkonnakaitsestandardite täiustamine, tõendusbaasi täiustamine seaduste koostamisel ja äritegevuse kulude vähendamine. Komisjon teeb ka 2009. aastal nende eesmärkide nimel aktiivset tööd ja kaalub sealhulgas, kuidas regulatiivset koostööd veelgi tugevdada. Need jõupingutused käivad käsikäes Lissaboni majanduskasvu ja tööhõive strateegia edasise arendamisega pärast aastat 2010.

[1] G20 riigipead ja valitsusjuhid leppisid 15. novembril 2008 kokku mitte püstitada järgneva 12 kuu jooksul uusi takistusi investeeringutele või kaupade ja teenustega kauplemisele ning saavutada 2008. aastal kokkulepe juhendite kohta, mis aitaksid WTO Doha arengukava ambitsioonika ja tasakaalustatud tulemusega edukalt lõpule viia.

[2] KOM(2006) 517, 4.10.2006.

[3] KOM(2007) 183, 18.4.2007.

[4] KOM(2007) 803, 11.12.2007.

[5] KOM(2008) 800, 26.11.2008.

[6] Oma uues sotsiaalmeetmete kavas (KOM(2008) 412) on komisjon juba rõhutanud, et pöörab üha suuremat tähelepanu oma sotsiaalpoliitika mõju laiendamisele väljapoole ja oma sisepoliitika sotsiaalsele mõjule kogu maailmas.

[7] KOM(2007) 724, 20.11.2007.

[8] KOM(2008) 412, 2.7.2008.

[9] Hinnanguliselt on Euroopa ettevõtjate mittetariifsete tõkete kogukulud ainuüksi Hiinas 21,4 miljardit eurot. Vt http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2007/february/tradoc _133299.pdf

[10] KOM(2008) 774 ja SEK(2008) 2853.

[11] Kuigi need tulemused kehtivad üldiselt kõikide analüüsis käsitletud laiemate tegevussektorite kohta, on imporditariifid konkreetsetes sektorites ja riikides ikka veel peamised kaubandustõkked välismaale importivate Euroopa ettevõtete jaoks.

[12] Vt komisjoni aruannet ELi toimetuleku kohta globaalses majanduses, oktoober 2008 http://trade.ec.europa.eu/doclib/html/141196.htm

[13] KOM(2008) 699, 4.11.2008.

[14] Vt lühikokkuvõte dokumendis DSTI/IND(2007)9/PART4.

[15] Vt maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi veebileht:

http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/statistics/index_en.htm.

[16] Vt maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi veebileht:http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/statistics/index_en.htm.

[17] TBT ( technical barriers to trade )

[18] SPS ( sanitary and phytosanitary )

[19] Regulatiivse koostöö käsitlemisel keskendutakse käesolevas teatises aspektidele, mis on kõige otsesemalt seotud turulepääsu ja kaubandustõkete kõrvaldamisega. Teised regulatiivse koostöö aspektid hõlmavad majanduslikku integratsiooni, tarbijakaitse täiustamist ja liikumist ülemaailmsete regulatsioonide poole.

[20] Aruanne ELi strateegia kohta Euroopa ettevõtetele turulepääsu võimaldamiseks (2007/2185 (INI)), 7.1.2008, ref. A6-0002/2008, RR\396713EN.doc, PE396.713v02-00

[21] Nõukogu järeldused (GAERC), 18. juuni 2007, Dok. 10542/07

[22] Vaktsiinidealane töörühm/Jaapan; rehvid/India, Hiina ja Indoneesia; meditsiiniseadmed/India, Hiina, Korea, Taiwan, Brasiilia, Türgi; IKT/Türgi ja Hiina

[23] KOM(2008) 394, 25.6.2008.