ET Euroopa Liidu Teataja C 185/87

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele “Tegutsemine koos ja paremini: uus raamistik sotsiaalse kaitse ja kaasatuse poliitikavaldkondade avatud kooskõlastamiseks Euroopa Liidus””

KOM(2005) 706 lõplik

(2006/C 185/15)

22. detsembril 2005 otsustas komisjon vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: “Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele — “Tegutseme koos ja paremini: uus raamistik sotsiaalse kaitse ja kaasatuse poliitikavaldkondade avatud kooskõlastamiseks Euroopa Liidus””

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsiooni arvamus võeti vastu 20. märtsil 2006. Raportöör oli hr Olsson.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 426. istungjärgul 20.–21. aprillil 2006 (20. aprilli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 31, erapooletuks jäi 1.

1. EMSK seisukoha lühikokkuvõte

1.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nõustub teatise üldise suunaga. Teatis tugevdab Lissaboni strateegia sotsiaalset mõõdet juhul, kui liikmesriigid asetavad uue raamistiku kaudu suuremat poliitilist rõhku sotsiaalkaitse kaasajastamisele ja parendamisele. Sotsiaalne mõõde on oluline vastamaks globaliseerumisest ja elanikkonna vananemisest tulenevatele väljakutsetele. Lissaboni strateegia erinevaid eesmärke, nimelt jätkusuutlikku majanduskasvu, rohkem ja paremaid töökohti ning tugevamat sotsiaalset ühtekuuluvust, tuleb võrdselt toetada ning neist kinni pidada.

1.2 Komisjon peab algatama dialoogi liikmesriikidega, et suurendada sobiva sotsiaalpoliitika alast teadlikkust.

1.3 Kuigi Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab kõnealust algatust, märgib ta, et arvestada tuleb kolme alavaldkonna eripäradega, nende arengujärguga ja liikmesriikide vaheliste erinevustega.

1.4 Üks kolmest üldeesmärgist on “tugevdada juhtimist, läbipaistvust ja huvitatud isikute kaasamist poliitika kujundamisse, rakendamisse ja järelevalvesse”. Sotsiaalpartnereid ja teisi organiseeritud kodanikuühiskonna peamisi osalejaid tuleb oluliselt enam kaasata protsessi kõikidesse võtmeaspektidesse.

1.5 Uus raamistik ja selle eesmärgid annavad liikmesriikidele hea võimaluse tõsta esile sotsiaalset mõõdet oma riiklikes reformikavades, kehtestades ja rakendades konkreetsed riiklikud prioriteedid.

1.6 EMSK peaks käimasoleva töö osana võtma järelmeetmeid avatud kooskõlastusmeetodi uue raamistiku osas ja andma aru edusammudest enne 2007. aasta kevadist tippkohtumist.

2. Komisjoni dokumendi kokkuvõte

2.1 Komisjon teeb ettepaneku tõhustada sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse avatud kooskõlastusmeetodit vastavalt komisjoni 2003. aasta esmastele eesmärkidele. Tuuakse välja ühised üldeesmärgid, mida täiendatakse iga kolme alavaldkonna erieesmärkidega: 1) vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse kõrvaldamine; 2) piisavad ja jätkusuutlikud pensionid; 3) kättesaadavad, kvaliteetsed ning jätkusuutlikud tervishoiuteenused ja pikaajaline hooldus.

2.2 Ettepaneku eesmärk on määratleda uus raamistik, mis muudaks avatud kooskõlastusmeetodi tugevamaks ning nähtavamaks protsessiks, mis on paremini integreeritud Lissaboni strateegiasse. Parandada tuleb menetluskorda ning töökorraldust (osalejate kaasatus, haldus, ajakava, aruandlus, hinnangud, heade tavade vahetamine, vastastikune õppimine, teave). Uus raamistik hõlmab kolm aastat (2005–2008).

2.3 Ühistele eesmärkidele toetudes peaksid liikmesriigid esitama septembriks 2006 riiklikud strateegiad sotsiaalkaitse ning sotsiaalse kaasatuse kohta, et need saaks lülitada 15. oktoobriks 2006 valmivatesse riiklikesse reformikavadesse.

3. Üldised märkused

3.1 Selleks et komiteel oleks võimalik oma nõuandvat rolli täita, tulnuks kõnealune ettepanek avaldada enne 22. detsembrit 2005. Edasilükkumine takistab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel andmast piisavat panust vastavateemalistesse ministrite kohtumistesse ja kevadel (märtsis 2006) toimuvasse ülemkogu tippkohtumisse.

3.1.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on juba märkinud ja kritiseerinud lühikest konsultatsiooniperioodi teiste oluliste küsimuste puhul, nagu komisjoni ettepanek majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssete suuniste kohta (1). Komitee rõhutab, et tähtsate ettepanekute käivitamisel muudetud Lissaboni strateegia osana tuleb kinni pidada nõuandemenetluse kvaliteedist.

3.2 Kuna ettepanek põhineb kolmeaastasel tsüklil, saab kõnealuse arvamusega siiski kaasa aidata uue raamistiku nii liikmesriikide kui komisjoni poolsele rakendamisele ja järelevalvele.

3.3 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee avaldas hiljuti oma seisukohad Lissaboni strateegia haldamise kohta, avaldades nii arvamust ka avatud kooskõlastusmeetodi rakendamise kohta (2). 2003. aastal võttis komitee vastu arvamuse komisjoni esimese ettepaneku kohta avatud kooskõlastusmeetodi tõhustamise teemal (3). Samuti on komitee avaldanud mõtteid avatud kooskõlastusmeetodi kasutamise kohta seoses pensionide ja raviteenustega (4). Hetkel tegeleb komitee arvamuste koostamisega teistel kõnealuse valdkonnaga seotud teemadel (5).

3.4 Meie kahetsuseks on sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse elemente kaasatud vaid mõnesse 2005. aasta oktoobris esitatud riiklikusse reformikavasse. Asjaomased sidusrühmad peavad nüüd kujundama ja ellu viima riiklikke strateegiaid ning muutma programme, et tagada sotsiaalse mõõtme arvessevõtmine. Käesolevat arvamust tuleks vaadelda kui panust kõnealusesse protsessi.

3.5 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nõustub teatise üldise suunaga. Teatis tugevdab Lissaboni strateegia sotsiaalset mõõdet juhul, kui liikmesriigid asetavad uue raamistiku kaudu suuremat poliitilist rõhku sotsiaalkaitse kaasajastamisele ja parendamisele. Sotsiaalne mõõde on oluline vastamaks globaliseerumisest ja elanikkonna vananemisest tulenevatele väljakutsetele. Lissaboni strateegia erinevaid eesmärke, nimelt jätkusuutlikku majanduskasvu, rohkem ja paremaid töökohti ning tugevamat sotsiaalset ühtekuuluvust, tuleb võrdselt toetada ning neist kinni pidada.

3.6 Ülaltoodut ning Euroopa Liidu jätkuvalt murettekitavat sotsiaalset olukorda arvestades kutsub Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles edastama kodanikele selge ja positiivse sõnumi, et EL teeb tugevdatud jõupingutusi, rõhutamaks sotsiaalset mõõdet kui Lissaboni strateegia kolmandat sammast.

3.7 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunnistab, et sotsiaalkaitsepoliitika kuulub peamiselt liikmesriikide pädevusvaldkonda. Siiski peab komisjon algatama dialoogi liikmesriikidega, et suurendada sobiva sotsiaalpoliitika alast teadlikkust. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub liikmesriike üles võtma poliitilise vastutuse eesseisvate väljakutsete lahendamiseks. Komitee rõhutab, et uues raamistikus seatud Euroopa eesmärkide saavutamine sõltub iga liikmesriigi otsusekindlusest ja võimest täita võetud kohustusi, mille siht on edendada ajakohastamise raames sotsiaalset progressi ning muuta sotsiaalkaitse rahaliselt jätkusuutlikuks.

3.8 Täielikult tuleb ära kasutada majanduspoliitika, tööhõivestrateegiate ja sotsiaalkaitse vajalikke ja positiivseid vastastikuseid seoseid. Ambitsioonikat, solidaarsusel põhinevat sotsiaalpoliitikat tuleb vaadelda kui tootlikku tegurit, millel on kasutoov mõju majanduskasvule ja tööhõivele (6). Samas sõltub sotsiaalpoliitika jätkusuutlikkus majanduskasvust, mida toetatakse Euroopa majanduspoliitika parema kooskõlastamise kaudu.

3.9 Kuigi Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab kõnealust algatust, märgib ta, et erinevate ning märkimisväärselt erinevas arengujärgus olevate alavaldkondade ühendamisel tuleb jätkuvalt arvestada kolme alavaldkonna eripäradega, nende arengujärguga ja liikmesriikide vaheliste erinevustega. Arvesse tuleb võtta erinevusi riikliku poliitika kooskõlastamiseks kasutatavate ELi meetmete kvaliteedis. Kui sotsiaalse kaasatuse valdkonnas on loomulik omada konkreetseid suuniseid ja eesmärke, nii nagu on toimitud Euroopa tööhõivepoliitika suuniste puhul, siis pensionide ja tervishoiuteenuste valdkonnas on kooskõlastamine Euroopa tasandil veel suures osas piiratud kokkulepetega üldiste kvaliteedialaste eesmärkide kohta.

3.10 Siiski peaksid liikmesriigid kõnealuse kolme alavaldkonna väljatöötamisel ja elluviimisel täielikult ära kasutama valdkondadevahelist sünergiat, sest paljudel juhtudel nimetatud valdkonnad kattuvad. Ühes valdkonnas võetud meetmel võib olla otsene mõju teistele valdkondadele. Samuti on liikmesriikide jaoks oluline ületada lõhe poliitilise tahte ja tegeliku rakendamise vahel.

4. Konkreetsed märkused

Osalejate kaasamine

4.1 Üks kolmest üldeesmärgist on “tugevdada juhtimist, läbipaistvust ja huvitatud isikute kaasamist poliitika kujundamisse, rakendamisse ja järelevalvesse”. Siiani ei ole piisavalt kaasatud ei sotsiaalpartnereid ega teisi organiseeritud kodanikuühiskonna peamisi osalejaid. Avatud kooskõlastusmeetodi kasutamine erinevates sektorites ei ole andnud loodetud tulemusi, kuna liikmesriigid ei ole üles näidanud tegelikku pühendumist kokku lepitud eesmärkidele ja meetmetele. Samamoodi esineb mitmes riiklikus tegevuskavas puudusi eelkõige seoses selgete riiklike eemärkide ja strateegiate määratlemisega ning kõigi asjaomaste osalejate aktiivse osalemisega. Selle asemel on riiklikud tööhõive-, sotsiaalse kaasatuse ja muude valdkondade kavad muudetud bürokraatlikeks tegevusaruanneteks.

4.2 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on veendunud, et organiseeritud kodanikuühiskonna suurem kaasatus protsessi kõigis etappides tõstab riiklike tegevuskavade kvaliteeti. See tagaks, et kavades arvestatakse ka kodanike murede ja püüdlustega.

4.3 Komisjon ütleb väga õigesti, et avatud kooskõlastusmeetod võib edendada kaasatust sotsiaalpoliitika väljatöötamisel. Reformide osas, millega saavutada finantsiliselt jätkusuutliku sotsiaalkaitse ajakohastamine, tuleb jõuda üksmeelele sotsiaalpartnerite ja teiste asjaomaste kodanikuühiskonna sidusrühmadega. Komitee toetab laialdast kaasatust kõigis etappides, poliitika väljatöötamisest kuni selle elluviimiseni ja hindamiseni. Samas ei tähenda teiste osapoolte osalus otsustusprotsessis, et valitud seadusandjad ei ole enam vastutavad sotsiaalse progressi ja sotsiaalkaitse kõrge taseme eest.

4.4 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunnistab, et avatud kooskõlastusmeetod on uue raamistikuga hõlmatavas kolmes alavaldkonnas arenenud erinevalt. Avatud kooskõlastusmeetod on sotsiaalse kaasatuse valdkonnas osapooli rohkem kaasanud kui pensionite valdkonnas, kuigi mitte veel piisavalt. Sotsiaalpartnerite ja teiste peamiste osapoolte kaasatus pensionistrateegiasse on olnud väga piiratud. Hoolimata tungivast vajadusest arendada avatud kooskõlastusmeetodit sotsiaalse kaasatuse valdkonnas, rõhutab komitee komisjoni seisukohta, et vaja on sidusrühmade suuremat kaasatust kahes teises alavaldkonnas.

4.5 Vastupidiselt avatud kooskõlastusmeetodile pensionivaldkonnas, on komitee märganud palju suuremat sidusrühmades osalemist Euroopa seadusandlikus protsessis seoses täiendavate ametialaste pensionitega. See erinevus näitab, et avatud kooskõlastusmeetod tuleks teha kõigile asjaomastele osapooltele atraktiivsemaks ja huvitavamaks.

4.6 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates võiks sotsiaalkaitse komitee korraldada koosolekuid regulaarsemalt ja laiapõhjalisemalt, mis haaraks ka sotsiaalpartnerite ja teiste asjaomaste kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajad nii Euroopa kui liikmesriikide tasandil. Komitee arvab ka seda, et sotsiaalkaitse komitees olevatel valitsuse esindajatel on suur vastutus korraldada konsultatsioone sotsiaalpartnerite ja teiste asjaomaste kodanikuühiskonna sidusrühmadega ja ka neis osaleda.

4.7 EMSK peaks Lissaboni strateegia rakendamise raames tehtava komitee käimasoleva töö (7) osana kaasama sotsiaalpartnerid ja asjaomased kodanikuühiskonna organisatsioonid ning samuti majandus- ja sotsiaalnõukogud, kus need on olemas, et teha järgmiseid samme avatud kooskõlastusmeetodi uue raamistiku osas ja anda aru edusammudest enne 2007. aasta kevadist tippkohtumist. Komitee peaks eriti keskenduma valitsemisasjadele ja valdkondadele, kus osapoolte tõeline kaasamine on olnud edukas riiklike prioriteetide kujundamisel ja rakendamisel.

4.8 Läbipaistvus

Et osalemine oleks mõttekas, peab sidusrühmadel olema juba varakult juurdepääs peamistele poliitilistele dokumentidele. Samuti on vaja läbipaistvust, kui Euroopa Komisjon ja liikmesriigid uut raamistikku analüüsivad ja hindavad, näiteks eksperthinnangute andmisel ja näitajate määratlemisel.

4.9 Ühine õpe ja head tavad

Üksteiselt õppimine on äärmiselt oluline kõigis kolmes valdkonnas. Välja tuleb arendada tõhusad süsteemid parimate tavade edasiandmiseks ja mitteseadusandlike meetmete kasutamiseks. Kogemuste vahetamine ja ühine õpe peavad hõlmama otsuste tegijaid kõigil tasanditel. Kuna sotsiaalpartneritel ja teistel asjaomastel kodanikuühiskonna sidusrühmadel on ainulaadne teadmistebaas ja laiaulatuslik kogemus sotsiaalpoliitika valdkonnas, tuleb neid kaasata parimate tavade edasiandmise võimaluste määratlemisse ja hindamisse. Horisontaalseteks küsimusteks, mis on uue raamistiku eduks hädavajalikud, on muuhulgas osapooli kaasava otsustusprotsessi ja sidusrühmade kaasamise mudelid. Teine oluline küsimus on leida võimalusi ja meetodeid, kuidas luua kõiki hõlmav ühiskond. Viimaks on vaja ühildada sotsiaalkaitse eesmärk konkurentsivõime eesmärgiga, ilma et marginaliseeritaks tööturult väljaspool asuvaid rühmi. Selles kontekstis viitab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee käimasolevatele vaidlustele seoses elukestva lähenemisviisiga tööhõive osas ja tasakaaluga paindlikkuse ja tööga kindlustatuse vahel (8).

4.10 Eksperthinnangud

Eksperthinnangud ja heade tavade vahetamine on head vahendid, sest need on konkreetsed ja asjaosalisi inspireerivad. Komisjon peab tagama sotsiaalpartnerite ja teiste asjaomaste kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasatuse eksperthinnangute koostamisse.

4.11 ELi progressiprogramm

Sotsiaalpartnerid ja teised asjaomased kodanikuühiskonna organisatsioonid peavad olema võimelised projekte ellu viima uue progressiprogrammi kõigis valdkondades. Oma arvamuses (9) väljendas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee muret programmi tagasihoidlike rahaliste vahendite üle. Komitee on muutunud veelgi murelikumaks seoses Euroopa Ülemkogu otsusega 2007.–2013. aasta finantsperspektiivide kohta. EMSK rõhutab veelgi oma varasemat üleskutset, et programmi iga valdkonna jaoks eraldataks piisavad rahalised vahendid, sh sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse projektidele.

4.12 Näitajad

Vaja on kõrgekvaliteetsetel, usaldusväärsetel ja võrreldavatel näitajatel põhinevat analüütilist lähenemisviisi, et tagataks piisavalt põhjalik ja reaalne pilt edusammudest, mis on eesmärkide suunas tehtud. Vaja on ressursse teadustöödeks, et määratleda asjaomased näitajad. Tagada tuleb andmete kogumise ja analüüsimise usaldusväärsus. Seoses näitajate kehtestamisega Euroopa ja riiklikul tasandil kordab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee oma üleskutset kutsuda sidusrühmad osalema näitajate sõnastamisel ja hindamisel (10). Seda peaksid tegema nii sotsiaalkaitse komitee kui liikmesriigid.

Välja tuleb arendada kvalitatiivsed näitajad. On oluline, et näitajate valikul arvestataks asjassepuutuvate ja inimeste vajadustel põhinevate kriteeriumidega; nende näitajatega mõõdetakse näiteks sotsiaalkaitse kättesaadavust kõigi jaoks, saavutatud kvaliteeti eeldatud kvaliteediga ning samuti kaasatust ja kasutajasõbralikku kohtlemist.

Edusammudest ülevaatliku pildi andmiseks on vaja siduda avatud kooskõlastusmeetodis kasutatavad näitajad Lissaboni strateegias kasutatavate näitajatega.

4.13 Nähtavuse suurendamine

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on mitmel korral rõhutanud, et ELi ja ELi kodanike vahelist suhtlust häirib asjakohase ja läbipaistva teabe puudus. Kuna uus raamistik puudutab kodanikele olulisi küsimus, tõstab komitee esile kõiki tasandeid hõlmava püsiva arutelu korraldamise olulisust, et arutada tulevasi väljakutseid ja strateegilisi valikuid sotsiaalkaitse, pensionite, tervishoiu ja sotsiaalse kaasatuse valdkonnas. Selles kontekstis peab Euroopa Komisjon suurendama ka oma tegutsemise nähtavust. Ettepanekud, kuidas sellist arutelu edendada Lissaboni strateegia kontekstis, on kirjas komitee teistes arvamustes (11).

5. Lisamärkused eesmärkide kohta

5.1 Uus raamistik ja selle eesmärgid annavad liikmesriikidele hea võimaluse tõsta esile sotsiaalset mõõdet oma riiklikes reformikavades, kehtestades ja rakendades konkreetsed riiklikud prioriteedid, mis on seotud Lissaboni üldiste eesmärkidega ja arvestavad täielikult liikmesriikide subsidiaarsuse printsiibiga. Samas kutsub komitee liikmesriike üles kasutama täiel määral Euroopa Komisjoni koostatud suuniseid (12).

5.2 Sotsiaalse kaasatuse valdkonna raames “vaesuse kõrvaldamine ja sotsiaalne tõrjutus” koostavad liikmesriigid 2006. aastal uued riiklikud tegevuskavad sotsiaalse kaasatuse kohta.

5.2.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates tuleb võtta konkreetsed sammud 2005. aasta märtsis tööhõive ja sotsiaalküsimuste nõukogu määratletud prioriteetide osas. Komitee tuletab meelde ELi eesmärki selles osas, et liikmesriigid peaksid tegema otsustavaid samme vaesuse kõrvaldamiseks aastaks 2010 (13). Samuti rõhutab komitee, et sotsiaalse tõrjutusega võitlemise meetmed on olulised vastamaks demograafilisele väljakutsele.

5.2.2 Komitee leiab omalt poolt, et eriti oluline on keskenduda järgmistele punktidele: — võitlus vaesuse vastu, eelkõige laste ja noorte hulgas; vaja on poliitilist raamistikku, kus toetatakse lapsi, perekondi (sh üksikvanemaid) ja võrdust, hoides seega ära ka ühest põlvkonnast teise üle kanduva vaesuse; — uued ja paremad töökohad kõige ebasoodsamas olukorras olevatele ja samuti “töötavatele vaestele”; — soolise võrdõiguslikkuse edendamine; — võrdsete võimaluste edendamine puuetega inimestele; — diskrimineerimisvastased meetmed; — etniliste vähemuste integreerimine; — kodutuse vastu võitlemine ja ärahoidmine; — juurdepääs kvaliteetsetele tervishoiu- ja sotsiaalteenustele, sõltumata inimese sissetulekust; — krooniliselt haigete olukord; — miinimumsissetuleku tagamine; meetmed võlgnevuse vähendamiseks ja juurdepääsuks finantsteenustele ja väikelaenudele.

5.3 Pensionipoliitika valdkonnas “Piisavad ja jätkusuutlikud pensionid” esitati eelmisel aastal riiklikud strateegiad penisonipoliitika kohta. Aastal 2006 on vaja strateegiaid ainult täpsustada.

5.3.1 Prioriteetsed küsimused võiksid hõlmata järgmist: — eakate inimeste sissetuleku tagamine, võimaldamaks eakatel inimestel elada väärikalt, hoides nii ära marginaliseerituse; — pensionisüsteemid, mis tagavad piisava katte uut tüüpi lepingutega tööle võetud töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele; — toetus üksikisikutele oma pensioni planeerimisel.

5.4 Tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse valdkonnas peavad liikmeriigid “kättesaadava, kvaliteetse ja jätkusuutliku tervishoiu ja pikaajalise hoolduse tagamiseks” esmakordselt koostama riiklikud kavad.

5.4.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovib rõhutada, et kõrge kvaliteedi ja tehniliste standarditega hooldusteenused peaksid olema kõigile kättesaadavad. Finantsiliselt jätkusuutliku tervishoiu ja pikaajalise hoolduse saavutamiseks on äärmiselt oluline võtta ennetavad tervishoiumeetmed.

5.4.2 Uute riiklike kavade prioriteedid peaksid hõlmama järgmiseid punkte: — ennetavad tervishoiumeetmed, nii arstiteaduslikud kui muud; — kõigile kättesaadavad tervishoiuteenused töökohal, et võidelda eelkõige vaimsete ja füüsiliste haigustega ning seega võimaldada töökarjääri pikendamist; — koostöö sotsiaalhoolduse ja tervishoiuteenuste pakkujate vahel; — suhe hoolekandjate ja kõnealusele valdkonnale kaupade ja teenuste pakkujate vahel; — teenused ülalpeetavatele elanikele; — kvaliteedistandardid — eri kategooriate hooldustöötajate koolitus, et säilitada selles valdkonnas töötajaid ja ligi tõmmata uusi; — patsientide õigused; — eri kategooriate tervishoiu- ja sotsiaaltöötajate koolitus, et säilitada selles valdkonnas olemasolevaid hooldustöötajaid ja ligi tõmmata uusi.

Brüssel, 20. aprill 2006 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Anne-Marie SIGMUND

(1) EMSK arvamus “Tööhõivesuunised 2005–2008”, raportöör Henri Malosse. ELT C 286, 17.11.2005.

(2) EMSK arvamus “Tee Euroopa teadmistepõhise ühiskonnani – organiseeritud kodanikuühiskonna panus Lissaboni strateegiasse” (ettevalmistav arvamus), raportöör: Jan Olsson, kaasraportöörid Eva Belabed ja Joost van Iersel. ELT C 65, 7.3.2006.

(3) EMSK arvamus “Lissaboni strateegia sotsiaalse mõõtme tugevdamine: avatud kooskõlastusmeetodi tõhustamine sotsiaalkaitse valdkonnas”, raportöör: Wilfreid Beirnaert, ELT C 32, 5.2.2004.

(4) EMSK arvamus “Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele: usaldusväärseid ja püsivaid pensioneid käsitlevate riiklike strateegiate toetamine integreeritud lähenemise kaudu”, raportöör: pr Cassina, EÜT C 48, 21.2.2002, lk 101.

(5) EMSK käimasolev töö “Sotsiaalne ühtekuuluvus: Euroopa sotsiaalse mudeli väljatöötamine” SOC/237 ja “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr883/2004 sotsiaalkindlustusskeemide kooskõlastamise kohta”, SOC 197.

(6) EMSK arvamus “Komisjoni teatis sotsiaalmeetmete kava kohta”, punkt 1.2, raportöör pr Engelen-Kefer, ELT C 294, 25.11.2005.

(7) Lissaboni strateegia rakendamine: 22.–23. märtsil 2005. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu antud mandaat.

(8) EMSK käimasolev töö teemal “Flexicurity (paindlikkus versus turvalisus): Taani näide”, raportöör: Anita Vium, ECO/167 ning EMSK arvamus “Tee Euroopa teadmistepõhise ühiskonnani – organiseeritud kodanikuühiskonna panus Lissaboni strateegiasse” (ettevalmistav arvamus), raportöör: Jan Olsson, kaasraportöörid Eva Belabed ja Joost van Iersel. ELT C 65, 7.3.2006.

(9) EMSK arvamus teemal “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programm PROGRESS”, raportöör: Wolfgang Greif, ELT C255, 14.10.2005.

(10) EMSK arvamus teemal “Sotsiaalsed näitajad” (omaalgatuslik arvamus), raportöör: Giacomina Cassina, EÜT C221, 19.9.2002.

(11) EMSK arvamus “Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – komisjoni panus järelemõtlemisperioodiks ja kauemakski: demokraatia, dialoogi ja diskussiooni D-kava” (omaalgatuslik arvamus), raportöör: Jillian van Turnhout, CESE 1499/2005 ning EMSK arvamus “Tee Euroopa teadmistepõhise ühiskonnani – organiseeritud kodanikuühiskonna panus Lissaboni strateegiasse” (ettevalmistav arvamus), raportöör: Jan Olsson, kaasraportöörid Eva Belabed ja Joost van Iersel. ELT C 65, 7.3.2006.

(12) Euroopa Komisjoni töödokument “Suunised riiklike aruannete koostamiseks sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse strateegiate kohta”.

(13) 2000. aasta märtsis Lissabonis toimunud Euroopa Ülemkogu.