Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2022/C 319/09)

Teade avaldatakse kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikega 5.

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„Zala/Zalai“

PDO-HU-A1502-AM02

Teate esitamise kuupäev: 25.5.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJENDUSED

Muudatusega lubatakse kasutada päritolunimetuse „Zala“ kõrval määratletud tootmispiirkonnast väiksemaid geograafilisi üksusi (Kis-Balaton, Csáford, Aranyod)

a. Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: — VIII. Lisatingimused

b. Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: — 9. osa, lisatingimused, märgistamiseeskirjad

c. Põhjendus Asjaomase komitaadi osad (Csáford ja Aranyod) ning Kis-Balatoni piirkond pakuvad piirkonnas tegutsevatele tootjatele võimalust ühtlustada toodete välimust.

KOONDDOKUMENT

1. Nimetus(ed)

Zala

Zalai

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

5. Kvaliteetvahuvein

8. Poolvahuvein

4. Veini(de) kirjeldus

1. Valge vein (värske, kuiv, kerge)

LÜHIKIRJELDUS

Värsked, kuivad, kerged valged veinid: rohekasvalge ja kahvatu õlgkollase värvusega, kerged, kirkad valged veinid. Õrn, kuid enamasti iseloomulikult elav happesus. Sageli võib täheldada traditsioonilise puuvaadis laagerdumise noote, kuid see ei vähenda nende veinide värskust. Keskmise pikkusega järelmaitse, üldiselt hästi äratuntavad sordinüansid. Lihtsad veinid, mida on hõlbus tõlgendada ja tarbida ning mis lastakse turule noorena, kuigi nende kvaliteet ei halvene isegi ühe- kuni kaheaastase laagerdumise käigus. Lõhnavate sortide aroom on elegantne ja üsna tagasihoidlik, kuid tegemist on kirgaste ja värskete veinidega, mis tänu oma happelisele struktuurile säilivad hästi.

* Maksimaalse üldalkoholisisalduse ja vääveldioksiidi maksimaalse üldsisalduse suhtes kohaldatakse ELi õigusaktides sätestatud piirnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 4,5 g/l, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2. Valge vein (kompleksne, täidlasem, laagerdunud)

LÜHIKIRJELDUS

Komplekssed, täidlasemad, laagerdunud valged veinid: rohekaskollase ja õlgkollase värvusega veinid: sageli võib täheldada puuvaatides laagerdumise noote, samal ajal kui uutes tammevaatides laagerdumise maitset on harva tunda. Komplekssuse elementideks on viinamarjadest tulenev selge sordipõhine iseloom, elav ja tuntav happesus, vähesoolane, kuid märgatav mineraalne maitse ning laagerdumise käigus tekkivad lõhna- ja maitsenoodid. Mõnikord aitab vähene jääksuhkur muuta need veinid harmoonilisemaks. Nende lõhnas ja maitses võib sageli täheldada valge viljalihaga puuviljade ja tsitrusviljade aroomi. Elegantsed noodid ja rikkalik maitse kujunevad välja 3–4 aasta jooksul pärast laagerdumist. Suurepäraseid veine on võimalik toota ka ilma erilise veinikeldri tehnoloogiata.

* Maksimaalse üldalkoholisisalduse ja vääveldioksiidi maksimaalse üldsisalduse suhtes kohaldatakse ELi õigusaktides sätestatud piirnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 4,5 g/l, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

3. Roosa vein

LÜHIKIRJELDUS

Veinid on eri värvi. Toodetakse ka kahvaturoosasid, lõheroosasid, sibulakoorekarva, maasikaroosasid, tumedama koralliroosa tooni ja kirsivärvi veine. Neil on intensiivne ja tugev puuvilja- ja marjalõhn (hapukirss, kirss, põldmurakas, sõstar, ploom). Värsked, vürtsikad veinid tänu oma elavale, kuid mitte häirivale happesusele. Viinamarjane, puuviljane ja kerge maitse, mitte liiga suure alkoholisisaldusega. Tanniinisisaldus sõltub tehnoloogiast, kuid on üldiselt mõõdukas ja pigem tagasihoidlik kui domineeriv.

* Maksimaalse üldalkoholisisalduse ja vääveldioksiidi maksimaalse üldsisalduse suhtes kohaldatakse ELi õigusaktides sätestatud piirnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 4,5 g/l, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

4. Punane vein (värske, puuviljane)

LÜHIKIRJELDUS

Värsked, puuviljased punased veinid: värvuselt kahvatu rubiinpunane, rubiinpunane või tume rubiinpunane, mida sageli täiendavad lillakad toonid. Lihtne, puuviljane (hapukirss, kirss, ploom), nooruslik lõhn, harvem meenutab vürtse. Puuvaatides laagerdumisest tulenevaid noote esineb vaid vahetevahel. Neis sisalduvad tanniinid on siiski üsna tugeva maitsega, kuid nende kogus on mõõdukas. Elav happesus, sageli ilma õunhappe lagunemiseta. Mõeldud koheseks tarbimiseks, vähese alkoholisisaldusega, kuid talub ka ühe- kuni kaheaastast laagerdumist.

* Maksimaalse üldalkoholisisalduse ja vääveldioksiidi maksimaalse üldsisalduse suhtes kohaldatakse ELi õigusaktides sätestatud piirnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 4,5 g/l, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 20 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Punane vein (keskmiselt täidlane, täidlane ja laagerdunud)

LÜHIKIRJELDUS

Keskmiselt täidlased, täidlased ja laagerdunud veinid: kahvatu rubiinpunane, rubiinpunane, tume rubiinpunane või eriti tume granaatpunane värvus. Täidlane ja kompleksne maitse, milles domineerib kasutatud viinamarjasordist tulenev puuviljasus. Enamasti tuntav, kuid peen ja harmooniline happesus, mis tuleneb õunhappe osalisest või täielikust lagunemisest. Küpsed ja laagerdunud tanniinid, mis koguse poolest domineerivad harva. Neid veine laagerdatakse tavaliselt puuvaatides, kuid tammemaitse ei ole domineeriv. Suurepäraste aastakäikude puhul võib neid laagerdada kuni neli või viis aastat.

* Maksimaalse üldalkoholisisalduse ja vääveldioksiidi maksimaalse üldsisalduse suhtes kohaldatakse ELi õigusaktides sätestatud piirnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 4,5 g/l, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 20 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

6. Roosa vein (siller ehk klarettvein)

LÜHIKIRJELDUS

Sellele kategooriale on iseloomulik ere, sädelev kirsipunane või kirgas rubiinpunane värvus. Kiire töötlemise tulemusena on nende veinide lõhn tuntavalt puuviljane ja marjane ja värske (vaarikas, hapukirss, sõstar). Üsna väike alkoholisisaldus; veinide kergus ja harmoonia tulenevad elavatest, kuid peentest hapetest ja tagasihoidlikust tanniinisisaldusest. Mõeldud koheseks tarbimiseks, kuid talub ka ühe- kuni poolteiseaastast laagerdumist.

* Maksimaalse üldalkoholisisalduse ja vääveldioksiidi maksimaalse üldsisalduse suhtes kohaldatakse ELi õigusaktides sätestatud piirnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 4,5 g/l, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 20 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

7. Valge kvaliteetvahuvein

LÜHIKIRJELDUS

Enamasti heledad veinid, millel on eristatav, elav happesus ja tüüpiliselt puuviljased aroomid, tsitruseliste nootidega ja värske iseloomuga. Sinistest viinamarjadest valmistatud veinidel on vaarika ja hapukirsi aroom. Rikkalikult ja püsivalt vahutav süsihappesisaldus, mis on peene struktuuriga ja sulab suus. Kuna need veinid ei ole enamasti laagerdunud, on neil kerge ja elegantne iseloom.

* Maksimaalse üldalkoholisisalduse ja vääveldioksiidi maksimaalse üldsisalduse suhtes kohaldatakse ELi õigusaktides sätestatud piirnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 10 Minimaalne üldhappesus 4,6 g/l, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

8. Roosa kvaliteetvahuvein

LÜHIKIRJELDUS

„Zala“ roosade vahuveinide värvus varieerub kirkast lõheroosast kuni roosakani. Nende lõhna iseloomustab keskmise intensiivsusega puuviljasus, mis on iseloomulik punastele viljadele (kirss, hapukirss). „Zala“ roosade vahuveinide maitsele on iseloomulik küps ja ümar happesus.

* Maksimaalse üldalkoholisisalduse ja vääveldioksiidi maksimaalse üldsisalduse suhtes kohaldatakse ELi õigusaktides sätestatud piirnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 10 Minimaalne üldhappesus 4,6 g/l, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

9. Punane kvaliteetvahuvein

LÜHIKIRJELDUS

Veinile on iseloomulik rubiinpunane värvus, mida võivad täiendada punased ja lillad toonid. Nende veinide lõhnale on iseloomulik punase viljalihaga viljade tugev domineerimine. Tänu ümarale happesusele ja mõõdukale tanniinisisaldusele domineerivad „Zala“ punastes vahuveinides puuviljased maitsed.

* Maksimaalse üldalkoholisisalduse ja vääveldioksiidi maksimaalse üldsisalduse suhtes kohaldatakse ELi õigusaktides sätestatud piirnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 10 Minimaalne üldhappesus 4,6 g/l, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

10. Valge poolvahuvein

LÜHIKIRJELDUS

Kahvaturohelisest kahvatu õlgkollase kuni õlgkollase värvusega, kuiv, poolmagus või magus, värske ja kirgas vein, mille happesus ja alkoholisisaldus on väiksem; tüüpiline värske viinamarja lõhn ja maitse ning keskmise püsivusega kihisemine.

* Maksimaalse üldalkoholisisalduse ja vääveldioksiidi maksimaalse üldsisalduse suhtes kohaldatakse ELi õigusaktides sätestatud piirnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 4,5 g/l, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

11. Roosa poolvahuvein

LÜHIKIRJELDUS

„Zala“ roosadele poolvahuveinidele on iseloomulik kirgas lõheroosa kuni roosakas värvus. Nende lõhna iseloomustab keskmise intensiivsusega puuviljasus, mis on iseloomulik punastele viljadele (kirss, hapukirss). „Zala“ roosadele poolvahuveinidele on iseloomulik küps ümar happesus.

* Maksimaalse üldalkoholisisalduse ja vääveldioksiidi maksimaalse üldsisalduse suhtes kohaldatakse ELi õigusaktides sätestatud piirnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 4,5 g/l, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

12. Punane poolvahuvein

LÜHIKIRJELDUS

Veinile on iseloomulik rubiinpunane värvus, mida täiendavad punased ja lillad toonid. Veini lõhnale on iseloomulik punase viljalihaga viljade domineerimine. Tänu ümarale happesusele ja mõõdukale tanniinisisaldusele domineerivad „Zala“ punastes poolvahuveinides puuviljased maitsed.

* Maksimaalse üldalkoholisisalduse ja vääveldioksiidi maksimaalse üldsisalduse suhtes kohaldatakse ELi õigusaktides sätestatud piirnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 4,5 g/l, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

5.1. Veinivalmistuse eritavad

1. Viinamarjakasvatuse eeskirjad (1)

Viljelustavad

1. Viljelusviis, viinapuude istutustihedus: a) pärast 1. augustit 2010 istutatud viinamarjaistandused: i) istutustihedus: 1) viinapuude arv ei tohi olla väiksem kui 2 381 viinapuud hektari kohta ega suurem kui 7 000 viinapuud hektari kohta; 2) istikute reavahe ei tohi olla väiksem kui 1 meeter ega suurem kui 3,5 meetrit; 3) istikute vahekaugus ei tohi olla väiksem kui 0,6 meetrit ega suurem kui 1,2 meetrit; ii) lubatud viljelusviisid: MOSERi lihtlõikus (modifitseeritud MOSER), vihmavarjukujuline lõikus, Sylvozi lõikus, keskmise kõrgusega ja kõrge okste tugitraat, Guyot’ lõikus, traditsiooniline võrakujundusmeetod – karikakujuline lõikus; b) enne 1. augustit 2010 istutatud viinamarjaistandused: kõik istandused seni, kui need tegutsevad, või kuni aastani 2030.

2. Koristusmeetod: a) käsitsikorje või mehhaaniline korje; b) jääveini, valikkorje veini, hilise korje veini ja kvaliteetvahuveini puhul on lubatud ainult käsitsikorje.

3. Saagikoristuse kuupäeva määramine: kui koristatavate viinamarjade suhkrusisaldus on 9,0 mahuprotsenti.

2. Viinamarjakasvatuse eeskirjad (2)

Viljelustavad

1. Viinamarjade kvaliteet (minimaalne suhkrusisaldus väljendatuna Ungari virde klassis (MM) ja minimaalne võimalik alkoholisisaldus): a) valged veinid: i) hilise korje vein: 15 mahuprotsenti (22,9 °MM); ii) valikkorje vein: 13 mahuprotsenti (22,2 °MM); iii) jäävein: 16,66 mahuprotsenti (25 °MM); iv) kõik muud: vähemalt 9,00 mahuprotsenti (14,9 °MM); b) punased veinid: i) hilise korje vein: 15 mahuprotsenti (22,9 °MM); ii) valikkorje vein: 13 mahuprotsenti (22,2 °MM); iii) kõik muud: vähemalt 9,00 mahuprotsenti (14,9 °MM); c) roosad veinid: i) valikkorje vein: 12,08 mahuprotsenti (19 °MM); ii) kõik muud: vähemalt 9,00 mahuprotsenti (14,9 °MM);

5.2. Maksimaalne saagikus

1. Vein 100 hektoliitrit hektari kohta

2. Vein – käsitsikorje 14 000 kg viinamarju hektari kohta

3. Vein – mehhaaniline korje 13 500 kg viinamarju hektari kohta

4. Poolvahuvein 100 hektoliitrit hektari kohta

5. Poolvahuvein – käsitsikorje 14 000 kg viinamarju hektari kohta

6. Poolvahuvein – mehhaaniline korje 13 500 kg viinamarju hektari kohta

7. Kvaliteetvahuvein 100 hektoliitrit hektari kohta

8. Vahuvein – käsitsikorje 14 000 kg viinamarju hektari kohta

9. Kvaliteetvahuvein – mehhaaniline korje 13 500 kg viinamarju hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Järgmiste omavalitsusüksuste alad, mis on viinamarjaistanduste katastris liigitatud I ja II klassi: Bak, Becsehely, Csörnyeföld, Dobri, Eszteregnye, Homokkomárom, Kerkateskánd, Lenti, Letenye, Magyarszerdahely, Murarátka, Muraszemenye, Nagykanizsa, Rigyác, Söjtör, Szécsi-sziget, Tormafölde, Valkonya, Zajk, Bérbaltavár, Csáford, Dióskál, Egeraracsa, Galambok, Garabonc, Miháld, Nagyrada, Orosztony, Pakod, Sármellék, Szentgyörgyvár, Tekenye, Vindornyalak, Vindornyaszőlős, Zalabér, Zalakaros, Zalaszabar, Zalaszántó ja Zalaszentgrót.

7. Veiniviinamarjasordid

’Blauburger'

’Cabernet franc – 'Cabernet'

’Cabernet franc' – 'Carbonet'

’Cabernet franc' – 'Carmenet'

’Cabernet franc' – 'Gros cabernet'

’Cabernet franc' – 'Gros vidur'

’Cabernet franc' – 'Kaberne fran'

’Cabernet sauvignon'

’Chardonnay' – 'Chardonnay blanc'

’Chardonnay' – 'Kereklevelű'

’Chardonnay' – 'Morillon blanc'

’Chardonnay' – 'Ronci bilé'

’Cserszegi fűszeres'

’Csókaszőlő'

’Furmint' – 'Furmint bianco'

’Furmint' – 'Moslavac bijeli'

’Furmint' – 'Mosler'

’Furmint' – 'Posipel'

’Furmint' – 'Som'

’Furmint' – 'Szigeti'

’Furmint' – 'Zapfner'

’Hárslevelű' – 'Feuilles de tilleul'

’Hárslevelű' – 'Garszleveljü'

’Hárslevelű' – 'Lindeblättrige'

’Hárslevelű' – 'Lipovina'

’Irsai olivér' – 'Irsai'

’Irsai olivér' – 'Muskat olivér'

’Irsai olivér' – 'Zolotis'

’Irsai olivér' – 'Zolotisztüj rannüj'

’Kabar'

’Kadarka' – 'Csetereska'

’Kadarka' – 'Fekete budai'

’Kadarka' – 'Gamza'

’Kadarka' – 'Jenei fekete'

’Kadarka' – 'Kadar'

’Kadarka' – 'Kadarka negra'

’Kadarka' – 'Negru moale'

’Kadarka' – 'Szkadarka'

’Kadarka' – 'Törökszőlő'

’Karát'

’Királyleányka' – 'Dánosi leányka'

’Királyleányka' – 'Erdei sárga'

’Királyleányka' – 'Feteasca regale'

’Királyleányka' – 'Galbena de ardeal'

’Királyleányka' – 'Königliche mädchentraube'

’Királyleányka' – 'Königstochter'

’Királyleányka' – 'Little princess'

’Korona'

’Kékfrankos' – 'Blauer lemberger'

’Kékfrankos' – 'Blauer limberger'

’Kékfrankos' – 'Blaufränkisch'

’Kékfrankos' – 'Limberger'

’Kékfrankos' – 'Moravka'

’Kéknyelű' – 'Blaustängler'

’Kékoportó' – 'Blauer portugieser'

’Kékoportó' – 'Modry portugal'

’Kékoportó' – 'Portugais bleu'

’Kékoportó' – 'Portugalske modré'

’Kékoportó' – 'Portugizer'

’Kövidinka' – 'A dinka crvena'

’Kövidinka' – 'A dinka mala'

’Kövidinka' – 'A dinka rossa'

’Kövidinka' – 'A kamena dinka'

’Kövidinka' – 'A ruzsica'

’Kövidinka' – steinschiller'

’Kövérszőlő' – 'Ggrasa'

’Kövérszőlő' – 'Grasa de cotnari'

’Merlot'

’Nektár'

’Nero'

’Olasz rizling' – 'Grasevina'

’Olasz rizling' – 'Nemes rizling'

’Olasz rizling' – 'Olaszrizling'

’Olasz rizling' – 'Riesling italien'

’Olasz rizling' – 'Risling vlassky'

’Olasz rizling' – 'Taljanska grasevina'

’Olasz rizling' – 'Welschrieslig'

’Ottonel muskotály' – 'Miszket otonel'

’Ottonel muskotály' – 'Muscat ottonel'

’Ottonel muskotály' – 'Muskat ottonel'

’Pinot blanc' – 'Fehér burgundi'

’Pinot blanc' – 'Pinot beluj'

’Pinot blanc' – 'Pinot bianco'

’Pinot blanc' – 'Weissburgunder'

’Pinot noir' – 'Blauer burgunder'

’Pinot noir' – 'Kisburgundi kék'

’Pinot noir' – 'Kék burgundi'

’Pinot noir' – 'Kék rulandi'

’Pinot noir' – 'Pignula'

’Pinot noir' – 'Pino csernüj'

’Pinot noir' – 'Pinot cernii'

’Pinot noir' – 'Pinot nero'

’Pinot noir' – 'Pinot tinto'

’Pinot noir' – 'Rulandski modre'

’Pinot noir' – 'Savagnin noir'

’Pinot noir' – 'Spätburgunder'

’Pintes'

’Pátria'

’Rajnai risling' – 'Johannisberger'

’Rajnai rizling' – 'Rheinriesling'

’Rajnai rizling' – 'Rhine riesling'

’Rajnai rizling' – 'Riesling'

’Rajnai rizling' – 'Riesling blanc'

’Rajnai rizling' – 'Weisser riesling'

’Rizlingszilváni' – 'Müller thurgau'

’Rizlingszilváni' – 'Müller thurgau bijeli'

’Rizlingszilváni' – 'Müller thurgau blanc'

’Rizlingszilváni' – 'Rivaner'

’Rizlingszilváni' – 'Rizvanac'

’Rozália'

’Rózsakő'

’Sauvignon – 'Sauvignon bianco'

’Sauvignon' – 'Sauvignon bijeli'

’Sauvignon' – 'Sauvignon blanc'

’Sauvignon' – 'Sovinjon'

’Syrah' – 'Blauer syrah'

’Syrah' – 'Marsanne noir'

’Syrah' – 'Serine noir'

’Syrah' – 'Shiraz'

’Syrah' – 'Sirac'

’Szürkebarát' – 'Auvergans gris'

’Szürkebarát' – 'Grauburgunder'

’Szürkebarát' – 'Graumönch'

’Szürkebarát' – 'Pinot grigio'

’Szürkebarát' – 'Pinot gris'

’Szürkebarát' – 'Ruländer'

’Sárga muskotály' – 'Moscato bianco'

’Sárga muskotály' – 'Muscat blanc'

’Sárga muskotály' – 'Muscat bélüj'

’Sárga muskotály' – 'Muscat de frontignan'

’Sárga muskotály' – 'Muscat de lunel'

’Sárga muskotály' – 'Muscat lunel'

’Sárga muskotály' – 'Muscat sylvaner'

’Sárga muskotály' – 'Muscat zlty'

’Sárga muskotály' – 'Muskat weisser'

’Sárga muskotály' – 'Weiler'

’Sárga muskotály' – 'Weisser'

’Tramini' – 'Gewürtztraminer'

’Tramini' – 'Roter traminer'

’Tramini' – 'Savagnin rose'

’Tramini' – 'Tramin cervené'

’Tramini' – 'Traminer'

’Tramini' – 'Traminer rosso'

’Turán'

’Vulcanus'

’Zengő'

’Zenit'

’Zeus'

’Zweigelt' – 'Blauer zweigeltrebe'

’Zweigelt' – 'Rotburger'

’Zweigelt' – 'Zweigeltrebe'

’Zöld veltelíni' – 'Grüner muskateller'

’Zöld veltelíni' -– 'Grüner veltliner'

’Zöld veltelíni'– 'Veltlinské zelené'

’Zöld veltelíni' – 'Zöldveltelíni'

8. Seos(t)e kirjeldus

8.1. Vein, kvaliteetvahuvein, poolvahuvein (1)

1. Määratletud piirkonna kirjeldus

Zala veinipiirkond asub Zala komitaadis, Balatoni järvest läänes. Zala komitaadi ilmastikutingimused on viinamarjakasvatuseks ideaalsed. Temperatuur, sademete jaotumine ja tuuleolud on kvaliteetveinide tootmiseks optimaalsed.

Kõige olulisem ilmastikutegur on see, et oleks tagatud vajalik temperatuur. Veinipiirkonna territooriumil on aasta keskmine temperatuur 9–11 °C. Viinamarju oluliselt kahjustavat äärmiselt külma ja kuuma ilma esineb harvem. Suuremaid temperatuurikõikumisi leevendavad oluliselt Zala jõe äärsed lammid. Tänu Kis-Balatoni (Väike-Balatoni) järve taastamisele paranesid lähedal asuvatel mägedel suurepärase kvaliteediga veinide tootmiseks vajalikud tingimused veelgi. Veinipiirkonna mäed on põhja-lõunasuunalised ja nendega ristuvad lääne-idasuunalised orud; ka see geograafiline tingimus aitab kaasa kvaliteetsete Zala veinide tootmisele.

Veinipiirkonna ilmastikutingimused:

— päikesepaisteliste tundide arv aastas: 1 950–2 000 tundi;

— aasta keskmine temperatuur: 9–11 C°;

— sademete hulk kasvuperioodil: 400–450 mm;

— aastane sademete hulk: 650–700 mm;

8.2. Vein, kvaliteetvahuvein, poolvahuvein (2)

1. Eri tüüpi veinide kirjeldus

a. Veinide kirjeldus: kaitstud päritolunimetuse „Zala“ tootmispiirkond hõlmab Zala komitaadi territooriumi. Kontinentaalse kliima lähisvahemerelist iseloomu kujundavad kaks meteoroloogilist kliimamõju: ookeanilised õhuvoolud, mis saabuvad Alpide kaudu ning toovad Zala veinipiirkonda jahedat ja niisket õhku, ning vahemerelised õhuvoolud, mis saabuvad Aadria mere kaudu ning toovad kuiva ja sooja õhku. Suved on niiskemad ja mitte nii kuumad kui Vahemere ääres; samas on sügised päikesepaistelised ja kuivemad kui kontinentaalse kliimaga piirkondades. Zalas on õitsval järjel viinamarjakasvatus, mis ulatub tagasi keskaega. Seda kinnitab ka 868. aastast pärit harta, milles mainitakse viinamarjakasvatust Zala jõe ääres. Zala veine mainitakse hiljem Esztergomi tollitariifistikus, mille Ungari kuningas László IV andis välja 1288. aastal. Lauaviinamarjad levisid tänu Türgi istandustele, mis hiljem mängisid olulist rolli Zala oru viinamarjakasvatuses. 18.sajandil sai punaste viinamarjade kasvatamisest kõige edukam viinamarjakasvatuse viis Zalas. 'Olasz rizlingi' kasvatamine, mis on veinipiirkonnas siiani domineeriv, algas 19. sajandi teisel poolel. 19.sajandi esimesel poolel tegeleti märkimisväärsel osal praegusest Zala territooriumist lisaks veiniviinamarjade kasvatamisele ka lauaviinamarjade kasvatamisega. Peamised sordid: peamised sordid on roheline ja punane 'Chasselas', samuti 'Duhamel', 'Wibert gyöngyszőlők', 'Sárga mézes' ja mitmesugused muskotály (muskaatveini) viinamarja sordid (tavaline, 'Hamburg', 'Alexandria', 'Ottonel'). Viinapuutäipuhang hävitas enamiku Zala komitaadi viinamarjaistandustest. Euroopa sordid kadusid komitaadi teatavatest piirkondadest täielikult. Kohanedes tolleaegsete turutingimustega, istutati Zala orgu ümbritsevatele küngastele peamiselt lauaviinamarju kandvaid viinapuid. Sel perioodil said domineerivateks sortideks 'Chasselas' ja 'Olasz rizling'. Zala komitaadi viinamarjakasvatuse tolleaegset mainet tõendab asjaolu, et 1874. aasta Londoni veininäitusel saavutas Zalaszabari „Rajnai Rizling“ kõrge koha.

b. Kvaliteetvahuveinide kirjeldus: Zala kvaliteetvahuveinide kvaliteedi tagab eelkõige piirkonnas toodetud cuveé veinide kvaliteet, mida iseloomustab värskus, aga ka küps ja selge happeline struktuur, mis on vahuveini valmistamiseks esmatähtis. Zala vahuveinide domineeriv maitsenoot on nende püsiv puuviljasus. Võrratu Zala piirkonna vahuveinitootmise ajalugu ulatub tagasi 1960. aastatesse, mil sellest piirkonnast sai oluline tarnija suurtele Ungari vahuveini tootvatele ettevõtetele (nagu Pannonvin ja Törley). Zala kvaliteetvahuveinide kvaliteedi tagab arvukate sortide eriline harmoonia. Selle veinide laia sordipõhise koostise kujundasid tuhandete aastate jooksul piirkonnas asunud eri rahvustest elanikud, kelle kooseksisteerimine on Zala veinipiirkonnale eriomane.

c. Poolvahuveinide kirjeldus: Zala poolvahuveinide kvaliteedi tagab eelkõige piirkonnas toodetud veinide kvaliteet, mida iseloomustab värskus ning küps ja selge happeline struktuur, mis on poolvahuveini valmistamiseks hädavajalik. Zala poolvahuveinide domineeriv maitsenoot on nende püsiv puuviljasus ja tsitruseline iseloom.

8.3. Vein, kvaliteetvahuvein, poolvahuvein (3)

1. Tootmispiirkonna, inimtegurite ja toote vaheline seos

a) Vein: Alpide kaudu saabuvad ookeanilised õhuvoolud ja Aadria mere kaudu saabuvad vahemerelised õhuvoolud, mis mõjutavad Zala veinipiirkonna kliimat, tagavad piisava sademete hulga ka suveperioodil, mistõttu on põuapäevade arv väike võrreldes samal laiuskraadil asuvate kontinentaalsete piirkondadega. Tänu pruunide metsamuldade veesiduvusele on viinapuud veega piisavalt varustatud isegi suvekuumuses. Mõlemad looduslikud tegurid tagavad viinapuude pideva kasvu ning kirgaste, hea happelise koostise ja puuviljase värskusega Zala veinide tootmise. Zala tootmispiirkonna üheks iseloomulikuks tunnuseks on see, et seal elavad inimesed kasvatavad tavaliselt lõuna-, kagu- ja edelapoolsetel mäenõlvadel Zala komitaadile iseloomulikke keskmise küpsemisajaga (nt 'Kadarka', 'Kékoportó') ja hilise küpsemisajaga (nt 'Olasz rizling', 'Kékfrankos', 'Szürkebarát') viinamarjasorte. Vahemere antitsüklonitest tulenevate pikkade ja päikesepaisteliste sügiste ajal soodustavad nende nõlvade jalamil asuvatelt väiksematelt ojadelt ja jõgedelt ning Kis-Balatoni järve pinnalt peegelduvad päikesekiired viinamarjade valmimist, andes Zala veinidele nende täidlase ja küpse happesuse ning roosadele ja punastele veinidele nende siidised ja elegantsed tanniinid, täidluse ja rikkaliku maitse.

b. Kvaliteetvahuvein: Zala veinipiirkonna mitmekesise sordistruktuuri tulemusena on siin toodetud cuveé veinide harmooniline segamine Zala kvaliteetvahuveinide õrna ja samal ajal elegantse aroomi ja puuviljase maitse võti. Zala kvaliteetvahuveinide puuviljane ja kompleksne maitse- ja lõhnastruktuur on tingitud Zala piirkonnas kasvatatavatest sortidest. Piirkonna ainulaadne lähisvahemereline/kontinentaalne kliima tagab optimaalsed tingimused viinamarjakasvatuseks aasta läbi: tänu Kis-Balatoni veekogu jahutavale mõjule suvel ja aurustumisest tulenevale suuremale suhtelisele õhuniiskusele on atmosfäärilised põuad haruldased ja põuapäevade arv on väike. Pruunid metsamullad, mis on moodustunud savi settimise tagajärjel ja suudavad hästi siduda talviseid ja kevadisi sademeid, tagavad viinamarjade kasvuks pideva veevarustuse. Nende ainulaadsete ilmastiku- ja mullastikutingimuste tulemusena on viinamarjade kasv kriitilisel suveperioodil pidev ja stressiteguritest vaba, mis hoiab ära hallituslõhna ja ebaküpsed, toored happed vahuveinis. Tänu Kis-Balatoni veepinna peegeldavale mõjule saavad Zala piirkonna küngaste ja mägede nõlvadel asuvad istandused rohkem valgust kui võiks eeldada keskmise päikesepaisteliste tundide arvu põhjal. See asjaolu on eriti oluline Vahemere antitsüklonitest tingitud pikkade päikesepaisteliste sügiste ajal, mistõttu Zala kvaliteetvahuveinid on täidlased, tugeva aroomi ja rikkaliku maitsega.

c. Poolvahuvein: Zala veinipiirkonna mitmekesise sordistruktuuri tulemusena on siin toodetud veinide harmoonia Zala poolvahuveinide õrna ja samal ajal elegantse aroomi ja puuviljase maitse võti. Zala poolvahuveinide puuviljane ja kompleksne maitse- ja lõhnastruktuur on tingitud Zala piirkonnas kasvatatavatest sortidest. Piirkonna ainulaadne lähisvahemereline/kontinentaalne kliima tagab optimaalsed tingimused viinamarjakasvatuseks aasta läbi: tänu Kis-Balatoni veekogu jahutavale mõjule suvel ja aurustumisest tulenevale suuremale suhtelisele õhuniiskusele on atmosfäärilised põuad haruldased ja põuapäevade arv on väike. Pruunid metsamullad, mis on moodustunud savi settimise tagajärjel ja suudavad hästi siduda talviseid ja kevadisi sademeid, tagavad viinamarjade kasvuks pideva veevarustuse. Nende ainulaadsete ilmastiku- ja mullastikutingimuste tulemusena on viinamarjade kasv kriitilisel suveperioodil pidev ja stressiteguritest vaba, mis hoiab ära hallituslõhna ja ebaküpsed, toored happed poolvahuveinis.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Tootmine väljaspool määratletud tootmispiirkonda

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

erand määratletud geograafilises piirkonnas valmistamise nõudest

Tingimuse kirjeldus:

Zala, Somogy, Vas’i ja Veszprém’i komitaatide territooriumil

Märgistamise eeskirjad (1)

Õigusraamistik:

KPNi/KGTd haldava organisatsiooni kehtestatud, liikmesriikide poolt ettenähtud juhtudel.

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

a) veinide puhul võib väljendi „oltalom alatt álló eredetmegjelölés“ (kaitstud päritolunimetus) asemel kasutada tavapärast väljendit „védett eredetű bor“ (kaitstud päritolunimetusega vein);

b) sordinimi ja samas vaateväljas märgitud konkreetse väiksema geograafilise üksuse nimi võivad olla ainult väiksemas või sama suurusega kirjas;

c) kasutada võib järgmisi väljendeid, muid piiratud kasutusega väljendeid, tootmismeetodit tähistavaid väljendeid ja muid reguleeritud väljendeid: väljendid, mida võib kasutada veinide puhul: „késői szüretelésű bor“ (hilise korje vein), „válogatott szüretelésű bor“ (valikkorje vein), „jégbor“ (jäävein), „muzeális bor“ (ajalooline vein), „barrique“, „első szüret“ (esimene korje) või „virgin vintage“, „muskotály“ (muskaatvein), „szemelt“ (valitud marjad), „termőhelyen palackozva“ (villitud viinamarjakasvatuspiirkonnas), „jbor“ (toorvein), „ó bor“ (laagerdunud vein), „termelői palackozás“ (viinamarjakasvataja villitud), „pinceszövetkezetben palackozva“ (veinitootjate ühistu villitud) kvaliteetvahuvein: „muskotály“ (muskaatvein), „nyerspezsgő“ (ekstra kuiv vahuvein), „termőhelyen palackozva“ (villitud viinamarjakasvatuspiirkonnas), „termelői pezsgő“ (viinamarjakasvatajaja vahuvein), „termelői palackozás“ (viinamarjakasvataja villitud), „Pinceszövetkezetben palackozva“ (veinitootjate ühistu villitud) poolvahuvein: „muskotály“ (muskaatvein), „termőhelyen palackozva“ (villitud viinamarjakasvatuspiirkonnas), „termelői palackozás“ (viinamarjakasvataja villitud), „pinceszövetkezetben palackozva“ (veinitootjate ühistu villitud)

Märgistamise eeskirjad (2)

Õigusraamistik:

KPNi/KGTd haldava organisatsiooni kehtestatud, liikmesriikide poolt ettenähtud juhtudel.

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

päritolunimetuse „Zala/Zalai“ kõrval on lubatud märkida määratletud tootmispiirkonnast väiksemaid geograafilisi üksusi: — Kis-Balatoni piirkond: Zalaszabari, Nagyrada ja Garabonci omavalitsusüksused; — Csáford: Zalaszentgróti omavalitsusüksuse osa; — Aranyod: Zalaszentgróti omavalitsusüksuse osa.

Link tootespetsifikaadile

https://boraszat.kormany.hu/download/e/42/e2000/Zala%20OEM_modositott%20termekleiras_v2_korrnelkul.pdf

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.