SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Praegu on liit küberturvalisuse toodete ja lahenduste netoimportija ning sõltub suurel määral Euroopa-välistest pakkujatest. Ülemaailmse küberturvalisuse turu väärtus on 600 miljardit eurot ja see suureneb järgmise viie aasta jooksul müügi, ettevõtjate arvu ja tööhõive seisukohast eeldatavasti keskmiselt ligikaudu 17 %. Kui võtta aga aluseks turg, siis on maailma 20 juhtivast küberturvalisuse riigist ainult 6 liikmesriigid.

Ühisteatises kinnitati, et liidu strateegiliste huvide kindlustamiseks peab liit ka säilitama ja arendama oma peamist tehnoloogilist võimekust küberturvalisuse valdkonnas, et tagada digitaalne ühtne turg ning eelkõige kaitsta elutähtsaid võrke ja infosüsteeme ning pakkuda peamisi küberturbeteenuseid. Liit peab olema positsioonis, mis võimaldab tal iseseisvalt tagada oma digitaalsete vahendite turvalisus ja konkureerida ülemaailmsel küberturvalisuse turul.

Võttes arvesse kiiresti muutuvat küberturvalisuse keskkonda, avaldasid komisjon ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 2017. aasta septembris ühisteatise „Vastupidavusvõime, heidutus ja kaitse: tugeva küberturvalisuse tagamine ELis“, et veelgi parandada liidu vastupidavusvõimet, heidutust ja reageerimist küberrünnete puhul. Selles ühisteatises, mis tugines ka varasematele algatustele, kirjeldati kavandatavate meetmete komplekti, mis hõlmab muu hulgas Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA) tugevdamist, vabatahtliku ja kogu liitu hõlmava küberturvalisuse sertifitseerimise raamistiku loomist, et suurendada digitaalkeskkonna toodete ja teenuste usaldusväärsust, ning ulatuslikele küberturvalisuse intsidentidele ja kriisidele kiire ja koordineeritud reageerimise tegevuskava.

Selleks et tegeleda üha suuremate väljakutsetega, on liit pidevalt tõhustanud oma tegevust turvalisuse valdkonnas, tuginedes 2013. aasta küberjulgeoleku strateegiale ning selle eesmärkidele ja põhimõtetele, et edendada usaldusväärset, ohutut ja avatud küberkeskkonda. 2016. aastal võttis liit vastu oma esimesed küberturvalisuse meetmed Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2016/1148 võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse kohta.

Samal ajal on liidus rohkesti küberturvalisuse valdkonna eksperditeadmisi ja kogemusi – komisjoni hiljuti korraldatud küberturvalisuse eksperdikeskuste kaardistamise raames registreerus kogu EList rohkem kui 660 organisatsiooni. Kui need eksperditeadmised muudetaks turustatavateks toodeteks ja lahendusteks, siis oleks liidul võimalik katta kogu küberturvalisuse väärtusahel. Samas on teadus- ja tööstuskogukondade jõupingutused killustatud ning neil puudub kooskõla ja ühine missioon, mis piirab ELi konkurentsivõimet selles valdkonnas ja võimet tagada oma digitaalsete vahendite turvalisus. Praegu ei toetata piisavalt asjasse puutuvaid küberturvalisuse sektoreid (näiteks energeetika, kosmos, kaitse, transport) ja alamvaldkondi.Euroopa ei kasuta praegu täielikult ka koostoimet tsiviil- ja kaitsevaldkonna küberturvalisuse sektorite vahel.

Küberturvalisuse alase avaliku ja erasektori partnerluse loomine liidus 2016. aastal oli esimene kindel samm, et tuua kokku teadusuuringute, tööstuse ja avaliku sektori kogukonnad eesmärgiga edendada teadusuuringuid ja innovatsiooni küberturvalisuse valdkonnas, ning see peaks andma aastate 2014–2020 finantsraamistiku piires head ja eesmärgipärasemad teadusuuringute ja innovatsiooni tulemused. Küberturvalisuse alane avaliku ja erasektori partnerlus võimaldas tööstusvaldkonna partneritel väljendada oma pühendumist panustada partnerluse strateegilises teadusuuringute ja innovatsiooni tegevuskavas kindlaks määratud valdkondadesse.

Kuid liit saab püüelda palju ulatuslikumate investeeringute poole ja vajab tulemuslikumat mehhanismi, mis tekitaks püsiva võimekuse, koondaks jõupingutusi ja pädevusi ning stimuleeriks innovatiivsete lahenduste väljatöötamist, mille abil reageeritakse küberturvalisuse tööstuslikele väljakutsetele uute mitmeotstarbeliste tehnoloogiate (näiteks tehisintellekt, kvantarvutid, plokiahel ja turvalised digitaalidentiteedid) valdkonnas ning elutähtsates sektorites (näiteks transport, energeetika, tervishoid, finantsküsimused, valitsus, telekommunikatsioon, tootmine, kaitse ja kosmos).

Ühisteatises kaaluti võimalust tugevdada liidu küberturvalisuse võimekust küberturvalisuse pädevuskeskuste võrgustiku abil, mille keskmeks oleks Euroopa küberturvalisuse pädevuskeskus. Eesmärk oleks täiendada selles valdkonnas liidu ja riiklikul tasandil juba tehtud suutlikkuse suurendamise jõupingutusi. Ühisteatises väljendati komisjoni kavatsust algatada 2018. aastal mõju hindamine, et uurida võimalikke variante struktuuri loomiseks. Esimese sammuna ning tulevasele mõttevahetusele ainese andmiseks käivitas komisjon programmi „Horisont 2020“ raames katseetapi, et koondada riiklikud keskused võrgustikku ning anda küberturvalisuse pädevuse ja tehnoloogia arendamisele hoogu juurde.

Riigi- ja valitsusjuhid kutsusid 2017. aasta septembris toimunud Tallina digitaalvaldkonna tippkohtumisel liitu üles saavutama selle, et Euroopa oleks 2025. aastaks küberturvalisuse alal juhtiv piirkond, et kodanikele, tarbijatele ja ettevõtetele oleks internetis tagatud usaldus, kindlus ja kaitse ning et internet oleks vaba ja seda valitseksid seadused.

2017. aasta novembris vastu võetud nõukogu järeldustes kutsuti komisjoni üles esitama kiiresti võimalike variantide mõjuhinnang ja pakkuma 2018. aasta keskpaigaks välja asjakohane õigusakt algatuse rakendamiseks.

Komisjoni poolt 2018. aasta juunis välja pakutud digitaalse Euroopa programmieesmärk on suurendada ja maksimeerida digitaaltehnoloogiale üleminekust Euroopa kodanikele ja ettevõtjatele tekkivat kasu kõigis asjakohastes ELi poliitikavaldkondades, tugevdades digitaalse ühtse turu poliitikameetmeid ja toetades selle ambitsioone. Programmiga pakutakse välja järjepidev ja kõikehõlmav lähenemisviis, et tagada kõrgtasemel tehnoloogia parim kasutamine ning tehnilise võimsuse ja inimeste pädevuse õige kombinatsioon üleminekuks digitaaltehnoloogiale mitte ainult küberturvalisuse valdkonnas, vaid ka nutika andmetaristu, tehisintellekti, kõrgema taseme oskuste ja rakenduste puhul tööstuses ning avalikku huvi pakkuvates valdkondades. Need elemendid sõltuvad üksteisest, toetavad üksteist vastastikku ja kui neid samal ajal edendada, siis on nende abil võimalik saavutada tulemusliku andmemajanduse jaoks vajalik maht. Programm „Euroopa horisont“ – ELi järgmine teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm – seab samuti küberturvalisuse üheks oma prioriteetidest.

Selles kontekstis tehakse käesoleva määrusega ettepanek luua Euroopa küberturvalisuse tööstusliku, tehnoloogilise ja teadusliku pädevuse keskus ning riiklike koordineerimiskeskuste võrgustik. See sihtotstarbeline koostöömudel peaks Euroopa küberturvalisuse tehnoloogilise ja tööstuskeskkonna stimuleerimiseks töötama järgmisel viisil: Pädevuskeskus toetab ja aitab koordineerida võrgustiku tööd ning edendab küberturvalisuse pädevuskogukonda, aitab viia ellu küberturvalisuse tehnoloogilist tegevuskava ja parandab juurdepääsu kogutud eksperditeadmistele. Pädevuskeskus teeb seda eelkõige digitaalse Euroopa programmi ja programmi „Euroopa horisont“ asjakohaste osade rakendamise, toetuste andmise ja hangete korraldamise teel. Võttes arvesse muudes maailma piirkondades küberturvalisusesse tehtavaid märkimisväärseid investeeringuid ning vajadust koordineerida ja koondada sellega seotud ressursse Euroopas, tehakse ettepanek luua pädevuskeskus Euroopa partnerlusena, mis soodustaks liidu, liikmesriikide ja/või tööstusvaldkonna ühiseid investeeringuid. Seetõttu nõutakse ettepanekus, et liikmesriigid panustaksid pädevuskeskuse ja võrgustiku tegevuse rahastamisse proportsionaalselt. Peamine otsuseid tegev organ on nõukogu, milles osalevad kõik liikmesriigid, aga milles on hääleõigus ainult rahaliselt panustavatel liikmesriikidel. Nõukogu hääletused toimuvad kahekordse häälteenamuse põhimõtte kohaselt, mis eeldab 75 % rahalisest osalusest ja 75 % häältest. Kuna komisjon vastutab liidu eelarve eest, on tal 50 % häältest. Komisjon kasutab nõukogus töötades vajaduse korral Euroopa välisteenistuse eksperditeadmisi. Nõukogu abistab tööstuse ja teaduse nõuandekogu, et tagada regulaarne dialoog erasektori, tarbijate organisatsioonide ja teiste asjaomaste sidusrühmadega.

Tehes tihedat koostööd käesoleva määrusega loodava riiklike koordineerimiskeskuste võrgustiku ja küberturvalisuse pädevuskogukonnaga (mis hõlmab küberturvalisuse tehnoloogia arendamises osalejate suurt ja mitmekesist rühma, näiteks teadusasutusi, pakkumispoolset tööstust, nõudluspoolset tööstust ja avalikku sektorit), oleks Euroopa küberturvalisuse tööstusliku, tehnoloogilise ja teadusliku pädevuse keskus kavandatavate digitaalse Euroopa programmi ja programmi „Euroopa horisont“ alusel küberturvalisuse jaoks eraldatavate ELi rahaliste vahendite peamine rakendusasutus.

See terviklik lähenemisviis võimaldaks toetada küberturvalisust kogu väärtusahela piires alates teadusuuringutest kuni võtmetähtsusega tehnoloogiate väljatöötamise ja kasutuselevõtuni. Liikmesriikide rahaline osalus peaks olema samaulatuslik sellele algatusele antava ELi rahalise toetusega ning on algatuse edu jaoks hädavajalik.

Võttes arvesse selle eriomaseid eksperditeadmisi ning ulatuslikku ja asjakohast sidusrühmade esindatust, tuleks Euroopa küberturvalisuse organisatsioon, mis on komisjoni vastaspool programmi „Horisont 2020“ raames sõlmitud lepingulises avaliku ja erasektori partnerluses, kutsuda panustama keskuse ja võrgustiku töösse.