Soovitus:

NÕUKOGU OTSUS,

millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2013/319/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Maltal

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 12,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

ning arvestades järgmist:

(1)Järgides komisjoni soovitust, otsustas nõukogu 21. juuni 2013. aasta otsusega 2013/319/EL, et Maltas on ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk Maltas oli 2012. aastal 3,3 % SKPst, ületades seega aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst, ja valitsemissektori koguvõlg ületas aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst ning Malta ei teinud ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisele 2012. aastal järgnenud üleminekuperioodi nõuete kohaselt piisavalt edusamme võla vähendamise sihttaseme saavutamiseks.

(2)ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 ning nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) artikli 3 lõike 4 kohaselt esitas nõukogu komisjoni soovituse põhjal 21. juunil 2013 Maltale soovituse, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2014. aastaks. Soovitus avalikustati.

(3)Vastavalt aluslepingutele lisatud protokolli (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta) artiklile 4 esitab komisjon andmed kõnealuse menetluse rakendamiseks. Kõnealuse protokolli kohaldamisel peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu 25. mai 2009. aasta määruse (EÜ) nr 479/2009 (Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta) artiklile 3 esitama kaks korda aastas (enne 1. aprilli ja 1. oktoobrit) andmed valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad.

(4)Esitatud andmete põhjal peaks nõukogu tegema otsuse tunnistada kehtetuks otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta. Lisaks tuleks otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta tunnistada kehtetuks üksnes siis, kui i) komisjoni prognooside kohaselt ei ületa puudujääk prognoosiperioodil kontrollväärtust 3 % SKPst ja ii) valitsemissektori võla suhe SKPsse täidab tulevikku suunatud võlakriteeriumi.

(5)Nende andmete põhjal, mis komisjon (Eurostat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr 479/2009 artiklile 14 pärast 2015. aasta aprillis Malta esitatud teatist, 2015. aasta stabiilsusprogrammi ja komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi, on võimalik teha järgmised järeldused.

–Pärast seda, kui valitsemissektori eelarvepuudujääk jõudis 2012. aastal haripunkti 3,6 % SKPst, vähenes see 2013. aastal 2,6 %ni SKPst ja oli 2014. aastal 2,1 % SKPst. Eelarvepuudujäägi vähenemise peamised põhjused 2014. aastal olid tsükliliste tingimuste paranemine ja eelarvemeetmed, mille tagajärjel märkimisväärselt suurenesid jooksvad tulud (2,5 % SKPst), mis olid enam kui piisavad, et tasakaalustada jooksvate kulude (0,8 % SKPst) ja netokapitalikulude (0,1 % SKPst) suurenemine, mis tulenes ELi rahaliste vahendite kasutamise määra suurenemisest.

–Malta valitsuse 30. aprillil 2015 esitatud stabiilsusprogrammi (2015–2018) kohaselt on 2015. aastal kavas vähendada eelarvepuudujääki 1,6 %ni SKPst ja 2016. aastal 1,1 %ni SKPst. Komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi kohaselt on 2015. aasta eelarvepuudujääk 1,8 % SKPst ja 2016. aasta puudujääk 1,5 % SKPst. Seega peaks eelarvepuudujääk jääma prognoosiperioodil allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst.

–Struktuurne eelarvepositsioon (st majandustsükliga kohandatud valitsemissektori eelarvepositsioon ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) paranes ajavahemikul 2013–2014 keskmiselt 1,3 % SKPst aastas.

–Valitsemissektori võla suhe SKPsse oli 2012. aastal 67,4 % SKPst ja suurenes 2013. aastal 69,2 %ni SKPst, olles tingitud ajutisest võlga suurendavast võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vahelisest erinevusest. Kõnealune näitaja vähenes 2014. aastal 68,0 %ni SKPst. Prognoosi kohaselt väheneb valitsemissektori võlg muu hulgas tänu soodsale makromajanduslikule stsenaariumile 2016. aastal 65,4 %ni SKPst. Lisaks on 2014. aastal tagatud tulevikku suunatud võlareegli täitmine.

(6)Alates 2015. aastast ehk ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamisele järgnevast aastast kohaldatakse Malta suhtes stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning Malta peaks liikuma sobival kiirusel keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas, muu hulgas järgides kulueesmärki, ja täitma võlakriteeriumi vastavalt määruse (EÜ) nr1467/97 artikli 2 lõikele 1a. Eespool esitatut arvestades on olemas oht, et 2015. ja 2016. aastal kaldutakse keskpika perioodi eesmärgi saavutamisel teataval määral kõrvale nõutud kohandamisest 0,6 % SKPst. Prognoosi kohaselt paraneb 2015. aastal struktuurne eelarvepositsioon nõutust 0,1 % SKPst vähem. 2016. aasta kohandus peaks olema nõuetega kooskõlas, kuid siiski on teatava kõrvalekaldumise oht, kui 2015. ja 2016. aasta näitajaid vaadeldakse koos. Seetõttu on vaja võtta aastatel 2015 ja 2016 täiendavaid meetmeid.