ET Euroopa Liidu Teataja C 218/25

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Euroopa tööstuspoliitika välismõõde – kas ELi kaubanduspoliitikas võetakse asjakohaselt arvesse Euroopa tööstuse huve?” (omaalgatuslik arvamus)

2011/C 218/05

Raportöör: Antonello PEZZINI

Kaasraportöör: Marcel PHILIPPE

16. septembril 2010 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse teemal:

„Euroopa tööstuspoliitika välismõõde – kas ELi kaubanduspoliitikas võetakse asjakohaselt arvesse Euroopa tööstuse huve?”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööstuse muutuste nõuandekomisjon (CCMI) võttis arvamuse vastu 4. aprillil 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 471. istungjärgul 4.–5. mail 2011 (4. mai istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 106, vastu hääletas 2, erapooletuks jäi 3 komitee liiget.

1. Järeldused ja soovitused

1.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nõustub täielikult eesistujariigi Ungari väljendatud murega, et „kogu maailmas on toimumas uskumatult kiired ja põhjalikud ümberkorraldused. Euroopa peab suutma toime tulla palju tugevama üleilmse konkurentsi tingimustes kui kunagi varem.”

1.2 Komitee kutsub Euroopa Liitu üles võtma kiiresti kooskõlastatud ja sidusaid meetmeid oma tööstuspoliitika strateegia välismõõtme suhtes, et ta saaks täita edasiviivat rolli kaubanduses ning järgida ühist suunitlust kahe- ja mitmepoolsetes kaubanduslepingutes.

1.3 Komitee peab vältimatuks, et kõigi osalejate suhtes kehtiksid samad mängureeglid, et konkureerida ühises ausa konkurentsi ning jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise majanduskasvu ja sotsiaalse arengu raamistikus, austades täiel määral rahvusvahelisi majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid standardeid, arvestades tõika, et 2015. aastaks luuakse 90 % ülemaailmsest majanduskasvust väljaspool Euroopat, kusjuures üks kolmandik ainult Hiinas. Seetõttu tuleks Euroopa Liidu kaubanduspoliitikaga samuti toetada ELi arengupoliitikat ning seejuures arvesse võtta ebavõrdsust kaubandusblokkide vahel ja ühiskonnas, eriti arengumaades.

1.4 Komitee peab vajalikuks

— kehtestada ühine „Euroopa tugevama valitsemise” raamistik, mis võimaldab ühtse turu potentsiaali Euroopa tööstuse elavdamiseks rahvusvahelisel tasandil ära kasutada;

— rääkida rahvusvahelisel tasandil ühel häälel;

— tagada, et liikmesriigid tegutsevad ühtselt.

1.5 Komitee arvates tuleb 1988. aastal alustatud pikas perspektiivis tehtavat tööd siseturu rajamiseks jätkata ja tõhustada, töötades eelkõige ettevõtjate jaoks välja Euroopa lepinguõiguse määruse alusel, millega kehtestatakse uus täiendatud kord, millest ettevõtjad saaksid oma rahvusvaheliste lepingute osas vabatahtlikult lähtuda.

1.6 Komitee on arvamusel, et Euroopa tööstusel on võimalik püsida maailma tasandil tipus mitte ainult tänu innovatsioonile, teadustegevusele ja uute tehnoloogiate rakendamisele, vaid ka luues tõhusad infrastruktuurid ja kutsudes maailmaturgu üles kehtestama aruka tururegulatsiooni, mis soodustab puhtaid ja jätkusuutlikke tootmis- ja turustamismeetodeid.

1.7 Komitee leiab, et erilist tähelepanu tuleb pöörata ELi, liikmesriikide ja piirkondlikul tasandil võetavatele meetmetele inimressursside hariduse ja elukestva õppe ning teadmiste levitamise vallas.

1.8 Komitee soovitab, et alati võetaks arvesse Euroopa tööstuse huve ja et neid kaitstaks jõuliselt läbirääkimistel, kasutades selgelt, läbipaistvalt ja mitmekesiselt kõiki olemasolevaid reguleerimisvahendeid, sh kaubanduslepinguid.

1.9 Komitee rõhutab, kui oluline on luua ettevõtetele arukas, prognoositav ja eelkõige vähem koormav õigusraamistik ning paremad ettevõtlustingimused VKE-dele.

1.10 Euroopa ettevõtjate huvides tuleb kahepoolsetes kokkulepetes ja sidemetes selge ja läbipaistva kaitse abil tagada

— sotsiaalsätted, millega austatakse töötajaid oma töökohal ja mis on kooskõlas rahvusvaheliste konventsioonidega;

— keskkonnakaitse eeskirjad;

— keskkonnaressursside kasutamise piirangud;

— energiasäästualased ja kliimamuutuse vastu võitlemise eeskirjad;

— ökomärgiste laialdane kasutamine;

— EMASi süsteemis sertifitseerimise tava;

— tehniliste ja regulatiivsete standardite järgimine;

— tööstus- ja intellektuaalomandi kaitse;

— teatavad tõhusad kaubanduse kaitset ning turulepääsu ja strateegilisele toorainele juurdepääsu võimaldavad vahendid, mis on seotud mõlema osapoole kodanikuühiskonna väljendatud murega ressursside haldamise osas;

— algatused VKE-de tegevuse soodustamiseks kolmandates riikides;

— sotsiaaldialoogi- ja kontrollsüsteemid kodanikuühiskonnas, ka mõju eel- ja järelhindamise abil ning

— tarbijakaitse kõrge tase.

1.11 Komitee kiidab heaks Euroopa Ülemkogu 2010. aasta detsembris Brüsselis toimunud kohtumisel tehtud avaldused vajaduse kohta „vastata tõhusamalt globaliseerumisega seotud väljakutsetele ja kasutada ära selle pakutavaid võimalusi, tehes enne kaubandusläbirääkimiste alustamist mõjuanalüüsid […], et tagada avatud turud ning õiglased kaubandus- ja konkurentsitingimused”. ELi kaubanduspoliitikas tuleks igal juhul arvesse võtta ebavõrdseid tingimusi, milles meie tööstus peab sageli konkureerima.

1.12 Komitee nõuab konkreetsete järelmeetmete võtmist seoses Euroopa Ülemkogu üleskutsega, et „Euroopa Liit [peaks] täiendavalt suurendama oma sise- ja välispoliitika vahelist sidusust ja vastastikust täiendavust” (1).

1.13 Komitee arvates tuleks ELil edasi arendada oma konkurentsieeliseid, et suuta tõhusamalt ja strateegilisemalt kaitsta oma huve ning suurendada Euroopa majandus- ja sotsiaalmudeli usaldusväärsust rahvusvahelisel areenil.

2. Sissejuhatus

2.1 Tööstus tervikuna võttes – kaasa arvatud erialateenused, millest tööstus sõltub ja mis sõltuvad tööstusest – kujutab endast väga ulatuslikku kogumit, mis moodustab ligikaudu pool (47 %) ELi SKPst.

2.2 Tööstus suudab anda erilise panuse, mis võimaldab tagada dünaamilisema majanduskasvu tänu

— Euroopa suuremale tootlikkusele;

— tööstuslikult valmistatud toodete ekspordile (2);

— tehnoloogia arengule: üle 80 % erasektori kuludest tehnoloogia alasele teadus- ja arendustegevusele tehakse ELis tootmistööstuses.

2.3 Deindustrialiseerimise vastu võitlemise proovikivi seisneb selles, et kõik ELi poliitikameetmed tuleb koondada eesmärgile toetada tööstuse kasvu ja konkurentsivõime potentsiaali, eelkõige tugevdades selle välismõõdet.

2.4 Tegemist ei ole eraldiseisva poliitika kujundamisega, vaid tööstuse ja sellega seotud teenuste konkurentsivõime mõõtme integreerimisega kõikidesse ELi poliitikameetmetesse, alates ühisest kaubanduspoliitikast.

2.5 Turgude avamine on kahtlemata tööhõive suurenemise vältimatu ja vajalik tingimus. Siiski peab EL oma strateegiat ajakohastama, et paremini toetada ettevõtete rahvusvahelistumist sümmeetrilises ja vastastikkusel põhinevas tegutsemiskeskkonnas, kus on kõigile osalejatele tagatud võrdsed mängureeglid.

2.6 Sidusa lähenemisviisi jaoks on vaja tegeleda mitme sektoriga, mis võivad anda suurt lisandväärtust:

— ELi tulevane kaubanduspoliitika peaks kuuluma Euroopa 2020. aasta strateegiasse. Selleks tuleb välja töötada täpsed ja tõhusad eeskirjad eesmärgiga — toetada avatud ja õiglasi turge, nõudes tärkava turumajandusega riikidelt samade reeglite austamist ja kaitstes vähim arenenud riikide nõudmisi; — kaitsta tööstus- ja intellektuaalomandit; — luua uusi ja paremini integreeritud teadmisi; — takistada võltsimist; — kaitsta ja propageerida sotsiaalse turumajanduse väärtust (3); — pakkuda välja ja nõuda kõrget keskkonnakaitsetaset ja keskkonnakvaliteedi parandamise taset ning — kindlustada eurot rahvusvahelise kaubanduse arveldusvääringuna.

— Maailmaturu avatust ja sellest tulenevat tollitariifide vastastikkust piiravad oluliselt mittetariifsed tõkked: tuleb tugevdada „jõupingutusi kahe- või mitmepoolsete kokkulepete raames saavutatud õiguste jõustamisel, et kaitsta avatud turgude ideed ka olukorras, kus need turud on illegaalselt suletud”, (4) et tagada sümmeetrilisus, vastastikkus ja võrdsed mängureeglid.

— Tuleks läbi vaadata ja parandada algatusi eesmärgiga toetada VKEde rahvusvaheliseks muutumist. VKEde eksport väljapoole siseturgu moodustab praegu alla 15 % ekspordi kogumahust.

— ELi poliitika peaks püüdma rohkem tugevdada teisi vahendeid rahvusvahelistumise saavutamiseks, näiteks järgmised: 1. välismaised otseinvesteeringud; 2. tehnoloogiaalane koostöö; 3. alltöövõtmine.

— Euroopa riigid peaksid asuma arendama tõhusamat dialoogi sotsiaalpartneritega ning kõikide majanduslike ja sotsiaalsete sidusrühmadega.

— Tööhõive valdkonnas tuleks uue innuga toetada sektorite uuenduslikke algatusi juhtivate turgude katsemeetmete eeskujul.

2.7 Tuleks kindlustada euro roll rahvusvahelisel areenil rahvusvahelise kaubanduse arveldusvääringuna nii tooraine kui ka tööstuslikult valmistatud toodete puhul.

2.8 Maailmamajanduse kiire globaliseerumise ja tärkava turumajandusega riikide arengu tõttu tuleb ELi kaubanduspoliitika põhjalikult läbi vaadata, et võtta täielikult arvesse Euroopa tööstuse huve, et tööstus suudaks säilitada ja tugevdada oma rolli „globaalses külas”.

2.9 ELi tööstuspoliitika elluviimine tugineb üldiselt järgmistele vahenditele:

— üldmeetmed siseturu arendamiseks;

— väliskaubanduspoliitika (dumpinguvastane poliitika, üksikuid tööstussektoreid mõjutavad kahe- ja mitmepoolsed kaubandusläbirääkimised);

— arvukad inimressursside arengule suunatud sotsiaal-, regionaal- ja keskkonnapoliitilised meetmed;

— konkurentsipoliitika koos õigusaktidega, mis on vajalikud turutõrgete puhul ja asjakohased riigiabiga seoses;

— teadus- ja arendustegevuse poliitika;

— innovatsioonimeetmed;

— Euroopa ettevõtjate vahelise koostöö arendamine;

— sotsiaalpartnerite vahelise dialoogi ja koostöö võimaluste otsimine, mida laiendatakse arenguriikidele, eelkõige rahvusvaheliste raamlepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste kaudu;

— jõupingutused keskkonnapoliitiliste meetmete rakendamiseks;

— edasipüüdlik ja tõhus poliitika hariduse ja koolituse valdkonnas.

2.10 Kaubanduse, majanduse, religioonide- ja kultuuridevahelise dialoogi ja sellest tulenevalt rahvaste jõukuse tingib ja määrab riikide, valitsuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide suhete tugevus. Lisaks tuleb arvestada erinevate arengutasemete ja võimalike erinevate lähenemisviisidega ühiste probleemide lahendamiseks.

2.11 Käesolevas arvamuses kavatseb komitee keskenduda tööstuspoliitika välismõõtmele.

2.12 Sellega seoses tunnistatakse, et tööstuspoliitikal on esmatähtis osa, eelkõige seetõttu, et teadustatakse uut asjaolu: vajadust seada tööstus ja ettevõtjad taas kesksele kohale, mis neile kuulub.

2.13 Juhtalgatus „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika” (5) võimaldab kindlaks määrata mõned prioriteedid eesmärgiga parandada ärikeskkonda, eriti VKEdele, ning toetada tugeva ja jätkusuutliku tööstusbaasi arendamist.

2.14 Tõeliselt „arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv” (6) on maailmaturgudel edukat tegutsemist silmas pidades seotud mitmekesise ja uuendusliku tootmissektori tugevdamisega.

3. Sidusa välismõõtme jaoks arvestatavad tegevusvaldkonnad

3.1 Euroopa tööstuspoliitika välismõõdet väärtustavaid huvi- ja sekkumisvaldkondi on mitu, aga Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovib keskenduda järgmistele valdkondadele:

— Euroopa toorainete kättesaadavuse strateegia;

— VKEde rahvusvahelistumine;

— standardimine ja intellektuaalomandi õigused;

— reguleerimisalane dialoog;

— ühine kaubanduspoliitika;

— Euroopa Liidu maine ja väljavaated;

— sektorikesksed algatused: juhtivad turud ja Euroopa platvormid.

3.1.1 Tooraine kättesaadavus. On väga oluline, et infrastruktuurid tagaksid kindla ja hõlpsa juurdepääsu toorainele, mis on tööstuse arengu jaoks vältimatult vajalik tingimus. ELi algatusi on tingimata vaja selleks, et

— kaotada kõik praegused turumoonutused ning kehtestada uued eeskirjad ja uued kokkulepped toorainele, eelkõige energiale juurdepääsu kohta;

— nõuda jätkuvaid jõupingutusi, et tagada ka WTO tasandil, et tootjariigid järgiksid minimaalseid keskkonna- ja sotsiaalstandardeid;

— parandada tooraine jätkusuutliku kaevandamise tingimusi Euroopas;

— toetada Euroopa või riikide ringlussevõtu tööstusharusid, et piirata tooraine raiskamist, luua kõrge lisandväärtusega tööhõivevõimalusi ning piirata kaevandamise keskkonna- ja sotsiaalset mõju;

— soodustada ressursside tõhusat kasutamist ja teisese tooraine kasutuselevõttu;

— tugevdada tooraine majandamise eest vastutavaid ametivõime ja institutsioone seda tüüpi ressursse valdavates arenguriikides;

— toetada katsetermotuumareaktorite JET ja ITER abil juba alustatud teadusuuringuid tuumasünteesienergia tootmiseks, kasutades looduses, eelkõige merevees laialt levinud toorainet (deuteerium, liitium, triitium).

3.1.1.1 Kui Euroopa tööstus soovib kindlustada ja suurendada oma positsiooni ja konkurentsivõimet maailma tasandil, peab tal olema tugev ja integreeritud strateegia, milles pööratakse erilist tähelepanu energiaga varustamisele, ning ta peab välja töötama tõelise „tooraine diplomaatia”.

3.1.1.2 Tooraine ja eelkõige energia kättesaadavus peab olema uue tööstuspoliitika põhiliseks tugisambaks. On väga tähtis, et EL tugevdaks oma majandus- ja poliitilisi suhteid kolmandate riikidega, et

— kaotada ebavõrdsus juurdepääsutingimustes, millega kaasnevad ekspordipiirangute vastu võitlemise meetmed (7);

— toetada metallitootmist Euroopas;

— teha rohkem jõupingutusi toorainete osas, mis on Euroopas juba olemas;

— teostada järelevalvet ELi tootmise tuleviku jaoks strateegilise 14 tooraine nimekirja üle, milleks on järgmised toorained: antimon, berüllium, koobalt, fluoriit, gallium, germaanium, grafiit, indium, magneesium, nioobium, plaatinarühma metallid (plaatina, pallaadium, iriidium, roodium, ruteenium ja osmium), haruldased muldmetallid, tantaal ja volfram;

— varuda põhilise tooraine strateegilised reservid;

— lisada puuvill toorainete hulka;

— luua Euroopa geoloogiakeskus.

3.1.2 VKEde rahvusvahelistumine. Veel üks suur proovikivi on Euroopa tööstuse rahvusvaheline mõõde: väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad peavad suutma maailmaturul toime tulla suurtööstuse konkurentsiga, väärtustades seejuures oma tootmisalasid.

3.1.2.1 Tuleb luua ja laiendada abivahendeid perspektiiviuuringute jaoks ja rahastamiseks (kindlustused, maksetagatised jne), et võimaldada VKE-del areneda rahvusvahelisel tasandil.

3.1.2.2 Ettevõtluse peadirektoraadi hiljutise uuringu kohaselt on 25 % Euroopa väikestest ja keskmise suurusega ettevõtjatest viimasel kolmel aastal importinud või eksportinud. Väljaspool Euroopa siseturgu on aga ainult 13 % kõnealustest ettevõtjatest olnud kaubandussuhetes kolmandate riikidega ning BRIC piirkonna (Brasiilia, Venemaa, India ja Hiina) tärkava turumajandusega turgude suhtes kõigub see protsent 7 ja 10 % vahel.

3.1.2.3 Rahvusvahelistumine on eelkõige ettevõtjale kasulik ja võimaldab tal teha edusamme:

— valmisoleku osas võtta tööle uusi koostööpartnereid. Rahvusvahelisel tasandil tegutsevate VKEde tööhõive kasv on 7 %, võrreldes ainult 1 %ga ülejäänud VKEde puhul;

— innovatsioonivalmiduse osas. 26 % rahvusvahelisel tasandil tegutsevatest VKEdest olid võrreldes 8 %ga ülejäänud VKEst huvitatud uuenduslike toodete või teenuste kasutuselevõtust.

3.1.2.4 Oluline on parandada tulemuslikkust rahvusvahelise kaubanduse vallas, et tugevdada majanduskasvu ja konkurentsivõimet.

3.1.2.5 Eelkõige tuleb tugevdada ja arendada katsealgatusi kolmandates riikides Euroopa tugikeskuste – nn Euroopa ärikeskuste (European Business Centres) (8) – loomiseks ning jõupingutusi turulepääsu töörühmade (Market Access Teams) täiesti operatiivseteks muutmiseks.

3.1.3 Standardimine. Vaja on tugevat standardimise ja intellektuaalomandi kaitse poliitikat, millega tagatakse standardimisprotsessi välismõõde.

3.1.3.1 Tuleb vältida standardite kujunemist kaubandustõketeks ja seda, et riiklike standardite arvu suurenemine teenuste puhul hakkab kaubandust takistama.

3.1.3.2 Komitee on veendunud, et tuleb kehtestada seaduslik kohustus kõikidele, kes arendavad välja standardeid, järgida selle raames WTO / tehniliste kaubandustõkete põhimõtteid.

3.1.3.3 Veel üks tähtis aspekt on koostalitlusvõime: teenused ja rakendused peavad selleks, et turg võtaks need vastu ja need vastaksid seatud eesmärkidele, olema tõeliselt koostalitlusvõimelised.

3.1.4 Reguleerimisalane dialoog. Selleks et Euroopa tööstus oleks tõeliselt konkurentsivõimeline, tuleb tagada eeskirjade ja määruste vallas rahvusvahelisel tasandil võrdsed tingimused.

3.1.4.1 Tariifsetele kaubandustõketele lisanduvad sageli regulatiivset laadi mittetariifsed tõkked. Sellepärast peabki komitee vajalikuks teha rohkem jõupingutusi eri valdkondades, et vähendada olemasolevaid tõkkeid ja takistada uute tõkete teket.

3.1.4.2 Selles kontekstides on parema õigusloome põhimõte väga oluline selleks, et vähendada suuri kulusid, mis on sageli tingitud ülereguleerimisest, ja saada vastastikuse tunnustamise mehhanismide abil tõhusam juurdepääs rahvusvahelistele turgudele.

3.1.5 Ühine kaubanduspoliitika on üks Euroopa Liidu välissuhete tugisammas. Sellega reguleeritakse liikmesriikide kaubandussuhteid kolmandate riikidega põhieesmärgiga tagada võrdsed konkurentsitingimused ja mängureeglid.

3.1.5.1 Vaja on tõhustada võltsimise ja piraatluse vastu võitlemist nii ühtse turu siseselt kui ka väljaspool seda, arvestades nende väga kahjulikku mõju üha arvukamatele ja erinevamatele sektoritele.

3.1.5.2 Lissaboni lepingu uute sätete kohaselt on oluline parandada tulemuslikkust piiriülese ja rahvusvahelise kaubanduse vallas, et tugevdada ettevõtete pikaajalist kasvu, konkurentsivõimet ja elujõulisust ning tagada, et Euroopa räägiks ühel häälel.

3.1.5.3 Kaubanduse kaitsemeetmete ja turulepääsu meetmete eesmärk on eelkõige kaitsta Euroopa ettevõtjaid kaubandustõkete eest. Euroopa Liit peab tagama maailmakaubanduse harmoonilise arengu, edendades selle tasakaalustatust ja jätkusuutlikkust. Sellega seoses tuleb arvesse võtta kolmandate riikide erinevaid arengutasemeid, aidates vähem arenenud riikidel oma tööstust arendada ja nõudes tärkava majandusega riikidelt eeskirjadest täielikku kinnipidamist.

3.1.5.4 EL peab kindlaks määrama täpsed majanduslikud kriteeriumid vabakaubanduslepingute alasteks läbirääkimiseks ja nende sõlmimiseks ning valima oma partnerid, eelkõige turgude potentsiaali, suuruse ja majanduskasvu seisukohast, tagades selged mehhanismid (poliitilise sidususe) eel- ja (sümmeetria ja vastastikkuse põhimõtete täieliku järgimise) järelhindamiseks, toetudes seejuures ka Euroopa sotisaaldialoogile ja organiseeritud kodanikuühiskonnale.

3.1.5.5 Tollitariifide langusele lisaks on vaja WTO raames ILO standarditega kooskõlas töötingimusi parandada.

3.1.6 Euroopa Liidu maine ja väljavaated. Liidul on vaja tulevikuvisiooni, mis keskendub jätkusuutlikule arengule ja võimaldab maailma tasandil pikas perspektiivis kaasavaid äriühinguid, avatud majandust ja rahumeelseid suhteid edendada.

3.1.6.1 Euroopa Liidu maine eest liidus, aga eriti väljaspool ELi tuleb paremini hoolitseda; selle maine täielikult väärtustamiseks on vaja tagada sidusus, ühtsus ja kiire tegutsemisvõime. Tuleks kindlaks määrata ja rakendada koostoimel põhinevad ja omavahel kokkusobivad meetmed, et

— tagada turgude tasakaalustatud avamine, kindlustades seejuures planeedi piiratud ressursid tagades, et Euroopal on kindel ja jätkusuutlik juurdepääs ressurssidele, mis on tema jaoks strateegiliselt tähtsad;

— tugevdada kõigi oluliste partneritega mitmepoolse lähenemisviisi raames majandusdialoogi;

— kindlustada euro roll rahvusvahelisel tasandil;

— kujundada EL rahvusvaheliseks seadusandlikuks võimuks, standardite hindamise edendajaks tööstus-, keskkonna- ja sotsiaalvaldkonnas, austades inimväärseid töötingimusi ning riigihanke ja intellektuaalomandi alaseid standardeid;

— taaselustada kolme peamist poliitikavaldkonda ELi välisarengu edendamiseks: laienemine, naabruspoliitika ja Vahemere Liit ning uus partnerlus Aafrikaga AKV raames (9).

3.1 6.2 Komitee on sügavalt veendunud, et kui puudub Euroopa tasandil osaluspõhine tulevikuanalüüs Euroopa tööstuspoliitika väljavaadete kohta maailmas, ei ole võimalik välja arendada seda ühist strateegilist nägemust, mis on tingimata vajalik Euroopa tööstuspoliitika välismõõtme tugevalt ja sidusalt taastamiseks.

3.1.6.3 Komitee on veendunud, et Euroopa tööstuse huvides on kasvada ja ainus võimalus seda saavutada on mitte olla alaliselt sunnitud konkureerima madala maksumusega.

3.1.7 Sektorikesksed algatused: juhtivad turud ja platvormid

3.1.7.1 Euroopa peab tuleviku üles ehitama oma tugevatele külgedele. Pidevalt arendatakse välja erinevaid sektorikeskseid lahendusi, et parandada Euroopa konkurentsivõimet maailmas ning muuta Euroopa elu- ja töökohana atraktiivsemaks.

3.1.7.2 Peamiste valdkondade hulka kuuluvad

— tehnoloogilised infrastruktuurid;

— energiavarustusvõrgud;

— teadmistepõhine ühiskond ja digitaalühiskond;

— tervishoid ja liikuvus;

— horisontaalsed tehnoloogiad, mis on ELi tööstusele vajalikud.

3.1.7.3 Komitee hinnangul tuleb konsolideeritud ja sidusasse raamistikku integreerida mitmesugused olemasolevad sektoripõhised lähenemisviisid, näiteks järgmised:

— Euroopa tehnoloogiaplatvormid;

— juhtivate turgudega seotud algatused;

— erinevad kõrgetasemelised nõuandekomiteed;

— innovatsiooniplatvormid, nagu LeaderShip, Cars 21, IKT töörühm;

— keemiatööstuse kõrgetasemeline töörühm.

3.1.7.4 Komitee leiab ühtlasi, et teatavad eriti tundlikud ja paljutõotavad sektorid väärivad rohkem arendamist, näiteks järgmised:

— kosmoseuuringud;

— jätkusuutlik liikuvus;

— tuleviku sotsiaalsed väljakutsed seoses kliimamuutustega;

— konkurentsialased väljakutsed nagu keemiatööstus, inseneriteadus ja põllumajanduslik toiduainetööstus;

— energiamahukad sektorid.

4. ELi poliitika välismõõde, Euroopa tööstuse edu pant

4.1 Nagu rõhutas eesistujariik Ungari, on „kogu maailmas […] toimumas uskumatult kiired ja põhjalikud ümberkorraldused. Euroopa peab suutma toime tulla palju tugevama üleilmse konkurentsi tingimustes kui kunagi varem.”

4.2 Kakskümmend miljonit Euroopa ettevõtet, eelkõige väikest ja keskmise suurusega ettevõtet, mille edenemisele aitavad kaasa loovinimesed, töötajad, käsitöölised ja tööandjad, peavad suutma teha uuendusi, tugevdada konkurentsivõimet ja luua tööhõivevõimalusi, saades selles tuge Euroopa tööstuspoliitikast, millel on olemas integreeritud välismõõde.

4.3 Komitee tervitab 17. detsembril 2010. aasta toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldusi rahvusvahelise konkurentsivõime ja ühtse turu kohta.

4.4 Komitee rõhutab eelkõige, kui tähtis on pakkuda ettevõtjatele arukas, prognoositav ja vähem koormav reguleeriv raamistik ning paremad tingimused VKEdele, et võimaldada neil kavandada oma tegevust pikas plaanis.

Brüssel, 4. mai 2011 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Staffan NILSSON

(1) Vt Euroopa Ülemkogu (16. september 2011) järelduste I lisa punkt a.

(2) Need moodustavad ligikaudu kolm neljandikku ELi ekspordist; allikas: ettevõtluse peadirektoraat.

(3) Vt Lissaboni lepingu artikkel 3.

(4) Vt KOM(2010) 612 lõplik, punkt 4.

(5) Vt KOM(2010) 2020 lõplik, juhtalgatus 10.

(6) Samas.

(7) Nagu nt Hiina, India ja teiste riikide kehtestatud piirangud.

(8) Hiinas, Tais, Indias ja Vietnamis.

(9) Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Uuendatud Lissaboni strateegia väline mõõde”, ELT C 128, 2010, lk 41.