P6_TA(2005)0203

Liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (KOM(2005)0141 - C6-0111/2005 - 2005/0057(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

- võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2005)0141) [1];

- võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 128, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0111/2005);

- võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

- võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A6-0149/2005),

1. kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

2. palub komisjoni oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

3. palub nõukogul Euroopa Parlamenti informeerida, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt vastu võetud tekstist;

4. palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

5. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

KOMISJONI ETTEPANEK | EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD |

Muudatusettepanek 1

Põhjendus 1 a (uus)

| (1 a) arvestades, et komplekssete suuniste tulemuseks peaks olema Lissaboni strateegia parem tõhusus, pidades silmas majandus-, sotsiaal- ja keskkonnapoliitikat. |

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 2

(2) 2000. aasta Lissaboni Euroopa Ülemkogu käivitas strateegia, mis on suunatud jätkusuutliku majanduskasvu, suurema hulga paremate töökohtade ja suurema sotsiaalse ühtekuuluvuse saavutamisele ja milles seati pika tähtajaga tööhõivealased eesmärgid, kuid viis aastat hiljem on tulemused ebaühtlased. | (2) 2000. aasta Lissaboni Euroopa Ülemkogu käivitas strateegia, mis on suunatud jätkusuutliku majanduskasvu, suurema hulga parema kvaliteediga töökohtade ja suurema sotsiaalse ühtekuuluvuse ja hõlvamise saavutamisele ja milles püstitati eesmärk saavutada pika aja jooksul täielik tööhõive, kuid viis aastat hiljem ollakse selle eesmärgi saavutamisest veel kaugel, samuti on selge, et 2010. aastaks seatud tööhõivealaste eesmärkide saavutamiseks on vaja teha oluliselt suuremaid jõupingutusi; |

Muudatusettepanek 3

Põhjendus 3

(3) Tööhõivesuuniste ja majanduspoliitika üldsuuniste esitamine ühe tervikliku dokumendi kujul aitab Lissaboni strateegiat paremini keskendada majanduskasvule ja tööhõivele. Euroopa tööhõivestrateegial on Lissaboni strateegia tööhõiveeesmärkide rakendamises otsustav osa. | (3) Tööhõivesuuniste ja majanduspoliitika üldsuuniste esitamine ühe tervikliku dokumendi kujul aitab Lissaboni strateegiat paremini keskendada säästvale arengule ja tööhõivele, mis annab värske tõuke keskkonnamõõtmele ja seega võimaldab saavutada seatud eesmärke. Lissaboni strateegia tööhõivealased eesmärgid, mida täiendavad ühtekuuluvust ja sotsiaalset kaasatust puudutavad eesmärgid ning üldine soolise võrdõiguslikkuse ja diskrimineerimise vastane lähenemine, on Euroopa tööhõivestrateegia aluseks. |

Muudatusettepanek 4

Põhjendus 4

(4) Vastavalt 2005. aasta 22. ja 23. märtsi kevadise Euroopa Ülemkogu istungi järeldustele peavad täieliku tööhõive, töökohtade kvaliteedi, töö tootlikkuse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärgid kajastuma selgetes prioriteetides: tuua tööturule rohkem inimesi ja soodustada pikaajalist töötamist ning moderniseerida sotsiaalkaitsesüsteeme; suurendada töötajate ja ettevõtete kohanemisvõimet ning tööturgude paindlikkust; ning suurendada investeerimist inimkapitali hariduse ja oskuste parandamise teel. | (4) Vastavalt 2005. aasta 22. ja 23. märtsi kevadise Euroopa Ülemkogu istungi järeldustele peavad täieliku tööhõive, töökohtade kvaliteedi, töö turvalisuse ning tootlikkuse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse ning hõlvamise eesmärgid kajastuma selgetes prioriteetides: kaasata tööturule rohkem inimesi, edendades otsuseid, mis aitavad ühendada töö ja perekonnaelu, ning edendades võrseid võimalusi; parandada töötajate tööalast konkurentsivõimet ja ettevõtete kohanemisvõimet, seega suurendades tööturgude paindlikkust ja kindlust; edendada sotsiaalset kaasatust vähem soodsas olukorras olevate töötajate, naiste, noorte ja eakate inimeste ametialase integreerimise kaudu ning suurendada investeerimist inimkapitali hariduse ja oskuste parandamise teel, pöörates erilist tähelepanu innovatsioonile ja tehnoloogia arengule ning töökohtade loomisele uutes valdkondades. See loob tugeva aluse moderniseerimisele ning sotsiaalkaitse süsteemide solidaarsuse ja säästlikkuse tagamisele. |

Muudatusettepanek 5

Põhjendus 5

(5) Tööhõivesuunised tuleks täielikult läbi vaadata üksnes iga kolme aasta järel, ent vahepeal, aastatel kuni 2008. aastani peaks nende ajakohastamine olema rangelt piiratud. | (5) Tööhõivesuunised tuleks täielikult läbi vaadata üksnes iga kolme aasta järel; erandkorras võib neid täiendada vahepealse perioodi jooksul kuni aastani 2008. |

Muudatusettepanek 6

Põhjendus 6

(6) Nõukogu 14. oktoobril 2004. aastal vastuvõetud tööhõivesoovitused on taustteabena endiselt kehtivad, | (6) Nõukogu 14. oktoobril 2004. aastal vastuvõetud tööhõivesoovitused on taustteabena endiselt kehtivad ning käesolev otsus on neile täienduseks, |

Muudatusettepanek 7

Artikkel 2

Kõiki suuniste aspekte võetakse arvesse liikmesriikide tööhõivepoliitikas ning neist antakse aru igal aastal esitatavates riiklikes Lissaboni programmides. | Kõiki suuniste aspekte, mida tuleks tõlgendada laiemalt, kaasates elulise tähtsusega sotsiaal- ja tööhõivepoliitika aspekte, võetakse arvesse liikmesriikide tööhõivepoliitikas ning liikmesriigid esitavad aruande asjaomase poliitika elluviimise ja selle mõju kohta tööhõive määrale üldiselt ning eriti naiste ja eakate inimeste tööhõivele. |

Muudatusettepanek 8

Lisa osa 1, suunisele nr 16 eelnev lõik

Täieliku tööhõive saavutamine ning töötuse ja tööturult kõrvalejäämise vähendamine tööjõunõudluse ja -pakkumise suurendamise teel on elulise tähtsusega. See peab toimuma paralleelselt töökohtade atraktiivsuse suurendamisega, töö kvaliteedi tõstmisega ja töö tootlikkuse kasvuga, vähendades vaeste töötajate osakaalu. Vastasmõjud töö kvaliteedi, tootlikkuse ja tööhõive vahel tuleks täielikult ära kasutada. Vaja on sihikindlat tegevust, et parandada sotsiaalset kaasatust, vältida tööturult kõrvalejäämist ja toetada vähemsoodsas olukorras olevate inimeste tööhõivesse integreerimist, samuti selleks, et kõrvaldada piirkondlikud erinevused tööhõives, töötuses ja töö tootlikkuses, eriti mahajäänud piirkondades. Võrdsed võimalused, võitlus diskrimineerimise vastu ning sooline võrdõiguslikkus on edasimineku seisukohast suure tähtsusega. | Täieliku tööhõive saavutamine ning töötuse ja tööturult kõrvalejäämise vähendamine tööjõunõudluse ja -pakkumise suurendamise teel on elulise tähtsusega. See peab toimuma paralleelselt töökohtade atraktiivsuse suurendamisega, töö kvaliteedi tõstmisega ja töö tootlikkuse kasvuga, seeläbi aidates kaasa Euroopa majanduse konkurentsivõimele. Vastasmõjud töö kvaliteedi, tootlikkuse ja tööhõive vahel tuleks täielikult ära kasutada. Vaja on asjakohastest otsustest lähtuvat sihikindlat tegevust, et parandada sotsiaalset kaasatust, vältida tööturult kõrvalejäämist ja toetada vähemsoodsas olukorras olevate inimeste, naiste, noorte ja eakate inimeste tööhõivesse integreerimist, samuti selleks, et kõrvaldada piirkondlikud erinevused tööhõives, töötuses ja töö tootlikkuses, eriti mahajäänud piirkondades. Võrdsed võimalused, sealhulgas seaduslike sisserändajate ja mitte-sisserändajate vahel, võitlus igasuguse diskrimineerimise vastu ning sooline võrdõiguslikkus on nendes valdkondades edasimineku seisukohast suure tähtsusega |

Muudatusettepanek 9

Lisa osa 1 suunisele nr 17 eelnev lõik

Tööhõivemäärade tõstmine on kõige tõhusam vahend kutsumaks esile majanduskasvu ja edendamaks kõrge sotsiaalse kaasatusega majandust, kindlustades samal ajal sotsiaalkaitsevõrgu neile, kes pole võimelised töötama. Üha enam on tööealise elanikkonna oodatava vähenemise tõttu vajalik edendada uudset elutsüklipõhist lähenemist töötamisele ning moderniseerida sotsiaalkaitsesüsteeme, et tagada nende piisav ulatus, rahaline jätkusuutlikkus ja vastavus ühiskonna muutuvatele vajadustele. Erilist tähelepanu tuleks pöörata meeste ja naiste püsivate tööhõiveerinevuste ning noorte ja vanemaealiste madala tööhõive ületamisele, mis moodustab osa uudsest põlvkondi ühendavast lähenemisviisist. Tegutseda tuleb ka selle nimel, et lahendada noorte töötuse probleem: keskmiselt on noorte töötus umbes kaks korda suurem üldisest töötuse määrast. Tuleb luua õiged tingimused tööhõive kasvu soodustamiseks mitmel moel, olgu siis tegemist esmakordse tööleasumisega, tööle tagasipöördumisega pärast vaheaega või sooviga pikendada tööiga. Otsustava tähtsusega on töökoha kvaliteet, kaasa arvatud palk ja hüvitised, töötingimused, töösuhte püsivus, ligipääs elukestvale õppele ja edutamisvõimalustele, samuti sotsiaalkaitsesüsteemidest lähtuv toetus ja stiimulid. "Euroopa noorte pakti" rakendamine peaks aitama elutsüklipõhist töötamisele lähenemist edendada. | Majanduskasv võimaldab tööhõivemäärade tõstmist ning on kõige tõhusam alus sotsiaalmajandusele, mis edendab sotsiaalset kaasatust, kindlustades samal ajal sotsiaalkaitsevõrgu neile, kes pole võimelised töötama. Üha enam on ühiskonna uute ja muutuvate vajaduste, uute marginaliseerumise vormide, eriti koduvägivalla ja tööealise elanikkonna oodatava vähenemise tõttu vajalik edendada elukestva õppimise võimaluse kaudu uudset elutsüklipõhist lähenemist töötamisele ning moderniseerida sotsiaalkaitsesüsteeme, et tagada nende piisav ulatus, rahaline jätkusuutlikkus ja vastavus ühiskonna muutuvatele vajadustele. Erilist tähelepanu tuleks pöörata meeste ja naiste püsivate töö- ja palgaerinevuste ning noorte ja vanemaealiste madala tööhõivega tegelemisele ja asjakohaste meetmete võtmisele, mis moodustab osa uudsest põlvkondi ühendavast lähenemisviisist. Tuleb luua õiged tingimused tööhõive kasvu soodustamiseks mitmel moel, olgu siis tegemist esmakordse tööleasumisega, tööle tagasipöördumisega pärast vaheaega või sooviga pikendada tööiga. Otsustava tähtsusega on töökoha kvaliteet, kaasa arvatud palk ja hüvitised, töötingimused, töötervishoid ja tööohutus, töösuhte püsivus, ligipääs elukestvale õppele ja edutamisvõimalustele, samuti maksu- ja sotsiaalkaitsesüsteemidest lähtuv toetus ja stiimulid. "Euroopa noorte pakti" rakendamine ja selle pakutavate algatuste koordineerimine peaks andma tõhusa panuse noorte inimeste integreerimisele tööellu ja ühiskonda, põlvkondadevahelisele ühtsusele ning Euroopa majanduse konkurentsivõime tugevdamisele oskuste, teadmiste ja austuse põhjal elutsükli suhtes. |

Muudatusettepanek 10

Lisa osa 1, suunis nr 17

Suunis. Edendada elutsüklipõhist lähenemist töötamisele, püüdes luua tööhõivevõimalusi noortele ja vähendada noorte töötust; tegutseda otsustavalt, et vähendada põlvkondadevahelisi erinevusi tööhõives, töötuses ja palkades; ühitada paremini töö- ja eraelu, muu hulgas pakkudes kättesaadavaid ja odavaid lastehoidmisvõimalusi ning hooldusvõimalusi muudele abist sõltuvatele inimestele; moderniseerida pensioni- ja tervishoiusüsteeme, tagada nende piisavus, rahaline jätkusuutlikkus ja vastavus muutuvatele vajadustele, et toetada tööturul osalemist ja pikemat tööiga, kaasa arvatud asjakohased stiimulid töötamiseks ja varase pensionilejäämise vältimiseks; toetada töötingimusi, mis soodustavad aktiivset vananemist. (Kompleksne suunis nr 17). Vt ühtlasi kompleksne suunis "Tagada majanduse jätkusuutlikkus"(nr 2). | Suunis. Kohandada töö inimeste erinevate eluetappidega, püüdes luua tööhõivevõimalusi noortele ja vähendada noorte töötust, pakkudes noortele kvaliteetset ja individuaalselt sobivat haridust ja kutsekoolitust; tegutseda otsustavalt, et võidelda diskrimineerimisega töökohal, kõrvaldada sugudevahelisi erinevusi tööhõives, töötuses, palkades ja edutamisel ning lihtsustada koduvägivalla ohvriks langenud naistel töö leidmist; ühitada paremini töö- ja eraelu, edendada perekondlike kohustuste võrdset jagamist, ühe vanemaga peresid ja võtta kasutusele nii naistele kui meestele mõeldud paindlik tööaja mudel, samuti lapsehoolduspuhkused, eelkõige kooskõlas 2002. aastal Barcelona Euroopa Ülemkogu poolt seatud eesmärkidega, pakkudes kättesaadavaid ja odavaid lastehoidmisvõimalusi ning hooldusvõimalusi muudele abist sõltuvatele inimestele; moderniseerida ja parandada pensioni- ja tervishoiusüsteeme, tagada nende piisavus, rahaline jätkusuutlikkus ja vastavus muutuvatele vajadustele, et toetada tööturul osalemist ja vabatahtlikkuse alusel pikemat tööiga, kaasa arvatud asjakohased stiimulid töötamiseks ja varase pensionilejäämise vältimiseks; toetada töötingimusi, mis soodustavad aktiivset vananemist, eriti järkjärgulist ja paindlikku vananemist (Kompleksne suunis nr 17). Vt ühtlasi kompleksne suunis "Tagada majanduse jätkusuutlikkus"(nr 2). |

Muudatusettepanek 11

Lisa osa 1, suunisele nr 18 eelnev lõik

Osaluse suurendamiseks ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemiseks on väga tähtis hõlbustada tööotsijate pääsu tööturule, ennetada töötuks jäämist ja tagada, et töö kaotanud inimesed jäävad tihedalt seotuks tööturuga ning suurendavad oma eeldusi tööd saada. See nõuab takistuste kõrvaldamist tööturule pääsemise eest, abi tööotsimise tulemuslikkuse kindlustamiseks, koolitustele ja muudele aktiivsetele tööturumeetmetele juurdepääsu hõlbustamist ning töö tasuvuse tagamist, samuti töötuse, vaesuse ja tööturult kõrvalejäämise ohtude kaotamist. Erilist tähelepanu tuleks pöörata ebasoodsas olukorras olevate inimeste tööturule kaasamisele, muu hulgas sotsiaalteenuste ja sotsiaalmajanduse leviku kaudu. Ebasoodsas olukorras olevate inimeste töötuse määrad on liiga kõrged ning ELi ja kolmandate riikide kodanike tööhõive erinevused liiga suured, ning neid tuleks oluliselt vähendada mis tahes riiklike eesmärkide taotlemise raames. Eriti tähtis on võitlus diskrimineerimise vastu, puuetega inimeste tööturule pääsu edendamine ning väljarändajate ja vähemuste integreerimine. | Ühiskonna osaluse suurendamiseks tööturul ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemiseks on väga tähtis hõlbustada tööotsijate pääsu tööturule, ennetada töötuks jäämist ja tagada, et töö kaotanud inimesed jäävad tihedalt seotuks tööturuga ning suurendavad oma eeldusi tööd saada. See nõuab takistuste kõrvaldamist tööturule pääsemise eest, abi tööotsimise tulemuslikkuse kindlustamiseks, koolitustele ja muudele aktiivsetele tööturumeetmetele juurdepääsu hõlbustamist ning töö tasuvuse tagamist, samuti töötuse, vaesuse ja tööturult kõrvalejäämise ohtude kaotamist. Erilist tähelepanu tuleks pöörata ebasoodsas olukorras olevate inimeste tööturule kaasamisele, muu hulgas sotsiaalteenuste ja sotsiaalmajanduse leviku kaudu. Ebasoodsas olukorras olevate inimeste, naiste, noorte ja eakate inimeste töötuse määrad on liiga kõrged ning ELi ja kolmandate riikide kodanike tööhõive erinevused liiga suured, ning neid tuleks oluliselt vähendada mis tahes riiklike eesmärkide taotlemise raames. Eriti tähtis on võitlus diskrimineerimise vastu tööelus, eelkõige mis puudutab juurdepääsu tööturule, kutseõppele ja edutamisele ning töötingimusi, puuetega inimeste tööturule pääsu edendamine ning sisserändajate ja vähemuste integreerimine. |

Muudatusettepanek 12

Lisa osa 1, suunis nr 18

Suunis. Tagada tööotsijatele ja ebasoodsas olukorras olevatele inimestele pääs tööturule, kasutades selleks aktiivseid ja ennetuslikke tööturumeetmeid, kaasa arvatud vajaduste varane väljaselgitamine, abi tööotsimisel, nõustamine ja koolitused kui osa isiklike tegevuskavade koostamisest, ebasoodsas olukorras olevate inimeste tööturule kaasamiseks ning sotsiaalse ja territoriaalse ühetkuuluvuse soodustamiseks ja vaesuse kaotamiseks vajalike sotsiaalteenuste pakkumine; maksu- ja hüvitissüsteemide pidev läbivaatamine, kaasa arvatud hüvitiste haldamine ja tingimuste asjakohasus ning kõrgete tegelike piirmaksumäärade vähendamine, et muuta töö tasuvaks ja tagada piisav sotsiaalkaitse. (Kompleksne suunis nr 18). | Suunis. Tagada tööotsijatele ja ebasoodsas olukorras olevatele inimestele, naistele, noortele ja eakatele inimestele vaba pääs tööturule, kasutades selleks aktiivseid tööhõivemeetmeid ning töötust ennetavaid meetmeid, kaasa arvatud vajaduste varane väljaselgitamine, uute töövõimaluste loomine sellistes valdkondades nagu sotsiaalteenused ja tervishoid, keskkond ja uued tehnoloogiad, abi tööotsimisel, nõustamine ja koolitused ning ümberkoolitamine kui osa isiklike tegevuskavade koostamisest, ebasoodsas olukorras olevate inimeste tööturule kaasamiseks ning sotsiaalse ja territoriaalse ühetkuuluvuse soodustamiseks ja vaesuse kaotamiseks vajalike sotsiaalteenuste pakkumine; kooperatiivse ja vabatahtliku sektori arendamise edendamine, maksu- ja hüvitissüsteemide pidev läbivaatamine, kaasa arvatud asjakohased kriteeriumid ja nende haldamine ning kõrgete tegelike piirmaksumäärade vähendamine, et muuta töö tasuvaks ja tagada ning säilitada piisav sotsiaalkaitse. Erilist tähelepanu tuleb pöörata puuetega inimestele, töötades välja nende tööhõivet edendava poliitika ning luues ligipääsetava keskkonna. meetmeid tuleb võtta ka sisserändajate täielikuks integreerimiseks ühiskonda ja töökohta, samuti juurida välja rassism, kõik diskrimineerimise ja tagakiusamise vormid töökohal ja ühiskonnas. (Kompleksne suunis nr 18). |

Muudatusettepanek 13

Lisa osa 1, suunis nr 19

Suunis. Parandada tööturu vajaduste rahuldamist tööturuasutuste, eelkõige tööturuteenuste moderniseerimise ja tugevdamise teel; suurendada tööleasumis- ja koolitusvõimaluste läbipaistvust riiklikul ja Euroopa tasandil, et soodustada liikuvust kogu Euroopas, paremini ennetada oskustega seotud vajadusi, tööturu puudusi ja kitsaskohti; asjakohaselt juhtida majandusmigratsiooni (Kompleksne suunis nr 19). | Suunis. Parandada tööhõive korraldust tööturuasutuste, eelkõige tööturuteenuste moderniseerimise ja tugevdamise teel; suurendada tööleasumis-, koolitus- ning ümberõppevõimaluste läbipaistvust ja ligipääsetavust riiklikul ja Euroopa tasandil ning vähendada ühelt töölt teisele tööle ülemineku aega; arendada keeleõpet, et soodustada liikuvust ja teadmiste vahetamist kogu Euroopas; paremini ennetada oskustega seotud vajadusi, tööturu puudusi ja kitsaskohti; asjakohaselt ja kiirelt juhtida migratsiooni Tampere agenda vaimus. (Kompleksne suunis nr 19). |

Muudatusettepanek 14

Lisa osa 1, suunis nr 19 a (uus)

| Suunis. Vältida haigusi, et vähendada töökulutusi ja puudusi riiklikes tervishoiuteenustes, eesmärgiga vähendada varast pensionile jäämist püsiva invaliidsuse tõttu ning pensionile saatmisi, mis tulenevad tööõnnetustest või kutsehaigustest (Kompleksne suunis nr 19 a). |

Muudatusettepanek 15

Lisa osa 2, pealkiri

Parandada töötajate ja ettevõtete kohanemisvõimet ning tööturgude paindlikkust; | Parandada töötajate ja ettevõtete kohanemisvõimet ning tööturgude paindlikkust ja turvalisust; |

Muudatusettepanek 16

Lisa osa 2, esimene lõik

Euroopal tuleb parandada oma suutlikkust ennetada, vallandada ja taluda majanduslikke ja sotsiaalseid muutusi. See nõuab tööhõivet soodustavaid tööjõukulutusi, töökorralduse tänapäevaseid vorme ja hästitoimivaid tööturgusid, mis võimaldavad suuremat paindlikkust koos töösuhete püsivusega, et rahuldada äriühingute ja töötajate vajadusi. See peaks ühtlasi aitama vältida tööturgude suurenevat killustatust ja vähendada mitteametlikku töötamist. | Euroopal tuleb parandada oma suutlikkust ennetada, vallandada ja taluda majanduslikke ja sotsiaalseid muutusi. See nõuab tööhõivet soodustavaid tööjõukulutusi, töökorralduse tänapäevaseid vorme, rohkem elukestvat õpet ja hästitoimivaid tööturgusid, mis võimaldavad suuremat paindlikkust koos töösuhete püsivusega ning töö- ja eraelu ühitamisega, et rahuldada äriühingute ja töötajate vajadusi. See peaks ühtlasi aitama vältida tööturgude suurenevat killustatust ja vähendada ebaseaduslikku töötamist. |

Muudatusettepanek 17

Lisa osa 2, teine lõik

Tänapäeva globaliseeruvas, avanevate turgude ja uute tehnoloogiatega majanduses on nii ettevõtetel kui töötajatel vajadus ja reaalne võimalus kohaneda. Kuigi kõnealune struktuursete muutuste protsess on üldiselt kasulik majanduskasvu ja tööhõive aspektist, toob see ühtlasi kaasa muutusi, mis on mõnedele töötajatele ja ettevõtetele kahjulikud. Ettevõtted peavad muutuma paindlikumaks ja reageerima järskudele muutustele nõudluses nende kaupade ja teenuste järele, kohanema uute tehnoloogiatega ja olema võimelised pidevateks uuendusteks, et jääda konkurentsivõimeliseks. Nad peavad ühtlasi reageerima suurenevale nõudlusele kvaliteetsete töökohtade järele, mis on seotud töötajate isiklike eelistustega ja nende perekonnaelu muutustega, ning nad peavad toime tulema vananeva tööjõu ja väheste uute noorte töötajatega. Töötajate jaoks muutub töötamine keerulisemaks, kuna töökorraldus mitmekesistub ning ebaühtlustub, ja selleks, et kogu elu edukalt hakkama saada, on vaja läbi teha rohkem muutusi. Kiirelt muutuva majanduse ja sellega kaasnevate ümberkorralduste tingimustes tuleb neil omaks võtta uued tööviisid, sealhulgas info- ja sidetehnoloogiate süvenev kasutus ning muutused ametiseisundis, ning olla valmis elukestvaks õppeks. Samuti on vaja geograafilist liikuvust, et laiemas ulatuses ligi pääseda töövõimalustele kogu ELis. | Tänapäeva globaliseeruvas, avanevate turgude ja uute tehnoloogiatega majanduses on nii ettevõtetel kui töötajatel vajadus ja reaalne võimalus kohaneda. Kuigi kõnealune struktuursete muutuste protsess on üldiselt kasulik majanduskasvu ja tööhõive aspektist, toob see ühtlasi kaasa muutusi, mis on mõnedele töötajatele ja ettevõtetele kahjulikud. Ettevõtted tuleb panna olukorda, kus nad saavad reageerida paindlikumalt muutustele nõudluses nende kaupade ja teenuste järele, kohaneda uute tehnoloogiatega ja olla võimelised pidevateks uuendusteks, et jääda konkurentsivõimeliseks. Nad peaksid ühtlasi olema võimalused rahuldama suurenevat nõudlust kvaliteetsemate töökohtade järele, mis on seotud töötajate isiklike eelistustega ja nende perekonnaelu muutustega, ning nad peavad toime tulema vananeva tööjõu ja väheste uute noorte töötajatega. Töötajate jaoks muutub töötamine keerulisemaks, kuna töökorraldus mitmekesistub ning töötajad peavad täitma erinevat liiki tööülesandeid. Kiirelt muutuva majanduse ja sellega kaasnevate ümberkorralduste tingimustes tuleb neil olla ettevalmistatud, et omaks võtta uued tööviisid, sealhulgas info- ja sidetehnoloogiate süvenev kasutus ning muutused ametiseisundis, ning olla valmis elukestvaks õppeks. Samuti on vaja geograafilist liikuvust, et laiemas ulatuses ligi pääseda töövõimalustele kogu ELis. |

Muudatusettepanek 18

Lisa osa 2, suunis 20

Suunis. Edendada paindlikkust koos töösuhete püsivusega ning vähendada tööturu killustumist, kohandades selleks tööõigust, vaadates vajaduse korral läbi alaliste ja tähtajaliste töölepingute tingimuste paindlikkusetasemed; paremini ennetades ja õigesti juhtides muutusi, sealhulgas majanduse ümberkorraldusi, eelkõige aga muutusi, mis on seotud kaubavahetuse laienemisega, et minimeerida neist tulenevaid sotsiaalkulusid ja kergendada kohanemist; hõlbustada ametiseisundi muutusi, kaasa arvatud seoses koolituste, füüsilisest isikust ettevõtjate, ettevõtete asutamise ja geograafilise liikuvusega; edendada ja levitada uuenduslikke ja paindlikke töökorralduse viise, sealhulgas paremat tervishoidu ja turvalisust ning lepingutingimuste ja tööajakorralduse mitmekesisust, eesmärgiga parandada töö kvaliteeti ja tootlikkust; rakendada uusi tehnoloogiaid töökohal, tegutseda sihikindlalt mitteametliku töötamise ametlikuks muutmise nimel (Kompleksne suunis nr 20). Vt ühtlasi kompleksne suunis "Edendada makromajanduslike reformide ja struktuuripoliitika vahelist sidusust" (nr 4). | Suunis. Edendada ja suurendada paindlikkust koos töösuhete püsivusega ning vähendada tööturu killustumist: edendades häid tööstuslikke suhteid tugevate, iseseisvate ja esinduslike ametiühingute ning töötajate parema teavitamise ja konsulteerimise alusel; kohandades ja süvalaiendades selleks tööõigust, vaadates vajaduse korral läbi alaliste ja tähtajaliste töölepingute tingimuste paindlikkuse ja turvalisuse tasemed; paremini ennetades ja õigesti juhtides muutusi, sealhulgas majanduse ümberkorraldusi, eelkõige aga muutusi, mis on seotud kaubavahetuse laienemisega, et minimeerida neist tulenevaid sotsiaalkulusid ja kergendada kohanemist uue olukorraga; hõlbustada ametiseisundi muutusi, kaasa arvatud seoses koolituste, füüsilisest isikust ettevõtjate, ettevõtete asutamise ja geograafilise liikuvusega; edendada ja levitada uuenduslikke ja paindlikke töökorralduse viise, sealhulgas tõhusaid meetmeid, et vähendada tööõnnetusi töökohaga seonduvate riskide ennetamist käsitlevate tõhustatud vahendite abil, eelkõige Euroopa tasandil lepingute, mitmekesiste töölepingute ja paindlike töötundide kaudu, eesmärgiga parandada tööhõive kvaliteeti, tootlikkust ning töö- ja pereelu ühitamist, rakendada uusi tehnoloogiaid töökohal, tegutseda sihikindlalt ebaseadusliku töötamise ametlikuks muutmise nimel ning võidelda "halli majanduse" vastu (Kompleksne suunis nr 20). Vt ühtlasi kompleksne suunis "Edendada makromajanduslike reformide ja struktuuripoliitika vahelist sidusust" (nr 4). |

Muudatusettepanek 19

Lisa osa 2, suunisele nr 21 eelnev lõik

Selleks et maksimeerida töökohtade loomist, säilitada konkurentsivõimet ja anda oma panus üldisesse majanduslikku raamistikku, peaks palgatõusude üldine tase olema kooskõlas tootlikkuse kasvuga kogu majandustsükli vältel ja peegeldama olukorda tööturul. Töökohtade loomise soodustamiseks võib osutuda vajalikuks teha jõupingutusi palgaväliste tööjõukulutuste vähendamise ja maksukoormuse ülevaatamise nimel, eriti madalapalgaliste töökohtade puhul. | Selleks et maksimeerida töökohtade loomist, säilitada konkurentsivõimet ja anda oma panus üldisesse majanduslikku raamistikku, peaks palgatõusude üldine tase olema kooskõlas tootlikkuse kasvuga kogu majandustsükli vältel ja peegeldama olukorda tööturul. Töökohtade loomise soodustamiseks on samuti soovitatav teha jõupingutusi palgaväliste tööjõukulutuste vähendamise ja maksukoormuse ülevaatamise nimel. |

Muudatusettepanek 20

Lisa osa 2, suunis nr 21

Suunis. Tagada tööhõivet soodustav palgatõus ja muude tööjõukulutuste soodustav kasv, kujundades õige raamistiku palgaläbirääkimiste jaoks, samal ajal täiel määral austades tööturu osapoolte õigusi, nii et see süsteem peegeldaks tootlikkuse erinevusi ja tööturgude suundumusi sektorisisesel ja piirkondlikul tasandil; ning jälgides ja vajaduse korral läbi vaadates palgaväliste tööjõukulutuste struktuuri ja taset ning nende mõju tööhõivele, eriti madalapalgaliste töötajate ja esmakordsete tööturule tulijate osas (Kompleksne suunis nr 21). Vt ka kompleksne suunis "Tagada palgatõusu osatähtsus makromajandusliku tasakaalu ja kiirema majanduskasvu saavutamisel" (nr 5). | Suunis. Tagada tööhõivet soodustav palgatõus ja muude tööjõukulutuste soodustav kasv, säilitades ja kujundades õige raamistiku palgaläbirääkimiste, eriti kollektiivläbirääkimiste jaoks, samal ajal täiel määral austades tööturu osapoolte õigusi, nii et see süsteem peegeldaks tootlikkuse erinevusi ja tööturgude suundumusi riiklikul, sektorisisesel ja piirkondlikul tasandil, austades tööturu osapoolte sõltumatust; ning jälgides ja vajaduse korral koos tööturu osapooltega läbi vaadates palgaväliste tööjõukulutuste struktuuri ja taset, eriti sotsiaalkindlustusosamakseid, hinnates nende mõju tööhõivele, eelkõige madala kvalifikatsiooniga isikute, esmakordselt tööturule tulevate noorte, tööd jätkata soovivate eakate ja puuetega inimeste puhul; võtta erimeetmeid, et tegeleda sugudevahelise palgaerinevustega, sealhulgas soolist võrdõiguslikkust puudutavate õigusaktide tõhusam rakendamine seoses võrdse palgaga, selge asjakohase statistika arendamine ning võrdsuskavade järelmeetmete väljatöötamine. (Kompleksne suunis nr 21). Vt ka kompleksne suunis "Tagada palgatõusu osatähtsus makromajandusliku tasakaalu ja kiirema majanduskasvu saavutamisel" (nr 5). |

Muudatusettepanek 21

Lisa osa 3, suunis 22

Suunis. Laiendada ja parandada investeerimist inimkapitali, koostades selleks Euroopa kohustustele vastavad tõhusad elukestva õppe strateegiad, mis sisaldavad asjakohaseid stiimuleid ja kulude jaotamise mehhanisme ettevõtetele, riigiasutustele ja üksikisikutele, eelkõige oluliselt vähendada varakult kooliõppe katkestanud õpilaste arvu; parandada ligipääsu kutsealasele algharidusele, kesk- ja kõrgharidusele, kaasa arvatud praktiline väljaõpe ja ettevõtluskoolitused, ning suurendada osavõttu pidevatest ja töökohal toimuvatest koolitusest kõigis vanusegruppides, eriti aga väheste oskustega ja vanemaealiste töötajate hulgas. (Kompleksne suunis nr 22). Vt ühtlasi kompleksne suunis "Suurendada ja parandada investeerimist teadus- ja arendustegevusse"(nr 12). | Suunis. Laiendada ja parandada investeerimist inimkapitali, koostades selleks koostöös tööturu osapooltega Euroopa kohustustele vastavad tõhusad elukestva õppe strateegiad, mis sisaldavad asjakohaseid stiimuleid ja kulude jaotamise mehhanisme ettevõtetele, avalikule sektorile ja üksikisikutele, määratleda ja koostada programm vajalikest meetmetest, et oluliselt vähendada varakult kooliõppe katkestanud õpilaste arvu; parandada ligipääsu esialgsele kutseõppele, kesk- ja kõrgharidusele, ülikoolivälisele kutseharidusele, ettevõtluse edendamisele kõikidel hariduse tasanditel ja infoühiskonna ning uute tehnoloogiate kasutamisele; ning suurendada osavõttu pidevatest ja töökohal toimuvatest koolitusest kõigis vanusegruppides, eriti aga madala kvalifikatsiooniga ja vanemaealiste töötajate,naiste (eriti tööle tagasipöördumisel) ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete töötajate hulgas, samuti edendada õpetajate ja õpilaste vahetust riiklikul tasandil ettevõtetes ning liikmesriikide vahel (Kompleksne suunis nr 22). Vt ühtlasi kompleksne suunis "Suurendada ja parandada investeerimist teadus- ja arendustegevusse"(nr 12). |

Muudatusettepanek 22

Lisa osa 3, suunis nr 23

Suunis. Kohandada haridus- ja koolitussüsteeme vastavalt uutele pädevusnõuetele: tehes selleks kindlaks ametitega seotud vajadused ja olulised pädevused ning ennetades tulevasi nõudeid oskuste alal; laiendades haridus- ja koolitusvahendite pakkumist; arendades raamistikke kvalifikatsioonide läbipaistvuse toetamiseks, nende tegelikuks tunnustamiseks ning mitteametliku ja vabahariduse tõendamiseks; tagades haridus- ja koolitussüsteemide atraktiivsuse, avatuse ja kõrged kvaliteedinõuded (kompleksne suunis nr 23). | Suunis. Kohandada haridus- ja koolitussüsteeme vastavalt uutele pädevusnõuetele: tehes selleks kindlaks ametitega seotud vajadused ja olulised pädevused ning ennetades tulevasi nõudeid oskuste alal;toetades tihedat koostööd tööstuse ning haridus- ja uurimuskeskuste vahel, et Euroopa ettevõtete vahel tekiks parim innovatsioonikliima; laiendades haridus- ja koolitusvahendite pakkumist; arendades raamistikke võrdsete kvalifikatsioonide läbipaistvuse toetamiseks, nende tegelikuks tunnustamiseks ning mitteametliku ja vabahariduse tõendamiseks; tagades haridus- ja koolitussüsteemide atraktiivsuse, avatuse ja kõrged kvaliteedinõuded, sealhulgas süsteemid, mis sobivad tööturul vähemsoodsas olukorras olevate inimeste, eriti naiste, noorte ja eakate inimeste kindlatele vajadustele; ning tehes erilisi jõupingutusi, et meelitada üliõpilasi ja teadlasi kolmandatest riikidest (kompleksne suunis nr 23). |

Muudatusettepanek 23

Lisa osa 3, suunisele nr 23 järgnev lõik

Oma tegevuses peaksid liikmesriigid erilist tähelepanu pöörama tööhõivepoliitika õigele juhtimisele. Nad peaksid sisse seadma laialdased partnerlussuhted muudatuste läbiviimiseks, kaasates parlamentaarseid organeid ja huvirühmi, sealhulgas ka piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Keskset osa peaksid mängima Euroopa ja riikide tööturgude osapooled. Liikmesriigid peaksid määratlema oma kohustused ja eesmärgid kooskõlas ELi suuniste ja soovitustega. Hea juhtimine nõuab ka läbipaistvust haldus- ja finantsressursside eraldamisel. Kokkuleppel komisjoniga peaksid liikmesriigid suunama struktuurifondide ressursse, eriti Euroopa Sotsiaalfondi omi, tööhõivestrateegia rakendamisse ja andma aru võetud meetmetest. Erilist tähelepanu tuleks pöörata institutsioonilise ja haldussuutlikkuse suurendamisele liikmesriikides. | Oma tegevuses peaksid liikmesriigid erilist tähelepanu pöörama tööhõivepoliitika õigele juhtimisele. Nad peaksid sisse seadma laialdased partnerlussuhted muudatuste tegemiseks, kaasates parlamendiorganeid ja kõiki huvirühmi, sealhulgas Euroopa, siseriiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Liikmesriigid, piirkondlikud ja kohalikud osalised peaksid määratlema oma kohustused ja tõendatavad eesmärgid kooskõlas ELi suuniste ja soovitustega ning piirkondlike ja kohalike erivajadustega. Hea juhtimine nõuab ka läbipaistvust haldus- ja finantsressursside eraldamisel. Kokkuleppel komisjoniga peaksid liikmesriigid ja piirkonnad suunama struktuurifondide ressursse, eriti Euroopa Sotsiaalfondi omi, tööhõivestrateegia rakendamisse ja andma aru võetud meetmetest. Erilist tähelepanu tuleks pöörata institutsioonilise ja haldussuutlikkuse suurendamisele liikmesriikides ja piirkondades. |

[1] ELTs seni avaldamata.

--------------------------------------------------