ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 24.6.2009 
SEK(2009) 836 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Lisatud dokumentidele: 
 
Ettepanek:  
 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, 
millega asutatakse amet õiguse, vabaduse ja  turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-
süsteemide operatiivjuhtimiseks  
 
ja  
 
Ettepanek:  
 
NÕUKOGU OTSUS, 
 
millega antakse ELi lepingu VI jaotise alus el määrusega XX asutat ud ametile SIS II ja 
VISi operatiivjuhtimisega seotud ülesanded 
 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE  
  
{KOM(2009) 292 lõplik} 
{KOM(2009) 293 lõplik} {KOM(2009) 294 lõplik} 
{SEK(2009) 837  
ET 2   ET 1. SISSEJUHATUS  
SIS II1 ja VISi2 õigusaktidele lisatud ühisava ldustes palusid nõukogu ja Euroopa 
Parlament komisjonil esitada pärast mõjuhi nnangut, mis sisaldab põhjalikku finants-, 
tegevus- ja korralduslikust as pektist teostatud alternatiivide analüüsi, vajalikud 
õigusakti ettepanekud keskse SIS II ja se lle sideinfrastruktuuri osade ning VISi 
pikaajalise operatiivjuhtimisega seotud ülesannete andmiseks ametile. VISi määrusele lisatud avalduses märgiti, et VI Si operatiivjuhtimise mõju hindamine võib 
olla osa SIS II operatiivjuhtimise mõju hindamisest. Nendes avaldustes võttis 
komisjon endale kohustuse esitada kahe aasta jooksul pärast SIS II ja VISi 
õigusaktide jõustumist
3 vajalikud õigusakti ettepa nekud nimetatud süsteemide 
pikaajalise operatiivjuhtimise andmiseks ametile.  
2. PROBLEEMI MÄÄRATLEMINE  
Üleminekuperioodil vastutab SIS II ja VISi operatiivjuhtimise eest komisjon, kes 
võib mõned operatiivjuhtimisega seotud ülesanded usaldada kahe erineva liikmesriigi avalik-õiguslikele asutustele. Õigusaktides on ette nähtud, et süsteemid asuvad Prantsusmaal Strasbourgis (kesküks used) ja Austrias Salzburgi lähedal 
(varusüsteemid). Üleminekuperiood ei tohiks  kesta kauem kui viis aastat alates SIS II 
õigusaktide kohaldamise alguskuupäevast ja VISi määruse jõustumisest.
  
EURODACi4 haldab praegu komisjon ja selle hal dusstruktuuri ei ole vaja muuta. 
Siiski nähtus 2005. aastal teostatud tehni lisest hindamisest vajadus suurendada 
EURODACi võimsust seoses uute liikme sriikide ühinemisega ELiga 2004. ja 2007. 
aastal. Biomeetrilise tuvastussüsteemi funktsioon, mis on esitatud biomeetrilise 
tuvastussüsteemi teenustele suunatud arhitektuurina, hakk ab esmalt toimima VISis. 
Hiljem hakatakse seda tõenäoliselt kasuta ma ka SIS II-s ja EU RODACis. Seega on 
käesolevas mõjuhinnangus vaadatud lä bi ka EURODACi operatiivjuhtimise 
lahendus. Süsteemide koondamine ühte ametisse võiks pakkuda võimalusi 
märkimisväärseks koostoimeks, nagu ruumide, töötajate ja ühise 
tehnoloogiaplatvormi jagamine. 
Selleks et oleks tagatud süsteemide toimim ise pidevus ja operatiivjuhtimine ning 
katkematu teabevahetus, ei saa süsteemid ilma pikaajalise keskse korraldusasutuseta 
toimida.  
                                                 
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1987/2006, 20. detsember 2006, mis käsitleb teise 
põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist, ning nõukogu otsus 2007/533/JSK, 12. juuni 2007, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, 
toimimist ja kasutamist. 
2 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 7 67/2008, 9. juuli 2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi 
(VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus). 
3 SIS II määrus jõustus 2007. aasta jaanuaris.  
4 EURODAC loodi nõukogu 11. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 2725/2000, mis käsitleb 
sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise 
eesmärgil.  
ET 3   ET 3. HINDAMISKRITEERIUMID  
Mõju hindamise üldeesmärk on luua pikaaj alises perspektiivis asjakohane lahendus 
SIS II, VISi ja EURODACi operatiivjuhtimiseks5.  
Operatiivjuhtimise lahenduses tu leb arvesse võtta järgmist:  
• tuleb kindlustada süsteemide tõhus operat iivjuhtimine, et oleks tagatud toimimise 
järjepidevus ja katkematu teenus (24/7) ning andmete tervikli kkus ja turvalisus, 
ning arvestada asjaolu, et operatiivjuhtimis t teostab avalik-õiguslik asutus, kes on 
võimeline osutama iga süsteemi kasutajatele kvaliteetset teenust; 
• SIS II-le, VISile ja EURODACile ning võimalik, et ka muud ele õiguse, vabaduse 
ja turvalisuse valdkonna suur emahulistele IT-süsteemidel e tuleb luua läbipaistev 
operatiivjuhtimise ja juhtimisstruktuur, mille kaudu antakse aru 
järelevalveasutustele (Euroopa Parlam ent, kontrollikoda) ja üldsusele;  
• tuleb tagada, et osalevate ri ikide heterogeensel rühmal ( muutuv geomeetria6) ja 
komisjonil oleks võimalus tõhusalt k ontrollida oma ülesannete täitmist; 
• tuleb tagada SIS II, VISi ja EURODACi  ning võimalik, et ka muude õiguse, 
vabaduse ja turvalisuse valdkonna suurem ahuliste IT-süsteemide usaldusväärne, 
pidev, tõhus ja vastutustundlik finant shaldus, millega optimeeritakse koostoime 
kaudu saavutatud sääste ja mastaabisäästu; 
• tuleb tagada, et operatiivjuhtimise ja  juhtimisstruktuur ning asjaomased 
menetlused pakuvad nõuetekohast andmekaitset ja/või vastutusmehhanisme, 
teadvustades samal ajal Lissaboni lepingu kavandatud jõustumisest tulenevaid 
arvatavaid muutusi. 
4. VALIKUVÕIMALUSED  
Hindamisprotsess koosnes kahest etapist.  Valikuvõimalusi hinnati esmalt nende 
õiguspärasuse, oluliste sidusrühmade toetus e ning SIS II, VISi ja EURODACi tõhusa 
ja vastutustundliku operatiiv juhtimise seisukohast. Nimeta tud kriteeriumide alusel 
osa valikuvõimalusi välistati ja  teisi kohandati. Se ejärel valiti kõnealuses eeluuringus 
SIS II, VISi ja EURODACi pikaajalis e operatiivjuhtimise asjakohase lahenduse 
loomise üle otsustamiseks välja viis va likuvõimalust, mida hakati analüüsima. 
Kaaluti ka võimalust lisada muid õigus e, vabaduse ja turvalisuse valdkonna IT-
süsteeme.  
4.1. Väljavalitud valikuvõimalused 
• 1. valikuvõimalus – lähtestsenaarium: ülem inekuperioodiks väljatöötatud SIS II ja 
VISi operatiivjuhtimise kord, mille koha selt operatiivjuhtim ise eest vastutab 
                                                 
5 Mõju hindamise komitee võttis mõjuhinnangu vastu märtsis 2008. Seega ei ole hinnangus kajastatud 
sellele järgnenud õiguslikku arengut. 
6 SIS II-s, VISis ja EURODACis osalevad nii ELi liikmesriigid kui ka ühinenud riigid (Norra ja Island 
ning tulevikus Šveits ja Liechtenstein). Samas osalevad mõned liikmesriigid (Ühendkuningriik ja 
Iirimaa) süsteemides ainult osaliselt või erinevatel õiguslikel alustel (Taani). 
ET 4   ET komisjon, kes annab operatiivjuhtimisega seotud ülesanded kahele liikmesriigile, 
jääks kehtima alalise lahendusena. EU RODACi igapäevase operatiivjuhtimise 
kord, mille eest vastutab komisjon, jääks samuti sellisena kehtima. Komisjon jääks vastutama suuremahuliste IT-süst eemide operatiivjuhtimise eest ja sellest 
aru andma, samas kui liikmesriigid jääksid vastutama igapäevase operatiivjuhtimisega seotud ülesannete eest. 
• 2. valikuvõimalus – lähtestsenaarium+:  komisjon annaks SIS II, VISi ja 
EURODACi operatiivjuhtimise liikmesriikide ametiasutustele. Seega sarnaneb see 
valikuvõimalus suurel määral lähtestsenaar iumiga, kuid sel on siiski üks peamine 
erinevus: komisjon annaks kahele liikmesriigile üle ka EURODACi 
operatiivjuhtimisega seotud ülesanded.  
• 3. valikuvõimalus – uus reguleerimisamet, ke s hakkaks vastutama SIS II, VISi ja 
EURODACi pikaajalise operatiivjuhtimise eest. Amet loodaks esimese samba 
raames, millele lisanduksid kolmanda samba õiguslikke küsimusi hõlmavad õigusaktid. Amet muutuks tippkeskusek s, kus tegutsevad spetsialiseerunud 
operatiivtöötajad. Liikmesriikidel oleks ol uline roll süsteemide kontrollimisel, sest 
nad oleksid esindatud ameti haldusnõukogus. Igapäevase haldamise eest vastutaksid tegevdirektor ja haldusnõukogu. Selleks et lahendada kolme süsteemi 
erinevast ülesehitusest tulenevaid küsimusi, on vaja kaaluda sellis(t)e 
nõuanderühma(de) loomist, kes toetaks(id) haldusnõukogu süsteemidega seotud küsimustes. Olenevalt volitustest võiks reguleerimisamet vastutada nii olemasolevate süsteemide operatiivjuhtim ise ning muude suuremahuliste IT-
süsteemide väljatöötamise ja operatiivjuhtimise eest kui ka teatavate tehnilisemate küsimuste eest, mis on hõlmatud süsteem ide loomist käsitlevate õigusaktide 
rakendusmeetmetega. 
• 4. valikuvõimalus – SIS II, VISi ja EURODACi haldaks FR ONTEX. Sel juhul 
tuleks muuta nii FRONTEXi määrust kui ka  selle juhtimisstruktuuri. Kõnealuse 
valikuvõimaluse puhul tuleks tõhusa ope ratiivjuhtimise eesmärgil kaaluda 
süsteemide ümberpaigutamist FRONTEX i asukohta või selle lähedusse.  
• 5. valikuvõimalus – Europol (praegu) kol manda samba asutusena vastutaks SIS II 
haldamise eest ning komisjon haldaks VISi ja EURODACi . Kehtiv Europoli 
konventsioon ei ole asjakohane esimese samba süsteemide operatiivjuhtimiseks 
(SIS II hõlmab esimest sammast), sest ühenduse asjaomaste sidusrühmade (Euroopa Parlament, komisjon, Euroopa andmekaitseinspektor, Euroopa Kohus) 
kaasatus oleks väga piiratud.  
5. V
ALIKUVÕIMALUSTE VÕRDLUS  
Käesolevas mõjuhinnangus on hinnatud olulisi õiguslikke ja  poliitilisi küsimusi ning 
tegevuse ja korraldusega seotud väljakutseid7. Ainuüksi süsteemide olemasolul võib 
olla majanduslik, keskkonna- ja eriti sotsi aalne mõju. Kõik IT-süsteemid mõjutavad 
                                                 
7 Nimetatud kriteeriumid vastavad SIS II ja VISi õigusaktidele lisatud komisjoni, nõukogu ja Euroopa 
Parlamendi ühisavaldustes sätestat ule, mille kohaselt peaks mõjuhinn ang sisaldama põhjalikku finants-, 
tegevus- ja korralduslikust aspektist teostatud alternatiivide analüüsi.  
ET 5   ET selliseid küsimusi nagu kuritegevus, terrori sm, julgeolek ja põhiõigused. Siiski ei 
määra nende operatiivjuhtimise viis nimetatud mõju ulatust.  
Hindamisel kasutati järgmisi kategooriaid: 
tegevus – hangete, tehnoloogiliste nõuete , hädaolukordade ja liikmesriikide 
kasutajatele teenuste pakkumiseg a seotud operatiivjuhtimise tõhusus; 
juhtimine – vastutustundlik operatiivjuht imine ja kontrolli määr, mis võib ELi 
institutsioonidel ja liikmesriiki del olla juhtimisotsuste üle; 
finantsaspektid – tehingute tõhusus ja  võime tagada piisav rahastamine; 
õiguslikud aspektid – otsuste õiguspärasus ning andmesubjektidele ja kasutajatele 
suunatud tagatiste kättesaadavus.  
Iga nimetatud kategooria raames kohaldat i kriteeriume, et määrata kindlaks iga 
valikuvõimaluse eeldatav tulemuslikkus , mida saaks omavahel võrrelda. 
5.1. Kvalitatiivne hindamine 
Iga valikuvõimalust hinnati iga kriteeriumi alusel ühe kuni kolme tärniga. Üks tärn 
(*) tähendab nõrka, kaks tärni (**) kesk mist ja kolm tärni (***) head tulemust. 
Lisaks määrati igas kategoorias kindlak s kõige olulisemad kriteeriumid, võttes 
seejuures arvesse korraldusasutuse ülesandeid. Sellised kriteeriumid on märgitud hindamise tulemusi kajastavas tabelis poolpaksus  kirjas. Allpool olevas tabelis on 
esitatud erinevate valikuvõimaluste tule mused iga mõju kategooria lõikes.  
 1. valiku-
võimalus 
Lähte-
stsenaarium: 
komisjon 
annab liikmesriikid
ele SIS II ja 
VISi üle 2. valiku-
võimalus 
Lähte-
stsenaarium
+: 
komisjon 
annab 
liikmesriikid
ele üle kõik 
süsteemid 
 3. valiku-
võimalus 
Uus 
reguleerimis-
amet 4. valiku-
võimalus 
FRONTEX 
haldab 
kõiki 
süsteeme 5. valiku-
võimalus 
Europol 
haldab SIS 
II, komisjon 
VISi ja EURODACi 
TEGEVUS  
Teenuse usaldusväärsus ja 
kvaliteet  ** ** *** ** ** 
Nõuetele 
vastavate haldusteenuste 
pakkumine 
liikmesriikide ametiasutustele, 
sh kasutajate * * 
*** ** * 
ET 6   ET  1. valiku-
võimalus 
Lähte-
stsenaarium: komisjon 
annab 
liikmesriikidele SIS II ja 
VISi üle 2. valiku-
võimalus 
Lähte-
stsenaarium+: 
komisjon 
annab liikmesriikid
ele üle kõik 
süsteemid 
 3. valiku-
võimalus 
Uus 
reguleerimis-amet 4. valiku-
võimalus 
FRONTEX 
haldab kõiki 
süsteeme 5. valiku-
võimalus 
Europol 
haldab SIS II, komisjon 
VISi ja 
EURODACi 
(liikmesriigid) erivajaduste rahuldamine 
Paindlikkus võtta 
juurde muid 
olemasolevaid ja võimalik, et ka 
uusi süsteeme ** ** *** ** * 
Suutlikkus tagada 
nõutaval tasemel julgeolek  ** ** *** ** *** 
 Valmidus 
reageerida 
hädaolukordadele  * * *** ** * 
Suutlikkus ja 
paindlikkus võtta 
kasutusele uus 
tehnoloogia ja reageerida 
muutuvatele 
nõuetele ** ** *** *** * 
Võime värvata 
põhioskustega 
töötajaid ** ** *** *** *** 
Valikuvõimaluse väljatöötamiseks ja 
rakendamiseks 
kuluv aeg  *** *** * ** ** 
JUHTIMINE  
Valmidus reageerida 
liikmesriikide, 
komisjoni ja Euroopa 
Parlamendi 
nõuetele ja * * 
*** *** * 
ET 7   ET  1. valiku-
võimalus 
Lähte-
stsenaarium: komisjon 
annab 
liikmesriikidele SIS II ja 
VISi üle 2. valiku-
võimalus 
Lähte-
stsenaarium+: 
komisjon 
annab liikmesriikid
ele üle kõik 
süsteemid 
 3. valiku-
võimalus 
Uus 
reguleerimis-amet 4. valiku-
võimalus 
FRONTEX 
haldab kõiki 
süsteeme 5. valiku-
võimalus 
Europol 
haldab SIS II, komisjon 
VISi ja 
EURODACi 
seisukohtadele 
Läbipaistvus (rahastamine, aruandlus, otsuste 
tegemine) suhetes 
kodanike, süsteemide 
kasutajate ja 
järelevalve-asutustega ** ** *** ** * 
Valmidus 
teenindada uusi 
liikmesriike *** *** ** * * 
Valmidus reageerida muude 
sidusrühmade 
nõuetele ja seisukohtadele  * * 
*** ** ** 
Justiits- ja 
siseküsimuste 
valdkonna 
poliitikaga ning 
ELi laiema poliitikaga 
ühtlustamise 
võimalik määr   *** *** *** ** * 
Muutuva 
geomeetriaga  
arvestamine  *** *** *** ** * 
FINANTSASPEK
TID  
Kriitiline mass: 
koostoime 
loomine ** *** *** *** * 
Võime saada 
vajalikul määral rahastamist ja ** ** *** *** ** 
ET 8   ET  1. valiku-
võimalus 
Lähte-
stsenaarium: komisjon 
annab 
liikmesriikidele SIS II ja 
VISi üle 2. valiku-
võimalus 
Lähte-
stsenaarium+: 
komisjon 
annab liikmesriikid
ele üle kõik 
süsteemid 
 3. valiku-
võimalus 
Uus 
reguleerimis-amet 4. valiku-
võimalus 
FRONTEX 
haldab kõiki 
süsteeme 5. valiku-
võimalus 
Europol 
haldab SIS II, komisjon 
VISi ja 
EURODACi 
vahendeid (jooksvad kulud) 
Üleminekukulud *** *** * ** ** 
Võimalus saada täiendavat 
rahastamist 
ettenägematute lisakulude katteks  *** *** ** ** ** 
Võime teha 
vajalikke 
investeeringuid (tegevus- ja 
kapitalikulud) ** ** *** ** * 
ÕIGUSLIKUD 
ASPEKTID  
Tõhusalt tagatud põhiõigused ja –
vabadused, 
eelkõige isikuandmete 
kaitse ja õigus 
tõhusale 
õiguskaitse-
vahendile ** ** *** *** * 
Tõhusad sätted vastutuse ja kahju 
hüvitamise kohta * * 
*** *** * 
Õiguslike 
piirangute osakaal tõhusa haldamise 
saavutamisel *** ** * * * 
Funktsioonide 
ülekandumise ärahoidmine (de 
jure ja de facto) ** ** *** ** * 
ET 9   ET  
Pärast kõnealust hindamist selgus, et eelistatuimad valikuvõimalused on need, mis 
hõlmavad uut reguleerimisametit ja FRONTEXit. 
5.2. Kvantitatiivne hindamine 
Kui kvantitatiivse hindamise seisukohast ka sutataks korraldusasutuse ülesannete 
täitmiseks lähtestsenaariumi hõlmavat va likuvõimalust, oleks vaja olemasolevat 
andmekeskuse hoonet ajakohastada (ja võib ol la laiendada), milleks kuluks ligikaudu 
4 miljonit eurot. Kui korraldusasutus asuks mõnes muus liikmesriigis, oleks vaja selleks uusi hooneid. Kui ameti, sealhulgas süsteemide majutamiseks tuleks osta uusi hooneid, võib hinnanguline kulu ulatuda  ligikaudu 12,6 miljoni euroni. Kui 
liikmesriik pakuks ameti enda riiki saamisek s hooneid tasuta, on väga tõenäoline, et 
neid on vaja kohandada, milleks kuluks ligikaudu 4 miljonit eurot. 
Jooksvate kulude seisukohast oleks kõige  odavam asutada reguleerimisamet juhul, 
kui uut ametit majutav liikmesriik pakuks 1800 m2 suurust hoonet tasuta (36,1 miljonit eurot aastas). Odavuselt teine valikuvõimalus oleks uue reguleerimisameti asutamine juhul, kui uus 1800 m2 suur une hoone tuleks osta mõnes muus 
liikmesriigis (36,6 miljonit eurot aastas). Lähtestsenaariumi ja FRONTEXit hõlmava valikuvõimaluse puhul ulatuksid hinnangulised jooksvad kulud 37,5 miljoni euroni aastas.  
SIS II ja VISi tegevuskulud, mis tekiksid olenemata valitud operatiivjuhtimise viisist, 
on 3,4 miljonit eurot aastas.  
6. E
ELISTATAV VALIKUVÕIMALUS  
Pärast kvalitatiivset hindamist selgus, et  eelistatuim valikuvõimalus on see, mis 
hõlmab uut reguleerimisametit, ja sellele järgneb FRONTEXit hõlmav valikuvõimalus. Kvantitatiivsel hindamisel selgus, et kui uus reguleerimisamet asuks 
uues asukohaliikmesriigis, kes pakuks ameti majutamise võimaluse saamiseks 
vajalikku asukohta või isegi hoonet ta suta, muutuks see valikuvõimalus 
majanduslikult kõige otstarbekamaks.  
Pikaajalises perspe ktiivis pakub reguleerimisamet SIS II, VISi ja EURODACi 
kasutajatele tõenäoliselt kõige parema kvaliteediga teenust ning on tõenäolisemalt kõige paremaks lahenduseks ka muude õigus e, vabaduse ja turv alisuse valdkonna 
süsteemide majutamiseks. Selleks et suurendada tegevusmahtu ja senisest paremini põhjendada juhtimisega seotud üldkulusid , tuleks amet määr ata vastutavaks uute 
süsteemide väljatöötamise ja operatiivjuhtimise eest, kui seadusandja on teinud otsuse sellise uue süsteemi loomise kohta.  
6.1. Eelistatava valikuvõimaluse eelised ja puudused 
Tegevusaspektist pakuks reguleerimisa met sihtotstarbelist ja konkreetsetele 
vajadustele vastavat lahendust kõnealuste IT-süsteemide haldamiseks. Selle peamine eesmärk oleks pakkuda kasutajatele parima  võimaliku kvaliteediga pidevat teenust. 
Alguses võib haldusnõukogu struktuur takistad a kiiret otsuste tegemist, kuid uus 
amet oleks võimeline välja töötama tõhusad mehhanismid hädaolukordade 
ET 10   ET lahendamiseks. Kuigi amet järgiks ELi  personalieeskirju, saaks ta värvata 
komisjonisisestest talitustes t rohkem ajutisi ja lepingulisi töötajaid. Ameti asutamine 
võib osutuda ajamahukaks ja keerulisek s protsessiks. Ameti kohustused võiksid 
hõlmata teatavaid tehnilisi rakendusmeet meid, mis on sätestatud SIS II ja VISi 
operatiivjuhtimisega otseselt seotud süst eemide loomist käsitlevates õigusaktides. 
Asutamisleping ja Euroopa Kohtu praktika8 võivad takistada teatavate, praegu 
komiteemenetlusega hõlmatud ülesannete andmist ametile.  
Juhtimise vallas toetab reguleerimisamet  kasutajate asjakohast esindatust 
otsustusstruktuurides. Komisjoni roll ameti tegevuses oma esindatuse kaudu 
haldusnõukogus ning eelkõige eelarvele ja  tööprogrammile avalduva mõju kaudu 
võimaldaks suuremahuliste IT-süsteemid e operatiivjuhtimise viia vastavusse 
laiemate poliitikaeesmärkidega. Lisaks ta gataks institutsiooniliste mehhanismidega 
Euroopa Parlamendi demokraatlik kontro ll, nii et Euroopa ametite suhtes 
kohaldatavad finants- ja juhtimisaruande kohustused oleksid täidetud. Amet looks ka 
nähtava ja sihtotstarbelise  struktuuri, mis võiks olla tippkeskuseks, kes edendab 
aktiivset dialoogi kohalike üksuste, kasutajate ja muude tööstussektori 
sidusrühmadega. Ühisstruktuur oleks koda nikuühiskonnale senisest nähtavam ja 
kättesaadavam. Kolmes süsteemis erineva os alustasemega osalevate riikide ja uute 
kasutajatega seotud küsimusi saaks lahendada erinevate hääletusmenetluste kehtestamisega haldusnõukogus.  
Finantskriteeriumide seisukohast võib reguleerimisameti asutamine tuua kaasa 
märkimisväärsed käivitamiskulud, kuid samas oleks sel ka parimad eeldused luua 
rakenduslik koostoime ja see oleks pikas perspektiivis majanduslikult otstarbekam. Kui süsteeme hallataks koos, saavutataks sä äst esmastest kapitalikuludest ja iga-
aastastest (jooksvatest) kuludest. Ühisstr uktuur nõuaks väiksema hulga töötajate 
värbamist, kui see oleks vajalik süstee mide lahus hoidmise korral. Võrkude 
ühispaiknemine tooks kaasa koostoime paig aldamises, operatiivjuhtimises ja 
järelevalves. Lisaks kattuksid mitmed er inevate süsteemide toimimise, hangete ja 
projektijuhtimisega seotud ülesanded. On ebatõenäoline, et tippkeskust saaks luua ainult ühe süsteemi alusel. Kõnealuste  süsteemide eraldatus tooks kaasa 
alternatiivkulu, sest puuduks suuremahuliste  IT-süsteemide alaste eriteadmiste ja 
oskusteabe koostoime. Reguleerimisameti eelarve suunataks konkreetselt IT-
süsteemide operatiivjuhtimisega se otud ülesannete täitmiseks.  
Muutuva geomeetria  tõttu tuleks reguleerimisameti asutamise korral võtta vastu 
mitmest õigusaktist koosnev pa kett. Põhiõigused ja -vab adused tagatakse kõnealuse 
valikuvõimaluse raames asjakohase aruandm isega Euroopa Parlamendile, Euroopa 
andmekaitseinspektorile, kontrollikojal e, Euroopa Kohtule ja komisjonile. 
Reguleerimisametit hõlmava valikuvõimaluse raames on võimalik selgelt eristada tehnilisi ja operat iivtöötajaid poliitikakujundajatest ja süsteemide kasutajatest, mis 
aitaks kaasa funktsioonide ülekandumise
9 ärahoidmisele. Reguleerimisameti 
tegevuse üle otsustamine kuulub täielikult Euroopa Kohtu ja Esimese Astme Kohtu 
pädevusse. 
                                                 
8 Meroni & Co. vs. Euroopa Söe- ja Teraseühenduse Ülemamet, kohtuasjad 9 ja 10/56. 
9 Funktsioonide ülekandumine: protsess, mille korral teatava funktsiooni täitmiseks loodud süsteemi 
kasutatakse muudel eesmärkidel.