Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2021/C 342/04)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõikele 5 (1).

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„Chénas“

PDO-FR-A1029-AM02

Teate esitamise kuupäev: 7. juuni 2021

KINNITATUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Geograafiline piirkond

I peatüki IV jao 1. punkti on pärast sõnu „järgmised“ (suivantes) lisatud sõnad „vastavalt 2019. aasta ametlikule geograafilisele koodile“.

Lisatud on viide 2019. aasta ametlikule geograafilisele koodile ning ajakohastatud on kommuunide nimekirja. Muudatus on redaktsiooniline ja sellega ei muudeta päritolunimetuse geograafilise piirkonna ulatust. Need on vajalikud seoses teatud kommuunide või nende osade ühinemise või jagunemisega või kommuunide nime muudatustega.

Uue sõnastusega saab tagada, et geograafilise piirkonna kommuunid on tootespetsifikaadis selgelt määratletud. Nende muudatuste tõttu on muudetud koonddokumendi 6. punkti.

Samuti on lisatud lause, millega teavitatakse sellest, et INAO veebisaidi kaudu võimaldatakse juurdepääs geograafilist piirkonda hõlmavatele kartograafilistele dokumentidele.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

2. Kasvatusalade piirkond

IV jao 2. punkti esimene lõik on asendatud järgmisega: „Veinid pärinevad üksnes viinapuudelt, mis kasvavad tootmiseks määratud maatükil, mille riiklik päritolu- ja kvaliteediinstituut (Institut national de l’origine et de la qualité) kiitis heaks pädeva riikliku komitee kirjaliku konsulteerimise käigus, mis lõppes 17. juulil 2020.“

Selle muudatuse eesmärk on näidata ära kuupäev, millal pädev riiklik asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud kasvatusalade kogupindala muudatuse heaks kiitis. Kasvatusala piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks geograafiline tootmispiirkond, mille maatükid on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3. Vahetus läheduses asuv piirkond

I peatüki IV jao 3. punkti on pärast sõnu „järgmised“ (suivantes) lisatud sõnad „vastavalt 2019. aasta ametlikule geograafilisele koodile“.

See redaktsiooniline muudatus võimaldab vahetus läheduses asuva piirkonna puhul viidata 2019. aasta ametliku geograafilise koodi kehtivale versioonile, mille on avaldanud riiklik statistika- ja majandusuuringute instituut (INSEE).

Kõnealuse piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Selle viite lisamine võimaldab suurendada vahetus läheduses asuva piirkonna määratluse õiguskindlust, nii et seda ei mõjuta hilisemad kommuunide või kommuunide osade liitmised või jagamised või nende nimede muutumised.

Samuti on ajakohastatud vahetus läheduses asuva piirkonna koosseisu kuuluvate kommuunide nimekirja, muutmata selle piirkonna ulatust, võttes arvesse enne 2019. aastat toimunud haldusmuudatusi.

Koonddokumendi punkti „Täiendavad tingimused“ on vastavalt muudetud.

4. Veini laagerdamist käsitlevad sätted

I peatüki IX jao 2. punktis on kuupäev „1. märts“ asendatud kuupäevaga „15. jaanuar“.

Veini minimaalset laagerdamistähtaega on tõstetud varasemaks (saagikoristusaastale järgneva aasta 1. märtsilt 15. jaanuarile), sest kliimamuutuste tõttu muutub varajane saagikoristus üha tavalisemaks ja see võimaldab veinivalmistamise varem lõpule viia.

Veini minimaalse laagerdamistähtaja muutmine varasemaks ei mõjuta veinide kvaliteeti, sest tänu piirkonna ilmastiku- ja mullastikutingimustele valmib viinamarjasort „Gamay N“ varakult ja vein on nauditav ka noore veinina. Ka I peatüki X jaos on täpsustatud: „Vein on nauditav ka noore veinina ...“

Muudetud on koonddokumenti 5. punkti

5. Tarbijale suunatud veinide turustamine

I peatüki IX jao 5. punktis on kuupäev „15. märts“ asendatud kuupäevaga „1. jaanuar“.

Kuna veini minimaalset laagerdamistähtaega on tõstetud varasemaks, siis on varasemaks toodud ka tarbijale mõeldud veinide turule viimise kuupäeva – 15. märtsilt 1. veebruarile.

Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

6. Veini liikumine tunnustatud ladustajate vahel

I peatüki IX jao 5. punkti alapunkt b, mis hõlmab veinide liikumist volitatud ladustajate vahel, on välja jäetud.

Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

Kuna minimaalset laagerdamisperioodi on lühendatud ja veinide turuleviimise kuupäeva on nihutatud varasemaks, peab veinide liikumine ettevõtjate vahel toimuma kiiremini, seepärast ei ole otstarbekas kehtestada kuupäeva, enne mida ei tohi veine transportida.

Seetõttu on muudetud I peatüki IX jao 5. punkti pealkirja, jättes välja sõnad „toodete liikumine ja“.

Need tootespetsifikaadi muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

7. Seos geograafilise piirkonnaga – Seoseid mõjutavate looduslike tegurite kirjeldus

I peatüki IX jao 1. punkti alapunktis a on sõnade „210–380 meetri kõrgusel“ ette selgituseks lisatud sõna „enamasti“.

Muudetud on koonddokumenti 8. punkti

8. Üleminekumeetmed

I peatüki IX jao 1. punkti alapunktis a on sõnade „kuni 2034. saagiaastani (kaasa arvatud)“ ette lisatud sõnad „hiljemalt“, et selgitada kõnealuse meetme tingimusi.

I peatüki XI jao 3. punkt on välja jäetud, kuna ajavahemik, mille jooksul ettevõtjad said kasutada laagerdamisperioodi hõlmavat erimeedet ja sellest tulenevalt toote tarbijatele turustamise erikuupäeva, on möödunud.

Need tootespetsifikaadi muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

9. Tootespetsifikaadile vastavuse kontrollimisega seotud tegurid

— Ettevõtjaid kontrollib edaspidi sertifitseerimisasutus, seetõttu on tootespetsifikaadi II peatüki asjaomastes jagudes asendatud sõna „inspekteerimiskava“ (plan d’inspection) sõnaga „kontrollikavad“ (plans de contrôle). See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

— Viited kontrolliasutusele: III peatüki II jagu: selles jaos esitatud redaktsioonilisi eeskirju on muudetud, muudatust kohaldatakse alates tootespetsifikaadi heakskiitmisest 2011. aasta detsembris, seejuures ei esitata enam kontrolliasutuse täielikke kontaktandmeid, kui kontrolli teeb sertifitseerimisasutus. See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1. Nimetus(ed)

Chénas

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Lühikirjeldus

Tegemist on kuivade punaste vaiksete veinidega. Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 10,5 mahuprotsenti.

Pärast rikastamist ei ületa veinide alkoholisisaldus 13 mahuprotsenti.

Pakendamisel on punaste veinide maksimaalne õunhappesisaldus 0,4 g/l.

Valminud ja pakendamiseks valmis veinidel on järgmised analüütilised omadused:

maksimaalne fermenteeritavate suhkrute (glükoos, fruktoos) sisaldus: 3 grammi liitri kohta

Maksimaalse üldalkoholisisalduse, minimaalse tegeliku alkoholisisalduse, minimaalse üldhappesuse ning maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse puhul kohaldatakse liidu õigusaktides sätestatud nõudeid.

Veinid on intensiivse granaatpunase värvusega. Lõhnabuketis on tunda õite ja puuviljade lõhnanüansse, mis muutuvad aegamööda vürtsikamaks. Maitsebukett on mahe ja külluslik, intensiivsus ja väljapeetus on vastastikku tasakaalus.

Veinid on nauditavad ka noore veinina, kuid pärast mõneaastast säilitamist on veinid komplekssemad.

Üldised analüütilised omadused

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus: Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): 14,17. Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

5.1. Veinivalmistuse eritavad

1. Veinivalmistuse eritavad

— Puutükkide kasutamine on keelatud.

— Pärast rikastamist ei ületa veinide alkoholisisaldus 13 mahuprotsenti.

— Substraktiivsed rikastamistehnoloogiad on lubatud tingimusel, et rikastamisaste ei ületa 10 %. Veini laagerdatakse vähemalt saagikoristusele järgneva aasta 15. märtsini. Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul järgida liidu tasandil ning maaelu- ja merekalapüügi seadustikuga (code rural et de la pêche maritime) kehtestatud kohustusi.

2. Viljelustavad

Istutustihedus

Puude minimaalne istutustihedus on 6 000 puud hektari kohta.

Viinapuude ridade vahekaugus võib olla kuni 2,10 meetrit ning viinapuude tüvede vaheline vahemaa samas reas peab olema üle 0,80 meetri.

Eeldusel, et järgitakse minimaalse istutustiheduse nõuet 6 000 tüve hektari kohta, võivad viinamarjaistandustes tootmise mehhaniseerimise huvides olla rajatud kuni 3 meetri laiused ridadevahelised vahekäigud.

Viinapuude lõikamise eeskirjad:

— viljapuude lõikamine peab olema lõppenud 15. maiks;

— veini valmistamiseks kasutatavate viinapuude võrsed lõigatakse lühikeseks (lehtri- või lehvikukujuline vorm, või ühe- või kaheõlaline või „V-kujuline“ Royat’ nöörpuu vorm), jättes tüve kohta kuni 10 punga;

— igale tüvele jäetakse 3–5 võrset kuni 2 pungaga; puu noorendamiseks võib igal tüvel olla vana viinapuu võsu külge poogitud võrse, millel on kuni 2 punga;

— võrakujunduse korral või lõikamismeetodi muutmisel jäetakse viinapuudele kuni 12 punga tüve kohta.

Kastmine on keelatud.

Mehaanilise viinamarjakoristusega seotud sätted:

— viinamarjade kasvatusalalt veinivalmistamisüksusesse transportimiseks kasutatavate konteinerite puhul võib koristuskõrgus olla kuni 0,50 meetrit;

— konteinerid on valmistatud keemiliselt mitteaktiivsest ja toiduainete jaoks sobivast materjalist;

— saagikoristus- ja veotehnika on varustatud vee äravoolusüsteemiga või asjakohaste kaitsevahenditega.

5.2. Maksimaalne saagikus

1. 61 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine, töötlemine, veini valmistamine ja laagerdamine toimub järgmiste kommuunide territooriumil (vastavalt 2019. aasta ametlikule geograafilisele koodile):

— Rhône’i departemang: Chénas;

— Saône-et-Loire’i departemang: La Chapelle-de-Guinchay.

7. Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

Gamay N

8. Seos(t)e kirjeldus

8.1. Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Geograafiline piirkond hõlmab peamiselt Rémont’i mäe (510 meetrit) idanõlva ja Saône’i tasandiku poole avanevaid terrasse. Künklik maastik on lääne pool (Mauvaise’i jõe org ja Chénas’ kommuun) järsemate ning ida pool laugemate nõlvadega.

Geograafiline piirkond asub põhjapoolsete Beaujolais’ mägede idanõlval, 15 km Mâconist edela pool ja 25 km Villefranche-sur-Saône’ist põhja pool.

See hõlmab Chénas’ kommuuni Rhône’i departemangus ja La-Chapelle-de-Guinchay kommuuni Saône-et-Loire’i departemangu lõunaosas.

Piirkonna aluskivim on graniit, milles leidub kvartsi- ja mangaanikihte. Graniiti esineb murenemisel tekkinud jämeda liiva või ümaraservalise klibuna. Idas asuvatel laugetel nõlvadel katavad graniidist aluskivimit setted ja sealsed vanad terrassid ulatuvad La-Chapelle-de-Guinchay kommuuni territooriumile.

Happeline muld sisaldab palju räni ja raudoksiidi. Graniidist aluskivimil on liivmuld, mis kohalikus kõnepruugis kannab nimetust grès või gore. Lääne pool, Rémont’i mäe jalamil, on roosakas liivmuld, mis madalamal muutub savikamaks. Terrassidel seguneb liivmullaga klibu ja kruus.

Mullad lasevad hästi vett läbi.

Viinamarjaistandused asuvad nõlvadel täpselt piiritletud maatükkidel, enamasti 210–380 meetri kõrgusel merepinnast. Kallak tagab vihmavee kiire äravoolu.

Mõõdukalt ookeanilise kliima juures on tunda kontinentaalse ja vahemerelise kliima mõju (suvekuumus, suurim sademete hulk sügisel ja kevadel). Selline kontrastne kliima, kus suvekuumus kestab sageli kuni sügiseni, on viinapuudele kasulik.

Beaujolais’ mäed kaitsevad kindlalt läänetuulte eest, nõrgendades sellega ookeani mõju. Mägede tekitatud fööni mõjul muutub ookeanilt saabub õhk kuivemaks, samuti suureneb päikesevalguse ja väheneb sademete hulk.

Saône’i jõe lai org tagab optimaalse valgusrežiimi ja leevendab temperatuurikõikumisi.

8.2. Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Viinapuid kasvatatakse Chénas’ piirkonnas juba ammustest aegadest. Suzanne BLANCHET märgib oma teoses „Les vins de Bourgogne“ (Burgundia veinid), et metsarikkas Mâconi ja Lyoni piirkonnas on viinapuid kasvatatud juba alates I sajandist (PLINIUS VANEM).

Etümoloogia kohaselt sai Chénas oma nime tammemetsade järgi, mis varem mägesid katsid. Paljudes ajalooallikates osutatakse, et vastavalt Philippe V poolt 1316. aastal antud kuninglikule korraldusele juuriti Rémont’i mäel tammed välja ja asendati need viinapuudega.

Viinamarjaistanduste kiire areng algas XV sajandi lõpus, ajal, mil Lyoni kõrgklass rikastus siidikaubanduse ja panganduse abil.

11. septembri 1936. aasta dekreediga tunnustati kontrollitud päritolunimetust „Chénas“ osal Chénas’ kommuuni territooriumist. Alates 1945. aastast hõlmavad piiritletud maatükid La-Chapel-de-Guinchay kommuuni naabruses asuvaid nõlvu.

1934. aastal asutasid umbes nelikümmend tootjat Chenas’s asuvas Michauds’ veinimõisas kooperatiivse veinikoja, kus valmib 25 % kontrollitud päritolunimetusega veinist. See on kogu tööstusharu jaoks oluline arenduskeskus. Veinikoja 16. sajandist pärit võlvitud laega kelder on Beaujolais’ piirkonnas üks suuremaid.

Istandused on enamasti pereettevõtted, mis pärandatakse ühelt põlvkonnalt teisele ning kus töötab samaaegselt mitu põlvkonda.

Tootjad on hoolikalt eraldanud parimad kasvatusalad ja esitavad kõige mainekamate asukohtade nimed ka veinide märgistusel.

Kontrollitud päritolunimetusega veini „Chénas“ omapära tuleneb piirkonna traditsioonide ja kaasaegsete tehnoloogiliste meetodite ühendamisest.

Istanduste viinamarjast (peamiselt „Gamay N“) toodetakse ainult punast veini. Püüdes välja arendada kvaliteetset veini, õppisid tootjad seda sorti kasutama ja kasvatama, eeskätt suurendati istutustihedust ning hakati võrseid lühikeseks lõikama ja kujundama lehtrikujuliselt.

Et kindlustada viinamarja korralik valmimine, peab viinamarjakasvataja tagama, et viinapuude lehepind oleks piisav. Seega saab viinapuude jaoks kasutada püsivat toestussüsteemi, mis hõlbustab ka mehhaniseerimist.

Selleks et tagada viinamarjade aromaatsete ja polüfenoolsete ühendite optimaalne ekstraheerimine, kasutavad paljud tootjad meetodeid (grillage, pigeage, remontage), mille puhul jäetakse viinamarjad kääritamise ajal virde sisse likku. Need meetodid võimaldavad polüfenoolseid ühendeid hästi ekstraheerida, säilitades samas veinide puuviljalisuse. Sageli kestab leotamine kauem kui 10 päeva. Kuna sort „Gamay“ N on oksüdeerumise suhtes tundlik, teevad tootjad kõik endast oleneva, et viinamarjad jõuaksid veinivalmistamisüksusesse tervetena ja kiiresti. Vein villitakse pärast mõnekuist laagerdamist ning vein säilib hästi 4–8 aastat, heade aastakäikude puhul ka kauem.

2010. aastal oli „Chénas“ viinamarjaistanduste pindala 242 hektarit; 289 tootjat valmistavad aastas keskmiselt 7 600 hektoliitrit veini. 25–30 % toodangust müüakse otse omanikelt.

8.3. Põhjuslikud seosed

Beaujolais’ mägede poolt läänetuule eest kaitstud viinamarjaistandustes, mis asuvad kirde-, ida- ja lõunanõlvadel, on esimeste päikesekiirte mõjul juba alates päikesetõusust mahe temperatuur.

Viinapuud on istutatud enamasti 210–380 meetri kõrgusele, kohati väga järskudele nõlvadele, mis avanevad Saône’i jõe suurele tasandikule. See säästab istandusi suuremast osast kevadkülmadest ja hommikustest ududest, tagab kiiret fotosünteesi soodustava päikesepaiste ja sademevee kiire äravoolu ning loob seega optimaalsed tingimused viinamarjade küpsemiseks, mis püsivad tervetena kuni veinitehasesse jõudmiseni.

Viinamarjakasvatuseks ettenähtud maatükkide tavapärane, graniiti sisaldav ja kergelt savine muld kujundab veinide eripärase maitse ja keeruka, mõningate nüanssidega aroomi. Vett hästi läbilaskva kruusa ja liivamullaga maatükkidel ning vanadel, enamasti La-Chapelle-de-Guinchay kommuunis asuvatel terrassidel kasvanud viinamarjast valmistatakse pehmeid ja puuviljalisi veine.

Chénas’ kommuunis, graniidise liivmullaga nõlvadel asuvatel maatükkidel kasvatatud viinamarjast saab täidlasema ja tummisema veini.

Veinide omadused sõltuvad ka tootjate oskusteabest, kes kasutavad kõiki pikaajaliselt säilitatavate veinidega tootmise tavasid ja tehnikaid, eelistades värvi ja peenust, säilitades samal ajal puuviljalisuse ja elegantsuse.

„Chénas“ vein oli tuntud juba 17. sajandil. Louis XIII arvates oli see ainus vein, mis sobis kuninglikule lauale. Seepärast nimetati „Chénas“ veini ka võimukandjate veiniks.

18. sajandil viisid Burgundia veinikaupmehed „Chénas“ veini Pariisi, umbes 19. sajandil hakati seda veini müüma Põhja-Prantsusmaal ja eksportima Inglismaale. Juba siis oli teada, et vein säilib pikka aega ja talub hästi transportimist.

Pealinna ja „Chénas“ veinide vastastikune atraktiivsus on ajale vastu pidanud, millest annab tunnistust igal aastal märtsi keskel toimuv üritus „Printemps de Chénas“. Ühe nädala jooksul on „Chénas“ vein tõstetud aukohale umbes kuuekümnes Pariisi vinoteegis.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse viinamarjade pressimist, veini valmistamist ja laagerdamist käsitlevat erandit, hõlmab 2019. aasta ametliku geograafilise koodi alusel järgmiste kommuunide territooriume:

— Côte-d’Ori departemang: Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée, Vougeot

— Rhône’i departemang: Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Chasselay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dardilly, Denicé, Deux Grosnes (ainult see osa, mis vastab endise Avenas’ kommuuni territooriumile), Dracé, Emeringes, Fleurie, Fleurieux-sur-l’Arbresle, Frontenas, Gleizé, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Sain-Bel, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon, Vindry-sur-Turdine (ainult see osa, mis vastab endiste kommuunide Dareizé, Les Olmes ja Saint-Loup territooriumitele)

— Saône-et-Loire’i departemang: Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La-Loyère (ainult see osa, mis vastab endise La Loyère’i kommuuni territooriumile), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (ainult see osa, mis vastab endiste kommunide Donzy-le-National, Massy ja La Vineuse territooriumitele), Vinzelles, Viré

— Yonne’i departemang: Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (ainult see osa, mis vastab endiste kommunide Champvallon, Villiers sur Tholon ja Volgré territooriumitele), Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey , Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers, Yrouerre.

Märgistus

Õigusraamistik

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

a) Kaitstud päritolunimetusega veinid võib märgistada väiksema geograafilise piirkonnaga, kui kõnealune piirkond on: — katastriüksuse nimi; — märgitud saagideklaratsioonile. Kõnealuse katastriüksuse nimetus paikneb vahetult pärast kontrollitud päritolunimetust ning esitatakse kirjas, mille kõrgus ja laius ei ole suuremad kontrollitud päritolunimetuse tähtede suurusest.

b) Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib osutada laiemale geograafilisele piirkonnale „Vin du Beaujolais“ või „Grand Vin du Beaujolais“ või „Cru du Beaujolais“. Laiema geograafilise piirkonna märgistuse tähemärkide kõrgus või laius ei või olla suuremad kui kaks kolmandikku kontrollitud päritolunimetuse tähemärkide omad.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-e5dfd5ed-af6b-458d-a857-b70c416ba98c

(1) EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.