Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 70/03)

Käesolev teade avaldatakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõike 5 kohaselt.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„CIGALES“

Viitenumber: PDO-ES-A0622-AM02

Teate kuupäev: 26. november 2019

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Muudatus seoses analüütiliste omadustega: üldhappesuse vähenemine ja kogusuhkru sisalduse suurenemine

Kirjeldus ja põhjused

Muudatus puudutab spetsifikaadi punkti 2 alapunkti a ning koonddokumendi punkti 1.4.

Peamine põhjus on kliimamuutus.

Viimastel aastatel on sademete vähesus põhjustanud happesisalduse üldise vähenemise kõigi viinamarjasortide puhul, mille tulemuseks on jääksuhkrusisalduse suurenemine.

Optimaalse fenoolse küpsuse saavutamiseks tuleb viinamarjad korjata tingimustes, mille puhul võetakse arvesse happesisalduse vähenemist ja jääksuhkrusisalduse suurenemist.

Muudatust käsitletakse standardmuudatusena, kuna see ei nõua olulist muutust seoses toote omadustega, mis jäävad samaks nagu seoseid käsitlevas punktis kirjeldatud omadused ja profiil, mis on tekkinud looduslike tegurite ja inimtegevuse koostoimes. Seetõttu ei ole käesoleva muudatuse puhul kumbki määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 nimetatud kategooria asjakohane.

2. Muudatus seoses organoleptiliste omadustega: organoleptiliste omaduste muutmine

Kirjeldus ja põhjused

Muudatus puudutab spetsifikaadi punkti 2 alapunkti b ning koonddokumendi punkti 1.4.

Hõlmatud veinide organoleptilised omadused on läbi vaadatud ja muudetud niimoodi, et neid saaks seostada degusteerimiskomisjoni abil hinnatavate omadustega vastavalt UNE-EN-ISO 17025 standardiga kehtestatud nõuetele.

Tegemist on standardmuudatusega, kuna see ei nõua olulist muutust seoses toote omadustega. Pigem on tegemist täpsema kirjeldusega vastavalt sensoorse analüüsi uutele meetoditele. Seoseid käsitlevas punktis kirjeldatud omadused ja profiil, mis on tekkinud looduslike tegurite ja inimtegevuse koostoimes, jäävad muutmata. Seetõttu ei ole käesoleva muudatuse puhul kumbki määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 nimetatud kategooria asjakohane.

3. Muudatus seoses maksimaalse saagikusega väljendatuna veini liitrites 100 kilogrammi viinamarjade kohta

Kirjeldus ja põhjused

Muudatus puudutab spetsifikaadi punkti 3 alapunkti b.1 ja punkti 5 ning koonddokumendi punkte 1.5.1 ja 1.5.2.

Viimastel aastatel on veinitööstuse uued tehnoloogiad, külmutamine ja vaakumfiltrite kasutamine virde klassifitseerimisel toonud kaasa suurema viinamarjamahla kasutamise ilma pressimata, mis avaldaks negatiivset toimet kvaliteedile. Tulemuseks on suurem saagikus ja kvaliteedi säilimine nõutaval tasemel.

Tegemist on standardmuudatusega, kuna see ei nõua olulist muutust seoses toote omadustega. See on vajalik ainult kohandamiseks tehnoloogilise muutusega. Seetõttu ei ole käesoleva muudatuse puhul kumbki määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 nimetatud kategooria asjakohane.

4. Muudatus seoses minimaalse istutustihedusega

Kirjeldus ja põhjused

Muudatus puudutab spetsifikaadi punkti 3 alapunkti a alapunkti 1 ning koonddokumendi punkti 1.5.1.

Arvestades piirkonna viinamarjaistanduste kõrget keskmist vanust ning mõnel juhul nende kohandamist uutlaadi mehhaniseerimisele, ei peetud kehva pinnast arvestades loogiliseks jätta välja vanad maatükid istutustihedusega 3x3. See tekitaks pikaaegsete viinamarjaistanduste veinitootmises kvaliteedipotentsiaali vähenemise.

Tegemist on standardmuudatusega, kuna see ei nõua olulist muutust seoses toote omadustega. Kumbki määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 nimetatud kategooria ei ole asjakohane.

5. Muudatus seoses ekspordiks kasutatavate kott-karbis-tüüpi (bag-in-box) pakenditega

Kirjeldus ja põhjused

Muudatus puudutab spetsifikaadi punkti 8 alapunkti b.2. Koonddokumenti ei muudeta.

Otsus kasutada asjaomaseid pakendeid (samas säilitades toote kvaliteedi ja omadused) tehti selleks, et arvestada mitmete välismaiste turgude turustamisnõudeid. Niimoodi saavad kõnealused veinid välismaal paremini tuntuks ja suureneb sellistele turgudele suunatud toodangu osakaal. See peaks edendama kõnealuste veinide kvaliteedi tutvustamist välisturul. Reguleeriv asutus tugines oma määruse artikli 16 lõikele 4, milles sätestatakse, et reguleeriv asutus võib anda loa muude eripakendite ja -sulgurite kasutamiseks, kui need ei kahjusta kaitstud veini kvaliteeti ega kuvandit.

Muudatus puudutab ainult toote välimust. Toote omadused jäävad samaks.

6. Viinamarjasorti/-istandust ja aastakäike/veine käsitlev parandus

Kirjeldus ja põhjused

Muudatus puudutab spetsifikaadi punktis 7 kasutatud mõisteid. See ei mõjuta koonddokumenti.

Muudatuse põhjus on muuta sektorit puudutav keelekasutus üldisemaks ja mõistetavamaks.

Muudatus puudutab ainult vormi.

7. Punkti 9 alapunktis b.2 sätestatud kontrollimise metoodikat käsitlev parandus

Kirjeldus ja põhjused

Muudatus puudutab punkti 9 alapunkti b.2 neljandat alapunkti veinide kontrollimise kohta. See ei mõjuta koonddokumenti.

Punkti 9 alapunkti b.2 neljandas alapunktis veinide kontrollimise kohta on tuvastatud viga. See on parandatud. Järgmised sõnad:

— „Veinide kvalifitseerimine

— Kvalifitseerimismenetlus...“

asendatakse sõnadega:

— „Veinide kontroll

— Kvalifitseerimismenetluse kinnitamine...“

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Cigales

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

5. Kvaliteetvahuvein

4. Veini(de) kirjeldus

VEIN – VALGED JA ROOSAD VEINID

Valged veinid:

— Välimuselt on vein puhas ja kirgas. Värvus on rohekaskollane, õlgkollane, kahvatukollane või kuldkollane. Keskmise intensiivsusega.

— Lõhn on keskmise või vähese intensiivsusega, selgelt väljendunud viljapuude ja tsitrusviljade ja/või taimelõhnad. Võivad tunduda vürtsikad ja/või röstitud, kui veini on hoitud vaadis.

— Maitse on keskmise intensiivsusega, tasakaalustatud hea happesuse ja alkoholiga. Aroomid on sama lõhnabuketiga, mis nuusutamisel (viljapuude ja tsitrusviljade ja/või taimelõhnad). Võivad tunduda vürtsikad ja/või röstitud (kokkupuute puhul puiduga). Keskmiselt püsiv.

Roosad veinid:

— Välimuselt on vein puhas ja kirgas. Värvus on lillakas-roosa, maasikaroosa või lõheroosa. Keskmise intensiivsusega.

— Lõhn on keskmise intensiivsusega, selgelt väljendunud (puuduvad mittetäiuslikud või mittetäielikud aroomid) punaste puuviljade, viljapuude ja tsitrusviljade ja/või värsked taimelõhnad. Vürtsikad ja/või röstitud, kui veini on hoitud vaadis.

— Maitse: keskmise intensiivsusega, tasakaalustatud, keskmise happelisuse, alkoholi ja aroomide intensiivsusega, nagu ka nuusutamisel (punaste puuviljade, viljapuude ja tsitrusviljade ja/või värsked taimelõhnad ning vürtsikad ja/või röstitud aroomid, kui veini on hoitud vaadis). Keskmiselt püsiv.

Käesolevas punktis esitatud füüsikalis-keemilised parameetrid vastavad ELi eeskirjadega kehtestatud ülemmääradele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 11 Minimaalne üldhappesus 3,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 10,83 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 150

VEIN – NOORED PUNASED VEINID

— Välimuselt on vein puhas ja kirgas, värvus on granaatpunasest telliskivipunaseni. Keskmise kuni vähese intensiivsusega.

— Lõhn on keskmise intensiivsusega, selgelt väljendunud (puuduvad mittetäiuslikud või mittetäielikud aroomid), viljapuude (värsked ja/või üleküpsenud mustad marjad) ja/või taimelõhnad ning vürtsikad ja/või röstitud aroomid, kui vein on olnud kokkupuutes puiduga.

— Maitse on keskmise intensiivsusega, väga tasakaalustatud happelisuse ja alkoholiga, keskmise kootavusega. Kergelt mõrkjas. Keskmiselt kestev puuviljane järelmaitse, mis vastab aroomile (mustad marjad, kuivatatud puuviljad, taimed), olles vürtsikas ja/või röstitud.

Käesolevas punktis esitatud füüsikalis-keemilised parameetrid vastavad alati ELi eeskirjadega kehtestatud ülemmääradele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 12 Minimaalne üldhappesus 3,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 10,83 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 140

PUNASED VEINID TÄHISTUSEGA „ROBLE“

— Välimuselt on vein puhas ja kirgas, värvus on lillakast granaatpunase ja telliskivipunaseni.

— Lõhn on selgelt väljendunud (puuduvad mittetäiuslikud või mittetäielikud aroomid), kerge viljapuude ning rösti ja/või vürtsi keskmise intensiivsusega aroomiga, mis on tüüpiline veinidele, mis on olnud kokkupuutes puiduga.

— Maitse on keskmise intensiivsusega, kuiv ja kergelt puuviljane. Vürtsi ja/või rösti keskmine intensiivsus, mis on tüüpiline veinidele, mis on olnud kokkupuutes puiduga. Keskmiselt püsiv.

(*) Veinide puhul, mis on viidud turule esimesel saagikorjamise järgsel aastal; rohkem kui ühe aasta vanuste veinide puhul ei tohi ületada järgmiselt arvutatavat ülemmäära: 1 gramm liitri kohta kuni 10 mahuprotsendini ja 0,06 grammi liitri kohta iga protsendipunkti puhul, mis ületab 10 mahuprotsenti.

Käesolevas punktis esitatud füüsikalis-keemilised parameetrid vastavad alati ELi eeskirjadega kehtestatud ülemmääradele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 12 Minimaalne üldhappesus 3,5 milliekvivalenti liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 10,83 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 140

PUNASED VEINID „CRIANZA“, „RESERVA“ JA „GRAN RESERVA“

„CRIANZA“:

— välimus: puhas ja kirgas, värvus on granaatpunane ja telliskivipunane.

— lõhn: selgelt väljendunud (puuduvad mittetäiuslikud või mittetäielikud aroomid), rösti ja/või vürtsi keskmise intensiivsusega aroomiga (mis on tüüpiline veinidele, mis on olnud kokkupuutes puiduga) ning väga vähese intensiivsusega viljapuude aroomiga.

— maitse: keskmise intensiivsusega, väga eripärane, püsiv vürtsi ja/või rösti noot.

„RESERVA“:

— välimus: vein on puhas ja kirgas, värvus on granaatpunasest kuni rubiinpunase, telliskivipunase, vaskpunaseni ja isegi oranžikaskollaseni.

— lõhn: selgelt väljendunud (puuduvad mittetäiuslikud või mittetäielikud aroomid) ning vürtsi ja/või palsami keskmise intensiivsusega aroomiga.

— maitse: keskmise intensiivsusega, kuiv, tanniinidega, väga eripärane ja keskmiselt püsiv.

„GRAN RESERVA“:

— välimus: selge ja kirgas, värvus on rubiinpunasest telliskivipunaseni.

— lõhn: keskmise intensiivsusega, selgelt väljendunud (puuduvad mittetäiuslikud või mittetäielikud aroomid) ning vürtsi ja/või palsami keskmise intensiivsusega aroom.

— maitse: nõrgalt tanniinine, keskmise täidlusega, keskmiselt püsiv.

(*) Veinide puhul, mis on viidud turule esimesel saagikorjamise järgsel aastal; rohkem kui ühe aasta vanuste veinide puhul ei tohi ületada järgmist ülemmäära: 1 gramm liitri kohta kuni 10 mahuprotsendini ja 0,06 grammi liitri kohta iga protsendipunkti puhul, mis ületab 10 mahuprotsenti.

Käesolevas punktis esitatud füüsikalis-keemilised parameetrid vastavad alati ELi eeskirjadega kehtestatud ülemmääradele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 12 Minimaalne üldhappesus 3,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 10,83 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 140

VEINID – MAGUSAD VEINID (VALGED, ROOSAD JA PUNASED)

Nende veinide organoleptilised omadused vastavad ülalkirjeldatud erinevatele veinitüüpidele. Veinides sisalduv jääksuhkur tugevdab nende aroome ja muudab nad täidlasemaks.

Käesolevas punktis esitatud füüsikalis-keemilised parameetrid vastavad alati ELi eeskirjadega kehtestatud ülemmääradele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 11 Minimaalne üldhappesus 11 Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 10,83 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 200

KVALITEETVAHUVEIN (VALGE/ROOSA)

— Vein on selge ja kirgas, värvus on kollakas (õlgkollasest kuldkollaseni), kui ta on toodetud valgetest või punastest viinamarjadest. Värvus on punane (kahvaturoosast maasikaroosani), kui ta on toodetud punastest või punastest ja valgetest viinamarjasortidest. Mullid on keskmise suurusega, kobrutavad ning vähe või keskmiselt püsivad.

— Lõhn on keskmise intensiivsusega ja selgelt väljendunud (puuduvad mittetäiuslikud või mittetäielikud aroomid), puuviljade keskmise intensiivsusega aroomiga.

— Maitset iseloomustavad puuviljased aistingud ja keskmine püsivus, püsiva kuivatatud puuviljade noodiga.

Käesolevas punktis esitatud füüsikalis-keemilised parameetrid vastavad alati ELi eeskirjadega kehtestatud ülemmääradele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 3,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 10,83 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 160

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

VEINIVALMISTUSTAVAD

Veinivalmistuse eritava

Terved viinamarjad alkoholi tõenäolise miinimumsisaldusega: 10o Beaumé kraadi (valged sordid) ja 10,5o Beaumé kraadi (punased sordid).

Maksimaalne saagis: 72 liitrit 100 kilogrammi viinamarjade kohta.

Magusate veinide tootmisel säilitatakse osa viinamarjade looduslikku suhkrut, katkestades käärimise lubatud moel, välja arvatud alkoholi lisamine.

Vahuveine tuleb toota traditsioonilisel meetodil.

VEINIVALMISTUSTAVAD

Veinivalmistamise puhul kehtestatud piirangud

— Valgeid veine toodetakse eranditult valgetest põhisortidest (’Verdejo’) ja lubatud sortidest (’Albillo Mayor’, ’Viura’ ja ’Sauvignon Blanc’), valge põhisordi miinimumsisaldusega 50 %.

— Punaseid veine toodetakse peamistest ning lubatud valgetest ja punastest sortidest, peamiste sortide miinimumsisaldusega 50 %.

— Punaseid veine toodetakse punastest põhisortidest (’Tempranillo’ ning ’Red Grenache’ ja ’Grey Grenache’) ja lubatud sortidest (’Cabernet Sauvignon’, ’Merlot’ ja ’Syrah’), põhisortide miinimumsisaldusega 50 %.

— Magusad veinid (valged, roosad ja punased) toodetakse lubatud valgetest ja punastest põhisortidest, säilitades osa viinamarjade looduslikku suhkrut, põhisortide miinimumsisaldusega 50 %.

— Vahuveine toodetakse valgetest ja punastest põhisortidest ja lubatud sortidest, põhisortide miinimumsisaldusega 50 %, kuiva, poolkuiva, „Brut“ ja „Brut Nature“ veinina.

VEINIVALMISTUSTAVAD

Kasvatamistava

Istutamise miinimumtihedus on 1 000 taime hektari kohta.

b. Maksimaalne saagikus

PUNASED SORDID

7 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

PUNASED SORDID

50,40 hektoliitrit hektari kohta

VALGED SORDID

9 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

VALGED SORDID

64,80 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Kaitstud päritolunimetuse „Cigales“ geograafiline piirkond asub Pisuerga jõe mõlemal kaldal, ulatudes Duero madaliku põhjaosani. Selle pindala on 574 km2.

Piirkond hõlmab järgmisi omavalitsusi:

— Valladolidi provints: — Cabezón de Pisuerga, Cigales, Corcos del Valle, Cubillas de Santa Marta, Fuensaldaña, Mucientes, Quintanilla de Trigueros, San Martín de Valvení, Santovenia de Pisuerga, Trigueros del Valle ja Valoria la Buena; El Berrocali valdus, mida ümbritseb Valladolidi provintsi piir, Valladolid-Fuensaldaña-Mucientes maantee ja Pisuerga jõgi. Nimetatud maavaldus kuulub Valladolidi provintsi koosseisu.

— Palencia provints: — Dueñas.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

VERDEJO

TEMPRANILLO - TINTA DEL PAIS

RED GRENACHE

RED GRENACHE - GREY GRENACHE

8. Seos(t)e kirjeldus

VEIN

Kaitstud päritolunimetuse „Cigales“ geograafiline piirkond on viinamarjaistanduse jaoks äärmiselt sobiv. Istandus on jaotatud Pisuerga jõega kaheks, asudes jõe keskjooksul külma kliimaga ülemjooksu ja mõõduka kliimaga suudmeala vahel. Kliima ja pinnase koostoime võimaldab kasvatada väga tasakaalustatud happesuse ja suhkrusisaldusega viinamarju. Sordid sobivad sellesse piirkonda hästi, samuti sobivad nad juba kümnendeid kestnud veinivalmistustavadega. See võimaldab toota väga heas tasakaalus veine.

Iseloomulik on ka see, et 30 % ulatuses on istandus tegutsenud seal üle 60 aasta. Ülaltoodud tingimusi arvestades on võimalik väga intensiivne ja tasakaalustatud küpsemine, mis sobib „crianza“ veinidele.

KVALITEETVAHUVEINID

Viimastel aastatel tehtud mitmed katsetused on andnud tulemuseks vahuveinid, millel on piirkonna veinide eristuvad omadused ning mis on väga kvaliteetsed (väikesed kauakestvad mullid, teiseste aroomide olemasolu jms). Piirkonnale omased sordid (väga kohanenud) võimaldavad toota vahuveine, mis on väga puhtad ja värsked nii suus kui ka suulae tagaosas.

Piirkonna kliima võimaldab saada tooret, mille puhul happesus, ekstrakt ja aroomid on tasakaalustatud. See annab veinile suus tervikliku aistingu, mis kompenseerib happesust.

9. Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

Liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Villimine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus:

Kaitstud päritolunimetusega „Cigales“ hõlmatud veinide villimine on üks oluline tegur, et tagada vajalikud omadused tootmise käigus ning spetsifikaadis kirjeldatud laagerdumisprotsessi käigus (kui on asjakohane). Selle tõttu peab villimine samuti toimuma tootmispiirkonnas paiknevate veinitehaste villimiskäitistes vastavalt spetsifikaadile.

Õigusraamistik:

Liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Mõiste „KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUS“ asemel võib kasutada mõistet „PÄRITOLUNIMETUS“.

Märgisele tuleb kanda saagiaasta ka juhul, kui veinid ei ole laagerdanud. Magusate ja vahuveinide puhul tehakse selles osas erand.

Võib kasutada nimetusi „CRIANZA“, „RESERVA“, „GRAN RESERVA“ ja „ROBLE“, kui see on kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega.

Link tootespetsifikaadile

www.itacyl.es/documents/20143/342640/PCC+DOP+CIGALES+en+vigor+%28Rev+1%29_mod+1+BOE+%284%29.pdf/2cc9c566-2d4c-d08b-261d-9c1334822c29?

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.