Et võtta arvesse olukorra kiireloomulisust, soovitame komisjonil tungivalt järgida meie soovitusi õigeaegselt, et Euroopa saaks täielikult ja kiiresti ära kasutada võimaluse, mida kestlik areng meie ühiskonnale pakub. Meie nõudmiste täitmine eeldab kaasavat ja osaluspõhist lähenemisviisi ning lubame oma täielikku toetust. Meie lõppeesmärk on tagada, et kestlik areng saaks Euroopa poliitika kujundamise püsivaks osaks.

5) Ühtekuuluvuspoliitika on ELi oluline investeerimisvahend, et toetada kestliku arengu eesmärkide elluviimist. See peaks tugevdama eesmärkide lokaliseerimist, toetades otseselt riigist madalama tasandi valitsusi, toetama ELi linnade tegevuskava, edendama veelgi sotsiaalseid eesmärke ning ergutama investeeringuid keskkonnahoidlikumasse ja säästvamasse taristusse, seda ka maapiirkondades.

4) Toit, põllumajandus ja maakasutus, sealhulgas ühine põllumajanduspoliitika. EL peaks tagama, et kõik ELi investeeringud põllumajandusse on kooskõlas ELi lepinguga, et tagada inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse, toiduga kindlustatus ning keskkonnakaitse ja keskkonnakvaliteedi parandamine. Avaliku sektori sissetulekutoetusest tuleks toetada toiduainete tootmist, avalike hüvede pakkumist ja ökosüsteemiteenuseid, tagades samal ajal põllumajandusega tegelevale rahvastikuosale rahuldava elatustaseme ning võimaldades minna üle säästvatele põllumajandus- ja toidusüsteemidele. Prioriteediks tuleks seada keskkonnasõbralike ja majanduslikult tasuvate tavadega seotud investeeringud ja teadusuuringud ning ülemaailmsed väärtusahelad peaksid olema jätkusuutlikud.

Samuti esitame mõned valdkondadeülesed soovitused. Soovitame ELil töötada välja uue juhtimissüsteemi, et tagada sidus lähenemisviis kestlikule arengule. Komisjoni president peaks spetsiaalse projektimeeskonna abiga vastutama 2030. aasta tegevuskava eest, tagama tõhusa koordineerimise ja andma igal aastal Euroopa Liidu olukorda käsitlevas kõnes aru kava rakendamise kohta. Samuti vajame kestliku arengu eesmärkide ja Pariisi kokkuleppe rakendamisel piirkondade, linnade, kodanike, kogukondade, ettevõtete ja kodanikuühiskonna kõigi vormide abi. EL peaks toetama territoriaalset lähenemisviisi kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ning võimaldama kahesuunalist dialoogi, kus Euroopa ja riiklikud strateegiad ühendavad piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi, samuti kodanikuühiskonda ja kutseorganisatsioone mitmetasandilises ja mitut sidusrühma hõlmavas juhtimismudelis. Samuti on meil kavas hinnata selle platvormi – nii selle ülesehituse kui ka missiooni – eeliseid ning arutada, kuidas see saaks tulevikus kõige paremini kaasa aidata meie ettepanekule kaasava ja läbipaistva strateegia „Jätkusuutlik Euroopa 2030“ kohta. Lisaks tuleks võtta täiendavaid meetmeid, et tagada poliitikavaldkondade sidusus kestliku arenguga, mis tähendab, et iga ELi poliitikavaldkond peaks aitama kaasa kestlikule arengule nii Euroopas kui ka väljaspool.

Prioriteetsete meetmetena soovitame ELil töötada välja ja rakendada tervikliku, tulevikku suunatud ja teedrajava strateegia „Jätkusuutlik Euroopa 2030“, millest tuleks juhinduda kõigi ELi poliitikavaldkondade ja programmide puhul. Et strateegia oleks tõhus, peaks see sisaldama nii vahe- kui ka pikaajalisi eesmärke ja Euroopa nägemust jätkusuutlikust Euroopast pärast 2030. aastani ulatuvat kestliku arengu tegevuskava.

Tugevate ühiste väärtuste abil oleme avaliku sektori, kodanikuühiskonna ja erasektori esindajatena teinud usinalt tööd, et anda läbimõeldud soovitusi selle kohta, kuidas muuta kestliku arengu eesmärgid praktilisteks lahendusteks meie praeguste ja tulevaste põlvkondade heaolu nimel nii ELis kui ka mujal. Meie soovituste eesmärk on inspireerida ja suunata komisjoni aruteludokumenti „Euroopa kestliku arengu saavutamine aastaks 2030“.

Oleme veendunud, et inimeste ja juhtide usaldus ja osalus Euroopa kestvas ümberkujundamises kannab vilja. See nõuab kõigil tasanditel õiglast ja võrdset dialoogi ja partnerlust, kus iga partner võib saada hoolivaks Euroopa kaaskujundajaks, kes töötab kõigi huvides, ning usaldada selle rolli ka teistele. See hõlmab jätkusuutliku Euroopa üldist strateegiat, mis suunab kõiki Euroopa poliitikameetmeid ja programme ning võimendab meie individuaalset ja ühist panust, et tagada kõigile kestlik turvalisus, heaolu ja väärikus.

Tugevate ühiste väärtuste, struktuuripoliitika täiustamise ja uuenduslike meetmete ettepanekute kaudu on meie soovitused seotud tuhandete meeste ja naiste kogemuste ja jõupingutustega avalikus sektoris, kodanikuühiskonnas ja erasektoris. Neil on ühine eesmärk muuta kestliku arengu eesmärgid praktilisteks lahendusteks kodanike heaolu tagamiseks ning keskkonna kaitsmiseks praeguste ja tulevaste põlvkondade jaoks.

Tuleb märkida, et ükski platvormi liige ei kiida tõenäoliselt heaks kõiki käesolevas aruandes esitatud soovitusi ja seisukohti ning igaühel on õigus jääda käsitletud küsimustes eriarvamusele.

Kodanikuühiskonna tasand. Itaalia säästva arengu liidu (ASviS) eesmärk on tõsta Itaalia ühiskonna, majanduse sidusrühmade ja institutsioonide teadlikkust ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 tähtsusest ning neid kaasata. See ühendab rohkem kui 180 kõige tähtsamat kodanikuühiskonna institutsiooni ja võrgustikku, samuti ülikoole ja ettevõtteid.

Ettevõtte tasand. Rahvusvaheline tarbekaupade tootja Unilever on alates ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 vastuvõtmisest olnud kestliku arengu eesmärkide tugev toetaja. Ettevõtte tegevjuht on ÜRO peasekretäri ülemaailmsete eesmärkide tugirühma liige. Unilever oli 2016. aastal ettevõtluse ja kestliku arengu komisjoni kaasasutaja. See tegevus kulmineerus 2017. aastal teedrajava aruandega „Better Business Better World“, milles käsitleti kestliku arengu eesmärke ettevõtete seisukohast.

Liikmesriigi tasand. „Soome, mida soovime aastaks 2050 – Kestliku arengu ühiskondlik lubadus“ on uuenduslik viis kaasata kogu ühiskond kestliku arengu eesmärkide elluviimisse. Selleks et saavutada 2050. aasta visiooni kaheksa eesmärki, on vastu võetud kohustused haldussektori ja muude ühiskondlike osalejate jaoks, nagu äriühingud, omavalitsused, organisatsioonid, haridusasutused ja kohalikud osalejad. Kohustused peavad olema uued ja nende täitmine mõõdetav.

ELi tasand. Euroopa välisinvesteeringute kava ja Euroopa Kestliku Arengu Fond esitasid ELi eelarve tagatisena investeeringute käivitamiseks ja suurendamiseks Aafrikas ja selle naabruses. Tähelepanu keskmes on nõrgad ning konfliktidest ja vägivallast mõjutatud riigid, raskesti ligipääsetavad ja vähim arenenud riigid, kes vajavad kõige rohkem abi. Eesmärk on teha kättesaadavaks erasektori investeeringud ja kaasata 2020. aastaks täiendavalt 44 miljardi euro eest investeeringuid.

EL rahvusvahelisel tasandil. EL osaleb koos teiste G20 partnerite ja rahvusvaheliste organisatsioonidega G20 algatuses „Kokkulepe Aafrikaga“, mille eesmärk on suurendada investeeringuid osalevates Aafrika riikides. EL toetab ka kolmepoolset koostööd – arenenud riigi või mitmepoolse organisatsiooni toetusel loodud lõunasuunalist partnerlust kahe või enama arenguriigi vahel, mis on oluline vahend arenguriikide ja muude sidusrühmade abistamiseks.

Euroopa ja kogu maailma ees seisvad probleemid on keerukamad, rohkem läbipõimunud ja ülemaailmsemad kui kunagi varem. Ülemaailmsed partnerlused vaesuse kaotamise ja kõigi muude kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks on hädavajalikud. Rahvusvahelisel tasandil edendab EL seepärast jätkuvalt reeglitel põhineva mitmepoolse rahvusvahelise korra säilitamist ja tugevdamist. Sellise korra keskmes on ÜRO. See on rakendamisvahendite tagamiseks vajalik tingimus. EL jätkab oma väärtuspõhise kaubanduspoliitika kasutamist kestliku arengu, sealhulgas ettevõtja sotsiaalse vastutuse ja vastutustundliku ettevõtluse edendamiseks, ning toetab jätkuvalt kindlalt Maailma Kaubandusorganisatsiooni. Näiteks kasutavad EL ja selle liikmesriigid paremate tulemuste saavutamiseks ja tööd kõige tõhusamal viisil jagades ühist kavandamist ja rakendamist kui tõhusaid vahendeid arengukoostöö partnerluste elluviimiseks. See tähendab, et nad määravad ühiselt kindlaks, milline rahastaja peaks millises sektoris töötama. Lisaks suurendavad ELi institutsioonid ja liikmesriigid oma jõupingutusi, et rakendada Addis Abeba tegevuskava, mis on kestliku arengu tegevuskava 2030 rahastamise ülemaailmne raamistik ning milles rõhutatakse teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni rolli. ELi järgmises teadusuuringute ja innovatsiooni programmis „Euroopa horisont“ (2021–2027) rõhutatakse rahvusvahelise teaduskoostöö keskset rolli kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. EL on heas positsioonis enamiku arengu rahastamise 2030. aasta lubaduste puhul. Kestliku arengu partnerlusi edendatakse ka ELi sees.

Vastavalt ülemaailmsele kestliku arengu eesmärkide indeksile ja 2018. aasta aruandele (Bertelsmann Stiftung ja Sustainable Development Solutions Network) on kuue ELi liikmesriigi skoor 17. kestliku arengu eesmärgi puhul suurem kui 70 (100 palli skaalal). Kolm ELi liikmesriiki on maailma esikahekümnes.

·Väga oluline on arenguriikide abistamine nende kodumaiste ressursside suurendamisel. ELi lähenemisviisi partnerriikidele antavale eelarvetoetusele on kohandatud, et paremini edendada kestliku arengu eesmärke, parandada riikide poliitika tulemuskesksust ning suurendada suutlikkust, toetades rohkem paremat juhtimist ja avaliku sektori finantsjuhtimist, sealhulgas korruptsioonivastaseid meetmeid.

·EL on maailma suurim ametliku arenguabi andja (2017. aastal 75,7 miljardit eurot). Lisaks on ELi üldine ametliku arenguabi ja kogurahvatulu suhe (2017. aastal 0,5 %) märkimisväärselt parem kui enamiku teiste OECD rahastajate, näiteks Kanada, Jaapani või Ameerika Ühendriikide puhul. Rootsi, Taani, Luksemburg ja Ühendkuningriik on saavutanud eesmärgi kulutada 0,7 % oma kogurahvatulust ametlikule arenguabile (2017).

Kestliku arengu eesmärgid on ELi üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia rakendamise läbiv mõõde. Strateegias esitatakse visioon ELi ühisest tegevusest maailmas. Euroopa arengukonsensus annab raamistiku ELi ja liikmesriikide arengupoliitika ühisele lähenemisviisile, mis põhineb kestliku arengu eesmärkidel. Tuginedes poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõttele, on ELi eesmärk maksimeerida sidusust ja luua koostoimet eri poliitikavaldkondade vahel, et toetada partnerriike kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. Praegu on EL maailma suurim ametliku arenguabi andja. Viimase kümne aasta jooksul on rollid tasakaalustunud ning rahastaja ja abisaaja suhtest on liigutud võrdsema partnerluse poole. ELi laienemispoliitikas ja läbivaadatud Euroopa naabruspoliitikas keskendutakse poliitilistele ja majanduslikele alustele, sealhulgas õigusriigi põhimõttele, inimõigustele, demokraatiale ning jätkusuutlikule majanduskasvule ja arengule, mis on täielikult kooskõlas ÜRO kestliku arengu tegevuskavaga aastani 2030. ELi humanitaartegevus hõlmab tihedat koostööd suure hulga humanitaar- ja arenguvaldkonna ÜRO ja kodanikuühiskonna rahvusvaheliste organisatsioonidega, et edendada inimväärikust. ELi väärtustel põhinev kaubandus- ja investeerimispoliitika, mis on sätestatud strateegias „Kaubandus kõigile“, hõlmab kõiki kestliku arengu eesmärke, integreerides kestliku arengu rakendamise selle kõigis mõõtmetes. EL toetab kindlalt üldist, eeskirjadepõhist, avatud, mittediskrimineerivat ja õiglast mitmepoolset kaubandussüsteemi, mille keskmes on Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO), ning teeb aktiivselt tööd selle nimel, et säilitada ja tugevdada WTO kõiki ülesandeid. EL teeb tihedat koostööd ka teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo (OHCHR), Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (ILO) ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD), et edendada oma kaubanduspoliitikas inimõigusi ning ettevõtja sotsiaalset vastutust ja vastutustundlikku ettevõtlust, samuti sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid eesmärke. EL tegutseb G20 raames selle nimel, et rakendataks ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ning kestliku arengu eesmärke. EL tugevdab oma eelarve haldamist ja majandusjuhtimist poliitika koordineerimise Euroopa poolaasta kaudu, aidates seeläbi kaasa ülemaailmsele makromajanduslikule stabiilsusele. Parema õigusloome tegevuskava kaudu aitab komisjon suurendada poliitika sidusust.

Ettevõtte tasand. Taani konteinerlaevanduse ettevõtja Maersk Line oli 2011. aastal merenduse korruptsioonivastase võrgustiku asutajate seas. See sektoriülene partnerlus, mis hõlmab laevaomanikke, lastiomanikke ja teenuseosutajaid, teeb koostööd peamiste sidusrühmadega, sealhulgas valitsuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, et teha kindlaks korruptsiooni põhjused merenduses ja neid leevendada.

Liikmesriigi tasand. Prantsusmaa 2017. aasta hoolsuskohustuse seadus kohustab äriühinguid rakendama meetmeid, millega tagatakse, et nende tütarettevõtjad, tarnijad ja alltöövõtjad järgivad kõikjal maailmas häid sotsiaalseid, keskkonnaalaseid ja eetilisi tavasid. Seaduse eesmärk on suurendada äriühingute teadlikkust nende rollist tragöödiate ärahoidmisel Prantsusmaal ja mujal ning tagada, et ohvrid saavad hüvitist kahju eest, mis on tekkinud sellest, et ettevõtted ei ole järginud uut kohustust rakendada hoolsuskavasid. Seda kohaldatakse enam kui 5000 töötajaga äriühingute suhtes, mille peakorter asub Prantsusmaal, ning enam kui 10 000 töötajaga äriühingute suhtes, mille peakorter asub välismaal.

ELi tasand. 2017. aastal asutati sõltumatu Euroopa Prokuratuur, millel on volitused uurida ELi finantshuve kahjustavaid kuritegusid ja esitada vastavaid süüdistusi. Euroopa Prokuratuur peaks pärast kolmeaastast ülesehitusetappi asuma oma ülesandeid täitma 2020. aasta lõpus. See on otsustav samm võitluses ELi eelarvega seotud pettuste, korruptsiooni ja muude kuritegude vastu.

EL rahvusvahelisel tasandil. Konfliktimineraale käsitlevates 2017. aasta ELi eeskirjades on sätestatud tina, tantaali, volframi ja kulla ELi importijate tarneahelaga seotud hoolsuskohustus, mis peab tagama, et need on hangitud vastutustundlikult, ilma et oleks otseselt või kaudselt rahastatud relvastatud konflikte või toetatud inimõiguste rikkumist ohtlikes ja konfliktipiirkondades.

EL jätkab rahumeelsel teel. Liit aitab rahu ja stabiilsust säilitada ka oma laienemis- ja naabruspoliitika abil. EL edendab aktiivselt õigusriigi põhimõtteid, õigusreformi, võitlust korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu, julgeolekut, põhiõigusi ja demokraatlikke institutsioone ning aitab ka kandidaatriikidel neis valdkondades edu saavutada. ELi välissuhted ja arengupoliitika aitavad samuti kaasa rahu hoidmisele mujal maailmas. Lisaks jätkab EL õigusriigi põhimõtte edendamist ja toetamist oma liikmesriikides. Teatavates liikmesriikides on vaja rohkem pingutada, et parandada kohtusüsteemide toimimist, kvaliteeti ja sõltumatust. Rahvusvahelisel tasandil on mitmes riigis märgata liikumist autoritaarsete valitsemissüsteemide poole. Demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi edendamine jäävad ELi jaoks seega nii sisepoliitikas kui ka välissuhetes põhiprioriteediks. EL jätkab tööd õiguskaitse kättesaadavuse parandamiseks, pettuste ja kuritegevuse tõkestamiseks ning tekkivate julgeolekuohtude käsitlemiseks, tihendades veelgi koostööd ja teabevahetust ELi liikmesriikide politsei- ja õiguskaitseasutuste vahel, ning edendab selles valdkonnas rahvusvahelist koostööd.

Vastavalt ülemaailmsele kestliku arengu eesmärkide indeksile ja 2018. aasta aruandele (Bertelsmann Stiftung ja Sustainable Development Solutions Network) on 19 ELi liikmesriigi skoor 16. kestliku arengu eesmärgi puhul suurem kui 70 (100 palli skaalal). Üheksa ELi liikmesriiki on maailma esikahekümnes.

·2018. aasta ELi õigusemõistmise tulemustabel näitab, et võrreldes 2010. aastaga on liikmesriikide kohtusüsteemide tõhusus paranenud või püsinud stabiilsena peaaegu kõigis liikmesriikides, välja arvatud üksikud erandid. Mitmes liikmesriigis on menetlused tsiviil- ja kaubandusasjades siiski veel väga pikad.

·Inimeste hinnangul on olukord kuritegevuse, vägivalla ja vandalismi valdkonnas paranenud. 2016. aastal tundis 13,0 % Euroopa elanikkonnast, et need probleemid neid puudutavad. See näitaja on 2,9 protsendipunkti võrra väiksem kui 2007. aastal.

EL on olnud üks edukamaid rahuprojekte maailmas. Tänu esmakordselt 1957. aastal allkirjastatud Euroopa aluslepingutele võib EL vaadata tagasi 60-le rahu, demokraatia ja solidaarsuse aastale. 2012. aastal pälvis EL Nobeli rahupreemia Euroopas rahu, leppimise, demokraatia ja inimõiguste edendamise eest. Õigusriigi põhimõtte ja ELi põhiväärtuste edendamine ja kaitsmine on ELi üks põhiprioriteete nii liidusiseselt kui ka välissuhetes. Siin on väga oluline roll toimivatel kohtusüsteemidel. Need tagavad, et kodanikud saavad oma õigusi täiel määral kasutada ning ettevõtjad saavad kasu ühtse turu õiguskindlusest ja heast investeerimiskeskkonnast. EL julgustab liikmesriike parandama oma kohtusüsteemide sõltumatust, kvaliteeti ja toimimist, muu hulgas tõhusa järelevalve abil Euroopa poolaasta ja ELi õigusemõistmise tulemustabeli abil. Üldisemalt tagab komisjon õigusriigi põhimõtte ja muude ELi põhiväärtuste austamise kõigi tema käsutuses olevate vahenditega. Euroopa riikide üks probleeme on korruptsioon, mis seab ohtu usalduse demokraatlike institutsioonide vastu ja vähendab poliitilise juhtkonna usaldusväärsust. Komisjonil on poliitiline mandaat jälgida korruptsioonivastast võitlust ning rakendada ELi terviklikku korruptsioonivastast poliitikat. Välistegevuses aitab EL oma välis- ja julgeolekupoliitika abil hoida rahvusvahelist rahu ning aitab partnerriikidel reageerida ebastabiilsetele olukordadele, luua vastutustundlikud ja läbipaistvad institutsioonid, edendada osaluspõhist otsustusprotsessi ning tagada kaasavad ja usaldusväärsed valimised. Inimõigused, sooline võrdõiguslikkus, kaasamine ja mittediskrimineerimine on Euroopa arengukonsensuse keskmes. Liit aitab rahu ja stabiilsust säilitada ka oma laienemis- ja naabruspoliitika abil. Eelkõige edendab EL aktiivselt õigusriigi põhimõtteid, õigusreformi, võitlust korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu, julgeolekut, põhiõigusi ja demokraatlikke institutsioone ning aitab kandidaatriikidel neis valdkondades tulemusi saavutada.

Ettevõtte tasand. 59 Austria põllumajandustootjat, SPAR ja WWF on loonud projekti „Healthy Soil for Healthy Food“ raames tugeva liidu. SPAR stimuleerib mulla säästvat majandamist, tagades toodetud köögiviljade müügi ning makstes põllumajandustootjatele boonust 30 eurot mullas ladustatud CO2 tonni kohta. Projekti tulemuslikkuse jälgimiseks kasutatakse mullaproove.

Liikmesriigi tasand. Hiljuti Prantsusmaal vastu võetud seadusega „Bioloogilise mitmekesisuse, looduse ja maastike taastamine“ loodi uus Prantsusmaa bioloogilise mitmekesisuse amet. 4. juuli 2018. aasta bioloogilise mitmekesisuse kavas rõhutatakse, kui oluline on tegeleda kliimamuutustega ja bioloogilise mitmekesisusega seotud probleemidega koos, ning see hõlmab uusi eesmärke maa netohõivamisest loobumise, linnade haljasalade, agroökoloogia ja mullakaitse valdkonnas, samuti keskkonnateenuste, tolmeldajate ja ökosüsteemide taastamiseks tehtavate maksetega seotud meetmeid.

ELi tasand. EL võttis 2017. aastal vastu loodust, rahvast ja majandust käsitleva tegevuskava. Kava eesmärk on kiirendada ELi õiguse rakendamist ja liikumist strateegia „Euroopa 2020“ eesmärgi poole peatada ja ümber pöörata bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste vähenemine ning võtta paremini arvesse sotsiaal-majanduslikke eesmärke. Seda täiendati algatusega, mille eesmärk on peatada tolmeldajate arvukuse vähenemine ELis ja anda panus ülemaailmsetesse kaitsealastesse jõupingutustesse.

Praegused ülemaailmsed ja Euroopa hinnangud näitavad jätkuvat suundumust bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ning maa ja ökosüsteemi seisundi halvenemise poole koos kahjulike tagajärgedega ökosüsteemi teenustele (toit, vesi, materjalid, energia jne), mis ohustab Euroopa majandustoodangut ja heaolu. ELi looduskaitsealaste õigusaktide rakendamisel tuleb palju rohkem pingutada, et EL oleks 2030. aastaks oluliselt parandanud linde ja elupaiku käsitlevate eeskirjadega kaitstud liikide ja elupaikade kaitsestaatust. Samuti tuleb kiirendada metsade bioloogilise mitmekesisuse taastamist. EL peab etendama tähtsat rolli 2020. aasta lõpus Hiinas Pekingis toimuval bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste 15. konverentsil, kus võetakse eelduste kohaselt vastu uus 2020. aasta järgse perioodi ülemaailmne bioloogilise mitmekesisuse raamistik, et vältida bioloogilise mitmekesisuse vähenemist maailmas.

Vastavalt ülemaailmsele kestliku arengu eesmärkide indeksile ja 2018. aasta aruandele (Bertelsmann Stiftung ja Sustainable Development Solutions Network) on 19 ELi liikmesriigi skoor 15. kestliku arengu eesmärgi puhul suurem kui 70 (100 palli skaalal). 14 ELi liikmesriiki on maailma esikahekümnes.

·Keskkonnaseisundi aruandes (Euroopa Keskkonnaagentuur, 2015) toodi välja Euroopa muldade kehv seisukord. Jõupingutused mulla vee-erosiooni vähendamiseks ja leevendamiseks on andnud mõningaid positiivseid tulemusi: võttes arvesse ühise põllumajanduspoliitika meetmete võimalikku mõju mullaerosioonile, vähenes 2000.–2012. aastal 14 % ELi nende piirkondade hulk, kus mulla vee-erosiooni oht on hinnanguliselt suur. Kuid hoolimata jõupingutustest, mida on tehtud pinnase katmise piiramiseks, on maa tehisaladeks muutmine ELis aastate jooksul kiirenenud, nii et aastatel 2012–2015 oli see kasv ligikaudu 6 % suurem kui aastatel 2009–2012. Lisaks on 45 % ELi põllumajandusmaast vaene orgaanilise aine sisalduse poolest (mis mõjutab mulla viljakust ja bioloogilist mitmekesisust).

·ELi loodusseisundi aruanne liikide ja elupaikade kaitsestaatuse kohta näitab, et paljud liigid ja elupaigad ei ole soodsa kaitsestaatusega. Kogu ELis oli 2012. aastal ainult 23 % hinnatud liikidest ja 16 % hinnatud elupaikadest soodsa staatusega ning ainult 52 % linnuliikidest oli turvalise staatusega. Üldisemalt andis bioloogilise mitmekesisuse strateegia aastani 2020 vahearuanne kinnitust, et bioloogilise mitmekesisuse vähenemine ja ökosüsteemi teenuste kahjustumine ELis on jätkunud.

·Suurenenud on Natura 2000 võrgustiku kaitsealade arv ja nende alade jaoks võetud kaitsemeetmed, millest on praeguseks (2018) teatatud peaaegu 70 % puhul aladest. 2017. aastal oli ELis kaitse all üle 790 000 km2 maismaaelupaiku, mis hõlmab 18,2 % ELi maismaast. Liikmesriikides on kaitstud alade osakaal kõige suurem Sloveenias (37,9 %), Horvaatias (36,6 %) ja Bulgaarias (34,5 %).

ELi loodust käsitlevate õigusaktide ja ELi 2020. aasta bioloogilise mitmekesisuse strateegia alusel on tehtud märkimisväärseid edusamme poliitiliste raamistike ja teadmistebaasi tugevdamisel. Pärast sajandeid kestnud metsade hävitamist ja metsade seisundi halvenemist on Euroopa metsad taastunud ning katavad enam kui 40 % ELi territooriumist, kuid nende kaitsestaatust on vaja parandada. Loodusvarad seavad meie sotsiaal-majanduslikele süsteemidele ökoloogilised piirid („planeedi taluvuspiirid“). Valitsustevahelise bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitleva teaduslik-poliitilise platvormi hiljutised aruanded näitavad selgelt, et nii mulla degradeerumine kui ka bioloogilise mitmekesisuse vähenemine avaldavad inimühiskonnale püsivat ja laastavat mõju. Tehtud edusammudele vaatamata on meie tootmis- ja tarbimisharjumustest tulenev surve Euroopa ja ülemaailmsele looduskapitalile endiselt suur ning tõenäoliselt kasvab. Planeedi taluvuspiiride ületamine ähvardab takistada elatustaseme tõusu või selle koguni tagasi pöörata. Rahvusvahelisel tasandil kasutab EL selle tegevuskava edendamiseks oma välispoliitikat. Ta toetab aktiivselt mitmepoolseid keskkonnalepinguid, julgustab partnerriike oma poliitikat muutma, edendab ettevõtja sotsiaalset vastutust ja vastutustundlikku ettevõtlust ning integreerib keskkonnaküsimusi kõigisse meetmetesse.

Piirkondlik ja kohalik ning ettevõtte tasand. Projekt „Puhas saarestik“ on Itaalia Toscana maakonna poolt koos Itaalia Keskkonnaministeeriumi, Unicoop Firenze ja muude ühendustega juhitav mitut sidusrühma hõlmav avaliku ja erasektori partnerlus. See käivitati 2018. aasta aprillis koostöös ühe kaluriühistu kümne laevaga. Projekti eesmärk on puhastada meri prügist. Partnerluse abil pakutakse kaluritele majanduslikke stiimuleid koguda püügivahenditesse jäänud plasti ja tuua see sadamas asuvatesse kogumispunktidesse. Merest kogutud plast võetakse ringlusse.

Liikmesriigi tasand. Hiljuti nimetas Prantsusmaa uued merekaitsealad. Nende hulka kuulub suurim Natura 2000 mereala nimega „Mers Celtiques – Talus du golfe de Gascogne“, mille pindala on üle 62 320 km2. Need pakuvad kaitset rifielupaikadele ja liikuvatele mereliikidele, harilikule pringlile ja afaliinile.

Liikmesriikide koostöö. EL, selle liikmesriigid ja partnerid töötavad konkreetsete meetmete kallal, et saavutada 2020. aastaks terve ja tootlik merekeskkond Läänemeres, Atlandi ookeani kirdeosas ja Vahemeres, lähtudes seirest ja hindamisest. Lisaks edendab EL üksikute survetegurite osas täiendavaid ambitsioonikaid piirkondlikke algatusi, näiteks 2017. aasta kohustus vähendada Läänemere laevade NOx-heidet 80 %, et võidelda piirkonna eutrofeerumise probleemiga.

EL rahvusvahelisel tasandil. 2017. aastal käivitatud Atlandi ookeani alaste teadusuuringute liit on ELi, Brasiilia ja Lõuna-Aafrika koostööprojekt, mille eesmärk on süvendada teaduslikke teadmisi mereökosüsteemide ning ookeanide, kliimamuutuste ja toidu seoste kohta.

EL tegutseb aktiivselt rahvusvahelise ookeanide majandamise kujundamisel kõikidel rahvusvahelistel foorumitel ning kahepoolses koostöös peamiste üleilmsete partneritega, võttes arvesse, et umbes 60 % ookeanidest on väljaspool riikliku jurisdiktsiooni piire. Täiendavaid jõupingutusi on vaja teha valdkondade- ja piiriüleses koostöös, eelkõige piirkondlikul tasandil, et lahendada praegusi ja esilekerkivaid probleeme. Meetmetele annab uut hoogu ÜRO mereteaduse aastakümme (2021–2030), milles EL aktiivselt osaleb. EL jätkab kaitsealade loomise ning nende tõhusa ja teaduspõhise haldamise edendamist. On vaja täiendavaid jõupingutusi, et saavutada jätkusuutlik kalandus, eelkõige Vahemere ja Musta mere piirkonnas. Endiselt on probleemiks merereostus, sealhulgas plastid, müra ja põllumajandusest pärit toitained. Uute plastijäätmete sisenemine ookeanidesse võib aja jooksul väheneda, kuid juba praegu ookeanis olev plast avaldab jätkuvalt negatiivset mõju. Laevaheitmete ja muude saastevormide, eelkõige toitainete ja müra vähendamiseks on vaja tõhusamaid meetmeid. Euroopa sinine majandus on jätkuvalt edukas. Hinnangute kohaselt võib ülemaailmne sinine majandus 2030. aastaks kahekordistuda. Euroopa jaoks tähendaks see 10,8 miljonit töökohta ja rohkem kui triljoni euro suurust käivet. 2021. aastaks on kõik ELi veed ökosüsteemipõhiste mereruumi planeeringutega kaetud.

Vastavalt ülemaailmsele kestliku arengu eesmärkide indeksile ja 2018. aasta aruandele (Bertelsmann Stiftung ja Sustainable Development Solutions Network) on nelja ELi liikmesriigi skoor 14. kestliku arengu eesmärgi puhul suurem kui 60 (100 palli skaalal). Viis ELi liikmesriiki on maailma esikahekümnes. Kokkuvõttes on see ELi liikmesriikide jaoks madalaim näitaja ning liikmesriikide vahel on suured erinevused.

·ELis on sinine majandus 2,5 korda suurem kui lennundus- ja kaitsetööstus kokku. Selle käive on 566 miljardit eurot aastas (7,2 % rohkem kui 2009. aastal) ja see annab tööd 3,5 miljonile inimesele (5 % rohkem kui 2014. aastal), mida on vastavalt 7,2 % ja 2 % rohkem kui 2009. aastal. Mitmes ELi liikmesriigis on sinine majandus kasvanud kiiremini kui riigi majandus tervikuna. Ühendkuningriigis, Hispaanias, Itaalias, Prantsusmaal ja Kreekas on Euroopa suurim sinine majandus.

·Atlandi ookeani kirdeosas, kust pärineb 75 % ELi kalasaagist, on kalavarude jätkusuutlikkus paranenud. Jätkusuutlikul tasemel püütud majanduslikult tähtsate kalavarude osakaal on kasvanud 34 %-lt 2007. aastal 60 %-ni 2015. aastal. Vahemere ja Musta mere kalavarud ei liigu jätkusuutlikkuse poole niisama kiiresti. Vahemeres on üle 80 % varudest ülepüütud.

·Valdava osa üksikute mereelupaikade ja -liikide kaitsestaatus on viimase kättesaadava hinnangu kohaselt ebasoodne. Alates 1988. aastast on ookeanide happesus pidevalt ja murettekitavalt kasvanud. Alates 2008. aastast on saavutatud märkimisväärset edu merekeskkonna hea keskkonnaseisundi määratlemisel, jälgimisel ja hindamisel, mis on eeltingimus, et mõõta edusamme puhaste ja tervete ookeanide ja merede saavutamisel.

·2012. aastast kuni 2016. aasta lõpuni on merekaitsealade pindala Euroopas peaaegu kahekordistunud (6 %-lt 10,8 %-ni ELi merepinnast) ning see suureneb jätkuvalt, peamiselt tänu ELi merealade Natura 2000 võrgustikule. 2016. aastal ületasid kolm Euroopa piirkonda Aichi bioloogilise mitmekesisuse 10 % eesmärgi (Läänemeri, Vahemeri ja Must meri) ning Atlandi ookeani kirdeosa oli eesmärgile väga lähedal (9,9 %).

28 ELi liikmesriigist 23-l on merepiir. ELi rannajoon on seitse korda pikem kui USA-l ja neli korda pikem kui Venemaal. Koos äärepoolsete piirkondadega on ELil maailma suurim mereterritoorium. EL ja tema naaberriigid jagavad nelja peamist merepiirkonda: Läänemeri, Vahemeri, Must meri ja Atlandi ookeani kirdeosa. Nende merede keskkonnaseisundit mõjutavad kõige enam elupaikade muutmine, ülepüük, reostus ja hapestumine. Euroopa rannikul on väga hea suplusvee kvaliteet, kuid inimtegevusest tulenevad orgaanilised ja keemilised saasteained ning merepraht kujutavad Euroopa mereökosüsteemidele jätkuvalt tõsist ohtu: 2018. aasta alguses oli ainult 40–58 % ELi rannikuvete keemiline seisund hea. ELi keskkonnapoliitika, sealhulgas merestrateegia raamseadus, ja integreeritud merenduspoliitika moodustavad raamistiku neile probleemidele terviklike lahenduste väljatöötamiseks. On tehtud ettepanek kehtestada uued kogu ELi hõlmavad eeskirjad Euroopa randadest kõige sagedamini leitava kümne ühekordselt kasutatava plasttoote kohta ning kaotatud ja mahajäetud püügivahendite kohta, mis kokku moodustavad 70 % mereprügist. Tänu uutele eeskirjadele asub Euroopa juhtivale kohale selle kogu maailma mõjutava probleemi lahendamisel. EL toetab ranniku- ja merealade ülemaailmset kaitset. ELi rahvusvahelise ookeanide majandamise kavaga , milles käsitletakse meie ookeanide tulevikku, kehtestati üldraamistik ookeanide rahvusvahelise majandamise tugevdamiseks, et tagada ookeanide ohutus, turvalisus ja puhtus ning seaduslik ja säästev kasutamine. Lisaks sellele sisaldavad ELi kaubandus- ja investeerimislepingud sihtotstarbelisi sätteid loodusvarade (nagu merede bioloogiline mitmekesisus ja kalavarud) säästva majandamise ja kaitsmise kohta. ELi Maa seire programm Copernicus annab samuti tulemusi ookeanide seire valdkonnas, et parandada vee kvaliteeti.

Kodanikuühiskonna tasand. Euroopa solidaarsuskorpus on ELi algatus, mille raames võiks 2020. aastaks eraldada rohkem kui 40 miljonit eurot, et luua noorte kogukonnakesksed vabatahtliku tegevuse võimalused kliimameetmete ja keskkonna valdkonnas. Üks näide on Soome Vänö Vänneri projekt, mis võimaldas noortel itaallastel anda Turu saarestikus panuse jätkusuutlikkusse ja keskkonnasõbralikesse maastikukujunduslahendustesse, aidates sellega kaasa positiivsetele kliimameetmetele.

Ettevõtte tasand. HYBRIT (Hydrogen Breakthrough Ironmaking Technology) on kolme Rootsi suurettevõtte 2016. aasta algatus. Selle eesmärk on luua rauatootmisprotsess, mille puhul kasvuhoonegaaside heide on nullilähedane ning rauamaagi hapnik eemaldatakse kivisöekoksi asemel vesinikgaasi abil.

Piirkondlik ja kohalik tasand. Horvaatias Prelogis asuval geotermaalelektrijaamal on võimalik kasutada geotermilise vee täielikku energiasisaldust: termaalvee soojus ja vees lahustunud põhjaveegaasides (nt metaanis) sisalduv energia aitavad tagada, et elektrijaam on peaaegu 100 % vaba kasvuhoonegaaside heitest. See võib olla eeskujuks geotermiliste ressursside säästlikumaks kasutamiseks ning seda on võimalik kopeerida Euroopas ja mujal maailmas.

Liikmesriigi tasand. Prantsusmaa on teinud rohkem kui 20 000 elanikuga omavalitsusüksustele (kus elab 90 % Prantsusmaa elanikkonnast) kohustuslikuks võtta vastu kohalikud kliimakavad, mis peavad sisaldama ka kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise küsimusi. 2018. aastal oli ligikaudu 75 % Prantsusmaa omavalitsusüksustest koostanud kohaliku leevenduskava ja ligikaudu 55 % oli koostanud kohaliku kohanemiskava. Need näitajad on 2–5 korda suuremad kui riikides, kus sellist riiklikku regulatsiooni ei ole.

ELi tasand. Kohalikud omavalitsused on peamised osalejad, kes aitavad võidelda kliimamuutuste vastu kodanikele kõige lähemal asuval tasandil. ELi linnapeade pakt koondab tuhandeid kohalikke omavalitsusi, kes on vabatahtlikult võtnud kohustuse rakendada ELi kliima- ja energiaeesmärke. Samuti on see aidanud märkimisväärselt suurendada kohalikul tasandil teadlikkust vajadusest valmistuda kliimamuutuste mõjuks, kusjuures kohalikud kohanemismeetmed ja vastupanuvõime mängivad olulist rolli inimeste ja nende varade kaitsmisel.

EL on kindlalt otsustanud juhtida kliimamuutuste vastast võitlust ning saavutab 2030. aastaks eesmärgi vähendada oma kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähemalt 40 % võrra võrreldes 1990. aasta tasemega. Komisjon esitas 2018. aasta sügisel Pariisi kokkuleppe kohase ELi pikaajalise strateegilise visiooni ettepaneku, mis hõlmab viise, kuidas viia kasvuhoonegaaside netoheide ELis 2050. aastaks nulli. Komisjon esitas põhjaliku visiooni, kuidas muuta Euroopa majandus tänapäevasemaks, konkurentsivõimelisemaks ja vastupidavamaks ning sotsiaalselt õiglasemaks kõigi eurooplaste jaoks, jätmata kedagi tagaplaanile. EL peab jätkama kliimameetmete eestvedamist ja nõudma, et kõik maailma suuremad saastavad riigid seaksid selles valdkonnas pärast 2030. aastat kõrgemaid eesmärke. Selles kontekstis on jätkuvalt prioriteediks tugevdada kaugeleulatuvat ülemaailmset reaktsiooni kliimamuutuste mõjudele. Ka katastroofiohu vähendamine, kliimamuutustega kohanemine ja nende muutuste leevendamine on jätkuvalt tähtsal kohal. EL jätkab koostööd rahvusvahelistel foorumitel, näiteks Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis ja Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis.

Vastavalt ülemaailmsele kestliku arengu eesmärkide indeksile ja 2018. aasta aruandele (Bertelsmann Stiftung ja Sustainable Development Solutions Network) on 22 ELi liikmesriigi skoor 13. kestliku arengu eesmärgi puhul suurem kui 80 (100 palli skaalal). Viis ELi liikmesriiki on maailma esikahekümnes.

·EL ja selle liikmesriigid on maailma suurimad kliimameetmete rahastajad: 2017. aastal eraldasid EL, Euroopa Investeerimispank ja liikmesriigid 20,4 miljardit eurot (üle kahe korra rohkem kui 2013. aastal), et aidata arenguriikidel kliimamuutuste vastu võidelda ja nendega kohaneda. See moodustab ligikaudu poole kogu maailma vastavast abist.

·EL jätkab majanduskasvu edukat lahtisidumist kasvuhoonegaaside heitest. Aastatel 1990–2017 kasvas ELi kombineeritud sisemajanduse koguprodukt 58 %, samal ajal kui kasvuhoonegaaside koguheide vähenes 1990. aastaga võrreldes 22 %. Liikmesriikide tasandil on kasvuhoonegaaside heitkoguste suundumustes pärast 1990. aastat märkimisväärseid erinevusi: mõnes liikmesriigis on heitkogused vähenenud peaaegu 60 %, mõnes aga suurenenud.

Kliimamuutused on meie põlvkonna üks suurimaid globaalseid probleeme. Võitlus kliimamuutuste vastu nõuab ülemaailmseid meetmeid, et vähendada maailma kasvuhoonegaaside heitkoguseid. EL on olnud esirinnas rahvusvaheliste jõupingutuste tegemisel ülemaailmse kliimaleppe saavutamiseks. Rahvusvaheline üldsus, sealhulgas EL, on võtnud endale kohustuse peatada ülemaailmne temperatuuri tõus tuntavalt allpool 2 °C võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega ning jätkata jõupingutusi temperatuuri tõusu piiramiseks 1,5 °C-ni. Need eesmärgid, mida toetavad teadusuuringud valitsustevahelise kliimamuutuste rühma raames, on sätestatud Pariisi kokkuleppes. EL on võtnud kohustuse vähendada oma kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2020. aastaks 20 % ja 2030. aastaks vähemalt 40 % (1990. aasta tasemega võrreldes). EL on saavutamas oma 2020. aasta heitkoguste vähendamise eesmärki ja on kehtestanud 2030. aastaks seatud eesmärgi saavutamiseks õigusaktid, muu hulgas ambitsioonikad energiatõhususe ja taastuvenergia alased õigusaktid. Alates 2013. aastast toetab kliimamuutustega kohanemist käsitlev ELi strateegia meetmeid, mille eesmärk on muuta EL kliimamuutustele vastupanuvõimelisemaks. Kuid EL peab Pariisi kokkuleppe täitmiseks minema sellest kaugemale ning oluliselt vähendama oma sõltuvust fossiilkütustest, mis on endiselt suurel määral subsideeritud. Novembris 2018 esitas komisjon oma strateegilise pikaajalise visiooni jõuka, moodsa, konkurentsivõimelise ja kliimaneutraalse majanduse kohta aastani 2050. Selles rõhutatakse, kuidas kõik sektorid ja poliitikavaldkonnad peaksid ülemineku saavutamisele kaasa aitama. Rahvusvahelisel tasandil on kliimaeesmärgid integreeritud ELi välis- ja julgeoleku-, arengu-, laienemis- ja naabruspoliitikasse. Võitlus kliimamuutuste vastu sisaldub ka ELi uue põlvkonna kaubandus- ja investeerimislepingute kaubanduse ja säästva arengu peatükkides ning kuulub lahutamatult ELi seisukohtade juurde G20s, mis on maailma suuremate majandusriikide peamine foorum.

Kodanikuühiskonna tasand. Euroopa Toidupankade Föderatsioon andis koos oma liikmetega 2017. aastal 44 700 nö eesliinil olevale heategevusorganisatsioonile iga päev 4,1 miljonit toidukorda, millest sai kasu 8,1 miljonit inimest. Seda tehakse tihedas koostöös toidukäitlejatega, et säästa toitu, mis läheks muidu raisku, ja teha see abivajajatele kättesaadavaks.

Ettevõtte tasand. UMICORE on muutnud end 20 aasta jooksul Belgia värviliste metallide kaevandusettevõttest üleilmseks materjalitehnoloogia ja ringlussevõtu grupiks, millel on 10 000 töötajat ja mille käive Belgias, Bulgaarias, Madalmaades ja Prantsusmaal on 10,4 miljardit eurot. Ettevõte kasutab ringmajanduse mudelit, mille kohaselt taaskasutatakse elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmetest väärtuslikke metalle ja kriitilise tähtsusega tooraineid.

Piirkondlik ja kohalik tasand. Ljubljana on arendanud ELi vahendite abil välja integreeritud jäätmesüsteemi, mis hõlmab 37 kohalikku omavalitsust ja piirkondlikku jäätmekäitluskeskust. Pärast ühinemist ELiga on Sloveenia pealinnas edendatud jäätmete liigiti kogumist ja ringlussevõttu ning vähendatud prügilasse saadetavate jäätmete kogust 59 %. Samuti on investeeritud ennetustegevusse ja korduskasutamisse. Ljubljanas tekib nüüd ühe elaniku kohta jäätmeid 41 % Euroopa keskmisest vähem ja linn otsustas jätta ehitamata kaks kavandatud jäätmepõletustehast.

ELi tasand. 2018. aastal võeti vastu uued jäätmeid käsitlevad ELi eeskirjad, mis sätestavad, et 2030. aastaks peavad kõik liikmesriigid korduskasutama või ringlusse võtma 60 % olmejäätmetest ja 70 % pakendijäätmetest ning nad peavad vähendama prügilasse ladestamist aastaks 2035 vähem kui 10 %ni. Esmakordselt nõuavad uued jäätme-eeskirjad, et liikmesriigid võtaksid vastu konkreetsed toidujäätmete tekke vältimise programmid ning vähendaksid ja jälgiksid toidujäätmete hulka ja annaksid selle kohta aru.

EL rahvusvahelisel tasandil. Rahvusvahelisel tasandil on üks ELi algatusi juhtalgatus „SWITCH to green“, mis ühendab ELi ja partnerriikide valitsusi ja sidusrühmi ning keskendub säästva tarbimise ja tootmise tavade omaksvõtmisele erasektoris.

Euroopa peab jätkuvalt keskenduma säästvale tootmisele ja tarbimisele, võttes arvesse survet toorainevarudele ja suhteliselt piiratud kohalikke tooraineid. Erilist tähelepanu tuleb pöörata metallimaakidele ja kriitilise tähtsusega toorainetele, mis on väga väärtuslikud ning mille puhul Euroopa on impordist eriti sõltuv. Tähelepanu tuleb pöörata ka rasketele ja energiamahukatele toorainetele, nagu tsement, alumiinium, teras ja plastik, pidades silmas nende potentsiaali kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel. Tähelepanu vajavad ka sektorid, kus ressursside kasutamine avaldab keskkonnale eriti suurt mõju (näiteks seoses veekasutuse, reostuse, õhukvaliteedi ja toitainetega), nagu toidusüsteemid ja tekstiil. Tänu jäätmeid käsitlevatele ELi läbivaadatud õigusaktidele ja ELi toidujäätmete alasele tegevuskavale vähendab EL igal aastal tekkivaid toidujäätmeid, et saavutada üldeesmärk vähendada toidujäätmeid aastaks 2030 poole võrra. Jäätmeid käsitlevad õigusaktid suurendavad kohustuslikku ringlussevõtu määra 2030. aastaks 60 %ni, kusjuures paljude pakendimaterjalide ringlussevõtu määrad on sellest kõrgemad. Lisaks kvantiteedile tuleb tähelepanu pöörata ka ringlussevõtu kvaliteedi tõstmisele, ressursside kasutamise ja raiskamise vähendamisele toodete parema kavandamise kaudu ning süsteemsetele lähenemisviisidele, mille eesmärk on hoida tooted ja materjalid kasutuses ning pakkuda väärtust majanduses. Uute toodete, eelkõige plasttoodete ringlusse võetava materjali sisaldust tuleb suurendada.

Vastavalt ülemaailmsele kestliku arengu eesmärkide indeksile ja 2018. aasta aruandele (Bertelsmann Stiftung ja Sustainable Development Solutions Network) on 11 ELi liikmesriigi skoor 12. kestliku arengu eesmärgi puhul suurem kui 60 (100 palli skaalal). Üldiselt on see ELi liikmesriikide jaoks keskmiselt tagantpoolt teine näitaja.

Säästva tarbimise ja tootmise eesmärk on vähendada Euroopa ökoloogilist jalajälge, muutes seda, kuidas me kaupu toodame, levitame ja tarbime ning ressursse kasutame. EL on viimastel aastatel teinud edusamme ressursitõhusaks, keskkonnahoidlikuks ja konkurentsivõimeliseks vähese CO2-heitega majanduseks saamisel, kuid kestliku arengu eesmärkide saavutamise teel on ELis endiselt peamine väljakutse säästev tarbimine ja tootmine, mis nõuab jõupingutuste jätkamist kõigil tasanditel. EL edendab ressursitõhusust, vähendades samal ajal keskkonnamõju üleminekuga ringmajandusele, kus toodete, materjalide ja ressursside väärtust säilitatakse majanduses nii kaua kui võimalik ning minimeeritakse jäätmete ja reostuse teket. ELi ringmajanduse tegevuskavas (2015) esitatud 54 meedet puudutavad kõiki toote- ja materjalitsükli etappe (tootmine, tarbimine, jäätmekäitlus, teiseste toorainete turg, innovatsioon ja investeeringud, seire) ning viit prioriteetset valdkonda (plastid, toidujäätmed, kriitilise tähtsusega toorained, ehitus ja lammutamine, biomass ning bioressursipõhised tooted). 2018. aastaks oli üle 85 % meetmetest juba ellu viidud, ülejäänud meetmed aga käivitatud. 2017. aastal käivitati Euroopa ringmajanduse sidusrühmade platvorm, et julgustada ettevõtjaid, avaliku sektori asutusi ja muid sidusrühmi jagama teadmisi ja tutvustama häid tavasid. 2016. aastal loodi ELi toidukao ja toidu raiskamise platvorm. ELi linnade tegevuskava raames loodi selle küsimusega tegelemiseks spetsiaalne partnerlus, et pakkuda välja meetmeid ringmajanduse edendamiseks linnades. Lisaks toetatakse 2018. aastal uuendatud Euroopa biomajanduse strateegiaga ELi tööstusbaasi ajakohastamist ja tugevdamist uute väärtusahelate loomise ning keskkonnahoidlikumate ja kulutõhusamate tööstusprotsesside käivitamise kaudu. Välistegevuses edendab EL oma väärtuspõhise kaubanduskava raames tarneahelate vastutustundlikku haldamist ning õiglasi ja eetilisi kaubandussüsteeme. Ka ELi arengu-, laienemis- ja naabruspoliitika meetmetes rõhutatakse säästva tarbimise ja tootmise tähtsust.

Piirkondlik ja kohalik tasand. „Global Nachhaltige Kommune“ (ülemaailmsed säästvad omavalitsused) on projekt, mida rakendatakse Saksamaa Nordrhein-Westfaleni piirkonnas, kus toetatakse 15 kohalikku omavalitsust, alates väikestest, keskmise suurusega ja suurtest linnadest kuni maapiirkondadeni. Nad saavad süsteemset toetust kestliku arengu strateegia väljatöötamisel nende individuaalsete kohalike probleemide lahendamiseks, lähtudes kestliku arengu eesmärkide üldisest raamistikust. Seda lähenemisviisi on rakendatud ka teistes Saksamaa piirkondades.

Liikmesriigi tasand. Praegune surve Iirimaa eluasemesektorile on osalt elamuehituse järsu languse tagajärg. 2016. aastal algatas Iirimaa valitsus eluasemete ja kodutuse tegevuskava, mille eesmärk on suurendada eluasemete pakkumist kõikides omavalitsustes. Tegevuskaval on viis sammast, et lahendada konkreetseid probleeme: vähendada kodutust, kiirendada sotsiaalmajade ehitust, ehitada rohkem kodusid, parandada üürisektorit ja kasutada olemasolevaid eluasemeid.

ELi tasand. ELi linnade tegevuskava käivitati 2016. aasta mais Amsterdami paktiga . See kujutab endast uut mitmetasandilist töömeetodit, millega arendatakse koostööd liikmesriikide, linnade, komisjoni ja teiste sidusrühmade vahel, et edendada Euroopa linnades majanduskasvu, elukeskkonda ja innovatsiooni ning teha kindlaks ja lahendada sotsiaalseid probleeme. Keskendudes konkreetsetele prioriteetidele sihtotstarbelise partnerluse raames, soovitakse ELi linnade tegevuskavaga parandada linnapiirkondade elukvaliteeti.

Prognooside kohaselt suureneb Euroopas linnelanike osakaal 2050. aastaks veidi enam kui 80 %ni. EL ja selle liikmesriigid teevad kõigil valitsemistasanditel kodanikuühiskonna, ettevõtete ja teadlastega koostööd, et luua tulevikuühiskonna jaoks pidevalt arenev linn. Euroopa linnad on kodanike jaoks jätkuvalt tõmbekeskused, mis pakuvad paremaid töövõimalusi ja sotsiaalteenuseid ning paremat elukvaliteeti. Et tagada hea ühiselu, töötavad Euroopa linnad kaasaval viisil kõigi tasandite sidusrühmadega sellistes valdkondades nagu eluase, energia, liikuvus, vesi, kliimameetmed, vaesuse kaotamine, ebavõrdsus, ringmajandus, vastupidavus ja turvalisus. Euroopa linnadest saavad arukad linnad, kus traditsioonilised võrgud ja teenused on tõhusamad ning kasutatakse digi- ja telekommunikatsioonitehnoloogiaid oma kodanike ja ettevõtete hüvanguks.

Vastavalt ülemaailmsele kestliku arengu eesmärkide indeksile ja 2018. aasta aruandele (Bertelsmann Stiftung ja Sustainable Development Solutions Network) on 23 ELi liikmesriigi skoor 11. kestliku arengu eesmärgi puhul suurem kui 80 (100 palli skaalal). Kümme ELi liikmesriiki on maailma esikahekümnes.

·Tehislik maakate elaniku kohta suurenes 2015. aastaks võrreldes 2009. aastaga 6 % võrra. Kuna Euroopa on üks kõige enam linnastunud maailmajagusid, on vaja teha täiendavaid jõupingutusi, et peatada mulla degradeerumine.

Linnad on tänapäeva majandus-, keskkonna- ja sotsiaalprobleemide keskmes. Rohkem kui 70 % ELi kodanikest elab linnapiirkondades ning linnades luuakse umbes 85 % ELi SKPst. Linnad ja kogukonnad on eurooplaste heaolu ja elukvaliteedi jaoks olulised, sest need on majandusliku ja sotsiaalse arengu ning innovatsiooni keskused. Nad meelitavad inimesi rohkete haridus-, tööhõive-, meelelahutus- ja kultuurivõimalustega. Samal ajal seisavad ELi linnad silmitsi selliste probleemidega nagu rändesurve ja sotsiaalne tõrjutus, ummikud, sobivate eluasemete puudus, lagunev taristu, suurenev õhusaaste jpm. Ka on linnad kliimamuutuste ja loodusõnnetuste tagajärgede suhtes eriti tundlikud. Komisjon, liikmesriigid ja Euroopa linnad pingutavad ühiselt, et tugevdada Euroopa ja liikmesriikide poliitika linnamõõdet. Kooskõlas ÜRO uue linnade tegevuskavaga tugevdab EL linnapiirkondade vastupidavust katastroofide ja kliimaga seotud ohtude ärahoidmise kaudu ning reageerib koordineeritumalt linnadega seotud probleemidele. Rahvusvahelisel tasandil püütakse Euroopa arengu-, välis- ja julgeoleku-, laienemis- ja naabruspoliitika abil linnade elamistingimusi parandada. Euroopa arengukonsensuses rõhutatakse vajadust keskenduda rohkem linnadele ja kohalikele omavalitsustele kui olulistele osalejatele kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

Ettevõtte tasand. La Bolsa Social on Hispaanias esimene ühisrahastamise platvorm investoritele ja ettevõtjatele, kes soovivad tekitada positiivset sotsiaalset mõju. Äriühing ühendab sotsiaalse mõju investorid ettevõtetega, et edendada kestliku arengu eesmärke. La Bolsa Social on rahastanud 10 sotsiaalse ja keskkonnamõjuga ettevõtet 1,8 miljoni euroga. Viis neist on keskendunud sellele, et tagada puuetega inimestele juurdepääs teabele, ühiskondlikule elule ja avalikule ruumile.

Piirkondlik ja kohalik tasand. Tšehhi Vabariigi Brno kohaliku omavalitsuse poolt läbi viidud perekondade eluaseme katseprojekt „Housing First for Families“ näitab, et kohalik omavalitsus on kodutuse probleemiga tegelemisel koos kogukonna partneritega esirinnas. Projekti raames pakutakse 50-le roma ja mitteroma perekonnale, varjupaiga elanikele ja muudele kodututele munitsipaalkorterit. Katseprojekti põhjal võeti vastu tegevuskava Brnos perede kodutuse probleemi lahendamiseks aastatel 2018–2025.

Liikmesriigi tasand. Küprose maksu- ja toetuste süsteem on muutunud sissetulekute ebavõrdsuse vähendamisel tõhusamaks. Selle ümberjaotav mõju on pärast kriisi (aastatel 2009–2016) peaaegu kahekordistunud. Näiteks 2014. aastal kehtestas Küpros garanteeritud miinimumsissetuleku kava, mis aitab ühtlasi luua stiimuleid töötamiseks. Kaval on oluline positiivne mõju vaesuse ja ebavõrdsuse vähendamisele ning see on aidanud tugevdada sotsiaalset turvavõrku.

ELi tasand. Paljud Euroopa sotsiaalõiguste samba 20 põhimõttest puudutavad kõigile võrdsete võimaluste tagamist ning õiglust ja kaasatust tööturul ja ühiskonnas. Sambale on lisatud ELi sotsiaalvaldkonna tulemustabel, milles jälgitakse suundumusi ja tulemusi kõikjal ELis. Euroopa poolaasta on samba peamine rakendusmehhanism ning seda on veelgi tugevdatud, et keskenduda sotsiaalsele õiglusele, ebavõrdsusele ja kaasavamale majanduskasvule. ELi ühtekuuluvuspoliitikaga edendatakse sotsiaalset kaasatust ning võideldakse vaesuse ja diskrimineerimise vastu.

EL rahvusvahelisel tasandil. Euroopa arengukonsensus edendab põhimõtet, et kedagi ei jäeta kõrvale, ning kohustab võtma meetmeid, et vähendada tulemuste ebavõrdsust ja edendada võrdseid võimalusi kõigile. ELi kaubandus- ja investeerimispoliitika eesmärk on maksimeerida kaubandussoodustuste, kaubanduslepingute ja investeerimislepingute potentsiaali töökohtade loomisel ning töökaitse kõrge taseme ja investeeringute tagamisel partnerriikides, eelkõige arenguriikides, aidates sellega kaasa ebavõrdsuse vähendamisele.

EL ja liikmesriigid töötavad selle nimel, et tagada ELis kaasav ja jätkusuutlik majanduskasv, mis on ebavõrdsuse vähendamiseks vajalik tingimus. Nad ühendavad tõhusad, tulemuslikud ja piisavad sotsiaalkaitse- ja tugiteenused, hea hariduse, mis pakub kõigile võrdseid võimalusi, ning hästi toimivad tööturud, mida toetab tõhus tööturupoliitika. See ei võimalda mitte ainult vähendada ebavõrdsust ELi liikmesriikide vahel, vaid oluliselt vähendada ebavõrdsust ka liikmesriikide sees. Tehnoloogia areng, eelkõige tehisintellekti kasutuselevõtt, peab olema hästi hallatud, et vältida digitaalset lõhet. Mis puudutab rändesuundumusi, siis on selge, et ükski ELi liikmesriik ei saa ega tohiks jääda üksi suure rändesurve alla. EL vähendab veelgi ebaseadusliku rände stiimuleid, päästab elusid ja kindlustab välispiiri, rakendab tugevat ühist varjupaigapoliitikat ja seadusliku rände poliitikat ning aitab samal ajal seaduslikke rändajaid ja pagulasi ELi tööturule ja ühiskonda integreerida. Välistegevuses jätkab EL võitlust ebavõrdsuse vastu väljaspool Euroopat.

Vastavalt ülemaailmsele kestliku arengu eesmärkide indeksile ja 2018. aasta aruandele (Bertelsmann Stiftung ja Sustainable Development Solutions Network) on 13 ELi liikmesriigi skoor 10. kestliku arengu eesmärgi puhul suurem kui 80 (100 palli skaalal). 11 ELi liikmesriiki on maailma esikahekümnes.

·Arenguabi. EL on jätkuvalt maailma juhtiv abiandja – ta annab üle 50 % ülemaailmsest arenguabist ja aitab sellega kaasa ebavõrdsuse vähendamisele kõikjal maailmas. Arenguriikidele mõeldud ELi rahastamise kogusumma, mis hõlmab avaliku ja erasektori rahavooge, on alates 2001. aastast enam kui kahekordistunud, mis tähendab aastas keskmiselt 6,4 %-list kasvu.

·Võimaluste ebavõrdsus. Võimaluste ebavõrdsuse oluline aspekt on vanemate sotsiaal-majandusliku seisundi mõju laste haridustasemele. Vastavalt 2015. aasta rahvusvahelise õpilaste hindamise programmi (PISA) testile oli kõige ebasoodsama sotsiaal-majandusliku taustaga ELi õpilastest loodusteadustes madala õppeedukusega 33,8 %, nende kõige soodsamas olukorras eakaaslastest aga vaid 7,6 %. Liikmesriigiti erinesid need näitajad oluliselt.

·Sissetulekute ebavõrdsus. ELi liikmesriikides keskmiselt oli 2017. aastal kõige rikkama 20 % leibkondade sissetulek 5,1 korda suurem kui kõige vaesema 20 % sissetulek. See tähendab, et erinevus on ikka veel suurem kui enne kriisi (2009. aastal 4,9 korda). Siiski on see suhtarv vähenenud võrreldes 2016. aastaga (5,2), mis annab märku veidi parematest väljavaadetest vähendada ELi liikmesriikides sissetulekute ebavõrdsust. Sissetulekute ebavõrdsuse stabiliseerumist ELi liikmesriikides on näha ka siis, kui vaadelda väiksema sissetulekuga 40 % elanikkonnast. Vastav näitaja oli 2008. ja 2012. aastal 21,2 %, langes 2016. aastal 20,9 %-ni ja tõusis 2017. aastal taas 21,2 %-ni.

·Netotulu. ELi riikide vahelised majanduslikud erinevused on aja jooksul vähenenud. Enamikus liikmesriikides kasvas leibkonna kasutada olev korrigeeritud kogutulu elaniku kohta. 2017. aastal oli see keskmiselt 4,4 % suurem 2008. aasta kriisieelsest tasemest. ELi liikmesriikides on sissetulekud ühtlustunud, kuna netotulu väiksema sissetulekuga liikmesriikides, nagu Rumeenia, Bulgaaria ja Poola, on kasvanud kiiremini kui ELi keskmine.

Nagu vaesus, on ka ebavõrdsus mitmetahuline mõiste. See hõlmab ebavõrdsust nii tulemuste kui ka võimaluste osas, nt sissetulekute ebavõrdsust, sotsiaalkaitse ebavõrdset kättesaadavust ning ebavõrdsuse põlvkondadevahelist ülekandumist. Võimaluste ebavõrdsus põhjustab sissetulekute ebavõrdsust. ELis on toimunud sissetulekute ühtlustumine ning elatustase on enamikus liikmesriikides kriisist taastunud. Euroopa riikide majandus on küll taastumas, kuid samal ajal on kasvanud mure majanduskasvu kaasavuse pärast. Sissetulekute ebavõrdsus ELis tervikuna on viimastel aastatel stabiliseerunud, aga selle tase on endiselt liiga kõrge. Tõrjutud ja haavatavad rühmad, nagu puuetega inimesed, sisserändajad ja etnilised vähemused (sh romad), kodutud, üksikud vanurid ja lapsed, kannatavad eriliste ebavõrdsuse vormide all. Nende sotsiaal-majanduslik kaasatus on jätkuvalt ebapiisav. Ebavõrdsus võib takistada majanduskasvu ja makromajanduslikku stabiilsust ning vähendada sotsiaalset ühtekuuluvust. Püsivalt kõrge ebavõrdsuse tase ELi partnerriikides kõikjal maailmas ohustab enamiku kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks tehtavaid edusamme. Ülemaailmne ebavõrdsus võib suurendada ka rännet ELi. Vastuseks hiljutistele probleemidele rändevaldkonnas on komisjon teinud tööd selle nimel, et reageerida viivitamata ning luua jätkusuutlik ja kriisikindel süsteem tulevikuks. Väga oluline on rändevoogude jätkusuutlik haldamine. ELi välistegevus, sealhulgas välis- ja julgeolekupoliitika, arengupoliitika, laienemis- ja naabruspoliitika ning ELi kaubandus- ja investeerimispoliitika, aitavad võidelda ebavõrdsuse põhjustega väljaspool Euroopat. Näiteks Euroopa arengukonsensus edendab põhimõtet, et kedagi ei jäeta kõrvale, ning kohustab võtma meetmeid, et vähendada tulemuste ebavõrdsust ja edendada võrdseid võimalusi kõigile.

Ettevõtte tasand. Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond on aidanud Eesti ettevõttel toota energiasalvesti (nn ultrakondensaator), mis on tavalise akuga võrreldes 100 korda võimsam ja peab vastu miljon laadimistsüklit. Ettevõte on kogunud 15 miljonit eurot, et ehitada Saksamaale tootmisüksus, mis võimaldab toota aastas miljoneid uusi ultrakondensaatoreid.

Liikmesriigi tasand. Rootsi on ELis innovatsiooniliider, kellel on suured avaliku ja erasektori investeeringud teadus- ja arendustegevusse, suur hulk patenditaotlusi, innovaatilised VKEd ja suur osa tööhõivest teadmismahukates sektorites. Lisaks on investeeringud tootmisse kasvanud kiiremini kui ELi keskmine ja tööstusliku tootmise energiatõhusus on väga suur.

ELi tasand. Üleeuroopalised võrgud peavad rahuldama vajadust vastupidava, sujuvalt ühendatud ja uuendusliku taristu järele transpordi-, energia- ja digitaalsektoris. Nende eesmärk on pakkuda ühenduvust kõigile ELi piirkondadele ja anda seeläbi panus kodanike kaasamisse kõikides Euroopa piirkondades. Taristu ehitatakse ja seda kohandatakse nii, et see peaks vastu kliimamuutustega seotud ohtudele, edendades samal ajal kaasatust, innovatsiooni ja töökohtade loomist.

Euroopa näitab teed jätkusuutlikuma ja kaasavama tööstuse poole. Majanduslikud, ühiskondlikud ja keskkonnaalased muutused kiirenevad, nagu ka tehnoloogilised läbimurded sellistes valdkondades nagu robootika, asjade internet, tehisintellekt ja energiasüsteemid. Infotehnoloogial põhinev automatiseerimine muudab traditsioonilisi tootmisprotsesse ja töö laadi. Tööstus on järjest rohkem lõimunud üleilmsete väärtusahelatega ning sisaldab olulist teenuste komponenti. Uued ärimudelid muudavad järsult traditsiooniliste turgude toimimist. Innovatsioon ja lisandväärtuse loomine teevad läbi põhjalikke muutusi, kuna peale kasvab uus põlvkond tarbijaid, kes soovivad, et väärtuse loomine toimuks koostöös, ning ootavad jätkusuutlikku äritegevust, toodete ühenduvust ja seda, et toodete sooritusvõimet saaks reaalajas mõõta. Andmed muutuvad uueks konkurentsiteguriks. Suureneb nõudlus toorainete järele. Lisaks hakkab nappima loodusvarasid ja kliimamuutused annavad üha enam tunda, mistõttu kasvab hüppeliselt nõudlus säästvate toodete, ringtarbimise ja heiteta või vähese heitega toodete järele ning vaja on keskkonnahoidlikke uuendusi. Euroopa suurendab investeeringuid teadusuuringutesse, innovatsiooni ja vastupidavasse taristusse, muu hulgas ELi järgmise teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Euroopa horisont“ kaudu.

Vastavalt ülemaailmsele kestliku arengu eesmärkide indeksile ja 2018. aasta aruandele (Bertelsmann Stiftung ja Sustainable Development Solutions Network) on kümne ELi liikmesriigi skoor 9. kestliku arengu eesmärgi puhul suurem kui 73 (100 palli skaalal). Tulemus erineb liikmesriigiti märgatavalt. Kümme ELi liikmesriiki on maailma esikahekümnes.

·Investeeringud teadus- ja arendustegevusse. Euroopas tehakse 20 % üleilmsetest teadus- ja arendustegevuse investeeringutest ja koostatakse kolmandik kõigist kvaliteetsetest teadusväljaannetest ning Euroopa on maailmas juhtival positsioonil sellistes tööstussektorites nagu farmaatsiatooted, kemikaalid, masinaehitus ja moetööstus. Kaks suurimat teadus- ja arendustegevusele kulutajat on ettevõtlussektor (65 %) ja kõrgharidussektor (23 %). Valitsemissektori osakaal oli 2016. aastal 11 %.

Transpordi-, energia- ja digisektori suure jõudlusega taristu on väga oluline, et luua hästi ühendatud ja integreeritud EL, kus kodanikud ja ettevõtjad saavad täiel määral kasu nii vabast liikumisest ja ühtsest turust kui ka piisavast sotsiaalsest taristust. Seetõttu käsitletakse muu hulgas transpordi-, energia- ja digisektori üleeuroopalistes võrkudes integreeritud viisil vajadust vastupidava, jätkusuutliku, sujuva ja uuendusliku taristu järele. Strateegilise tähtsusega on ka investeeringud kosmosetaristusse. Euroopa tööstus on tugev ja on säilitanud maailmaturul paljudes sektorites juhtpositsiooni. EL hõlbustab üleminekut arukale, uuenduslikule ja jätkusuutlikule tööstusele, mis toob kasu kõigile kodanikele. Kuigi ELi SKP kasvab, vähenevad kasvuhoonegaaside heitkogused, mis viitab heitkoguste majanduskasvust lahutamisele. Euroopa poliitika on suunatud sellele, et tööstus saaks tegutseda vastutustundlikul ja jätkusuutlikul viisil, samuti töökohtade loomisele, Euroopa konkurentsivõime suurendamisele, investeeringute ja innovatsiooni soodustamisele puhta ja digitehnoloogia valdkonnas ning tööstuse muutustest kõige enam mõjutatud Euroopa piirkondade ja töötajate kaitsmisele. ELi rõhuasetus teadusuuringutesse ja innovatsiooni investeerimisele ning digitehnoloogiale üleminek aitab meil ülemaailmselt konkurentsis püsida ning rohkem töökohti ja ärivõimalusi luua. EL on maailma kõige avatum teadus- ja innovatsiooniala, kuid kasvu ja levikut on vaja parandada, sest uuendused ei too alati kaasa uusi turu- ja kasvuvõimalusi. Ettevõtlussektori investeeringud teadusuuringutesse ja innovatsiooni peavad hoogustuma, sest need moodustavad praegu ainult 1,3 % SKPst, millega EL jääb maha Hiinast (1,6 %), Ameerika Ühendriikidest (2 %) ja Jaapanist (2,6 %). Üleminek digitehnoloogiale on oluline tegur üleminekul vähese CO2-heitega ringmajandusele ja ühiskonnale. Rahvusvahelisel tasandil toetab Euroopa arengukonsensus kvaliteetse, vastupidava ja kliimasõbraliku taristu kavandamist, ehitamist ja kasutamist, et edendada võrdset ja taskukohast juurdepääsu kõigile, majanduskasvu, kaubandust ja investeeringuid. Siin on abiks ka ELi kaubandus-, laienemis- ja naabruspoliitika.

Kodanikuühiskonna tasand. 2014. aastal loodi Portugali riiklike kodanikuühiskonna katusorganisatsioonide koalitsioon, et valmistada ette ühine seisukoht ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 kohta. Koalitsioon korraldas riiklikke konsultatsioone, veebiküsitlusi ja kohalikke seminare, et arutada ÜRO kestliku arengu tegevuskavaga 2030 seotud ootusi, sealhulgas neid, mis on seotud kestliku arengu 8. eesmärgiga.

ELi tasand. Euroopa investeerimiskava ehk nn Junckeri kava on olnud investeerimiskliima parandamisel väga edukas. 2018. aasta juulis saavutas Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) esialgse eesmärgi investeerida 315 miljardit eurot ning 2018. aasta detsembriks on selle raames alates 2015. aastast kasutusele võetud 371 miljardi euro ulatuses täiendavaid investeeringuid kõikjal ELis. Toetatud on enam kui 750 000 töökoha loomist. See näitaja kasvab 2020. aastaks prognooside kohaselt 1,4 miljonini. Rohkem kui 850 000 väikest ja keskmise suurusega ettevõtjat (VKEd) saavad kasu paremast juurdepääsust rahastamisele. Taristu- ja innovatsioonikomponendi raames Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi poolt eraldatavate rahaliste vahenditega toetatakse vähemalt 40 % ulatuses projektikomponente, mis toetavad kliimameetmeid kooskõlas Pariisi kliimakokkuleppega.

EL peab tagama üldise tööhõive kõrge taseme, luues kvaliteetseid töökohti, mis tagavad ülemineku jätkusuutlikkusele, eriti naiste, noorte, eakate, puuetega inimeste, rändajate ja tõrjutud kogukondade jaoks. See aitaks tagada Euroopa sotsiaalse heaolu mudeli asjakohasuse ja jätkusuutlikkuse elanikkonna vananemise ja tootlikkuse aeglase kasvu tingimustes. Ehkki investeeringud Euroopa majandusse kasvavad jätkuvalt, vajavad need püsivat toetust, et pääseda kitsaskohtadest. ELi rahvastik ja majanduslik võim kahanevad ning see mõjutab tema positsiooni ülemaailmses majanduskorras. Digiteerimine ja demograafiline areng mõjutavad nii tulevast majanduskasvu kui ka tööturu arengut. Seepärast on vaja rohkem keskenduda ELi suhtelistele eelistele, mis on seotud kvaliteetse hariduse ja suuremate investeeringutega teadusuuringutesse ja innovatsiooni, mis peavad edendama sotsiaalset kaasatust ja keskkonnasäästlikkust. Jätkuvad üleminek ringmajandusele ning meetmed sunniviisilise töö ja inimkaubanduse kaotamiseks.

Vastavalt ülemaailmsele kestliku arengu eesmärkide indeksile ja 2018. aasta aruandele (Bertelsmann Stiftung ja Sustainable Development Solutions Network) on 17 ELi liikmesriigi skoor 8. kestliku arengu eesmärgi puhul suurem kui 80 (100 palli skaalal). Üheksa ELi liikmesriiki on maailma esikahekümnes.

·Seoses palgavaesusega oli 9,6 % tööga hõivatutest 2017. aastal allpool suhtelise vaesuse piiri. Viimase nelja aasta jooksul on olukord stabiliseerunud, kuid see näitaja on suurem kui 2008. aastal (8,5 %).

·Tööturul osalemise stabiilne kasv jätkub, nii et 2017. aastal jõudis see näitaja 73,4 %-ni. Kasvule on kaasa aidanud peamiselt vanemaealised töötajad ja naised. Töötajate koguarv on jõudnud rekordilise 239 miljoni töötajani. Täistööajaga töökohtade arv on suurenenud 2,3 miljoni võrra ning osalise tööajaga töötajate arv on püsinud stabiilsena. Ainuüksi ökotööstuse tööhõive kasvas 2015. aastaks 2000. aastaga võrreldes 47,3 %. Pikaajaline töötus väheneb jätkuvalt, kuid moodustab siiski veidi vähem kui poole kogu töötusest. Noorte töötus, mis jõudis haripunkti (23,8 %) 2013. aastal, vähenes 2017. aastal 16,8 %-ni. 2017. aastal töötas 7,7 % Euroopa töötajatest mittevabatahtlikult ajutiste lepingutega. See vastab 57,7 %-le kõikidest ajutistest töötajatest ja see osakaal on viimase kümne aasta jooksul veidi suurenenud. Peamiselt naisi puudutava mittevabatahtliku osalise tööajaga tööhõive osakaal ELis suurenes 2008. aasta 25,6 %-lt 2014. aastal 29,6 %-ni, kuid vähenes 2017. aastal 26,4 %-ni.

·Pärast järsku langust majandus- ja finantskriisi ajal oli investeeringute osa ELi SKPs 2017. aastal 20,8 %. Alates 2013. aastast on see kasvanud keskmiselt 1,0 % aastas. Eelduste kohaselt luuakse Euroopa investeerimiskavaga 2020. aastaks 1,4 miljonit töökohta ja suurendatakse ELi SKPd 1,3 %.

·Eurooplaste keskmine elatustase on kõrgem kui kaks aastakümmet tagasi. Aastatel 2002–2017 kasvas reaalne SKP elaniku kohta keskmiselt 1,1 % aastas. Viimasel ajal on ELi majandus kasvanud kõige kiiremas tempos alates 2008. aasta kriisi algusest ning SKP reaalkasv jõudis 2017. aastal 2,2 %ni.

Euroopa taastumine majanduskriisist aitas kaasa tööhõive pidevale kasvule. Investeeringud on jõudnud peaaegu kriisieelsele tasemele ja riikide rahanduse olukord paraneb, kuigi majanduse taastumine võib osutuda prognoositust aeglasemaks. Majanduskasv ei ole toonud kasu ühtmoodi kõigile kodanikele ja liikmesriikidele, eelkõige on mõnes riigis töötuse määr endiselt kõrge. Investeeringute ja tootlikkuse suundumused näitavad, et majanduse elavdamiseks ja üleminekuks jätkusuutlikumale majanduskasvule demograafiliste muutuste ja digiteerimise pikaajaliste ülemaailmsete väljakutsete raames on võimalik rohkem ära teha. Lisaks jõupingutustele, et saavutada pikas perspektiivis riikide jätkusuutlik rahandus, edendab EL jätkuvalt investeeringuid, eelkõige haridusse, oskustesse ning teadus- ja arendustegevusse, samuti struktuurireforme, et suurendada ettevõtluskeskkonna ning toote- ja tööturu tõhusust. Euroopa investeerimiskava on väga oluline vahend erainvesteeringute kaasamiseks Euroopa majanduse strateegilistesse sektoritesse. Tööturu ja sotsiaalpoliitika parandamiseks kavandatud struktuurireformid peaksid aitama töötajatel omandada keskkonnahoidlikule majandusele üleminekuks vajalikke oskusi ning edendama paremat juurdepääsu tööturule ja võrdseid võimalusi tööturul, õiglasi töötingimusi ning jätkusuutlikke ja piisavaid sotsiaalkaitsesüsteeme. Samuti peaksid need aitama suurendada tööviljakust ja seega palgakasvu. Sotsiaalpartnerite kaasamine reformide kavandamisse ja rakendamisse võib suurendada isevastutust, mõju ja tulemuste saavutamist. Rahvusvahelisel tasandil püüdleb EL kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu poole, aitab luua inimväärseid töökohti ning edendab tööõigust ja inimõigusi. Näited sellistest välismeetmetest on 2017. aasta Euroopa arengukonsensus, ELi välisinvesteeringute kava, ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava (2015–2019) ning ELi tegevus ELi naabrus- ja laienemispoliitika raames. ELi kaubanduspoliitikaga edendatakse peamiste rahvusvaheliste tööstandardite ja inimõiguste austamist. Rahvusvahelistel suunistel põhinevate vastutustundlike äritavade edendamine on seotud mitme ELi poliitikavaldkonnaga, sealhulgas kaubandusega.

Kodanikuühiskonna tasand. Taastuvenergiakogukonnad on üksused, mille kaudu kodanikud ja/või kohalikud omavalitsused osalevad (ka omanikena) taastuvenergia tootmises ja/või kasutamises. Enam kui 2500 algatusega kogu ELis on nad olnud kesksel kohal energiasüsteemi ümberkujundamise käivitamisel Euroopas. Selliste algatuste kohalik iseloom ja isevastutus suurendab taastuvenergia, eriti tuuleenergia projektide ühiskondlikku omaksvõttu. Samuti vähendavad need kulusid, tehes kättesaadavaks kõige sobivamad asukohad.

Piirkondlik ja kohalik tasand. Budapest on linnapeade pakti liige. See on ELi rahastatud algatus, mis ühendab piirkondi ja linnu, kes on pühendunud ELi kliima- ja energiaeesmärkide saavutamisele. Alates 2011. aastast on üks Budapesti kuulsamaid vesiravilaid – Szechenyi vesiravila –, selle lähedal asuv loomaaed ja kohalik kaugkütteettevõte partnerluses, mis vähendab süsinikuheidet ja energiaarveid. Szechenyi vee soojusenergia võetakse kasutusele Budapesti loomaaias, et anda sooja õhku umbes 350 loomaliigile ja ligi 500 taimele 26 hoones.

ELi tasand. Energialiidu loomine on komisjoni jaoks saanud põhiprioriteediks. Energialiidu saavutamiseks vajalikud algatused on vastu võetud. Eelkõige tagab 2016. aasta pakett „Puhas energia kõikidele eurooplastele“ konkurentsivõimelisema, ajakohasema ja puhtama energiasüsteemi, mis toetub kolmele põhieesmärgile: seada esikohale energiatõhusus, saavutada maailmas juhtpositsioon taastuvenergia alal ja pakkuda tarbijale teenuseid õiglase hinnaga.

EL rahvusvahelisel tasandil. 2017. aasta mais esitas EL strateegia „Energise Africa“, et anda Aafrika ja ELi partnerlusele uut hoogu. EL on võtnud kohustuse kannustada eelkõige välisinvesteeringute kava raames avaliku ja erasektori investeeringuid säästvasse energiasse Aafrikas ning süvendada strateegilisi liite ja koostööd.

EL jätkab liikumist taskukohase, usaldusväärse, säästva ja kaasaegse kõigile kättesaadava energia poole, lähtudes ELi tasandil kokku lepitud ambitsioonikast õigusraamistikust. Aastaks 2030 aitavad ELi põhieesmärgid vähendada vähemalt 40 % kasvuhoonegaaside heitkoguseid, saada vähemalt 32 % ELi energiast taastuvatest energiaallikatest ja suurendada energiatõhusust vähemalt 32,5 %. Need loovad vajaliku aluse põhjalikuks sotsiaalseks muutuseks, mis toob kaasa puhta ja säästva energiaga tuleviku. Energiataristu arendamist toetatakse ka edaspidi Euroopa ühendamise rahastu kaudu. Uue raamprogrammi „Euroopa horisont“ raames on tehtud ettepanek luua ulatuslik teadus- ja innovatsiooniprogramm, mille eelarve energia, liikuvuse ja kliima valdkonnas on 15 miljardit eurot. Kokkuvõttes tähendaks 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku puhul kavandatud kliimaküsimuste süvalaiendamise 25 % eesmärk, et iga neljas euro kulutatakse kliimaga seotud küsimustele, mis on oluline ka energiasektori jaoks. Energialiidu lõpuleviimise tagamiseks on vaja jätkuvat koostööd, sealhulgas aktiivset dialoogi kodanikuühiskonna ja sidusrühmadega, kuna nende panus ja pühendumus on energiasüsteemi ümberkujundamise edu võti.

Vastavalt ülemaailmsele kestliku arengu eesmärkide indeksile ja 2018. aasta aruandele (Bertelsmann Stiftung ja Sustainable Development Solutions Network) on 26 ELi liikmesriigi skoor 7. kestliku arengu eesmärgi puhul suurem kui 80 (100 palli skaalal). Seitse ELi liikmesriiki on maailma esikahekümnes.

·EL on teinud edusamme taskukohase energia kättesaadavuse parandamisel. Viimastel aastatel esineb vähem võimetust kodu piisavalt soojana hoida. 2017. aastal märkis 8,1 % ELi elanikkonnast, et neil puudub juurdepääs taskukohasele energiale – seda on 2,8 protsendipunkti vähem kui 2007. aastal.

·EL on saavutamas eesmärki tõsta 2020. aastaks taastuvenergia osakaal lõppenergia tarbimises 20 %-ni. Taastuvenergia kasutamine on ELis viimasel aastakümnel pidevalt kasvanud – aastatel 2005–2016 kasvas see 9,0 %-lt 17 %-ni summaarsest lõppenergia tarbimisest. Kasvu peamised põhjused on olnud prognoositav ELi õigusraamistik, tõhusamad tehnoloogiad, taastuvenergia tehnoloogia kulude vähenemine ja rohkem turule suunatud toetused.

ELi 2020. aasta energia- ja kliimaeesmärgid on juhtinud ELi õigele teele, et tagada kõigile eurooplastele turvaline, taskukohane ja puhas energia. Taastuvate energiaallikate suurema kasutamise ja suurema energiatõhususe valdkonnas on tehtud juba kindlaid edusamme ning EL on puhtale energiale üleminekul esirinnas. ELi üleminek fossiilkütustepõhiselt majanduselt digitaalse ja tarbijakeskse energiasüsteemiga vähese CO2-heitega majandusele on teoks saamas. Kasvuhoonegaaside heite SKPst lahutamine on jätkunud peamiselt innovatsiooni toel. Samuti on lahti seotud majanduskasv ja energiatarbimine. Energiatootmise ja -nõudluse üleilmne muutumine mõjutab märkimisväärselt geopoliitikat ja tööstuse konkurentsivõimet. See on Euroopa jaoks tõsine väljakutse, kuid loob ka ainulaadseid võimalusi. Seoses sellega tahab EL suurendada oma juhtrolli maailmas puhtale energiale üleminekul, tagades samal ajal kõigile oma elanikele energiajulgeoleku. Energialiidu abil püüab EL tagada oma kodanikele ja ettevõtjatele kindla, taskukohase, säästva ja puhta energia. Välistegevuses keskendub Euroopa arengukonsensus sellele, et suurendada juurdepääsu taskukohastele, tänapäevastele, usaldusväärsetele ja jätkusuutlikele energiateenustele, suurendada taastuvenergia ja energiatõhususe meetmete kasutamist ning aidata kaasa võitlusele kliimamuutuste vastu. EL stimuleerib erasektori investeeringuid säästva energia sektoris segarahastamise vahendite, ELi välisinvesteeringute kava ja elektrifitseerimise rahastamise algatusega. Selles valdkonnas on abiks ka naabrus- ja laienemispoliitika.

Ettevõtte tasand. Reoveepuhastid kogu Euroopas hakkavad kasutama energiat ja muid jäätmetes sisalduvaid ressursse, et vähendada energiatarbimist ja tegutseda isegi energiatootjana. Parim näide on Århusi veepuhastusjaam Marselisborgis Taanis, kus toodetakse üle 150 % käitluseks vajalikust energiast tänu investeeringutele tõhusamasse tehnoloogiasse.

Liikmesriigi tasand. Küprosel on ringlusse võetud veest saanud kasvav ja stabiilne ressurss, mida kasutatakse muu hulgas niisutamiseks ja kaitseks põua vastu. ELi vahendite abil on käima lükatud juba kaks projekti: Anthoupolise vee taaskasutamise kava ja Larnaca vee taaskasutamise kava.

ELi tasand. Euroopa veealaste teadusuuringute ja innovatsiooniga otsitakse veeprobleemidele lahendusi. Partnerlus Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA) (algatus, mille jaoks on eraldatud 494 miljonit eurot) on suunatud veenappusele, põllumajandusele ja toiduga kindlustatusele Vahemere piirkonnas.

EL eeldatavasti jätkab edusamme vee ja kanalisatsiooni säästva majandamise valdkonnas. Peaaegu kõigil kodanikel on hea juurdepääs veeteenustele, nagu joogivesi ja reoveepuhastus, ning kanalisatsioonile. Siiski on vaja täiendavalt pingutada, et tagada täielik juurdepääs kõigile ELi kodanikele ja reovee nõuetekohane töötlemine kogu territooriumil ning saavutada kõigi Euroopa veekogude hea seisund. Lähiaastatel tuleks erilist tähelepanu pöörata ka uutele murettekitavatele saasteainetele, nagu mikroplast ja ravimid. Jätkuvalt tuleb vähendada põllumajandusest lähtuvat hajureostust. Veelgi tuleb tõhustada veekasutust. Kliimamuutused ja nende võimendav mõju põudadele ja üleujutustele ELi piirkondades suurendavad vajadust muuta veemajandus säästvamaks. Kliimamuutused suurendavad veenappust, mida juba on tunda peamiselt Lõuna-Euroopa veekogudes, kuid järjest enam ka mujal Euroopas. Neid probleeme aitab lahendada kehtivate veealaste õigusaktide rakendamine ning selliste uute õigusaktide väljatöötamine nagu hiljutised ettepanekud joogivee ja vee taaskasutamise kohta. Suure osa ELi veealaste õigusaktide käimasolev hindamine ja toimivuskontroll aitab teha kindlaks, kas õigusraamistikku tuleb asjaomaste kestliku arengu eesmärkide täielikuks saavutamiseks kohandada.

Vastavalt ülemaailmsele kestliku arengu eesmärkide indeksile ja 2018. aasta aruandele (Bertelsmann Stiftung ja Sustainable Development Solutions Network) on 25 ELi liikmesriigi skoor 6. kestliku arengu eesmärgi puhul suurem kui 80 (100 palli skaalal). Kolm ELi liikmesriiki on maailma esikahekümnes.

·Veenappuse vähendamiseks peavad kõik asjaomased sektorid kasutama magevett tõhusalt. Veevõtmine on Euroopas viimase kümnendi jooksul vähenenud, veekasutuse tõhusus aga kasvanud. Joogivee keskmine tarbimine on viimase 20 aasta jooksul vähenenud umbes 200 liitrilt inimese kohta päevas ligikaudu 120 liitrini.

·Veenappus on enamikus ELi riikides väike, kuid mõnes, peamiselt Lõuna-Euroopa riigis suur ning see nähtus levib üha enam ka Lääne- ja Põhja-Euroopas.

·Vaatamata mitmes valdkonnas tehtud edusammudele oli 2015. aastal heas ökoloogilises seisundis vaid ligikaudu 40 % pinnaveest; põhjavee olukord on parem – heas keemilises seisundis on 74 % ja heas kvantitatiivses seisundis 89 %. Ehkki põllumajandusest lähtuvate nitraatide põhjustatud reostus on viimase kahekümne aasta jooksul vähenenud, on sellega jätkuvalt probleeme. Nitraadid on levinuimad saasteained, mis põhjustavad ELis põhjavee halba keemilist seisundit. See on eriti suur probleem, kuna põhjavesi on voolava pinnavee kõrval Euroopas tähtis joogiveeallikas.

·Nende inimeste osakaal, kelle kodumajapidamises ei ole korralikku kanalisatsiooni, on vähenenud – kui 2007. aastal oli see 3,2 %, siis 2017. aastal ainult 2,0 % Euroopa elanikkonnast. Nende inimeste hulk, kellel on juurdepääs reovee bioloogilisele puhastusele, on aastatel 2010–2015 kasvanud. Olukord on liikmesriigiti siiski erinev ja mõnes neist on ikka veel märkimisväärseid probleeme. Oluliseks on muutunud uut tüüpi reostus – nimelt tugevate vihmasadude korral linnade äravoolusüsteemidest või kombineeritud kanalisatsioonivõrkudest vallanduv reostus.

Juurdepääs veele on inimeste põhivajadus. Vesi on ka oluline majandusressurss ning sellel on tähtis roll bioloogilise mitmekesisuse, kliima ja ökosüsteemi reguleerimisel. Vee ökosüsteemide kaitsmine reostuse ja hüdromorfoloogiliste muutuste eest ning vee säästev majandamine on äärmiselt vajalik selleks, et rahuldada praeguste ja tulevaste põlvkondade vajadusi ning säilitada poliitiline stabiilsus riikide ja piirkondade tasandil. ELi tervikliku veepoliitika eesmärk on tagada piisavas koguses hea kvaliteediga vee olemasolu nii inimeste vajaduste kui ka keskkonna jaoks. Selleks reguleeritakse peamisi survetegureid (põllumajandus, tööstus, asulareovesi), veekasutust (suplusvesi, põhjavesi, joogivesi) ja integreeritud veemajandust. Enamikul Euroopa kodanikest on juurdepääs elementaarsele kanalisatsioonile ja vähemalt reovee bioloogilisele puhastusele. Lisaks on eurooplastele tagatud väga kvaliteetne joogivesi. Siiski mõjutavad vee kvaliteeti ja pikaajalist veega kindlustatust linnastumine, põllumajandusest lähtuv hajureostus, tööstus ja kliimamuutused. Rahvusvahelisel areenil edendab EL vee ja kanalisatsiooni kättesaadavust ja säästvat majandamist Euroopa arengukonsensuse ning ELi naabrus- ja laienemispoliitika abil.

Ettevõtte tasand. GründerRegio M e.V. sai Euroopa Sotsiaalfondist kaasrahastuse, et pakkuda koolitust, nõustamist ja võrgustikke naisettevõtjatele Münchenis. Sihtrühmaks on pärast perekonna eest hoolitsemist tööturule naasvad naised ja üle 50-aastased naised. Projekti „GUIDE“ raames on toetatud ligikaudu 5 000 naisettevõtjat, kellest 56 % asutas oma ettevõtte.

Piirkondlik ja kohalik tasand. Prantsusmaa kehtestas departemanguvalimistel kahe kandidaadi süsteemi, mille kohaselt läheb valijate hääl nais- ja meessoost kandidaadi paarile. Sellega tagatakse departemangu tasandil sooline tasakaal ja kehtestatakse territoriaalpoliitikas juhtivate ametikohtade jaotus, kus vastutus on jagatud ning poliitikutel on paremad võimalused töö- ja eraelu tasakaalu leidmiseks.

Liikmesriigi tasand. Taanis on soolise võrdõiguslikkuse näitajad üldiselt head. Naised töötavad seal enamasti väljaspool kodu ja teevad perekonna kõrvalt karjääri. Seda võimaldab riigi pakutav pikk vanemapuhkus ja maksudest rahastatav päevahoid. Soolisest võrdõiguslikkusest saavad kasu ka Taani mehed. Neil on perega koos olemiseks rohkem aega kui paljude teiste riikide meestel. Vanemad saavad vanemapuhkust pärast lapse sündi jagada ja tänu piiratud pikkusega tööpäevadele on sageli isa see, kes lapsed päevahoiust ära toob.

ELi tasand. 2015. aastal võttis komisjon vastu dokumendi „Strateegiline kohustus soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks aastatel 2016–2019“. Strateegiline kohustus on raamistik komisjoni jätkuvale tööle, et edendada soolist võrdõiguslikkust ja suurendada naiste mõjuvõimu, ning see keskendub järgmisele viiele prioriteetsele valdkonnale: 1) suurendada naiste osalust tööturul ja saavutada nende võrdne majanduslik sõltumatus; 2) vähendada soolist palga-, sissetuleku- ja pensionilõhet; 3) edendada naiste ja meeste võrdsust otsuste tegemisel; 4) võidelda soolise vägivalla vastu; 5) edendada soolist võrdõiguslikkust ja naiste õigusi kogu maailmas. Lisaks nähakse strateegilises kohustuses ette soolise võrdõiguslikkuse mõõtme integreerimine kõigisse ELi poliitikavaldkondadesse ja rahastamisprogrammidesse.

Selleks et saavutada soolise võrdõiguslikkuse ning naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamise valdkonnas jätkuvat edu, on vaja pühendumist, suuremat rahastust ja järjekindlaid jõupingutusi kõigi tasandite osalejate poolt alates igast leibkonnast kuni ELi institutsioonideni. Kuigi seadusandlikud stiimulid on nende edusammude kiirendamisel olulised, sõltub sooline võrdõiguslikkus suuresti kultuurilistest ning eetilistest väärtustest ja ühiskondlikest muutustest. Võib eeldada, et 2030. aastaks on EL teinud täiendavaid edusamme naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamisel, otsustusprotsesside soolises tasakaalus ning naiste ja tütarlaste vastase vägivalla vastu võitlemisel. Nende edusammude saavutamine ja ulatus sõltub kultuuri- ja poliitilise konteksti arengust ning edasistest reguleerivatest meetmetest.

Vastavalt ülemaailmsele kestliku arengu eesmärkide indeksile ja 2018. aasta aruandele (Bertelsmann Stiftung ja Sustainable Development Solutions Network) on 11 ELi liikmesriigi skoor 5. kestliku arengu eesmärgi puhul suurem kui 80 (100 palli skaalal). 11 ELi liikmesriiki on maailma esikahekümnes.

·See, kui palju aega naised ja mehed pühendavad hooldusele, majapidamistöödele ja ühiskondlikule tegevusele, on võrreldes 10 aasta taguse ajaga muutunud ELis ebavõrdsemaks. Ebavõrdsus on kasvanud 12 liikmesriigis, kaheksas liikmesriigis aga on olukord paranenud.

·Sooline palgalõhe on viimastel aastatel pisut kahanenud. 2016. aastal oli naiste brutotunnipalk keskmiselt 16,2 % väiksem kui meestel; see lõhe suureneb pärast pensionile jäämist hüppeliselt – sooline pensionilõhe on 36,6 %.

·Meeste ja naiste tööhõive erinevus ELi tasandil oli 2017. aastal alla 12 protsendipunkti, seega oluliselt väiksem kui 2008. aastal, mil see oli 15,1 protsendipunkti. Tulemuse selline paranemine oli suuresti tingitud naiste tööhõive määra kasvust. Ametlike hästi kättesaadavate ja kvaliteetsete hooldusteenuste, eriti lapsehoiuteenuste puudumine on üks peamistest teguritest, mis takistab naiste osalemist tööturul. 2016. aastal oli ELis 0–3-aastastest lastest ametlikus lastehoius ainult 32,9 %, seega rohkem kui 2008. aastal, mil see näitaja oli 28 %.

·Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi soolise võrdõiguslikkuse indeks (2017) näitab, et viimasel kümnendil on toimunud üldiselt positiivne, ehkki aeglane areng soolise võrdõiguslikkuse suunas. Kõige märkimisväärsem paranemine on toimunud võimu valdkonnas (nt otsuste tegemine era- ja avalikus sektoris); samas kasvas sooline ebavõrdsus ajakasutuse valdkonnas (nt majapidamistööd, vaba aeg, tasustamata hooldus). Liikmesriikide tulemustes esineb suuri erinevusi. Enamik liikmesriike on oma üldpunktisummat alates 2005. aastast parandanud. Mõne liikmesriigi üldpunktisumma on jäänud samaks või isegi pisut vähenenud.

EL on soolise võrdõiguslikkuse alal üks maailma arenenumaid piirkondi ja viimaste aastakümnete jooksul on tehtud edusamme. See tuleneb võrdse kohtlemise alastest õigusaktidest, soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisest ning erimeetmetest, millega edendatakse naiste õigusi ja soolist võrdõiguslikkust. Naiste arv ELi tööturul on kasvanud ning neil on parem haridus ja väljaõpe; samas on naised endiselt üleesindatud vähemtasustatavates sektorites ja alaesindatud otsustustasandi ametikohtadel. Soolised erinevused sissetulekus ja karjäärimustrites väljenduvad sageli naiste väiksemates pensioniõigustes. Olukorda on vaja jätkuvalt parandada. Eurobaromeetri 2017. aasta eriuuringust selgus, et ELi elanikud toetavad soolist võrdõiguslikkust laialdaselt: 84 % eurooplastest (sealhulgas 80 % meestest) peab soolist võrdõiguslikkust enda jaoks oluliseks. Rahvusvahelisel areenil lisab EL soolise perspektiivi oma välispoliitikasse, alates kaubandusmeetmetest kuni Euroopa arengukonsensuseni, ning ELi naabrus- ja laienemispoliitikasse.

Liikmesriigi tasand. Sloveenia käivitas 2016. aastal programmi, et parandada õpetamise kvaliteeti ja õppijate kogemusi, andes õpetajatele ja juhendajatele võimalusi suurendada oma teadmisi, oskusi ja pädevusi töökohtade rotatsiooni kaudu. Kuni 2022. aastani kestva programmi jaoks on eraldatud 1,65 miljonit eurot, millest 1,32 miljonit eurot tuli Euroopa Sotsiaalfondist.

ELi tasand. Komisjon koordineerib Euroopa sotsiaalõiguste samba esimest põhimõtet järgides Euroopa uut oskuste tegevuskava ja teeb liikmesriikidega koostööd, et jõuda 2025. aastaks Euroopa haridusruumini. Eesmärk on muuta haridus- ja koolitussüsteemid kaasavamaks, elukestva õppe põhisemaks ja innovatsioonist lähtuvamaks. 2018. aastal esitatud meetmed, mille abil soovitakse 2025. aastaks jõuda Euroopa haridusruumini, on suunatud järgmisele: diplomite ja välismaal läbitud õppeperioodide automaatne vastastikune tunnustamine, võtmepädevused, digioskused, ühised väärtused ja kaasav haridus, kvaliteetne alusharidus ja lapsehoid ning parem keeleõpe ja -õpetamine.

Noorte haridustase tõuseb eeldatavasti jätkuvalt ka tulevikus tulenevalt struktuursetest muutustest tööturul, demograafilistest muutustest ja poliitilistest reformidest. 2030. aastaks on Euroopa haridusruum kindlalt juurdunud ja võib loota, et õpiränne ja akadeemiline koostöö toimub piiride ja takistusteta. Kõik noored peaksid saama paremat haridust ja koolitust, sõltumata nende sotsiaal-majanduslikust taustast, ning tänu sellele on neil rohkem oskusi ja need on paremad. Kaasava hariduse ja elukestva õppe tulemusel on eeldatavasti veelgi vähem madala haridustasemega noori ja rohkem õppijaid kõikidel haridustasemetel. Muutused tööturul toovad oodatavasti kaasa ka täiskasvanute suurema osalemise hariduses ja koolituses. Valideeritakse inimeste oskusi, mida nad omandavad väljaspool formaalharidust ja -koolitust. Kogu haridus ja koolitus sisaldab tugevamat töölõppimise mõõdet ning tehakse koostööd ettevõtjate ja kodanikuühiskonnaga. Jätkuvalt on oluline suurendada jõupingutusi, et integreerida kestliku arengu alane haridus kõigi haridustasemete õppekavadesse.

Vastavalt ülemaailmsele kestliku arengu eesmärkide indeksile ja 2018. aasta aruandele (Bertelsmann Stiftung ja Sustainable Development Solutions Network) on 16 ELi liikmesriigi skoor 4. kestliku arengu eesmärgi puhul suurem kui 90 (100 palli skaalal). Seitse ELi liikmesriiki on maailma esikahekümnes. Kokkuvõttes on 3. kestliku arengu eesmärk üks kolmest eesmärgist, mille saavutamisel on ELi liikmesriikide tulemused kõige paremad.

·Nende noorte osakaal, kes ei tööta ega õpi, on jätkuvalt vähenenud – 2017. aastal oli see 10,9 %, seega väiksem kui 2012. aasta kõrgtase 13,2 %.

·Samuti on EL seadnud eesmärgi vähendada 2020. aastaks allapoole 15 % taset selliste 15-aastaste osakaal, kellel on kehvad oskused lugemises, matemaatikas ja loodusteadustes. Neis ainetes madala õppeedukusega õpilaste osakaal on ELi liikmesriikides väga erinev. EL tervikuna on kõigis kolmes valdkonnas teistest maha jäänud ja viimaste kättesaadavate, st 2015. aasta andmete kohaselt on võrreldes 2012. aasta tulemustega toimunud tagasiminek (loodusteadused: 20,6 %, +4,0 protsendipunkti; lugemine: 19,7 %, +1,9 protsendipunkti; matemaatika: 22,2 %, +0,1 protsendipunkti).

·Alushariduses ja lapsehoius osalemine on alates 2003. aastast pidevalt suurenenud. 2016. aastal saavutati ELi eesmärk, et 95 % 4-aastastest kuni kohustuslikku kooliikka jõudnud lastest osaleksid koolieelses hariduses, kuid riikide vahel esineb jätkuvalt erinevusi.

·Madala haridustasemega noorte osakaal on alates 2002. aastast pidevalt vähenenud. Osakaalu kahanemine 17 %-lt 2002. aastal 10,6 %-le 2017. aastal on selge edasiminek strateegia „Euroopa 2020“ peamise eesmärgi (10 %) saavutamise suunas.

Haridusel, kutseõppel ja elukestval õppel on kestliku, vastupidava, konkurentsivõimelise ja ühtse Euroopa tuleviku ülesehitamisel keskne roll, sest need võimaldavad inimestel oma võimeid maksimaalselt rakendada. Haridus ja koolitus on äärmiselt olulised inimarengu aspektid inimese kõigis eluetappides ning majanduskasvu, tööhõive ja sotsiaalse ühtekuuluvuse peamine edasiviiv jõud. Noorte haridustase on Euroopas pidevalt tõusnud. EL on saavutamas strateegia „Euroopa 2020“ eesmärke, mis on seotud madala haridustasemega noorte ja kolmanda taseme hariduse omandanute osakaaluga. Suurt kasvu on täheldatud alushariduses ja lapsehoius osalemise määras. Samas on jätkuvalt vaja parandada kehvi tulemusi matemaatikas, loodusteadustes, lugemises, digitaaloskustes ja täiskasvanuõppes osalemises. Oluliselt madalam on puuetega noorte ja rändajataustaga noorte haridustase. Madala haridustasemega ja vähese haridusega noortel on eriti suuri probleeme tööturul. Rahvusvahelisel areenil toetatakse paljusid ELi partnerriike kahepoolsete tugiprogrammide raames, mis aitavad tugevdada haridussüsteeme. Nende programmide keskmes on eelkõige tüdrukute ja tõrjutud rühmade parem juurdepääs kvaliteetsele põhiharidusele riikides, kus inimeste sissetulekud on väiksed, või ebakindlas olukorras ja konfliktidest mõjutatud riikides.

Piirkondlik ja kohalik tasand. Luksemburgis algatas omavalitsustevaheline looduskaitseühendus 2011. aastal projekti „Savour nature – eating regional, organic and fair food“. Projekti eesmärk on pakkuda ühenduse liikmeks oleva 33 omavalitsusüksuse koolide sööklates säästvalt toodetud toitu ja pakkuda majanduslikke võimalusi piirkonna põllumajandustootjatele, kes on eriliselt pühendunud keskkonnakaitsele. Projektiga liituda soovivad põllumajandustootjad peavad tagama üldise keskkonnakaitse ja loomade heaolu ning lisaks sellele kasutama 5 % oma põllumajandusmaast bioloogilise mitmekesisuse kaitseks. Koolisööklate töötajatele pakutakse spetsiaalseid koolitusi, kus nad kohtuvad tootjatega, samuti kursusi, kus tutvustatakse tervislikku toitu, hooajalisi menüüsid, toidutootmise mõju kliimale ja arenguriikidele.

Liikmesriigi tasand. Slovakkias on rahvatervise sektoris loodud üldise ja spetsiifilise suunitlusega tervisenõustamiskeskuste võrgustik. Keskused pakuvad peamiste isiklike riskitegurite (näiteks suitsetamine, toitumine, kehaline aktiivsus või stress) uurimisel põhinevat nõustamist. Samuti on keskuste eesmärk tõsta teadlikkust ning suurendada sõeluuringute ja ennetavate tervisekontrollide tegemist.

ELi tasand. Antimikroobikumiresistentsuse valdkonnas on EL võtnud vastu ulatusliku terviseühtsuse tegevuskava , et säilitada võimalus ravida tulemuslikult inimeste ja loomade nakkusi. Kavas antakse suuniseid antimikroobikumide mõistliku kasutamise kohta inimtervishoius, sellega toetatakse teadusuuringuid uute antimikroobikumide, vaktsiinide ja diagnostikameetodite valdkonnas, soodustatakse veelgi rohkem innovatsiooni, antakse panus teaduspõhisesse poliitikasse ja õiguslikesse meetmetesse ning täidetakse lünki teadmistes. Ennetamise valdkonnas rakendatakse kinnitatud parimaid tavasid laialdasemalt tihedas koostöös ELi liikmesriikidega.

Üldise tervisekindlustuse jätkuvaks tagamiseks ELis peavad tervishoiusüsteemid olema tulevikusuundumuste suhtes paindlikud ning kättesaadavad ja tõhusad. Tuleb minna üle personaalsemale mudelile, milles pannakse suuremat rõhku haiguste ennetamisele ja tervise edendamisele ning kasutatakse digitehnoloogiat. Samuti peab tugevdama esmatasandi tervishoiuteenuseid ja arendama patsiendikeskset integreeritud ravi. Ka on oluline vähendada ebaseaduslike ainete pakkumist ja nõudlust. EL pühendub jätkuvalt võitlusele nii mittenakkuslike haiguste ja nakkushaiguste kui ka antimikroobikumiresistentsuse vastu. Praegu tehakse suuri jõupingutusi, et soodustada kinnitatud parimate tavade ulatuslikumat rakendamist. EL püüab saavutada uusi vahe-eesmärke, milleks on vähendada aastatel 2020–2030 liiklussurmade arvu ning liiklusõnnetustes raskesti vigastada saanute arvu poole võrra.

Vastavalt ülemaailmsele kestliku arengu eesmärkide indeksile ja 2018. aasta aruandele (Bertelsmann Stiftung ja Sustainable Development Solutions Network) on 18 ELi liikmesriigi skoor 3. kestliku arengu eesmärgi puhul suurem kui 90 (100 palli skaalal). 11 ELi liikmesriiki on maailma esikahekümnes. Kokkuvõttes on 3. kestliku arengu eesmärk üks kolmest eesmärgist, mille saavutamisel on ELi liikmesriikide tulemused kõige paremad.

·Liiklusohutus on ELis viimastel aastakümnetel oluliselt paranenud. EList on saanud maailma ohutuim piirkond, kus on 49 liiklussurma miljoni elaniku kohta. Aastatel 2001–2010 vähenes liiklusõnnetustes hukkunute arv ELis 43 % ja aastatel 2010–2017 veel 20 %.

Tervis on inimese põhivajadus ning EL on teinud märkimisväärseid edusamme tervishoiualase ebavõrdsuse ning selle põhjuseks olevate keskkonna- ja sotsiaalsete tegurite vähendamiseks. Lisaks sellele, et hea tervis on väärtuslik iga inimese elukvaliteeti, heaolu ja sotsiaalset kaasatust oluliselt määrava tegurina, aitab see kaasa ka jätkusuutliku Euroopa majanduse kujundamisele. Üldine tervisekindlustus on üks Euroopa Liidu põhiõiguste harta eesmärke ja üks Euroopa sotsiaalõiguste sambaga tunnustatud õigustest. Seega on tegemist ELi ja selle liikmesriikide jaoks olulise poliitilise eesmärgiga. Tervishoiuteenuste kättesaadavus ja taskukohasus patsientidele ning nende tõhusus ja eelarve jätkusuutlikkus on ELi kontekstis arutatavate tervishoiusüsteemi reformide peamisi poliitikaeesmärke. Tervisele avaldavad jätkuvalt halba mõju tubakatarbimine ja alkoholi liigtarbimine, ülekaalulisus, vähene kehaline aktiivsus, vaimse tervise probleemid, nagu depressioon ja enesetapud, samuti nakkushaigused ning koos demograafiliste ja ühiskondlike muutustega tekitavad need ELi tervishoiusüsteemidele lisakoormust. EL toetab liikmesriike, näiteks võideldes mittenakkuslike haiguste riskiteguritega, vahetades parimaid tavasid, aidates tagada juurdepääsu kvaliteetsetele tervishoiuteenustele ning tugevdades suutlikkust ennetada ja hallata üleilmseid terviseohte (nt antimikroobikumiresistentsus), samuti investeerides teadusuuringutesse ja innovatsiooni. Rahvusvahelisel areenil edendatakse ELi arenguabiga kvaliteetsete tervishoiuteenuste üldist kättesaadavust. Kooskõlas Euroopa arengukonsensusega aitab EL tugevdada tervishoiusüsteemide kõiki valdkondi ja jõuda üldise tervisekindlustuseni.

Kodanikuühiskonna tasand. WWF Poland Foundation korraldab Brwinów põllumajanduse nõustamiskeskuse egiidi all seminaritsüklit „Baltic Friendly Agriculture“. See on võimaldanud põllumajandustootjatel saada teadmisi, kuidas vähendada veereostust põhjustavate lämmastiku- ja fosforiühendite eraldumist põllumajandusettevõtetest keskkonda.

Ettevõtte tasand. Grupo Cooperativo Cajamar Hispaanias on osa projektist „TomGEM“, mille raames töötatakse välja uusi strateegiad, et säilitada puu- ja köögivilja tootmises suur saagikus kõrge temperatuuri tingimustes. Projekti eesmärk on uurida mitmesuguste geneetiliste ressursside fenotüüpe, et teha kindlaks stabiilse saagikusega sordid/genotüübid ja avastada geenid, mis määravad õite indutseerimise, õietolmu viljakuse ja viljade tekkimise.

Liikmesriigi tasand. Rootsis on ellu kutsutud kultuurtaimede mitmekesisuse riiklik programm. See on kohandamisvahend, mille abil luuakse arukas ja säästev viis Rootsi rikkaliku taimestiku säilitamiseks ja kasutamiseks. Üle kogu Rootsi kogutakse seemneid ja vanemaid sorte, mida säilitatakse Põhjamaade geenivaramus. Programmi raames tuuakse taas turule vanad kultuurtaimesordid.

EL püüdleb eeldatavalt ka edaspidi nälja kaotamise poole ja edendab säästvaid tavasid. Tuginedes aruandele „EU Agricultural Outlook for 2030“, ei ole ELi toiduga kindlustatuses oodata suuri puudujääke, eeldusel et ei esine olulisi turuhäireid. Toiduohutusmeetmetega tagatakse ELis kõrgel tasemel toiduohutus ning looma- ja taimetervis ja samas siseturu tõhus toimimine. Ebakindlust esineb alati ja seetõttu jälgitakse kindlaid riske. Kestliku arengu eesmärkide saavutamine sõltub suurel määral sellest, et ettevõtjad, valitsusvälised organisatsioonid, ametiasutused ja kodanikud muutuvad üha teadlikumaks ebatervislikku toitumist põhjustavatest sotsiaalsetest, kaubanduslikest ja individuaalsetest teguritest ning sellise toitumise mõjust nii inimeste tervisele kui ka riigieelarvele. Sellega seoses võib olla oluline roll käimasolevatel jõupingutustel toidu koostise muutmiseks, et lahendada ülekaalulisuse ja rasvumise ning nende majandusliku mõjuga seotud probleeme. Samuti sõltub see inimeste harimisest uute tehnoloogiate kasutamise või uute väljakutsetega toimetuleku alal. Selleks et parandada toidusüsteemide mõju keskkonnale ja tervisele, teha kindlaks parimad tavad, majandada toiduressursse tõhusalt, vähendada toidu raiskamist jne, on väga oluline saavutada kõikidel tasanditel (ühendused, valitsused, erasektor, teadlased ja terviseeksperdid) tugev sotsiaalne kaasatus. Toiduga varustamise kindluse parandamisele avaldab positiivset mõju ka investeerimine säästvamasse põllumajandusse. See on vajalik näiteks maailma rahvastiku kasvu ja kliimamuutuste probleemidega toimetulekuks. Inimesed võivad saada kasu integreeritud taimekaitsest või optimaalse toiteväärtusega toidust, sest sellel on osa nende heaolu ja seega ka elukvaliteedi parandamisel.

Vastavalt ülemaailmsele kestliku arengu eesmärkide indeksile ja 2018. aasta aruandele (Bertelsmann Stiftung ja Sustainable Development Solutions Network) on 14 ELi liikmesriigi skoor 2. kestliku arengu eesmärgi puhul suurem kui 70 (100 palli skaalal). 13 ELi liikmesriiki on maailma esikahekümnes.

·ELis on kahanenud maa-alad, mida ohustab tugev mullaerosioon, osaliselt tänu kohustuslikele meetmetele, mis on ette nähtud ELi ühise põllumajanduspoliitika raames. Selliste looduslike maa-alade osakaal, mida loetakse vee põhjustatud tugeva mullaerosiooni ohus olevaks, vähenes 2000.–2012. aastal 6,0 %-lt 5,2 %-le.

·Alates 2010. aastast on põllumajandusest pärit kasvuhoonegaaside heide aeglaselt kasvanud, kuid jääb siiski tunduvalt allapoole 1990. aasta taset. See kasv võib olla tingitud tootlikkuse ja tootmise kasvust põllumajandussektoris.

·Mitmete näitajate puhul, millega mõõdetakse põllumajanduse kahjulikku mõju keskkonnale, on viimastel aastatel täheldatud mõningaid positiivseid, kuid ka mitmeid murettekitavaid suundumusi, sealhulgas pestitsiidide kasvav tarbimine Euroopa teatud osades ja antimikroobikumide tarbimise jätkuvalt kõrge tase (70 % ELis tarbitud antimikroobikumidest on seotud toiduloomadega). Samuti pole märkimisväärseid edusamme tehtud bioloogilise mitmekesisuse vähenemise vastu.

·Euroopa põllumajandussektoris tuleb pikaajalise elujõulisuse tagamiseks saavutada majanduslik jätkusuutlikkus. Põllumajanduse faktortulu aasta tööühiku kohta (tööjõu tootlikkuse näitaja) on ELis veidi kasvanud ja on praegu 21,6 % tasemel, mis on kõrgem kui 2010. aastal. Liikmesriigiti valitsevad siiski suured erinevused.

·Rasvumine on ELis oluline rahvatervise probleem – 2014. aastal oli rasvunud 15,9 % kogu täiskasvanud elanikkonnast. Rasvunute hulgas on Euroopas ebaproportsionaalselt palju madalama haridustasemega ja eakaid inimesi. Kui võtta arvesse ka rasvumiseelset seisundit, on probleem veel tõsisem, puudutades veidi rohkem kui 50 % kõigist ELi täiskasvanutest, ja edaspidi on oodata olukorra halvenemist.

ELis on esmatähtis jõuda ohutu ja tervisliku toitumiseni ning tagada tootlikud ja säästvad põllumajandussüsteemid, kalandus ja vesiviljelus. Oma poliitika kaudu aitab EL põllumajandustootjatel ja kaluritel rahuldada toidunõudlust ning pakkuda elanikele taskukohase hinnaga stabiilset, jätkusuutlikult toodetud, ohutut ja kvaliteetset toitu. Säästval ja toitumistundlikul põllumajandusel, kalandusel ja vesiviljelusel on keskne roll, et tagada ohutu ja tervisliku toidu järjepidev pakkumine tarbijale nii praegu kui ka tulevikus, eriti arvestades selliseid prob