2012. AASTA ÜLDEELARVE PROJEKTI KIRJALIK MUUTMISETTEPANEK nr 1

KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPA III jagu – Komisjon

Võttes arvesse:

- Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 314, koostoimes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eriti selle artikliga 106a,

- nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust,[1] eriti selle artiklit 37,

- komisjoni poolt 26. mail 2011 esitatud Euroopa Liidu 2012. aasta üldeelarve projekti[2],

- ühisteatist „Uus lähenemisviis muutuvale naabrusele”[3] ja selle finantsselgitust,

- ühisteatist partnerluse kohta demokraatia ja ühise heaolu nimel[4],

esitab Euroopa Komisjon seletuskirjas esitatud põhjustel eelarvepädevatele institutsioonidele 2012. aasta üldeelarve projekti kirjaliku muutmisettepaneku nr 1.

SISUKORD

1. SISSEJUHATUS 3

2. ENPI TUGEVDAMINE 3

2.1. TAUST JA ÜLEVAADE 3

2.2. TÄIENDAVATE VAHENDITE ADRESSAAT 5

2.3. ABISAAJAD 5

2.4. TÄIENDAVATE VAHENDITE ALLIKAD 6

2.4.1. 2011 Eelarve 6

2.4.2. 2012. aasta eelarveprojekt 6

2.4.3. 2013. aasta finantsplaneering 7

3. KOKKUVÕTE 8

4. KOONDTABEL FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE KAUPA 9

KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPA

Tulude ja kulude eelarvestuses eelarvejagude kaupa tehtavad muudatused on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil ( http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-et.htm ). Kõnealused muudatused on teavitamise eesmärgil esitatud eelarve lisana ingliskeelses versioonis.

SISSEJUHATUS

Käesolev 2012. aasta üldeelarve projekti (EP 2012) kirjalik muutmisettepanek nr 1 käsitleb järgmist:

- kulukohustuste assigneeringute suurendamine 400 miljoni euro võrra täiendavate meetmete toetamiseks ELi naabruspiirkonnas hiljuti vastuvõetud ühisteatise „Uus lähenemisviis muutuvale naabrusele”[5] jätkumeetmetena: 395,5 miljonit eurot Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendile (ENPI) ning 4,5 miljonit eurot demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendile (EIDHR);

- sellega seonduv ümberpaigutus 104,1 miljoni euro ulatuses maksete assigneeringutena teistest programmidest rubriigi 4 raames: 102,8 miljonit eurot ENPI-le ja 1,3 miljonit eurot EIDHRile. Maksete assigneeringute üldtase jääb samaks.

Kulukohustuste assigneeringute suurendamine 400 miljoni euro võrra kaetakse rubriigi 4 varust (246,7 miljonit eurot) ja paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise teel (153,3 miljonit eurot).

ENPI TUGEVDAMINE

Taust ja ülevaade

Eelmisel aastal algatatud Euroopa naabruspoliitika strateegilise läbivaatamise käigus tehti kindlaks valdkonnad, kus naabruspoliitikat saaks oluliselt tugevdada. Vahemere lõunapiirkonnas toimunud revolutsioonid ja murrangulised sündmused ning nende riikide kodanike selge tahe poliitiliste ja majanduslike muutuste elluviimiseks teevad ELi toetuse veelgi tähtsamaks kui enne ja osutavad valdkondadele, kus nii EL kui ka partnerriigid saavad ja peaksid end parandama. Samal ajal kohustub ELi jätkuvalt toetama püsivat demokratiseerimis- ja reformiprotsessi nii lõuna- kui ka idapoolsetes naaberriikides.

Ühisteatises „Uus lähenemisviis muutuvale naabrusele” esitatakse naabruspoliitika strateegilisest läbivaatamisest tulenevad ettepanekud ja antakse seoses sellega sisu lähenemisviisile, mida kasutatakse idapartnerluse jätkuva rakendamise kaudu Ida-Euroopa ja Lõuna-Kaukaasia naaberriikide suhtes, ja lähenemisviisile, mida kasutatakse demokraatia ja ühise heaolu nimel rakendatava uue partnerluse[6] kaudu Vahemere lõunapiirkonna naaberriikide suhtes. Kõnealuse partnerlusega demokraatia ja ühise heaolu nimel soovib EL toetada Egiptuses ja Tuneesias alanud demokraatlikke muutusi, mis võivad laieneda ka teistesse Vahemere lõunapiirkonna riikidesse.

Ühisteatises tehakse ettepanek naabruspoliitika uue lähenemisviisi rakendamiseks ja tuuakse välja piirkonna vajadus täiendavate vahendite järele kuni 1 242 miljoni euro ulatuses 2013 aastani, mis pärineb erinevatest allikatest).

Tehakse ettepanek suurendada ENPI 2011.–2013. aasta rahastamispaketti 751 miljoni euro ulatuses[7] ja EIDHRi 2012. aasta paketti 4,5 miljoni euro ulatuses . Ligikaudu 355,5 miljonit eurot paigutatakse ümber muudest instrumentidest, sealhulgas vastavatest haldustoetuskuludest.

Järgnevas tabelis on esitatud programmid, mille vahendeid suurendatakse, piirkonnale ette nähtud täiendavad vahendid ning rahastamisallikate jaotus ajavahemikul 2011–2013. Mõju eelarveridade kaupa on esitatud eelarve lisas.

(Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes)

Ülevaade: ENP läbivaatamise rahastamine ELi eelarvest - 2011-2013 |

2011 | 2012 | 2013 | Kokku |

1. Suurendamised, millest: | 85,460 | 400,000 | 270,000 | 755,460 |

ENPI | 85,460 | 395,500 | 270,000 | 750,960 |

EIDHR | 4,500 | 4,500 |

2. ENP piirkonnale suunatud muude välisabi- ja kriisisekkumisinstrumentide kasutamine, millest: | 22,700 | 60,000 | 160,000 | 247,200 |

EIDHR & arengukoostöö rahastamisvahend/valitsusvälised osalejad | 12,700 | 12,700 |

Makromajanduslik finantsabi | 50,000 | 50,000 | 100,000 |

Stabiliseerimisvahend | 10,000 | 10,000 | 20,000 | 40,000 |

EIP laenude tagatisfondi rahastamine | 90,000 | 90,000 |

KOKKU (1+ 2) | 108,160 | 460,000 | 430,000 | 998,160 |

3. EIP tagasimaksete uus kasutuselevõtt | 174,000 | 35,000 | 35,000 | 244,000 |

PIIRKONNA TÄIENDAVAD VAHENDID KOKKU (1 + 2 + 3) | 282,160 | 495,000 | 465,000 | 1 242,160 |

Suurendamise rahastamisallikad, millest: | 85,460 | 400,000 | 270,000 | 755,460 |

Rubriigi 4 varu | 246,656 | 246,656 |

Paindlikkusinstrument | 153,344 | 153,344 |

Ümberpaigutused, millest: | 85,460 | 270,000 | 355,460 |

Arengukoostöö rahastamisvahend | 51,000 | 100,000 | 151,000 |

Osalus Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangas | 34,460 | 34,460 |

Ühinemiseelse abi rahastamisvahend | 60,000 | 60,000 |

Stabiliseerimisvahend | 70,000 | 70,000 |

Muu, eelkõige ÜVJP | 40,000 | 40,000 |

Täiendavad vahendid hädaabireservist, millest: | 65,000 | 65,000 |

Humanitaarabi rahastamisvahend | 60,000 | 60,000 |

Kolmandate riikide kodanikukaitse rahastamisvahend | 5,000 | 5,000 |

KOGUSUMMA | 347,160 | 495,000 | 465,000 | 1 307,160 |

Käesolev muutmisettepanek seondub suurendamise 2012. aasta osaga, kusjuures sellega rakendatakse uut lähenemisviisi ENP-le ja muudetakse vastavalt 2012. aasta eelarveprojekti asjaomaseid eelarveridu, lisades ENPI-le ja EIDHRile mõeldud kulukohustuste assigneeringutena 400 miljonit eurot . Arvestades rakendamise tingimuste ajakava ja nendega seonduvat ebakindlust teeb komisjon ettepaneku paigutada ümber 120,1 miljonit eurot maksete assigneeringutest, mis juba sisalduvad 2012. aasta eelarveprojektis (vt eelarve lisa). Vajaduse korral ja sõltuvalt piirkonna abi vastuvõtmise suutlikkusest võib komisjon aasta jooksul taotleda täiendavaid maksete assigneeringuid ümberpaigutuste ja/või paranduseelarve teel.

Komisjon esitab eelarvepädevatele institutsioonidele eraldi ümberpaigutamise ettepanekud, et paigutada 2011. aasta eelarve assigneeringud ümber ENPIsse.

ENPI õigusraamistik sobib hästi suurema osa selliste uute koostöömeetmete võtmiseks, mis on läbivaatamise käigus välja valitud. Kavandatav vahendite suurendamine on kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe[8] punktiga 37, sest on ilmnenud „uued, objektiivsed ja pikaajalised asjaolud, mis on programmi rakendamise tulemusi silmas pidades selgesõnaliselt ja täpselt põhjendatud”.

Täiendavate vahendite adressaat

Rahalist toetust antakse selleks, et veelgi tugevdada partnerlust piirkonna inimestega, toetada jätkusuutlikku ja kaasavat kasvu, katta partnerriikide demokraatiale üleminekust tulenevaid täiendavaid vajadusi, edendada aastatuhande arengueesmärkide saavutamist ja rahastada käesolevast läbivaatamisest tulenevaid uusi algatusi eelkõige järgnevates valdkondades: partnerlus ühiskonnaga, maaelu ja regionaalareng.

Uued meetmed, millega need eesmärgid kujundatakse kohapealseteks konkreetseteks meetmeteks, on võimalik rühmitada kolmeks:

Komponent 1 — demokraatlikud muutused ja institutsioonide ülesehitamine

Demokraatlike muutuste ja institutsioonide ülesehitamise toetamine tervikliku demokraatlikeks muutusteks vajalike institutsioonide ülesehitamise programmi ja muude asjakohaste meetmete kaudu, pöörates tähelepanu demokraatliku ühiskonna jaoks keskse tähtsusega institutsioonidele ja aidates kaasa demokraatlikele reformidele julgeolekuvaldkonnas. Oodatavad tulemused hõlmavad inimõiguste ja põhivabaduste paremat austamist, demokraatliku valitsustava paremat rakendamist, kohtuasutuste sõltumatuse ja tõhususe suurendamist, korruptsioonitaseme vähenemist, suuremat demokraatlikku kontrolli julgeolekuvaldkonna üle, ulatuslikumat liikuvust parema piiri- ja rändehalduse kaudu ning ELi õigustikuga rohkem kooskõlas olevaid õigusakte;

Komponent 2 — tugevama inimestevahelise partnerluse loomine , laiendades üliõpilaste, teadlaste ja noorte vahelisi kontakte näiteks üliõpilaste ja akadeemilise personali ulatuslikuma liikuvuse kaudu ülikoolide partnerluse raames (Erasmus Mundus), struktureeritud koostöö kaudu ülikoolide ajakohastamisel (Tempus), koolide koostöö käivitumise kaudu avatud ELi e-sõpruskoolide programmi raames või noortevaheliste kontaktide tihenemise kaudu.

Komponent 3 — Jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv ja majandusareng

Jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu edendamine väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamise ning partnerriigis esineva majandusliku ja sotsiaalse ebavõrdsuse vähendamise kaudu, kasutades selleks ELi ühtekuuluvus- ja maaelu arendamise poliitika eeskujul toimivaid katseprojekte.

Lisaks ENPI-le suunatakse ELi poolt piirkonnale antavat eelarvetoetust ka EIDHRi kaudu, mis lubab anda rahalist otsetoetust näiteks sellistele kodanikuühiskonna osalistele nagu inimõiguste kaitsjad ja vabaühendused (VVOd). Tehakse ettepanek lisada EP 2012 peatükki 19 04 (EIDHR) täiendavad 4,5 miljonit eurot , et toetada demokraatiale ülemineku etapis olevat kodanikuühiskonda.

Abisaajad

EL soovib läbivaadatud ENP kaudu toetada üleminekut ulatuslikule demokraatiale, eelkõige Egiptuses ja Tuneesias algatatud üleminekut demokraatiale, mis võib laieneda teistesse riikidesse. Jätkusuutlikkuse huvides peab sellega kaasnema demokraatlike institutsioonide reform ja majanduskasv. Ühtlasi tuleb naaberriikide elanikkonnale näidata, et EL on valmis neid ihaldatud muutuste ajal abistama.

Kui „ühiskondliku partnerluse” (komponent 2) tugevdamise eesmärgil võetavad meetmed on suunatud kõikidele partnerriikidele, siis ülejäänud kahe komponendi raames eraldatakse neile vahendeid „vastastikuse vastutuse” põhimõtte alusel, mille kohaselt oleneb toetus tehtud edusammudest.

Suurema ELi abi saamiseks tuleb seega teha edusamme demokraatia ülesehitamisel ja tugevdamisel ning õigusriigi põhimõtte järgimisel. Mida ulatuslikumad ja kiiremad on partnerriigi sisereformid, seda rohkem EL teda toetab, sealhulgas ELi eelarvest. Selliste eeliste pakkumisel lähtutakse asjaomase riigi vajadustest ja piirkondlikust olukorrast. Eeliste pakkumise eesmärk on näidata, et tõelised reformid nõuavad alguses märkimisväärseid kulutusi. Nende partnerriikide puhul, kus reforme ei ole toimunud, vaatab EL rahastamise läbi või isegi vähendab seda.

Täiendavad assigneeringud on järgnevad:

- peatüki 19 08 eelarvepunktidesse, millest rahastatakse finantskoostööd ENP Vahemere piirkonna (308,75 miljonit eurot punkti 19 08 01 01) ja ENP idapiirkonnaga (75 miljonit eurot punkti 19 08 01 03), arvestades Vahemere lõunapiirkonna demokraatiale üleminekuga seonduvaid suuremaid vajadusi. Kui seda nõuavad aga hiljuti kehtestatud tingimuslikkuse põhimõtted (diferentseerimine ja vastastikune vastutus), on võimalik vahendite jaotust eelarve täitmise käigus ülekannete kaudu kohandada. ENPI suurendamine hõlmab ka halduskorralduskulusid (punkt 19 01 04 02) summas 11,75 miljonit eurot;

- eelarvepunktis EIDHR (punkt 19 04 01), et hõlmata konkreetseid algatusi, mis on mõeldud lõunanaabruses aset leidvate demokraatlike muutuste toetamiseks (4,5 miljonit eurot).

Täiendavate vahendite allikad

Piirkonnale mõeldud täiendavate vahendite allikaks on ümberpaigutused ja ümberplaneerimine olemasolevatest välissuhete instrumentidest ja nende siseselt, millega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 4 kulutuste ülemmäära mittesihtotstarbeliste varude kavandatav kasutamine ja paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtt 2012. aastal.

2011 Eelarve

2011. aastal tehakse kättesaadavaks täiendavad 85,5 miljonit eurot, paigutades ümber arengukoostöö rahastamisvahendi assigneeringud (51 miljonit eurot) ning vähendades ELi osalust Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangas (34,5 miljonit eurot).

2012. aasta eelarveprojekt

2012. aastal kaetakse käesoleva muutmisettepanekuga taotletavad täiendavad 400 miljonit eurot järgnevatest vahenditest:

- rubriigi 4 kulutuste ülemmäära mittesihtotstarbelised varud (246,7 miljonit eurot). Osa EP 2012 praegusest varust tekkis 2012. aastal algselt arengukoostöö rahastamisvahendile (89 miljonit eurot), ühinemiseelse abi rahastamisvahendile (60 miljonit eurot) ja stabiliseerimisvahendile (60 miljonit eurot) kavandatud summade vähendamisest. Vajalikud maksete assigneeringud paigutatakse ümber samuti neist programmidest.

- paindlikkusinstrument summas 153,3 miljonit eurot.

Nagu on selgitatud 2012. aasta kalkulatsiooni poliitilises ülevaates, suurendati teatavate meetmete (näiteks arengukoostöö rahastamisvahendi, ühinemiseelse abi rahastamisvahendi ja stabiliseerimisvahendi) jaoks ettenähtud vahendeid selliste tulemusnäitajate põhjal nagu täitmisega hilinemine, puudulik abi vastuvõtmise suutlikkus ja selgelt määratletud vajaduste puudumine esialgselt plaanitust väiksemas ulatuses.

Eelkõige riikide programmide läbivaatamise tulemusel arengukoostöö rahastamisvahendi raames võidakse vähendada mitmele mitmeaastasele riiklikule sihtprogrammile ettenähtud vahendeid eelkõige Ladina-Ameerika ja Aasia riikides.

Naabruses arenevate sündmuste kaalukus ning ELi vajadus ja huvi reageerida neile adekvaatselt õigustab täielikult kogu 246,7 miljoni euro suuruse varu sellel eesmärgil kasutamist. Allesjääv lünk vahendites kaetakse paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise teel.

2013. aasta finantsplaneering

2013. aastaks on täiendavad 270 miljonit eurot kavas saada ümberpaigutuste teel arengukoostöö rahastamisvahendist (100 miljonit eurot), ühinemiseelse abi rahastamisvahendist (60 miljonit eurot), stabiliseerimisvahendist (70 miljonit eurot) ja muudest rahastamisvahenditest pärit ümberpaigutustest, eelkõige ühisest välis- ja julgeolekupoliitikast (40 miljonit eurot)[9].

Kavandatavad ümberpaigutused ei tähenda ametliku arenguabi vähendamist. Tagatakse, et ümberpaigutatud vahendite puhul, ehkki need eraldatakse ja makstakse välja teisel õiguslikul alusel, keskendutakse endiselt tugevalt arengukoostöö rahastamisvahendi määruse 1905/2006 (artikli 2) esmatähtsatele ja põhilistele eesmärkidele, milleks on „kaotada säästvat arengut arvesse võttes vaesus partnerriikides ja -piirkondades, sealhulgas aastatuhande arengueesmärkide poole püüeldes, ning edendada demokraatiat, head valitsemistava ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete austamist. ”.

2.5 ENPI-le ja EIDHRile lisanduvad täiendavad vahendid

Nagu eespool mainitud, siis selleks, et rakendada naabruspoliitika uut lähenemisviisi, mis põhineb vastastikusel vastutusel ning ühisel pühendumusel inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi väärtustele, vajatakse 2013. aastani kuni 1 242 miljardi euro ulatuses lisavahendeid. Lisaks eespool kirjeldatud ENPI ja EIDHRi vahendite suurendamisele hõlmavad piirkonnale ettenähtud uued vahendid järgnevat:

- kasutusele võetakse vahendid temaatilistest rahastamisvahenditest (EIDHRile juba ettenähtud ja kavandatud summade raames (2011.–2012. aastaks on juba ette nähtud 8,9 miljonit eurot) ning teistest programmidest, näiteks arengukoostöö rahastamisvahendi valitsusväliste osalejate temaatilisest programmist (3,8 miljonit eurot);

- rakendatakse stabiliseerimisvahendit (40 miljonit eurot)[10];

- täiendatakse laenutagatisfondi vajaliku tagatisega (90 miljonit eurot), et Euroopa Investeerimispank saaks anda lõunanaabrusele veel miljardi euro ulatuses laenu[11];

- võetakse kasutusele makromajandusliku finantsabi instrument (100 miljonit eurot)[12],

- võimaldatakse Euroopa Investeerimispangal (EIP) VKEdesse kapitaliinvesteeringute tegemiseks võtta uuesti kasutusele varasemate tehingute tulemusena saadud tagasimaksed (244 miljonit eurot). Meetme kasutamiseks peab nõukogu võtma vastu ENPI määruse artikli 23 muutmise ettepaneku.

Samal ajal viiakse riiklikud sihtprogrammid kooskõlla uue partnerluse põhieesmärkidega ja paigutatakse ENPI vahendite raames ümber 150 miljonit eurot, et toetada Euroopa naabruspoliitika uut kodanikuühiskonna rahastamisvahendit ja muid meetmeid, millega edendatakse tugevamat ühiskondlikku partnerlust.

Kriisisekkumise valdkonnas on Liibüa põgenikekriisile reageerimiseks kasutusele võetud ka täiendavad ELi eelarvevahendid, mis ületavad kavandatud summasid.

2011. aasta alguses kasutati humanitaarabi eelarve sellel eesmärgil täiendamiseks hädaabireservi 30 miljoni euro ulatuses; tehakse ettepanek täiendava 30 miljoni euro kasutuselevõtuks, kandes selle üle reservist.

KOKKUVÕTE

2012. aasta üldeelarve projekti (EP 2012) kirjalik muutmisettepanek nr 1 käsitleb järgmist:

- kulukohustuste assigneeringute suurendamine 400 miljoni euro võrra täiendavate meetmete toetamiseks ELi naabruspiirkonnas hiljuti vastuvõetud ühisteatise „Uus lähenemisviis muutuvale naabrusele”[13] jätkumeetmetena: 395,5 miljonit eurot Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendile (ENPI) ning 4,5 miljonit eurot demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendile (EIDHR);

- sellega seonduv ümberpaigutus 104,1 miljoni euro ulatuses maksete assigneeringutena teistest programmidest rubriigi 4 raames: 102,8 miljonit eurot ENPI-le ja 1,3 miljonit eurot EIDHRile. EP 2012s taotletud maksete assigneeringute üldtase jääb samaks.

Komisjon teeb ettepaneku rahastada kulukohustuste assigneeringute suurendamist 400 miljoni euro ulatuses rubriigi 4 kulutuste ülemmäära mittesihtotstarbelistest varudest (246,7 miljonit eurot) ja paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise teel (153,3 miljonit eurot).

KOONDTABEL FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE KAUPA

Finantsraamistik Rubriik/alamrubriik | 2012. aasta finantsraamistik | 2012. aasta eelarveprojekt | Kirjalik muutmisettepanek nr 1/2012 | EP 2012 + ME 1/2012 |

| Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud | | 1. JÄTKUSUUTLIK KASV | | | | | | | | | | 1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks |14 853 000 000 | |15 223 600 752 |12 566 134 008 | | |15 223 600 752 |12 566 134 008 | |1b. Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks |52 761 000 000 | |52 738 876 141 |45 134 800 000 | | |52 738 876 141 |45 134 800 000 | | Kokku | 67 614 000 000 | | 67 962 476 893 |57 700 934 008 | | | 67 962 476 893 |57 700 934 008 | | Varu 1 | | | 151 523 107 | | | | 151 523 107 | | | 2. LOODUSVARADE KAITSE JA MAJANDAMINE | | | | | | | | | | millest: turuga seotud kulud ja otsesed maksed |48 093 000 000 | |44 179 737 305 |44 102 837 025 | | |44 179 737 305 |44 102 837 025 | | Kokku | 60 810 000 000 | | 60 158 443 305 |57 948 376 981 | | | 60 158 443 305 |57 948 376 981 | | Varu 2 | | | 651 556 695 | | | | 651 556 695 | | | 3. KODAKONDSUS, VABADUS, TURVALISUS JA ÕIGUS | | | | | | | | | | 3a. Vabadus, turvalisus ja õigus |1 406 000 000 | |1 340 381 000 |868 333 500 | | |1 340 381 000 |868 333 500 | |3b. Kodakondsus3 |699 000 000 | |683 471 000 |645 659 400 | | |683 471 000 |645 659 400 | | Kokku | 2 105 000 000 | | 2 023 852 000 |1 513 992 900 | | | 2 023 852 000 |1 513 992 900 | | Varu | | | 81 148 000 | | | | 81 148 000 | | | 4. ELi ÜLEMAAILMNE ROLL 4 | 8 997 000 000 | | 9 009 280 576 |7 293 724 333 |400 000 000 | |9 409 280 576 |7 293 724 333 | | Varu | | | 246 656 424 | | | | -153 343 576 | | | 5. HALDUS 5 | 8 670 000 000 | | 8 281 389 366 |8 281 684 366 | | | 8 281 389 366 |8 281 684 366 | | Varu | | | 472 610 634 | | | | 470 610 634 | | | KOKKU | 148 196 000 000 |141 360 000 000 |147 435 442 140 |132 738 712 588 |400 000 000 | |147 835 442 140 |132 738 712 588 | | Varu | | | 1 603 494 860 |8 815 287 412 | | | 1 201 494 860 |8 815 287 412 | | 1 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi ei ole arvestatud alamrubriigi 1a varu arvutamisel.

2 Pärast vahendite ümbersuunamist põllumajandustootmiselt maaelu arendamisele ning puuvilla- ja veinitootmiselt puuvilla- ja veinikasvatuspiirkondade ümberstruktureerimisele (3 150,4 miljonit eurot).

3 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi summa on kirjendatud eelarvesse suuremana, kui vastavate rubriikide puhul on ette nähtud, nagu on sätestatud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes (ELT C 139, 14.6.2006).

4 Rubriigi 4 2012. aasta varus ei ole arvestatud hädaabireserviga seotud assigneeringuid (258,9 miljonit eurot). Ettenähtud piirmäära ületavad 153,3 miljonit eurot saadakse paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise teel.

5 Rubriigis 5 ülemmäära alla jääva varu arvutamiseks on võetud arvesse aastate 2007–2013 finantsraamistiku joonealuses märkuses 1 nimetatud 84 miljonit eurot töötajate sissemakseid pensionikavasse.

[1] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[2] KOM(2011) 300.

[3] KOM(2011) 303.

[4] KOM(2011) 200.

[5] KOM(2011) 303.

[6] KOM(2011) 200.

[7] Need assigneeringud lisatakse ENPI praeguse rahastamiskava raames 2011.–2013. aastaks antud 5,7 miljardile eurole.

[8] 2006/C139/01.

[9] See toimub kõrge esindaja ettepaneku alusel ja vastavalt ühise välis- ja julgeolekupoliitika eelarve suhtes kohaldatavatele erieeskirjadele.

[10] Stabiliseerimisvahendi raames kasutusele võetava summa täpne suurus sõltub sobivate projektide mahust. Kui nimetatud projektide maht jääb alla 40 miljoni euro, paigutatakse saldo ümber Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumenti.

[11] Kui nõukogu ja parlament nõustuvad Euroopa Investeerimispanga välismandaadi vahekokkuvõtte kontekstis suurendama ka idanaabruse ülemmäära, eraldatakse vajalik summa tagatisfondi rahastamiseks. Tuleb märkida, et vastavalt tagatisfondi määrusele (nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 480/2009), tehakse vajalikud eraldised mitme aasta jooksul alates 2013. aastast.

[12] Instrumendi alusel kasutusele võetav täpne summa sõltub makromajandusliku finantsabi õigust omavate riikide vajadustest, mis on välja selgitatud Rahvusvahelise Valuutafondi toel rakendatud majanduse stabiliseerimise ja reformiprogrammide kontekstis. Kui piirkonnale suunatud makromajandusliku finantsabi programmide summa jääb alla 100 miljoni euro, võiks saldo ümber paigutada ENPIsse.

[13] KOM(2011) 303.