REGIOONIDE KOMITEE VALGE RAAMAT MITMETASANDILISE VALITSEMISE KOHTA

(2009/C 211/01)

Regioonide Komitee alustab üldist konsulteerimist ametiasutuste, assotsiatsioonide ja huvitatud osapoolte seisukohtade kogumiseks ning kutsub neid üles edastama komiteele tähelepanekuid selle kohta, kuidas Euroopas kõigi paremini rakendada mitmetasandilist valitsemist. Kommentaarid palutakse edastada 30. novembriks 2009 aadressil

või e-posti teel (governance@cor.europa.eu).

Regioonide Komitee omaalgatuslik arvamus

„Regioonide komitee valge raamat mitmetasandilise valitsemise kohta”

Valges raamatus kajastub tahe ehitada Euroopat ühiselt partneritena ning selles seatakse kaks tähtsat strateegilist eesmärki: toetada osalemist Euroopa protsessis ning tugevdada ühenduse tegevuse tõhusust. Asjaolu, et kodanike huvi Euroopa Parlamendi valimiste vastu väheneb, samal ajal kui kuulumist Euroopa Liitu tajutakse enamasti kui eelist globaliseerumise väljakutsete ees, ajendab kujundama poliitilise tegevuse ümber vastavalt mitmetasandilise valitsemise põhimõtetele ja mehhanismidele.

REGIOONIDE KOMITEE

— mõistab mitmetasandilise valitsemise all ühenduse, liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste koordineeritud tegevust, mis põhineb partnerlusel ning mille eesmärk on välja töötada ja ellu viia Euroopa Liidu poliitikat. See viib asjaomaste võimutasandite jagatud vastutuseni ning tugineb kõigile demokraatliku legitiimsuse allikatele ja eri sidusrühmade esindatusele;

— soovitab liita ühenduse kõik peamised strateegilised reformid Euroopa Komisjoni ja Regioonide Komitee ühiselt koostatud territoriaalse tegevuskavaga, mis sisaldab poliitilisi vahendeid rakendatava poliitika kohandamiseks, elluviimiseks ja hindamiseks ning millega kaasneks detsentraliseeritud teabevahetuskava;

— soovitab luua asjakohased vahendid osalusdemokraatia toetuseks, eelkõige Lissaboni strateegia, sotsiaalmeetmete kava ja Göteborgi strateegia raames, ning luua kohaliku agenda 21 tüüpi osalusel ja integreeritusel põhinevaid mehhanisme ja koostada pikaajalisi strateegilisi kavasid;

— soovitab tugevdada partnerluse tava nii vertikaalselt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning keskvalitsuste ja Euroopa Liidu vahel kui ka horisontaalselt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kodanikuühiskonna vahel eelkõige sotsiaaldialoogi raames;

— kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles uuendama avatud koordinatsiooni meetodit, et muuta see senisest kaasavamaks, arendades koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega välja juhtimises osalemise näitajaid ja piirkondlikke näitajaid;

— soovitab süstematiseerida territoriaalse mõju hindamist, kaasates eri asjaomased osalejad poliitiliste otsuste tegemisse juba varajases järgus, et saadaks aru ühenduse õigusaktide ja muude kui õigusaktide ettepanekute majanduslikust, sotsiaalsest ja keskkonnaalasest mõjust kohalikule ja piirkondlikule tasandile;

— võtab endale kohustuse esitada ettepanekuid, et toetada kohalikul ja piirkondlikul tasandil toimuvat katsetamist ELi teatavates tegutsemisvaldkondades nagu majanduskasvu ja tööhõive strateegia, sotsiaalmeetmete kava, integratsioonipoliitika, uuendustegevust soodustav poliitika, ühtekuuluvuspoliitika, säästev areng või kodanikukaitse;

— soovitab kehtestada Euroopa piirkondlikud paktid, mis suudavad vabatahtlikkuse alusel kaasata eri pädevad valitsustasandid, et kohandada ELi oluliste eesmärkide ja poliitiliste prioriteetide rakendamist partnerluses kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ning kutsub kõnealuses protsessis osalemisest huvitatud kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles teavitama komiteed nende huvist seoses valge raamatu rakendamise teemalise konsulteerimisega.

Raportöörid : Flaami parlamendi liige ja Regioonide Komitee president Luc Van den Brande (BE/EPP) Dunkerque'i linnapea ja Regioonide Komitee esimene asepresident Michel Delebarre (FR/PES)

SISUKORD

1. Sissejuhatus

2. Ehitagem Euroopat ühiselt partneritena!

3. Euroopa protsessi kaasatuse toetamine

4. ELi tegevuse tõhusamaks muutmine

5. Valge raamatu rakendamine ja selle arvessevõtmise jälgimine

„Mitmed eesmärgid, mis jääksid meile kättesaamatuks eraldi tegutsedes, on saavutatavad üheskoos. Euroopa Liit, selle liikmesriigid ning nende piirkonnad ja kohalikud omavalitsused jagavad omavahel ülesandeid” (1).

1. Sissejuhatus

Valitsemine on Euroopa integratsiooniprotsessi edu üks peamisi võtmeid. Euroopa on tugev, tema institutsioonid legitiimsed, poliitika tõhus, kodanikud kaasatud ja aktiivsed, kui Euroopa valitsemismudel tagab eri võimutasandite koostöö ELi tegevuskava elluviimisel ja ülemaailmsetele väljakutsetele vastamisel.

Seda tõdemust kinnitasid riigi- ja valitsusjuhid 25. märtsil 2007. aastal Berliini deklaratsioonis. Tunnustades mitmetasandilise valitsemise ulatust, kinnitasid nad Regioonide Komitee poolt mõned päevad varem Rooma deklaratsioonis (2) avaldatud nägemust ja kontseptsiooni Euroopast.

Praegu on Euroopa Liidu ligikaudu 95 000 kohalikul ja piirkondlikul omavalitsusel ulatuslik pädevus sellistes võtmeküsimustes nagu haridus, keskkond, majandusareng, ruumiline planeerimine, transport, avalikud teenused ja sotsiaalpoliitika ning nad aitavad kaasa demokraatia ja Euroopa kodakondsuse teostamisele (3).

Nii kodanikulähedus kui ka valitsemise mitmekesisus kohalikul ja piirkondlikul tasandil on ELi tegelik väärtus. Ent vaatamata viimaste aastate märkimisväärsetele edusammudele kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli tunnustamisel Euroopa protsessis on nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil veel piisavalt arenguruumi. Areng on järkjärguline, kuid praegu on vaja tõelisi jõupingutusi, et kaotada sellised halduskultuurid, mis takistavad käimasolevat detsentraliseerimisprotsessi.

Praegune ülemaailmne kriis rõhutab hea valitsemistava olulisust, seda eelkõige Euroopa tasandil ning koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, sest just nemad on vastutavad peaaegu 70 % ühenduse poliitika ja õigusaktide elluviimise eest ning seeläbi on neil tähtis roll Euroopa majanduse elavdamise kava elluviimisel. Lisaks võib olukorras, kus avaliku sektori vahenditest napib, ilmneda püüdeid ühispoliitika uuesti natsionaliseerimiseks ja vahendite tsentraliseerimiseks, ehkki just globaliseerumine suurendab mitmetasandilise valitsemise tähtsust.

Euroopa Liidu võime uue ülemaailmse olukorraga kohanemiseks sõltub olulisel määral just tema piirkondade võimest reageerida, tegutseda ja koostööd teha. Seega on esmatähtis luua Euroopa Liidule valitsemisviis, mis vastab ühtaegu järgmistele põhimõtetele:

— globaliseerumise ja multipolaarse maailma tekke tunnistamine on määravad väljakutsed, millele Euroopa Liit vastama peab;

— jätkuv Euroopa integratsiooniprotsess, mille eesmärk on piiride kaotamine, turgude ühendamine ja kodanike lähendamine, säilitades samas riikliku suveräänsuse ja rahvusliku identiteedi.

Euroopa mudeli tagamiseks ja arendamiseks on vältimatult vajalik kõrvaldada globaliseerumise kaks peamist ohtu:

— ühiskondade ühtlustumise oht: vaja on toetada mitmekesisust;

— ebavõrdsuse suurenemise oht liikmesriikides ja liikmesriikide vahel: solidaarsus on väärtus, mida tuleb kaitsta.

Regioonide Komitee poliitiline algatus langeb Euroopa integratsiooniprotsessi ülemineku- ja muutuseperioodile. Euroopa Parlamendi ja komisjoni koosseisu uuendamine, üleminek uuele institutsioonilisele raamistikule, ELi eelarve reform ning ülemaailmse kriisi otsesed ja kaudsed tagajärjed loovad ELi järgnevate aastate tegevusele konteksti.

Järgnevate kuude jooksul peab Euroopa Liit määratlema ja läbi vaatama ELi strateegiad, kohandama neid oluliste globaalsete väljakutsete kontekstis ja võtma tarvitusele uued instrumendid nende rakendamiseks. See järgnev tsükkel peab viima ELi valitsemise uue strateegiani, mis väljendub nii ettepanekute metoodikas ja sisus kui ka ELi sekkumise mõjus.

Mitmetasandiline valitsemine täidab nimelt Euroopa Liidu peamisi poliitilisi eesmärke: kodanike Euroopa, majanduskasv ja ühiskondlik edu, säästev areng ja Euroopa Liidu roll globaalse toimijana. Mitmetasandiline valitsemine tugevdab Euroopa Liidu demokraatlikku mõõdet ja suurendab ELi protsesside tõhusust. Sellegipoolest ei rakendata mitmetasandilist valitsemist kõigi ELi poliitikate puhul ning kui seda rakendatakse, siis harva sümmeetriliselt või ühtlaselt.

Regioonide Komitee tegevus ja esitatavad soovitused on kooskõlas asutamislepingutega, ent juhinduvad siiski Lissaboni lepingu jõustumisega seotud tulevikuväljavaadetest, mille alusel muudetakse piirkondlik mõõde ja eriti territoriaalne ühtekuuluvus Euroopa integratsiooniprotsessi osaks ja tugevdatakse mitmetasandilise valitsemise mehhanisme.

Tõelise mitmetasandilise valitsemise loomine Euroopas on alati olnud Regioonide Komitee strateegiline prioriteet. Sellest on praegu saanud Euroopa hea valitsemise tingimus (4). Valges raamatus väljendatakse nimetatud prioriteeti, pakutakse välja selgeid poliitilisi valikuid Euroopa valitsemistava parandamiseks ning soovitatakse konkreetseid mehhanisme ja vahendeid, mida tuleks kasutada Euroopa otsustusprotsessi kõigil tasanditel. Selles määratletakse tegevus- ja arutelusuunad, mis võiksid kaasa aidata ühenduse poliitika (5) koostamisele ja elluviimisele kodanike huvides, võetakse kohustus nende arendamiseks ja tuuakse näiteid jagatud valitsemisest. Lisaks on valge raamat Regioonide Komitee panus Euroopa Ülemkogu moodustatud nõuanderühma eesmärgiga aidata Euroopa Liidul ennetada ja tõhusamalt toime tulla pikema perspektiivi (st aastate 2020–2030) väljakutsetega, võttes lähtealuseks 25. märtsi 2007. aasta Berliini deklaratsiooni.

Valge raamat on osa proaktiivsest poliitilisest lähenemisviisist „Ehitagem Euroopat ühiselt partneritena!” ning selles seatakse kaks tähtsat strateegilist eesmärki: toetada osalemist Euroopa protsessis ning tugevdada ühenduse tegevuse tõhusust. Asjaolu, et kodanike huvi Euroopa Parlamendi valimiste vastu väheneb, samal ajal kui kuulumist Euroopa Liitu tajutakse enamasti kui eelist globaliseerumise väljakutsete ees, ajendab kujundama poliitilise tegevuse ümber vastavalt mitmetasandilise valitsemise põhimõtetele ja mehhanismidele.

2. Ehitagem Euroopat ühiselt partneritena!

ELi suutlikkus oma ülesandeid täita ja ühenduse eesmärke saavutada sõltub tema institutsioonilisest korraldusest, ent eelkõige tema valitsemisviisist. ELi toimimise legitiimsus, tõhusus ja nähtavus tagatakse kõigi sidusrühmade osalemise kaudu. Seda on võimalik tagada juhul, kui kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on tõelised partnerid ja mitte enam üksnes vahendajad. Partnerlus ulatub tegelikult kaugemale kui osalus ja nõustamine. See soodustab dünaamilisemat lähenemisviisi ja erinevatele osalejatele suurema vastutuse andmist. Mitmetasandilise valitsemise väljakutse seisneb seega institutsioonilise süsteemi ja partnerlussüsteemi täiendavusel ja kooskõlal (6). Sellest tulenevalt on vaja julgustada ja stimuleerida poliitilise ja halduskultuuri arengut Euroopa Liidus. Seda paistavad soovivat Euroopa kodanikud.

I. Kodanikud ja jagatud valitsemine: Eurobaromeetri tulemused (7)

— Eurobaromeetri eriaruanne nr 307 Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli ja mõju kohta avaldati 2009. aasta veebruaris ning sellest ilmneb tõsiasi, et jagatud valitsemine tundub eurooplastele loomulik. Küsitlus viidi läbi 27 liikmesriigi 27 000 kodaniku seas 2008. aasta sügisel ning selle tulemustest nähtub, et kodanikud peavad riikliku poliitika esindajaid, Euroopa parlamendi saadikuid ning kohaliku ja piirkondliku poliitika esindajaid võrdselt vastutavaks kodanike huvide kaitsmise eest Euroopa tasandil (29 % usaldab riikliku poliitika esindajaid, 26 % eurosaadikuid ja 21 % kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajaid).

— See kinnitab kodanike ootust, et Euroopa mõistaks senisest paremini nende igapäevaolusid ja toetuks nende valitud kohalike ja piirkondlike esindajate tegevusele. Nimelt 59 % kodanikest leiavad, et kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ei võeta Euroopa protsessis piisavalt arvesse.

— See näitab nende pühendumist kohalikule ja piirkondlikule demokraatiale, mida näitab ka kohalike ja piirkondlike valitud esindajate usalduse määr (50 %) võrreldes oma riigi valitsusega (34 %) ja Euroopa Liiduga (47 %).

— Eurobaromeeter ärgitab lõpuks looma detsentraliseeritud teabevahetuse strateegia: 26 % eurooplastest arvavad, et kohalikud ja piirkondlikud valitud esindajad on parimal positsioonil, et selgitada Euroopa poliitika mõju nende elule (28 % leidis, et selleks on riikliku poliitika esindajad ja 21 % arvas, et eurosaadikud).

Komitee mõistab mitmetasandilise valitsemise all ühenduse, liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste koordineeritud tegevust, mis põhineb partnerlusel ning mille eesmärk on välja töötada ja ellu viia Euroopa Liidu poliitikat. See viib asjaomaste võimutasandite jagatud vastutuseni ning tugineb kõigile demokraatliku legitiimsuse allikatele ja eri sidusrühmade esindatusele. See võimaldab integreeritud lähenemisviisi abil eri valitsustasandite osalemist ühenduse poliitika ja õigusaktide koostamisel eri mehhanismide vahendusel (konsultatsioon, territoriaalse mõju analüüsid jne).

Mitmetasandiline valitsemine on dünaamiline protsess, millel on horisontaalne ja vertikaalne mõõde, kuid mis ei välista poliitilist vastutust, vaid tõhustab pigem otsuste ühist rakendamist eeldusel, et mehhanismid ja vahendid on asjakohased ja korrektselt kohandatud. Seega pakub mitmetasandiline valitsemine pigem poliitilist tegevusraamistikku kui õiguslikku vahendit ning seda ei saa hinnata üksnes pädevuste jagunemise alusel.

2001. aastal määratles Euroopa Komisjon Euroopa avaliku halduse valges raamatus (8) viis heale valitsemistavale aluseks olevat põhimõtet: avatus, osalus, vastutus, tõhusus ja sidusus. Mitmetasandiline valitsemine tagab nende põhimõtete rakendamise neid jätkates ja täiendades.

Mitmetasandilise valitsemise elluviimine põhineb subsidiaarsuse põhimõtte järgimisel, millega hoitakse ära otsuste koondumine vaid ühele võimutasandile ja tagatakse poliitika koostamine ja elluviimine kõige sobivamal tasandil. Subsidiaarsuse põhimõtte järgimine ja mitmetasandiline valitsemine on lahutamatud: üks viitab eri võimutasandite pädevusele, teine asetab rõhu nende koostööle.

Euroopa Liidu tugisammas on ühiste väärtuste ja põhiõiguste kogum, mis on ühise poliitilise kultuuri tekke aluseks Euroopa Liidu tasandil. Subsidiaarsus, proportsionaalsus, lähedus, partnerlus, osalus, solidaarsus ja vastastikune austus on aluspõhimõtted, mis innustavad ja juhivad ELi tegevust. Need on eeldused Euroopa põhiõiguste kaitse mudelile; nende põhiõiguste hulka kuuluvad muu hulgas ka kohalik ja piirkondlik autonoomia ning mitmekesisuse austamine. Selle mudeli edendamine ja kaitse eeldab jagatud vastutust kõigi võimutasandite vahel.

Regioonide Komitee annab muu hulgas panuse Euroopa Liidu ja Euroopa Nõukogu vastastikuse mõistmise memorandumi elluviimisele, et luua demokraatlikel väärtustel ja põhimõtetel põhinev üleeuroopaline konsensus mitmetasandilise valitsemise kohta ning põhiõiguste põhiseaduslik kogum (9).

Mitmetasandiline valitsemine ei piirdu Euroopa või riiklike eesmärkide lisamisega kohaliku või piirkondliku tasandi tegevusse, vaid seda tuleb mõista kui protsessi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste eesmärkide integreerimiseks Euroopa Liidu strateegiatesse. Teisalt peaks mitmetasandiline valitsemine toetama ja kohandama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevust riiklikul tasandil ning toetama nende kaasatust Euroopa poliitika kooskõlastamisse, aidates sel viisil kaasa ühenduse poliitika koostamisele ja elluviimisele.

Hea mitmetasandilise valitsemise tingimused peituvad liikmesriikides endis. Ehkki Euroopas on käimas selge ja üldine, ehkki ebaühtlane liikumine detsentraliseerimisprotsessi suunas, ei ole jagatud valitsemise tingimusi siiski täielikult täidetud. Ühenduse tasandil toetatavaid konsultatsiooni, kooskõlastamise, koostöö ja hindamise põhimõtteid ja mehhanisme tuleb esmajärjekorras rakendada liikmesriikides.

Sujuv liikumine ressursipõhiselt Euroopa ühiskonnalt teadmistepõhisele ühiskonnale nõuab vastavat muutust valitsemisviisides, mis peaksid tulevikus keskenduma üldisemale ja kaasavamale lähenemisele, mis viiks eesmärgipärasemate ELi strateegiateni ning kooskõlastatud ja integreeritud ühenduse poliitika elluviimiseni. Euroopa Liidu eelarve peaks peegeldama arengut integratsiooni suunas, mis toetub ühiste poliitikate ning katselise iseloomuga ELi meetmete väljatöötamisele ja rahastamisele.

Ühenduse meetod peab jääma Euroopa valitsemistava nurgakiviks (10). Siiani on ühenduse meetod taganud Euroopa integratsiooniprotsessi õnnestumise, ent siiski tuleb seda kohandada selliselt, et see jääks poliitilise korralduse tõhusaks ja läbipaistvaks mudeliks.

Mitmetasandilise valitsemise elluviimiseks Regioonide Komitee

soovib võtta ülesandeks

— algatada kooskõlastamisprotsess eesmärgiga koostada Euroopa Liidu mitmetasandilise valitsemise harta, milles sätestatakse põhimõtted ja menetlused, mille eesmärk on Euroopa valitsemistava ühtne ja jagatud mõistmine, subsidiaarsuse põhimõtte järgimine ning toetuse pakkumine kohalikule ja piirkondlikule valitsemisele ning detsentraliseerimisprotsessile liikmesriikides, kandidaatriikides ja naaberriikides. See näitaks ka poliitilist tahet tunnustada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste autonoomiat ning nende kaasatust Euroopa otsustusprotsessi;

— edendada põhiõiguste kaitset mitmel tasandil ning teha sel eesmärgil koostööd Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametiga, et edendada ja levitada kohalikul ja piirkondlikul tasandil loodud häid tavasid (11);

— osaleda ühenduse arutelus ja tulevastes läbirääkimistes, et kaitsta ambitsioonikat ELi eelarvet, mis hõlmaks vajalikke vahendeid ülemaailmsete väljakutsete ennetamiseks ning integreeritud ja kooskõlastatud strateegiate elluviimiseks. Samuti peaks eelarve olema seoseks ja stiimuliks eri taseme lepingulistele partnerlustele;

soovitab

— liita ühenduse kõik peamised strateegilised reformid Euroopa Komisjoni ja Regioonide Komitee koostatud territoriaalse tegevuskavaga, mis sisaldab poliitilisi vahendeid rakendatava poliitika kohandamiseks, elluviimiseks ja hindamiseks ning millega kaasneks detsentraliseeritud teabevahetuskava. See võimaldaks muuta praegust protsessi, mis jätab kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused liiga tihti ühenduse tegevuse kavandamise faasist välja;

— arvestada liikmesriikide kasvu- ja stabiilsuspaktides ning Euroopa Komisjoni asjakohastes hinnangutes täiel määral kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rahalise mõju kvantitatiivset ja kvalitatiivset mõõdet ning lisaks kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused paremini avalike vahendite haldamisse.

3. Euroopa protsessi kaasatuse toetamine

Kodanike toetus Euroopa protsessile on väljakutse Euroopa demokraatia usaldusväärsusele. Euroopa kodakondsus on rajatud osalemisele ning sellele tugineb ka Euroopa valitsemine. Osalemisel on kaks mõõdet – esindusdemokraatia, mis on alus, ja osalusdemokraatia, mis seda täiendab. Euroopa hea valitsemistava eeldab nimelt valitud esindajate ja kodanikuühiskonna sidusrühmade koostööd ühise kasu nimel. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on vaieldamatu demokraatlikult legitiimne pädevus. Nad on otseselt vastutavad kodanike ees, nad esindavad suurt osa demokraatlikust legitiimsusest Euroopa Liidus ning nad täidavad olulist osa poliitilistest pädevustest. Mitmetasandiline valitsemine peab sel eesmärgil ühendama endas Euroopa eri võimutasandite institutsioonilist tunnustamist tänu asjaomastele mehhanismidele, poliitilise koostöö korraldamisele ja ELi avaliku sfääri innustamisele.

Institutsioonilise esindatuse tugevdamine

Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste institutsioonilist esindatust, mis tagati Maastrichti lepinguga, on institutsiooniliste reformide käigus pidevalt tugevdatud. Lissaboni lepingu jõustumine on oluline etapp mitmetasandilise valitsemise tunnustamiseks Euroopa Liidu tegevuses. Sellega seoses tuleb kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindatuse ja mõju tugevdamist ELi otsustusprotsessis soodustada nii Regioonide Komitee kui ka Euroopa Liidu Nõukogu tegevuse raames. Asutamislepingud on alates 1994. aastast pakkunud piirkondadele võimalust osaleda nõukogu tegevuses vastavate riiklike põhiseaduslike struktuuride alusel. Selline otsene osalus võimaldab asjaomaste piirkondade esindajatel osaleda liikmesriikide delegatsioonides, saada volitus riikliku delegatsiooni juhtimiseks või vajaduse korral täita eesistujariigi ülesandeid.

Mitmetasandilise valitsemise elluviimiseks Regioonide Komitee

soovib võtta ülesandeks

— tugevdada vastavalt oma ülesannete ja eesmärkide kirjeldusele komitee rolli poliitilise assambleena, kaasatust Euroopa strateegiate ja ELi õigusaktide koostamise otsustusprotsessi varajases faasis, subsidiaarsuse põhimõtte järelevalvesse Lissaboni lepingu vaimus ja alusel ning ühenduse poliitika piirkondliku mõju hindamisse, ja rõhutada oma rolli osalusdemokraatia edendajana Euroopas.

— arendada sel eesmärgil institutsioonidevahelisi suhteid Euroopa Komisjoniga koostöölepingu läbivaatamiseks, Euroopa Parlamendiga parlamendi uue koosseisu poliitilise programmi kontekstis ning Euroopa Liidu Nõukoguga, et kooskõlastada kohalike ja piirkondlike valitud esindajate poliitilise tegevuse valitsustevahelist dünaamikat Euroopa otsuste kujundamisel ja elluviimisel;

— jätkata oma tegevust lähenemiseks riiklikele parlamentaarsetele assambleedele ja kohalike seadusandlike assambleedele, eelkõige subsidiaarsuse järelevalveprotsessi raames.

palub liikmesriikidelt

— luba osaleda korrapäraselt ametlikel ja mitteametlikel nõukogu koosolekutel, kus käsitletakse ühenduse sellist poliitikat, mis kuulub kohustusliku konsulteerimise valdkonda või mis puudutab eriti kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevusvaldkondi;

— luba pääseda ligi nõukogu dokumentidele, nagu see on teistel Euroopa institutsioonidel, kes osalevad ühenduse õigusaktide väljatöötamises;

kutsub liikmesriike üles

— looma juhul, kui puudub võimalus ametlikuks esindatuseks nõukogus või selle ettevalmistavates komisjonides, sisesed konsultatsiooni- ja kooskõlastusprotsessid kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ning võimaldama neile elektrooniline juurdepääs liikmesriigi järelevalvesüsteemile, mis sisaldab ettevalmistamisel olevaid ELi õigusaktide eelnõusid, et võtta riikliku seisukoha ettevalmistamisel arvesse omavalitsuste pädevust ja anda neile võimalus osaleda subsidiaarsuse põhimõtte rakendamise järelevalves.

— tugevdada ja täiendada olemasolevaid riiklike seisukohtade kujundamise mehhanisme ning tagada seisukohtade ametlik esindatus nõukogus, et mehhanismid oleksid täiel määral kooskõlas asjaomases põhiseaduslikus korras sätestatud pädevuste jaotusega.

Poliitilise koostöö korraldamine

Mitmetasandiline valitsemine eeldab vastastikust lojaalsust kõigi võimutasandite ja institutsioonide vahel ühiste eesmärkide saavutamise nimel. Institutsiooniline raamistik on tähtis, ent sellest üksi hea valitsemise tagamiseks ei piisa. Seevastu hea koostöö poliitilise võimu eri tasandite ja institutsioonide vahel on hädavajalik; tegemist on koostööga, mis põhineb usaldusel, mitte eri legitiimsete poliitiliste ja demokraatlike rollide vastandamisel.

Euroopa demokraatiat toetaks kaasavam ja paindlikum institutsioonidevaheline koostöö ning poliitiline koostöö, mis toetub eri võimutasanditele. Euroopa poliitilised parteid on muu hulgas eriti olulised Euroopa poliitilise keskkonna tugevdamisel ning seega mitmetasandilise valitsemise poliitilise kultuuri arendamisel

Regioonide Komitee ja Euroopa Parlamendi poliitilisest olemusest lähtuvalt on loogiline, et nad teeksid tihedamat koostööd Euroopa integratsiooniprotsessi demokraatliku legitiimsuse suurendamiseks, ühtaegu nii Euroopa poliitilistes perekondades ja parteides kui ka nende eri nõuandeorganites (12).

Parlamentidevaheline koostöö muutub järk-järgult demokraatliku legitiimsuse ning Euroopa õigusaktide koostamisprotsessi oluliseks osaks. Mitmetasandiline valitsemine on menetlus, mille abil kaasata protsessi paremini ka kõik kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused. Eelkõige antakse piirkondlikele parlamentidele ja piirkondlikele seadusandlikele assambleedele Lissaboni lepingus kavandatud varajase hoiatamise süsteemi kaudu õigus osaleda vahetult subsidiaarsuse põhimõtte hindamises.

Lissaboni lepingu ettepanek on kohaldatav kõigile liikmesriikidele, kuid seda on siiski võimalik rakendada erinevalt. Seetõttu julgustab Regioonide Komitee neid liikmesriike, kus riigi parlamendil ei ole kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi esindavat koda, hoolitsema selle eest, et omavalitsustel oleks võimalus osaleda subsidiaarsuse põhimõtte järelevalve protsessis.

Mitmetasandilise valitsemise elluviimiseks Regioonide Komitee

soovib võtta ülesandeks

— tugevdada poliitilist ja institutsioonilist koostööd Euroopa Parlamendiga, et toetada kodanike murede arvessevõtmist ühenduse meetmete väljatöötamisel ja elluviimisel.

— toetada pilootprojekti „Kohalike ja piirkondlike valitud esindajate Erasmus” ning teha sel eesmärgil koostööd Euroopa Parlamendiga, nõukoguga ja Euroopa Komisjoniga algatuse ideeliseks ja teostuslikuks arendamiseks ning toetada koolituse, kogemuste ja heade tavade jagamise programmide loomist, mis on suunatud kohaliku ja piirkondliku tasandi valitud esindajatele;

kutsub üles

— piirkondlikke valitud esindajate nõukogusid pühendama Euroopa integratsioonile ja Euroopa poliitikale eraldi koosolekuid ning kaasama oma aruteludesse esindajaid Euroopa institutsioonidest, mis on kaasatud jagatud valitsemisse.

Linnapeade pakt on viitemudel, mis näitab linnade ja piirkondade aktiivset pühendumist Euroopa Liidu strateegiliste eesmärkide teostumisele ning väärib laiendamist teistesse valdkondadesse, nagu näiteks tööhõive, integratsioonipoliitika või sotsiaalne tõrjutus.

II. Linnapeade pakt: võtta vastutus ja teha koostööd võitluses kliimamuutuste vastu

— Linnapeade pakt on poliitiline algatus, mille eesmärk on tuua kokku Euroopa linnapead, kes töötaksid ühise eesmärgi nimel – CO2 heitkoguste vähendamine 2020. aastaks: kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine 20 % võrra, energiatõhususe suurendamine 20 % võrra ja taastuvenergia osakaalu suurendamine 20 %-ni kogu energiatarbimisest.

— Linnad ja piirkonnad vastutavad inimeste energiatarbimisest tekkinud kasvuhoonegaaside heitkogustest rohkem kui poole eest. Seega oli esmatähtis luua sobiv raamistik sellele, et linnad, piirkonnad ja liikmesriigid kannaksid vastutust võitluses kliimamuutuste vastu.

— Paktile alla kirjutades võtsid linnapead vabatahtlikult kohustuse viia oma kogukonnas ellu taastuvenergia tegevuskava. Pakt võimaldab jagada teednäitavaid kogemusi, lihtsustada heade tavade vahetamist ning tõsta kodanike ja kohalike sotsiaal-majanduslike sidusrühmade teadlikkust taastuvenergia kasutamisest.

— Regioonide Komitee tegutseb aktiivselt koos Euroopa Komisjoniga, et seda algatust arendada, ning teeb ettepaneku kaasata tegevusse kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused. Nimelt on vaja, et linnade tegevuskavad moodustaksid osa piirkondlikest ja riiklikest tegevuskavadest.

— Linnapeade pakti tugevdamiseks on samuti oluline, et kohapealsele poliitilisele tegevusele järgneksid konkreetsed vastused Euroopa poliitika ja rahastamise näol: Euroopa Investeerimispanga laenud peaksid olema kergesti kättesaadavad neile kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, kes soovivad investeerida energiatõhususe ja taastuvenergia kasutamise edendamise programmidesse.

Märkus: 2009. aasta märtsis allkirjastasid pakti ligikaudu 470 Euroopa linna ja paljud teised on väljendanud soovi seda teha.

Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on järk-järgult muutunud Euroopa välispoliitika ja laienemisstrateegia vältimatult vajalikuks sidusrühmaks. Praktiline kogemus, mis on viinud kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rahvusvaheliste suhete arenemiseni, on teinud neist globaliseerumise sidusrühmad ilma asjakohaste ühenduse mehhanismide dubleerimiseta.

Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste laienemisprotsessis osalemise lisaväärtus on tulnud ilmsiks eelnevate laienemiste käigus ning seda tuleb arvesse võtta praeguse strateegia elluviimisel eesmärgiga luua kohaliku ja piirkondliku tasandi jätkusuutliku demokraatia dünaamika (13) (14).

Veenvaid näiteid mitmetasandilise valitsemise olulisuse kohta leiab ka Euroopa naabruspoliitika piirkondlikust lähenemisviisist (Vahemere-mõõde, idapartnerlus, Musta mere sünergia, põhjamõõde) ja laiemast naabruspoliitikast (äärepoolseimate piirkondade mõõde), mida tuleb toetada tõhusa koostööga kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Nii võivad Vahemere Liidu valitsemisse kaasatud Euroopa ja Vahemere piirkonna kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee (ARLEM), Euroopa Komisjoni kavandatud idapartnerluses osalev Ida-Euroopa ja Lõuna-Kaukaasia kohalik ja piirkondlik assamblee ning Regioonide Komitee esiletoodud põhjamõõtme alaline piirkondlik foorum lisada naabruspoliitikale integreeritud ja tegevuslikku dünaamikat.

III. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused Vahemere Liidu partneritena

— Selleks, et anda Euroopa ja Vahemere piirkonna partnerlusele piirkondlik mõõde ning tagada partnerluses kohaliku ja piirkondliku tasandi esindatus, otsustas Regioonide Komitee luua Euroopa ja Vahemere piirkonna kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee (ARLEM).

— 13. juulil 2008. aastal Pariisis kohtunud Euroopa ja Vahemere piirkonna riigi- ja valitsusjuhid toetasid Regioonide Komitee poliitilist algatust. ARLEM peaks nimetatud partnerlust täiendama kohaliku ja piirkondliku mõõtmega ning tagama seega kohalike ja piirkondlike omavalitsuste asjakohase esindatuse ning nende aktiivse osalemise partnerluse juhtimises. See võimaldab kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel saavutada konkreetseid tulemusi ja muuta partnerlus kodanike jaoks tajutavaks reaalsuseks.

— ARLEM koosneb võrdsest arvust Euroopa Liidu ja Vahemere piirkonna partnerriikide kohalikest ja piirkondlikest esindajatest ning soovib olla tunnustatud Vahemere Liidu uue valitsemise nõuandva organina. ARLEM keskendub ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalemisele konkreetsetes projektides väga mitmetes valdkondades, nagu näiteks ettevõtete arendamine, keskkond, energia, transport, haridus, kultuur, ränne, tervis ja detsentraliseeritud koostöö. Toetades heade tavade jagamist, innustab ARLEM piirkondlikku koostööd ja pakub uusi dialoogivõimalusi.

Traditsiooniline mitmepoolsus, mida iseloomustab koostöö riiklike valitsuste ja ÜRO vahel, areneb ja rikastub tänu korrapärasele koostööle kohalike ja piirkondlike omavalitsustega. Sellest lähtuvalt on ÜRO Arenguprogramm (UNDP) loonud „innovaatiliste partnerluste foorumi” (15).

Mitmetasandiline valitsemine ei rakenda arengustrateegiate puhul enam sektoripõhist, vaid piirkondlikku lähenemisviisi aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks, võttes arvesse arenguabis liiga kaua valitsenud liialt tsentraliseeritud, sektoripõhiste ja vertikaalsete lähenemisviiside piiratust (16). Linnade diplomaatia on samas poliitilise koostöö katalüsaatoriks Euroopa Liidu välistegevuse raames. Seda ei tasuks alahinnata, kuna see võimaldab ületada peamisi diplomaatilisi ja poliitilisi tõkkeid.

Sõpruslinnadest ja piirialade koostööprogrammidest on saanud ühinemisprotsessi, ühinemisele eelneva menetluse ja naabruspoliitika peamine vahend. Globaliseerumise kontekstis aitavad sõpruslinnad säilitada Euroopa integratsiooni väärtusi, luues uusi solidaarsuse vorme (17).

Tunnustades piirkondliku valitsemise ja detsentraliseeritud koostöö olulisust, on rahvusvahelised ja Euroopa institutsioonid viimastel aastatel tugevdanud kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli ülemaailmses valitsemises (18).

Mitmetasandilise valitsemise elluviimiseks Regioonide Komitee

soovib võtta ülesandeks

— hinnata kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kogemusi varasematest laienemistest, toetudes Lääne-Balkani, Türgi ja Horvaatia töörühmade ning endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühise nõuandekomitee tegevusele;

— arendada kohalike ja piirkondlike assambleede poliitilist ja tegevuspotentsiaali Euroopa naabruspoliitika toetamisel. Sellega seoses rõhutab komitee institutsioonidevahelise koostöö ning olemasolevate mehhanismide kooskõlastamise olulisust;

— juhtida koos Euroopa Komisjoniga nn detsentraliseeritud koostöö börsi, mis tegutseks internetiportaali kujul. Eesmärk on korraldada virtuaalne teabevahetus aktiivsete Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel arengukoostöö valdkonnas, toetades Euroopa ning arenguriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste projektide vastavust (19);

— tugevdada oma positsiooni Euroopa Liidu institutsioonilise organina, kellel on pädevus arendada kohalikku ja piirkondlikku demokraatiat Euroopa Liidu välispoliitika raames, kasutades selleks valimisvaatlusmissioone Euroopas ja kolmandates riikides ning tugevdades sel eesmärgil koostööd Euroopa Komisjoni ja Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongressiga.

palub Euroopa Komisjonil

— kavandada vastu võtta vabatahtlik poliitiline harta kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamiseks laienemisprotsessi. See toimiks ühise viitedokumendina ühinemiseelse abi rahastamisvahendi edasiarendamisel vastavalt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vajadustele ning tugevdaks praeguste ja tulevaste kandidaatriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste piiriülest koostööd ning institutsioonilist ja haldussuutlikkust (20).

Osalusdemokraatia edendamine

Valitsemine toimub üha enam võrgustiku vormis ja eelistatud on horisontaalne koostöö. Selline areng sobib väga hästi paljude kohaliku ja piirkondliku tasandi võrgustikega arvestamiseks Euroopas ja kogu maailmas. Nende sidumine Euroopa protsessiga ühiste poliitiliste eesmärkide saavutamiseks ja kodanike heakskiidu pälvimiseks on nimetatud arvamuse kujundajate hinnangul Regioonide Komitee ülesanne.

IV. Open Days: Euroopa piirkondade ja linnade nädal

— Igal aastal korraldavad Regioonide Komitee ja Euroopa Komisjoni regionaalpoliitika peadirektoraat Brüsselis Euroopa piirkondade ja linnade nädala. Institutsioonidevahelise partnerluse raames, mis laieneb ELi eesistujariigile ning Euroopa Parlamendile, toob see üritus kokku üle 7 000 osaleja ja ligikaudu 250 partnerit. Open Days ürituse ametlikud partnerid on ühelt poolt piirkonnad ja nende Brüsselis asuvad esindused ning teiselt poolt arvukad partnerid kohalikul tasandil, nagu näiteks kohapealsed liidud ja uurimisasutused. Need partnerid korraldavad arvukaid seminare, töötubasid ja märkimisväärse osa ürituse Open Days raamprogrammist.

— Nädala teema seostub ühenduse tegevuskava ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste Euroopa prioriteetidega ning seda käsitletakse eri üritustel, seminarides, töötubades, meediale suunatud tegevustes ja näitustel. Üritusel osalevad Euroopa riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi poliitikud, eksperdid ja sotsiaal-majanduse valdkonna, ametiühingute, finantsasutuste ja kodanikuühiskonna esindajad.

— Brüsselis toimuvale nädalale lisanduvad üritused partnerlinnades ja -piirkondades, mis toetavad kogemustevahetust, võrgustike tegevust ning mõtete ja ekspertteadmiste võrdlust (21).

Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võrgustikud, organisatsioonid ja ühendused aitavad kaasa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste aktiivsele tegevusele Euroopa protsessis ja nende kaasatusele territoriaalse koostöö tegevusmehhanismides (22). Alates Regioonide Komitee loomisest on koostöö peamiste Euroopa ja riikliku tasandi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ühendustega, nagu ka mõned valdkondlikud võrgustikud võimaldanud luua aluse komitee ja nimetatud organisatsioonide institutsioonilise rolli täiendavusele. Oma töö jätkamiseks ning valges raamatus esitatud eesmärkide ja meetmete edendamiseks teeb Regioonide Komitee jõupingutusi koostöös Euroopa piirkondlike ja kohalike omavalitsuste liitudega.

Lisaks on mitmetasandiline valitsemine väga oluline kodanikuaktiivsuse edendamiseks ning sellega tagatakse detsentraliseeritud teabevahetuspoliitika, mis vastab paremini kodanike konkreetsetele ja vahetutele ootustele ning aitab järk-järgult ületada lõhet kodanike, ELi institutsioonide ja poliitiliste otsustajate vahel.

Detsentraliseeritud teavitamine Euroopa asjadest peaks tõhustama Euroopa mõõtme kaasamist poliitilisse juhtimisse kohalikul ja piirkondlikul tasandil, lihtsustama koostööd kohaliku ja piirkondliku meediaga ning uuenduslike teabevahetustehnoloogiate, eelkõige web 2.0 tehnoloogia võimaluste kasutamist kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Lisaks aitab see tõhustada Euroopa-teemaliste poliitiliste arutelude ja avalike koosolekute korraldamist kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning edendab seega kodanikuaktiivsust, julgustades kodanikke Euroopa asjades osalema.

Mitmetasandilise valitsemise elluviimiseks Regioonide Komitee

soovib võtta ülesandeks

— töötada välja lähenemisviis, mis toetub koostööle asjaomaste kohalike ja piirkondlike võrgustikega, kes edendavad Euroopa ühiskonnas poliitiliste, majanduslike, ühiskondlike ja kultuuriliste valdkondade omavahelist seotust ja koostööd ning võtavad arvesse osalemise häid tavasid kohalikul ja piirkondlikul tasandil;

— aidata kaasa tõelise detsentraliseeritud teabevahetuspoliitika väljatöötamisele. Selle tähtsust tunnustati Euroopa Parlamendi, Euroopa Komisjoni ja nõukogu ühisdeklaratsioonis „Partnerlus Euroopa asjadest teavitamisel” (23), mis põhineb institutsiooniliste sidusrühmade poliitilisel pühendumisel, et juhtida kestvat Euroopa-teemalist arutelu Euroopa linnades ja piirkondades ning võtta arvesse ühenduse tasandil tehtud otsuseid;

— luua tegevuskava, milles jaotatakse teavitusvahendid vastavalt seatud eesmärkidele ja asjakohastele poliitikavaldkondadele, nii et teavitamine ühispoliitikast ja strateegiatest oleks kooskõlas nende tulemustega kodanike jaoks kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Samuti soovib komitee esitada asjakohased soovitused institutsioonidevahelisele teaberühmale (IGI) (24);

— pakkuda välja meetodeid ja vahendeid kohaliku ja piirkondliku tasandi jaoks, et ületada kommunikatsioonilõhe ning julgustada kohalikku ja piirkondlikku meediat käsitlema senisest enam Euroopa Liidu poliitika mõju kodanike igapäevaelule ja tugevdama oma teabevahetus-, teabe- ja meediakajastuse potentsiaali Euroopa asjadest teavitamisel uute teabevahetusvahendite, eelkõige web 2.0 tehnoloogia abil;

soovitab

— luua asjakohased vahendid osalusdemokraatia toetuseks, eelkõige Lissaboni strateegia, sotsiaalmeetmete kava ja Göteborgi strateegia raames, ning luua Agenda 21 kohaliku programmi tüüpi osalusel ja integreeritusel põhinevaid mehhanisme ja koostada pikaajalisi strateegilisi kavasid (25);

— kaaluda Regioonide Komitee, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning teiste ELi institutsioonide koostöö ulatust Lissaboni lepingu jõustumise järgselt Euroopa kodanikualgatuse vahendi loomisel, et realiseerida algatuse potentsiaal Euroopa tõelise poliitilise arutelu edendamisel ning seega parandada ELi mitmetasandilise valitsemissüsteemi õiguspärasust;

— tugevdada Euroopa kodanikuõpetust, toetudes kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevusele;

palub Euroopa Komisjonil

— kaaluda uute parameetrite lisamist Euroopa kodanike arvamuse hindamisse (Eurobaromeeter). Need parameetrid peaksid näitama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tegelikku kaasatust Euroopa Liidu toimimisse ning ühispoliitika ja strateegiate elluviimisesse;

kutsub üles

— liikmesriike rakendama senisest kaasavamat e-valitsust piirkondades ja linnades ning teavitama linnades nende teabevahetuspoliitika ja e-valitsuse süsteemi kaudu Euroopa Liidu saavutustest ja väljakutsetest kodanike jaoks;

— ELi institutsioone looma web 2.0 tüüpi teabevahetusstrateegia ja kasutama uusi YouTube'iga sarnanevaid võrgusuhtluskülgi (EU tube).

4. ELi tegevuse tõhusamaks muutmine

Mitmetasandilise valitsemisega soovitakse tugevdada ELi tegevust valdkondades, mis Euroopa kodanike jaoks kesksel kohal. Sedavõrd integreeritud alal nagu Euroopa Liit avaldab ühenduse mis tahes algatus piirkondadele ja kodanikele otsest mõju. Seetõttu on ühenduse eesmärkide ja piirkondlike mõjude tasakaal esmatähtis. Valge raamatu soovituste eesmärk on kohandada ühenduse eesmärgid paremini erinevate konkreetsete juhtimisviiside ja kavadega, millega kohaliku ja piirkondliku tasandi valitud esindajad puutuvad kokku ühenduse poliitika elluviimisel peamistes valdkondades.

Asjakohaste vahendite valik on esmatähtis kriteerium, et tagada ühenduse meetodi tõhusus ja arendada Euroopa valitsemisstandardeid, asetades senisest rohkem rõhku diferentseerimisele ja spetsialiseerumisele. ELi tegevuse sidususe tagatiseks on seega nende vahendite kokkusobitamine eri võimutasandite vahel. Edendada tuleb konsultatsiooni, katsetamist ja territoriaalse mõju analüüsi protsesse, avatud koordinatsiooni meetodit, kokkulepete sõlmimise õiguslikke vahendeid (näiteks piirkondlikud paktid või Euroopa territoriaalse koostöö rühmitus), et vähendada otsuste tegemise kontsentreerumise, tegevuse hajutamise ja tulemuste lahjendamise negatiivset mõju. Need mehhanismid ja vahendid kujutavad endast uut võimalust Euroopa Liidu strateegiliste eesmärkide saavutamiseks.

Ühiste poliitikameetmete kavandamine ja ellurakendamine

Kõnealust paindlikku valitsemismudelit võidakse eri mehhanismide abil edukalt kohandada eri ühise poliitika valdkondadele sõltuvalt viimaste eripärast. Ühtekuuluvuspoliitikas näib mitmetasandiline valitsemine andvat häid tulemusi ning keskkonnapoliitika on toiminud eri mehhanismide ja tavade katselaborina.

V. Euroopa ühtekuuluvuspoliitika võimendav mõju ELi poliitikavaldkondadele

— Ühtekuuluvuspoliitika näitab juba kakskümmend aastat enda loodavat lisaväärtust ning see on tänu konkreetsete projektide arendamisele kujunenud kodanike jaoks Euroopa solidaarsuse tunnusmärgiks. Poliitika on aja jooksul arenenud. See loodi ühtse turu käivitamise toetamiseks, et kindlustada nõrgimate piirkondade areng, ning tänu sellele on suudetud leevendada ELi mitmetest laienemistest tekitatud sotsiaal-majanduslikke erinevusi. Ühtekuuluvuspoliitikast on saanud oluline vahend majanduskasvu ja tööhõive strateegia toetamiseks ELi kõigis piirkondades. Hiljuti on seda kasutatud ELi majanduse elavdamise kava toetamiseks.

— Praegu ühenduse eelarvest kolmandiku moodustaval ühtekuuluvuspoliitikal on tõeline võimendav finants- ja institutsioonidevahelist partnerlust edendav mõju, mida tugevdavad avaliku ja erasektori koostöö ning Euroopa Investeerimispanga finantsvahendid. Euroopa ühtekuuluvuspoliitika võimendav mõju väljendub ka selle suutlikkuses soodustada ELi tasandil koostoimet kohalike, piirkondlike ja liikmesriikide strateegiliste arenguprioriteetide vahel.

Teine struktuurifondide kasutamisega seotud märkimisväärne võimendav mõju on avalike haldusasutuste institutsionaalse suutlikkuse tugevdamine. Arendades nende haldussuutlikkust ja ühtlustades nende menetlusi ELi tasandil, on ühtekuuluvuspoliitika soodustanud ühenduse poliitika rakendamist. Tänu avalike institutsioonide ja kodanikuühiskonna osalejate partnerluse ja koostöö mõjule on ühtekuuluvuspoliitika võimaldanud leida kõikehaaravaid lahendusi Euroopa Liidus esinevatele erisugustele olukordadele.

— Selleks, et määratleda territoriaalne ühtekuuluvus laiemalt, et arvestada uute väljakutsetega, millega kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused vastamisi seisavad (globaliseerumine, kliimamuutused, energiajulgeolek, sisseränne jne), tuleb konkreetsed eesmärgid, mille täitmiseks Euroopa fondide vahendid eraldatakse, määratleda paindlikult, arvestades iga piirkonna omapära ning konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse strateegiat.

Poliitikavaldkondades, kus Euroopa Liidul ei ole selgeid pädevusi, ent kus avaldub ELi poliitikameetmete mõju, nagu nt eluasemepoliitika ja suur osa üldhuviteenustest, kujutab mitmetasandiline valitsemine endast vahendit, mis aitab mõista kõnealuste alade valdkonnaülest iseloomu ja vältida pädevuste jaotuse liiga kitsast tõlgendamist, et saavutada ühiseid eesmärke, võttes seejuures arvesse ELi liikmesriikide põhiseaduslike ja haldusstruktuuride paljusust.

Mitmetasandilise valitsemise elluviimiseks Regioonide Komitee

soovib võtta ülesandeks

— kavandada ja käivitada algatusi, et levitada partnerluse alaseid häid tavasid, mis on seotud kohalike, piirkondlike, üleriigiliste ja riikideüleste poliitiliste prioriteetide määratlemisega liikmesriikides, ning toetada kõiki algatusi, mille käivitavad liikmesriigid, Euroopa Parlament ja Euroopa Komisjon, et rakendada kohalike ja piirkondlike omavalitsustega loodud partnerluse põhimõtet mitte ainult poliitikameetmete rakendamise järgus, vaid ka – ja eelkõige – nende väljatöötamisel;

— teha ettepanekuid institutsioonidevaheliste mehhanismide kohta, mis tugevdavad ELi ühtekuuluvuspoliitika hindamise poliitilist ja strateegilist mõõdet, süvendades liikmesriikide ja piirkondlikul tasandil arendatavaid suhteid, analüüsides ja vaadeldes neid Euroopa vaatenurgast;

soovitab

— tugevdada partnerluse tava nii vertikaalselt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning keskvalitsuste ja Euroopa Liidu vahel kui ka horisontaalselt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kodanikuühiskonna vahel eelkõige sotsiaaldialoogi raames, tagades kodanike osaluse tänu selleks asjaomases valitsemissektoris loodud tööorganitele, eelkõige neile, mis oma geograafilise läheduse ja subsidiaarsuse põhimõtte rakendamise tõttu on kodanikele kõige lähedamal. Tänu sellele saaksid erinevad sotsiaalsed rühmad esitada ühenduse avalike algatuste kohta oma hinnangu, arvamuse ja ettepanekud;

— lihtsustada ja tõhustada haldusmenetlusi, et luua uuendustegevust soodustav õiguslik, haldus- ja finantsraamistik ning töötada välja uusi vahendeid piirkondliku uuendustegevuse soodustamiseks ja eri rahastamisvormide tugevdamiseks (riskikapital, erainvestorid (business angels), mikrolaenud jm);

— tugevdada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste haldussuutlikkust, et tagada projektide pädev juhtimine ja suurendada ELis kasutusel olevate territoriaalse juhtimise alaste heade tavade vahetust;

palub Euroopa Komisjonil

— uurida iga juhtumi puhul, milliseid muudatusi tuleks teha ELi poliitikas, et tugevdada partnerlust;

— edendada kooskõlastamist struktuurifondide meetmete, valdkondlike programmide ja maaelu arengut toetavate programmide vahel;

— hinnata ajavahemikul 2007–2013 tehtavaid edusamme struktuurifondide haldamise lihtsustamisel ja juhtimisel, pöörates erilist tähelepanu halduskoormuse võrdelisusele meetme liigi ja ulatuse ning halduskoormuse mõjuga kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele.

Euroopa protsessi kooskõlastamine

Eri võimutasandite kooskõlastatud tegevus ühest küljest ning poliitikate ja vahendite kooskõlastamine teisest küljest on hädavajalikud Euroopa paremaks valitsemiseks ja ELi strateegiate rakendamiseks. Majanduskriis ja ühine arusaam, et kiiresti on vaja ELi kooskõlastatud tegutsemist, toovad esile kooskõlastamise olulisuse, ent samas ka püsivad raskused sellise ühiselt tegutsemise tagamisel kooskõlastamise ja vastastikuse usaldamise puudumise tõttu.

Kriis paneb Euroopa integratsiooniprotsessi seega katsumuse ette. Väljakutse seisneb selles, kuidas suudab EL kooskõlastada elavdamist edendavat poliitilist tegevust nii, et säästev areng ja territoriaalne ühtekuuluvus oleksid endisest tasakaalustatumad tänu eri osalejate koostööle, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahetule kaasamisele ning avaliku ja erisektori partnerlusele (26). Ühenduse meetodi ja valitsustevahelise koostöö abil toimivad Euroopa integratsiooni mehhanismid peavad tuginema ELi elavdamise finants-, majanduslikele, sotsiaalsetele ja territoriaalsetele vahenditele ning kriisi juhtimiseks (ELi struktuurifondide paindlikkuse suurendamine, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond, Euroopa Investeerimispanga toetus jne) ja kriisist väljumiseks (innovatsioonipoliitika, tööstuspoliitika jne) võetavate poliitikameetmete paremale kooskõlastamisele (26).

Ühenduse meetod pakub parima võimaluse tagada mitmetasandilise valitsemise rakendamine. Sellegipoolest kasutatakse – ilma kõnealuse meetodi juhtivat rolli kahtluse alla seadmata – juba aastaid avatud koordinatsiooni meetodit, mille eesmärk on täiendada institutsioonilisel kolmnurgal ja Euroopa Komisjoni ainupädevuses oleval õigusaktide algatusõigusel põhinevat ühenduse meetodit valdkondades, kus Euroopa Liidu pädevused piirduvad üksnes kooskõlastamis- või toetusmeetmetega. Rakendades seda vastavalt igale üksikjuhtumile, pakuks nimetatud meetod vahendi selleks, et subsidiaarsuse põhimõtte järgimisel tõhustada koostööd, vahetada kogemusi heade tavade kohta ning jõuda kokkuleppele ühiste eesmärkide ja suuniste osas liikmesriikides.

Arvestades esialgseid eesmärke, ei ole avatud koordinatsiooni meetod siiski veel andnud oodatud lisaväärtust ning ei ole osutunud rahuldavaks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste seisukohast, keda ei ole piisavalt kaasatud. Omavalitsused on seevastu seisukohal, et kõnealust meetodit võidaks laiendada teistelegi tegutsemisvaldkondadele eeldusel, et see muutub senisest kaasavamaks.

VI. Regioonide Komitee Lissaboni strateegia järelevalveplatvorm

— Regioonide Komitee lõi 2006. aastal Lissaboni strateegia järelevalveplatvormi, kuhu kuulub praegu rohkem kui sada piirkonda ja linna 26 liikmesriigist. Kõnealune teabevahetus- ja hindamisplatvorm teostab järelevalvet piirkondliku ja kohaliku tasandi kaasatuse üle Lissaboni strateegia juhtimisse ja strateegia sidumise üle ühtekuuluvuspoliitikaga.

— Järelevalvearuandes „Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamine kooskõlastatud ja integreeritud territoriaalse poliitikakujundamise kaudu” toodi esile, et kõigil asjaomastel valitsustasanditel tuleks tõhustada püüdlusi poliitiliste tegevuskavade sünkroniseerimiseks ja integreerimiseks ning võtta kasutusele laialdasemad õiguslikud vahendid.

— Regioonide Komitee käivitas 5.–6. märtsil 2009 Prahas toimunud Euroopa piirkondade ja linnade tippkohtumisel konsulteerimisprotsessi tulevase strateegia kohta majanduskasvu edendamiseks ja töökohtade loomiseks, et kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused strateegia kavandamisse juba algjärgus (www.lisbon.cor.europa.eu).

— Ettevõtete, sh VKEde raamtingimuste parandamiseks kavatseb Regioonide Komitee asutada uuendustegevuse auhinna, mille eesmärk on anda tunnustust ELi ettevõtlusmeelseimatele piirkondadele. Iga-aastaselt väljaantav „Euroopa ettevõtlusmeelse piirkonna” auhind innustaks piirkondi töötama välja jätkusuutlike majandus- ja sotsiaalreformide pikaajalist strateegilist kavandamist, mida toetaksid laialdaselt piirkonna elanikkond ja sidusrühmad.

— Regioonide Komitee soovib selle kaudu anda täiendava tõuke uue, Lissaboni strateegiale järgneva majanduskasvu ja tööhõive strateegia käivitamisele, muutes samas Euroopa väikeettevõtlusalgatuse (Small Business Act) kümme põhimõtet üldkasutatavaks kohalikul ja piirkondlikul tasandil.

Lissaboni strateegia puhul jääb kahtlemata puudu kooskõlastamisest, strateegia järgib ikka veel üksnes ülevalt alla suunatud lähenemisviisi. Regioonide Komitee järelevalveplatvormi esile toodud Lissaboni paradoks seisneb selles, et kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ei ole piisavalt tegevustesse kaasatud, ning viitab sellele, et on hädavajalik töötada kiiresti välja senisest detsentraliseeritum ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegia, mis tugineb piirkondade ja linnade potentsiaalile, kuna need on tänu oma pädevustele peamine uuendus- ja teadustegevust ning haridust edendav jõud Euroopas (27).

Euroopa majanduse elavdamisele aitab kaasa ka Euroopa väikeettevõtlusalgatuse eesmärkide saavutamine, mis peab toimuma koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega (28).

Mitmetasandilise valitsemise elluviimiseks Regioonide Komitee

soovib võtta ülesandeks

— arutada võimalusi avatud koordinatsiooni meetodi piirkondlikuks muutmiseks ja määratleda ühenduse tegutsemisvaldkonnad, millele kohalike ja piirkondlike omavalitsuste arvates oleks kõige sobivam kohaldada avatud koordinatsiooni meetodit, kaaludes eelkõige sisserände- ja integratsioonipoliitikat, innovatsioonipoliitikat ja hariduspoliitikat;

— esitada Euroopa Ülemkogule 2010. aasta märtsis majanduskasvu ja tööhõive strateegia tuleviku küsimuses kohalike ja piirkondlike omavalitsustega toimunud konsulteerimise tulemused;

palub

— liikmesriikidel toetada avatud koordinatsiooni meetodit piirkondlike või kohalike tegevuskavadega ning soodustab omakorda avatud koordinatsiooni meetodi kaudu kohalike ja piirkondlike kavade arvessevõtmist riiklikes kavades ja kõnealuse meetodi kohta kirjalike mitmetasandiliste kokkulepete sõlmimist. Euroopa Komisjonil tuleks omakorda tunnistada kohalike ja piirkondlike kontaktpunktide osalemist järelevalves avatud koordinatsiooni meetodi üle;

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles

— uuendama avatud koordinatsiooni meetodit, et muuta see senisest kaasavamaks, arendades koos piirkondlike ja kohalike omavalitsustega välja tõhusamaid juhtimises osalemise näitajaid ja piirkondlikke näitajaid (29);

— selgitama tihedas koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega välja ühtse turu kohaldamist takistavad tõkked, millega praegu seisavad silmitsi piirkonnad, linnad ja vallad, ning sobivad lahendused ühtse turu kohandamiseks praegusele majanduslikule ja sotsiaalsele olukorrale,

— kaasama nõuetekohaselt kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused 2010. aasta järgse Lissaboni strateegia läbivaatamisse.

Tervikliku poliitika väljatöötamine

Terviklik lähenemine tagab ühiste poliitikameetmete tulemuslikkuse. Sellega kaasneb vertikaalne mõõde, mis eeldab paremat kooskõlastamist ja koostööd eri valitsustasandite vahel, ning horisontaalne mõõde, mis eeldab valdkondlike poliitikameetmete ühtset rakendamist, et kindlustada säästev areng ja tagada koostoime ELi teiste asjaomaste poliitikameetmetega.

Territoriaalse ühtekuuluvuse kui ELi eesmärgi saavutamine on selles kontekstis ühise poliitika tuleviku seisukohast esmatähtis. Territoriaalse ühtekuuluvuse kohaldamisala peab arvestama kolme mõõtmega: parandusmõõde, mille abil „vähendada olemasolevat ebavõrdsust” ja tagatakse kõikidele kodanikele võrdne juurdepääs esmastele avalikele teenustele, sõltumata nende elukohast; ennetusmõõde, mille kaudu „muuta sidusamaks sektoraalne poliitika, millel on territoriaalne mõju, ning püüda igal juhul kasutada ära ebasoodsas olukorras olevate piirkondade oma ressursse, tagamaks, et elanikkond ei läheks nendest piirkondadest ära”, ning kolmandaks ärgitav mõõde, mille abil arendada „territoriaalset integratsiooni” ja soodustada koostööd.

Territoriaalne ühtekuuluvus, mis muutub Lissaboni lepingu tulemusel Euroopa Liidu ja liikmesriikide jagatud pädevuseks, peab olema kaasatud kõigisse valdkondlikesse poliitikameetmetesse ja see peab kujunema mitmetasandilise valitsemise sümboliks. Lisaks on linnajuhtimine otsustava tähtsusega säästva arengu strateegiate edukaks elluviimiseks linnapiirkondades, mitte ainult parema kooskõlastamise saavutamiseks kõikide valitsemistasandite vahel, vaid ka kohalike osalejate kaasamiseks. Terviklikus linnajuhtimises tuleb arvestada säästva arengu kolme samba ehk keskkonna, majanduse ja sotsiaalküsimustega, et tagada tõeline sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus. Teised ühised poliitikameetmed on samuti tähtsad tervikliku ja järjepideva lähenemisviisi soodustamiseks. Lisaks sellele peavad maapiirkondadel olema mitmetasandilisele valitsemisele tuginevad integreeritud strateegiad, mille eesmärk on soodustada säästvat arengut ja konkurentsivõimet. Strateegiates oleks meetmeid piirkondade ebasoodsate looduslike tingimuste kompenseerimiseks ja ebavõrdse olukorra vähendamiseks maa- ja linnapiirkondade vahel.

VII. Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika

— ELi integreeritud merepoliitika väljatöötamine on üks vähestest ELi tasandil olemasolevatest näidetest sellest, kuidas territoriaalse tüpoloogia alusel on üritatud rakendada mitme poliitikavaldkonna ühist lähenemisviisi. 2006. aastal valminud rohelise raamatuga alustatud ja seejärel sinise raamatuga jätkatud protsess näitas asjaomaste piirkondlike ja kohalike osalejate suurt mobiliseerumist integreeritud lähenemisviisi rakendamiseks merepiirkondade haldamisel. Transport, keskkond, taastuvad energiaallikad ja majanduslik areng kuuluvad valdkondade hulka, mida hõlmab poliitika, mis sündis soovist ühendada horisontaalselt säästvast arengust ja meie (lõpuks ometi Euroopa kontinendi jaoks esmatähtsateks loodus- ja majandusressurssideks tunnistatud) merede turvalisusest tulenevad nõuded.

— Kõnealust ambitsioonikat eesmärki tuleb täiendada asjakohaste meetmetega, mille abil tugevdatakse integreeritud merenduspoliitika visiooni ühendavat mõju. Sellega seoses peab Regioonide Komitee vajalikuks vaadata läbi ELi rahastamissüsteem, luues kõigi või enamiku merendusküsimuste jaoks Euroopa rannikualade ja saarte fondi raames üheainsa lihtsustatud süsteemi. Komitee arvates tuleks asutada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning sidusrühmade esindajatest koosnev Euroopa merendusfoorum, mis võiks aidata jagada oskusteadmisi ja tutvustada häid tavasid.

Tugevdatud konsulteerimiskultuuri tõhustamine

Alates 2002. aastast on arendatud tõhustatud konsulteerimise kultuuri, mida toetatakse Euroopa valitsemise teemalises valges raamatus, kus on öeldud, et tõhusasse konsulteerimisse varakult investeerimine võib aidata kaasa paremale õigusloomele, mida on võimalik kiiremini vastu võtta, hõlpsamalt rakendada ja järgida.

Euroopa Komisjon ja sidusrühmad peavad enne ettepanekute esitamist ja poliitiliste algatuste heakskiitmist dialoogi, mis toimub eri vormides:

— õigusloome protsessi raames konsulteerimine, eelkõige Regioonide Komiteega kui kohalike ja piirkondlike omavalitsuste institutsioonilise esindajaga;

— valdkondliku konsulteerimise mehhanismid, mille puhul arvestatakse ELi sekkumise eritingimusi eri tegutsemisvaldkondade raames;

— sidusa miinimumnõuetega konsulteerimise raamistiku loomine;

— struktureeritud dialoog kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindusühendustega.

Mitmetasandilise valitsemise elluviimiseks Regioonide Komitee

soovib võtta ülesandeks

— arendada struktureeritud dialoogi raames Euroopa Komisjoni ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste üleeuroopaliste ja üleriigiliste esindusühenduste koostööd Euroopa Komisjoni õigusloome- ja tööprogrammi ettevalmistamise järgus;

— töötada koos teiste ELi institutsioonidega, et koostada oma tegevuse kohta tõhus mõjuhinnang, tugevdada oma rolli asutamislepingus määratletud nõuandva organina ja näidata oma loodud lisaväärtust ELi otsustusprotsessis;

palub Euroopa Komisjonil

— anda aru komitee poolt suuliste ja kirjalike küsimustena esitatud poliitiliste soovituste edasisest arvessevõtmisest.

Parem õigusloome

Õigusloome protsessi kooskõlastamisel, mille kohta tehti ettepanek tegevuskavas „Parem õigusloome” ja mida toetatakse institutsioonidevahelises lepingus „Parem õigusloome”, mille kinnitasid Euroopa Parlament, nõukogu ja Euroopa Komisjon 2003. aastal, tuleb täielikult arvestada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste panust ning õiguslikke ja poliitilisi vahendeid, mida nad oma õigusloome parandamise strateegias toetavad.

Kehtiva asutamislepingu kohaselt ja Lissaboni lepingu jõustumise ootel annavad ELi olemasolevad sisemised eeskirjad ja mehhanismid võimaluse rakendada ühist kooskõlastatud lähenemisviisi subsidiaarsuse põhimõtete seire ja järelevalve teostamiseks. Teatavates liikmesriikides on käivitatud sisemine reformiprotsess, milles tugevdatakse seadusandliku võimuga piirkondlike kogude osalemist Lissaboni lepingu subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise protokollis esitatud mehhanismides, et kõnealused kogud tegutseksid oma riigi parlamentaarse süsteemi osa või riigi parlamendi kojana. Antud suundumust tasuks laiendada, austades riikide põhiseaduslikke struktuure.

Lisaks tuleb tugevdada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võimet mõista ühenduse õigust, et tugevdada õiguskindlust Euroopa Liidus ja lihtsustada ühenduse õigusaktide korrektset ülevõtmist. Sellega seoses on vajadus tõhustada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamist põhjendatud selle tõttu, et ühenduse direktiivi või määruse mõju võib liikmesriigiti märkimisväärselt erineda sõltuvalt riigi territoriaalsest korraldusest, kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele antud autonoomia tasemest ning nende pädevuste ulatusest. Prügiladirektiivi (30) ning ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamist käsitleva direktiivi (31) ülevõtmisel esinenud raskused on olulised näited sellest, kui tähtis on kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ühenduse õigusaktide koostamisse kogu protsessi kestel (32).

Õigusaktide eelnõude mõjuhinnangud kujutavad endast olulist vahendit parema ühenduse õigustikuni jõudmiseks. Mõjuhinnangus tuleb pöörata tähelepanu õigusaktide rakendamisele ja järgimisele. Antud kontekstis on väga oluline, et komisjoni praeguses mõjuhinnangus antakse keskne koht uute õigusaktide territoriaalsele aspektile. Territoriaalse mõju asjakohaseks hindamiseks peavad komisjoni talitused koostama varakult ülevaate uue õigusakti mõjust piirkondadele ja kohalikele omavalitsustele. Regioonide Komiteel võib olla seejuures oluline roll.

VIII. Regioonide Komitee subsidiaarsuse järelevalve võrgustik: asjakohane vahend demokraatliku vastutuse ja ELi õigusloomeprotsessis osalemise tugevdamiseks

— Subsidiaarsuse põhimõtte eesmärk on tagada, et valdkondades, mis ei kuulu ühenduse ainupädevusse, toimuks otsuste tegemine kõige asjakohasemal tasandil. Kõnealustes valdkondades tuleb seega teha katsetusi tagamaks, et ühenduse meetmed on õigustatud, pidades silmas liikmesriikide, piirkondlikul või kohalikul tasandil teostatavaid valikuid.

— Regioonide Komitee loodud, praegu 96 liikmest (kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, riikide ja piirkondlikud parlamendid, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste liidud) koosnev subsidiaarsuse järelevalve võrgustik korraldab oma veebilehe kaudu konsultatsioone. Võrgustiku eesmärgid on järgmised:

— korraldada konsultatsioone võrgustiku partneritega Euroopa Komisjoni dokumentide ja ettepanekute kohta. Konsultatsioonid aitavad analüüsida subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist ning hinnata kavandatud meetmete mõju. Nii lihtsustab võrgustik kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning Regioonide Komitee vahelist teabevahetust ELi õigusloomeprotsessi kohta;

— toimida teabepunktina, mis võimaldab kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele kiiremat ligipääsu teabele, mis neile seoses ELiga huvi pakub, ning mis pakub neile täiendava võimaluse, et teha oma hääl kuuldavaks;

— aidata Regioonide Komiteel laiendada oma konsulteerimisbaasi, võimaldades talle ligipääsu Euroopa piirkondade ja linnade poliitilistele ja haldusstruktuuridele ning andes kõnealused ressursid raportööride käsutusse;

— kaasata subsidiaarsuse järelevalve võrgustiku liikmed tulevastesse uuringutesse komisjoni ettepanekute territoriaalse mõju kohta juba õigusloome-eelse protsessi varajases järgus.

Mitmetasandilise valitsemise elluviimiseks Regioonide Komitee

soovib võtta ülesandeks

— tugevdada komitee kaasamist parema õigusloome tegevuskava järelevalveprotsessi ja arendada komiteesisest poliitilist protsessi ja komitee nõuandetegevust interaktiivsete platvormide kaudu, et saada usaldusväärset teavet kohaliku ja piirkondliku mõõtme arvessevõtmise kohta koostamisel olevates õigusaktides;

— süvendada institutsioonidevahelisi suhteid nõukogu, Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendiga kogu õigusloomeprotsessi kestel;

— arendada koos riikide parlamentide ja seadusandliku võimuga piirkondlike kogudega välja tegutsemisviis, et tõsta esile kõigi liikmesriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste seisukohti nii õigusloome-eelsel etapil kui ka varajase hoiatuse menetluses (33);

— osaleda halduskoormust käsitleva sõltumatute sidusrühmade kõrgetasemelise töörühma töös, võtta seisukoht töörühma esitatavate soovituste kohta ning arutada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kõrgtasemelise töörühma loomist;

palub,

— et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa Komisjoni institutsioonidevahelisele kokkuleppele parema õigusloome kohta lisataks Regioonide Komiteega sõlmitav vastastikuse mõistmise memorandum teatavate hindamis- ja eelkõige konsulteerimismehhanismide rakendamise kohta;

palub Euroopa Komisjonil

— jätkata jõupingutusi õiguskeskkonna lihtsustamiseks, eriti seoses ühtekuuluvuspoliitikaga, ning luua piirkondlik komponent riiklikesse õigusloome lihtsustamise tegevuskavadesse;

— lihtsustada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste juurdepääsu komiteemenetlusele ja parema õigusloome tegevuskava rakendamise eest vastutavatele ekspertrühmadele (34) (35);

kutsub liikmesriike üles

— looma kohalike ja piirkondlike omavalitsustega konsulteerimise süsteemi, et lihtsustada ELi õigusaktide ülevõtmist;

— tagama, et ELi õigusaktide ülevõtmisel ja kohaldamisel peetaks kinni pädevuste sisemisest jaotusest;

— jälgima Euroopa Nõukogu raames piirkondliku demokraatia harta koostamise ettepanekut.

ELi meetmete territoriaalse mõju hindamine

Hindamismehhanismide abil saab otsustada, milline on asjakohane tasand otsuste tegemiseks ja elluviimiseks, millised on sobivad poliitilised vahendid ning milline peaks olema ELi sekkumise ala ja ulatus. Tähtis ülesanne on määratleda territoriaalse mõju mõiste, määrata kindlaks ühised eesmärgid, mida võidakse kohandada piirkondlikule eripärale, ja töötada välja sobivad kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed näitajad. Sel viisil võib veelgi kaasa aidata territoriaalse ühtekuuluvuse põhimõttele konkreetse sisu andmisele.

Mitmetasandilise valitsemise elluviimiseks Regioonide Komitee

soovib võtta ülesandeks

— tõhustada koostöölepingu rakendamise raames Euroopa Komisjoniga tehtavat koostööd, et edastada õigusloome varajases järgus kohalike ja piirkondlike omavalitsuste põhjendatud seisukohti komisjoni ettepanekute mõju hindamise kohta;

— luua Euroopa Komisjoni mõjuhindamise komitee toel tehniline kõrgetasemeline rühm, mis tegeleks ühenduse peamiste poliitikameetmete territoriaalse mõju hindamisega, et võtta meetmeid õigusloome parandamiseks, haldusmenetluste lihtsustamiseks ja ELi poliitika heakskiitmise suurendamiseks kodanike poolt;

soovitab

— süstematiseerida territoriaalse mõju hindamist, kaasates eri asjaomased osalejad poliitiliste otsuste tegemisse juba varajases järgus, et mõista ühenduse õigusaktide ja muude kui õigusaktide ettepanekute majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast mõju kohalikule ja piirkondlikule tasandile;

— tugevdada territoriaalse mõju hindamise mehhanisme juhtudel, kui õigusloome protsessi käigus tehakse olulisi muudatusettepanekuid esialgsete ettepanekute muutmiseks;

— lihtsustada järelhindamist, et analüüsida mõnede direktiivide mõju piirkondlikul ja kohalikul tasandil või ELi õigusaktide ülevõtmist ja rakendamist kohalikul ja piirkondlikul tasandil, mida uuritaks ja võetaks arvesse komisjoni mõjuhinnangus;

— tagada, et Euroopa ja liikmesriikide statistikas kajastuks territoriaalse tegelikkuse mitmekesisus, et saada täpsemini aru poliitikameetmete mõjust kohalikul ja piirkondlikul tasandil;

palub Euroopa Komisjonil

— kaasata eri tulemustabelitesse, millega mõõdetakse teatavate, Euroopa integratsiooni jaoks määrava tähtsusega poliitikameetmete edenemist, mitmetasandilise valitsemise muutuja, et oleks võimalik hinnata ühenduse sekkumise tegelikku mõju. Sellega seoses rõhutab komitee vajadust tugevdada siseturu tulemustabeli piirkondlikku ja kohalikku mõõdet.

Territoriaalse koostöö võimaluste arendamine

Territoriaalse koostöö tõhustamine on vajalik, et saavutada majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgid. Vertikaalse ja horisontaalse partnerluse võimalusi, mis on tagatud sellise riikidevahelise koostöö poliitilise, õigusliku ja finantsraamistikuga, mis võimaldab koostööd eri liikmesriikide mitmete piirkondade vahel, tuleks lähiaastatel oluliselt tõhustada.

Teatud geograafilise piirkonna piires võimaldab koostöö eri tasandite poliitilistel organitel ja haldusasutustel ühiselt töötada ja edendada ühiseid huvisid, parandades asjaomase elanikkonna elutingimusi ning koondades ressursse ja pädevusi.

Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) tugevdamine ja teda reguleeriva määruse läbivaatamine innustavad Regioonide Komiteed tegema ettepanekuid selle instrumendi lisaväärtuse optimeerimise kohta.

IX. Euroopa territoriaalse koostöö rühmitus (ETKR)

— ETKR on ühenduse uus õiguslik vahend (määrus 1082/2006), mille eesmärk on stabiliseerida eri valitsustasandite vahel ja piiriüleselt tehtavat territoriaalset koostööd ning mis on eriti tähtis territoriaalse ühtekuuluvuse poliitika tugevdamise seisukohast. Praegu on Euroopas loomisel umbes kolmkümmend rühmitust, kuus on juba loodud.

— Mitmetasandilise valitsemise mõõde on kesksel kohal ETKRi käivitamise, asutamise ja juhtimise protsessis. Rühmitus võimaldab ametiasutustel ühineda vastavalt varieeruvale institutsionaalsele struktuurile ja nende võimupädevustele ning edendada laiendatud partnerlust sotsiaal-majanduslike osalejatega. Nagu saadud kogemustest selgub, vahelduvad ETKRi kohaldamise valdkonnad tervishoiust kodanikukaitseni, majanduslikust arengust loodusvarade kaitse ja edendamiseni, koolitusest teadus- ja innovatsioonipoliitikani jne.

— Regioonide Komitee tegutseb koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, Euroopa Komisjoni, Euroopa Parlamendi ja liikmesriikidega selle nimel, et tõhustada kõnealuse vahendi pakutavaid võimalusi ning aidata kaasa teabevahetuse, teavitamise, analüüsi, teadustegevuse ja ekspertteadmiste koondamise foorumi loomisele.

Euroopa Liidu sisene strateegia on suunatud samuti makroregioonide arendamisele. Ent kõnealune uuenduslik lähenemise kavandamine ja integreerimine Euroopa protsessi nõuab suurt järjepidevust. See lähenemine peab ilmtingimata toetuma mitmetasandilisele valitsemismudelile, mis määratleb uut laadi partnerluse, mis lähendab ELi sise- ja välispoliitika strateegilisi lähenemisi. Läänemerestrateegia rakendamisel saadud kogemus koos äärepoolseimate piirkondade jaoks kujundatud laiema naabruspoliitika tegevuskavaga loodud võimalustega ja Doonau strateegia peatsel käivitamisel saadavad kogemused on esmatähtsad selgitamaks välja, milline osatähtsus on makroregioonidel Euroopa valitsemistava, territoriaalse koostöö arengu ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgi seisukohast.

X. Läänemere piirkonna strateegia

— Läänemere piirkonna strateegiaga soovitakse uuendada kõnealuses merepiirkonnas tehtavat koostööd, et parandada piirkonna keskkonnaseisundit, toetada selle majanduse jätkusuutlikku arengut, tõsta piirkonna juurdepääsetavuse taset ja suurendada turvalisust piirkonnas. Kõnealuse, koostamisel oleva tervikliku osalusstrateegia puhul on tegu näidisjuhtumiga eri osalejate edendatavate ja Euroopa makroregioonile suunatud valdkonnaüleste poliitikameetmete rakendamisest. Eesmärk on viia kokku ELi, liikmesriikide ning piirkondliku ja kohaliku tasandi eri kavandamise ja rahastamise võimalused kasutada ühtekuuluvuspoliitika programme toetava võrdlusraamistikuna.

— Strateegia õnnestumise tase sõltub valitsemistavast. Strateegia arendamine eeldab mitmetasandilist lähenemist ja tugevdatud koostööd nii ELi, liikmesriikide ning piirkondliku ja kohaliku tasandi vahel kui ka piiriüleselt ning avaliku ja erasektori vahel (36).

Mitmetasandilise valitsemise elluviimiseks Regioonide Komitee

soovib võtta ülesandeks

— hinnata makroregioonide arengustrateegiate osatähtsust kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasatuse seisukohast strateegiate kavandamisse, koostamisse, rakendamisse, kodanikele tutvustamisse ja hindamisse ning vastavatesse tegevuskavadesse ning nõuda vajadusel piisavate vahendite eraldamist ühenduse eelarvest asjakohaste ressursside ja rahastamismehhanismide jaoks;

— teha Euroopa Komisjoni, liikmesriikide ja teiste asjaomaste institutsioonidega koostööd, et toetada otsustavalt uute EKTRide loomist ja nendest teavitamist ning heade tavade vahetust juba loodud rühmituste raames;

— anda oma panus määruse 1082/2006 [territoriaalse koostöö rühmituse kohta] võimalikku läbivaatamisse komitee ekspertrühma (37) kogemuste alusel, pidades eriti silmas sotsiaal-majanduslike partnerite suuremat kaasamist, määruse rakendamise lihtsustamist ELi välispiiridel, asutamismenetluste paindlikkuse suurendamist, rühmituste mainimist piiriülese mõõtmega (nt piiriülene tervishoid) tugevalt seotud tähtsaimates ELi õigustekstides, stimuleerivate meetmete, sh õiguslike, majanduslike ja finantsalaste toetusmeetmete kavandamist ELi ja liikmesriikide tasandil ning kõnealuse vahendi edendamist ELi õiguskorras;

soovitab

— eraldada täiendavaid vahendeid territoriaalse koostöö kolmele valdkonnale, kui arvestada kõnealuse koostöö antavat vaieldamatult väärtuslikku panust Euroopa integratsiooni;

palub

— Euroopa Komisjonil esitada oma järgmises ETKRi reguleeriva määruse hindamise/läbivaatamise aruandes ideid, kuidas kõnealust õigusvahendit täiel mahul ära kasutada;

— Euroopa Komisjonil ja liikmesriikidel tõsta teadlikkust kõnealusest vahendist, tõhustades väga oluliselt peadirektoraatide ja ministeeriumide sisest teavitamist ning tõstes esile selle lisaväärtust,

— liikmesriikidel teha ETKRide loomisel koostööd kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, selleks, et need areneksid ja viidaks kiiresti ellu täies kooskõlas määruse 1082/2006 sisu ja põhimõtetega.

Uuenduslike ja partnerlusele tuginevate valitsemistavade julgustamine

Majanduslikud, tehnoloogilised ja ühiskondlikud muutused nõuavad mõtlemis- ja tegutsemisviiside arendamist. Ühenduse meetodit tasub rikastada uuenduslike ja eksperimentaalsete tavadega, milles kasutatakse kohalike ja piirkondlike valitud esindajate kogemusi ja ekspertteadmisi, kuna just nemad peavad tihti ühist poliitikat ellu viima ja rakendama ühenduse õigusakte.

Sellega seoses on katsetamine üks hea valitsemistava vahenditest, mis võimaldab meetmeid ellu viia väikses mastaabis, katsetades, kuidas nad mõjuvad, eesmärgiga võtta need meetmed üldisemalt kasutusele, kui nad osutuvad asjakohaseks. Katsetamise tulemusel saavad poliitikud võtta oma otsuste aluseks andmed, mille territoriaalne mõju on juba kontrollitud.

Lepingulist reguleerimist, tänu millele võtavad liikmesriigid ning piirkondlik ja kohalik tasand omaks ühenduse regionaalpoliitikaga seotud ELi strateegilised prioriteedid ning mis on tugevdanud rakendatud avalike poliitikameetmete kooskõlastamist ja ametiasutuste haldussuutlikkust, tasuks laiendada ELi teistele poliitikavaldkondadele.

Mitmetasandilise valitsemise elluviimiseks Regioonide Komitee

soovib võtta ülesandeks

— esitada ettepanekuid, et toetada kohalikul ja piirkondlikul tasandil toimuvat katsetamist ELi teatavates tegutsemisvaldkondades nagu majanduskasvu ja tööhõive strateegia, sotsiaalmeetmete kava, integratsioonipoliitika, uuendustegevust soodustav poliitika, ühtekuuluvuspoliitika, säästev areng ja kodanikukaitse;

— arendada tegevussuundi, et kasutada senisest sagedamini kontrollitud katsetamise meetodit, et selgitada ühiste poliitikameetmete, sh ühise põllumajanduspoliitika ulatuslike reformide mõju;

— kaitsta eesmärgipõhiste lepingute sõlmimist, nagu kavandatud 2001. aastal, tehes ettepaneku rakendamise poliitiliste ja õiguslike üksikasjade kohandamiseks, eelkõige paindlike ja mitmekesiste kolmeosaliste instrumentide abil. Seejuures on eriti oluline austada täies mahus liikmesriikide institutsioonilist ja protseduurilist autonoomiat ühenduse õigusaktide ülevõtmisel ja eelkõige nende rakendamisel;

soovitab

— kehtestada Euroopa piirkondlikud paktid, mis suudavad vabatahtlikkuse alusel kaasata erinevad pädevad valitsustasandid, et kohandada ELi oluliste eesmärkide ja poliitiliste prioriteetide rakendamist partnerluses kohalike ja piirkondlike omavalitsustega (38);

— näha ette, et Euroopa piirkondlikes paktides osaleb mõni ELi institutsioonidest või agentuuridest, liikmesriigi ametiasutused ning üks või mitu kohalikku või piirkondlikku omavalitsust, et paktides määratletakse saavutatavad ELi poliitilised eesmärgid ja nende rakendamine konkreetsete meetmete kaudu kõnealuses piirkonnas, et paktides sisaldub järelevalvesüsteem ja et neis määratletakse eelarvestruktuur, milles viiakse kokku eri osalejate poolt lepingu elluviimiseks tehtavad panused;

kutsub

— üles keskenduma Euroopa piirkondlike paktide rahastamise küsimuses võimalikule sünergiale ühelt poolt Euroopa tasandil asjaomaste poliitikavaldkondade olemasolevate eelarverubriikide ja struktuurifondide ning teiselt poolt kohaliku, piirkondliku ja liikmesriikide tasandi eelarvevahendite vahel. Seejuures ei ole vajalik luua ühenduse piirkondliku poliitika uut finantsinstrumenti ega taotleda selleks uusi rahalisi vahendeid;

— kõnealuses protsessis osalemisest huvitatud kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles teavitama komiteed oma huvist seoses valge raamatu rakendamise teemalise konsulteerimisega.

5. Valge raamatu rakendamine ja selle arvessevõtmise jälgimine

Valget raamatut avaldades soovis Regioonide Komitee tutvustada oma nägemust ühenduse meetodist, mis põhineb valitsemisviisil, mis kaasab kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ühenduse poliitika kavandamisse ja rakendamisse. Nägemus põhineb Euroopa Komisjoni 2001. aastal vastuvõetud Euroopa avaliku halduse valge raamatuga kaasnenud edusammudel ja selles kaardistatakse jagatud valitsemisega kaasnevad probleemid ja sellest tulenevad väljakutsed Euroopas. Euroopa mitmetasandilise valitsemise kultuur on pidev väljakutse. Seetõttu asub komitee regulaarselt hindama valge raamatu rakendamisel tehtud edusamme ja esitab iga kolme aasta tagant aruande mitmetasandilise valitsemise olukorrast Euroopa Liidus.

Regioonide Komitee kavatseb käivitada kohe pärast valge raamatu avaldamist konsulteerimisprotsessi ELi institutsioonidega, et täpsustada esitatud arutelusuundi ja kohustusi.

Komitee alustab üldist konsulteerimist ametiasutuste, assotsiatsioonide ja sidusrühmade seisukohtade kogumiseks ning kutsub neid üles edastama komiteele tähelepanekuid selle kohta, kuidas mitmetasandilist valitsemist Euroopas kõige paremini rakendada. Kommentaarid palutakse edastada 30. novembriks 2009 aadressil

Comité des régions de l'Union européenne Cellule de prospective Bureau VMA 0635 Rue Belliard/Belliardstraat 101 1040 Bruxelles/Brussel BELGIQUE/BELGIË

või e-posti teel aadressil governance@cor.europa.eu (39).

Regioonide Komitee koostab üldise konsulteerimise tulemuste ning institutsioonide ja sidusrühmadega konsulteerimisel saadava teabe alusel tegevuskava oma soovituste rakendamiseks.