ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.1

Komitee leiab, et selgituses 2 esitatud teemaülest lähenemisviisi vajavate peamiste uurimisteemade loetelu tuleks täiendada järgmiselt: — lisada eespool nimetatud loetelusse kultuuri- ja sotsioloogilised uuringud ELi mere- ja ookeanipiirkondades elavate kogukondade olukorra ja arengu kohta; — tagada, et teadusinstituutide poolt läbi viidud uuringud hõlmaksid mereteabe jätkusuutliku säilitamise ja haldamise struktuuride loomist ja arendamist (seotud Natura 2000 programmi eesmärkidega), sealhulgas geograafilise infosüsteemi kaartide loomist mere- ja rannikupiirkondade jaoks, mis on kasulikud ruumilise planeerimise ja merepiirkondade integreeritud haldamise jaoks; — omistada suuremat tähtsust väljaspool Euroopat läbi viidud mere- ja merendusuuringutele, mis on suunatud majandusstrateegiate rakendamisele, st uuringud uute transpordivõimaluste või toormaterjalide kaevandamise kohta Põhja-Jäämere piirkonnas kliimamuutuste mõju tulemusena, samuti uuringud kalastamise kohta piirkondades väljaspool Euroopat, mis on eriti oluline ELi tarnete jaoks; — rohkem rõhutada ookeanipõhjade ja -süvikute uuringuid; sellist liiki projektide puhul on oluline teha koostööd riikidega väljaspool ELi. Seepärast tuleks seoses Põhja-Jäämere piirkonnas läbiviidavate uuringutega sõlmida kokkulepped Kanada, Venemaa, USA ja Jaapaniga; — tuua rohkem esile vajadust jagada teadusuuringuid uute tehnoloogiate kohta merede ja ookeanide valdkonnas, mis on seotud näiteks puurimisega Euroopa merepiirkondades või taastuvenergiasse tehtavate investeeringutega kõnealustes piirkondades; — tegema suuremaid jõupingutusi, et ühendada mõni tabelis toodud uurimisteema relvajõudude poolt läbiviidavate mere- ja merendusuuringutega; — on oluline, et tabelis loetletud uurimisteemadega seotud tööd tehakse kooskõlas regionalismi põhimõttega.
4.1.3

Koolitus vastavalt tööturu vajadusele: komitee märgib, et esmatähtis on juurdepääs haridusele ja koolitusele ning nende rahastamisele, samuti tööaja kasutamine elukestva õppe raames. See peab siiski toimuma kooskõlas tootlike, kvaliteetsete ja hästi tasustatud töökohtade loomisega, et töötajad ei oleks sunnitud vastu võtma halbu töökohti, nagu sageli juhtub. Hea väljaõppega töötajad ja tootlikku tööhõive kättesaadavus on olulised, et tuua noori tööturule ning edendada konkurentsivõimet ja heaolu.
1.5.1

Komitee meenutab, et aeg on ülitähtis ning et Euroopa Liidu ja USA volitatud esindajad peaksid alustama läbirääkimisi nii pea kui praktiliselt võimalik. Kui 2010. aasta novembriks märkimisväärset edu ei saavutada, võib Euroopa Liit otsustada peatada USA lennuettevõtjatele antud teatud õigused.
5.1

Komitee arvates nõuab TEN-E kõigi sidusrühmade tegevuse kooskõlastamist piisavalt tsentraliseeritud organi poolt. See on aga vastuolus turuloogikaga. Komisjon peaks kinnitama, et tema eesmärk on otsida optimaalseid kulutõhusaid lahendusi tarbijate heaks, kuna vastasel juhul võivad tarbijad küsida, milleks on energia siseturgu vaja. Euroopa põhivõrguettevõtjate võrgustike ja Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti roll on rohelises raamatus ebaselge. Need asutused on kooskõlastamise keskused, ent nad ei peaks olema kaasatud avaliku sektori vahendite kasutamisega seotud otsustesse. Lisaks peaks EL hoolitsema teadus- ja arendustegevuse järjepidevuse tagamise eest ning sellega ei peaks tegelema nimetatud asutused.
2.2.7

Samuti kehtib see sama direktiivi põhjenduse 4 puhul, milles juhiti tähelepanu ühenduse otsusele keelata alates 1. jaanuarist 2005 krüsotiilasbesti kasutamine. See väljajätmine on veelgi põhjendamatum seetõttu, et direktiivi 91/382/EMÜ põhjendus 4 on samuti välja jäetud. Selles märgiti asendamispõhimõtte olulisust, et ennetada ohtlike ainetega seotud riske. Nimetatud kahe põhjenduse väljajätmine ei paista olevat põhjendatud, kui võtta arvesse Euroopa Liidu jõupingutusi asbesti kasutamise keelustamiseks kogu maailmas.
1.1

Komitee hindab positiivselt ettepanekut muuta kõnealust määrust, kuna see vastab patsientidele antava teabe lihtsustamise ja ühtlustamise eesmärkidele. Samas leiab komitee, et märkimisväärsed erinevused liikmesriikides kehtivates eeskirjades, mis käsitlevad ravimite retsepti alusel väljastamise ja jaotamise õigusliku seisundit, takistavad ravimite kohta asjakohase ja arusaadava teabe andmist. Seetõttu kutsub komitee komisjoni üles tegutsema selle nimel, et ühtlustada retsepti alusel väljastamise ja jaotamise õigusliku seisundi määratlemist nende ravimite osas, mille mõjuaine(d), annus ja ravinäidustused on samad ja mida müüakse eri liikmesriikides sarnases pakendis, ent erineva registreeritud kaubamärgi all.
3.1.1

Nende eeskirjadega sisse viidud lihtsustus on igati tervitatav, ka seepärast, et see võimaldab paremat kontrolli pidevate tarnete üle. Komiteel on siiski mõned kahtlused liikmesriikidele antud võimaluse suhtes, mille kohaselt võivad nad rakendada tavapärast aastast ajavahemikku muudel juhtudel kui neil, mis on direktiivis sätestatud: ühtlustamine on seeläbi nõrgem ja liigagi ähmane sõnastus võib tuua kaasa segadust või isegi vaidlusi.
1.2

Komitee on siiski seisukohal, et uuestisõnastatud direktiivi jõustamise kontrollimise eesmärk peaks olema tagada, et selle rakendamine siseturul on võimalikult ühtne, et vältida võimalikke halduslikke keerukusi piiriüleses kontekstis ja sellest tuleneda võivaid konkurentsimoonutusi.
7.1

Rahvusvahelisel tasandil on hädavajalik levitada strateegiat, mille eesmärk on tõhustada tööstusomandi õiguste jõustamist nii Euroopas kui kolmandates riikides, et võidelda võltsingute ja piraatluse vastu. Samal ajal peaks Euroopa tegema jõupingutusi selleks, et innustada arengumaadesse suunatud jätkusuutliku tehnoloogia siiret.
3.1.6

Komitee arvates saab tänu tootja mõiste selgele määratlusele kõige paremini positiivset keskkonnamõju saavutada ja kulutõhusust suurendada järgmistel viisidel: — tootja määratlus peaks katma samu ettevõtjaid kõigis liikmesriikides; — komitee on samuti seisukohal, et riiklikud tootjaregistrid peaksid toimima ühtlustatumad viisil. Erinevad haldusnõuded erinevates riiklikes registreerimis- ja aruandlusskeemides tekitavad tõepoolest lisakulusid tootjatele, kes tegutsevad piiriüleselt siseturul; — tootjaregistrid erinevad tootjatelt kogutava teabe ja toimimispõhimõtete poolest. Muu hulgas erinevad registrites varustuse liikide määratlused, kaalu kriteeriumid, kogutavate koguste väljaarvestamise alus ja samuti kaalutlused müügiks teistesse liikmesriikidesse. Erinevad ka andmete esitamise sagedus ja perioodilisus; — komitee peab seepärast vajalikuks, et Euroopa Liidu institutsioonid annaksid välja soovitusi ja suuniseid kõnealuse eesmärgi saavutamiseks pärast asjaomaseid konsultatsioone sidusrühmadega; — komitee on veendumusel, et riiklike registrite Euroopa võrgustiku loomise eesmärk peaks olema vahetada teavet. Võrgustik lihtsustaks tootjate registreerimist liikmesriikides ühtlustatud viisil, nii et nende tegevus oleks jälgitav kogu Euroopa Liidus. See kergendaks registreeritud ettevõtete halduskoormust ja võimaldaks direktiivi tõhusamalt rakendada. Ühtlustamise parandamine ja bürokraatia vähendamine lihtsustaksid keskkonnasäästlikkuse suurendamist ja keskkonnaalaste eesmärkide saavutamist; — komitee on seisukohal, et ärakasutamiste vältimiseks tuleks luua Euroopa arvelduskoda, mille ülesanne oleks kaubavoogude kontrollimine ja jälgimine, kõigi Euroopa kogumis- ja taaskasutussüsteemide rahanduslik võrdsustamine ning ka Euroopa Liidu üksikute liikmesriikide vaheline vastastikune (haldusalaste) õigusnormide täitmise järelevalve ja tõhusa õigusabi osutamine.
3.1.3

Komitee leiab, et pakutud strateegia on samm edasi. Et strateegia oleks edukas, soovitab komitee tegeleda alljärgnevate küsimustega. — Esindatus. Kuigi avatud koordineerimismeetod ja struktureeritud dialoog on kasulikud vahendid, on siiski vaja pidevalt hinnata ja parandada nende rakendamist ning arendada edasi konsulteerimisvahendeid, hõlmates poliitikaloomesse rohujuuretasandi noorteorganisatsioone, valitsusorganeid, noori endid, samuti teisi sidusrühmi (1). — Teadlikkus ELi noorsoopoliitikast. Euroopa tasandi meetmete suurem nähtavus oleks noorte jaoks kasulik, sest noored peaksid olema teadlikud, et noorsookoostöötsükli raames kättesaadavad võimalused (nt noortevahetus) tulenevad ELi noorsoopoliitikast. — Erinevused riikide vahel. 27 riikliku lähenemisviisi koordineerimine ja ühendamine Euroopa koostööraamistikus on keeruline ülesanne. Mõnes riigis on mitmes väljapakutud tegevusvaldkonnas juba pikaajalised traditsioonid ja ELi strateegia võiks nende kogemusi ära kasutada, samas kui mõnes teises riigis on neis tegevusvaldkondades alles äsja tegutsema hakatud. Siiski peaks uus strateegia andma lisaväärtust igale liikmesriigile. — Teabevahetusprobleemid. Rakendada tuleks ühtset lähenemisviisi selleks, et struktureeritud viisil levitada ja koguda võrreldavaid andmeid eesmärgiga parandada vahearuandlust ja analüüsi. Kokku tuleks leppida tulemustele suunatud ühised näitajad. — Rakendamine. Liikmesriikide vahel on suuri erinevusi ka Euroopa poliitika rakendamise suutlikkuses. Mõnel riigil on hästi arendatud süsteemid, mis laienevad piirkondlikule ja kohalikule tasandile, samas kui mõnes riigis on väga vähe allikaid pühendatud Euroopa koostööle noorsooküsimustes.
3.15

Komitee eelistab viimast valikuvõimalust. Komitee hinnangul tuleb ELi rahalisi vahendeid kasutada senisest tõhusamalt ning arvab, et nende vahendite koondamine põhivõrgule pakub selleks parimaid võimalusi. Üldist võrku, milles praeguse TEN-T võrgu ulatusele lisati aastate jooksul osa ühenduse transpordialaste õigusaktide rakendamine, ei saa tänu sellele seosele lihtsalt niisama kõrvale jätta ja see peab niisiis püsima jääma. TEN-T eelarvest need projektid enam toetusi ei saaks, samas on võimalik neid rahastada regionaalfondide ja ühtekuuluvusfondi vahenditest.
5.1.5

Seda tüüpi jäätmete ringlussevõttu tuleb pidada jäätmekäitluse prioriteetseks meetodiks. Tegemist on komposti tootmisega orgaanilisel teel või väetise tootmisega metaankääritamise teel. Bioloogilisele töötlemisele eelnev jäätmete kogumise viis on väga oluline. Jäätmeid on võimalik koguda tekkekohas eraldi või segamini ning sorteerida seejärel sorteerimiskeskustes. Siinkohal tuleb rõhutada, et komposti tootmiseks kasutatava toote kvaliteedil on väga suur mõju lõpptoote kvaliteedile. Oluline on see, et ringlussevõtu eesmärgid ja lõppmaterjali kvaliteet oleksid saavutatud, millist tehnoloogiat või protsessi ka ei kasutataks.
3.4.5

Komitee leiab, et paindlikkuse ja turvalisuse neli mõõdet ja nende põhimõtted – nagu Euroopa Komisjon need määratlenud on –võiksid tõhusalt aidata vähendada töötust Euroopas. Sellegipoolest on vältimatult vajalik jälgida, et loodaks kvaliteetseid töökohti. Siinjuures mängib väga olulist rolli tegelik sotsiaalkaitse, mis on aluseks ELi sotsiaalsele ühtekuuluvusele. Antud kontekstis rõhutab komitee, et liikmesriikide tööturu reformides tuleb vältida selliste ebakindlate töökohtade arvu jätkuvat kasvu, millele on iseloomulik turvalisuse arvelt saavutatav ülemäärane paindlikkus Viimastel aastatel on see arv pidevalt tõusnud. Komisjon peaks oma panuse andma, koostades ja levitades perioodiliselt kokkuvõtteid paindlikkuse ja turvalisuse põhimõtete elluviimisest tööturgu käsitlevates õigustekstides ja eeskirjades. Komitee on seisukohal, et paindlikkuse ja turvalisuse põhimõtteid tuleks senisest enam lisada Lissaboni-järgsesse tegevuskavva. Lisaks teeb komitee ettepaneku, et selle tegevuskavaga kooskõlastataks ka sotsiaalpartnerite tegevus.
4.2.7.1

Naised on vähe esindatud kõigil juhtivatel kohtadel, st poliitiliselt vastutavatel kohtadel, haldusasutustes ja suurte ettevõtete juhtkondades, samal ajal kui ettevõtetel, mille juhtkonnas on rohkem naisi, on kõige paremad finantstulemused. Naised loovad vähem ettevõtteid ja nad on harvem ettevõtete juhid. Mehed on aga vähe esindatud perekonna sfääris ja nad võtavad harvem vanemapuhkust.
4.7

Lissaboni strateegia, praegune kriis ja antitsükliline poliitika. Rahvusvahelise koostöö edukus sõltub seega otsustaval määral Euroopa teadusruumi atraktiivsusest ning Euroopa ülikoolide ja teadusasutuste tulemuslikkusest. Selleks vajalikud meetmed on Lissaboni strateegia võtmeelemendid. Valitseva finants- ja majanduskriisi valguses on seega veelgi olulisem rakendada antitsüklilist poliitikat ning kasutada kõiki rahalisi ja struktuurilisi meetmeid, et muuta Euroopa teadusruum ja selle alused, sealhulgas rahvusvaheline mõõde, tugevamaks ja atraktiivsemaks. Samal ajal kutsub komitee komisjoni ja liikmesriike üles tasakaalustatud värbamispoliitika abil ennetama noori kõrgkoolide lõpetajaid ähvardavat töötust, mis võib tuleneda teadus- ja arendustegevuse kokkutõmbamisest eraettevõtluses (15).
1.3

Haridust on ELi loomisest alates tunnustatud inimeste põhiõigusena ning on tehtud palju positiivseid jõupingutusi, et muuta kõnealune õigus kõigile juurdepääsetavaks avalikuks hüveks. Komitee aitas sellele kaasa, koostades kõnealusel teemal suurema hulga arvamusi, milles kõigis tunnistatakse, et hariduse peaeesmärk on inimeste kasvatamine vabadeks, kriitilise suhtumisega sõltumatuteks kodanikeks, kes on võimelised kaasa aitama oma ühiskonna arengule, kellel on kõrgel tasemel pädevused, mis on vajalikud uute probleemidega toimetulekuks, eriti töökeskkonnas, ent kes on ka teadlikud sellest, et nad jagavad väärtusi ja kultuuri ning et planeet, mida nad asustavad, tuleb säilitada tulevaste põlvkondade jaoks.
2.5

Komitee nõustub komisjoniga, et tarbijakaitsepoliitika üks eesmärke – ehkki mitte ainuke – „on luua keskkond, kus tarbijad saavad osta kaupu ja teenuseid hoolimata riigipiiridest”. Siiski ei arva komitee, et tarbijakaitsepoliitika on vähemtähtis ühtse turu lõpuleviimisest; samuti ei pea ta tarbijaid pelgalt ühtse turu toimimise vahenditeks. Vastupidiselt komisjonile on komitee seisukohal, et ebaausate kaubandustavade direktiivi – kui seda peetakse heaks näiteks –, tuleks vaadelda „halva õigusloome” (6) hea näitena, kuna see on toonud kaasa kaootilise rakendamise enamuses liikmesriikides. Pigem väljendab komitee kahetsust, et selline näide on leidnud järgimist hiljutistes direktiivides tarbijakrediidi ja osaajalise kasutamise õiguse kohta ning see on jätkuvalt sätestatud tarbija õiguste direktiivis.
ET Euroopa Liidu Teataja C 18/114

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse Euroopa Liidu rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (2007–2010)”

KOM(2010) 12 – 2010/0004 (COD)

2011/C 18/21

Pearaportöör: Michael SMYTH

19. veebruaril 2010. aastal otsustas nõukogu ja 18. veebruaril 2010 otsustas Euroopa Parlament vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse Euroopa Liidu rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (2007–2010)

KOM(2010) 12 – 2010/0004 (COD)

16. veebruaril 2010 tegi komitee juhatus kõnealuse arvamuse ettevalmistamise ülesandeks majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioonile.

Arvestades töö kiireloomulisust, määras komitee täiskogu 462. istungjärgul 28.–29. aprillil 2010 (29. aprilli 2010 istungil) pearaportööriks Michael Smythi ja võttis vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 103, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 3.

1. Järeldused

1.1 Komitee märgib, et komisjoni ettepanek, milles käsitletakse Euroopa Liidu rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (2007–2010), põhineb nüüd Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 175 ja artikli 352 lõikel 1 ning vastab seega Euroopa Kohtu 3. septembri 2009. aasta lahendile C-166/07.

1.2 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiidab nimetatud ettepaneku heaks.

2. Motivatsioon ja soovitused

2.1 Rahvusvahelise Iirimaa Fondi asutasid 1986. aastal Ühendkuningriigi ja Iiri valitsused, et „edendada Iiri saarel sotsiaalset ja majanduslikku arengut ning natsionalistide ja unionistide vahelist leppimist”. Euroopa Liit on olnud USA, Kanada, Austraalia ja Uus-Meremaa kõrval üks peamisi 849 miljoni euro suuruse toetusprojekti osapooli. See on summa, millega toetati rohkem kui 20 aasta jooksul enam kui 5 700 projekti Põhja-Iirimaal ja Iirimaa piiriäärsetes krahvkondades.

2.2 Komitee on oma omaalgatuslikus arvamuses „Euroopa Liidu roll Põhja-Iirimaa rahuprotsessis” (1) rõhutanud Rahvusvahelise Iirimaa Fondi olulisust ja toetab õigusliku aluse kiiret ratifitseerimist, et hallata Euroopa Liidu rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile aastatel 2007–2010 Euroopa Kohtu lahendi C-166/07 alusel.

Brüssel, 29. aprill 2010 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Mario SEPI

(1) ELT C 100, 30.4.2009, lk 100, punkt 6.4.8.
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: nõukogu määrus, millega 
kehtestatakse Biskaia lahe anšoovisevaru ja selle püügi pikaajaline kava”  
KOM(2009) 399 lõplik – 2009/0112 (CNS)  (*) 
(2010/C 354/14)  
19. jaanuaril 2010 otsustas nõukogu ja 5. märtsil 2010 otsustas Euroopa Parlament vastavalt Euroopa Liidu 
toimimise lepingu artiklile 43 (endine EÜ asutamislepingu artikkel 37) konsulteerida Euroopa Majandus- ja 
Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:  
„Ettepanek: nõukogu määrus, millega kehtestatakse Biskaia lahe anšoovisevaru ja selle püügi pikaajaline kava”  
KOM(2009) 399 lõplik – 2009/0112 (CNS) (*).  
Kuna komitee nõustub ettepaneku sisuga ning ei soovi teha selle kohta ühtegi märkust, otsustas komitee 
täiskogu 461. istungjärgul 17.–18. märtsil 2010 (17. märtsi istungil) esitada kõnealuse ettepaneku kohta 
pooldava arvamuse. Arvamus võeti vastu ühehäälselt.  
Brüssel, 17. märts 2010  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 
president  
Mario SEPIET 28.12.2010 Euroopa Liidu Teataja C 354/69  
(*) CNSi asemel peaks olema COD.
3.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee käesolev arvamuse eelnõu on jätk 2007.–2008. aasta finantskriisi käsitlenud arvamustele, eelkõige Jacques de Larosière'i töörühma (2) aruande põhjal koostatud arvamusele ning makro- ja mikrotasandi usaldatavusjärelevalvet käsitlevale arvamusele. Kuigi kriisi peamisteks vahetuteks põhjusteks võib pidada USA finantssüsteemi nõrkust, on see samal ajal toonud ilmsiks Euroopa järelevalvesüsteemide nõrgad kohad ja nendevahelised suured erinevused. Komitee peab kahetsusväärseks, et kriisidele ja eelnevatele intsidentidele (eriti Equitable Life'i juhtumile) vaatamata ei alustatud vajalike reformidega juba varem.
3.5.2

Hoolimata sellest, et naistel on kõrge haridustase, töötavad nad ikka pigem sellistes majandussektorites (tervishoid ja sotsiaaltöö, haridus, kaubandus, avalik haldus, ettevõtlusteenused, hotellid ja restoranid jne) ja ametitel (müüjad, koduabilised, hooldajad, halduspersonal jne), mida peetakse traditsiooniliselt naiste pärusmaaks, ning madalamat kvalifikatsiooni nõudvates sektorites, kus on vähem võimalusi parematele ametikohtadele pääseda. Ametialane eraldatus on viimastel aastatel muutumatuna püsinud. Naiste tööhõive on suurenenud eelkõige sektorites, kus juba töötab palju naisi.
2.10

Mõned liikmesriigid on juba võtnud kütteostuvõimetuse ärahoidmiseks mõningaid meetmeid („Good practices experienced in Belgium, Spain, France, Italy and United Kingdom to tackle fuel poverty” – Belgias, Hispaania, Prantsusmaal, Itaalias ja Ühendkuningriigis kasutatavad head tavad kütteostuvõimetusega võitlemiseks, töörühm European Partnership for Energy and the Environment (EPEE)). Enamik neist headest tavadest on suunatud probleemi põhjustele, näiteks järgmistele asjaoludele: — energia hind (nt soodustariifid); — hoonete kvaliteet (nt nii sotsiaalelamute kui ka eramajade parema energiatõhususe edendamine); — madalad sissetulekud (nt rahaline abi). Samuti on mõned liikmesriigid võtnud parandusmeetmeid kütteostuvõimetuse tagajärgede leevendamiseks, näiteks keelanud raskes olukorras olevate inimeste majapidamiste lahtiühendamise võrgust kriitilisel ajal.
2.8

Euroopa Liidu Nõukogu eesistumise raames on Belgia valitsus esitanud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele taotluse koostada ettevalmistav arvamus, mis käsitleb varjupaiga teemaga seotud probleeme. Ametlikus taotluses on märgitud, et rahvusvahelise kaitse andmine ohus olevatele isikutele kujutab endast üht olulist väljakutset Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide jaoks. Viimaste aastate jooksul on pidevalt järgitud endale seatud põhieesmärki: luua Euroopa ühine varjupaigapoliitika. Kehtestatud on eeskirjad rahvusvahelise kaitse saamiseks, määratletud vastutusalad ja loodud uusi institutsioone. Paljud liikmesriigid on siiski vastu oma õigusaktide ja poliitikate tõelisele ühtlustamisele. Liikmesriikide toetuseta võib Euroopa õiguslik ja institutsiooniline ülesehitamine kujuneda ebatõhusaks ja kulukaks. Liikmesriigid ei taju veel korralikult Euroopa ühise varjupaigapoliitika eeliseid ega ole valmis selgelt oma vastutust kandma.
4.1.2

Kodanikuühiskonna ja valitsusvälised organisatsioonid on Montenegro kontekstis sünonüümid. Valitsusvälised organisatsioonid on osa kodanikuühiskonnast, mis sisaldab CIVICUSE (11) väljatöötatud metodoloogia kohaselt veel 19 komponenti. Isegi kui me püüame kohaldada laiemaid määratlusi, peame siiski tunnistama, et kodanikuühiskond on esindatud ka usukogukondade, ametiühingute, meedia, kutseühingute, sihtasutuste, ühiskondlike liikumiste jne kaudu. Montenegro kodanikud samastavad valitsusväliseid organisatsioone siiski kodanikuühiskonnaga; see vastab suurel määral valitsusväliste organisatsioonide tegelikule panusele avatud kodanikuühiskonna põhimõtete loomisse ja võimude tasakaalustamisse, kuid see viitab ka sellele, et ühiskondliku aktiivsuse, potentsiaali ja algatusvõime tase teistes kodanikuühiskonna kategooriates on muret tekitavalt madal.
4.3

Riigisisene kaitse. Riigisisese kaitse olemasolust võimalike rahvusvahelise kaitse taotlejate julgeoleku tagamiseks ei piisa. Mõnikord on riigi territooriumist turvaline vaid väike osa ja on vähe tõenäoline, et kõigil ohustatud isikutel on võimalik sinna minna. On ette tulnud ka olukordi, kus mitu kaitse pakkujat on omavahel konfliktiolukorras teatava piirkonna kontrollimise pärast ja kus seetõttu ei ole võimalik kindlalt tuvastada, kes vastutab selle piirkonna korra ja julgeoleku eest. Seepärast on vaja määratlus oluliselt täpsemaks muuta. Riigisisene kaitse on olemas vaid juhul, kui valdav osa riigi territooriumist allub keskvalitsusele, kellel on piisavad vahendid, et tagada sisejulgeolek, minimaalses ulatuses avalikud teenused ning üksikisikute õiguste ja julgeoleku adekvaatne kaitse.
Artikli 3 lõige 3 ja artikkel 8 „lapseealine laps”: Lause „riiklike õigusaktide kohaselt lapseealise lapse seksuaalsuhtesse kaasamise eest määratakse karistus…” osas tuleb märkida, et ÜRO lapse õiguste konventsioon ja EL määratlevad last kui „alla 18 aasta vanust isikut”, seega on terminoloogia vastukäiv. Seda aspekti käsitletakse osaliselt artiklis 8 („Eakaaslaste vastastikusel nõusolekul põhinevad seksuaalsuhted”). Samuti ei reguleerita artiklites 3, 4, 5 ja 8 vastastikusel nõusolekul põhinevaid seksuaalsuhteid seksuaalsesse täisikka jõudnud laste vahel. Komitee usub, et see küsimus nõuab edasist käsitlust ning suuremat selgust. Komitee julgustab liikmesriike kasutama kõnealuse uue direktiiviga avanevat võimalust määratleda Euroopas seksuaalne täisiga. Samuti on vaja selgitada mõistet „samaealised”.

Artikli 3 lõike 4 punkt i: arvestades perekonnas aset leidvaid juhtumeid, tuleb „vanemlikule vastutusele” anda usalduspositsioon. See oleks kooskõlas ÜRO lapse õiguste konventsiooni artikliga 5. Sõna „saavutatud” tuleks lauses „kui selleks on kuritarvitatud lapse suhtes [saavutatud] usaldust, võimu või mõju” välja jätta, arvestades Euroopas mitte ainult pedofiiliaga seotud ringkondades toimuvat, vaid ka pere ringis, usu-, haridus- ja asendushooldusasutustes aset leidvaid juhtumeid. On oluline, et ühelegi võimupositsioonil olevale isikule ei jäeta esitamata süüdistust, ei jäeta teda üle kuulamata või tema käsutuses olevaid toimikuid uurimata, olgu tegemist mis tahes poliitilise või usulise võimupositsiooniga.