1. SISSEJUHATUS

Käesolev on kolmas aruanne, milles käsitletakse ELi ja selle liikmesriikide edusamme toiduga kindlustatust käsitleva ühise poliitika elluviimisel. Aruandele on lisatud komisjoni talituste töödokument, mis sisaldab lisateavet analüüside ja juhtuuringute kohta. Aruandes kirjeldatud näited kajastavad seda, kuidas EL ja selle liikmesriigid on veelgi suurendanud toetust ning reageerinud 2016. aastal esitatud soovitustele ja nõukogu järeldustele.

2. POLIITILISED ARENGUSUUNAD ÜLEILMSEL JA EUROOPA TASANDIL

Maailmas kannatab nälga 821 miljonit inimest. 2017. aastal suurenes teist aastat järjest toiduga ja toitumisalane kindlustamatus – seda pärast enam kui kümne aasta jooksul toimunud pidevat vähenemist. Laste krooniline alatoitumus on vähenenud, ehkki selle all kannatab endiselt iga neljas alla viieaastane laps. Maailma rahvaarv kasvab 2050. aastaks eeldatavasti enam kui üheksa miljardini, millega suureneb konkurents piiratud loodusvarade pärast. Sellele lisandub aina võimenduv mõju, mida avaldavad kliimamuutused ja konfliktid ning üha suurem surve maale ja loodusvaradele ning toidu-, vee- ja energiavarudele. Need katsumused mõjutavad märkimisväärselt põllumajandusliku toidutööstuse suutlikkust pakkuda kiiresti kasvavale rahvastikule tervislikku ja toitvat toitu.

Kestliku arengu eesmärkidega, eelkõige 2. eesmärgiga, püütakse anda riike koondades uus hoog püüdlustele „kaotada 2030. aastaks nälg, saavutada toiduga kindlustatus ja parem toitumine ning toetada säästvat põllumajandust“. Kooskõlas ELi õigustepõhise lähenemisviisiga, sealhulgas võttes arvesse õigust toidule, on näljahäda lõpetamine ja kõige haavatavamate inimeste toiduga kindlustatuse parandamine põhiülesanded Euroopa uue arengukonsensuse elluviimisel. 2016. aastal vastu võetud ELi üldises välis- ja julgeolekupoliitika strateegias rõhutatakse vajadust kahekordistada jõupingutusi konfliktide ennetamisel ja selliste algpõhjuste kõrvaldamisel nagu ebavõrdsus, ressurssidega seotud surve ja kliimamuutused, võttes arvesse nende mõju kõrbestumisele, mulla degradeerumisele, veenappusele ja toidukriisidele. Sellega aitavad EL ja liikmesriigid valitsustel ellu viia kestlikke ennetus- ja reageerimisstrateegiaid, mis suurendavad vastupanuvõimet.

EL ja selle liikmesriigid panevad jätkuvalt suurt rõhku naiste rolli muutmisele. Erilist tähelepanu pööratakse ümberkujundava lähenemisviisi edendamisele, püüdes mitte üksnes parandada naiste juurdepääsu ressurssidele, vaid ka tagada naiste võrdsed õigused, millega kantakse hoolt selle eest, et sekkumised toovad naistele ja meestele kasu ning suurendavad nende mõjuvõimu.

EL ja selle liikmesriigid aitavad muuta tugevamaks partnerriikides elavad haavatavad inimesed, toetades paremate töökohtade ja sissetuleku teenimise võimaluste loomist. Seoses välisinvesteeringute kava kasutuselevõtuga 2017. aastal on EL sõlminud partnerlussuhted finantsasutustega, et anda hoogu partnerriikide majanduse dünaamilisele arengule või seda taaselavdada eesmärgiga suurendada maapiirkondades õiglast majanduskasvu. Toiduga kindlustamatuse, maapiirkondade vaesuse ja rände vahelise keerulise seose põhjalikumaks käsitlemiseks edendab EL ELi ja Aafrika Liidu partnerluse raames toimuvat koostööd ja dialoogi ning korraldab ELi ja Aafrika ärifoorumeid, et hõlbustada töövõimaluste loomist noortele ja naistele. Kõige viimane selline foorum toimus 2017. aasta novembris Abidjanis, kus pandi rõhku avaliku ja erasektori partnerluse suurendamisele põllumajandusettevõtluse valdkonnas. Selle kõrval rakendatakse Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfondi, et tegeleda ebastabiilsuse, sundrände ja ebaseadusliku rände algpõhjustega, panustada rände paremasse juhtimisse ja kasutada ära olemasolevad võimalused.

Põllumajanduse ja toidusüsteemide edendamiseks on oluline hoogustada innovatsiooni ja teadusuuringuid. 2017. aastal toimunud tippkohtumisel „Üks planeet“ kohustusid EL ja Gates'i sihtasutus kumbki eraldama 2018.–2020. aastal 270 miljonit eurot, et üheskoos tegeleda kliima seisukohalt oluliste uuenduste ja uuringutega kolmandate riikide põllumajanduses. Põllumajandusel on väga tähtis roll, sest see sektor on keskne paljude riikide riikliku panuse kindlaksmääramisel. EL ja selle liikmesriigid toetavad seda sektorit säästva põllumajanduse programmide puhul tehtava koostöö kaudu. Prantsusmaa eestvõtmisel püüab EL kaasata liikmesriike ja organisatsioone nn miljardi USA dollari eesmärgi taotlemisse. Peale selle on hakanud toimima programmi „Horisont 2020“ ja Aafrika Liidu teadustoetuste kava kaudu rahastatav ELi ja Aafrika teadus- ja innovatsioonipartnerlus, mille raames keskendutakse toiduga ja toitumisalasele kindlustatusele ning säästvale põllumajandusele.

G 7 juhid on jäänud kindlaks kohustusele aidata 500 miljonil inimesel pääseda 2030. aastaks näljast ja alatoitumusest. 2017. aastal Taorminas toimunud tippkohtumisel otsustati suurendada ühist panust toiduga ja toitumisalasesse kindlustatusesse ning säästvasse põlumajandusse Sahara-taguses Aafrikas, milleks võetakse rida meetmeid, sealhulgas suurendatakse ametlikku arenguabi. Tunnistades, et maaelu ümberkorraldamine on väga tähtis protsess, et luua töökohti, suurendada sissetulekuid ning saavutada toiduga ja toitumisalane kindlustatus, käivitasid G 20 juhid 2017. aastal G 20 partnerluse raames maanoorte tööhõive algatuse.

3. ARUANDLUS JA EDUSAMMUD

Käesolevas jaos antakse ülevaade väljamaksetest, mille EL ja selle liikmesriigid on teinud toiduga ja toitumisalase kindlustatuse valdkonnas, ning poliitiliste prioriteetide tulemuskriteeriumide osas tehtud viimastest edusammudest.

Väljamaksed