ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
8.

Eurojust on püüdnud võimalikult täpselt järgida Euroopa Parlamendi otsusega kehtestatud struktuuri oma eelarve suhtes. Seetõttu on Eurojust esitanud kolleegiumile ametlikuks vastuvõtmiseks ELi 15 liikmesriigi eelarve otsuse. Nimetatud otsuses on toodud Ei laienemisest tulenev enam kui ühe miljoni euro suurune juurdekasv ja näidatud, kuhu need krediidisummad pärast nende kinnitamist määrataks. Tulevikus tagab Eurojust, et eelarve oleks enne selle kolleegiumile esitamist võimalikult täielik.
10.

Hindamiskomisjon tugines oma töö käigus peamiselt hinnale päeva kohta ja mitte tellitud tööde kogumaksumusele, mis muudab kontrollikoja poolt kirjeldatud olukorda. CEDEFOP koostab hindamiskomisjoni liikmetele vastavad juhised kindlustamaks, et kõiki pakkumiskutses nimetatud elemente võetaks kõigiti arvesse, mis muudab ka nende töö läbipaistvamaks. Läbirääkimistega menetluste puhul võtab keskus kontrollikoja märkusi arvesse. Keskus on juba välja töötanud tegevuskava, mille eesmärgiks on tuvastatud puuduste kõrvaldamine. Uus direktor asus ametisse 16. oktoobril 2005. aastal. Peale seda ei ole algatatud ühtegi läbirääkimistega menetlust, kus osaleks vähem kui kolm kandidaati ning samuti on kantud hoolt selle eest, et pakkumismenetlused oleksid korrektsed.
10.

Agentuuri peakorteri asukohta puudutavas kokkuleppes ning Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokollis sätestatakse, et agentuur on vabastatud kõigist riiklikest, piirkondlikest ja kohalikest maksudest. 2004. aasta novembris oli agentuur kohustatud maksma ligi 906 000 euro ulatuses makse perioodi 2000–2004 eest. Rakendades raamatupidamise konservatiivsuse põhimõtet, (9) ei ole agentuur seda summat oma bilansis tagastatavana kirjendanud; eelarveaasta tulude ja kulude aruandes on selle makse kohta selgitav märkus. Antud juhul soovitab kontrollikoda agentuuril taotleda kõigi põhjendamatute maksete hüvitamist.
“Ühendus teeb oma pädevuse piires majandus-, finants- ja tehnilist koostööd kolmandate riikidega. Selline koostöö täiendab liikmesriikide võetud meetmeid ja vastab ühenduse arengupoliitikale.” (Artikkel 181 A)

Eesmärgid — toetada koolitusabi andmist Kesk- ja Ida-Euroopa riikidele ja Mongooliale, mõnedele Balkani regiooni riikidele ja riikidele ning piirkondadele, millel on õigus saada abi Meda programmist; — edendada abikõlblikele riikidele antava abi kooskõlastamist.

Ülesanded — anda abi koolitusvajaduste ja -prioriteetide määratlemisel; — anda teavet käimasolevatest algatustest ja tulevikuvajadustest; — rahastada pilootprojekte; — rakendada komisjoni programme abikõlblikes riikides.

Juhatus — üks esindaja igast liikmesriigist — kaks komisjoni esindajat Direktor — nimetatakse juhatuse poolt komisjoni ettepanekul Nõuandev kogu — nimetatakse nõukogu poolt, — kaks eksperti igast liikmesriigist, — kaks eksperti igast abikõlblikust riigist, — kaks eksperti Euroopa tasandi sotsiaalpartnerite hulgast. Väliskontroll Euroopa Kontrollikoda Eelarve täitmise kinnitamine Euroopa Parlament nõukogu soovitusel

Eelarve 18,4 miljonit eurot (17,2 miljonit eurot) täielikult komisjoni poolt finantseeritud Personali suurus 31. detsembri 2004 seisuga — 104 (104) töökohta ametikohtade loetelus, millest täidetud töökohti 99 (99) — 31 (31) muud töökohta (abitöötajad, riiklikud eksperdid, tööjõudu vahendava asutuse kaudu saadud töötajad). Personal kokku: 130 (130) jaotus vastavalt tööülesannetele: — operatiivülesanded: 82 (80) — haldusülesanded: 35 (35) — segaülesanded: 13 (15)
—

Väljaanded: “Perception of living conditions in an enlarged Europe”, “Quality of life in Europe”, “Employment and disabilities: back to work strategies”, statistiliste andmete analüüs ja levitamine, uuring ajakorraldusest erinevatel eluetappidel.
9.

Seda osa assigneeringute ülekannetest, mida tuleb käsitleda eelarveaasta kuludena, on hinnatud eelarvevahendite volitatud käsutaja esitatud deklaratsioonide põhjal. Deklaratsioonid tuleb koostada viisil, mis võimaldab peaarvepidajal korrektselt hinnata ameti tegelikke kulusid. Sageli ei ole see aga nii olnud. Lisaks on kulukohustusi ja makseid käsitlevad toimikud tihti puudulikud ja esialgsete kulukohustuste põhjal teostatud toiminguid ei saa nõuetekohaselt jälgida. Sisekontrollisüsteemi tuleb tugevdada, et kõrvaldada selle puudused.
4.

Varud Varud hõlmavad kontoritarbeid ja muid tarvikuid, mis on hinnatud viimati kirjendatud tarnehinna alusel. Kui soetamiskulu on väljendatud rahvuslikus valuutas, konverteeritakse see eurodesse bilansi koostamise päeval kehtinud vahetuskursi alusel.
Kontrollikoja aruanne Euroopa Keskpanga juhtimise tulemuslikkuse auditi kohta 2004. eelarveaasta osas koos Euroopa Keskpanga vastustega

(2006/C 119/02)

PERSONALIPOLIITIKA

Üldiselt on EKP personalipoliitikat kõigil tasanditel rakendanud lähtuvalt vastuvõetud suunistest, kuigi leiti ka terviklikkuse ja ühtsusega seotud puudusi palkade kehtestamise, lisatasude jagamise, värbamise ja koolituse osas. Suurimaks puuduseks oli aga see, et puhkuste ja puudumiste osas kehtestatud korda järgiti vaid vähesel määral.

EELMISTE TÄHELEPANEKUTE JÄRELKONTROLL

(1) Artikli 27 lõike 2 kohaselt “asutamislepingu artikli 248 sätted puudutavad üksnes EKP juhtimise tulemuslikkuse hindamist”. Euroopa Keskpanka puudutavad institutsioonilised sätted on toodud EÜ asutamislepingu artiklis 110.

(2) Sellest 133,2 miljonit eurot moodustavad otsesed palgakulud ja 12,7 miljonit eurot kaudsed personalikulud, nagu kulutused värbamisele ja kolimistoetused.

(3) Organisatsiooni muutust puudutava programmi “Uuenev EKP” (“ECB in Motion”) raames käivitas juhatus mitmeid personali seas läbi viidud uuringuid, mille eesmärk oli EKP tõhususe ja mõjususe parandamine.

(4) Tekstis kasutatakse EKP peadirektoraatide ja direktoraatide kohta terminit “organisatsiooniüksused”.

(5) ELT C 286, 23.11.2004, ja EÜT C 341, 4.12.2001.

(6) ELT C 45, 20.2.2004.

EUROOPA KESKPANGA VASTUS

Euroopa Keskpank (EKP) tervitab Euroopa Kontrollikoja aruannet 2004. eelarveaasta kohta ja hindab seda, et kontrollikoda tunnustab EKP poolt välja töötatud ühtset personalijuhtimise poliitikat, mis käsitleb tema peamisi organisatsioonilisi vajadusi.

EKP võtab arvesse kontrollikoja tähelepanekuid ja parandusettepanekuid. EKP on seadnud esmatähtsateks eemärkideks arendada mitmekesisuse poliitikat ning luua kiusamise ja ahistamise vältimise raamistik. Töö nende küsimustega on jõudnud lõppjärku. Ehkki EKP tavad on kooskõlas Euroopa Liidu direktiivide sisuga, jätkab EKP edasiste täienduste tegemist, et tagada oma normide ja eeskirjade täielik vastavus direktiividele. Poliitika väljatöötamisel arvestab EKP alati nii sarnaste rahvusvaheliste organisatsioonide kui ka Euroopa Keskpankade Süsteemi kuuluvate liikmesriikide pankade arengut. Lisaks pööratakse puhkuse ja töölt puudumise reeglite täitmisega seoses lähitulevikus erilist tähelepanu töölt puudumise korralduse järelevalve parandamisele. Personalipoliitika tulemuslikkuse mõõtmise osas on EKP otsustanud järk-järgult rakendada tulemuslikkuse põhinäitajaid.

EKP projektide juhtivkomitee on alati teostanud keskset järelevalvet peamiste IT-alaste ja muude projektide üle. 2005. aasta kolmandast kvartalist alates laienes projektide juhtivkomitee kui keskse järelevalveorgani roll kõikidele IT-projektidele, mis moodustavad valdava osa EKP projektidest. Konsultantide ja hankijate töö kvaliteedi kontrollimine on tasandjuhtimise vastutusala lahutamatu osa.
9.

Kontrollikoda tuvastas, et amet ei olnud kasutusele võtnud tegevuspõhist juhtimist, ehkki see on sätestatud ameti finantsmääruses ja seda on rakendatud üldeelarve osas eesmärgiga parandada tegevusalast järelevalvet. Selle taustal peaks ameti eesmärkide saavutamist hindama vastavalt ameti põhimääruses sätestatud eesmärkide täitmisesse antavale panusele. Ameti tööprogramm peaks põhimõtteliselt väljendama seda panust tegevusalaste ja mõõdetavate näitajate kaudu.
7.

Fond on rakendanud eelnevalt ülekandmiste arvu vähendamiseks olulisi meetmeid. Arvestades aga fondi töö iseloomu, on raske hoida see tasakaalus usaldusväärse finantshalduse põhimõttega, mis eeldab, et tarnijatele ei tasuta enne, kui teatud kokkulepitud tööetapid on lõpule viidud.
9.

Kontrollikoda tuvastas, et amet ei olnud kasutusele võtnud tegevuspõhist juhtimist, ehkki ameti finantsmääruses on selle rakendamine ette nähtud ja seda on rakendatud üldeelarve osas eesmärgiga parandada tegevusalast järelevalvet. Selle taustal peaks ameti eesmärkide saavutamine tähendama mitte lihtsalt rea ülesannete täitmist, vaid pigem ameti põhimääruses sätestatud eesmärkide täitmisesse antavat panust. Ameti tööprogramm peaks põhimõtteliselt väljendama seda panust tegevusalaste ja mõõdetavate näitajate kaudu.
7.

Ameti eelarve 2005. eelarveaastaks ei järgi tasakaalu põhimõtet tulude ja maksete assigneeringute vahel. Eelarve täitmise osas oli üldine maksete assigneeringute kasutusmäär eelarveaastal 85 %. Samad assigneeringud põhjustasid põhitegevuste (9 %) ja eriti halduskulude (20 %) tühistamist. Need tegurid näitavad, et amet peaks parandama oma töö kavandamist ja järelevalvet, et vältida assigneeringute asjatut mobiliseerimist.
7.

Enamik ülekannetest (83 %) on seotud 2005. a lõpetatud tegevuste kulude assigneeringutega, mille maksetaotlused saabusid hilinedes. Tempuse ja MEDA tegevuste puhul halvendab assigneeringute ülekandeid see, et programmide üritused ei toimu igal aastal ja need ei lange kokku majandusaastaga.
10.

Tehingute dokumentide osas, mis on toimiva sisekontrollisüsteemi eelduseks, leiti mõningaid puudusi. Kulukohustuste ja maksetega seonduvad toimikud on tihti puudulikud või segased, mis teeb tehingute kontrollimise keeruliseks. Samuti on keeruline teostada järelevalvet ameti poolt sõlmitud lepingute üle. Teave on hajutatud mitmetesse nimekirjadesse. Keeruline on kindlaks teha eelarveaasta jooksul sõlmitud lepingute ja käsitluses olevate lepingute arvu. Kontrollisüsteemi tuleb rangemaks muuta, alustades haldus- ja kontrollmenetluste miinimumstandardite vastuvõtmisest, sealhulgas andmete iseloomu ja halduse osas.
11.

Keskus võtab kontrollikoja märkused arvesse. Haldusnõukogu on moodustanud apellatsioonikomisjoni kui direktorist eraldiseisva organi, kes tegeleb kaebustega, et muuta see protsess objektiivsemaks. Sellist lahendust osatakse hinnata ning see on suurendanud töötajate usaldust. Keskus on arvamusel, et see on kõigiti seaduslik ning kujutab endast mõistlikku viisi, kuidas rakendada määramisotsuseid vastu võtvate kogude nimetamise õigust, mis kuulub personalieeskirjade kohaselt igale organisatsioonile endale. Kontrollikoda viitab ühele üksikjuhule: apellatsioonikomisjon võttis vastu kõigiti põhjendatud otsuse, milles selgitatakse, et summa eraldati ex aequo et bono. Seda tehakse ühenduse kohtutes ja teiste institutsioonide määramisotsuseid vastu võtvates kogudes sageli. Samas esitas keskus siiski taotluse ametliku arvamuse ja hinnangu saamiseks Euroopa Komisjoni õigustalituselt.
11.

Oma 2004. aasta aruandes märkis kontrollikoda seoses ÜRO Esindusele Kosovos (UNMIK) delegeeritud tehingute kontrolliga, et amet ei viinud maksete tegemisel läbi asjakohast finantskontrolli ning et ametil esines tõsiseid raskusi tehingute sulgemisel, peamiselt seetõttu, et projektide kohta puudusid adekvaatsed raamatupidamisaruanded ja kulutused ei olnud piisavalt põhjendatud. Ehkki amet tegi 2005. aastal märkimisväärseid jõupingutusi olukorra lahendamiseks, jäid tehingute sulgemise osas probleemid püsima. Eraaudiitorfirmade poolt ameti nimel mitme projekti osas läbi viidud auditid kinnitasid, et abisaajatelt tuleb vahendeid tagasi nõuda; amet ei ole aga selle küsimusega tegelenud. Need probleemid oleks võimalik lahendada, kui amet tagaks nende vahendite juhtimisele kohaldatavate lepingutingimuste järgimise (8).
7.

Agentuur on parendamas oma finantshaldust. Üldine ülekannete määr on vähenenud (2004. a: 27 %; 2005. a: 20 %) ja ülekantud assigneeringute tühistusmäär on vähenenud 2004. aasta ligi 900 000 eurolt 2005. aastal ligikaudu 400 000 euroni. Assigneeringute ümberpaigutamise osas võtab agentuur meetmeid eelarvehalduse parendamiseks.
7.

Ülekandmiste protsent on viimastel aastatel järjest enam vähenenud ning aastal 2005 kahanes see III jaotise osas 31 protsendini. Arvestades, et enamik meie III jaotise järgseid lepinguid näiteks teemakeskustega võimaldavad tööde tegemist kalendriaasta lõpuni, nii et lõplik üleandmine ja kuni 30 % maksetest toimuvad järgneva aasta sees, on keeruline III jaotise järgsete ülekandmiste arvu kuigivõrd rohkem vähendada kui praeguseks saavutatud.
Liikmesriikide valitsuste esindajad esitasid ühise kokkuleppe alusel avalduse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti loomise kohta. Amet peaks tegutsema lähtepunktina ning äratama tänu oma sõltumatusele, antud nõu ja levitatava teabe kvaliteedile, menetluste ja töömeetodite läbipaistvusele ning talle antud ülesannete hoolikale täitmisele usaldust. (Asutamislepingu artikli 251 põhjal vastu võetud nõukogu 19. veebruari 2004. aasta otsus)

Eesmärgid — Tõhustada ühenduse, liikmesriikide ja äriringkonna suutlikkust võrgu- ja infoturbega seotud probleemide vältimisel. — Aidata komisjoni ja liikmesriike küsimustes, mis on seotud võrgu- ja infoturbega, anda sellekohast nõu. — Tuginedes riikide ja ühenduse tasandil tehtavatele jõupingutustele, arendada kõrgetasemelisi eriteadmisi. — Abistada komisjoni ühenduse võrgu- ja infoturvet hõlmava õiguse ajakohastamise ja arendamise tehnilisel ettevalmistamisel.

Ülesanded — Koguda asjakohast teavet, et analüüsida olemasolevaid ja kujunevaid riske. — Anda nõu Euroopa Parlamendile, komisjonile, Euroopa Liidu asutustele või siseriiklikele asutustele. — Edendada komisjoni ja liikmesriikide vahelist koostööd ühise metoodika väljatöötamisel, et vältida võrgu- ja infoturbega seotud probleeme. — Jälgida võrgu- ja infoturvet käsitlevate toodete ja teenuste standardite väljatöötamist. — Aidata kaasa ühenduse jõupingutustele koostööks kolmandate riikidega ja rahvusvaheliste organisatsioonidega ühise ülemaailmse lähenemisviisi edendamisel võrgu- ja infoturbe küsimustes. — Esitada sõltumatult oma järeldusi.

1) Haldusnõukogu Koosseis: — üks esindaja igast liikmesriigist, — kolm komisjoni esindajat, — nõukogu poolt määratud kolm liiget, kellel ei ole hääleõigust ning kes esindavad järgmisi rühmi: — info- ja sidetehnoloogiatööstus, — tarbijarühmad, — akadeemilised võrgu- ja infoturbe eksperdid. Ülesanded Võtab vastu ameti iga-aastase tööprogrammi ja aastaaruande. 2) Tegevdirektor Haldusnõukogu nimetab tegevdirektori komisjoni ettepanekul 3) Välisaudit Kontrollikoda 4) Siseaudit Komisjoni siseauditi talitus 5) Eelarve täitmist kinnitav asutus Parlament nõukogu soovituse põhjal

2005. aasta lõplik eelarve 6,3 miljonit eurot (ühenduse osalus: 100 %) Personali suurus 31. detsembril 2005 Töökohtade arv ametikohtade loetelus: 38 Täidetud töökohti: 35 +15 muud töökohta (lähetuses viibivad riiklikud eksperdid jne) Personal kokku: 50, mis jaguneb vastavalt järgmistele ülesannetele: operatiivülesanded: 22, haldusülesanded: 28.
7.

Ehkki 2005. eelarveaasta assigneeringute kulukohustuste määr oli üle 90 %, selgus, et rohkem kui 50 % halduskulude kohustustest kanti üle ning et ülekantud assigneeringuid iseloomustas suur tühistamismäär (15–25 % olenevalt jaotisest). See olukord näitab, et keskus peab parandama oma kulude planeerimist ja järelevalvet kulutuste tegemise üle. Ülekanded eelarveridade vahel peavad olema põhjendatud ja dokumenteeritud vastavalt kehtivatele sätetele.
10.

Kontrollikoja kirjeldatud olukorra põhjustas esialgu see, et keskusel puudusid vastavad infosidetehnoloogia vahendid. Finantssüsteemi loomine valmistati ette 2005. aastal ja see hakkas täiel määral toimima 2006. aasta alguses. 2005. aastal ei olnud võimalik koostada elektroonilisi maksekorraldusi, sest puudus infosidetehnoloogia eelarvesüsteem. Siiski töödeldi makseid üksnes juhul, kui oli kindel, et asjaomane teave, volitused ja allkirjad olid olemas. Alates 2006. aastast töödeldakse ja kinnitatakse süstemaatiliselt kõigi maksete maksekorraldusi.
7.

Eelarve täitmise kontrollimisel selgus, et eelarveaastaks eraldatud assigneeringutest 90 % osas oli võetud kulukohustusi. Eelarveaasta kulukohustuste üldine maksemäär oli 84 %. Vaatamata sellele oli põhitegevuse (eelarvejaotis III) kasutusmäär madal: kasutati vaid 80 % eelarveaasta kulukohustuste assigneeringutest ning kolmandik kulukohustustest tuli üle kanda. Eelarveaasta ülekantud kulukohustustest tuli nimetatud kulude osas tühistada enam kui 15 %. Need leiud viitavad vajadusele parandada tegevuskulude kavandamise kvaliteeti, vältimaks vahendite asjatut mobiliseerimist. Kolleegium otsustas heaks kiita assigneeringute mitteautomaatsed ülekanded kogusummas 285 484 eurot. Selliseid ülekandeid on lubatud teha ainult siis, kui enamik kulukohustuse võtmisele eelnevaid etappe on lõpule viidud enne eelarveaasta lõppu, mida aga ei tehtud.
11.

Kuni lõpliku kokkuleppeni komisjoniga personalieeskirjade rakenduseeskirjade osas jätkab seirekeskus ühenduse töötajate töölevärbamise menetluseeskirjade põhimõtete rakendamist kõigile oma töötajate valiku menetlustele. Kuna seirekeskuse töötajaskond on suhteliselt väikesearvuline, tagab keskus, et valimiskomisjoni töös osaleks alati täisliikmena üks personalikomitee esindaja. Edaspidi hoolitseb seirekeskus selle eest, et alati toodaks selgesõnaliselt välja põhjused, miks valiti just valituks osutunud kandidaat, juhul kui see valik on valimiskomisjoni kehtestatud kriteeriumidega võrreldes erinev.
„Ühendus teeb oma pädevuse piires majandus-, finants- ja tehnilist koostööd kolmandate riikidega. Selline koostöö täiendab liikmesriikide võetud meetmeid ja vastab ühenduse arengupoliitikale”. (Artikkel 181a)

Eesmärgid — Toetada erialase koolituse arengut Kesk- ja Ida-Euroopa riikides ja programmist abi saavates endise Nõukogude Liidu sõltumatutes riikides toetamaks majandusreformi ja taastumist uutes iseseisvates riikides ja Mongoolias ja Vahemere piirkonna kolmandates riikides, mis saavad oma majandus- ja sotsiaalstruktuuride reformimiseks abi kaasnevatest rahastamis- ja tehnilistest meetmetest. — Edendada abikõlblikele riikidele antava abi kooskõlastamist.

Ülesanded Kooskõlas ühenduse üldsuunistega on fondi tegevusvaldkonnaks koolitus, mis katab kutsekoolitust, algset ja elukestvat õpet ja läbi järgmiste ülesannete noorte ja täiskasvanute ümberõpe: — abi koolitusvajaduste ja prioriteetide määratlemisel läbi tehnilise abi andmise koolitusvaldkonnas ja läbi koostöö vastavate määratud ametiasutustega abikõlblikes riikides; — toimib arvelduskojana pakkudes ühendusele, selle liikmesriikidele ja mitteliikmesriikidele teavet hetketegevusest ja koolitusalastest tulevikuvajadustest ja pakub abipakkumiste suunamise raamistikku.

Juhatus — üks esindaja igast liikmesriigist — kolm komisjoni esindajat — juhatust juhib komisjon Direktor — Nimetatakse haldusnõukogu poolt komisjoni ettepanekul. Nõuandev kogu — Nimetatakse nõukogu poolt — kaks eksperti igast liikmesriigist — kaks eksperti igast abikõlblikust riigist — kaks eksperti Euroopa tasandi sotsiaalpartnerite hulgast Välisaudit Euroopa Kontrollikoda Sisekontroll Komisjoni siseauditi osakond Eelarve täitmise kinnitamine Euroopa Parlament nõukogu soovitusel

Eelarve 26,5 (26,3) miljonit eurot, mis jaguneb järgmiselt: komisjoni toetus 19,5 (18,5) miljoni euro ulatuses ja muude asutuste poolt sihtotstarbelise tuluna rahastatud 7 (7,8) miljonit eurot. Nimetatud 7 miljoni euro suurune summa jaguneb järgnevalt: 0,98 miljonit eurot Itaalia Välisministeeriumilt; 4,37 miljonit eurot EuropeAidi koostöötalituselt (Meda-ETE); 1,69 miljonit eurot hariduse ja kultuuri peadirektoraadilt (Tempus) Personali suurus 31. detsembri 2006. aasta seisuga: 105 (104) töökohta ametikohtade loetelus, millest täidetud töökohti 94 (97) 32 (22) muud töötajad (lepingulised abitöötajad, kohalik personal, lepingulised töötajad. Personal kokku: 126 (119) jaotus vastavalt tööülesannetele: — operatiivülesanded: 73 (68) — haldusülesanded: 34 (33) — segaülesanded: 19 (18).
Keskkonnapoliitika Ühenduse keskkonnapoliitika, võttes arvesse ühenduse eri piirkondade olukorra mitmekesisust, seab eesmärgiks kaitstuse kõrge taseme. See rajaneb ettevaatusprintsiibil ja põhimõtetel, mille järgi tuleb võtta ennetusmeetmeid ja keskkonnakahjustus heastada eeskätt kahjustuse kohas, saastaja peab aga maksma. […] Oma […] poliitikat ette valmistades võtab ühendus arvesse kättesaadavaid teaduslikke ja tehnilisi andmeid […]. (Asutamislepingu artikkel 174)

Eesmärgid Luua Euroopa keskkonnavaatlusvõrk, mis annab ühendusele ja liikmesriikidele objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet, et nad saaksid: a) rakendada vajalikke keskkonnakaitse meetmeid; b) hinnata nende rakendamist; c) kindlustada, et avalikkus on keskkonna seisundist hästi informeeritud.

Ülesanded — Anda ühendusele ja liikmesriikidele vajalikku teavet koolituse ja usaldusväärse ja mõjusa keskkonnapoliitika rakendamise kohta; — talletada ja hinnata andmeid keskkonnaolukorra kohta ning anda aru selle kvaliteedi ja kohta ja keskkonnaprobleemide kohta ühenduse territooriumil; — kindlustada keskkonnaandmete võrreldavus Euroopa tasandil ja vajadusel soodustada asjakohaste meetmete abil mõõtmismeetodite suuremat ühtlustamist; — soodustada Euroopa keskkonnateabe lülitamist rahvusvahelistesse programmidesse; — avaldada iga viie aasta järel aruanne keskkonna seisundi, muutuste ja väljavaadete kohta; — soodustada keskkonnaalase prognoosimismetoodika, samuti keskkonnale tekitatud kahju hindamise metoodika arendamist ning teabevahetust keskkonnale tekitatava kahju ennetamise tehnoloogia osas; — soodustada keskkonnale tekitatud kahju hindamise metoodika ja keskkonna kaitsmise ja säilitamise poliitika maksumuse hindamismetoodika arendamist.

1. Haldusnõukogu Koosseis: — üks liige igast liikmesriigist, — kaks komisjoni esindajat, — kaks Euroopa Parlamendi poolt nimetatud teadlast. Ülesanded Võtta vastu tööprogramm ja tagada selle rakendamine. 2. Tegevdirektor Määratud haldusnõukogu poolt komisjoni ettepanekul. 3. Nõuandev foorum Koosneb ühest esindajast iga liikmesriigi kohta; nõustab tegevdirektorit. 4. Teaduslik komitee Koosneb pädevatest keskkonnaspetsialistidest. 5. Välisaudit Euroopa Kontrollikoda. 6. Eelarve täitmist kinnitav asutus Parlament nõukogu soovitusel.

Lõplik eelarve 37,1 miljonit eurot (32,1 miljonit eurot), Ühenduse toetused: 75 % (84 %). Personali suurus 31. detsembril 2006 Töökohtade arv ametikohtade loetelus: 115 (115) Täidetud töökohad: 110 (107) +47 (34) muud töökohta (ajutised lepingud, lähetuses viibivad riiklikud eksperdid, kohalik ja tööjõudu vahendava asutuse kaudu saadud personal) Personali suurus kokku: 115 (115) määratud järgmiste ülesannete täitmiseks: — operatiivülesanded: 72 (72) — haldusülesanded: 42 (42) — segaülesanded: 1 (1)
10.

Ühe raamlepingu (6) jaoks läbiviidud hankemenetluse käigus sai amet kaks pakkumist. Üks neist lükati avamiskomitee poolt tagasi põhjendusega, et see saadi liiga hilja kätte, kuigi see nii ei olnud. Leping sõlmiti teise pakkujaga, kuigi see sai kvaliteedihinnangus väga madalad punktid.
7.

2006. aasta peamiselt III jaotise piires tehtud maksete määr kajastab asjaolu, et toiduohutusameti tegevuse iseloom on üha enam mitmel aastal põhinev. 2007. aastal kavatseb amet oma eelarveprognoose ja nende järelevalvet parandada, et vähendada ümberpaigutuste arvu ja mahtu. 2007. aasta arvlemise lõpetamisel arvestatakse ülekandmiste suurema kontrollimise vajadusega.
8.

Lõivude määruse artikli 12 lõikes 4 (4) sätestatakse: „Lõivude edasine läbivaatamine põhineb ameti kulude hindamisel, kaasa arvatud liikmesriikide poolt osutatud teenustega seotud kulude hindamisel. Nimetatud kulude arvestamisel lähtutakse üldiselt heakskiidetud rahvusvahelistest kuluarvestuse meetoditest, mis võetakse vastu artikli 11 lõike 2 alusel.” Kuni praeguseni esitatakse ameti klientidele arve summana, mis on jagatud kaheks osaks: üks osa katab ameti kulud ja teine makstakse liikmesriikide ettekandjatele tagasi, et katta nende kulusid. Kuna liikmesriikide ettekandjad ei esitanud kunagi täielikke tõendusmaterjali või dokumente oma tegelike kulude kohta, rikuti lõivude määrust. Ametil ei ole olnud võimalik teha terviklikku liikmesriikide ettekandjate kulude analüüsi, et saada asjakohane ja dokumenteeritud alus, mille põhjal kohandada neile makstavaid makseid ja sellest lähtuvalt klientidele esitatavaid lõive.