EUROOPA KOMISJON Brüssel,22.6.2016 JOIN(2016) 30 final ÜHISTEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE ELi uue Hiinat käsitleva strateegia elemendid



I. SISSEJUHATUS I.1 Kokkuvõte EL ja Hiina on kaks kolmest suurimast majandusjõust ja kaubanduspartnerist maailmas . Mõlemad on oluliselt muutunud pärast seda, kui Euroopa Komisjon võttis kümme aastat tagasi vastu eelmise Hiinat käsitleva teatise . Hiina esiletõusu ulatus ja kiirus on olnud enneolematu. Lisaks sellele, et olukord Hiinas on muutunud võrreldes ajaga, mis eelnes praeguse juhtkonna võimuletulekule 2013. aastal, tähendab Hiina kaalukam roll ja suurema rõhu panemine globaalsele tegevusele, et riik tahab olla aktiivsem väljakujunevas ülemaailmses juhtimissüsteemis ja selle raames suuremat mõju omada. ELi ja Hiina strateegiline koostöökava 2020 on oluline, sest see on kõrgeima taseme ühisdokument, millest juhindub ELi ja Hiina laiaulatuslik strateegiline partnerlus. Siiski peab ELil olema oma strateegia, milles käsitletakse uut suhet liidu huvidest lähtuvalt, edendatakse üldisi väärtusi, tunnistatakse, et on vajalik Hiina suurem roll rahvusvahelises süsteemis ja aidatakse see kindlaks määrata ning lähtutakse positiivsest partnerluspõhisest tegevuskavast, mille puhul lahendatakse erimeelsusi konstruktiivselt. Käesoleva teatisega tehakse ettepanek, et EL peaks võtma järgmised meetmed. Kasutada uusi võimalusi, et tugevdada oma suhteid Hiinaga. Anda Hiinale praktilist abi seoses tema reformiprotsessiga, mis toob majanduse, kaubanduse, investeeringute ning sotsiaal-, keskkonna- ja muude valdkondadega seotud kasu mõlemale poolele. Edendada vastastikkuse põhimõtte rakendamist, võrdseid tingimusi ja ausat konkurentsi kõikides koostöövaldkondades. Teha jõupingutusi ulatusliku investeerimislepingu sõlmimise õigeaegseks lõpuleviimiseks ja ambitsioonika lähenemisviisi rakendamiseks seoses uute turuvõimaluste loomisega. Edendada reeglitepõhisel avatud platvormil põhinevate taristu-, kaubandus-, digitaal- ja inimestevaheliste ühenduste loomist Euroopa ja Hiina vahel, mis tooks kasu kõigile kavandatud ühendusteedel asuvatele riikidele. Kooskõlas ELi ja Hiina kohustustega ÜRO ja G20 raames edendada üleilmse tähtsusega avalikke hüvesid, säästvat arengut ja rahvusvahelist julgeolekut. Soodustada õigusriigi põhimõtte ja inimõiguste austamist nii Hiinas kui ka rahvusvahelisel tasandil. Tagada ELi võimalikult suur ühtekuuluvus ja tõhusus suhetes Hiinaga. I.2 Hiina olukord Hiina on jõudnud väga olulisse arenguetappi. Ta on teatanud, et riigi senine majanduslik ja sotsiaalne mudel ei ole jätkusuutlik ning seega kavatsetakse üle minna tasakaalustatumale arenguteele, mis sõltub turupõhise majanduse jaoks vajaliku institutsioonilise aluse tugevdamisest. See üleminek on keerukas ega pruugi olla sujuv. Lisaks peavad majandusreformid toimuma poliitiliste ja majanduslike huvide konkurentsi tingimustes. Samas on riigisisese poliitilise legitiimsuse säilitamiseks oluline tagada stabiilne majanduskasv ja töökohtade loomine. Hiina rahvastik vananeb kiiresti ning suurenevad piirkondlikud ja sotsiaalmajanduslikud erinevused, mis põhjustavad riigisiseseid pingeid. Hiina sisemine muutumine avaldab mõju ka väljaspool riigi piire. Hiina otsib võimalusi tegutsemiseks ja otsuste tegemiseks majandus- ja finantsküsimustes, kaubanduse ja investeeringuvoogude, strateegiliste ja üha enam ka sõjaliste küsimuste alal ning muudes valdkondades. Seetõttu on ELi jaoks tähtsamad kui kunagi varem need otsused, mida Hiina teeb oma poliitilise, majandusliku ja sotsiaalse arengu kohta. EL peab arvesse võtma järgmisi väljakujunevaid suundumusi. Hiina poliitiline võim maailmas suureneb. Hiina äriühinguid kannustatakse tegelema väliskaubandusega, investeerima välismaale ja otsima vahendeid intensiivsemalt kui kunagi varem. Hiina kasvav seotus ülemaailmsete kapitaliturgudega võib tuua kasu kõigile, kui selle jaoks on kehtestatud õiged raamtingimused. Hiina ülemaailmse mõjuvõimu ja huvide kasvu tulemusena suureneb ka riigi soov rääkida rohkem kaasa ülemaailmses majanduse juhtimises. Hiina on aktiivsem ka rahvusvahelises suhtluses ja koostöös (nt seoses arengu, kliimameetmete ja rahvusvahelise julgeoleku kriisikolletega). Tema tegutsemine oma piirkonnas muutub üha enesekindlamaks. Hiina seisab silmitsi struktuurse majanduskasvu aeglustumisega, mis tekitab väljakutseid ja võimalusi nii Hiinas kui ka sellest väljaspool. Hiina üleminek säästvamale arengule on keeruline ja võib tekitada ebastabiilsuse puhanguid Hiinas ja laiemalt. Hiina viimase viisaastakuplaani eesmärk on kiirendada majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast tasakaalustamist ja minna üle tarbimispõhisele majanduskasvule, jätkates samas õigusriigi reformimist ja korruptsioonivastast võitlust. Edusamme ei ole tehtud turule majanduses otsustavama rolli andmisel ELi jaoks olulistes muret valmistavates valdkondades. Hiljutiste seadusandlike algatustega on välisriigi ettevõtjatele Hiinas kehtestatud uued piirangud, mis on vastuolus turu avamisega ning võrdse kohtlemise ja võrdsete võimaluste tagamise põhimõtetega. Samuti võetakse sellega Hiinalt parimad võimalused majandustegevuse edendamiseks. Hiina autoritaarne reaktsioon riigisisestele eriarvamustele nõrgestab samas jõupingutusi õigusriigi loomiseks ja üksikisiku õiguste kindlamaks tagamiseks. II. KOOSTÖÖ TEGEMISE PÕHIMÕTTED Arvestades, kui kiiresti on viimase aastakümne jooksul EL ja Hiina muutunud, on aeg ümber hinnata ja uuesti kinnitada omavahelise koostöö aluseks olevad põhimõtted.

EL loodab, et tema suhted Hiinaga toovad vastastikust kasu nii poliitilises kui ka majanduslikus mõttes. Ellu tuleks viia Hiina hüüdlause koostööst, millest võidavad kõik. Samuti ootab EL, et Hiina võtaks endale vastutuse, mis on kooskõlas kasuga, mida ta saab reeglitepõhisest rahvusvahelisest korrast. EL peab Hiinaga suheldes väljendama seisukohti jõuliselt, selgelt ja ühtselt. Kui liikmesriigid korraldavad suhteid Hiinaga kahepoolselt või riikide rühmade, näiteks 16 + 1 formaadis, peaksid nad tegema koostööd komisjoni, Euroopa välisteenistuse ja muude liikmesriikidega, et tagada ELi jaoks oluliste küsimuste kooskõla ELi õigusega, eeskirjade ja põhimõtetega ning lõpptulemuse kasulikkus ELi kui terviku jaoks. ELi välistegevus juhindub põhimõtetest, millest lähtuti liidu loomisel: demokraatia, õigusriigi põhimõte, inimõigused ning ÜRO põhikirja põhimõtete ja rahvusvahelise õiguse austamine. Need põhimõtted kajastuvad Hiina põhiseaduses ja rahvusvahelistes kokkulepetes, mille Hiina on allkirjastanud. ELi ja Hiina vahelise koostöö põhiosaks on jätkuvalt inimõiguste kaitse. EL usub, et inimeste väärikas ja lugupidav kohtlemine on oluline kodanike eneseteostuseks ja -väljenduseks ning aitab kaasa Hiina ühiskonna stabiilsuse ja turvalisuse ning maailmakorra tagamisele. Hiina survemeetmed kaitseadvokaatide, tööõiguste eestkõnelejate, kirjastajate, ajakirjanike ja teiste oma õigusi rahumeelselt kasutavate inimeste suhtes, millele on lisandunud uus ja murettekitav piiriülene mõõde, seab kahtluse alla Hiina kinnitused, mille kohaselt on riik pühendunud õigusriigi põhimõtete tagamisele ja oma rahvusvaheliste kohustuste täitmisele. Samuti on murettekitav piiravate riiklikku julgeolekut käsitlevate seaduste hiljutine vastuvõtmine. EL tunneb erilist muret selle pärast, et Hiinas äsja välja kuulutatud välismaiste valitsusväliste organisatsioonide majandamise seadus võib takistada kodanikuühiskonna arengut Hiinas ja võib mõjutada negatiivselt inimestevahelisi kontakte ELi ja Hiina vahel. EL ja selle liikmesriigid jätkavad Hiina ja tema rahvaga tehtavat koostööd, mille eesmärk on inimõiguste, õigusriigi põhimõtete, kodanikuühiskonna, poliitilise vastutuse ning sõna-, ühinemis- ja usuvabaduse edendamine. Selleks tuleb nii kahepoolselt kui ka mitmepoolselt kasutada kõiki diplomaatilisi, huvide edendamiseks kasutatavaid ja muid vahendeid. Samuti peaks EL jätkuvalt kutsuma Hiinat üles vabastama poliitvangid, tagama õiglase kohtupidamise ja täitma oma rahvusvahelisi kohustusi seoses rahvusvähemustesse kuuluvate inimeste õiguste kaitsega, eelkõige Tiibetis ja Xinjiangis. EL kinnitab taas oma „ühe Hiina“ poliitikat. EL kohustub säilitama tugevaid sidemeid Hongkongi ja Macauga ning toetab Hongkongi erihalduspiirkonna põhiseaduse ja põhimõtte „üks riik – kaks süsteemi“ rakendamise jätkamist. Samuti kinnitab EL, et on valmis jätkama suhete arendamist Taiwaniga, toetades selle valitsemissüsteemi aluseks olevaid ühiseid väärtusi. EL peaks jätkama üleväinasuhete konstruktiivset arendamist osana meetmetest, mida võetakse rahu tagamiseks Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas. Seega kasutab EL kõiki võimalusi dialoogile, koostööle ja usalduse taastamisele suunatud algatuste edendamiseks mõlemal pool Taiwani väina. EL peaks aitama kaasa praktiliste lahenduste leidmisele seoses Taiwani osalemisega rahvusvahelistes raamistikes, kui see on kooskõlas ELi „ühe Hiina“ poliitika ja ELi poliitiliste eesmärkidega. ELi Hiinat käsitleva poliitika kujundamine peaks põhinema laiahaardelisel ja kõikehõlmaval poliitikakäsitusel seoses Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnaga ning selle puhul tuleks täielikult ära kasutada ja arvesse võtta ELi lähedasi suhteid selliste partneritega nagu Jaapan, Korea, ASEANi riigid, Austraalia jt. Eelkõige tuleks Atlandi-üleste suhete äärmist olulisust arvestades tugevdada ELi ja USA vahelist koostööd ja kooskõlastamist kõnealuses valdkonnas. ELi ja Hiina vaheliste suhete peamine põhimõte on, et need peaksid põhinema vastastikusel kasul nii poliitilises kui ka majanduslikus mõttes. ELi suhted Hiinaga on põhimõttelised, praktilised ja pragmaatilised ning samas jäädakse kindlaks liidu huvidele ja väärtustele. Suhted lähtuvad ka edaspidi positiivsest partnerluspõhisest tegevuskavast, mille puhul lahendatakse erimeelsusi konstruktiivselt. ELi liikmesriikide koostöö Hiinaga peab olema kooskõlas ELi õigusaktide, eeskirjade ja poliitikaga. EL ootab, et Hiina võtaks endale vastutuse, mis on kooskõlas kasuga, mida ta saab reeglitepõhisest rahvusvahelisest korrast. Inimõiguste edendamine moodustab jätkuvalt olulise osa ELi ja Hiina koostööst ning liidu lähenemisviis keskendub kodanike heaolule ja rahvusvaheliste kohustuste täitmisele. EL nõuab, et Hiina annaks aru inimõiguste olukorra kohta riigis. EL kinnitab oma „ühe Hiina“ poliitikat. EL peaks jätkama suhete arendamist Taiwaniga ning toetama suhete konstruktiivset arengut Taiwani väina piirkonnas. EL peaks toetama põhimõtte „üks riik – kaks süsteemi“ rakendamise jätkamist Hongkongis ja Macaus. Hiinat käsitleva ELi poliitika kujundamisel tuleks võtta täielikult arvesse ELi tihedaid suhteid USA ja muude partneritega. III. HEAOLU- JA REFORMIKAVA Hiina kommunistliku partei 2013. aasta pleenumil teatas president Xi Jinping, et Hiina majanduslikku ja sotsiaalset mudelit reformitakse põhjalikult 2020. aastaks. Nende pikemaajaliste eesmärkide saavutamist on raskendanud lühiajalised probleemid seoses SKP kasvu, tööhõive ja stabiilsusega, mis on aeglustanud reforme ja mille arvelt peab majanduslik edu pikemas perspektiivis võib-olla lõivu maksma. Hiina arenguprioriteedid pakuvad ELi jaoks võimalusi seoses koostöövõimaluste avardumise ja ekspordimahu võimaliku kasvuga sellistes olulistes valdkondades nagu keskkonna- ja teenindussektor. Siiski räägitakse riigi avanemisega seoses pigem Hiina äriühingute abistamisest seoses nende tegevuse laiendamisega välismaal kui Hiina turule parema juurdepääsu tagamisest. Samas põhjustavad Hiina kavatsused ka probleeme, mis on näiteks seotud otsese konkurentsi tihenemisega teatavates sektorites või kolmandate riikide turgudel, kus Hiina eesmärk on saavutada oma riigiettevõtetega ülemaailmse turuliidri positsioon. EL soovib näha majanduslikult avatumat ja stabiilsemat Hiinat, kus on märkimisväärselt hõlbustatud välismaiste äriühingute juurdepääsu turule ning loodud võrdsed võimalused ja ausad konkurentsitingimused äritegevuse ja investeeringute jaoks, kusjuures võrdlusalusena kasutatakse ELi turul kõikidele äriühingutele tagatavat avatuse taset. III.1 ELi partnerlus seoses Hiina reformidega ELi heaolu on seotud Hiina jätkusuutliku majanduskasvuga. Seega on EL väga huvitatud Hiina majandus- ja valitsemisreformide õnnestumisest. Arvestades, et EL on Hiina suurim kaubanduspartner, kellega toimub ligikaudu 15 % Hiina kaubavahetusest, ning turvaline ja atraktiivne sihtkoht Hiina otseinvesteeringute jaoks välismaal, vajab Hiina ELi niisama palju kui EL vajab Hiinat. Hiinal on käsil keeruline struktuurne üleminek aeglasemale, kuid jätkusuutlikumale majanduskasvule. Selline kohanemine on oluline Hiina pikaajalise majanduskasvu väljavaadete seisukohast, kuid võib samas tekitada lühiajalist ebastabiilsust ja riske. Hiina on teinud olulisi edusamme sellistes valdkondades nagu maksureform, sotsiaalkindlustuse laiendamine ja finantsturgude reform. Edasiminek ei ole olnud sama kiire muudes valdkondades, näiteks riigiettevõtete sektori või teenindussektori avamise puhul. ELi üks peamisi prioriteete on reformide ja innovatsiooni edendamine, et aidata kaasa Hiina üleminekule jätkusuutlikumale majanduskasvu mudelile, mis põhineb suuremal sisetarbimisel, laiendatud teenindussektoril ning avatusel välismaiste investeeringute, toodete ja teenuste suhtes. See peaks põhinema vastastikusel kasul ja läbipaistvusel, sealhulgas intellektuaalomandi kaitsel. ELi majanduse tugevad küljed langevad kokku Hiina 13. viisaastakuplaani prioriteetidega, mille hulka kuuluvad näiteks innovatsioon, teenused, keskkonnasäästlik majanduskasv ning linna- ja maaelu arengu tasakaalustamine. Samuti on ELi huvides toetada Hiina üleminekut jätkusuutlikumale ja kaasavamale sotsiaalsele ja majanduslikule mudelile, kui selleks edendatakse tööõiguse põhireegleid ja inimväärset tööd, hoolekandereformi ja ühist pühendumust vastutustundlikele ülemaailmsetele tarneahelatele. Hiina võetavad meetmed väärtusahelas ülespoole liikumiseks, et vältida nn keskmise sissetuleku lõksu langemist, võimaldavad Hiina äriühingutel saada üha tugevamateks konkurentideks kõige paljulubavamates sektorites. Hiina valitsuse tööstuspoliitika eesmärk on aidata kaasa riiklike turuliidrite tekkele, kes suudaksid konkureerida ülemaailmselt sellistes valdkondades nagu tsiviilõhusõidukite, uute materjalide, digitaalmajanduse, pangandus-, energia- ja taristusektor. ELi jaoks on oluline teha Hiinaga koostööd selleks, et edendada avatud ja õiglast konkurentsi mõlemal turul ning veenda Hiinat loobuma oma äriühingute konkurentsivõime kunstlikust suurendamisest subsideerimise või kodumaiste turgude kaitsmise kaudu. EL peaks jätkama Hiina majanduslike, keskkonnaalaste ja sotsiaalsete reformide aktiivset toetamist avatumale, jätkusuutlikumale ja kaasavamale majanduskasvu mudelile ülemineku eesmärgil.

III.2 Kaubanduse ja investeeringute edendamine Ulatusliku investeerimislepingu sõlmimine on ELi ja Hiina vaheliste suhete süvendamiseks ja tasakaalustamiseks tehtava töö käigus meie esmane prioriteet. Sellise lepingu sõlmimine ning edusammude tegemine seoses Hiina majanduse liberaliseerimiseks tehtavate reformidega ja nendest tulenevate võrdsete võimaluste loomisega äritegevuseks, looks uusi turuvõimalusi ja võimaldaks mõlemal osalisel kaaluda laiemaid eesmärke, näiteks vabakaubanduslepingu sõlmimist. Kui tulevikus sõlmitakse vabakaubandusleping, siis peaks see olema põhjalik ja laiaulatuslik ning vastama ambitsioonikatele kriteeriumidele, mis kehtestati ELi ja selliste partnerite nagu Kanada, Jaapan ja USA vahel peetud läbirääkimistel. Lisaks peaks EL kavandama mitme investeerimislepingu sõlmimist piirkonnas, et aidata ELi investoreid, kes tegutsevad üha enam lõimitud piirkondlikus tarneahelas. Tuginedes investeerimissätetele, mille üle peetakse läbirääkimisi Hiinaga, uurib EL võimalust alustada investeerimisalaseid läbirääkimisi Hongkongi ja Taiwaniga. Geograafilised tähised on samuti majanduslikult ja kultuuriliselt tähtsad, sest nendega luuakse väärtust kohalike kogukondade jaoks. Mõlemad pooled saaksid kasu geograafilisi tähiseid käsitleva lepingu sõlmimisest, mis põhineks rangeimatel rahvusvahelistel kaitsenormidel. Tolli ja kaubanduse lihtsustamist käsitleva koostöö süvendamine suuremal määral kui näevad ette WTO kaubanduse lihtsustamise lepingu raames võetud kohustused, oleks kasulik nii ELile kui ka Hiinale ning peaks hõlmama riskijuhtimist ja tarneahelate turvalisust ning piiril intellektuaalomandi õiguskaitseks võetavaid meetmeid. EL tervitab Hiina tootlikke investeeringuid Euroopas, tingimusel et need on kooskõlas ELi õigusnormidega. Me eeldame, et samamoodi on Hiinas teretulnud ELi investeeringud. Vastastikku kasulik, investeeringute kõiki aspekte hõlmav koostöö peaks laienema ning muu hulgas tuleks leida praktilisi võimalusi, kuidas Hiina saaks osaleda Euroopa investeerimiskavas. Hiina peaks piirduma ELi Hiinasse tehtavate investeeringute julgeolekukontrolli puhul üksnes küsimustega, mis on tõepoolest seotud riigi julgeolekuga. Samuti eeldab EL, et Hiina välismaised otseinvesteeringud Euroopas põhinevad vaba turumajanduse põhimõtetel, ning kasutab kõiki oma käsutuses olevaid vahendeid, et kõrvaldada võimalikud turumoonutused ja muud riskid, mis on seotud riigi pakutavatest subsiidiumidest või regulatiivsetest eelistest kasu saavate äriühingute investeeringutega. Koos liikmesriikidega tuleks uurida võimalust määrata kindlaks ühised miinimumstandardid, mis võimaldaks välismaiste investeeringute puhul ELis kindlaks teha riigi elutähtsa taristu. Hiina finantssüsteemi reformimine on Hiina majandusmudeli muutmist silmas pidades otsustava tähtsusega. Hiina kapitaliturgude avanedes suureneb veelgi Hiina mõju maailmamajandusele. Kõnealuse vastastikuse sõltuvuse suurenemist on näidanud asjaolu, et Hiina aktsiaturu volatiilsus on kandunud üle maailma turgudele ning seega on majandus- ja rahanduspoliitika kooskõlastatus ja läbipaistvus äärmiselt tähtis. Kuna Hiina finantsturgudest tulenevad riskid võivad muutuda süsteemselt oluliseks, on EL väga huvitatud Hiinaga finantsturu reguleerimise valdkonnas tehtava positiivse ja tõhusa koostöö säilitamisest ja arendamisest. Hiina majanduse suurem ülemaailmne integreeritus peaks samuti tähendama seda, et Hiina tunnistab vastastikust sõltuvust ja järgib riiklikku majanduspoliitikat, mis ei moonuta rahvusvahelisi turge ja kaubandussuhteid. ELile valmistab tõsist muret Hiina mitme tööstussektori, eriti terasetööstuse liigne tootmisvõimsus. Kui seda probleemi ei lahendata nõuetekohaselt, siis võivad levida kaubanduse kaitsemeetmed, mida asutakse kohaldama lisaks terasetööstusele ka alumiiniumi-, keraamika- ja puidutoodete sektoris. Kuigi sellele probleemile pööratakse Hiinas üha suuremat poliitilist tähelepanu, on siiski endiselt tegu märkimisväärse väljakutsega. Hiina terasetööstuse liigne tootmisvõimsus on hinnanguliselt ligikaudu 350 miljonit tonni, mis ületab peaaegu kahekordselt ELi aastatoodangu. Kuigi Hiina kavatsus vähendada toorterase toodangut 2020. aastaks 100–150 miljoni tonni võrra on teretulnud, peaks Hiina tegema konstruktiivset koostööd oma kaubanduspartneritega rahvusvahelisel tasandil (nt OECD terasekomitee kaudu) ja kehtestama ambitsioonikama, mõõdetava ja läbipaistva ümberkorralduskava tootmisvõimsuse vähendamiseks. Võimalikult kiiresti tuleks kaotada subsiidiumid ja muud riigi toetusmeetmed, mis aitavad kaasa terase tootmisvõimsuse laiendamisele või eksportimisele või struktuurselt kahjumliku tegevuse jätkamisele. Hiina peaks täitma ka WTO raames võetud kohustust teatada subsiidiumidest, alustades terasesektorile eraldatud subsiidiumidega. Keskpikas perspektiivis peab Hiina reformima oma riiklikult juhitavat majandust ja jätma probleemide lahendamise turujõudude hoolde. Võttes arvesse Hiina WTOga ühinemise protokolli teatavate sätete peatset aegumist, analüüsib komisjon, kas ja kuidas peaks EL pärast 2016. aasta detsembrit muutma Hiina kohtlemist dumpinguvastastes uurimistes, ning tuleb selle küsimuse juurde tagasi 2016. aasta teises pooles. Oluline on ELi kaubanduse kaitsemeetmete tõhususe suurendamine, eelkõige komisjoni 2013. aasta aprillis esitatud kaubanduse kaitsemeetmete ajakohastamist käsitleva ettepaneku kiire vastuvõtmine. Hädavajalik on välja töötada üldine lähenemisviis ületootmise algpõhjustega tegelemisele. Õiguslik reform ja õigusriigi tugevdamine on Hiina reformide üldise edu tagamiseks vajalikud eeltingimused. Läbipaistev ja erapooletu õigussüsteem on turumajanduse institutsioonilise aluse tähtis osa ja annaks tõhusad tagatised nii ELi kui ka Hiina ettevõtjatele. EL peaks kasutama ära esmakordselt 2016. aasta juunis toimunud õigusküsimusi käsitleva dialoogi, milles keskenduti e-kaubanduse ja internetis tagatava tarbijakaitsega seotud küsimustele. EL peaks jätkama Hiinaga dialoogi seoses oluliste sektorite normide, eeskirjade ja vastavushindamismenetlustega, et vähendada kulusid ja turule sisenemise tõkked ning edendada rahvusvaheliste normide esmatähtsust sellistes valdkondades nagu tervishoid ja ohutus, farmaatsiatooted, keskkonnakaitse, toiduainete ja tarbekaupade ohutus, kliimameetmed ja andmekaitse. Teadusuuringute alal tehtava koostööga saab edendada ühiste standardite kasutamist tulevikus. Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete valdkonnas kohustub EL tegema Hiinaga koostööd rangeimate toiduohutusnormide kohaldamiseks. Kui Hiina toiduohutuse mudeli käimasolev moderniseerimine toimub proportsionaalselt ja läbipaistvalt, suurendab see kõnealuse mudeli kooskõla ELi toiduohutuse mudeliga. See omakorda suurendab majanduskasvu ja töökohtade loomise võimalusi nii ELis kui ka Hiinas, toob kasu mõlema poole tarbijatele ning hõlbustab põllumajandusliku tooraine turulepääsu. Selleks julgustab EL Hiinat järgima rahvusvahelisi teaduslikke norme ja tunnustama ELi ühe üksusena. Paralleelselt ELi ja Hiina partnerlussuhete tugevdamisega peaks EL süvendama oma osalust Aasias ja mujal, et mitmekordistada ja mitmekesistada majanduslikke võimalusi ja majanduskasvu allikad. ELi eesmärk on tagada vastastikune kasu ja võrdsed võimalused kõigis Hiinaga sõlmitud kaubandus- ja investeerimissuhete aspektides. Seepärast tõhustab EL järelevalvet juurdepääsu üle, mis on Euroopa äriühingutel Hiina turgudele ja Hiina teadus- ja arendustegevuse toetuskavadele. Ulatusliku investeerimislepingu sõlmimine on ELi ja Hiina vaheliste suhete süvendamiseks ja tasakaalustamiseks tehtava töö käigus meie esmane prioriteet. EL peab oluliseks sõlmida Hiinaga kiiresti rangeimatel rahvusvahelistel normidel põhinev geograafilisi tähiseid käsitlev leping toiduainete nimetuste kaitsmiseks. EL töötab välja nüüdisaegseid ja rangetel normidel põhinevaid uue põlvkonna kaubanduslepinguid ja võib kaaluda laiemaid eesmärke, näiteks põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu sõlmimist Hiinaga, kui on loodud selleks sobivad tingimused, mis hõlmavad Hiinas vajalike majandusreformide rakendamist. EL ootab, et Hiina vähendaks märkimisväärselt ja mõõdetavalt tööstuse liigset tootmisvõimsust, lähtudes selgest kohustuste ajakavast ja rakendades sõltumatut järelevalvemehhanismi. EL tervitab Hiina tootlikke investeeringuid Euroopas, tingimusel et need on kooskõlas ELi õigusnormidega. EL ootab omakorda, et Hiina hõlbustaks välismaiste äriühingute turulepääsu ja tagaks võrdsed tingimused äritegevuse ja investeeringute jaoks. Hiina peaks vähendama kaitstud sektorite arvu ja viima miinimumini riiklike julgeolekukontrollide korraldamissageduse. Tõhustada tuleks koostööd seoses õigusriigi põhimõtte ja konkurentsieeskirjade järgimise ning olulistes sektorites kohaldatavate normide, eeskirjade ja õigusaktidega. III.3 Teadusuuringud, innovatsioon ja digitaalmajandus Hiina on kiiresti saamas teadmiste- ja innovatsioonipõhiseks majanduseks. Selles valdkonnas maailmas esirinnas olev EL on väga huvitatud koostööst Hiinaga, et saavutada ELi eesmärgid kooskõlas Euroopa digitaalse ühtse turu strateegiaga. Digitaalmajanduse alal tehtava koostöö raames tuleks ära kasutada kasvupotentsiaal, mis tuleneb avatud turgudest, ühtsetest normidest ja vastastikusel kasul põhinevast ühisest teadustegevusest sellistes valdkondades nagu 5G mobiilside ja asjade internet. Sellised ambitsioonikad algatused nagu „Made-in-China 2025“ ja sellega seotud „Internet +“ tegevuskava näitavad, et digitaalmajandus on Hiina jaoks oluline ja annavad ettekujutuse sellest, kuidas see võib muuta näiteks tootmissektorit. Siiski iseloomustab Hiina poliitikat ja regulatsiooni üha enam protektsionism. Euroopa info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ettevõtjate jaoks on turulepääs keeruline kogu väärtusahela ulatuses, silmitsi seistakse tehnoloogiliselt erapoolikute normide, keerukate ja diskrimineerivate litsentsimis- ja sertimisnõuetega, julgeolekut käsitlevatest õigusaktidest tulenevate ebaproportsionaalsete piirangutega, õiglase juurdepääsu puudumisega standardimisasutustele ja suletud riigihangetega. EL peaks oluliselt suurendama jõupingutusi, et tagada juurdepääs Hiina kasvavale digitaalsete toodete ja teenuste turule ning saavutada võrdsed konkurentsitingimused. Samuti peaks EL aitama kaasa eraelu puutumatuse ja andmekaitse õiguste edendamisele Hiinas ning nõudma, et isikuandmete vahetamisel Hiinaga järgitakse alati ELi andmekaitse-eeskirju. Intellektuaalomandi õiguste kaitse ja tagamine on innovatsiooni edendamiseks hädavajalikud. Tõhustada tuleks asjaomast dialoogi ja koostööd, mis peaks tegelema selliste kasvavate probleemidega, nagu võltsitud kaupade müük internetis ja piraatlus. Kuigi EL tunnistab, et riigid on õigustatult huvitatud digitaalse turu turvalisusest, on ta vastu üldiselt kohaldatavatele põhimõtetele, mille kohaselt on turule laskmise eelduseks juurdepääsu andmine tarkvara lähtekoodile või selle üleandmine. EL peaks sõlmima Hiinaga intellektuaalomandi ja ärisaladuste kübervarguse vastast võitlust käsitleva poliitilise kokkuleppe. EL saaks kasu teadus- ja innovatsioonialase koostöö tugevdamisest Hiinaga, mille tulemusena arendataks ühiselt teadmisi ja tehnoloogiat, rakendataks Hiina talendipagasit, suurendataks ELi atraktiivsust paigana, kus toimub teadustöö ja innovatsioon ning leitaks lahendusi ühistele sotsiaalsetele ja keskkonnaalastele probleemidele. Jätkuvalt on oluline võrdsete võimaluste tagamine teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas, sealhulgas vastastikuse juurdepääsu võimaldamine teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud programmidele ja vahenditele. Sellest lähtuvalt tuleks edasi arendada ja laiendada koostööd ELi programmi „Horisont 2020“ ja Euratomi programmide raames. Programmiga „Horisont 2020“ seotud kaasrahastamismehhanismid ja juhtalgatused ning asjaomaste uurimisinstituutide vahelised lepingud peaksid aitama kaasa pikaajaliste partnerlussuhete arengule teaduse ja tehnoloogia valdkonnas. Tõhustada tuleks vastastikku kasulikku koostööd teadusuuringute ja innovatsiooni alal, tagades samas võrdsed tingimused. Digitaalmajanduse valdkonnas tehtav koostöö võib tuua kasu nii ELile kui ka Hiinale. Selle puhul tuleks ära kasutada ühtsetest normidest ja vastastikku kasulikust teaduskoostööst tulenev kasvupotentsiaal. EL peaks tõhustama Hiinaga intellektuaalomandi õiguste kaitse ja tagamise alal tehtavat koostööd. EL peaks tugevdama intellektuaalomandi ja ärisaladuste kübervarguse vastaseid meetmeid.

III.4 Ühenduvus ja inimestevahelised sidemed ELi ja Hiina vaheliste taristuühenduste täiustamine parandaks kõigi asjaosaliste majanduslikke väljavaateid. ELi ja Hiina ühenduvuse platvormi raames tuleks transpordi ja muude taristute valdkonnas tagada koostoime ELi poliitika ja projektide ning Hiina algatuse „One Belt, One Road“ vahel ning asjaomaste rahastamisallikate vahel. Hiina peab täitma oma väljakuulutatud eesmärgi, mille kohaselt kavatsetakse algatus „One Belt, One Road“ muuta turueeskirjadele ja rahvusvahelistele normidele vastavaks avatud platvormiks, et tuua kasu kõigile asjaosalistele ja edendada vastutustundlikku majanduskäitumist kolmandates riikides. Selles valdkonnas tehtav koostöö peaks põhinema asjaomase poliitika ning kohaldatavate õigusaktide ja normide täielikul järgimisel, sealhulgas riigihangete puhul, ning võrdsete tingimuste tagamisel mõlema poole ettevõtjate jaoks. See põhimõte peaks kehtima ka nende ELi mittekuuluvate riikide puhul, kes on lubanud kohaldada ELi norme. Tuleks aidata kaasa jätkusuutlike ja koostalitlevate piiriüleste taristuvõrkude loomisele riikides ja piirkondades, mis asuvad ELi ja Hiina vahel. Ühistegevus seoses esmatähtsate investeerimisprojektide kindlaksmääramisega peaks hõlmama tihedat koostööd asjaomaste riikidega, mille raames on oluline tagada kooskõla nende eelarvepiirangutega. ELi ja Hiina koostöö ühenduvuse alal peaks tooma suurt kasu meie Aasia partneritele, sealhulgas Afganistanile, Pakistanile ja Kesk-Aasia riikidele, aidates kaasa nende kaasamisele rahvusvahelistesse kaubavoogudesse. Inimestevaheline koostöö peaks toetama võimaluste loomist selliste ELi sektorite jaoks nagu kõrgharidus, loome- ja kultuuritööstus ja turism. Samuti aitaks see edendada kultuuridevahelist dialoogi ja kultuurilist mitmekesisust ning kodanikuühiskonnas osalemist. Inimestevahelised kontaktid tuleks peavoolustada ELi ja Hiina suhete kõiki aspekte silmas pidades. Tuleks soodustada olemasolevate seadusliku rände kanalite täieulatuslikku kasutamist. Kui on edukalt võetud esimesed meetmed liikuvuse hõlbustamiseks ja ebaseadusliku rände takistamiseks, tuleks jätkata EL ja Hiina vahelist rände ja liikuvuse dialoogi koos läbirääkimistega viisarežiimi lihtsustamist ja ebaseadusliku rände ärahoidmiseks tehtavat koostööd käsitleva lepingu üle. EL peaks kasutama ELi ja Hiina ühenduvuse platvormi peamise vahendina Euraasia mandri ühendamiseks füüsilise ja digitaalse võrgu kaudu, mis võimaldaks kaubandusvoogude ja investeeringute liikumist ning inimestevaheliste kontaktide loomist. Hiinaga tehtav koostöö algatuse „One Belt, One Road“ alal peaks sõltuma sellest, kas Hiina täidab oma väljakuulutatud eesmärgi muuta algatus avatud platvormiks, mis põhineb turueeskirjadel ja rahvusvahelistel normidel, et tuua kasu kõigile. Laiendada tuleks inimestevahelist dialoogi ning uute algatuste kaudu tuleks suurendada kontaktide mitmekesisust. Inimestevahelised kontaktid tuleks peavoolustada ELi ja Hiina suhete kõigis aspektides ning tõhustada tuleks liikuvuse ja rände teemalist dialoogi. IV. ÜHISTE VÄLIS- JA JULGEOLUEKUPOLIITILISTE HUVIDE LEIDMINE Hiina soovib varasema passiivse osalemise asemel võtta oma majanduslikule mõjuvõimule vastava juhtrolli ülemaailmsetes küsimustes. Kooskõlas laienevate huvidega on Hiina asunud tegutsema naaberriikidest kaugemal. Hiina on endiselt suurel määral keskendunud USA-le. Tekkinud on huvi ELi kui tasakaalustatuma partneri vastu multipolaarses maailmas. Kuid julgeolek Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas on Hiina jõulisemat enesekehtestamist arvestades endiselt probleemne. Hiina majandusvööndi algatuse „One Belt, One Road“ taga peituvad peamiselt majanduslikud ja riigisisesed kaalutlused, kuid sellel on suured geostrateegilised tagajärjed. Hiinal on nüüd põhjust osaleda aktiivsemalt ülemaailmses juhtimises, julgeoleku- ja kaitseküsimustes. ELi jaoks seisneb väljakutse ja võimalus selles, et suunata Hiina osalemine positiivsetele aspektidele, nagu näiteks koostöö rahu nimel Aafrikas ning ülemaailmse suurvõimuga kaasnevate kohustuste täitmine (nt Lähis-Idas). Põhjalikum dialoog Hiinaga koostöö üle seoses investeeringutega ühist huvi pakkuvatesse riikidesse lähtuks Hiina suurenevast rahalisest osalusest paljudes riikides, kes on ka ELi partnerid. IV.1 Koostöö tugevdamine Hiinaga välispoliitika küsimustes Tänu Hiina majanduskasvule ulatuvad riigi huvid palju kaugemale tema vahetust naabrusest, mis omakorda on suurendanud tema kaubanduslikku, rahanduslikku, diplomaatilist ja isegi sõjalist kohalolekut maailmas ning välismaal elavate Hiina kodanike arvu. See suurendab ka Hiina sõltuvust rahvusvahelisest rahust ja julgeolekust. Seetõttu on Hiina pidanud võtma ennetavama hoiaku rahu kindlustamise ja naabruspoliitika protsessides sellistes riikides nagu Lõuna-Sudaan ja Afganistan. EL peaks suhetes Hiinaga lähtuma laiemast jagatud välispoliitika tegevuskavast, mis põhineks Hiina konstruktiivse ja aktiivse osalemise toetamisel julgeoleku tagamises ülemaailmse avaliku hüvena. Hiinat tuleks ergutada pidevalt osalema rahvusvahelises konfliktide lahendamise protsessis, et ta täidaks oma ülesandeid, mis tulenevad ÜRO Julgeolekunõukogu alalise liikme staatusest. Tuginedes Hiina konstruktiivsele osalemisele läbirääkimistel Iraani küsimuses, peaks EL püüdma teha aktiivset koostööd Hiinaga sellistes valdkondades nagu Afganistan, Süüria, Liibüa, rändeprobleemid ja Lähis-Ida konflikti igakülgne lahendamine. Aafrikas sageli tajutav ELi ja Hiina vaheline konkurents tuleks pöörata ulatuslikumaks kriisilahenduskoostööks (kas kohapeal või mitmepoolsetel foorumitel, nagu ÜRO Julgeolekunõukogu), mis suurendaks Aafrika suutlikkust kindlustada rahu ja julgeolekut ja edendaks tõhusat majanduskeskkonda. Koostöö raames käsitletaks ka ühiseid hüvesid, eriti keskkonda ja ookeane. Samuti peaks EL tegema Hiinaga koostööd, et parandada konflikti- ja riskipiirkondadest pärit mineraalidega seotud hoolsuskohustuse täitmist. Hiina välispoliitika üks prioriteete on arendada oma sidemeid Euroopaga ja selle eesmärgi saavutamiseks on eraldatud arvestatavaid finants- ja diplomaatilisi ressursse. ELi huvides on teha Hiinaga koostööd, et Hiina seotus Euroopaga ELi ida- ja lõunanaabruses aitaks tugevdada reeglitepõhist valitsemistava ja piirkondlikku julgeolekut. EL toetab kindlalt Ukraina suveräänsust, sõltumatust ja territoriaalset terviklikkust – põhimõtteid, mida ka Hiina tunnustab. EL soovib, et Hiina kui partner investeeriks Ukrainasse pikaajalise elujõulisuse ja heaolu nimel ning aitaks tagada stabiilse ja rahumeelse piirkonna kõigi osaliste huvides. Laiemalt võib ELi Kesk-Aasia strateegia pakkuda võimalusi tihendada koostööd Hiinaga sellistes valdkondades nagu julgeolek, ühenduvus, arenguabi ning vee- ja energiavarude säästev kasutamine. EL peaks jätkuvalt aitama aktiivselt kaasa Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas julgeoleku tagamisele diplomaatiliste ja majanduslike vahendite kaudu, arendades samas edasi oma partnerlusi kõnealuses piirkonnas. EL on endiselt mures olukorra pärast Ida- ja Lõuna-Hiina mere piirkonnas ning peaks edaspidigi rõhutama vaidluste rahumeelse lahendamise tähtsust ning seisma vastu ühepoolsele tegevusele, mis võiks muuta praegust olukorda ja suurendada pingeid. EL jääb oma seisukoha juurde, et Hiina ja teised riigid peavad rangelt kinni pidama rahvusvahelisest õigusest seoses nõudmistega Lõuna-Hiina merel. Kõnealust piirkonda läbib suur osa rahvusvahelisest merekaubandusest, mistõttu meresõidu- ja ülelennuvabadus on ELi jaoks esmatähtis. EL peaks ergutama Hiinat aitama konstruktiivselt kaasa piirkondlikku stabiilsuse tagamisele usaldust suurendavate meetmete ja reeglitepõhise rahvusvahelise korra kaudu, eelkõige ÜRO mereõiguse konventsiooni ja selle vahekohtumenetlusega, ning viima kiiresti lõpule Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni ja Hiina läbirääkimised tegevusjuhendi üle. ELi eesmärk peaks olema korrapärane ja sisuline dialoog Hiinaga kõigis ekspordikontrolli, desarmeerimise ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise küsimuste aspektides, sealhulgas seoses selliste piirkondlike probleemidega nagu Korea Rahvademokraatliku Vabariigi poliitika ja meetmed. Konkreetselt peaks EL ergutama Hiinat ratifitseerima tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingut, ühinema relvakaubanduslepinguga ja ballistiliste rakettide leviku tõkestamist käsitleva Haagi tegevusjuhendiga ning järgima tavarelvade ja kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli standardeid, mida kohaldatakse asjaomaste rahvusvaheliste ekspordikontrollirežiimide alusel. ELi eksporti Hiinasse reguleeritakse Euroopa Ülemkogu 1989. aasta järelduste kohaselt kehtestatud relvaembargoga ja kaheksa kriteeriumiga, mis kehtestati nõukogu ühise seisukohaga sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kohta (2008/944/ÜVJP). Pidades silmas üha suurenevat üleilmset terrorismiohtu peaks EL alustama Hiinaga terrorismivastase võitluse alast koostööd vastastikku kokkulepitud tingimuste alusel, mis hõlmavad õigusriigi tugevdamist ja inimõiguste komponenti. Keskenduda tuleks terrorismi algpõhjustega tegelemiseks tehtavatele rahvusvahelistele jõupingutustele, terrorismi rahastamisallikate äralõikamisele (sealhulgas rahapesuvastase töökonna kontekstis) ja radikaliseerumise ennetamisele ja selle vastu võitlemisele. Rahvusvahelise küberruumipoliitika kehtestamisega edendab EL interneti avatust ja vabadust ning soodustab käitumisnormide kehtestamist. Hiina piirav lähenemisviis interneti haldamisele loob kogu maailma sidusrühmi kahjustava interneti killustumise ohu, millel on majandusele ja inimõigustele avalduvad negatiivsed tagajärjed. EL peaks jätkuvalt kutsuma Hiinat üles panustama rohkem küberruumi vastutustundlike käitumisnormide väljatöötamisse ja kehtiva rahvusvahelise õiguse kohaldamisse küberruumis, sealhulgas edendama ülemaailmset kokkulepet elutähtsa kübervara kaitsmiseks. Samuti tuleks arvesse võtta asjaomaseid aspekte hiljutisest ühisteatisest hübriidohtude vastu võitlemise kohta, eelkõige seoses küberjulgeolekuga ja elutähtsa taristu kaitsega. Hiina suurema rolli tunnustamine rahvusvahelistes suhetes ja juhtimises peaks olema seotud suurema Hiina-poolse austusega rahvusvaheliste reeglite ja normide vastu. EL kutsub Hiinat üles kasutama oma diplomaatilisi ja muid ressursse julgeoleku kui üleilmse avaliku hüve tagamiseks, sealhulgas diplomaatiliseks osalemiseks Afganistani ja Süüriaga seotud protsessides. EL annab oma panuse Aasia julgeolekusse ning jätkab oma panuse suurendamist selles valdkonnas. Samuti julgustab EL Hiinat aitama aktiivselt kaasa rahu ja julgeoleku kindlustamisele ELi naabruses kooskõlas rahvusvahelise õigusega. EL tahab saavutada meresõidu- ja ülelennuvabaduse jätkumise Ida- ja Lõuna-Hiina mere piirkonnas. Vaidlused tuleks lahendada rahumeelselt õigusriigi põhimõttele tuginedes ja ühepoolseid provokatsioone vältides. Tuleks tugevdada ELi dialoogi Hiinaga, et leida suurem ühisosa seoses desarmeerimise, massihävitusrelvade leviku tõkestamise, terrorismivastase võitluse ja küberruumiga. IV. 2. Julgeoleku- ja kaitsemõõde Viimastel aastatel on EL üha enam osalenud tsiviil- ja sõjalise kriisiohje ülemeremissioonides, eelkõige Aafrikas. Samuti on Hiina, tunnistades oma suurenevat ülemaailmset vastutust, teinud üha rohkem jõupingutusi, et toetada rahuvalvet ja piraatlusevastaseid operatsioone, ning suurendanud oma sõjalist abi Aafrika Liidule. Aafrika pakub ELile suurt potentsiaali koostöösuheteks Hiinaga eeskätt ühiste huvide valdkonnas. See hõlmab ELi ja Hiina vahel avamerel piraatlusevastase võitlusega seoses tehtava eduka koostöö laiendamist rahuvalvele ja suutlikkuse suurendamisele maismaal. Piraatlusevastase võitluse kooskõlastamine üldise teadlikkuse ja konfliktide vältimise mehhanismi SHADE (Shared Awareness and De-confliction) egiidi all on aidanud edendada koostööd, samas kui Maailma Toiduprogrammi saadetiste eskortimisega seotud koormuse jagamine on näidanud sellise koostöö lisaväärtust.

Tuginedes ELi ja Hiina järjestikuste julgeoleku ja kaitse valdkonna konsultatsioonide tulemustele, peaks EL alustama konsultatsioone asjaomaste Hiina osalejatega kohapeal (nt Hiina saatkonnad ja rahuvalve saadikud sellistes riikides nagu Mali ja Somaalia), et uurida praktilisi koostöövorme, ning toetama Hiina jõupingutusi Aafrika rahu ja julgeoleku struktuuri rahastamisel. Muud võimalike ühiste huvide valdkonnad hõlmavad koostööd rahuvalveoperatsioonide politseimõõtme ning ELi ja Hiina kodanike kaitse ja evakueerimise korra valdkonnas. EL peaks tagama, et tal on Hiina kaitse- ja julgeolekupoliitikast selge arusaam, millest omavahelise koostöö kujundamisel lähtuda. Aafrika pakub parimat võimalust ELi ja Hiina vaheliseks julgeolekukoostööks nii merel kui ka maismaal. Jätkata tuleks piraatlusevastast koostööd Aafrika Sarve piirkonnas. EL peaks otsima võimalusi teha praktilist koostööd ja kooskõlastada Hiinaga sellised küsimused nagu Aafrika rahuvalvega seotud suutlikkuse suurendamine ja toetamine, kasutades täielikult ära mõlema poole diplomaatilist ja julgeolekualast panust kohapeal. V. ÜLEMAAILMNE JUHTIMINE JA KOOSTÖÖ MITMEPOOLSETE SUHETE KONTEKSTIS Hiina soovib vastavalt oma tähtsusele maailmaareenil sõnaõigust ülemaailmses juhtimises nii poliitika kui ka majanduse valdkonnas. EL peaks sellest lähtuma ning edendama samas mitmepoolsust ja julgustama Hiinat toetama üleilmseid norme ja institutsioone. Edu tagatiseks on ühest küljest rahvusvahelise korra, õiguse ja inimõiguste austamisega seotud erimeelsuste edukas lahendamine, mille puhul peetakse eelkõige silmas Hiina suuremat välispoliitilist enesekehtestamist ja siserepressioone. Dialoogi ja koostöö edendamiseks on valmis mitmed valdkonnad, eeskätt kliimamuutuste, energeetika, ookeanide ja ressursitõhususe valdkond, millega tegelemine aitaks Hiinal samuti lahendada tohutuid keskkonnaprobleeme, mis mõjutavad ka ELi. Samamoodi võib palju kasu tuua koostöö tõhustamine arengu, ülemaailmse tervishoiu, rahuvalve, humanitaarküsimuste ja katastroofiohu juhtimise valdkonnas. Seega kujutavad Hiina suurenev ülemaailmne kohalolek ja huvid endast ELile head võimalust ühendada meie kogemused Hiina vahenditega. V.I Tulemuslike mitmepoolsete suhete edendamine EL on võtnud kohustuse edendada tõhusalt toimivat mitmepoolsust, mille keskmes on ÜRO. Sarnaselt ELile on ka Hiinale kasulik reeglitepõhine rahvusvaheline kord. 2015. aastal ÜRO 70. aastapäeval kinnitas Hiina uuesti oma kohustust järgida ÜRO põhikirja põhimõtteid, olles algselt üks sellele allakirjutanud riikidest. Hiinast on saanud üks suurim panustaja ÜRO eelarvesse ning tema toetus ÜRO rahuvalveoperatsioonide vägedele suureneb üha enam. ÜRO Julgeolekunõukogu alalise liikmena ja ÜRO Inimõiguste Nõukogu liikmena on Hiinal eriline kohustus toetada ÜRO kolme tugisammast, milleks on inimõigused, rahu ja julgeolek ning areng. EL peaks Hiinaga tegema koostööd ülemaailmse juhtimise tugevdamise suunas. Kuna ülemaailmsed institutsioonid arenevad järk-järgult edasi, peaksid Hiina seisukohad olema sama kaalukad, kui tema panus, mida ta on valmis andma, kuid samas tuleb Hiinalt nõuda rahvusvahelisel õigusel, eeskirjadel ja põhimõtetel rajaneva rahvusvahelise korra üldkehtivuse austamist. Sama põhimõtet järgides tuleks Hiinat kutsuda üles toetama ÜRO reforme ja parandama ülemaailmset juhtimisraamistikku, mis tooks rahvusvahelisele üldsusele suuremat kasu. ELi ja Hiina konstruktiivse koostöö kaudu tuleks leida lahendusi olemasolevate ülemaailmse juhtimise struktuuride raames ning võimaluse korral tagada eelkõige uute algatuste kooskõla ülemaailmsete normidega ja koostoime olemasolevate rahvusvaheliste institutsioonidega. Mitmepoolne otsustusprotsess peaks olema kaasav ja hõlmama kõiki asjaomaseid sidusrühmi. G20 kasvav tähtsus ülemaailmse majanduskriisi järel tõendab, et ülemaailmsetele probleemide lahendamiseks on vaja teha tõhusat koostööd tärganud turumajandusega riikidega. Tuginedes Hiina G20 eesistumise tulemustele ja tihedale koostööle G20 rahastamissuundade alal, peaks EL otsima ühisplatvormi Hiinaga sellistes valdkondades nagu majanduskasvu strateegiad, investeerimine ühendatud taristusse, kliimamuutused ja ülemaailmsed korruptsioonivastased normid. Hiina on suurendanud ka koostööd Bretton Woodsi institutsioonidega. EL peaks sellisele suuremale panusele tuginedes edendama jõulisemat, jätkusuutlikumat ja tasakaalustatumat ülemaailmset majanduskasvu, tagama selle, et IMF oleks tugev ja omaks piisavalt ressursse, ning tugevdama üleilmset finantssektori turvavõrku. EL peaks ergutama Hiinat osalema tõsisemalt ja aktiivsemalt Maailma Kaubandusorganisatsioonis (WTO) ning mõne- ja mitmepoolsetes kaubandus- ja investeerimisalgatustes, võttes kohustused kooskõlas hüvedega, mida pakub talle avatud kaubandussüsteem, ning tugevdades selliste algatuste ambitsioonikust nagu läbirääkimised keskkonnatoodete üle. EL ootab, et Hiina esitaks WTO riigihankeid käsitleva lepinguga ühinemiseks omapoolse pakkumise, mis vastaks Hiina turu tähtsusele. Lisaks julgustab EL Hiinat osalema sisukalt ja sisuliselt rahvusvahelises ekspordikrediidi töörühmas. G20 raames peaks EL ergutama Hiinat osalema rahvusvaheliste investeerimiseeskirjade edasises reformis, eelkõige töötama mitmepoolse investeerimiskohtu rajamise nimel. Muud valdkonnad, kus EL peaks leidma Hiinaga ühisosa, on rahuvalve, konfliktide ennetamine ja varajane hoiatamine, vaidluste rahumeelne lahendamine, humanitaarküsimused, katastroofijuhtimine, majanduslikud ja sotsiaalsed õigused ning tervis. EL peaks ergutama Hiinat suurendama oma panust rahvusvahelistesse jõupingutustesse, et lahendada praegune pagulas- ja rändekriis. ELil ja Hiinal on ühine huvi toetada mitmepoolsust. EL peaks tegema koostööd Hiinaga, et tugevdada reeglitepõhist ülemaailmset juhtimist. EL peaks püüdma leida Hiinaga G20 põhiprioriteetide suhtes ühise platvormi. EL peaks ergutama Hiinat osalema aktiivsemalt ja tõhusamalt WTOs ning mõne- ja mitmepoolsetes kaubandus- ja investeerimisalgatustes, võttes kohustused kooskõlas hüvedega, mida pakub talle avatud kaubandussüsteem, ning tugevdades selliste algatuste ambitsioonikust. EL ootab, et Hiina esitaks WTO riigihankeid käsitleva lepinguga ühinemiseks omapoolse pakkumise, mis vastaks Hiina turu tähtsusele. EL peaks Hiinaga tegema tihedamat koostööd katastroofide ohjamisel ning humanitaarkriiside ja rände valdkonnas. V.2 Rahvusvahelise õiguse ja üldiste väärtuste austamine Reeglitepõhine rahvusvaheline kord, mis lähtub rahvusvahelisest õigusest, sealhulgas rahvusvahelisest humanitaarõigusest ja inimõigustealasest õigusest, on rahvusvahelise rahu, julgeoleku tagamise ning säästva arengu peamine eeltingimus. Seega peaks EL tegema Hiinaga koostööd, et edendada inimõigusi üldiselt, eelkõige rahvusvaheliste inimõiguste normide järgimist koduriigis ja välismaal. Näiteks tuleb toetada Hiina poolt juba ratifitseeritud rahvusvahelistes inimõigustealastes lepingutes sätestatud kohustuste täitmist ning edendada kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti ratifitseerimist. Hiina allkirjastas kõnealuse pakti 1998. aastal. EL peaks samuti jätkuvalt ergutama Hiinat ratifitseerima ÜRO ja ILO dokumendid, näiteks kaks konventsiooni sunniviisilise töö vastu võitlemise kohta ning kaks konventsiooni töötajate ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse kohta. Hiina viimaste aastakümnete areng, näiteks seoses majanduslike ja sotsiaalsete õiguste kehtestamisega, võib pakkuda sisendeid ELi-Hiina koostöö arendamiseks sellistes valdkondades nagu naiste õigused, töötaja õigused, sotsiaalsed normid, ettevõtlus ja inimõigused ning kultuurilised õigused. EL peaks jätkuvalt tungivalt nõudma, et Hiina täidaks oma rahvusvahelisi õiguslikke ja inimõigusalaseid kohustusi nii riigisiseselt kui ka välisriikides, ning tegema Hiinaga selle eesmärgi saavutamiseks koostööd.

V.3 Ülemaailmsed probleemid ja üleilmse tähtsusega avalikud hüved Viimastel aastatel on Hiina andnud üha suurema panuse ulatuslikumate ülemaailmsete eesmärkide seadmisse säästva arengu, sealhulgas kliimamuutuste, tervishoiu ja hariduse valdkonnas. Hiinast on saanud ülemaailmse tähtsusega rahastaja ja ta töötab välja uusi jätkusuutlikuma arengu kontseptsioone. EL peaks tegema tihedat koostööd Hiinaga kõigis neis ühist huvi pakkuvates valdkondades. Säästva arengu tegevuskava aastani 2030 on üldkohaldatav ning selle kohaselt peavad kõik riigid seda oma territooriumil rakendama ja aitama kaasa selleteemalistele ülemaailmsetele jõupingutustele. Kõnealuse tegevuskava kohaselt on nii ELi kui ka Hiina ülesandeks anda tõhusate institutsioonide, hea valitsemistava, õigusriigi põhimõtete ja rahumeelse ühiskonna kaudu panus vaesuse kaotamisse ja kõigi jaoks säästva arengu tagamisse. EL peaks kaasama Hiina korrapärasesse dialoogi, mida peetakse säästva arengu tegevuskava aastani 2030 rakendamise ja säästva arengu eesmärkide üle. Hiina mängib üha olulisemat rolli rahvusvahelises arengukoostöös ja tal on järjest suurem mõju arenguprotsessidele kolmandates riikides. Seepärast on oluline, et ELil ja Hiinal oleks kanalid, mille kaudu arutada oma lähenemisviise koostöö arendamiseks. Hiina tähtsust 2030. aasta tegevuskavas G20 eesistumise ajal arvesse võttes on see hea võimalus koostöö tõhustamiseks arenguriikidega. EL peaks edendama kahe- ja mitmepoolset koostööd arengu valdkonnas, et toetada 2030. aasta tegevuskava rakendamist eesmärgiga luua vastastikuse rahastamise partnerlus Hiinaga sellistes valdkondades nagu arengu tulemuslikkus ja abiandjate koordineerimine, ja edendada praktilist koostööd nii mitmepoolsetel foorumitel kui ka kohapeal, näiteks Aafrikas ja Aasias. EL peaks julgustama Hiinat tegutsema kooskõlas põhimõtetega, mida mõlemad pooled toetasid Pusanis toimunud abi tõhususe teemalisel kõrgetasemelisel foorumil, ja osalema üleilmses tulemusliku arengukoostöö partnerluses. Asjaomased ELi institutsioonid, aga ka ELi liikmesriigid peaksid jätkuvalt toetama Aasia Taristuinvesteeringute Panga arengut ning alustama dialoogi uue arengupangaga, et tugevdada head valitsemistava ja mitmepoolset süsteemi. Lisaks peaks EL pidama Hiinaga dialoogi arengumaadele laenamise hea tava üle, sealhulgas selliste aspektide üle nagu võla jätkusuutlikkus, keskkonna- ja tööstandardid ning altkäemaksu ja korruptsiooni vastane võitlus. EL tunnustab Hiinat, kelle kasvuhoonegaaside heide moodustab veerandi ülemaailmsest heitkogusest, juhtiva rolli eest Pariisi kliimamuutuste kokkuleppe sõlmimisele eelnenud läbirääkimistel ja kokkuleppe kiire ratifitseerimise eest. Tuginedes ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 21. konverentsi tulemustele ning 2015. aasta ELi ja Hiina ühisavaldusele kliimamuutuste kohta, peaks EL suurendama koostööd Hiinaga nii kahepoolselt kui ka rahvusvaheliselt. EL peaks Hiinaga tegema koostööd lähtuvalt ühisest kohustusest kiirendada üleminekut vähese CO2-heitega või CO2-neutraalsele majandusele. Tuleks püüelda ühiste lähenemisviiside poole, et kiirendada võimaluse korral Pariisi kokkuleppe rakendamist, sealhulgas riiklikult kindlaks määratud panuste täitmist. ELi kliimadiplomaatia teel loodav kontakt Hiinaga peaks hõlmama küsimusi, mis käsitlevad Montreali protokolli (fluorosüsivesinike ülemaailmne järkjärguline vähendamine), Rahvusvahelist Tsiviillennunduse Organisatsiooni (üleilmne turupõhine meede lennundusest tuleneva heite vähendamiseks) ja Rahvusvahelist Mereorganisatsiooni (meretranspordist tekkivate heitkoguste piiramine). EL peaks jätkuvalt toetama Hiinat heitkogustega kauplemisel, pidades silmas tema kava hakata 2017. aastal rakendama vastavat üleriigilist süsteemi. Dialoogi tuleks tõhustada sellistes valdkondades nagu kliimapoliitika otsuste tegemine ja heitkoguste modelleerimine, vähese CO2-heitega linnad, vähese CO2-heitega tehnoloogia, süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine, kliimamuutustega kohanemine ning investeeringud kliimamuutustele vastupanuvõime suurendamiseks. G20 rohelise rahastamise töörühma uuenduslikke soovitusi tuleks rakendada nii suures ulatuses kui võimalik. Nii EL kui ka Hiina on energia netoimportijad ning mõlemal on ühised huvid seoses energiaturgude läbipaistvuse, hea reguleerimise ja avatusega, mis võimaldab tagada suurema energiajulgeoleku. ELi ja Hiina vaheline koostöö on vajalik, et luua ajakohasem, kaasavam ja tõhusam ülemaailmne energiastruktuur ning jätkuvalt toetada Rahvusvahelise Energiaagentuuri ja Hiina vahelise koostöö laiendamist, et edendada ühistegevust energiajulgeoleku, energiaandmete ja -statistika ning energiapoliitika analüüsi valdkonnas. EL peaks tegema ka Hiinaga koostööd seoses läbipaistvuse, normide ja eeskirjadega energiasektoris, sealhulgas energiataristu projektid kolmandates riikides, ning toetama energiareforme, sealhulgas energiatõhususe, energia jätkusuutlikkuse ja ressursitõhususe alal. Jätkuvalt tuleks leida võimalusi puhta energia tehnoloogiate ühiseks teadus- ja arendustegevuseks. Hiina seisab silmitsi tohutute keskkonnaalaste probleemidega seoses õhu-, pinnase- ja veereostusega. ELi huve silmas pidades ja eelkõige Hiina massilisest ja jätkusuutmatust ressursside kasutamisest tulenevate probleemide lahendamiseks on võimalik kasutada meie oskusteavet, et aidata kaasa Hiina jõupingutustele arendada asjakohaseid poliitikaid ja õigusraamistikke, et minna üle keskkonnasäästlikule, vähese CO2-heitega ringmajandusele. See hõlmab keskkonnahoidlike teaduslike ja tehnoloogiliste lahenduste rakendamist, mis toovad keskkonna- ja majanduskasu mõlemale poolele. EL peaks jagama parimaid tavasid keskkonnaalase juhtimise, õhu-, vee- ja pinnaseressursside majandamise ning jäätmekäitluse, ohtlike kemikaalide järkjärgulise kaotamise ja rahvusvaheliste keskkonnaalaste lepingute ja normide rakendamise kohta. Veega seotud küsimustes tuleks tõhustada koostööd, eeskätt ELi-Hiina veeplatvormi kaudu. EL peaks tugevdama koostööd Hiinaga leidmaks lahendusi sellistele ülemaailmsetele probleemidele nagu metsade hävitamine, ebaseaduslik raie ja looduslike liikidega kaubitsemine, mis oma seotuse tõttu korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevusega kahjustavad säästvat arengut, bioloogilist mitmekesisust ja head valitsemistava. Samuti peaks EL tegutsema Hiinaga ühiselt selle nimel, et tõhustada ookeanide majandamist, eelkõige võideldes ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga, ning kutsuma Hiinat üles ratifitseerima ÜRO 1995. aasta kalavarude kokkulepet ja FAO sadamariigi meetmete lepingut. EL peaks innustama Hiinat osalema tõsisemalt ja aktiivsemalt antimikroobikumiresistentsuse levimise vastase võitluse poliitika väljatöötamises ja toetama ülemaailmset strateegia väljakujundamist selle tõsise terviseohuga tegelemiseks. Tuleks käivitada ELi ja Hiina ulatuslikum arengudialoog. EL peaks ära kasutama Hiina pühendumist kliimamuutustega seotud probleemide lahendamisele, tugevdades selles valdkonnas partnerlust kahe- ja mitmepoolsel tasandil. Keskkond on praegu üks peamisi Hiina poliitikaprioriteete, nagu on märgitud viimases viisaastakuplaanis. Sellele tuginedes peaks EL koostama positiivse ühise tegevuskava, milles käsitletakse võitlust õhu-, vee- ja pinnasereostusega, ringmajandust, ookeaniressursside säästvat majandamist ning võitlust elupaikadele ja bioloogilisele mitmekesisusele avalduvate ohtudega. EL peaks püüdma Hiinaga teha tihedamat koostööd võitluses antimikroobikumiresistentsuse vastu. VI. ÜHTSEM LÄHENEMISVIIS HIINA SUHTES Suhted sellise strateegiliselt tähtsa partneriga nagu Hiina peaksid põhinema kogu ELi hõlmaval lähenemisviisil, mille kaudu seostatakse komisjoni, Euroopa välisteenistuse ja ELi muude institutsioonide tegevus ELi liikmesriikide tegevusega. Liikmesriigid peaksid oma kahepoolsetes suhetes Hiinaga tugevdama ELi kokkulepitud seisukohti, samas kui komisjon ja Euroopa välisteenistus peaksid tagama selle, et liikmesriigid oleksid teadlikud, milliseid ELi huve tuleb kaitsta. Komisjon ja Euroopa välisteenistus peaksid tegema tihedat koostööd Euroopa Parlamendiga, kes toetab tugevalt ELi Hiina suunalise tõhusa poliitika kujundamist. EL peaks koostöös Hiinaga järgima ambitsioonikat tegevuskava. Vastastikused majanduslikud ja kaubanduslikud huvid on suured, kuid need ei tohiks takistada ELil kaitsmast oma väärtusi suhetes Hiinaga. Hiina vajadused on sama suured kui meie omad ja koostöö puudumine toob ka Hiina jaoks kaasa negatiivseid tagajärgi. Seepärast peab EL väljendama seisukohti jõuliselt, selgelt ja ühtselt. Äärmiselt oluline on ELi sidusus ja järjepidevus suurte poliitiliste valikute tegemisel ja reeglitepõhise rahvusvahelise korra säilitamisel. EL peaks püüdma Hiinaga usaldusel põhinevate suhete arendamisel ja koostööd tehes lähtuda ühistest huvidest. Siiski tuleb ELi-Hiina suhetes arvestada asjaoluga, et Hiinas on üheparteisüsteem ja riigi kontrolli all olev kapitalistlik majandusmudel. EL peaks tegema tööd, et leida eri poliitikavaldkondades ja sektorites seoseid, mille abil avaldada suuremat mõju oma eesmärkide saavutamiseks. Vaja on head sektoritevahelist kooskõlastamist, et vahetud valdkondlikud huvid toetaksid laiema hüvangu saavutamist. ELi ja Hiina tippkohtumist, ELi ja Hiina kõrgetasemelist strateegilist dialoogi, kõrgetasemelist majandus- ja kaubandusdialoogi ning kõrgetasemelist inimestevahelist dialoogi tuleks täielikult ära kasutada platvormidena, kus seatakse valdkondadevahelised strateegilised eesmärgid poliitika-, majandus- ja kaubandusküsimustes, soodustatakse kontaktide suuremat mitmekesisust ning hõlbustatakse sünergiat ja kompromissi mitme aspekti vahel ELi-Hiina suhete kõrgeimal tasandil. Aktiivselt tuleks kasutada ELi olemasolevaid koordineerimismehhanisme nii Brüsselis kui ka kohapeal Pekingis. Selleks et toetada ELi ja Hiina partnerluse tugevdamiseks tehtavat tööd, peaksid komisjoni talitused, Euroopa välisteenistus ja liikmesriigid samuti tugevdama stsenaariumipõhist kavandamist, et reageerida vajaduse korral kiiresti ja ühtselt. ELi ja Hiina vaheliste dialoogide arv ja mitmekülgsus on märk ELi ja Hiina suhete mitmekesisusest ja elujõulisusest, kuid selles peitub ka oht, et jõupingutused võivad olla killustatud või hajuda. Tavaliselt osalevad EL ja Hiina aastas peaaegu sajas dialoogis ja seminaril. On vaja rangeid prioriteete ja ressursid tuleks suunata esmalt kõige tähtsamatele prioriteetidele. EL peaks korrapäraselt kõnealuste dialoogide tulemused läbi vaatama, et tagada nende tõhus panus ELi üldeesmärkide saavutamisse ja neid vajaduse korral ühtlustada. Tuleks integreerida sellised prioriteedid nagu võrdsete tingimuste tagamine.