1.Sissejuhatus

Euroopa jaoks on esmatähtis investeerida inimestesse ja eelkõige noortesse. Detsembris 2016 esitles Euroopa Komisjon algatusi teemal „Investeerimine Euroopa noortesse“, mille puhul rõhutati vajadust avada noortele uusi võimalusi. Peamine sõnum on see, et hariduse kvaliteet mõjutab väga oluliselt noorte inimeste väljavaateid ja võimalusi elus. Käesolev algatus põhineb „Euroopa uuel oskuste tegevuskaval“ . Haridusel on tähtis roll ka Euroopa sotsiaalõiguste samba puhul. Käesolev teatis on osa algatuste paketist, milles käsitletakse koole, kõrgharidust ja hariduse omandanute edasise tegevuse jälgimist. Teatis on vastus Euroopa Ülemkogu 2016. aasta detsembri järeldustele . See toetab ÜRO säästva arengu eesmärki nr 4, milles käsitletakse haridusvaldkonda .

Kõigile antav kvaliteetne haridus aitab Euroopal saavutada oma majanduslikke ja sotsiaalseid eesmärke. Hea haridus on kaasava ja vastupanuvõimelise ühiskonna alus. See on lähtepunkt edukale tööalasele karjäärile ning parim kaitse töötuse ja vaesuse vastu. Hea haridus soodustab isiklikku arengut ja loob aluse kodanikuaktiivsusele. Hea haridus on teadus- ja arendustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime kütus. Selleks, et ühiskond neid hüvesid kasutada saaks, peab kvaliteetne haridus olema kõigi jaoks ka tegelikult kättesaadav.

Koolidel on elukestvas õppes keskne roll ja seetõttu on vaja võtta meetmeid, et parandada koolihariduse kvaliteeti ja tulemuslikkust. Praegune olukord Euroopas osutab, et rahuloluks ei ole põhjust. Euroopa Liidus on mitmesuguseid koole ja haridussüsteeme. Samas on peaaegu kõik liikmesriigid silmitsi mitme olulise probleemiga:

·koolihariduse tasandil esineb puudusi pädevuste arendamisel. OECD viimatise PISA uuringu tulemused osutavad, et igal viiendal õpilasel on tõsiseid raskusi piisavate oskuste omandamisel lugemises, matemaatikas ja loodusteadustes. Selle tulemusena on tõenäoline, et need noored inimesed seisavad silmitsi oluliste elukestvate takistustega nii sotsiaalse kaasatuse osas kui ka tööalaselt. Samas on väga heade tulemustega õpilaste osakaal Euroopas suhteliselt väike – isegi kõige paremate tulemustega ELi liikmesriigid jäävad maha Aasia arenenud riikidest . Paljudel noortel puuduvad asjakohased digitaaloskused. Teine oluline probleem on vähene kvalifikatsioon. Kuigi paljud liikmesriigid on teinud suuri edusamme, et vähendada haridussüsteemist varakult lahkunute osakaalu 10 %ni vastavalt strateegia „Euroopa 2020“ peaeesmärgile, jätab veel liiga palju noori kooli pooleli;

·kooliharidus ei täida alati täielikult oma rolli võrdsuse ja sotsiaalse õigluse edendajana. PISA andmed näitavad, et matemaatikas ja loodusteadustes on sooline erinevus vähenenud, kuid soolised stereotüübid mõjutavad veel kaasamist loodusteaduse ja IKT valdkonnas ning nende vastu võitlemine nõuab suuremat tähelepanu. Lisaks osutavad need andmed, et õpitulemused sõltuvad suurel määral õpilase sotsiaal-majanduslikust taustast. Keskmiselt on Euroopa Liidus üle kolmandiku ebasoodsa taustaga noortest madala haridustasemega. See osakaal on neli korda suurem kui nende soodsama taustaga eakaaslaste puhul. Olukorda võimendavad sisserändaja taustaga ja roma rahvusest õpilastega seotud spetsiifilised probleemid. Osutatud vajakajäämised suurendavad ühiskondlikku ebavõrdsust ega aita seda ohjata. Juurdepääs kvaliteetsele haridusele ja koolitusele on vastupidavama ja võrdsema ühiskonna tekke võti; Eesti ja Soome näitel võib väita, et kooliharidussüsteemis on võimalik saavutada kõrge tase üheaegselt nii oskuste kui ka võrdsuse tagamisel.

·tehnoloogia ja digitaalvaldkonna kiire muutumine mõjutab sügavalt meie majandust ja ühiskonda ning koolid peavad selle uue reaalsusega paremini kohanema. Paljud tänapäeva koolilapsed töötavad tulevikus elukutsel, mida praegu ei ole veel olemas. Juba praegu vajatakse kõikidest ametikohtadest 90 % puhul vähemalt mingil tasemel digitaaloskusi. See ei ole enam piisav, et noortele õpetatakse konkreetseid oskusi või teadmisi, nad peavad omandama oskuse muutustega toime tulla ja nendega kohaneda. Komisjoni aruteludokumendis üleilmastumise ohjamise kohta tunnistatakse, et maailmas, mis muutub üha mobiilsemaks ja digitaalsemaks, on vaja uusi õppimisviise. Ka komisjoni aruteludokumendis Euroopa sotsiaalse mõõtme kohta rõhutatakse haridussüsteemide moderniseerimise vajadust, et edendada loovust, kriitilist mõtlemist ja ettevõtlikku meelelaadi.

Osutatud probleemide lahendamiseks on vaja reforme. See on liikmesriikide ülesanne, sest haridussüsteemi kujundamine on nende pädevuses ja lahendused sõltuvad riiklikest, piirkondlikest ja kohalikest eripäradest. Kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega saab EL olla kasulik seeläbi, et toetab liikmesriike reformide korraldamisel. Koostöö ELi tasandil toetab liikmesriike andmete analüüsimisel, tõendavate andmete jagamisel ja heade tavade kindlakstegemisel ning pakub võimalusi kogemuste vahetamiseks ja vastastikuseks õppimiseks. Selline vabatahtlik koostöö pakub liikmesriikidele lisaväärtust teadlike otsuste tegemiseks.

Meetmeid tuleks võtta kolmes valdkonnas, kus Euroopa tasandi toetus aitaks eespool osutatud probleeme lahendada:

1.paremate ja kaasavamate koolide loomine;

2.õpetajate ja koolijuhtide toetamine, et saavutada õpetamise ja õppimise kõrge tase ning

3.kooliharidussüsteemide juhtimine, et muuta need paremini toimivaks, õiglasemaks ja tõhusamaks.

Käesolevas teatises sätestatakse iga valdkonna jaoks ELi meetmed, mille eesmärk on toetada liikmesriike nimetatud probleemide lahendamisel. Euroopa poolaasta on reformide oluline liikumapanev jõud, mis toimib eelkõige haridusvaldkonda käsitlevate riigipõhiste soovituste kaudu. EL saab aidata neid liikmesriike, kes soovivad abi reformide elluviimiseks. Lisaks sellele pakub EL liikmesriikidele rahalist ja tehnilist tuge eelkõige programmi „Erasmus+“, Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ning struktuurireformi tugiteenistuse kaudu.

Euroopa kooliharidussüsteemid on mitmekesised ning puudub kõigile sobiv ühtne lahendus. Samas on liikmesriikidel ühine huvi haridustulemusi parandada. Selleks, et teha kvaliteetne haridus kõigile kättesaadavaks, tuleks kõik riigi ja ELi tasandil olemasolevad vahendid täielikult ära kasutada. Komisjon on valmis tegema liikmesriikidega tihedat koostööd.

2. Paremate ja kaasavamate koolide loomine