P6_TA(2007)0053

EIP aastaaruanne (2005)

Euroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa Investeerimispanga 2005. aasta aastaaruande kohta (2006/2269(INI))

Euroopa Parlament,

- võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 266 ja 267, millega asutatakse Euroopa Investeerimispank (EIP), ja asutamislepingule lisatud protokolli Euroopa Investeerimispanga põhikirja kohta;

- võttes arvesse EIP Grupi 2005. aasta tegevusaruannet ning 2006.-2008. aasta tegevuskava, Euroopa Investeerimisfondi (EIF) 2005. aasta aastaaruannet, auditikomisjoni aastaaruandeid 2005. aasta kohta ja halduskomitee vastust, 2005. aasta tegevuse hindamise üldaruannet ning EIP presidendi kuulamist asjaomases parlamendikomisjonis 20. juunil 2005;

- võttes arvesse Euroopa meetmeid majanduskasvu edendamiseks, mida toetati eesistuja järeldustes Euroopa Ülemkogu kohtumisel Brüsselis 12.- 13. detsembril 2003;

- võttes arvesse oma 8. märtsi 2005. aasta resolutsiooni Euroopa Investeerimispanga 2003. aasta tegevusaruande kohta [1] ning oma 4. aprilli 2006. aasta resolutsiooni Euroopa majanduse olukorrast: ettevalmistav raport majanduspoliitika üldsuuniste kohta aastaks 2006 [2];

- võttes arvesse EIP 2004. aasta keskkonnaaruannet;

- võttes arvesse EIP 2. oktoobri 2006. aasta väljaannet "Väljaspool Euroopa Liitu teostatavate projektide sotsiaalne hindamine: Euroopa Investeerimispanga lähenemisviis";

- võttes arvesse keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ja neis asjus kohtu poole pöördumise konventsiooni (Århusi konventsioon), mille kohaselt ühendus kohustub tagama õigused seoses "keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ja neis asjus kohtu poole pöördumisega";

- võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõiget 2 ja artiklit 45;

- võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6-0011/2007),

A. arvestades, et EIP on poliitilise mõõtmega avalik-õiguslik pank, mis on loodud EÜ asutamislepingu alusel peamise finantsasutusena Euroopa Liidu eesmärkide saavutamiseks;

B. arvestades, et Euroopa majanduse kasvupotentsiaal on jätkuvalt üsna madal, umbes 2%, mis on palju madalam kui maailma muude piirkondade majanduskasv ning ebapiisav selleks, et tagada rohkem kui 12 miljonile töötule eurooplasele töökoht ja toetada laienenud Euroopa arengut;

C. arvestades, et 2005. aastal andis EIP laene 47400 miljoni euro väärtuses, millest 42300 miljonit eurot eraldati liikmesriikidele, 2000 miljonit eurot ühinevatele riikidele ning 3100 miljonit eurot assotsieerunud riikidele, ning arvestades, et ligikaudu 9000 miljonit eurot jaotati vahendajapankade kaudu;

D. arvestades, et EIP Grupi antud laenudest eraldati 34000 miljonit eurot majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse valdkonnale, 10700 miljonit eurot algatusele "Innovatsioon 2010", 12300 miljonit eurot keskkonnakaitsele, 8200 miljonit eurot üleeuroopaliste võrkude arendamiseks, 4200 miljonit eurot väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) toetuseks, 3600 miljonit eurot Euroopa väliskoostöö ja arenguabi poliitika toetuseks, 400 miljonit eurot riskikapitalifondidele ning 1700 miljonit eurot VKEdele tagatiseks;

E. arvestades, et komisjoni esitatud "Majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssed suunised (2005- 2008)" (KOM(2005)0141) juhivad tähelepanu vajadusele edendada ettevõtlusvaimu ja uute ettevõtete loomist, ning arvestades, et nimetatud eesmärkide saavutamise üheks vahendiks on VKEde rahastamisvõimaluste parandamine;

F. arvestades, et Euroopa Liidu ligikaudu 23 miljonit VKEd, mis moodustavad poole ELi majandusest ning annavad tööd kahele kolmandikule Euroopa töötajatest, on olulised majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse seisukohalt;

G. arvestades, et kõrgete energiahindadega toimetulekuks, varustuskindluse tagamiseks ning kliimamuutuste peatamiseks on vaja uut Euroopa energeetikapoliitikat,

1. tunnustab EIPd 2005. aasta tegevusaruande, avalikkusele antava teabe suurema läbipaistvuse ja kontrollisüsteemide parandamise eest; julgustab EIPd jätkama oma tööd Euroopa majanduse arendamisel;

Strateegia ja tegevus

2. tervitab asjaolu, et EIP on vastu võtnud Lissaboni strateegia eesmärgid majanduskasvu ja tööhõive kohta, ning tervitab EIP töös tehtud muudatusi nende eesmärkide saavutamiseks; on seisukohal, et sellega seoses tõstatub küsimus, kas EIP vahendid on piisavad nimetatud eesmärkide saavutamiseks;

3. märgib, et 2005. aastal läbi viidud EIP strateegia läbivaatamise tulemusel on majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamine Euroopa Liidus jätkuvalt EIP peamine eesmärk; seetõttu nõuab, et EIP tegevus selles vallas keskenduks kõige vähem arenenud piirkondadele;

4. nõuab EIPlt tungivalt algatusele "Innovatsioon 2010" viidates selliste projektide rahastamist, mis on otseselt seotud innovatsiooniga; seoses hariduse ja koolitusega nõuab, et täielikult toetataks Euroopa Liidu poliitilist eesmärki saada teadmistepõhiseks ühiskonnaks, pannes erilist rõhku innovatsiooniga seotud haridusprojektidele nii kõrg- kui ka põhihariduses, et parandada Euroopa inimpotentsiaali; toetab EIPd tema jõupingutustes kaasata vähem arenenud piirkonnad teadmistepõhisesse majandusse;

5. tunnustab EIPd eesmärgi saavutamise eest suunata 30-35% oma üksiklaenudest Euroopa Liidus projektidele, mille eesmärk on kaitsta või parandada loodus- või linnakeskkonda; märgib, et Euroopa Liidus antud laenude kogusummast 60% on suunatud linnakeskkonnale (ühistransport ja linnapiirkondade uuendamine), samas kui ainult 20% oli ette nähtud energiatõhususe uuringuteks ja taastuvate energialiikide arendamiseks; seepärast nõuab EIPlt rahaliste vahendite järjekindlamat jaotamist keskkonnakaitsele;

6. tervitab EIP kavatsust koostada uus energeetika tegevuskava, mis sisaldaks ELi uusi energeetika-alaseid eesmärke; kutsub EIPd üles võtma vastu ambitsioonikamad rahastamiseesmärgid seoses taastuvate energiaallikatega ning energiatõhususe parandamise programmidega, seda eelkõige uutes liikmesriikides ja VKEde sektoris, kus on rohkem arenguruumi;

7. tunnustab EIPd finantskatalüsaatori rolli täitmise eest, eelkõige seoses laenudega avaliku ja erasektori partnerluse toetamisel, mille eesmärgiks on edendada erasektori osalemist üleeuroopaliste võrkude rahastamisel; nõuab, et üleeuroopaliste transpordivõrkude projektide tarvis töötataks spetsiaalselt välja ELi tagatisvahend, mis kataks riski, et tulud võivad kasutuse algetapil jääda oodatud tasemest madalamaks; rõhutab tähtsust, mida omab liikmesriikidesse ja nende vahel kulgevate energiavõrkude mõõtme parandamine, et hõlbustada energiavarustuse ja -jaotuse siseturu loomist;

8. on seisukohal, et EIP tegevus peaks kajastama laienenud Euroopa Liidu vajadusi; juhib tähelepanu sellele, et EIPl ei ole Läänemere piirkonnas alalist delegatsiooni, mis kataks Balti riigid, Taani, Soome, Rootsi ja EMP-EFTA riigid;

9. nõuab EIP välislaenude andmise volitusega seoses suuremat järjekindlust, see puudutab nii rahaliste vahendite piisavust uue volituse kogu kehtivuse ajal kui ka vahendite jaotamist geograafiliste piirkondade vahel; juhib tähelepanu asjaolule, et Ladina-Ameerikale antavad laenud on ebapiisavad, moodustades üksnes 2,5% kogusummast, mis on suunatud Euroopa Liidu välistele projektidele; tunneb heameelt uue algatuse üle, milles EIP laenud ühendatakse toetusega, mida EL annab piirkondlikele infrastruktuuriprojektidele Aafrikas, samuti teiste algatuste üle, mis toetavad Aafrika arengukava, mida tuleb arendada keskkonna, sotsiaalse ja majandusliku jätkusuutlikkuse kriteeriumide alusel; nõuab tungivalt, et EIP annaks koos Vahemere piirkonna partnerriikidele antavate üldiste laenudega tehnilist abi kohaliku finantssektori arendamiseks ja uuendamiseks;

10. tunnustab EIP juhatajate nõukogu selle eest, et too arvas VKEde toetamise 2005. aastal viie esmatähtsa eesmärgi hulka; toetab EIPd tema jõupingutustes välja töötada VKEde vajadustele vastavad rahastamisvahendid, kusjuures eesmärgiks on see, et üldised laenud VKEdele moodustaksid igal aastal rohkem kui 50% üldiste laenude kogusummast;

Tegevusviisid

11. tervitab koostöö tihendamist komisjoniga uute programmide raames eesmärgiga suurendada kulutasuvust EIP omandatud kogemuste baasil, eelkõige tervitab JASPERS programmi (ühisabi Euroopa piirkondade projektide toetamiseks);

12. juhib tähelepanu asjaolule, et hulgal EIP ja Euroopa Investeerimisfondi (EIF) hallatavatel uutel rahastamisvahenditel on mitmekordistav mõju tagastamatule abile, ning tunneb heameelt JEREMIE algatuse (Euroopa ühisressursid mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele) rakendumise üle, sest sellel võib olla mitmekordistav mõju, mis võib olla struktuurifondi eelarvest kuni kümme korda suurem, kui EIFi tegevusega muudetakse toetused VKEdele ettenähtud finantstoodete valikuks;

13. on seisukohal, et uut koostööd ja rahastamiskorda tuleb hoolikalt hinnata, et kõrvaldada võimalikud haldustakistused;

14. juhib EIP tähelepanu asjaolule, et EIP laenud, kui tingimused on finantsvahendusasutustele soodsamad, ei tohi asendada laene, mida erasektor oleks igal juhul andnud;

15. palub kontrollikojal tagada, et ELi eelarvevahenditega seotud EIP laenude ja tagatiste tingimused ei võimalda teatavatel eelisseisundis osapooltel kaudselt toetust saada, millele neil ei ole õigust, kui neid oleks võimalik rahastada turgudelt;

16. palub EIPl pärast ELi poliitika mõju analüüsimist viia läbi üksikasjalik uuring EIP investeeringute tegeliku panuse kohta piirkondlikus arengus ja kehtestada asjakohased näitajad, nagu soovitab EIP enda tegevuse hindamise osakond;

17. soovitab EIPl jätkuvalt suurendada eelkõige VKEde juurdepääsuvõimalusi EIP rahastamisele, suurendades igas riigis vahendajatena toimivate finantsasutuste arvu, kellel on kohane asjatundlikkus ja laenusuutlikkus ELi prioriteetide toetamiseks, see parandaks ühtlasi lõppsaajatele ettenähtud tingimusi;

18. soovitab, et järgmises aastaaruandes paneks EIP erilist rõhku oma suhetele pankadega, mis liikmesriikide tasandil on spetsialiseerunud laenude andmisele VKEdele, ning tuletab meelde, et hea koostöö EIP ja nende pankade vahel saab VKEdele üksnes kasuks tulla;

19. on seisukohal, et VKEde huvides tuleks soodustada EIP antavate vahendite kombineerimist lubatud riigiabiga;

Läbipaistvus ja tulemuslikkus

20. kutsub EIPd üles täpsemalt selgitama oma hindamiskriteeriume rahastatavate projektide valikul ning esitama oma tegevuse hinnang majanduskasvust ja tööhõivest lähtuvalt; soovitab EIPl avaldada teavet investeerimisprojektide kohta, milles ta osaleb, et julgustada erainvestoreid nende projektide võimalikus rahastamises osalema;

21. soovitab EIPl paremini sätestada panga üldiste laenude lõpliku andmise kriteeriumid; ja palub EIPl kehtestada läbipaistev menetlus, et kindlaks teha ja hinnata, kuidas vahendajapangad on laenusid kasutanud, eelkõige selleks, et teha kindlaks, kas EIP laenude kvaliteet annab tegelikult lõppsaajatele kasu;

22. palub EIPl tagada, et tema tegevusstandardid oleksid rahvusvaheliste standardite ja parimate tavadega kooskõlas; ja kehtestada läbipaistev osalemismehhanism, mille abil kodanikuühiskonna organisatsioonid ja teised huvitatud osapooled saavad osaleda endistest paremate EIP sotsiaalsete standardite väljatöötamisel;

23. palub EIPl välja töötada uus keskkonnaraamistik, mis põhineb selgetel, siduvatel ja täidetavatel miinimumstandarditel, mis annaks EIPle võimaluse teha oma väärtused ja standardid selgemaks kõikidele sidusrühmadele, sealhulgas kohalikele kogukondadele;

24. tunnustab EIPd oma kontrollisüsteemi arendamise eest, mis annab suurema kaalu tegevuse järelhindamisele; tervitab EIP tegevuse hindamise osakonna teostatud hindamiste kokkuvõtte avaldamist; kordab oma 22. aprilli 2004. a resolutsioonis Euroopa Investeerimispanga 2002. aasta tegevusaruande kohta [3] lõikes 14 sisalduvat nõuet, et EIP peaks andma teavet nurjunud projektide kohta, et sellistest nurjumistest õppida;

25. märgib EIP kavatsust liituda vabatahtlikult rahvusvahelise maksevõime suhtarvu (Basel II) kehtestamisega; kutsub EIPd üles avaldama kohaldatavad meetodid ja nimetatud suhtarvu koostisosad; nõuab, et uuritaks, kuidas teostada Basel II rakendamise üle järelevalvet;

26. tervitab EIP keskendumist läbipaistvusele, mida näeb ette tema 28. märtsil 2006. aastal avaldatud uus avalikustamispoliitika;

27. kutsub EIPd üles jätkama oma teabevahetuspoliitika parandamist; nõuab EIP veebilehe põhisisu tõlkimist kõikidesse Euroopa Liidu keeltesse;

28. kutsub EIPd üles esitama jätkuvalt parlamendile ja avalikkusele aastakokkuvõtet oma tegevuse parandamiseks võetavatest meetmetest, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi varasemate resolutsioonidega;

*

* *

29. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Euroopa Investeerimispangale.

[1] ELT C 320 E, 15.12.2005, lk 66.

[2] ELT C 293 E, 2.12.2006, lk 163.

[3] ELT C 104 E, 30.4.2004, lk 1019.

--------------------------------------------------