ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

Nõutava õiguskindluse ja siseturu ühtsuse tagamiseks peab EMP ühiskomitee pärast asjaomaste ELi õigusaktide vastuvõtmist integreerima need võimalikult kiiresti Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse.

EMP lepingu artiklis 78 on sätestatud, et lepinguosalised peaksid tugevdama ja laiendama koostööd muu hulgas infoteenuste ning teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas toimuva liidu tegevuse raames.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 artikli 1 lõikega 3 on ette nähtud, et nõukogu kehtestab komisjoni ettepanekul seisukoha, mis tuleb ELi nimel selliste otsuste suhtes võtta.

Komisjon esitab nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu kiidaks selle heaks kui liidu seisukoha. Komisjon loodab, et ta saab seisukoha EMP ühiskomitees esitada esimesel võimalusel.

3.JÄRELHINDAMISTE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJUHINNANGUTE TULEMUSED

EMP ühiskomitee otsuse eelnõu (mis on lisatud nõukogu otsuse ettepanekule) eesmärk on muuta EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust, et laiendada lepinguosaliste koostööd infoteenuste ning teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas.

Selleks et laiendada EMP lepinguosaliste koostööd, tuleb EMP lepingusse inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta otsus (EL) 2015/2240, millega luuakse Euroopa haldusasutuste, ettevõtete ja kodanike jaoks koostalitlusvõime alaste lahenduste ja ühiste raamistike programm (ISA2 programm) kui avaliku sektori ajakohastamise vahend.

Seepärast tuleks EMP lepingu protokolli nr 31 muuta, et kõnealune laiendatud koostöö saaks toimuda alates 1. jaanuarist 2016.

Tuleb märkida, et Liechtenstein ei osale kõnealuses programmis ega selle rahastamises.

2016/0115 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees

seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmisega

(ISA2 programm)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 172 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta, eriti selle artikli 1 lõiget 3,
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

Nõutava õiguskindluse ja siseturu ühtsuse tagamiseks peab EMP ühiskomitee pärast asjaomaste ELi õigusaktide vastuvõtmist integreerima need võimalikult kiiresti Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse ja lubama EMP EFTA riikidel osaleda ka EMPd käsitlevates ELi meetmetes ja programmides.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 artikli 1 lõikega 3 on ette nähtud, et nõukogu kehtestab komisjoni ettepanekul seisukoha, mis tuleb ELi nimel selliste otsuste suhtes võtta.

Komisjon esitab nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu kiidaks selle heaks kui liidu seisukoha. Komisjon loodab, et ta saab seisukoha EMP ühiskomitees esitada esimesel võimalusel.

3.JÄRELHINDAMISTE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJUHINNANGUTE TULEMUSED

EMP ühiskomitee otsuse eelnõu (mis on lisatud nõukogu otsuse ettepanekule) eesmärk on muuta EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust, et jätkata EMP lepingu osaliste koostööd Euroopa Liidu üldeelarvest rahastatavate liidu meetmete raames, mis on seotud „Kaupade ja teenuste siseturu toimimise ja selle arendamisega”.

2016/0116 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht

seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmisega

(eelarverida 02 03 01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta, eriti selle artikli 1 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1)Euroopa Majanduspiirkonna leping (edaspidi „EMP leping”) jõustus 1. jaanuaril 1994.

(2)Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 võib EMP ühiskomitee oma otsusega muu hulgas muuta EMP lepingu protokolli nr 31.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

1.1.Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Piima- ja piimatoodete sektoris on turg olnud pikka aega tõsiselt tasakaalust väljas. Ülemaailmne nõudlus piima ja piimatoodete järele on 2015. aasta jooksul vähenenud, seda eelkõige Venemaa impordikeelu kehtestamise ja pikendamise ning Hiinas (maailma peamine piimatoodete importija) vähenenud impordinõudluse tõttu. Samas on piima tarnimine peamistes eksportivates piirkondades üldiselt suurenenud.

Piimatootmine suureneb liidus pidevalt, kuna piimatootmisesse on liidus tehtud investeeringuid, pidades silmas piimakvootide kehtivuse lõppemist ja maailmaturu positiivseid väljavaateid. Liidu piimatarned suurenesid 2015. aastal 2,5 %, mis tähendab täiendavalt enam kui 3,5 miljonit tonni toorpiima. Ülemäära toodetud piimakogused tuleb töödelda sellisteks pikaajaliselt ladustatavateks toodeteks nagu või ja lõssipulber. Või toodang suurenes 2015. aastal 8,1 % ja lõssipulbri toodang 4,7 %. Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat osutab, et 2016. aastal suurenevad piimatarned veel 1,4 % võrra.

Või ja lõssipulbri hinnad on aga 2014. ja 2015. aastal liidus pidevalt langenud ning 2015. aastal langes lõssipulbri hind sekkumishinna tasemele. Võihind on sekkumishinnast siiski kõrgem, kuid on näha langustendentsi.

Nõukogu määruse (EL) nr 1370/2013 artikliga 3 on kehtestatud koguselised piirangud või ja lõssipulbri kokkuostuks kindlaksmääratud hinnaga, millele on osutatud kõnealuse määruse artiklis 2 (50 000 tonni või puhul ja 109 000 tonni lõssipulbri puhul). Kui kõnealused piirangud on saavutatud, toimub kokkuost pakkumusmenetluse teel, et määrata kindlaks kokkuostuhinna ülemmäär.

2016. aastal tõsteti komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 2015/1549 või ja lõssipulbri suhtes kehtiva riikliku sekkumise ajavahemik varasemaks, st 1. jaanuarile; seda tehti erakorralise meetmena, et tagada riikliku sekkumise mehhanismi katkestuseta kättesaadavus olukorras, kus piima- ja piimatoodete sektoris valitsevad turuhäired.

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 2015/1549 aastaks 2016 avatud täiendaval riikliku sekkumise ajavahemikul (jaanuarist kuni veebruarini 2016) on kogutud 54 522 tonni lõssipulbrit, mis moodustab pool sellisest piirangulisest kogusest, mis on kehtestatud nõukogu määrusega (EL) nr 1370/2013 kindlaksmääratud hinnaga kokkuostu suhtes.

Selleks et piima- ja piimatoodete sektor leiaks jätkuvalt raskes turuolukorras uuesti tasakaalu ning säiliks usaldus sekkumismehhanismi vastu, on asjakohane suurendada koguselisi piiranguid või ja lõssipulbri kindlaksmääratud hinnaga kokkuostuks 2016. aastal.

Kuna on võimalik, et selleks ajaks, kui käesolev määrus jõustub, on automaatselt käivitatud pakkumusmenetlus toodete kokkuostuks, ei tohiks kõnealuse menetluse raames kokkuostetud koguseid arvesse võtta, st neid ei tuleks uuest kättesaadavast ülemmäärast maha arvata.

Selle tagamiseks, et käesoleva määrusega ette nähtud ajutistel meetmetel oleks vahetu mõju turule ja et need aitaksid stabiliseerida hindu, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikus konventsioonis (edaspidi „konventsioon“) kehtestatakse sätted nende kaupade päritolu kohta, millega kaubeldakse konventsiooniosaliste vahel sõlmitud asjaomaste lepingute alusel.

Konventsiooni artikli 5 lõikes 1 sätestatakse, et kolmandad isikud võivad konventsiooni osaliseks saada, kui kandidaatriigil või -territooriumil on vähemalt ühe konventsiooniosalisega sõlmitud kehtiv, sooduspäritolureegleid hõlmav vabakaubandusleping. Konventsiooni artikli 2 lõikes 2 on sätestatud, et konventsiooni mõistes tähendab kolmas isik mis tahes naaberriiki või -territooriumi, mis ei kuulu konventsiooniosaliste hulka.

Gruusia esitas 23. septembril 2015 konventsiooni hoiulevõtjale (Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaat) kirjaliku taotluse konventsiooniosaliseks saamiseks.

Gruusia ametiasutused kinnitavad, et Gruusia on sõlminud vabakaubanduslepingu kahe konventsiooniosalisega, nimelt ELi ja Türgiga. Seega täidab Gruusia konventsiooni artikli 5 lõikes 1 sätestatud tingimust, mis võimaldab saada konventsiooniosaliseks.

Kooskõlas konventsiooni artikli 4 lõike 3 punktiga b tuleks seega konventsiooni ühiskomiteele esitada taotlus, et võetaks vastu otsus, millega kutsutakse Gruusiat konventsiooniga ühinema. Ühiskomitees võetava ELi seisukoha kehtestab nõukogu.

Komisjoni sõnul ei ole Gruusia ühinemiseks vaja võtta üleminekumeetmeid vastavalt konventsiooni artikli 4 lõike 3 punktile c.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Nõukogu otsuse õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik koostoimes artikli 218 lõikega 9.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas.

•Vahendi valik

Kavandatav vahend: nõukogu otsus.

3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISTE TULEMUSED

•Konsulteerimine sidusrühmadega

Konventsiooniosalisi ja liikmesriike teavitati taotlusest konventsiooni ühiskomitee kohtumisel 25. novembril 2015.
Enne iga istungit teatatakse eesistujale poolte delegatsioonide kavandatud koosseis. Euroopa Investeerimispanga esindaja osaleb vaatlejana neil stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu istungitel, mille päevakorras on panka käsitlevad küsimused. Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu võib kutsuda oma istungitele teatavates küsimustes teabe saamiseks ka muid isikuid.

Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu eesistujaks on 12 kuu pikkuste ajavahemike kaupa vaheldumisi mõlemad pooled. Esimene ajavahemik algab stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu esimese istungi päeval ja lõpeb sama aasta 31. detsembril.

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

ning arvestades, et kõnealune leping jõustus 1. aprillil 2016,

Kirjavahetus

Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogule adresseeritud kirjad saadetakse stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu eesistuja nimele Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi aadressile.

Sekretäride ülesanne on kirjade edastamine stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu eesistujale ja vajaduse korral nende saatmine teistele stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu liikmetele. Laiali saadetavad kirjad adresseeritakse komisjoni peasekretariaadile, Euroopa välisteenistusele ning Kosovo esindusele Belgias.

Sekretärid saadavad stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu eesistuja kirjad adressaatidele ja vajaduse korral ka teistele stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu liikmetele teises lõigus osutatud aadressidel.

Artikkel 6

Avalikustamine

Kui ei ole otsustatud teisiti, ei ole stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu istungid avalikud.

Artikkel 7

Istungite päevakord

1.Eesistuja koostab iga istungi esialgse päevakorra. Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu sekretärid saadavad selle artiklis 5 nimetatud adressaatidele hiljemalt 15 päeva enne istungi algust. Esialgne päevakord sisaldab küsimusi, mille päevakorda võtmise taotluse on eesistuja saanud hiljemalt 21 päeva enne istungi algust, kuid need võetakse esialgsesse päevakorda ainult juhul, kui sekretärid on asjaomased alusdokumendid enne päevakorra laialisaatmist kätte saanud. Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu kinnitab päevakorra iga istungi algul. Poolte kokkuleppel võidakse päevakorda võtta ka küsimusi, mida esialgses päevakorras ei ole.

2.Erijuhtudel ilmnevaid vajadusi arvestades võib eesistuja mõlema poole nõusolekul lõikes 1 sätestatud tähtaegu lühendada.

Artikkel 8

Istungi protokoll

Sekretärid koostavad iga istungi protokolli kavandi. Üldjuhul märgitakse protokollis iga päevakorrapunkti kohta:

–stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogule esitatud dokumendid;

–seisukohad, mille stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu liige on palunud protokolli kanda;

–vastuvõetud otsused ja esitatud soovitused, kokkulepitud seisukohad ja tehtud järeldused.

Protokolli kavand esitatakse kinnitamiseks stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogule. Pärast kinnitamist kirjutavad eesistuja ja mõlemad sekretärid protokollile alla. Protokolle säilitatakse assotsieerimisdokumentide hoiulevõtjana tegutseva Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi arhiivis. . Kõigile artiklis 5 osutatud adressaatidele edastatakse protokolli tõestatud koopia.

Artikkel 9

Otsused ja soovitused
SELETUSKIRI

1.Kodanike Euroopa jaoks peab komisjon oluliseks liidu õigust lihtsustada ja selgemaks muuta, nii et see oleks kodanikele loetavam ja kättesaadavam; see annab kodanikele parema võimaluse neile antud õigusi kasutada.

Seda eesmärki ei ole võimalik saavutada, kuni arvukad sätted, mida on korduvalt ja sageli oluliselt muudetud, asuvad laiali, osad esialgses õigusaktis ja osad muutvates õigusaktides. Nii tuleb kehtiva õiguse kindlakstegemiseks uurida ja võrrelda suurt hulka õigusakte.

Muudetud õigusaktide kodifitseerimine on seega oluline õiguse selguse ja loetavuse saavutamiseks.

2.1. aprillil 1987. aastal otsustas komisjon anda oma talitustele ülesande kodifitseerida kõik õigusaktid hiljemalt kümnenda muudatuse järel. Komisjon rõhutas, et see on minimaalne nõue ning et õigusnormide arusaadavuse ja selguse huvides tuleks talitustel püüda nende vastutusalas olevaid tekste kodifitseerida veel tihedamini.

3.Seda kinnitati Edinburghi Euroopa Ülemkogu eesistuja järeldustega detsembris 1992, rõhutades kodifitseerimise tähtsust, mis annab õiguskindlust konkreetsel ajahetkel asjas kohaldamisele kuuluva õiguse osas.

Kodifitseerides tuleb täpselt järgida tavapäraselt liidu õigusaktide vastuvõtmiseks ettenähtud seadusandlikku menetlust.

4.Käesoleva ettepaneku eesmärk on kodifitseerida nõukogu 22. septembri 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 2930/86 kalalaevade omaduste määratlemise kohta. Uus määrus asendab sellesse inkorporeeritud kaks õigusakti, säilitades täielikult kodifitseeritavate õigusaktide sisu. Samas on vaja/asjakohane määruse (EMÜ) nr 2930/86 artikli 5 lõikes 3 teha ka sisuline muudatus delegeerimaks/, et anda komisjonile volituse/õigus kohandada nõudeid masina võimsuse määratluseks pideval töörežiimil tehnika arenguga. Niisiis on ettepanek esitatud uuesti sõnastamisena.

5.Uuesti sõnastamise ettepanek on koostatud määruse (EMÜ) nr 2930/86 ja selle muutmisakti eelneva konsolideerimise alusel 23 ametlikus keeles, mis on teostatud Euroopa Liidu Väljaannete Talituse poolt andmetöötluse abil. Juhul kui artiklitele on antud uued numbrid, siis vastavus vanade ja uute numbrite vahel on näidatud tabelis, mis on uuesti sõnastatud määruse III lisas.

ê 2930/86 (kohandatud)

2016/0145 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

kalalaevade omaduste määratlemise kohta (uuesti sõnastatud)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 Ö lõiget 2 Õ,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Leping, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika vahel, allkirjastati 29. juunil 2012 Tegucigalpas Hondurases ja seda on ajutiselt kohaldatud alates 2013. aastast. Lepingu üks eesmärke on liberaliseerida järk-järgult kaubavahetust lepingupoolte vahel tollimaksude kaotamise teel.

Selle eesmärgi saavutamiseks on vaja kindlaks määrata igast lepinguosalisest riigis pärinevad kaubad. Assotsieerimislepingu II lisas on määratletud mõiste „päritolustaatusega tooted“ ja käsitletud halduskoostöö viise. Loend päritolustaatuseta materjalidega tehtavatest töödest või töötlemistoimingutest, mis annavad tootele päritolustaatuse, on esitatud II lisa 2. liites. Kõnealused tootepõhised päritolureeglid põhinevad kaupade klassifitseerimise harmoneeritud süsteemi (HS) 2007. aasta versioonil, mis on praeguseks aegunud.

Kesk-Ameerika ja Euroopa Liit on kokku leppinud tootepõhiste päritolureeglite ajakohastamises, et viia need vastavusse 2012. aasta harmoneeritud süsteemiga, mis on uusim klassifikatsioon. Eesmärk on tagada, et nende toodete jaoks, mis on 2012. aasta harmoneeritud süsteemis ümber klassifitseeritud, jääksid tootepõhised päritolureeglid samaks. See tähendab, et kui tooted paigutatakse muusse gruppi või rubriiki, tuleb tootepõhiseid päritolureegleid ajakohastada, kui uue grupi või rubriigi reeglid erinevad vana grupi või rubriigi reeglitest.

2012. aasta harmoneeritud süsteemi rubriikidesse 2852 ja 9619 paigutatavate toodetega seotud tootepõhiste päritolureeglite ajakohastamine oleks tarbetult keeruline, samas kui muudatuste kohaldamata jätmise mõju oleks minimaalne. Sellisel juhul ei ole muudatusi rakendatud.

Kasutatakse võimalust, et parandada viga, mis esineb üksnes hispaaniakeelse versiooni rubriigi 3920 joonealuses märkuses esitatud tootepõhistes päritolureeglites. Hispaaniakeelse versiooni joonealuses märkuses on vale viide rubriigile „ex 3920“, kuigi tuleks viidata rubriigile „3920“.

Parandatakse ka tootepõhiseid päritolureegleid grupis 84 ja rubriigis 8522. Grupi 84 jaoks tuleks lisada alternatiivne reegel juhtumite korral, kui kõikide kasutatud päritolustaatuseta materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast. See reegel on nüüd lisatud.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Leping, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika vahel, allkirjastati 29. juunil 2012 Tegucigalpas Hondurases ja seda on ajutiselt kohaldatud alates 2013. aastast.

Assotsieerimislepingu II lisas on määratletud mõiste „päritolustaatusega tooted“ ja sellega seotud halduskoostöö viisid. II lisa artiklis 37 sätestatakse, et lepingupooled lepivad kokku selgitavad märkused II lisa tõlgendamise, kohaldamise ja haldamise kohta tolli, kaubanduse soodustamise ja päritolureeglite allkomitees, et soovitada nende heakskiitmist assotsiatsiooninõukogus.

Tolli, kaubanduse soodustamise ja päritolureeglite allkomitee kohtus 1.–2. juunil 2015 Brüsselis ning leppis kokku selgitavates märkustes. Need hõlmavad lepingu II lisa artikliga 15 seotud juhiseid päritolutõendina kasutatava kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmiseks ja täitmiseks.

Liikumissertifikaadi EUR.1 näidis on esitatud assotsieerimislepingu II lisa 3. liites. Tegelikkuses esineb 3. liite ja liikmesriikides trükitud sertifikaatide sõnastuses siiski väikesi erinevusi. Selgitavate märkuste kohaselt võib sõnastus olla paindlik, ilma et see muudaks sertifikaadid kehtetuks, tingimusel et kõikidel lepingupooltel on kasutatud sertifikaadi koopia ja sõnastus ei muuda nõutavat teavet, mille eksportija peab esitama.

Nõutav teave, mille eksportija peab kandma liikumissertifikaadile EUR.1 tollile esitamiseks, peab olema selge ja vältida tuleks igasugust väärkasutust. Seepärast sisaldavad selgitavad märkused juhiseid kõikide liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrite täitmiseks.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Nõukogu määrusega (EL) 2016/72 on määratud 2016. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu. Tavaliselt muudetakse kõnealuseid püügivõimalusi nende kehtivusaja jooksul mitu korda.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega

Esitatud meetmed on kavandatud vastavalt ühise kalanduspoliitika eesmärkidele ja eeskirjadele ning need on kooskõlas Euroopa Liidu säästva arengu poliitikaga.

•Kooskõla Euroopa Liidu muude poliitikavaldkondadega

Kavandatud meetmed on kooskõlas liidu muude tegevuspõhimõtetega, eriti keskkonnapoliitikaga.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 3.

Liidu kohustused vee-elusressursside säästvaks kasutamiseks tulenevad ühise kalanduspoliitika uue alusmääruse artiklis 2 sätestatud kohustustest.

•Subsidiaarsus (jagatud pädevuse korral)

Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas, millele on osutatud aluslepingu artikli 3 lõike 1 punktis d. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

•Proportsionaalsus

Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmisel põhjusel: ühine kalanduspoliitika on ühine poliitika. Vastavalt aluslepingu artikli 43 lõikele 3 on nõukogul kohustus võtta vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta.

•Vahendi valik

Kavandatav vahend: määrus.

3.JÄRELHINDAMISTE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISTE TULEMUSED
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Nõutava õiguskindluse ja siseturu ühtsuse tagamiseks peab EMP ühiskomitee pärast asjaomaste ELi õigusaktide vastuvõtmist integreerima need võimalikult kiiresti Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse ja lubama EMP EFTA riikidel osaleda ka EMPd käsitlevates ELi meetmetes ja programmides.

EMP ühiskomitee otsuse eelnõu (mis on lisatud nõukogu otsuse ettepanekule) eesmärk on muuta EMP lepingu protokolli nr 31, mis käsitleb koostööd teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust, et lubada EMP EFTA riikidel (Norra, Island ja Liechtenstein) osaleda Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarvesse lisatud eelarverea 33 02 03 01 („Äriühinguõigus“) alla kuuluvates liidu meetmetes.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Nõukogu otsuse ettepanekule lisatud ühiskomitee otsuse eelnõu on täielikus kooskõlas EMP lepingu eesmärgiga aidata kaasa lepinguosaliste vaheliste kaubandus- ja majandussidemete püsivale ja tasakaalustatud tugevdamisele võrdsetes konkurentsitingimustes ning samu eeskirju järgides, et nii luua ühtne Euroopa Majanduspiirkond.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Ühiskomitee otsus on samuti kooskõlas muude liidu tegevuspõhimõtetega, eelkõige eesmärgiga kaitsta ELi siseturu ühtsust.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 artikli 1 lõikega 3 on ette nähtud, et nõukogu kehtestab komisjoni ettepanekul seisukoha, mis tuleb liidu nimel selliste otsuste suhtes võtta.

Komisjon esitab koostöös Euroopa välisteenistusega nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Komisjon loodab, et ta saab seisukoha EMP ühiskomitees esitada esimesel võimalusel.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas alljärgnevatel põhjustel.

Käesoleva ettepaneku eesmärki – tagada siseturu ühtsus – ei ole võimalik piisavalt saavutada üksnes liikmesriikide tasandil ning eesmärgi toime tõttu on see paremini saavutatav liidu tasandil.

•Proportsionaalsus
— Arrangements under the control of the court which involve the vesting of all or part of the property of the debtor in the Official Assignee for realisation and distribution,

— Creditors' voluntary winding-up (with confirmation of a court),

— Winding-up in bankruptcy of partnerships,

— The administration in bankruptcy of the estate of persons dying insolvent,

— Compulsory winding-up by the court,

SVERIGE

— Konkurs,

— Företagsrekonstruktion,

— Skuldsanering,

UNITED KINGDOM

— Winding-up by or subject to the supervision of the court,

— Creditors' voluntary winding-up (with confirmation by the court),

— Administration, including appointments made by filing prescribed documents with the court,

— Voluntary arrangements under insolvency legislation,

— Bankruptcy or sequestration.





B LISA

Artikli 2 punktis 5 osutatud pankrotihaldurid

BELGIQUE/BELGIË

— De curator/Le curateur,

— De gedelegeerd rechter/Le juge-délégué,

— De gerechtsmandataris/Le mandataire de justice,

— De schuldbemiddelaar/Le médiateur de dettes,

— De vereffenaar/Le liquidateur,