Strateegia üldeesmärk on jõuda riskijuhtimise kvaliteetse mitmetasandilise lähenemisviisini, mis on tulemuslik ja tõhus. Strateegias määratletakse seitse peamist eesmärki, nimelt:

Sellise tervikliku õigusraamistiku eesmärk, milles esitatakse paralleelse teavitamiskohustuse nõuded ja parandatakse andmete kvaliteeti, on seega täidetud ja see tuleb veel vaid rakendada.

Strateegia ja tegevuskava nõuavad sellise õigusraamistiku kehtestamist, mis tagab, et kvaliteetsed andmed lasti käsitleva eelteabe kohta seoses liikumisega tarneahelas on kättesaadavad ning et tolli- ja muud pädevad asutused kasutavad neid riskijuhtimise eesmärgil õigesti. Andmete kvaliteedi tagamisel on keskse tähtsusega „paralleelse teatamiskohustuse“ kasutuselevõtt – sama konkreetse ülesandega seotud teavet esitavad eri ettevõtjad – ning posti- ja väikese väärtusega saadetiste suhtes olemasolevate erandite kaotamine. Õigusraamistik koosneb liidu tolliseadustikust ning delegeeritud ja rakendusaktides sätestatud üksikasjalikest eeskirjadest. Neid uusi õigusakte kohaldatakse alates 1. maist 2016 ning nende rakendamiseks vajalike asjaomaste IT-süsteemide väljatöötamine ja ajakohastamine toimub liidu tolliseadustikku käsitlevas tööprogrammis sätestatud ajakava kohaselt.

Uuring näitab, et käesoleva aruande koostamise ajal, s.t 18 kuud pärast rakendamisprotsessi algust, on käivitatud enamik tegevuskavas sätestatud meetmeid ja allmeetmeid ning neid viiakse ellu.

Strateegia elluviimisel abistab komisjoni riskijuhtimise strateegia rakendamise koordineerimisrühm, mis on moodustatud kõigi liikmesriikide esindajatest. See töörühm on aidanud kaasa käesoleva aruande koostamisele.

Tegevuskavas sätestatakse rida meetmeid (kokku 22 meedet ja 54 allmeedet), mis tuleb iga eesmärgi raames võtta. Välja on töötatud meetmete rakendamise tegevuskava, milles määratakse kindlaks 64 oodatavat tulemust. Enamiku meetmetest viib ellu kas komisjon või viiakse need ellu tema järelevalve all.

Liidu tolliseadustiku osana tuleb välja töötada ka teiste tolliprotseduuride IT-süsteemid või neid ajakohastada.

Impordikontrollisüsteem

Üks strateegias kindlaksmääratud prioriteetne meede on andmete kvaliteedi, teabe esitamise korra ning julgeoleku- ja turvariskide tuvastamiseks kaupade sisenemiskohas andmete kättesaadavuse parandamiseks sobivate IT-lahenduste väljatöötamine ja rakendamine. Uue impordikontrollisüsteemi väljatöötamine on peamine selle prioriteediga seotud eesmärk. Komisjon on liikmesriikide abiga koostanud välise kulude-tulude analüüsi ja teostatavusuuringute alusel ärimudeli ja visioonidokumendi.

Uue impordikontrollisüsteemiga tehakse ELi tolliasutuste riskijuhtimises olulisi parandusi. Andmete kvaliteedi ja kättesaadavuse valdkonnas vajalike paranduste keskmes ja nende peamiseks eeltingimuseks on lasti käsitleva eelteabe ühine hoidla. Arvestades paralleelse teavitamise kasutuselevõttu ja lasti käsitleva eelteabe mahu oodatavat suurenemist – umbes 40 miljonilt deklaratsioonilt aastas praeguses süsteemis ligikaudu 400 miljoni deklaratsioonini uues impordikontrollisüsteemis –, oleks detsentraliseeritud meetod tolliasutuste ja kaubandussektori jaoks väga koormav. 2013. aastal läbi viidud kulude-tulude analüüsis ja võimalike valikute täiendavas analüüsis on juba kindlaks tehtud, et ainult tsentraliseeritud meetodiga saab rahuldada vajaduse süsteemi kättesaadavuse kõrge taseme järele, ja see tagab tolliasutuste riskijuhtimise ühtlustatud lähenemisviisi lasti käsitlevale eelteabele. Ühine teabehoidla muudab võimalikuks suurema hulga lasti käsitleva eelteabe säilitamise ja töötlemise ning võimaldab liikmesriikidel teostada mis tahes tarneahelas tulemuslikku ja tõhusat riskihindamist otse ja samaaegselt, kasutades hoidlas olevat teavet. Samuti võimaldab see jagada liikmesriikide vahel riskiteavet ja kontrolli tulemusi.

Impordikontrollisüsteemi ICS 2.0 ametliku väljatöötamisetapi käivitamine on edasi lükatud, kuid käib töö eelarve, juhtimise, strateegia elluviimise ja kavandamise, töörežiimi, IT-süsteemi käsitleva asjaomase rakendusakti ja projekti suutlikkusega seotud vastuseta küsimuste lahendamiseks. Selle edasiseks arendamiseks ja rakendamiseks tuleb järgida pragmaatilist sammsammulist lähenemisviisi (kasutades alustaristut).

2.43. eesmärk: rakendada vajaduse korral kontrollimeetmeid ja riski vähendamise meetmeid („eelnev hindamine ja vajaduspõhine kontrollimine“)

Selles valdkonnas saavutatud edu on enamjaolt seotud strateegia vastuvõtmise ajal juba käimas olnud tegevuse, nimelt keeldude ja piirangutega seotud tegevuse valdkonnas tehtud edusammudega. Koostöös liikmesriikidega on koostatud teabelehtede kogum valitud õigusaktide kohta, milles on sätestatud kaupade impordi- ja ekspordikeelud ja -piirangud , mida tuleb kontrollida ELi välispiiril. Teabelehtedes kirjeldatakse õigusraamistikku, tolliasutuste ülesandeid ning kohaldatavaid dokumentide ja füüsilisi kontrolle. Nende alusel määratakse kindlaks tollikontrollide aeg ja see, kas on vaja edasisi soovitusi tolli- ja teistele asutustele.

Komisjoni talitused on koostanud juhised, et toetada selliste ELi õigusaktide koostamist või läbivaatamist, milles käsitletakse tolliasutuste kaasamist, sh kuidas tuleks arvesse võtta tollivaldkonna riskijuhtimist.

2.54. eesmärk: suurendada suutlikkust tagada ühtse riskijuhtimise raamistiku tõhus rakendamine ja suurendada reageerimisvõimet seoses hiljuti tuvastatud riskidega

Hoolimata liikmesriikide ja ELi kehtiva tollivaldkonna riskijuhtimise raamistiku rakendamise suutlikkuse suurendamiseks välja töötatud paljudest praegu ellu viidavatest meetmetest on edusammud olnud aeglased. Kuigi liikmesriigid on tegutsenud aktiivselt ühtses riskijuhtimise raamistikus esinevate ebakõlade kindlakstegemisel riigi tasandil ning avastatud puudujääkide parandamise võimaluste otsimisel, on probleeme seoses liikmesriikide suutlikkusega lahendusi ellu viia ja ELi suutlikkusega pakkuda liikmesriikidele asjakohast riskianalüüsivõime tuge uue impordikontrollisüsteemi algatuse kaudu.

2015. aastal hindasid komisjoni ja liikmesriikide eksperdid vajadust riskiteabe jagamise täiustatud IT-süsteemi, s.t uue põlvkonna tollivaldkonna riskijuhtimise süsteemi järele ning tegid kindlaks, et vajadus selle järele on olemas.

Ühiseid riskikriteeriume hinnati nii liikmesriigi kui ka ELi tasandil. Liikmesriigid käivitasid katseprojekte, et hinnata ja katsetada ühiste riskikriteeriumide rakendamist. Samal ajal testiti ELi tasandil kättesaadavate andmete alusel andmehankimise vahendeid ja andmeanalüüsi teostamise vahendeid. Selle eesmärk oli kindlaks teha võimalik täiendav riskijuhtimise võimekus ja parandada sihtmärgistamist, eelkõige konteinertranspordi puhul.

Kõiki riske hõlmavate ühiste kriteeriumide väljatöötamise käimasoleva protsessi osana hakkasid komisjon ja liikmesriigid töötama erinevate finantsriskide määratluste kallal ja läbi vaatama eelkõige lennukauba julgestusega seotud kehtivaid julgeoleku ja turvalisuse riskikriteeriume.

Komisjon ja liikmesriigid on võtnud meetmeid ka riskikriteeriumide ühtlustatud rakendamise tagamiseks.

Rakendamise järelevalvel ja hindamisel on nad suutnud saavutada kooskõla tolliliidu vastava tegevusega.





2.65. eesmärk: edendada tolli- ja muude asutuste vahelist koostööd ja teabevahetust liikmesriikide ja ELi tasandil

Asutustevaheline koostöö on üldiselt paranenud, eelkõige tollivälistes poliitikavaldkondades.

Näiteks on välja töötatud metoodika riskiteabe vahetamiseks tolliasutuste ja turujärelevalveasutuste vahel tooteohutuse valdkonnas. Selle metoodika lühiülevaade edastati liikmesriikidele 2015. aasta detsembris.

Parandusi on võimalik teha tolliasutuste ja muude piirivalveasutuste koostöös teabe jagamisel seoses reisijate või meeskonnaliikmetega kaasas olevate kaupade kontrolliga. Seda küsimust rõhutati 2016. aasta teatises „Piirivalve ja julgeoleku tugevamad ja arukamad infosüsteemid“.