EUROOPA KOMISJON Brüssel,24.6.2020 COM(2020) 268 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE JA KONTROLLIKOJALE













Aastaaruanne eelarve täitmisele heakskiitu andvale institutsioonile 2019. aasta siseauditite kohta {SWD(2020) 117 final}



Sisukord 1. Sissejuhatus 2. Siseauditi talituse missioon: aruandekohustuse täitmine, sõltumatus ja objektiivsus 3. Audititöö ülevaade 3.1. 2019. aasta auditikava täitmine 3.2. Statistilised andmed siseauditi talituse soovituste kohta 4. 2019. aastal tehtud audititööl põhinevad järeldused 4.1. Järeldus tulemusauditite kohta 4.1.1. Järelevalvestrateegiad kolmandate isikute poolt programmide elluviimise jaoks 4.1.2. Kontrollistrateegiad valitud peadirektoraatide ja talituste jaoks 4.1.3. Personalijuhtimise protsessid 4.1.4. Infotehnoloogia halduse protsessid 4.1.5. Parem õigusloome 4.1.6. Komisjoni uue sisekontrolliraamistiku rakendamist hindavad ülevaated 4.1.7. Muud protsessid 4.2. Siseauditi talituse piiratud järeldused 4.3. Üldhinnang komisjoni finantsjuhtimisele 5. Konsulteerimine komisjoni finantsrikkumiste uurimise eritoimkonnaga

6. Võimaliku huvide konflikti ohu vähendamine (rahvusvahelised siseauditi standardid) – Euroopa Ombudsmani uurimine 1.Sissejuhatus Selles aruandes käsitletakse siseauditeid, mida Euroopa Komisjoni siseauditi talitus korraldas 2019. aastal komisjoni peadirektoraatides, talitustes ja rakendusametites,( ) ning see sisaldab järgmist: i) kokkuvõte korraldatud siseauditite arvu ja tüübi kohta; ii) esitatud soovituste kokkuvõttev aruanne ja iii) nende soovituste alusel võetud meetmed. Finantsmääruse( ) artikli 118 lõike 8 ja artikli 247 kohaselt esitatakse see aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule. See aruanne põhineb aruandel, mille on koostanud komisjoni siseaudiitor finantsmääruse artikli 118 lõike 4 kohaselt ning milles käsitletakse 2019. aastal lõpetatud siseauditi talituse auditeid ja valminud nõustamisaruandeid( ). 2.Siseauditi talituse missioon: aruandekohustuse täitmine, sõltumatus ja objektiivsus Siseauditi talituse missioon on suurendada ja kaitsta organisatsioonilist väärtust, pakkudes riskipõhiseid ja objektiivseid usaldatavustasemeid, nõuandeid ja teadmisi. Siseauditi talitus aitab komisjonil saavutada oma eesmärke süstemaatilise, distsiplineeritud lähenemisviisi abil, et hinnata ja suurendada riskijuhtimis-, kontrolli- ja juhtimisprotsesside tulemuslikkust. Tema ülesanne on hinnata ja anda asjakohaseid soovitusi riskijuhtimis-, kontrolli- ja juhtimisprotsessi täiustamiseks, et saavutada kolm järgmist eesmärki: i) asjakohase eetika ja väärtuste edendamine organisatsioonis; ii) tulemusliku organisatsioonilise tulemusjuhtimise ja vastutuse tagamine ning iii) riskide ja kontrolliga seotud teabe tulemuslik edastamine organisatsiooni asjaomastele üksustele. Seda tehes soovib siseauditi talitus edendada komisjonis ja selle talitustes tõhusat ning tulemuslikku juhtimist. Siseauditi talituse töö sõltumatus on sätestatud finantsmääruses ja tema ametijuhendis(). Kõnealuses juhendis on sätestatud, et objektiivsuse tagamiseks ja huvide konflikti vältimiseks peavad siseauditi talituse audiitorid säilitama oma sõltumatuse seoses kontrollitavate tegevuste ja toimingutega. Kui nende sõltumatus või objektiivsus on faktiliselt või näiliselt kahjustatud, siis tuleb avaldada selle kahjustuse üksikasjad. Kui siseaudiitor peab seda vajalikuks, võib ta pöörduda otse komisjoni presidendi ja/või volinike kolleegiumi poole. Siseauditi talitus lähtub oma töös finantsmäärusest ning Siseaudiitorite Instituudi siseauditi kutsetegevuse rahvusvahelistest standarditest ja eetikakoodeksist. Siseauditi talitus annab aru auditi järelevalvekomiteele ja on tema ees talitluslikult vastutav. Siseauditi talitus i) esitab auditi järelevalvekomiteele aruandeid audititest tulenevate oluliste probleemide ja auditeeritud protsesside võimalike paranduste kohta; ii) annab iga-aastase üldhinnangu komisjoni finantsjuhtimisele ning iii) esitab (vähemalt kord aastas) aruande oma missiooni ja tulemuslikkuse kohta, nagu tema aasta auditikavas on kirjeldatud. Aruandes käsitletakse olulisi riskipositsioone, kontrolliküsimusi, äriühingu üldjuhtimist ja muid teemasid. Auditi järelevalvekomitee aitab volinike kolleegiumil täita kohustusi, mis tulenevad aluslepingutest, finantsmäärusest ja muudest õigusaktidest. Selleks ta i) tagab siseauditi talituse sõltumatuse; ii) jälgib siseauditi töö kvaliteeti; iii) tagab, et komisjoni talitused võtavad sise- ja välisauditi soovitusi nõuetekohaselt arvesse, ning iv) tagab, et nende soovituste puhul võetakse asjakohaseid järelmeetmeid. Sel viisil aitab auditi järelevalvekomitee suurendada komisjoni tulemuslikkust ja tõhusust oma eesmärkide saavutamisel. Auditi järelevalvekomitee hõlbustab ka volinike kolleegiumi järelevalvet komisjoni juhtimise, riskijuhtimise ja sisekontrolli tavade üle. Auditi järelevalvekomitee ametijuhendit ajakohastati 2020. aastal, et võtta arvesse uue komisjoni ametisse astumist 1. detsembril 2019 ja komitee liikmeskonna muutusi. Siseauditi talitus ei auditeeri liikmesriikide süsteeme, mille abil kontrollitakse ELi eraldatud rahalisi vahendeid. Sellised auditid hõlmavad individuaalsete toetusesaajate tasandit ning neid korraldavad liikmesriikide siseaudiitorid, riiklikud auditiasutused, komisjoni muud peadirektoraadid ja Euroopa Kontrollikoda. Küll aga auditeerib siseauditi talitus meetmeid, mille on võtnud komisjoni talitused, et teha järelevalvet i) liikmesriikide organite üle ning ii) muude organite üle, kes vastutavad ELi rahaliste vahendite väljamaksete eest (nagu Ühinenud Rahvaste Organisatsioon), ja neid auditeerida. Vastavalt finantsmäärusele võib siseauditi talitus neid ülesandeid täita kohapeal, sealhulgas liikmesriigis. 3.Audititöö ülevaade 3.1.2019. aasta auditikava täitmine Tähtajaks, st 31. jaanuariks 2020, oli 2019. aasta ajakohastatud auditikava rakendatud 100 %. See auditikava hõlmas komisjonis ja rakendusametites korraldatavaid auditeid ( ). Täideti 155 ülesannet (sh auditid, konsultatsioonid, järelmeetmed ja läbivaatamised), viidi ellu üks (sise)projekt ning esitati 160 aruannet (sh järelmärkused ja juhtkonna kirjad) ( ). Järgnevatel joonistel on esitatud ülesanded ja valminud aruanded tüüpide lõikes. Allikas: Euroopa Komisjon, siseauditi talitus.

2019. aasta esialgne kava sisaldas 44 auditiülesannet (sealhulgas auditid, läbivaatamised ja konsulteerimised, kuid välja arvatud järelmeetmed), mis oli plaanis täita 31. jaanuari 2020. aasta tähtajaks. Lisaks sisaldas kava 29 lisaülesannet, mille täitmine pidi kava järgi algama enne nimetatud kuupäeva ja lõppema 2020. aastal. Aasta keskel 2019. aasta auditikava ajakohastati. Nii esialgse kui ka ajakohastatud kava vaatas läbi auditi järelevalvekomitee. Siseauditi talitus kavandab oma audititöö riskihindamise ja suutlikkuse analüüsi põhjal. See on nõutud tema ametijuhendi ja rahvusvaheliste standardite alusel ning see aitab tagada auditikava tõhusa ja tulemusliku rakendamise. Auditikava rakendamist kontrollitakse korrapäraselt ja vajaduse korral tehakse kohandusi. 3.2.Statistilised andmed siseauditi talituse soovituste kohta Siseauditi talituse 2019. aastal antud soovituste arv on näha alloleval joonisel( ). Allikas: Euroopa Komisjon, siseauditi talitus. 2019. aastal kiitsid auditeeritavad heaks kõik 136 siseauditi talituse antud soovitust. Auditeeritavad koostasid kõigi soovituste jaoks tegevuskavad, mis esitati siseauditi talitusele, kes andis kavadele rahuldava hinnangu. 1 704 (87 %) soovitust kõigist 1 949st (osaliselt) heakskiidetud soovitusest, mis siseauditi talitus oli ajavahemikus 2015–2019 andnud, olid( ) auditeeritavate hinnangul 31. jaanuari 2020. aasta tähtaja seisuga täidetud( ). Järelikult on 245 soovitust (13 %) veel täitmata. Allikas: Euroopa Komisjon, siseauditi talitus. Nendest 245st täitmata soovitusest 71 on hinnatud väga oluliseks ja 64 on hilinenud (st neid ei ole rakendatud algul kokkulepitud rakendamiskuupäevaks). Need hilinenud soovitused moodustavad 1 949st (osaliselt) heakskiidetud soovitusest 3,3 %. Nendest 64st hilinenud soovitusest on 6 väga olulist soovitust hilinenud pikalt (soovitus on pikalt hilinenud siis, kui see on rohkem kui kuus kuud pärast esialgset rakendamiskuupäeva endiselt täitmata). Need väga olulised pikalt hilinenud soovitused moodustavad üksnes 0,3 % ajavahemikus 2015–2019 heakskiidetud kriitilise tähtsusega ja väga oluliste heaks kiidetud soovituste koguarvust (võrreldes 0,9 %ga eelmisel aruandeperioodil). Allikas: Euroopa Komisjon, siseauditi talitus. Üldiselt peab siseauditi talitus auditi soovituste rakendamist rahuldavaks ja võrreldavaks eelmiste aruandeperioodidega. Selline hetkeolukord osutab asjaolule, et komisjoni talitused on kriitilise tähtsusega ja väga oluliste soovituste rakendamisel hoolsad ning seega maandavad siseauditi talituse tuvastatud riske. Siiski tuleb pöörata tähelepanu teatavatele väga oluliseks liigitatud soovitustele, mille täitmisega on pikalt hilinetud (st üle kuue kuu). Nende väga oluliste ja pikalt hilinenud soovituste kokkuvõte on esitatud käesoleva aruande lisas (3. jagu). Siseauditi soovituste kohta koostati eriaruanne, mis saadeti auditi järelevalvekomiteele. 4.2019. aastal tehtud audititööl põhinevad järeldused 4.1.Järeldus tulemusauditite kohta Selleks et panustada komisjoni tulemuspõhisesse töökultuuri ja tema suuremasse keskendumisse kulutõhususele, korraldas siseauditi talitus 2019. aastal kahte tüüpi auditeid: tulemusauditeid( ) ja olulisi tulemusaspekte sisaldavaid auditeid (kõikehõlmavad auditid). Mõlemat tüüpi auditite korraldamine oli osa siseauditi talituse 2019.–2021. aasta strateegilisest auditikavast. Siseauditi talitus on kooskõlas oma metoodika ja parima tavaga käsitlenud tulemuslikkust kaudselt. Ta teeb seda nii, et hindab, kas ja kuidas on juhtkond sisse seadnud kontrollisüsteemid, mille eesmärk on mõõta juhtkonna tegevuse tulemuslikkust (tõhusust ja tulemuslikkust) ning tagada sellega seoses kindlus. Selle lähenemisviisiga soovib siseauditi talitus tagada, et peadirektoraatidel ja talitustel on asjakohased tulemusraamistikud ja tulemuste mõõtmise vahendid, põhinäitajad ja järelevalvesüsteemid.

Järgmistes punktides on kirjeldatud siseauditi talituse järeldusi tema 2019. aastal tehtud auditite tulemuslikkuse eri aspektide kohta. 4.1.1.Järelevalvestrateegiad kolmandate isikute poolt programmide elluviimise jaoks Eelnevatel aastatel tegi siseauditi talitus mitu auditit, mis keskendusid järelevalvekorrale, mille peadirektoraadid ja talitused kehtestasid kolmandate isikute poolt programmide (ja/või poliitika) rakendamise jaoks. Oma üldhinnangus finantsjuhtimise kohta rõhutas siseauditi talitus viis aastat järjest (2015–2019) asjaolu, mis on seotud kolmandate isikute rakenduspoliitika järelevalve strateegiatega. 2019. aasta auditid annavad vastuolulise pildi, kuna auditeeritud järelevalvestrateegiate tulemuslikkuses tuvastati (2019. aastal tehtud viiest auditist kolmes) puudusi. Selle vastuolulise pildi üksikasjad on välja toodud allpool esitatud punktides. ·2019. aastal tehti kaks auditit energeetika peadirektoraadis ning liikuvuse ja transpordi peadirektoraadis. Nende auditite põhjal ei antud kriitilise tähtsusega või väga olulisi soovitusi olemasolevas järelevalvekorras esinevate puuduste kohta. Energeetika peadirektoraadi auditeerimisel tuvastati aga üks puudus kontrollistrateegia rakendamisel tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammi ellu viivate volitatud asutuste suhtes seoses eelrahastuse tasaarvestamisega, mis ei puuduta otseselt järelevalvestrateegiaid. ·Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadis auditeeriti programmi InnovFin (Euroopa Liidu rahastamisalgatus novaatoritele). InnovFin on osa programmi „Horisont 2020“ meetmetest, mille eesmärk on aidata teadusuuringute ja innovatsiooniga tegelevatel ettevõtetel ning muudel organisatsioonidel lihtsamalt laenu ja kapitalifinantseeringuid saada. See edendab ettevõtetele laenude andmise eesmärgil mitmesuguseid kohandatud võla- ja omakapitalitooteid ning selle rakendamine delegeeriti Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile. Kuigi sisekontroll, mille pani paika teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat, et kontrollida ja jälgida InnovFini rakendamist ja tulemuslikkust, põhineb hästi kavandatud järelevalvestrateegial, tuvastati puudusi selle tulemusraamistikus ning seetõttu ka selle tulemuslikkuse hindamisel kasutatavate alusandmete usaldusväärsuses. ·Põllumajanduse peadirektoraadis tuvastas siseauditi talitus puudusi puu- ja köögiviljasektori suhtes kehtestatud korra haldamise, jälgimise ja kontrollimis tegeliku tulemuslikkuse ulatuses. Praegu puu- ja köögiviljasektori suhtes kehtestatud korda reguleerivatele õigusaktidele on iseloomulik suur subsidiaarsus. Praktikas tähendab see, et komisjonil on vähe võimalusi korra haldamisse sekkuda. Ettepanekud, mis on tehtud ühise põllumajanduspoliitika kohta 2020. aasta järgseks perioodiks, lähevad selles suunas veel kaugemale. Sellest hoolimata tuvastas siseauditi talitus puudujääke i) liikmesriikidele antud toetuses ja suunistes; ii) liikmesriikidelt saadud teabes ning iii) selles, kuidas peadirektoraat puu- ja köögiviljasektori suhtes kehtestatud korda jälgib ja hindab. ·Regionaal- ja linnapoliitika, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse ning merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadid jälgivad jooksvalt 2014.–2020. aasta rakenduskavade elluviimist eri seiretegevuste abil. Need seiretegevused on i) osalemine liikmesriikide seirekomisjonides; ii) rakendamise aastaaruannete läbivaatamine; iii) iga-aastaste läbivaatamiskoosolekute pidamine korraldusasutustega ning iv) täiendavad ad hoc-tegevused, nagu kahepoolsed kohtumised liikmesriikidega, projektikülastused ja sihipärane toetus liikmesriikidele. Nende seiretegevuste abil hindavad peadirektoraadid rakenduskavade rakendamise kulgu, tuvastavad rakendamises esinevaid puudusi ning kontrollivad, kuidas liikmesriigid neid puudusi kõrvaldavad. Peamised seiresündmused on 2019. aasta keskel tehtud tulemuslikkuse hindamine ja programmide tulemusraamistikes seatud vahe-eesmärkide hindamine. Kuigi üldiselt jälgivad peadirektoraadid programmide rakendamist ja tulemuslikkust tõhusalt ning tulemuslikkuse hindamine oli hästi ette valmistatud, esineb endiselt puudusi i) programmide tulemuslikkuse hindamises; ii) rakendamises esinevate puuduste tuvastamises ja nendega seotud järelmeetmetes ning iii) regionaal- ja linnapoliitika ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraatides tulemusandmete usaldusväärsuses. 4.1.2.Kontrollistrateegiad valitud peadirektoraatide ja talituste jaoks Peadirektoraadid ja talitused peavad tagama ELi eelarvest rahastatavate programmide ja projektide seaduslikkuse, korrektsuse ning usaldusväärse finantsjuhtimise. Volitatud eelarvevahendite käsutajad töötavad välja kontrollistrateegia. See strateegia hõlmab eel- ja järelkontrolle, mis annavad peamise aluse iga-aastase kinnitava avalduse tegemiseks. 2019. aastal tegi siseauditi talitus selles valdkonnas mitmesuguseid auditeid ja tuvastas hulga puudusi nende protsesside toimimises. Need puudused on välja toodud allpool esitatud punktides. ·Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet vastutab projektide elluviimise eest keskkonna ja kliimameetmete programmi raames. Siseauditi talitus leidis, et amet ei kasutanud oma kontrollitoimingute kavandamisel ega väljatöötamisel riskidega seotud teavet tehtavate kontrollitoimingute taseme otsustamiseks. Talitus leidis ka, et amet ei hinnanud nende keskkonna ja kliimameetmete programmi kontrollitoimingute kulutõhusust teistest ameti rakendatavatest programmidest eraldi, kuigi amet ei hinda kõigi juhitavate programmide kõiki kontrollitoiminguid. ·Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadis tuvastas siseauditi talitus puuduse auditite järelevalves ja järelmeetmetes nii ELi delegatsioonides kui ka peakorterites. Samalaadne puudus tuvastati naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadis: kuigi kontrollikava ja aasta auditikava koostamisele eelneva riskihindamise suunised on hästi välja töötatud, esineb endiselt puudusi audititulemuste järelkontrollis ning peamiste tulemusnäitajate kavandamises. ·Euroopa elanikkonnakaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraadis tuvastas siseauditi talitus puudusi nii lõppmaksele eelnevate eelkontrollide kui ka järelauditite korrektsuses ja usaldusväärses finantsjuhtimises. Kui neid puudusi õigel ajal ei kõrvaldata, võivad need hakata aja jooksul kontrollistrateegia tulemuslikkust mõjutama. ·Välispoliitika vahendite talitus rahastab projekte, millega toetatakse: i) tsiviilkriisiohjemissioone ning ii) ettevalmistavaid, järel- ja erakorralisi meetmeid, nagu ühised välis- ja julgeolekupoliitika missioonid. Eelarve täitmise kohta saab ta kinnituse i) eel- ja järelkontrollide süsteemi ning sisejärelevalve korra; ii) komisjoni ning iga ühise välis- ja julgeolekupoliitika missiooni vahel sõlmitud lepingus sisalduvate kohustuste ning iii) selliste erimeetmete kaudu nagu missioonide välisauditid ja finantsaruandlus. Audiitorid täheldasid viivitusi missioonide volituste lõpetamises ja ebapiisavaid riskimaandamise meetmeid mittesambapõhiselt hinnatavale missioonile Somaalias delegeeritud ELi eelarve täitmisel. ·Rände ja siseasjade peadirektoraat, mis täidab ka õigus- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi järelauditi funktsiooni, on kehtestanud protsessid, mis on vajalikud audititegevuse juhtimiseks, sealhulgas raamatupidamisarvestuse kontrollimiseks ja heakskiitmiseks. Paraku esinevad audititegevuse korralduses ja kavandamises, auditikava täitmises ning raamatupidamisarvestuse kontrollimises ja heakskiitmises puudused, mis võivad nende protsesside tulemuslikkust praktikas mõjutada. Kuigi need puudused ei sea kahtluse alla peadirektoraadi kinnitavat avaldust, annavad nad alust küsida, kas peadirektoraat on praeguse korralduse juures suuteline need puudused praktikas kõrvaldama. 4.1.3.Personalijuhtimise protsessid Viimastel aastatel on siseauditi talitus teinud mitmesuguseid personalijuhtimise protsesside auditeid mitmes komisjoni peadirektoraadis ja talituses. 2018. aastal saatis siseauditi talitus personalihalduse ja julgeoleku peadirektoraadile juhtkonna kirja, milles kirjeldati kõnealustes auditites tuvastatud ühiseid probleeme. Kuigi eelmiste personalijuhtimise auditite käigus tehtud väga olulised soovitused on rakendatud, esinesid eelmistel aastatel tuvastatud probleemid ka kahes 2019. aastal tehtud kolmest personalijuhtimise auditist. Siseauditi talitus tuvastas puudusi tööülesannete ja oskuste kaardistamises, töökoormuse hindamises ning töötajate jaotuses nii maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadis kui ka Euroopa Pettustevastases Ametis. Lisaks soovitas siseauditi talitus maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadil i) töötada välja oma äristrateegiale vastav üldine personalijuhtimise strateegia ja ii) rakendada vajalikud operatiivmeetmed. Euroopa Pettustevastane Amet on personalijuhtimise strateegia kava juba koostanud. Nüüd peaks ta selles strateegilises kavas seatud eesmärgid konverteerima konkreetseteks tegevusteks ja järelevalvemeetmeteks, mis tagavad nende meetmete tulemusliku rakendamise, et saavutada oma tegevuseesmärgid. Kaubanduse peadirektoraadis tehtud personalijuhtimise auditi põhjal ei antud kriitilise tähtsusega või väga olulisi soovitusi. Teadusuuringute Ühiskeskuse objektijuhtimise audit paljastas kaks probleemi, mis seonduvad i) juhtimis- ja haldusstruktuuridega ning ii) töötajate hulga ja pädevuse piisavusega objekti juhtimiseks ja taristuga seotud tegevusteks. Tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi tervise ja toidu valdkonna auditite ja analüüsi direktoraadi tõhususe ja tulemuslikkuse audit paljastas puudusi i) tegevusteks vajalikus isikkoosseisus; ii) tööaja aruandluses ja iii) tulemuslikkuse seires. Kui neid puudusi ei kõrvaldata, võivad nad hakata mõjutama organisatsiooni võimet tagada, et liikmesriikides ja eksportivates riikides kehtestatud kontrollisüsteemid vastavad regulatiivsetele nõuetele.

Auditid kinnitasid, et personalijuhtimise valdkonnas peavad nii korporatiivsed kui ka operatiivpeadirektoraadid ja talitused oma kohustusi täitma. Personalihalduse ja julgeoleku peadirektoraadil on oluline roll i) komisjoni personalijuhtimise poliitika kujundamises; ii) edaspidi väljatöötatavate tsentraliseeritud vahendite kujundamises ning iii) erisuuniste, abi ja toetuse andmises kontohalduskeskuste ja korporatiivsete personalijuhtimise teenuste kaudu. Peadirektoraadid ja talitused peaksid kujundama ja rakendama asjakohaseid personalijuhtimise strateegiaid, mis toetavad nende eesmärkide saavutamist ning käsitlevad tuvastatud riske. Nad võivad seda teha oma tasandil sihipäraste meetmete abil, võttes arvesse peadirektoraadi/talituse iseärasusi, ilma et nad peaksid ootama meetmete võtmist või vahendite kasutamise algatamist korporatiivsel tasandil. Seda tuleks teha mitte ainult peadirektoraadi või talituse tasandil, vaid ka konkreetsete äriprotsesside tasandil. 4.1.4.Infotehnoloogia halduse protsessid Mitmes infotehnoloogia auditis keskenduti infotehnoloogia projektide juhtimise tavadele. Informaatika peadirektoraadis ning hariduse, noorte, spordi ja kultuuri peadirektoraadis tehtud kahe selleteemalise auditi käigus ei tuvastatud ühtegi olulist tulemuslikkusega seotud probleemi. Väljaannete talituses tehtud infotehnoloogia juhtimise ja projektijuhtimise auditi käigus tuvastati üks probleem programmide ja projektide seire juhtimistavades. Euroopa Pettustevastases Ametis tuvastas siseauditi talitus hulga ameti sisuhaldusvahendiga seotud kontrollipuudusi, eriti vahendi väljatöötamise projekti varastes etappides. Kuigi nende puudustega tegeleti pidevalt, leidis siseauditi talitus, et need tuleks viivitamata kõrvaldada. Üldiselt ei andnud Euroopa Pettustevastases Ametis infotehnoloogiaprojektide juhtimise tavade jaoks kehtestatud kontrollimeetmed riskide maandamiseks vajalikku kindlustunnet ja tuvastati viis väga olulist puudust. 4.1.5.Parem õigusloome Mitme auditi käigus kontrolliti parema õigusloome eri aspekte. Need auditid olid i) sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraadi poolt digitaalse ühtse turu poliitika kohta tehtavate ettepanekute ettevalmistamisel parema õigusloome põhimõtete rakendamise audit; ii) õigus- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi mõjuhinnangute audit; iii) kliimameetmete ja keskkonna peadirektoraatide hinnangute ja uuringute audit ning iv) maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi audit liidu õiguse rakendamise jälgimise kohta. Olulisi tulemuslikkusega seotud probleeme nendes valdkondades ei tuvastatud, välja arvatud keskkonna peadirektoraadis, millel soovitati i) tugevdada organisatsiooniväliste töövõtjate töötamise järelevalvet; ii) korrastada oma dokumendihalduse süsteem ja juurdepääs hankefailidele ning iii) parandada hankedokumentide kontrollimist ja kvaliteedi hindamist. 4.1.6.Komisjoni uue sisekontrolliraamistiku rakendamist hindavad ülevaated 2019. aastal algatas siseauditi talitus hulk piiratud kontrolle (kuues peadirektoraadis( )), et hinnata komisjoni uue sisekontrolliraamistiku rakendamist. Tulemused olid üldiselt rahuldavad, kuna ükski kuuest piiratud kontrollist ei andnud põhjust teha kriitilise tähtsusega või väga olulisi soovitusi. 4.1.7.Muud protsessid Euroopa statistika toetab komisjoni sidusrühmadele aruandmisel ning oma peamiste poliitikasuundade, eesmärkide ja prioriteetide saavutamise jälgimises. Ka välised sidusrühmad kasutavad Euroopa statistikat oma uuringutes ja otsuste tegemises. Seetõttu on Euroopa statistika hea kvaliteet äärmiselt oluline. Siseauditi talitus leidis, et kuigi tootmisprotsessidesse lõimitud esmaseid kvaliteedikontrolle rakendati piisavalt, ei olnud Eurostati kvaliteedikontrolli funktsioon tõhus. Tervise ja toiduohutuse peadirektoraat haldab tervise ja toiduohutuse valdkonna tegevuste ja programmide kulusid. See hõlmab arvukaid tegevusi, mis on seotud looma- ja taimetervise, loomade heaolu, ametlike kontrollide ning infotehnoloogiategevustega. Siseauditi talitus leidis hulga puudusi sisekontrollisüsteemis, mis toetab ühikukulu metoodika läbivaatamise protsesse; liikmesriigid kasutavad seda metoodikat veterinaaria ja taimetervise programmide ning erakorraliste meetmete rahastamiseks. Need puudused hõlmasid lünki protsessi korralduses; sisekonsultatsioonides; pakutud muudatuste mõju eelanalüüsis ja -hindamises; sise- ja väliskommunikatsiooni ajastuses ning talitluspidevuse korras. Keskkonna peadirektoraat osaleb mitmes rahvusvahelises tegevuses, et leevendada keskkonnaohte; edendada keskkonnahoidlikke meetmeid; vähendada ELi keskkonnajalajälge; luua siseturul ettevõtetele võrdsed tingimused ja luua ELi ettevõtetele võimalusi välisriikides. Tulemuslik koostöö ja pühendumine on seega nende ülemaailmsete proovikivide käsitlemisel üliolulised. Kuigi keskkonna peadirektoraat on üldiselt pannud paika protsessid, mida on vaja, et rahvusvahelist tegevust tulemuslikult kavandada ja prioriseerida ning et seda piisavalt jälgida ja selle kohta piisavalt aru anda, leidis siseauditi talitus, et keskkonna peadirektoraat ei ole formaalselt kehtestanud i) vabatahtlike partnerluste lepinguid ega nendega kaasnevat koordineerimiskorda rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadiga ega ii) vastutust eri aspektide eest individuaalses, vabatahtliku partnerluse lepingu protsessis. Siseauditi talitus viis ellu komisjoni korrigeerimisvõime kontekstis konkurentsitrahvide tagasinõudekorralduste haldamise auditi teise etapi. Audit tehti kahes etapis. Esimene etapp hõlmas tagasinõudekorralduste haldamise hindamist operatiivtasandil mitmes valitud peadirektoraadis (1. etapi fookus, audit lõpetati 2017. aastal) ja teine etapp hõlmas kesktasandit (2. etapi fookus, audit lõpetati 2019. aastal). Auditi teises etapis tuvastati kesktasandil puudusi maksejõuetuste ja pankrottide haldamises ning tasaarvestamise protsessis, mis võimaldab komisjonil võlgade sissenõudmiseks vähendada juriidilistele isikutele või konkreetsetele organitele võlgnetavaid makseid. Kuigi need puudused ei vähenda tagasinõudmise protsessi tulemuslikkust oluliselt, peaks eelarve peadirektoraat need õigel ajal kõrvaldama, et maksimeerida tagasinõudmise protsessi tõhusust ning lõppkokkuvõttes tagada, et ELi eelarve on ka edaspidi hästi kaitstud. 4.2.Siseauditi talituse piiratud järeldused 2020. aasta veebruaris esitas siseauditi talitus igale( ) peadirektoraadile ja talitusele sisekontrolli olukorda käsitlevad piiratud järeldused. Nende järeldustega anti panus asjaomaste peadirektoraatide ja talituste 2019. aasta tegevusaruannetesse. Järeldused tuginevad kolme viimase aasta audititööle ning hõlmavad kõiki täitmata soovitusi, mille on andnud siseauditi talitus ja endised siseauditi üksused (kui siseauditi talitus on need soovitused üle võtnud). Siseauditi talituse järeldus sisekontrolli olukorra kohta piirdub juhtimis- ja kontrollisüsteemidega, mida auditeeriti. See järeldus ei hõlma süsteeme, mida siseauditi talitus ei ole viimase kolme aasta jooksul auditeerinud. 4.3.Üldhinnang komisjoni finantsjuhtimisele Siseauditi talitus avaldab vastavalt oma ametijuhendile igal aastal üldhinnangu komisjoni finantsjuhtimisele. See põhineb audititööl, mida siseauditi talitus on teinud komisjoni finantsjuhtimise valdkonnas eelneval kolmel aastal (2017–2019). Selles võetakse arvesse ka teavet, mis pärineb muudest allikatest, nimelt Euroopa Kontrollikoja aruandeid. Üldhinnang esitatakse käesoleva aruandega samal ajal ja see käsitleb sama aastat. Nagu varasematelgi kordadel, on 2019. aasta üldhinnangus märkus reservatsioonide kohta, mille volitatud eelarvevahendite käsutajad on esitanud oma kinnitavates avaldustes. Üldhinnangu tegemisel vaatles siseauditi talitus alljärgneva koondmõju: i) sellised iga-aastastes tegevusaruannetes esitatud summad, mida hinnangute järgi ohustab risk; ii) korrigeerimisvõime, mida näitavad varasemad finantskorrektsioonid ja sissenõudmised, ning iii) hinnangud tulevaste korrektsioonide ja lõpetamisel esinevate riskisummade kohta. Pidades silmas varasemate finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste suurusjärku ning eeldades, et tulevikus tehakse korrektsioonid võrreldaval tasemel, on ELi eelarve tervikuna (mitte ilmtingimata üksikute poliitikavaldkondade tasandil) aja jooksul (mõnikord mitu aastat hiljem) piisavalt kaitstud. Ilma üldhinnangut täiendavalt kvalifitseerimata rõhutas siseauditi talitus järgmisi aspekte. i) ELi eelarve täitmine praeguse COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi tingimustes: vaja on tekkivate riskide üksikasjalikku analüüsi asjakohaste leevendusmeetmete kindlaksmääramiseks ja rakendamiseks Tervishoiu-, sotsiaalne, majanduslik ja finantsolukord, mille on tekitanud COVID-19 pandeemia, hõlmab institutsiooni jaoks potentsiaalselt suuri ja laiahaardelisi riske seoses ELi eelarve täitmise ja poliitiliste prioriteetide saavutamisega.

Komisjon vastutab ELi eelarve täitmise eest. See hõlmab enne kriisi ja kriisi ajal (2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku osana) tehtud toiminguid, mille kindlust, vastavust ja tulemuslikkuse aspekte on vaja veel piisavalt kontrollida (eriti tähtis on teha järelkontrolle). Kriisi jätkudes tekitab see olukord probleeme, eriti seoses järgmisega: -eelarve täitmine kohaldatava õigusraamistiku kohaselt – seda muutuvate reeglite ja määruste, kiirmenetluste, erakordsete meetmete kasutamise, raskete tingimuste ja/või finants- ja inimressursi piiratud kättesaadavuse tõttu; -ulatus, milles saab näiteks komisjoni, liikmesriikide, kolmandate riikide, rakenduspartnerite ja/või abisaajate tasandil vajalikke kontrolle teha nii, nagu kavandatud – seda tulenevalt logistikapiirangutest, nagu täielik ja õigeaegne juurdepääs teabele ja dokumentatsioonile, probleemid missioonide / kohapealsete kontrollide tegemisel ning rakenduspartnerite ja abisaajate võimalused oma tavapärast tegevust jätkata; -võimalik mõju komisjoni praegusele ja tulevasele korrigeerimisvõimele – seda äärmiselt keerulise majandusliku olukorra tõttu, mida tuleb lahendada nii ELi kui ka riikide tasandil, sealhulgas lõplike abisaajate võimalikud pankrotid, mille tõttu võib alusetult makstud summade tagasisaamine osutuda keeruliseks. ELi eelarve finantsjuhtimise kohta antud kinnitused on oma olemuselt mitmeaastased ja nad sõltuvad vastavate eri tasandite kontrollistrateegiate stabiilsusest. Need põhinevad konkreetsete programmide ja nendega seotud eelarvetoimingute riskihindamistel, kulutuste eel- ja järelkontrollidel, kolmandate isikute rakenduspoliitika ja programmidega seotud järelevalvestrateegiatel koos korrigeerimisvõime kasutamisega ELi eelarve kaitseks. Et tagada eelarve nõuetekohane kaitse praeguses enneolematus olukorras, peaksid komisjoni peadirektoraadid ja talitused i) nõuetekohaselt hindama riske, mis COVID-19 pandeemia on finantsjuhtimisele põhjustanud ning mis on seotud usaldatavustaseme, õigusraamistikule vastavuse ja mitmeaastaste süsteemide korrigeerimisvõime ja tulemuslikkusega, ning ii) määrama kindlaks piisavad maandamismeetmed, nagu kontrollistrateegiate reguleerimine või uuendamine, ja neid rakendama. ii) Järelevalvestrateegiad, mida rakendatakse poliitikameetmeid ja programme ellu viivate kolmandate isikute suhtes Ehkki komisjon vastutab ka edaspidi täielikult kulude seaduslikkuse ja korrektsuse ning usaldusväärse finantsjuhtimise tagamise eest (nagu ka poliitikaeesmärkide saavutamise eest), tugineb ta oma programmide elluviimisel üha enam kolmandatele isikutele. Enamasti volitatakse selleks ELi tegevuseelarvet või teatavaid ülesandeid täitma kolmandad riigid, rahvusvahelised organisatsioonid või rahvusvahelised finantsasutused, riiklikud asutused ja ametid liikmesriikides, ühisettevõtted, ELi-välised organid ja ELi detsentraliseeritud asutused. Lisaks hakatakse teatud poliitikavaldkondades (kavade kohaselt) üha rohkem kasutama alternatiivseid rahastamismehhanisme, nagu finantsinstrumendid, mis hõlmavad komisjoni jaoks konkreetseid proovikive ja riske, nagu rõhutas ka Euroopa Kontrollikoda. Et täita oma üldised kohustused, peavad peadirektoraadid tegema programmide ja poliitikameetmete rakendamise üle järelevalvet ning andma vajaduse korral suuniseid ja pakkuma abi. Seepärast peavad nad kindlaks määrama ja ellu viima piisavad, tulemuslikud ja tõhusad järelevalve-/seire-/aruandlusmeetmed, kandmaks hoolt selle eest, et volitatud üksused ja muud partnerid rakendavad programme tulemuslikult, kaitsevad piisavalt ELi finantshuve ja asjakohasel juhul peavad kinni rahalist toetust käsitlevatest lepingutest ning et potentsiaalne tuvastatud probleem lahendatakse võimalikult kiiresti. Mitme auditi raames soovitas siseauditi talitus 2019. aastal asjaomastel komisjoni peadirektoraatidel taas kord määrata oma kontrollistrateegiates ja järelevalvekorras selgemalt kindlaks prioriteedid ning vajaduse saada kindlust usaldusväärse finantsjuhtimise kohta kõnealustes ELi organites ja ELi-välistes organites. Kuigi viimastel aastatel on nii kesktalituste kui ka asjaomaste peadirektoraatide tasandil võetud meetmeid, et maandada audititöö käigus tuvastatud riske, on mõnes valdkonnas siiski vaja teha lisaparandusi. Sellega seoses peavad komisjoni peadirektoraadid jätkama oma jõupingutusi, et tuvastada ja hinnata kolmandatele isikutele delegeerimisega seotud riske, ning tegema tulemuslikke ja tõhusaid järelevalvetegevusi, arendades asjakohaseid kontrollistrateegiaid. See on asjakohane praeguse mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) alusel delegeeritud tegevuste puhul, kuid veelgi enam omakapitaliinstrumentide ning tagatis- ja riskijagamisvahendite eeldatava kasvu tõttu järgmises mitmeaastases finantsraamistikus (2021–2027). Siseauditi talitus jälgib arengut, mis on seotud mõjuga, mida COVID-19 kriis ja ootus, et programme rakendavad kolmandad isikud, avaldab praegusele ja uuele (muudetud) mitmeaastasele finantsraamistikule, uuendatud poliitilistele prioriteetidele ja komisjoni finantsjuhtimisele. Seda tehakse siseauditi talituse perioodiliste (strateegiliste) riskihindamiste ajakohastamise ja sellest tulenevate auditikavade osana. 5.Konsulteerimine komisjoni finantsrikkumiste uurimise eritoimkonnaga Finantsmääruse artikli 143( ) kohane toimkond ei teatanud finantsmääruse artikli 93 kohases arvamuses 2019. aastal ühestki süsteemsest probleemist. 6.Võimaliku huvide konflikti ohu vähendamine (rahvusvahelised siseauditi standardid) – Euroopa Ombudsmani uurimine Praegune siseauditi talituse peadirektor, komisjoni siseaudiitor Manfred Kraff asus ametisse 1. märtsil 2017. aastal. Kraff oli varem komisjoni eelarve peadirektoraadi peadirektori asetäitja ja komisjoni peaarvepidaja. Vastavalt rahvusvahelistele auditistandarditele( ) andis Kraff 7. märtsil 2017. aastal pärast peadirektoriks ja siseaudiitoriks määramist välja juhised korra kohta, mis tuli kehtestada selleks, et vähendada ja/või hoida ära tema endistest ülesannetest tulenevat mis tahes võimalikku või näivat huvide konflikti siseauditi talituse audititöös. Seda korda pikendati 2018. aastal (kuni 1. märtsini 2019), 2019. aastal (kuni 1. märtsini 2020) ja 2020. aastal (kuni 1. märtsini 2021) juhenditega, mille Kraff saatis kõigile siseauditi talituse töötajatele 1. märtsil 2018, 1. märtsil 2019 ja 2. märtsil 2020. Korra kohaselt ei osale Kraff selle audititöö järelevalves, mis on seotud tegevusega, mille eest ta vastutas enne siseauditi talituses tööle asumist. Selliste juhtumitega seotud audititöö järelevalve jäi/jääb lõpuks Jeff Masoni vastutusalasse. Jeff Mason on endine siseauditi talituse peadirektori kohusetäitja (septembrist 2016 veebruarini 2017) ja praegune siseauditi talituse direktor (IAS.B, audit komisjonis ja rakendusametites I). Selle korraga nähti ka ette, et auditi järelevalvekomiteed teavitatakse kõnealustest juhenditest ja nende rakendamisest ning Mason pöördub auditi järelevalvekomitee poole, kui on vaja anda hinnang mis tahes olukorra kohta, mida võidakse pidada Kraffi sõltumatust või objektiivsust kahjustavaks. Sellistel juhtudel hoidub Kraff asjakohase audititöö järelevalvest. Kehtestatud korda arutati auditi järelevalvekomiteega 2018. aasta märtsi koosolekul. Komitee leidis, et siseauditi talituse väljatöötatud meetmed käsitlevad asjakohaselt huvide konflikti tekkimise riski kooskõlas rahvusvaheliste standardite ja parimate tavadega. Samuti märkis komitee rahuloluga, et asjakohaste auditite käigus on praktikas rakendatud organisatsioonilise sõltumatuse tagamise korda. Auditi järelevalvekomitee tegi 2019. aasta jaanuaris (ettevalmistav töörühm), 2019. aasta märtsis ja 2020. aasta märtsis (ettevalmistav töörühm) peetud kohtumistel ka kokkuvõtte kõnealuse korra tegeliku rakendamise kohta 2018. aastal. Auditi järelevalvekomitee märkis rahuloluga, et kõnealust korda on praktikas rakendatud mitme auditi käigus, ja leidis, et see oli siseauditi kutsealal juhtiv tava.