(2)2016. aasta aruanne Madalmaade kohta avaldati 26. veebruaril 2016. Selles hinnati Madalmaade edusamme nõukogus 14. juulil 2015 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide saavutamisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi. 8. märtsil 2016 esitas komisjon põhjaliku analüüsi tulemused. Komisjon järeldab oma analüüsi põhjal, et Madalmaades esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige on oluline tegeleda jooksevkonto suure ja püsiva ülejäägiga, mis peegeldab majanduse struktuurilisi iseärasusi ja finantssektoriväliste äriühingutega seotud poliitikat. Võttes arvesse Madalmaade jooksevkonto ülejäägi suurust, on sellel tõenäoliselt mõõdukas, kuid siiski mitte tühine negatiivne mõju euroala majandustulemustele. Samuti on väga oluline vähendada väga suurt kodumajapidamiste põhivõlga.

(1)26. novembril 2015 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2016) algust. 17.–18. märtsil 2016 kiitis Euroopa Ülemkogu iga-aastase majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid heaks. 26. novembril 2015 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Madalmaid ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal päeval võttis komisjon vastu ka soovituse nõukogu soovituse kohta, milles käsitletakse euroala majanduspoliitikat. Euroopa Ülemkogu kiitis kõnealuse soovituse heaks oma 18.–19. veebruari 2016. aasta kohtumisel ja see võeti nõukogus vastu 8. märtsil 2016. Kuna Madalmaade rahaühik on euro ning majandus- ja rahaliidu riigid on üksteisega tihedalt seotud, peaksid Madalmaad tagama kõnealuse soovituse täieliku ja õigeaegse täitmise.

(3)28. aprillil 2016 esitasid Madalmaad oma 2016. aasta riikliku reformikava ja 2016. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, analüüsiti neid korraga.

(4)Asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 23 on nähtud ette, et komisjon võib paluda liikmesriigil oma partnerlusleping ja vastavad programmid üle vaadata ning teha ettepanekuid nende muutmiseks, kui see on vajalik asjaomaste nõukogu soovituste rakendamise toetamiseks. Komisjon esitas kõnealuse sätte kasutamise täiendavad üksikasjad suunistes selle kohta, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega.

(5)Madalmaade suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ja võlareegliga seotud üleminekukorda. 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt kavatseb valitsus järk-järgult parandada valitsemissektori nominaalset eelarvepositsiooni, et see jõuaks 2019. aastal 0,1 %-ni SKPst. Samas näeb valitsus 2016. aastaks ette ümberarvutatud struktuurse eelarvepositsiooni halvenemise -1,4 %-ni SKPst; seejärel hakkab see näitaja paranema. Keskpika perioodi eelarve-eesmärk – struktuurne eelarvepuudujääk 0,5 % SKPst – on kavas saavutada 2019. aastaks. Ümberarvutatud struktuursest eelarvepositsioonist ilmneb siiski, et keskpika perioodi eelarve-eesmärk suudetakse täita juba alates 2018. aastast. Stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2016. aastal jõudma 65,4 %-ni SKPst ning seejärel langema 2019. aastaks järk-järgult 58,9 %-ni. Neid eelarveprognoose toetav makromajanduslik stsenaarium on usutav, Komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi kohaselt on Madalmaades risk kalduda 2016. aastal, ja kui poliitikat ei muudeta, siis ka 2016. ja 2017. aasta kokkuvõttes ennetusliku osa nõuetest mõnevõrra kõrvale. Samas suudavad Madalmaad eeldatavasti 2016. aastal järgida võlareegliga seotud üleminekukorda ja 2017. aastal, pärast üleminekuperioodi lõppu, saavutada võla vähendamise sihttaseme. Nõukogu on stabiilsusprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi arvesse võttes seisukohal, et Madalmaad peaksid üldiselt täitma stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded, kuid siiski tuleb neil nõuete täitmiseks võtta nii 2016. kui ka 2017. aastal täiendavaid meetmeid.

(6)Tööhõive hiljutise kasvu võib panna täiel määral ajutise töölepinguga töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate lisandumise arvele. Kuigi Madalmaad on võtnud meetmeid kõnealuse probleemiga tegelemiseks, on vaja terviklikumat lähenemisviisi. Aeglane üleminek kehvemate tähtajaliste lepingute asemel tähtajatute lepingute kasutamisele võib endiselt põhjustada tööturu killustumist. Tähtajaliste lepingute suur ja üha kasvav osatähtsus torkab silma ka seetõttu, et ühelt poolt tähtajaliste lepingute ja teiselt poolt tähtajatute lepingute tööhõive kaitset käsitlevate sätete erinevus on väga suur. Füüsilisest isikust ettevõtjatel, kellel muid töötajaid ei ole, on sagedamini väiksem töövõimetus-, töötus- ja vanaduskindlustus, mis võib pikas perspektiivis mõjutada sotsiaalkindlustussüsteemi jätkusuutlikkust. Võetud on mitmeid meetmeid, millega on vähendatud tähtajatust ja tähtajalisest lepingust tulenevaid erinevusi. Säilinud on füüsilisest isikust ettevõtjaks hakkamise rahalised stiimulid – soodusmaksustamine ja vabastus teatavate sotsiaalkindlustusmaksete tasumisest.

(7)Kodumajapidamiste suure võlakoormuse probleemi lahendamise võti peitub eluasemeturul, kus aastakümnete jooksul on suurenenud jäikus ja turgu moonutavad stiimulid, mis on mõjutanud rahastamist eluasemeturul ja sektoripõhist säästmist. Kodumajapidamised kalduvad kinnisvara väärtusele tuginedes hüpoteeklaene suurendama, mis suures osas peegeldab pikaajalisi maksusoodustusi, eelkõige võimalust hüpoteeklaenude intressid maksustatavast tulust maha arvata. Alates 2012. aastast rakendatud meetmetega on probleemi leevendatud, kuid hoolimata soovitustest ei ole meetmeid laiendatud. Tõrgeteta toimiva erasektori üürituru arengut pärsib subsiidiumide kasutamine muudes elamumajanduse allsektorites. Sotsiaalelamusektor on üks suuremaid ELis, kuid sotsiaaleluaset ei saa alati need, kes seda tegelikult vajavad. Sotsiaalelamusektoris on hakatud kasutama üüri eristamist sõltuvalt sissetulekust. Elamuettevõtted peavad hakkama eristama üldist majandushuvi pakkuvaid tegevusi (st sotsiaaleluasemete haldamist) ja muid tegevusi. Võttes arvesse, et on kõrvaldatud mõned stiimulid, mis moonutasid sotsiaalelamuturul üürihinna ja sissetuleku vahelist seost, on asjakohane selles küsimuses, mille kohta esitati soovitus eelmisel korral, nihutada põhirõhk seirele. Eluasemeturg kannatab siiski endiselt märkimisväärse moonutuse käes, mis põhjustab kodumajapidamiste võlakoorma kasvutendentsi jätkumist. Selles küsimuses tuleb võtta täiendavaid meetmeid.

(8)Lisaks eluasemeturu moonutustele mõjutavad kodumajapidamiste netotulu ka kohustuslikud mittemaksulised osamaksed pensionisüsteemi teise sambasse. Teise pensionisamba süsteem toimib küll hästi kvaliteedi ja piisavuse osas, kuid sellel on ka puudusi, mis on seotud põlvkondadevahelise õigluse, läbipaistvuse ja majandusvapustuste taluvusega. Viimastel aastatel on pensionisüsteemi jätkusuutlikkust suurendanud pensioniea tõstmine 67. eluaastale 2021. aastaks ja selle sidumine oodatava elueaga alates samast aastast. Maksimaalse maksuvaba pensioniõiguste aastakoefitsiendi alandamise tõttu on keskmine pensionimakse vähenenud. Kodumajapidamised hakkaksid raha paigutama majanduskasvu paremini toetaval viisil, kui kulud ja riskid põlvkonnasiseselt ja põlvkondade vahel asjakohaselt ära jaotada, minnes kaugemale indekseerimise ja ﬁnantspuhvrite vallas vastu võetud eeskirjadest (finantshindamise raamistik). Valitsus on teatanud, et kavatseb sotsiaalpartnereid kaasates põhjalikult reformida teise pensionisamba ning luua läbipaistvama ja kindlustusmatemaatiliselt õiglasema süsteemi.

(9)Investeerimine vähenes majanduskriisi ajal märkimisväärselt ja on vaid osaliselt taastunud. Kogu majandust hõlmav investeeringute madalseis paistab suurel määral olevat tsüklilist laadi. Vähenemist põhjustas elamuturu langus ja eelarve konsolideerimiseks tehtud otsused. Suuri investeerimistõkkeid ei paista esinevat, kuid tundub, et ehitus- ja taastuvenergiasektori madal investeeringute tase tuleneb turu ebakindlusest ja regulatiivsetest põhjustest. Vaatamata laenutingimuste paranemisele on uute laenudega seotud riskid praeguses finantskeskkonnas suurevõitu. Valitsemissektori kulutused teadus- ja arendustegevusele on alates 2014. aastast langenud ning ka erasektori teadus- ja arenduskulutuste tase püsib madalana. Seetõttu soovitati Madalmaadel kulutada senisest rohkem avaliku sektori vahendeid teadus- ja arendusinvesteeringutele ning leida võimalusi erasektori teadus- ja arenduskulude suurendamiseks. Teadus- ja arendustegevusele tehtavad avaliku ja erasektori kulutused on haridustaset, õpiedukust ja majanduslikku arengut arvestades väikesed.

(10)Komisjon on Euroopa poolaasta raames Madalmaade majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused 2016. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Madalmaadele esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse on võetud nende asjakohasust Madalmaade eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast ning vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panus ja tugevdada nii ELi üldist majandusjuhtimist. Euroopa poolaasta raames koostatud soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–3.

(11)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1.

(12)Nõukogu on komisjoni põhjalikust analüüsist ja hindamisest lähtudes riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud soovituses 3,

SOOVITAB Madalmaadel võtta 2016. ja 2017. aastal järgmisi meetmeid.

1.Piirata 2016. aastal kõrvalekaldumist keskpika perioodi eelarve-eesmärgist ja teha 2017. aastal eelarvekohandus 0,6 % SKPst. Eelistada avaliku sektori kulutuste tegemisel senisest enam teadus- ja arendusinvesteeringuid.

2.Kõrvaldada allesjäänud tõkked töötajate töölevõtmisele tähtajatu töölepinguga ja soodustada nende lepingute kasutamist tähtajaliste lepingute asemel. Lahendada töötajateta füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise kiire laienemise probleem, muu hulgas vähendades, ilma ettevõtlust pärssimata, füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist soodustavaid maksumoonutusi ja parandades taskukohase sotsiaalkaitse kättesaadavust füüsilisest isikust ettevõtjatele.

3.Võtta meetmeid, et muuta pensionisüsteemi teine sammas läbipaistvamaks, põlvkondade lõikes õiglasemaks ja vapustuste suhtes vastupidavamaks. Võtta meetmeid eluasemeturu allesjäänud moonutuste vähendamiseks ja kodumajapidamiste võlakoorma kasvutendentsi pidurdamiseks, eelkõige kärpides võimalusi hüpoteeklaenude intresse maksustatavast tulust maha arvata.

Brüssel,