[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 14.3.2006

KOM(2006) 124 lõplik

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Poliitilised saavutused 2005. aastal

KOMISJONI TEATISEUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Poliitilised saavutused 2005. aastal

1. EUROOPALE TÄHTIS AASTA

Käesolevas, 2006. aastal esmakordselt ilmuvas kokkuvõttes poliitiiliste saavutuste kohta esitatakse komisjoni töö tulemused viie aasta strateegiliste eesmärkide elluviimisel: edendada heaolu, solidaarsust ja turvalisust ning tugevdada Euroopa positsiooni maailmas[1]. Barroso komisjoni esimesel täistegevusaastal tegutseti koostöös Euroopa institutsioonide, liikmesriikide ja muude sidusrühmadega paljudes valdkondades. Käesolev dokument koos haldus- ja järelevalveküsimuste kokkuvõttega on viimane etapp komisjoni strateegilise planeerimise ja programmitöö tsüklist. Need kaks dokumenti on osa tervikust, millega komisjon annab aru poliitiliste eesmärkide elluviimiseks võetud kohustustest ja juhtimisülesannete täitmisest.

Aasta 2005 oli looduskatastroofide, terrorirünnakute ning mitmes liikmesriigis jätkuvalt aeglase majanduskasvu ja suure tööpuuduse aasta. Probleemiderohke oli see aasta ka Euroopa integratsiooni seisukohalt, arvestades põhiseadusliku leppe läbikukkumist kahes ELi asutajariigis toimunud rahvahääletusel ja ebakindlust ELi finantsperspektiivide suhtes aastateks 2007–2013. Aasta lõppes positiivsemalt. Hampton Courtis toimunud riigipeade ja valitsusjuhtide mitteametlikul kohtumisel saavutati üksmeel, mis kinnitas komisjoni analüüsi küsimuses, kuidas kaitsta Euroopa väärtusi globaliseerunud maailmas. Nõustuti sellega, et on vaja tegevuskava Euroopa tuleviku seisukohalt oluliste küsimuste lahendamiseks, nagu teadustöö ja innovatsioon, kõrgharidus, energeetika, piirivalve ja immigratsioon ning Euroopa demograafiline tulevik. Detsembris saavutas Euroopa Ülemkogu kokkuleppe finantsperspektiivi kohta. Komisjonil oli keskne roll nendes läbirääkimistes ning komisjon jätkab oma osa neutraalse vahendajana parlamendi ja nõukogu läbirääkimistel järgmise seitsme aasta lõpliku finantsraamistiku üle. Aastatel 2008–2009 on kavas ka põhjalikult läbi vaadata ELi tulud ja kulud .

Mis puutub uutesse ettepanekutesse, siis kuulus suurem osa käesolevas kokkuvõttes kirjeldatud algatustest komisjoni 2005. aasta tööprogrammi. Strateegilist planeerimist ja programmitööd silmas pidades olid jõupingutused, mis keskendusid tähtsamatele poliitilistele prioriteetidele ning nende elluviimisele, jätkuvalt viljakad. Võeti vastu ligi 90% prioriteetsetest ettepanekutest, mis on eelmiste aastatega võrreldes tunduvalt parem ja tasakaalustatum tulemus (22, 25, 24 ja 18 iga eesmärgi raames vastuvõetud ettepanekut)[2]. Veelgi olulisem on asjaolu, et ettepanekud üheskoos on tõeliseks edasiminekuks liidu põhieesmärkide saavutamisel. Komisjoni ettepanek on siiski ainult esimene samm. Selleks et muuta ettepanekud tõelisteks edusammudeks Euroopa kodanike huvides elluviidud poliitikas, tuleb esitatud poliitikavaldkondi ka edasi arendada nii õigusaktide vastuvõtmise kaudu nõukogus ja Euroopa Parlamendis kui ka laialdase üksmeele loomisega selle kohta, millised on Euroopa võimalused ja kuhu ta oma jõupingutused peaks suunama. Sellel partnerlusel on keskne roll komisjoni eesmärkide saavutamisel.

2. HEAOLU

„…muuta Euroopa majandus investoritele, tootjatele ja töötajatele üheks ligitõmbavamaks…” (strateegilised eesmärgid 2005–2009)

Lissaboni strateegia

Kevadine Euroopa Ülemkogu astus otsustava sammu edasi ja andis Lissaboni strateegiale uue hoo. Lissaboni strateegia keskendati ümber ja suunati kahele põhieesmärgile: suurema ja kestvama majanduskasvu saavutamine ja täiendavate ning paremate töökohtade loomine. Uuendatud Lissaboni strateegias on tähtsal kohal tegutsemisvajadus kõikidel tasanditel, nii Euroopa, riiklikul, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil.

Liikmesriikide kohustusi seoses läbivaadatud Lissaboni strateegiaga toetab mitmeaastane majanduskasvu ja tööhõive ühtsete suuniste (2005–2008) kokkulepe. Need suunised tagavad majanduskasvule ja tööhõivele keskenduva suurema järjepidevuse ja riiklike reformide kavandamise selge kava. Euroopa tasandil esitas komisjon ka ühenduse Lissaboni programmi , milles sätestatakse konkreetsed meetmed ELi tasandil, et anda tegevusele Euroopa mõõde ning toetada ja täiendada riiklikke meetmeid. Komisjon on juba vastu võtnud kaks kolmandikku algselt kavandatud meetmetest. Paljud rahastamismeetmed sõltuvad siiski finantsperspektiivi lõpetamisest ja rakendamisest.

Stabiilsuse ja kasvu pakt

Pidev majanduskasv ja töökohtade loomine nõuab kindlat makromajanduslikku keskkonda. Komisjoni ettepanekul võttis nõukogu vastu stabiilsuse ja kasvu pakti muudatused. Madala võlataseme ja võimaliku kiire majanduskasvuga riikidele võimaldatakse praktikas keskmise pikkusega ajavahemikul väikest eelarve puudujääki, samas kui teistelt riikidelt nõutakse tasakaalustatud eelarvet või eelarve ülejääki. Liikmesriikidel muutub edaspidi lihtsamaks käivitada struktuurireforme, millel on otsene pikaajalist kokkuhoidu soodustav mõju ja mis parandavad pikemas perspektiivis majanduse jätkusuutlikkust. Reform tagab seega parema sidususe fiskaaldistsipliini eesmärkide ja Lissaboni strateegia rakendamise vahel.

Konkurentsivõime

Euroopa majanduskasvu soodustamiseks sõnastas komisjon ühtse tööstuspoliitika , millega sätestatakse valdkonnasisesed ja valdkondadevahelised algatused järgmisteks aastateks. See poliitika rõhutab meetmete vajadust seonduvates valdkondades, nagu juurdepääs turgudele, intellektuaalomandi õigused, struktuurilise kohanduse jaoks vajalikud oskused ja piirkondlikud fondid. Töökohtade ja uuenduste peamiseks allikaks on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (VKEd), kuid nende osa siseturul on tunduvalt väiksem kui suurematel ettevõtetel. Komisjon võttis vastu ulatusliku VKEde strateegia , et muuta VKEd konkurentsivõimelisemaks, parandada nende juurdepääsu turule ja kärpida bürokraatlikku asjaajamist. Komisjon tegi ka ettepaneku konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi kohta, mis on kavandatud selleks, et lihtsustada VKEde juurdepääsu kasvukapitalile, ning suurendada info- ja sidetehnoloogia, keskkonnatehnoloogia ja taastuvate energiaallikate kasutamist. Komisjon moodustas kõrgetasemelise töörühma ( CARS 21 ), mis andis soovitusi tööhõive ja üleilmse konkurentsivõime parandamiseks Euroopa autotööstuses nii, et samal ajal säiliks areng autode turvalisuses ja keskkonnasäästlikkuses tarbijasõbralike hindade juures.

Parandamaks äriühingute jaoks maksu- ja tollikeskkonda, esitas komisjon teatise maksu ja tollipoliitika rolli kohta Lissaboni strateegias . Selle eesmärk on vähendada ELi firmade tarbetuid lisakulutusi, mis tulenevad 25 erinevast riiklikust süsteemist, ning aidata firmadel ühisturust täit kasu saada. Eelnevat silmas pidades esitas komisjon koduriigipõhise maksustamise katsekava , milles analüüsitakse VKEde raskusi seoses ettevõtte tulumaksuga ja visandatakse maksuskeem, mida VKEd saavad oma piiriülese tegevuse puhul kasutada. Ettevõtete konkurentsivõime suurendamiseks ja täitmiskulude vähendamiseks tegi komisjon ettepaneku infotehnoloogiapõhiste ajakohastatud tolliprotseduuride koha, et luua ELis elektrooniline ja paberivaba tollikeskkond. Komisjon esitas ka teatise tolli vastumeetmete kohta uusimatele suundumustele kaupade võltsimises ja piraatluses . Selles määratakse kindlaks valdkonnad, kus on vaja võtta prioriteetseid meetmeid. Võltsimine kujutab endas ohtu innovatsioonile, konkurentsivõimele, seaduslikule kaubandusele, töökohtadele, maksutuludele ja Euroopa kodanike turvalisusele ja tervisele.

Komisjon käivitas riigiabi tegevuskava , mis on laiaulatuslik reformide kogum, et muuta ELi riigiabi andmise kord tõhusamaks, läbipaistvamaks ja erapooletumaks. Tegevuskava julgustab liikmesriike eraldama suuremat abi teadustööle ja arendustegevusele, innovatsioonile ja väikeste äriühingute riskikapitaliks ning avalike teenuste parandamiseks.

Ühtne turg

2005. aastal võeti vastu peaaegu kõik finantsteenuste tegevuskava raames kavandatud meetmed ning avaldati valge raamat finantsteenuste poliitika kohta , kus sätestatakse järgmise viie aasta strateegia. Tarbijate ja äriühingute huvides võttis komisjon meetmeid Euroopa ulatuses tõhusa teenusepakkumise edendamiseks. Komisjon tegi ettepaneku ühtse makseala loomiseks, mille eesmärgiks on muuta piiriülesed maksed sama lihtsaks, odavaks ja turvaliseks kui liikmesriigisisesed maksed. See võib täielikult rakendatuna säästa Euroopa majandusele 50–100 miljardit eurot aastas. Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid vastu komisjoni ettepaneku piiriüleseid ühinemisi käsitleva direktiivi kohta, mis muudab erinevates ELi riikides paiknevatel ettevõtetel ühtse turu piires koostöö ja ümberstruktureerumise palju lihtsamaks. Komisjon tegi ka teistesse liikmesriikidesse investeerimise lihtsustamiseks ettepaneku välismaiste osanike õiguste laiendamiseks , mis võimaldab saada investoritel kogu ELis asjakohast ja õigeaegset teavet ning ilma tarbetute takistusteta hääletada.

Komisjoni ettepanekuga autode maksustamise kohta soovitakse kõrvaldada maksutõkked sõiduautode viimiselt ühest liikmesriigist teise, ning parandada sellega siseturu toimimist. See aitaks ka edendada säästlikkust, sest nii autode registreerimismaksu kui ka aastase liikluskindlustusmakse maksubaasi lülitatakse otseselt süsinikdioksiidi heitega seotud maksustamiselemendid.

Euroopa Parlamendis ja nõukogus saavutati edu ettepanekuga kemikaalide registreerimise, hindamise ja kasutuse lubamise (REACH) kohta. Uue määrusega asendatakse 40 kehtivat õigusakti ja luuakse kõikide keemiliste ainete ühtne süsteem. Lisaks edendatakse sellega ka ohtlike kemikaalide asendamist, sest uute ja ohutumate ainete väljatöötamisega soodustatakse innovatsiooni.

Uuendustegevus

Suurem suutlikkus luua teadmisi, neid hariduse abil levitada ning innovatsiooni abil tugevdada, on peamine viis Euroopa Liidu majanduskasvu ergutamiseks ja uute töökohtade loomiseks. Selle toetamiseks esitas komisjon teatise pealkirjaga Euroopa teadmistepõhise teadusruumi loomine majanduskasvu tagamiseks , milles sätestatakse poliitilised eesmärgid Euroopa teadusuuringuteks. Komisjon esitas ka teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) üksikasjaliku lähenemisviisi. Raamprogrammi abil uuendatakse Euroopa tasandil uurimistegevuse võimalusi ja juurutatakse innovaatilisi, uusi mehhanisme, mille näiteks on Euroopa teadusnõukogu loomine. Selleks, et saavutada uurimistegevuses eesmärgiks seatud investeeringute taset – 3% SKTst aastaks 2010 – ja parandada tingimusi erasektori investeeringuteks teadusuuringutesse ja uuendustegevusse, esitas komisjon kompleksse uuendus- ja teadustöö tegevuskava . Nimetatud kava käsitleb niisuguseid küsimusi nagu maksusoodustused teadustegevusele, riigihangete kasutamine seoses uuenduslike toodete ja teenustega, Euroopa teadlaste tööturu loomine ning ülikoolide ja äriühingute vaheline koostöö ja tehnosiire. Komisjon jätkas samal ajal kuuenda teadusuuringute raamprogrammi elluviimist ja juhtimist, mille eelarve kogumaht aastateks 2002–2006 on 19 miljardit eurot. Nanoteaduste ja nanotehnoloogiate arendamiseks töötas komisjon välja ka strateegia, mille tulemustel on oluline mõju Euroopa tööstuse muutumisele, säilitades samal ajal töökohad ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse. 2005. aastal viidi lõpule pikaajalised läbirääkimised rahvusvahelise katsetermotuumareaktori (ITER) üle ning võeti vastu otsus paigutada see Euroopasse (Cadarach, Prantsusmaa).

Uuenduste ja tööhõive edendamiseks info- ja sidetehnoloogia kasutamise kaudu kuulutas komisjon välja ELi infoühiskonna strateegia – i2010 . Selle eesmärgiks on luua infoühiskonna ja meediateenuste ühtne turg, ületada geograafiline ja sotsiaalne „digitaalne lõhe“ ning suurendada 80% võrra investeeringuid info- ja sidetehnoloogiasse. Tippdomeeniga „eu“ saavad Euroopa äriühingud ja kodanikud oma Internetidomeeni, millega edendatakse samal ajal Euroopa identiteeti Internetis. Kolme tunni jooksul pärast selle ametlikku käivitamist laekus ligi 100 000 avaldust. Komisjon pakkus välja ka direktiivi audiovisuaalse infosisu kohta ( piirideta televisioon ), mille eesmärgiks on kõikidele televisioonilaadseid teenuseid, nt traditsioonilise televisiooni, Interneti või mobiiltelefoni kaudu, pakkuvatele äriühingutele võrdsete võimaluste loomine. Samuti ühtlustataks direktiiviga reklaamieeskirju, mis muudab audiovisuaalse valdkonna rahastamise paindlikumaks.

Elukestev õpe

Muutuste läbiviimise eelduseks on kvalifitseeritud tööjõud ja töökohtade loomisele kohandatud tööturud. Nõukogu ja komisjoni ühisaruanne programmi Haridus ja koolitus 2010 rakendamisel saavutatud edu kohta näitab, et arengusuund riiklike süsteemide reformimisel on õige, kuid liikmesriikidel tuleb nende reformide läbiviimist hoogustada. Euroopa Parlament ja nõukogu kavandasid ajavahemikuks 2007–2013 ühenduse kolme peamise programmi – haridus-, kutseõppe ja noorteprogrammi – põhisuunad. 2005. aastal sai välismaal õppimiseks Erasmuse stipendiumi 160 000 üliõpilast ja 67 000 inimest lõpetas Leonardo da Vinci programmi osana erialainternatuuri. Aasta jooksul toetati noorte-, haridus- ja kutseõppe programmidega kokku ligi 400 000 inimese vahetusprojektides osalemist. Komisjon tegi tööjõu liikumise toetamiseks mitmeid seadusandlikke ettepanekuid sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta, nagu näiteks direktiiv, mille eesmärgiks on täiendavate pensioniõiguste ülekantavuse parandamine. Võeti vastu komisjoni ettepanek lihtsustada keerukaid õigusakte kvalifikatsioonide tunnustamise valdkonnas. See kindlustab kodanikele ühes liikmesriigis omandatud kvalifikatsiooni kiire ja lihtsa tunnustamise teistes liikmesriikides. Seadusliku migratsiooni tegevuskavas töötati välja meetmed, mis käsitlevad majanduslikel põhjustel sisserändajate tõhusa vastuvõtmise olulist küsimust.

Energeetika ja transport

Komisjon algatas uurimise gaasi- ja elektriturgude toimimise kohta. Tänu liberaliseerimisele on elektrihinnad ELis praegu madalamad kui kümme aastat tagasi. Siiski on vaja edasisi meetmeid konkurentsivõimeliste ja ühtsete energiaturgude loomiseks, mis on Euroopa majandusharu konkurentsivõime toetamisel määrava tähtsusega. Transpordisektori panus tehnoloogiauuendusse ja majanduskasvu on tänu suurtele uutele Euroopa tööstusprojektidele tõusnud. Selle üheks näiteks on Euroopa raudteeliikluse juhtimise süsteem , mis muudab riiklike süsteemide tõhusa koostalitlusvõime kindlustamisega raudteetranspordi konkurentsivõimelisemaks. Teine näide on Euroopa ühtse õhuruumi lennuliikluse korraldamise teadusprogramm, Euroopa ühtse õhuruumi programmi (Single European Sky Programme – SESAR ) tehnoloogiline alamprogramm, millega luuakse tänapäevane lennukontrollisüsteem. SESAR vähendab õhutranspordi teenuste osutajate kulusid lennunduses ja võib luua Euroopas kuni 200 000 töökohta. Euroopa globaalne satelliitnavigatsioonisüsteem Galileo võeti kasutusele detsembris, mil lasti üles esimene katsesatelliit. Selle programmi abil võib Euroopas luua rohkem kui 150 000 kõrget kvalifikatsiooni nõudvat töökohta. Euroopa Parlament ja nõukogu leppisid kokku uutes maanteeveo sotsiaalreeglites , mis aitavad parandada maanteede ohutust ning tagavad võrdsed sotsiaalsed õigused kõigile sektori töötajatele.

3. SOLIDAARSUS

„…vastata tänapäeva vajadustele, tegemata kompromisse tulevaste põlvkondade vajaduste osas...” (strateegilised eesmärgid 2005–2009)

Sotsiaalne solidaarsus

Komisjon vaatas läbi sotsiaalprogrammi , selleks et aidata ajakohastada Euroopa sotsiaalmudelit majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia alusel. Kõnealune programm keskendub kahele prioriteedile: tööhõive ja võitlus vaesuse vastu, edendades samal ajal võrdseid võimalusi. See hõlmab niisuguseid probleeme nagu tööseaduse ajakohastamise vajadus uute töövormide (nt lühiajalised lepingud) või vananeva rahvastiku mõju käsitlemiseks. Konkreetsed järelmeetmed hõlmasid demograafilisi muutusi käsitleva rohelise raamatu vastuvõtmist, teatist äriühingute ümberkujundamise ja tööhõive kohta (kus pakutakse lahendusi muutuste ettenägemiseks ja nendega kohanemiseks, et luua uusi töökohti), võrdsete võimaluste raamstrateegiat ja Euroopa soolise võrdõiguslikkuse instituudi loomist. Selle taustal avas Euroopa Ülemkogu otsus ühendada Euroopa noortepakt majanduskasvu ja tööhõive strateegiaga uued võimalused noorte tööhõivet ja sotsiaalset kaasatust soodustavaks poliitikaks. Komisjon avaldas teatise Euroopa noorsoopoliitika kohta , milles tehakse konkreetseid ettepanekuid pakti rakendamiseks. Komisjon esitas oma ühtekuuluvuspoliitika reguleeriva raamistiku pärast aastat 2006 koos määrusega selle poliitika rakendamise kohta. See suunab ühtekuuluvuspoliitika otse suurema majanduskasvu ja tööhõive eesmärgi täitmisele. See raamistik on piisavalt paindlik, et võimaldada igal liikmesriigil või piirkonnal määrata oma eripäraseid majanduslikke, sotsiaalseid, institutsioonilisi ja kultuurilisi tingimusi arvestades sobiv poliitikate kombinatsioon. Komisjon tegi tihedat koostööd liikmesriikidega, et valmistada ette nende riiklikud strateegilised raamistikud ning riiklikud ja piirkondlikud programmid, toetades samas ühtekuuluvuse eesmärke ka oma käimasolevate programmide raames, muu hulgas ligi 20 miljardi euro suuruse summa eraldamisega regionaalpoliitikale.

Komisjon tegi ettepaneku määruse kohta, et laiendada Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse töövaldkonda, muutes selle Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametiks. Ametist saab sõltumatu ekspertkeskus, mis töötab tihedas koostöös Euroopa Nõukoguga. Keskus nõustab ELi institutsioone ja liikmesriike selles, kuidas põhiõigustega seotud ELi õigusakte kõige paremini ette valmistada ja rakendada. Komisjoni pingutuste näiteks diskrimineerimise vastu võitlemisel on seadusandlik algatus, mille eesmärgiks on tagada liikumispuudega lennureisijate mittediskrimineerimine.

Keelte õppimise ja keelelise mitmekesisuse soodustamiseks võttis komisjon vastu teatise mitmekeelsuse kohta ELis . Dokument näitab keeleoskust kõikide kodanike jaoks soovitava ja üldiselt vajaliku oskusena ning rõhutab keeleoskuse tähtsust töötajate liikuvuse ja ELi majanduse konkurentsivõime seisukohalt. Komisjon püüab keeltega seotud uurimistegevusse rohkem investeerida ja teha komisjoni enda teave enamates keeltes kättesaadavaks. Komisjon kutsus ka liikmesriike üles toetama keelte õpetamist, õppimist ja kasutamist.

Säästev majandamine ja ressursside kasutamine ning keskkonnakaitse

Komisjon vaatas läbi 2001. aastal vastu võetud ELi säästva arengu strateegia . Kinnitades komisjoni kohustust säästva arengu alal, tuvastas aruanne mitmeid põhivaldkondi, kus tuleks tegevust hoogustada, nagu kliimamuutused, energiatõhusus ja ressursside kasutamine. Aruandes sätestatakse ka edusammude saavutamiseks vajalikud konkreetsed algatused.

2005. aastal tehti kliimamuutuste käsitlemises olulisi edusamme nii meetmete rakendamise kui ka nende tulemuslikkuse osas. EL-25 riikide kasvuhoonegaaside tase on 5,5% võrra madalam 1990. aasta tasemest. Kiideti heaks kõik riiklikud CO2 saastekvootide eraldamise kavad, võimaldades seeläbi ELi saastekvootidega kauplemise süsteem täielikult kasutusele võtta. Esitati ka algatused, mis soodustavad autode („Euro 5”) ja lennundussektori heite vähendamist. Detsembris Montrealis toimunud ÜRO kliimamuutuste konverentsil oli komisjonil tähtis osa kokkuleppe saavutamisel 2006. aastal läbirääkimiste alustamiseks rahvusvahelise koostöö jätkumise üle kliimamuutuste küsimustes pärast aastat 2012, kui Kyoto protokolli praegused eesmärgid aeguvad.

Komisjon esitas ka neli temaatilist keskkonnastrateegiat – õhusaaste, merekeskkonna, loodusressursside ning jäätmete tekke vältimise ja ringlussevõtu kohta. Mõjudes positiivselt ökosüsteemile ja inimeste tervisele aitavad need strateegiad kaasa ressursside säästvamale kasutamisele ja majandamisele, et säilitada meie majanduste võimekus tulevikus.

Energeetikavaldkonna põhiküsimuseks oli kliimamuutustega tegelemine ja säästva energiaga varustamise kindlustamine. Energiatõhusust käsitlevas rohelises raamatus esitati kulutasuvad meetmed energia tarbimise vähendamiseks 20% võrra aastaks 2020 tarbijate käitumise muutumise ja energiatõhusate tehnoloogiate kasutamise abil. See võimaldaks ELil hinnanguliselt 60 miljardit eurot aastas kokku hoida. Komisjon võttis vastu ka ELi biomassi tegevuskava , mille peamiseks eesmärgiks on 2010. aastaks ELis biomassi tarbimist enam kui kahekordistada ja sillutada teed veelgi suuremale tõusule selle kasutamises aastaks 2020.

Põllumajanduses kiideti heaks komisjoni laiaulatuslik suhkrusektori reformi ettepanek. Suhkrureformiga alandatakse nelja aasta jooksul valge suhkru tagatud hinda 36%. Sellega loodetakse tõsta sektori konkurentsivõimet, taastada turu tasakaal ja aidata täita ELi rahvusvahelisi kohustusi teiste suhkrut tootvate riikide vastu. Aastal 2005 rakendati ka esmakordselt toodanguga sidumata ühtseid otsetoetusi , mis kõrvaldavad ühises põllumajanduspoliitikas otsese seose tootmise ja subsiidiumide vahel. Alates 2006. aastast pole umbes 90% talupidajate otsetoetustest enam tootmisega seotud ja samal ajal kehtestatakse uued nõuded keskkonnanormide täitmiseks. Teiseks poliitiliseks saavutuseks oli maapiirkondade arengut käsitleva määruse vastuvõtmine, mille puhul saavutati kokkulepe Euroopa Parlamendi ja nõukoguga. Uue määrusega antakse liikmesriikidele suuremad võimalused maapiirkondade arengufondide kasutamiseks, et stimuleerida majanduskasvu, luua uusi töökohti ja viia maapiirkondades ellu ökoloogilise kaitse programme. Nõukogu võttis samuti vastu ettepaneku ühise põllumajanduspoliitika rahastamise ühtse õigusraamistiku kohta. See lihtsustab oluliselt ühise põllumajanduspoliitika rahastamist, tõhustab ja moderniseerib juhtimist ja järelevalvet ning tugevdab eelarvedistsipliini.

Ressursside säilitamise ja kalavarude majandamise valdkonnas viidi mitmete liikide puhul ellu komisjoni ettepanekud pikaajaliste taastamiskavade kohta . Lisaks sellele valmistavad Läänemere kohta võetud meetmed ette mitmeaastast tursavarude taastamise kava selles piirkonnas ning nõukogu nõustus looma Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuri , mis edendab ühtset lähenemist kalapüügiseirele ja kontrollile ühenduse piires. Komisjon rakendas tööle ka merenduspoliitika töörühma, kelle ülesandeks on üldise raamistiku loomine merega seotud tegevusalade säästvaks arenguks ELi tasandil.

4. TURVALISUS JA VABADUS

„…Euroopa kodanike isiklik kaitstus kuritegude ja terrorismi eest… ja kodanike võimalus elada turvaliselt oma igapäevast elu…” (strateegilised eesmärgid 2005–2009)

Justiits- ja siseküsimused

Nõukogu ja komisjoni ühise tegevuskava vastuvõtmine Haagi programmi rakendamiseks oli aastatel 2005–2009 vabaduse, julgeoleku ja õiguse arengu jaoks Euroopas olulise tähtsusega sündmuseks. 7. juuli terrorirünnakud Londonis tõestasid kiire ja ulatusliku tegutsemise vajalikkust ELi tasandil. Ettepanek võtta vastu raamotsus teabevahetuse kohta vastavalt kättesaadavuse põhimõttele parandab tunduvalt õiguskaitseorganite juurdepääsu teabele. Sellega seotult aitab austust põhiõiguste vastu tagada raamotsuse ettepanek kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta.

Narkootikume käsitleva tegevuskava eesmärgiks on vähendada uimastite kasutamist ja ebaseaduslike narkootiliste ainete tekitatavat sotsiaalset kahju ja tervisehädasid. Kõnealuses kavas esitatakse konkreetsed meetmed ja see peaks olema sidusrühmadele juhiseks prioriteetide kehtestamisel nimetatud valdkonnas. Organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemist käsitleva strateegia eesmärgiks on arendada siseriiklike ja ELi asutuste koostöös välja ühine metoodika ja luua ELi kuritegevuse statistika süsteem, mis on edasise poliitika edendamise aluseks selles valdkonnas. Komisjon vaatas ka läbi kriminaalasjade vastastikuse tunnustamise programmi . Teatises esitatakse seadusandlikud meetmed kriminaalmenetlusõiguse ühtlustamiseks, keskendudes üksikisiku õiguste kaitsmisele ja praktilisele tegevusele õigusalase koolituse edendamiseks ning õigusala töötajate vahelise võrgustiku toetamiseks.

Traagilised sündmused seoses migratsiooniga seotud surve tugevnemisega Euroopa piiridel, nagu Ceuta ja Melilla, rõhutasid kiire tegutsemise vajadust selles valdkonnas. Kavandatud direktiiv, millega kehtestatakse ühised nõuded tagasisaatmise korra kohta, ja väljasaatmisotsuste vastastikune tunnustamine aitasid lahendada vajadust selgete Euroopa põhimõtete järele ebaseaduslike sisserändajate tagasisaatmise kohta. Ametisse asus ka välispiiridel tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur.

Tsiviilõiguse valdkonnas suunati jõupingutused takistuste kõrvaldamisele kohtuotsuste vastastikuse tunnustamiselt ja õigusabi kättesaadavuselt ning kodanike elu lihtsustamisele laienenud ja integreerunud Euroopas. 2005. aastal oli põhirõhk perekonnaõigusel. Asjaolu, et üha rohkem abielusid lahutatakse, millele lisandub üha suurenev liikumine ELi piires, toob kaasa piiriüleste vaidluste kasvu ülalpidamisnõuete üle. Komisjon tegi ettepaneku ülalpidamiskohustuste määruse kohta , milles nähakse ette abi vaidluste lahendamisel ja kehtestatakse erinevates liikmesriikides elavate lahutatud abielupoolte vahelised ülalpidamiskohustused.

Tervishoid ja ohutus

Komisjon esitas teatise, mille eesmärgiks on tugevdada ühenduse kodanikukaitse mehhanismi. Järelevalve- ja teabekeskuse kaudu kindlustab komisjon 24tunnise juurdepääsu kõnealusele mehhanismile, mis hädaolukorras toetab ja lihtsustab liikmesriikide kodanikukaitsevahendite mobiliseerimist. 2005. aastal reageeris mehhanism 14 hädaolukorrale, muu hulgas üleujutustele Kesk-Euroopas, metsatulekahjudele Portugalis ja orkaanidele Ameerika Ühendriikides.

Komisjon võttis vastu strateegia ning uue tervishoiu- ja tarbijakaitseprogrammi . Programm aitab kodanikke kaitsta riskide ja ohtude eest, mida nad ei saa kontrollida ja mida liikmesriigid üksinda tõhusalt ohjata ei suuda. See aitab täiustada Euroopa jälgimis- ja varajase hoiatamise süsteemi nakkushaiguste puhul, suurendada liikmesriikidevahelist koostööd, et hoida ohtlikud tooted siseturust eemal, ning anda kodanikele teavet nende õiguste kohta vastavalt ELi tarbijakaitseeeskirjadele ja nende õiguste kohta saada arstiabi kogu ELis. Edendati ka tarbijakaitset mitmete toiduohutust käsitlevate seadusettepanekute vastuvõtmisega, kaasa arvatud määrus pestitsiidide jääkide piirnormide kohta toidus ja määrus toiduainete mikrobioloogiliste kriteeriumide kohta.

Terava poliitilise tähelepanu kutsus esile gripipandeemia võimalikkus. Komisjon juhtis koos liikmesriikidega ettevalmistustöid, et pandeemia puhkemise korral päästa inimelusid ja tagada minimaalne majandustegevuse häiritus. Komisjon tegi õigusakti ettepaneku, millega nõutakse liikmesriikidelt linnugripi puhul järelevalve ja kontrollimeetmete tugevdamist, sätestades lindude vaktsineerimise täpsed eeskirjad. Täielikult hakkas toimima Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC). ECDC põhilisteks ülesanneteks on epidemioloogiline järelevalve ning varajane hoiatamine ja reageerimine.

Lennureisijate õigusi käsitleva määruse jõustumisega saavad kodanikud lennuki pardale lubamisest keeldumise ja lennu edasilükkamise või ärajätmise korral suurema hüvitise ja rohkem abi. Komisjon esitas ka algatused lennuettevõtete musta nimekirja avaldamise ja lennureisijate lennuettevõtjatest teavitamise kohta. Need algatused ühendati ja võeti vastu pärast suve jooksul toimunud lennuõnnetusi. Esitati pakett meresõiduohutuse kohta , sealhulgas õigusaktide ettepanekud õnnetuste ärahoidmise ja laevaomanike vastutuse suurendamise kohta.

5. EUROOPA KUI MAAILMAPARTNER

„…peab liit oma välistegevuses saavutama suurema poliitilise ühtsuse…” (strateegilised eesmärgid 2005–2009).

Laienemine ja Euroopa naabrus

Ühinemislepingu allakirjutamine Bulgaaria ja Rumeeniaga lõpetas ELi laienemise viienda ühinemisläbirääkimiste vooru. Kõnealuse kahe riigi kavandatud ühinemisajaks ELiga on 1. jaanuar 2007, tingimusel et nad lisaks oma seniste eesmärkide täitmisele teevad täiendavaid jõupingutusi. EL valmistus edasiseks laienemiseks, avades liitumisläbirääkimised Horvaatia ja Türgiga . Edukas oli ka stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsess Lääne-Balkani riikidega ning endisele Jugoslaavia Makedoonia vabariigile anti kandidaatriigi staatus. EL tugevdas oma suhteid ka ülejäänud Lääne-Balkani riikidega.

2005. aastal hakkas komisjon rakendama seitset Euroopa naabruspoliitika tegevuskava ja alustas konsultatsioone veel viie riigiga, et tegevuskava lõplikult viimistleda. Naabruspoliitika kaudu püüab EL vahetult oma piiriga külgnevates riikides edendada heade valitsemistavade kohaldamist ning majanduslikku ja sotsiaalset arengut, parandades samal ajal ka keskkonnatingimusi. Naabruspoliitika aitab ELi piiril luua suureneva majandusliku heaolu, stabiilsuse ja turvalisuse vööndi, pakkudes naaberriikidele suhteid ELiga, mis hõlmavad poliitiliste sidemete tihendamist ja majandusliku integratsiooni elemente. Lähis-Idas oli EL aktiivselt seotud Palestiina majanduse ülesehitamisega, kavandades pikaajalist strateegilist partnerlust Palestiina omavalitsusega kaht riiki rahuldava lahenduse saavutamiseks.

Muu maailm

Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) Doha arengukava läbirääkimised olid 2005. aastal ELi kaubanduspoliitika kõige olulisemaks prioriteediks. Kuna läbirääkimised edenesid üsna vaevaliselt, kinnitas EL oma soovi mitmepoolseid läbirääkimisi jätkata, tehes selleks 2005. aasta detsembris Hongkongis toimunud WTO kuuenda ministrite konverentsi eel rea ambitsioonikaid pakkumisi. Kahjuks ei ole muud tähtsamad osalejad senini asunud toetama ELi püüet tagada konstruktiivne läbirääkimiste voor. ELi roll oli WTO konverentsi õnnestumise seisukohalt oluline, sest võeti kohustus likvideerida põllumajanduse ekspordisubsiidiumid 2013. aastaks ning kiirendati kokkuleppele jõudmist vooru arengumõõtmega seotud olulise paketi suhtes.

Kahepoolsete suhete valdkonnas saavutati edu poliitilise dialoogi edendamisel ning suhete tugevdamisel mitmete oluliste partneritega terves maailmas. Näiteks ELi ja Ühendriikide suhted paranesid märkimisväärselt. Komisjonil oli keskne roll läbirääkimistel majandusalgatuse üle, milles jõuti kokkuleppele ELi ja USA tippkohtumisel .

2005. aastal oli komisjon ametlikku arenguabi andjatest esimese viie seas. Komisjon kiirendas arenguabi väljamaksmist, mis ulatus aasta jooksul 6,2 miljardi euroni (10%-line tõus võrreldes eelmise aastaga). Nõukogu ja Euroopa Parlament võtsid komisjoni ettepaneku alusel vastu ühisavalduse uue arengupoliitika kohta – Euroopa konsensus arengupoliitikas . Avalduses määratletakse esimest korda viiekümne aasta jooksul Euroopa tasandil ühised väärtused, põhimõtted, eesmärgid ja vahendid vaesuse likvideerimiseks ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks. Kõnealune ühisavaldus kohustab liikmesriike, mitte ainult kui nõukogu liikmeid, vaid ka kui kahepoolseid rahastajaid, ja Euroopa Ühendust. Komisjoni ettepanekule tuginedes võttis EL septembris toimunud ÜRO aastatuhande arengueesmärkide täitmise ülevaatamisele pühendatud tippkohtumise eel uued kohustused kiirendada aastatuhande arengueesmärkide suunas liikumist. EL püstitas aastaks 2010 ametliku arenguabi uued ambitsioonikad vahe-eesmärgid , et saavutada 2015. aastaks ÜRO 0,7% eesmärk. Aastaks 2010 annaks see ELilt 20 miljardit eurot ametlikku arenguabi aastas praegusele 43 miljardi euro suurusele aastamaksule lisaks. Suurenenud rahastamisega kaasneb kohustus tagada suurem tõhusus, uurida uudseid rahastamisallikaid ja anda edasist võlakergendust. See kohustus on seotud lubadusega anda 50% ametliku arenguabi juurdekasvust Aafrikale. Komisjoni ettepanekust lähtudes võttis nõukogu vastu ELi Aafrika strateegia . Selle peamisteks eesmärkideks on Aafrika püüdluste toetamine aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel ning jätkusuutliku arengu, julgeoleku ja hea valitsemistava toetamine suurema ning tõhusama ELi abi ning süvendatud dialoogi kaudu. Cotonou lepingu läbivaatamine tugevdab veelgi ELi ja Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide suhete poliitilist mõõdet, kaasa arvatud dialoogi inimõiguste ning demokraatia ja õigusriigi põhimõtete üle.

Komisjon rahastas 650 miljoni euro suuruse kogueelarvega humanitaarabiks ja kriisiolukordadeks määratud humanitaarabiprogramme, aidates muu hulgas tsunami ohvreid Kagu-Aasias (123 miljonit eurot) ning India ja Pakistani maavärina ohvreid (ligi 50 miljonit eurot). Humanitaarabile lisaks rakendati meetmeid, millega toetati taastustöid ja uute elatusvahendite varumist (170 miljonit eurot tsunamis ja 50 miljonit eurot Lõuna-Aasia maavärinas kannatada saanud riikidele). Komisjoni tegevus põhineb teatisel ELi katastroofidele ja kriisidele reageerimise võime tugevdamine kolmandates riikides , mis võeti vastu 2005. aastal. Komisjon jätkas rahalise abi andmist ka unustatud ja muudele keerulistele kriisipiirkondadele. Peamiselt keskenduti Aafrikale – eelkõige Darfuri piirkonnale Sudaanis (45 miljonit eurot lisaks 14 miljonile eurole, mis on ette nähtud Sudaani põgenikele Tšaadis), Kongo Demokraatlikule Vabariigile (38 miljonit eurot) ja Lääne-Aafrikale (29 miljonit eurot). Muud suuremad humanitaarabiprogrammid on seotud Lähis-Ida (36,6 miljonit eurot) ja Põhja-Kaukasuses jätkuva Tšetšeenia kriisiga (26 miljonit eurot), kus komisjon on suurim üksik humanitaarabi andja.

2005. aasta oli ELile väga aktiivne ka valimiste vaatlemise ja abistamise valdkonnas – 12 missioonis osales kokku üle tuhande vaatleja. Lisaks anti abi poliitilistele protsessidele Aasias ja Lähis-Idas, et suurendada julgeolekut terves maailmas. Iraagis olid jõupingutused suunatud Iraagi elanikkonna igapäevaelu paremaks muutmisele, kuid ka juhtimise tugevdamisele ja poliitiliste protsesside toetamisele. Võetud meetmed keskendusid põhivajadustele, nagu haridus, tervishoid, veega varustatus ja tegevused, mis kindlustavad sissetuleku. Komisjon toetas ka valimiste ja Iraagi uue põhiseaduse rahvahääletuse läbiviimist. Afganistanis toetas komisjon jätkuvalt taastustöid ja institutsioonide loomist ning andis abi seaduse ja korra säilitamiseks ning tervishoiu, maapiirkondade arengu ja haldusreformi edendamiseks. Toetati ka septembris toimunud edukaid seadusandliku kogu valimisi. Acehis (Indoneesias) rahastas komisjon tsunamijärgseid taastustöid ja osales aktiivselt vahendustegevuses, mis viis rahuleppe allakirjutamiseni, ning toetas püsiva rahu saavutamist.

6. KAASAEGNE JA TÕHUS TÖÖKORRALDUS, MIS TAGAB LAIENENUD EUROOPA LIIDUS PAREMA ÕIGUSLOOME

Eelnevalt visandatud algatused rõhutavad komisjoni rolli ühenduse õigusloome algatajana ning võimet algatada ja juhtida strateegilisi arutelusid Euroopa tasandil, et valmistada ette vastavaid ELi meetmeid. Siiski ei anna see täielikku ülevaadet komisjoni tegevusest aastal 2005[3]. Komisjon jätkas oma kohustuste täitmist suures hulgas tegevusvaldkondades. Asutamislepingute valvuri rollis soodustas komisjon EÜ õigusaktide kiiret ülevõtmist liikmesriikide poolt, nende nõuetekohast rakendamist ja ranget täitmist.

Samuti vastutab komisjon ühise poliitika juhtimise korraldamise eest. 2005. aastal kasutas komisjon suure osa oma ressurssidest selleks, et tagada olemasolevate poliitiliste põhimõtete jätkuv rakendamine. Komisjon tegi arvestatavaid täiendavaid jõupingutusi selles põhiülesandes, eelkõige seoses ühenduse õiguse jõustamise ja ühenduse programmide tõhusa juhtimisega, kaasa arvatud struktuurifondid, ühine põllumajanduspoliitika ja teadusprogrammid. 2005. aastal viidi lõpule reformiprojekt, mille eesmärgiks oli veelgi tõhusam ja vastutustundlikum töökorraldus. Sellega seoses viis komisjon läbi oma raamatupidamissüsteemi märkimisväärse reformimise, minnes üle tekkepõhisele raamatupidamisarvestusele, mis võimaldab aasta lõikes ühenduse varadest ja kohustustest parema ülevaate saada. Selleks et näidata avalikkusele, kuidas raha on kulutatud ja kuidas otsuseid on tehtud, käivitas komisjon läbipaistvuse algatuse . Komisjon võttis vastu teatise ühtse finantskontrolli raamistiku loomiseks vajaliku tegevuskava kohta , mis on abiks Euroopa Kontrollikoja mittekvalifitseeritud hinnangu saavutamisel ELi eelarve finantshalduse kohta, rakendades konkreetseid meetmeid komisjoni ja liikmesriigi tasandil. Komisjon lihtsustas riigihangete ja finantsabi reegleid , muutes finantsmääruse rakenduseeskirju. Komisjon võttis vastu ka e-komisjoni käsitleva läbivaadatud strateegilise raamistiku, millega uuendati kohustust kasutada info- ja sidetehnoloogiat optimaalselt tulemuslikkuse ja läbipaistvuse suurendamiseks. Komisjon jätkas ka kohandumist ELi 2004. aasta laienemisega , võttes tööle ametnikke uutest liikmesriikidest, osutades tõlketeenuseid üheksast täiendavast keelest ja kogudes uutest liikmesriikidest põhilisi statistilisi andmeid.

Parem õigusloome peab saama otsuste tegemise nurgakiviks kõikidel ELi tasanditel. Komisjon saavutas parema õigusloome eesmärkide järgimisel märkimisväärset edu, kehtestades juba jõustunud, menetluses olevate ja uute õigusaktide käsitlemiseks ajakohase ja sidusa raamistiku. Selle raamistiku põhielementideks on mõju hindamise läbivaadatud suunised, menetluses olevate õigusaktide ettepanekute põhjalik analüüs, mille tulemusel leiti 68 ettepanekut, mille vastuvõtmine ei ole vajalik, teatis ELi ühise meetodi kohta õigusaktidest tulenevate halduskulude hindamiseks ja strateegia õiguskeskkonna lihtsustamiseks, sealhulgas kolmeaastane tööprogramm.

7. JÄRELDUSED

AASTA 2005 OLI BARROSO KOMISJONI ÜLEJÄÄNUD AMETIAJA JAOKS OTSUSTAVA TÄHTSUSEGA ETTEVALMISTAV AASTA. MÄRKIMISVÄÄRSETELE PROBLEEMIDELE VAATAMATA NÄITAS KOMISJON JUHTIMISOSKUST JA PÜHENDUMUST OMA STRATEEGILISTE EESMÄRKIDE ELLUVIIMISEL. EUROOPA ON LÄINUD KONKREETSETE SAMMUDE VÕRRA EDASI JA TEINUD ETTEVALMISTUSI UUENEMISE PARTNERLUSELE, ET EUROOPA UUESTI ÕIGELE TEELE JUHTIDA. UUENENUD LISSABONI STRATEEGIA JA EDASILIIKUMISEGA UUE FINANTSPERSPEKTIIVI SUUNAS ON KOMISJON LOONUD KAKS PÕHIEELDUST ÜHENDUSE POLIITIKA EDUKAKS ELLUVIIMISEKS JÄRGMISEL AASTAKÜMNEL.

Komisjon jääb kindlaks soovile töötada tihedas partnerluses Euroopa institutsioonidega, liikmesriikidega, sidusrühmadega kõigilt elualadelt ja oma rahvusvaheliste partneritega. Komisjoni arvates on tõhus teabevahetus Euroopa asjades ja kodanikega tõelise dialoogi loomine kodanike usalduse ja toetuse võitmisel Euroopa projektile otsustava tähtsusega. 2005. aastal algatas komisjon oma teabevahetustegevuse laiaulatusliku reformi. Võeti vastu sisene tegevuskava Euroopa-alase teavitamise kohta , mis sobib hästi kokku komisjoni D-kavaga (demokraatia, dialoog, diskussioon). Kuid eelkõige hinnatakse komisjoni ja ELi üldisemalt suutlikkuse järgi täpselt eesmärke seada ja neid ka ellu viia. Strateegilised eesmärgid jäävad eelseisvateks aastateks komisjoni tegevuste raamkavaks, kusjuures tegevusplaan aastaks 2006 on juba esitatud tööprogrammis „Euroopa kogu potentsiaali rakendamine “ [4]. 2005. aastal loodi aluspõhi. Aasta 2006 tuleb veelgi enam eesmärkide elluviimisele keskendatud aasta – tulemustele orienteeritud Euroopa.

Annex – Items adopted in 2005 from the Commission Legislative and Work Programme 2005 – by strategic objective

Prosperity

Title | Reference no | Adoption date | Type of proposal or act |

Communication on Better Regulation and Competitiveness | COM(2005) 97; SEC(2005) 175 | 16.3.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

Competitiveness and Innovation Framework Programme | COM(2005) 121; SEC(2005) 433; 2005/0050(COD) | 6.4.2005 | Legislative Proposal / Decision |

Communication on the new generation of tax and customs programmes | COM(2005) 111; SEC(2005) 423 | 6.4.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

Seventh Framework Programmes for Research (2007-2013) | COM(2005) 118+119; SEC(2005) 430+431; 2005/0043(COD); 2005/0044(CNS) | 6.4.2005 | Legislative Proposal / Decision |

Proposal for a modification of the Regulation on the Stability and Growth Pact | COM(2005) 154+155; 2005/0064(SYN); 2005/0061(CNS) | 20.4.2005 | Legislative Proposal |

Green Paper on Financial Services Integration: Horizon 2005-2010 | COM(2005) 177 | 3.5.2005 | Non-legislative action / Green Paper |

Communication i2010 | COM(2005) 229; SEC(2005) 717 | 1.6.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

State aid action plan | COM(2005) 107; SEC(2005) 795 | 7.6.2005 | Non-legislative action / Other |

Proposal for a Council Directive on taxation of passenger cars in the EU | COM(2005) 621; SEC(2005) 809; 2005/0130(CNS) | 5.7.2005 | Legislative Proposal / Directive |

Green Paper on obstacles to integration of mortgage credit market | COM(2005) 327 | 19.7.2005 | Non-legislative action / Green Paper |

More Research and Innovation: Investing for Growth and Employment | COM(2005) 488; SEC(2005) 1283+1289 | 12.10.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

Cross-border management of copyright in the online music sector | C(2005) 3764; SEC(2005) 1254 | 18.10.2005 | Non-legislative action / Recommendation |

Communication on progress in creating internal market for electricity and gas | COM(2005) 568; SEC(2005) 1448 | 15.11.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

Proposal for a Regulation on advanced therapies | COM(2005) 567; SEC(2005) 1444; 2005/0227(COD) | 16.11.2005 | Legislative Proposal / Regulation |

Proposal on the management structure of the industrial SESAME project (common enterprise) for the technical realisation of Single Sky | COM(2005) 602; SEC(2005) 1532; 2005/0235(CNS) | 25.11.2005 | Legislative Proposal / Directive |

Modification Customs Code: simplification of procedures - Ecustoms | COM(2005) 608; SEC(2005) 1543+1545 | 30.11.2005 | Legislative Proposal / Regulation |

Legal Framework for Payments | COM(2005) 603; SEC(2005) 1535; 2005/0245(COD) | 1.12.2005 | Legislative Proposal / Directive |

Communication on the results of the consultation launched on Defence Procurement | COM(2005) 626; SEC(2005) 1572 | 6.12.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

Maritime proposal | COM(2005) 651; SEC(2005) 1640+1641 | 14.12.2005 | Legislative Proposal / Regulation |

Green paper on claims for damages under EC Competition law | COM(2005) 672; SEC(2005) 1732 | 19.12.2005 | Non-legislative action / Green Paper |

Modification of Medical Devices Directives | COM(2005) 681; SEC(2005) 1742; 2005/0263(COD) | 22.12.2005 | Legislative Proposal / Directive |

Home State Taxation pilot scheme for SMEs | COM(2005) 702; SEC(2005) 1785 | 23.12.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

Solidarity

Title | Reference no | Adoption date | Type of proposal or act |

Communication on post 2012 Climate Change Strategies | COM(2005) 35; SEC(2005) 180 | 9.2.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

Social Agenda | COM(2005) 33; SEC(2005) 177 | 9.2.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

Green Paper on management of the demographic trends in the European Union | COM(2005) 94 | 16.3.2005 | Non-legislative action / Green Paper |

Communication on restructuring and employment | COM(2005) 120 | 31.3.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

Proposal for a COD Regulation establishing the EU Solidarity Fund | COM(2005) 108; SEC(2005) 447; 2005/0033(COD) | 6.4.2005 | Legislative Proposal / Regulation |

Proposal for a Council Regulation establishing Community financial measures for the implementation of the Common Fisheries Policy and in the area of the Law of the Sea | COM(2005) 117; SEC(2005) 426; 2005/0045(CNS) | 6.4.2005 | Legislative Proposal / Regulation |

Disaster Preparedness and Response Instrument | COM(2005) 113; SEC(2005) 439; 2005/0052(CNS) | 6.4.2005 | Legislative Proposal / Regulation |

Programme for active citizenship | COM(2005) 116; SEC(2005) 442; 2005/0041(COD) | 6.4.2005 | Legislative Proposal / Decision |

European Year of Mobility for Workers (2006) | - | 27.4.2005 | Non-legislative action / Other |

Communication on youth policy | COM(2005) 206; SEC(2005) 693 | 30.5.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

Communication on ‘non discrimination and equal chances for all - a framework strategy and a proposal for a decision on the European year for equal chances for all (2007)’ | COM(2005) 224+225; SEC(2005) 689+690; 2005/0107(COD) | 1.6.2005 | Legislative Proposal / Decision |

Sugar Reform – Common Market Organisation (CMO) Regulation + Single Payment Regulation | COM(2005) 263; SEC(2005) 808+810; 2005/0118-0120(CNS) | 22.6.2005 | Legislative Proposal / Regulation |

Green Paper on a European Energy Efficiency Initiative | COM(2005) 265 | 22.6.2005 | Non-legislative action / Green Paper |

EU Rural Development Strategy | COM(2005) 304; SEC(2005) 914; 2005/0129(CNS) | 5.7.2005 | Legislative Proposal / Decision |

Communication on eAccessibility | COM(2005) 425; SEC(2005) 1095 | 13.9.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

Thematic Strategy on Air Pollution | COM(2005) 446+447; SEC(2005) 1135+1133; 2005/0183(COD) | 21.9.2005 | Legislative Proposal / Directive |

Communication on reducing the climate change impact of aviation | COM(2005) 459; SEC(2005) 1184 | 27.9.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

Intercultural dialogue 2008 | COM(2005) 467; SEC(2005) 1202; 2005/0203(COD) | 5.10.2005 | Legislative Proposal / Decision |

Thematic strategy for the protection of the Marine Environment | COM(2005) 504+505; SEC(2005) 1290; 2005/0211(COD) | 24.10.2005 | Legislative Proposal / Directive |

Communication on sustainable energy | COM(2005) 627; SEC(2005) 1571 | 7.12.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

Communication on an Action plan for Biomass | COM(2005) 328; SEC(2005) 1573 | 7.12.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

New Directive on Audio-visual Content | COM(2005) 646; SEC(2005) 1625+1626; 2005/0260(COD) | 13.12.2005 | Legislative Proposal / Directive |

Proposal for a Regulation on motor vehicles emissions (EURO 5) | COM(2005) 683; SEC(2005) 1745; 2005/0282(COD) | 21.12.2005 | Legislative Proposal / Regulation |

Thematic Strategy on Resources | COM(2005) 670; SEC(2005) 1683+1684 | 21.12.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

Thematic Strategy on the Prevention and Recycling of Waste | COM(2005) 666+667; SEC(2005) 1681+1682; 2005/0281(COD) | 21.12.2005 | Legislative Proposal / Directive |

Security and freedom

Title | Reference no | Adoption date | Type of proposal or act |

EU Drugs Action Plan 2005-2008 | COM(2005) 45; SEC(2005) 216 | 14.2.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

Green Paper on successions and wills | COM(2005) 65; SEC(2005) 270 | 1.3.2005 | Non-legislative action / Green Paper |

Green Paper on applicable law to divorces | COM(2005) 82; SEC(2005) 331 | 14.3.2005 | Non-legislative action / Green Paper |

Health and Consumer Policy Programme | COM(2005) 115; SEC(2005) 425; 2005/0042(COD) | 6.4.2005 | Legislative Proposal / Decision |

Framework programme on fundamental rights and Justice | COM(2005) 122; SEC(2005) 434; 2005/0037(COD); 2005/0038(CNS); 2005/0039(CNS); 2005/0040(COD) | 6.4.2005 | Legislative Proposal / Framework decision (JHA) |

Framework programme on security and safeguard of freedom | COM(2005) 124; SEC(2005) 436; 2005/0034(CNS); 2005/0035(CNS) | 6.4.2005 | Legislative Proposal |

Framework programme on solidarity and management of migration | COM(2005) 123; SEC(2005) 435; 2005/0046(COD); 2005/0047(COD); 2005/0048(CNS); 2005/0049(COD) | 6.4.2005 | Legislative Proposal |

Directive on control of avian influenza | COM(2005) 171; SEC(2005) 549; 2005/0062(CNS); 2005/0063(CNS) | 28.4.2005 | Legislative Proposal / Directive |

Action Plan on the Hague Programme | COM(2005) 184 | 10.5.2005 | Non-legislative action / Other |

Protection of chicken kept for the production of meat | COM(2005) 221; SEC(2005) 801; 2005/0099(CNS) | 30.5.2005 | Legislative Proposal / Directive |

Fundamental Rights Agency | COM(2005) 280; SEC(2005) 849; 2005/0124(CNS); 2005/0125(CNS) | 30.6.2005 | Legislative Proposal / Regulation |

Proposal for a Framework Decision on the fight against counterfeiting | COM(2005) 276; SEC(2005) 848; 2005/0128(CNS) | 12.7.2005 | Legislative Proposal / Framework decision (JHA) |

Proposal for a Directive on the fight against counterfeiting | COM(2005) 276; SEC(2005) 848; 2005/0127(CNS) | 12.7.2005 | Legislative Proposal / Directive |

Animal health conditions - Aquatic animals | COM(2005) 362; SEC(2005) 1047; 2005/0153(CNS); 2005/0154(CNS) | 23.8.2005 | Legislative Proposal / Directive |

Proposal for a Directive on common standards for return procedures | COM(2005) 391; SEC(2005) 1057; 2005/0167(COD) | 1.9.2005 | Legislative Proposal / Directive |

Directive on data retention | COM(2005) 438; SEC(2005) 1131; 2005/0182(COD) | 21.9.2005 | Legislative Proposal / Directive |

Framework Decision on standards for transfer of personal data | COM(2005) 475; SEC(2005) 1241; 2005/0202(CNS) | 4.10.2005 | Legislative Proposal / Framework decision (JHA) |

Equivalent access to law enforcement authorities | COM(2005) 490; SEC(2005) 1270; 2005/0207(CNS) | 12.10.2005 | Legislative Proposal / Framework decision (JHA) |

Communication and proposal for a Regulation on the extension of the tasks of the European Aviation Safety Agency | COM(2005) 578+579; 2005/0228(COD) | 15.11.2005 | Legislative Proposal / Regulation |

3rd Package on Maritime Safety (7 legislative proposals) | COM(2005) 585+590; COM(2005) 592+593; SEC(2005) 1496-1499; SEC(2005) 1514-1517; 2005/0236-0242(COD) | 23.11.2005 | Legislative Proposal |

Green Paper on the establishment of a European Migration Monitoring Centre | COM(2005) 606 | 28.11.2005 | Non-legislative action / Green Paper |

Green Paper - Platform for Nutrition and Health | COM(2005) 637 | 8.12.2005 | Non-legislative action / Green Paper |

Maintenance obligations | COM(2005) 648+649; SEC(2005) 1628-1630; 2005/0259(CNS) | 15.12.2005 | Legislative Proposal / Regulation |

Communication including an action plan relating to legal migration | COM(2005) 669; SEC(2005) 1680 | 21.12.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

Europe as a world partner

Title | Reference no | Adoption date | Type of proposal or act |

Mandate for negotiations with Croatia | Accession negotiation document | 1.2.2005 | Non-legislative action / Other |

Communication on the European Neighbourhood Policy (ENP) Action Plans with Armenia, Azerbaijan and Georgia, Lebanon, Egypt | COM(2005) 72; SEC(2005) 294; SEC(2005) 285-289 | 2.3.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

Barcelona Process 10th anniversary | COM(2005) 139; SEC(2005) 482+483 | 12.4.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

Accelerating progress towards attaining the MDGs: Financing for Development | COM(2005) 133; SEC(2005) 433+434 | 12.4.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

Accelerating progress towards attaining the MDGs: The contribution of the EU | COM(2005) 132; SEC(2005) 452; SEC(2005) 456 | 12.4.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

Communication on EU-US relations | COM(2005) 196 | 18.5.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

Proposal for a Regulation establishing accompanying measures for Sugar Protocol countries affected by the reform of the EU sugar regime | COM(2005) 266; SEC(2005) 828; 2005/0117(COD) | 22.6.2005 | Legislative Proposal / Regulation |

Euromed mandate on services and investment | SEC(2005) 787+788 | 24.6.2005 | Legislative Proposal / Decision |

Civil Society dialogue between the EU and candidate countries | COM(2005) 290; SEC(2005) 891 | 29.6.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

Information note on the negotiating framework with Turkey | SEC(2005) 888 | 29.6.2005 | Non-legislative action / Other |

Proposal for a new statement on the EC Development Policy | COM(2005) 311; SEC(2005) 929 | 13.7.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

Communication on an EU Strategy for Africa | COM(2005) 489; SEC(2005) 1255 | 12.10.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

2005 ENLARGEMENT PACKAGE - I | COM(2005) 534; SEC(2005) 1352-1354 | 25.10.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

Opinion on the former Yugoslav Republic of Macedonia | COM(2005) 562; SEC(2005) 1425; SEC(2005) 1429 | 9.11.2005 | Non-legislative action / Opinion |

2005 ENLARGEMENT PACKAGE - II | COM(2005) 553; COM(2005) 555-559; COM(2005) 561-563; SEC(2005) 1421-1424; SEC(2005) 1426; SEC(2005) 1428 | 9.11.2005 | Agreement with third countries / Council Decision for the conclusion of an agreement |

Accession Partnership for Turkey | COM(2005) 559; SEC(2005) 1426 | 9.11.2005 | Agreement with third countries / Council Decision for the conclusion of an agreement |

European Partnership for Croatia | COM(2005) 556; SEC(2005) 1424 | 9.11.2005 | Agreement with third countries / Council Decision for the conclusion of an agreement |

EU relations with Latin America | COM(2005) 363; SEC(2005) 1590; SEC(2005) 1613 | 8.12.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

[1] Strateegilised eesmärgid aastateks 2005–2009, Euroopa 2010: partnerlus Euroopa uuendamiseks – heaolu, solidaarsus ja turvalisus, KOM(2005) 12.

[2] Tööprogrammis olevate, 2005. aastal vastuvõetud ülesannete täielikku loetelu vt lisas.

[3] Vastavalt asutamislepingutele esitas komisjon 14. veebruaril 2006. aastal Euroopa Liidu tegevuse üldaruande 2005, SEK(2005) 1200,http://europa.eu.int/abc/doc/off/rg/en/2005/index.htm

[4] KOM(2005) 531.