• Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

·uurima võimalusi ajakohastada tsiviil- ja kaubandusasju käsitlevate õigusaktide põhisätteid kooskõlas põhimõttega „vaikimisi digitaalne“ ning

·kaaluma, millistele kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö vahenditele võiks laiendada elektrooniliste tõendite digitaalset vahetussüsteemi (eEDES).

Nõukogu 2020. aasta detsembri järeldustes „Euroopa vahistamismäärus ja väljaandmismenetlused – praegused väljakutsed ja edasine tegevus“ on rõhutatud, et digiteerimisel peaks olema Euroopa vahistamismääruse toimimisel keskne roll.

Käesolev algatus on kooskõlas ja loob otsesed seosed eIDASe määrusega, sest sisaldab sätteid usaldusteenuste kasutamise kohta õigus- ja muude pädevate asutuste vahelises ning nende asutuste ning füüsiliste ja juriidiliste isikute vahelises elektroonilises teabevahetuses. Täpsemalt on ettepaneku eesmärk hajutada kahtlused sellises kontekstis vahetatud e-dokumentide õigusliku kehtivuse suhtes ning sellega luuakse e-allkirjade ja -templite piiriülestes kohtumenetlustes kasutamise ja tunnustamise ühine kord.

2021. aasta juuni alguses võttis komisjon vastu ettepaneku, millega muudetakse eIDASe määrust, et kehtestada Euroopa digiidentiteedi raamistik. Ettepanekus käsitletakse era- ja avaliku sektori suurenenud nõudlust selliste elektroonilise identiteedi lahenduste järele, mis tuginevad konkreetsetele atribuutidele ja tagavad ELis suure usalduse e-identimise turvalisuse vastu. Kavandatud digiidentiteeditasku, kuhu salvestatakse atribuudid ja mandaadid, võimaldab füüsilistel ja juriidilistel isikutel pääseda juurde avalikele teenustele, sealhulgas digitaalsetele avalikele teenustele, mis võimaldavad neil isikutel osaleda piiriülestes kohtumenetlustes. ELi piiriüleses õigusalases koostöös ning füüsiliste isikute ja pädevate asutuste vahelises teabevahetuses piiriülestes kohtuasjades tuleks arvesse võtta komisjoni ettepanekut Euroopa digiidentiteedi raamistiku kohta, pidades silmas ettepanekus esitatud tulevasi nõudeid e-identimisele. Kuigi käesolevas määruses ei ole käsitletud identimisnõudeid seoses juurdepääsuga liikmesriikide hallatavatele riiklikele IT-portaalidele või menetlusosaliste elektroonilise kaugidentimisega seotud nõudeid videokonverentsi puhul, peaksid liikmesriigid võtma arvesse Euroopa digiidentiteeditasku kohaldamise nõudeid.

Arvestades vahetatava teabe äärmist delikaatsust, on oluline, et õigusemõistmise digiteerimisele töövahenditepõhise lähenemisviisi rakendamisel, muu hulgas käesoleva ettepaneku kaudu, tagatakse rangete küberturvalisuse standardite järgimine. See on kooskõlas lähenemisviisiga, mida on kirjeldatud ELi küberturvalisuse strateegias ja komisjoni ettepanekus direktiivi kohta, mis käsitleb meetmeid, millega tagada küberturvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus (küberturvalisuse 2. direktiiv), mille eesmärk on veelgi parandada avaliku ja erasektori üksuste, pädevate asutuste ja liidu kui terviku küberturvalisusalast suutlikkust küberturvalisuse ja kriitilise tähtsusega taristu kaitse valdkonnas. Kuigi liikmesriikide kohtud ei kuulu küberturvalisuse 2. direktiivi ettepaneku kohaldamisalasse, on oluline, et liikmesriigid kehtestaksid riiklikud meetmed, mis tagaksid võrreldaval tasemel küberturvalisuse.

Õigusvaldkonna töötajate koolitus ELi õiguse alal on oluline vahend selle õige ja tõhusa kohaldamise tagamiseks. Et valmistada ette õigusvaldkonna töötajaid, koolitada neid välja 21. sajandi probleemidega toime tulema ja hoida neid kursis liidu õiguse arenguga, võttis komisjon vastu Euroopa õigusalase koolituse strateegia aastateks 2021–2024. Strateegias käsitletakse õigusvaldkonna töötajate koolitust õigusraamistikuga kindlaks määratud digitaalsete vahendite nende igapäevatöös kasutamise alal. Pärast käesoleva ettepaneku vastuvõtmist tuleks kooskõlas strateegiaga korraldada kõigi õigusvaldkonna töötajate õigeaegne koolitus, et tagada uute digitaalsete vahendite õige ja tõrgeteta kohaldamine ja kasutamine.