SELETUSKIRI

1.Ettepaneku reguleerimisese

Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega kehtestatakse liidu nimel võetav seisukoht assotsiatsioonikomitees, mis asutati Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel); kõnealune seisukoht võetakse seoses sellega, et kavandatakse vastu võtta kõnealuse assotsiatsioonikomitee otsus, millega muudetakse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel) protokolli nr 3 sätteid seoses mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlusega ja selliste päritolustaatuseta materjalidega tehtavate tööde ja töötlemistoimingute loendiga, mis annavad päritolustaatuse teatavatele Jordaania Hašimiidi Kuningriigi territooriumil valmistatud tootekategooriatele ning on seotud töökohtade loomisega Süüria pagulastele ja jordaanlastele.

2.Ettepaneku taust

2.1.ELi ja Jordaania assotsieerimisleping

Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel) (edaspidi „ELi ja Jordaania assotsieerimisleping“ või „leping“) eesmärk on edendada Jordaaniaga kahepoolseid vabakaubandussuhteid, mis on esimeseks sammuks laiema regionaalse Euroopa – Vahemere vabakaubanduspiirkonna loomisel. ELi ja Jordaania assotsieerimislepinguga pandi alus tööstus- ja põllumajandustoodetega kauplemise tariifide liberaliseerimisele. Assotsieerimislepinguga on loodud vabakaubanduspiirkond, mille raames on Jordaaniale antud ulatuslik soodusjuurdepääs ELi turule, ning kindlaks määratud väga vähesed tooted, mis ei tohi tollimaksu- ja kvoodivabalt ELi turule siseneda. Jordaania eksport ELi ei ole aga hoolimata soodusjuurdepääsuga pakutavatest võimalustest kasvanud ja püsib jätkuvalt madalal tasemel. Jordaaniast pärit ELi impordi väärtus on suurenenud 2002. aasta 314 miljonilt eurolt 2017. aastaks 357 miljoni euroni, s.o 43,5 miljoni võrra ehk 14 %. Lepingu kehtimise vältel on impordi väärtus olnud aga ebaühtlasel tasemel. 2015. aastal jõudis import kõigi aegade kõrgeimale tasemele, s.o 386 miljoni euroni, kuid on seejärel kahanenud. Leping jõustus 1. mail 2002.

2.2.ELi ja Jordaania assotsiatsioonikomitee

ELi ja Jordaania assotsiatsioonikomitee on organ, mis asutati ELi ja Jordaania assotsieerimislepinguga ja mis vastutab lepingu rakendamise eest. Komiteel on volitus võtta vastu otsuseid lepingu haldamiseks.

2.3.ELi ja Jordaania assotsiatsioonikomitee kavandatud õigusakt

ELi ja Jordaania assotsiatsioonikomiteel on plaanis võtta vastu otsus, milles käsitletakse 19. juuli 2016. aasta otsuse nr 1/2016 (millega muudetakse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel) protokolli nr 3 sätteid seoses mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlusega ja selliste päritolustaatuseta materjalidega tehtavate tööde ja töötlemistoimingute loendiga, mis annavad päritolustaatuse teatavatele Jordaania Hašimiidi Kuningriigi territooriumil valmistatud tootekategooriatele ning on seotud töökohtade loomisega Süüria pagulastele ja jordaanlastele) (edaspidi „kavandatud õigusakt“) tingimuste muutmist. Otsuses nr 1/2016 on ette nähtud, et päritolureegleid, mis kehtivad Jordaania eksportijate suhtes, kui nad soovivad kasutada ELi ja Jordaania assotsieerimislepinguga juba kehtestatud väga soodsaid impordisoodustusi, tuleb sihipäraselt ja kindla ajagraafiku alusel lihtsustada.

Kavandatud õigusakti eesmärk on näha ette veel muudatusi, mida tehakse kõnealuses kavas osalemisel kehtivates nõuetes, mida kohaldatakse otsuse nr 1/2016 kehtima hakkamisest saadik.

Kavandatud õigusakt on lepinguosaliste jaoks siduv vastavalt lepingu artikli 94 lõikele 2, milles on sätestatud, et „ta koostab oma otsused lepinguosaliste omavahelisel kokkuleppel. Need otsused on lepinguosalistele kohustuslikud ja nad võtavad nende täitmiseks vajalikke meetmeid.“

3.Liidu nimel võetav seisukoht

Süüria kriis ning sellest tulenev pagulaste sissevool ja pikaleveninud viibimine Jordaanias on avaldanud riigi majandusele märkimisväärset negatiivset mõju ning kaasa toonud Jordaania tavapäraste kaubavoogude haavatavuse ja häired. See on mõjutanud töökohtade loomist, sissetulevaid investeeringuid ja turismi.

Selleks et Jordaania majandustegevust hoogustada leppis ELi ja Jordaania assotsiatsioonikomitee oma 19. juuli 2016. aasta otsuses kokku, et päritolureegleid, mis kehtivad Jordaania eksportijate suhtes, kui nad soovivad kasutada ELi ja Jordaania assotsieerimislepinguga juba kehtestatud väga soodsaid impordisoodustusi, tuleb sihipäraselt ja kindla ajagraafiku alusel lihtsustada.

Päritolureeglite lihtsustatud korda kohaldatakse 10 aastat ja see hõlmab harmoneeritud süsteemi 52 rubriiki. Need rubriigid hõlmavad mitmesuguseid tooteid, sealhulgas neid, mida Jordaania ekspordib ELi praegu väikestes kogustes, ja ka neid, millega praegu ei kaubelda. Selle kava raames kättesaadavaks tehtud alternatiivsed päritolureeglid on samad, mida EL kohaldab vähim arenenud riikidest pärit impordi suhtes algatuse „Kõik peale relvade“ raames.

Et eksportijad selliseid alternatiivseid päritolureegleid kasutada saaks, peab tootmine toimuma Jordaanias ühes 18-st valitud arendus- ja tööstuspiirkonnast ning asjaomastes tootmisrajatistes tuleb teatava minimaalse protsendimäära ulatuses (alguses vähemalt 15 % ja alates kolmandast aastast, st pärast 19. juulit 2018 25 %) kasutada Süüria pagulastest tööjõudu. Jordaania tegi 18 sobiva piirkonna kohta ettepaneku järgmiste kriteeriumide alusel: piirkonna võimekus meelitada ligi investeeringuid, algatusega hõlmatud kaupu tootvate hästitoimivate tööstusrajatiste olemasolu, asjaomase piirkonna vaesuse tase, töötute süürlaste ja jordaanlaste suur hulk, samuti arvestati logistilisi tegureid, st teede, lennujaamade ja sadamate olemasolu.

Päritolureeglite kava puhul on kava kasutamise intensiivistamine ettevõtjate seas mõlema poole huvides. Tänaseni on kava raames registreeritud 11 ettevõtjat ning neist neli eksportis oma tooteid ELi koguväärtuses 2,3 miljonit eurot.

Päritolureeglite kava rakendamise esimeses aruandes esitas Jordaania mitu taotlust kavaga nõutavate kriteeriumide muutmiseks.