[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 24.2.2009

KOM(2009) 96 lõplik

KOMISJONI ARUANNE

Liikmesriikide vastused kontrollikoja 2007. aasta aruandele{SEC (2009) 257}

SISUKORD

1. Aruande ulatus 3

2 Kommenteeritud kokkuvõte 3

3. 2007. aasta kinnitava avalduse üldised tähelepanekud ja kinnitava avalduse tähelepanekud seoses meetmetega, mida hallatakse koostöös liikmesriikidega 4

4. vigade parandamise järelevalve 7

5. liikmesriikide meetmed puuduste kõrvaldamiseks ühtekuuluvuse ja põllumajanduse/loodusvarade valdkonnas 7

6. abi liikmesriikidele, et parandada ELi rahastatavate projektide haldamist 10

7. järeldused 11

1. Aruande ulatus

Euroopa Kontrollikoda kui Euroopa Liidu välisaudiitor esitab aastaaruandes raamatupidamisarvestuse usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta kinnitava avalduse. Kinnitava avalduse peamine eesmärk on esitada auditi järeldusotsus ELi tulude ja kulude nõuetekohase kirjendamise kohta raamatupidamisaruannetes ning selle kohta, et tulu on saadud ja kulutatud kooskõlas kõikide lepinguliste ja juriidiliste kohustustega[1].

Komisjon on kohustatud kohe pärast kontrollikoja aastaaruande saamist teavitama liikmesriike aruande üksikasjadest, mis on seotud selliste vahendite haldamisega, mille eest liikmesriigid vastutavad, ning liikmesriigid peavad vastama 60 päeva jooksul[2]. Komisjon edastas nõuetekohaselt teabe kõnealuste auditileidude kohta 11. novembril 2008 ja palus liikmesriikidel täita kolmeosalise küsimustiku. Liikmesriigid olid kontrollikoja leiud oma riigi kohta juba kätte saanud ning neid enne kontrollikoja aruande vastuvõtmist kontrollikoja ja komisjoniga arutanud. Kokkuvõte liikmesriikide vastustest esitatakse enne 28. veebruari 2009 komisjoni aruandes (millele on lisatud komisjoni talituste töödokument) kontrollikojale, nõukogule ja Euroopa Parlamendile.

2 KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE

Kontrollikoja 2007. aasta aruanne on oluline kahel põhjusel. Esiteks on kontrollikoda muutnud aruande ülesehitust ja see vastab nüüd täpselt uuele finantsraamistikule. Teiseks, see kinnitav avaldus on viimane, mis esitatakse praeguse komisjoni ja parlamendi ametiajal.

Kontrollikoja aruandes kajastuvad komisjoni jõupingutused kontrolliraamistiku edasiseks parandamiseks. Kontrollikoda tegi esmakordselt märkusteta (puhta) järeldusotsuse raamatupidamisarvestuse usaldusvääruse kohta. Samuti tegi kontrollikoda märkusteta järeldusotsused majandus- ja rahandusküsimuste valdkonna tulude, kulukohustuste ja maksete ning haldus- ja muude kuludega seotud tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda märgib, et eespool nimetatud valdkondades toimivad järelevalve- ja kontrollisüsteemid tõhusalt. Seevastu meetmete puhul, mida hallatakse koostöös liikmesriikidega, on ülekaalus kontrollikoja eitavad järeldusotsused tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Lisaks sellele märgitakse aruandes, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid nimetatud valdkonnas toimivad tõhusalt ainult osaliselt. Põllumajanduse ja loodusvarade puhul leidis kontrollikoda, et selles poliitikavaldkonnas on kulude aluseks olevate tehingutega seotud vigade määr tervikuna suur, kuid Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi puhul (mis moodustab 85 % põllumajanduskulutustest) jäi vigade määr natuke allapoole olulisusläve. Enim vigu esineb kontrollikoja aruande kohaselt ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas: hinnanguliselt 11 % kogukulutustest oleks tulnud jätta hüvitamata. Peamised puudused tuvastati korraldus- ja makseasutuste igapäevaste kontrollide puhul ja auditeerimisasutuste töös. Tuleb märkida, et valdav enamik kontrollikoja auditeeritud tehingutest on seotud perioodiga 2000–2006.

Järgmisel päeval pärast aastaruande avaldamist novembris 2008 edastas komisjon nõuetekohaselt igale liikmesriigile üksikasjad kontrollikoja auditite käigus igas riigis leitud vigade kohta. Enamik liikmesriike vastas komisjonile mõistliku tähtaja jooksul ja piisavalt üksikasjalikult.

Kontrollikoda liigitab vead kvantifitseeritavateks ja mittekvantifitseeritavateks. Meetmete puhul, mida hallatakse koostöös liikmesriikidega, vastutavad liikmesriigid enam kui 90 % kvantifitseeritavate vigade eest. Vastustes kvantifitseeritavate vigade puhul võetud meetmete kohta edastas 15 liikmesriiki 17st teavet võetud meetmete ja nende tõenäoliste tulemuste kohta. Komisjon jälgib kõnealuste meetmete kohaldamist kontrollikoja leitud vigade parandamise järelevalve käigus.

Liikmesriikidel paluti vastata ka kuuele konkreetsele küsimusele põllumajanduse ja ühtekuuluvuse kohta. Põllumajanduse valdkonnas väljendas kontrollikoda muret ühtse otsemaksete kava raames tehtud maksete usaldusväärsuse üle. Sellele küsimusele vastasid peaaegu kõik liikmesriigi ja märkisid, et on tehtud teatavaid edusamme. Ühtekuuluvusega seotud küsimused käsitlesid töötajate arvu ja nende koolitamist korraldus- ja makseasutustes. Oma vastuses teatas mitu liikmesriiki, et viimase 12 kuu jooksul on korraldus- ja makseasutustesse tööle võetud uusi töötajaid. Üle 70 % liikmesriikidest vastas, et viimase 12 kuu jooksul on korraldus- ja makseasutuste töötajad saanud finantsjuhtimise ja -kontrolli alast koolitust.

Liikmesriikidel paluti vastata ka kahele üldisele küsimusele. Esimene küsimus oli seotud 2008. aasta mais ja juunis komisjoni, teatavate liikmesriikide ja kontrollikoja osalusel peetud kolmepoolsete aruteludega nende liikmesriikide puhul leitud vigade üle. Kuus liikmesriiki teatas, et nad osalesid kõnealustes kolmepoolsetes aruteludes. Vastustest ilmnes rahulolu nimetatud algatusega.

Teine küsimus käsitles võimalusi, kuidas komisjon saaks parandada oma järelevalvet meetmete üle, mida hallatakse koostöös liikmesriikidega. Peamised soovitatud parandused olid järgmised: eeskirjade lihtsustamine, järelevalve tõhustamine ja juhtnööride andmine riigihangete küsimustes.

3. 2007. aasta kinnitava avalduse üldised tähelepanekud ja kinnitava avalduse tähelepanekud seoses meetmetega, mida hallatakse koostöös liikmesriikidega

Kontrollikoja aruandes kajastuvad komisjoni jõupingutused kontrolliraamistiku edasiseks parandamiseks. Kuigi mõned liikmesriigid on selle suundumuse teadmiseks võtnud, toonitavad teised, et juba 14. aastat järjest ei suutnud komisjon saada positiivset kinnitavat avaldust. Seetõttu on tehtud ettepanek muuta kinnitava avalduse puhul kasutatavat lähenemisviisi ja heaks kiidetud kontrollikoja soovitus määrata kindlaks aktsepteeritav vearisk, et saavutada tasakaal kontrollide kulude ja tasuvuse vahel.

Kontrollikoja auditi järeldusotsus raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute kohta oli väga sarnane 2006. aastal esitatud järeldusotsusele. Kuigi hinnangulised veamäärad on langenud kahes varem sisepoliitika ja välistegevuse alla kuulunud poliitikavaldkonnas, ei ole see mõjutanud üldpilti. Kontrollikoda tegi siiski märkusteta (puhta) järeldusotsuse raamatupidamisarvestuse usaldusväärsuse kohta. Samuti tegi kontrollikoda märkusteta järeldusotsused tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta sellistes valdkondades nagu majandus- ja rahandusküsimuste valdkonna tulud, kulukohustused ja maksed ning haldus- ja muud kulud. Nimetatud valdkondades toimivad järelevalve- ja kontrollisüsteemid tõhusalt ning tehingute valimis ei leitud olulisi vigu.

Meetmete puhul, mida hallatakse koostöös liikmesriikidega, on üldiselt ülekaalus kontrollikoja eitavad järeldusotsused tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda järeldab, et kõnealustes valdkondades on veamäär endiselt suur, ehkki erinevas ulatuses.

Tabelis 1.1 esitatakse kinnitava avalduse tulemuste kokkuvõte raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse aruande peatükkide kaupa.

Tabel 1.1 – kokkuvõte 2007. aasta kinnitavast avaldusest raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta[3] (komisjoni tõlgendus) |

Hinnanguline veamäär |

Tulud | Alla 2 % |

Põllumajandus ja loodusvarad – Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond* | Alla 2 % |

Põllumajandus ja loodusvarad – muu kui Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond* | Üle 5 % |

Ühtekuuluvus | Üle 5 % |

Teadustegevus, transport ja energeetika | 2% kuni 5% |

Välistegevus | 2 % kuni 5 % |

Haridus ja kodakondsus | 2 % kuni 5 % |

Majandus- ja rahandusasjad | Alla 2 % |

Haldus | Alla 2 % |

EAF | 2% kuni 5% |

*Selline jaotus on esitatud kontrollikoja aastaaruande 5. peatükis.

Kontrollikoja hinnangul on kõrgemad veamäärad ühtekuuluvuse ja maaelu arengu valdkonnas. Põllumajanduse ja loodusvarade kui suurima kuluvaldkonna kohta tegi kontrollikoda järelduse, et kõnealuse valdkonna kulutuste aluseks olevaid tehinguid iseloomustab kõrge veamäär. Lisaks sellele märkis kontrollikoda, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid on osaliselt tõhusad. Kui põllumajanduse valdkonna kulutustest 85 % moodustava Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi kulutuste veamäär oli natuke alla 2 %, siis maaelu arengu valdkonna vead moodustavad suure osa üldisest veamäärast. Nagu ka 2006. aastal, märkis kontrollikoda, et kui ühtset haldus- ja kontrollsüsteemi nõuetekohaselt rakendati ning sinna sisestatud andmed olid täpsed ja usaldusväärsed, aitas kõnealune süsteem mõjusalt vähendada põhjendamatute kulutuste riski. Seetõttu soovitas kontrollikoda parandada toetusõiguste identifitseerimist, registreerimist ja haldamist.

Ühtekuuluvuspoliitika on kontrollikoja aruande kohaselt valdkond, kus esineb enim vigu. Kontrollikoja hinnangul oleks tulnud hüvitamata jätta vähemalt 11 % ühtekuuluvusprojektidega seotud summadest. 2007. aastal on kontrollikoja hinnangul ühtekuuluvuspoliitika valdkonna järelevalve- ja kontrollisüsteemid (nii komisjoni kui ka liikmesriikide) esmakordselt osaliselt tõhusad. Kõik kontrollikoja auditeeritud tehingud ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas olid seotud perioodiga 2000–2006. Ka 2007. aastal tuvastas kontrollikoda peamised puudused esmatasandi kontrollides ja auditeerimisasutuste töös. Kõnealused puudused olid järgmised[4]:

korraldusasutused – ebapiisav tegevus kulude tegelikkusele vastavuse igapäevasel kontrollimisel ning suutmatus teha kindlaks asjakohase tõendusmaterjalita kuludeklaratsioonid ja hankemenetluse nõrgad küljed;

makseasutused – suutmatus teha kindlaks juhud, mil korraldusasutuse igapäevased kontrollid ei olnud piisavad;

auditeerimisasutused – suutmatus teostada kontrolle, mis annaksid piisava kindluse kontrollisüsteemide tõhusa toimimise kohta.

Kontrollikoda on seisukohal, et keerukad või ebatäpsed õiguslikud nõuded mõjutavad suurel määral maaelu arengu ja ühtekuuluvuse valdkonna tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Hariduse ja kodakondsuse valdkonna kulutusi hallatakse osaliselt koostöös liikmesriikidega. Kontrollikoda järeldas, et kõnealuses poliitikavaldkonnas tehtavate kulutuste veamäär oli kõrge. Järelevalve- ja kontrollisüsteemid hinnati osaliselt tõhusaks.

4. vigade parandamise järelevalve

Komisjon edastas liikmesriigile kirja teel nõuetekohaselt üksikasjad Euroopa Kontrollikoja auditi käigus igas asjaomases riigis leitud vigade kohta. Liikmesriikidel paluti edastada vigade kõrvaldamiseks võetud meetmete üksikasjad ning meetmete ajakava, sisu ja oodatavad tulemused. Enamik liikmesriike edastas nõutud teabe mõistliku tähtaja jooksul. Vastuste üldine kvaliteet oli hea ja osa riike edastas väga üksikasjaliku teabe auditileidudega seoses võetud meetmete kohta. Komisjon jälgib võetud meetmeid osana oma tavapärasest järelevalvest seoses kontrollikoja aruannetega.

Vigade määratlus ja käsitlemine

Kontrollikoja arvamuse kohaselt on vead seotud maksetingimuste või muude vastavusküsimustega. Kontrollikoda liigitab vead kvantifitseeritavateks ja mittekvantifitseeritavateks[5]. Vigade finantsmõju kindlakstegemisel auditeeritavale üldkogumile tervikuna ja üldise veamäära avaldamisel arvestatakse ainult kvantifitseeritavaid vigu.

Meetmete puhul, mida hallatakse koostöös liikmesriikidega, vastutavad liikmesriigid enam kui 90 % kvantifitseeritavate vigade eest (ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas 100 % eest). Kõik liikmesriigid edastasid vähemalt osalise vastuse kõikide 100 % veamääraga kvantifitseeritavate vigade kohta. Kõikide vigade puhul märgiti, kas veaga nõustutakse või mitte, ning milliseid meetmeid on võetud. Mitu liikmesriiki (Tšehhi, Saksamaa, Iirimaa, Hispaania, Kreeka ja Ühendkuningriik) nõustus enamiku kontrollikoja välja toodud vigadega. Vastustes kvantifitseeritavate vigade suhtes võetud meetmete kohta edastas 15 liikmesriiki 17st teavet võetud meetmete ja nende tõenäoliste tulemuste kohta. Mõned liikmesriigid juhtisid tähelepanu sellele, et summasid on juba hakatud tagasi nõudma või need on juba tagasi nõutud ning märkisid tagasinõutud summa suuruse. Kreeka puhul vähendati ühenduse osa antud toetuses nullini iga vea puhul, millega nõustuti.

5. liikmesriikide meetmed puuduste kõrvaldamiseks ühtekuuluvuse ja põllumajanduse/loodusvarade valdkonnas

Liikmesriikidele saadetud küsimustikus oli põllumajanduse ja loodusvarade peatüki kohta üks küsimus, mis käsitles ühtses otsemaksete kavas tehtud muudatusi. 2007. aasta aruandes oli kontrollikoda väljendanud muret seoses ühtse otsemaksete kava raames tehtud maksete usaldusväärsusega. Kontrollikoja arvates olid kõige kiiremat lahendust nõudvad probleemid järgmised: toetusõigused, teave maatükkide kohta ja meetmete aluseks olevate eeskirjade, eelkõige riigireservi kasutamise selgitamine ja lihtsustamine. Sellele küsimusele vastasid peaaegu kõik liikmesriigid ja märkisid, et on tehtud teatavaid edusamme. Mitu uut liikmesriiki teatas, et nad ei kohalda praegu ühtset otsemaksete kava. Kõnealust süsteemi kohaldavad liikmesriigid aga teatasid, et pädev riiklik ametiasutus oli seda hiljuti auditeerinud ja selle heaks kiitnud. Seejuures pöörati tähelepanu kõikidele kontrollikoja mainitud asjaoludele. Mitu süsteemi juba kohaldavat liikmesriiki mainis, et seda täiendatakse, eelkõige ortofotode ja toetusõiguste valdkonnas. Mitmes liikmesriigis ajakohastati ka andmebaase ja muudeti nende ülesehitust.

Neli ühtekuuluvusega seotud küsimust käsitlesid korraldus- ja makseasutuste töötajate arvu ja nende koolitamist. Enamik liikmesriike vastas küsimusele viimase 12 kuu jooksul korraldus- ja maskeasutustesse tööle võetud uute töötajate arvu kohta. Uusi töötajaid palgati seoses ümberkorraldustega ning teatavatel juhtudel ka 2000.–2006. aasta programmide lõpetamise ja 2007.–2013. aasta programmide rakendamisega. Eelkõige uutes liikmesriikides oli palgatud palju uusi töötajaid, näiteks Bulgaarias oli töötajate arv suurenenud 88 %.

Üle 70 % liikmesriikidest vastas, et viimase 12 kuu jooksul on korraldus- ja makseasutuste töötajad saanud finantsjuhtimise ja -kontrolli alast koolitust. Enamik riike esitas statistilisi andmeid koolitustel osalenud töötajate arvu kohta ning mitu riiki toonitas, et nende koolitusprogrammide tavaline osa on finantsjuhtimise ja -kontrolli ning programmijuhtimise ja lepingujärgse halduse alane koolitus, mis toimub seminaride, teabeürituste ja konverentside vormis. Uutele töötajatele suunatud kursused (ühel juhul kolmepäevane kursus) ja stardikomplektid kuulusid enamiku liikmesriikide koolitusprogrammi. Uutele töötajatele pakkus stardikomplekte 80 % liikmesriikidest. Kõnealused komplektid koosnesid alusdokumentidest, mille hulka kuuluvad kontrollnimekirjad, suunised ja menetlusjuhendid. Mitu liikmesriiki teatas, et korraldus- ja makseasutustel on oma veebisait ja üldine tava on kasutada teabe levitamiseks sisevõrku. Mõnel juhul ei olnud riigihankeid käsitlevad dokumendid hõlpsasti kättesaadavad ning Leedu teatas, et soovib komisjonilt kõnealuses valdkonnas suuremat toetust. Riigihangetega seotud raskused ja nendest tulenevad probleemid pakkumismenetluste korraldamisel viisid kontrollikoja tuvastatud enimlevinud vigadeni.

6. küsimus põhines kontrollikoja tähelepanekutel auditeerimisasutuste kohta[6]. Püüti välja selgitada põhused, miks auditeerimisasutused ei suuda teostada piisavaid kontrolle. Peaaegu kõik liikmesriigid seostasid terminit „auditeerimisasutus” riikliku kõrgeima kontrolliasutusega ning märkisid, et kõnealune institutsioon on sõltumatu ja tema töö väga kõrgel tasemel. Nagu märgitud kontrollikoja aastaaruande punktis 6.29, viitas kontrollikoda aga teistele auditeerivatele üksustele, kes täidavad auditiülesandeid seoses projektihalduse ja projektide kontrollimisega. Seetõttu ei ole liikmesriikide antud vastuseid võimalik kasutada.

7. küsimus keskendus eelmisel aastal igas riigis tuvastatud vigade üldisele vähenemisele. Enamik liikmesriike ei saanud esitada võrdluse tulemusi, sest kontrollikoda ei olnud teostanud auditit samas riigis kahel järjestikusel aastal. Neli liikmesriiki – Ungari, Ühendkuningriik (Šotimaa), Poola ja Hispaania – siiski teatasid, et võrreldes eelmiste auditiaastatega oli vigade hulk üldiselt vähenenud.

Tabelis 1.2 esitatakse kokkuvõte küsimustikule saadetud vastuste koguarvust koos andmetega töötajate arvu suurenemise, töötajate koolitamise ja liikmesriikides stardikomplekti kuuluvate dokumentide kohta.

Tabel 1.2

Küsimus | Vastuste koguarv | Vastamata küsimuste koguarv |

1) Põllumajandus | 24 | 3 |

2) Korraldus- ja makseasutuste töötajate arvu suurenemine | 25 | 2 |

Töötajate arvu suurenemine protsentides (kui asjaomane näitaja esitati) |

5-24% | 4 |

25-49% | 8 |

50-100% | 5 |

3) Koolitus korraldusasutustes | 24 | 3 |

Koolitustel osalenud töötajate hulk protsentides (kui asjaomane näitaja esitati) |

5-24% | 3 |

25-49% | 5 |

50-100% | 5 |

4) Koolitus makseasutustes | 24 | 3 |

Koolitustel osalenud töötajate hulk protsentides (kui asjaomane näitaja esitati) |

5-24% | 1 |

25-49% | 2 |

50-100% | 9 |

5) Stardikomplekti sisu | 22 | 5 |

jah | ei | vastus puudub |

kontrollnimekirjad | 20 | 2 | 5 |

kontrollistrateegia juhendid | 17 | 5 | 5 |

kontrollitulemuste ja veamäärade esitamise juhend | 20 | 2 | 5 |

kokkuvõte taotluste kontrollimisel kasutatavatest abikõlblikkuse eeskirjadest | 19 | 3 | 5 |

riigihanke eeskirjad | 19 | 3 | 5 |

lõppmakse eeskirjad ja sellega kaasnevad kontrollid | 20 | 2 | 5 |

eeskirjade eiramine ja selle tagajärjed | 19 | 3 | 5 |

muud menetlusjuhendid | 19 | 3 | 5 |

6) Auditeerimisasutused | 23 | 4 |

7) Vigade vähenemine | 23 | 4 |

8) Kolmepoolsed arutelud | 24 | 3 |

6. abi liikmesriikidele, et parandada ELi rahastatavate projektide haldamist

Küsimustikku oli lisatud ka kaks üldist küsimust, et välja selgitada, kuidas komisjon saaks toetada liikmesriike ELi rahastatavate projektide haldamisel.

Esimene neist käsitles kolmepoolseid arutelusid, mida peeti kontrollikoja, liikmesriikide ja komisjoni vahel enne 2008. aasta juulis toimunud vastuolumenetlusi. Kolmepoolsetel kohtumistel arutati kontrollikoja auditeeritud programmides ja projektides leitud vigu ning need olid lähtekohaks vastuolumenetlustele. Küsimuses keskenduti sellele, kui kasulikuks peavad asjaomased liikmesriigid kõnelauseid arutelusid. Teine küsimus käsitles seda, kuidas komisjon saaks parandada oma järelevalvet meetmete üle, mida hallatakse koostöös liikmesriikidega.

Kolmepoolsed kohtumised

Kuus liikmesriiki teatas, et nad osalesid kolmepoolsetes aruteludes. Vastustest selgus, et kuigi kohtumiste tulemus ei olnud asjaomaste liikmesriikide jaoks alati positiivne, jäädi üldiselt kõnealuse algatusega rahule, ning Iirimaa, Kreeka, Slovakkia ja Tšehhi pidasid seda väga kasulikuks. Eelkõige Iirimaa märkis, et: „ Kõnealune algatus ja saadud kogemus olid väga kasulikud nii korraldusasutusele kui ka liikmesriigile ” järgmistel põhjustel:

kontrollikoja tööd on võimalik paremini mõista;

kontrollikoja kontrolle saab arvestada liikmesriigi kontrollide teostamisel;

tänu vahetule suhtelemisele oli võrreldes kirjaliku suhtlusega palju enamatel juhtudel võimalik saavutada üksmeel;

kontrollikoda selgitas ammendavalt aruandesse jäänud punktidega seotud põhjusi ning liikmesriik mõistis neid ja nõustus nendega;

nii oli võimalik lahendada kõik pooleli olevad küsimused ja õigeaegselt esitada lõpparuanne.

Komisjoni järelevalve parandamine

Liikmesriigid jäid üldiselt rahule sellega, kuidas komisjon oma järelevalveülesandeid täitis. Kaks liikmesriiki mainis usalduslepingut, mille nad olid komisjoniga sõlminud piirkondlike fondide ja ühtekuuluvusfondi jaoks. Liikmesriigid olid rahul sellega, et komisjon tugevdas oma rolli, võttes vastu suunised 2007.–2013. aastaks. Siiski ainult natuke üle poole liikmesriikidest ja eelkõige just uued liikmesriigid tegid ettepaneku, et komisjon võiks oma rolli veelgi tõhustada. Esile tõsteti järgmised parandamist vajavad valdkonnad:

- Eeskirjad : suunised, parimad tavad ning korraldus- ja makseasutuste töötajate koolitamine; eeskirjade lihtsustamine , mis aitaks projekte tõhusamalt ellu viia;

- Järelevalve : komisjoni järelevalve parandamine ja rohkem teavet meetodite kohta, mida komisjon kasutab oma kontrollide teostamisel;

- Riigihanked : ulatuslikum järelevalve riigihangete valdkonnas ja ühenduse õiguse alane koolitus, riigihangete korraldamise suunised.

7. järeldused

- Komisjon on üldiselt rahul liikmesriikidelt küsimustikule saadud vastuste kvaliteediga ja asjaoluga, et peaaegu kõik liikmesriigid pidasid kinni lühikesest tähtajast. Lisaks sellele esitasid mõned liikmesriigid põhjalikud dokumendid võetud parandusmeetmete kohta.

- Liikmesriigid tõstsid esile parandusi 2007. aasta kinnitavas avalduses, kus esmakordselt tehti märkusteta järeldusotsus raamatupidamisarvestuse usaldusväärsuse kohta. Liikmesriigid jätkavad jõupingutuste tegemist süsteemide parandamiseks ja vigade vähendamiseks meetmete alal, mida hallatakse koostöös liikmesriikidega. Vastused küsimustikule näitavad üldist positiivset suhtumist, töötajate arvu kasvu, töötajate arvu märkimisväärset suurenemist ja töötajate koolitamist korraldus- ja makseasutustes. Liikmesriigid nõustuvad sageli kontrollikoja tuvastatud vigadega ja paljudel juhtudel on meetmed juba võetud. Komisjon jälgib kõnealuste meetmete rakendamist.

- Liikmesriigid märkisid, et nad olid rahul sellega, kuidas komisjon täitis oma järelevalveülesandeid. Nad juhtisid tähelepanu vajadusele lihtsustada eeskirju. Lisaks sellele paluti komisjonil täiustada ja edasi arendada suuniseid ning antavat abi. Liikmesriigid palusid komisjonil ja kontrollikojal selgitada ka parimaid tavasid.

[1] Euroopa Kontrollikoda – aastaaruanne ELi 2007. aasta eelarve kohta – märkus lk 7.

[2] Finantsmääruse artikli 143 lõige 6.

[3] Kontrollikoja aastaaruanne

2007. eelarveaasta eelarve täitmise kohta

koos asutuste vastustega, ELT C 286, 10.11.2008, lk 29.

[4] Kontrollikoja aastaaruanne 2007. eelarveaasta eelarve täitmise kohta

koos asutuste vastustega, ELT C 286, 10.11.2008, lk 150.

[5] Kontrollikoja aastaaruanne 2007. eelarveaasta eelarve täitmise kohta

koos asutuste vastustega, ELT C 286, 10.11.2008, lk 28.

[6] Vt joonealune märkus 4.