Sissejuhatus ja taust

Euroopa Liidu Statistikaamet Eurostat tagab kvaliteetse ja võrreldava Euroopa statistika tegemise vastavalt Euroopa statistikat käsitlevas määruses (EÜ) nr 223/2009 sätestatud statistikapõhimõtetele. Euroopa statistikat kasutatakse peamiselt ELi poliitika kujundamiseks, rakendamiseks ja järelevalveks ning selle peamised kasutajad on ELi institutsioonid. Euroopa statistikasüsteem on Eurostati ja riiklike statistikaametite vaheline partnerlusvõrgustik. Eurostat vastutab statistika ühtlustamise eest ning teeb seda tihedas koostöös riiklike statistikaametitega, kes koguvad andmeid ja koostavad statistikat nii oma riigi kui ka ELi jaoks.

Euroopa Liidu lepingu artikli 9 kohaselt on iga isik, kellel on mõne liikmesriigi kodakondsus, ka Euroopa Liidu kodanik. Selleks et kavandada ja rakendada poliitikat ja meetmeid ELi elanike ja kodanike heaks valdkondades, mis Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 2 ja 3 kohaselt kuuluvad ELi pädevusse, vajavad ELi institutsioonid täielikku, ajakohast, usaldusväärset, üksikasjalikku, ühtlustatud ja võrreldavat Euroopa rahvastikustatistikat. See statistika moodustab kõigi sotsiaalstatistikate selgroo ning on hädavajalik üksikasjalikumate iga-aastaste rahvastikuhinnangute, valikuuringute, piirkondliku analüüsi ja rahvastikuprognooside tegemiseks.

Käesoleva algatuse kontekstis kuuluvad Euroopa rahvastikustatistika alla i) ametlik Euroopa statistika rahvastiku, rahvastikusündmuste ja rände kohta; ii) rahva ja eluruumide loenduste statistika ning iii) sellel statistikal põhinevad eri näitajad. See statistika toetub praegu kolmele õiguslikule alusele, mis on välja töötatud üksteisest sõltumatult:

-määrus (EÜ) nr 862/2007, mis käsitleb ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistikat;

-määrus (EÜ) nr 763/2008 rahva ja eluruumide loenduste kohta ja

-määrus (EL) nr 1260/2013 Euroopa rahvastikustatistika kohta.

Käesolevas mõjuhinnangus kaalutakse seitset eri poliitikavarianti komisjoni ettepaneku jaoks, mis käsitleb uut ühtset ajakohastatud õigusraamistikku, et vastata rahvastikustatistika kasutajate muutuvatele vajadustele. Kuna ettepanek sisaldab ka haldustoimingute lihtsustamise ja protsesside integreerimise võimalust võrreldes praeguse õigusliku alusega, mis koosneb kolmest omavahel ühtlustamata õigusaktist, lisatakse see algatus komisjoni 2022. aasta tööprogrammi õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT) algatusena. Paralleelselt mõju hindamisega toimus kehtiva õigusraamistiku hindamine, nagu on märgitud eespool. Nende kahe hindamise jaoks korraldati sidusrühmadega üks ühine konsultatsioon.

Probleemi määratlus

Hindamisel jõuti järeldusele, et nimetatud kolm määrust on Euroopa rahvastikustatistikat märkimisväärselt parandanud. Praeguse raamistiku alusel koostatud statistikas on siiski mitmeid lünki ja puudusi.

Kehtiva õigusraamistiku esimene probleem seisneb selles, et selle alusel tehtud statistika ei ole piisavalt täielik, sidus ega võrreldav, mistõttu võib kannatada otsuste tegemine. Probleemiks on peamised statistilised määratlused (eelkõige statistiline rahvastikubaas), mis on ebaselged ning halvendavad sidusust ja võrreldavust.

Teiseks ei ole tagatud rahvastikuandmete piisavalt sage ja ajakohane kättesaadavus, kuna andmete edastamine mitmete oluliste teemade ja jaotuste kohta on jätkuvalt vabatahtlik. See on ELi tasandil pikas perspektiivis ebaotstarbekas, kuna sellega ei kaasne ELi lisaväärtust täielikkuse, võrreldavuse ja ajakohasuse osas, vaatamata kuludele, mida enamik liikmesriike selle statistika tegemisel kannab.

Kolmandaks ei võeta rahvastikustatistikas arvesse poliitiliselt ja ühiskondlikult oluliste teemade või rühmade tunnuseid ja üksikasju. Kehtiv õigusraamistik kajastab neid poliitilisi prioriteete, mis olid asjakohased määruste vastuvõtmise ajal, kuid ei ole piisavalt paindlik, et võimaldada statistika kohandamist uute prioriteetidega, nagu ELi rohelepe, üha suurenev rahvastiku liikumine, sealhulgas ELi tasandi ja piirkondlik liikuvus, ning võrdõiguslikkuse ja diskrimineerimiskeelu põhimõte.

Lisaks toimuvad suured muutused ka rahvastikustatistika tegemises, kuna paljud liikmesriigid kasutavad üha rohkem haldusandmeid ja muid uusi allikaid. See annab võimaluse avaldada ajakohast statistikat sagedamini ning väiksemate kuludega. Kehtiva õigusraamistiku alusel ei saa selliseid arenguid ära kasutada.

Hindamise tulemusena leiti, et kui seadusandlikke meetmeid ei võeta, siis need probleemid tulevikus püsivad või süvenevad.

Eesmärgid

ELi meetme üldeesmärk on vastata paremini kasutajate vajadustele ning ajakohastada ja parandada Euroopa rahvastikustatistika asjakohasust, ühtlustamist ja sidusust. Selle eesmärgi võib jagada neljaks erieesmärgiks, mis käsitlevad eespool kirjeldatud puudujääke; need neli eesmärki on:

-tagada täielik, sidus ja võrreldav Euroopa rahvastikustatistika;

-tagada ajakohane ja sage statistika, mis vastab kasutajate vajadustele;