[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 5.5.2010

KOM(2010)210 lõplik

KOMISJONI TEATIS

Euroopa Liidu tsiviillennunduspoliitika väljatöötamine Brasiilia suhtes

KOMISJONI TEATIS

Euroopa Liidu tsiviillennunduspoliitika väljatöötamine Brasiilia suhtes

1. Sissejuhatus

1.1 Tavaliselt reguleeritakse rahvusvahelist lennutransporti üksikute riikide vaheliste kahepoolsete lennunduslepingutega. 2003. aastal aga alustas Euroopa Liit valitud kolmandate riikidega ühise lennundusalase välispoliitika väljatöötamist. Vastavalt komisjoni teatisele „Ühenduse lennundusalase välispoliitika programmi arendamine”[1] on ELi ja teatavate kolmandate riikide vahelistel sihtlepingutel märkimisväärne lisandväärtus, sest turgude avamise ja investeeringute soodustamise abil luuakse uusi majandusvõimalusi. Lisaks on sellised lepingud parim viis tagada õigusalase koostöö edendamise kaudu aus konkurents, kõrged lennuohutuse, turvalisuse ja keskkonnakaitsestandardid.

Seepärast tegi Euroopa Komisjon ettepaneku alustada sihtläbirääkimisi valitud olulisemate partneritega üldiste lennunduslepingute sõlmimiseks maailma kõigis piirkondades, et parandada Euroopa lennundussektori edendamise võimalusi ning tagada aus konkurents, püüdes samal ajal reformida rahvusvahelist tsiviillennundust.

1.2 Võttes arvesse asjaolu, et igal aastal reisib ELi ja Brasiilia vahet 4,4 miljonit reisijat[2], ning et ELi ja Lõuna-Ameerika vaheline lennuliiklus näitab kõrget kasvutendentsi[3] on Brasiilia tõsiseltvõetav kandidaat Euroopa Liiduga uue põlvkonna lennulepingu sõlmimiseks. Viimasel ajal on ELi ja Brasiilia vahel arenenud tugev koostöö tsiviillennunduse valdkonnas:

- Euroopa Liidu ja Brasiilia vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu (nn horisontaalleping) läbirääkimised peeti 2009. aasta algul[4];

- läbirääkimised tsiviillennundusohutuse kahepoolse lepingu üle Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahel algasid detsembris 2009[5];

- Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika tsiviillennunduse alane tippkohtumine organiseeritakse koos Brasiilia lennundusametiga Rio de Janeiros 24.–26. maini 2010.

1.3 Brasiilia valitsus on teatanud komisjonile, et soovib alustada ELiga üldisi läbirääkimisi lennutranspordi üle, et asendada liikmesriikide ja Brasiilia vahelised olemasolevad kahepoolsed lennunduslepingud ja kehtestada ajakohastatud reguleeriv raamistik, mis soodustaks lennuteenuste kasvu enne 2014. aastal Brasiilias toimuvaid FIFA maailmameistrivõistlusi ja 2016. aastal Rio de Janeiros toimuvaid olümpiamänge.

1.4 Turu järkjärgulise avamise leping Brasiiliaga tooks majanduslikku kasu lennuettevõtjatele, lennuväljadele, reisijatele, lastisaatjatele, turismisektorile ja majandusele laiemalt nii Euroopa Liidu piires kui ka Brasiilias. Komisjoni tellimusel tehtud majandusuuringu kohaselt võiks ELi ja Brasiilia vaheline avatud lennundusturg tuua tarbijatele kasu kuni 460 miljonit eurot aastas[6]. Samavõrd tähtis on, et see muudaks põhjalikult ELi ja Brasiilia vaheliste lennuteenuste õiguslikku raamistikku. Seepärast soovitab komisjon, et nõukogu volitaks komisjoni pidama Brasiiliaga ELi nimel läbirääkimisi üldise lennutranspordilepingu üle, mille eesmärk on turu järkjärguline avamine ja kõrgetasemeline õigusalane koostöö. Tihedam õigusalane koostöö tagaks ausa konkurentsi ja võrdsed võimalused kõigile lennuettevõtjatele. Õigusalane koostöö võiks edaspidi tunduvalt vähendada Euroopa lennundustööstuse kulusid.

2. Euroopa Liidu ja Brasiilia vahelise lennutranspordi praegune raamistik

2.1 Liikmesriikide ja Brasiilia vahelised kahepoolsed lennunduslepingud

Praegu reguleeritakse Brasiilia ja ELi vahelist ärilist lennutransporti 15 kahepoolse lennunduslepinguga. Käesoleval hetkel ei ole Brasiilia ja ELi ülejäänud 12 liikmesriigi vahel õiguslikku alust lennuteenuste osutamiseks.

ELi liikmesriikide ja Brasiilia vahelised kehtivad lennunduslepingud ei võimalda lennuettevõtjatel, lennuväljadel, reisijatel ja lastisaatjatel täielikult ära kasutada avatud turu eeliseid. Kõigi lepingutega on kehtestatud piirangud iganädalaste lendude arvule, eriti piiratud on ELi ja São Paulo vaheline lennutegevus. Need lepingud piiravad ka koodijagamise õigusi ja õigust vedada kaupa või reisijaid Brasiilia ja kolmandate riikide vahel. Kahepoolsete lepingute märkimisväärsed erinevused on killustanud ELi ja Brasiilia vahelisi lennuteenuseid. Näiteks ulatuvad vahetatud lennuliiklusõigused kahest lennust kuni kaheksakümne lennuni nädalas. Niisugused erinevused liikmesriikide ja Brasiilia vahelistes kahepoolsetes lennunduslepingutes tekitavad ebavõrdsuse ELi lennuettevõtjatele kättesaadavate võimaluste osas.

Brasiilia lennutranspordi raamistik

2.2 Geograafilise asendi tõttu on Brasiilia riigisisene lennundusturg hõivatuselt maailmas neljandal kohal[7]. Pärast odavlennufirmade tulekut on siseturu maht aastatel 2003–2008 peaaegu kahekordistunud. Suurim lennuettevõtja nii kodumaiste kui ka rahvusvaheliste teenuste osutamisel on TAM, kellele järgneb odavlennufirma Gol. TAM on praegu ainus Brasiilia lennuettevõtja, kes teenindab lende Euroopasse. Otselendudel ELi ja Brasiilia vahel veavad 78 % reisijatest ja 85 % lastist ELi lennuettevõtjad[8].

2.4 Välisomandus Brasiilia lennuettevõtjates piirdub praegu 20 %ga. Brasiilia senat kiitis 2009. aasta novembris heaks seaduse eelnõu, mille kohaselt suurendatakse välisomanduses olevat osa 49 %ni.

2.5 Brasiilia lennutranspordi reguleerimises etendab tähtsat osa 2006. aastal loodud riiklik lennuamet (ANAC), mis on seotud kaitseministeeriumiga. Lennuliikluse korraldamist kontrollivad Brasiilia õhujõud. Brasiilia lennuväljade tegevust korraldab kaitseministeeriumi haldusalas olev Infraero. Peamine rahvusvaheline lennuväli, São Paulo-Guarulhos, on tõsiselt ülekoormatud. Brasiilia kaalub lennuväljade kontsessioonide andmist, et kiirendada infrastruktuuri parandamist.

3. EUROOPA LIIDU JA BRASIILIA VAHELISEST ÜLDISEST LENNUTRANSPORDILEPINGUST TULENEVAD VÕIMALIKUD EELISED

3.1 ELi ja Brasiilia vahelise strateegilise partnerluse edasine tugevdamine

2007. aastal leppisid Brasiilia ja EL kokku strateegilise partnerluse loomises[9]. Brasiilia on tähtis partner, kellega ELil on tihedad ajaloolised, kultuuri- ja kaubandussidemed ning kellega koos püütakse lahendada selliseid ülemaailmseid probleeme nagu kliimamuutused jms.

Brasiilia on majanduse mahult maailmas kümnendal kohal, kuid samas ka ELi suuruselt kümnes kaubanduspartner. Brasiilia majanduses täheldati kasvu isegi 2008.–2009. aasta ülemaailmse majanduskriisi ajal ning üldise arusaama kohaselt on Brasiilia majandusel tohutu potentsiaal. ELi kaubandusülejääk veoteenuste osas on üle 700 miljoni euro[10]. ELi ja Brasiilia vahelise lennutranspordi tõukejõuks on nii turism, äri kui ka isiklikud sidemed. Lennutranspordialaste sidemete tugevdamine ELi ja Brasiilia vahel on väga oluline kaubanduse, investeeringute, turismi ja isiklike sidemete arendamisel ühega meie strateegilistest partneritest.

3.2 ELi ja Brasiilia vahelise lennundusturu avamise majanduslik kasu

Majandusuuring, millele osutati eespool, näitab, et lennutranspordileping Brasiiliaga tooks olulist majanduslikku kasu.

- Kahepoolsete mahu- ja sageduspiirangute kaotamine võimaldaks lennuettevõtjatel laiendada oma teenuseid vastavalt reisijate nõudmistele. Praegu kasutavad mitmed ELi lennuettevõtjad saadaolevaid liiklusõigusi maksimaalselt, eriti São Paulosse suunduvate ja sealt väljuvate lendude puhul.

- Hinnapiirangu kaotamine tuleks reisijatele kasuks, kuna see soodustaks hinnakonkurentsi.

- Koodijagamise piirangute kaotamine võimaldaks lennuettevõtjatel pakkuda reisijatele lennutranspordivõrgustiku paremat ühilduvust.

- Määratud lennuettevõtjate arvu piirangute kaotamine võimaldaks uutel turuletulijatel pakkuda uusi teenuseid ELi ja Brasiilia vahelistel liinidel.

- Avatum õigusraamistik tooks olulist kasu ELi ja Brasiilia vahelisele kaubaveoturule. ELi ja Brasiilia vaheliste lastilendude maht on 250 000 tonni aastas. Lastilennuteenuste osutamist piirab liiklusõiguste puudumine lastilendudeks Brasiilia ja kolmandate riikide vahel ning ühendveoteenuste osutamise õiguste puudumine.

- Investeerimiseeskirjade vastastikune liberaliseerimine annaks lennuettevõtjatele parema juurdepääsu väliskapitalile ning investoritele võimaluse investeerida huvipakkuvatesse ettevõtetesse muudel turgudel.

- Ettevõtluskulude kahanemine vähendaks lennuettevõtjate tegevuskulusid ning oleks lõppkokkuvõttes kasulik ka lennuliinide kasutajatele, st reisijatele ja lastisaatjatele.

Uuringus esitatud hinnangu kohaselt oleks ELi ja Brasiilia vahelise lennundusturu avamise puhul tarbijate kasu 300–460 miljonit eurot aastas[11].

3.3 Brasiiliaga Euroopa Liidu tasandil tehtava õigusalase koostöö lisandväärtus

Euroopa Liidu tasandil Brasiiliaga peetavate lennutranspordialaste läbirääkimiste lisandväärtus ei piirdu üksnes avanevatest lennundusturgudest saadava majandusliku kasuga. Brasiilia lennunduskoodeksis ja konkreetsetes lennundusalastes seadustes ja õigusnormides on vastastikkuse põhimõte väga tähtis. See loob hea õigusliku aluse vastastikuse kasu saamiseks ELi ja Brasiilia vahelise ajakohastatud õigusraamistiku põhjal.

Õigusalase koostöö elemendid Euroopa Liidu tasandil sõlmitavas lennutranspordilepingus ületavad kaugelt seda, mida saaks teha kahepoolsete lepingute tasandil. Tähtis punkt Euroopa Liidu tasandil sõlmitavas lennutranspordilepingus on tugevdatud koostöö Brasiiliaga lennunduse keskkonnamõjudega tegelemisel, sh ühine panus ülemaailmsetesse jõupingutustesse leevendada lennunduse mõju kliimamuutustele. Võttes arvesse Brasiilia huvi biokütuste vastu, võiks selline koostöö hõlmata säästvate biokütuste edasiarendamist, mis vähendavad lennunduse mõju kliimamuutusele. Brasiilia on loomulik valik ka Euroopa Liitu saabuvate ja sealt lahkuvate „roheliste lendude” arendamisel lennuliikluse korralduse uuenduste kaudu. Suurem koostöö lennundusjulgestuse valdkonnas, protseduuride lihtsustamine ja lennuväljapoliitika võiksid vähendada lennuettevõtjate, lennuväljade ja lastisaatjate kulusid.

Lepinguga loodaks ühiskomitee, mis kontrolliks lepingu rakendamist. Selline ühiskomitee on suurepärane mehhanism selleks, et koos lahendada probleeme, mis mõjutavad ELi ja Brasiilia vaheliste lennuteenuste osutamist. Paljusid neist probleemidest on väga raske käsitleda kahepoolsete lennunduslepingute raames.

4. Järeldused: ELi ja Brasiilia vahel sõlmitava lennutranspordilepingu märkimisväärne lisandväärtus

4.1 Brasiilia on näidanud üles huvi alustada läbirääkimisi üldise lennutranspordilepingu sõlmimiseks Euroopa Liiduga. EL peaks sellele positiivselt vastama ning püüdma Brasiilia huvi ära kasutada. ELi ja Brasiilia vaheline ajakohastatud lennutranspordi raamistik pakuks ELi lennuettevõtjatele ja lennuväljadele märkimisväärseid uusi ärivõimalusi võrdsete võimaluste alusel. Euroopa lennundussektor on palunud Euroopa Liidu institutsioonidel alustada läbirääkimisi üldise lennutranspordilepingu sõlmimiseks Brasiiliaga 2010. aastal, et ergutada lennuliikluse taastumist pärast ülemaailmset majandus- ja finantskriisi[12]. Lisaks tugevdaks lennutranspordialaste sidemete tugevdamine veelgi ELi ja Brasiilia vahelist strateegilist partnerlust.

4.2 Brasiiliaga peetavate üldist lennutranspordilepingut käsitlevate läbirääkimiste eesmärk oleks avada järk-järgult juurdepääs turule ja investeerimisvõimalustele. Selle tulemusel sõlmitav leping annaks ühtses õigusraamistikus võrdsed õigused ja võimalused kõikidele ühenduse lennuettevõtjatele ning tagaks võimalikult avatud juurdepääsu turule ja võimalikult ranged õigusnormid. See looks ka uusi turuvõimalusi Brasiilia lennuettevõtjate ja nende liikmesriikide lennuettevõtjate vahel, kellel ei ole praegu mingit õiguslikku alust Brasiiliasse suunduvaks ja sealt lahkuvaks äriliseks lennutranspordiks.

Komisjoni tellimusel tehtud hiljutine uuring näitas, et ELi ja Brasiilia vahelise turu avamine ei tooks mitte ainult suurt majanduslikku kasu, vaid et olulist kasu tooks ka see, kui ühiskomitee arutaks ja lahendaks ELi ja Brasiilia lennuettevõtjate jaoks olulisi äriga seotud küsimusi, ning kasu tooks ka õigusalane koostöö tsiviillennunduse kõigis valdkondades.

4.3 Euroopa Liidu ja Brasiilia vaheline lennutranspordileping tugevdaks veelgi lennuohutuse, lennundusjulgestuse ja keskkonnakaitse kõrgeid standardeid lennuteenuste valdkonnas. Lennuohutuse valdkonnas peetakse praegu läbirääkimisi konkreetse lepingu üle, mille eesmärk on tihe õigusalane koostöö, eriti sertifitseerimistulemuste vastastikuse tunnustamise ja keskkonnasõbralikkuse valdkonnas.

Leping peab olema kooskõlas kohustusega, mis EL on võtnud transpordi säästva arendamise valdkonnas. On oluline, et leping ei piiraks EL võimet kohaldada õiguslikke või majanduslikke vahendeid lennundustegevusest põhjustatud kliimamuutuse mõjude leevendamiseks. Vastupidi, lepingu eesmärk peaks olema tihe koostöö kliimamuutuse mõju leevendamiseks. Brasiiliat tuleks ergutada välja töötama ja rakendama meetmeid, mis tegelevad lennunduse keskkonna- ja kliimamõjuga. Nende meetmete hulka võiksid kuuluda sellised turupõhised meetmeid nagu heitkogustega kauplemine või muud heitkoguste krediidi vormid ja meetmed.

Nii ELi kui ka Brasiilia majandus saaks kasu reguleerivate asutuste tihedamast koostööst tsiviillennunduse eri valdkondades. Selline õigusalane koostöö on võimalik ainult Euroopa Liidu tasandil.

4.4 Eespool esitatu põhjal soovitab Euroopa Komisjon nõukogul volitada komisjoni alustama Brasiiliaga läbirääkimisi üldise lennutranspordilepingu sõlmimiseks.

Komisjon teeb tihedat koostööd liikmesriikidega ja kõikide asjaomaste sidusrühmadega, et läbirääkimissuunistes sätestatud eesmärke edasi arendada ja need ellu viia.

[1] KOM(2005) 79 lõplik, 11.3.2005.

[2] Allikas: Eurostat.

[3] The Airbus Global Market Forecast 2009–2028 prognoosi kohaselt kasvab Euroopa ja Lõuna-Ameerika vaheline lennutransport 5,7 % aastas, mis on tunduvalt üle maailma keskmise (4,7 %) ning samal tasemel, mis Euroopa ja India vahelise prognoositud transpordi kasv.

[4] KOM(2009) 411 lõplik, 3.8.2009. Nõukogu volitas lepingule alla kirjutama 9. oktoobril 2009.

[5] Nõukogu volitas komisjoni kõnealuseid läbirääkimisi alustama 9. oktoobri 2009. aasta otsusega.

[6] Booz & Co, „The Economic Impacts of Opening Aviation Markets between the EU and Brazil”, juuni 2009. (http://ec.europa.eu/transport/air/international_aviation/country_index/study_brazil_EN)

[7] Allikas: - World Air Transport Statistics , 5ion/country_index/study_brazil_EN" [pic]http://ec.europa.eu/transport/air/international_aviation/country_index/study_brazil_EN)

[8] Allikas: „World Air Transport Statistics”, 51. väljaanne.

[9] Allikas: ANAC, Anuįrio do Transporte Aéreo 2008.

[10] KOM(2007) 281 (lõplik).

[11] Allikas: Eurostat.

[12] Esitatud arvud piirduvad reisijateveoga ja tarbijate kasuga, mis tuleneb liberaliseerimise otsesest mõjust, ning ei hõlma kaudset või tingitud majanduskasu.

[13] ACI Europe, „Renewed Call for Competitive Relief Measures”, november 2009.