EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON,  
10. mai 2012,  
tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist 
käsitleva otsuse lahutamatu osa, III jagu – komisjon ja rakendusametid  
EUROOPA PARLAMENT,  
— võttes arvesse Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarvet (  1 ), 
— võttes arvesse Euroopa Liidu 2010. aasta raamatupidamise aastaaruannet (KOM(2011) 473 – C7- 
0256/2011) (  2 ), 
— võttes arvesse komisjoni aruannet 2009. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsuse järelmeet ­
mete kohta (KOM(2011) 736) ning aruandele lisatud komisjoni töödokumente (SEK(2011) 1350 ja 
SEK(2011) 1351),  
— võttes arvesse komisjoni 1. juuni 2011. aasta teatist „Komisjoni 2010. aasta haldustegevuse koond ­
aruanne” (KOM(2011) 323),  
— võttes arvesse komisjoni aastaaruannet eelarve täitmisele heakskiitu andvale asutusele 2010. aastal tehtud 
siseauditite kohta (KOM(2011) 643) ja aruandele lisatud komisjoni töödokumenti (SEK(2011) 1189),  
— võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja aastaaruannet eelarveaasta 2010 eelarve täitmise kohta koos 
institutsioonide vastustega (  3 ) (aastaaruanne) ja kontrollikoja eriaruandeid,  
— võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 kohaselt 2010. aasta kohta koostatud 
kontrollikoja kinnitavat avaldust, (  4 ) mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ja 
selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,  
— võttes arvesse nõukogu 21. veebruari 2012. aasta soovitust komisjoni tegevusele heakskiidu andmise 
kohta Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarve täitmisel (06081/1/2012 – C7-0053/2012) ning märkides, 
et Ühendkuningriik, Madalmaad ja Rootsi on esmakordselt keeldunud soovituse andmisest eelarve 
täitmisele heakskiidu andmise kohta,  
— võttes arvesse nõukogu 21. veebruari 2012. aasta soovitust rakendusametite tegevusele heakskiidu 
andmise kohta 2010. aasta eelarve täitmisel (06084/2012 – C7-0052/2012) ning märkides, et Ühend ­
kuningriik, Madalmaad ja Rootsi on esmakordselt keeldunud soovituse andmisest eelarve täitmisele 
heakskiidu andmise kohta,  
— võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 317, 318 ja 319 ning Euratomi asutamislepingu 
artiklit 106a;  
— võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb 
Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (  5 ) ja eriti selle artikleid 55, 145, 
146 ja 147,ET 17.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 286/31  
( 1 ) ELT L 64, 12.3.2010.  
( 2 ) ELT C 332, 14.11.2011, lk 1.  
( 3 ) ELT C 326, 10.11.2011, lk 1.  
( 4 ) ELT C 332, 14.11.2011, lk 134.  
( 5 ) EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.
— võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende 
täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud üles ­
anded, (  6 ) eriti selle artikli 14 lõikeid 2 ja 3;  
— võttes arvesse kodukorra artiklit 76 ja VI lisa;  
— võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ja muude asjaomaste komisjonide arvamus (A7- 
0098/2012),  
A. arvestades, et Euroopa seisab silmitsi ränga eelarve- ja finantskriisiga, mis võib viia usalduskriisini liidus, 
ja arvestades, et on ülitähtis, et liit näitaks oma eelarvet täitva komisjoni kaudu hea avaliku halduse 
eeskuju; arvestades, et liidul on vaja heal tasemel avalikku haldust oma AAA-reitingu säilitamiseks, mis 
on oluline eelkõige juhul, kui liit soovib täita lubadust anda Euroopa finantsstabiilsusmehhanismile 
60 000 000 000 euro suurune tagatis;  
B. arvestades, et aasta 2010 oli esimene täispikk eelarveaasta, mille suhtes kohaldati Lissaboni lepingut ja 
uut eelarvemenetlust ning loodi Euroopa välisteenistus ja Euroopa Ülemkogu sai lisaks rotatsiooni alusel 
vahetuvale nõukogu eesistujale oma eesistuja; arvestades, et see oli ka uue strateegia „Euroopa 2020” 
esimene aasta;  
C. arvestades, et hea haldustava kohaselt püstitatakse poliitilised eesmärgid enne nende saavutamiseks 
vajalike õigusaktide vastuvõtmist, ja arvestades, et kehtivaid õigusakte, mis ei ole poliitiliste eesmärki ­
dega täielikult kooskõlas, tuleks muuta;  
D. arvestades, et avalike vahendite kasutamisel tagatakse asjakohase korraga läbipaistvus, avalik aruande ­
kohustus ja avaliku sektori audit, ning arvestades, et 17. aastat järjest ei ole kontrollikoda saanud anda 
liidu eelarve täitmise kohta positiivset kinnitavat avaldust;  
E. arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 287 lõike 1 teises lõigus nõutakse, et kontrollikoda esitaks 
Euroopa Parlamendile ja nõukogule avalduse, milles kinnitatakse raamatupidamise aastaaruande usaldus ­
väärsust ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, ning tagatakse ka see, et sellele 
avaldusele võib lisada konkreetse hinnangu liidu iga suurema tegevusvaldkonna kohta;  
F. arvestades, et üle 90 % kõigist vigadest on tuvastatud komisjonist väljaspool liikmesriikide ametiasutuste 
ja lõplike abisaajate tasandil (aastaaruanne, punkt 1.22);  
G. arvestades, et ühtekuuluvuse valdkonnas välja selgitatud vigadest mõjutatud juhtudel oli liikmesriikidel 
enamasti küllalt teavet vigade avastamiseks ja parandamiseks enne kulude sertifitseerimist komisjonile 
(aastaaruanne, punkt 4.25);  
H. arvestades, et tuleb teha vahet ametiasutustel, kes on rajanud hästi toimivad järelevalve- ja kontrolli ­
süsteemid, ning ametiasutustel, kes on vastutavad ainult osaliselt mõjusate süsteemide loomise eest, et 
hoida ära lisakoormuse panemine kõigile liikmesriikidele;  
I. arvestades, et liikmesriikide tõsise huvi puudumine eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse 
vastu võib tuleneda sellest, et komisjon ei ole piisavalt pingutanud, et öelda avalikult, selgelt, üheselt 
mõistetavalt ja põhjendatult välja, millised liikmesriigid, piirkonnad ja programmid on ebatõhusad liidu 
rahaliste vahendite haldamisel;  
J. arvestades, et ministrite tasandil välja antud ja allkirjastatud ning sõltumatu audiitori poolt nõueteko ­
haselt auditeeritud kohustuslikud riiklikud haldusdeklaratsioonid on vajalik vahend võitluses mõningate 
ametiasutuste vastutuse puudumisega liidu vahendite kasutamisel ja haldamisel;ET L 286/32 Euroopa Liidu Teataja 17.10.2012  
( 6 ) EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1.
K. arvestades, et ettemaksete ulatuslikum kasutamine komisjonis avaldab mõju kontrollikoja auditeerimis ­
meetoditele, ja arvestades, et kontrollikoda võiks kohandada oma meetodeid vastavalt uutele asjaoludele, 
et tagada kontrollikoja teabe kasulikkus eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institut ­
sioonile;  
L. arvestades, et liit vajab praegu enam kui kunagi varem tugevat, sõltumatut ja tõhusat tõeliselt välist 
auditeerimisasutust, mis tähendab loomulikult – ja austusest maksumaksjate vastu –, et kontrollikoja 
liikmeid ei tohiks kunagi nimetada poliitilistel, vaid üksnes ametialastel kaalutlustel;  
M. arvestades, et uuenduslike ja keeruliste rahastamisvahendite kasutamine peab olema tasakaalustatud 
täieliku läbipaistvuse (sh põhjalike andmete avaldamisega kõigi lõplike toetusesaajate kohta) ja selgete 
aruandluseeskirjadega, et hoida ära liidu eelarve ning maine kahjustamine;  
N. arvestades, et liikmesriigid teevad komisjoniga koostööd, et tagada assigneeringute kasutamine usaldus ­
väärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt;  
O. arvestades, et liikmesriigid kannavad muu maailma ning liidu ees vastutust isegi juhul, kui nad on oma 
ülesehituselt föderaalriigid;  
P. arvestades, et liidu legitiimsuse tugevdamiseks tuleb paremini käsitleda selliseid küsimusi nagu nõuetest 
kinnipidamine ja tulemuslikkus;  
Q. arvestades, et kontrollikoja kinnitava avalduse jätkuv viimistlemine aastate jooksul on aidanud suurel 
määral kaasa selliste valdkondade väljaselgitamisele, kus liikmesriikide ja komisjoni haldust tuleb paran ­
dada;  
R. arvestades, et kontrollikoda ei saanud taas teha positiivset kinnitavat avaldust maksete seaduslikkuse ja 
korrektsuse kohta, mis on kahetsusväärne;  
Komisjoni esmatähtsad meetmed  
1. palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile tegevuskava järgmiste esmatähtsate meetmete teos ­
tamiseks:  
— finantskorraldusvahendite kasutamise tähelepanelik jälgimine, nagu on kirjeldatud käesoleva reso ­
lutsiooni lõikes 21;  
— vastutusahela usaldusväärsuse parandamine ja tugevdamine, nagu on kirjeldatud käesoleva resolut ­
siooni lõikes 36;  
— ettemaksete ulatuslikuma kasutamise läbivaatamine, nagu on kirjeldatud käesoleva resolutsiooni 
lõikes 56;  
— tulemusliku karistusmehhanismi loomine ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas, nagu on kirjeldatud 
käesoleva resolutsiooni lõikes 124;  
Kontrollikoja kinnitav avaldus  
Raamatupidamise aastaaruanne – märkusteta arvamus  
2. võtab teadmiseks, et liidu 2010. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruanne kajastab kõigis olulistes 
osades õiglaselt liidu finantsolukorda 31. detsembri 2010. aasta seisuga ning selle tehinguid ja raha ­
vooge lõppenud aastal;  
3. võtab teadmiseks teatud asjaolu rõhutamise seoses muudatusega komisjoni arvestuspõhimõtetes, mis 
puudutab finantskorraldusvahendeid ja millest nähtub, et oluliste väärkajastamiste oht ei kao, kuigi 
aruande kohta on avaldatud märkusteta arvamused alates 2007. aastast; kutsub komisjoni üles 
vaatama korrapäraselt läbi see, kas rakendatav uus käsitlus kajastab tegelikkust õiglaselt;ET 17.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 286/33
Tulude seaduslikkus ja korrektsus – märkusteta arvamus  
4. võtab rahuloluga teadmiseks, et 31. detsembril 2010 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise 
aastaaruande aluseks olevad tulud on kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed;  
Kulukohustuste seaduslikkus ja korrektsus – märkusteta arvamus  
5. võtab rahuloluga teadmiseks, et 31. detsembril 2010 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise 
aastaaruande aluseks olevad kulukohustused on kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed;  
Maksete seaduslikkus ja korrektsus – märkustega arvamus  
6. avaldab sügavat kahetsust, et maksed on olulisel määral vigadest mõjutatud;  
7. võtab teadmiseks, et kontrollikoja märkustega arvamus tugineb tähelepanekule, et järelevalve- ja 
kontrollisüsteemid on ainult osaliselt mõjusad ja seetõttu on maksed mõjutatud veamäärast, mis on 
hinnanguliselt kõige tõenäolisemalt 3,7 %;  
8. tuletab meelde, et kõige tõenäolisem maksete veamäär 2009. aastal oli hinnanguliselt 3,3 %;  
9. tunneb muret selle määra suurenemise üle, kuna see muudab paaril viimasel aastal täheldatud posi ­
tiivset suundumust; kutsub komisjoni üles saavutama veamäära pidev vähenemine, nagu nõutakse 
eelmistes eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevates raportites;  
10. seletab seda arengut peamiselt suurenemisega ühtekuuluvuse, energeetika ja transpordi poliitikavald ­
konnas, kus toimus märkimisväärne kasv 7,7 %-ni;  
Horisontaalsed küsimused  
Finantskorraldusvahendid  
11. tuletab meelde, et komisjon toetab finantskorraldusvahendite ulatuslikumat kasutamist järgmises 
mitmeaastases finantsraamistikus (  7 ) vaatamata asjaolule, et komisjon ise peab finantskorraldusvahen ­
deid väga riskantseteks; (  8 ) arvab, et finantskorraldusvahendid pigem täiendavad kui asendavad prae ­
gust toetuste rahastamist ning neil on see võimalik eelis, et neid saab kasutada rohkem kui üks kord;  
12. tunneb sügavat muret teabe puudumise üle praeguste finantskorraldusvahendite kasutamise kohta, mis 
paistab puudutavat kõiki poliitikavaldkondi (aastaaruanne, punktid 1.31 ja 1.33);  
13. mõistab hukka ametlike aruandlusnõuete puudumise ja võtab teadmiseks komisjoni pingutused 
finantskorraldusvahendite praeguse kasutamise kohta liikmesriikidelt teabe saamiseks Euroopa Regio ­
naalarengu Fondi (ERF) raames; avaldab heameelt liikmesriikides ERFi toetuste abil kasutatavate 
finantskorraldusvahendite kohta komisjoni poolt kogutud teavet (olukord 31. detsembril 2010) sisal ­
dava koondaruande üle (finantskorraldusvahendeid käsitlev koondaruanne), mis esitati Euroopa Parla ­
mendi eelarvekontrollikomisjonile; märgib, et on loodud finantskorraldusvahendeid kulukohustustega 
kokku ligikaudu 8 100 000 000 eurot, millest oli 2010. aasta lõpu seisuga programmitöö perioodi 
2007–2013 rakenduskavadest tehtud makseid summas ligikaudu 5 200 000 000 eurot (aastaaruande 
punkt 4.32);  
14. taunib asjaolu, et komisjon sai teavet ainult ligikaudu 75 % kohta kõigist toetustest, mis eraldati 
ettevõtjatele mõeldud finantskorraldusvahenditeks; (  9 ) on mures, et liikmesriikidelt saadud teave oli 
täielikkuse ja täpsuse osas erinev ning mõni liikmesriik või piirkond ei andnud tagasisidet või jättis 
järelevalvearuande vormi täitmata; mõistab, et seetõttu ei ole komisjonil võimalik katta kõiki finants ­
korraldusvahendeid 31. detsembri 2010. aasta seisuga;ET L 286/34 Euroopa Liidu Teataja 17.10.2012  
( 7 ) KOM(2011) 662.  
( 8 ) SEK(2011) 1179, lk 24.  
( 9 ) Koondaruanne finantskorraldusvahendite kohta, lk 6.
15. rõhutab, et  
— loodud erifondide täpne arv ja maht,  
(komisjoni hinnangul on lisaks peaaegu 300 erifondile, mille kohta on teave olemas, Prantsusmaal 
ja Itaalias kasutusel veel umbes 92 erifondi, mille kohta järelevalvearuandeid ei ole saadud või mille 
kohta esitatud teave on puudulik) (  10 ), 
— finantskorraldusvahendite tulemuslikkuse näitajad ja sihttasemed  
(näiteks väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse tehtud investeeringute arv, loodud või 
säilitatud töökohad, ettevõtte või erifondi tasandil kasutusele võetud lisavahendid) (  11 ) ning  
— finantskorraldusvahendite tõhususe ja säästlikkuse näitajad  
(näiteks halduskulud, võimalikud stiimulid raha parimaks kasutamiseks, teave fondi lõpetamise ja 
fondile vahendite tagastamise kohta, teave fondi staatuse kohta pärast programmitöö perioodi 
lõppu (  12 )) 
on finantskorraldusvahendite hindamisel olulised ja vältimatud, ning peab äärmiselt kahetsusväärseks, 
et see teave ei ole veel täielikult kättesaadav;  
16. märgib ja peab kahetsusväärseks tähelepanekuid, mis kontrollikoda tegi peamiselt ühtekuuluvusvald ­
konnas, nagu finantskorraldusvahendite liiga suur maht, mille tagajärjel välditi n+2 reeglit (aas ­
taaruanne, näide 4.4. a), finantskorraldusvahenditega seotud viivitused ja aeglane rakendamine (aas ­
taaruanne, näide 4.4. b), fondide lõpetamist käsitlevad ebakorrektsed nõuded (aastaaruanne, näide 4.4. 
c), toetuse laekumine ettemaksena niipea, kui finantskorraldusvahendi juriidiline struktuur on loodud 
(aastaaruanne, punkt 4.34) ning finantskorraldusvahendite kohta asjakohaste auditite koostamisega 
seotud probleemid (aastaaruanne, punktid 4.35 ja 4.36);  
17. on veendunud, et tähelepanekutes esile toodud puuduste põhjus seisneb finantskorraldusvahendite 
puudulikus õiguslikus aluses; on mures selle pärast, et finantskorraldusvahendite suhtes kohaldatavates 
eeskirjades ei ole sätestatud asjakohaseid stiimuleid finantskorraldusvahendite tulemuslikuks kasutami ­
seks; on mures ka selle pärast, et eeskirjades on liikmesriikidele jäetud liiga suur otsustusõigus; on 
samas rahul hiljutiste positiivsete arengutega finantskorraldusvahendite õigusliku aluse väljatöötamisel; 
tõstab esile järgmised õigusliku aluse – milleks tol ajal oli nõukogu määrus (  13 ) – kõige suuremad 
puudused:  
— puudulikud sätted finantskorraldusvahendite kiire kasutuselevõtmise soodustamiseks;  
— puudulikud sätted finantskorraldusvahendite finantsvõimenduse ja ringlusnõuete kohta;  
— puudulikud sätted liiga suure mahu ärahoidmiseks;  
— puudulikud sätted sellise haldustasude struktuuri loomiseks, mis soodustaks finantskorraldusvahen ­
dite kasutamist kõige tõhusamal viisil;  
— puudulikud sätted fondi staatuse kohta pärast programmiperioodi lõppu;  
— ebaselged käibekapitali abikõlblikkuse tingimused;  
— erasektori põhjendamatu sooduskohtlemise võimalused;ET 17.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 286/35  
( 10 ) Koondaruanne finantskorraldusvahendite kohta, lk 10.  
( 11 ) Koondaruanne finantskorraldusvahendite kohta, lk 9.  
( 12 ) Koondaruanne finantskorraldusvahendite kohta, lk 21 ja 26.  
( 13 ) Nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta (ELT L 210, 31.7.2006, lk 25).
18. nõustub kontrollikoja arvamusega, et tagastatud vahendeid ja rahastamisvahendite teenitud tulu ei 
tohiks suunata mujale enne rakenduskava lõpetamist, vaid sellised vahendid tuleks tagastada asjakohas ­
tele rahastamisvahenditele (kontrollikoja arvamus nr 7/2011, (  14 ) lk 11); loodab, et seda soovitust 
kaalutakse tõsiselt seadusandliku menetluse käigus, mis puudutab ettepanekut võtta vastu Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühissätted struktuurivahendite kohta KOM(2011) 
615 – 2011/0276(COD));  
19. on rahul, et ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu aastaeelarve 
suhtes kohaldatavate finantseeskirjade kohta (KOM(2010) 815 – 2010/0395(COD)) artiklid 130 ja 
131 võimaldavad sätestada rahastamisvahendite kestuse; palub komisjonilt selliste meetmete kokku ­
võtet, mis võiksid aidata vältida finantskorraldusvahenditest liidu eelarvele tulenevaid riske;  
20. märgib, et finantskorraldusvahendeid kasutatakse ka muudes poliitikavaldkondades; on seisukohal, et 
kui nende vahendite kasutamist piisavalt ei koordineerita, võib tekkida oht, et vahendid kattuvad ja 
nende kasutamisel puudub järjekindlus; kutsub seetõttu kontrollikoda üles auditeerima finantskorral ­
dusvahendeid horisontaalselt, st kõikides poliitikavaldkondades;  
21. kutsub komisjoni üles võtma finantskorraldusvahendite kasutamise põhjalik kontrollimine esmatäht ­
sate meetmete hulka ning tegema selleks muu hulgas järgmist:  
— hindama eelkõige kontrollikoja tähelepanekutega seoses objektiivselt ja kriitiliselt kogemusi, mis 
finantskorraldusvahendite kasutamisel ühtekuuluvusvaldkonnas programmitöö perioodil 
2007–2013 seni on saadud, sh saadud õppetunnid ja tehtud järeldused, ning andma parlamendile 
hindamistulemustest aru;  
— koostama riskianalüüsi eraldi iga finantskorraldusvahendi kohta, võttes seejuures arvesse ka neist 
kasu saava üksuse riskistruktuuri;  
— viima lõpule liikmesriikidelt sellise teabe kogumine, mis praegu on veel puudulik, nagu loodud 
erifondide täpne arv ja maht ning finantskorraldusvahendite asjakohased tulemuslikkuse, tõhususe 
ja säästlikkuse näitajad; töötama välja mehhanismid liikmesriikide aruandluskohustuste jõustami ­
seks;  
— andma parlamendile igal aastal eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus aru selle 
kohta, kuidas finantskorraldusvahendeid liikmesriikides kasutatakse, sh esitama teabe finantskor ­
raldusvahendite tulemuslikkuse, tõhususe ja säästlikkuse näitajate kohta ja selle kohta, kuidas 
komisjon neid vahendeid koordineerib, kuidas ta tagab järjepidevuse ja kuidas ta hoiab ära eri 
poliitikavaldkondades kattumise ohtu;  
Komisjoni vastutus ja komisjoni juhtkonna esitatud teave  
22. tuletab meelde, et vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 317 täidab komisjon liidu eelarvet omal 
vastutusel; rõhutab, et valdkondades, kus komisjon täidab eelarvet koostöös liikmesriikidega, tuleb 
liikmesriikidele vastavalt finantsmääruse artiklile 53b täitmisülesanded delegeerida;  
23. toonitab veel kord, (  15 ) et sellest tulenevalt on põhivastutus liidu asjaomaste fondide haldamise eest 
komisjonil ja seetõttu on komisjon kohustatud võtma meetmeid, mille eesmärk on tagada seaduslikkus 
ja korrektsus ning usaldusväärne finantsjuhtimine;  
24. rõhutab, et komisjon ei saa oma eelarvealast vastutust liikmesriikidele üle kanda ja seda isegi mitte 
juhul, kui liikmesriigi tasandil on kindlaks tehtud juhtimisvead või eeskirjade eiramine;ET L 286/36 Euroopa Liidu Teataja 17.10.2012  
( 14 ) ELT C 47, 17.2.2012, lk 1.  
( 15 ) Euroopa Parlamendi 21. aprilli 2004. aasta resolutsioon komisjoni tegevusele heakskiidu andmise kohta 2002. aasta 
eelarve täitmisel (ELT L 330, 4.11.2004, lk 82).
25. on seisukohal, et „halduskoostöö” mõiste mõttekas kasutamine peab tuginema aluspõhimõttele, mille 
kohaselt liit delegeerib mõne oma volituse liikmesriikidele ja liikmesriigid on kohustatud teostama 
oma osa tööst vastavalt liidu õigusaktidele; kutsub üles 17. mail 2006. aastal Euroopa Parlamendi, 
nõukogu ja komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldus ­
väärse finantsjuhtimise kohta) (  16 ) punkti 44 täielikult rakendama; on seisukohal, et ELi eelarve 
paremaks haldamiseks peavad auditite aastakokkuvõtted ja olemasolevad deklaratsioonid olema avali ­
kult kättesaadavad;  
26. märgib, et komisjoni lõplik vastutus eelarve täitmise eest on tihedalt seotud eelarve täitmisele heaks ­
kiidu andmise menetluse tähtsusega; rõhutab, et komisjoni lõplik vastutus eelarve täitmise eest hõlmab 
ka puudusi liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemides;  
27. rõhutab, et finantsalane vastutus on ja jääb jagamatuks, ning tuletab meelde finantsmääruse artikli 53b 
lõiget 4, milles on sätestatud, et „selle tagamiseks, et vahendeid kasutatakse kohaldatavate eeskirjade 
kohaselt, kohaldab komisjon raamatupidamise kontrollimise ja heakskiitmise menetlusi või teeb 
finantskorrektsioone,  mis võimaldavad tal võtta lõpliku vastutuse eelarve täitmise eest ” (rõhutatud osa on 
kursiivis);  
28. rõhutab sellega seoses, et komisjoni juhtkonna esitatud teave on väga oluline; märgib aga, et ühe 
üldise tähelepaneku kohaselt, mille kontrollikoda komisjoni aasta tegevusaruannete kohta tegi, 
puuduvad selgitused selle kohta, kuidas allesjäänud veamäära või jääkriski arvutada; märgib, et 
nende elementide osatähtsus on suurem juhtudel, mil on vaja otsustada, kas reservatsiooni esitamine 
on vajalik (aastaaruanne, punktid 1.19 ja 1.20); on mures selle pärast, et selle tagajärjel võivad 
arvutamismeetodid peadirektoraaditi erinevad olla;  
29. märgib ühtlasi, et kontrollikoda avaldab aasta tegevusaruannete kohta järgmised tähelepanekud:  
— 2. telje maaelu arengu meetmetega seotud reservatsiooni ei oleks tohtinud tühistada (aastaaruanne, 
punkt 3.53); toetuskavade allesjäänud veamäära arvutamisel esineb mitmeid eri puudusi (aas ­
taaruanne, punkt 3.54);  
— regionaalpoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadi ­
rektoraadi aasta tegevusaruannetes esitatud hinnanguline risk võib olla alahinnatud (aastaaruanne, 
lisa 4.3);  
— laienemise peadirektoraadi aasta tegevusaruandes arvutatud allesjäänud veamäära arvutamisel võeti 
arvesse ainult 30 % tehtud maksetest (aastaaruanne, punkt 5.33);  
— EuropeAidi aasta tegevusaruanne annab korrektsuse seisukohalt finantsjuhtimisele ainult osaliselt 
õiglase hinnangu (aastaaruanne, punkt 5.34);  
— infoühiskonna ja meedia peadirektoraadi aasta tegevusaruandes nimetatud kuuenda raamprogram ­
miga seotud reservatsioon oleks tulnud alles jätta (aastaaruanne, punkt 6.47);  
30. tuletab komisjonile meelde, et kõik reservatsioonid on lisatud lisana komisjoni koondaruandele, ning 
rõhutab, et koondaruande vastuvõtmisega võtab komisjon „poliitilise vastutuse oma peadirektorite ja 
talituste juhatajate haldustegevuse eest, toetudes nende iga-aastastes tegevusaruannetes esitatud kinni ­
tavatele avaldustele ja reservatsioonidele” (  17 ); 
31. rõhutab, et volinike kolleegium ja volinikud võtavad endale sellega lõpliku vastutuse volitatud eelarve ­
vahendite käsutajatena tegutsevate peadirektorite ja talituste juhatajate poolt tehtud reservatsioonide 
usaldusväärsuse ja terviklikkuse eest, ning toonitab, et delegeerimine iseenesest ei võta mingil juhul 
lõplikku vastutust volinike kolleegiumilt ega volinikelt ära;ET 17.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 286/37  
( 16 ) ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.  
( 17 ) Komisjoni 2010. aasta haldustegevuse koondaruanne (KOM(2011) 323), lk 2.
32. võtab teadmiseks tähelepanekud, mis kontrollikoda siseaudiitori üldise arvamuse kohta tegi; on seisu ­
kohal, et kui kontrollikoja välja toodud probleeme põhjalikult läbi ei vaadata, jääb üldise arvamuse 
kasutegur väikeseks;  
33. on mures tähelepanekute pärast, mis kontrollikoda tegi seoses aasta tegevusaruannete ja koondaruan ­
dega (aastaaruanne, punktid 1.17–1.25); on seisukohal, et neid tähelepanekuid tuleks käsitleda viivita ­
mata, e tagada nende dokumentide väärtus aruandlusvahenditena; tunnistab siiski, et allesjäänud 
veamäära arvutamine on vaid üks komisjoni kasutatud riski suuruse hindamise meetoditest; palub 
komisjonil anda kõigile peadirektoraatidele täitmiseks järjepidevad suunised;  
34. võtab teadmiseks erasektorile mõeldud komisjoni rohelise raamatu äriühingu üldjuhtimise ELi raamis ­
tiku kohta; (  18 ) märgib ühtlasi, et komisjon on teinud suuri edusamme üldjuhtimise asjakohasemaks 
muutmiseks pärast sündmusi, mis viisid Santeri komisjoni tagasiastumiseni 1999. aastal;  
35. võtab teadmiseks 30. mail 2007 vastu võetud komisjoni üldjuhtimise aruande, milles käsitletakse 
komisjoni sisemist korraldust ja selgitatakse komisjoni juhtimist ning kontrolli ja suhteid sidusrühma ­
dega; õhutab komisjoni üldjuhtimist veelgi parandama ning teavitama eelarve täitmisele heakskiidu 
andmise eest vastutavat institutsiooni võetud meetmetest järgmiselt:  
— lisades liidu institutsioonide seisukohalt asjakohased liidu äriõiguses nõutavad või soovitatavad 
üldjuhtimise elemendid;  
— võttes meetmeid, nii et president saaks raamatupidamise aastaaruandele alla kirjutada, ja esitades 
koos raamatupidamise aastaaruandega  
i) kirjelduse riskide ja ebakindlate asjaolude kohta, mis võivad mõjutada poliitiliste eesmärkide 
saavutamist, ning avalduse, milles president kinnitab koos volinike kolleegiumiga, et ta vastutab 
riskijuhtimise eest; ning  
ii) ametliku üldjuhtimist puudutava deklaratsiooni, milles antakse selge teave selle kohta, milliseid 
rahvusvahelisi ühingujuhtimise standardeid komisjon järgib, ning kui üldjuhtimise eeskirjadest 
tuleb kõrvale kalduda, siis objektiivsed ja täielikud selgitused (täida-või-selgita-põhimõte);  
36. kutsub komisjoni üles võtma vastutusahela parandamine ja tugevdamine esmatähtsate meetmete hulka 
ning tegema selleks muu hulgas järgmist:  
— andma eelarvekontrollikomisjonile täieliku ülevaate liikmesriikide aastakokkuvõtetest; taunib 
asjaolu, et siiani ei ole komisjon andnud mingit teavet aastakokkuvõtete kohta, sest nende sisu 
teadmata ei saa neid lugeda riiklikeks haldusdeklaratsioonideks;  
— esitama poliitilise deklaratsiooni, milles ta kinnitab, et vastutab lõplikult ja üldiselt eelarve täitmise 
eest, sh selle eelarveosa eest, mille täitmine toimub koostöös liikmesriikidega;  
— lisama aasta tegevusaruandele vastutava voliniku allkirja;  
— järgima aasta tegevusaruannete koostamisel objektiivsuse põhimõtet ning hoiduma optimistlikest 
prognoosidest;ET L 286/38 Euroopa Liidu Teataja 17.10.2012  
( 18 ) KOM(2011) 164.
— esitama peadirektoraatidele kohustuslikud, terviklikud ja asjakohased suunised, eelkõige selle kohta, 
kuidas allesjäänud veamäära ja jääkriski ettevaatuspõhimõtte kohaselt hinnata;  
— esitama kõikides aasta tegevusaruannetes põhjaliku ja usaldusväärse selgituse jääkriski ja allesjäänud 
veamäära ning kontrollikoja veamäära vaheliste seoste kohta; palub komisjonil tihedas koostöös 
kontrollikojaga uurida, kuidas viia oma allesjäänud veamäära arvutamise metoodika kooskõlla 
kontrollikoja kõige tõenäolisema veamäära metoodikaga;  
— vaatama läbi meetodi, mille alusel siseaudiitor üldisi arvamusi koostab, ning kõrvaldama kontrol ­
likoja osutatud puudused;  
— analüüsima, kas komisjoni üldjuhtimise korda võiks erasektorile mõeldud (äriühingu üldjuhtimise 
ELi raamistikku puudutava) komisjoni eespool nimetatud rohelise raamatu põhjal veelgi rohkem 
parandada;  
Euroopa koolid  
37. kahetseb asjaolu, et ehkki Euroopa koolidele on ette nähtud märkimisväärsed eelarvevahendid, ei 
suuda nad endiselt täita oma põhiülesannet ja pakkuda vajalikes keeltes piisavalt õpilaskohti ametnike 
töö- ja elukohtade läheduses ning on selle asemel laiendanud oma tegevust teistesse haridusvaldkon ­
dadesse;  
38. tunnistab, et üks keskne probleem peitub Euroopa koolide konventsiooni otsustus- ja rahastamis ­
struktuurides; nõuab seepärast, et komisjon uuriks koos liikmesriikidega nimetatud konventsiooni 
läbivaatamise küsimust ja esitaks tehtud edusammude kohta aruande 31. detsembriks 2012; palub 
vahepeal komisjonil nõuda suuremaid pingutusi eespool nimetatud eesmärkide täitmiseks eraldatud 
eelarvevahendite sihipärasemal kasutamisel;  
Komisjoni haldus  
39. palub, et komisjon selgitaks oma asukoha muutmise kavasid, sellega seotud kulusid, seda, kui palju 
büroopinda vabaneb ja kui palju lisandub ning kui palju töötajaid see igas peadirektoraadis puudutab;  
40. nõuab, et komisjon viiks viivitamata lõpule kõigi Euroopa Pettustevastase Ameti ajutiste töölepingu ­
tega teenistujate edutamiskava, millest volinik Šef čovi č teatas oma vastuses kirjalikele küsimustele, mis 
esitati 2010. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus (  19 ); 
41. juhib tähelepanu sellele, et komisjon kinnitas 2010. aastal paindliku töögraafiku ja hüvitava puhkuse 
kui vabatahtliku soodustuse heakskiitmise menetluse käigus umbes 90 000 oma töötajate täiendavat 
puhkusepäeva, mis võrdub ligikaudu 445 ametikohaga – olgugi et personalieeskirjade artikli 56 
kohaselt ei hüvitata ületunnitööd alates palgaastmetest AD5/AST5; palub selgitada hüvitava puhkuse 
kogukulu maksumaksjale;  
Liikmesriikide vastutus  
42. tuletab meelde, et vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 317 täidab komisjon liidu eelarvet omal 
vastutusel, kuid ühtlasi koostöös liikmesriikidega;  
43. rõhutab, et kaht kõige suurema veamääraga poliitikavaldkonda (ühtekuuluvus, energeetika ja transport 
ning põllumajandus ja loodusvarad) hallatakse koostöös liikmesriikidega, ning peab kahetsusväärseks, 
et esimese nimetatud valdkonna kõige tõenäolisem hinnanguline veamäär oli 7,7 % ja teise oma 2,3 %;ET 17.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 286/39  
( 19 ) Volinik Šef čovi či vastus kirjalikule küsimusele nr 12 Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonis 8. detsembril 
2011. aastal toimunud kuulamise jaoks.
44. tunneb sellega seoses heameelt analüüsi üle, mille komisjon tegi kontrollikoja poolt 2006.–2009. 
aastal leitud vigade kohta ja millest selgub esimest korda asjaolu, et ERFi ja Ühtekuuluvusfondi 
puhul moodustasid nimetatud perioodil kindlaks tehtud kumulatiivsetest kvantifitseeritavatest vigadest 
59 % kolme liikmesriigi (Hispaania, Itaalia ja Ühendkuningriik) vead ja et Euroopa Sotsiaalfondi puhul 
põhjustasid 68 % nimetatud perioodil ühtekuuluvusvaldkonnas kindlaks tehtud kumulatiivsetest kvan ­
tifitseeritavatest vigadest neli liikmesriiki (Hispaania, Portugal, Ühendkuningriik ja Saksamaa); (  20 ) 
märgib, et enamik vigu, mis Itaalias ERFi ja Ühtekuuluvusfondiga seoses leiti, on seotud Calabria, 
Campania ja Apuulia maakondadega ning et 75 % Hispaanias leitud vigadest puudutas Andaluusia, 
Valencia ja Castilla-La Mancha piirkondades rakendatavatest rakenduskavadest väikest arvu; (  21 ) märgib 
peale selle, et Hispaania ja Itaalia osa veamäära tekkes on suur ka 2010. aastal;  
45. märgib, et Itaalias seoses ERFiga leitud probleemid on seotud auditeerimis- ja haldusasutuste tasandil 
kindlaks tehtud süstemaatiliste puudustega ning avalike hangete eeskirjade kohaldamise ja projektide 
valimisega, sh retrospektiivsete projektide abikõlblikkusega; (  22 ) märgib, et Hispaania puhul tulenevad 
probleemid keerulisest haldus- ja kontrollisüsteemist, mis võib põhjustada vastutuse ebaselget jaotust 
ning korraldusasutusepoolse tõhusa järelevalve puudumist (  23 ); 
46. tuletab meelde, et Kreeka, Itaalia ja Hispaania rahandusministreid kutsuti Euroopa Parlamendi eelarve ­
kontrollikomisjoni arvamusi vahetama; peab kahetsusväärseks, et ükski kutsutud rahandusministritest 
ei tulnud arutama selle komisjoniga kontrollikoja tuvastatud asjaolusid, et parandada struktuurifondide 
haldamist ja ka õiguslikku alust; kutsub parlamendi presidenti üles käsitlema riigipeade järgmisel 
kohtumisel nende rahandusministrite keeldumist arutada neid olulisi küsimusi avalikult parlamendi 
vastutava komisjoniga;  
47. tuletab meelde, et parlament on korduvalt palunud, et komisjon esitaks tema poolt liidu eelarve 
täitmise eest kantava lõpliku ja üldise vastutuse raames ettepaneku võtta kasutusele kohustuslikud 
riiklikud haldusdeklaratsioonid, mis tuleb koostada ja avaldada ning mis peavad olema vastutava 
auditeerimisasutuse poolt nõuetekohaselt auditeeritud; märgib, et riiklikud haldusdeklaratsioonid 
peaksid sisaldama liidu fondide kasutamise kohta kogu teavet;  
48. on seisukohal, et peadirektorite poolt alla kirjutatud riiklike haldusdeklaratsioonide sisu peaks vastama 
rahvusvahelistele auditistandarditele ja kontrollikoda peaks neid deklaratsioone oma audititöös kasu ­
tama ning deklaratsioonid peaksid muu hulgas põhinema halduspädevuse saanud ametiasutuste dekla ­
ratsioonidel;  
49. juhib tähelepanu sellele, et halduskoostöö raames hallatavate tulude ja kulude osas on liikmesriikide 
haldussuutlikkus väga erinev ja seda eelkõige eeskirjade rikkumise, pettuste ja vigade tuvastamise ning 
tollivaldkonnas ja liidu vahendite kulutamisel võetavate finantsalaste järelmeetmete osas; on seisukohal, 
et kui kõik liikmesriigid toimiksid korrektselt, oleks võimalik liidu eelarvesse lisada ainuüksi tollivald ­
konnas vähemalt 100 000 000 euro ulatuses (neto)tulu; märgib, et praegu peab komisjon haldus ­
suutlikkuse üle järelevalvet tagasiulatuvalt ja juhtumipõhiselt, mitte riskivaldkondade kindlakstegemist 
võimaldava suundumuste piisava analüüsi teel; palub komisjonil finantsriskide kindlakstegemiseks 
suundumuste analüüsi rakendada ja liikmesriikide haldussuutlikkuse parandamiseks meetmeid võtta;  
Bulgaaria ja Rumeenia  
50. võtab väga murelikult teadmiseks komisjoni vahearuande, milles käsitletakse Bulgaarias koostöö- ja 
jälgimiskorra raames saavutatud edusamme; on mures selle pärast, et Bulgaaria kohtusüsteem on 
endiselt kehv; märgib, et praegu on käimas 27 kriminaalmenetlust 28 kohtuniku vastu; nõuab selgitusi 
väidetavate pettuste kohta, mis on seotud liidu vahendite kasutamisega Bulgaarias, mis põhjustas 
maksete peatamise 2008. aastal ja mille puhul riigiprokuratuur uurimise peatas, kuigi samadel 
asjaoludel toimunud juhtumite uurimine teises liikmesriigis jätkus; on hämmastunud, et kõigi liidu 
vahenditega seotud pettusjuhtumite puhul, mis kohtusse anti, asendati kriminaalvastutus haldustrah ­
viga jaET L 286/40 Euroopa Liidu Teataja 17.10.2012  
( 20 ) SEK(2011) 1179, lk 13.  
( 21 ) Volinik Johannes Hahni vastus kirjalikule küsimusele nr 4 Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonis 
19. detsembri 2011. aastal toimunud kuulamise jaoks.  
( 22 ) SEK(2011) 1179, lk 20.  
( 23 ) SEK(2011) 1179, lk 21.
et ühe olulise liidu vahendeid puudutava pettusjuhtumi kohtuasja apellatsioonikaebuse arutamine on 
viibinud üle 18 kuu; peab ka kahetsusväärseks, et ei ole järgitud komisjoni soovitust, mille kohaselt 
tuleks kuritegelikul teel saadud vara tuvastamise ja konfiskeerimisega tegelevale komisjonile anda 
pädevus teostada juhtivametnike ja poliitikute ennetavat varade kontrolli; on mures selle pärast, et 
põhistatud kohtuotsuste ühtset, õigeaegset ja järjepidevat avaldamist Bulgaarias üldjuhul ei toimu; 
palub komisjonil avaldada survet kohtuorganitele, et nad suurendaksid pingutusi komisjoni soovituste 
võimalikult kiireks elluviimiseks ja reformi teostamiseks; palub komisjonil sellega seoses teada anda, 
kui palju raha on Bulgaariale reformi toetamiseks eraldatud, ja anda hinnang sellele, mil määral on 
maksed soovitud tulemuste saavutamise taganud; loodab, et järgmisel aastal olukord paraneb märki ­
misväärselt, et komisjon kaalub küsimust täiendavalt ja võtab koostöös Bulgaaria valitsusega Bulgaaria 
õigussüsteemi rikkumatuse taastamiseks meetmeid;  
51. võtab väga murelikult teadmiseks vahearuande, mille komisjon koostas Rumeenias koostöö- ja jälgi ­
miskorra raames saavutatud edusammude kohta; tunneb aga heameelt selle üle, et riikliku lojaalsuse 
ameti tulemused alusetu rikastumise uurimisel ja huvide konfliktide tuvastamisel on paranenud; 
märgib, et riiklikule lojaalsuse ametile eraldatud vahendeid on liidu vahendite abil suurendatud; on 
aga mures selle pärast, et riikliku lojaalsuse ameti uuritavate juhtumite suhtes võetavad järelmeetmed ei 
ole ühtsed ja nende võtmine sageli viibib; väljendab heameelt asjaolu üle, et riiklik korruptsioonivas ­
tane direktoraat jätkas tegutsemist mõjusa prokuratuurina kõrgemal tasandil esinevate korruptsioo ­
nijuhtumite puhul; võtab teadmiseks, et esitatud süüdistuste, kohtuotsuste ja süüdimõistvate otsuste 
arv suurenes 2011. aastal ning juhtumite käsitlemine kõrgemas kassatsioonikohtus kiirenes, mille 
tulemusel suurenes riikliku korruptsioonivastase direktoraadi algatatud juhtumite kohta tehtud lõplike 
kohtuotsuste arv 85 % 2011. aastaga võrreldes; (  24 ) on mures kõrgemal tasandil esinevates korrupt ­
sioonijuhtumites tehtud kohtuotsuste analüüsi tulemuste pärast, mille kohaselt 60 % juhtudel on 
karistused tingimisi karistused, ka on otsused väga sageli lähedal seadusega ettenähtud miinimumkaris ­
tusele; on hämmastunud lubamatu tava üle, mis on seotud põhistatud kohtuotsuste avaldamise täht ­
aegadega ja mis suurendab riski, et kõrgemal tasandil esinevate korruptsioonijuhtumite seletuskirja 
hilinemine võib kaasa tuua menetluse aegumise, kui kaebusi ei ole võimalik õigel ajal esitada; palub 
komisjonil teada anda, kui palju raha on Rumeeniale kohtureformi toetamiseks eraldatud; loodab, et 
järgmisel aastal olukord paraneb märkimisväärselt; palub komisjonil Rumeenia valitsusele komisjoni 
soovituste elluviimiseks survet avaldada; loodab, et komisjon nõuab Rumeenia valitsuselt kindlameel ­
selt, et Rumeenia valitsus suurendaks pingutusi avalike hangetega seotud kohtuasjades ühtse kohtu ­
praktika tagamiseks; palub komisjonil nõuda Rumeenia valitsuselt vankumatult ja kindlameelselt, et 
komisjoni soovitused ellu viidaks ning et kriminaalseadustiku ja kriminaalmenetluse seadustiku sätete 
rakendamise ettevalmistamiseks koostataks selgem ja põhjalikum rakenduskava; loodab, et Rumeenia 
suurendab pingutusi kuritegelikul teel saadud vara konfiskeerimiseks; loodab ka, et komisjon võtab 
koos Rumeenia valitsusega Rumeenia kohtusüsteemi rikkumatuse parandamiseks eri meetmeid;  
Ettemaksed  
52. märgib, et ettemakseid tuleb teha selleks, et toetusesaajad saaksid kokkulepitud tegevust alustada;  
53. võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, mille kohaselt komisjoni tehtud ettemaksete summa 
suurenes 2005.–2010. aastal tunduvalt (aastaaruanne, punkt 1.28); on mures selle pärast, et ettemak ­
sete tasaarvestamine oli puudulik (aastaaruanne, punkt 1.29 ja kontrollikoja arvamuse nr 6/2010 
punkt 86);  
54. on mures mõju pärast, mida ettemaksed avaldasid peamiselt välisabi, arengukoostöö ja laienemise 
poliitikavaldkonnale ning teadusuuringute ja muu sisepoliitika valdkonnale; märgib, et nende kahe 
poliitikavaldkonna puhul tehti varasemast rohkem ettemakseid ning üldine veamäär oli alla 2 %; 
märgib ka, et kontrollikoja järelduste kohaselt ettemaksetes olulisel määral vigu ei esinenud, kuid 
vahe- ja lõppmaksetes esines olulisel määral vigu (aastaaruanne, punktid 5.35 ja 6.48);ET 17.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 286/41  
( 24 ) Komisjoni aruanne, milles käsitletakse Rumeenias koostöö- ja jälgimiskorra raames saavutatud edusamme, 
COM(2012) 56, lk 4.
55. on seisukohal, et suurtes summades ettemakseid tehes võtab komisjon nii suurema finantsriski (sest 
toetusesaajad võivad maksejõuetuks muutuda) kui ka suurema riski seaduslikkuse ja korrektsuse osas, 
sest toetusesaajate deklareeritud kulude kinnitamine toimub hilisemal ajahetkel;  
56. on seisukohal, et tõhusam on eeskirjade rikkumist ära hoida kui mittekorrektsete maksete korrigee ­
rimiseks raha tagantjärele sisse nõuda; kutsub seetõttu komisjoni vaatama esmatähtsa meetmena läbi 
ettemaksete suurenenud kasutamise ning kontrolli- ja auditimehhanismid, tehes järgmist:  
— andes parlamendile teada põhjused, miks komisjon aastatel 2005–2010 ettemakseid rohkem 
kasutama hakkas;  
— kohandades eri programmide puhul ettemakseid selliselt, et sellega tagatakse toetusesaajale projekti 
alustamiseks vajalik summa, kuid kaitstes seejuures liidu finantshuve ja teavitades Euroopa Parla ­
menti;  
Täitmata eelarvelised kulukohustused  
57. tuletab meelde, et täitmata eelarvelised kulukohustused on kulukohustused, mis on küll võetud, kuid 
milleks eraldatud assigneeringuid ei ole kasutatud (st välja makstud), ning et need tekivad peamiselt 
mitmeaastaste (nt ühtekuuluvusvaldkonna) programmide puhul, sest kulukohustused võetakse 
programmitöö perioodi algaastatel, kuid neile vastavaid makseid tehakse järk-järgult kogu program ­
mitöö perioodi jooksul;  
58. märgib, et suur hulk täitmata kulukohustusi võib olla märk sellest, et liikmesriikidel on kulukohus ­
tustena ettenähtud summasid raske ära kasutada;  
59. märgib, et kontrollikoda tegi kindlaks, et 2010. aastal suurenesid täitmata kulukohustused peaaegu 
10 %, st umbes 194 000 000 000 euroni (aastaaruanne, punkt 1.43 ja joonis 1.2), mis vastab 
tookordse määra juures peaaegu kolme aasta kulutustele;  
60. on seisukohal, et 2007.–2013. aasta programmitöö perioodil on oht, et  
— kulukohustustena eraldatud summad tuleb ära kasutada tavapärasest kiiremini, mis tähendab, et 
vigade tekkimise oht suureneb;  
— 2007.–2013. aasta programmitöö perioodi lõpus võib juhtuda, et liikmesriigid püüavad kõik 
kulukohustustena eraldatud summad ära kasutada ning nad võivad seejuures kaasrahastada ka 
juba rakendamisel olevaid ja riigi oma vahenditest rahastatavaid projekte (nn retrospektiivseid 
projekte, mis ei ole läbinud liidu haldus- ega kontrollisüsteemi ning mille puhul on vigade tekki ­
mise oht seetõttu suurem);  
61. palub komisjonil esitada iga liikmesriigi puhul eraldi teabe selle kohta, kui suured on täitmata kulu ­
kohustused, ning samuti anda teavet selle kohta, millist koostööd ta liikmesriikidega vahendite kasu ­
tamise ja korrektsusega seotud riskide kindlakstegemiseks ja leevendamiseks teeb;  
ELi eelarvest detsentraliseeritud ametitele ja ühisettevõtetele eraldatud toetus  
62. märgib, et 2010. aastal oli detsentraliseeritud ametitele eraldatud liidu toetus üle 620 000 000 euro ja 
ühisettevõtetele üle 500 000 000 euro; märgib, et ametitele eraldatud liidu toetuse kohta on mõneti 
raske teavet saada; palub, et komisjon esitaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale 
institutsioonile igal aastal koondteabe vahendite kohta, mis ametile/ühisettevõttele aasta jooksul liidu 
üldeelarvest kokku eraldati, nagu:  
— eelarvesse kantud ametile/ühisettevõttele ettenähtud esialgne liidu toetus;  
— ülejäägi tagasinõudmisest saadud rahaliste vahendite summa;ET L 286/42 Euroopa Liidu Teataja 17.10.2012
— ametile/ühisettevõttele antav liidu toetus kokku;  
— vajaduse korral Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) toetus;  
63. loodab, et komisjon hoidub finantskriisi ajal ametite eelarvete suurendamisest ja koguni kaalub oma 
prioriteetide hindamise alusel nendele eelarvest ette nähtud liidu toetuse vähendamist;  
64. palub komisjonil koostada suunised mallide kohta, mida kõik ametid/ühisettevõtted võiksid oma iga- 
aastaste tööprogrammide ja tegevusaruannete jaoks kasutada, et tagada seatud eesmärkide ja 
saavutatud tulemuste tõhus võrdlus;  
65. palub, et komisjon esitaks parlamendile üksikasjaliku ülevaate kriteeriumidest ja jälgimiskordadest, 
mida ametite/ühisettevõtete puhul kohaldatakse huvide konflikti ja nn pöördukse juhtumite vältimi ­
seks;  
Liidu eelarve ning finants- ja eelarvekriis  
66. on mures liikmesriikides jätkuva finants- ja eelarvekriisi pärast; on seisukohal, et kriisi tõttu mõjutavad 
liidu eelarvet järgmised ohud:  
— liikmesriikidele antud laenudega seotud finantsrisk;  
— tuludega seotud finantsrisk;  
67. tuletab meelde, et kuuel liikmesriigil (Kreeka, Ungari, Iirimaa, Läti, Portugal ja Rumeenia) on praegu 
raskustes oleva liikmesriigi staatus, sest neile antakse abi maksebilansi rahastamisvahendist või Euroopa 
finantsstabiilsusmehhanismi raames antavate laenude näol või Kreeka laenupaketi näol;  
68. märgib, et liidu eelarvest tagatakse laenud, mida antakse maksebilansi rahastamisvahendist 
(31. detsembri 2010. aasta seisuga oli laene välja makstud umbes 12 000 000 000 euro eest) ning 
Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi raames (31. detsembri 2010. aasta seisuga ei olnud ühtegi laenu 
välja makstud); (  25 ) märgib, et maksebilansi rahastamisvahendist antavate laenude põhisumma on kõige 
rohkem 50 000 000 000 eurot (nõukogu määruse (EÜ) nr 332/2002 (  26 ) artikli 1 lõike 1 teine lõik) ja 
Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi raames antavate laenude kogusumma 60 000 000 000 eurot; (  27 ) 
rõhutab, et kogusumma (110 000 000 000 eurot) on peaaegu sama suur kui liidu aastaeelarve, sest 
2010. aastal moodustasid liidu eelarvest tehtud maksed kokku umbes 122 000 000 000 eurot (  28 ); 
69. on mures selle pärast, et kontrollikoda ei pööranud 2010. aastat käsitlevas aastaaruandes nendele liidu 
probleemidele piisavalt tähelepanu; peab eriti kahetsusväärseks asjaolu, et kontrollikoda ei käsitlenud 
neid liidu eelarvega seotud riske piisavalt; rõhutab, et oma edaspidises töös peab kontrollikoda uue 
Euroopa stabiilsusmehhanismi esmatähtsale kohale seadma;  
70. tuletab meelde, et ei ole loodud tagatisfondi, mis eelarvet nende tagatiste rakendamisel kaitseks; kutsub 
seetõttu komisjoni üles hindama, kas liidu eelarve kaitsmiseks, st võimalike kahjude katmiseks oleks 
vaja luua välistegevuse tagatisfondile sarnanev tagatisfond;ET 17.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 286/43  
( 25 ) Euroopa Liidu 2010. aasta raamatupidamise aastaaruanne (KOM(2011) 473), lk 32 ja 90.  
( 26 ) Nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 332/2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks 
luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem (EÜT L 53, 23.2.2002, lk 1), viimati muudetud määrusega (EÜ) 
nr 431/2009 (ELT L 128, 27.5.2009, lk 1).  
( 27 ) Nõukogu 11. mai 2010. aasta määruse (EL) nr 407/2010 (millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism) (ELT 
L 118, 12.5.2010, lk 1) artikli 2 lõikes 2 sätestatakse piirmäärana 1,23 %, mille puhul on komisjoni hinnangul 
võimalik kasutusele võtta kokku 60 000 000 000 eurot (KOM(2010) 713, lk 4).  
( 28 ) Allikas: kontrollikoja 2010. aasta aastaaruande lisa IV diagramm.
71. rõhutab, et Euroopa finantsstabiilsusmehhanism oli 2011. aasta 30. septembri seisuga andnud 
60 000 000 000 eurost laene kokku 48 500 000 000 euro ulatuses; innustab kontrollikoda koostama 
hiljemalt 2012. aasta lõpuks aruannet Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi tehingute ja eelkõige 
komisjoni loodud kontrollimehhanismide kohta;  
72. tuletab meelde, et liidu eelarve tulud koosnevad eri vahenditest; tuletab meelde, et eelarvet rahastatakse 
täielikult omavahenditest, ilma et see piiraks muid tulusid; märgib, et eelkõige kogurahvatulupõhised 
omavahendid, mis moodustavad kogutulust 73 %, laekuvad liikmesriikide oma eelarvetest (  29 ); 
73. on seisukohal, et mida raskemaks teatavate liikmesriikide finantsolukord muutub, seda raskem on neil 
liikmesriikidel liidu eelarvesse makseid teha; on veendunud, et see seab ohtu raskustes olevatest 
liikmesriikidest – mille valitsus on võib-olla isegi sunnitud liidu eelarve rahastamiseks või teatavate 
toetuskavade riigipoolseks kaasrahastamiseks lisalaene võtma – pärit eelarvetulu laekumise;  
74. märgib, et raskustes olevatest liikmesriikidest laekunud kogurahvatulupõhised omavahendid moodus ­
tasid 2010. aastal kogurahvatulupõhiste omavahendite kogusummast umbes 6 % (  30 ); 
75. märgib ühtlasi, et raskustes olevate liikmesriikide kaasrahastamismäära suurendati Euroopa Maaelu 
Arengu Põllumajandusfondi, struktuurifondide, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Kalandusfondi puhul; 
loodab, et kaasrahastamismäära suurendamine võimaldab teha suuremaid investeeringuid eelkõige 
raskustes olevates liikmesriikides; rõhutab sellega seoses komisjoni suuremat kontrolli- ja järelevalve ­
kohustust;  
Euroopa Finantsstabiilsuse Fond (EFSF) ja Euroopa stabiilsusmehhanism  
76. heidab nõukogule ette, et ta kasutas 2010. aastal Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi loomiseks Euroopa 
Liidu toimimise lepingu artiklit 122, sest seda artiklit saab kohaldada ainult loodusõnnetuste ja mitte 
majanduskatastroofide puhul; väljendab muret, et EFSF ei sisalda parlamendi demokraatlikku kontrolli, 
ka ei ole kontrollikojal tema suhtes auditeerimise õigusi; peab äärmiselt kahetsusväärseks, et EFSFi 
puhul ei ole ette nähtud ka avalikku välisauditit;  
77. märgib, et hiljuti kirjutasid liikmesriigid alla Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamislepingule; toonitab 
oma 23. märtsi 2011. aasta resolutsiooni, (  31 ) milles parlament hoiatas alalise Euroopa stabiilsusmeh ­
hanismi loomise eest väljaspool liidu institutsioonilist raamistikku, kuna see otsus toob kaasa prob ­
leemid liidu institutsioonide kontrollimehhanismi jaoks; on sarnaselt teatavate kõrgeimate kontrolli ­
asutustega mures selle pärast, et alusleping ei sisalda mõjusa välisauditi tagamiseks piisavalt sätteid;  
78. tuletab meelde oma üleskutset nõukogule ja liikmesriikidele võtta nõuetekohaselt arvesse järgmisi 
Euroopa stabiilsusmehhanismi rakendamisega seotud küsimusi:  
— tagada Euroopa stabiilsusmehhanismi põhikirjas asjakohane kord seaduslikkuse, korrektsuse ja 
rahvusvaheliselt tunnustatud auditistandardile vastavate tulemuste osas avalike välisauditite tegemi ­
seks, võttes arvesse järgmisi dokumente:  
i) Euroopa Liidu kõrgeimate kontrolliasutuste esindajatest koosneva kontaktkomitee 14. oktoobri 
2011. aasta resolutsioon, mis käsitleb euroala kõrgeimate kontrolliasutuste avaldust Euroopa 
stabiilsusmehhanismi välisauditi kohta (CC-R-2011-01) (  32 );ET L 286/44 Euroopa Liidu Teataja 17.10.2012  
( 29 ) Allikas: kontrollikoja 2010. aastat käsitleva aastaaruande lisa I diagramm.  
( 30 ) Allikas: kontrollikoja 2010. aastat käsitleva aastaaruande lisa V diagramm  
( 31 ) Euroopa Parlamendi 23. märtsi 2011. aasta resolutsioon Euroopa Ülemkogu otsuse eelnõu kohta, millega muudetakse 
Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 136 seoses stabiilsusmehhanismiga liikmesriikide jaoks, mille rahaühik on 
euro (Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0103).  
( 32 ) http://eca.europa.eu/portal/pls/portal/docs/1 /9406723.PDF.
ii) Euroopa Liidu kõrgeimate kontrolliasutuste esindajatest koosneva kontaktkomitee 14. oktoobri 
2011. aasta avaldus Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, Euroopa Komisjonile ning 
ELi liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele Euroopa poolaasta ja muude ELi majanduse 
juhtimist puudutanud suundumuste mõju kohta Euroopa Liidu liikmesriikide kõrgeimate kont ­
rolliasutustele ja Euroopa Kontrollikojale (  33 ); 
iii) Madalmaade kontrollikoja presidendi kiri (  34 ) küsimuste kohta, mida tuleb käsitleda Euroopa 
stabiilsusmehhanismi põhikirjas seoses Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamislepingu artik ­
liga 30;  
— luua Euroopa stabiilsusmehhanismiga seotud aruandluskohustuse ja täieliku läbipaistvuse tagamise 
asjakohane kord;  
— tagada statistiliste ja muude andmete usaldusväärsus;  
— selgitada kõigi nende asjaosaliste, kelle kohustusi mehhanismi loomine puudutab, kohustusi ja 
aruandluskorda;  
— nõuab tungivalt, et komisjon annaks parlamendile ja nõukogule kaks korda aastas aru riskist, mida 
Euroopa finantsstabiilsusmehhanismile ettenähtud tagatis liidu eelarvele põhjustab, ning nõuab 
komisjonilt teavet selle kohta, kuidas kohustuste täitmata jätmisel see raha liidu eelarvesse ja 
seejärel Euroopa finantsstabiilsusmehhanismile üle kantakse;  
79. palub nõukogul ja liikmesriikidel määratleda parlamendi poliitiline kontroll mis tahes eurovõlakirjade 
emiteerimise puhul üldiselt ja eelkõige alalise kriisimehhanismi puhul; on seisukohal, et parlament 
tuleks mehhanismi võrdsetel alustel kaasata;  
Läbipaistvus  
80. rõhutab, et läbipaistvusel on ülimalt oluline roll aruandekohustuse tagamisel avaliku sektori vahendite 
kasutamise üle, ja tuletab meelde, et läbipaistvus on üks peamisi vahendeid seaduslike ja korrektsete 
kulutuste saavutamiseks; kordab oma nõuet, et kõik liidu vahenditest tehtavad toetusmaksed registree ­
ritaks kasutajasõbralikus veebipõhises andmebaasis, arvestades nõuetekohaselt andmekaitset käsitlevat 
õigust; on veendunud, et liidu vahenditest tehtavad maksed peaksid olema selges sõltuvuses sellest, et 
toetuse saajad aktsepteerivad, et toetusega seotud põhiandmed – sealhulgas summa, saaja nimi ja 
eesmärk – on avalik teave;  
81. märgib, et ühtekuuluvuse poliitikavaldkonnas praegu kasutusel oleva süsteemiga ei tagata täielikku 
läbipaistvust ERFist ja Ühtekuuluvusfondist toetuse saajate osas; märgib, et praeguses raamistikus 
pakub komisjon portaali, mis annab juurdepääsu toetusesaajate loeteludele liikmesriikide veebisaitidel, 
mis on üksnes asjaomase riigi keeles ja mille puhul ei järgita ühiseid kriteeriume; ootab, et tulevase 
struktuurivahendite ühissätteid käsitleva määrusega (KOM(2011) 615 – 2011/0276(COD)) tagatakse 
see, et liikmesriigid edastavad ERFi/Ühtekuuluvusfondi vahenditest lõplike toetusesaajate kohta 
andmed, mis avaldatakse komisjoni ametlikul veebisaidil ühes komisjoni kolmest töökeelest ja mis 
põhinevad ühiste kriteeriumide kogumil, võimaldamaks võrdlemist ja vigade tuvastamist; tuletab 
meelde komisjonile esitatud üleskutset võtta eeskujuks Ameerika Ühendriikide taastusfondide tegevuse 
üle järelevalvet teostav organ (Recovery Accountability and Transparency Board) ja selle veebisait 
(www.recovery.gov);  
82. tuletab meelde Euroopa Kohtu 9. novembri 2010. aasta otsust liidetud kohtuasjades C-92/09  Volker 
und Markus Schecke GbR  ja C-93/09  Hartmut Eifert , mis puudutab põllumajanduse ja loodusressursside 
poliitikavaldkonda; kutsub komisjoni üles esitama võimalikult kiiresti ettepanek võtta vastu uus 
määrus, millega nõutakse liikmesriikidelt teabe avaldamist juriidiliste ja füüsiliste isikute kohta, kes 
Euroopa põllumajandusfondidest raha saavad, võttes arvesse seda otsust; on arvamusel, et see toetu ­
sesaajaid puudutav teave peaks olema kättesaadav komisjoni ametlikul veebisaidil ühes komisjoni 
kolmest töökeelest ja põhinema ühiste kriteeriumide kogumil, mis võimaldaks võrdlemist ja vigade 
tuvastamist;ET 17.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 286/45  
( 33 ) http://eca.europa.eu/portal/pls/portal/docs/1 /9504723.PDF.  
( 34 ) Kättesaadav Madalmaade kontrollikoja veebisaidil http://www.courtofaudit.com/english/News/2012/02/Letter_of_ 
president_Netherlands_Court_of_Audit_on_ESM_Board_of_Auditors.
Kinnitava avalduse koostamise metoodika  
83. on teadlik sellest, et kontrollikoda soovib parlamendile põllumajanduse ja loodusvarade ning ühtekuu ­
luvuse, energeetika ja transpordi poliitikavaldkonna kohta rohkem teavet anda; tunneb selle kavatsuse 
üle heameelt, sest see tagaks suurema läbipaistvuse ning eelarve probleemsete valdkondade kindlaks ­
tegemisel suurema täpsuse; on seisukohal, et tänu sellele oleks komisjonil, kontrollikojal, parlamendil 
ja muudel asjaosalistel võimalik nendele valdkondadele, mille haldamist on vaja parandada, suuremat 
tähelepanu pöörata ja soovitusi anda; soovib aga rõhutada, et oluline on tagada eri aastate võrreldavus;  
84. tunneb heameelt selle üle, et nii 2010. aastat käsitleva aastaaruande 1. peatükis kui ka muudes 
peatükkides on kontrollikoda andnud komisjoni juhtkonna esitatud teabe usaldusväärsusele põhjali ­
kuma hinnangu; tuletab meelde, et kontrollikoda peab juhtkonna esitatud teabe kohta andma põhja ­
liku teise arvamuse; innustab kontrollikoda ka edaspidi komisjoni juhtkonna esitatud teavet põhjali ­
kumalt analüüsima ning seda aruandes kirjeldama;  
85. märgib, et ettemakseid on hakatud endisest rohkem kasutama; on seisukohal, et ettemaksete puhul on 
oht, et maksed ei ole seaduslikud või korrektsed, väiksem kui vahe- või lõppmaksete puhul, sest 
ettemaksete puhul ei ole kulude tõendamine vajalik; kutsub kontrollikoda üles auditeerimise puhul 
ettemaksete sagenenud kasutamist arvesse võtma, et kontrollikojal oleks võimalik parlamendile suure 
riskiga tehingute kohta veelgi kasulikumat teavet anda;  
86. märgib, et kontrollikoda kasutab kahe poliitikavaldkonna (põllumajandus ja loodusvarad ning ühte ­
kuuluvus, energeetika ja transport) avalikes hangetes leitud vigade kvantifitseerimiseks ühtset meetodit; 
peab kahetsusväärseks, et komisjon kasutab neis kahes valdkonnas eri meetodit, millest kumbki ei ole 
kooskõlas kontrollikoja meetodiga; on mures selle pärast, et eri meetodid, mida nendes valdkondades 
kasutatakse, võivad halduskoostöös tehtud kulutuste kontrolli ja auditi tulemused vähem usaldusväär ­
seks muuta; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon ja kontrollikoda kasutaksid nende kahe poliitika ­
valdkonna avalikes hangetes leitud vigade puhul ühtset käsitlust ja annaksid parlamendi pädevale 
komisjonile aru 2012. aasta lõpuks tehtud edusammudest;  
Konkreetsed küsimused  
Eelarvekontrolliküsimuste eest vastutava voliniku ülesanded  
87. märgib, et vastavalt parlamendi varasematele nõudmistele oli aastatel 2004–2009 üks komisjoni 
volinik täisajaga vastutav eelarvekontrolliküsimuste eest; peab kahetsusväärseks, et praegu on komis ­
jonis eelarvekontrolliküsimused liidetud muude vastutusvaldkondadega (maksuküsimused ja tolliliit); 
teeb komisjonile ettepaneku taastada komisjonis aastateks 2014–2019 täisajaga eelarveküsimuste 
voliniku amet, mille pädevusala hõlmaks muu hulgas järgmisi küsimusi:  
— siseaudit;  
— pettusevastane võitlus;  
— suhtlemine kontrollikoja ja parlamendi pädeva komisjoniga;  
— suhtlemine liikmesriikide asjaomaste eelarvepädevate asutuste ja auditeerimisasutustega ning tervik ­
liku sisekontrolliraamistiku edendamine;  
— iga-aastase koondaruande kontrollimine ja nende kasuteguri suurendamine, sh ülevaate andmine 
liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide kohta;  
— programmide kohta sõltumatute hindajate poolt koostatavate hinnangute tellimine ja hindamine 
ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 318 ette nähtud hindamisaruande muutmine tule ­
muste parandamist võimaldavaks kasulikuks vahendiks;ET L 286/46 Euroopa Liidu Teataja 17.10.2012
Tulemused: liidu eelarvest rahastatud tegevuste tulemuslikkus  
88. tunneb heameelt selle üle, et aastaaruandesse on lisatud uus, 8. peatükk „ELi eelarvest rahastatud 
tegevuste tulemuslikkus”, milles kontrollikoda esitab oma tähelepanekud selle kohta, kuidas komisjon 
oma tulemusi aasta tegevusaruannetes ise hindab;  
89. võtab teadmiseks kontrollikoja leiud, mis puudutavad järgmiste komisjoni tulemuste alaste aruannete 
kvaliteeti:  
— „Juhtimiskavas ei ole kehtestatud eesmärke ja näitajaid säästlikkuse ja tõhususe mõõtmiseks” (aas ­
taaruanne, punktile 8.17 eelnev pealkiri),  
— „Sihid ei ole teatud valdkondades piisavalt kvantifitseeritud ja konkreetsed” (aastaaruanne, punktile 
8.18 eelnev pealkiri),  
— „Mitmeaastaste sihtide vahe-eesmärke ei olnud mõnes valdkonnas määratletud” (aastaaruanne, 
punktile 8.20 eelnev pealkiri),  
— „Poliitikasaavutuste kirjeldused andsid piiratud teavet tulemustest ja mõjust” (aastaaruanne, punktile 
8.22 eelnev pealkiri);  
90. on seisukohal, et need olulised välja toodud leiud tõendavad, et parlament ei saa komisjoni tulemus ­
alaseid aruandeid täielikult usaldada; on seisukohal, et usaldusväärsed andmed on hea halduse, polii ­
tikakujunduse ja parlamendipoolse kontrolli alus; oleks kontrollikojale tänulik, kui ta suudaks oma 
sellealast tegevust veelgi tõhustada ning hakata komisjoni poolt tulemuste kohta esitatud andmeid 
korrapäraselt kinnitama;  
91. on seisukohal, et tulemused on sama olulised nagu seaduslikkus ja korrektsus, ning kutsub kontrol ­
likoda üles kaaluma, kas aastaaruande vastavatesse peatükkidesse oleks võimalik lisada ülevaade eri 
poliitikavaldkondade rühmade tulemustest;  
92. märgib, et juhtimiskavades esitatud eesmärgid, näitajad ja sihid on suunatud peamiselt mõjususele 
(aastaaruanne, punkt 8.15); palub komisjonil tulemustealast aruandlust parandada ning lisada sääst ­
likkuse ja tõhususe näitajad ning seada asjakohased eesmärgid, mille abil hinnata mitmeaastaste 
eesmärkide täitmiseks tehtud edusamme;  
93. peale selle palub komisjonil määrata koos liikmesriikidega kindlaks halduskoostöö valdkonnas pidevalt 
kohaldatavad tulemuslikkuse näitajad ning tagada, et liikmesriikide aruanded saavutatud tulemuste 
kohta oleksid siduvad, terviklikud, täpsed ja avalikud;  
94. võtab teadmiseks kontrollikoja ja komisjoni korduvalt avaldatud arvamuse selle kohta, et haldus- ja 
kontrollisüsteemide kvaliteet on eri liikmesriikides ja eri programmide puhul väga erinev;  
95. palub komisjonil kontrollisüsteemide tõhususe erinevusest süstemaatiliselt aru anda ning esitada selge 
hinnang selle kohta, milliseid pingutusi liikmesriigid eeskirjade rikkumise tuvastamiseks ja kõrvalda ­
miseks teevad ning millised meetmed on võtmata, et liikmesriike, kelle järelevalve- ja kontrollisüs ­
teemid toimivad hästi, mitte diskrediteerida;  
96. kutsub komisjoni üles esitama parlamendi pädevale komisjonile ja täiskogule üheaegselt kontrollikoja 
aastaaruande esitamisega ELi toimimise lepingu artiklis 318 sätestatud hindamisaruande ning palub 
kontrollikojal esitada samal ajal oma tähelepanekud hindamisaruande kohta; rõhutab, et hindamis ­
aruanne tuleks avaldada aegsasti, et nii parlamendile kui ka kontrollikojale jääks selle hindamiseks 
piisavalt aega;ET 17.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 286/47
97. tuletab meelde, et ELi toimimise lepingu artikli 318 kohaselt peab komisjon esitama liidu rahanduse 
hindamisaruande, mis põhineb saavutatud tulemustel; märgib, et komisjon võttis 17. veebruaril 2012. 
aastal vastu ELi toimimise lepingu artikli 318 kohase esimese hindamisaruande, milles käsitletakse 
2010. aastat;  
98. tuletab meelde ka seda, et resolutsioonis, mis puudutab komisjoni tegevusele heakskiidu andmist 
2009. aasta eelarve täitmisel, (  35 ) oli parlament seisukohal, et  
— komisjon peaks määrama ametisse tulemuslikkuse hindaja, kes oleks hindamisaruande eest selgelt 
vastutav (lõige 199);  
— tulemuslikkuse näitajate, nende õigusliku/poliitilise aluse, kulutuste suuruse ja saavutatud tulemuste 
vaheline seos tuleks selgelt ja läbipaistvalt välja tuua (lõige 200);  
— siseaudititalitus peaks auditeerima aruande koostamisel kasutatavat meetodit ning hindama ka 
kogu tehtud tööd (lõige 200);  
— komisjoni talituste poolt kasutatavad peamised tulemuslikkuse näitajad tuleks avalikustada (lõige 
200);  
99. peab kahetsusväärseks, et komisjon ei ole suutnud ELi toimimise lepingu artikli 318 kohases esimeses 
hindamisaruandes esitatud soovitusi täielikult ellu viia; märgib ühtlasi, et esimene hindamisaruanne on 
kahe poliitikavaldkonna (haridus ja kultuur ning teadusuuringud) kohta koostatud olemasolevate 
hindamisaruannete kokkuvõte; on seisukohal, et esimese hindamisaruande ulatus ja sisu ei vasta 
päriselt ELi toimimise lepingus sätestatud hindamisaruandele;  
100. palub komisjonil ELi toimimise lepingu artikli 318 kohase hindamisaruande sisu täiustada ning 
määrata eelkõige kindlaks lisandväärtus, mida see hindamisaruanne võrreldes finantsmääruse 
(artikkel 27) ja selle rakenduseeskirjade (komisjoni määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, (  36 ) 
artikkel 21) kohaselt koostatud tavapäraste hindamisaruannetega annab;  
101. toetab igati komisjoni kavatsust töötada „selle nimel, et tagada parem kooskõlastamine, teabevahetus ja 
kooskõla nii komisjonis endas kui ka liikmesriikidega tehtavas koostöös seoses järelevalve ja hindamise 
kavandamise, korraldamise ja kasutamisega järgmise finantsraamistiku puhul” (  37 ); 
102. tunneb heameelt asjaolu üle, et kontrollikoda kavatseb esitada tähelepanekuid ELi toimimise lepingu 
artikli 318 alusel koostatud esimese hindamisaruande kohta (  38 ); 
103. kordab oma üleskutset komisjonile vaadata läbi töötajatele personalieeskirjade II jaotise „Ametnike 
õigused ja kohustused” alal korraldatavad teabekoosolekud ja koolitus, tagamaks selle, et kõik töötajad 
oleksid hästi kursis selle mõistetega ja eelkõige personalieeskirjade artikli 22a kohaste kohustustega; 
nõuab, et komisjon esitaks Euroopa Parlamendi pädevale komisjonile 2012. aasta septembriks aruande 
selles valdkonnas võetud meetmete kohta;  
104. nõuab, et komisjon esitaks Euroopa Parlamendi pädevale komisjonile 2012. aasta septembriks aruande 
meetmete kohta, mis on võetud selleks, et edendada eeskirjade eiramisest teatamist laiema avalikkuse 
hulgas;  
Ühtekuuluvus, energeetika ja transport - negatiivne järeldus  
105. peab kahetsusväärseks asjaolu, et vaatamata maksetähtaegade sagedasemale katkestamisele suurenes 
ühtekuuluvuse, energeetika ja transpordi poliitikavaldkonna veamäär 7,7 %-ni; on ülimalt mures selle 
pärast, et 58 % vigadest mõjutatud tehingute puhul oleks võimalik olnud vähemalt osa vigadest 
avastada ja parandada (aastaaruanne, punkt 4.25); on mures selle pärast, et jutt „stabiilsest” olukorrast 
veamääradega seoses reedab üha suuremat enesega rahulolu;  
106. palub kontrollikojal esitada Euroopa Regionaalarengu Fondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Sotsiaal ­
fondi, energeetika ja transpordi veamäärad eraldi ning neid mitte omavahel liita;ET L 286/48 Euroopa Liidu Teataja 17.10.2012  
( 35 ) ELT L 250, 27.9.2011, lk 33.  
( 36 ) EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1.  
( 37 ) COM(2012) 40, lk 16.  
( 38 ) Euroopa Kontrollikoja 2012. aasta tööprogramm, lk 6.
107. peab kahetsusväärseks, et igal aastal tekib suur hulk vigu seetõttu, et avalike hangete eeskirjadest ei 
peeta kinni; näeb sellel ulatuslikumaid tagajärgi ning on seisukohal, et see on märk sellest, et kaalul on 
siseturu toimimine; kutsub komisjoni üles jätkama avalike hangete reformimist ning võtma seejuures 
neid murettekitavaid näitajaid igati arvesse ja rakendama rikkumiste puhul ranget järelkontrolli, sest 
kontrollikoda tegi muu hulgas kindlaks, et esines juhtumeid, kus liidu direktiivid võeti liikmesriigi 
avalike hangete õigusesse üle valesti (aastaaruanne, punkt 4.27);  
108. võtab suure murega teadmiseks, et auditeerimisasutused on ainult osaliselt mõjusad; on sügavalt mures 
selle pärast, et auditeerimisasutuste auditi lähenemisviisid erinevad nii suurel määral, et nende tulemusi 
kokku liites ei ole võimalik fondi kohta liikmesriigi tasandil üldist arvamust esitada (aastaaruanne, 
punkt 4.41); palub komisjonil avalikustada selle, kuidas ta auditeerimisasutustelt saadud teavet konso ­
lideerib ja kuidas komisjon tagab järjekindluse parlamendile aasta tegevusaruannetes usaldusväärse 
teabe esitamiseks;  
109. palub kontrollikojal esitada vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 teisele lõigule arvamus 
riiklike auditeerimisasutuste sõltumatuse kohta seoses liikmesriikidega koostöös toimuva haldusega;  
110. palub komisjonil parlamendile teada anda, millal ta kavatseb vastavalt nõukogu määruse (EÜ) 
nr 1083/2006 (  39 ) artiklile 73 tugineda valitud auditeerimisasutustele ning vähendada selle abil komis ­
joni enda kohapealseid auditeid; palub kontrollikojal selles vallas toimuvat hoolikalt jälgida ning teha 
selle kohta audit;  
111. julgustab kontrollikoda uurima võimalust reageerida korduvale probleemile, mis puudutab rahaliste 
vahendite kasutamist mitme aasta jooksul, samal ajal kui kontrollikoja auditid toimuvad aastasuse 
põhimõtte kohaselt; rõhutab, et rakendamisperioodi jooksul kipub veamäär olema kõrgem kui sulge ­
misel, kui kulutused on läbinud kontrolli igal tasandil;  
Komisjoni järelevalveülesanded ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas  
112. teab, et komisjonil on võimalik (kuid mitte kohustus) eeskirju mitte täitvaid liikmesriike järgmiste 
vahendite abil karistada:  
Edasilükkamine  Peatamine  Finantskorrekt-sioonid, 
millega liikmesriigid 
nõustuvad  Finantskorrektsioonid, 
millega liikmesriigid ei 
nõustu  
Põhimõte  Volitatud 
eelarvevahendite 
käsutaja võib 
maksetähtaja 
maksimaalselt kuue 
kuu võrra edasi 
lükata.  Volinike kolleegium 
peatab maksed 
määramata ajaks.  Liikmesriigid võivad 
vabanenud rahalisi 
vahendeid uuesti 
kasutada, mis 
tähendab seda, et 
vahendid ei lähe 
liikmesriigi jaoks 
kaduma.  Liidu toetus 
tühistatakse täielikult 
või osaliselt 
(netovähendus).  
Tingimused  On tõendeid, mis 
võimaldavad väita, et 
juhtimis- ja 
kontrollisüsteemides 
on tõsiseid puudusi.  Juhtimis- ja 
kontrollisüsteemis on 
tõsiseid puudusi või 
tõendatud 
kuluaruandes 
sisalduvad kulud on 
seotud tõsise 
eeskirjade eiramisega.  Liikmesriik nõustub 
finantskorrekt- 
sioonidega, mis 
tulenevad komisjoni, 
kontrollikoja või mis 
tahes muu liidu 
audiitori audititest.  Liikmesriik ei nõustu 
finantskorrekt- 
sioonidega, mis 
tulenevad komisjoni, 
kontrollikoja või mis 
tahes muu liidu 
audiitori audititest.  
Õiguslik alus 
Määrus (EÜ) 
nr 1083/2006  Artikkel 91  Artikkel 92  Artikkel 98  Artikkel 99ET 17.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 286/49  
( 39 ) ELT L 210, 31.7.2006, lk 25.
113. tunneb heameelt, et komisjon on andnud selgituse (  40 ) „märkimisväärse puuduse” ja „tõsise puuduse” 
erinevuste kohta; võtab teadmiseks asjaolu, et sellise liigitamiseni viiv hinnang põhineb selgitaval 
märkusel COCOF 08/0019/01-EN ja selles kasutatakse seal ette nähtud põhinõudeid;  
114. taunib asjaolu, et komisjonil ei ole mingeid volitusi karistada liikmesriike või piirkondi, kes on 
struktuurifondide või Ühtekuuluvusfondi rakendamisel korduvalt vigu teinud;  
E d a s i l ü k k a m i s e j a p e a t a m i s e m õ j u s u s  
115. tuletab meelde, et parlament on nõudnud maksete edasilükkamise ja peatamise  süsteemset  käivitamist 
mis tahes poliitilistest kaalutlustest sõltumatult (2009. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist 
käsitlev raport, (  41 ) punktid 194–196);  
116. märgib, et 2010. aastal kasutas komisjon edasilükkamist rohkem – regionaalpoliitika peadirektoraat 
lükkas edasi 49 maksetähtaega (vt regionaalpoliitika peadirektoraadi aasta tegevusaruanne, lk-d 42–44) 
ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat lükkas edasi 14 maksetähtaega 
(vt tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi aasta tegevusaruanne, lk 50); 
märgib, et komisjon ei peatanud 2010. aastal ühtki ERFi ega Ühtekuuluvusfondi makset, kuid peatas 
kuus Euroopa Sotsiaalfondi makset;  
117. peab kahetsusväärseks asjaolu, et kuigi maksetähtaja edasilükkamist kasutati rohkem ja komisjon tegi 
kindlaks kõige suurema veamääraga liikmesriigid ja piirkonnad, ühtekuuluvuspoliitika ja eelkõige 
regionaalpoliitika veamäär ikkagi suurenes; tuletab komisjonile meelde tema tegevuskava, mis näeb 
ette komisjoni järelevalverolli tugevdamise struktuurimeetmete ühisel juhtimisel; (  42 ) kutsub komisjoni 
üles analüüsima puudusi liikmesriikides ja piirkondades, mida kõrged veamäärad kõige enam puuduta ­
vad, ja täitma oma järelevalverolli meetmete jõustamise kaudu, nagu tegevuskavas on märgitud;  
118. kutsub komisjoni üles taastama maksed alles siis, kui kohapeal kogutud piisavate ja asjakohaste 
audititõenditega tõestatakse, et puudused on kõrvaldatud, et muuta sanktsioonide kohaldamise voli ­
tused mõjusamaks ja vältida ohtu, et maksed taastatakse liiga kiiresti;  
119. märgib, et regionaalpoliitika peadirektoraat taastas 2010. aasta detsembris 24 % edasilükatud makse ­
test (2010. aastal edasilükatud 49 maksest 12, mis kõik lükati edasi 2010. aasta oktoobris); (  43 ) on 
veendunud, et kui maksed taastada detsembris, siis maksete tasakaalustamatus aasta jooksul veelgi 
süveneb, mis suurendab vigade tekkimise ohtu maksete haldamisel ning piirab kontrollikojale nende 
maksete auditeerimiseks antavat aega; palub komisjonil teavitada parlamenti sellest, millisel juhul neist 
12st oleks rahastamisest n+2/n+3 reegli kohaselt ilma jäädud, kui maksed oleksid taastatud 2011. 
aastal;  
F i n a n t s k o r r e k t s i o o n i d e m õ j u s u s  
120. soovib rõhutada, et finantskorrektsioonid, mida teevad liikmesriigid ja mille tulemusel ei kohaldata 
netovähendust, ning finantskorrektsioonid, mida teeb sissenõudekorralduste abil komisjon ja mille 
tulemusel kohaldatakse netovähendust, on täiesti erinevad; usub, et liikmesriikide tehtavad finants ­
korrektsioonid on „virtuaalsed”, st nende karistav mõju on väike; tunneb heameelt paranduste üle, 
mida on tehtud Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruande lisas nr 6, ning kutsub komisjoni üles 
esitatud teabes ka edaspidi parandusi tegema, näiteks võrdlema finantskorrektsioone ja sissenõudmisi 
neile vastavate maksete summadega;ET L 286/50 Euroopa Liidu Teataja 17.10.2012  
( 40 ) Vastus küsimusele nr 21, dokument „Annex – questions to Commissioner Šemeta”, mille eelarvekontrollikomisjoni 
sekretariaat tegi kättesaadavaks 16. detsembril 2011 pärast volinik Šemeta kuulamist eelarvekontrollikomisjonis 
8. detsembril 2011.  
( 41 ) Vt joonealune märkus 35.  
( 42 ) KOM(2008) 97.  
( 43 ) Lisa volinik Johannes Hahni vastustele, mille ta andis kirjalikele küsimustele Euroopa Parlamendi eelarvekontrolliko ­
misjonis 19. detsembri 2011. aastal toimunud kuulamise jaoks.
121. on sügavalt mures järgmiste asjaolude pärast:  
— 2010. aastal tehtud finantskorrektsioonide tulemusel kohaldati netovähendust ainult umbes 20 % 
juhtudest (vt Euroopa Liidu raamatupidamise aruanne, lk 68) ja seda seetõttu, et abikõlbmatuks 
osutunud projektid võib asendada muude projektidega, sh ka retrospektiivsete projektidega, kuigi 
nende puhul on suurem oht, et need tehingud ei ole seaduslikud või korrektsed, ka puudub nende 
puhul liidu lisandväärtus;  
— enamikel juhtudel puudutavad finantskorrektsioonid liikmesriikide kontrollisüsteemide puudusi ja 
mitte konkreetseid projekte, mis tähendab seda, et süsteemi puuduste rahaliste tagajärgede eest 
vastutavad tavaliselt liikmesriigi maksumaksjad, kes on juba niigi liidu eelarvesse oma osa panus ­
tanud;  
— finantskorrektsioonide rakendusmäär vähenes 2000.–2006. aasta programmitöö perioodil 62 %-lt 
58 %-le (vt Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruande lk 71) ja seda peamiselt seetõttu, et 
finantskorrektsioonide rakendusmäär oli ERFis ja Ühtekuuluvusfondis väike;  
122. on seisukohal, et nende asjaolude tõttu on finantskorrektsioonide mõju palju väiksem; kardab, et 
abikõlbmatute kulutuste asendamise võimalus sunnib liikmesriike esitama muid, muu hulgas ka retro ­
spektiivseid projekte, ning sellel võib olla soovimatu tagajärg, sest kasvab oht, et liidu eelarvet ei 
täideta seaduslikult ja korrektselt;  
J ä r e l d u s e d k o m i s j o n i j ä r e l e v a l v e ü l e s a n n e t e k o h t a  
123. kutsub komisjoni ja eelkõige regionaalpoliitika peadirektoraati olemasolevaid karistusvahendeid täiel 
määral kasutama; on aga seisukohal, et 2007.–2013. aasta õiguslik raamistik ei anna liikmesriikidele 
eeskirjade järgmiseks piisavalt stiimuleid; samuti ei anna see komisjonile piisavalt tõhusaid vahendeid, 
millega eeskirjade järgmist tunnustada ja mittejärgimist karistada;  
124. kutsub seetõttu komisjoni üles, et ta toetaks esmatähtsa meetmena pingutusi, mida parlament seadus ­
andliku tavamenetluse raames teeb seoses ettepanekuga võtta vastu määrus, millega kehtestatakse 
struktuurivahendite ühissätted (KOM(2011) 615 – 2011/0276(COD)), et luua tulemuslikud karistus ­
mehhanismid, tänu millele oleks komisjonil igati võimalik võtta eelarve täitmise eest lõplik ja üldine 
vastutus ja mis peaksid muu hulgas hõlmama järgmisi elemente:  
— teha netovähendus komisjoni määratud finantskorrektsioonide puhul erandi asemel reegliks ning 
kaotada võimalus deklareerida retrospektiivseid projekte;  
— kohustada liikmesriike nõudma abikõlbmatud kulud võimaluse korral lõplikelt toetusesaajatelt 
sisse, sest sellisel juhul vastutaksid abikõlbmatute kuludega seotud tagajärgede eest lõplikud toetu ­
sesaajad ja mitte liikmesriigi maksumaksjad, ning edastada parlamendile võimaluse korral teave 
komisjoni tehtud sissenõudmiste kohta;  
— võimaldada komisjonil anda liikmesriikidele stiimuleid mitte ainult eeskirjade järgmiseks, vaid ka 
ühtekuuluvuspoliitika tulemuslikuks, tõhusaks ja säästlikuks elluviimiseks;  
— tagada, et kõigi rahaliste vahendite puhul saab kohaldada kõiki sanktsioone (edasilükkamised, 
peatamised, finantskorrektsioonid ja karistused), millega piiratakse kaalutlusõigust eeskirjade rikku ­
miste tuvastamise korral;  
— võimaldada komisjonil kehtestada liikmesriikidele karistusi või lõpetada rakenduskavade elluvii ­
mine liikmesriigis või piirkonnas, kus on struktuurifondide või Ühtekuuluvusfondi rakendamisel 
korduvalt vigu tehtud;  
— algatada kohtumenetlus, kui liikmesriik ei täida püsivalt oma ELi toimimise lepingu artikli 258 
kohaseid kohustusi;  
— esitada komisjonile kogu asjakohane teave, mida komisjon vajab liikmesriikides rahaliste vahendite 
kasutamise üle järelevalve teostamiseks;ET 17.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 286/51
Põllumajandus ja loodusvarad - märkustega järeldus  
125. tunneb heameelt asjaolu üle, et ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga hõlmatud otsetoetustes, mis 
moodustasid 2010. aastal ühise põllumajanduspoliitika kogukuludest 77 %, olulisel määral vigu ei 
esinenud (aastaaruanne, punkt 3.55 ja komisjoni vastus sellele punktile);  
126. tunneb heameelt selle üle, et komisjon suutis kõige tõenäolisema veamäära hoida 2,3 % juures (aas ­
taaruanne, lisa 3.1), ning innustab komisjoni veamäära edasiseks vähendamiseks pingutusi tegema;  
127. tuletab meelde, et ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga tuleb tagada, et põllumajandustootjatele tehakse 
korrektseid ja jälgitavaid makseid; märgib siiski, et ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi mõjusust pärsivad 
ebatäpseid andmeid sisaldavad andmebaasid, mittetäielikud ristkontrollid või avastatud kõrvalekallete 
parandamiseks võetud ebakorrektsed või mittetäielikud meetmed (kontrollikoja aastaaruanne, punkt 
3.29); palub komisjonil tagada, et kõik andmebaasid oleksid ajakohased ja kõigi kõrvalekallete paran ­
damiseks võetaks nõuetekohaseid järelmeetmeid;  
128. võtab teadmiseks kontrollikoja näite Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) abikõlblikkus ­
veast, (  44 ) mis tekkis seoses bartertehingutega, kus kasutati interventsioonivarusid; märgib, et 9 894 
tonni või transportimiseks bartertehingu raames kulus liidu eelarvest umbes 900 000 eurot; (  45 ) on 
selliste tehingute puhul väga mures usaldusväärse finantsjuhtimise pärast; palub komisjonil võtta 
meetmeid, millega tagada, et bartertehingud - kui neid edaspidi üldse kasutada - oleksid läbipaistvad 
ja kulutõhusad;  
129. märgib, et maaelu arenguga seotud kuludes (umbes 11 483 000 000 (  46 ) eurot) esines eriti suurel 
määra vigu, sest 80 auditeeritud tehingus leiti vigu 40 (50 %) puhul ning nendest tehingutest 21 
(52 %) puhul oli tegemist kvantifitseeritavate vigadega (aastaaruanne, punkt 3.19);  
130. märgib, et raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlus on liidu eelarvega seotud 
finantshuvide kaitsmisel üldiselt tõhusaks osutunud, sest selle tulemusel on välistatud kulutused, mille 
tegemisel ei ole liidu eeskirju järgitud;  
131. innustab komisjoni vastavuse kontrolli kestust veelgi lühendama, kuid tagama samas, et liikmesriikidel 
säilib õigus kaitsele; kutsub komisjoni üles parandama seost kehtestatud finantskorrektsioonide ja 
vigaste maksete tegeliku summa vahel; kutsub liikmesriike üles komisjoniga koostööd tegema ja 
talle õigeks ajaks kogu vajalikku teavet esitama;  
132. tunneb heameelt leiu üle, millest kontrollikoda kirjutas oma eriaruandes nr 8/2011 „Alusetult tehtud 
maksete tagasinõudmine ühise põllumajanduspoliitika valdkonnas” ja mis seisnes selles, et tagasimak ­
sete ja finantskorrektsioonidega seotud süsteemid on viimastel aastatel tõhusamaks muutunud; kordab, 
et alusetult välja makstud põllumajandustoetused tuleb võimaluse korral sisse nõuda lõplikelt toetu ­
sesaajatelt, et hoiduda maksumaksjatele topeltkoormuse panemisest; palub komisjonil võtta meetmeid, 
millega kaotada võimalus, et liikmesriigid võiksid eeskirju erinevalt tõlgendada või erinevalt käituda, 
ning pidada liikmesriikide tagasimaksesüsteemide üle ranget järelevalvet;  
133. on kindlal veendumusel, et kontrollikoja, komisjoni ja liikmesriikide ametiasutuste vahelisi kolmepool ­
seid kohtumisi tuleks hakata korraldama ka põllumajanduse ja loodusvarade poliitikavaldkonnas, sest 
see aitaks kulude haldamise ja kontrollimise eeskirju ühtsemalt tõlgendada ja kohaldada ning arusaa ­
matusi vältida;ET L 286/52 Euroopa Liidu Teataja 17.10.2012  
( 44 ) Aastaaruanne, näide 3.1, lk 79.  
( 45 ) Aastaaruanne, allmärkus 23, lk 79.  
( 46 ) Aastaaruanne, tabel 3.1, lk 72.
Välisabi, arengukoostöö ja laienemine – märkustega järeldus  
134. märgib, et kontrollikoda järeldab, et välisabi, arengukoostöö ja laienemise valdkonna järelevalve- ja 
kontrollisüsteemid olid maksete korrektsuse tagamisel ainult osaliselt mõjusad (aastaaruanne, punkt 
5.36);  
135. märgib, et kontrollikoja hinnangul on kõige tõenäolisem veamäär 1,7 % (aastaaruanne, punkt 5.13); 
peab aga kahetsusväärseks, et lõpp- ja vahemaksetes leiti vigu olulisel määral, mis volinik Andris 
Piebalgsi andmeil on umbes 5 % (  47 ) ja mis oleks veel suurem, kui eelarvetoetus arvutustest välja jätta; 
märgib, et kõik kvantifitseeritavad vead esinesid vahe- ja lõppmaksetes (aastaaruanne, punkt 5.13); 
peab kahetsusväärseks, et kaht kolmandikku lõppmaksetes leitud vigadest ei olnud komisjoni kont ­
rollid avastanud (aastaaruanne, punkt 5.16);  
136. on veendunud, et üldine kõige tõenäolisem veamäär on alla 2 % olulisuse läve seetõttu, et ettemaksete 
ja eelarvetoetuse osakaal kogu tegevuskuludes oli suur; märgib, et kui 2008. oli see osakaal 66 %, siis 
2010. aastal juba 75 % (  48 ); 
137. tuletab meelde, et ettemaksetega kaasneb erinev riskiprofiil, mis kinnitava avalduse auditist välja ei tule; 
on seisukohal, et tõhusam on eeskirjade rikkumist ära hoida kui mittekorrektsete maksete korrigee ­
rimiseks raha tagantjärele sisse nõuda;  
138. tuletab meelde, et peamised eelarvetoetusega seotud riskid (nimelt abi tulemuslikkusega seotud risk 
ning pettuse ja korruptsiooni risk) ei tule samuti kinnitava avalduse auditist välja; palub komisjonil 
nende riskide üle ranget järelevalvet pidada; peab valdkondlikku eelarvetoetust siiski tulemuslikuks 
meetmeks pikaajalise suutlikkuse arendamisel; palub komisjonil võtta eelarvetoetus kasutusele ainult 
rangetel ja selgelt kindlaksmääratud tingimustel;  
139. väljendab heameelt kontrollikoja avalduse üle selle kohta, et „EuropeAid on koostanud põhjaliku 
kontrollistrateegia ning oluliselt parandanud oma järelevalve- ja kontrollisüsteemide ülesehitust ja 
rakendamist” (aastaaruanne, lisa 5.3);  
140. märgib, et kontrollikoda on seisukohal, et „peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad 
Euroopa Arengufondide ja Euroopa Liidu üldeelarve korrektsuse seisukohalt finantsjuhtimisele vaid  
osaliselt õiglase  hinnangu” (aastaaruanne, punkt 5.34, rõhutatud osa on kursiivis);  
141. kutsub komisjoni üles innustama EuropeAidi töötama võimalikult kiiresti välja meetod ka pärast kõiki 
kontrolle alles jäävate vigade määra arvutamiseks ning jagama oma töö tulemust teiste välissuhetega 
tegelevate peadirektoraatidega, sest sel viisil on võimalik komisjoni juhtkonna poolt välisabi, arengu ­
koostöö ja laienemise kohta esitatud teabes vajalikke parandusi teha;  
142. kutsub komisjoni üles võimaldama tavaliselt ühest liikmesriigist pärit oleval delegatsiooni juhi asetäit ­
jal, kui asetäitja on olemas, asendada delegatsiooni juhti tema äraoleku korral kõigis küsimustes, välja 
arvatud liidu delegatsiooni hallatavate tegevuskulude rakendamine, mida on võimalik edasi delegeerida 
üksnes komisjoni töötajatele;ET 17.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 286/53  
( 47 ) Vastus, mille volinik Andris Piebalgs andis Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonis 12. jaanuaril 2012. aastal 
toimunud kuulamisel talle esitatud suuliselt vastatavale küsimusele.  
( 48 ) Arvutus, mis on tehtud vastuse põhjal, mille volinik Andris Piebalgs andis kirjalikult vastatavale küsimusele nr 2 
12. jaanuaril 2012. aastal toimunud kuulamise jaoks.
143. võtab teadmiseks tähelepanekud, mille kontrollikoda on esitanud aastaaruande näites 5.3; on väga 
mures „kaasrahastamismeetmete abikõlblikkuse paindliku tõlgendamise” ja ÜRO organisatsioonide 
puhul kohaldatava „eeldava lähenemisviisi” pärast, millega kaasneb risk, et üht ja sama kulu kaetakse 
mitu korda; on veendunud, et selle tagajärjel on ka kontrollikoja arvutatud veamäär väiksem; on väga 
mures ka vastavalt ÜRO asutustega sõlmitud finants- ja haldusraamistiku lepingule ning komisjoni 
koostööpartneritega sõlmitud partnerluse raamlepingutele kohaldatava „laiendatud abikõlblikkustingi ­
muste” pärast, sest ka nende puhul tekib oht, et üht ja sama kulu kaetakse mitu korda; nõuab 
tungivalt, et komisjon lõpetaks kummagi tava kasutamise; ootab, et ÜRO organisatsioonid annaksid 
valitsustevahelistele doonororganisatsioonidele ÜRO liikmesriikidega sarnased õigused siseauditi 
aruannetele juurdepääsu osas; märgib sellega seoses, et vaja on edasi liikuda, et parandada aruandlust 
liidu vahendite kasutamise kohta, andes teavet pigem tulemuste kui tegevuste kohta;  
144. tunneb heameelt komisjoni antud uuendatud volituste üle, millega Euroopa Investeerimispangale 
antakse eelarvetagatis liiduvälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva 
kahjumi puhuks; rõhutab asjaolu, et Euroopa Investeerimispangale antud liidu tagatis kuulub kahtle ­
mata kontrollikoja järelevalve alla;  
145. märgib, et EuropeAidi (  49 ) ning humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi (  50 ) poolt sõlmitud 
lepingute kohta antava teabe puhul ei järgita sama vormi; ergutab komisjoni rakendama nende kahe 
peadirektoraadi sõlmitud lepinguid sisaldavate andmebaaside puhul ühist vormi, millega tuleks anda 
vähemalt järgmist teavet: lepingu number/viide, lepingu pealkiri, sekkumise teema/sektor, töövõtja 
nimi ja kodakondsus, sekkumise riik, summa, lepingu liik ja kestus (esitades nii algus- kui ka lõpukuu ­
päeva);  
146. nõuab, et komisjon esitaks üksikasjaliku aruande ELi laienemisega seotud reklaami (reklaamid kinodes, 
televisioonis, internetis ja muudes meediakanalites) kogumaksumuse kohta, mis sisaldaks ka kulude 
jagunemist meediakanalite kaupa ja loetelu riikidest, kus reklaame näidati, samuti üksikasjalikku teavet 
kampaaniat teostanud ettevõtjate kohta reklaami tootmisest kuni selle edastamiseni; ootab ka aruannet 
komisjoni igasuguse muu reklaamitegevuse kohta laienemisega seoses, millele oleks lisatud samuti 
üksikasjalik aruanne kulude jaotuse kohta;  
Liidu poolt Haitile antav abi  
147. tuletab meelde Haiti maavärinat ja selle katastroofilisi tagajärgi; peab kahetsusväärseks, et humani ­
taarabi ja arenguabi koordineerimine (häda-, taastamis- ja arenguabi ühendamine) on puudulik; on 
seisukohal, et humanitaarabi andmine peaks põhinema väljumisstrateegial; on seisukohal, et komisjon 
peaks suunama oma pingutused ja rahastamise taastamis- ja arenguabile;  
148. peab kahetsusväärseks liidu delegatsiooni ning humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi esin ­
duse vahelist ebapiisavat kooskõlastamist; toetab ulatuslikumat kooskõlastamist kõigi liidu osalejate 
vahel Haitis; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon tagaks humanitaar- ja arenguabi parema sidususe ja 
vastastikuse täiendavuse nii poliitilisel tasandil kui ka tavaelus;  
149. taunib teatavate projektide jätkusuutmatust ja rõhutab, et projektide eesmärk peaks eelkõige olema 
töökohtade ning jätkusuutliku majanduskasvu loomine, mis võimaldaks Haiti riigil suurendada oma 
tulusid, et sõltuda vähem välisabist; palub seetõttu, et komisjon esitaks Euroopa Parlamendile Haitis 
viimase 15 aasta jooksul teostatud projektide loetelu koos üksikasjaliku hinnanguga nende praeguse 
olukorra kohta, et näha, kui jätkusuutlikud nad on;  
150. juhib tähelepanu liidu poolt Haitile antava abi vähesele nähtavusele; on seisukohal, et nähtavuse 
suurendamiseks peaks suhtekorraldusdokumentidel olema lisaks lipule näha ka Euroopa Liidu nimi, 
mitte lihtsalt komisjoni või humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi nimi, mis on keskmise 
Haiti kodaniku jaoks palju vähem tuntud;ET L 286/54 Euroopa Liidu Teataja 17.10.2012  
( 49 ) http://ec.europa.eu/europeaid/work/funding/ben eficiaries/index.cfm?lang=en&mode=SM&type=contract.  
( 50 ) http://ec.europa.eu/echo/files/funding/agre ements/agreements_2010.pdf.
Teadusuuringud ja muud sisepoliitika valdkonnad  – märkustega järeldus  
151. märgib, et kontrollikoda järeldas, et teadusuuringute ja muude sisepoliitika valdkondade järelevalve- ja 
kontrollisüsteemid olid maksete korrektsuse tagamisel ainult osaliselt mõjusad (aastaaruanne, punkt 
6.49);  
152. märgib, et selle poliitikavaldkondade rühma eripära on see, et enamik (72 %, aastaaruanne, tabel 6.1) 
tegevuskuludest kaetakse ettemaksetega, mille puhul tuleb erinevalt vahe- ja lõppmaksetest järgida 
ainult teatavaid piiratud arvul tingimusi; kusjuures see eripära avaldab üldise veamäära vähenemisele 
positiivset mõju;  
153. on eelkõige mures elukestva õppe programmi ettemaksete määra pärast, sest selle programmi puhul 
on lubatud eelarvesse kantud projektikuludest teha ettemakseid 100 % ulatuses (aastaaruanne, punkt 
6.9) ja 93 % kõigist 2010. aastal tehtud maksetest olid ettemaksed (aastaaruanne, tabel 6.1);  
154. märgib, et olulisel määra vigu leiti toetusesaajatele tehtud vahe- ja lõppmaksetes ning kontrollikoja 
hinnangul on kõige tõenäolisem veamäär ettemaksete tegemise mõju tõttu 1,4 % (aastaaruanne, punkt 
6.12); märgib, et vahe- ja lõppmaksete konkreetset veamäära kontrollikoda ei ole avaldanud;  
155. märgib, et komisjoni (  51 ) hinnangul on kuuenda teadusuuringute raamprogrammi mitme aasta esin ­
duslik veamäär ilma ettemakseteta 3,4 % ja seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi esialgne 
mitme aasta esinduslik veamäär veidi üle 4 %; märgib, et mitme aasta allesjäänud veamäär, mis 
kajastab pärast komisjoni talituste poolt auditite põhjal tehtud korrektsioone ja tagasinõudeid alles 
jäävate vigade määra, on kuuenda teadusuuringute raamprogrammi puhul 2,4 %, kuid seitsmenda 
teadusuuringute raamprogrammi puhul ei ole komisjon veel jõudnud mitme aasta tagasinõuete ja 
korrektsioonide mõju täielikult hinnata;  
156. rõhutab riskijagamisrahastu olulist rolli praegust finantskriisi arvestades; kutsub komisjoni üles suuren ­
dama rahastu poolt ülikoolidele ja teadusorganisatsioonidele antavat toetust avaliku ja erasektori 
partnerlustesse ning Euroopa tasandil huvi pakkuvatesse teadustöö infrastruktuuri projektidesse inves ­
teerimiseks, et täita strateegia „Euroopa 2020” avaliku sektori aruka poliitikaga seotud eesmärke;  
157. märgib, et komisjon muudab eelkontrollimenetlused maksete töötlemise hõlbustamiseks võimalikult 
lihtsaks, nii et kontrollida on võimalik ainult haldusnõuete täitmist ja teha aritmeetilist kontrolli; on 
mures selle pärast, et isegi deklareeritud kulude abikõlblikkuse kahtluse puhul tehti eelkontrollimist 
vähestel juhtudel (aastaaruanne, punkt 6.17 ja näide 6.2); nõuab, et võetaks meetmeid asjaomase 
olukorra parandamiseks;  
158. on seisukohal, et maksete hõlbustamise ja deklareeritud kulude toetuskõlblikkuse kontrollimise vahel 
tuleb saavutada tasakaal; kutsub komisjoni üles oma eelkontrollistrateegiat muutma ja kohaldama 
riskidel põhinevat lähenemist, et kuluaruannetega seotud riske paremini arvesse võtta ja – suure 
riski korral – kasutama eelkontrollimenetlust ka kohapealse kontrolli puhul;  
159. on väga mures selle pärast, et kontrollitõendid on endiselt ainult osaliselt mõjusad (aastaaruanne, 
punkt 6.22); tuletab meelde, et kontrollitõendid on kõige olulisem element komisjoni eelkontrollis; 
kutsub komisjoni üles kujundama ametlik suhtlemine välisaudiitoritega tavaks ning andma neile 
tagasisidet ja nõudma neilt ebausaldusväärsete kontrollitõendite puhul selgitusi;  
160. tunneb heameelt selle üle, et komisjoni järelauditi strateegiat hinnati vigade avastamise ja parandamise 
seisukohalt üldiselt mõjusaks (aastaaruanne, punkt 6.30); tunneb ühtlasi heameelt asjaolu üle, et 
menetlused, mida komisjon alusetult kulutatud summade tagasinõudmiseks kasutab, on asjakohased, 
ja et komisjon kasutas endisest rohkem parandusmeetmeid, nagu lepingute ennetähtaegne lõpetamine 
ja karistused;ET 17.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 286/55  
( 51 ) Täiendavad vastused, mis volinik M įire Geoghegan-Quinn andis talle esitatud küsimustele Euroopa Parlamendi 
eelarvekontrollikomisjonis 23. jaanuaril 2012. aastal toimunud kuulamise jaoks.
161. on väga mures selle pärast, et allesjäänud veamäära arvutamise aluseks on eeldused, mis ei ole 
tegelikkuses alati tõesed, nagu ühest kuluaruandest leitud vigade ekstrapoleerimine teistele sama 
toetusesaaja kuluaruannetele; jagab kontrollikoja arvamust selle kohta, et allesjäänud veamäära usaldus ­
väärsus on piiratud (aastaaruanne, punkt 6.32); on seisukohal, et see seab kahtluse alla ka peadirek ­
toraatide tehtud reservatsioonide usaldusväärsuse, sest allesjäänud veamäär on üks peamisi näitajaid, 
millest reservatsiooni tegemisel lähtutakse;  
Eri poliitikavalkondi puudutavad seisukohad  
Arengupoliitikat puudutavad seisukohad  
162. on seisukohal, et praeguse paljudes liikmesriikides valitseva eelarve- ja majanduskriisi tingimustes on 
olulisem kui kunagi varem, et liit muudaks oma abi võimalikult tõhusaks ja mõjusaks; on sellega 
seoses mures, et kontrollikoda leidis, et komisjoni välisabi ja arengukoostöö järelevalve- ja kontrolli ­
süsteemid olid 2010. aastal maksete korrektsuse tagamisel ainult osaliselt mõjusad ning et kaks 
kolmandikku kvantifitseeritavatest vigadest leiti lõppmaksetes ja et komisjoni kontrollid ei olnud 
neid vigu avastanud;  
163. hindab aga pingutusi, mida komisjon oma järelevalve- ja kontrollisüsteemide ülesehituse ja rakenda ­
mise parandamiseks ning arenguabiprogrammide teabesüsteemi CRIS sisestatavate andmete kvaliteedi 
tõstmiseks teeb; tunneb heameelt selle üle, et välisabi- ja arenguvaldkonna maksetes 2010. aastal 
üldiselt olulisel määral vigu ei esinenud ning hinnanguline veamäär oli väiksem kui 2009. aastal; 
innustab komisjoni töötama välissuhete direktoraatidele välja selge ja arusaadav metoodika allesjäänud 
veamäära arvutamiseks, parandama veelgi oma välisauditi raamistikku ja pidama kinni kõige kõrge ­
matest kontrollistandarditest;  
164. innustab komisjoni eelkõige parandama liidu delegatsioonide – kus tehti kindlaks suurim osa vigadest 
– eelkontrollide, seire ja aruandluse, järelevalve ja riskipõhise auditeerimistegevuse kvaliteeti, suuren ­
dama delegatsioonide põhitegevus- ja finantsosakondade suutlikkust, suurendama delegatsioonide 
peamiste järelevalvetegevuste vahendeid ning süstematiseerima järelevalveraamistikku, mis hõlmab 
mitmeaastaste seire- ja hindamiskavade kasutuselevõtmist ning seiresuuniste parandamist;  
165. kutsub komisjoni üles leidma toimivad lahendused organisatoorsetele probleemidele, mis tekkisid 
2010. aasta lõpus arengukoostöö peadirektoraadi ja EuropeAidi koostööameti ühendamisel; nõuab, 
et komisjon ja 2010. aasta detsembris loodud Euroopa välisteenistus võtaksid viivitamata vastu lõpliku 
töökorra ning selgitaksid, millised on nende ülesanded ja vastutus välisabi kavandamise ja andmise 
tsüklis, mis hõlmab ka delegatsioone;  
166. on seisukohal, et järgmises mitmeaastases finantsraamistikus (2014–2020) sisalduvate uute rahastamis ­
vahendite puhul tuleb täielikult arvesse võtta Euroopa Parlamendile Lissaboni lepinguga antud 
suuremaid seadusandlikke ja kontrolliõigusi ning et Euroopa Parlament peab kavandamisprotsessis 
osalema nõukoguga võrdsetel alustel;  
167. ergutab komisjoni veelgi parandama ELi arenguabi andmist põhihariduse valdkonnale Sahara-taguses 
Aafrikas ja Lõuna-Aasias, (  52 ) eelkõige realistlike näitajate ja eesmärkide kehtestamisega tulemuste 
paremaks kontrollimiseks ning tagades selle, et delegatsioonidesse määratakse töötajad, kellel on 
asjakohased oskused ja teenistusaste partnerriikide valitsuste ja teiste rahastajatega valdkonda 
puudutavat poliitikat käsitleva dialoogi pidamiseks, keskendudes seejuures varasemast enam hariduse 
kvaliteedile ja toetust saavate riikide valitsuste suutlikkusele tulla toime suurema õppurite arvuga;ET L 286/56 Euroopa Liidu Teataja 17.10.2012  
( 52 ) ELi arenguabi põhiharidusele Sahara-taguses Aafrikas ja Lõuna-Aasias (Eriaruanne nr 12/2010).
168. on jahmunud laiaulatuslikest pettustest, mille tuvastas 2010. aasta lõpus ülemaailmne AIDSi, tuber ­
kuloosi ja malaaria vastu võitlemise fond Malis, Mauritaanias, Djiboutis ja Sambias, ning tunneb muret 
suurte rahasummade, näiteks 2010. aastal ülemaailmsele fondile eraldatud ELi rahalise abi võimaliku 
väärkasutamise pärast; ergutab komisjoni tihedamale koostööle ülemaailmse fondiga, et toetada ja 
kontrollida riigi tasandil sekkumisi ja välistada selliste korruptsioonijuhtude kordumine ning parandada 
ülemaailmse fondi vastutust ja tulemuslikkust;  
169. kordab oma nõuet teha arengukoostöö rahastamisvahendi riigistrateegia dokumentide ja mitmeaastaste 
näidisprogrammide koostamisel ja läbivaatamisel tihedamat koostööd parlamentidega ning rohkem 
konsulteerida kodanikuühiskonna ja kohalike omavalitsustega partnerriikides;  
Tööhõive- ja sotsiaalpoliitikat puudutavad seisukohad  
170. juhib tähelepanu sellele, et 18 % liidu ühtekuuluvuspoliitika kuludest tehti tööhõive- ja sotsiaalvald ­
konnas, kusjuures 94 % selle poliitikavaldkonna kulutustest tehti Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) kaudu;  
171. tõstab positiivses mõttes esile, et ESFile eraldatud kulukohustuste assigneeringutest kasutati ära 100 % 
(10,8 miljardit eurot) ja maksete assigneeringutest 87,9 % (7,1 miljardit eurot); mõistab, et maksete 
määr on madalam seetõttu, et mõned kulukohustused tekkisid alles aasta viimases kvartalis; tunnustab 
komisjoni jõupingutusi finantsjuhtimise parandamisel;  
172. märgib, et kontrollikoja hinnangul oli ühtekuuluvuse, energeetika ja transpordi poliitikavaldkonna 
veamäär 2010. aastal 7,7 %; võtab hämmastusega teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, mille koha ­
selt ei võetud liidu direktiive liikmesriigi oma avalike hangete õigusesse üle korrektselt; loodab seetõttu, 
et komisjon parandab liikmesriikide oma õigusesse ülevõtmise üle peetavat järelevalvet ning kontrollib 
rahastatavate projektide abikõlblikkust; on veendunud, et ESFi puudutavad avalikud hanked vähem;  
173. tunnustab komisjoni selle eest, et ta on püüdnud kahe- ja mitmepoolsete koolituste abil tagada, et 
liikmesriigid toetusesaajaid ja rakendusasutusi maksete veamäära vähendamiseks pidevalt koolitaksid, 
teavitaksid, nõustaksid ja suunaksid; peab kahetsusväärseks, et liikmesriigid ise ei ole selleks nähtavasti 
suutelised;  
174. kordab oma nõudmist, et liikmesriikidele tuleks kehtestada kohustus rahastamisvahenditega seotud 
finantsjuhtimise kohta aru anda, ning ühineb kontrollikoja nõudega, mille kohaselt peab komisjon 
ESFi kasutamist korrapäraselt kontrollima;  
175. tuletab meelde, et liikmesriigid peavad rahalisi vahendeid kasutama nõuetekohaselt ning maksete 
edasilükkamine ja peatamine on selle tagamiseks tõhusad vahendid;  
176. on mures selle pärast, et kontrollikoda leidis finantskorraldusvahenditega seoses palju vigu;  
177. peab kahetsusväärseks, et komisjoni on seni rakendanud ainult osaliselt soovitusi, mille kontrollikoda 
tegi ESFi osaluse kohta kooli poolelijätmise vähendamisel;  
178. tuletab meelde, et pettuse- ja korruptsioonivastaste meetmete võtmine on vahendeid haldava tööhõive, 
sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi ülesanne; väljendab heameelt tiheda koostöö 
üle Euroopa Pettustevastase Ametiga (OLAF); nõuab kinnitust selle kohta, et ka liikmesriikide õigus ­
asutused jätkavad ESFi puudutavate pettusejuhtumite uurimist ja pettuste eest karistamist;ET 17.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 286/57
179. tunnustab komisjoni selle eest, et ta püüab kõiki liikmesriike audititalituste iga-aastaste aruannete ja 
kokkuvõtlike aastaaruannete abil põhjalikult aru andma panna, ning on seisukohal, et komisjon peab 
oma kontrollitegevust laiendama ja parlamendile ka selle kohta teavet andma, milline on liidu rahaliste 
vahendite lisandväärtus;  
180. rõhutab ESFi sihtrühmade ja projektide elluviijate erivajadusi; on seisukohal, et projektide kaasrahas ­
tamisel tuleks arvestada ka vabatahtlikku tegevust mittetulunduslikes organisatsioonides ja mitterahalisi 
sissemakseid; palub projektide elluviijatelt ajakohastatud andmeid ESFi halduskulude kohta riikide ja 
projektide kaupa;  
181. rõhutab, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist rahastati kokku 21 projekti ja selleks on 
kulunud 105 miljonit eurot, kuigi assigneeringuid on ümberpaigutamise abil võimalik kasutusele võtta 
500 miljoni euro eest; tunneb heameelt selle üle, et liikmesriigid koostavad ja esitavad fondist raha 
taotlemiseks järjest rohkem asjakohaseid projekte; innustab komisjoni liikmesriikidele Globaliseerumi ­
sega Kohanemise Euroopa Fondi projektide koostamisel ja esitamisel tõhusat tuge pakkuma, et aidata 
töötajatel, kes on oma töökoha kaotanud maailmakaubanduses toimunud struktuurimuutuste või 
üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, uus töökoht leida ja uusi oskusi omandada;  
182. palub kontrollikojal auditeerida ka muid sotsiaal- ja tööhõivepoliitika eelarveridu ja teha kindlaks, miks 
eraldatud vahendeid täies mahus kasutatud ei ole;  
183. palub kontrollikojal esitada Euroopa Regionaalarengu Fondi ja ESFi veamäär eraldi ning neid mitte 
omavahel liita;  
184. loodab, et komisjon esitab katseprojektide kohta põhjalikud aruanded;  
Siseturu- ja tarbijakaitsepoliitikat puudutavad seisukohad  
185. võtab rahuloluga teadmiseks jaotise 12 maksete assigneeringute täitmismäära suurenemise; juhib aga 
tähelepanu sellele, et eelarverea 17 02 04 täitmismäär oli madal, mis mõjutas negatiivselt tarbijapolii ­
tika valdkonna keskmist täitmismäära; toonitab, et eelarve täitmise parandamiseks peab komisjon 
kasutama maksete vajaduste prognoosimisel tõhusamaid mehhanisme; tunneb heameelt edusammude 
üle, mida komisjon 2011. aastal selles vallas on teinud;  
186. rõhutab, et tarbijatele suurema kindluse andmiseks finantsteenuste kasutamisel tuleb edendada nende 
teadmisi rahandusküsimustes; kordab seetõttu eespool nimetatud täitmisprobleemidest hoolimata ja 
nende lahendamisel hiljuti tehtud edusamme arvestades parlamendi toetust 2010. aastal loodud katse ­
projektile „Läbipaistvus ja stabiilsus finantsturgudel”; innustab komisjoni võtma meetmeid parimate 
võimaluste väljaselgitamiseks eraldatud vahendite kasutamiseks;  
187. väljendab heameelt komisjoni algatuse üle korraldada liikmesriikides seminare, et käsitleda probleeme, 
millega riikide ametiasutused siseturgu käsitlevaid õigusakte rakendades ja jõustades kokku puutuvad; 
on veendunud, et see mõjutab rakendamise tulemusi positiivselt;  
188. kordab üleskutset komisjonile analüüsida seda, kui mõjusad praegused VKEde rahastamise programmid 
on, ning kaaluda võimalusi uute ühiste rahastamisvahendite väljatöötamiseks;  
189. väljendab rahulolu selle üle, et komisjon peab SOLVITi ja projekti EU PILOT edendamist alternatiivsete 
probleemide lahendamise mehhanismidena oluliseks, ning kutsub komisjoni üles asjaomaseid pingu ­
tusi suurendama; rõhutab, et SOLVIT on aidanud tõhusalt lahendada probleeme, mida kodanikel 
esineb näiteks kutsekvalifikatsioonide tunnustamisel ja tööõiguste alal; tuletab meelde, et Euroopa 
Parlament toetab eraldi eelarverea loomist ning piisavate rahaliste vahendite eraldamist SOLVITi, 
„Teie Euroopa” portaali ja kõigi muude vahendite jaoks, mille eesmärk on tagada siseturu kohapealne 
toimimine; väljendab rahulolu uue ilmega „Teie Euroopa” portaali kui veebisaidi üle, millega antakse 
ühtne juurdepääs eri valdkondadega seotud õigusi ja abiteenuseid käsitlevale teabele; on seisukohal, et 
avaliku teabe hulka „Teie Euroopa” portaalis tuleks suurendada ning seda tuleks liidu kodanike ja 
äriühingute hulgas ulatuslikumalt edendada;ET L 286/58 Euroopa Liidu Teataja 17.10.2012
190. väljendab rahulolu Euroopa tarbijakeskuste võrgustikule (ECC-Net) jätkuvalt antava rahalise toetuse üle 
ja samuti selle tõhususe hindamiseks tellitud uuringu üle; kutsub komisjoni üles juhinduma asjaomase 
uuringu järeldustest ja võtma meetmeid nii pakutavate teenuste kvaliteedi parandamiseks kui ka 
võrgustiku pideva rahastamise tagamiseks; rõhutab, et tarbijate teadlikkust Euroopa tarbijakeskuste 
võrgustiku pakutavate teenuste kohta tuleb suurendada; tunneb erilist heameelt komisjoni sellesuu ­
nalise tegevuse üle, nagu meediakampaaniad ja otsingumootori optimeerimine;  
191. kutsub komisjoni üles suurendama pingutusi, et tagada liikmesriikide kontode aruannete korrektsus 
traditsiooniliste omavahendite osas, ja parandama riiklikku tollijärelevalvet, et vältida vigu kogutud 
traditsiooniliste omavahendite summades, kooskõlas kontrollikoja soovitusega (punkt 2.21); innustab 
seetõttu komisjoni lihtsustama õigusraamistikku, eelkõige teatavate kontrollisüsteemide probleemide 
lahendamiseks;  
192. rõhutab, et paljud teadusuuringute ja muude poliitikavaldkondade peatükis leitud vead tekkisid 
seetõttu, et eeskirjad on liiga keerulised; palub komisjonil kaaluda VKEde halduskoormuse vähenda ­
miseks eri võimalusi lihtsustamise ja kontrolli vahelise tasakaalu parandamiseks; rõhutab, et avalike 
hangete eeskirjad on keerulised, ja soovitab neid üldise veamäära vähendamiseks lihtsamaks muuta;  
193. on mures, et komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemid on ainult osaliselt tõhusad; juhib tähelepanu 
sellele, et teatavaid vigu, mis kontrollikoda leidis, ei olnud komisjon leidnud, ning rõhutab seetõttu, et 
praegusi kontrollisüsteeme tuleb parandada;  
194. tunnustab komisjoni pingutusi ajakohastatud tolliseadustiku rakendamisel; võtab teadmiseks viivitused 
asjaomases protsessis ja nõuab tungivalt, et komisjon seaks realistlikuma tähtaja;  
195. kordab oma nõudmist komisjonile, et ta peaks esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal 
kõigi eelarveridade kohta kulutuste üksikasjalikuma kirjelduse, milles neid on analüüsitud vastavalt 
eelarverea kohta tehtud märkustele;  
196. on vaatamata kontrollikoja õigustatud kriitikale (  53 ) seisukohal, et VKEde tagatissüsteem on peamine 
rahastamisvahend, millega käsitööndusettevõtjate ja jaekaupluste potentsiaali veel rohkem suurendada; 
innustab komisjoni maksimeerima VKEde tagatissüsteemi lisandväärtust ning edendama liidu uuendus ­
tegevust ja ettevõtlust maailma tasemel;  
197. võtab teadmiseks kontrollikoja eriaruande nr 13/2011 „Kas tolliprotseduuri 42 kontroll on käibemak ­
sust kõrvalehoidumise ärahoidmiseks ja avastamiseks piisav?”; palub komisjonil liidu õiguslikus raamis ­
tikus veel rohkem muudatusi teha, et käibemaksust kõrvalehoidumise tagajärjel liikmesriikide 
eelarvetes suuri puudujääke ei tekiks; kutsub ühtlasi liikmesriike üles koostööd ja teabevahetust 
parandama, et tolliasutused käibemaksuvabastusi ühtselt kohaldaksid;  
198. tuletab liikmesriikidele meelde ELi toimimise lepingu artiklist 317 tulenevat vastutust ning kohustust 
tugevdada oma kontrollisüsteeme esiteks juhtimiskontrolli osas, enne kui nad komisjonile kulusid 
tõendavad, ja teiseks aastakokkuvõtete suuniste osas, mis on usaldusväärsuse hindamisel oluline 
teabeallikas;  
199. kutsub teatisele „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” osutades komisjoni üles tegema 
ka edaspidi Euroopa Parlamendi ja nõukoguga koostööd ning tagama see, et liidu tulevases program ­
mide kavandamisega seotud tegevuses peetaks kinni lihtsustamise, usaldusväärse finantsjuhtimise ja 
aruandekohustuse põhimõtetest; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles keskenduma eesmärkidele, mis 
on konkreetsed, mõõdetavad, saavutatavad, realistlikud ja tähtajalised (SMART) ning kavandatud 
üheaegselt liidu rahastamiskavadega, võttes samas arvesse täitmisega seotud riske;ET 17.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 286/59  
( 53 ) Kontrollikoja eriaruanne nr 4/2011 „VKEde tagatissüsteemi audit”.
Transpordi- ja turismipoliitikat puudutavad seisukohad  
200. märgib, et 2010. aastal lõplikult vastu võetud ja eelarveaasta jooksul parandatud eelarve nägi konk ­
reetselt transpordi- ja turismikomisjoni tegevusvaldkonda jäävateks meetmeteks ette kokku 
2 640 819 360 eurot kulukohustuste assigneeringute ja 1 895 014 386 eurot maksete assigneeringu ­
tena; märgib ühtlasi, et nendest vahenditest eraldati  
— 1 012 440 000 eurot kulukohustuste assigneeringuid ja 890 594 000 eurot maksete assigneerin ­
guid üleeuroopalistele transpordivõrkudele (TEN-T);  
— 16 876 000 eurot kulukohustuste assigneeringuid ja 15 375 000 eurot maksete assigneeringuid 
transpordi ohutusele;  
— 63 940 000 eurot kulukohustuste assigneeringuid ja 30 257 000 eurot maksete assigneeringuid 
Marco Polo programmile;  
— 165 788 360 eurot kulukohustuste assigneeringuid ja 128 447 410 eurot maksete assigneeringuid 
transpordiasutustele;  
— 896 035 000 eurot kulukohustuste assigneeringuid ja 455 135 000 eurot maksete assigneeringuid 
Galileo programmile;  
— 427 740 000 eurot kulukohustuste assigneeringuid ja 346 880 476 eurot maksete assigneeringuid 
transpordile, sealhulgas teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi alla 
kuuluvale säästva linnaliikluse prioriteetsele valdkonnale;  
— 4 600 000 eurot kulukohustuste assigneeringuid ja 3 520 000 eurot maksete assigneeringuid turis ­
mile;  
201. märgib, et 2010. aasta eelarve täitmise kontrollimisel otsustas kontrollikoda keskenduda pigem ühte ­
kuuluvus- ja energiapoliitikale kui transpordipoliitikale;  
202. väljendab heameelt kulukohustuste assigneeringute suure kasutusmäära üle TEN-T projektides; palub 
liikmesriikidel tagada piisav rahastamine riigieelarvest lisaks liidu võetud kohustustele; tuletab meelde, 
et Euroopa Parlament on toetanud liidupoolse toetuse suurendamist; innustab liikmesriike tegema 
piiriüleste keskvõrgu projektide raames kõik võimaliku selleks, et saavutada tasakaalustatud ja liidu 
väljendatud ambitsioonidele vastavad finantskokkulepped;  
203. palub komisjonil esitada igal aastal turismi ja transpordi infrastruktuuri projektide loetelu, mida kaas ­
rahastatakse Ühtekuuluvusfondist ja piirkondlikest fondidest, nagu seda juba tehakse TEN-T rahas ­
tamisel, ja võimaldada seeläbi teistel institutsioonidel ja maksumaksjatel saada lihtsalt ja läbipaistvalt 
teavet liidu kaasrahastamise kohta;  
204. väljendab heameelt TEN-T 2007.–2013. aastat hõlmava mitmeaastase programmiperioodi prioriteet ­
sete projektide vahekokkuvõtte üle, mille liikuvuse ja transpordi peadirektoraat tegi 2010. aastal, et 
hinnata võrgu loomisel tehtud edusamme; on seisukohal, et selle kokkuvõttega on kehtestatud põhi ­
mõte siduda rahastamine projekti käegakatsutavate tulemustega, et kasutada olemasolevaid rahalisi 
vahendeid parimal võimalikul viisil; kutsub komisjoni üles laiendama oma tulemustele orienteeritud 
läbivaatamise protsessi muudele peadirektoraatidele ja liidu poliitikavaldkondadele ning kutsub parla ­
mendi muid komisjone üles seda eeskuju järgima;  
205. väljendab heameelt TEN-T-d käsitlevate komisjoni ettepanekute ja asjaomase rahastamisvahendi – 
Euroopa Ühendamise Rahastu – üle, rõhutab paremast vahendite kasutamisest tulenevat lisandväärtust 
Euroopa jaoks ning toetab eelarvelisi kulukohustusi, mis on vastavuses uue ettepaneku eesmärgiga; 
toetab innovaatiliste rahastamisvahendite väljatöötamist, et viia õigeaegselt lõpule paratamatult pikad 
ja kallid Euroopa transpordiinfrastruktuuri projektid;ET L 286/60 Euroopa Liidu Teataja 17.10.2012
206. väljendab heameelt projektivõlakirjade algatuse üle ja kutsub komisjoni üles jälgima selle uue vahendi 
mõjusust ja mitmekordistavat mõju; peab väga õigeks ettepanekut eraldada Ühtekuuluvusfondist 
Euroopa Ühendamise Rahastu raames 10 000 000 000 eurot transpordiga seotud infrastruktuurile, 
et suurendada nii struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika mõjusust kui lisandväärtust; nõuab, et paranda ­
taks Ühtekuuluvusfondi assigneeringute kasutamise juhtimise ja järelevalve süsteemi, et kindlustada 
vahendite õige ja tulemuslik kasutamine;  
207. avaldab kahetsust transpordi ohutusega seotud maksete assigneeringute madala kasutusmäära (65 %) 
üle; võtab teadmiseks asjaolu, et 2010. aasta eelarvesse võeti komisjoni esialgses eelarveprojektis 
soovitatud summa; palub komisjonil esitada üksikasjalik seletus assigneeringute alakasutuse ja meet ­
mete kohta, mis ta kavatseb ette näha, et see probleem ei korduks;  
208. väljendab heameelt transpordi ohutuse ja reisijate õiguste ning Marco Polo II programmi jaoks eral ­
datud maksete assigneeringute kõrgema kasutusmäära üle; märgib siiski, et 14 % Marco Polo II 
programmile eraldatud assigneeringutest paigutati ümber muudesse eelarverubriikidesse; märgib, et 
mõned SESARi programmi eelarverea assigneeringud on samuti ümber paigutatud, ning juhib tähele ­
panu sellele, kui tähtis on see programm liidu tööstuspoliitika tugevdamise seisukohalt;  
209. tunneb heameelt programmidele EGNOS ja GALILEO eraldatud maksete assigneeringute kasutamis ­
määra üle, mis on võimaldanud kindlustada 2009. aastal saavutatud edusamme; rõhutab investee ­
rimise tähtsust selles sektoris, millel on ülekanduv mõju kõigile liidu poliitikavaldkondadele, eelkõige 
logistikale, säästvale transpordile ja transpordi ohutusele; väljendab heameelt kahe esimese GALILEO 
satelliidi eduka orbiidile saatmise üle 21. oktoobril 2011, mis on väga oluline samm nende kahe 
programmi õnnestumise suunas; nõuab, et võetaks meetmeid nende programmide raames toetatavate 
transpordi valdkonna rakenduste ja innovaatiliste teenuste asjakohase rahastamise, arendamise, kasu ­
tuselevõtu ja kestvuse tagamiseks, et kasutada võimalikult hästi ära nende programmide potentsiaali;  
210. võtab teadmiseks eriaruande „Kas ERFi kaasrahastatud turismiprojektid olid mõjusad?”, milles märgi ­
takse, et turism on liidus suurim teenindusvaldkond; väljendab heameelt kontrollikoja järelduse üle, 
mille kohaselt suurema osaga projektidest saavutati palju tulemusi, nt töökohtade loomise või säilita ­
mise või vastuvõtumahu või turismitegevuse loomise abil; kutsub komisjoni üles järgima kontrollikoja 
soovitusi turismiprojektide jaoks ette nähtud ERFi rahaliste vahendite juhtimise ja järelevalve kohta 
ning kasutama Lissaboni lepingu sätteid mitmeaastase turismiprogrammi ettepaneku esitamiseks koos 
asjakohaselt rahastatud eelarveridadega;  
211. märgib rahuloluga, et kontrollikoja hinnangul oli Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusameti 
raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides seaduslik ja korrektne; väljendab muret 
järgmisse aastasse üle kantud kulukohustuste assigneeringute mahu (14,5 %) üle; palub komisjonil 
esitada üksikasjalik seletus ülekantud assigneeringute kohta;  
212. nõuab, et iga aasta eelarvele lisataks eelmisest eelarveaastast üle kantud kasutamata assigneeringute 
kohta eriaruanne, milles on märgitud nende vahendite kasutamata jätmise põhjused ning nende 
kasutuselevõtu viis ja tähtaeg;  
Kodanikuvabaduste, justiits- ja sisepoliitikat puudutavad seisukohad  
213. väljendab kahetsust selle üle, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala eelarve kulukohustuste 
täitmise määr on vähenenud (94,8 % 2010. aastal, võrreldes 97,7 %-ga 2009. aastal); samuti on veidi 
vähenenud maksete täitmise määr (88,7 % 2010. aastal, võrreldes 89,6 %-ga 2009. aastal);  
214. tunneb heameelt selle üle, et maksete tühistamise määr on oluliselt vähenenud (8,5 %-lt 2009. aastal 
2,8 %-ni 2010. aastal); taunib ülekandmiste määra kasvu (1,9 %-lt 2009. aastal 8,5 %-ni 2010. aastal), 
peamiselt ülekandmiste tõttu Välispiirifondi, Euroopa Tagasipöördumisfondi ja teise põlvkonna Schen ­
geni infosüsteemi osas; julgustab komisjoni vähendama maksete ülekandmise määra vabadusel, turva ­
lisusel ja õigusel rajaneva ala eelarves;ET 17.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 286/61
215. tunneb heameelt programmi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” neljast fondist kolme kõrge 
täitmismäära üle; võtab teadmiseks komisjoni selgituse Välispiirifondi väiksema täitmismäära kohta 
– nimelt ei võetud 2010. aastal esmakordselt fondis osalenud viie riigi aastaprogramme 2010. aastal 
vastu;  
Kultuuri- ja hariduspoliitikat puudutavad seisukohad  
216. tunneb heameelt tehtud pingutuste üle, et veelgi lihtsustada menetlusi ja parandada juurdepääsu 
haridus- ja kultuuriprogrammidele, ning märgib, et 2010. aastal oli Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna 
ja Kultuuri Täitevasutusel (EACEA) enamiku meetmete ja programmide, eelkõige elukestva õppe 
programmi, programmi „Kultuur” ja programmi „Kodanike Euroopa” jaoks olemas e-vormid; on 
rahul ühekordsete maksete ja toetuse andmise otsuste laiendatud kasutamisega; rõhutab, et oluline 
on õige tasakaal paindlike menetluste ja vajaliku kontrolli vahel;  
217. väljendab kahetsust selle pärast, et riiklikud asutused ei rakendanud täielikult elukestva õppe 
programmi esmatasandi kontrolle, mis tõi kaasa vahendite ebapiisava rakendamise asjaomases 
programmis, sest esitatud andmetes puudus järjekindlus ja minimaalset arvu kontrolle ei viidud läbi 
õigel ajal; kutsub komisjoni üles jätkama pingutusi, et tagada see, et kõik riiklikud asutused täidaksid 
oma kohustusi;  
218. märgib rahuloluga, et komisjon on parandanud oma kontrollisüsteeme ning et kultuuri ja hariduse 
poliitikavaldkonnas, mis on osa teadusuuringute ja muude sisepoliitika poliitikavaldkondade rühmast, 
ei esinenud olulisel määral vigu;  
219. on rahul sellega, et maksetega seotud viivituste osas on saavutatud märkimisväärseid edusamme, ja 
märgib rahuloluga, et EACEA on teinud 94 % maksetest ettenähtud aja jooksul; tuletab meelde, et kõik 
maksetega seotud viivitused mõjutavad otseselt toetusesaajate õigusi, eelkõige väikeste ja keskmise 
suurusega ettevõtjate õigusi, ning seega ka programmide edukust; tuletab siiski meelde, et suurem 
osa toetusest tuleks välja maksta võimalikult ruttu ja igal juhul vähemalt toetuse andmise perioodi 
jooksul, et mitte suurendada organisatsioonide sõltuvust sellest, kas pangad kiidavad laenud heaks, 
kuna EACEA ei pea intresse toetuskõlblikuks;  
220. märgib, et komisjon algatas 2009. ja 2010. aasta eelarves kavandatud üleeuroopalise televõrgu hanke ­
menetluse; on seetõttu väga mures selle pärast, et komisjon otsustas 2010. aastal projekti lõpetada ja 
suunata rahalised vahendid ümber muuks otstarbeks ilma Euroopa Parlamendi ja nõukogu nõusole ­
kuta; nõuab, et avalikustataks kõik televõrguga seotud lepingud ja soovitused ning valikukomitee 
antud hinnangud;  
Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse poliitikat puudutavad seisukohad  
221. on seisukohal, et keskkonna, rahvatervise ja toiduohutusega seotud eelarveridade üldine täitmismäär 
on rahuldav; tuletab sellega seoses meelde, et neile keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komis ­
joni vastutusalasse kuuluvatele poliitikavahenditele kasutatakse ainult 0,76 % liidu eelarvest;  
Keskkond ja kliimameetmed  
222. rõhutab, et keskkonna ja kliimameetmete vallas oli eelarve üldine täitmismäär 99,26 %; märgib ühtlasi, 
et maksete täitmismäär oli 84,1 %;  
223. tunneb heameelt, et programmi LIFE+ tegevuseelarvest täideti 99,4 %; märgib, et aastal 2010 eraldati 
projektitoetusteks 240 000 000 eurot, valitsusväliste organisatsioonide tegevust toetati 9 300 000 
euroga, 42 500 000 eurot kasutati meetmeteks, millega toetati komisjoni rolli poliitika ja õigusaktide 
väljatöötamise algataja ja järelevalvajana, ning 14 500 000 eurot eraldati haldustoele;ET L 286/62 Euroopa Liidu Teataja 17.10.2012
224. rõhutab, et LIFE+ programmi soovituslikud riiklikud ja lõplikud assigneeringud varieeruvad liikmes ­
riigiti ning eri liikmesriikidest on saadud erinev arv taotlusi; julgustab komisjoni tegema täiendavaid 
pingutusi selleks, et pakkuda liikmesriikide ametiasutustele igal aastal koolitust ja korraldada igas 
liikmesriigis seminare, et anda üldist teavet LIFE+ programmi eesmärkide ja eduka taotluse koostamise 
kohta;  
225. tunnistab, et kliimamuutuse vastu võitlemist käsitleva ELi tegevusprogrammi elluviimiseks puudub 
õiguslik alus; väljendab heameelt asjaolu üle, et säästva energia rahastamise algatuse alla kuuluva 
rahastamisvahendi jaoks paigutati ümber kogu 15 000 000 euro suurune summa, et töötada välja 
sobivad rahastamisvahendid energiatõhususe projektidele ja taastuvate energiaallikate kasutamist käsit ­
levatele projektidele olulise tõuke andmiseks;  
226. võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepanekud seoses järelaudititega, mida komisjon on alates 2006. 
aastast teinud riskipõhise meetodi kohaselt; väljendab heameelt asjaolu üle, et keskkonna peadirekto ­
raat otsustas 2011. aastal muuta valimi koostamise metoodikat, et saada ka juhuvalimil põhinevaid 
tulemusi, mida saaks lihtsamini üldistada kogu projektile;  
227. väljendab heameelt kliimameetmete peadirektoraadi koostatud tegevuskava üle riiklike turvameetmete 
parandamiseks, mida peeti vajalikuks pärast seda, kui ELi heitkogustega kauplemise süsteemi riiklikes 
registrites avastati turvalisusega seotud oluline puudus;  
228. märgib, et 2010. aasta eelarve raames viidi ellu seitse katseprojekti ja üks ettevalmistav tegevus;  
229. rõhutab asjaolu, et rahvusvahelises keskkonnaalases tegevuses osalemist käsitleva eelarverea – millelt 
rahastatakse kohustuslikke ja vabatahtlikke osamakseid seoses rahvusvaheliste konventsioonide, proto ­
kollide ja lepingutega – täitmismäära mõjutavad vahetuskursi kõikumised, sest enamik osamakseid 
tehakse USA dollarites;  
Rahvatervis ja toiduohutus  
230. väljendab heameelt asjaolu üle, et rahvatervise valdkonna kulukohustuste assigneeringute täitmismäär 
oli 99,7 % (välja arvatud Euroopa Toiduohutusameti, Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse 
ning Euroopa Ravimiameti jaoks kavandatud assigneeringud); märgib, et toiduohutuse, loomade tervis ­
hoiu, loomade heaolu ja taimetervise valdkonna kulukohustuste täitmismäär oli 95,3 %;  
231. rõhutab rahvatervise programmi tähtsust; väljendab seetõttu heameelt kulukohustuste assigneeringute 
rahuldava täitmismäära üle, mis ulatus peaaegu 100 %-ni; on teadlik maksete assigneeringute mada ­
lamast täitmismäärast (95,1 %), mis oli põhjustatud toetusesaajate maksetaotluste hilinemisest või 
lepingute pikendamisest;  
232. rõhutab, et oluline on jätkata üldsuse teadlikkuse tõstmist tubakatarbimise kahjuliku mõju kohta; on 
seisukohal, et 2010. aasta summade täielik kasutamine näitab HELP-kampaania edu;  
233. võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepanekud komisjoni haldusüksusena tegutseva Tervise- ja Tarbi ­
jaküsimuste Rakendusameti kohta; kutsub rakendusametit üles oluliselt vähendama järgnevatesse 
aastatesse ülekantavate assigneeringute suurust, vaadates läbi oma eelarve kavandamise ja aruandlus ­
vahendid, et järgida liidu eelarve aastasuse põhimõtet; võtab samuti teadmiseks komisjoni iga-aastase 
aruande 2010. aastal läbi viidud siseauditite kohta ja julgustab rakendusametit tegelema koostöös oma 
partnerpeadirektoraadiga selles nimetatud küsimuste, näiteks IT-halduse ja -struktuuriga;  
234. võtab teadmiseks asjaolu, et eelarve peatüki 17 04 „Toidu ja sööda ohutus, loomade tervishoid, 
loomade heaolu ja taimetervis” täitmismäär oli 95,3 %; on teadlik sellest, et assigneeringute täielik 
kasutuselevõtt ei olnud loomahaiguste puhangute väikese arvu tõttu võimalik ja seetõttu ei kasutatud 
hädaolukordade fondi vahendeid täielikult ära, nagu prognoositi, ning samuti sellest, et hädaolukor ­
dadeks ei olnud vaktsiine vaja osta;ET 17.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 286/63
235. täheldab likvideerimismeetmetega seoses, et liikmesriikide lõplikud väljamaksetaotlused olid sageli 
väiksemad kui esialgsed kalkulatsioonid; märgib ka seda, et varasemate kõrgete veamäärade tõttu 
on vaja olnud teha rohkem kontrolle, mis samuti põhjustab viivitusi maksete tegemisel selles vald ­
konnas;  
236. peab kahetsusväärseks seda, et taimetervisealaste meetmete maksete täitmine jäi väiksemaks, kuna 
liikmesriigid esitasid nõutud dokumendid hilinemisega või olid dokumendid puudulikud; kutsub liik ­
mesriike üles menetlusi selles osas parandama;  
Välispoliitikat puudutavad seisukohad  
237. märgib, et enamik kontrollikoja poolt tuvastatud mittekvantifitseeritavaid vigu on seotud hankeme ­
netlustes ja lepingute pikendamises esinenud puudustega; kordab, nii nagu eelnevate eelarve täitmisele 
heakskiidu andmise menetluste korralgi, et peab murettekitavaks seda, et need kaks valdkonda on 
pettuse ja väärjuhtimise suhtes eriti vastuvõtlikud;  
238. võtab teadmiseks asjaolu, et välisabi, arengukoostöö ja laienemise poliitikavaldkondade järelevalve- ja 
kontrollisüsteeme peeti ainult osaliselt mõjusaks, ja palub komisjonil ning Euroopa välisteenistusel 
võtta ja rakendada kõik vajalikud meetmed maksete korrektsuse parandamiseks;  
239. tuletab meelde, et peamised eelarvetoetusega seotud riskid (nimelt abi mõjususega liituv risk ning 
pettuse ja korruptsiooni risk) ei ole kinnitava avalduse auditis välja toodud; palub komisonil teostada 
nende riskide ranget järelevalvet;  
240. leiab, et komisjon peaks lisaks maksete korrektsuse parandamisele tegema pingutusi kõikide sekkumis ­
meetmete osas ning neid tulude ja kulude suhtest lähtuvalt süstemaatiliselt hindama, nagu soovitati 
kontrollikoja eriaruandes; (  54 ) nõuab, et parlamenti kui üht eelarvepädevatest institutsioonidest tuleks 
teavitada selliste hindamiste, kaasa arvatud ka ÜVJP tegevuse hindamise tulemustest;  
241. rõhutab siiski, et alati ei saa tulude ja kulude suhet iseenesest pidada piisavaks näitajaks, mille alusel 
hinnata ELi abi asjakohasust kolmandates riikides; on veendunud, et süstemaatiliselt tuleb hinnata abi 
tulemuslikkust liidu välispoliitiliste eesmärkide saavutamise seisukohalt ning see peaks hõlmama lisa ­
kriteeriume, nagu ELi strateegilised huvid, vajadus ELi kohaloleku järele ning ELi väärtusi ja alus ­
põhimõtteid edendavate projektide ja meetmete elluviimine, mida tuleks samuti arvesse võtta;  
242. nõustub kontrollikoja arvamusega, et ELi eri abivaldkondi võiks mõnel juhul optimeerida ja abi mõju 
suurendada, parandades koordineerimist liikmesriikidega, kelle välistegevust ei tuleks pidada konkuree ­
rivaks, vaid täiendavaks; nõuab seetõttu suuremaid pingutusi, et koordineerida rahastajate koostööd 
liidus, kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega;  
Regionaalarengupoliitikat puudutavad seisukohad  
243. märgib, et regionaalpoliitika eelarve täitmine oli hea, sest välja maksti 30 557 000 000 eurot ja 
enamik 2010. aasta maksetest oli peamiselt ja esmakordselt seotud 2007.–2013. aasta programmide 
elluviimisega (vahemaksete summa oli 25 550 000 000 eurot; 2009. aastal oli see 9 420 000 000 
eurot);ET L 286/64 Euroopa Liidu Teataja 17.10.2012  
( 54 ) Kontrollikoja eriaruanne nr 1/2011 „Kas komisjonipoolse välisabi korraldamise üleandmine peakorterilt delegatsioo ­
nidele on parandanud abi andmist?”
244. peab kahetsusväärseks, et regionaalpoliitika kuulus poliitikavaldkondade hulka, kus liidu kulutustes 
tehti vigu, sest kontrollikoja auditeeritud 243 maksest oli vigadest mõjutatud 49 %; märgib samas, et 
finantsmõju omavad ainult mõned vead ning 49 % määr on madalam kui 2000.–2006. aastal kestnud 
programmiperioodil; rõhutab, et võrreldes 2000.–2006. aasta programmiperioodiga on veamäär väik ­
sem; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama seda, et haldusalase koostöö tingimustes oleks 
suundumus veamäära järjepidevale vähenemisele;  
245. tuletab meelde, et vead tekivad siis, kui tehinguid ei ole tehtud kooskõlas õigusnormidega; sellisel juhul 
muutuvad deklareeritud (ja hüvitatud) kulutused ebakorrektseks; märgib ka seda, et viga ei pea tingi ­
mata tähendama, et raha on kaduma läinud, ära kaotatud, raisatud või et on toime pandud pettus;  
246. märgib, et suur osa hinnangulisest veamäärast oli seotud avalike hangete eeskirjade rikkumisega (31 %) 
ja toetuskõlblikkuse eeskirjade eiramisega (43 %); märgib sellega seoses, et kontrollikoda soovitas teha 
kindlaks valdkonnad, kus oleks võimalik menetlusi veel lihtsamaks teha; nõuab seetõttu, et analüü ­
sitaks, kas tehnilist abi tuleks suurendada ning kas finantsjärelevalve suutlikkus tuleb igal juhul täiel 
määral säilitada; rõhutab, et selleks, et menetlused oleksid kasutajasõbralikumad ega heidutaks potent ­
siaalseid toetusesaajaid projektides osalemast, peab komisjon eeskirjad lihtsamaks tegema; kutsub 
liikmesriike üles riigisiseseid õigusnorme lihtsustama, sest sageli nõutakse nendes haldustoiminguid, 
mida liidu eeskirjadega ei nõuta; on seetõttu seisukohal, et tuleb teha suuri pingutusi veamäära 
edasiseks vähendamiseks;  
247. peab kahetsusväärseks, et finantskorraldusvahendite rakendamisel esines puudusi, nagu regulatiivsete 
nõuete puudulik täitmine maksete puhul, mis tehti tegevuskavadest neid vahendeid rakendavatesse 
fondidesse, ning et kehtivad aruandlus- ja kontrollinõuded on puudulikud; märgib, et finantskorraldus ­
vahendite kasutusvõimalusi tuleb veelgi avardada, et võimaldada välja töötada kvalitatiivsed stratee ­
gilised projektid ja erasektori osapoolte, eeskätt VKE-de osalemine ning kapitali kasutamine üleeuroo ­
palistes projektides; palub komisjonil selliste vahendite kasutamise eeskirjad lihtsamaks muuta, sest 
praegu on need nii keerulised, et nende kasutamine on piiratud; soovitab põhjalikku analüüsi, millega 
teha kindlaks nende vahendite ning nende rakendamise juhiste tegelik toime; palub liikmesriikidel 
kinni pidada aruandekohustusest;  
248. märgib, et paljude vigadest mõjutatud tehingute puhul oli liikmesriikidel enne kinnitamist piisavalt 
teavet vigade kindlakstegemiseks ja parandusmeetmete võtmiseks; palub komisjonil anda korraldus ­
asutustele rohkem abi sihtotstarbeliste koolituste, suuniste, heade tavade levitamise ja juhtimise eest 
vastutavate ametiisikute koolitamisega, kuna enamik vigadest leitakse esmatasandi kontrolli käigus; 
märgib, et korraldusasutustele mõeldud koolituse tegeliku teostamise kohta tuleks kehtestada pideva 
järelevalve süsteem, et kontrollida, kas teadmised ka tegelikult edasi antakse, pöörates erilist tähelepanu 
sellele, mis toimub kohalikul tasandil; nõuab, et loodaks korrigeerimismehhanismid, mis sisaldaksid 
eeskirjade ilmse eiramise puhul ka sanktsioonide kehtestamist;  
249. tunneb heameelt komisjoni selgituse üle, mille kohaselt valdav enamik vigadest puudutas esmakordselt 
vaid kolme liikmesriiki ning ainult teatavaid rakenduskavasid;  
Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse poliitikat puudutavad seisukohad  
250. tuletab kontrollikojale ja komisjonile meelde, et ELi toimimise lepingu artikli 8 kohaselt on meeste ja 
naiste võrdõiguslikkuse edendamine üks Euroopa Liidu aluspõhimõte kõigis selle tegevustes; kutsub 
seetõttu kontrollikoda üles hindama eelarve täitmist võimaluse korral sooperspektiivi kaudu;  
251. avaldab kahetsust, et aastaaruanne ei sisalda ei kontrollikoja tähelepanekuid ega komisjoni vastuseid 
sooküsimusega seonduvate kulutuste kohta;ET 17.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 286/65
252. toonitab, et sooperspektiivi hõlmav eelarveaudit on eeltingimuseks soolise mõõtmega eelarve koos ­
tamisele, kuna see võib tuua välja soolisele võrdõiguslikkusele tehtavate kulutuste mõju ja eriti selle, 
kas naised ja mehed saavad sellest kulutusest proportsionaalselt kasu ning kas eelarvet on vaja 
kohandada, et meeste ja naiste eri vajadusi paremini täita;  
Rahvusvahelist kaubanduspoliitikat puudutavad seisukohad  
253. juhib tähelepanu sellele, et ELi finantshuvide mõjusa kaitse tagamine on seotud makromajandusliku 
finantsabiga; peab vajalikuks, et komisjon tagab selle vahendiga seoses asjakohase kontrolli ning 
kontrollikoda teeb asjakohase auditi;  
254. toonitab, et kaubandusabi strateegia kohaselt tuleb ELi rahalisi vahendeid kasutada tulemuslikult ja 
vastavalt kehtivatele õigusnormidele, et tagada toetusesaajate parem lõimimine eeskirjadele tuginevasse 
ülemaailmsesse kaubandussüsteemi ja edendada vaesuse kaotamist;  
255. toonitab, et toetada tuleks Hiinas, Tais ning Indias asuvaid ELi ärikeskusi; on ühtlasi seisukohal, et 
nende keskuste hea ja tulemusliku töö tagamiseks tuleb kehtestada piisav kontroll;  
Kalanduspoliitikat puudutavad seisukohad  
256. võtab teadmiseks komisjoni teatise Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale Euroopa Liidu 
2010. aasta raamatupidamise aastaaruande kohta (  55 ) ja kontrollikoja aastaaruande eelarveaasta 2010 
eelarve täitmise kohta; (  56 ) rõhutab, et kummaski aruandes on merendus- ja kalandusvaldkonna kohta 
vähe märkusi;  
257. tänab merendus- ja kalandusasjade peadirektoraati esitatud lisadokumentide eest ja on seisukohal, et 
merendus- ja kalandusasjade eelarveridade 2010. aasta üldist täitmismäära võib pidada rahuldavaks;  
258. rõhutab, et kulukohustuste assigneeringute üldine täitmismäär oli 97,2 % ja maksete assigneeringute 
üldine täitmismäär oli 79,23 %; märgib aga, et peatüki 11 02 („Kalandusturud”) täitmismäär oli väga 
madal, ja võtab teadmiseks komisjoni selgituse, mis puudutas eelkõige äärepoolseimatele piirkondadele 
mõeldud kalandusprogrammi eelarve täitmist;  
259. võtab rahuloluga teadmiseks, et merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat kavatseb koos liikmes ­
riikidega rahastatavate meetmete jaoks ette nähtud assigneeringute kasutamist parandada, ning 
innustab komisjoni vastavaid talitusi selles suhtes järjekindel olema;  
260. võtab teadmiseks pingutused, mida merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat on siseauditi alal 
teinud, ja nõuab, et komisjon jätkaks kõikide projektide ja dokumentide võimalikult tõhusat ja kiiret 
käsitlemist;  
261. võtab teadmiseks, et merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat säilitas reservatsiooni kalanduse 
arendusrahastu rakenduskavade juhtimis- ja kontrollisüsteemide suhtes Saksamaal (pakendamise tehas); 
märgib, et tegemist on 2001. aastal alustatud kauakestva ja keerulise programmiga, ning kutsub 
komisjoni üles seda programmi liidu huve kaitstes kiiresti sulgema;  
262. tunneb heameelt selle üle, et merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat suurendas rahvusvaheliste 
lepingute järelevalve mõjusust, ning väljendab heameelt ka kokkuleppe üle siduda ainult kaubandusliku 
aspektiga seotud maksed (104 017 795 eurot, st 72 % maksete summast) lahti valdkondliku toetuse 
maksetest (40 211 849 eurot, st 28 % maksete summast);ET L 286/66 Euroopa Liidu Teataja 17.10.2012  
( 55 ) ELT C 332, 14.11.2011, lk 1.  
( 56 ) ELT C 326, 10.11.2011, lk 3.
263. toonitab, et rahvusvaheliste lepingute raames antava valdkondliku abiga seotud liidu rahastatavate 
meetmete üle tuleb võimalikult üksikasjalike maatrikstabelite abil tõhusat järelevalvet teostada; rõhutab 
ühtlasi, et tuleb nõuda ka valdkondliku toetuse osakaalu suurendamist; on kindlalt seisukohal, et 
lõpuks tuleb lepingute kaubandusega seotud osad siduda mõjusa, piisavalt kontrollitud ja mahuka 
valdkondliku toetusega;  
264. palub, et Euroopa Parlament oleks oma seadusandlikust ja eelarvealasest rollist tulenevalt kalandus ­
poliitikasse suuremal määral kaasatud, eelkõige rahvusvaheliste kalanduslepingute ja nendega seotud 
eri kohtumiste (näiteks ühiskomisjonid ja kahepoolsed läbirääkimised kolmandate riikidega) osas;  
265. nõuab, et kontrollikoda koostaks ühise kalanduspoliitika esmatähtsate valdkondade kohta eriaruanded, 
arvestades ühise kalanduspoliitika reformipaketi raames esitatud seadusandlikke ettepanekuid ja teatisi, 
mis hõlmaksid ka selle poliitika välist mõõdet.ET 17.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 286/67