Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad (EMPs kohaldatav tekst) Kontrollikoja ARVAMUSES NR 1/2006 pakutud muudatused (arvamuse nr 1/2006 punkt)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 167 ja artikli 172 teist lõiku,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut (1),

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),

võttes arvesse kontrollikoja arvamust (3),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (4),

NING ARVESTADES JÄRGMIST:

(1) Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm (2007–2013) (edaspidi “seitsmes raamprogramm”) võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr …/…/EÜ (5). 5

Raamprogrammi ja selle eriprogrammide rakendamine, sealhulgas sellest tulenevad finantsaspektid, kuuluvad komisjoni vastutusalasse. 6

(2) Seitsmendat raamprogrammi rakendatakse kooskõlas määrusega (EÜ, EURATOM) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (6) (edaspidi “finantsmäärus”) ja määrusega (EÜ, EURATOM) nr 2342/2002, millega kehtestatakse finantsmääruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad (7) (edaspidi “rakenduseeskirjad”). (2) Seitsmendat raamprogrammi rakendatakse tuleb rakendada kooskõlas määrusega (EÜ, EURATOM) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (6) (edaspidi “finantsmäärus”) ja määrusega (EÜ, EURATOM) nr 2342/2002, millega kehtestatakse finantsmääruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad (7) (edaspidi “rakenduseeskirjad”).

(3) Seitsmendat raamprogrammi rakendatakse vastavalt riigiabi eeskirjadele, eelkõige vastavalt uurimis- ja arendustegevusele antava riigiabi eeskirjadele (8). (3) Seitsmendat raamprogrammi rakendatakse tuleb rakendada vastavalt riigiabi eeskirjadele, eelkõige vastavalt uurimis- ja arendustegevusele antava riigiabi eeskirjadele (8). 15, 16

(4) Ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide osalemise eeskirjad loovad ühtse ja läbipaistva raamistiku, et tagada tõhus rakendamine ja lihtne juurdepääs kõikidele seitsmendas raamprogrammis osalejatele.

[uus põhjendus (4a)] Käesolevat määrust tuleb kohaldada ka Euroopa Teadusnõukogu raames rahastatavate meetmete puhul. 2, 17

(5) Seitsmenda raamprogrammi meetmed peaksid soodustama ühenduse äärepoolseimate piirkondade osalemist ning samuti paljude ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide osalemist.

(6) Ühtsuse ja läbipaistvuse huvides tuleks kohaldada komisjoni soovituses 2003/361/EÜ (9) sätestatud mikro-, väike- ja keskmise suurusega ettevõtete mõistet.

(7) Seetõttu on asjakohane lubada mitte ainult juriidiliste isikute, vaid ka füüsiliste isikute osalemist tingimusel, et neil on õigus teostada õigusi ja võtta kohustusi. Füüsiliste isikute osalemine tagab selle, et teadusliku pädevuse ja võimekuse arendamine ei ole piiratud ühenduse toetusega projektidele, mis hõlmavad ainult juriidilisi isikuid, tagades ka nende VKEde osalemise, mis ei ole juriidilised isikud. (7) Seetõttu on asjakohane lubada mitte ainult juriidiliste isikute, vaid ka füüsiliste isikute osalemist tingimusel, et neil on õigus teostada õigusi ja võtta kohustusi. Füüsiliste isikute osalemine tagab selle, et teadusliku pädevuse ja võimekuse arendamine ei ole piiratud ühenduse toetusega projektidele, mis hõlmavad ainult juriidilisi isikuid, tagades ka nende VKEde osalemise, mis ei ole juriidilised isikud.

(8) On vaja kehtestada miinimumtingimused osalemisele nii üldreeglina kui ka arvestades seitsmenda raamprogrammi kaudsete meetmete eripära. Eelkõige tuleb kindlaks määrata eeskirjad osalejate arvu ja nende asukoha kohta.

(9) On asjakohane, et iga juriidiline isik võib osaleda, kui miinimumtingimused on täidetud. Miinimumtingimusi ületav osalemine peaks tagama asjaomase kaudse meetme tõhusa toimimise. (9) On asjakohane, et iga juriidiline isik võib osaleda, kui miinimumtingimused on täidetud. Õiguslikke miinimumnõudeid ületav osalemine ei tohiks takistada asjaomase kaudse meetme tõhusat toimimise rakendamist. 22, 23, 24

(10) Rahvusvahelisi organisatsioone, mille eesmärk on arendada teaduskoostööd Euroopas ning mis koosnevad peamiselt liikmesriikidest või assotsieerunud riikidest, tuleks julgustada seitsmendas raamprogrammis osalema.

(11) Kooskõlas asutamislepingu artiklites 164 ja 170 sätestatud rahvusvahelisele koostööle seatud eesmärkidega tuleb kavandada ka kolmandate riikide juriidiliste isikute osalemist, samuti rahvusvaheliste organisatsioonide osalemist. Siiski on asjakohane nõuda, et selline osalemine on õigustatud seitsmendale raamprogrammile seatud eesmärkide saavutamiseks tehtud suurema panuse andmise kaudu.

[uus põhjendus (11a)] Komisjon peaks rakendama seitsmendat raamprogrammi kooskõlas ühtse sisekontrolli raamistiku põhimõtetega.

(12) Kooskõlas eespool mainitud eesmärkidega on vaja kehtestada tingimused ühenduse toetuse andmiseks kaudsetes meetmetes osalejatele. (12) Kooskõlas eespool mainitud eesmärkidega on vaja kehtestada tingimused ühenduse toetuse andmiseks kaudsetes meetmetes osalejatele seitsmendat raamprogrammi käsitleva otsuse […/…] III lisa a osa sätete kohaselt.

(13) Komisjonil on vaja kehtestada lisaks finantsmääruses ja selle rakendamiseeskirjades sätestatule eeskirjad ja menetlused, et reguleerida ettepanekute esitamist, hindamist, valikut ja toetuse andmist. Eelkõige tuleb kehtestada eeskirjad, mis reguleerivad sõltumatute ekspertide kasutamist. (13) Komisjonil on vaja kehtestada peab kehtestama ja vastu võtma lisaks finantsmääruses ja selle rakendamiseeskirjades ning käesolevas määruses sätestatule eeskirjad ja menetlused, et reguleerida ettepanekute esitamist, hindamist, valikut ja läbirääkimisi ning toetuse andmist. Eelkõige tuleb peaksid need kehtestada eeskirjad sisaldama sätteid, mis reguleerivad sõltumatute ekspertide kasutamist. 32, 33

(14) On asjakohane, et komisjon kehtestab lisaks finantsmääruses ja selle rakendamiseeskirjades sätestatule eeskirjad ja menetlused, et reguleerida seitsmenda raamprogrammi kaudsetes meetmetes osalejate õigusliku vastutuse ja rahalise elujõulisuse hindamist. (14) On asjakohane, et k Komisjon kehtestab peaks kehtestama ja vastu võtma lisaks finantsmääruses ja selle rakendamiseeskirjades sätestatule eeskirjad ja menetlused, et reguleerida seitsmenda raamprogrammi kaudsetes meetmetes osalejate õigusliku vastutuse ja rahalise elujõulisuse olemasolu, juriidilise staatuse ning tegevusliku ja finantssuutlikkuse hindamist kontrolli. 34, 35, 36

(15) Antud kontekstis reguleerivad finantsmäärus ja selle rakenduseeskirjad muu hulgas ühenduse finantshuvide kaitset, pettuse ja eeskirjade eiramise vastast võitlust, komisjonile võlgnetavate summade sissenõudmise korda, lepingute sõlmimise ja toetusemenetlusest välja jätmist ning sellega seotud karistusi, ning komisjoni ja kontrollikoja auditeerimisi ja kontrolle vastavalt asutamislepingu artikli 248 lõikele 2. (15) Antud kontekstis reguleerivad finantsmäärus ja , selle rakenduseeskirjad ja nõukogu määrus (EÜ, EURATOM) nr 2988/1995 (10) muu hulgas ühenduse finantshuvide kaitset, pettuse ja eeskirjade eiramise vastast võitlust, komisjonile võlgnetavate summade sissenõudmise korda, lepingute sõlmimise ja toetusemenetlusest välja jätmist ning sellega seotud karistusi, ning komisjoni ja kontrollikoja auditeerimisi ja kontrollevastavalt asutamislepingu artikli 248 lõikele 2. 19

(16) Iga meetme jaoks sõlmitud lepingud peaksid ette nägema komisjoni või komisjonilt volitused saanud mis tahes esindaja järelevalve ja finantskontrolli, samuti kontrollikoja auditid ja Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) kohapeal läbiviidavad kontrollid vastavalt nõukogu määruses nr 2185/96 sätestatud korrale. (16) Iga meetme jaoks sõlmitud lepingud peaksid peavad ette nägema komisjoni või komisjonilt volitused saanud mis tahes esindaja järelevalve ja finantskontrolli, samuti kontrollikoja auditid ja Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) kohapeal läbiviidavad kontrollid vastavalt nõukogu määrustes nr 2185/96, nr 1073/99 ja nr 1074/99 sätestatud korrale. Sarnaselt peavad lepingud sätestama kontrollikoja auditid, kes võib asutamislepingu artikli 248 lõike 2 kohaselt korraldada auditi oma reeglite järgi. 18, 19

(17) Komisjon peaks teostama järelevalvet nii seitsmenda raamprogrammi raames võetavate kaudsete meetmete kui ka selle eriprogrammide üle. (17) Komisjon peaks teostama järelevalvet nii seitsmenda raamprogrammi raames võetavate kaudsete meetmete kui ka ja selle eriprogrammide rakendamise ning eelmiste raamprogrammide lõpetamise üle. Komisjon esitab järelevalve tulemused liikmesriikide esindajatest koosnevale komiteele, mida juhib komisjon. 57

(18) Uurimistulemuste levitamise eeskirjadega tuleks tagada, et vajaduse korral kaitsevad osalejad tegevuse käigus loodud intellektuaalomandit ja kasutavad ning levitavad neid tulemusi. (18) Uurimistulemuste levitamise eeskirjadega tuleks tagada, et vajaduse korral kaitsevad osalejad ja nendega seotud üksused tegevuse käigus loodud intellektuaalomandit ja kasutavad ning levitavad neid tulemusi.

(19) Austades intellektuaalomandi õigusi, tuleks koostada eeskirjad, mis tagavad, et osalejatel on juurdepääs teabele, mille nad projekti kaasa toovad, ja teadmistele, mis luuakse projekti käigus tehtud uurimistöö tulemusena selles ulatuses, mis on vajalik teadustöö tegemiseks või selle tulemusel saadud teadmiste kasutamiseks. (19) Austades intellektuaalomandi õigusi, tuleks koostada eeskirjad, mis tagavad, et osalejatel ja nendega seotud üksustel on juurdepääs teabele, mille nad projekti kaasa toovad, ja teadmistele, mis luuakse projekti käigus tehtud uurimistöö tulemusena selles ulatuses, mis on vajalik teadustöö tegemiseks või selle tulemusel saadud teadmiste kasutamiseks.

(20) Kuuendas raamprogrammis teatud osalejatele kehtestatud kohustusest kanda endaga samasse konsortsiumisse kuuluvate partnerite eest rahalisi kohustusi loobutakse. Sõltuvalt võlgnetavate summade mittehüvitamise riski suurusest, võib osa ühenduse rahalisest toetusest kinni pidada, et katta oma kohustusi mittetäitvate partnerite mis tahes võlgnetavaid ja hüvitamata summasid. Osalejad, kes varasemalt olid kohustatud teiste osalejate rahalisi kohustusi kandma, annavad oma panuse riskide maandamisse, mille komisjon peab kinni maksete tegemise hetkel. (20) Kuuendas raamprogrammis teatud osalejatele kehtestatud kohustusest kanda endaga samasse konsortsiumisse kuuluvate partnerite eest rahalisi kohustusi loobutakse. Sõltuvalt võlgnetavate summade mittehüvitamise riski suurusest, võib osa ühenduse rahalisest toetusest kinni pidada, et katta oma kohustusi mittetäitvate partnerite mis tahes võlgnetavaid ja hüvitamata summasid. Osalejad, kes varasemalt olid kohustatud teiste osalejate rahalisi kohustusi kandma, annavad oma panuse riskide maandamisse, mille komisjon peab kinni maksete tegemise hetkel. 34, 35, 36, 80, 81

(21) Ühenduse toetused ühisettevõtetele või mis tahes muudele struktuuridele, mis on loodud vastavalt asutamislepingu artiklile 171 või asutamislepingu artikli 169 alusel, ei jää käesoleva määruse reguleerimisalasse. (21) Ühenduse toetused ühisettevõtetele või mis tahes muudele struktuuridele, mis on loodud vastavalt asutamislepingu artiklile 171 või asutamislepingu artikli 169 alusel, ei jää käesoleva määruse reguleerimisalasse.

(22) Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. (22) Kõigi k Käesolevas määruses ga hõlmatud meetmete raames tuleks austada takse põhiõigusi ja järgida takse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid.

(23) Ühendus võib anda Euroopa Investeerimispangale (EIB) toetust, et suurendada erasektori investeeringuid laiaulatuslikesse abikõlblikesse Euroopa teadusuuringute ja tehnoloogia arendamisega seotud meetmetesse, tõstes selleks Euroopa Investeerimispanga võimet riske maandada, võimaldades seega i) suuremat Euroopa Investeerimispanga laenude mahtu teatud riskitaseme puhul ja ii) riskantsemate Euroopa teadusuuringute ja tehnoloogia arendamisega seotud tegevuse rahastamist, mis ei oleks ilma vastava ühenduse toetuseta võimalik. (23) Ühendus võib anda Euroopa Investeerimispangale (EIB) toetust, et suurendada erasektori investeeringuid laiaulatuslikesse abikõlblikesse seitsmendat raamprogrammi käsitleva otsuse […/…] III lisa b osas kirjeldatud Euroopa teadusuuringute ja tehnoloogia arendamisega seotud meetmetesse, tõstes selleks Euroopa Investeerimispanga võimet riske maandada, võimaldades seega i) suuremat Euroopa Investeerimispanga laenude mahtu teatud riskitaseme puhul ja ii) riskantsemate Euroopa teadusuuringute ja tehnoloogia arendamisega seotud tegevuse rahastamist, mis ei oleks ilma vastava ühenduse toetuseta võimalik. 2

(24) Ühendus võib anda kaudseteks meetmeteks rahalist toetust vastavalt finantsmääruses kehtestatule muu hulgas järgmistel viisidel: (24) Ühendus võib anda kaudseteks meetmeteks rahalist toetust vastavalt finantsmääruses kehtestatule muu hulgas järgmistel viisidel:

a) riigihangetena, mis põhinevad kaupade või teenuste lepingulistel hindadel ja on valitud välja pakkumiskutsete alusel; a) riigihangetena, mis põhinevad kaupade või teenuste lepingulistel hindadel ja on valitud välja pakkumiskutsete alusel;

b) toetustena; b) toetustena;

c) organisatsioonide liikmemaksudena; c) organisatsioonide liikmemaksudena;

d) honoraridena käesoleva määruse artiklis 17 määratletud sõltumatutele ekspertidele. d) honoraridena käesoleva määruse artiklis 17 määratletud sõltumatutele ekspertidele.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK Sissejuhatavad sätted

Artikkel 1 Artikkel 1

Sisu Sisu ja reguleerimisala

Käesoleva määrusega kehtestatakse eeskirjad ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide ning teiste juriidiliste isikute osalemiseks meetmetes, mida teostab üks või enam osalejat, kasutades selleks otsuse […/…] (seitsmenda raamprogrammi loomise kohta) III lisa a osas kindlaks määratud rahastamisskeeme, edaspidi “kaudsed meetmed”. [1.] Käesoleva määrusega kehtestatakse eeskirjad ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide ning teiste juriidiliste isikute osalemiseks meetmetes, mida teostab üks või enam osalejat, kasutades selleks otsuse […/…] (seitsmenda raamprogrammi loomise kohta) III lisas a osas kindlaks määratud rahastamisskeeme, edaspidi “kaudsed meetmed” välja arvatud käesoleva artikli lõikes 8 viidatud erandjuhul. 20, 21

Ühtlasi sätestatakse käesolevas määruses seitsmenda raamprogrammi kaudsetes meetmetes osalejatele ühenduse rahalise toetuse maksmise eeskirjad vastavalt määruses (EÜ/EURATOM) nr 1605/2002 (edaspidi “finantsmäärus”) ja määruses (EÜ/Euratom) nr 2342/2002 (edaspidi “rakenduseeskirjad”) sätestatule. [2.] Ühtlasi sätestatakse käesolevas määruses seitsmenda raamprogrammi kaudsetes meetmetes osalejatele ühenduse rahalise toetuse maksmise eeskirjad vastavalt määruses (EÜ/EURATOM) nr 1605/2002 (edaspidi “finantsmäärus”) ja määruses (EÜ/Euratom) nr 2342/2002 (edaspidi “rakenduseeskirjad”) sätestatule .

Seitsmenda raamprogrammi raames läbi viidud teadustöö tulemuste puhul sätestatakse käesolevas määruses eeskirjad teadmiste avalikustamiseks kõigi asjakohaste vahendite abil, välja arvatud teadmiste kaitsmisega seotud formaalsustest tulenev avaldamine; see hõlmab teadmiste avaldamist mis tahes teabekanalites, edaspidi “levitamine”. [ 3.] Seitsmenda raamprogrammi raames läbi viidud teadustöö tulemuste puhul sätestatakse käesolevas määruses eeskirjad teadmiste avalikustamiseks kõigi asjakohaste vahendite abil, välja arvatud teadmiste kaitsmisega seotud formaalsustest tulenev avaldamine; see hõlmab teadmiste avaldamist mis tahes teabekanalites, edaspidi “levitamine”.

Lisaks sätestatakse eeskirjad teabe otseseks või kaudseks kasutamiseks edasises uurimistegevuses, mida meede ei kata, või toote või protsessi arendamiseks, loomiseks ja turustamiseks või teenuse loomiseks ja osutamiseks, edaspidi “kasutamine”. [ 4.] Lisaks sätestatakse eeskirjad teabe otseseks või kaudseks kasutamiseks edasises uurimistegevuses, mida meede ei kata, või toote või protsessi arendamiseks, loomiseks ja turustamiseks või teenuse loomiseks ja osutamiseks, edaspidi “kasutamine”.

Käesolevas määruses sätestatakse eeskirjad nii teadmiste kui ka taustteabe litsentside ja kasutaja õiguste kohta, edaspidi “kasutusõigused”. [ 5.] Käesolevas määruses sätestatakse eeskirjad nii teadmiste kui ka taustteabe litsentside ja kasutaja õiguste kohta, edaspidi “kasutusõigused”.

[6.] Määrust kohaldatakse Euroopa Teadusnõukogu raames rahastatavate meetmete puhul. 2, 17

[7.] Määrust kohaldatakse Euroopa Investeerimispangale (EIB) antavate toetuste puhul, mille eesmärk on panustada seitsmendat raamprogrammi käsitleva otsuse […/…] III lisas nimetatud meetmete laenu- ja tagatisrahastamisse ning sellele vahendite eraldamisse.

[8. toodud üle põhjendusest (21)] Ühenduse toetused seitsmendat raamprogrammi käsitleva otsuse […/…] III lisa b osas nimetatud ühisettevõtetele või mis tahes muudele struktuuridele, mis on loodud vastavalt asutamislepingu artiklile 171 või asutamislepingu artikli 169 alusel, ei jää käesoleva määruse reguleerimisalasse ei jää ühenduse toetused seitsmendat raamprogrammi käsitleva otsuse […/…] III lisa b osas nimetatud ühisettevõtetele või muudele struktuuridele, mis on loodud asutamislepingu artikli 171 või asutamislepingu artikli 169 alusel.

Artikkel 2 14

Mõisted

Lisaks finantsmääruses ja rakenduseeskirjades kehtestatule kasutatakse käesolevas määruses järgmisi mõisteid:

1) teadmised — meetmete tulemused, sealhulgas teave, olenemata sellest, kas neid saab kaitsta või mitte. Sellised tulemused hõlmavad autoriõigustega seotud õigusi, tööstusdisainilahenduse õigusi, patendiõigusi, sordikaitset või sarnaseid kaitseliike;

2) taustteave — enne toetuslepingu sõlmimist osalejate omanduses olev teave, samuti sellise teabe juurde kuuluvad autoriõigused või intellektuaalomandi õigused, mida on taotletud enne toetuslepingu sõlmimist ning mida on vaja kaudse meetme läbiviimiseks või kaudse meetme tulemuste kasutamiseks; 2) taustteave — enne toetuslepingu sõlmimist osalejate omanduses olev teave, samuti sellise teabe juurde kuuluvad autoriõigused või intellektuaalomandi õigused või nende rakendused, mida on taotletud enne toetuslepingu sõlmimist ning mida on vaja kaudse meetme läbiviimiseks või kaudse meetme tulemuste teadmiste kasutamiseks;

3) uurimisinstituut — mittetulunduslik organisatsioon, mis teostab oma põhitegevusena teaduslikke või tehnoloogilisi uurimusi; 3) uurimisinstituut — mittetulundusliku organisatsioonina registreeritud juriidiline isik, mis teostab oma põhitegevusena teaduslikke või tehnoloogilisi uurimusi;

4) kolmas riik — riik, mis ei ole liikmesriik;

5) assotsieerunud riik — kolmas riik, mis on Euroopa Ühendusega sõlmitud sellise rahvusvahelise lepingu osaline, mille tingimuste kohaselt või mille alusel ta annab rahalist toetust kogu seitsmendale raamprogrammile või selle osale;

6) rahvusvaheline organisatsioon — valitsustevaheline organisatsioon, välja arvatud Euroopa Ühendus, millel on rahvusvahelise avaliku õiguse alusel oma liikmesriikidest erinev iseseisev õigusvõime ja sellise rahvusvahelise organisatsiooni asutatud eriasutused;

7) Euroopa huve esindav rahvusvaheline organisatsioon — rahvusvaheline organisatsioon, mille liikmetest enamik on Euroopa Ühenduse liikmesriigid või assotsieerunud riigid ning mille peaeesmärk on edendada teadus- ja tehnoloogiakoostööd Euroopas; 7) Euroopa huve esindav rahvusvaheline organisatsioon — rahvusvaheline organisatsioon, mille liikmetest enamik on Euroopa Ühenduse liikmesriigid, assotsieerunud riigid, nende riikide avalik-õiguslikud uurimisinstituudid või riiklikud rahastamisasutused ning mille peaeesmärk on edendada teadus- ja tehnoloogiakoostööd Euroopas;

8) rahvusvahelise koostöö partnerriik — kolmas riik, mille Euroopa Komisjon on liigitanud madala sissetulekuga, keskmisest madalama sissetulekuga või keskmisest kõrgema sissetulekuga riigiks;

9) avalik-õiguslik asutus — siseriikliku õiguse või rahvusvaheliste organisatsioonide poolt selliselt määratletud mis tahes juriidiline isik;

10) VKEd — ettevõtted, mis vastavad komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses 2003/361/EÜ kehtestatud mikro-, väike- ja keskmise suurusega ettevõtete mõistele;

11) tööprogramm — kava, mille komisjon on vastu võtnud otsuse […/…] artiklis 3 määratletud eriprogrammi rakendamiseks;

12) rahastamiskavad — ühenduse mehhanismid määruse […/…] III lisa a osas sätestatud kaudsete meetmete rahastamiseks; 12) rahastamiskavad — ühenduse mehhanismid määruse […/…] III lisas a osas sätestatud kaudsete meetmete rahastamiseks; 20, 21

13) teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse teostaja — konkreetsete rühmade kasuks uurimisprojektides teadusuuringuid ja tehnoloogiaarendust ellu viiv juriidiline isik. 13) teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse teostaja — otsuse […/…] III lisa a osa punkti 6 kohaselt konkreetsete rühmade kasuks uurimisprojektides teadusuuringuid ja tehnoloogiaarendust ellu viiv juriidiline isik.

Artikkel 3

Konfidentsiaalsus

Toetuslepingus, töölevõtu kirjas või lepingus sätestatud tingimustest lähtudes hoiavad komisjon ja osalejad kõigi neile konfidentsiaalselt edastatud andmete, teadmiste ja dokumentide konfidentsiaalsust.

II PEATÜKK Osalemine

1. JAGU MIINIMUMTINGIMUSED

Artikkel 4

Üldpõhimõtted

1. Kui käesolevas peatükis sätestatud miinimumtingimused, kaasa arvatud vastavalt artiklile 12 sätestatud tingimused, on täidetud, võib mis tahes liikmesriigis või assotsieerunud riigis või kolmandas riigis asutatud ettevõte, uurimiskeskus või ülikool või muu juriidiline isik osaleda kaudses meetmes.

Artikli 5 lõikes 1 ja artiklites 7, 8 või 9 mainitud kaudse meetme puhul, mille alusel on võimalik miinimumtingimuste täitmine ilma, et osaleks ükski liikmesriigis asutatud juriidiline isik, peab asutamislepingu artiklites 163 ja 164 sätestatud eesmärkide saavutamine olema eriti tugevalt esile tõstetud. Artikli 5 lõikes 1 ja artiklites 7, 8 või 9 mainitud kaudse meetme puhul, mille alusel on võimalik miinimumtingimuste täitmine ilma, et osaleks ükski liikmesriigis asutatud juriidiline isik, peab asutamislepingu artiklites 163 ja 164 sätestatud eesmärkide saavutamine olema eriti tugevalt esile tõstetud.

Juriidiline isik on tegevuskoha siseriikliku õiguse või ühenduse õiguse või rahvusvahelise õiguse kohaselt asutatud füüsiline isik või juriidiline isik, kellel on iseseisev õigusvõime ning õigus omada enda nimel mis tahes õigusi ja kohustusi. [ Juriidiline isik on tegevuskoha siseriikliku õiguse või ühenduse õiguse või rahvusvahelise õiguse kohaselt asutatud füüsiline isik või juriidiline isik, kellel on iseseisev õigusvõime ning õigus omada enda nimel mis tahes õigusi ja kohustusi. ]

Artikli 5 lõikes 1 ning artiklites 7, 8 ja 9 osutatud kaudse meetme puhul, kui miinimumtingimused on võimalik täita liikmesriigis asuva juriidilise isiku osaluseta, tuleb asutamislepingu artiklites 163 ja 164 seatud eesmärkide saavutamisele vastavalt kaasa aidata.

2. Füüsiliste isikute puhul mõeldakse asutamiskoha all tavalist elukohta. [ 2. Füüsiliste isikute puhul mõeldakse asutamiskoha all tavalist elukohta. ]

3. Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus, edaspidi “Teadusuuringute Ühiskeskus”, võib osaleda kaudsetes meetmetes samadel alustel liikmesriigis asutatud juriidilise isikuga ning tal on samad õigused ja kohustused.

Artikkel 5 22, 23, 24

Miinimumtingimused

1. Kaudsete meetmete miinimumtingimused on järgmised: 1. Kaudsetes meetmetes osalemise miinimumtingimused on järgmised:

a) osalema peab vähemalt kolm juriidilist isikut, mis on asutatud kolmes liikmesriigis või assotsieerunud riigis ning millest kaks ei ole asutatud samas liikmesriigis või assotsieerunud riigis; a) osalema peab vähemalt kolm juriidilist isikut, mis on asutatud kolmes liikmesriigis või assotsieerunud riigis ning millest kaks ei ole asutatud samas liikmesriigis või assotsieerunud riigis;

b) juriidiliste isikute asukohariikide seas peab olema vähemalt kolm erinevat liikmesriiki või assotsieerunud riiki;

b) kõik kolm juriidilist isikut peavad vastavalt artiklile 6 olema üksteisest sõltumatud. b c) kõik vähemalt kolm juriidilist isikut peavad vastavalt artiklile 6 olema üksteisest sõltumatud.

2. Lõike 1 punkti a kohaldamisel, kui üks osalejatest on Teadusuuringute Ühiskeskus või rahvusvaheline Euroopa huve esindav organisatsioon või ühenduse õiguse alusel asutatud juriidiline isik, peab see olema asutatud mõnes muus liikmesriigis või assotsieerunud riigis, kui mis tahes muu samas meetmes osaleja on asutatud.

Artikkel 6

Sõltumatus

1. Kahte juriidilist isikut tuleb käsitleda teineteisest sõltumatult, kui üks neist ei ole teise otsese või kaudse kontrolli all või kui nad ei ole ühe ja sama otsese või kaudse kontrolli all.

2. Lõike 1 tähenduses võib kontroll esineda eelkõige järgmises vormis:

a) otsesest või kaudsest osalusest, mis on üle 50 % asjaomase juriidilise isiku aktsiakapitali nimiväärtusest, või aktsionäride või osanike häälteenamusest selles juriidilises isikus;

b) otsesest või kaudsest tegelikust või õiguslikust otsustamisõiguse omamisest asjaomases juriidilises isikus.

3. Järgmised suhted ei moodusta siiski iseenesest veel kontrollisuhet:

a) samal riiklikul investeerimisühingul, institutsionaalsel investoril või riskikapitaliettevõttel on üle 50 %ne otsene või kaudne osalus aktsiakapitali nimiväärtusest või osanike häälteenamus;

b) sama avalik-õiguslik asutus omab asjaomaseid juriidilisi isikuid või teostab nende üle järelevalvet.

Artikkel 7 22, 23, 24

Rahvusvahelise koostöö partnerriike hõlmavad kaudsed meetmed

Rahvusvahelise koostöö partnerriike liikmesriikide või assotsieerunud riikidega pariteetsetel alustel kaasavate koostööprojektide miinimumtingimused on vastavalt tööprogrammis määratletule järgmised: Rahvusvahelise koostöö partnerriike liikmesriikide või assotsieerunud riikidega pariteetsetel alustel kaasavate otsuse […/…] III lisa a osa punktis 1 sätestatud koostööprojektide miinimumtingimused on vastavalt tööprogrammis määratletule järgmised:

a) osalema peab vähemalt neli juriidilist isikut; a) osalema peab vähemalt neli juriidilist isikut;

b) vähemalt kaks punktis a osutatud juriidilist isikut peavad olema asutatud liikmesriigis või assotsieerunud riigis, kuid kaks juriidilist isikut ei või olla asutatud ühes ja samas liikmesriigis või assotsieerunud riigis; b) vähemalt kaks riikide seas, kus punktis a osutatud osalevad juriidilised t isikud peavad olema on asutatud, peab olema vähemalt kaks liikmesriiki gis või assotsieerunud riiki gis, kuid kaks juriidilist isikut ei või olla asutatud ühes ja samas liikmesriigis või assotsieerunud riigis;

c) vähemalt kaks punktis a osutatud juriidilist isikut peavad olema asutatud rahvusvahelise koostöö partnerriigis, kuid kaks juriidilist isikut ei või olla asutatud ühes ja samas rahvusvahelise koostöö partnerriigis; c) vähemalt kaks riikide seas, kus punktis a osutatud osalevad juriidilised t isikud t peavad olema on asutatud, peab olema vähemalt kaks rahvusvahelise koostöö partnerriiki gis, kuid kaks juriidilist isikut ei või olla asutatud ühes ja samas rahvusvahelise koostöö partnerriigis;

d) kõik neli punktis a osutatud juriidilist isikut peavad olema üksteisest sõltumatud vastavalt artiklile 6. d) kõik vähemalt neli punktis a osutatud osalevat juriidilist isikut peavad olema üksteisest sõltumatud vastavalt artiklile 6.

Artikkel 8

Koordineerimis- ja toetusmeetmed ning teadlaste koolitamise ja karjääri kujundamine

Koordineerimis- ja toetusmeetmete ning teadlaste koolitamise ja karjääri kujundamise puhul on miinimumtingimuseks ühe juriidilise isiku osalemine.

Esimest lõiku ei kohaldata meetmete suhtes, millega koordineeritakse teadusprojekte.

Artikkel 9 2

Teadlaste algatatud “eesliini” teadusprojektid

Teadlaste algatatud “eesliini” teadusprojektide, mida finantseeritakse Euroopa Teadusnõukogu “eesliini teadusprogrammi” raames, toetamisele suunatud kaudsete meetmete miinimumtingimuseks on, et selles osaleb üks liikmesriigis või assotsieerunud riigis asutatud juriidiline isik. [1.] Teadlaste algatatud “eesliini” teadusprojektide, mida finantseeritakse otsuse […/…] III lisa a osa punktis 4 määratletud Euroopa Teadusnõukogu “eesliini teadusprogrammi” raames, toetamisele suunatud kaudsete meetmete miinimumtingimuseks on, et selles osaleb üks liikmesriigis või assotsieerunud riigis asutatud juriidiline isik.

[2.] Komisjon võtab meetmeid tagamaks, et Euroopa Teadusnõukogu raames rahastatavatele teadlaste algatatud “eesliini” teadusprojektidele antud toetusi on võimalik üle kanda liikmesriikide või assotsieerunud riikide juriidiliste isikute vahel . 25, 26

Artikkel 10 24

Üksikosalejad

Kui on täidetud kaudse meetme miinimumtingimused osalevate juriidiliste isikute arvu osas, kes koos moodustavad ühe juriidilise isiku, võib viimane olla kaudse meetme üksikosaleja tingimusel, et see on asutatud liikmesriigis või assotsieerunud riigis. Kui on täidetud kaudse meetme miinimumtingimused osalevate juriidiliste isikute arvu osas, kes koos moodustavad ühe juriidilise isiku, nagu Euroopa Majandushuviühingud või rahvusvahelised Euroopa huve esindavad organisatsioonid, võib viimane see juriidiline isik olla kaudse meetme üksikosaleja tingimusel, et see on asutatud liikmesriigis või assotsieerunud riigis.

Artikkel 11

Kolmandates riikides asutatud rahvusvahelised organisatsioonid ja juriidilised isikud

Kui käesolevas peatükis kehtestatud miinimumtingimused ning eriprogrammides või asjakohastes tööprogrammides sätestatud tingimused on täidetud, on kaudsetes meetmetes osalemine avatud kolmandas riigis asutatud rahvusvahelistele organisatsioonidele ja juriidilistele isikutele.

Artikkel 12

Lisatingimused

Lisaks käesolevas peatükis sätestatud miinimumtingimustele võidakse eriprogrammides või tööprogrammides kindlaks määrata tingimused minimaalse osalejate arvu kohta.

Ühtlasi võib neis sätestada lisatingimusi osalejate liigi ja vajaduse korral nende asukoha kohta, lähtudes kaudse meetme iseloomust ja eesmärkidest.

2. JAGU MENETLUSED

ALAJAGU 1 KONKURSIKUTSED

Artikkel 13

Konkursikutsed

1. Komisjon avaldab kaudsete meetmete konkursikutsed vastavalt asjaomastes eriprogrammides ja tööprogrammides sätestatud nõuetele. 1. Komisjon avaldab kaudsete meetmete konkursikutsed vastavalt asjaomastes eriprogrammides ja tööprogrammides sätestatud nõuetele. 20, 21

Lisaks rakenduseeskirjades märgitud avaldamisele avaldab komisjon konkursikutsed seitsmenda raamprogrammi veebilehtedel, kindlates teabekanalites ning liikmesriikide ja assotsieerunud riikide loodud riiklikes teabepunktides.

2. Vajadusel täpsustab komisjon konkursikutses, et osalejad peavad sõlmima konsortsiumikokkuleppe.

Artikkel 14 20, 21, 27, 28

Erandid

Komisjon ei avalda konkursikutseid järgneva osas: Kooskõlas finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjadega ei avalda K komisjon ei avalda konkursikutseid järgneva osas:

a) eriprogrammides või tööprogrammides määratletud juriidiliste isikute võetavad koordineerivad ja toetavad meetmed, kui eriprogramm lubab tööprogrammides nimetada abisaajaid vastavalt rakenduseeskirjadele; a) eriprogrammides või tööprogrammides määratud juriidiliste isikute võetavad koordineerivad ja toetavad meetmed, kui eriprogramm lubab tööprogrammides nimetada abisaajaid vastavalt rakenduseeskirjadele;

b) koordineerivad ja toetavad meetmed, mis koosnevad vastavalt finantsmääruses riigihangete suhtes kehtestatud eeskirjadele tehtud ostudest või osutatud teenustest; b) koordineerivad ja toetavad meetmed, mis koosnevad vastavalt finantsmääruses lepinguga ette nähtud ja riigihangete suhtes kehtestatud eeskirjadele alusel tehtud ostudest või osutatud teenustest valitud kaupade või teenuste ostmisest;

c) õppe-, uurimis- või koolitusstipendiumide ja konkursside auhinnaraha maksmisega seotud koordineerivad ja toetavad meetmed;

c) sõltumatute ekspertide nimetamisega seotud koordineerivad ja toetavad meetmed; c d) sõltumatute ekspertide nimetamisega seotud koordineerivad ja toetavad meetmed;

d) muud meetmed, kui see on sätestatud finantsmääruses või rakenduseeskirjades. e d) muud seitsmendat raamprogrammi käsitleva otsuse […/…] III lisa b osas nimetatud nõukogu ja Euroopa Parlamendi (või Euroopa Parlamendiga konsulteerinud nõukogu) otsuste alusel rakendatavad meetmed, kui see on sätestatud finantsmääruses või rakenduseeskirjades.

ALAJAGU 2 ETTEPANEKUTE HINDAMINE ALAJAGU 2 ETTEPANEKUTE HINDAMINE, VALIMINE JA LÄBIRÄÄKIMINE NING TOETUSTE MÄÄRAMINE

Artikkel 15 Artikkel 15 30, 31

Hindamine, valik ja toetuse määramine Hindamine, spõhimõtted ning valiku ja toetuse määrami ne se kriteeriumid

1. Komisjon hindab kõiki konkursikutsetele esitatud ettepanekuid vastavalt eriprogrammis ning tööprogrammis sätestatud hindamis-, valiku- ja toetuse määramise kriteeriumide põhimõtetele. 1. Komisjon hindab kõiki konkursikutsetele esitatud kaudsete meetmete ettepanekuid vastavalt käesolevas määruses, eriprogrammis ning tööprogrammis sätestatud hindamispõhimõtetele , ning valiku- ja toetuse määramise kriteeriumidele põhimõtetele.

Tööprogrammis võib sätestada erikriteeriume või täiendavaid üksikasju kriteeriumide kohaldamiseks.

[1a.] Eelkõige võib valiku ja toetuse määramise erikriteeriumid kehtestada Euroopa Teadusnõukogu raames rahastatavatele teadlaste algatatud “eesliini” teadusprojektidele. 31

[1b.] Tööprogrammides või konkursikutsetes sätestatud juhtudel võib toimuda kaughindamine. 4, 31

2. Ettepanekut, mis on vastuolus peamiste eetiliste põhimõtetega või mis ei vasta eriprogrammis, tööprogrammis või konkursikutses esitatud tingimustele, ei valita. Niisuguse ettepaneku võib igal ajal hindamis-, valiku- ja toetuse määramise menetlustest välja arvata. 2. Ettepanekut, mis on vastuolus peamiste eetiliste põhimõtetega või mis ei vasta eriprogrammis, tööprogrammis või konkursikutses esitatud tingimustele, ei ole osalemiskõlblik ei valita. ja selle Niisuguse ettepaneku võib igal ajal hindamis-, valiku- ja toetuse määramise menetlustest välja arvata. 31

3. Ettepanekud valitakse hindamistulemuste alusel. 3. Ettepanekud valitakse hindamistulemuste alusel .

Artikkel 16 Artikkel 16 32, 33

Esitamine, hindamine, valik ja toetuse määramise menetlus Esitamine, hindamine, valik, läbirääkimine ja toetuse määramise menetlus

1. Komisjon võtab vastu ja avaldab eeskirjad, mis reguleerivad nii ettepanekute esitamist kui ka sellega seotud hindamis-, valiku- ja toetuse määramise menetlust. Eelkõige kehtestab komisjon kaheetapilise taotluste esitamise üksikasjalikud eeskirjad ning kaheetapilise hindamismenetluse eeskirjad. 1. Komisjon võtab vastu ja avaldab eeskirjad, mis reguleerivad nii ettepanekute esitamist kui ka sellega seotud hindamis-, valiku-, läbirääkimis- ja toetuse määramise menetlust. Eelkõige kehtestab komisjon kaheetapilise taotluste esitamise üksikasjalikud eeskirjad ning kaheetapilise hindamismenetluse eeskirjad.

2. Kui konkursikutses määratakse kindlaks kaheetapilise hindamismenetluse reeglid, kutsutakse teise etappi täielikku ettepanekut esitama üksnes ettepanekud, mis läbivad esimese etapi hindamiskriteeriumid.

3. Kui konkursikutses määratakse kindlaks kaheetapilise hindamismenetluse reeglid, lähevad edasisele hindamisele üksnes need ettepanekud, mis läbivad esimese etapi, mille käigus hinnatakse ettepanekuid piiratud hindamiskriteeriumide alusel.

[3a.] Kui tööprogrammis ei ole teisiti sätestatud, tuleb kaudsete meetmete ettepanekud esitada elektrooniliselt. 4

4. Komisjon võtab vastu ja avaldab eeskirjad, millega tagatakse pidev kaudsetes meetmetes osalejate olemasolu ja juriidilise staatuse ning nende finantssuutlikkuse kontrollimine. 4. Komisjon võtab vastu ja avaldab eeskirjad, millega tagatakse pidev kaudsetes meetmetes osalejate olemasolu ja juriidilise staatuse ning nende finantssuutlikkuse kontrollimine.

[4a.; toodud üle artikli 15 lõikest 3] Kaudsete meetmete E ettepanekud valitakse hindamistulemuste võrdleva analüüsi alusel .

[5.] Osalejatele teatatakse hindamistulemused kirjalikult. Konsortsiumi kaudse meetme ettepaneku puhul piisab, kui hindamistulemus ja ettepaneku valimist käsitlev teave saadetakse ainult koordinaatorile.

[ 6.] Valitud ettepanekute puhul võib komisjon vajaduse korral leppida osalejatega kokku kaudse meetme teaduslike, tegevuslike või finantsaspektide muutmise tööprogrammi ning konkursikutse piires ning ettepaneku hindamistulemusi arvesse võttes .

[7.] Artiklis 16a sätestatud kontrollimenetlust kohaldades peab komisjon tagama, et osalejatel on piisav tegevus- ja finantssuutlikkus kaudse meetme rakendamiseks vajalikul viisil ning õigel ajal.

[8.] Komisjon määrab toetused ettepanekutele, mille üle peetud läbirääkimised on edukalt lõpetatud. Kõik muud ettepanekud lükatakse tagasi. 37, 38

Artikkel 16a 34, 35, 36, 42

Kaudsetes meetmetes osalejate olemasolu, juriidilise staatuse ning tegevus- ja finantssuutlikkuse kontroll

Kaudsetes meetmetes osalejate olemasolu, juriidilise staatuse ning tegevus- ja finantssuutlikkuse kontrolli eest vastutab komisjon. Kontroll põhineb osaleja esitatavatel asjakohastel tõendavatel dokumentidel, mille alusel saab hinnata osaleja olemasolu, juriidilist staatust ning tegevus- ja finantssuutlikkust. Neid dokumente tuleb perioodiliselt või komisjoni taotluse korral uuendada. Topeltkontrolli vältimiseks peab komisjon eduka kontrolli sertifitseerima, mis tunnistatakse seejärel edaspidise teatamiseni piisavaks kõigi sama osaleja esitatud ettepanekute korral. Sel eesmärgil kehtestab komisjon ühtse kontrolli- ja sertifitseerimissüsteemi ning võtab vastu ja avaldab asjakohased eeskirjad.

Artikkel 17 39

Sõltumatute ekspertide nimetamine

1. Komisjon nimetab sõltumatud eksperdid, kes abistavad teda seitsmendas raamprogrammis ja eriprogrammides ettenähtud hindamiste läbiviimisel. 1. Komisjon nimetab sõltumatud eksperdid, kes abistavad teda seitsmendas raamprogrammis ja eriprogrammides ettenähtud kaudsete meetmete hindamiste ja järelevalvetegevuse läbiviimisel.

Artiklis 14 käsitletud koordineerivate ja toetavate meetmete elluviimiseks nimetatakse sõltumatud eksperdid üksnes juhul, kui komisjon peab seda vajalikuks. Artiklis 14 käsitletud koordineerivate ja toetavate meetmete elluviimiseks nimetatakse sõltumatud eksperdid üksnes juhul, kui komisjon peab seda vajalikuks.

2. Sõltumatud eksperdid valitakse neile antud ülesannete täitmiseks vajalikest oskustest ja teadmistest lähtudes.

Sõltumatuid eksperte määratakse ja valitakse üksikisikutele suunatud taotluste esitamise kutsete ja riiklikele teadusagentuuridele, teadusasutustele või ettevõtetele suunatud taotluste esitamise kutsete alusel, et koostada sobivate kandidaatide nimekiri.

Komisjon võib vajadusel valida asjakohaste oskustega nimekirjavälise isiku.

Selleks et tagada mõistlik sooline tasakaal, rakendatakse sõltumatute ekspertide rühmade nimetamisel sobivaid meetmeid.

[2a.] Teadlaste algatatud “eesliini” teadusprojektide hindamiseks ja järelevalveks nimetab komisjon eksperdid Euroopa Teadusnõukogu ettepaneku alusel. 40

3. Sõltumatu eksperdi nimetamisel tagab komisjon, et eksperdil ei teki huvide konflikti seoses küsimusega, mille kohta ta peab esitama arvamuse. 3. Sõltumatu eksperdi nimetamisel tagab k Komisjon võtab vajalikke meetmeid tagamaks, et eksperdil ei teki huvide konflikti seoses küsimusega, mille kohta ta peab esitama arvamuse.

4. Komisjon võtab vastu töölevõtu käskkirja näidise, edaspidi “töölevõtu käskkiri”, mis sisaldab kinnitust, et sõltumatul eksperdil ei ole eksperdiks nimetamise ajal sellist huvide konflikti ning et ta kohustub komisjoni teavitama, kui ülesannete täitmise ajal peaks selline huvide konflikt tekkima. Komisjon sõlmib iga sõltumatu eksperdiga töölevõtu käskkirja. 44

[ 4a.] Komisjon võtab vastu ja avaldab sõltumatute ekspertide nimetamise ja kasutamise eeskirjad. 32, 33

5. Komisjon avaldab sobivates teabekanalites regulaarselt teda eriprogrammide juures abistanud sõltumatute ekspertide nimekirja. 5. Komisjon avaldab sobivates teabekanalites regulaarselt teda iga raamprogrammi ja selle eriprogrammide juures abistanud sõltumatute ekspertide nimekirja ning tööülesanded.

Artikkel 17a 4, 41, 42

Andmekogud ja elektrooniline andmevahetus

[1.] Komisjon võtab vajalikke meetmeid, et tagada kõigi seitsmendast raamprogrammist rahastatud kaudsete meetmete andmete registreerimine ja töötlemine integreeritud andmebaasides ning ühises elektroonilises süsteemis .

[2.] Komisjon edendab ettepanekute ja toetuste kõiki aspekte puudutavate andmete elektroonilist vahetust.

ALAJAGU 3 RAKENDAMINE JA TOETUSLEPINGUD ALAJAGU 3 KAUDSETE MEETMETE r RAKENDAMINE JA TOETUSLEPINGUD

Artikkel 18 Artikkel 18

Üldosa Üldosa Toetuslepingute rakendamise sätted

1. Osalejad rakendavad kaudse meetme ja võtavad kõik selleks vajalikud ja põhjendatud meetmed. Samas kaudses meetmes osalejad rakendavad meedet ühenduse hüvanguks koos ja eraldi.

2. Komisjon koostab artikli 19 lõikes 7 esitatud näidise alusel ning asjaomase rahastamisskeemi kriteeriume arvesse võttes komisjoni ja osalejate vahelise toetuslepingu. 2. Komisjon koostab artikli 19 lõikes 7 esitatud näidise alusel ning asjaomase rahastamisskeemi kriteeriume arvesse võttes komisjoni ja osalejate vahelise toetuslepingu.

3. Osalejad ei tohi võtta toetuslepinguga vastuollu minevaid kohustusi.

4. Kui osaleja ei täida oma kohustusi, peavad toetuslepingust tulenevaid kohustusi täitma teised osalejad ilma täiendava ühenduse toetuseta, välja arvatud juhul, kui komisjon nad sellest kohustusest selgesõnaliselt vabastab.

5. Kui meetme rakendamine muutub võimatuks või kui osalejad ei suuda seda rakendada, tagab komisjon meetme lõpetamise. 5. Kui meetme rakendamine muutub võimatuks või osalejad ei suuda seda rakendada, tagab komisjon meetme lõpetamise artikli 21 kohaselt. 56

6. Osalejad tagavad komisjoni teavitamise kõigist asjaoludest, mis võivad mõjutada kaudse meetme rakendamist või ühenduse huve.

Artikkel 19 Artikkel 19 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 50

Toetuslepingutesse lisatavad üldsätted Toetuslepingutesse lisatavad Toetuslepingute ü ldsätted

1. Toetuslepingus nähakse ette osalejate õigused ja kohustused ühenduse ees vastavalt otsusele […/…], käesolevale määrusele, finantsmäärusele ja selle rakendamiseeskirjadele ning vastavalt ühenduse õiguse üldistele põhimõtetele.

Ühtlasi nähakse samadel tingimustel ette ka nende juriidiliste isikute õigused ja kohustused, kes ühinevad kaudse meetmega selle elluviimise käigus. Ühtlasi nähakse samadel tingimustel ette ka nende juriidiliste isikute õigused ja kohustused, kes ühinevad kaudse meetmega selle elluviimise käigus.

[1a. toodud üle artikli 18 lõikest 2] Komisjon koostab igale kaudsele meetmele, v.a nendele, millele viidatakse artiklis 14, artikli 19 lõikes 7 esitatud viidatud näidise alusel ning asjaomase rahastamisskeemi kriteeriume arvesse võttes ühenduse ja osalejate esindajana tegutseva koordinaatori vahelise toetuslepingu .

2. Vajaduse korral sätestatakse toetuslepingus, millise osa ühenduse rahalisest toetusest moodustab abikõlblike kulude hüvitamine ja millise osa kindlasummaline rahastamine (sealhulgas ühiku maksumusel põhinev) või ühekordsed summeeritud väljamaksed. 2. Vajaduse korral sätestatakse t Toetuslepingus sätestatakse meetme kestus, teaduslikud ja tehnilised tööd, hinnanguliste kogukulude eelarve ja ühenduse maksimaalne rahaline toetus kaudsele meetmele. millise osa ühenduse rahalisest toetusest moodustab abikõlblike kulude hüvitamine ja millise osa kindlasummaline rahastamine (sealhulgas ühiku maksumusel põhinev) või ühekordsed summeeritud väljamaksed.

3. Toetuslepingus määratakse kindlaks, millised muudatused konsortsiumi koosseisus nõuavad eelnevat konkursikuulutuse avaldamist. 3. Toetuslepingus määratakse kindlaks, millised muudatused konsortsiumi koosseisus nõuavad eelnevat konkursikuulutuse avaldamist.

4. Toetuslepingus nõutakse korrapäraste asjaomase kaudse meetme rakendamist käsitlevate eduaruannete esitamist komisjonile. 4. Toetuslepingus nõutakse korrapäraste asjaomase kaudse meetme rakendamist käsitlevate eduaruannete esitamist komisjonile ning vajaduse korral võidakse ette näha läbivaatamised asjaomase kaudse meetme rakendamise hindamiseks. 56

5. Vajadusel võib toetuslepinguga ette näha, et komisjoni teavitatakse eelnevalt igast kavandatavast teadmiste omandiõiguse üleandmisest kolmandale osapoolele. 5. Vajaduse korral võib toetuslepinguga sätestada, et komisjoni teavitatakse eelnevalt igast kavandatavast teadmiste omandiõiguse üleandmisest kolmandale osalisele.

6. Kui toetuslepinguga nõutakse osalejatelt tegevuste läbiviimist, millest saavad kasu kolmandad osapooled, teavitavad osalejad sellest laialdaselt ning määravad kindlaks, hindavad ja valivad kolmandaid osapooli läbipaistvalt, õiglaselt ning erapooletult. Kui tööprogrammis on sätestatud, määratakse toetuslepingus kindlaks kriteeriumid selliste kolmandate osapoolte valimiseks. Komisjonil on õigus kolmandate osapoolte valiku osas vastuväiteid esitada.

7. Komisjon koostab kooskõlas käesoleva määrusega toetuslepingu näidise. 7. Komisjon koostab ja võtab kooskõlas käesoleva määrusega vastu toetuslepingu näidised iga seitsmendat raamprogrammi käsitleva otsuse […/…] III lisa a osas nimetatud rahastamiskorra kohta.

8. Toetuslepingu näidis peegeldab Euroopa teadlaste hartas ja teadlaste töölevõtmise juhendis (11) kehtestatud põhimõtteid. See käsitleb sobival viisil kõigi haridustasemete vahelist sünergiat, valmidust ja võimet teadusteemaliseks ja uurimustulemuste alaseks dialoogiks ja aruteluks laiema teaduskogukonna piire ületava avalikkusega, meetmeid naiste osaluse suurendamiseks teadustöös ja meetmeid teadustöö sotsiaal-majanduslike aspektide käsitlemiseks. 8. Toetuslepingu näidis peegeldab Euroopa teadlaste hartas ja teadlaste töölevõtmise juhendis (11) kehtestatud põhimõtteid. See käsitleb sobival viisil kõigi haridustasemete vahelist sünergiat, valmidust ja võimet teadusteemaliseks ja uurimustulemuste alaseks dialoogiks ja aruteluks laiema teaduskogukonna piire ületava avalikkusega, meetmeid naiste osaluse suurendamiseks teadustöös ja meetmeid teadustöö sotsiaal-majanduslike aspektide käsitlemiseks .

[8a. toodud üle põhjendusest 16] Iga meetme jaoks sõlmitud lepingud Toetuslepingute näidised peaksid peavad ette nägema komisjoni või komisjonilt volitused saanud mis tahes esindaja järelevalve ja finantskontrolli, samuti kontrollikoja auditid ja Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) kohapeal läbiviidavad kontrollid vastavalt nõukogu määrustes nr 2185/96 , nr 1073/99 ja nr 1074/99 sätestatud korrale. 19

Artikkel 20

Kasutusõigusi, kasutamist ja levitamist käsitlevad sätted

1. Toetuslepingus määratakse kindlaks osalejate kohustused seoses kasutusõiguste, kasutamise ja levitamisega, kuivõrd neid ei ole käesolevas määruses kehtestatud. 1. Toetuslepingus määratakse kindlaks osalejate õigused ja kohustused seoses kasutusõiguste, kasutamise ja levitamisega, kuivõrd neid õigusi ja kohustusi ei ole käesolevas määruses kehtestatud.

Sellega seoses on nõutav teadmiste kasutamise ja levitamise kava esitamine komisjonile.

2. Toetuslepingus võib kehtestada tingimused, mille alusel osalejad võivad esitada vastuväiteid teadmiste kasutamise ja levitamise tehnoloogilise kontrollimise kohta, mida teostavad teatavad komisjoni volitatud esindajad.

Artikkel 21

Lõpetamisega seotud sätted

Toetuslepingus määratakse kindlaks selle osalise või täieliku lõpetamise põhjused, eelkõige seoses käesoleva määruse täitmata jätmise, kohustuste mittetäitmise või rikkumisega, samuti määratakse kindlaks, millised tagajärjed on osalejatele mõne teise osaleja suutmatusel lepingut täita.

Artikkel 22

Erisätted

1. Kaudsete meetmete puhul, mis toetavad olemasolevaid teadusuuringute infrastruktuure ja vajaduse korral uute teadusuuringute infrastruktuure, võib toetuslepingutega kehtestada erisätteid konfidentsiaalsuse, avalikustamise ja kasutusõiguse ning kohustuste kohta, mis võivad infrastruktuuri kasutajaid mõjutada.

2. Kaudsete meetmete puhul, mis toetavad teadlaste koolitamist ja karjääri kujundamist, võib toetuslepingutega kehtestada erisätted konfidentsiaalsuse, kasutusõiguse ning kohustuste kohta, mis on seotud meetmest kasu saavate teadlastega.

3. Toetuslepinguga kaudse meetme rakendamiseks turvalisuse ja kosmoseuuringute vallas võib kehtestada erisätteid konfidentsiaalsuse, teabe klassifitseerimise, kasutusõiguste ning teadmiste omandiõiguse ülemineku ja kasutamise kohta.

4. Vajadusel võib muid kui lõikes 3 viidatud turvalisuse küsimusi käsitleva kaudse meetme toetusleping samuti taolisi erisätteid sisaldada.

[5.; toodud üle artiklist 47] Teadlaste algatatud “eesliini” teadustegevuse puhul tagavad osalejad toetuslepingutega kehtestada erisätteid teadmiste aktiivse levitamise kohta , võttes arvesse intellektuaalomandi kaitsmise vajadust, teadmiste kiirest levikust saadavat tulu, konfidentsiaalsust ja osalejate õigustatud huve. .

Artikkel 23 Artikkel 23 45, 46, 47, 48, 49, 50

Allkirjastamine ja ühinemine Allkirjastamine ja ühinemine mitme partneriga kaudsete meetmete puhul

Toetusleping jõustub siis, kui koordinaator ja komisjon on selle allkirjastanud. [1.] Toetusleping jõustub, kui teiste osalejate nimel tegutsev koordinaator ja komisjon on selle allkirjastanud.

Toetuslepingut kohaldatakse kõikide osalejate suhtes, kes on toetuslepinguga ametlikult ühinenud. Toetuslepingut kohaldatakse kõikide osalejate puhul, kes on toetuslepinguga konsortsiumikokkuleppega ametlikult ühinenud.

[2.] [ Kooskõlas artikli 26 lõikega peab komisjon andma kirjaliku nõusoleku konsortsiumi koosseisus muudatuste tegemiseks. ]

ALAJAGU 4 KONSORTSIUMID

Artikkel 24 51, 52

Konsortsiumikokkulepped

Kui konkursikutses ei ole ette nähtud teisiti, sõlmivad kaudses meetmes osaleda soovivad juriidilised isikud kokkuleppe, edaspidi “konsortsiumikokkulepe”, et reguleerida järgmist: [1.] Kui konkursikutses ei ole ette nähtud teisiti, sõlmivad kaudses meetmes osaleda soovivad juriidilised isikud kokkuleppe, edaspidi “konsortsiumikokkulepe”., et reguleerida järgmist :

Sellega võidakse kooskõlas toetuslepingu sätetega kehtestada kaudses meetmes osalejate täiendavad õigused ja kohustused, et reguleerida järgmist:

a) konsortsiumi sisemine korraldus; a) konsortsiumi juriidiline esindamine ja sisemine korraldus, konfidentsiaalsuslepped ja sisevaidluste lahendamine, sealhulgas sätted osaleja lahkumise, kõrvaldamise ja vahetamise kohta;

b) ühenduse rahalise toetuse jagamine; b) hinnanguliste kulude eelarve jagunemine, ühenduse rahalise toetuse jagamine, kooskõlas artikli 30 lõike 2 kohaselt kasutatud toetuse vormid ning sätted kuluaruandluse ja kulude kalkuleerimise kohta artikli 30 lõike 2 kohaselt;

c) lisaeeskirjad levitamise ja kasutamise kohta, sealhulgas vastavalt vajadusele intellektuaalomandi õigustega seotud kord; c) lisaeeskirjad kaudsest meetmest saadud teadmiste omandiõiguse ja selle ülemineku, kasutusõiguste, levitamise ja kasutamise kohta, sealhulgas vastavalt vajadusele intellektuaalomandi õigustega seotud kord.

d) konsortsiumikokkuleppega seotud sisevaidluste lahendamine. d) konsortsiumikokkuleppega seotud sisevaidluste lahendamine.

[2.] Konsortsiumikokkuleppe sõlmivad kõik kaudses meetmes osaleda soovivad osalised enne, kui koordinaator allkirjastab toetuslepingu.

[3.] Kooskõlas käesoleva määrusega koostab komisjon igale seitsmendat raamprogrammi käsitleva otsuse […/…] III lisa a osas nimetatud rahastamiskorrale konsortsiumikokkuleppe näidised.

Artikkel 25 45, 46, 47, 48, 49, 50

Koordinaator

1. Kaudses meetmes osaleda soovivad juriidilised isikud määravad endi seast ühe, kes tegutseb koordinaatorina, et täita järgmisi ülesandeid vastavalt käesolevale määrusele, finantsmäärusele, rakenduseeskirjadele ja toetuslepingule: 1. Kaudses meetmes osaleda soovivad juriidilised isikud määravad endi seast ühe, kes tegutseb koordinaatorina, et täita järgmisi ülesandeid vastavalt käesolevale määrusele, finantsmäärusele, rakenduseeskirjadele ja toetuslepingule:

a) tagab, et toetuslepingus märgitud juriidilised isikud täidavad toetuslepinguga ühinemiseks vajalikke formaalsusi vastavalt käesolevas määruses sätestatule; a) tagab, et toetuslepingus märgitud kaudses meetmes osalevad juriidilised isikud täidavad oma toetuslepingust ja konsortsiumikokkuleppest tulenevaid kohustusi täidavad toetuslepinguga ühinemiseks vajalikke formaalsusi vastavalt käesolevas määruses sätestatule;

b) võtab vastu ühenduse rahalise toetuse ja jaotab seda; b) võtab vastu ühenduse rahalise toetuse ja jaotab seda konsortsiumikokkuleppes täpsustatud sätete kohaselt;

c) peab raamatupidamisarvestust, peab arvestust ja teavitab komisjoni ühenduse rahalise toetuse jaotamisest vastavalt artiklile 36; c) peab raamatupidamisarvestust, peab arvestust ja teavitab komisjoni ühenduse rahalise toetuse jaotamisest vastavalt artikli 24 punktile b ja artiklile 36;

d) tagab tõhusa ja korrektse teabevahetuse osalejate ja komisjoni vahel. d) tagab teaduslike ning tehniliste tulemuste ja töö edenemise alase teabe tõhusa ja korrektse teabevahetuse levitamise osalejate vahel ning selle edastamise komisjonile kooskõlas artikli 19 lõikega 4;

e) lõpetab juriidilise isiku osalemise, kui osaleja ei täida oma toetuslepingust või konsortsiumikokkuleppest tulenevaid kohustusi.

2. Koordinaator on märgitud toetuslepingusse. 2. Koordinaator on märgitud toetuslepingusse konsortsiumikokkuleppesse.

Uue koordinaatori nimetamiseks on vaja komisjoni kirjalikku nõusolekut. Uue koordinaatori nimetamiseks on vaja komisjoni kirjalikku nõusolekut.

[3.] Kui see on konsortsiumikokkuleppes sätestatud, võib koordinaator kooskõlas artikli 33 lõikega 4 haldus- ja juhtimistegevuse sisse osta. 53

Artikkel 26 54, 55

Muudatused konsortsiumi koosseisus

1. Kaudses meetmes osalejad võivad teha ettepaneku uue osaleja lisamiseks või olemasoleva osaleja eemaldamiseks. 1. Kaudses meetmes osalejad võivad kooskõlas konsortsiumikokkuleppe sätetega teha ettepaneku uue osaleja lisamiseks leppida kokku uue osaleja lisamise või olemasoleva osaleja eemaldamiseks.

2. Iga olemasoleva kaudse meetmega liituv juriidiline isik ühineb toetuslepinguga. 2. Iga olemasoleva kaudse meetmega liituv juriidiline isik ühineb toetuslepinguga ja konsortsiumikokkuleppega.

3. Kui toetuslepingus on see sätestatud, avaldab konsortsium konkursikuulutuse ja levitab seda laialdaselt, kasutades teatavaid teabekanaleid, eelkõige seitsmenda raamprogrammi veebisaite, kutseala ajakirjandusväljaandeid ja teatmikke ning liikmesriikide ja assotsieerunud riikide loodud riiklikke teabepunkte ja abitoimingute kontaktpunkte. 3. Kui toetuslepingus on see sätestatud, avaldab konsortsium konkursikuulutuse ja levitab seda laialdaselt, kasutades teatavaid teabekanaleid, eelkõige seitsmenda raamprogrammi veebisaite, kutseala ajakirjandusväljaandeid ja teatmikke ning liikmesriikide ja assotsieerunud riikide loodud riiklikke teabepunkte ja abitoimingute kontaktpunkte. 55

Konsortsium hindab pakkumisi kriteeriumide alusel, mis reguleerisid esialgset meetme hindamist, sõltumatute ekspertide abiga, kelle konsortsium on nimetanud vastavalt artiklis 15 ja 17 sätestatud põhimõtetele. Konsortsium hindab pakkumisi kriteeriumide alusel, mis reguleerisid esialgset meetme hindamist, sõltumatute ekspertide abiga, kelle konsortsium on nimetanud vastavalt artiklis 15 ja 17 sätestatud põhimõtetele.

4. Konsortsium peab igast koosseisu muudatusest teavitama komisjoni, kes võib 45 päeva jooksul alates teate saamisest esitada vastuväiteid. 4. Konsortsium peab igast koosseisu muudatusest teavitama komisjoni, kes võib 45 päeva jooksul alates teate saamisest esitada vastuväiteid.

Kooseisu muudatused, mis on seotud teiste ettepanekutega muudatusteks toetuslepingus, mis ei ole otseselt seotud koosseisu muutusega, peavad saama komisjoni kirjaliku nõusoleku. [Kooseisu muudatused, mis on seotud teiste ettepanekutega muudatusteks toetuslepingus, mis ei ole otseselt seotud koosseisu muutusega, peavad saama komisjoni kirjaliku nõusoleku.]

ALAJAGU 5 PROGRAMMIDE JA KAUDSETE MEETMETE NING TEABEEDASTUSE JÄRELEVALVE

Artikkel 27 Artikkel 27 39, 56

Järelevalve Järelevalve ja läbivaatamine

Komisjon hindab kaudsete meetmete rakendamist regulaarsete tegevusaruannete põhjal, mida osalejad esitavad vastavalt artikli 19 lõikele 4. [1.] Komisjon hindab kaudsete meetmete rakendamist regulaarsete tegevusaruannete põhjal, mida osalejad esitavad vastavalt artikli 19 lõikele 4.

Eelkõige jälgib komisjon vastavalt artikli 20 lõike 1 teisele lõigule esitatud teadmiste kasutamise ja levitamise kava rakendamist. …

[2.] Komisjon võib läbi viia ka kaudsete meetmete kontrolli perioodiliselt või nende lõpetamisel. Kontrolli võib teostada ka selleks, et määrata kindlaks, kas kaudne meede tuleks artikli 18 lõike 5 kohaselt lõpetada.

Sellel eesmärgil võivad komisjoni abistada sõltumatud eksperdid, kes on ametisse nimetatud vastavalt artiklile 17. Sellel eesmärgil võivad komisjoni abistada sõltumatud eksperdid, kes on ametisse nimetatud vastavalt artiklile 17.

Komisjon jälgib seitsmendat raamprogrammi, selle eriprogramme ja vajaduse korral eelnevaid raamprogramme artikli 17 kohaselt nimetatud sõltumatute ekspertide abiga. Lisaks võib komisjon moodustada artikli 17 kohaselt nimetatud sõltumatute ekspertide rühmi, kes annavad nõu, kuidas ühenduse teaduspoliitikat rakendada. [3.] Komisjon jälgib seitsmendat raamprogrammi, selle eriprogramme ja vajaduse korral eelnevaid raamprogramme artikli 17 kohaselt nimetatud sõltumatute ekspertide abiga. Lisaks võib komisjon moodustada artikli 17 kohaselt nimetatud sõltumatute ekspertide rühmi, kes annavad nõu küsida nõu, kuidas ühenduse teaduspoliitikat rakendamise da kohta.

[4. toodud üle eelmisest lõigust ] Nimetatud eesmärgi täitmisel võivad komisjoni abistada artikli 17 kohaselt nimetatud sõltumatud eksperdid.

[5.] Komisjon peab esitama käesoleva artikli lõigete 1 kuni 3 kohase järelevalve tulemused liikmesriikide esindajatest koosnevale ja komisjoni juhitavale komiteele. 57

[6.] Euroopa Teadusnõukogu raames rahastatavate teadlaste algatatud “eesliini” teadusprojektide järelevalve eest vastutab Euroopa Teadusnõukogu “teadusnõukogu” või selle pädevad alakomiteed. 56

Artikkel 28

Teave, mis tuleb kättesaadavaks teha

1. Komisjon teeb taotluse korral igale liikmesriigile või assotsieerunud riigile kättesaadavaks kogu tema valduses oleva vajaliku teabe, mis tal on kaudse meetme raames tehtud töö tulemusel olemas, juhul kui on täidetud järgmised tingimused:

a) kui see teave on riigi poliitika seisukohast asjakohane;

b) osalejad ei ole asjaomase teabe kättesaadavaks tegemise vastu piisavalt põhjendatud argumente esitanud.

2. Teadmiste kättesaadavaks tegemisega vastavalt lõikele 1 ei lähe komisjoni või osalejate õigused või kohustused mingil juhul teabe saajale.

Teabe saaja käsitleb mis tahes sellist teavet konfidentsiaalsena, välja arvatud juhul, kui see tuleb avalikuks või kui osalejad ise selle avalikustavad või kui see edastati komisjonile ilma konfidentsiaalsuspiiranguteta.

3. JAGU ÜHENDUSE RAHALINE TOETUS

ALAJAGU 1 ABIKÕLBLIKKUS JA TOETUSTE VORMID

Artikkel 29

Abikõlblikkus

1. Kõik järgmised juriidilised isikud, kes osalevad kaudses meetmes, võivad saada ühenduse rahalist toetust:

a) iga liikmesriigis või assotsieerunud riigis või ühenduse õiguse alusel asutatud juriidiline isik;

b) iga Euroopa huve esindav rahvusvaheline organisatsioon;

c) rahvusvahelise koostöö partnerriigis asutatud mis tahes juriidiline isik.

2. Juhul kui osalevad muud rahvusvahelised organisatsioonid kui Euroopa huve esindavad organisatsioonid või kolmandates riikides asutatud juriidilised isikud, võivad nad saada ühenduse rahalist toetust tingimusel, et vähemalt üks järgmistest tingimustest on täidetud:

a) kui see on vastavalt sätestatud eriprogrammides või asjaomases tööprogrammis;

b) kui see on vajalik kaudse meetme teostamiseks;

c) kui selline rahastamine on ette nähtud mis tahes kahepoolses teadus- ja tehnoloogialepingus või muus ühenduse ja juriidilise isiku asukohariigi vahelises kokkuleppes.

Artikkel 30

Toetuste vormid 3, 58, 59, 60, 61

1. Seitsmenda raamprogrammi III lisa a osas sätestatud rahastamiskavade kohaselt põhineb ühenduse rahaline toetus abikõlblike kulude hüvitamisel. 1. Seitsmenda raamprogrammi III lisa a osas sätestatud rahastamiskavade kohaselt põhineb koosneb ühenduse rahaline toetus abikõlblike kulude osalisest või täielikust hüvitamisel st.

Komisjoni rahaline toetus võib olla kindlasummaliste toetuste vormis, sealhulgas kindlasummaline rahastamine, mis põhineb ühiku maksumusel, või ühekordsed summeeritud väljamaksed, või kombineerida abikõlblike kulude hüvitamisel kindlasummalist rahastamist ja ühekordseid summeeritud väljamakseid. Komisjoni rahaline toetus võib olla kindlasummaliste toetuste vormis, sealhulgas kindlasummaline rahastamine, mis põhineb ühiku maksumusel, või ühekordsed summeeritud väljamaksed, või kombineerida abikõlblike kulude hüvitamisel kindlasummalist rahastamist ja ühekordseid summeeritud väljamakseid.

Kaudsete meetmete rahastamist tervikuna ühekordsete summeeritud maksetena võib kasutada ainult koordinatsiooni- ja toetusmeetmete ning teadlaste koolituse ja karjääri kujundamise toetusmeetmete puhul. 60

Komisjoni rahalist toetust võib maksta ka stipendiumi või auhinnaraha vormis. Komisjoni rahalist toetust võib maksta ka stipendiumi või auhinnaraha vormis.

2. Kuigi ühenduse rahaline toetus arvutatakse kaudse meetme kogukulude tasandil, põhineb see iga osaleja kuluaruandel. 2. Kuigi üÜhenduse maksimaalne rahaline toetus kaudsele meetmele arvutatakse määratakse tehtud tööde alusel kaudse meetme kogukulude tasandil, ja see põhineb see iga osaleja hinnangulisel kulueelarvel kuluaruandel. 61

Artikkel 31

Abikõlblike kulude hüvitamine

1. Osalejad peavad toetusi kaasfinantseerima. 1. Osalejad peavad ühenduse eelarvest toetatavaid kaudseid meetmeid toetusi kaasrahastama.

Abikõlblike kulude hüvitamiseks ettenähtud ühenduse rahalisest toetusest ei või saada tulu. Abikõlblike kulude hüvitamiseks ettenähtud ühenduse rahalisest toetusest ei või saada tulu. Tulu teenimine või mitteteenimine tuvastatakse iga osaleja tasandil. 62

2. Meetme rakendamise lõppedes võetakse toetuse maksmisel arvesse esitatud kviitungeid. 2. Meetme rakendamise lõppedes võetakse toetuse maksmisel arvesse esitatud kviitungeid artikli 33 lõike 5 kohaselt.

3. Et kaudse meetme rakendamiseks taotletud kulud oleksid abikõlblikud, peavad need vastama järgmistele tingimustele: 3. Et iga osaleja kaudse meetme rakendamiseks taotletud kulud oleksid abikõlblikud, peavad need vastama järgmistele tingimustele:

a) kulud peavad olema tegelikud;

b) kulud peavad olema kantud meetme rakendamise jooksul, välja arvatud lõpparuannete puhul, kui need on toetuslepinguga ette nähtud;

c) kulud peavad olema kindlaks määratud osaleja tavapäraste raamatupidamis- ja halduspõhimõtete ning -tavade kohaselt ning kasutatud ainsa eesmärgiga saavutada kaudse meetme eesmärgid ja kavandatud tulemused, vastavuses kokkuhoiu, tõhususe ja mõjususe põhimõtetega; c) kulud peavad olema kindlaks määratud juriidilise isiku asukohariigi tavapäraste raamatupidamis- ja halduspõhimõtete ning ja -tavade ning osaleja kuluarvestustavade kohaselt ning kasutatud kantud ainsa eesmärgiga saavutada kaudse meetme eesmärgid ja kavandatud tulemused, vastavuses kokkuhoiu, tõhususe ja mõjususe põhimõtetega; 63, 65

d) kulud peavad olema kirjendatud osaleja raamatupidamisarvestuses ja välja makstud ning kolmandate osapoolte ressursside puhul nende kolmandate osapoolte raamatupidamisarvestusse kantud; d) kulud peavad olema kirjendatud osaleja raamatupidamisarvestuses ja välja makstud ning kolmandate osapoolte ressursside puhul nende kolmandate osapoolte raamatupidamisarvestusse kantud;

e) kulud peavad olema eraldatud abikõlbmatutest kuludest, eriti eristatavatest kaudsetest maksudest, sealhulgas käibemaks, tollimaksud ja võlgnetavad intressid, reservid võimalikeks edaspidisteks kahjudeks või makseteks, vahetuskursilt saadud kahjud ja kuludega seotud kasum kapitalilt, mõne muu ühenduse projektiga seoses deklareeritud, kantud või hüvitatud kulud, võlad ja võla teenindamise kulud, ülekulud ja hoolimatult tekitatud kulud, või mis tahes muudest kuludest, mis ei vasta punktides a–d sätestatud tingimustele. e) kulud peavad olema eraldatud abikõlbmatutest kuludest, eriti eristatavatest tagastatavatest kaudsetest maksudest, sealhulgas käibemaks, tollimaksud ja võlgnetavad intressid, reservid võimalikeks edaspidisteks kahjudeks või makseteks, vahetuskursilt saadud kahjud ja kuludega seotud kasum kapitalilt, mõne muu ühenduse projektiga seoses deklareeritud, kantud või hüvitatud kulud, võlad ja võla teenindamise kulud, ülekulud ja hoolimatult tekitatud kulud, või mis tahes muudest kuludest, mis ei vasta punktides a–d sätestatud tingimustele. 64

Punkti a kohaldamisel võib kasutada keskmisi personalikulusid, kui need on kooskõlas osaleja halduspõhimõtete ja raamatupidamistavadega ega erine oluliselt tegelikest kuludest. Punkti a kohaldamisel võib kasutada keskmisi personalikulusid, kui need on kooskõlas osaleja halduspõhimõtete ja raamatupidamistavadega ega erine oluliselt tegelikest kuludest.

Artikkel 32 Artikkel 32 66, 67, 68, 69, 70

Otsesed ja kaudsed abikõlblikud kulud Otsesed ja kaudsed abikõlblikud kulud

1. Abikõlblikud kulud peavad koosnema otseselt meetmega seotud kuludest, edaspidi “otsesed abikõlblikud kulud”, ja vajaduse korral kuludest, mida ei saa otseselt meetmega seostada, kuid mis tulenevad meetmega seotud otsestest abikõlblikest kuludes, edaspidi “kaudsed abikõlblikud kulud”.

[1a.] Otsesed kulud võivad koosneda personalikuludest, sõidukuludest, päevarahadest ning muudest erikuludest. 67

[1b.] Personalikulud hõlmavad osaleja poolt otse palgatud personali töötasu ja sellega seotud makse. Nende hüvitamist tuleb taotleda osaleja andmete alusel personali poolt kaudsele meetmele reaalselt kulutatud aja kohta. Osaleja võib taotleda teatavate personalikategooriate puhul hüvitamist keskmiste kulude või ühiku maksumuse alusel, kui need määratakse kooskõlas osaleja tavapärase kuluarvestustavaga.

[1c.] Kaudses meetmes osaleva personali sõidukulude ja päevarahade hüvitamist tuleb taotleda tegelike kulude või ühiku maksumusel põhinevate kulude alusel, kui need määratakse kooskõlas osaleja tavapärase kuluarvestustavaga või kui need põhinevad komisjoni määratud ühiku maksumusel.

[1d.] Muud erikulud, nagu püsiseadmed, kasutustasud, tarbekaubad ja alltöövõtu kulud, on abikõlblikud ainult juhul, kui need on määratletud toetuslepingus.

2. Kaudsete abikõlblike kulude katmiseks võib iga osaleja valida kindla summa oma otseste abikõlblike kulude kogusummast, välja arvatud alltöövõtuga seotud otsesed abikõlblikud kulud. 2. Kaudsete abikõlblike kulude katmiseks võib iga osaleja taotleda tegelike kulude hüvitamist või valida kindla summa oma otseste abikõlblike personalikulude kogusummast kohta, välja arvatud alltöövõtuga seotud otsesed abikõlblikud kulud kui see määratakse kooskõlas osaleja tavapärase kuluarvestustavaga. 68, 69, 70

3. Toetuslepinguga võib piirata kaudseid abikõlblikke kulusid, kehtestades abikõlblike kulude maksimaalse määra, välja arvatud alltöövõtuga otseselt seotud abikõlblikud kulud, eriti koordineerimis- ja toetusmeetmete ning vajaduse korral teadlaste koolitamise ja karjääri kujundamise toetamisele suunatud meetmete puhul. 3. Toetuslepinguga võib piirata kaudseid abikõlblikke kulusid, kehtestades abikõlblike personalikulude maksimaalse määra, välja arvatud alltöövõtuga otseselt seotud abikõlblikud kulud, eriti koordineerimis- ja toetusmeetmete ning vajaduse korral teadlaste koolitamise ja karjääri kujundamise toetamisele suunatud meetmete puhul. 68

Artikkel 33 3, 71, 72, 73

Rahastamise ülemmäärad

1. Teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse meetmete puhul võib komisjoni rahaline toetus ulatuda maksimaalselt kuni 50 %ni kõigist abikõlblikest kuludest.

Avalik-õiguslike asutuste, kesk- ja kõrgharidusasutuste, teadusasutuste ja VKEde puhul võib see siiski ulatuda maksimaalselt kuni 75 %ni kõigist abikõlblikest kuludest. 71, 72

2. Tutvustamistegevuse puhul võib komisjoni rahaline toetus ulatuda maksimaalselt 50 %ni kõigist abikõlblikest kuludest.

3. “Eesliini” teadustegevusi, koordineerimis- ja toetusmeetmeid ning teadlaste koolitamise ja karjääri kujundamise toetamisele suunatud meetmeid toetava tegevuse puhul võib komisjoni rahaline toetus ulatuda maksimaalselt kuni 100 %ni kõigist abikõlblikest kuludest.

4. Haldamiseks ja auditeerimistõenditeks ning teisteks tegevusteks, mis ei ole hõlmatud lõigetega 1, 2, ja 3, võib komisjoni rahaline toetus ulatuda maksimaalselt kuni 100 %ni kõigist abikõlblikest kuludest. 4. Haldamistegevuseks ja (sh auditeerimistõenditeks) ning koolitustegevuseks meetmetes, mis ei kuulu teadlaste koolituse ja karjääri kujundamise, koordineerimise, võrgustike ning levitamise rahastamiskavade hulka ning teisteks tegevusteks, mis ei ole hõlmatud lõigetega 1, 2, ja 3, võib ühenduse rahaline toetus ulatuda maksimaalselt kuni 100 %ni kõigist abikõlblikest kuludest. 73

Teised esimeses lõigus nimetatud tegevused hõlmavad muu hulgas koolitust meetmetes, mis ei kuulu teadlaste koolitamise ja karjääri kujundamise meetme rahastamisskeemi alla, koordineerimist, koostöövõrkude loomist ja tulemuste levitamist. Teised esimeses lõigus nimetatud tegevused hõlmavad muu hulgas koolitust meetmetes, mis ei kuulu teadlaste koolitamise ja karjääri kujundamise meetme rahastamisskeemi alla, koordineerimist, koostöövõrkude loomist ja tulemuste levitamist.

5. Lõigete 1–4 kohaldamisel võetakse ühenduse rahalise toetuse kindlaksmääramisel arvesse abikõlblikud kulud, millest on tulud maha arvestatud. 5. Lõigete 1–4 kohaldamisel võetakse ühenduse rahalise toetuse kindlaksmääramisel arvesse abikõlblikud kulud ja kviitungid , millest on tulud maha arvestatud.

6. Lõikeid 1–5 kohaldatakse vajaduse korral nende kaudsete meetmete suhtes, kus terve kaudse meetme ulatuses kasutatakse kindlasummalist rahastamist või ühekordseid summeeritud väljamakseid. 6. Lõikeid 1–5 kohaldatakse vajaduse korral nende kaudsete meetmete suhtes, kus terve kaudse meetme ulatuses kasutatakse kindlasummalist rahastamist või ühekordseid summeeritud väljamakseid.

Artikkel 34 Artikkel 34 74

Aruandlus ja abikõlblike kulude auditeerimine Aruandlus ja abikõlblike k K ulu de aruandlus auditeerimine

1. Komisjonile esitatakse korrapäraselt tegevusaruandeid, mis käsitlevad abikõlblikke kulusid, eelfinantseerimisest saadud intresside ja asjaomase kaudse meetmega seotud tulusid, ning vajaduse korral auditeerimistõend vastavalt finantsmäärusele ja rakenduseeskirjadele. 1. Komisjonile esitatakse korrapäraselt tegevusaruandeid, mis käsitlevad kõiki abikõlblike kulusid, eelfinantseerimisest saadud intresside ja asjaomase kaudse meetmega seotud tulusid, ning vajaduse korral auditeerimistõend vastavalt finantsmäärusele ja rakenduseeskirjadele.

Kaasfinantseerimise olemasolu seoses asjaomase meetmega tuleb esitada aruandes ning vajaduse korral kinnitada seda meetme lõppedes. Kaasfinantseerimise olemasolu seoses asjaomase meetmega tuleb esitada aruandes ning vajaduse korral kinnitada seda meetme lõppedes.

2. Avalik-õiguslike asutuste, teadusorganisatsioonide ning kesk- ja kõrgharidusasutuste puhul võib lõikes 1 nõutava auditeerimistõendi väljastada pädev ametiisik. 2. Avalik-õiguslike asutuste, teadusorganisatsioonide ning kesk- ja kõrgharidusasutuste puhul võib lõikes 1 nõutava auditeerimistõendi väljastada pädev ametiisik.

Artikkel 34a 69, 75, 76, 77

Auditeerimistõendid

[1.] Aruande kulusid tõendatakse kooskõlas finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjaga.

[2.] Kooskõlas käesoleva määruse ja toetuslepingu sätetega kinnitavad auditeerimistõendid, et 75

a) hüvitamiseks esitatud kulud on abikõlblikud;

b) kulud, eelfinantseerimise intress ja kviitungid on õigesti kindlaks määratud ning piisavate alusdokumentidega tõendatud.

[3.] Auditeerimistõendi peab esitama välisaudiitor, avalik-õiguslike asutuste puhul aga pädev riigiametnik. Välisaudiitor peab vastama nõuetele, mis on kehtestatud kooskõlas nõukogu 10. aprilli 1984. aasta kaheksanda direktiiviga 84/253/EMÜ. Riigiametniku pädevuse määravad siseriiklikud õigusaktid ja asjaomased ametiasutused. Auditeerimistõendi esitav välisaudiitor või avalik-õigusliku asutuse puhul pädev riigiametnik peab olema sõltumatu audiitori valimise eest vastutavast osalejast. 76

[4.] Komisjonil peab olema juurdepääs auditeerimistõendeid tõendavatele dokumentidele. 77

Artikkel 35 Artikkel 35 59, 78, 79

Pädevusvõrgustikud Pädevusvõrgustikud

1. Kui tööprogrammis ei ole sätestatud teisiti, antakse ühenduse rahaline toetus pädevusvõrgustikele ühekordse summeeritud väljamaksena, mis arvutatakse vastavalt pädevusvõrgustikuga seotud teadlaste arvule ja meetme kestvusele. 1. Kui tööprogrammis ei ole sätestatud teisiti, antakse ühenduse rahaline toetus pädevusvõrgustikele ühekordse summeeritud väljamaksena, mis arvutatakse vastavalt pädevusvõrgustikuga seotud teadlaste arvule ja meetme kestvusele.

2. Lõike 1 alusel makstava kindlasummalise rahastamisega seotud ühiku määr on 23 500 eurot ühe teadlase kohta aastas. 2. Lõike 1 alusel makstava kindlasummalise rahastamisega seotud ühiku määr on 23 500 eurot ühe teadlase kohta aastas.

Komisjon kohandab seda summat vastavalt finantsmäärusele ja rakenduseeskirjadele. Komisjon kohandab seda summat vastavalt finantsmäärusele ja rakenduseeskirjadele.

3. Tööprogrammis määratakse kindlaks osalejate maksimaalne arv ja vajaduse korral maksimaalne teadlaste arv, mida võib aluseks võtta lõike 1 kohaldamisest tuleneva maksimaalse ühekordse summeeritud väljamakse arvutamisel. Vajaduse korral võib osalejaid siiski olla rahalise toetuse kindlaksmääramiseks seatud maksimumarvust rohkem. 3. Tööprogrammis määratakse kindlaks osalejate maksimaalne arv ja vajaduse korral maksimaalne teadlaste arv, mida võib aluseks võtta lõike 1 kohaldamisest tuleneva maksimaalse ühekordse summeeritud väljamakse arvutamisel. Vajaduse korral võib osalejaid siiski olla rahalise toetuse kindlaksmääramiseks seatud maksimumarvust rohkem.

4. Lõike 1 alusel tehtud ühekordseid summeeritud väljamakseid tehakse perioodiliste maksetena. 4. Lõike 1 alusel tehtud ühekordseid summeeritud väljamakseid tehakse perioodiliste maksetena.

Neid perioodilisi makseid tehakse vastavalt ühise tegevusprogrammi elluviimisele antud hinnangule, mis põhineb konsortsiumiga kokku lepitud ning toetuslepingus kindlaks määratud tulemusindikaatoritel, millega mõõdetakse uurimisressursside ja -vahendite integreerimist. Neid perioodilisi makseid tehakse vastavalt ühise tegevusprogrammi elluviimisele antud hinnangule, mis põhineb konsortsiumiga kokku lepitud ning toetuslepingus kindlaks määratud tulemusindikaatoritel, millega mõõdetakse uurimisressursside ja -vahendite integreerimist.

ALAJAGU 2 MAKSED, JAOTAMINE, TAGASTAMINE JA GARANTIID

Artikkel 36

Maksed ja jaotamine

1. Ühenduse rahaline toetus makstakse osalejatele koordinaatori kaudu.

2. Koordinaator peab raamatupidamisarvestust ühenduse rahaliste vahendite kohta, mis võimaldab igal ajal kindlaks teha, kui palju raha on igale osalejale eraldatud.

Nõudmisel edastab koordinaator selle teabe komisjonile.

Artikkel 37

Tagastamine

Komisjon võib kooskõlas finantsmäärusega vastu võtta tagastamisotsuse.

Artikkel 38 Artikkel 38 3, 80, 81

Riski vältimiseks kinnipeetud summad Riski vältimiseks kinnipeetud summad

1. Sõltuvalt riski tasemest, mis on seotud võimalusega, et ühendusele ei tagastata tagasimaksmisele kuuluvaid summasid, võib komisjon kinni pidada väikese osa igale kaudses meetmes osalejale ettenähtud ühenduse rahalisest toetusest, et katta mis tahes tagasimaksmisele kuuluvaid, kuid osalejate poolt maksmata jäänud summasid. 1. Sõltuvalt riski tasemest, mis on seotud võimalusega, et ühendusele ei tagastata tagasimaksmisele kuuluvaid summasid, võib komisjon kinni pidada väikese osa igale kaudses meetmes osalejale ettenähtud ühenduse rahalisest toetusest, et katta mis tahes tagasimaksmisele kuuluvaid, kuid osalejate poolt maksmata jäänud summasid.

2. Lõiget 1 ei kohaldata 2. Lõiget 1 ei kohaldata

a) avalik-õiguslike asutuste suhtes, juriidiliste isikute suhtes, kelle osaluse kaudses meetmes tagab liikmesriik või assotsieerunud riik, ning kõrg- ja keskharidusasutuste suhtes; (a) avalik-õiguslike asutuste suhtes, juriidiliste isikute suhtes, kelle osaluse kaudses meetmes tagab liikmesriik või assotsieerunud riik, ning kõrg- ja keskharidusasutuste suhtes;

b) teadlaste koolitamise ja karjääri kujundamise toetamisele suunatud meetmete, “eesliini” teadustegevuse ja uurimisprojektide suhtes, mis on kasulikud konkreetsetele rühmadele, välja arvatud VKEdele suunatud meetmed. (b) teadlaste koolitamise ja karjääri kujundamise toetamisele suunatud meetmete, “eesliini” teadustegevuse ja uurimisprojektide suhtes, mis on kasulikud konkreetsetele rühmadele, välja arvatud VKEdele suunatud meetmed.

Punktides a ja b mainitud osalejad vastutavad ise oma võlgnevuste eest. Punktides a ja b mainitud osalejad vastutavad ise oma võlgnevuste eest.

3. Kinnipeetud summad moodustavad seitsmenda raamprogrammi sihtotstarbelise tulu finantsmääruse artikli 18 lõike 2 tähenduses. 3. Kinnipeetud summad moodustavad seitsmenda raamprogrammi sihtotstarbelise tulu finantsmääruse artikli 18 lõike 2 tähenduses.

4. Raamprogrammi lõpus hinnatakse summasid, mis on vajalikud möödumata riskide katmiseks. Seda summat ületavad summad hüvitatakse seitsmendale raamprogrammile ja neid loetakse sihtotstarbelisteks tuludeks. 4. Raamprogrammi lõpus hinnatakse summasid, mis on vajalikud möödumata riskide katmiseks. Seda summat ületavad summad hüvitatakse seitsmendale raamprogrammile ja neid loetakse sihtotstarbelisteks tuludeks.

III PEATÜKK Levitamine ja kasutamine ning kasutusõigused

1. JAGU TEADMISED

ALAJAGU 1 OMANDILINE KUULUVUS

Artikkel 39

Teadmiste omandiline kuuluvus

1. Teadmised kuuluvad ühendusele järgmistel juhtudel:

a) koordineerivad ja toetavad meetmed, mis koosnevad riigihankemenetluse suhtes kohaldatavate eeskirjade kohastest ostudest või teenustest; a) koordineerivad ja toetavad meetmed, mis koosnevad finantsmääruses ja selle rakenduseeskirjades sätestatud riigihankemenetluse puhul kohaldatavate eeskirjade kohastest ostudest kaupade või teenustest ostmisest;

b) sõltumatute ekspertidega seotud koordineerivad ja toetavad meetmed.

2. Muude kui lõikes 1 viidatud kaudsete meetmete alusel tehtud töö tulemusel saadud teadmised kuuluvad osalejatele, kelle tehtud töö on need teadmised andnud.

3. Kui osaleja töötajatel või muul osaleja heaks töötaval personalil on õigus nõuda teadmiste suhtes mingeid õigusi, tagab osaleja selle, et neid õigusi on võimalik teostada viisil, mis on vastavuses tema toetuslepingust tulenevate kohustustega.

Artikkel 40 83

Teadmiste ühisomand

1. Kui mitu osalejat on teinud ühiselt töö, mille alusel on saadud teadmised, ja kui nende osa selles töös ei saa kindlaks määrata, kuuluvad need teadmised neile ühiselt. 1. Kui mitu osalejat on teinud ühiselt töö, mille alusel on saadud teadmised, ja kui nende osa selles töös ei saa kindlaks määrata, kuuluvad need teadmised neile ühiselt. Nimetatud juhtudel peavad asjaomased osalejad sõlmima ühisomandi jagamist ja kasutamistingimusi käsitleva ühisomandiõiguse kokkuleppe .

2. Kui ühise omandi jagamist ja kasutamistingimusi puudutavat ühisomandiõiguse kokkulepet ei ole sõlmitud, on igal ühisomanikul õigus teiste ühisomanike eelneva teavitamise ning õiglase ja mõistliku hüvitise korral anda kolmandatele pooltele lihtlitsentse, ilma mis tahes õigusteta anda all-litsentse järgmistel tingimustel: 2. Kui kaudses meetmes osalejad ei ole ühise omandi jagamist ja kasutamistingimusi puudutavat ühisomandiõiguse kokkulepet ei ole sõlmitud sõlminud, on igal ühisomanikul õigus teiste ühisomanike eelneva teavitamise ning õiglase ja mõistliku hüvitise korral anda kolmandatele pooltele lihtlitsentse, ilma mis tahes õigusteta anda all-litsentse järgmistel tingimustel:

a) teisi ühisomanikke peab eelnevalt teavitama; a) teisi ühisomanikke peab eelnevalt teavitama.

b) teistele ühisomanikele tuleb pakkuda õiglast ja mõistlikku hüvitist. b) teistele ühisomanikele tuleb pakkuda õiglast ja mõistlikku hüvitist .

[3.] Komisjon koostab käesoleva määruse kohaselt ühisomandiõiguse kokkulepete näidised.

Artikkel 41

Teadmiste kuulumine konkreetsetele rühmadele

1. Konkreetsete rühmade kasuks teostatud kaudsete meetmete suhtes ei kohaldata artikli 39 lõiget 2 ja artikli 40 lõiget 1. Sellistel juhtudel kuuluvad saadud teadmised ühiselt kaudsest meetmest kasu saavale konkreetsele rühmale, kui kõnealused osalejad ei ole kokku leppinud teisiti. Seitsmendat raamprogrammi käsitleva […/…] otsuse III lisa a osa punktis 6 loetletud konkreetsete rühmade kasuks teostatud kaudsete meetmete suhtes ei kohaldata artikli 39 lõiget 2 ja artikli 40 lõiget 1. Sellistel juhtudel kuuluvad saadud teadmised ühiselt kaudsest meetmest kasu saavale konkreetsele rühmale, kui kõnealused osalejad ei ole kokku leppinud teisiti.

Kui saadud teadmiste omanikud ei ole nimetatud rühma liikmed, tagavad teadmiste omanikud, et nimetatud rühmale antakse kõik vajalikud õigused neile teadmistele, mis on nõutavad teadmiste kasutamiseks ja levitamiseks vastavalt toetuslepingu tehnilisele lisale. Kui saadud teadmiste omanikud ei ole nimetatud rühma liikmed, tagavad teadmiste omanikud, et nimetatud rühmale antakse kõik vajalikud ainuõigused neile teadmistele, mis on nõutavad teadmiste kasutamiseks ja levitamiseks vastavalt toetuslepingu tehnilisele lisale.

Artikkel 42 Artikkel 42 82, 84

Teadmiste edasiandmine Teadmiste omandiõiguse ja kasutusõiguse edasiandmine

1. Kui osaleja annab üle teadmiste omandiõiguse, annab ta allakirjutanule üle oma toetuslepingust tulenevad kohustused, eriti need, mis puudutavad kasutusõiguste andmist, levitamist ja teabe kasutamist. 1. Kui osaleja annab üle teadmiste omandiõiguse, annab ta allakirjutanule üle käesolevast määrusest, oma toetuslepingust ja konsortsiumikokkuleppest tulenevad kohustused, eriti need, mis puudutavad kasutusõiguste andmist, levitamist ja teabe kasutamist.

[1a.] Teadmisi saavad kasutada ka neid teadmisi loovat tööd tegevate osalejatega seotud üksused, kui seotud ettevõte a) asub liikmesriigis või assotsieerunud riigis; b) annab talle kuuluva ja teadmiste kasutamiseks vajaliku taustteabe vastastikuse kasutusõiguse; c) täidab artiklis 3 sätestatud konfidentsiaalsuskohustust.

2. Lähtudes oma konfidentsiaalsusega seonduvatest kohustustest, peab osaleja kasutusõiguse edasiandmisel sellest eelnevalt teatama teistele samas meetmes osalejatele koos piisava teabega teadmiste uue omaniku kohta, et võimaldada neil teostada oma toetuslepingu järgseid kasutusõigusi. 2. Lähtudes oma konfidentsiaalsusega seonduvatest kohustustest, peab osaleja Kui osaleja kavatseb kasutusõiguse edasi anda misel , peab ta sellest eelnevalt teatama teistele samas meetmes osalejatele koos piisava teabega teadmiste uue valdaja omaniku kohta, et võimaldada teistel osalejatel neil teostada oma toetuslepingu järgseid kasutusõigusi.

Teised kasutajad võivad siiski kirjaliku kokkuleppega loobuda oma õigustest eelnevale individuaalsele teavitamisele kasutusõiguse üleminemisel kindlaks määratud kolmandale osapoolele. Teised kasutajad võivad siiski kirjaliku kokkuleppega loobuda oma õigustest eelnevale individuaalsele teavitamisele kasutusõiguse üleminemisel kindlaks määratud kolmandale osapoolele.

[2a.] Teisi samas meetmes osalejaid ei pea eelnevalt teavitama pärast [ühe] aasta möödumist a) kaudse meetme lõpetamisest või b) asjaomaste teadmiste omaniku osalemise lõpetamisest

3. Pärast eelnevat teavitamist vastavalt lõike 2 esimesele lõigule võivad teised osalejad keelduda omandiõiguse üleandmisega nõustumast põhjendusel, et see kahjustab nende kasutusõigusi. 3. Pärast eelnevat teavitamist vastavalt käesoleva artikli lõike 2 esimesele lõigule võivad teised osalejad võib iga teine osaleja keelduda omandiõiguse üleandmisega nõustumast põhjendusel, et see kahjustab nende tema kasutusõigusi.

Kui teised osalejad suudavad tõendada, et see kahjustab nende kasutusõigusi, ei toimu kavandatud üleandmine enne, kui asjaomased osalejad on omavahel kokkuleppele jõudnud. Kui teised osalejad teine osaleja suudab tõendada, et see kahjustab nende tema kasutusõigusi, ei toimu kavandatud üleandmine enne, kui asjaomased osalejad on omavahel kokkuleppele jõudnud.

4. Vajadusel võib toetuslepinguga ette näha lisanõude teavitada komisjoni eelnevalt igast kavandatavast omandiõiguse üleandmisest mis tahes kolmandale osapoolele. 4. Vajadusel võib toetuslepinguga ette näha lisanõude teavitada kKomisjoni tuleb eelnevalt teavitada igast kavandatavast teadmiste omandiõiguse või kasutusõiguste üleandmisest mis tahes kolmandale osapoolele, kes ei asu liikmesriigis ega assotsieerunud riigis.

Artikkel 43 84

Euroopa konkurentsivõime säilitamine ja eetilised põhimõtted

Teadmiste puhul võib komisjon olla vastu omandiõiguse üleandmisele või lihtlitsentsi andmisele sellises kolmandas riigis asutatud juriidilisele isikule, mis ei ole ühinenud seitsmenda raamprogrammiga, kui komisjon leiab, et see ei ole kooskõlas Euroopa majanduse konkurentsivõime arendamise huvide või eetiliste põhimõtetega. Teadmiste puhul võib komisjon kooskõlas käesoleva määruse artikli 42 lõikega 4 olla vastu omandiõiguse üleandmisele või lihtlitsentsi andmisele kolmandatele osapooltele, mis ei ole asutatud liikmesriigis ega assotsieerunud riigis sellises kolmandas riigis asutatud juriidilisele isikule, mis ei ole ühinenud seitsmenda raamprogrammiga, kui komisjon leiab, et see ei ole kooskõlas Euroopa majanduse konkurentsivõime arendamise huvide või eetiliste põhimõtetega.

Sellistel juhtudel toimub omandiõiguse üleandmine või lihtlitsentsi andmine ainult juhul, kui komisjon on kindel, et rakendatakse sobivaid turvameetmeid.

ALAJAGU 2 KAITSE, AVALDAMINE, LEVITAMINE JA KASUTAMINE

Artikkel 44

Teadmiste kaitse

1. Kui teadmisi saab rakendada tööstuses või kaubanduses, tagab omanik nende nõuetekohase ja tõhusa kaitse kooskõlas asjakohaste õigusnormidega ning võttes nõuetekohaselt arvesse asjaomases kaudses meetmes osalejate õigustatud huve, eriti ärihuve.

Kui osaleja viitab õigustatud huvidele, peab ta kõigil juhtudel näitama, et need kannataksid põhjendamatult suurel määral. Kui osaleja viitab õigustatud huvidele, peab ta kõigil juhtudel näitama, et need kannataksid põhjendamatult suurel määral.

2. Kui osaleja ei kaitse oma teadmisi ja ei anna neid üle teisele osalejale kooskõlas artikli 42 lõigetega 1 ja 2, ei tohi aset leida mingit levitamist enne, kui komisjoni on teavitatud.

Sellisel juhul võib komisjon asjaomase osaleja nõusolekul võtta selle teadmise enda omandisse ja rakendada meetmeid selle piisavaks ja tõhusaks kaitsmiseks. Osaleja võib keelduda nõusolekut andmast üksnes juhul, kui ta suudab tõestada, et tema õigustatud huve võidakse põhjendamatult suurel määral kahjustada. Sellisel juhul võib komisjon asjaomase osaleja nõusolekul võtta selle teadmise enda omandisse ja rakendada meetmeid selle piisavaks ja tõhusaks kaitsmiseks. Osaleja võib keelduda nõusolekut andmast üksnes juhul, kui ta suudab tõestada, et tema õigustatud huve võidakse põhjendamatult suurel määral kahjustada.

Artikkel 45

Märkus Euroopa Ühenduse rahalise toetuse kohta

Kõik teadmisega seotud osaleja poolt või tema nimel esitatud trükised, patenditaotlused või mis tahes muu teadmistega seotud levitamine peab sisaldama märkust selle kohta, et asjaomased teadmised on loodud Euroopa Ühenduse rahalise toetuse abil.

Selle märkuse tingimused määratakse kindlaks toetuslepingus.

Artikkel 46

Kasutamine ja levitamine

1. Osalejad kasutavad teadmisi, mida nad omavad, või tagavad nende kasutamise. 82

2. Iga osaleja tagab, et tema omanduses olevaid teadmisi levitatakse nii kiiresti kui võimalik. Kui osalejad teadmisi ei levita, võib seda teha komisjon. 2. Iga osaleja tagab, et tema omanduses olevaid teadmisi levitataksenii kiiresti kui võimalik. Kui osalejad teadmisi ei levita, võib seda teha komisjon.

3. Levitamistegevus peab sobituma vajadusega kaitsta intellektuaalomandi õigusi, konfidentsiaalsust ja teadmiste omaniku õigustatud huve. 3. Levitamistegevus peab sobituma vajadusega kaitsta intellektuaalomandi õigusi tega, konfidentsiaalsust kohustusega ja teadmiste omaniku õigustatud huveidega seoses teadmiste kaitsmise või võimaliku kaitsmisega.

4. Enne levitamist teavitab osaleja sellest teisi asjaomaseid osalejaid.

Pärast teavitamist võib iga osaleja keelduda sellega nõustumast, kui ta leiab, et see kahjustab tema teadmistega seotud õigustatud huve ebaproportsionaalsel määral. Sellisel juhul võib levitamine toimuda ainult juhul, kui tarvitusele võetakse vajalikud meetmed nende õigustatud huvide kaitseks. Pärast teavitamist võib iga osaleja keelduda osalejate konsortsiumikokkuleppes või muus kirjalikus lepingus kokkulepitud aja jooksul sellega nõustumast, kui ta leiab, et see kahjustab tema teadmistega või taustteabega seotud õigustatud huve ebaproportsionaalsel määral. Sellisel juhul võib levitamine toimuda ainult juhul, kui tarvitusele võetakse vajalikud meetmed nende õigustatud huvide kaitseks.

Artikkel 47 Artikkel 47

“Eesliini” teadustegevusega seotud levitamine “Eesliini” teadustegevusega seotud levitamine

“Eesliini” teadustegevuse puhul tagavad osalejad teadmiste aktiivse levitamise, võttes arvesse intellektuaalomandi kaitsmise vajadust, teadmiste kiirest levikust saadavat tulu, konfidentsiaalsust ja osalejate õigustatud huve. [viidud üle artikli 22 lõikesse 5] “Eesliini” teadustegevuse puhul tagavad osalejad teadmiste aktiivse levitamise, võttes arvesse intellektuaalomandi kaitsmise vajadust, teadmiste kiirest levikust saadavat tulu, konfidentsiaalsust ja osalejate õigustatud huve.

2. JAGU TAUSTTEABE JA TEADMISTE KASUTAMISÕIGUSED

Artikkel 48 85

Hõlmatud taustteave

Osalejad võivad kirjalikus kokkuleppes määratleda taustteabe, mida on vaja kaudse meetme teostamiseks, ning vajaduse korral osa taustteabest välja jätta. Osalejad võivad kirjalikus konsortsiumikokkuleppes määratleda taustteabe, mida on vaja kaudse meetme teostamiseks, ning vajaduse korral osa taustteabest välja jätta.

Artikkel 49 82, 86

Põhimõtted

1. Kõik taotlused kasutusõiguste saamiseks tehakse kirjalikult. 1. Kõik taotlused kasutusõiguste saamiseks tehakse kirjalikult.

[ 1a.] Artiklite 50, 51 ja 52 kohased kasutusõigused loetakse osalejatele ja nendega seotud üksustele antuks tingimusel, et a) need üksused annavad vastastikused kasutusõigused kõigile osalejatele ja nendega seotud üksustele; b) seotud üksused täidavad kõiki käesolevast määrusest, toetuslepingust, konsortsiumikokkuleppest ja mis tahes muust osalejate kirjalikust lepingust tulenevaid kohustusi komisjoni ja teiste osalejate ees.

2. Kasutusõigustega ei kaasne õigust anda välja all-litsentse, kui teadmiste või taustteabe omanikuga ei ole teisiti kokku lepitud.

3. Ainulitsentsi andmine omandatud teadmistele või taustteabele on võimalik, kui kõik teised asjaomased osalejad kinnitavad kirjalikult, et nad loobuvad oma kasutusõigustest.

4. Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, tuleb kõikide kokkulepetega, mis annavad osalejatele või kolmandatele osapooltele teadmiste ja taustteabe kasutusõigused, tagada teiste osalejate potentsiaalsete kasutusõiguste säilimine.

5. Samas kaudses meetmes osalejad teavitavad teineteist viivitamata kõigist taustteabe kasutusõigusega seotud piirangutest või muudest piirangutest, mis võivad oluliselt mõjutada kasutusõiguste andmist.

6. Osaleja osalemise lõppemine ei mõjuta mingil viisil kohustust anda kasutusõigused teistele samas kaudses meetmes jätkavatele osalejatele toetuslepingus määratletud tingimuste alusel.

Artikkel 50 82

Kasutusõigused kaudsete meetmete rakendamiseks

1. Samas kaudses meetmes osalejatele on tagatud õigus kasutada teadmisi, kui neid teadmisi vajatakse oma töö tegemiseks selle kaudse meetme raames. 1. Samas kaudses meetmes osalejatele ja nendega seotud üksustele on tagatud õigus kasutada teadmisi, kui neid teadmisi vajatakse oma töö tegemiseks selle kaudse meetme raames.

Vastavad kasutusõigused antakse ilma kasutustasuta.

2. Samas kaudses meetmes osalejatele on tagatud õigus kasutada taustteavet, kui seda taustteavet vajatakse oma töö tegemiseks selle kaudse meetme raames tingimusel, et asjaomasel osalejal on õigus neid anda. 2. Samas kaudses meetmes osalejatele ja nendega seotud üksustele on tagatud õigus kasutada taustteavet, kui seda taustteavet vajatakse oma töö tegemiseks selle kaudse meetme raames tingimusel, et asjaomasel osalejal on õigus taustteavet anda.

Sellised kasutusõigused antakse ilma kasutustasuta, kui kõigi osalejate vahel ei ole enne toetuslepingu sõlmimist teisiti kokku lepitud. Sellised kasutusõigused antakse ilma kasutustasuta, kui kõigi osalejate vahel ei ole konsortsiumikokkuleppes enne toetuslepingu sõlmimist teisiti kokku lepitud.

Teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse teostajad annavad taustteabe kasutamisõigused ilma kasutustasuta.

Artikkel 51

Kasutusõigused teadmiste kasutamiseks

1. Samas kaudses meetmes osalejatel on õigus kasutada teadmisi, kui seda vajatakse selleks, et kasutada oma teadmisi. 1. Samas kaudses meetmes osalejatel ja nendega seotud üksustel on õigus kasutada teadmisi, kui seda vajatakse selleks, et kasutada oma teadmisi.

Vastavad kasutusõigused antakse õiglastel ja mõistlikel tingimustel või ilma kasutustasuta. Asjaomased kasutusõigused antakse õiglastel ja mõistlikel tingimustel või ilma kasutustasuta, kui konsortsiumikokkuleppes ei ole teisiti kokku lepitud.

2. Samas kaudses meetmes osalejatele on tagatud õigus kasutada taustteavet, kui seda vajatakse oma taustteabe kasutamiseks, tingimusel et asjaomasel osalejal on õigus neid anda. 2. Samas kaudses meetmes osalejatele ja nendega seotud üksustele on tagatud õigus kasutada taustteavet, kui seda vajatakse kaudse meetmega loodud oma taustteabe kasutamiseks, tingimusel et asjaomasel osalejal ja temaga seotud üksustel on õigus taustteavet anda.

Vastavad kasutusõigused antakse õiglastel ja mõistlikel tingimustel või ilma kasutustasuta. Vastavad kasutusõigused antakse õiglastel ja mõistlikel tingimustel või ilma kasutustasuta konsortsiumikokkuleppes kokku lepitud tingimuste kohaselt.

3. Lõike 1 või 2 alusel võib kasutamisõigusi nõuda kuni ühe aasta jooksul pärast 3. Käesoleva artikli Llõike 1 või 2 alusel võib kasutamisõigusi nõuda kuni [ühe] aasta jooksul pärast

a) kaudse meetme lõppemist;

b) taustteabe või teadmiste omaniku osalemise lõppemist.

Asjaomased osalejad võivad siiski kokku leppida erinevas ajapiirangus.

4. Kui kõik omanikud sellega nõustuvad, antakse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse teostajale kokkulepitud õiglastel ja mõistlikel tingimustel saadud teadmiste kasutusõigus, et viimane saaks jätkata edasist uurimistegevust.

5. Teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse teostajad annavad tasuta kasutusõiguse taustteabe jaoks, mida on vaja kaudses meetmes loodud teadmiste kasutamiseks.

Artikkel 52

Lisasätted “eesliini” teadustegevust käsitlevatele kasutamisõigustele ning tegevustele, mis on kasulikud konkreetsetele rühmadele.

1. “Eesliini” teadustegevuse puhul ei nõuta teadmiste ja taustteabe rakendamise või kasutamise kasutusõiguste eest kasutustasu, olenemata artiklitest 50 ja 51.

2. Kui kaudsest meetmest kasu saavat konkreetset rühma esindab juriidiline isik, kes osaleb rühma asemel kaudses meetmes, on nimetatud juriidilisel isikul õigus anda talle antud mis tahes kasutusõiguse all-litsentse neile oma liikmetele, kes on asutatud liikmesriigis või assotsieerunud riigis.

IV PEATÜKK Euroopa Investeerimispank 2, 20, 21, 87, 88, 89

Artikkel 53

1. Ühendus võib anda Euroopa Investeerimispangale (EIB) toetust, et katta riske, mis on seotud laenudega, mida EIB on andnud seitsmenda raamprogrammi raames püstitatud teadustöö eesmärkide toetamiseks (riskijagamisrahastu). 1. Ühendus võib anda Euroopa Investeerimispangale (EIB) toetust, et osaleda katta riske, mis on seotud laenudega, mida EIB on andnud seitsmendat raamprogrammi käsitleva otsuse […/…] III lisa b osas nimetatud nõukogu ja Euroopa Parlamendi (või Euroopa Parlamendiga konsulteerinud nõukogu) otsuste alusel rakendatavate meetmete raames püstitatud teadustöö eesmärkide toetamiseks määratud EIB laenu- ja tagatisrahastamisele vahendite ja kapitali eraldamises (riskijagamisrahastu).

2. EIB annab neid laene kooskõlas õigluse, läbipaistvuse, erapooletuse ja võrdse kohtlemise põhimõtetega. 2. EIP annab ja haldab neid laene toetuslepingus komisjoni poolt kehtestatud üldsuuniseid ja -põhimõtteid arvestades oma eeskirjade alusel kooskõlas õigluse, läbipaistvuse, erapooletuse ja võrdse kohtlemise põhimõtetega. 89

3. Komisjonil on õigus esitada vastuväiteid riskijagamisrahastu kasutamise kohta teatud laenude jaoks; vastavad tingimused määratakse kindlaks toetuslepingus kooskõlas tööprogrammiga. 3. Komisjonil on õigus esitada vastuväiteid riskijagamisrahastu kasutamise kohta teatud laenude jaoks meetmete puhul; vastavad tingimused määratakse kindlaks toetuslepingus kooskõlas tööprogrammiga. 89

V PEATÜKK Lõppsätted

Artikkel 54 60, 90

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Käesolevat määrust võib sõltuvalt komisjoni vahehindamisest muuta hiljemalt 2010. aastal.

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel