[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 4.2.2011

KOM(2011) 43 lõplik

2011/0020 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise tsiviillennundusalast teadus- ja arendustegevust käsitleva koostöömemorandumi allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta

SELETUSKIRI

1. Ettepaneku taust

1.1. Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

2009. aasta 30. märtsil palus nõukogu komisjonil võtta kõik vajalikud meetmed maksimaalse koostalitlusvõime saavutamiseks Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) moderniseerimise programmi SESARi (vt allpool) ning Ameerika Ühendriikide asjaomase programmi NextGen ja ICAO (Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon) muude piirkondlike projektide vahel. Lisaks paluti komisjonil arvesse võtta, et SESAR peab olema kooskõlas ICAO üldise toimimispõhimõtte arengusuundadega. Selleks palus nõukogu komisjonil esitada soovitus anda komisjonile volitused läbirääkimiste alustamiseks Ameerika Ühendriikide Föderaalse Lennuametiga (FAA)[1]. Komisjon esitas nõukogule 10. juunil 2009. aastal soovituse[2]. Siiski tegi komisjon ettepaneku laiendada FAAga läbiräägitavat koostööraamistikku nii, et see hõlmaks lisaks SESARi ja NextGeni koostalitlusvõimele kogu tsiviillennundusalast teadus- ja arendustegevust.

Komisjoni soovituse kohaselt võttis nõukogu 9. oktoobril 2009 vastu otsuse, millega volitati komisjoni alustama ELi nimel FAAga läbirääkimisi tsiviillennundusalast teadus- ja arendustegevust käsitleva koostöömemorandumi sõlmimiseks. Lisaks palus nõukogu komisjonil paralleelselt välja töötada SESARi ja NextGeni koostalitlusvõimet käsitleva lisa.

Läbiräägitava memorandumi kavandis on kindlaks määratud tingimused ELi ja Ameerika Ühendriikide vahelist tsiviillennundusalast teadus- ja arendustegevust hõlmava vastastikuse koostöö edendamiseks. Memorandum on oluline vahend, mis võimaldab osalistel õiguslikult siduva raamistiku kaudu ning ühiselt kokkulepitud vastastikkuspõhimõtteid austades püüelda ühise eesmärgi poole, et tagada keskkonnasõbralikumate ja tõhusamate lennutranspordisüsteemide kasutuselevõtt. Memorandumi kavand võmaldab osalistel välja töötada teadus- ja arendustegevust käsitlevad meetmed kõikides tsiviilllennundusalastes küsimustes.

Volitusete kohaste läbirääkimissuuniste alusel parafeerisid osalised 18. juunil 2010 koostöömemorandumi kavandi ja SESARi-NextGeni koostalitlusvõimet käsitleva lisa kavandi. Komisjon teeb ettepaneku, et enne Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist ja kavandatava memorandumi sõlmimist käsitleva otsuse vastuvõtmist võtaks nõukogu vastu otsuse, milles antakse volitused memorandumi allkirjastamiseks ja ajutiseks kohaldamiseks.

1.2. Üldine taust

SESAR

Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteem (SESAR) on ühtse Euroopa taeva[3] progammi tehniline alus. SESAR on kolmest etapist koosnev programm, mille abil määratakse kindlaks, töötatakse välja ja võetakse kasutusele kvaliteetsed lennuliikluse korraldamise uue põlvkonna tehnoloogialahendused, süsteemid ja menetlused, mis on kooskõlas ühtse Euroopa taeva eesmärkide ja nõuetega. SESARi kindlaksmääramisetapi üks põhitulemus on Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava (edaspidi „ üldkava ”), mis kujutab endast ühiselt väljatöötatud tegevuskava, mille kiitis heaks Euroopa Liidu Nõukogu, mida tunnustasid kõik sidusrühmad ja mille eesmärk on võtta järgmise 10–15 aasta jooksul kasutusele lennuliikluse korraldamise uue põlvkonna tehnoloogialahendused ja menetlused. Üldkava abil juhitakse kõnealuste tehnoloogialahenduste väljatöötamise programmi ja sellest saab põhivahend nende kasutuselevõtu reguleerimiseks.

SESARi programm on praegu väljatöötamisetapis, mis koosneb rohkem kui 300 kooskõlastatud ja koodineeritud teadus- ja arendustegevus- ning valideerimisprojektist, mille keskse juhtimisega tegeleb ühisettevõte SESAR – esimene ELi asutusena loodud lennuliikluse korraldamise avaliku ja erasektori partnerlus. Ühisettevõtte eesmärk on tagada Euroopa lennuliikluse korraldamise süsteemi moderniseerimine, koordineerides ja koondades selleks kogu asjakohase teadus- ja arendustegevuse kogu ELi ulatuses. Ühisettevõtte asutajaliikmed on EL ja Eurocontrol ning sellega on liitunud 15 tööstussektori esindajat (maapealse ja pardaseadmete tootjad, lennuväljad, lennuettevõtjad, aeronavigatsiooniteenuste osutajad), sh ELi mittekuuluvate riikide üksused ja mitu assotsieerunud partnerit.

FAA on Ameerika Ühendriikides algatanud lennuliikluse korraldamise moderniseerimise programmi NextGen. Arvestades SESARi ja NextGeni sarnasust, on Euroopa õhuruumi kasutajad asunud kindlale seisukohale, et ülemaailmse lennuliikluse turvaliseks ja tõrgeteta toimimiseks, Euroopa lennundussektori turuvõimaluste suurendamiseks ja õhusõidukite pardaseadmete dubleerimisega seotud kulutuste vältimiseks tuleks tagada SESARi ja NextGeni koostalitlusvõime. Ameerika Ühendriikide ettevõtjatele on juba tagatud juurdepääs sellistele Euroopa teadus- ja arendusprogrammidele nagu SESAR. Seepärast on oluline tagada vastastikused võimalused ka Euroopa lennundussektorile.

Komisjon leiab, et FAAga tehtava tehnilise ja operatsioonilise koostöö tugevdamine on kogu tsiviillennundussektori seisukohalt edasilükkamatu ja vajalik tegevus. Lennutranspordisüsteemide tõhustamist ja jätkusuutlikumaks muutmist on kergem saavutada kõiki tsiviillennunduse aspekte hõlmava tervikliku lähenemisviisi kaudu. See motiveeris komisjoni andma soovitust koostööraamistiku laiendamiseks nii, et see hõlmaks kogu tsiviillennundust.

Ameerika Ühendriikidega koostööd käsitlev kavandatav memorandum loob tugeva ja õiguslikult siduva aluse ühiste teadus- ja arendusprojektide algatamiseks, käsitledes samas selliseid tundlikke teemasid nagu vastutus, intellektuaalomandi õigused ja vastastikkus. Lisaks aitab memorandum kaasa rahvusvaheliste standardite kehtestamisele lennundussektoris, pannes vastuseks lennundussektori sidusrühmade ootustele aluse ülemaailmsele koostalitlusvõimele ning pakkudes Euroopa lennundussektorile paremaid turuvõimalusi.

1.3. Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid

Euroopa Komisjon ja FAA allkirjastasid 18. juulil 2006 algselt vastastikuse mõistmise memorandumi, millega loodi koostööraamistik, et aidata ülemaailmsete ühistoimingute hõlbustamise kaudu kaasa ülemaailmse lennuliikluse korraldamise süsteemi väljaarendamisele. Vastastikuse mõistmise memorandumit ajakohastati 17. märtsil 2009, et võtta arvesse ühisettevõtte SESAR osatähtsust Euroopa Komisjoni juhtimisel FAAga tehtavas koostöös. Siiski ei paku vastastikuse mõistmise memorandum oma deklaratiivsuse tõttu vajalikku õiguslikult siduvat raamistikku vastutuse, intellektuaalomandi õiguste ja vastastikkuse nõuetekohaseks käsitlemiseks. Kavandatav koosöömemorandumiga, eelkõige selle lisaga SESARi ja NextGeni koostalitlusvõime kohta asendatakse praegune vastastikuse mõismise memorandum.

1.4. Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega

Kavandatav koostöömemorandum aitab kaasa ühtse Euroopa taeva eesmärkide saavutamisele, toetades selle tehnoloogiliseks aluseks olevat SESARi programmi. Lennuliikluse korraldamise uute tehnholoogialahenduste ning menetluste väljaarendamine ja kasutuselevõtt suurendavad Euroopa uuendusalast võimekust ja lennundussektori konkurentsivõimet kogu maailmas ning võimaldavad ELil standardimisorganites otsustavalt kaasa rääkida.

Kavandatav memorandum aitab selge õigusraamistiku loomise kaudu tõhustada tehnilist ja operatsioonilist koostööd osaliste vahel. Oodatav mõju on kooskõlas Euroopa Liidu teaduspoliitika suundadega ning aitab kaasa seitsmenda raamprogrammi eesmärkide saavutamisele.

2. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine

2.1. Konsulteerimine huvitatud isikutega

Lennundussektor toetab Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise siduva koostöömemorandumi pakutavaid võimalusi. Euroopa lennundussektor loodab, et memorandumi aluseks olevate vastastikkuse põhimõtete rakendamine võimaldab tal saada kasu võrreldavatest võimalustest teha Ameerika Ühendriikidega läbipaistvat, vastastikku kasu andvat ning õiglasel ja ausal kohtlemisel põhinevat koostööd.

Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus

Komisjon on kogu läbirääkimisprotsessi jooksul konsulteerinud nõukogu poolt memorandumi üle peetavateks läbirääkimisteks loodud erikomisjoni kaudu sidusrühmadega (eelkõige ühisettevõtte SESAR kaudu) ja liikmesriikidega.

Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine

Sidusrühmade märkused võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Liidu seisukoha ettevalmistamisel läbirääkimisteks.

2.2. Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

Läbirääkimiste jooksul kasutati ühisettevõte SESAR tehnoloogiaalast eksperdiabi. Komisjoni õigustalitus pakkus õigusalast eksperdiabi. Muude välisekspertide abi ei olnud vaja kasutada.

2.3. Mõju hindamine

Memorandum loob tugeva õigusliku aluse põhjalikuks tehniliseks ja operatsiooniliseks koostööks, mis viib esimeste sammudeni ühiste tsiviillennundusstandardite väljatöötamisel. Lisaks aitab vastastikkuse põhimõtete kindlaksmääramine, rakendamine ja järelevalve Euroopa lennundussektoril siseneda Ameerika Ühendriikide uutele turgudele. Vastastikkuse põhimõtte rakendamisest loobumine jätab Euroopa lennundussektori ilma õiglasest juurdepääsust Ameerina Ühendriikide turule.

Lennuliikluse korraldamise moderniseerimise puhul on Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide koordineeritud toetus ICAO standardimismeetmetele edasiviivaks jõuks, mis võimaldab muuta SESARi ja NextGeni ühisstandardid rahvusvahelisteke lennuliikluse korraldamise standarditeks. Koostalitlusvõime tagamata jätmine toob kaasa tuhandete nii Euroopas kui ka Ameerika Ühendriikides tegutsevate õhusõidukite pardaseadmete dubleerimise, mis praeguses kriisiolukorras käib lennuettevõtjatele üle jõu.

3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

3.1. Kavandatud meetmete kokkuvõte

Kavandatav koostöömemorandum koosneb põhidokumendist, milles sätestatakse koostöö ja juhtimissüsteemi põhimõtted. Põhidokumendi juurde kuuluvad lisad ja nende liited, milles käsitletakse üksikasjalikumalt tsiviilllennundusalase teadus- ja arendustegevuse tehnilisi eesmärke. Vastavalt nõukogu volitustele käsitletakse esimeses lisas SESARi ja NextGeni koostalitlusvõimet.

Juhtimissüsteem hõlmab komisjoni esindajatest koosnevat ühiskomiteed, mida abistavad ELi liikmesriikide ja FAA esindajad. Ühiskomitee võib tegeleda kõikide memorandumi ning selle lisade ja liidete toimimist käsitlevate küsimustega.

3.2. Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõige 2 koostoimes artikli 218 lõikega 5.

3.3. Subsidiaarsuse põhimõte

Seoses lennutranspordi üleeuroopalise tähtsusega ning vajadusega töötada välja ühtne lähenemisviis Euroopa tasandil ei suuda liikmesriigid täita koostöömemorandumi eesmärke Ameerika Ühendriikidega tehtava kahepoolse koostöö raames. Seepärast on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.

3.4. Proportsionaalsuse põhimõte

Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vaheline koostöömemorandum on tõhus ja siduv õiguslik vahend, mis hõlbustab tehnilist koostööd osaliste vahel. Memorandumiga luuakse koostööks vajalik raamistik, mis tagab mõlemale osalisele võrreldavad võimalused osaleda üksteise teadus- ja arengutegevuses kõikides tsiviillennunduse valdkondades.

Kavandatav kokkulepe ei suurenda liikmesriikide ametiasutuste ega lennundussektori haldus- ja finantskoormust.

3.5. Vahendi valik

Kavandatud vahend(id): Koostöömemorandum

Lennundusalaseid välissuhteid on võimalik edendada ainult rahvusvaheliste lepingutega.

4. MÕJU EELARVELE

Ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet.

2011/0020 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise tsiviillennundusalast teadus- ja arendustegevust käsitleva koostöömemorandumi allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[4]

ning arvestades järgmist:

(1) Komisjon on pidanud ELi nimel läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise tsiviillennundusalast teadus- ja arendustegevust käsitleva koostöömemorandumi (edaspidi „memorandum”) ja selle I lisa üle, milles käsitletakse SESARi ja NextGeni vahelist koostööd ülemaailmse koostalitlusvõime saavutamiseks kooskõlas nõukogu otsusega, millega volitatakse komisjoni alustama läbirääkimisi.

(2) Memorandum ja selle I lisa parafeeriti 18. juunil 2010;

(3) Komisjoni läbiräägitud memorandum ja selle I lisa tuleks allkirjastada ja seda tuleks ajutiselt kohaldada, tingimusel et memorandum sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

(4) Tuleks sätestada menetluskord Euroopa Liidu osalemiseks memorandumiga loodud ühiskomitees, vaidluste lahendamiseks ning memorandumi lisade ja liidete kehtivuse lõpetamiseks,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1 (Allkirjastamine)

1. Käesolevaga kiidetakse heaks memorandumi ja selle I lisa allkirjastamine Euroopa Liidu nimel, tingimusel et nõukogu võtab vastu otsuse memorandumi sõlmimise kohta. Memorandumi ja selle I lisa tekst on lisatud käesolevale otsusele.

2. Nõukogu eesistujale antakse õigus määrata isik(ud), kes on volitatud memorandumi Euroopa Liidu nimel allkirjastama, tingimusel et see sõlmitakse.

3.

Artikkel 2 (Ajutine kohaldamine)

Kuni koostöömemorandumi jõustumiseni kohaldab Euroopa Liit seda ajutiselt alates selle kuu esimesest päevast, mis järgneb järgmistest kuupäevadest varasemale: i) selle viimase noodi kuupäev, millega memorandumiosalised teavitavad üksteist memorandumi ajutiseks kohaldamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest või ii) kuupäev, mil möödub kaksteist kuud memorandumi allkirjastamisest.

Artikkel 3 (Ühiskomitee)

1. Memorandumi III artikli kohaselt asutatud ühiskomitees esindab Euroopa Liitu komisjon, keda abistavad liikmesriikide esindajad.

2. Pärast nõukogu määratud erikomiteega konsulteerimist määrab komisjon kindlaks seisukoha, mille Euroopa Liit võtab ühiskomitees järgmistes küsimustes:

- memorandumi uute lisade ja nende liidete vastuvõtmine;

- memorandumi lisade ja nende liidete muudatuste vastuvõtmine.

Artikkel 4 (Rakendamine)

Komisjon võib võtta mis tahes asjakohaseid meetmeid vastavalt memorandumi II artikli punktile B ning IV, V, VII ja VIII artiklile.

Artikkel 5 (Vaidluste lahendamine)

Komisjon esindab Euroopa Liitu XI artikli kohastes konsultatsioonides.

Artikkel 6 (Lisade ja liidete kehtivuse lõpetamine)

Komisjon võib pärast artikli 3 lõikes 2 osutatud erikomiteega konsulteerimist lõpetada memorandumi lisade või liidete kehtivuse kooskõlas memorandumi XII artikli punktiga D.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

AMEERIKA ÜHENDRIIKIDE

JA

EUROOPA LIIDU

VAHELINE

KOOSTÖÖMEMORANDUM

NAT-I-9406

VÕTTES ARVESSE Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu ühist eesmärki edendada ja arendada koostööd tsiviillennundusalase teadus- ja arendustegevuse valdkonnas ning

VÕTTES ARVESSE, et selline koostöö soodustab tsiviillennunduse arengut ja suurendab lennuohutust nii Ameerika Ühendriikides kui ka Euroopa Liidus,

LEPIVAD Ameerika Ühendriigid ja Euroopa Liit (edaspidi koos „osalised” ja kumbki eraldi „osaline”) kokku viia ellu ühiseid programme vastavalt järgmistele tingimustele:

I ARTIKKEL – EESMÄRK

A. Käesolevas koostöömemorandumis (edaspidi „memorandum”) ning selle lisades ja liidetetes on sätestatud vastastikuse koostöö tingimused tsiviilllennundusalase teadus- ja arendustegevuse edendamiseks ja arendamiseks. Selleks võivad osalised kättesaadavate rahaliste vahendite ja muude vajalike resursside olemasolu korral pakkuda töötajaid, ressursse ja vastavaid teenuseid, et teha koostööd käesoleva memorandumi lisade ja liidetega kindlaksmääratud mahus.

B. Käesoleva memorandumi eesmärkide saavutamiseks tehakse koostööd järgmistes valdkonades:

1. programme ja projekte, uurimistulemusi või väljaandeid käsitleva teabe vahetamine;

2. ühine analüüsimine;

3. teadus- ja arendusprogrammide ning projektide koordineerimine ning ühine rakendamine;

4. teadlaste ja tehniliste töötajate vahetamine;

5. konkreetsete seadmete, tarkvara ning teadustegevussüsteemide ja ühilduvust käsitlevate uurimistulemuste vahetamine;

6. sümpoosionide ja konverentside ühine korraldamine ning

7. vastastikuste konsultatsioonide korraldamine ühismeetmete võtmiseks asjakohastes rahvusvahelistes organisatsioonides.

C. Osalised peavad vastavalt kohaldatavatele õigusnormidele (koos paranduste ja muudatustega) püüdma kaasata osalejaid käesoleva memorandumi alusel tehtavasse koostöösse nii palju kui võimalik, et tagada võrreldavad võimalused üksteise teadus- ja arendustegevuses osalemisel. Osalised kaasavad osalejaid vastastikusesse koostöösse järgmiseid põhimõtteid järgides:

1. vastastikune kasu;

2. võrreldavad võimalused koostöös osalemiseks;

3. õiglane ja aus kohtlemine;

4. koostööd mõjutava teabe õigeaegne vahetamine ning

5. läbipaistvus.

D. Eespool kirjeldatud koostöö toimub vastavalt II artiklis kindlaksmääratud konkreetsetele lisadele ja liidetele.

II ARTIKKEL – RAKENDAMINE

A. Käesolevat memorandumit rakendatakse selle konkreetsete lisade ja liidete kaudu. Need lisad ja liited kirjeldavad vastavalt vajadusele teatavas valkonnas või teataval eesmärgil tehtava koostöö olemust ja kestust, intellektuaalomandi kohtlemist, vastutust, rahastamist, kulude jaotumist ja muid asjakohaseid küsimusi. Lisade ja liidete ning käsoleva memorandumi sätetes ilmnenud vastuolude korral käsitatakse ülimuslikuna memorandumi sätteid, kui sõnaselgelt ei ole sätestatud teisiti.

B. Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu esindajad kohtuvad korrapäraselt, et

1. arutada uusi koostööettepanekuid ning

2. vaadata läbi käesoleva memorandumi lisa või liite alusel algatatud koostööprojektide olukord.

C. Ameerika Ühendriikide valitsuse nimel koordineerib ja hõlbustab käesoleva memorandumi alusel tehtavat koostööd Föderaalne Lennuamet ning Euroopa Liidu nimel Euroopa Komisjon.

D. Määratud ametiasutused, kes tegelevad memorandumi koordineerimise ja haldamisega ning kellele tuleb esitada taotlused käesoleva memorandumiga seotud teenuste osutamiseks, on järgmised:

1. Ameerika Ühendriikides:

Federal Aviation Administration (Föderaalne Lennuamet) Office of International Aviation (rahvusvahelise lennunduse osakond) Wilbur Wright Bldg., 6th Floor, East 600 Independence Ave., S.W. Washington D.C. 20591 - USA. Telefon: +1-202-385-8900 |

2 . Euroopa Liidus:

European Commission (Euroopa Komisjon) Directorate-General for Mobility and Transport (liikuvuse ja transpordi peadirektoraat) Directorate for Air Transport (lennutranspordi direktoraat) 1040 Brussels - Belgium Telefon: +32-2-2968430 Faks: +32-2-2968353 |

E. Konkreetsete meetmetega seotud tehnilisi programme käsitlevad sidemed luuakse vastavalt käesoleva memorandumi lisades ja liidetes sätestatud tingimustele.

III ARTIKKEL – ADMINISTRATIIVNE JUHTIMINE

A. Osalised asutavad ühiskomitee, kes vastutab käesoleva memorandumi tõhusta toimimise eest ja tuleb korrapäraselt kokku, et hinnata memorandumi rakendamise tõhusust.

B. Ühiskomitee koosneb järgmistest esindajatest:

1. Ameerika Ühendriike esindab Föderaalne Lennuamet (FAA, kaasesimees) ja

2. Euroopa Liitu esindab Euroopa Komisjon (kaasesimees), keda abistavad Euroopa Liidu liikmesriikide esindajad.

C. Ühiskomitee võib kutsuda ajutiselt osalema spetsiifiliste valdkondade eksperte. Ühiskomitee võib asutada tehnilisi töörühmi ja jälgida kõnealuste töörühmade ning käesoleva memorandumi konkreetsete lisade ja liidete alusel asutatud komiteede ja rühmade tööd. Ühiskomitee töötab välja ja võtab vastu sisemised juhtimismenetlused.

D. Kõik ühiskomitee otsused võetakse vastu mõlema osalise esindajatest koosneva ühiskomitee kokkuleppel. Need otsused peavad olema koostatud kirjalikult ning neile peavad alla kirjutama ühiskomitees osalejate esindajad.

E. Ühiskomitee võib tegeleda kõikide käesoleva memorandumi ning selle lisade ja liidete toimimist käsitlevate küsimustega. Ühiskomitee vastutab eelkõige selle eest, et:

1. luuakse foorum, kus arutatakse järgmiseid käesoleva memorandumi ning selle lisade ja liidete reguleerimisalasse kuuluvaid küsimusi:

a. käesoleva memorandumi ning selle lisade ja liidete rakendamisel tekkinud küsimused ning memorandumi ja selle lisade rakendamist mõjutavad muudatused; b. ühise lähenemisviisi kohaldamine uute tehnoloogialahenduste ja menetluste kasutuselevõtu ning teadus- ja hindamisprogrammide suhtes ning muudes vastastikku huvi pakkuvates valdkondades ning c. mõlema memorandumiosalise õigusaktide eelnõud, mis võivad mõjutada teise osalise huvisid käesoleva memorandumi ning selle lisade ja liidete reguleerimisalas; |

2. käesoleva memorandumi uute lisade ja nende liidete vastuvõtmine vastavalt vajadusele;

3. käesoleva memorandumi lisade ja nende liidete muudatuste vastuvõtmine vastavalt vajadusele ning

4. osalistele vajaduse korral ettepanekute tegemine käesoleva memorandumi muutmiseks mõnel muul viisil.

IV ARTIKKEL – TÖÖTAJATE VAHETAMINE

Osalised võivad vastavalt vajadusele vahetada tehnilisi töötajaid käesoleva memorandumis, selle lisas või liites kirjeldatud toiminguteks. Selline vahetamine toimub kooskõlas käesolevas memorandumis, selle lisades ja liidetes sätestatud tingimustega. Tehnilised töötajad, keda osalised vahetavad, täidavad lisas või liites kirjeldatud ülesandeid. Tehnilised töötajad võivad vastastikuse kokkuleppe kohaselt kuuluda Ameerika Ühendriikide või Euroopa Liidu asutuste või töövõtjate personali hulka.

V ARTIKKEL – SEADMETE LAENUTAMISE KORD

Üks osaline (edaspidi „laenuleandja”) võib laenutada teisele osalisele (edaspidi „laenaja”) seadmeid käesoleva memorandumi lisa või liite alusel. Seadmete kõikide laenutamisjuhtude suhtes kohaldatakse järgmiseid üldsätteid, kui asjaomases lisas või liites ei ole märgitud teisiti:

A. laenutaja määrab kindlaks laenatava seadme väärtuse;

B. laenaja võtab üle nii seadme kui ka vastutuse selle eest laenutaja objektil vastavalt osaliste poolt lisas või liites kehtestatud korrale. Seade jääb laenaja kätte ja tema vastutusele selle ajani, kuni see tagastatakse laenutajale kooskõlas allpool esitatud punktiga H;

C. laenaja kannab kõik kulud, mis on seotud seadme transpordiga objektile, mille osalised on asjaomases lisas või liites kindlaks määranud;

D. osalised teevad koostööd seadme transportimiseks vajalike ekspordilitsentside ja muude dokumentide hankimiseks;

E. laenaja vastutab selle eest, et seade paigaldatakse osaliste poolt asjaomases lisas või liites kindlaksmääratud objektile. Laenutaja abistab vajaduse korral laenajat osaliste poolt kokkulepitud tingimustel laenutatud seadme paigaldamisel;

F. laenaja kasutab laenuperioodil seadet ja hoiab seda nõuetekohases korras, tagab seadme pideva töövalmiduse ja võimaldab laenutajal seda mis tahes mõistlikul ajal kontrollida;

G. laenutaja aitab laenajal leida allikaid tavapäraste seadmete ja selliste konkreetsete osade hankimiseks, mille leidmisega laenajal võib probleeme tekkida;

H. pärast käesoleva memorandumi või selle asjakohase lisa või liite kehtivuse lõppemist või lõpetamist või kui seadme kasutamine on lõpule jõudnud, tagastab laenaja seadme omal kulul laenutajale;

I. käesoleva memorandumi alusel laenatud ning laenaja käsutusse ja tema vastutuse alla antud seadme kadumise või rikkumise korral parandab laenaja vastavalt laenutaja eelistusele rikutud seadme või hüvitab laenajale kadunud või rikutud seadme maksumuse (mille suurus on kindlaks määratud eespool punktis A);

J. käesoleva memorandumi alusel üle antud seadmed on ette nähtud ainult teadus- ja arendustööks või valideerimiseks ja nende kasutamine tsiviillennunduses või muul viisil käitamine on rangelt keelatud;

K. tehnoloogia, seadmete ja muude käesoleva memorandumi alusel üleantavate elementide suhtes kohaldatakse osaliste asjaomaseid seadusi ja poliitikasuundi.

VI ARTIKKEL – RAHASTAMINE

A. Mõlemad käesoleva memorandumi osalised peavad kandma memorandumi alusel võetud meetmetega seotud kulud, kui memorandumi asjaomases lisas või liites ei ole sätestatud teisiti.

B. Ameerika Ühendriigid on registreerinud käesoleva memorandumi numbri all NAT-I-9406, mida kasutatakse kõnealusele koostööprogrammile osutamiseks kõikides käesoleva memorandumiga seotud dokumentides.

VII ARTIKKEL – TEABE AVALDAMINE

A. Välja arvatud asjaomaste õigusaktidega ettenähtud juhtudel või juhul, kui osalised on eelnevalt sõlminud kirjaliku kokkuleppe, ei avalda kumbki osaline käesoleva memorandumi või selle lisade ja liidete alusel teostatavate toimingute kohta mingit teavet või materjale muudele kolmandatele isikutele kui i) programmides või ülesannete täitmisel osalevad töövõtjad ja alltöövõtjad niivõrd, kuivõrd on vajalik ülesannete ja programmide täitmiseks; või ii) osaliste muud ametiasutused.

B. Kui ühele osalisele saab teatavaks, et ta ei saa asjaomaste õigusnormide kohaselt täita teabe mitteavaldamise sätteid või et seda võib põhjendatult eeldada, teavitab ta teist osalist sellest viivitamata ja enne teabe avaldamist. Seejärel konsulteerivad osalised teineteisega, et määrata kindlaks asjakohased meetmed.

VIII ARTIKKEL – INTELLEKTUAALOMANDI ÕIGUSED

A. Osaline, kes annab teise osalise kasutusse intellektuaalomandi (see hõlmab käesoleva memorandumi mõistes analüüse, aruandeid, andmebaase, tarkvara, oskusteavet, tehnilist teavet ja tundlikku äriteavet, andmeid, salvestisi ning asjaomaseid dokumente ja materjale, sõltuma andmekandjast, millele need on salvestatud) käesoleva memorandumi asjaomases lisas või liites sätestatud tingimustel, säilitab ta kõnealuse intellektuaalomandi suhtes samad õigused nagu omandi üleandmise ajal. Osaline, kes annab käesoleva memorandumi asjaomase lisa või liite kohaselt teise osalise kasutusse dokumendi või muu intellektuaalomandi, lisab kõnealusele dokumendile või muule intellektuaalomandile vastavalt vajadusele selge märke selle kohta, kas tegemist on konfidentsiaalse teabe või ärisaladusega.

B. Muudel kui käesoleva memorandumi lisas või liites kindlaksmääratud juhtudel peab see osaline, kelle kasutusse teine osaline oma intellektuaalomandi käesoleva memorandumi alusel on andnud, silmas pidama järgmist:

1. osalisel ei teki seoses intellektuaalomandi vastuvõtmisega üleantud intellektuaalomandi suhtes mingeid omandiõigusi ning

2. ta ei tohi teise osalise eelneva kirjaliku nõusolekuta anda intellektuaalomandit edasi kolmandatele isikutele, v.a käesoleva memorandumi asjaomase liite või lisaga seotud progammis osalevad töövõtjad või alltöövõtjad. Intellektuaalomandi edasiandmisel memorandumiga seotud programmis osalevale töövõtjale või alltöövõtjale peab intellektuaalomandi avalikustav memorandumiosaline tegema järgmist:

a. võimaldama töövõtjal või alltöövõtjal kasutada intellektuaalomandit üksnes neil eesmärkidel, mis on kindlaks määratud asjaomases lisas või liites ning b. keelama töövõtjal või alltöövõtjal kõnealuse intellektuaalomandi edasiandmise kolmandatele isikutele, v.a juhul, kui teine memorandumiosaline annab intellektuaalomandi edasiseks avalikustamiseks eelneva kirjaliku nõusoleku. |

C. Muudel kui käesoleva memorandumi asjaomases lisas või liites sätestatud juhtudel kuuluvad käesoleva memorandumi ja selle lisade või liidete alusel ühiselt väljatöötatud intellektuaalomandi õigused mõlemale osalisele.

1. Mõlemale memorandumiosalisele antakse mittevälistavad ja tühistamatud õigused kõnealust intellektuaalomandit kõikides maades paljundada, seda avalikult levitada, tõlkida ja sellest tuletatud töid ette valmistada, tingimusel et kõnealuse intellektuaalomandi paljundamine, levitamine, tõlkimine ja sellest tuletatud tööde ettevalmistamine ei mõjuta teise osalise intellektuaalomandi õiguste kaitset. Mõlemal memorandumiosalisel ja nende rakendusasutustel on õigus tõlge enne avalikku levitamist läbi vaadata.

2. Kõik käesoleva memorandumi ning selle lisade ja liidete alusel tehtava koostöö tulemusena vahetult valminud teaduslikes ja tehnikaajakirjades avaldatud artiklite, avalikustamisele kuuluvate teaduslike aruannete ja raamatute avalikult levitatavad koopiad peavad sisaldama autorite nimesid, v.a juhul, kui autor oma nime avaldamisest sõnaselgelt keeldub.

D. Kui osaline ei ole nõus teise osalise poolt käesoleva memorandumi lisa või liite kohaselt esitatud dokumendi või muu intellektuaalomandi konfidentsiaalseks või ärisaladuseks kuulutamisega, esitab konfidentsiaalseks või ärisaladuseks kuulutamisega mittenõustunud memorandumiosaline taotluse, et alustada teise osalisega konsulteerimist küsimuse lahendamiseks. Konsulteerida võib ühiskomitee koosolekul või käesoleva memorandumi lisa või liite alusel loodud muu komitee koosolekul.

IX ARTIKKEL – PUUTUMATUS JA VASTUTUS

A. Osalised arutavad vastavalt vajadusele käesoleva memorandumi asjaomase lisa või liite alusel toimuva koostööga seotud puutumatus- ja vastutusküsimusi.

B. Osalised lepivad kokku, et käesoleva memorandumi ning selle lisade ja liidete alusel toimuv koostöö peab olema nõuetekohasel professionaalsel tasemel ning et tuleb võtta kõik asjakohased meetmed kolmandate isikutega seotud ohtude minimeerimiseks ja kõikide ohutus- ja järelevalvenõuete täitmiseks.

X ARTIKKEL – MUUDATUSED

A. Osalised võivad memorandumit ning selle lisasid või liiteid muuta. Osalised registreerivad kõik selliste muudatuste üksikasjad mõlema osalise allkirjastatud kokkuleppes.

B. Memorandumi lisade või liidete muudatused, mille ühiskomitee on heaks kiitnud, jõustuvad pärast seda, kui käesoleva memorandumi III artikli punkti D kohane ühiskomitee on otsuse vastu võtnud ja ühiskomitee kaasesimehed on sellele memorandumiosaliste nimel alla kirjutanud.

XI ARTIKKEL – VAIDLUSTE LAHENDAMINE

Kõik käesoleva memorandumi või selle lisade või liidete tõlgendamisel või kohaldamisel tekkinud vaidlused lahendavad osalised omavahel. Osalised ei pöördu vaidluste lahendamiseks rahvusvahelise tribunali ega kolmandate isikute poole

XII ARTIKKEL – JÕUSTUMINE JA LÕPETAMINE

A. Kuni koostöömemorandumi jõustumiseni kohaldatakse seda ajutiselt alates memorandumi allkirjastamise kuupäevast.

B. Käesolev memorandum jõustub siis, kui osalised on üksteisele kirjalikult teatanud, et nad on lõpule viinud memorandumi jõustamiseks vajalikud siseriiklikud menetlused, ja jääb jõusse kuni memorandumi lõpetamiseni.

C. Memorandumi lisad või liited, mille ühiskomitee on pärast käesoleva memorandumi jõustumist heaks kiitnud, jõustuvad pärast seda, kui käesoleva memorandumi III artikli punkti D kohane ühiskomitee on otsuse vastu võtnud ja ühiskomitee kaasesimehed on sellele memorandumiosaliste nimel alla kirjutanud.

D. Mõlemal osalisel on õigus lõpetada käesolev memorandumi või selle lisade või liidete kehtivus mis tahes ajal, tingimusel et nad teatavad sellest teisele osalisele kirjalikult kuuskümmend (60) päeva ette. Memorandumi kehtivuse lõpetamine ei mõjuta memorandumi V, VII, VIII ja IX artiklis sätestatud õigusi ega kohustusi. Mõlemad memorandumiosalised peavad oma toimingud lõpule viima ühesaja kahekümne (120) päeva jooksul pärast käesoleva memorandumi või selle lisade või liidete kehtivuse lõpetamist. Käesoleva memorandumi kehtivuse lõpetamisega lõpetatakse ka käesoleva memorandumi kohaselt sõlmitud lisade ja liidete kehtivus.

XIII ARTIKKEL – VOLITUSED

Ameerika Ühendriigid ja Euroopa Liit lepivad kokku käesoleva vastastikuse mõistmise memorandumi sätete osas, millele osutab nende täievoliliste esindajate allkiri.

AMEERIKA ÜHENDRIIGID | EUROOPA LIIT |

ALLKIRI:__________________________ | ALLKIRI:_________________________ |

AMETIKOHT: Asejuhataja rahvusvahelise lennunduse alal (Assistant Administrator for International Aviation Föderaalne Lennuamet (Federal Aviation Administration – FAA) Transpordiministeerium (Department of Transportation) | AMETIKOHT: |

AMEERIKA ÜHENDRIIKIDE JA

EUROOPA LIIDU

VAHELISE

KOOSTÖÖMEMORANDUMI

NAT-I-9406

LISA 1

SESARI-NEXTGENI KOOSTÖÖ ÜLEMAAILMSE KOOSTALITLUSVÕIME TAGAMISEKS

VÕTTES ARVESSE, et SESAR ja NextGen on vastavalt Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide programmid lennuliikluse korraldamise (ATM) uue põlvkonna juhtimissüsteemide väljaarendamiseks, ning

VÕTTES ARVESSE, et nõukogu 27. veebruari 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 219/2007 loodi SESARi väljaarendamisetapi juhtimiseks ühisettevõte SESAR,

on Ameerika Ühendriigid ja Euroopa Liit (edaspidi koos „osalised” ja kumbki eraldi „osaline”) kokku leppinud järgmises:

I ARTIKKEL – EESMÄRK

Käesoleva lisa eesmärk on rakendada Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelise koostöömemorandum NAT-I-9406 (edaspidi „memorandum”) ning sätestada tingimused, mille kohaselt osalised teevad koostööd mõlema osalise lennuliikluse korraldamise moderniseerimise programmide (vastavalt NextGen ja SESAR) ülemaailmse koostalitlusvõime tagamiseks, võttes arvesse nii tsiviil- kui ka sõjalennundusega seotud õhuruumi kasutajate huve.

II ARTIKKEL – MÕISTED

Käesoleva lisas tähistab mõiste „valideerimine” kogu arendustsükli jooksul kinnituse andmist selle kohta, et kavandatav lahendus (k.a toimimispõhimõte, süsteem ja menetluskord) on kooskõlas sidusrühmade vajadustega.

III ARTIKKEL – PÕHIMÕTTED

NextGeni ja SESARi programmi raames ning kooskõlas memorandumi I artikli punktis C sätestatud põhimõtetega teevad osalised järgmist:

A. võimaldavad üksteise valitsustel ja tööstussektori esindajatel osaleda asjakohaste nõuandvate organite töös ning tööstusalgatustes kooskõlas kohaldatavate õigusnormide ning kõnealuste organite ja algatuste tegevust reguleerivate eeskirjadega;

B. püüavad pakkuda teineteise lennundussektori sidusrühmadele võimalusi osaleda tööprogrammides ning tagada neile juurdepääs samaväärsete teadus- ja arendusprogrammide ja -projektidega seotud teabele ja sellekohastele uurimistulemustele ning

C. määravad käesoleva lisa V artikli alusel loodud kõrgetasemelise komitee kaudu käesoleva lisa liidetes (edaspidi „liited”) vastastikku kindlaks mõlema osalise nõuandvatele organitele konkreetseid osalemisvõimalusi pakkuvad valdkonnad, algatused ning teadus- ja arendusprogrammid, eelkõige need valdkonnad, mis on seotud selliste kõrgetasemeliste süsteemide määratlemisega nagu koostalitlusvõime, ülesehituse määratlemine ja tehniline lähtepunkt.

Kõrgetasemeline komitee jälgib käesoleva artikli rakendamist ja vajaduse korral ajakohastab liiteid.

IV ARTIKKEL – KOOSTÖÖ ULATUS

A. Koostöö hõlmab lennuliikluse korraldamisega seotud teadus- ja arendustegevust ja valideerimist ülemaailmse koostalitlusvõime tagamiseks. Koostöö võib muu hulgas sisaldada ka käesoleva artikli punktides 1–5 sätestatud meetmeid.

1. Horisontaalsed meetmed

Horisontaalsed meetmed hõlmavad ülesandeid, mis ei ole konkreetselt seotud ühegi operatsioonilise ega tehnilise küsimusega, vaid mis mõjutavad vastastikku nii SESARit kui ka NextGeni. Need meetmed on koostöö seisukohalt eriti olulised, kuna mis tahes kõrvalekaldumine ühtsest lähenemisviisist võib ühtlustamist ja koostalitlusvõimet oluliselt kahjustada. Selles valdkonnas kavatsevad osalised käsitleda järgmisi küsimusi: a. toimimispõhimõtted ja tegevuskava; b. hajutamisteenuse pakkumine; c. tegevuskava koostamine, sh standardimine ja õiguslik reguleerimine, et hõlbustada samaaegset rakendamist; d. projektide põhjendamise ja investeeringute planeerimisega seotud kavad; e. keskkonnaprobleemid; f. ülemaailmse ja ICAO raames toimuva standardimise edendamisega seotud tehniliste toimingute koordineerimine lennuliikluse korraldamise moderniseerimise valdkonnas; g. pardaseadmete arenduskavade samaaegne rakendamine ja ühtlustamine, et tagada õhuruumi kasutajatele suurim majanduslik kasu ning h. tehnilisi küsimusi ja lennutegevust käsitlevate muudatuste koordineeritud rakendamine, et saavutada/säilitada lennuliikluse tõrgeteta toimimine õhuruumi kasutajate jaoks. |

2. Teabehaldus

Teabehaldus on seatud tähelepanu keskpunkti selleks, et tagada lennuliikluse korraldamisega seotud täpse ja asjakohase teabe õigeaegne ja tõrgeteta (koostalitluslik), turvaline ning ühiste otsuste tegemist toetav levitamine sidusrühmade hulgas. Selles valdkonnas kavatsevad osalised käsitleda järgmiseid küsimusi: a. süsteemidevahelise teabekorralduse (SWIM) koostalitlusvõime; b. lennundusteabehalduse (AIM) koostalitlusvõime ning c. meteoroloogilise teabe vahetamine. |

3. Trajektoorihaldus

Trajektoorihaldus hõlmab neljamõõtmelisi (4D) trajektoore käsitleva teabe vahetamist nii õhk-õhk kui ka õhk-maa suunal, mis nõuab ühtse lähenemisviisi kohaldamist nii terminoloogia, mõistete kui ka lennuteabe vahetamise suhtes igal ajahetkel ja lennu kõikides etappides. Selles valdkonnas kavatsevad osalised käsitleda järgmiseid küsimusi: a. ühistrajektoori kindlaksmääramine ja sellekohase teabe vahetamine; b. lendude planeerimine ja lennuplaanide dünaamiline ajakohastamine; c. lennuliikluse korraldamine (sh trajektoorilõiming ja trajektooriennustus); d. mehitamata õhusõidukite süsteemide (UAS) lõimimine lennuliikluse korraldamise süsteemidega ning e. SESARi ja NextGeni toimimispõhimõtete, teenuste määratluste ja nende rakenduste, sh neljamõõtmeliste (4D) lennutrajektooride kindlaksmääramine ja vahetusvormingu rakenduste lähendamine. |

4. Side-, navigatsiooni- ja seiresüsteemide (CNS) ning pardaseadmete koostalitlusvõime.

Side-, navigatsiooni- ja seiresüsteemide ning pardaseadmete koostalitlusvõime hõlmab pardasüsteemide kavandamist ning vastastikku koostalitlusvõimeliste õhk-õhk ja õhk-maa rakenduste ning süsteemide väljaarendamist. Selles valdkonnas kavatsevad osalised käsitleda järgmiseid küsimusi: a. pardaseadmete koostalitlusvõime, sealhulgas: i. õhukokkupõrke vältimise süsteem (ACAS); ii. pardaseadmete arenduskava ning iii. õhus hajutamise abisüsteem (ASAS) nii õhk-õhk kui ka õhk-maa hajutamise abistamiseks; b. sidesüsteemid, mis muu hulgas hõlmavad järgmist: i. andmesideteenused ja -tehnoloogia ning ii. paindliku ehitusega sidevõrgud; c. navigatsioonisüsteemid, sealhulgas: i. sooritusel põhinev navigatsioon (PBN) ning ii. ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) rakendused lennuks nii marsruutidel kui ka lähenemisalas, sealhulgas vertikaalse juhendamisega lähenemisprotseduurid (APV); d. seiresüsteemid, sealhulgas: i. automaatse sõltuva seirega (ADS) seotud teenused ja tehnoloogia ning ii. maapealse liikluse seire vahendid. |

5. Koostööprojektid

Koostööprojektid hõlmavad selliseid sihtprojekte, mille puhul mõlema memorandumiosalise arvates tuleks rakendada keskendatud koordineerimist ja koostööd. Selles valdkonnas kavatsevad osalised käsitleda järgmisi küsimusi: a. Atlandi koostalitlusvõime algatus heitgaaside ja müra vähendamiseks (AIRE) ning b. selliste rakenduste täiustamine, mis on seotud õhusõiduki asukoha määramise ja jälgimisega ookeanide ja asustamata piirkondade õhuruumis. |

B. Osalised koostavad vajaduse korral vastastikkuse alusel kas iseseisvalt või ühiselt vahetamise eesmärgil aruandeid, milles kirjeldatakse lennuliikluse korraldamisega seotud tehnilisi ja operatsioonilisi kasutuspõhimõtteid, mudeleid, prototüüpe, hinnanguid, valideerimisi ja võrdlusuuringuid. Hinnangute ja valideerimiste puhul võib kasutada mitmeid vahendeid, näiteks testkeskkondi ja tegelikes oludes läbiviidavaid katseid.

V ARTIKKEL – JUHTIMINE

Rahaliste vahendite olemasolu korral algatavad ja juhivad osalised projekte ja toiminguid ning tagavad, et tehtav töö oleks praktiline, õigeaegne ja tulemusele orienteeritud. Selleks luuakse järgmised juhtimistasandid:

A. kõrgetasemeline komitee, mis koosneb võrdsest arvust Euroopa Komisjoni esindajatest, keda võivad abistada ühisettevõtte SESAR (SJU) ning Ameerika Ühendriikide Föderaalse Lennuameti (FAA) esindajad.

1. Kõrgetasemelise komitee tööd juhivad kaks kaasesimeest kellest üks esindab Euroopa Komisjoni ja teine Ameerika Ühendriikide Föderaalset Lennuametit. Kõrgetasemeline komitee tuleb kokku vähemalt üks kord aastas, et:

a. jälgida SESARi ja NextGeni koostööd; b. anda hinnang saavutatud tulemustele; c. võtta vastu otsuseid uute projektide ja toimingute algatamiseks vastavalt punktis B määratletud koordineerimiskomitee ettepanekule; d. teha käesoleva lisa uusi liiteid või olemasolevate liidete muutmist käsitlevaid otsuseid, mis esitatakse memorandumi III artikli punkti D kohaselt ühiskomiteele heakskiitmiseks; e. juhendada punktis B määratletud koordineerimiskomiteed ning f. jälgida käesoleva lisa III artikli rakendamist ja vajaduse korral konsulteerida memorandumi alusel loodud ühiskomiteega projektides osalevate tööstusettevõtetega seotud küsimustes, või paluda ühiskomiteelt abi muude küsimuste lahendamisel. |

2. Kõrgetasemeline komitee koostab töökorra ning kõik selle otsused võetakse vastu kaasesimeeste konsensuse alusel.

3. Kõrgetasemeline komitee annab aru memorandumi III artikli kohaselt loodud ühiskomiteele.

B. Koordineerimiskomitee, mis koosneb nõuetekohasest ning piiratud arvust ühisettevõtte SESAR (SJU) või Ameerika Ühendriikide Föderaalse Lennuameti lennuliikluse korraldamise organisatsiooni heaks töötavatest osalejatest, keda võivad abistada eksperdid.

1. Koordineerimiskomitee tööd juhivad kaks kaasesimeest, kellest üks esindab ühisettevõtet SESAR (SJU) ja teine Ameerika Ühendriikide FAA lennuliikluse korraldamise organisatsiooni. Koordineerimiskomitee tuleb kokku vähemalt kaks korda aastas, et:

a. jälgida liidetes kindlaksmääratud käimasolevate ühisprojektide ja -toimingutega seotud edusamme; b. tagada liidete tõhus rakendamine punktis C kindlaksmääratud töörühmade kaudu; c. tagada käesoleva lisa III artikli tõhus rakendamine; d. valmistada ette aruandeid kõrgetasemelisele komiteele esitamiseks või e. kaaluda kõrgetasemelisele komiteele esitatavaid ettepanekuid, sh ettepanekuid, milles käsitletakse uute liidete lisamist või käesoleva lisa praeguste liidete muutmist. |

2. Koordineerimiskomitee koostab töökorra ning kõik selle otsused võetakse vastu kaasesimeeste konsensuse alusel.

C. Töörühmad tegelevad liidetes kirjeldatud konkreetsete projektide või meetmetega. Iga töörühm koosneb nõuetekohasest ja piiratud arvust osalistest. Töörühmad tulevad kokku vastavalt vajadusele, järgivad koordineerimiskomitee juhiseid ja annavad kordineerimiskomiteele korrapäraselt aru.

VI ARTIKKEL – PUUTUMATUS JA VASTUTUS

Osalised arutavad vastavalt vajadusele käesoleva lisa või asjaomase liite alusel võetavate meetmetega seotud puutumatus- ja vastutusküsimusi.

VII ARTIKKEL – RAKENDAMINE

A. Kogu käesoleva lisa alusel tehtavat tööd kirjeldatakse liidetes, millest pärast nende jõustumist saab käsoleva lisa lahutamatu osa.

B. Kõikidele liidetele antakse järjekorranumber ja need sisaldavad osaliste või osaliste poolt töö tegemiseks määratud üksuste tehtava töö kirjeldust, kaasa arvatud töö teostamise koht ja selle kavandatav kestus; töö teostamiseks vajalik personal ja muud ressursid; hinnangulised kulud ning asjaomase tööga seotud muu teave.

VIII ARTIKKEL – FINANTSSÄTTED

Käesoleva lisa alusel tehtava töö rahastamine toimub kooskõlas memorandumi VI artikliga.

IX ARTIKKEL – KONTAKTPUNKTID

A. Käesoleva lisa koordineerimise ja juhtimisega tegelevad määratud ametiasutused on järgmised:

1. Ameerika Ühendriikides:

Africa, Europe & Middle East Office, AEU-10 (Aafrika, Euroopa ja Lähis-Ida büroo (AEU-10)) Federal Aviation Administration (Föderaalne Lennuamet) Wilbur Wright Bldg., 6th Floor, East 600 Independence Avenue, S.W. Washington D.C. 20591 - USA Telefon: +1 202-385-8905 Faks: +1 202-267-5032 |

2. Euroopa Liidus:

Ühtse Euroopa taeva ja lennuliikluse juhtimise (ATC) moderniseerimisüksus Directorate-General for Mobility and Transport (liikuvuse ja transpordi peadirektoraat) Directorate for Air Transport (lennutranspordi direktoraat) European Commission (Euroopa Komisjon) Rue de Mot 24 1040 Brussels – Belgium Telefon: +32 2 296 84 30 Faks: +32 2 296 83 53 |

B. Konkreetseid meetmeid käsitlevate tehniliste programmidega seotud sidemed luuakse vastavalt käesoleva lisa liidetes sätestatule.

X ARTIKKEL – JÕUSTUMINE JA LÕPETAMINE

A. Kuni käesoleva lisa jõustumiseni kohaldatakse seda ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast.

B. Käesolev lisa jõustub, kui osalised on teineteisele kirjalikult teatanud, et nad on lõpule viinud lisa jõustamiseks vajalikud siseriiklikud menetlused, ja see jääb jõusse kuni lisa kehtivuse lõpetamiseni kooskõlas memorandumi XII artikliga. Käesoleva lisa kehtivuse lõpetamisega lõpetatakse ka osaliste poolt käesoleva lisa kohaselt sõlmitud liidete kehtivus.

XI ARTIKKEL – VOLITUSED

Ameerika Ühendriigid ja Euroopa Liit lepivad kokku käesoleva lisa sätete osas, millele osutab nende täievoliliste esindajate allkiri.

AMEERIKA ÜHENDRIIGID | EUROOPA LIIT |

ALLKIRI:__________________________ | ALLKIRI:_________________________ |

AMETIKOHT: Asejuhataja rahvusvahelise lennunduse alal (Assistant Administrator for Internal Aviation) Föderaalne Lennuamet (Federal Aviation Administration – FAA) Transpordiministeerium (Department of Transportation ) | AMETIKOHT: |

KUUPÄEV: | KUUPÄEV: |

KOHT: | KOHT: |

[1] Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava kinnitamist käsitleva nõukogu resolutsiooni artiklid 14 ja 15, 30. märts 2009.

[2] Komisjoni soovitus nõukogule, SEK(2009) 744 (lõplik), 8.6.2009.

[3] Määrused …

[4] ELT C , , lk .