[pic] | EUROOPA KOMISJON_ |

Brüssel 14.6.2010

KOM(2010)308 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Globaalse satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) rakendusi käsitlev tegevuskava

SEK(2010)716 SEK(2010)717

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Globaalse satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) rakendusi käsitlev tegevuskava

SISSEJUHATUS: ROHKEM EGNOSE JA GALILEO RAKENDUSTE KASUTAMIST EUROOPAS

EGNOS on olemas – kasutagem seda!

GALILEO-le teed rajav Euroopa satelliittugisüsteem EGNOS[1] on olnud töös alates 1. oktoobrist 2009. Kuus kuud enne seda oli komisjon ELi nimel selle süsteemi Euroopa Kosmoseagentuurilt (ESA) üle võtnud. EGNOSe kolm geostatsionaarset satelliiti ja 40 Euroopat ja Põhja-Aafrikat hõlmavat maapealset jaama täiendavad globaalset positsioneerimissüsteemi (GPS), mille USA lubas tsiviilkasutusse ilma teenindamist garanteerimata juba 2000. aastal.

GNSSi rakendusi käsitlev arutelu Euroopa rohelise raamatu raames 2006. aastal näitas selgesti, et Euroopas on GNSSi rakendustel laiaulatuslik potentsiaal nii positsioneerimise kui ka kiiruse ja aja määramise osas.

EGNOS pakub kogu Euroopa piires tasuta kvaliteetset satelliitnavigatsiooni signaali, mis on kümme korda täpsem kui GPS. Senisest suurem täpsus on kasuks kõigis valdkondades, mis kasutavad positsioneerimist ja kiiruse määramist võimaldavat teavet: kõik transpordiliigid (infrastruktuuride haldamise ja geo-lokaliseeritud teabe kaudu), logistika, täppisviljelus, tsiviilkaitse ja hädaolukordade ohjamine, kaardistamine ja maakatastrid, kalandusettevõtted, energeetika, loodusvarade haldamine, kaevandamine, geoloogiateadus, meteoroloogia, kliimamuutuste modelleerimine, keskkonnauuringud, õiguskaitse ja täitemenetlused, piirivalve jne.

Tsiviilkasutaja jaoks on EGNOSe üks eeliseid ka terviklus, s.o süsteemist saadava teabe usaldusväärsus; kasutajale antakse automaatselt hoiatus, kui süsteemis tekib hälve, mis ületab teatava usalduspiiri. Teabe terviklus on äärmiselt oluline inimelu kaitsvates rakendustes transpordi sektoris (kõik transpordiliigid, lennujaamade haldamine, automaatsõidukid), tundlikud kommertsrakendused (naftaplatvormide täppispaigaldamine, logistika, ohtlike kaupade vedu) ning õiguskaitsevahendite kaasamist nõudvate täitemeetmetega seotud rakendustes, nagu liiklusõnnetuste rekonstruktsioonid, teemaksu sissenõudmine, elektri- või telekommunikatsioonivõrkude sünkroniseerimine.

Euroopa peab haarama oma osa GNSSi järelrakenduste globaalsest turust

EGNOS ja seejärel GALILEO loovad koos GPS signaaliga tugeva infrastruktuuri GNSSi toodete ja teenuste – mida nimetatakse GNSSi järelrakendusteks – globaalsele turule. 2008. aastal oli selle turu maht 124 miljardit eurot.

Turu moodustavad peamiselt põhilised asukoha ja aja määramise signaalid, kuid lisandumas on signaalide autentimise ja krüptimise teenused. Ekspertide hinnangul moodustavad mobiilsideteenused ja isiklike käsiseadmetega seotud tooted ja teenused 75 % selle turu mahust (s.o 52 % kasumist), intelligentsed maanteetranspordisüsteemid 20 % (s.o 44 % kasumist) ning muud rakendused ülejäänud 5 % (s.o 4 % kasumist).

Vaatamata sellele, et Euroopa on investeerinud oma GNSSi infrastruktuuri ning teinud EGNOSe teenused kättesaadavaks, jääb Euroopa tööstuse osakaal GNSSi rakenduste globaalsel turul muudes kõrgtehnoloogia valdkondades avalduva potentsiaaliga (tubli kolmandik turust) võrreldes üsna tagasihoidlikuks. See on probleemiks, sest:

- Süsteemidel GALILEO ja EGNOS põhinevad rakendused võiksid suuresti kaasa aidata teadmistepõhise ühiskonna arendamisele ja kvaliteetsete töökohtade loomisele ELis. kui ei haarata endale piisavat osa sellest oodatavast majanduslikust kasust, mis on seotud GNSSi rakendustega, laseb Euroopa käest olulise võimaluse. kui GALILEO ja EGNOS ei saa Euroopa peamiseks GNSSi standardiks, võivad paljud rakendusvaldkonnad jääda suletuks selliste tehnoloogiate tõttu, mis takistavad neil kasu saamast uute täiustatud teenuste lisaväärtusest.

- Süsteemidel GALILEO ja EGNOS põhinevate rakenduste piiratud kasutus toob kaasa määrava tähtsusega sõltuvuse, sest GNSSi teenused on väga mitmekesised ja pakuvad positsioneerimise, navigeerimise ja aja määramise teavet, mida kasutatakse paljudes igapäevatoimingutes, aga ka Euroopa julgeoleku ning sotsiaalse ja majanduslike arengu kindlustamisel. Kui EL usaldaks üksnes GPSi-põhiseid rakendusi, võiks ta sattuda olukorda, kus tal puudub kontroll, kui GPS signaali kättesaadavus katkeb, sest kõnealuse signaali peamine eesmärk on toetada kolmanda riigi sõjalisi operatsioone.

GNSSi teenuste haare on nagu Internetilgi kõikehõlmav. Kõige hilisemate ja konservatiivsemate hinnangute alusel ulatub üldine kasu, mida ELi tööstus, kodanikud ja liikmesriigid ELi GNSSi programmide rakendusest võivad saada, 55 kuni 63 miljardit euroni järgmise kahekümne aasta jooksul, kusjuures suurimat kasu on oodata kaudsest tulust järgtööstuses (37 kuni 45 miljardit eurot). Seepärast on tegemist probleemiga, mis mõjutab Euroopa ühiskonda tervikuna ja mitmel viisil[2].

Vahepealse aja jooksul on Euroopa GNSSi rakendustega seotud ebamäärasus nõrgendanud usaldust järeltoodete äri kasumlikkuse suhtes. Ka kasvav „konkurents” kolmandate riikide poolt (USA, Venemaa, Hiina, India ja Jaapan on tunnistanud GNSSi strateegilist väärtust ning teatanud, et neil on kavas võtta tsiviilvaldkonnas kasutusele GNSSi pakutavad võimalused ning töötada oma tööstuses välja rakendused, mis põhinevad nende oma süsteemil) on muutnud GNSSi rakenduste väljatöötamise keskkonna Euroopa osalejate jaoks keerulisemaks, sest kolmandate riikide vastavad süsteemid võidakse kasutusele võtta enam-vähem samal ajal kui GALILEO.

Seega on ELi GNSSi programmide uut konteksti arvestades vaja koostada üksikasjalik tegevuskava: et toetada inimeste usku programmidesse, et arendada EGNOSe ja GALILEO järelrakendusi, et kiiresti, põhjalikult ja laiaulatuslikult arendada rakendusi kõikides valdkondades, nii et kasu ELi infrastruktuurist oleks maksimaalne.

MILLINE ÜLESANNE ON ELIL?

GNSSi rakendustega seotud oodatav majanduslik kasu hõlmab mitmeid tegevusvaldkondi, mida koordineeritakse ELi tasandil: EL2020-strateegia ja selle suurprojekt „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika”, transpordiohutus, keskkond, ühine põllumajanduspoliitika. Kuna Euroopa GNSSi juurutamiseks on sageli vaja ka rahvusvaheliste normidega kooskõlastamist või Euroopa tasandil sertifitseerimist, tuleb selleks, et vältida dubleerimist ja asjatuid jõupingutusi liikmesriikide tasandil, tegutseda ELi tasandil.

Kui säiliks praegune olukord ega võetaks ELi meetmeid, tegutseksid liikmesriigid killustatult ja koordineerimatult, nii ELi GNSSi rakenduste kasutus liikmesriikides kui ka uudsete rakenduste tulemuslikkus jääks endiselt piiratuks, kaasneksid tõkked kaupade ja teenuste vabale liikumisele ning Euroopa kodanike ebavõrdne kohtlemine.

Kuna komisjon juhib GALILEO ja EGNOSe süsteeme ELi nimel, peab ta tagama nendesse programmidesse tehtud investeeringute parima tasuvuse. Komisjon võtab kasutusele ka ELi teadusuuringute assigneeringutest tulenevad teadus- ja arendustegevuse vahendid.

Seepärast toimus ELi meetmete ettepanekute kogumine laiaulatusliku arutelu käigus, mis sai alguse seoses GNSSi rakendusi käsitleva Euroopa rohelise raamatuga 2006. aastal. Komisjon ja muud huvirühmad Euroopas (samuti mõned liikmesriigid) tegid mitmeid turu-uuringuid ja kulude-tulude analüüse. Uusi ideid saadi ka teadus- ja arendustegevuse 6. ja 7. raamprogrammi raames korraldatud teadusuuringute konkursikutsete ja selliste ideekonkursside kaudu nagu „GALILEO Masters”.

Valdkondi, kus võiks rakendusi välja töötada, on väga palju, kuid eelarve piirangute tõttu peab komisjon valima piiratud arvu probleeme, kus tema mõju on kõige suurem. Muud valdkonnad jäävad teiste osaliste ja ka turujõudude hooleks. Lisaks eelisvaldkondadele keskendumisele teeb komisjon ettepaneku edendada innovatsiooni horisontaalmeetmete abil, hõlmates kõiki valdkondi, et parandada ELi GNSSi igakülgset kasutust üldisemas plaanis.

TEGEVUSKAVA, MIS KÄSITLEB KONKREETSEID PRIORITEETE

Eespool kirjeldatud võimalikest valdkondadest on välja valitud need, kus GNSSi rakendustest on kõige rohkem kasu, pidades silmas:

- panust ELi eesmärkide saavutamisse (majanduskasv, töökohtade loomine, teadmistepõhine ühiskond);

- kaudset majanduslikku (k.a energiatarbimise aspekt) ja sotsiaalset kasu;

- mõju heitgaasidele ja muudele saasteviisidele;

- positiivset mõju ühtse turu toimimisele ja piiriülesele kaubandusele;

- positiivset mõju rakenduste koostalitlusvõimele;

- seostumist konsultatsioonide ning ideede ja ärimudelite konkursside käigus selgunud huvidega;

- Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide ametiasutuste mõju ulatust;

- ajapiiranguid ja võimalusi (EGNOS on kättesaadav praegu, GALILEO orbiidil kontrollimise etapp (IOV) lähitulevikus, GALILEO täisvõimekus (FOC) alles hiljem);

- EGNOSe ja GALILEO teenuste konkurentsieelistest tulenevat konkreetset lisaväärtust; autentimist, terviklust ning positsioneerimise, navigeerimise ja ajamääramise ülimat täpsust.

Valikuprotsessi tulemuseks on tegevuskava 2013. aastani[3] valdkondades, mis on tabelis esitatud tumedamal põhjal: isiklike käsiseadmete ja mobiiltelefonidega seotud rakendused, maanteetransport, lennundus, merendus ja kalandus, täppisviljelus ja keskkonnakaitse ning tsiviilkaitse ja jälgimine.

Joonis 1: GNSSi segmentide prioritiseerimine

Igas valdkonnas on prioriteet antud tegevusele, mis on kõige kulutasuvam või mida EGNOSe kättesaadavus enim mõjutab või kus Euroopa Komisjonil on kõige rohkem mõju ja vahendeid (subsidiaarsuse põhimõte).

Vahendid valitakse traditsiooniliselt komisjoni käsutuses olevate vahendite hulgast: eelkõige asutustevaheline koordineerimine, teabe levitamine, teadlikkuse suurendamine ning tõenäoliselt ka reguleerivad meetmed (kaasneb eraldi mõjuhindamine), kui turujõududest üksi ei piisa.

Sertifitseerimine, standardimine ja koordineerimine

Lennundus on juba oma olemuse poolest esimene valdkond EGNOSe rakendustele. Inimelu kaitsvad EGNOSe rakendused on välja töötatud just lennunduse vajadusi silmas pidades. EGNOSe potentsiaalseteks kasutajateks on mitte üksnes suured rahvusvahelised lennufirmad, vaid ka õhusõidukite ja helikopterite operaatorid üldlennunduses. Lennujaamad võivad samuti huvituda Euroopa GNSSi süsteemi kasutamisest oma maapealses liiklusteenistuses. Teadus- ja arendusprojektid on näidanud, et väikesed mittetäieliku varustusega lennujaamad saavad oma liiklust oluliselt suurendada ja parandada pigem GNSSi kui hetkel kasutusel olevate kulukate maapealsete seadmete paigaldamise abil.

Euroopa ühtse õhuruumi strateegia ja Euroopa ühtse õhuruumi lennuliikluse korraldamise (ATM[4]) uurimisprogrammi (SESAR) aluseks on samuti Euroopa GNSSi süsteem. Seega on EGNOSe sertifitseerimine tsiviillennunduse jaoks ülitähtis.

Meede 1 : Võetakse ülesandeks sertifitseerida EGNOS tsiviillennunduse jaoks (Euroopa Lennundusohutusameti (EASA) kaudu ja Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) standardeid järgides); seega tuleb sertifitseerida nii süsteem kui ka selle operaator.

Euroopa EGNOSe, USA tugisüsteemi WAAS ja muude Kaug-Idas väljatöötatud satelliidipõhiste tugisüsteemide (SBAS) kasutuselevõtt tagab selliste süsteemidega varustatud õhusõidukitele katkematu teenuse liikluseks Ameerika ja Aasia vahel. Praegu hõlmab EGNOS Kesk- ja Lääne-Euroopat. Seda laiendatakse ida ja lõuna suunas Vahemere piirkonnas. Sarnased süsteemid võetakse kasutusele ka Aafrikas, et hõlbustada lennuliiklust Euroopa ja selle maailmajao vahel. Olemasolev EGNOSe satelliit võib olla lahenduse üks osa.

Meede 2: Euroopa Komisjon teeb vajaliku ettevalmistustöö, et SBAS kataks Lähis-Ida ning Ida- ja Põhja-Euroopat samal tasemel, mis EGNOS ELi piires. Komisjon esitab stsenaariumid SBASi kasutuselevõtuks Aafrikas eelseisval ELi ja Aafrika vahelisel tippkohtumisel.

Telekommunikatsioonid, mis oma turuosa poolest on ülekaalukalt juhtival positsioonil (moodustades 75 % GNSSi toodete ja teenuste globaalsest turust), vajavad enamiku rakenduste väljatöötamiseks vaid vähest investeerimist, juhul kui odavad vastuvõtuseadmed on tehtud kõigile kättesaadavaks (nt mobiiltelefonide tootjate poolt).

Meede 3 : Euroopa Komisjon edendab GALILEO ja EGNOSe rakendustega kokkusobivaid kiipe ja käsiseadmeid, tehes koostööd GNSSi omavate ja seda kasutavate riikide tööstusega.

Tulevikus hakkavad mitmed maanteevedude sektoris kasutatava intelligentse transpordisüsteemi (ITS) rakendused, sealhulgas kõrgetasemelised juhiabisüsteemid (ADAS) tööle GALILEO tagatud tervikluse ja autentimisfunktsiooni toel. Selleks on tarvis määrata sertifitseerimisasutus ja välja töötada vastav kord koostöös sõidukitootjate, elektroonikatarnijate ja maanteeteenuseid osutavate ettevõtjatega.

Meede 4 : Analüüsitakse GALILEO sertifitseerimist ADASi tarvis.

EGNOSe ja GALILEO rakendused, mis toetavad navigeerimist, näiteks sadamates, rannikuvetes või La Manche'i väina taolistel ohtlikel laevateedel, võivad oluliselt parandada meretranspordi kontrolli ja seiret. GNSS on ka Euroopa liiklusseire süsteemide (LRIT – kaugtuvastus ja kaugseire) aluseks. GALILEO otsingu- ja päästeteenust (SAR) kasutatakse mägedes ja kõrbes ning praegu on väljatöötamisel spetsiaalne rakendus mere- ja kalameeste ohutuse tagamiseks. GALILEO abil saab tõhustada tolliprotseduure, sest süsteem võimaldab lihtsamalt laevade asukohta määrata. Lisaks oleks senisest täpsem GNSS kindlasti oluliseks andmeallikaks jõeteabeteenustele (RIS) siseveeteede sektoris. Kõigi selliste ohutuse seisukohalt oluliste rakenduste jaoks on vaja sertifitseerimist.

Action 5: Võetakse ülesandeks võtta EGNOS ja seejärel GALILEO kasutusele meretranspordi sektoris; seda tehakse koostöös Rahvusvahelise Mereorganisatsiooniga (IMO), võttes arvesse rahvusvahelisi konventsioone, sh rahvusvahelist konventsiooni inimelude ohutusest merel (SOLAS).

Meede 6: Organisatsioon Cospas-Sarsat võtab kasutusele GALILEO SARi funktsioonid.

Teabe levitamine ja vahetamine ning teadlikkust suurendavad kampaaniad

Maanteetransport on GNSSi teenuste turul suuruselt teisel kohal (ligikaudu 20 % GNSSi toodete ja teenuste globaalsest turust). ITS võiks maanteevedude sektoris GNSSi teenuseid rohkem kasutada. GNSSi kasutamise soovitus anti näiteks juba Euroopa direktiiviga ühenduse elektroonilise maanteemaksu koostalitlusvõime kohta[5] ning elusloomade veotingimusi käsitleva määrusega[6]. Euroopa Komisjoni ITSi tegevuskava[7] ja sellega kaasnev direktiiv[8] käsitlevad GNSSi teenuste edendamist konkreetsete ITSi rakenduste kaudu (automaatne hädaabikõne (eCall), teemaksud, veoautode parkimine jne). Logistika tegevuskava[9] pakub samuti võimalust arendada GNSSi rakendusi, näiteks konteinerite asukoha määramine reaalajas või varguste ennetamine. Samas on ITSiga tegelevates ringkondades teadlikkus EGNOSe võimalustest väga väike.

Meede 7 : Euroopa Komisjon korraldab EGNOSe eeliseid tutvustava kampaania, mille raames tehakse rida teste nende eeliste tõestuseks, ning maanteetranspordisektoris tegutsejatele suunatud turunduskampaania.

Pärast EGNOSe sertifitseerimist lennundussektoris tuleb süsteemi pakutavaid teenuseid tutvustada nii tsiviil- kui ka üldlennundusoperaatoritele, sh lennundustööstusele ja lennujaamade operaatoritele.

Meede 8 : Euroopa Komisjon ja Eurocontrol korraldavad teadlikkuse suurendamist ja turustamist edendava kampaania, mis on suunatud õhusõidukite tootjatele, üldlennundusoperaatoritele ja väikelennujaamadele.

EGNOSe ja GALILEO uute teenuste rakendamise võimalusi on vaja paremini tutvustada ka merendussektoris, keskendudes seadmete tootjatele, laevaehitajatele, sadamaoperaatoritele ja laevaomanikele (kalandus, lõbusõidulaevad, kaubalaevad).

Meede 9 : Euroopa Komisjon korraldab kampaania seadmete tootjate, laevaehitajate, sadamaoperaatorite ja laevaomanike teadlikkuse suurendamiseks.

EGNOS on juba kasutusel mõnes Euroopa põllumajandusettevõttes. EGNOSe täpsus ja usaldusväärsus aitavad ettevõtjatel säästa aega, kütust, vett ja kemikaale. Lisaks põllumajandusele võib EGNOS kui asendamatu andmeallikas koos muude mõõteandmeallikatega, nagu ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire algatus (GMES), kaasa aidata keskkonnakaitsele ja loodusvarade haldamisele. Peamine ülesanne selles valdkonnas on kasvatada potentsiaalsete kasutajate teadlikkust GNSSi eelistest.

Meede 10 : Euroopa Komisjon korraldab kampaania teadlikkuse suurendamiseks põllumajanduse ja loodusvarade haldamise sektoris.

GALILEO kõrgetasemelised teenused ja GMES aitavad üheskoos toime tulla humanitaarkatastroofidega, tegutseda metsatulekahjude korral ja päästa ohustatud inimesi. Need teenused on julgeoleku ning piirivalve ja merepiirialade valve tagamise seisukohast ülima tähtsusega.

Meede 11 : Euroopa Komisjon võtab ülesandeks suurendada teadlikkust tsiviilkaitsega seotud võimalustest ja koordineerida liikmesriikide sellealast tegevust.

Reguleerivad meetmed

Reguleerivaid meetmeid võib vaja minna valdkondades, kus GNSS aitab parandada maanteeohutust (nt ohtlike vedude seire, ühistransport kaugliinidel), kaubavedude tõhusust või liikluskorraldust, täiendamaks logistika ja ITSi tegevuskava, eelkõige ITSi meetmeid 3.2 (eCall) ja 4.1 (avatud sõidukisisene platvorm). Selleks tehakse eraldi mõjuhindamine.

Meede 12 : Euroopa Komisjoni analüüsib järgmiste direktiivide otstarbekust: direktiiv kaugsõidubusside GNSSi-põhise seire kohta ja direktiiv GNSSi-põhise multimodaalse logistika kohta. Seoses ohtlike vedude GNSSi-põhise seirega analüüsib komisjon võimalust kasutada rahvusvahelises koostöös (nt UNECE[10] ja OTIF[11]) valminud erinevaid telemaatilisi lahendusi.

Meede 13 : Euroopa Komisjon analüüsib, kas selleks, et võtta kasutusele olemasolev autenditud GNSSi-põhine positsioneerimise ning aja- ja kiirusemääramise rakendus, on otstarbekas muuta digitaalseid tahhograafe käsitlevat määrust.

Mõned edaspidi kavandatavad ITSi meetmed maanteetranspordi sektoris (sh ADAS, vargusevastased seadmed, õnnetusjuhtumi andmesalvestus- ja rekonstruktsiooniseadmed) eeldavad sõidukite elektroonilise identifitseerimise ja asukoha määramise võimalust.

Meede 14: Euroopa Komisjon analüüsib, kas on vaja võtta vastu direktiiv sõidukite varustamise kohta GNSSi ja raadiosagedustuvastuse (RFID) toel töötava funktsionaalse seadmega, mis võimaldab nii sõiduki täpset autenditud positsioneerimist kui ka elektroonilist identifitseerimist, võttes nõuetekohaselt arvesse privaatsuse ja andmekaitse eeskirju.

Ühise põllumajanduspoliitika keskkonnameetmed toovad teravalt esile vajaduse täpselt kindlaks teha objektide ja kariloomade asukoht.

Meede 15 : Euroopa Komisjon võtab meetmeid EGNOSe ja GALILEO kasutuselevõtuks ELi programmide (nt ühine põllumajanduspoliitika) juhtimis- ja kontrollisüsteemides.

HORISONTAALMEETMED

Teise meetmerühma moodustavad horisontaalmeetmed, mille eesmärk on välja töötada arvukalt mitmesuguseid rakendusi erinevates valdkondades ning edendada innovatsiooni, sealhulgas ootamatuid, GNSSi teenuste kasutajate endi poolt väljapakutud lahendusi, nagu toimus Interneti rakendustega.

Tõenäoliselt mõtlevad kasutajad ise välja hulganisti uusi personaalsete käsiseadmete ja mobiiltelefonide rakendusi, sest odavad vastuvõtuseadmed on kõikjal saadaval.

Meede 16 : Euroopa komisjon rahastab teadus- ja arendustegevust, mille eesmärk on vähendada vastuvõtuseadmete maksumust (toetamaks meedet 3).

GNSS annab uued ja lihtsad vahendid konkreetsete punktide asukoha täpseks määramiseks. GNSSi rakendused võimaldavad luua täpse digitaalsete kaartide andmebaasi ning on vaieldamatult kasulikud, sest geograafilisi teabesüsteeme rakendavaid valdkondi on väga palju, alates kartograafia andmebaasidest, tehnilistest kaartidest või maakatastrite loomisest ja/või ajakohastamisest. Sellega seoses tuleb rõhutada, et andmete kogumisel tuleb järgida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2007. aasta direktiivi 2007/2/EÜ, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE),[12] ning selle rakenduseeskirju.

Meede 17 : Euroopa Komisjon edendab EGNOSe ja GALILEO kasutamist maamõõtmissektoris liikmesriikides ja kolmandates riikides. Seda, kuidas EGNOS ja GALILEO võimaldavad parandada geograafiliste andmebaaside ajakohastamist, analüüsitakse heade tavade vahetamise ja liikmesriikide vahelise koordineerimise raames.

Mitmeid GNSSi rakendusi tuleks siduda maapinna kaugseirega seotud teenuste (nt GMESi põhiteenused) ja telekommunikatsiooniteenustega.

Meede 18 : Euroopa Komisjon võtab ülesandeks luua kombineeritud teenused, mistarvis ta edendab sünergiat GALILEO, GMESi ja GEOSSi[13] ning komisjoni juhtimisel töötavate telekommunikatsiooniprogrammide vahel

Selleks et GNSSi rakendused võetaks kasutusele võimalikult paljudes valdkondades, tuleb GNSSi tehniline kirjeldus ning vastav juriidiline ja majanduslik teave teha kättesaadavaks kasutajatele ja arendajatele kogu maailmas. Kasutajatele tuleb anda võimalus oma kogemusi ja praktikat jagada ning arendajatele tuleb anda vahendid, mis nende tööd lihtsustaks.

Meede 19 : Euroopa Komisjon loob rahvusvahelise EGNOSe ja GALILEO rakenduste foorumi, kus kasutajad, arendajad, infrastruktuuride juhid ja süsteemide loojad saavad arvamusi vahetada ning seeläbi anda oma panuse GNSSi arendamisse.

Meede 20 : Euroopa Komisjon asutab virtuaalse teabekeskuse ja tagab selle edasise töö; komisjon algatab ka üldise teavitamiskampaania teadlikkuse suurendamiseks. Nende algatuste eesmärk on ka koguda tagasisidet, mida EGNOSe ja GALILEO arendamiseks koostatavates spetsifikatsioonides arvesse võetakse.

Põhitegijateks on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted ja äriühingud, kes tõenäoliselt on ka peamised töökohtade loojad innovatiivsetes sektorites. Neid tuleb teavitada uutest võimalustest, mida EGNOS ja GALILEO pakuvad, nii et nad saaksid alustada teadustööd. Väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid tuleb aidata rahastamise leidmisel, kui teadustöö on jõudnud prototüüpide ja toodete loomise etappi.

Meede 21 : Euroopa Komisjon suurendab väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete teadlikkust kahe meetme abil ettevõtluse ja uuendustegevuse programmi (EIP) raames: Enterprise Europe Network'i asjakohased toimingud ja GNSSi innovatsiooni toetav vautšerisüsteem satelliidipõhiste teenuste väljatöötamiseks loodud innovatsioonialase partnerluse raames.

Meede 22 : Euroopa Komisjon võtab ülesandeks luua sünergia investeerimisprogrammide, mida Euroopa Liidu nimel juhib Euroopa Investeerimispank (nt konkurentsivõime ja innovatsiooni programmi raames), ja muude programmide (nt ESA juhitav tehnosiirde programm) vahel.

Tehakse ettepanek luua erimeede, et hoogustada GNSSi-põhist innovatsiooni võimalikult paljude eri rakenduste puhul, lähtudes olemasolevast leiutajaid kaasavast algatusest ning toetudes Euroopa regioonidele.

Meede 23 : Euroopa Komisjon toetab koostöös Euroopa GNSSi järelevalveametiga (GSA) rahvusvahelise auhinna sisseseadmist, et tunnustada näiteks piirkondlikke organisatsioone, kes edendavad EGNOSe ja GALILEO rakendusi paljudes valdkondades, sealhulgas eakatele ja puuetega inimestele ning piiratud liikumisvõimega inimestele suunatud sotsiaalteenuste alal.

Rakendusi arendav teadustöö osutus näiteks Interneti kasutuselevõtu kiirendamisel äärmiselt kasulikuks. Kuna sõjandusega seotud rahastamist ei toimu, kujuneb Euroopa Liidu toetus GNSSi rakenduste alasele teadustööle oluliseks motivaatoriks Euroopa ülikoolide, uurimiskeskuste, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ning suurtööstuse jaoks.

Meede 24 : 2011. aastal eraldab Euroopa Komisjon GNSSi rakendusi käsitlevate mitmesuguste teadusuuringute konkurssideks 38 miljonit eurot FP7 rahalistest vahenditest ning tagab täiendavad vahendid FP7 vahekokkuvõttest lähtuvalt, et oleks võimalik konkursse välja kuulutada igal aastal.

VAJADUS SUURENDADA TEADUS- JA ARENDUSTEGEVUSEKS ETTENÄHTUD ELI RAHASTAMIST

Teadustöö on kahtlemata parim innovatsioonallikas. Teadustööle kulutatud rahal on otsene mõju uue tehnoloogia juurutamisele.

GNSSi ei saa siiski pidada traditsiooniliseks turuartikliks, sest USAs, Venemaal ja Hiinas on need süsteemid sõjalise kontrolli all ning nende spetsifikatsioonide puhul võetakse arvesse pigem sõjalisi kui kaubanduslikke kaalutlusi: nende riikide omamaine tööstus saab otsest kasu sõjaliseks otstarbeks rahastatud programmidest ja arendab nende toel oma rakendused ja teenused sellisele tasemele, et neid saab viia tsiviiltoodete turule.

GNSSi rakenduste ja teenuste arendamiseks loodud militaarsete föderaalprogrammide rahastamine USAs ulatub hinnanguliselt 200 kuni 500 miljoni euroni aastas, samas kui Euroopa Liidu eraldatud summad tsiviilrakenduste väljatöötamiseks moodustavad keskmiselt 15 miljonit eurot aastas[14] (vt joonis 2). Kuna Euroopa keskendub EGNOSe ja GALILEO tsiviilkasutusele, peab EL selleks, et tagada GALILEO süsteemi konkurentsivõime ja täielik kasutamine, viima oma teadus- ja arendustöö koguinvesteeringud (sh riiklikud programmid) samale tasemele, kui USA avalikud investeeringud GNSSi rakenduste arendamisse.

ELi eelarve seisukohast on praegu GNSSi rakendustega seotud teadus- ja arendustegevusele kulutatav summa võrreldes muude kõrgtehnoloogiasektoritega väga väike: Näiteks IKT sektorit rahastatakse teadus- ja arendustöö vahenditest igal aastal keskmiselt kolm korda rohkem kui ELi GNSSi sektorit, kui võrrelda nende sektorite käivet[15] .

Juhul kui EL otsustab tagastada Euroopa Liidu teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendast raamprogrammist (2007–2013)[16] (FP7) 2008. aastal infrastruktuuri rahastamiseks võetud 400 miljonit eurot, peaks ta suurendama GNSSi rakendustega seotud teadus- ja arendustegevuse rahastamist ligikaudu 100 miljoni euro võrra aastas alates 2010. aastast. See moodustaks vähem kui 10 % GNSSi infrastruktuuri eelarvest.

Praegu kehtivas mitmeaastases finantsraamistikus 2007–2013 ei ole kasutamata assigneeringuid, mis tähendab, et ELi teadus- ja arendustegevuseks ettenähtud rahastamist on võimalik suurendada kas FP7 eelarvevahendite ümberpaigutamise või liikmesriikide enda sellealaste investeeringute suurendamise teel.

(miljonites eurodes) | 2007-2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2010-2013 | 2007-2013 |

GNSSi rakendustega seotud teadus- ja arendustöö rahastamisvajadus | 80 | 100 | 100 | 100 | 100 | 400 | 480 |

Eraldatud FP7 vahenditest teadus- ja arendustööks GNSSi lõppkasutaja segmendis | 65 | 0 | 38 | 0 | 0 | 38 | 103 |

Eraldatud FP7 vahenditest teadus- ja arendustööks GNSSi tehnoloogia alal | 15 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 15 |

Joonis 2 GNSSi rakendustega seotud teadus- ja arendustöö rahastamisvajadus

Kui EL ja liikmesriigid ei asu tegutsema, vallutavad turu välisriikide tööstused, kes tänu sõjalistele investeeringutele on pannud aluse oma potentsiaali arendamiseks ning juhtpositsiooni hõivamiseks. Tegemist ei ole üksnes majandusliku küsimusega: rajanud sõltumatu GNSSi infrastruktuuri, peab Euroopa saavutama ka süsteemi rakenduste sõltumatuse: positsioneerimise ja ajamääramise andmed on äärmiselt laia kasutusega; rohkem kui 6 % Euroopa Liidu kogu SKPst on selle süsteemiga seotud.

TULEVIKUVÄLJAVAATED

Tegevuskava ajakohastatakse korrapäraselt, nagu iga käimasoleva programmi puhul: selle eesmärgid ulatuvad kaugemale kui 2020. aasta, kuid praegu kavandatavaid meetmeid võetakse ajavahemikus 2010–2013. Käesoleva ettepaneku esimene läbivaatamine võiks toimuda pärast seda, kui on vastu võetud GALILEO töökava 2013. aastale järgnevaks perioodiks, sest uute tekkivate teenuste aspektid võivad kõiki meetmeid mõjutada, seda eelkõige algustähtaegade, hinnakujunduse, vastutuse ja intellektuaalomandi osas.

Muudatusi on tõenäoliselt vaja teha ka pärast seda, kui langetatakse otsus rakendustega seotud teadustöö edasise rahastamise kohta või EGNOSe infrastruktuuri laiendamise kohta väljapoole Euroopat. Käesolev tegevuskava keskendub EGNOSe rakendustele, kuid järgmistes kavades liigutakse järk-järgult GALILEO rakenduste prioritiseerimise suunas. Töötatakse välja makroökonomeetriline mudel ja meede, et jälgida tegevuskava mõju ja kaasata selle tulemusena saadud andmed läbivaatamisprotsessi.

Kavandatud meetmeid viivad ellu Euroopa Komisjon ja temaga seotud ametid, kaasates nii riiklikke kui ka piirkondlikke ametiasutusi liikmesriikides ning vajadusel ka muid huvirühmi.

[1] EGNOS: European Geostationary Navigation Overlay Service – Euroopa Geostatsionaarne Navigatsioonilisasüsteem

[2] Käesolevas teatises ei puudutata Euroopa GNSSi rakendustest loodetavat otsest sissetulekut; Samuti ei käsitleta tegevust, mis on seotud konkreetselt avaliku reguleeritud teenusega (PRS), mis on kättesaadav üksnes liikmesriikide ametiasutustele. Neid teemasid käsitletakse eraldi dokumentides.

[3] Euroopa Komisjon jätkab turu jälgimist ning mõju hindamist, et prioriteedid tegevuskava ajakohastamisel otsekohe läbi vaadata.

[4] ATM: Air Traffic Management – lennuliikluse korraldamine.

[5] 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/52/EÜ ühenduse elektroonilise maanteemaksu koostalitlusvõime kohta.

[6] Nõukogu määrus (EÜ) nr 1/2005, 22. detsember 2004, mis käsitleb loomade kaitset vedamise ja sellega seonduvate toimingute ajal ning millega muudetakse direktiive 64/432/EMÜ ja 93/119/EÜ ning määrust (EÜ) nr 1255/97.

[7] KOM (2008) 886.

[8] KOM (2008) 887.

[9] KOM (2007) 607.

[10] UNECE: United Nations Economic Commission for Europe – ÜRO Euroopa Majanduskomisjon

[11] OTIF: Intergovernmental Organisation for International Carriage by Rail – Rahvusvahelise Raudteeveo Valitsustevaheline Organisatsioon

[12] ELT L 108, 25.4.2007, lk 1–14.

[13] GEOSS: Global Earth Observation System of Systems – maavaatlussüsteemide ülemaailmne süsteem.

[14] FP7 rahastamine lõppkasutaja segmendis tehtavaks teadus- ja arendustööks (rakendused, sertifitseerimine, vastuvõtjad, seonduvad rahvusvahelised projektid, missiooni arendus) ulatus 2007.aastal 27 miljoni euroni, 2008. aastal 40 miljoni euroni; 2011. aastaks on ette nähtud 38 miljonit eurot.1 See moodustab keskmiselt 15 miljonit eurot aastas ajavahemikul 2007–2013. Lisaks eraldati FP7 vahenditest 2007. aastal 15 miljonit eurot GNSSi tehnoloogia alaseks teadus- ja arendustegevuseks.

[15] Kogu FP7 jooksul on IKT-le ette nähtud 8,3 miljardit eurot (1,2 miljardit eurot aastas), kusjuures käive ELis oli 2009. aastal 680 miljardit eurot. Seda tuleb võrrelda 15 miljoni euroga, mis on keskmiselt aastas ette nähtud ELi GNSSi lõppkasutaja segmendis tehtavaks teadus- ja arendustööks, kusjuures käive moodustab 25 miljardit eurot.

[16] ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.