ET Euroopa Liidu Teataja C 437/9

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

(2015/C 437/10)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlemine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga

„SAUCISSON DE L’ARDÈCHE”

ELi nr: FR-PGI-0105-01303 – 26.1.2015

KPN ( ) KGT ( X )

1. Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Taotlejate rühma nimi: Association de Défense et de Promotion des Produits de Charcuterie de l’Ardèche

Aadress:

Chambre de Commerce et de l’Industrie Parc des Platanes 07104 Annonay FRANCE

Tel +33 475692727

E-post: ellypteam@gmail.com

Rühm on 1. juuli 1901. aasta seaduse ja 16. augusti 1901 ministri määruse alusel toimiv ühendus, millesse kuuluvad kõik vorsti „Saucisson de l’Ardèche” tootvad lihasoolamistöökojad.

2. Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3. Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine (muutmised) hõlmab (hõlmavad)

— ☐ Toote nimetus — ☒ Toote kirjeldus — ☒ Geograafiline piirkond — ☐ Päritolutõend — ☒ Tootmismeetod — ☐ Seos geograafilise piirkonnaga — ☒ Märgistus — ☒ Muu [Riiklikud nõuded – toote liik – kontrollistruktuur]

4. Muudatus(t)e liik

— ☒ Sellise registreeritud kaitstud päritolunimetuse (KPN) või kaitstud geograafilise tähise (KGT) tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline — ☐ Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena

5. Muudatus(ed)

5.1. Toote kirjeldus

Vorsti petit chaudin kahe alamliigi eristamises avastati vigu, mis ei mõjuta toote üldist kirjeldust.

Spetsifikaadi peatükki IV.2.4 (nüüd peatükk 2.2.4) on muudetud järgmiselt:

Toote nimetus Kest Tükeldamine, lihatükkide miinimumläbimõõt Kuivatatud vorsti kaal Soole läbimõõt Soole pikkus Kõrgemal temperatuuril kuivatamise minimaalne kestvus Kuivatamise minimaalne kestvus (mm) (g) (mm) (cm) (tundides) (päevades) Petit chaudin Jämesool 6 200 kuni 350 250 45 kuni 55 25 kuni 35 36 18 250 350 kuni 600 55 kuni 70 30 kuni 40 36 21 Chaudin 6 600 kuni 2 000 70 kuni 90 > 40 36 30 Gros chaudin 8 > 2 000 > 75 > 40 60 40

Sõltuvalt soole läbimõõdust võib toote kaal muutuda. Ettenähtud läbimõõdu korral on vorsti petit chaudin kahe alamliigi erinevuse piiriks 250 ja mitte 350 g.

Mõlema parandatud kaaluvahemiku puhul on vähim pikkus 25 cm, kuna see on soolte töötlemise standard. Nende andmete puhul ei ole vorsti petit chaudin kahe alamliigi puhul mõtet erinevust esile tuua. Kohaldatavate standardite järgimiseks sätestatakse soole ühiseks pikkusevahemikuks 25–40 cm.

5.2. Geograafiline piirkond

Selleks et tagada kooskõla Prantsusmaa statistikaameti (INSEE) kehtiva nomenklatuuriga, on parandatud mõne kommuuni nime õigekirja.

5.3. Tootmismeetod

5.3.1. Kaubad

Spetsifikaadi peatükis VII.1 (nüüd peatükk 5.1) on toorainena kasutavate sigade omaduste näitajaid muudetud sigade vanuse, sooja rümba kaalu ja tükis oleva lihasmassi osakaalu osas.

— Sigade vanus

Tapasigade vanus (alates 172 päevast nuumsigade puhul ja keskmiselt 182 päeva suure rümbamassiga sigade puhul) on jäetud välja, kuna need näitajad ei ole kaasaegse seakasvatusvaldkonna puhul enam asjakohased.

Tänu edusammudele geneetika ja sööda vallas tapetakse sead nüüd nooremalt ja seejuures suurema kaaluga kui varem. Rümba keskmine kaal on kümne aasta jooksul suurenenud 5 kg võrra.

Tänapäeval ei hinnata liha kvaliteeti enam sea vanusest lähtuvalt. Samade omadustega rümba puhul võib sea vanuse erinevus olla kümme päeva või rohkem, nii et sellest näitajast ei peeta spetsifikaadi puhul enam täpselt kinni.

— Sooja rümba kaal

Nuumsigade rümba kaaluvahemikku on suurendatud 3 kg võrra ja suure rümbamassiga sigade rümba alamkaaluks saab 92 kg (suurem kui) 90 kg (suurem kui või võrdne) asemel.

Suure rümbamassiga sigade kaaluvahemiku suurendamise ja nuumsigade alamkaalu suurendamise aluseks on edusammud geneetika valdkonnas ja sigade söötmisviisis, mille tõttu suurenes ajavahelikul 1997–2009 sigade keskmine kaal 4 kg. Praegu on rümba keskmine kaal 91,5 kg ringis.

Peale selle on vorsti „Saucisson de l’Ardèche” (KGT) tootmistehnoloogias ette nähtud, et vähemalt 40 % peab olema nn seisnud ehk kergelt laagerdunud liha: mis on saadud kas emistelt või suure rümbamassiga sigadelt. Mida suurema kaaluga on kasutatav siga, seda iseloomulikumate omadustega on toode. Suurem kaal on seega tervitatav.

— Tükis oleva lihasmassi osakaal

Tükis oleva lihasmassi osakaalu näitaja on oluline selliste toodete puhul nagu sink, kuna see näitab looma rasvumise määra ja anatoomilise tüki omadusi, vorstis kasutatakse liha tükeldatud kujul ning vorstimeistrid segavad peki ja tai sellise suhte alusel, mis on retseptis ette nähtud ja võttes arvesse rasva osakaalu lõpptootes. Seega on kõnealune näitaja tooraine kirjeldusest välja jäetud.

5.3.2. Toote valmistamise etapid

— tükkide pH

Kohustus mõõta pH-d on asendatud kohustusega hinnata lihatükkide värskust ja kvaliteeti vaatluse alusel.

pH näitaja on oluline üksnes terviktükkide puhul, millest valmistatakse näiteks kuivatatud sinki. Kuivvorsti retsepti puhul kasutatakse aga mitmesuguseid lihatükke, sealhulgas nii pekki kui taid ning nende pH on väga erinev ja sõltub tüki anatoomilisest liigist, mõõtmistingimustest ja sellest, millisest kohast pH-d mõõdetakse.

Liha värskust kontrollitakse põhjalikult iga kord, kui liha kasutusele võetakse, kuid see toimub vaatlemise teel ning halva kvaliteediga liha hakkab oma ebaloomuliku värvuse tõttu kohe silma (liiga hele või tume liha). Välised defektid, mis ei ole lubatud, on spetsifikaadis üksikasjalikult kirjas.

— Lubatud salpeetrikogus

Viide lõpptoote lubatud maksimaalsele jääkdoosile jäetakse välja, kuna see on kooskõlas üldnormidega (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiiv 2006/52/EÜ).

— Eelsoolamine

Eelsoolamist käsitleva peatüki sõnastust on muudetud.

Liha eelsoolamise kasutamine võimaldab soodustada proteiinide lahustumist ja tagada peki- ja taitükkide kokku sulandumise, mis omakorda annab vorstidele pehme ning suus sulava ja meeldiva tekstuuri. Eespool osutatud eri meetodite kasutamise tõttu ilmnevad vastavad mõjud nii liha kui ka vorsti „Saucisson de l’Ardèche” puhul. Spetsifikaadi peatükis VII.2.3 oli selle etapi esialgne kirjeldus üsna piiratud ning see ei hõlmanud kõiki traditsioonilisi töötlemisviise, mis võimaldavad sama tulemuseni jõuda.

Kõnealuse etapi kirjeldust on seega muudetud, et võimaldada liha eelsoolamist enne või pärast tükeldamist; tootmise ja säilitamise tehnilised tingimused on jäetud muutmata, et oleks tagatud sama tulemus: eelsoolamine toimub töötlemispaigas, naatriumkloriidi kogus on sama, eelsoolamise vähim kestus on 24 tundi temperatuuril alla 4 °C.

Järgmise peatüki algust, milles käsitletakse tükeldamist, on samuti muudetud, et eelnevaid muudatusi arvesse võtta.

— Tootmisahel

Tootmisahelat on muudetud ja lihtsustatud, et võtta arvesse eelsoolamisetapis tehtud täpsustusi.

5.4. Märgistus

Spetsifikaadi peatükis X (nüüd peatükk 8) on märke „Kaitstud geograafiline tähis” esitamise kohustus välja jäetud, kuna märge juba asub Euroopa Liidu KGT logol, mis peab märgistusel olema.

Mõiste „KGT logo” asendatakse terminoloogiliselt korrektse mõistega „Euroopa Liidu KGT logo”.

5.5. Riiklikud nõuded

Spetsifikaadi peatükis XI on peamisi kontrollitavaid üksikasju sisaldavat tabelit ajakohastatud, et võtta arvesse eespool osutatud muudatusi.

5.6. Muu

Toote liigi kirjeldust on muudetud, et see vastaks rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 XI lisas esitatule.

Muudetud on kontrolliasutustele viitavat peatükki.

KOONDDOKUMENT

„SAUCISSON DE L’ARDÈCHE”

ELi nr: FR-PGI-0105-01303 – 26.1.2015

KPN ( ) KGT ( X )

1. Nimetus(ed)

„Saucisson de l’Ardèche”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.2 Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Üldkirjeldus

Vorsti „Saucisson de l’Ardèche” valmistatakse värskest sealihast ja seljapekist, mis on hakitud ja topitud naturaalsesse seasoolde. Seda aurutatakse ja seejärel kuivatatakse teatava vana retsepti järgi, segades laagerdunud liha nuumsea lihaga.

Nimetus „Saucisson de l’Ardèche” hõlmab mitmesuguseid tooteid (saucisses sèches, chaudins, rosettes, jésus), mida valmistatakse sama retsepti alusel, kasutades sea soolestiku eri osasid (peensool, umbsool, jämesool, käärsool, pärasool, pärakukanal), mille järgi sageli tooteid nimetatakse.

Tooted (vorm ja mõõtmed) varieeruvad vastavalt kasutatud naturaalse soole tüübile ja suurusele, lihatükkide suurusele ning minimaalsele kuivatamisajale.

Vorsti „Saucisson de l’Ardeche” eri kujud

Saucisse sèche

Kasutatakse sea peensoolt, mille läbilõige on vähemalt 30 mm. Vorsti pikkus sõltub sellest, kas see on sirge või kõver või mitmes rõngas (riputatud või rullis). Peensool moodustab naturaalse tiheda kesta.

Petit chaudin

Kasutatakse sea jämesoolt- või käärsoolt, mis on mõlemast otsast nööriga kokku sõlmitud. Sellise naturaalse kesta võib kokku siduda käsitsi.

Chaudin

See pikk vorst võib olla soole läbimõõdust olenevalt kitsam või laiem. Soolasisaldus on pisut suurem. Naturaalne kest suletakse nööriga, kusjuures seda võib siduda käsitsi või panna võrku.

Gros chaudin

Kasutatakse jämesoole laiemat osa, mille rasv on loomulikul teel eemaldatud, sool on rasvast ja vajadusel närvidest puhastatud. Kasutada võib jämesoole juppe. Vorsti vorm oleneb sellest, kas see riputatakse kuivatamiseks üles või asetatakse tasasele pinnale. Vorsti maitse on pisut hapukas, mis on tingitud vorsti pikast valmimisajast.

Rosette

Vorsti nimi tuleneb kasutatavast soolest, mis on koonuse kujuga ja mille laiem osa lõpeb pärakuga (rosette). Vorsti jämeduse tõttu on kuivamise aeg oluliselt pikem, millega saavutatakse iseloomulik maitse.

Jésus

Vorst on tema kestaks kasutatava soole (umbsool) kujust sõltuvalt sibula- või munakujuline. Seda suurt kuivvorsti, mida „mähitakse” ja „jälgitakse” nagu last, ning tõstetakse söögilauale kristlaste jumala poja Jeesuse sünnipäeval, on traditsiooniliselt nimetatud Jésus. Vorsti kergelt hapukas maitse tuleneb pikast kuivamisperioodist, mis on tingitud soole paksusest.

Koondtabel

Kuivatamise (või laagerdumise) minimaalne kestvus sõltub toote kaalust ja eelkõige soole läbimõõdust ja tekstuurist, mis sama kaalu puhul võib kuivatamise aega mõjutada.

Iga toote näitajad on esitatud järgmises tabelis:

Toote nimetus Kest Tükeldamine Tükkide miinimumläbimõõt Kuivatatud vorsti kaal Soole läbimõõt Soole pikkus Kõrgemal temperatuuril kuivatamise minimaalne kestvus Kuivatamise minimaalne kestvus (mm) (g) (mm) (cm) (tundides) (päevades) Saucisse sèche Peensool 6 200 kuni 500 30 kuni 45 — 36 17 > 500 > 45 — 36 21 Petit chaudin Jämesool 6 200 kuni 250 45 kuni 55 25 kuni 40 36 18 250 kuni 600 55 kuni 70 36 21 Chaudin 6 600 kuni 2 000 70 kuni 90 > 40 36 30 Gros chaudin 8 > 2 000 > 75 > 40 60 40 Jésus Umbsool 8 400 kuni 1 500 — 20 kuni 35 36 32 > 1 500 — > 35 60 63 Rosette Pärasool 8 > 1 000 — > 40 60 56

Toote turustamine

Erinevas vormis tooteid võib turustada ühes tükis (katmata või kaetult, võrgus või kotis) koos naturaalse hallitusega või puuderdatult. Üle 1,2 kg kaaluvaid tükke võib müüa viilutatuna.

Organoleptilised omadused

Vorsti lahtilõikamisel paljastub punakas ja kergelt tume sisu, milles võib näha valgeid rasvatükikesi ja mõningaid vürtse. Rasv ja tailiha eristuvad seda paremini, mida suurematest tükkidest segu koosneb.

Vorstisegu pisut soolaks ja vürtsikas maitse seguneb tugeva lihamaitsega, millele lisandub hapukas lisamaitse, kui on kasutatud jämedat ja rasvast soolt, mis on aeglustanud toote valmimist.

Maitset mõjutab liha eelsoolamine, mis tagab rasva ja tailiha täieliku kokkusulandumise, võimaldab toodet kergesti viilutada ning muudab toote tekstuuri meeldivaks ja suus sulavaks.

Füüsikalised ja keemislised omadused

Turustamisvalmis toote omadused peavad vastama kõrgekvaliteediliste kuivvorstide omadustele. Muu hulgas ei tohi kuivatatud toote vee aktiivsuse näitaja olla suurem kui 0,91.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Vorsti „Saucisson de l’Ardèche” valmistamisel kasutatakse toorainena (tailiha ja rasv) ainult nuumsea (nuumsead ja suure rümbamassiga sead) ja -emise liha.

Kogu liha on värske ja ELi päritolu (ELis sündinud, kasvatatud ja tapetud loomad).

Kasutatakse suure rümbamassiga sigade liha ja/või emiseliha (kuni 60 % kasutatavast lihast). Ka nuumsealiha osakaal võib olla kuni 60 %.

Väliseid defekte tohib esineda kuni 5 %-l tükkidest.

Sealiha valik (nuumsead ja suure rümbamassiga sead):

vähemalt 60 % sigade söödast peab moodustama teravili ja teraviljatooted;

sea kogu elutsükli jooksul on keelatud kasutada tema söödas kasvustimulaatorina toimivaid zootehnilisi söödalisandeid.

Geneetilised nõuded: sead peavad olema aretusühingust või heakskiidetud kunstliku seemendamise keskustest pärit sigade järeltulijad. Muudel juhtudel peab halotaanitundlike nuumsigade osakaal jääma alla 3 % ning neil ei tohi esineda Rn– alleeli.

Rümbad peavad vastama vähemalt järgmistele kriteeriumidele:

— nuumsigadele puhul: sooja rümba kaal tapmisel 75–92 kg;

— suure rümbamassiga sigade puhul: sooja rümba kaal üle 92 kg;

Emiseliha valik

Lihatükid peavad olema tihked, väljakasvanud ja iseloomulikku värvi. Nendele nõuetele vastavad ainult searümba väärtuslikumad tükid: tagatükk (sink), abatükk, seljatükk, seljapekk, rinnatükk. Eksudatiivset või tumepunase värviga liha ja rasva, mis ei ole piisavalt valge, ei kasutata.

Võõrutuse ja transportimise vahele peab jääma vähemalt 2 nädalat.

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik tootmisetapid alates eelsoolamisest kuni laagerdamiseni (eelsoolamine, seista laskmine, tükeldamine, soole toppimine, kõrgemal temperatuuril kuivatamine, laagerdamine).

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Nimetus: „Saucisson de l’Ardèche”, millele lisatakse vajaduse korral järgmised väljendid: saucisse sèche, petit chaudin, chaudin, chaudin large, rosette, jésus, millele võib iga tootja lisada tema poolt kasutatava tootenime;

Euroopa Liidu KGT sümbol.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond asub Kagu-Prantsusmaal. See hõlmab Rhône-Alpesi piirkonna Ardèche’i departemangu 326 kommuni.

Geograafiline piirkond hõlmab kogu Ardèche’i departemangu, välja arvatud järgmised kommuunid: Orgnac-l’Aven, Labastide-de-Virac, Vagnas, Salavas, Sampzon, Grospierres, Bessas, Beaulieu, Saint-André-de-Cruzières, Saint-Sauveur-de-Cruzières, Berrias-et-Casteljau, Banne, Saint-Paul-le-Jeune.

Geograafiline piirkond hõlmab ainult kommuune, kust on pärit vorstivalmistamise traditsioon ja kus seda praegugi järgitakse. Piirkond vastab varasemale Vivarais’ provintsi alale, millest moodustati 1790. aastal Ardèche’i departemang. Pärast seda on Ardèche’i departemangu piirid mitmel korral muutunud.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Geograafilise piirkonna eripära

Geograafiline piirkond, mis vastab varasemale Vivarais’ provintsile, on Ardèche’ile omaste traditsioonide, tavade ja oskusteabe tekkekoht.

Geograafilise piirkonna võib jagada kaheks keskkonnaks. Mägedes, mille keskmine kõrgus on 500–1 700 meetrit, on karm kliima. Kui põhjaosas võib lund sadada veel aprilli lõpuni, siis lõunaosas on kliima mõõdukam. Kogu mägipiirkonnas puhuvad külmad tuuled. Lavamaa, küngastikud ja tasandikud asuvad kõrgusel, mis jääb 400 meetri ja mere pinna vahele. Kõige lõunapoolsemas osas muutub mõõdukas kliima vahemereliseks.

Mõlemas piirkonnas kujunesid talve alguse seatapurituaalide raames välja piiratud kestusega vorstikuivatamise meetodid, mis võimaldavad tootel täielikult valmida.

See piirkond oli pikka aega muust maailmast ära lõigatud ja sinna oli raske juurde pääseda. Just selline isoleeritus võimaldas seakasvatusega (provintsile omane koduloom) seotud traditsioonidel (nagu talunike rituaalsed seatapud talve alguses, turud, toiduvalmistamine, road ja pidustused) kinnistuda kohalikus kultuuris ja säilida tänapäevani.

Vorstide kuivatamise ja säilitamise meetodeid, mille töötasid seatapurituaalide raames välja talunikud, andsid hiljem edasi soola- ja suitsuliha tootjad. Tänapäevalgi veel on piirkonnas arvukalt soolamise ja suitsutamisega tegelevaid väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid, kes on sageli tegutsenud üle saja aasta ning põlvkonniti edasi andnud kogutud oskusi ja teadmisi selles geograafiliste ja klimaatiliste olude poolest soodsas piirkonnas.

Vorsti „Saucisson de l’Ardèche’i” kõigi eri variantide puhul kasutatakse sama retsepti.

Eri tüüpi vorstide kuju ja suurus tuleneb sea soolestiku kõigi soolte kasutamisest ning sellest on vorstid ka nime saanud. Lihatükkide suurus ja vähim kuivamisaeg sõltub vorsti suurusest ja soole tekstuurist.

Toote eripära

Vorsti „Saucisson de l’Ardèche” eripära põhineb nii kõnealuse toote ajaloolisel mainel kui ka oskusteabel, mis tagavad toote organoleptilise eripära avaldumise parimal viisil.

Degusteerimisel seguneb vorstisegu pisut soolakas ja vürtsikas maitse tugeva lihamaitsega. Kui kestana kasutatav sool on jäme ja rasvane, aeglustab see toote valmimist ja annab sellele pisut hapuka maitse.

Maitset täiendab pehme ning suus sulav ja meeldiv tekstuur.

Põhjuslik seos

Vorsti „Saucisson de l’Ardèche” kvaliteet ja maine on tugevasti seotud piirkonnaga. Just selles karmide kliimaoludega ja raske juurdepääsuga piirkonnas arenes välja vorsti „Saucisson de l’Ardèche” valmistamise traditsioon sealiha säilitamiseks, sest kuni 20. sajandi alguseni oli seakasvatus selles piirkonnas ainus lihaga varustamise võimalus. Traditsiooniliselt tapeti siga jõulude ajal ning sellest saadava liha ja soolatud lihatoodetega suudeti talv üle elada.

Vana oskusteave on kasutusel ka tänapäeval: lihatükkide valik, sea soolestiku kõigi soolte kasutamine, ainsa lisandina salpeetri kasutamine, eelsoolamine…

Vorsti „Saucisson de l’Ardèche” organoleptiliste omaduste kujunemisele aitab kaasa järgmiste töötlemisviiside kasutamine:

— üksnes värske ja valitud liha kasutamine (laagerdunud liha ja nuumsigade liha segamine);

— liha eelsoolamine võimaldab proteiinidel täielikult lahustuda ja tagab seega lihatükkide kokku sulandumise, mis omakorda annab vorstidele pehme tekstuuri;

— sea kogu soolestiku ning naturaalsoole kasutamine; elastsuse tõttu on sooli lihtne täis toppida, liha jääb tihedalt sooleseina vastu ning õhumulle ei saa tekkida; sooleseina läbilaskvus laseb tootel enne lõplikku valmimist aeglaselt laagerduda; soole tüüp ja soole seina paksus mõjutavad kuivvorsti maitse kujunemist;

— laagerdamise kohandamine lähtuvalt vorsti tüübist.

Just selles piirkonnas, millel on rikas ajalugu, palju traditsioone ja väärtuslikku oskusteavet, on pandud alus vorsti „Saucisson de l’Ardèche” heale mainele.

Ardèche’is, mille Curnonsky ristis gurmaanide paradiisiks (samuti kirjeldas ta Saint-Agrève’i küla vorstivalmistamise Mekana), on säilinud tugev seakasvatuse traditsioon, mis ulatub 16. sajandisse.

Sellest annavad tunnistust mitmed allikad, sealhulgas Prantsusmaa põllumajanduse isa Olivier de Serre (16. saj), Ardèche’i kirjanik ja poeet Charles Forot (XIX).

Charles Albin Mazon kiidab oma 1890. aasta teoses „Voyage fantaisiste et sérieux à travers l’Ardèche” (Naljakad ja tõsised reisid Ardèche’is) piirkonna vorste ja nende päritolu ning avaldab imestust „kõigi nende laest rippuvate pekikäntsakate, praetükkide, seajalgade ja vorstirõngaste” üle.

Michel Carlat’ sõnade kohaselt „on seatapp pidupäev […] Köögis riputatakse singid ja vorstid korstnalõõri. Neid kuivatatakse ja suitsutatakse mitu nädalat.” Pierre Charrie sõnade kohaselt „söödi jõuluõhtul mõnuga jésus’i, st suurt vorsti, mis oli valmistatud pärast seatapurituaali ja hoitud pidupäevaks”.

Nende toodetega hakati kauplema alates 17. sajandist. Kauplemine suurenes järsult 20. sajandi alguses ja aitas Guy Dürrenmatti sõnul kaasa vorsti „Saucisson de l’Ardèche” tuntuse kasvule.

Toiduturismi arenedes alates 20. sajandi algusest on vorst „Saucisson de l’Ardèche” saanud ennekõike tuntuks kui traditsiooniline kohalik toode.

Ta on kantud 1995. aastal koostatud prantsuse kulinaariapärandi nimekirja.

Teoses „Voyage gourmand en Rhône-Alpes” (maitseelamused Rhône-Alpesi piirkonnas, väljaanne Glénat, 2006) pühendatakse terve peatükk Ardèche’ile, selle lihatöötlemise ja vorstivalmistamise traditsioonidele ning suursugustele vorstidele nagu rosette ja chaudin.

Teose „Le Génie de l’Ardèche” (Ardèche’ist pärit oskused) (2007) autorid on kirjutanud: „Ardèche’i platool, kus tuul aitab kuivatada vorste, kasutavad paljud lihunikud sajanditevanust oskusteavet, et pakkuda kvaliteetseid kohalikke lihatooteid.”

Toode on tänapäeval tuntud ja tunnustatud kogu Prantsusmaal (Gault’ ja Millau artikkel 1986, medalid Pariisi üldiselt põllumajandusmessilt (concours général agricole de Paris) 2008. ja 2009. aastal) ja Euroopas (Saksamaa Toiduaineteühingu DLG medalid).

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDC-IGP-SaucissonArdeche.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.