KOMISJONI TEATIS

Suunised liikmesriikidele seoses Venemaalt ja Valgevenest tehtavate välismaiste otseinvesteeringutega, võttes arvesse sõjalist agressiooni Ukraina vastu ja piiravaid meetmeid, mis on sätestatud hiljutistes nõukogu määrustes sanktsioonide kohta (1)

(2022/C 151 I/01)

Euroopa Liit on avatud välisinvesteeringutele, mis on olulised meie majanduskasvu, konkurentsivõime, tööhõive ja innovatsiooni seisukohast. Paljud Euroopa ettevõtted on hästi integreeritud ülemaailmsetesse tarneahelatesse, mis tuleb hoida toimivana. EL jääb välismaiste otseinvesteeringute atraktiivseks sihtkohaks. Ent meie avatus ei ole tingimusteta ning seda tuleb tasakaalustada asjakohaste vahenditega, et kaitsta meie julgeolekut ja avalikku korda.

Vastuseks Venemaa provotseerimata ja põhjendamatule Ukraina-vastasele sõjalisele agressioonile, mida Valgevene aktiivselt toetab, on EL kehtestanud ulatusliku ja jõulise piiravate meetmete paketi (edaspidi „sanktsioonid“) nii Venemaa kui ka Valgevene vastu. Venemaa-vastaste sanktsioonide eesmärk on kahjustada Kremli võimet sõda rahastada, asetada sissetungi eest vastutava Venemaa poliitilise eliidi õlule selgesti tuntav majanduslik ja poliitiline koorem ning nõrgestada Venemaa majanduslikku baasi. Võttes arvesse Valgevene materiaalset toetust Venemaa sissetungile, on EL kehtestanud Valgevene vastu täiendavad sanktsioonid. Valgevene vastu suunatud sanktsioonidel on samalaadne mõju.

Määrusega (EL) 2019/452 (2) (edaspidi „välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määrus“) on ette nähtud kogu ELi hõlmav oluline raamistik, kus Euroopa Komisjon ja liikmesriigid saavad koordineerida oma tegevust välismaiste investeeringute valdkonnas, et tagada julgeoleku ja avaliku korra kaitse, kui välismaised otseinvesteeringud neid eesmärke ohustavad. Liikmesriigid võivad teha ka selliste investeeringute taustauuringuid, mis ei kuulu välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määruse kohaldamisalasse, tingimusel et selline kontroll on kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) sätetega kapitali vaba liikumise ja asutamisvabaduse kohta.

Kuigi välismaiste otseinvesteeringute taustauuringud ja sanktsioonid on erinevad õiguslikud vahendid, millel on erinev eesmärk ja mis eeldavad erinevat tegutsemisviisi, nõuab Venemaa sõjaline agressioon Ukraina vastu suuremat valvsust Venemaa ja Valgevene otseinvesteeringute suhtes ühtsel turul. See ei puuduta ainuüksi nende isikute või üksuste investeeringuid, kelle suhtes kohaldatakse sanktsioone. Praeguses olukorras on suurenenud oht, et iga ELis kriitilise tähtsusega varadesse tehtav investeering, mis on otseselt või kaudselt seotud isiku või üksusega, mis on seotud Venemaa või Valgevene valitsusega või on Venemaa või Valgevene valitsuse kontrolli või mõju all, võib anda põhjendatud aluse järeldada, et investeering võib ohustada liikmesriikide julgeolekut või avalikku korda.

Lisaks kohaldatakse ELi sanktsioone iga isiku suhtes liidu territooriumil, iga liikmesriigi õiguse alusel asutatud või moodustatud juriidilise isiku, üksuse või asutuse suhtes liidu territooriumil või väljaspool seda ning iga juriidilise isiku, üksuse või asutuse suhtes seoses tervikuna või osaliselt liidus toimuva äritegevusega. Seetõttu võivad ELi piiravad meetmed mõjutada Venemaa ja Valgevene otseinvesteeringuid mitmel viisil. Näiteks ei saa loetellu kantud isikute ja üksustega seaduslikult teha äritehinguid, välja arvatud juhul, kui need on õigusaktidega erandkorras lubatud, ning ELi pangad külmutavad maksed igalt nimekirja kantud Venemaa pangalt, mille suhtes kohaldatakse varade külmutamist. Neid eeskirju tutvustatakse üksikasjalikumalt käesoleva teatise lisas.

Komisjon on oma varasemates teatistes, sealhulgas teatises „Kaubanduspoliitika läbivaatamine – avatud, jätkusuutlik ja jõuline kaubanduspoliitika“, (3) kutsunud kõiki liikmesriike üles looma täiemahulist välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute mehhanismi ja tagama selle rakendamise, et käsitleda juhtumeid, kus konkreetse ettevõtte, taristu või tehnoloogia omandamine või kontrollimine ohustaks ELis julgeolekut või avalikku korda. Praeguses olukorras on selle järele veelgi tungivam vajadus.

Praeguse institutsioonilise korralduse kohaselt vastutavad välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute eest liikmesriigid. Riiklikud taustauuringumehhanismid toimivad juba 18 liikmesriigis (4). Välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute tegemisel tuleks arvesse võtta mõju liidu kui terviku julgeolekule ja avalikule korrale. Selleks et määrata kindlaks, kas välismaine otseinvesteering võib mõjutada julgeolekut või avalikku korda, võivad liikmesriigid arvesse võtta ka seda, kas välisinvestorit kontrollib otseselt või kaudselt kolmanda riigi valitsus, sealhulgas riigiasutused või relvajõud, muu hulgas omandistruktuuri või olulise rahastamise kaudu; välisinvestor on juba olnud seotud liikmesriigi julgeolekut või avalikku korda mõjutavate tegevustega või on olemas suur oht, et välisinvestor tegeleb ebaseadusliku või kriminaalse tegevusega (5).

Välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määruse kohaldamisala on piiratud juhtudega, mille korral ELi üksus omandatakse ühe või mitme väljaspool liitu asuva üksuse otseinvesteeringutega. Seevastu juhtumid, mis on seotud ainult ühe või mitme liidus asutatud üksuse investeeringutega teises liikmesriigis, ei kuulu määruse kohaldamisalasse, välja arvatud tehingud, mis on osa kõrvalehoidumisstrateegiast, mis on loodud selleks, et vältida määruse kohaldamist. Selliste investeeringute suhtes võib siiski kohaldada riiklikke kontrolli- või taustauuringumehhanisme ning võtta meetmeid kooskõlas liidu õigusega, eelkõige ELi toimimise lepingu sätetega kapitali vaba liikumise ja asutamisvabaduse kohta.

Praeguses olukorras on oluliselt suurenenud oht, et Venemaa ja Valgevene investorite välismaised otseinvesteeringud võivad ohustada julgeolekut ja avalikku korda. Seepärast tuleks selliseid välismaiseid otseinvesteeringuid kohaldatavate normide kohaselt alati väga hoolikalt kontrollida. Need riskid võivad suureneda Venemaa investeeringute mahu tõttu ELis ning ELi ja Venemaa ettevõtete vaheliste varasemate ärisuhete intensiivsuse tõttu. Lisaks tuleb erilist tähelepanu pöörata ohtudele, mida kujutavad endast kahe nimetatud valitsusega seotud, nende kontrolli või mõju all olevate isikute või üksuste investeeringud, sest neil valitsustel on tugev stiimul sekkuda kriitilise tähtsusega tegevusse ELis ning kasutada selleks oma suutlikkust kontrollida või juhtida Venemaa ja Valgevene investoreid ELis.

Selleks kutsub Euroopa Komisjon liikmesriike üles:

— kasutama järjekindlalt oma taustauuringumehhanisme, et julgeoleku ja avaliku korra kaalutlustel hinnata ja hoida ära ohte, mis on seotud Venemaa ja Valgevene investeeringutega;

— tagama tiheda koostöö sanktsioonide eest vastutavate riiklike asutuste (6) ja nende asutuste vahel, kes on pädevad tegema investeeringute taustauuringuid, seoses ELi sanktsioonide rakendamisega, samuti rikkumiste tuvastamise ja karistustuste määramisega;

— rakendama täielikult välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määrust, sealhulgas osalema aktiivselt liikmesriikidevahelises ning liikmesriikide ja komisjoni vahelises koostöömehhanismis, et tegeleda selliste ohtudega julgeolekule või avalikule korrale, mis on seotud Venemaalt ja Valgevenest tehtavate välismaiste otseinvesteeringutega;

— tagama täieliku vastavuse rahapesuvastase direktiivi (7) nõuetele, et vältida ELi finantssüsteemi väärkasutamist, ning

— tagama tiheda koostöö liikmesriikide taustauuringuid tegevate asutuste, sanktsioonide eest vastutavate riiklike asutuste ning riiklike tugipankade ja finantseerimisasutuste vahel, samuti rahvusvaheliste finantseerimisasutuste vahel, mille aktsionärid liikmesriigid on, et teha kindlaks eelkõige Venemaalt ja Valgevenest tehtud investeeringud, mis võivad mõjutada julgeolekut või avalikku korda ELis, ning hõlbustada sanktsioonide täielikku järgimist eespool nimetatud avaliku sektori investeerimisüksuste toetatavates tegevustes.

Komisjon kutsub liikmesriike, kellel ei ole veel taustauuringumehhanismi või kelle taustauuringumehhanism ei hõlma kõiki asjakohaseid välismaiste otseinvesteeringute tehinguid või ei võimalda taustauuringuid enne investeeringute tegemist, kiiresti looma põhjaliku välismaiste otseinvesteeringute taustauuringumehhanismi ning seni kasutama muid sobivaid õigusakte, et tegeleda juhtumitega, kus konkreetse ettevõtte, taristu või tehnoloogia omandamine või kontroll selle üle ohustaks ELi julgeolekut või avalikku korda.

Liikmesriike, kus on taustauuringumehhanismi loomine pooleli, kutsub komisjon üles kiirendama selle vastuvõtmist ja valmistama ette selle rakendamist, mille hulka kuulub mehhanismi toetamine asjakohaste vahenditega.

Käesoleva teatise lisas kirjeldatakse ka tingimusi, mille alusel võib liikmesriikidel lubada kehtestada piiranguid kapitali vabale liikumisele ja asutamisvabadusele. Lisaks välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute ELi raamistikule soovitatakse liikmesriikidel, kes on kehtestanud meetmed, mille kohaselt nad võivad teha ELi-siseste investeeringute taustauuringuid, et saavutada proportsionaalsel viisil õiguspäraseid avaliku poliitika eesmärke, tungivalt neid mehhanisme võimalikult suures ulatuses kasutada seoses investeeringutega, mida kontrollivad Venemaa või Valgevene isikud või üksused, selleks et tegeleda käesolevas teatises esile toodud riskidega.

(1) Nõukogu määrus (EL) nr 833/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas, (ELT L 229, 31.7.2014, lk 1) ja selle muudatused ning nõukogu 18. mai 2006. aasta määrus (EÜ) nr 765/2006, milles käsitletakse piiravaid meetmeid seoses olukorraga Valgevenes, (ELT L 134, 20.5.2006, lk 1) ja selle muudatused.

(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2019. aasta määrus (EL) 2019/452, millega luuakse liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute raamistik (ELT L 79I , 21.3.2019, lk 1).

(3) Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kaubanduspoliitika läbivaatamine – avatud, kestlik ja jõuline kaubanduspoliitika“ (COM(2021) 66 final).

(4) Riiklike taustauuringumehhanismide täielik loetelu ja lingid siseriiklikele õigusaktidele on kättesaadavad aadressil http://trade.ec.europa.eu/doclib/html/157946.htm.

(5) Välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määruse artikkel 4.

(6) Sanktsioonide eest vastutavate riiklike pädevate asutuste loetelu on kättesaadav aadressil https://www.sanctionsmap.eu/#/main/authorities

(7) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73).