ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 18.1.2011 
SEK(2011) 68 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE 
  
Lisatud dokumendile 
  
EUROOPA KOMISJONI TEATIS EUROOP A PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, 
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE 
KOMITEELE 
 
„Euroopa mõõtme arendamine spordis” 
SEK(2011) 67 lõplik 
SEK(2011) 66 lõplik 
KOM(2011) 12 lõplik 
ET 2   ET Mõjuhinnang on lisatud dokumendile  „Euroopa mõõtme arendamine  spordis”. Käesolevas on 
esitatud mõjuhinnangu peamiste tahkude kokkuvõte. 
Taustteave 
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 165 on Euroopa Liidule antud uued volitused 
liikmesriikide spordialaste meetmete toetamiseks, koordineerimiseks ja täiendamiseks. ELi toimimise leping kutsub Euroopa Liitu üles spor divaldkonda edendama ja sätestab meetmed, 
et arendada euroopalikku suhtumist sporti.  
ELi toimimise lepingu artiklis 165 on osutatud s porditegevust stimuleerivatele meetmetele, 
mille alusel oleks komisjon saanud teha uue kulutusteskeemi ettepaneku praeguse 
finantsperspektiivi jaoks, nä iteks piiratud ulatusega kahe aastase spordiprogrammi kohta 
Euroopa Liidus. Komisjon on teadlik, et spordi  sidusrühmadel on suured ootused EList 
saadava rahastamise suhtes seoses Euroopa Li idu toimimise lepingust tulenevate volitustega, 
kuid olukorra analüüs näitab, et sellise ettepa neku tegemist takistavad praegu olulised 
eelarvelised ja sisulised asja olud. Esiteks on Euroopa Liidu eelarves asjaomase peatüki all 
üsna vähe kasutamata vahendeid järele jäänud. Seetõttu ei olnud võimalik tagada rahastamist 
mahus, mis oleks võimaldanud te ha sellise esimese ELi spor diprogrammi ettepanekut, mis 
võinuks täita kavandatud eesmärke. Teiseks ei ole veel tehtud 2009. ja 2010. aastal võetud ettevalmistavaid meetmeid käsitlev sõltumatu hinnang, mille alusel saaks põhjendada programmi ELi tasandi lisaväär tust. ELi tulevast spordipr ogrammi (alates 2014. aastast) 
ettevalmistavate spordialaste meetmete mõjuhinnangu saab koostada alles 2011. aastal. 
Selliste kaalutluste tõttu on hariduse ja kultuur i peadirektoraat jõudnud otsusele, et esialgne 
nii meetmeid kui ka rahastamist hõlmav kava 20 10. aasta algatuse kohta tuleb läbi vaadata. 
Seetõttu käsitletakse mõjuhi nnangus üksnes poliitilist algatust  (teatist) Lissaboni lepingu 
rakendamise kohta spordi valdkonnas. See põhineb  ELi toimimise lepingu uutel sätetel ning 
ELi mitteametlikus spordialases koostöös aas tatega kogutud andmetel, eelkõige kogemustel, 
mis saadi spordialase valge raamatu (2007)  rakendamisel ja 2010. aastal aset leidnud 
laialdasel arutelul.  
Ülesande püstitus 
Kõigepealt käsitletakse mõjuhinnangus ELi m eetmete vajadust, milleks määratletakse 
peamised üldised ja konkreetsed probleemid, mi s seisavad spordi ees ELi tasandil. Tõendid 
viitavad sellele, et spordi väärtuste ja kasu liku mõju levitamisel on veel palju teha, kuid on 
ohte, mis võivad vähendada spordivaldkonna võimalusi ühiskonnale ja majandusele kasu 
tuua, ning et spordi valdkonnas on spetsiifilised arenguprobleemid. 
Praeguseks ei ole veel välja tööt atud ELi spordistrateegiat, mill es sisalduks Euroopa Liidu ja 
liikmesriikide ühine tegevuskava, mis pakuks tekkinud probleemidele terviklikke lahendusi . Siiani ei ole spordi valdkonna võimalusi ELi majanduslike ja sotsiaal sete strateegiliste 
eesmärkide saavutamisele kaasa aidata täies ulatuses kasutatud. 
Silmas pidades ELi toimimise lepingus sätestatud volitusi ja vajadust tegelda ainult selliste 
probleemidega, mida tuleks käsitleda ELi ta sandil (subsidiaarsus), sõnastati konkreetsed 
probleemid ja ülesanded. Need on järgmised: 
ET 3   ET – spordi tervist tugevdava, sotsiaalse ja haridusliku funktsiooniga seotud probleemid: 
• vähesest füüsilisest aktiivsusest tingitud terviseprobleemid; 
• ebasoodsas seisundis olevate rühmade sotsiaal ne tõrjutus ning spordi kasutamata 
võimalused; 
• sportimise ja hariduse ühendamiseks mittekohased süsteemid; 
– jätkusuutlike spordistrukt uuridega seotud probleemid: 
• vabatahtliku tegevuse ebapiisav toetamine; 
• spordi jätkusuutliku rahastamisega seotud praegused ja tulevased probleemid, sealhulgas 
probleemid, mis on seotud liikmesriikides ha sartmängude alal tehtavate muudatustega 
õigusaktides; 
• intellektuaalomandi õigu ste ebapiisav kaitse; 
– doping kui oht sportlaste tervisel e ja kõlbelisele palgele;  
– diskrimineerimine kodakondsuse järgi;. 
– Euroopa Liidu tasemel toimuva spordialase di aloogi edendamise kasutamata võimalused; 
– ELi õiguse kohaldamisel spordi suhtes ilmnenud puudulik õigusselgus; 
– EL 27 puudulik spordialane teave. 
Eesmärgid 
Teise sammuna määratletakse mõjuhinnangus kava ndatud algatuse eesmärgid. Üldiselt peaks 
kavandatud algatuse eesmärk olema anda oma panus ELi ees seisvate sse, Euroopa 2020. aasta 
strateegias määratletud üldeesmärkidesse, nagu  jätkusuutlik kasv, töötuse vastu võitlemine, 
sotsiaalse kaasatuse suurendamine  ja kodanike Euroopa edendamine. 
Strateegia seisukohalt peaks kava ndatud algatus olema suunatud se llele, et luua komisjoni ja 
liikmesriikide tarvis raamistik spordi valdkonnas ELi tasandil meetmete võtmiseks, millega nähakse ette tegevus vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 165. 
Kooskõlas sõnastatud konkreetsete ülesan netega on mõjuhinna ngus välja töötatud 
konkreetsed eesmärgid , mis tuleks saavutada ka vandatud algatuse abil: 
– edendada spordi tervist tugevdavat, sotsiaalset ja hari duslikku funktsiooni; 
– toetada vabatahtlikkusel põhi nevaid spordistruktuure; 
– kaitsta sportlaste tervist ja kõlbelist palet; 
– propageerida spordivõistlust e ausust ja avatust; 
– innustada dialoogi ja koost ööd spordi sidusrühmadega; 
ET 4   ET – Suurendada arusaamist ELi õiguse kohaldamisest spordi suhtes; 
– Toetada tõenditel põhinevat spordipoliitikat EL 27-s. 
Siinkohal analüüsitakse mõjuhinnangus ka ELi ta sandi meetmete põhjendatust subsidiaarsuse 
seisukohast ning kirjeldatakse Euroopa L iidu kavandatud algatuse lisaväärtust. 
Kooskõlas ELi toimimise lepingus sätestatud volitustega ning seetõttu, et spordi valdkond on 
liikmesriikide pädevuses, ei asendata ELi algatusega liikmesriikide meetmeid vaid kavandatakse lisameetmeid täielikus kooskõl as subsidiaarsuse nõuetega sellistes 
valdkondades, mille puhul on kogemused näidanud, et  püstitatud ülesannete lahendamisel ei 
ole liikmesriikide põhiseaduslike süsteemide raames võimalik piisavat edu saavutada. 
Kavandatud algatusega ei minda kaugemale määratletud eesmärkide saavutamisest, vaid võetakse arvesse proportsionaalsuse põhimõtet ja  ELi toimimise lepingus sätestatud volitusi, 
mille kohaselt on ühtlustamine välistatud ja ELi tasandi meetmetena saab kasutada vaid nn 
pehmeid vahendeid. Kavandatud ELi algatuse e lluviimine toimub liikmesriikides ja Euroopas 
olemasolevate struktuuride alusel.  
Euroopa lisaväärtuse põhjendusena viidatakse sell ele, et EL toimib liikmesriikides spordi 
edendamiseks võetavate meetmete mõju tuge vdava katalüsaatorina. ELi tasandi algatus 
võimaldab välja töötada meetmeid, mille abil l uuakse sidemeid nii spordiga tegelevate kui 
väljaspool sporti tegutsevate organisatsioonide ja toimij ate vahel, eelkõige Euroopa, 
liikmesriigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi avaõiguslike asutuste, spordiorganisatsioonide, spordiga seotud organisatsioon ide ja haridusasutuste vahel. Selliste meetmete käigus 
vahetatakse kogemusi, oskusi ja teadmisi spordi  ja füüsilise aktiivsusega seotud valdkondades 
(nt tervis, haridus, sotsiaalne kaasatus). Euroopa Liidul on s iin võimalik luua sidusrühmade 
vahelisi koostöövõimalusi, mida ilma ELi  tegevuseta ei oleks olemas.  
Tegutsemisviisid 
Kolmanda sammuna määratletakse mõj uhinnangus kolm võimalikku tegutsemisviisi 
püstitatud eesmärkideni jõudmiseks. 
• Variant A
: 2007. aasta spordialasel valgel raamatul põhinev tegutsemisviis 
(lähtestsenaarium); 
• Variant B : Määratletakse keskpika spordialas e koostöö raamistik, mis põhineb ELi uuel 
sporditeemalisel tegevuskaval ( uus tegevuskava ja raamistik); 
• Variant C : Määratletakse pikaajaline strateegilin e raamistik, mis põhineb spordialasel 
avatud koordinatsiooni meetodil (avatud koordinatsiooni meetod ja pikaajaline raamistik). 
Mõju hindamine 
Järgmises peatükis vaadeldakse kolm e varianti, hinnates järgmist:  
(1) eeldatavad majanduslikud, sotsiaalsed ja keskkonnamõjud, sealhulgas kõige 
tähtsamate mõjurite tõenäosus ja suurus; 
(2) tõhusus sisendi ja oodatud mõju vahelise seose põhjal, sealhulgas komisjoni võime 
saavutada tulemusi; 
ET 5   ET (3) tõhusus algatusega ettenähtud eesmärgi saavutamise tõenäosuse põhjal; 
(4) kooskõla ELi poliitika üldeesmärkidega. 
a) Kõiki kolme varianti is eloomustab soodne sotsiaalne  ja – vähemal määral – ka majanduslik 
mõju , mida saavutatakse tavaliselt ELi tasandi meetmetega, mille eesmärk on edendada spordi 
sotsiaalseid põhifunktsioone põhilistes valdkondades, milleks on tervist tugevdav füüsiline 
aktiivsus, sotsiaalne kaasatus, hari dus ja treening ning vabatahtlik tegevus  (mis näiteks 
panustavad tervema ja sidusama ühiskonna ni ng ühtlasi paranenud tööhõive eesmärki). Ka 
variantides B ja C nimetatud strateegiliselt su unitletud ja koordineerit ud meetmed (eelkõige 
variandi C avatud koordinatsiooni meetod) tõen äoliselt tugevdavad nimetatud soodsat mõju. 
Ka sellised meetmed, millega võideldakse dopingu vastu  ja milles osalevad liikmesriigi, 
Euroopa Liidu ja rahvusvahelise tasandi sidusrü hmad, tõenäoliselt avaldavad kaudselt soodsat 
mõju, kui paraneb spordi maine ühiskonnas ja suureneb spordivõistluste usaldusväärsus. 
Uued meetmed, mis on suunatud koordineeritud tegutsemisele muudes valdkondades, nagu 
spordistruktuuride toetamine (nt massispordi jätkusuutlikuks rahastamiseks  võetavad 
meetmed), võivad avaldada soodsat mõju majandusele tänu püsivamatele ja paremini 
kohandatud spordistruktuuridele suureneva konkurentsiga turgud el; selle tulemusena võib 
tõusta sporditeenuste tase, mis omakorda võib ai data tagada inimestele juurdepääsu kohalikele 
spordistruktuuridele. Sellised poliitilised meetmed, mis aitavad ära hoida diskrimineerimist spordis (nt sportlaste vaba liikumise alased m eetmed) võivad avaldada soodsat mõju siseturu 
toimimisele, kuid võivad aidata ka ELi ko danike diskrimineerimist ära hoida. Sporti 
käsitlevate eeskirjade õigusselguse  suurendamiseks võetavad meetmed, millega tänu 
konkreetsete juhiste koostamisele ELi tasa ndil suurendatakse arusaamist ELi õiguse 
kohaldamisest spordi suhtes, avaldavad tõenäolise lt soodsat mõju siseturu toimimisele, sest 
selliste meetmete abil oleks spordisekt oril võimalik tegevust arendada kindlas 
õigusraamistikus. Kõnealuste meetmetega võib samuti aidata ära hoida toimijate vahelisi 
pingeid või ka juriidilisi konflikte. Toetus, mis on suunatud ELi dialoogi ja 
koostööstruktuuride  parandamiseks, võib aidata para ndada koostööd sidusrühmadega ning 
edendada kaasamist ja protsesside läbipais tvust. Muude valdkondade (haridus, kultuur, 
noorsugu) kogemused näitavad, et tõenditel põhineva spordipo liitika toetamine EL 27-s  võib 
aidata kujundada paremini põhjendatud ja mõistlikul majandusmõttel põhinevat otsustusprotsessi nii riiklikul kui ka Eur oopa tasandil, näiteks riiklike kulutuste või 
investeerimisotsuste tegemiseks. Juurdepääs p iisava kvaliteediga teab ele võib samaväärselt 
kasu tuua teistelegi toimijatele, näiteks spor diorganisatsioonidele, kes peavad tagama oma 
tegevuse mõistliku majandamise.  
Keskkonnamõjuga seoses tunnistatakse mõjuhinnangus
, et sport, iseäranis suured 
spordiüritused, võib keskkonnale avaldada mõni ngast ebasoodsat mõju. Kõikide variantide 
puhul on võimalik edendada ka keskkonnasõbrali kke käsitlusi, iga variandi puhul siiski 
erineval määral. 
Iga variandi puhul on hinnatud ka kõige tähtsama  ja kõige oodatuma soodsa mõju avaldumise 
tõenäosust ja suurust. Kõige tähtsamad on need tegurid, mille mõju avaldub kõigis kolmes 
valdkonnas: rahva tervise paranemine, ebasoodsas se isundis olevate rühmade sotsiaalne 
kaasamine ning panus tööalase konkurentsivõi me arendamisse ja töökohtade loomisse . Mõju 
tõenäosus ja suurus osutuvad üldiselt suuremak s variantide B ja C puhul (lähtestsenaariumiga 
ehk variandiga A võrreldes), kui arvestada ne is variantides määratletavat strateegilist 
raamistikku ja kavandatavaid uusi meetmeid.  
ET 6   ET b) Variandi A tõhusust  on väga väheseks hinnatud, vaatamata sellele, et inimressurssidele 
avalduvat mõju hinnati soodsaks ja et ka kom isjonil on tulemuste saavutamiseks süsteemne 
valmisolek olemas. Hinnang põhineb sellel, et v aadeldav variant suure tõenäosusega ei annaks 
oodatud tulemusi ning asjaolul, et üksnes ol emasolevate meetmete jätkamist oleks raske 
õigustada ELi toimimise lepingu uute volitu ste seisukohalt, kuna neis  on otseselt kutsutud 
üles võtma spordi valdkonnas ELi tasandi meetme id. Variant C aga (vastupidiselt variandile 
A) nõuab suuri inimressursi kulusid, kuid sa mas on selle variandi puhul soovitud mõju 
saavutamise tõenäosus suur või isegi väga suur. Seetõttu tuleks lähtestsenaariumiga võrreldes 
suuremat tõhusust tagavaks pidada varian ti C. Tulemuste saavutamise seisukohalt puuduvad 
praegu avatud koordinatsiooni meetodi käivit amise kogemused sellises uues horisontaalses 
poliitikavaldkonnas nagu seda on sport. ELi ame tliku spordialase koostöö al gjärgus ei ole veel 
kogunenud piisavalt tõendeid, et  jõuda kokkuleppele avat ud koordinatsiooni meetodi 
kasutuselevõtu suhtes. Seetõttu on variandi  C tulemuslikkust hinnatud lähtestsenaariumiga 
võrreldes ebasoodsaks. Variandi B tõhususe hinnang annab tasakaalustatuma tulemuse 
mõjude (suur tõenäosus saada soovitud mõju) ja sisendite (ei ole vaja täiendavat inimressurssi) vahekorra osas. Tulemuslikkust hi nnatakse lähtestsenaariumiga võrreldes väga 
heaks, arvestades valitsuste ja sidusrühm ade kindlat toetust variandi B puhul. Seega on 
kõikidest variantidest kõige suurem üldine tõhusus va riandi B korral. 
c) Tõhususe
 puhul hinnatakse iga varianti algatuse strateegilise eesmärg i seisukohalt (uus ELi 
tasandi spordialase koostöö stra teegia) ja seitsme konkreetse eesmärgi seisukohalt. Variandi A 
puhul strateegilist eesmärki ei täideta ning se itsme konkreetse eesmärgi täitmisesse antakse 
väga väike panus. Variantide B ja C puhul võida kse strateegiline eesmärk täita ELi tasandil 
spordialase raamistiku loomise teel. Põhiva ldkondadega seotud eesmärkide puhul, kus kõige 
tõenäolisemalt võidakse kasutada avatud koordi natsiooni meetodit, hinnatakse variandi C 
tõhusust variandi B tõhususest suuremaks. Sa muti tuleks varianti B pidada paremaks kui 
varianti C, kui silmas pidada  ELi tegevuskavaga selliste  valdkondade arendamiseks 
ettenähtud sihtotstarbelisi meetmeid, kus seatak se eesmärgiks võistluste õiglus ja avatus, 
dialoog ja koostöö spordis ning parem arusaam ine ELi õiguse kohaldamisest spordi suhtes . 
Kokkuvõttes on variandi C puhul eesmärkide saavutamise tõenäosus pisut suurem kui variandi B puhul. 
d) Variantide kooskõla muude poliitikavaldkonda dega hinnatakse ELi 2020. aasta strateegia 
üldeesmärkide, ELi tervisealase strateegia ja sise turu toimimise taustal. Varianti A, millega ei 
kaasne uusi meetmeid, ei loeta üldeesmärkidega kooskõlas olevaks. Variantide B ja C puhul edendatakse majanduskasvu, tööhõive t, rahvatervist ja siseturu  toimimist. Eeldatakse, et 
avatud koordinatsiooni meetodiga  pikaajaline raamistik on pisut rohkem kooskõlas ELi 
poliitika üldeesmärkidega, eriti Euroopa 2020. aasta strateegiaga (kuna see aitab tõsta spordi 
valdkonna potentsiaali majanduskasvu ja tööhõi ve edendamisel)), mis avaldub variandi C 
puhul variandiga B võrreldes pisut suuremal määral . 
Variantide võrdlemine ja parima variandi valimine 
Järgmises peatükis tehakse kokkuvõte variantide  võrdlusest nelja näitaja järgi, milleks 
hinnatakse mõju, tõhusust, tulemuslikkust ja kooskõla. 
• Variantide B ja C soodne majanduslik ja sots iaalne mõju on tõenäoliselt ühesugune, kuigi 
variandis B esitatud uus tegevuskava tundub eriti sellist mõju avaldavat. Võib eeldada, et 
mõju on pisut tugevam variandis C, mille  puhul võetakse ELi tasandi spordialases 
koostöös teatavates põhivaldkondades (nt tervis t tugevdav füüsiline aktiivsus) kasutusele 
avatud koordinatsiooni meetod. 
ET 7   ET • Tõhususe  osas tuleb varianti A väga ebasoodsaks hinnata. Vaatamata suurele sisendile on 
variant C lähtestsenaariumiga võrreldes tõ enäoliselt tõhusam, kuigi tulemuslikkus võib 
jätta soovida. Variant B on tõhusam nii lähtes tsenaariumi kui ka variandiga C võrreldes. 
Lisaks sellele on ka komisjoni tulemuslikkus soovitud mõju saavutamisel parim variandi B 
puhul. 
• Tulemuse seisukohalt ei saa variandi A puhul eesmärgi saavutamist tagada, kuigi 
variantide B ja C puhul täid etakse nii strateeg ilised eesmärgid kui ka konkreetsed 
eesmärgid. Variandi C puhul tõenäoliselt s aavutatakse veidi paremaid tulemusi. 
• Kooskõla näitaja osas ei a ita variant A kaasa ELi sots iaalsete ja majandusalaste 
üldeesmärkide saavutamisele, kuid variandid B ja C annavad mõlemad tubli panuse. Kõige 
sobivamaks peetakse avatud koordi natsiooni meetodiga varianti C. 
Mõjuhinnangus järeldatakse, et variant B on kõige  asjakohasem spordi ees seisvate ülesannete 
lahendamiseks ELis ja ELi toimimise lepingu artikli 165 spordialaste sätete rakendamiseks. Variant B on kõige tasakaalustatum variant ja  see annab tõenäoliselt ka kõige suurema 
puhaskasu ELi mõõtme arendamise l spordis käesoleval ajal. 
Sellest lähtudes teeb komi sjon ettepaneku võtta vastu teatis, milles määratletakse 
spordialase koostöö raamisti k meetmete võtmiseks Euroop a Liidu tasandil ja uus 
spordialane tegevuskava . Teatises tuleks koostööraam istiku täiendamiseks kavandada 
mõjuhinnang, mis valmistaks e tte tõenäoliselt aastast 2014 ra kenduvat ELi spordiprogrammi. 
Järelevalve ja hindamine 
Mõjuhinnangus on esitatud ülevaad e kavandatud järelevalve- ja  hindamismeetmetest ning on 
esitatud esimene loetelu põhinäitajatest, mille al usel hinnatakse kavandatud algatuse (variant 
B) üldiste ja konkreetsete eesmärkide saavutam ist. Osa ELi kavandat ud spordialase koostöö 
raamistikust läheb hindamisele 2015. aastal ja se lle käigus avaneb võimalus kaaluda avatud 
koordinatsiooni meetodi kasutamist ELi  tasandi koostöö te atavate tahkude puhul.