KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

SISSEJUHATUS

1. Käesolevas aruandes esitatakse kontrollikoja leiud 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondi (EAF) kohta. 1. selgituses antakse ülevaade rubriigi 2016. aasta tegevustest ja kulutustest.

1. selgitus. Euroopa Arengufondide 2016. aasta finantsülevaade Tabel 1. Euroopa Arengufondid – põhiteave 2016 (miljonites eurodes) Tegevuskulude maksed kokku (projektid) 2 676 Tegevuskulude maksed kokku (eelarvetoetus) 644 Haldusmaksed kokku (42) 96 Maksed kokku 3 416 - ettemaksed ja EAFi osamaksed ELi usaldusfondidesse 2 057 + ettemaksete tasaarvestused ja ELi usaldusfondid 1 477 Auditeeritud andmekogum 2 836 Individuaalsed kulukohustused kokku (43) 4 234 Üldised kulukohustused kokku (43) 6 491

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Euroopa Arengufondide lühikirjeldus

2. 1959. aastal käivitatud Euroopa Arengufondid (EAFid) on peamine vahend Euroopa Liidu (EL) arengukoostöö abi jagamiseks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikidele ning ülemeremaadele ja -territooriumidele (ÜMT). 2000. aasta 23. juunil Cotonous 20 aastaks sõlmitud partnerlusleping (Cotonou leping) moodustab ELi ning Aafrika Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide ning ülemeremaade ja territooriumide vaheliste suhete praeguse raamistiku. Selle põhieesmärk on vaesuse vähendamine ja lõpuks selle kaotamine.

3. EAFe iseloomustavad järgmised asjaolud: a) EAFe rahastavad liikmesriigid vastavalt kvootidele ehk jaotamispõhimõtetele, mis on määratletud nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste vahel; b) neid haldavad komisjon (väljaspool ELi üldeelarve raamistikku) ja Euroopa Investeerimispank (EIP); c) EAFide valitsustevahelisest iseloomust tingituna on Euroopa Parlamendil nende toimimises piiratum roll kui ELi üldeelarvest rahastatud arengukoostöö rahastamisvahendite puhul; nimelt ei sekku parlament EAFide vahendite kogumisse ja jagamisse. Euroopa Parlament vastutab aga EAFide täitmisele heakskiidu andmise eest (välja arvatud EIP hallatava investeerimisrahastu puhul, mis jääb auditi ulatusest välja (1) (2)); d) aastasuse põhimõte EAFide puhul ei kehti: EAFide lepingud sõlmitakse enamasti viie- kuni seitsmeaastaseks kohustusperioodiks ning makseid võib teha palju pikema aja jooksul.

4. EAFe haldab peaaegu täielikult komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat (3).

5. Käesolevas peatükis käsitletakse kulutusi, mida on tehtud mitmete abi andmise viiside kaudu 79 riigis. Eeskirjad ja menetluskord, sealhulgas hangete läbiviimine ja pakkumuste edukaks tunnistamine, on sageli keerulised.

I PEATÜKK. 8., 9., 10. JA 11. EAFI RAHALINE RAKENDAMINE

6. 8. EAFi (1995–2000) eelarve oli 12,84 miljardit eurot, 9. EAFi (2000–2007) eelarve 13,8 miljardit eurot ja 10. EAFi (2008–2013) eelarve 22,682 miljardit eurot.

7. 11. EAFi (2015–2020) loomise sisekokkulepe (4) (2015–2020) jõustus 1. märtsil 2015. 11. EAFi eraldiste summa on 30,506 miljardit eurot, (5) millest 29,089 miljardit eurot eraldatakse AKV riikidele ja 364,5 miljonit eurot ÜMT-dele.

8. 2. selgituses esitatakse EAFide vahendite kasutus 2016. aastal ja kokku.

2. selgitus. EAFide vahendite kasutamine seisuga 31. detsember 2016 (miljonites eurodes) Olukord 2015. aasta lõpus Eelarve täitmine eelarveaastal 2016 (neto) (49) Olukord 2016. aasta lõpus Kogusumma Eelarve täitmise määr (45) 8. EAF (46) 9. EAF (46) 10. EAF 11. EAF (46) Kogusumma 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kogusumma Eelarve täitmise määr (45) A - RESSURSID ( 44 ) 76 880 - 20 - 163 223 - 24 16 10 392 15 467 21 607 29 430 76 896 B - KASUTAMINE 1. Üldised kulukohustused ( 47 ) 53 607 69,7 % - 13 - 104 - 80 6 688 6 491 10 391 15 429 21 058 13 220 60 097 78,2 % 2. Individuaalsed kulukohustused ( 48 ) 48 797 63,5 % - 6 - 46 541 3 745 4 234 10 378 15 309 19 576 7 769 53 032 69,0 % 3. Maksed 41 989 54,6 % 0 68 1 466 1 816 3 350 10 376 15 053 16 476 3 435 45 339 59,0 % C - Välja maksmata (B1–B3) 11 618 15,1 % 15 376 4 582 9 785 14 758 19,2 % D - Kasutatav saldo (A-B1) 23 273 30,3 % 1 38 549 16 210 16 799 21,8 %

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD KOMISJONI VASTUSED

9. 2016. aastal jätkas arengu ja koostöö peadirektoraat oma vastutusvaldkonnas jõupingutuste tegemist, et vähendada vanade eelrahastamismaksete ja kulukohustuste arvu, ning ületas suuresti oma eesmärgid (6). Peadirektoraat otsis ka võimalusi aegunud avatud lepingute arvu vähendamiseks (7). Sarnaselt kahe eelmise aastaga oli arengu ja koostöö peadirektoraat 2016. aastaks seatud eesmärgi, mis puudutas peadirektoraadi aegunud lepingute osakaalu lepingute koguarvust, (8) täitmisele väga lähedal, ent EAFide puhul tehti edusamme vähem (9). 9. Peamised aegunud lepingute lõpetamist takistavad probleemid EAFi jaoks on täitmata sissenõudekorraldused, kohtuasjad ja pooleliolevad auditeerimismenetlused. Kuigi need aspektid ei ole täies ulatuses komisjoni kontrolli all, püüab ta kiirendada aegunud lepingute lõpetamist.

II PEATÜKK. KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA ARENGUFONDIDE KOHTA

Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule 8., 9.,10. ja 11. EAFi kohta – sõltumatu audiitori aruanne

Arvamus

I. Kontrollikoda auditeeris: a) 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondi 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruannet, mis hõlmab bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet ja rahalise rakendamise aruannet ning mille komisjon kiitis heaks 23. juunil 2017; b) nimetatud aruannete aluseks olevate tehingute ja finantsjuhtimise seaduslikkuse ja korrektsuse auditeerimine on komisjoni ülesanne (10), vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele ja 11. EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklile 49 (mis kehtib ka eelmiste EAFide kohta).

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

II. Kontrollikoja hinnangul annab 8., 9., 10. ja 11. EAFi 31. detsembril 2016 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruanne kõikides olulistes aspektides õiglase pildi EAFide finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga ning majandustulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal, vastavalt EAFi finantsmääruse sätetele ja rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditele.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

III. Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Vastupidine arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

IV. XI. Nende asjaolude tähtsuse tõttu, mida on kirjeldatud põhjenduses vastupidise arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, on kontrollikoja hinnangul 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed olulisel määral vigadest mõjutatud.

Alus arvamuse esitamiseks

V. Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nimetatud standarditega hõlmatud kontrollikoja kohustusi kirjeldatakse täpsemalt käesoleva aruande audiitori kohustusi käsitlevas osas. Kooskõlas rahvusvahelise arvestusekspertide eetikakoodeksite nõukogu (IESBA) eetikakoodeksi ja auditeerimisega seotud eetikanõuetega on kontrollikoda sõltumatu ning täitnud oma muud eetikaalased kohustused vastavalt nimetatud nõuetele ja IESBA eetikakoodeksile. Oleme seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane arvamuse avaldamiseks.

Alus vastupidise arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

VI. 2016. aastal 8., 9., 10. ja 11. EAFi raames kajastatud kulud on olulisel määral vigadest mõjutatud. Kontrollikoja hinnangul on raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate kulude veamäär 3,3 %.

Peamised audititeemad

VII. Peamised audititeemad on teemad, mis kontrollikoja audiitorite kutsealase otsustuse kohaselt olid praeguse perioodi finantsaruannete auditeerimisel kõige olulisemad. Neid teemasid käsitleti finantsaruannete auditeerimisel üldiselt ja nende alusel kontrollikoja arvamuse kujundamisel, kuid nende teemade kohta kontrollikoda eraldi arvamust ei koosta.

Viitkulud

VIII. Kontrollikoda hindas raamatupidamise aastaaruandes esitatud viitkulusid (vt märkus 2.9), mille kogumaht on suures osas hinnanguline. 2016. aasta lõpus oli komisjoni hinnangul kantud kulude, mida toetusesaajad ei olnud veel deklareerinud, summa 3 903 miljonit eurot (2015. aasta lõpus 3 797 miljonit eurot).

IX. Kontrollikoda uuris nimetatud prognoose ja vaatas läbi 30 lepingust koosneva valimi, et käsitleda viitkulude väärkajastamise riski. Kontrollikoda järeldas tehtud töö põhjal, et lõplikus raamatupidamise aastaaruandes esitatud viitkulud vastasid pärast komisjoni tehtud vajalikke parandusi nõuetele.

Juhtkonna kohustused

X. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja 11. EAFi finantsmäärusele vastutab juhtkond raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise eest vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditele ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajaliku sisekontrollimehhanismi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Komisjonil on lõplik vastutus EAFide raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

XI. EAFide raamatupidamise aastaaruande koostamisel on komisjoni ülesanne hinnata EAFide vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

XII. Komisjon vastutab EAFide finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest.

Audiitori kohustused EAFide raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

XIII. Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et EAFide raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või vigadest ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad EAFide raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

XIV. Kooskõlas rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega tugineb kontrollikoda kogu auditi vältel oma professionaalsusele ja kutsealasele skeptitsismile. Kontrollikoja ülesandeks on ka — valida ja hinnata EAFide raamatupidamise aastaaruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute EAFide õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski, töötada välja ja rakendada auditimenetlusi nende riskide käsitlemiseks ning saada audititõendeid, mis annaks kontrollikoja arvamusele piisava ja nõuetekohase aluse; olulise väärkajastamise või mittevastavuse avastamata jätmise risk on võrreldes vigadega suurem pettuste puhul, kuna need võivad sisaldada keelatud kokkuleppeid, võltsimist, tahtlikku tegevusetust, andmete moonutamist või sisekontrolli eiramist; — teha endale selgeks asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrolli mõjususe kohta) vajalik auditiga seotud sisekontrollisüsteem; — hinnata kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ning juhtkonna koostatud arvestushinnangute ja nendega seotud avalduste põhjendatust; — teha järeldus selle kohta, kas juhtkond lähtub raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, ning hinnata saadud auditi tõendusmaterjali põhjal, kas on olulist ohtu sündmusteks või tingimusteks, mis võivad EAFide tegevuse jätkuvuse tõsise kahtluse alla seada; Kui kontrollikoja arvates oluline ebakindlus eksisteerib, siis peab ta oma audiitori aruandes tähelepanu juhtima konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande asjaomastele avaldustele või kui need on puudulikud, siis muutma oma arvamust. Kontrollikoja järeldused põhinevad enne audiitori aruande valmimise kuupäeva saadud auditi tõendusmaterjalil. Edaspidised sündmused või tingimused võivad aga põhjustada olukorra, kus üksusel ei ole võimalik oma tegevust jätkata; — hinnata raamatupidamise aastaaruande ja sellega seotud avalduste üldist esitusviisi, ülesehitust ja sisu, ning seda, kas raamatupidamise aastaaruanne kajastab selle aluseks olevaid tehinguid ja sündmusi õiglaselt.

XV. Kontrollikoda vahetab teavet muu hulgas auditi kavandatud ulatuse ja ajakava ning kontrollikoja auditi käigus tehtud oluliste leidude (sh sisekontrolli oluliste puuduste) juhtimise eest vastutajatega.

XVI. Tulude puhul kontrolliti liikmesriikide kõiki osamakseid ning muud tüüpi tulutehingutest moodustatud valimit.

XVII. Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid), välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning makseasutus või -institutsioon need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemise näol aktsepteerinud.

XVIII. Komisjoniga arutatavate teemade puhul määrab kontrollikoda kindlaks käesoleva perioodi EAFide raamatupidamise aastaaruande auditeerimise seisukohast kõige olulisemad teemad, mida nimetatakse seetõttu peamisteks audititeemadeks. Nimetatud teemasid kirjeldatakse kontrollikoja koostatud audiitori aruandes, välja arvatud juhul, kui teabe avalikustamine on õigusaktiga keelatud, või kui äärmiselt erandlikel juhtudel otsustab kontrollikoda, et teemat ei tohi kontrollikoja aruandes käsitleda, kuna vastasel juhul võib see tõenäoliselt avaliku huviga saadava kasu üles kaaluda.

13. juuli 2017

Klaus-Heiner LEHNE

president

Euroopa Kontrollikoda

12, rue Alcide De Gasperi, Luxembourg, LUKSEMBURG

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Kinnitavat avaldust toetav teave

Auditi ulatus ja lähenemisviis

10. Kontrollikoja auditi lähenemisviisi ja metoodikat kirjeldatakse 2016. aasta eelarve täitmist käsitleva kontrollikoja aastaaruande 1. peatüki lisas 1.1. EAFide käesoleva aasta auditi puhul tuleks tähelepanu juhtida järgnevatele punktidele.

11. Kontrollikoja tähelepanekud EAFide raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta põhinevad finantsaruannetel (11) 8., 9., 10. ja 11. EAFi tegevuse kohta (komisjon kiitis need heaks vastavalt EAFi finantsmäärusele (12)) koos peaarvepidaja esitiskirjaga, mille kontrollikoda sai kätte 23. juunil 2017. Kontrollikoda testis summasid ja andmeid ning hindas kasutatud arvestuspõhimõtteid, kõiki komisjoni esitatud olulisi hinnanguid ja aruannete üldist esituslaadi.

12. Tehingute korrektsuse audit hõlmas järgmist:

a) kontrolliti liikmesriikide kõiki osamakseid ja muud tüüpi tulutehingutest moodustatud valimit;

b) kontrolliti 143 tehingust koosnevat valimit, mis on koostatud nii, et see oleks esinduslik EAFide kõikide maksete suhtes, ning mis hõlmas 16 ELi delegatsiooni (13) poolt heakskiidetud 108 makset ja komisjoni peakorteri (14) poolt heakskiidetud 35 makset;

c) tehingutes vigade tuvastamisel analüüsiti asjaomaseid kontrollisüsteeme, et puudused täpsemalt kindlaks teha;

d) hinnati arengu ja koostöö peadirektoraadi ning ELi delegatsioonide süsteeme, sealhulgas: i) komisjoni töötajate, välisaudiitorite või järelevalve teostajate poolseid eelkontrolle (enne maksete tegemist); ii) kontrolli ja järelevalvet, eelkõige välisauditite põhjal võetud meetmeid ning arengu ja koostöö peadirektoraadi 2016. aasta allesjäänud veamäära uuringut;

e) vaadati läbi tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi aasta tegevusaruanne;

f) hinnati kontrollikoja varasemate soovituste põhjal võetud meetmeid.

3. selgitus. Audiitorid kontrollisid ühe Sambia teedeehitusprojektiga seotud makse puhul teekatte paksuse mõõtmise täpsust Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

13. Nagu mainitud punktis 4, rakendab arengu ja koostöö peadirektoraat suuremat osa välisabi rahastamisvahenditest, mida finantseeritakse üldeelarvest ja EAFidest. Kontrollikoja tähelepanekud, mis käsitlevad süsteeme, tegevusaruande usaldusväärsust ja peadirektori 2016. aasta kinnitust, kehtivad arengu ja koostöö peadirektoraadi kogu vastutusvaldkonna kohta.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD KOMISJONI VASTUSED

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

14. Eelmisel aastal käsitles kontrollikoda seda, kuidas nõuti tagasi kasutamata eelrahastamist, mis oli kajastatud ebaõigesti kui põhitegevusest laekunud tulu. Arengu ja koostöö peadirektoraadi raamatupidamisarvestuse testimine ja kontrollikoja koostatud sissenõudekorralduste valimi (15) kontroll viitasid 2016. aastal samuti sarnastele juhtumitele. Kuigi EAFi lõplik raamatupidamise aastaaruanne sisaldas korrektsioone summas 3,2 miljonit eurot, (16) on tõenäoline, et sarnaseid vigu esines ka testimata andmekogumis. 2016. aasta lõpus väljastas arengu ja koostöö peadirektoraat oma töötajatele üksikasjalikud juhised seda liiki sissenõudekorralduste korrektse sisestamise kohta. 14. Võtnud aluseks 2016. aastal välja antud sissenõudekorralduste kontrolli, koostas rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat juhised peadirektoraadi tehtud sissenõudekorralduste ja korrektsioonide sisestamise kohta, mille tulemusena vähenes märkimisväärselt vigade esinemine sissenõudekorralduste sisestamisel ja/või sissenõudmise kontekstis (kui 2015. aastal avastas kontrollikoda vigu 9,6 miljoni euro ulatuses, siis 2016. aastal avastasid rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat ja/või kontrollikoda vigu 3,2 miljoni euro ulatuses). Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat jätkab oma jõupingutusi ka 2017. aastal.

Tehingute korrektsus

Tulud

15. Tulutehingud ei ole olulisel määral vigadest mõjutatud.

Maksed

16. Tehingute testimise tulemuste kokkuvõte on esitatud 1. lisas . 143-st kontrollitud maksetehingust sisaldas vigu 35 (24 %). Kvantifitseeritud 26 vea alusel on kontrollikoja hinnanguline veamäär 3,3 % (17).

17. Selgituses 4 näidatakse eri veatüüpide osakaalu kontrollikoja 2016. aasta hinnangulises veamääras.

4. selgitus. Eri veatüüpide osakaal hinnangulises veamääras Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

18. 130-st projektidega seotud kontrollitud maksetehingust sisaldas vigu 35 (27 %). 26 (74 %) maksetehingust, mis sisaldasid kvantifitseeritavaid vigu, olid üheksa lõppmaksed, mis olid heaks kiidetud pärast kõiki eelkontrolle.

19. Nagu eelnevatel aastatelgi, tegid komisjon ja tema rakenduspartnerid võrreldes teiste toetusliikidega rohkem vigu tehingutes, mis olid seotud programmide eelarvestuse ning rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud toetuslepingute ja rahastamiskokkulepetega. Kontrolliti 67 seda tüüpi tehingut ning neist 23 (34 %) sisaldasid kvantifitseeritavaid vigu, mis moodustasid 85 % hinnangulisest veamäärast.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD KOMISJONI VASTUSED

5. selgitus. Näited kvantifitseeritavatest vigadest projektitehingutes 5. selgitus. Näited kvantifitseeritavatest vigadest projektitehingutes

Toetusesaajate poolne hanke-eeskirjade mittejärgimine Kontrollikoda uuris ühe toetuslepingu (mida täitis üks rahvusvaheline organisatsioon) raames AKV-riikide kaubandusalase suutlikkuse toetamiseks kulutatud 3 489 416 euro komisjonipoolset kontrollimist ja heakskiitmist. Valimis sisaldunud 10 kuluartiklist kuus sisaldasid vigu, sh viie puhul maksti tasud ja hüvitised kaubandusnõustajatele teenuslepingute alusel. Kõnealuseid lepinguid (kogumaksumusega 570 500 eurot) ei sõlmitud konkurentsipõhise valikumenetluse tulemusel, nagu seda nõutakse toetuslepingus. Selle asemel sõlmiti lepingud otse nende nõustajatega, kes olid töötanud kõnealusele projektile eelnenud projektis. Toetusesaajatepoolne hanke-eeskirjade mittejärgimine Projekti sisuks oli peaaegu eranditult piirkondlike ja riiklike kaubandusnõustajate värbamine. Valikumenetluse liigist olenemata oli nende värbamine standardne rahvusvahelise personali töölevõtmisprotsess, mille juurde kuulub ka eelnev vaba ametikoha kuulutuse avaldamine.

Rahastamiskõlbmatud kulud – lepinguvälised tegevused Kontrollikoda uuris ühe AKV riikide ettevõtteid toetava rahvusvahelise asutuse 2012. aasta töökava elluviimiseks tehtud kulutuste (10 875 375 eurot) komisjonipoolset lõplikku kontrollimist ja heakskiitmist. Valimi 10 kuluartiklist kolm puudutasid kolmandatest isikutest abisaajatega alltöövõtu korras sõlmitud lepinguid (väärtusega 147 990 eurot). Toetuse raames eritingimustel alltoetuste andmist ei olnud aga ette nähtud, mis tähendab, et tegevuste elluviimisega rikuti lepingut. Lisaks anti alltoetusi otse, ilma konkurentsipõhist hankemenetlust korraldamata. Rahastamiskõlbmatud kulud – lepinguvälised tegevused Komisjon algatas tagasinõudmismenetluse.

20. Kahe kvantifitseeritava vea puhul oli komisjonil küllalt teavet nende vältimiseks või avastamiseks ja parandamiseks enne kulude heakskiitmist. Kui komisjon oleks kogu tema käsutuses olevat teavet asjakohaselt kasutanud, oleks peatüki hinnanguline veamäär olnud 0,7 % madalam. Viies muus tehingus leidis kontrollikoda vigu, mille oleksid pidanud avastama välisaudiitorid või järelevalve tegijad. Selliste vigade osakaal hinnangulises veamääras oli 0,1 % (18).

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

21. Veel 10 kvantifitseeritud vigadest (19) mõjutatud tehingu puhul oli tehtud ka audit või kontrollitud kulusid. Tegelikult tehtud töö kohta auditi- ja kontrolliaruannetes esitatud teave ei võimaldanud kontrollikojal hinnata, kas neid vigu oleks saanud eelkontrollide käigus avastada ja parandada.

22. Kahes valdkonnas piiravad rahastamisvahendite olemus ja maksetingimused vigade esinemise ohtu tehingutes. Need valdkonnad on eelarvetoetus (20) ja nn eeldava lähenemisviisi alusel rahvusvaheliste organisatsioonide poolt rakendatavad mitme rahastajaga projektid (21).

23. Eelarvetoetust makstakse riigi üldeelarve või selle teatud poliitikale või eesmärgile eraldatud eelarve toetuseks. Kontrollikoda uuris, kas komisjon oli täitnud asjaomastele partnerriikidele antava eelarvetoetuse maksete tingimused ja kontrollinud üldiste rahastamiskõlblikkuse tingimuste (näiteks piisavad edusammud avaliku sektori finantsjuhtimises) täitmist.

24. Õigussätted jätavad aga palju tõlgendamisruumi ning komisjonil on üsna suur otsustusõigus selle üle, kas üldtingimused on täidetud. Kontrollikoda ei saa korrektsuse auditis minna partnerriigile toetuse maksmise etapist kaugemale, kuna edasi suunatakse summad toetust saava riigi eelarvesse. Abi väärkasutamist põhjustada võivad puudused riigi finantsjuhtimises ei avaldu vigadena kontrollikoja korrektsuse auditis (22).

25. Kui komisjoni toetus mitme rahastajaga projektidele liidetakse teiste rahastajate panusele ja see ei ole ette nähtud kindlaksmääratud kuluartiklite rahastamiseks, eeldab komisjon, et kulud on kooskõlas ELi rahastamiskõlblikkuse eeskirjadega, kui toetuse kogusumma sisaldab ELi osaluse katmiseks piisavalt rahastamiskõlblikke kulusid. Seda komisjoni kasutatavat lähenemisviisi võttis kontrollikoda ka substantiivse testimise käigus arvesse (23).

26. Kui 13 eelarvetoetuse ja 6 nn eeldava lähenemisviisi tehingut (vt punktid 22–25) auditi valimist välja jätta, on hinnanguline veamäär 4,4 % (24).

Aasta tegevusaruanded ja muu valitsemiskord

27. Alates 2012. aastast on kõik arengu ja koostöö peadirektoraadi avaldatud aasta tegevusaruanded sisaldanud reservatsiooni alustehingute korrektsuse kohta. Arengu ja koostöö peadirektoraat on vastu võtnud tegevuskava oma kontrollisüsteemi puuduste kõrvaldamiseks. 6. selgituses kirjeldatakse viimasel neljal aastal tehtud jõupingutusi.

6. selgitus. Arengu ja koostöö peadirektoraadi jõupingutused oma kontrollisüsteemi rakendamise parandamiseks Eelmisel aastal märkis kontrollikoda, et 2013. ja 2014. aasta tegevuskavade edusammud olid rahuldavad – 19 meedet oli täies mahus ellu viidud ja ülejäänud 4 kanti üle 2015. aasta tegevuskavasse. 2015. aasta tegevuskava ülesehitust täiustati meetmetega, mis olid suunatud suure riskiga valdkondadele, nt vahendite kaudne haldamine rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu ja otsese eelarve täitmise raames rakendatavad toetused. Kõik meetmed pidid algse kava järgi lõpule viidama 2016. aasta juuniks. 2016. aasta lõpuks oli kümme meedet täies mahus rakendatud, viis osaliselt rakendatud ning üks oli rakendamisel. 2016. aasta tegevuskavasse lisati neli uut sihipärast meedet, mille edenemist hinnatakse kontrollikoja järgmises aastaaruandes.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD KOMISJONI VASTUSED

28. Arengu ja koostöö peadirektoraadi kontrollisüsteem põhineb eelkontrollidel, mis tehakse enne toetusesaajate deklareeritud kulude heakskiitmist. Ka käesoleval aastal osutab kontrollikoja tuvastatud vigade sagedus (sh ka vead, mis sisalduvad ex ante välisauditi ja kulude kontrolli läbinud lõplikes väljamaksetaotlustes) nende kontrollide puudulikkusele.

29. Kontrollikoja 2014. ja 2015. aasta aastaaruandes kirjeldati meetmeid, (25) mida arengu ja koostöö peadirektoraat oli võtnud nimetatud auditite ja kontrollide kvaliteedi parandamiseks (26). Arengu ja koostöö peadirektoraat tegeleb hetkel auditite ja kontrollide tehniliste tingimuste muutmisega, et saada teavet, mis võimaldaks teha kvaliteetset hindamist, nagu seda soovitati kontrollikoja eelmise aasta aruandes. Ehkki tehniliste tingimuste muutmine plaaniti lõpule viia 2017. aasta juuniks, (27) ei ole seda kriitilise tähtsusega tegevust veel lõpetatud. 29. Jätkatakse tööd auditite ja kontrollide tehniliste tingimuste muutmiseks. Komisjon plaanib töö lõpule viia 2017. aasta lõpuks, isegi kui tingimusi selleks ajaks täies ulatuses kasutusele ei võeta.

Allesjäänud veamäära 2016. aasta uuring

30. Arengu ja koostöö peadirektoraat viis 2016. aastal läbi viienda allesjäänud veamäära uuringu, millega hinnati nende vigade määra, mis püsisid ka pärast kõiki vigade vältimise, avastamise ja parandamise eesmärgil selles vastutusvaldkonnas läbi viidud juhtimiskontrolle (28). Vastavalt kontrollikoja 2013. aasta aastaaruandes esitatud soovitusele avaldati aasta tegevusparuandes allesjäänud veamäära uuringu ulatus ning selle erinevus auditiga võrreldes (29).

31. Uuring hõlmas ajavahemikul september 2015 kuni august 2016 lõpetatud lepingutega seotud tehingute esindusliku valimi kontrollimist. Kontrollikoda leidis, et allesjäänud veamäära 2016. aasta uuring viidi läbi vastavalt allesjäänud veamäära metoodikale. Kõik kontrollikoja 2013. aasta aastaaruandes välja toodud puudused on kõrvaldatud, välja arvatud allesjäänud veamäära spetsiifiline hindamismeetod, mis jätab konkreetsete veamäärade hindamisel endiselt liiga palju ruumi otsustusruumi. 31. Hindamiste arv on aasta-aastalt vähenenud (2012. aastal 43, 2016. aastal 6). Ühtsuse tagamiseks vaadatakse iga hindamine läbi direktori ja partneri tasandil. Selliselt vähendatakse vigade hindamisel otsustusruumi. Hindamisi tehakse siis, kui õiguslikul või logistilisel põhjusel ei ole dokumendid olnud jääkveamäära audiitorile kättesaadavad enne töö lõpetamise tähtaega uuringu lõpus. Tehingutes, mille kohta ei ole dokumente esitatud, on suurem vigade esinemise oht ning seetõttu tõuseb hindamise tõttu ka veamäär.

32. 2016. aastal jäi hinnanguline allesjäänud veamäär esimest korda komisjoni seatud olulisuse piirmäära (2 %) piiresse (30). See tulemus saavutati tänu järgmistele põhiteguritele: 32. Komisjon leiab, et veamäära vähenemine aastate jooksul on seotud mitme teguriga, millest olulisim on rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi võetud meetmed oma sisekontrollisüsteemi rakendamise parandamiseks.

a) arengu ja koostöö peadirektoraadi jõupingutused oma sisekontrollisüsteemi rakendamise parandamiseks (vt punktid 27–29 ja 6. selgitus );

b) arengu ja koostöö peadirektoraadi jõupingutused tõendavate dokumentide saamiseks, mille tulemusel vähenes prognooside arv allesjäänud veamäära valimis. Prognoosid sisaldavad võrreldes ülejäänud andmekogumiga kõrgemaid allesjäänud veamäärasid, mis tuleneb nende suuremast loomupärasest riskist (31);

c) eelarvetoetuse tehingute osakaalu suurenemine allesjäänud veamäära valimis, (32) mille puhul on allesjäänud veamäär hinnanguliselt 0 % (vt ka punktid 22–24). c) Komisjon on seisukohal, et puudub otsene seos jääkveamäära valimis oleva eelarvetoetuse tehingute osakaalu ja veamäära vahel. Valimis oleva eelarvetoetuse tehingute arv sõltub eranditult rahaühikupõhisest valimist. On tõsi, et vead ei mõjuta eelarvetoetuse lepinguid peaaegu üldse, sest komisjon on teinud märkimisväärseid jõupingutusi, et vastavalt teie soovitustele parandada suuniseid ja tegeleda ohtudega. Eelarvetoetuse tehingute arv ei ole veamäära kahanemisest olenemata aastate jooksul kasvanud. Võib väita, et see võib olla üks praegustest veamäära põhjustavatest teguritest.

Selgitus 7. Arengu ja koostöö peadirektoraadi allesjäänud veamäära muutumine aastatel 2012–2016 Allikas: Euroopa Kontrollikoda perioodi 2012–2016 allesjäänud veamäära uuringute põhjal.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

2016. aasta tegevusaruande läbivaatamine

33. Aastatel 2012–2014 esitas peadirektor üldise reservatsiooni arengu ja koostöö peadirektoraadi kõigi tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. 2015. aastal esitas peadirektor esimest korda erinevaid riskimäärasid arvesse võtva kinnitava avalduse ja esitas reservatsiooni kahe suure riskiga kuluvaldkonna kohta: i) otsese eelarve täitmise raames antavad toetused ning ii) kaudne eelarve täitmine koos rahvusvaheliste organisatsioonidega.

34. 2016. aastal laiendas arengu ja koostöö peadirektoraat seda reservatsiooni ka kaudse eelarve täitmise raames antavatele toetustele ja programmide eelarvestusele. Ehkki 2016. aasta allesjäänud veamäär oli alla 2 % suuruse olulisuse piirmäära, võeti selle arvutamisel arvesse kõiki arengu ja koostöö peadirektoraadi kindlustandva protsessi elemente (33). Esitatud reservatsioon on kooskõlas kontrollikoja käesoleva ja varasemate aastaaruannete soovituste ja tähelepanekutega.

8. selgitus. Erinevaid riskimäärasid arvesse võtva lähenemisviisi kasutamise järk-järguline suurenemine arengu ja koostöö peadirektoraadi kinnitavates avaldustes Allikas: Euroopa Kontrollikoda arengu ja koostöö peadirektoraadi aasta tegevusaruannete põhjal.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

35. Arengu ja koostöö peadirektoraadi hinnangul oli makse tegemise ajal (34) veariski sisaldav summa 2016. aastal kokku 105 miljonit eurot ehk 1,9 % 2016. aasta heakskiidetud kuludest kogusummas 5,393 miljardit eurot. Arengu ja koostöö peadirektoraat prognoosis, et peadirektoraadi kontrollidega tehakse selles summas järgnevatel aastatel korrektsioone 25 miljoni euro ulatuses (24 %) (35).

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD KOMISJONI VASTUSED

36. Tänu sellele, et peadirektoraat jättis arvutusest välja tagastatud eelrahastamise, tühistatud sissenõudekorraldused ja teenitud intressitulu (nagu kontrollikoda oli eelmisel aastal soovitanud), oli 2016. aasta näitaja (36) (25 miljonit eurot) 2015. aasta prognoositud summast poole väiksem. Sellele vaatamata vähendavad 2016. aasta arvandmete usaldusväärsust ikka veel i) leitud vead, mida ei ole ekstrapoleeritud täies mahus 2016. ja varasemate aastate sissenõudekorralduste testimata andmekogumi suhtes, (37) ja ii) kalkulatsiooni mitteühitamine EAFide finantsaruannetega (38). Nende puuduste kogumahtu on keeruline hinnata (39). 36. Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi võetud meetmeid sissenõudekorralduse konteksti sisestamise vigade ennetamiseks ja korrigeerimiseks kirjeldatakse eespool punktis 14. Neid jõupingutusi jätkatakse 2017. aastal. Lisaks tagab rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat, et tulevikus avastatavad võimalikud vead ekstrapoleeritakse sissenõudekorralduste testimata andmekogumi suhtes, mida on korrigeerimisvõime prognoosides arvesse võetud. Süsteemiviga, mis põhjustas sissenõudekorralduste sisestamist ilma sissenõude konteksti väljata (puudub või piiratud), likvideeritakse 2017. aasta jooksul ja seega oli ühekordne juhtum. See saavutatakse sissenõudekorralduse konteksti funktsiooni õige kasutamisega vastavalt välja antud juhistele (nt sissenõudekorralduse konteksti käsiraamat) ning vajalike eeskirjade rakendamisega komisjoni raamatupidamissüsteemis.

JÄRELDUS JA SOOVITUSED

Järeldus

37. Üldine auditi tõendusmaterjal näitab, et EAFide 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruanne annab kõigis olulistes aspektides õiglase pildi EAFide finantsolukorrast ning majandustulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal, vastavalt finantsmääruse sätetele ja peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele.

38. Üldine auditi tõendusmaterjal näitab, et 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaastal a) ei olnud EAFide tulud olulisel määral vigadest mõjutatud; b) olid EAFide maksetehingud olulisel määral vigadest mõjutatud (vt punktid 16–26). Kontrollikojapoolne tehingute testimine näitab, et andmekogumi hinnanguline veamäär on 3,3 % (vt 1. lisa ).

Soovitused

39. 3. lisas antakse ülevaade kontrollikoja analüüsist kontrollikoja 2013. aasta aastaaruandes esitatud viie soovituse põhjal võetud meetmete kohta (40). Arengu ja koostöö peadirektoraat on kõik viis soovitust täies mahus ellu viinud (41).

40. Varasemate soovituste rakendamise analüüsi ning 2016. aastat puudutavate leidude ja järelduste alusel esitab kontrollikoda arengu ja koostöö peadirektoraadile järgmised soovitused:

— 1. soovitus: tugevdada EAFi aegunud avatud lepingute järelevalvet, et nende arvu veelgi vähendada; Komisjon on soovitusega nõus.

— 2. soovitus: viia 2017. aasta lõpuks lõpule kõikide auditite tehniliste tingimuste muutmine ja kulude kontrollid; Komisjon on soovitusega nõus. Töö on pooleli.

— 3. soovitus: laiendada 2017. aasta tegevuskava kohast tegevust, hõlmamaks ka aasta tegevusaruande reservatsiooniga hõlmatud kaudse eelarve täitmise raames antavaid toetusi ja programmide eelarvestust; Komisjon on soovitusega nõus. Tõsiasi, et kahe asjaomase valdkonna kohta on avaldatud reservatsioon, tähendab seda, et juba on võetud konkreetseid meetmeid.

— 4. soovitus: kaaluda individuaalsete väikese riskiga eelarvetoetuse tehingute allesjäänud veamäära substantiivse testimise mahu vähendamist ja säästetud vahendite ümbersuunamist, et suurendada projektidega seotud tehingute substantiivset testimist; Soovitusega ollakse nõus. Komisjon kaalub Euroopa Kontrollikoja soovitatud lähenemisviisi ja kui see on asjakohane, hakkab seda jääkvea määra leidmise metoodikas kasutama.