KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE NING EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE 2011. AASTA ARUANNE LAIENEMISEKS ANTAVA RAHALISE ABI KOHTA (ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND, PHARE, CARDS, TÜRGI TOETAMISEKS MÕELDUD ÜHINEMISEELNE RAHASTAMISVAHEND JA ÜLEMINEKUTOETUS) /* COM/2012/0678 final */





KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE NING EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE 2011. AASTA ARUANNE LAIENEMISEKS ANTAVA RAHALISE ABI KOHTA (ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHEND, PHARE, CARDS, TÜRGI TOETAMISEKS MÕELDUD ÜHINEMISEELNE RAHASTAMISVAHEND JA ÜLEMINEKUTOETUS) Kokkuvõte Käesolevas aruandes käsitletakse peamisi arengusuundi ühinemiseelse abi rakendamisel 2011. aastal[1] ning kaalutakse tulevikuväljavaateid. Aruandeperioodi tegevuste üksikasjad on esitatud käesolevat aruannet täiendavas komisjoni talituste tehnilises töödokumendis,[2] mis hõlmab nii ühinemiseelse abi rahastamisvahendit (IPA)[3] kui ka varasemaid ühinemiseelse ja Lääne-Balkani riikidele antava abi rahastamisvahendeid (PHARE, CARDS[4], Türgi toetamiseks mõeldud ühinemiseelne rahastamisvahend ja üleminekutoetus). 2007.–2013. aasta finantsperspektiivi otsustaval ajal koostatud 2011. aasta aruanne annab võimaluse meenutada seniseid edusamme ja saadud õppetunde, et rahastamisvahend toimiks praegu arutlusel olevas järgmises mitmeaastases finantsraamistikus veelgi paremini. Aruandes kirjeldatakse lühidalt ELi rahastatud meetmete majanduslikku ja poliitilist tausta. Selles vaadeldakse strateegilise planeerimise ja programmitöö dokumentide täiustamisel tehtud edusamme ning esitatakse ühtlasi kokkuvõtvad aruanded projektide rakendamise ja tulemuste ning rahastajate tegevuse suurema kooskõlastamise kohta. Soovituste koostamiseks IPA mõju suurendamiseks 2013. aastani ja pärast seda on kasutatud varasemate kogemuste analüüsi, mis põhineb muu hulgas IPA 2011. aasta konverentsi käigus saadud hinnangutel ja järeldustel. *** 1. Aruandeaastapoliitiline ja majanduslik olukord Laienemisprotsessis osalevates riikides jätkusid möödunud aastal positiivsed muutused, sealhulgas toimus enamikus kandidaatriikides[5] ja potentsiaalsetes kandidaatriikides[6]edasiminek ELiga seotud reformide elluviimisel. 2011. aastal laienemisprotsess jätkus. Detsembris sõlmiti Horvaatia ühinemisleping. Edenesid ühinemisläbirääkimised Islandiga. Komisjon kuulutas välja Türgi uue „positiivse tegevuskava”. Montenegros jätkusid reformid, mis võimaldas komisjonil teha ettepaneku avada ühinemisläbirääkimised[7]. Oktoobris esitas komisjon arvamuse Serbia ELiga ühinemise taotluse kohta, soovitades Euroopa Ülemkogul anda Serbiale kandidaatriigi staatus ning avada ühinemisläbirääkimised niipea, kui Serbia on edasi liikunud Kosovoga seotud põhiprioriteedi saavutamisel. Tehti edusamme seoses Kosovo Euroopa perspektiiviga, sealhulgas viisa- ja kaubandusküsimustes. Edenes ka Belgradi-Priština dialoog. Pärast ülemaailmset finantskriisi hakkas majandus 2011. aastal kõigis laienemisprotsessis osalevates riikides elavnema, kuid oluliselt taastus see üksnes Türgis. Lääne-Balkani riikides valitseb suur töötus, mis kasvab veelgi. Kõige olulisemad majandusprioriteedid on jätkuvalt eelarve konsolideerimine ja tööturureform. Mitmes riigis on tähtsad reformid aeglustunud. Peamised poliitilised väljakutsed on hea valitsemistava ja õigusriigi põhimõtte jõustamine ning haldussuutlikkuse suurendamine. 2. tulemuslikuma ja tõhusama abi andmise suunas: abi senisest tihedam sidumine laienemispoliitika prioriteetide ja valdkondliku lähenemisega Uus IPA määrus aastateks 2014−2020 Strateegilisel tasandil toimusid 2011. aastal ettevalmistused uue IPA kasutuselevõtuks pärast 2013. aastat. 2010. aasta IPA konverentsil algatatud ulatusliku sidusrühmadega konsulteerimise põhjal viidi läbi tulevase IPA eelhindamine. Konsulteerimine aitas oluliselt kaasa IPA II määruse ettepanekule, mille komisjon võttis vastu 7. detsembril 2011 välistegevuse rahastamisvahendite paketi osana. Kooskõlas 2011. aasta IPA konverentsil esitatud sidusrühmade arvamusega käsitleti komisjoni ettepanekus uuendatud IPA rahastamisvahendit, mis peaks muutma ühinemiseelse finantsabi strateegilisemaks ja tulemuspõhisemaks, lähtudes pikemaajalisest kavandamisest ja programmitööst kooskõlas laienemisstrateegia ning laienemise prioriteetidega. Lisaks peaks selle raames antav abi olema ühtsem kui rahastamisvahendi praegustest komponentidest makstavad toetused, paindlikum ning paremini kohandatud abi saavate riikide vajaduste ja suutlikkusega ELi laienemise kontekstis, samuti tõhusam ja lihtsam ühise lähenemisviisi raames, mida järgmises, 2014.−2020. aasta mitmeaastases finantsraamistikus kohaldatakse kõigi ELi sise- ja välistegevuse rahastamisvahendite suhtes[8]. Tulevikus keskendub ühinemiseelne abi jätkuvalt peamiselt haldusreformile, heale valitsemistavale, õigusriigi põhimõttele ning võitlusele korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu, samuti sotsiaal-majanduslikule arengule ja piirkondlikule koostööle. Töö uue rahastamisvahendiga jätkub 2012. ja 2013. aastal. Kuni IPA II määruse ettepaneku üle peetakse parlamendis ja nõukogus arutelusid ja läbirääkimisi, eesmärgiga see seadusandliku tavamenetluse kohaselt 2012. aasta lõpuks või 2013. aasta alguseks vastu võtta, valmistab komisjon ette IPA rakendusmääruse eelnõu ja IPA kavandamist käsitlevad strateegiadokumendid, millega valmiks raamistik IPA II kohase abi kavandamiseks ja andmiseks. Strateegilise kavandamise raamistik lähtuks ELis struktuurifondide puhul kasutatavatest meetoditest ning IPA ühise strateegilise raamistikuga nähtaks ette abi ja üht või mitut riiki hõlmavate strateegiadokumentide üldpõhimõtted kogu järgmiseks mitmeaastaseks finantsraamistikuks. Järgmiseks valmistatakse ette strateegiadokumentide rakendamise (mitmeaastased) valdkondlikud kavad. Eespool toodust tulenevalt nõutakse laienemisprotsessis osalevatelt riikidelt ulatuslike riiklike strateegiate koostamist, mida saaks IPA II vahenditest toetada. IPAst abi saavates riikides tuleks keskenduda kohalikul tasandil võetava isevastutuse suurendamisele ja laiaulatusliku konsensuse saavutamisele kehtestatavate strateegiate suhtes ning kõnealuste strateegiate kavandamise, rakendamise ja järelevalve suutlikkuse arendamisele ELi liikmeks saamise laiema ettevalmistusprotsessi osana. 3. ABI ANDMISE TULEMUSLIKUMAKS MUUTMINE, RAKENDADES LAIENEMISPOLIITIKA PRIORITEETIDE SUHTES JÄRK-JÄRGULT VALDKONDLIKKU LÄHENEMIST Valdkondlik lähenemine 2011. aastal jätkas komisjon tööd terviklikuma lähenemisviisi kasutuselevõtmiseks ja selle järkjärguliseks laiendamiseks kõigile ühinemiseelse abi prioriteetidele. Euroopa Koolitusfondi abiga korraldas komisjon juunis laienemisküsimustele suunatud kolmepäevase valdkondlikke toetusi käsitleva pilootkoolituse eesmärgiga anda nii peakorteri kui ka laienemisprotsessis osalevate riikide ELi delegatsioonide töötajatele põhjalikum ülevaade sellest, kuidas valdkondlike toetusprogrammide ja süstemaatilisema programmipõhise lähenemisega saab ühinemiseelset abi muuta jätkusuutlikumaks ja tulemuspõhisemaks. Koolitusel osutati juhtuuringutele ning praktilistele rakendustele ja kogemustele, sealhulgas Kosovo (valdkondliku lähenemisviisi väljatöötamine hariduses), Türgi (riigi rahanduse juhtimise hindamine) ja Serbia (näitajate kehtestamine õigusvaldkonnas) näited. Eesmärk oli aidata osalejatel välja töötada riigisisestel poliitikavaldkondadel ja tegevuskavadel ning tõhusamal vajaduste hindamisel ja riskianalüüsil põhinev lähenemisviis abi kavandamisele. See aitaks abi andmist paremini kooskõlastada abi saavate riikide süsteemide ja institutsioonidega, suurendades seega suutlikkust ja võimaldades abi paremini kasutada. Tagasiside koolituse kohta oli üldjoontes positiivne. Toimus kaasahaarav ja positiivses võtmes arutelu, mis suurendas teadmisi ja valmisolekut neid kasutada. Koolituse tulemusena tehti üldine järeldus, et üleminek projektipõhiselt lähenemiselt valdkondlikule lähenemisele võtab aega ja saab toimuda üksnes järk-järgult. Valdkondliku lähenemise rakendamiseks ei leidu mingit valmisretsepti ega ühtainust mudelit, mida saaks kasutada kõikide riikide puhul. Koolituse tulemusena on komisjon loonud töörühma, et toetada valdkondliku lähenemise kasutuselevõttu laienemisprotsessis osalevate riikide kõigis prioriteetsetes poliitikavaldkondades. Muud kavandatavad meetmed hõlmavad IPA programmitöö suuniste ja vormide läbivaatamist, nii et neid saaks mitmeaastaste programmide puhul kasutada juba ajavahemikul 2012−2013 ning seejärel järk-järgult kohandada valdkondliku lähenemisega. Programmitöö vormide esimene läbivaatamine viidi lõpule 2011. aasta lõpuks ning selle tulemusena peavad abi saavad riigid programmide ettevalmistamisel töötama välja valdkondlikud identifitseerimiskaardid ning vajaduse korral projektikirjeldused. Vormide läbivaatamine jätkub 2012. aastal koos programmitöö suuniste üldise läbivaatamisega. 2012. aastal jätkab komisjon ka valdkondlikku lähenemist käsitlevate seminaride ja õpikodade korraldamist ELi delegatsioonide töötajatele ja abisaajatele. 2012. aastal peaks käivituma ka komisjoni ja Maailmapanga ühisprojekt, mis käsitleb järelevalvet, näitajaid ja hindamist Lääne-Balkani riikides ja Türgis ning mille üle algas arutelu 2011. aastal. Selle projekti ning üldse järelevalve- ja hindamisalase töö tähtsus üldisemal valdkondliku lähenemise rakendamisel seisneb selles, et tulemushindamise raamistikud, millega kehtestatakse teatava valdkonna jaoks selgemad eesmärgid ja mõõdetavad näitajad, võimaldavad edusamme kvantitatiivselt mõõta ja et regulaarne järelevalve aitab tagada, et kui mõni teatavas valdkonnaga seotud programm ei saavuta oma eesmärke, saab võtta meetmeid rakendamise parandamiseks. Hindamistest saadud peamised õppetunnid Pärast 2013. aastat rakendatavate ühinemiseelse abi rahastamisvahendite ettevalmistamise toetamiseks korraldatud hindamine näitas, et ka tulevikus on ühinemiseelse abi rahastamisvahend kindlasti põhjendatud. Hindajate eelisvalik oli praeguse programmi jätkamine sarnasel ELi rahastamise tasemel. Hindamisel selgus ka, et laienemise majanduslik ja laiem kasu ELile, sealhulgas praegustele abisaajatele, kaaluks üles kulud, mis uue rahastamisvahendi loomine ELile põhjustaks. Lääne-Balkani riikides ja Türgis kodanikuühiskonnale antava ELi toetuse temaatilise hindamise esimese osa käigus hinnati sekkumisloogikat ning jõuti järeldusele, et sekkumised on mitmeaastastes suunavates kavandamisdokumentides[9] püstitatud eesmärkide saavutamiseks olulised. Edusammude mõõtmist raskendab siiski piisavalt tõhusate SMART-näitajate[10] puudumine ning strateegiliste eesmärkide üldine määratlemine. Mestimisprojektide hindamine Türgis näitas, et valdav enamik projekte saavutasid oma eesmärgid ning üks peamisi tegureid, mis tagas kõnealuste projektide õnnestumise, oli sünergia olemasolu mestimisprojektide ning muude ELi ja/või muude toetajate rahastatavate projektide vahel. Kõige levinumad põhjused nende mestimisprojektide ebaõnnestumise taga, mis eesmärke ei saavutanud, olid poliitilise tahte puudumine, hankeprobleemid, vähene liikmesriikide institutsioonide ekspertide kaasamine ja vajaduste hindamise ajakohastamata jätmine. Lääne-Balkani riikide ja Türgi piirkondliku koostöö strateegilisel vahehindamisel leiti, et abi kavandamist saaks tõhustada, kui suurendada abisaajate isevastutust piirkondlike kavade eest ja tihendada sidusrühmadega suhtlemist. Hindamisel leiti ka, et IPA piirkondlikke ja riiklikke programme tuleb ühtlustada süstemaatilisema teabevahetusega programmide kavandamise etapis. Üldeesmärgid peavad olema tihedamalt seotud projektide eesmärkidega ning neid peaks saama mõõta SMART-näitajatega. Hindamise tulemusena jõuti järeldusele, et tõhusus ja tulemuslikkus on aegamisi paranenud. IPA kaudu rahastatavate teabe- ja kommunikatsioonimeetmete temaatilisel hindamisel jõuti järeldusele, et kui teabe- ja kommunikatsioonimeetmete üldeesmärgid on peakorteri ja delegatsioonide tasandil selged ja ühtsed, siis konkreetsed eesmärgid on liiga üldsõnalised ega vasta SMART-kriteeriumidele. IPA toetust teabe- ja kommunikatsioonimeetmetele on üldiselt kasutatud tõhusalt. Siiski saab tulemuslikkust veelgi suurendada, vähendades vähemtõhusaid meetmeid ja suunates rohkem vahendeid väiksemale arvule meetmetele. Teabe- ja kommunikatsioonimeetmed on selgelt nähtavad ja tõhusad laienemisest huvitatute jaoks, aga „asjasse pühendamatute” ja laiema avalikkuse jaoks jäävad need pigem varju. Lisaks viidi läbi Lääne-Balkani riikidele ja Türgile antava ELi mitmele abisaajale suunatud ühinemiseelse abi temaatiline hindamine keskkonna ja suurõnnetuste ohu vähendamise valdkonnas. Leiti, et eesmärgid on liiga üldised ning puuduvad piisavad seosed eri kavandamisetappide vahel. Mitme abisaajaga programmid on andnud suure panuse abisaajate institutsioonilisse arengusse, suurendades võrgustike loomise ja kogemuste vahetamise edendamisega koostöövalmidust keskkonnaküsimustes ja suurõnnetuste ohu vähendamiseks. Programmide mõju ja jätkusuutlikkust kahandab abi saavate riikide ebaühtlane kohusetunne ja isevastutus; tihti panustatakse programmidesse ebapiisavalt finants- ja inimressursse ja vahel ei ole ELi abile kavandatud järelmeetmeid. Pikaajalised mitmeaastased projektid on osutunud tõhusaks jätkusuutlike sidemete loomisel osalejate vahel ka pärast projektide rakendamise lõppu. Hindamise tulemusena leiti siiski ka seda, et abist teavitamine ja selle nähtavaks tegemine ei ole olnud jätkusuutlikkuse edendamisel täielikult tõhusad. Koostöö muude rahastajatega abi tõhustamise valdkonnas 2011. aastal jätkas komisjon rahastajate tegevuse kooskõlastamist mitmes valdkonnas. Üks selline valdkond on abi tõhususe maksimeerimine ning tulemuste ja mõju tõendamine. OECD korraldatud olulisel kohtumisel 2011. aasta veebruaris ilmnesid selgelt mõned probleemid. Kohtumisel jõuti järeldusele, et abi saavate riikide süsteemide tugevdamiseks ja eri osapoolte vajadustele vastava range ja pikaajalise andmekogumise toetamiseks on vaja rahastajate algatatud mõõtmissüsteeme. Edaspidi tuleks tulemustest aru andes paremini tasakaalustada nõudluse ja pakkumise poolt. Ühine järelevalve ja hindamine võib aidata lahendada probleeme seoses programmide ja strateegiate tulemuslikkuse hindamise ja eri partnerite toetatava töö vastastikuse täiendavusega. Tulemuslikkuse küsimus oli üks põhiteema ka 2011. aasta novembris Busanis toimunud neljandal kõrgetasemelisel abi tulemuslikkuse foorumil. Komisjon on tulemuslikkuse küsimuse käsitlemist jätkanud 2011. aasta novembris loodud ELi tulemuslikkuse eksperdirühma kaudu, kus osalevad liikmesriikide ja muude rahastajate eksperdid. Eksperdirühma üks eesmärk on 2012. aastal välja töötada ühine ELi lähenemisviis tulemuslikkusele vastavalt nõukogu 14. mai 2012. aasta järeldustele teatise „Muutuste kava” kohta. 2012. aastal kaalub komisjon võimalusi ELi ühise tulemuslikkusraamistiku välja töötamiseks, et sellest võiks saada alus edasise ühinemiseelse abi tulemuste mõõtmisele ja tulemustest teavitamisele. Samuti jätkab komisjon 2012. aastal tööd ühinemiseelse finantsabi andmete kättesaadavaks tegemiseks IATI[11] standardi alusel. Küsimuse sellest, kui oluline on tulemustest paremini teada anda ja programmide kavandamisel tulemuspõhisemat lähenemisviisi kasutada, tõstatasid ka OECD arengu ja koostöö direktoraadi (DAC) liikmed OECD DACi vastastikust eksperdihinnangut ELi kohta aastatel 2011–2012 käsitlevatel aruteludel, milles osales ka komisjon. Ühinemiseelse abi kohta selgitas komisjon, kuidas laienemispoliitika ja sellega seotud rahastamisvahendi (IPA) puhul on lähtutud abi tõhususe põhimõtetest: ühinemiseelses protsessis on keskne osa isevastutusel ja lähtumisel kohalikest oludest; IPA abi haldamises laiendatakse järk-järgult valdkondlikku lähenemist, keskendudes laienemisprotsessis osalevate riikide kõige olulisematele sektoritele, nagu justiits- ja siseküsimused; suureneb koostöö muude rahastajatega, sealhulgas Euroopa ja rahvusvaheliste finantseerimisasutustega (näiteks Lääne-Balkani investeerimiskeskkonna[12] raames) ja ELi liikmesriikidega (mestimise kaudu); eelarvetoetust kaalutakse juba praegu võimaliku abi andmise viisina ning see peaks jääma päevakorda ka IPA II määruse raames, kui on kehtestatud vajalikud eeldused ja tagatised. Komisjon rõhutas ka, et ELiga ühinemise väljavaade annab reformidele poliitilist hoogu, meenutades, et abi saavaid riike ühinemiseks ette valmistades täidab ühinemiseelne abi ka arengueesmärki (st see on ametlik arenguabi, v.a Horvaatia puhul). IPA II määruselt oodatakse tulemuspõhisema lähenemisviisi edendamist ja suuremat keskendumist tulemuste ja mõju mõõtmise näitajatele ja võimalikule täiendava rahalise toetuse eraldamisele heade tulemuste tunnustamiseks. 2012. aastal jätkub töö selle nimel, et viia ühinemiseelne abi kooskõlla komisjoni, liikmesriikide ja laiema rahastajate ringi mitmesuguste algatustega, parandada rahastajate tegevuse koordineerimist ja abi tõhusust ning näidata tulemusi. 4. Programmide rakendamine ja lõpuleviimine 2011. aastal Rakendusviisid ja -struktuurid 2011. aastal paranes lepingute sõlmimine varasemate aastatega võrreldes tunduvalt enamikus abi saavates riikides, eelkõige riikides, mis on eesmärgiks võtnud abi detsentraliseeritud haldamise. Horvaatias tähistas 2011. aasta Euroopa Liiduga peetavate ühinemisläbirääkimiste kulminatsiooni: 30. juunil 2011 jõudsid ühinemisläbirääkimised lõpule ja 9. detsembril 2011 kirjutati ühinemislepingule alla. Neid arenguid järgiti 2011. aastal Horvaatias ka ELi finantsabi rakendamisel, kooskõlas 2011.−2013. aasta suunavas kavandamisdokumendis valitud prioriteetidega: toetati reformide lõpuleviimist ja suutlikkuse suurendamist liikmekohustuste täitmise seisukohast võtmetähtsusega valdkondades, nagu justiits- ja siseküsimused ning avaliku halduse reform; samuti jätkati tööd Horvaatia ettevalmistamisel ühinemisjärgsete rahaliste vahendite kasutamiseks. 2011. aasta IPA programm 39,159 miljoni euro väärtuses on nende prioriteetidega kooskõlas. Kontrollikoja eriaruandes, mis valmis pärast komisjoni ja kontrollikoja kohtumist 2011. aasta oktoobris, jõuti järeldusele, et ELi ühinemiseelne abi aitab märkimisväärselt kaasa Horvaatia ettevalmistamiseks struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi vahendite haldamiseks. Samuti rõhutati aruandes, et ELi vahendite haldamise suutlikkust on vaja veelgi suurendada. Türgi tegi 2011. aastal finantsabi haldamises edusamme. ELi vahendite kavandamise, rakendamise ja järelevalve eest vastutavate peamiste institutsioonide suutlikkus on pidevalt paranenud. Hoogsalt on käimas ühinemiseelse abi rahastamisvahendi projektide rakendamine kõigi rahastamisvahendi komponentide raames ning see on hakanud avaldama märkimisväärset mõju, kuna kõigile IPA vahendite haldamiseks vajalikele tegevstruktuuridele antakse peagi üle haldusvolitused. Vahendite kavandamist on tõhustatud oluliste reformidega ning 2011. aasta juunis võeti vastu uus mitmeaastane suunav kavandamisdokument aastateks 2011−2013, mis põhineb valdkondlikul lähenemisel. Astuti esimesed sammud strateegilisema, sihipärasema ja kaasavama kavandamise suunas: I komponendi (üleminekuabi ja institutsioonide väljaarendamine) 2011. aasta vahendite kavandamisel keskenduti mitmeaastases suunavas kavandamisdokumendis kindlaks määratud piiratud arvule valdkondadele, kusjuures suuremad projektid olid suunatud ühinemisprotsessi prioriteetsetele valdkondadele, olles samas ka kooskõlas sektorikohaste prioriteetidega; ELi toetuse kogusumma oli 229,968 miljonit eurot. Pärast 2011. aasta juunis toimunud valimisi on eriti suurt tähelepanu pööratud justiits- ja siseküsimuste ning põhiõiguste valdkonna prioriteetidele, eesmärgiga viia ellu sõltumatute ja tõhusate õigus- ja õiguskaitseasutuste loomiseks vajalikud reformid ning arendada dialoogi kodanikuühiskonnaga. Parandati ka vahendite järelevalvet järelevalvesüsteemi reformimisega, määrates kindlaks iga institutsiooni rollid ja vastutuse ning nende täitmiseks vajalikud töövahendid ning tugevdades Türgi ametiasutuste suutlikkust. Pärast seda, kui Island esitas 2009. aasta juulis taotluse ELi liikmeks astumiseks, ning arvestades riigi majanduslikku ja ühiskondlikku arengut ja õigusaktide suurt kooskõla ELi õigusaktidega (Island on Euroopa Majanduspiirkonna liige ja Schengeni lepingu osaline), rakendatakse IPA rahalist abi Islandile üksnes IPA I komponendi „Üleminekuabi ja institutsioonide väljaarendamine” raames. 8. aprillil 2011 võeti vastu 2011.−2013. aasta suunav kavandamisdokument, mis on IPA rahalise abi kavandamise peamine strateegiadokument Islandis. 2011.−2013. aasta suunavas kavandamisdokumendis kindlaks määratud prioriteetidele tuginedes võeti 2. detsembril 2011 vastu 2011. aasta IPA riiklik programm Islandi jaoks. Mitmeaastases suunavas kavandamisdokumendis püstitatakse kaks strateegilist eesmärki, mida IPA abist rahastada. Eesmärgid on esiteks arendada edasi Islandi võimet täita liikmeks olekuga kaasnevaid kohustusi, toetades institutsioonilist suutlikkust ELi õigustiku ülevõtmiseks ja rakendamiseks, ning teiseks toetada Islandi institutsioonilist suutlikkust struktuurifondides ja muudes ELi vahendites osalemise ja nende rakendamise ettevalmistamisel. 2011. aasta programmi alusel toetatakse seitset projekti. Eelarve on 12 miljonit eurot, mis jaotatakse tasakaalustatult mitmeaastases suunavas kavandamisdokumendis kindlaks määratud kahe prioriteetse suuna vahel. Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik jätkas IPA toetusel ühinemisega seotud reformide elluviimist, ehkki ka 2011. aastal vajasid lahendamist mitu tõsist probleemi. Esimest korda rakendati kõiki IPA komponente (v.a II komponent „Piiriülene koostöö”) detsentraliseeritud juhtimise all. Selle eeldus on, et programmide juhtimise eest vastutavad riigi asjaomased asutused, kelle suhtes Euroopa Komisjon kohaldab praegu eelkontrolli. Avaliku halduse tõhusus oli madal, seda keerukate menetluste, personaliprobleemide ning ametnike suure voolavuse tõttu. Võrreldes varasemate aastatega tegi kõnealune abi saav riik rohkem tööd kõigi IPA komponentide raames saadaolevate vahendite kasutamiseks, ehkki hangetes esines ilmseid viivitusi. Hankeprotsesse aeglustas hankedokumentide koostamiseks ja pakkumuste hindamiseks sobivate ekspertide vähesus, mis mõjutas peamiselt IPA I, III ja IV komponenti. Tööpanus ja suutlikkuse tase olid eri ministeeriumides erinevad. IPA vahendite edukaks vastuvõtmiseks on vaja teadlikkuse tõstmise ja kohusetundlikuma tööga suurendada suutlikkust. Selleks tuleb suurendada isevastutust strateegilises kavandamises ja projektide ettevalmistamisel. 2011. aasta I komponendi riiklik programm ELi toetusega 28,903 miljoni euro väärtuses kiideti heaks ning projektid rühmitati valdkondlikult riigi peamiste reformiprioriteetide alusel. IPA 2007−2008 raames kavandatud ELi abi, mida haldas ELi delegatsioon, on täielikult lepingutega kaetud. Montenegro jätkas 2011. aastal tööd komisjoni 2010. aasta arvamuses esile toodud peamistes prioriteetsetes valdkondades. Riigi saavutatud edu kinnitas Euroopa Komisjoni 2011. aasta oktoobris antud soovitus ühinemisläbirääkimiste avamiseks. Komisjoni pidev järelevalve ja aruandlus on näidanud, et Montenegrole 2011. aastal IPA rahastamisvahendist antud abiga toetati saavutatud edusamme ja riigiasutuste reformialast tööd veelgi. Suurem osa IPA abist kavandati IPA I komponendi „Üleminekuabi ja institutsioonide väljaarendamine” riikliku programmi raames; ELi kogutoetus oli 26,494 miljonit eurot. IPA vahendite rakendamise eest vastutas jätkuvalt esmajoones ELi delegatsioon Podgoricas. Samal ajal alustasid Montenegro ametiasutused ettevalmistusi detsentraliseeritud haldamiseks. Võttes arvesse, et Montenegro sai kandidaatriigi staatuse 2010. aasta detsembris, toetati IPA vahenditega ka riigiasutuste vajalikke ettevalmistusi IPA komponentide „Regionaalareng”, „Inimressursside arendamine” ning „Põllumajandus ja maaelu areng” raames antava abi haldamiseks. Albaanias täitis ELi rahaline abi 2011. aastal olulist rolli, toetades riigi püüdlusi ELiga ühinemiseks. Käimasolevad projektid justiits- ja siseküsimuste, avaliku halduse reformi ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas on edenenud ja näidanud konkreetseid tulemusi. ELi toetus on oluliselt aidanud Albaanial lahendada tähtsaid probleeme, mis on loetletud komisjoni 2010. aasta arvamuses Albaania Euroopa Liidu liikmeks astumise taotluse kohta. Üldist edu on saavutatud infrastruktuuriprojektidega, eelkõige transpordisektoris (teedeehitus maapiirkondades); veesektori projektid (veepuhastusjaamade ehitamine) on osaliselt omandiõiguse probleemide tõttu kulgenud aeglasemalt. Albaania ametiasutused peavad keskenduma ka infrastruktuuriprojektide pikaajalisele hooldamisele. Eri ministeeriume ja riigiasutusi toetati jätkuvalt mitme tehnilise abi projektiga, mille tulemusena on ette valmistatud palju olulisi õigusnorme Albaania õiguse vastavusse viimiseks ELi õigustikuga. Siiski takistas 2011. aastal olulise edu saavutamist kesksete õigusaktide vastuvõtmisel poliitiline ummikseis valitsuskoalitsiooni ja opositsiooni vahel, 2011. novembris jõuti küll poliitilisele kokkuleppele. IPA 2007., 2008., 2009. ja 2010. aasta programmide alusel lepingutega kaetud vahendite osakaal on väga suur, mis peegeldab 2009. aastal alanud positiivse arengu jätkumist. Edenenud on ka IPA vahendite detsentraliseeritud haldamise ettevalmistamine. IPA I komponendi puhul on põhistruktuurid ja -süsteemid loodud ning Albaania esitas 2012. aasta algul taotluse abi haldamise üleandmiseks. Euroopa Komisjoni audiitorid analüüsivad praegu seda avaldust. Samuti on jätkunud töö IPA II−V komponendiga, millest kõige kaugemale on jõutud V komponendiga. 2011. aastal tehti edusamme ka valdkondlikus kavandamises. Lahendamata on veel mõned praktilise rakendamise küsimused, eelkõige peab Albaania valitsus töötama kavandatud valdkondlike strateegiate jaoks välja realistliku keskpika perioodi eelarveperspektiivi. Serbia sai 2011. aastal ühinemiseelset finantsabi IPA kahe esimese komponendi („Üleminekuabi ja institutsioonide väljaarendamine” ja „Piiriülene koostöö”) raames, mida jätkuvalt haldas ELi delegatsioon Belgradis. IPA I komponendiga seotud ELi toetusena eraldati 2011. aastal 178,556 miljonit eurot. Serbia jätkas ettevalmistusi ELi vahendite detsentraliseeritud haldamiseks I, II, III ja IV komponendi puhul, viies puudujääkide kõrvaldamise etapi lõpule 2011. aasta detsembris. Selle tulemusena hakati 2012. aasta jaanuaris andma IPA rahastatud tehnilist abi vastavushindamise läbiviimiseks. Euroopa Komisjon võttis IPA 2011. aasta riikliku programmi vastu 8. juulil 2011. Erilist tähelepanu pöörati valdkondliku lähenemise järkjärgulise kasutuselevõtu ettevalmistamisele. Finantsabi kasutuselevõtu suutlikkus on jätkuvalt paranenud. 2011. aasta lõpu seisuga haldas ELi delegatsioon 708 käimasolevat projekti, mis hõlmasid suuri abisummasid selliste valdkondade jaoks nagu avaliku halduse reform (26,3 miljonit eurot), justiits- ja siseküsimused (11,95 miljonit eurot) ning sotsiaalne areng (32,1 miljonit eurot). Valdkondlike prioriteetide seadmisega tegelesid kaheksa valdkondlikku töörühma, kuhu esmakordselt kuulusid nii valitsusega seotud kui ka valitsusvälised sidusrühmad ja kes oma tegevuses lähtusid 2011.−2013. aasta suunavast kavandamisdokumendist, iga-aastasest arenguaruandest, Serbia rahvusvahelise abi vajaduste hinnangust ning olemasolevate strateegiadokumentide kvaliteedi hinnangust. Bosnias ja Hertsegoviinas täitis ELi finantsabi 2011. aastal olulist rolli, toetades riigi püüdlusi ELiga ühinemiseks. IPA toetas jätkuvalt riigi tööd selle nimel, et täita ELiga ühinemise protsessist tulenevaid nõudeid ning stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingust ja vahelepingust tulenevaid kohustusi. 2011. aasta prioriteedid olid lisaks majandus- ja finantskriisi raskete tagajärgede leevendamisele avaliku halduse reform ja õigusriigi põhimõtete tugevdamine. 2011. aastal eraldati ELi toetust 92,885 miljoni euro väärtuses. ELi finantsabi rakendamine näitas 2011. aastal konkreetseid tulemusi, nagu avaliku halduse reformi strateegia läbivaadatud tegevuskava vastuvõtmine, riigihanketeadete elektrooniline avaldamine ning 34 alalise GPS-jaamade võrgu installeerimine, mis lihtsustas täpset mõõtmist maa jaotamisel. Konkreetsed tulemused olid ka väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate nõukogu loomine, reoveemahutite ehitamine Zivinices ja esimese üleriigilise marutaudivastase vaktsineerimise kampaania õnnestunud läbiviimine. Kosovos jätkas Euroopa Liidu büroo ELi finantsabi rakendamist. Finantseesmärgid ületati nii lepingute sõlmimise kui ka väljamaksete tegemise mõttes. IPA 2011. aasta Kosovo programmi ettevalmistused on päädinud 62,900 miljoni euro eraldamisega ning alanud on 2012. ja 2013. aasta programmide kavandamine. Kosovo osales 2011. aastal edukalt IPA piiriülese koostöö programmis: sõlmiti esimesed programmide rahastamislepingud, mis valmistasid ette piiriülese koostöö programme Albaania ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigiga, ning samuti viidi lõpule ja võeti 2011. aasta detsembris vastu täiendav programm koostööks Montenegroga. Õnnestunud projektiks olid viimase viie silla ümberehitustööd M2 maanteel, mis ühendab Kosovot endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigiga. Lisaks viidi 2011. aastal Kosovos läbi üle ligi kolmekümne aasta esimene rahva ja eluruumide loendus, millega saadi väärtuslikku statistilist teavet elanikkonna ja elutingimuste kohta, mis on oluline järgmise aastakümne poliitika kujundamisel. Loendust rahastati IPA 2010. aasta vahenditest kaasrahastatud fondist. 5. TAIEX[13] SAAB 15 AASTASEKS 2011. aastal möödus 15 aastat TAIEXi loomisest. Ehkki TAIEXi tegevuse aluseks olnud põhimõtted on jäänud samaks, ajakohastatakse programmi pidevalt, et see vastaks laienemisprotsessis osalevate piirkondade praegustele vajadustele; IPAst abi saavaid riike toetati ligi 10 miljoni euroga. TAIEXi edu taga on peamiselt järgmised põhjused. – ISEVASTUTUS: TAIEX on peamiselt nõudlusel põhinev rahastamisvahend; abisaajad teevad kindlaks abivajadused ning taotlevad konkreetset ja individualiseeritud abi. Korraldatavaid üritusi kohandatakse abisaajate taotlustega. – LÜNKADE TÄITMINE: TAIEXi abil saab täiendada suuremaid abiprogramme (mestimine, tehniline abi) ning saada eksperdiabi muude toetusprogrammidega hõlmamata lünkade täitmiseks. – KIIRE REAGEERIMINE: abi antakse üldiselt kiiresti. – SAMA TASANDI EKSPERTIDE KOOSTÖÖ: TAIEX tugineb liikmesriikide riigiametnikele, kes rakendavad praktikas ELi õigusakte ning soovivad ja suudavad vahetada tehnilisi eksperditeadmisi abi saavate riikide ametnikega. Põllumajanduse ja toiduohutuse sektorites on suurenenud keskpika tähtajaga tehniline abi, mis kujutab endast mitut järjestikust varem kokku lepitud ja seejärel rakendatavat lühiajalist sekkumist. Praegu kasutatakse sellist lähenemisviisi TAIEXi abi andmisel Islandile ja Kosovole. Lisaks tavapärastele TAIEXi üritustele on inimestevaheliste sidemete tihendamise (people-to-people, P2P) programm aidanud veelgi tugevdada kodanikuühiskonna rolli laienemise demokraatlikus protsessis. 2011. aastal käivitati uus kohalike omavalitsuste programm (LAF) eesmärgiga suurendada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suutlikkust ELiga ühinemise ettevalmistamisel. TAIEXi ürituste korraldamise praktilistes küsimustes kasutas Euroopa Komisjon välist abi teenuseosutajalt Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit (GIZ). 6. PIIRKONDLIK KOOSTÖÖ JA SELLEGA SEOTUD PROGRAMMID Lääne-Balkani riikide piirkondlik koostöö on edenenud justiits- ja siseküsimuste, statistika, energeetika, keskkonna- ja kodanikukaitse, kultuuripärandi kaitse ja pagulaste tagasipöördumise valdkonnas. Piirkondlik avaliku halduse kool (ReSPA) tegutseb nüüd täies mahus. Uued kahepoolsed lepingud politseikoostöö ja vastastikuse õigusabi valdkonnas on julgustavad märgid mitme Lääne-Balkani riigi soovist tugevdada õigusalast koostööd. Sarnast tööd on kohaliku ja piirkondliku koostöö edendamisel ja lihtsustamisel tehtud ka valitsuste tasandil ning vabaühenduste kaasamisega eesmärgiga jõuda püsiva leppimiseni, eelkõige Igmani algatuse, RECOMi algatuse ja pagulaste tagasipöördumist käsitleva Sarajevo protsessi raames. Euroopa Komisjon korraldas 2011. aasta juunis Norras Hamaris koostöös Norra välisministeeriumiga Lääne-Balkani investeerimiskeskkonna juhtkomitee neljanda kohtumise. Kohtumisel kiideti heaks enam kui 21 miljoni euro väärtuses toetusi kõnealuses piirkonnas rakendatavale 19 projektile. Projektid hõlmavad näiteks esialgset teostatavusuuringut Joonia ja Aadria mere gaasijuhtme (kokku 520 km) piirkondliku projekti kohta, mis aitaks kaasa piirkonna gaasiringi ehitamisele; Serbia, Montenegro ning Bosnia ja Hertsegoviina vahel 400 kV elektrisüsteemi loomise teostatavuse uuringut ning piirkondliku ettevõtlusõppekeskuse rajamise ettevalmistamist ja edasiarendamist Horvaatias. Lääne-Balkani investeerimiskeskkonna juhtkomitee viiendal kohtumisel 2011. aasta detsembris Luxembourgis kiideti heaks 22 toetust koguväärtuses 59 miljonit eurot. Eeldatakse, et kõnealuste toetuste abil saab infrastruktuuriinvesteeringute jaoks hankida rahvusvaheliste finantseerimisasutuste laene ja vahendeid enam kui miljardi euro väärtuses. Juhtkomitee kiitis heaks Lääne-Balkani riikide ettevõtluse arengu ja innovatsiooni rahastamise vahendi, mida rahastatakse IPA 2011. aasta mitut abisaajat hõlmavast programmist ning mis on esimene meede Lääne-Balkani investeerimiskeskkonna raames rahastatavast erasektori arengut toetavast programmist. 2011. aastal ja pärast Lääne-Balkani investeerimiskeskkonna loomist 2009. aasta detsembris on projektidele antud toetuste arv suurenenud 123 toetuseni 220 miljoni euro väärtuses, mis aitab viiele kesksele sektorile − energeetika, keskkond, transport, sotsiaalsed küsimused ja erasektori areng − hankida laene peaaegu viie miljardi euro väärtuses ja potentsiaalseid investeeringuid kokku peaaegu 10 miljardi euro väärtuses. Kokkuvõte 2011. aastal toimus oluline areng laienemisprotsessis osalevatele riikidele antava abi muutmisel strateegilisemaks, ühtsemaks ja tulemuspõhisemaks laienemisstrateegia osaks. Ühinemiseelse abi kavandamise õiguslik ja strateegiline raamistik, mille rakendamiseks alates 2014. aastast on komisjon ettepaneku teinud, tugevdab abi seotust poliitilise järelevalve ja aruandlusega ning aitab kehtestada süsteemi, mis on suunatud tulemustele, mõju saavutamisele ja heade tulemuste tunnustamisele. See aitab veelgi suurendada laienemisprotsessis osalevatele riikidele eraldatavate ELi vahendite lisandväärtust, tugevdades motivatsiooni sotsiaalseks, õiguslikuks ja majanduslikuks ümberkorraldamiseks, mida sellised riigid vajavad ELiga ühinemiseks, ning tuues vastastikust kasu nii liidule kui ka IPAst abi saavatele riikidele ja nende elanikele. IPA rahalise abi rakendamise olukord 31 detsembri 2011 seisuga protsendina eraldatud koguvahenditest (2007−2011) IPA I komponent 31. detsembri 2011 seisuga, rakendab laienemise peadirektoraat Miljonit eurot || Eraldatud || Lepingutega kaetud || Protsent || Makstud || Protsent Albaania || 348,37 || 233,69 || 67,1% || 102,45 || 29,4% Bosnia ja Hertsegoviina || 389,83 || 186,98 || 48,0% || 103,26 || 26,5% Horvaatia || 206,06 || 100,62 || 48,8% || 71,19 || 34,5% Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik || 174,02 || 66,66 || 38,3% || 48,53 || 27,9% Island || 12,00 || 0,00 || 0,0% || 0,00 || 0,0% Kosovo || 475,10 || 341,42 || 71,9% || 211,48 || 44,5% Montenegro || 134,24 || 89,83 || 66,9% || 61,02 || 45,5% Serbia || 857,39 || 593,38 || 69,2% || 380,14 || 44,3% Türgi || 1,164,66 || 597,40 || 51,3% || 425,14 || 36,5% Mitme abisaajaga programmid || 729,18 || 597,32 || 81,9% || 431,30 || 59,1% Kokku || 4,490,85 || 2,807,30 || 62,5% || 1,834,51 || 40,8% IPA II komponent 31. detsembri 2011 seisuga, rakendab laienemise peadirektoraat Miljonit eurot || Eraldatud || Lepingutega kaetud || Protsent || Makstud || Protsent Albaania || 18,59 || 2,76 || 14,8% || 2,16 || 11,6% Bosnia ja Hertsegoviina || 12,52 || 4,77 || 38,1% || 3,12 || 24,9% Horvaatia || 12,52 || 4,42 || 35,3% || 2,09 || 16,7% Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik || 15,53 || 1,97 || 12,7% || 1,05 || 6,7% Kosovo || 3,00 || 0,06 || 2,0% || 0,03 || 1,0% Montenegro || 14,94 || 5,45 || 36,5% || 3,62 || 24,2% Serbia || 16,37 || 6,57 || 40,1% || 4,63 || 28,3% Türgi || 7,00 || 1,13 || 16,2% || 0,49 || 7,0% Kokku || 100,47 || 27,13 || 27,0% || 17,19 || 17,1% IPA II komponent 31. detsembri 2011 seisuga, rakendab regionaalpoliitika peadirektoraat Miljonit eurot || Eraldatud || Makstud || Protsent Aadria mere piirkond || 166,49 || 45,22 || 27,2% Sloveenia-Horvaatia || 28,95 || 11,28 || 39,0% Ungari-Horvaatia || 35,54 || 12,57 || 35,4% Ungari-Serbia || 33,97 || 12,33 || 36,3% Rumeenia-Serbia || 36,01 || 10,17 || 28,3% Bulgaaria-Serbia || 21,26 || 5,78 || 27,2% Bulgaaria-endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik || 12,14 || 3,30 || 27,2% Bulgaaria-Türgi || 18,49 || 5,02 || 27,2% Kreeka-endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik || 10,20 || 3,93 || 38,5% Kreeka-Albaania || 7,67 || 2,95 || 38,5% Kokku || 370,72 || 112,54 || 30,4% IPA III komponent 31. detsembri 2011 seisuga, rakendab regionaalpoliitika peadirektoraat Miljonit eurot || Eraldatud || Makstud || Protsent Horvaatia || 257,35 || 78,03 || 30,3% Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik || 109,20 || 26,96 || 24,7% Türgi || 1,055,50 || 333,11 || 31,6% Kokku || 1,422,05 || 438,09 || 30,8% IPA IV komponent 31. detsembri 2011 seisuga, rakendab tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat Miljonit eurot || Eraldatud || Makstud || Protsent Horvaatia || 69,98 || 22,20 || 31,7% Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik || 33,50 || 9,61 || 28,7% Türgi || 299,70 || 64,51 || 21,5% Kokku || 403,18 || 96,32 || 23,9% IPA V komponent 31. detsembri 2011 seisuga, rakendab põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat Miljonit eurot || Eraldatud || Makstud || Protsent Horvaatia || 129,40 || 25,78 || 19,9% Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik || 47,50 || 10,25 || 21,6% Türgi || 463,00 || 80,94 || 17,5% Kokku || 639,90 || 116,96 || 18,3% [1] Asjaomaste programmide ja kulutuste juhtimist ja aruandlust käsitlevat konkreetsemat teavet, näiteks juhtimise ja aruandekohusluse, riskide ja kontrolli, õiguslikkuse ja korrektsuse ning veamäärade ja nende võimalike tagajärgede kohta piisavale kindlusele, saab laienemise peadirektoraadi 2011. aasta tegevusaruandest. Komisjon avaldab kooskõlas oma kohustusega esitada nõukogule ja Euroopa Parlamendile üksikasjalikku teavet igal aastal aruande ühinemiseelse abi kohta. Eelmine aruanne avaldati 2011. aastal eelarveaasta 2010 kohta ja see on avalikult kättesaadav järgmise lingi kaudu: http://ec.europa.eu/enlargement/instruments/how-does-it-work/index_en.htm [2] Komisjoni talituste töödokument – lisatud dokumendile „Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele – 2011. aasta aruanne laienemiseks antava rahalise abi kohta (ühinemiseelse abi rahastamisvahend, PHARE, CARDS, Türgi toetamiseks mõeldud ühinemiseelne rahastamisvahend ja üleminekutoetused)”. [3] Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) kogueelarve ajavahemikul 2007−2013 on 11,5 miljardit eurot. IPAst saavad abi Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Montenegro, Serbia, Türgi, Island (alates 2011. aastast) ning Kosovo* (kõnealune määratlus ei piira Kosovo staatust käsitlevaid seisukohti ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/99 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta). IPA toetab abi saavate riikide reforme ja nende järkjärgulist kohanemist Euroopa Liidu normide ja poliitika ning õigustikuga, eesmärgiga valmistada neid riike ette tulevaseks ühinemiseks ELiga. [4] PHARE, mis loodi 1989. aastal Poola ja Ungari majanduse restruktureerimise abiprogrammina, hõlmab praegu kümmet riiki. Selle raames abistatakse 2004. aastal ühinenud kümnest liikmesriigist kaheksat: Eestit, Leedut, Lätit, Poolat, Slovakkiat, Sloveeniat, Tšehhi Vabariiki ja Ungarit ning samuti 2007. aastal ühinenud riike (Bulgaaria ja Rumeenia) suurte majanduslike ümberkorralduste ja poliitilise muutuse perioodil. Phare tähendab prantsuse keeles majakat. Kuni 2000. aastani said PHAREst toetust ka Lääne-Balkani riigid (Albaania, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik ning Bosnia ja Hertsegoviina). Alates 2001. aastast anti nimetatud riikidele rahalist abi aga programmi CARDS (ühenduse rekonstruktsiooni-, arengu- ja stabilisatsiooniabi programm Balkani piirkonnas) alusel. CARDS määrusega tunnistati kehtetuks OBNOVA määrus ja muudeti PHARE määrust ning loodi Kagu-Euroopa riikidele abi andmiseks ühine raamistik: programm CARDS (ühenduse rekonstruktsiooni-, arengu- ja stabilisatsiooniabi programm). Alates 2007. aastast on see programm asendatud ühinemiseelse abi rahastamisvahendiga (IPA). [5] Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Island, Montenegro ja Türgi. Serbiale anti kandidaatriigi staatus 2012. aasta märtsis. [6] Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina ning Kosovo. [7] Ühinemisläbirääkimised avati 29. juunil 2012. [8] Vt ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kohta (IPA II), COM(2011) 838 (lõplik), 7.12.2011. [9] Multiannual Indicative Planning Documents − MIPD dokumendid. [10] Konkreetsed, mõõdetavad, saavutatavad, realistlikud ja tähtajalised. [11] Rahvusvaheline abi läbipaistvuse algatus. [12] Vt allpool. [13] Tehnilise abi ja teabevahetuse programm.