1.SISSEJUHATUS

Komisjon hindab käesolevas aruandes edusamme, mida Bulgaaria on koostöö- ja jälgimiskorra raames alates 2018. aasta novembrist teinud. Nagu varasematelgi aastatel, analüüsis komisjon selle aruande jaoks tulemusi põhjalikult ning tihedas koostöös Bulgaaria ametiasutustega ning kasutades ka kodanikuühiskonna ja teiste sidusrühmade ja vaatlejate panust. Selles võetakse arvesse ka ELi poliitikastrateegiate ning kohtupraktika muutumist koostöö- ja jälgimiskorraga seotud valdkondades alates selle kehtestamisest.

2. ÜLDINE OLUKORD

Eelmistes aruannetes on märgitud, et taustateguritel, mis küll ei kuulu koostöö- ja jälgimiskorra kohaldamisalasse, kuid mis on üldisemas mõttes olulised õigusriigi seisukohalt, võib aeg-ajalt olla reformide tulemustele ebasoodne mõju. Selliste tegurite hulgas on üldine poliitiline ebastabiilsus, ettearvamatu seadusandlik protsess ja tõsist muret tekitav meediakeskkond. Bulgaarias on poliitiline olukord olnud pärast 2018. aasta novembri aruannet suhteliselt stabiilne, kuigi poleemikat tekitasid väited, et kõrged ametnikud ja poliitikud olid omandanud kinnisvara turuhinnast madalama hinnaga.

2017. aasta novembri aruandes juhiti tähelepanu ka murekohtadele seadusandlikus protsessis ning näitena nimetati 2017. aasta suvel kohtusüsteemi seaduses tehtud muudatusi, mis tekitasid kahtlusi sidusrühmades ja viisid juhtumite algatamiseni Bulgaaria konstitutsioonikohtus. Eelkõige nimetati vajadust jälgida mõju kohtusüsteemi sõltumatusele.

Sõltumatu ja pluralistlik meedia on demokraatlikus mõttevahetuses ülioluline ning majanduslikud või poliitilised huvid ei tohiks sellele põhjendamatut survet avaldada. Kuigi meediakeskkond ei kuulu koostöö- ja jälgimiskorra eesmärkide hulka, mõjutavad selle valdkonna puudused jätkuvalt kohtusüsteemi. Kõrgemal justiitsnõukogul on oluline kohustus astuda kohtusüsteemi sõltumatuse põhimõtte kaitseks välja, austades samal ajal täielikult sõnavabadust ja tunnustades meedia asendamatut rolli ametnike vastutusele võtmisel ja üldsuse teavitamisel. Tänu eelmisel aastal vastu võetud tugevamale poliitikastrateegiale hakatakse tõenäoliselt võtma rohkem meetmeid eksitava meediakajastuse ning poliitikute eksitavate avalduste vastu, mis kahjustavad kogu kohtusüsteemi mainet ja usaldusväärsust. See puudutab ka juhtumeid, mille puhul kritiseeritakse kohtunikke süstemaatiliselt nende otsuste sisu põhjal, mis võib kahjustada kohtumenetluse sõltumatust ja erapooletust.

Õigusriigi jätkusuutlikkust toetavad mehhanismid

Veel üks taustsüsteemi oluline osa on õigusriigi üldtaristu kujundamine nii ELi kui ka riiklikul tasandil. Taristu peaks sisaldama uusi vahendeid, mis aitavad kinnistada õigusriigi põhimõtte muu hulgas ka koostöö- ja jälgimiskorraga hõlmatud valdkondades. ELi tasandil on liikmesriikide kohtusüsteeme juba mitmel aastal analüüsitud ELi õigusemõistmise tulemustabelis ning koos korruptsioonivastaste raamistikega majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta raames, mis hõlmab ka struktuurireformi. Tööd selle kallal jätkatakse vastavalt komisjoni 2019. aasta juuli teatisele, milles esitatakse konkreetsed meetmed, et suurendada liidu suutlikkust edendada ja kaitsta õigusriigi põhimõtteid ning kujundada ühist õigusriigikultuuri ning kehtestada liikmesriikide tulemuste jälgimiseks õigusriigi põhimõtte järgimise läbivaatamise tsükkel ning tõhus reageerimiskord. Järjepidevuse tagavad järgmise komisjoni poliitilised suunised, milles teatatakse kavatsusest kehtestada ELi-ülene terviklik õigusriigi mehhanism ning esitada kõikide liikmesriikide kohta objektiivseid aruandeid. Lisaks koostöö- ja jälgimiskorra eesmärkidele on ka ELi lepingu artikli 19 lõikes 1 kehtestatud põhimõte, mille kohaselt peavad sõltumatud kohtud tagama tulemusliku õiguskaitse, mis väljendab praktikas õigusriigi põhimõtte väärtust; seda on kinnitanud ka Euroopa Liidu Kohtu hiljutine kohtupraktika. Asjaolu, et kõikides liikmesriikides kehtivad õigusriigi põhimõtte järgimise horisontaalsed järelevalvemenetlused, sh korruptsioonivastased raamistikud, ning et neid saab tulevikus veelgi täiustada, näitab, et koostöö- ja jälgimiskord on spetsiifiline järelevalvemehhanism, mida kohaldatakse vaid konkreetsete liikmesriikide suhtes ja milles käsitletakse kindlaksmääratud teemasid.

Reformimehhanismide väljatöötamine riiklikul tasandil oli keskne teema ka 2017. aasta jaanuari soovitustes. Nendes juhiti tähelepanu sellele, et oluline on töötada välja mehhanismid järelevalve lõimimiseks riiklikul tasandil ning lisada need siseriiklikesse protsessidesse, hõlmates lisaks ametiasutustele ka kodanikuühiskonda. Selle lähenemise kohaselt märgiti 2018. aasta novembri aruandes, et Bulgaaria peab jätkama konkreetsete tulemuste saavutamist nii koostöö- ja jälgimiskorra raames kui ka tulevikus ning et seejuures on väga oluline, et Bulgaaria ametiasutused teeksid pidevat tulemuste järelevalvet nii praegu kui ka pärast koostöö- ja jälgimiskorra kohaldamise võimalikku lõpetamist. Aruandes juhiti eelkõige tähelepanu sellele, et läbipaistev aruandlus ning avalik kontroll on need, mis teevad siseriiklikust järelevalvest kaitsemeetme, mille abil saab hoida edu ja reforme jätkuvalt ellu viia.

Bulgaaria on juba kehtestanud selliseks riigisiseseks järelevalveks ning sidusrühmadega konsulteerimiseks vajalikke meetmeid ning loonud näiteks kohtureformi ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas spetsiifilised konsultatiivnõukogud. Peale selle otsustas Bulgaaria valitsus hiljuti kehtestada täiendava ja terviklikuma riigisisese järelseire mehhanismi, milles on keskne koht koordineerimis- ja koostöönõukogul (edaspidi „järelseirenõukogu“). Uus järelseirenõukogu alustab tööd pärast koostöö- ja jälgimiskorra kohaldamise lõppemist ning kohtub vähemalt kord kolme kuu tagant. Selle kaaseesistujateks saavad kohtureformi eest vastutav asepeaminister ja kõrgema justiitsnõukogu esindaja. Selle ülesanne on teha reformide tulemuste järelevalvet ja esitada avalik aruanne pärast iga kohtumist ning aastaaruanne valitsusele ning kõrgemale justiitsnõukogule. See hakkab saama teavet mitmesugustelt asjassepuutuvatelt asutustelt ja peaks sisaldama ka kodanikuühiskonna nõukogu, kuhu kuuluvad kodanikuühiskonna ja kohtuvaldkonna kutseühenduste esindajad.

Järelseirenõukogu peaks tegema kohtureformi ning korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse valdkonna poliitikastrateegiate järelevalvet ning neid koordineerima. See peaks pakkuma ametiasutustele ja sidusrühmadele olulist üldraamistikku, mille alusel hinnatakse tulemusi läbipaistvalt ning pööratakse tähelepanu lahendamata probleemidele. See võiks aidata võtta asjaomaseid ametiasutusi vastutusele, kui see on vajalik ja asjakohane. Bulgaaria ametiasutused on võtnud peaministri tasandil kohustuse anda nõukogule eriline roll, et see oleks reformide rakendamise ning korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse järelevalve ning tulevase poliitika koordineerimise tõhus vahend.

Komisjonil on hea meel, et Bulgaaria ametiasutused on võtnud kohustuse säilitada pärast koostöö- ja jälgimiskorra kohaldamise lõppu reformide tempo, täielik läbipaistvus ning kodanikuühiskonna kaasamine. Järelseirenõukogust peaks saama oluline partner, mis annab panuse ELi tasandil peetavasse õigusriigiteemalisse dialoogi ja tulevasse terviklikku õigusriigi mehhanismi.

3. KOOSTÖÖ- JA JÄLGIMISKORRA EESMÄRKIDE TÄITMISEL TEHTUD EDUSAMMUDE HINDAMINE 2017. AASTA JAANUARI KOOSTÖÖ- JA JÄLGIMISKORRA ARUANDES ESITATUD SOOVITUSTE PÕHJAL

3.1 2018. aasta novembri aruandes esialgu saavutatuks kuulutatud eesmärgid (üks, kaks ja kuus)