ET Euroopa Liidu Teataja C 318/1

EELARVEHALDUSE JA FINANTSJUHTIMISE ARUANNE

EUROOPA LIIDU EELARVE I JAGU

2006. EELARVEAASTA

(2007/C 318/01)

SISUKORD

SISSEJUHATUS 3

1. FINANTSJUHTIMISEST 2006. AASTAL ÜLDISELT 3

1.1. Tulud 4

1.2. Esialgne eelarve ja paranduseelarve 4

1.3. Kulukohustused, maksed ja ülekanded 2007. aastasse 4

1.4. Automaatsed ja mitteautomaatsed ülekandmised 2006. aastasse 4

1.5. Assigneeringud sihtotstarbelisest tulust 4

1.6. Ümberpaigutamised 5

1.6.1. Määratlemata otstarbega assigneeringute kasutamine 5

1.6.2. Kinnisvara soetamise poliitika 7

1.6.3. Informatsioonipoliitika 11

1.6.4. Muud ümberpaigutamised 11

1.7. tühistamised 12

2. FINANTSJUHTIMINE 12

2.1.1. Peatükk 10 „Institutsiooni liikmed” 14

2.1.2. Peatükk 12 „Ametnikud ja ajutised töötajad” 14

2.1.3. Peatükk 14 „Muu personal ja sisseostetavad teenused” 15

2.1.4. Peatükk 16 „Institutsiooniga seotud isikuid puudutavad kulud” 15

2.1.5. Peatükk 20 „Hooned ja nendega seotud kulud” 15

2.1.6. Peatükk 21 „Andmetöötlus, seadmed ja mööbel: ostmine, rentimine ja hooldus” 16

2.1.7. Peatükk 23 „Jooksvad halduskulud” 16

2.1.8. Peatükk 30 „Nõupidamised ja konverentsid” 17

2.1.9. Peatükk 32 „Ekspertarvamused ja informatsioon: omandamine, arhiveerimine, tootmine ja levitamine” 17

2.1.10. Peatükk 40 „Teatud institutsioonide ja organite erikulud” 17

2.1.11. Peatükk 42 „Parlamendiliikmete assistentidega seotud kulud” 18

2.1.12. Peatükk 44 „Parlamendiliikmete ja endiste parlamendiliikmete koosolekud ja muu tegevus” 18

3. EESMÄRGID JA SAAVUTATUD TULEMUSED 18

3.1. Kommunikatsioonipoliitika 18

3.2. Laienemine 18

3.3. Parem eli õigusloome 19

3.4. Parem finantshaldus 19

4. TABELITE JA JOONISTE KOKKUVÕTTE

1. Tabelid

Tabel 1. 2006. aasta assigneeringute kasutamine 3

Tabel 2. Ümberpaigutamised õigusliku aluse järgi 5

Tabel 3. Peatükkide 100 ja 104 määratlemata otsatarbega assigneeringute kasutamine 6

Tabel 4. Määratlemata otsatarbega assigneeringute ümberpaigutamise eesmärk 7

Tabel 5. Ümberpaigutamiste eesmärk seoses hoonete poliitikaga 7

Tabel 6. Määratlemata otstarbega assigneeringute kasutamine hoonete poliitika eesmärgil 9

Tabel 7. Kõik hoonete poliitika eesmärgil ümber paigutatud määratlemata otstarbega assigneeringud 10

Tabel 8. Assigneeringujääkide ümberpaigutamiste C 30 ja C 31 peamised allikad 10

Tabel 9. Mujalt kui määratlemata otstarbega assigneeringutest võetud ümberpaigutamised hoonete poliitikale või informatsioonipoliitikale 11

Tabel 10. 2006. ja 2005. aasta lõplike assigneeringute areng 12

Tabel 11. Töötajad peadirektoraatide lõikes 14

2. Joonised

Joonis 1. 2006. eelarveaasta kulude jaotus peatükkide lõikes 13

Joonis 2. Assigneeringute areng 2005. ja 2006. aasta vahel peatükkide lõikes 13

5. LISAD 20

5.1. C-ümberpaigutamiste kokkuvõtte 20

5.2. P-ümberpaigutamiste kokkuvõtte 31

5.3. 2006. aasta assigneeringute kasutamine 32

SISSEJUHATUS

Käesolevas aruandes esitatakse Euroopa Parlamendi eelarvehaldus ja finantsjuhtimine 2006. eelarveaastal. Aruandes tuuakse välja finantsolukord ja sündmused, millel on olnud oluline mõju aasta tegevustele, (1. ja 2. osas) ning antakse lühike ülevaade aasta eesmärkide saavutamisest (3. osas). Volitatud eelarvevahendite käsutajate iga-aastased tegevusaruanded edastatakse eelarvepädevatele institutsioonidele eraldi.

Aruanne on koostatud kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (edaspidi finantsmäärus või FM), mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 248, 16.9.2002 (1)), artikliga 122, komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (edaspidi rakenduseeskirjad või RE), millega kehtestatakse finantsmääruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) artikliga 185 ja Euroopa Parlamendi eelarve täitmise sise-eeskirja (3) artikli 13 lõikega 2.

1. FINANTSJUHTIMISEST 2006. AASTAL ÜLDISELT

2006. aasta oli viimane finantsperspektiivi 2000–2006 (Agenda 2000) (4) raamesse kuuluv eelarveaasta. Parlamendi lõplike assigneeringute kogusumma oli 1 321 600 000 eurot.

Järgnevas tabelis 1 on välja toodud Euroopa Parlamendi eelarve täitmine 2006. eelarveaastal:

Tabel 1.

2006. aasta assigneeringute kasutamine

Assigneeringu liik eurodes või % I. Assigneeringud 2006 Esialgsed assigneeringud 1 321 600 000 Paranduseelarve — Lõplikud assigneeringud 1 321 600 000 II. Lõplikud assigneeringud 2006 Kulukohustused 1 306 325 432 % lõplikest assigneeringutest 99 % Maksed 1 117 578 610 % kulukohustustest 86 % III. Ülekandmised 2007. aastasse Automaatsed ülekandmised 2007. aastasse (5) 188 746 822 % lõplikest assigneeringutest 14 % % kulukohustustest 14 % Mitteautomaatsed ülekandmised (2007. aastasse kantud kulukohustustega sidumata assigneeringud) (6) 4 817 000 % lõplikest assigneeringutest 0.4 % IV. Tühistamised Tühistatud assigneeringud 15 274 568 % lõplikest assigneeringutest 1 % V. Ülekandmised 2006. aastasse Automaatsed ülekandmised 2006. aastasse (5) 307 163 636 Maksed nende ülekandmiste alusel 285 578 104 % ülekandmistest 93 % Tühistamise määr 21 585 532 VI. Sihtotstarbeliste tulude assigneeringud 2006. aastal Assigneeringud sihtotstarbelistest tuludest 2006. aastal 40 017 311 Kulukohustused 30 778 877 % sihtotstarbelistest tuludest tehtud assigneeringutest 77 % Maksed 5 858 229 % sihtotstarbelistest tuludest tehtud kulukohustuste assigneeringutest 19 % Kasutada olnud assigneeringud sihtotstarbelistest tuludest 2006. aastal 9 238 434 VII. 2007. aastasse ülekantud sihtotstarbeliste tulude assigneeringud Sihtotstarbeliste tulude 2007. aastasse ülekantud assigneeringud 34 831 297 VIII. 2006. aastasse ülekantud sihtotstarbeliste tulude assigneeringud Sihtotstarbeliste tulude 2006. aastasse ülekantud assigneeringud 32 288 714 Kulukohustused 32 054 298 Maksed 31 086 918 % kulukohustustest 97 %

1.1. Tulud

Esialgsesse eelarvesse kirjendatud kogutulu (esialgne eelarvestus) oli 99 025 664 eurot. Kontodele kirjendatud kogutulu 31. detsembri 2006 seisuga oli 126 126 604 eurot.

1.2. Esialgne eelarve ja paranduseelarve

Heakskiidetud assigneeringute kogumaht Euroopa Parlamendi 2006. aasta esialgses eelarves oli 1 321 600 000 eurot, mis teeb kasvuks 3,9 % 2005. aasta eelarvega võrreldes (1 272 000 000 eurot). 2006. aastal ühtegi paranduseelarvet ei esitatud.

1.3. Kulukohustused, maksed ja ülekanded 2007. aastasse

Kulukohustuste maht oli 1 306 325 432 eurot ehk 99 % lõplikest assigneeringutest (2005. aastal 99 %). Maksete kogumaht oli 1 117 578 610 eurot ehk 86 % võetud kulukohustustest (2005. aastal 75,40 %). Automaatsete ülekandmiste maht 2007. eelarveaastasse oli 188 746 822 eurot ehk 14 % kulukohustustega seotud assigneeringutest (2005. aastal 24,59 %). Aasta lõpul 2007. eelarveaastasse ülekantud kulukohustustega sidumata assigneeringute kogumaht oli 4 817 000 eurot ehk 0,4 % (2005. aastal 0,02 %).

1.4. Automaatsed ja mitteautomaatsed ülekandmised 2006. aastasse

Automaatsete ülekandmiste kogumaht oli 307 163 636 eurot. Neile vastav maksete määr oli 285 578 104 eurot ehk 93 % (2005. aastal 92,32 %).

Mitteautomaatsete ülekandmiste kogumaht oli 4 817 000 eurot ja ülekandmised tehti artikli alla „Tehniline varustus ja sisseseade”.

1.5. Assigneeringud sihtotstarbelisest tulust

Kasutatav sihtotstarbeline tulu 2006. aastal oli 40 017 311 eurot (2005. aastal 35 841 144 eurot). Kulukohustuste määr oli 77 % (2005. aastal 76 %). Maksete kogumaht oli 5 858 229 eurot ehk 19 % võetud kulukohustustest (2005. aastal 11,65 %). Maksmata jäänud kulukohustuste (30 778 877 eurot võrrelduna 24 009 012 euroga 2005. aastal) ja kasutada olevate kulukohustuste (9 238 434 eurot võrrelduna 8 665 875 euroga 2005. aastal) saldo kanti üle 2007. eelarveaastasse. Koos eelmistest aastatest üle kantud assigneeringutega oli sihtotstarbelisest tulust eraldatud ja 2007. aastasse üle kantud assigneeringute kogumaht 34 831 297 eurot.

2006. aastasse üle kantud sihtotstarbeline tulu oli 32 288 714 eurot (2005. aastal 31 412 881 eurot). Võetud kulukohustuste kogumaht oli 32 054 298 eurot (2005. aastal 31 289 725 eurot) ja maksete määr 2006. aastal oli 97 % võetud kulukohustustest (2005. aastal 95 %).

1.6. Ümberpaigutamised

Aasta jooksul kiideti heaks 29 C ümberpaigutamist. Neist 20 kinnitati finantsmääruse artiklite 24 (7) ja 43 (8) alusel. Nende kogumaht oli 124 114 975 eurot ehk 9 % lõplikest assigneeringutest (2005. aastal 15 ümberpaigutamist, mis moodustasid 14 % lõplikest assigneeringutest). Nimetatud summas sisalduvad aasta lõpu assigneeringujääkide ümberpaigutamised C30 ja C31 kokku 37 246 425 eurot (2005. aastal 124 144 556 eurot).

President kinnitas veel 7 C ümberpaigutamist finantsmääruse artikli 22 lõike 2 (9) alusel Nende kogumaht oli 7 666 300 eurot ehk 1 % lõplikest assigneeringutest (2005. aastal 12 C ümberpaigutamist, mis moodustasid 1,67 % lõplikest assigneeringutest).

President kiitis ühtlasi heaks 8 P ümberpaigutamist finantsmääruse artikli 22 lõike 1 (10) alusel kokku 4 724 000 eurot ehk 0,36 % lõplikest assigneeringutest (2005. aastal 10 ümberpaigutamist, mis moodustasid 0,33 % lõplikest assigneeringutest).

Kokkuvõttes toimus 2006. aastal kokku 37 C ja P ümberpaigutamist summas 173 751 700 eurot ehk 13 % lõplikest assigneeringutest (2005. aastal 37 ümberpaigutamist summas 203 902 174 eurot ehk 16,13 % lõplikest assigneeringutest).

Tabel 2.

Ümberpaigutamised õigusliku aluse järgi

Õiguslik alus Summa % lõplikest assigneeringutest C ümberpaigutamised FM artikkel 22 (*) 7 666 300 1 % FM artiklid 22, 24 ja 43 37 246 425 3 % FM artiklid 24 ja 43 124 114 975 9 % P ümberpaigutamised 22.1 4 724 000 0.36 % C+P ümberpaigutamised 173 751 700 13 %

Ümberpaigutamised võib rühmitada järgmiste rubriikide alla:

1.6.1. Määratlemata otstarbega assigneeringute kasutamine

1.6.2. Kinnisvara soetamise poliitika

1.6.3. Informatsioonipoliitika

1.6.4. Muud ümberpaigutamised

1.6.1. Määratlemata otstarbega assigneeringute kasutamine

Selles osas käsitletakse peatüki 100 „Määratlemata otstarbega assigneeringud” ja peatüki 104 „Informatsiooni- ja kommunikatsioonipoliitika reserv” assigneeringute kasutamist. Samas käsitletakse nende kahe peatüki ja peatüki 2009 „Määratlemata otstarbega assigneeringud institutsiooni kinnisvarainvesteeringuteks” assigneeringute kasutamist kinnisvara soetamiseks alajaotuses 1.6.2 „Kinnisvara soetamise poliitika”. Neile jaotises 10 „Muud kulud” sisalduvatele peatükkidele viidatakse edaspidi selles aruandes kui „määratlemata otstarbega assigneeringutele”.

Tabel 3.

Peatükkide 100 ja 104 (11) määratlemata otsatarbega assigneeringute kasutamine

Punktist Punkti Rubriik Määratlemata otsatarbega assigneeringutest punkti ümber paigutatud assigneeringud Punkti ümber paigutatud muud assigneeringud Esialgne assigneering Assigneering pärast ümberpaigutamisi Ümberpaigutamine (12) Peatükk 100 1610 Värbamiskulud 73 000 — 290 000 363 000 C2 1612 Ametialane täiendõpe 405 000 — 2 640 000 3 045 000 1402/01 Tõlgid: suuline tõlge ja konverentsitehnikud 10 000 000 6 200 000 29 490 000 45 690 000 1420/01 Sisseostetavad teenused: menetluste stenogrammide tõlkimine 2 000 000 600 000 3 948 000 6 548 000 2000/02 Rent: Strasbourg 2 000 000 — 13 774 408 15 774 408 2007/03 Tööruumide sisustamine: Brüssel 8 000 000 — 4 135 000 12 135 000 C24 2100/05 Seadmete ja tarkvara soetamine, korrashoid ja hooldus: infrastruktuuri soetamine, väljavahetamine ja hooldus ning tarkvara väljatöötamine 4 000 000 — 3 470 000 7 470 000 C8 Peatükk 104 2140/12 Tehniline varustus ja sisseseade: audiovisuaalne — D5 hoone 2 600 000 — — 2 600 000 C26 3248/03 Audiovisuaalse teabe kulud: Web TV 1 000 000 — — 1 000 000 C13

Need assigneeringud vabastati peatükkide 100 ja 104 alt pärast Euroopa Parlamendi taotletud teabe edastamist eelarvekomisjonile või tegi juhatus otsuse (13) või saadi esimeeste konverentsilt või juhatuselt positiivne soovitus (14) ümberpaigutamise eesmärgiga seoses, nagu on ära toodud tabelis 4:

Tabel 4.

Määratlemata otsatarbega assigneeringute ümberpaigutamise eesmärk

Punkt/alapunkt Ümberpaigutatav summa Ümberpaigutamise eesmärk Ümberpaigutamine 1402/01 10 000 000 keeletoe parandamine ja suulise tõlke võimaluste paremini kättesaadavaks muutmine fraktsioonidele ja nende töörühmadele C2 1420/01 2 000 000 1610 73 000 edasised edusammud aastatel 2003–2005 loodud vabade ametikohtade arvu vähendamisel 1612 405 000 2000/02 2 000 000 uuendatud kava kinnisvara soetamiseks lühikeses ja keskpikaks perspektiivis, sealhulgas võimalused infobüroode ja Euroopa Majade ruumide soetamiseks 2007/03 8 000 000 uuendatud kavad tööruumide sisustamiseks ja otsus mitte ehitada Strasbourg’i kaht koosolekuruumi C24 2100/05 4 000 000 informatsiooni- ja kommunikatsioonitehnoloogia projektid, sealhulgas uus elektroonilise hääletamise süsteem C8 2140/12 2 600 000 hoone D5 audiovisuaaltehnika ostu esimene osa C26 3248/03 1 000 000 informatsiooni- ja kommunikatsioonipoliitika ja Web TV C13

1.6.2. Kinnisvara soetamise poliitika

See lõik puudutab peatüki 100 „Määratlemata otstarbega assigneeringud”, peatüki 104 „Informatsiooni- ja kommunikatsioonipoliitika reserv” ja punkti 2009 „Määratlemata otstarbega assigneeringud institutsiooni kinnisvarainvesteeringuteks” assigneeringute kasutamist hoonete poliitikaga seoses. Käsitletakse ka ümberpaigutamisi muudest punktidest sellel eesmärgil.

Nelja C ümberpaigutamist kokku 124 071 425 euro suuruses summas kasutati mitme eelarverea tugevdamiseks kinnisvarapoliitika valdkonnas, mis tegi võimalikuks tabelis 5 ära toodud järgmised tehingud:

Tabel 5.

Ümberpaigutamiste eesmärk seoses hoonete poliitikaga

Punkt/alapunkt Ümberpaigutatav summa Ümberpaigutamise eesmärk Ümberpaigutamine 2003 5 750 000 hoone soetamine Nikosias aadressil Vyronose (Byron) tn 30, mis tegi võimalikuks Euroopa Maja asutamise koostöös komisjoniga C5 2008 550 000 2007/04 300 000 2008 7 100 000 konsultatsioonitasud seoses Konrad Adenaueri hoone laiendamise projektiga Luxembourgis C10 2003 63 125 000 WIC/SDM/IPE3 hoonete ostmine Strasbourg’is C18 2001/03 10 000 000 Brüsselis ehitatavate D4 ja D5 hoonete iga-aastaste rendimaksete ettemaksed C19 31 523 602 praegu Brüsselis ehitatavate hoonete D4/D5 osaline rahastamine C30 5 722 823 Brüsselis ehitatavate D4 ja D5 hoonete iga-aastaste rendimaksete täiendavad ettemaksed C31

Hoonete poliitika tugevdamiseks ümber paigutatud 124 071 425 eurost üle 30 % (38 603 580 eurot) tuli määratlemata otsatarbega assigneeringutest. Üksikasjalikum ülevaade hoonete poliitikaks kasutatud määratlemata otstarbega assigneeringutest on ära toodud tabelis 6.

Kokkuvõte kõikidest hoonete poliitika kasuks tehtud ümberpaigutamistest on antud alljärgnevas tabelis 7. Esimene assigneeringujääkide ümberpaigutamine C 30 andis 31 523 602 eurot ja teine C 31 täiendavad 5 722 823 eurot. Mõlemat summat kasutati Brüsselis ehitatavate D4/D5 hoonete ettemakseks.

Assigneeringujääkide ümberpaigutamise peamised allikad koos nende kasutada andmise peamiste põhjustega on toodud ära allolevas tabelis 8.

Tabel 6.

Määratlemata otstarbega assigneeringute kasutamine hoonete poliitika eesmärgil

Punktist Punkti Rubriik (punkti) Määratlemata otsatarbega assigneeringutest punkti ümber paigutatud assigneering Punkti ümber paigutatud muud assigneeringud Esialgne assigneering Assigneering pärast ümberpaigutamisi Ümberpaigutamine 2009 2003 Kinnisvara soetamine 5 750 000 — — 5 750 000 C5 4 500 000 — 4 500 000 C18 Peatükk 104 2003 Kinnisvara soetamine 15 500 000 — — 15 500 000 C18 2003 kokku 25 750 000 43 125 000 — 68 875 000 2009 2008 Muud hoonetega seotud kulud 550 000 — 2 286 887 C5 3 900 000 — 3 900 000 C10 2008 kokku 4 450 000 3 200 000 1 736 887 9 386 887 2007/04 Tööruumide sisustamine: infobürood 300 000 — C5 2007/04 kokku 300 000 — 2 000 000 2 300 000 Peatükk 100 2001/03 Iga-aastased rendimaksed: Brüssel 7 203 580 — 7 203 580 C19 Peatükk 104 2001/03 Iga-aastased rendimaksed: Brüssel 900 000 — 900 000 C30 2001/03 kokku 8 103 580 39 142 845 1 136 000 48 382 425 Ümberpaigutamised määratlemata otsatarbega assigneeringutest kokku 38 603 580





Tabel 7.

Kõik hoonete poliitika eesmärgil ümber paigutatud määratlemata otstarbega assigneeringud

Punkti Rubriik Ümberpaigutatud assigneering Esialgne assigneering Assigneering pärast ümberpaigutamist Ümberpaigutamine 2001/03 Iga-aastased rendimaksed: Brüssel 47 246 425 1 136 000 48 382 425 assigneeringujääkide ümberpaigutamine (C30, C31) ja C19 2003 Kinnisvara soetamine 68 875 000 — 68 875 000 C5, C18 2007/04 Tööruumide sisustamine: infobürood 300 000 2 000 000 2 300 000 C5 2008 Muud hoonetega seotud kulud 7 650 000 1 736 887 9 386 887 C5, C10 Kokku 124 071 425 4 872 887





Tabel 8.

Assigneeringujääkide ümberpaigutamiste C 30 ja C 31 peamised allikad

Allikvaldkond Summa (eurodes) % Peamised põhjused Jooksvad halduskulud 13 061 673 35 % telekommunikatsiooni-, IT- ja postikulude kokkuhoid; Euroopa Liidu Teataja väiksemad kulud; uut külastajate eeskirja kohaldati ainult aasta teisel poolel Personal 8 141 800 22 % töölevõtmiste määr on olnud oodatust madalam; uute personalieeskirjade mõju Hooned 6 883 000 18 % hõlmab ka 2,8 miljoni eurot rendikulude kokkuhoidu seoses hoonete väljaostmisega; kindlustustasude tagasimaksed Määratlemata otstarbega assigneeringud 5 805 052 16 % ettenägematute kulude ja informatsioonipoliitika määratlemata otstarbega assigneeringute saldo Institutsiooni liikmed 2 148 600 6 % prognoositust pisut madalam osalemise määr ja tehnilised ülejäägid Muu 1 206 300 3 % — Kokku 37 246 425 100 %

1.6.3. Informatsioonipoliitika

Nagu ülaltoodud tabelist 3 nähtub, vabastati määratlemata otstarbega assigneeringute alt ümberpaigutamistega C 13 ja C 26 informatsioonipoliitikaks 3 600 000 eurot audiovisuaalseadmete ostmiseks uude audiovisuaalkeskusse D5 hoonesse, samuti Web TV prototüübi projekti käivitamiseks.

1.6.4. Muud ümberpaigutamised

2006. aastal toimunud muude ümberpaigutamiste selgitused on toodud ära allolevas tabelis 9. Need ümberpaigutamised hõlmasid assigneeringuid kogusummas 14 878 275 eurot.

Tabel 9.

Mujalt kui määratlemata otstarbega assigneeringutest võetud ümberpaigutamised hoonete poliitikale või informatsioonipoliitikale

Punkt/alapunkt Ümberpaigutatud summa Eesmärk Ümberpaigutamine 402 1 637 658 et parlamendil oleks võimalik arvesse võtta toetust taotlenud Euroopa tasandi erakondade suuremat arvu 2006. aastal C1 442 41 300 ühendada varem Euroopa Parlamentaarsele Assotsiatsioonile tehtud kaks makset üheks makseks C3 Peatükk 101 1 003 317 varem kinnitatud ümberpaigutamise C1/2006 järg C6 2102/07 400 000 STREAMLINE projekti esimese etapi teostamiseks vajalikud lisakulud C9 1402/01 6 200 000 kavandatust suuremast suulise tõlke taotluste arvust ja lähetuskulude korrigeerimisest tulenevate tõenäoliste lisakulude rahastamiseks C11 102 120 000 ametiaja lõppemisega seotud endiste parlamendiliikmete hüvitiste täiendavate taotluste kulud C12 1220 35 000 personalieeskirjade artikli 50 kohaldamine (15) C14 2026/03 1 161 000 täiendavad kulud, mis on tingitud teenuse laiendamisest seoses turvalisuse taseme tõstmisega Brüsselis C15 3200/08 107 000 kõikide infobüroode turvavajaduste rahuldamiseks koos komisjoniga läbiviidava institutsioonidevahelise pakkumiskutsega seotud lisakulud C16 2102/03 108 000 lisakulud, mis on seotud 10 interaktiivse mitmekeelse terminali katselise paigaldamisega Brüsselis C17 1613 120 000 lisakulud, mis on tingitud ametnike lähetuste päevaraha suurendamisest pärast uute eeskirjade vastuvõtmist nõukogu poolt C20 3000/01 650 000 2024/03 600 000 täiendavad energiakulud Brüsselis, mis on tingitud suurenenud energiatarbimisest ja tugevast hinnatõusust C21 1420/01 600 000 lisakulud, mis tulenevad tõlgitud lehekülgede arvu ja tõlkekulude kasvust C22 1420/02 1 100 000 2370/01 100 000 lisakulud seoses uutesse ametiruumidesse kolimisega C23 3040 180 000 institutsiooni ametlikel ja töönõupidamistel pakutavate suupistete ja jookide kulud C25 105 150 000 Euroopa Parlamendi liikmete keelekursuste kulud C27 1004/02 365 000 lisakulud seoses parlamendiliikmetele volituste andmisega uuteks lähetusteks C28 1032 200 000 lisakulud seoses mitme Euroopa Parlamendi liikme surmaga C29 Kokku 14 878 275

1.7. Tühistamised

Tühistati assigneeringuid kokku 15 274 568 euro suuruses summas.

2. FINANTSJUHTIMINE

Järgnevas tabelis 10 on peatükkide kaupa välja toodud, kuidas assigneeringuid 2006. aastal 2005. eelarveaastaga võrreldes kasutati.

Pärast olulist ümbertegemist kohaldati alates 2006. aastast uut liigendust. Tabelis 10 on 2005. aasta assigneeringud esitatud vastavalt 2006. aasta liigendusele.

Tabel 10.

2006. ja 2005. aasta lõplike assigneeringute areng

Peatükk Rubriik 2005 [eurodes] 2006 [eurodes] Muutus (eurodes) Muutus (protsentides) 10 Institutsiooni liikmed 137 720 744 135 807 540 –1 913 204 –1 % 12 Ametnikud ja ajutised töötajad 401 391 310 434 244 341 32 853 031 8 % 14 Muu personal ja sisseostetavad teenused 82 855 725 95 661 048 12 805 323 15 % 16 Institutsiooniga seotud isikuid puudutavad kulud 7 968 679 10 847 308 2 878 629 36 % I jaotis Institutsiooniga seotud isikud 629 936 458 676 560 237 46 623 779 7 % 20 Hooned ja nendega seotud kulud 276 089 079 256 044 533 –20 044 546 –7 % 21 Andmetöötlus, seadmed ja mööbel: soetamine, rentimine ja hooldus 88 916 473 101 593 057 12 676 584 14 % 23 Jooksvad halduskulud 12 788 392 10 962 220 –1 826 172 –14 % II jaotis Hooned, vallasvara, varustus ja mitmesugused tegevuskulud 377 793 944 368 599 810 –9 194 134 –2 % 30 Nõupidamised ja konverentsid 23 111 200 26 882 835 3 771 635 16 % 32 Ekspertarvamused ja informatsioon: omandamine, arhiveerimine, tootmine ja levitamine 47 623 580 57 712 477 10 088 897 21 % III jaotis Institutsiooni üldiste ülesannete täitmise kulud 70 734 780 84 595 312 13 860 532 20 % 40 Teatud institutsioonide ja organite erikulud 54 770 000 57 934 341 3 164 341 6 % 42 Parlamendiliikmete assistentidega seotud kulud 130 609 540 133 689 000 3 079 460 2 % 44 Parlamendiliikmete ja endiste parlamendiliikmete koosolekud ja muu tegevus 180 000 221 300 41 300 23 % IV jaotis Institutsiooni eriülesannete täitmise kulud 185 559 540 191 844 641 6 285 101 3 % X jaotis Muud kulud — — — — Kokku 1 264 024 722 1 321 600 000 57 575 278 5 %

Joonisel 1 on näidatud lõplike assigneeringute jaotus peatükkide lõikes:

Ära tuleks märkida, et neli peatükki andsid üle 70 % lõplikest assigneeringutest. Need on: peatükk 12 „Ametnikud ja ajutised töötajad”, peatükk 20 „Hooned ja nendega seotud kulud”, peatükk 10 „Institutsiooni liikmed” ja peatükk 42 „Parlamendiliikmete assistentidega seotud kulud”.

Jaotise 4 alla kuuluvad peatükid, nimelt peatükk 40 „Teatud institutsioonide ja organite erikulud”, peatükk 42 „Parlamendiliikmete assistentidega seotud kulud” ja peatükk 44 „Parlamendiliikmete ja endiste parlamendiliikmete koosolekud ja muu tegevus”, loodi 2006. aastal osana liigenduse muutmisest.

2.1.1. Peatükk 10 „Institutsiooni liikmed”

See peatükk moodustas 10 % 2006. aasta eelarvest.

53 % kuludest andis punkt 1004 „Koosolekutel ja kohtumistel osalemisega seotud reisi- ja elamiskulud”, samas 25 % andis punkt 1006 „Üldkulude hüvitis”.

Selles peatükis jäi olukord võrreldes 2005. aastaga 2006. aastal suhteliselt stabiilseks.

Punktis 1004 olid esialgsed assigneeringud 73 151 000 eurot ja lõplikud assigneeringud 72 016 000 eurot. Sellest rahastati parlamendiliikmete koosolekutel ja kohtumistel osalemisega seotud sõidu- ja elamiskulud: osaistungjärgud, komisjonide ja nende delegatsioonide koosolekud, fraktsioonide koosolekud (alapunkt 1004/01), alaliste parlamendi delegatsioonide ning AKV-EÜ konventsioonis ja Euroopa–Vahemere piirkonna foorumi asutamislepingus sätestatud organite koosolekud (alapunkt 1004/02).

2006. aastal tegid parlamendiliikmed 12 655 reisi, et osaleda osaistungjärkudel Strasbourg’is ja Brüsselis, 17 741 reisi osalemiseks komisjoni koosolekutel Brüsselis ja 5 400 reisi osalemiseks fraktsioonide koosolekutel Brüsselis. Reiside osas väljapoole Euroopa Parlamendi tavapäraseid töökohti toimus 1 038 komisjonide koosolekutega seotud reisi ja 1 048 fraktsioonide koosolekutega seotud reisi. Ühtlasi tehti 1 020 reisi seoses parlamendi delegatsioonide koosolekutega.

2.1.2. Peatükk 12 „Ametnikud ja ajutised töötajad”

See peatükk moodustas 33 % 2006. aasta eelarvest.

Selle peatüki 8 %list kasvu 2006. aastal 2005. aastaga võrreldes võib suuresti selgitada palkade korrigeerimise, edutamiste ja järkude tõstmisega, eelarvepädevate institutsioonide poolt kinnitatud muutustega ametikohtade loetelus ja teatud ajutiste ametikohtade astmete muutmisega.

96 % selle peatüki kuludest on seotud punktiga 1200 „Ametnikud ja ajutised töötajad: töötasu ja hüvitised”. 2006. aastal kuulutati välja 505 ametikohta; administratsiooni võeti tööle 413 ja fraktsioonide juurde 33 ametnikku ning ajutist töötajat. Peasekretariaadis töötas 2006. aastal ligikaudu 5 000 ametnikku ja ajutist töötajat. Töötajate jaotus peadirektoraatide lõikes on toodud ära tabelis 11.

Tabel 11.

Töötajad peadirektoraatide lõikes

Koosseisuliste töötajate seis 1.1.2007.

Peadirektoraat Personal % Kirjaliku tõlke ja kirjastamise peadirektoraat 1 305 26 % Infrastruktuuri ja suulise tõlke peadirektoraat 807 16 % Presidentuuri peadirektoraat 617 12 % Informatsiooni peadirektoraat 576 11 % Sisepoliitika peadirektoraat 358 7 % Personali peadirektoraat 329 6 % Välispoliitika peadirektoraat 153 3 % Finantsasjade peadirektoraat 144 3 % Õigusteenistus 74 1 % Muu 730 14 % Kokku 5 093 100 %

Punktis 1200 olid esialgsed assigneeringud 452 168 775 eurot ja lõplikud assigneeringud 418 825 076 eurot. Aasta jooksul toimunud vähenemise põhjused on ära toodud allpool.

Esiteks oli eduka töölevõtmise määr vabade ametikohtade osas Euroopa Liidu 10 liikmesriigi võrra laienemisega seotud ametikohtadele (peasekretariaadis) 2006. aasta lõpus ligikaudu 87 %. See tähendab, et nendele ametikohtadele esialgses eelarvestuses kohaldatud kindlasummaline vähendus (15 %) vastas suuresti tegelikule olukorrale. Täitmata ametikohtade arv seoses muude ametikohtadega oli samas arvatust oluliselt kõrgem (10 %, mitte määratud kindlasummaline vähendus 7 %). Ehkki täitmata ametikohtade arv peasekretariaadis vähenes mõnevõrra, oli see jätkuvalt kõrge fraktsioonides, kellel oli raskusi nii laienemisega seotud ametikohtade täitmisega kui uute personalieeskirjadega kehtestatud suuremaid nõudmisi esitavate valikumenetlustega. Täitmata ametikohtade määr fraktsioonide juures ulatus aasta lõpus 3,5 %ni ametikohtade koguarvust.

Teiseks mõjutasid olukorda uued personalieeskirjad. 2006. aasta esialgne eelarvestus koostati ajal, mil institutsioonil oli vähe kogemusi uute personalieeskirjadega, millega viidi sisse olulised muudatused (neist mitmel oli vähendav mõju) lisahüvitiste ja õiguste valdkonnas. Järgnevalt saadud kogemused osutasid sellele, et nende muudatuste kahandavat mõju alahinnati ning tegelikud kulud jäid prognoositust madalamaks.

Kolmandaks tehti 2006. aasta esialgne eelarvestus vana liigenduse põhjal. Vana ülesehituse iga eraldi punkti alla jäetud varud, mis olid mõeldud ennustamatute personalikulude jaoks, on nüüd liidetud uue punkti 1200 alla. See on ajutine nähtus, sest uue ülesehituse järgi peaks neid varusid olema võimalik vähendada.

2.1.3. Peatükk 14 „Muu personal ja sisseostetavad teenused”

See peatükk moodustas 7 % 2006. aasta eelarvest.

Kulutuste 15 % line suurenemine 2006. aastal võrreldes 2005. aastaga oli peamiselt tingitud jätkuvast Bulgaaria ja Rumeenia lepinguliste töötajate töölevõtmisest nende riikide ELiga ühinemise eel.

Antud peatükis tuleneb suurem osa kuludest kahest punktist — punktist 1402 „Tõlgid” (45 % peatüki kuludest) ja punktist 1400 „Muu personal” (29 % peatüki kuludest).

Punktis 1402 olid esialgsed assigneeringud 29 590 000 eurot ja lõplikud assigneeringud45 153 200 eurot. See hõlmab muuhulgas nende abitõlkide tasusid, sotsiaalkindlustusmakseid, sõidukulusid ja päevaraha, keda kasutatakse Euroopa Parlamendi koosolekutel, nende konverentsikorraldusettevõtjate, tehnikute ja administraatorite teenuseid, keda kasutatakse ülalnimetatud koosolekutel, teenuseid, mida osutavad Euroopa Parlamendile tõlgid, kes on muude institutsioonide ametnikud või ajutised teenistujad, ning keelealast koostööd institutsioonide vahel.

2006. aasta jooksul toimus Euroopa Parlamendi kolmes tööpaigas 4 180 koosolekut, kus kasutati tõlkide teenuseid, 218 sellist koosolekut toimus mujal kui kolmes tööpaigas. See tähendab 91 443 tõlkepäeva ehk 7 %list kasvu võrreldes 2005. aastaga, sealhulgas 45 723 tõlkepäeva, kus kasutati välistõlkide teenuseid.

Punkti 1400 on kirjendatud peamiselt lepinguliste töötajate ja istungi abitöötajate rahastamise kulud. Kulude struktuuris on toimunud muutusi, kuna lisaks lepinguliste töötajate töölevõtmisele Euroopa Ühenduse muude teenistujate teenistustingimuste artikli 3b kohaselt kaotas endine istungi abitöötajaid hõlmanud korraldus 1. jaanuaril 2007. a kehtivuse. Eelarve hõlmab ka 136 Rumeenia ja Bulgaaria töötajat ning veel 136 muude teenistujate teenistustingimuste artikli 3a kohaselt värvatud töötajat.

2.1.4. Peatükk 16 „Institutsiooniga seotud isikuid puudutavad kulud”

See peatükk moodustas 1 % 2006. aasta eelarvest.

Kulude 36 %line suurenemine 2006. aastal võrreldes 2005. aastaga tulenes peamiselt lasteaia ja lepinguliste lastesõimede kuludest Brüsselis.

Selle peatüki lõplikest assigneeringutest 45 % on seotud punktiga 1654 „Lasteaed ja lepingulised lastesõimed”, 28 % on seotud punktiga 1612 „Ametialane täiendõpe” ja 10 % punktiga „Ametialane täiendõpe: lähetuskulud”.

Punkti 1654 esialgsed assigneeringud olid 7 508 708 eurot ja lõplikud assigneeringud 4 543 708 eurot. Punkti 1654/0 1 „Lasteaed ja lepingulised lastesõimed: parlamendi lasteaia ja Brüsseli peretoa välisjuhtimine ja sellega seotud kulud” assigneeringud on pidevalt kasvanud kulude tõttu, mis on seotud uue Wayenbergi lastesõimega Brüsselis.

Punkti 1612 esialgsed assigneeringud olid 2 640 000 eurot ja lõplikud assigneeringud 3 045 000 eurot. 2006. aastal hõlmas see:

— institutsioonidevaheliste erialase täiendõppe ja ümberõppe kursuste, sealhulgas institutsioonidevaheliste keelekursuste korraldamist; nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel kasutati assigneeringut osaliselt institutsioonisiseste kursuste korraldamiseks; Brüsselis toimuvatest keelekursustest võisid osa võtta ka parlamendiliikmete Brüsseli assistendid;

— õppematerjalide soetamise kulusid ning kulusid, mis olid seotud spetsialistide uuringutega koolitusprogrammide koostamise ja rakendamise kohta;

— erialased koolituskursused teadlikkuse tõstmiseks puuetega inimeste küsimuses ning võrdseid võimalusi ja karjäärinõustamist käsitlevad ja eelkõige võimekuse hindamisele suunatud koolitused;

— lähetuskulud.

Täiendkoolituse valdkonnas toimus 2006. aastal muuhulgas 5 862 keelekursust, 2 720 IT-kursust, 864 finantskoolituse kursust ja 300 Euroopa halduskooli korraldatud kursust.

Punktis 1613 olid esialgsed assigneeringud 975 000 eurot ja lõplikud assigneeringud 1 095 000 eurot. See punkt hõlmab erialase täiendõppega seotud lähetusi, mille kulud suurenesid seoses uute päevarahadega, mis kehtestati nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 1066/2006 (16).

Kuna seoses uue teabepoliitikaga kasvab välisbüroode tähtsus ja kuna eelarvepädevad institutsioonid on andnud neile täiendavaid inimressursse, töötati välja asjaomase personali koolituskava, mille hulka kuuluvad institutsiooni tööga tutvumiseks korraldatud lähetused Brüsselisse. Juhatuse vastuvõetud muudetud koolituspoliitika tõi samuti kaasa lähetuste üldarvu suurenemise.

2.1.5. Peatükk 20 „Hooned ja nendega seotud kulud”

Antud peatükk moodustas 19 % 2006. aasta eelarvest.

Võrreldes 2005. aastaga on kulud 2006. aastal 7 % võrra vähenenud, selle põhjuseks on kulude vähenemine artiklis 200 „Hooned”.

Selles peatükis hõlmab 27 % kuludest punkt 2003 „Kinnisvara soetamine”, 19 % punkt 2001 „Iga-aastased rendimaksed”, 14 % punkt 2000 „Rent” ja 13 % punkt 2026 „Hoonete turvalisus ja valve”. Ülejäänud kulud hõlmavad peamiselt puhastust ja korrashoidu (punkt 2022), teenistusruumide sisustamist (punkt 2007) ja energiatarbimist (punkt 2024).

Punktis 2003 oli esialgu üksnes märge „pro memoria”, lõplikud assigneeringud aga moodustasid 68 875 000 eurot. See hõlmas Winston Churchilli (WIC), Salvador de Madariaga (SDM) ja IPE3 hoonete ostmist Strasbourgis ja Euroopa Parlamendi välisbüroo ruumide ostmist Nikosias.

Punktis 2001 olid esialgsed assigneeringud 1 136 000 eurot ja lõplikud assigneeringud 48 382 425 eurot. Selle punkti raames eraldati rahalised vahendid Brüsseli D4/D5 hoone annuiteedi ettemakseks.

Punkti 2000 esialgsed assigneeringud olid 39 426 776 eurot ja lõplikud assigneeringud 36 346 776 eurot. WICi, SDMi ja IPE 3 hoonete ostmine Strasbourgis andis selles punktis kokkuhoiu 2006. aasta neljanda kvartali rentide näol (2 255 000 eurot). Hoonete ostmine Kopenhaagenis, Haagis, Nikosias ja Vallettas võimaldasid samuti rendi arvel kokku hoida (500 000 eurot). Varssavi ruumide hiline kasutuselevõtmine tõi kaasa prognoositust väiksemad jooksvad kulud (130 000 eurot), sihtotstarbelise tulu kasutamine võimaldas vabastada 120 000 eurot 2006. aasta assigneeringutest.

Punkti 2007 esialgsed assigneeringud olid 11 415 000 eurot ja lõplikud assigneeringud 19 295 000 eurot. Assigneeringut kasutati Brüsselis teostatud töödeks, sealhulgas iseteenindusega söökla remont, juurdepääsuvõimalused puuetega inimestele, ASP hoone fuajee ja alaline ühendus ASP ning D4/D5 hoonete vahel.

2.1.6. Peatükk 21 „Andmetöötlus, seadmed ja mööbel: ostmine, rentimine ja hooldus”

See peatükk moodustas 8 % 2006. aasta eelarvest.

Kulutuste 14 %line suurenemine 2006 aastal 2005. aastaga võrreldes tuleneb peamiselt suurenemisest kahes artiklis: artikkel 210 „Andmetöötluse ja telekommunikatsiooniga seotud seadmed, tegevuskulud ja korrashoid” ja artikkel 214 „Tehniline varustus ja sisseseade”. Assigneeringute suuri muudatusi 2006. aastal võrreldes 2005. aastaga põhjustavad järgnevad peamised tegurid:

Punkt 2100:

— Brüsseli ja Strasbourgi hoonete elektrijuhtmestiku uuendamine, infobüroode juhtmestiku paigaldamine, telefonivõrgu, teleringhäälingu ja videokonverentsivõrkude paigaldamine Brüsselis, arvutikeskuse suutvuse suurendamine, elektronposti areng;

— büroode hoolduskulude parem kontroll;

— Elektroonilise hääletus- ja infosüsteemi (ELVIS) projekt istungitesaali kaasajastamiseks, st istungitesaalis hääletamise infosüsteem; uus videoteenistus, voogedastus jne; elektroonilise allkirja kasutamise võimaluse arvestamine jne.

Punkt 2102:

— Arvutikeskuse tegevusulatuse laiendamine, dokumendihalduse tarkvarapakke haldamine, varustajate toetuse suurendamine;

— hooldustööde aastane suurenemine eelmisel aastal väljatöötatud rakenduste lisamisel hooldatavate rakenduste komplektile;

— Oodatust väiksem toetusevajadus seoses avatud lähtetekstiga tarkvaralahenduste kasutamisega rakenduste arendamiseks, tänu range tehnilise raamistiku ja parimate kasutusviiside eeskirjade kehtestamisele.

Käesolevas peatükis on 39 % kuludest kirjendatud punkti 2100 „Seadmete ja tarkvara soetamine, korrashoid ning hooldus”, 30 % punkti 2102 „Tarkvarasüsteemide töö, arendamise ja hooldusega seotud välisteenused” ja 22 % artiklisse 214 „Tehniline varustus ja sisseseade”.

Punktis 2100 olid esialgsed assigneeringud 38 090 062 eurot ja lõplikud assigneeringud 39 382 062 eurot. Antud assigneeringud hõlmasid peamiselt institutsioonile seadmete ja tarkvara soetamise, rentimise, korrashoiu ja hooldamise ning muude sellega seonduvate tööde kulusid. Nimetatud seadmed ja tarkvara on ette nähtud põhiliselt andmetöötluse ja telekommunikatsioonikeskuse süsteemide, osakondade ja fraktsioonide arvutiseerimise ning elektroonilise hääletussüsteemi jaoks.

Punktis 2102 olid esialgsed assigneeringud 29 099 829 eurot ja lõplikud assigneeringud 30 607 829 eurot. Need hõlmasid peamiselt andmetöötluskeskuse ja -võrgu tööks, rakenduste loomiseks ja haldamiseks, kasutajate — sealhulgas parlamendiliikmete ja fraktsioonide — abistamiseks, uuringute teostamiseks ning tehnilise dokumentatsiooni koostamiseks ja sisestamiseks vajalike, teenindusbüroodelt ja andmetöötlusnõustajatelt sisseostetavate teenuste kulusid.

Punktis 2140 olid esialgsed assigneeringud 21 567 116 eurot ja lõplikud assigneeringud 22 314 166 eurot. See hõlmas muuhulgas tehnilise varustuse ja sisseseade ostmist, rentimist, hooldust ja remonti seoses hoone D5 audiovisuaalseadmetega.

2.1.7. Peatükk 23 „Jooksvad halduskulud”

See peatükk moodustas 1 % 2006. aasta eelarvest.

Antud peatüki kulude 14 %line vähenemine 2006. aastal võrreldes 2005. aastaga oli peamiselt tingitud kulude vähenemisest artiklis 230 „Kirja- ja kontoritarbed ning muud tarbekaubad” ja artiklis 236 „Posti- ja kohaletoimetamiskulud”.

Peatüki kuludest 62 % moodustasid punkti 235 „Telekommunikatsioonid” ja 19 % punkti 230 „Kirja- ja kontoritarbed ning muud tarbekaubad” kirjendatud kulud.

Punktis 235 olid esialgsed assigneeringud 8 275 000 eurot ja lõplikud assigneeringud 6 850 000 eurot. Punkti 235 assigneeringut kasutati muuhulgas EPINET HD võrgu üleviimiseks 10 gigabitile, internetiühenduse läbilaskevõime suurendamiseks ja fraktsioonide telefonikulude katmiseks. Interneti ja infobüroo ühenduste ribalaiuse suurendamise üle peeti läbirääkimisi püsivhinna alusel ja kaugjuurdepääsu teenuse kasutamine lõpetati.

Punkti 230 esialgsed assigneeringud olid 3 132 220 eurot ja lõplikud assigneeringud 1 891 220 eurot.

2.1.8. Peatükk 30 „Nõupidamised ja konverentsid”

See peatükk moodustas 2 % 2006. aasta eelarvest.

Kulude 21 %lise suurenemise 2006. aastal võrreldes 2005. aastaga põhjustas kulude suurenemine artiklis 300 „Töötajate lähetuskulud” ja artiklis 304 „Mitmesugused nõupidamiste kulud”. Muudatus artiklis 304 tulenes uute alapunktide loomisest seoses liigenduse muutmisega. 2005. aastal kaeti need kulud punktis 1004 „Koosolekutel ja kohtumistel osalemisega seotud sõidu- ja elamiskulud”.

78 % peatüki assigneeringutest oli mõeldud peamiselt artiklile 300 „Töötajate lähetuskulud”.

Punkti 300 esialgsed assigneeringud olid 20 867 935 eurot ja lõplikud assigneeringud 21 067 935 eurot. See assigneering hõlmas sõidukulusid, lähetuste päevaraha ja lähetustega seotud lisakulusid või ettenägematuid kulusid, sealhulgas sõidupiletite ja broneeringute kulud.

2006. aastal toimus 27 824 lähetust, mis hõlmasid 87 973 päeva. Enamus lähetusi toimus parlamendi kolme tööpaiga vahel (Brüsselis 5 278, Strasbourgis 19 932 ja Luksemburgis 2 134 lähetust).

2.1.9. Peatükk 32 „Ekspertarvamused ja informatsioon: omandamine, arhiveerimine, tootmine ja levitamine”

See peatükk moodustas 4 % 2006. aasta eelarvest.

Antud peatükis tulenes kulude 21 %line suurenemine 2006. aastal võrreldes 2005. aastaga suurenemisest artiklis 324 „Tootmine ja levitamine”.

Peatüki assigneeringutest 36 % on seotud punktiga 3244 „Rühmakülastuste organiseerimine ja külastusrühmade vastuvõtt, programm Euroscola ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest”, 17 % on seotud punktiga 3242 „Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud” ja 15 % punktiga 3248 „Audiovisuaalse teabe kulud”.

Punktis 3244 olid esialgsed assigneeringud 23 920 000 eurot ja lõplikud assigneeringud 20 854 382 eurot. 2006. aasta jooksul võttis Euroopa Parlament oma Brüsseli, Strasbourgi ja Luksemburgi ruumides vastu umbes 170 000 külalist.

Punktis 3242 olid esialgsed assigneeringud 9 870 000 eurot ja lõplikud assigneeringud 9 830 032 eurot. Need vahendid olid ette nähtud eelkõige väljaannete, sealhulgas elektrooniliste väljaannete, teabealase tegevuse ning Euroopa Liidu liikmesriikides ja ühinevates riikides avalikel üritustel, messidel ja näitustel osalemise kulude katmiseks.

Korraldati rida üritusi, sealhulgas näiteks Euroopa terrorismiohvrite päev (kus osales 600 noort ja mida kajastati märkimisväärselt Hispaania, Prantsusmaa ning Suurbritannia massiteabekanalites); maamiinide vastane JUANESe kontsert, mis kogus umbes 1 300 külastajat ja laialdase meediatähelepanu ning ningHispaania ning Portugali ELiga ühinemise 20. aastapäeva puhul korraldatud näitus, mille avasid presidendid Borrell ja Barroso koos peaministrite Zapatero ja Socratesega ja mis samuti pälvis laialdast avalikku huvi.

Väljaandeid üllitati üle miljoni eksemplari, sealhulgas kordustrükid Euroopa Parlamendi brošüürist ja koomiksist „Troubled Waters”. Peale selle anti välja uut veebisaiti reklaamivaid kleebiseid, reklaamlehti, plakateid ja lauakatteid.

Punktis 3248 olid esialgsed assigneeringud 8 650 000 eurot ja lõplikud assigneeringud 8 501 000 eurot. Muuhulgas hõlmas see Web TV projektiga seotud kulusid.

Kõik 2006. aasta täiskogu istungid kanti internetis üle otsevoogedastuse kaudu, samuti edastati interneti teel 24 muud koosolekut ja üritust.

2.1.10. Peatükk 40 „Teatud institutsioonide ja organite erikulud”

See peatükk moodustas 4 % 2006. aasta eelarvest.

Antud peatüki kulude 6 %line kasv 2006. aastal võrreldes 2005. aastaga tulenes kasvust artiklis 400 „Fraktsioonide ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete jooksvad halduskulud ning poliitilise ja teabealase tegevusega seotud kulud”.

84 % peatüki assigneeringutest on seotud artikliga 400 „Fraktsioonide ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete jooksvad halduskulud ning poliitilise ja teabealase tegevusega seotud kulud”. Selle punkti esialgsed assigneeringud moodustasid 49 622 000 eurot ja lõplikud assigneeringud 48 706 000 eurot.

2.1.11. Peatükk 42 „Parlamendiliikmete assistentidega seotud kulud”

See peatükk moodustas 10 % 2006. aasta eelarvest.

Artikkel 422 „Parlamendiliikmete assisteerimine” moodustas 99,7 % peatüki assigneeringutest. Artikli 422 esialgsed assigneeringud olid 136 289 000 eurot ja lõplikud assigneeringud 133 689 000 eurot.

Selles peatükis jäi olukord võrreldes 2005. aastaga 2006. aastal suhteliselt stabiilseks.

2.1.12. Peatükk 44 „Parlamendiliikmete ja endiste parlamendiliikmete koosolekud ja muu tegevus”

Antud peatükk moodustas 0,02 % 2006. aasta eelarvest.

Peatüki kulude 23 %line suurenemine 2006. aastal võrreldes 2005. aastaga tulenes suurenemisest artiklis 442 „Euroopa Parlamentaarse Assotsiatsiooni koosolekute ja muude tegevuste kulud”. Artikkel 442 hõlmas 55 % selle peatüki kuludest. Esialgsed assigneeringud olid 80 000 eurot ja lõplikud assigneeringud 121 300 eurot.

3. EESMÄRGID JA SAAVUTATUD TULEMUSED

Käesolev aruande osa kirjeldab lühidalt peasekretariaadi 2006. aasta eesmärke ja nende saavutamiseks võetud meetmeid. Täielikumalt on need esitatud volitatud eelarvevahendite käsutajate iga-aastastes tegevusaruannetes.

3.1. Kommunikatsioonipoliitika

Selle eesmärgi alla kuulus Euroopa parlamendi muutmine Euroopa tuleviku üle peetava arutelu keskpunktiks, mitmekeelsuse edendamine ja suurte kommunikatsiooniprojektide (veebitelevisioon, internet ja külastajatekeskus) jätkamine.

Euroopa tuleviku arutelu huvides korraldasid asjaomaste liikmesriikide infobürood kodanikefoorumeid. Eesmärgiks oli algatada rida arutelusid, võimaldada võimalikult suurel hulgal ELi kodanikel neis osaleda, teha nende arvamused ja mured teatavaks ja anda neile võimalus Euroopa tuleviku asjus kaasa rääkida. Selle lähenemise oluliseks osaks on konkreetsetele piirkondadele või riikidele eriti oluliste teemade esiletõstmine. Eesmärgiks on kaasata võimalikult palju osalisi — üldsuse esindajaid, Euroopa Parlamendi liikmeid, kohalikke poliitikuid, riikide parlamendiliikmeid, kodanikuühiskonna rühmitusi ja meediat. Arutelud toimusid järgnevatel teemadel: Euroopa Liidu laienemine, globaliseerumine ja Euroopa sotsiaalne mudel, sotsiaal- ja majanduspoliitika, tööstuse ümberkorraldamine ja selle tagajärjed, merendusküsimused, inimeste ootused seoses Euroopa Liiduga ja teadlikkuse suurendamine Euroopa Parlamendi rolli suhtes, ELi liikmesus piirkondlikus kontekstis, tööturupoliitika, võitlus rahvusvahelise kuritegevuse vastu, ELi eelarve, regionaalpoliitika, ühine põllumajanduspoliitika, võrdõiguslikkus ja haridus.

Mitmekeelsuse raames avaldatakse parlamendi võrgulehte Europarl 22 ELi ametlikus keeles. Kõiki 2006. aasta osaistungjärke edastati internetis otsevoogedastuse teel kõigis ELi keeltes. Muid tähtsamaid koosolekuid ja üritusi edastati samuti interneti teel.

Töö tähtsamate kommunikatsiooniprojektidega — EP Web TV kanal, külaliste keskus ja audiovisuaalseadmete paigaldamine uude D5 hoonesse — jätkus intensiivselt. Iga ülesanne nõudis keerukat ja üksikasjalikku kavandamist ning programmeerimist, sealhulgas pikaajaliste pakkumismenetluste käivitamist ning üksikasjalikku aruandlust otsustamisprotsessi huvides.

3.2. Laienemine

See eesmärk hõlmas eelkõige töötajate, eriti keelespetsialistide värbamise lõpuleviimist kõigis kümnes uues liikmesriigis ning ettevalmistusi Bulgaaria ja Rumeenia edukaks lõimimiseks.

Ametnike ja ajutise personali töölevõtmisel kümne uue liikmesriigi jaoks eraldatud ametikohtadele on 2003. aastast alates loodud umbes 1 000 ametikohta ja 2006. aasta lõpuks oli 87 % neist täidetud (17). Seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega 2006. aastal loodud 113 ametikohta on kõik täidetud. Samuti osutus võimalikuks katta vahetud personalivajadused, mis tulenesid 53 Bulgaaria ja Rumeenia vaatleja osalemisest Euroopa Parlamendi istungitel kogu 2006. aasta jooksul.

Suulise tõlke valdkonnas olid ELi kümne uue liikmesriigi vajadused 2006. aasta täiskogu istungitel rahuldavalt ja täielikult kaetud. Nõudmised täideti täielikult fraktsioonide koosolekuteks ettenähtud nädalatel, kuid komisjonide ja delegatsioonide koosolekute nädalatel ei õnnestunud neid ikka veel täielikult täita. Kuna tõlkidest oli endiselt nappus, eriti läti, slovaki ja sloveeni keele puhul, tuli ressursside jagamisel arvestada tähtsuse järjekorda. Raskeks osutus pädevate malta keele tõlkide leidmine. Enamasti oli võimalik täiskogu istungeid kajastada vabakutseliste tõlkide abiga, kuid kõiki selle keele suulise tõlke vajadusi ei suudetud täita.

Kirjaliku tõlke valdkonnas on kümne uue liikmesriigi tõlkeosakondades suudetud täita umbes 80 % ametikohtadest. Kahekümne keele režiimile ülemineku võib lugeda edukaks — kõik 10 uue riigi ühinemisega lisandunud keeled on nüüd täielikult kaetud, välja arvatud malta keel. Täiskogu istungiteks ja komisjonide dokumentide jaoks vajalikud tõlked malta keelde valmivad üldiselt õigeaegselt. Malta keele tõlkijate töölevõtmine peaks 2007. aasta hiliskevadeks jõudma rahuldavasse seisu. Rumeenia ja Bulgaaria tõlkeüksuste personalivajadusest on lepinguliste töötajate näol täidetud vastavalt 60 ja 50 %. Lisaks on ELi institutsioonide suulise tõlke teenistuste käsutuses ühine akrediteeritud vabakutseliste tõlkide nimekiri nende kahe keele jaoks.

Hoonete valdkonnas jätkusid ümberehitustööd Strasbourgi ja Brüsseli istungitesaalides, koosolekuruumides ja uute parlamendiliikmete ning nende assistentide büroodes vastavalt prognoosidele. Nikosias osteti hoone, kuhu rajatakse Euroopa Liidu maja. Bukarestis ja Sofias avati väikesed ajutised satelliitkontorid, mille üürilepingutele kirjutati alla 2005. aastal.

3.3. Parem eli õigusloome

Selle eesmärgi raamesse kuulus reformikava „Raising the Game”, mõju-uuringute tellimine ja õigusnormide lihtsustamise kampaania toetamine.

2003. aastal käivitatud meetmete kava „Raising the Game” kujutab endast parlamendi osakondade kõigi aegade ulatuslikemat halduslikku ümberkujundamist. See on kaasa toonud parlamendikomisjonide tugistruktuuride ümberkorraldamise (kahe uue peadirektoraadi loomine, poliitikaosakondade rajamine, ekspertide abi eelarve ja projektirühmade kasutamise võimalus), tekstide kontrollimise eest vastutava tekstide esitamise büroo asutamise ja raamatukogu laiendamise.

2006. aasta lõpuks võimaldas parlamendi töö hõlbustamiseks rajatud tugisüsteem parlamendil tõusta oma suurenenud volituste ja vastutuse kõrgusele. Rea muudatuste järel võib projekti „Raising the Game” lugeda lõpuleviiduks.

3.4. Parem finantshaldus

Selle eesmärgi raamesse kuulus finantshalduses osalejate parem väljaõpe, enesehindamisest ja siseaudititegevusest tulenevate tegevuskavade rakendamine, finantsregulatsiooni parandamise võimaluste kindlakstegemine ning ettevalmistused parlamendiliikmete põhimääruse jõustumiseks 2009. aastal.

Finantshalduses osalejate koolitamiseks korraldati 2006. aastal mitut valdkonda hõlmavaid ja temaatilisi õppemooduleid. Valdkondadevahelised moodulid hõlmasid sissejuhatavaid ja üldpõhimõtteid tutvustavaid kursusi, temaatilised moodulid käsitlesid näiteks eelarvemenetlust, riigihankeid, sisekontrolli ja enesehindamist, eelarve rakendamist puudutavaid meetmeid ja käibemaksu käsitlemist. Korraldatud on ka parlamendis kasutatava rahandusalase tarkvara käsitsemise erikoolitusi.

Peasekretäri kui juhtiva volitatud eelarvevahendite käsutaja poolt vastuvõetud tegevuskava uuendatakse igal aastal volitatud eelarvevahendite käsutajate aastaaruannete ja siseaudiitori aruannete alusel. Need tegevuskavad määravad (lühikese, keskmise ja pika tähtajaga) rakendamise ajakavade näol kindlaks prioriteedid. Pärast esimese keskse tegevuskava avaldamist 2003. aastal on tähtsaimad saavutused olnud järgmised:

— pädevale volitatud eelarvevahendite käsutajale alluvate tsentraliseeritud finantsüksuste moodustamine;

— rahandusega seotud täitmata ametikohtade täitmine;

— rahandustöötajate oskusteadmiste täiendamine, eelkõige arvukate rahandusega seotud koolituskursuste korraldamise teel;

— kontrollistruktuuride rajamine ja tugevdamine;

— tundlike kohustuste kindlakstegemine;

— reglemendiga sätestatud makseperioodide kontrollimine;

— eelarvevahendite käsutaja volituste haldamise muutmine FINORD-süsteemi (18) funktsiooniks;

— lepingute ja toetuste keskregistri loomine.

Komisjoni on teavitatud Euroopa Parlamendi vajadustest seoses finantsmäärusega, et neid oleks võimalik finantsmääruse ja rakenduseeskirjade läbivaatamisel arvesse võtta. Parlamendi eelarve täitmise sise-eeskirju kohandatakse vajaduse korral 13. detsembril 2006. a, 20. juulil 2005. a ja 2. augustil 2006. a vastuvõetud tekstide ja komisjoni poolt 2007. aastal vastuvõetavate rakenduseeskirjade muudatuste alusel.

Parlamendiliikmete põhimääruse asjus moodustas juhatus töörühma ja volitas seda koostama rakendamise ajakava ning poliitikasuuniseid põhimääruse jõustumise ettevalmistamiseks 2009. aastal. Töörühm käsitles olulist osa esilekerkinud teemadest ning loodab oma töö lõpule viia 2007. aasta lõpuks.

(1) Vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 25, 30.1.2003, lk 43), parandusele, mida on viimati muudetud nõukogu 13. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006, ELT L 390/1 kuupäevaga 30.12.2006.

(2) Mida on viimati muudetud komisjoni 7. augusti 2006. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1248/2006, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

(3) PE 349.540/BUR/ANN/DEF.

(4) Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 6. mai 1999. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse tõhustamise kohta (1999/C 172/01).

(5) Finantsmääruse artikli 9 lõige 1 ja artikli 9 lõige 4;

(6) Finantsmääruse artikli 9 lõige 1, artikli 9 lõike 2 punkt a ja artikli 9 lõige 5.

(7) Eelarvepädevate institutsioonide otsus.

(8) Eelarvepädevate institutsioonide otsus eraldistega seotud ülekannete kohta.

(9) Eelarvepädevate institutsioonide teatisele järgnev institutsiooni otsus ümberpaigutamiste kohta ühest jaotisest teise (kuni 10 % eelarveaasta assigneeringutest), ühest peatükist teise ja ühest artiklist teise.

(10) Institutsiooni otsus artiklisiseste ümberpaigutamiste kohta.

(*) FM tähendab finantsmäärust.

(11) Selles tabelis tehakse kokkuvõte peatükkide 100 ja 104 assigneeringute kasutamisest, välja arvatud hoonetega seatud poliitika osas.

(12) Ainult määratlemata otstarbega assigneeringutest punkti ümber paigutatud assigneeringud.

(13) Punkt 2007/03, ümberpaigutamine C24.

(14) Punkt 3248/03, ümberpaigutamine C13.

(15) Määrus nr 31 (EMÜ) ja nr 11 (EURATOM), millega kehtestatakse Euroopa ühenduste ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ametnike personalieeskirjad ja muude teenistujate teenistustingimused (EÜT P 45, 14.6.1962, lk 1385), viimati muudetud nõukogu 20. detsembri 2004. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 31/2005 (ELT L 8, 12.1.2005, lk 1) ja viimati parandatud parandusega 723/2004, ELT L 51, 24.2.2005, lk 28.

(16) ELT L 194, 14.7.2006.

(17) Olukord 30. novembri 2006. aasta seisuga; arv hõlmab kuni 2006. aasta lõpuni kinnitatud töölevõtmismenetlusi.

(18) Euroopa Parlamendi finantstarkvara.