EUROOPA KOMISJON Brüssel,15.7.2021 COM(2021) 397 final 2021/0215(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EL) 1286/2014 seoses fondivalitsejate, äriühinguna asutatud fondide ja vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate (eurofondid) ja muude fondide kui eurofondide osakute kohta nõu andvate või neid müüvate isikute suhtes kohaldatava üleminekukorra kehtivusaja pikendamisega (EMPs kohaldatav tekst)



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Määrus (EL) nr 1286/2014 võimaldab jaeinvestoritel paremini mõista ja võrrelda kombineeritud jae- ja kindlustuspõhiseid investeerimistooteid (PRIIPid) ning teha teadlikumaid investeerimisotsuseid. PRIIPid hõlmavad vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjaid (eurofondid) ja alternatiivseid jaeinvesteerimisfonde, kuid ei piirdu nendega. Selleks et saavutada määruse (EL) nr 1286/2014 eesmärgid, nõutakse määrusega, et PRIIPi koostaja järgiks tooteinfo avalikustamise nõudeid käsitlevaid ühtseid eeskirju ja esitaks jaeinvestoritele iga pakutava PRIIPi kohta põhiteabedokumendi. Avalikustatud teave peaks võimaldama jaeinvestoritel paremini mõista eri PRIIPide majanduslikku olemust ja riske ning PRIIPe võrrelda. Suurem läbipaistvus ja ühtlus tuleb kasuks ka finantsteenuste siseturule, sest see loob eri PRIIPidele ja turustuskanalitele võrdsed võimalused. Määruses (EL) nr 1286/2014 on sätestatud põhiteabedokumendi vorm ja sisu. Samuti on määrusega volitatud Euroopa järelevalveasutusi, s.t Euroopa Pangandusjärelevalvet, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet (mis on asutatud vastavalt määrustega (EL) nr 1093/2010, (EL) nr 1094/2010 ja (EL) nr 1095/2010) töötama ühiselt välja regulatiivsed tehnilised standardid, milles täpsustatakse põhiteabedokumendi esitusviis ja sisu, selle standardvorm, riski ja tootluse esitamise ja kulude arvutamise meetodid, põhidokumendis sisalduva teabe läbivaatamise tingimused ja minimaalne sagedus ning põhidokumendi jaeinvestoritele esitamise tingimused. Kõnealused regulatiivsed tehnilised standardid on sätestatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2017/653. Määruse (EL) nr 1286/2014 artiklis 32 on sätestatud üleminekukord, mille kohaselt fondivalitsejad, äriühinguna asutatud fondid ning eurofondide ja muude fondide kui eurofondide osakute kohta nõu andvad ja neid müüvad isikud on ajutiselt vabastatud kohustusest esitada jaeinvestoritele põhiteabedokument. Nimetatud üleminekukord kehtib praeguse seisuga kuni 31. detsembrini 2021. Käesoleva määruse esitamisega samal ajal muudetakse komisjoni delegeeritud määrust (EL) 2017/653. Võttes arvesse aega, mida on vaja delegeeritud määruses (EL) 2017/653 tehtavate muudatuste rakendamiseks, ja et vähendada õiguskindlusetust, pikendatakse üleminekukorra kehtivusaega kuni 30. juunini 2022. Delegeeritud määruses (EL) 2017/653 tehtavad muudatused põhinevad regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa järelevalveasutused esitasid ühiselt 3. veebruaril 2021. Regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu sisaldab järgmist: ·uued asjakohased tootluse stsenaariumi arvutamise meetodid ja nende stsenaariumide muudetud esitusviis, et jaeinvestorites ei tekitataks võimaliku tulu suhtes põhjendamatuid ootusi; ·muudetud kulude koondnäitajad ning muudatused PRIIPide kulusid käsitleva teabe sisus ja esitusviisis, et võimaldada jaeinvestoritel paremini mõista eri liiki kulustruktuure ja lihtsustada selle teabe kasutamist PRIIPide kohta nõu andvate ja neid müüvate isikute jaoks; ·muudetud tehingukulude arvutamise meetod, et võtta arvesse olemasolevate eeskirjade kohaldamisel tekkinud praktilisi raskusi ja probleeme, mis on seotud nende eeskirjade kohaldamisega teatavat liiki investeeringute suhtes; ·muudetud eeskirjad erinevaid investeerimisvõimalusi pakkuvate PRIIPide puhul, et selgitada kuludega seotud teavet. Regulatiivsete standardite eelnõu sisaldab ka sätteid teatavat liiki eurofondide, alternatiivsete jaeinvesteerimisfondide ja kindlustuspõhiste investeerimistoodete eelmiste perioodide tootlust käsitleva teabe kohta. Käesoleva määruse esitamisega samal ajal muudetakse ka direktiivi 2009/65/EÜ, et vältida olukorda, kus investorid saavad alates 1. juulist 2022 sama eurofondi kohta kaks lepingueelset avalikustamisdokumenti (s.t põhiteabedokumendi ja selle direktiivi kohase investorile esitatava põhiteabe). Käesoleva ettepaneku tulemusena kohaldatakse määrust (EL) nr 1286/2014 fondivalitsejate, äriühinguna asutatud fondide ning eurofondide ja muude fondide kui eurofondide osakute kohta nõu andvate ja neid müüvate isikute suhtes alates 1. juulist 2022, et see langeks kokku direktiivis 2009/65/EÜ ja delegeeritud määruses (EL) 2017/653 tehtavate muudatuste kohaldamisega. Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega Direktiivi 2009/65/EÜ artiklite 78–82 ja artikli 94 kohaselt peavad äriühinguna asutatud fondid ja fondivalitsejad koostama eurofondide puhul investorile esitatava põhiteabe. Liikmesriigid võivad otsustada kohaldada samu eeskirju ka muude fondide kui eurofondide suhtes. Investorile esitatava põhiteabe eesmärk on võimaldada investoril „piisavalt mõista neile pakutava investeerimistoote olemust ja tootega seotud riske, et teha põhjendatud investeerimisotsuseid“. Investorile esitatav põhiteave on standardvormis lühike dokument (pikkusega kaks või struktureeritud eurofondide puhul kolm lehekülge), milles teave esitatakse kindlaks määratud järjekorras, et eri eurofonde oleks lihtsam võrrelda. Teave esitatakse lihtsas keeles, et see oleks jaeinvestorile mõistetav. Investorile esitatav põhiteave tuleks esitada eraldi dokumendina: põhiteave peaks olema investorile mõistetav ilma viideteta muudele dokumentidele ja see peaks olema kooskõlas konkreetse eurofondi prospekti asjaomaste osadega. Avalikustatav teave peaks vastavalt selle suhtes kohaldatavale üldnõudele olema tõene, selge ja mitteeksitav.

Lisaks eurofondi identifitseerivatele andmetele ning selle investeerimiseesmärkide ja -poliitika lühikirjeldusele peaks investorile esitatav põhiteave sisaldama järgmist: ·kulusid ja tasusid käsitlev jaotis vastavalt tasude esituse ja selgituse ühtsele vormile, sealhulgas asjakohased hoiatused, et tagada investorite nõuetekohane teavitamine neilt võetavatest tasudest ja kõnealuste tasude osakaalust fondi investeeritud kapitalis; ·riske ja tulusid käsitlev jaotis vastavalt toote riski/tulu profiili esituse üksikasjalikele eeskirjadele, kasutades sünteetilist näitajat, millele on lisatud kirjeldav selgitus näitaja enda ja riskide kohta, mida see ei hõlma. Investorile esitatav põhiteave võib sisaldada ristviiteid eurofondi prospektile, milles on avalikustatud üksikasjalikum teave asjaomaste riskide kohta; ·tootlust käsitlev jaotis, milles on esitatud eelmiste perioodide tootlus või vajaduse korral võimalikud tootluse stsenaariumid. Investorile esitatavast põhiteabest on saanud PRIIPide raamistikus teabe avalikustamise lähtealus. Määruse (EL) nr 1286/2014 sätted teabe avalikustamise kohta on suurel määral laenatud direktiivist 2009/65/EÜ. Määruse põhiteabedokument tuleneb investorile esitatavast põhiteabest ja kujutab endast standardset teabelehte, kus on lihtsal, mõistetaval ja võrreldaval kujul esitatud konkreetse PRIIPi peamised omadused (sealhulgas selle kulud, võimalikud riskid ja tulud). Määrus (EL) nr 1286/2014 sisaldab ka üksikasjalikke eeskirju selle kohta, millal ja kuidas PRIIPi koostaja, selle kohta nõu andev või seda müüv isik peab põhiteabedokumendi jaeinvestorile esitama. Laiemalt võttes on määruse (EL) nr 1286/2014 eesmärk anda jaeinvestoritele vahendid, mis võimaldaksid neil teha paremaid investeerimisotsuseid ning hoiduda mitteoptimaalsetest ja ebasobivatest toodetest, mis omakorda aitaks taastada usalduse finantssüsteemi vastu. Võrreldes investorile esitatava põhiteabega on põhiteabedokumenti käsitlevad eeskirjad teadlikult kujundatud viisil, mis võimaldab lihtsamini võrrelda palju suuremat hulka jaeinvesteerimistooteid, sealhulgas (kuid mitte ainult) eurofonde ja muid jaeinvesteerimisfonde kui eurofonde, kindlustuspõhiseid investeerimistooteid, tuletisinstrumente ja struktureeritud tooteid ning muid kombineeritud kindlustus- ja investeerimistooteid. Sarnaselt toimivaid või omavahel asendatavaid PRIIPe käsitleva teabe avalikustamise nõuded parandavad läbipaistvust ja võrreldavust, vähendades samal ajal valdkonnapõhiste mõistete kasutamisest tulenevat segadust. See aitab jaeinvestoritel mõista ja usaldada tooteid, mida nad ostavad, hoiab ära õigusliku arbitraaži ja toetab regulatiivset järjepidevust, mis peaks omakorda lihtsustama järelevalvet, vähendama kulusid ja edendama hinnakonkurentsi. PRIIPide raamistiku sihipärane standardimine ei seisne kõigi PRIIPide jaoks ühise lahenduse kasutamises, vaid nende jagamises nelja kategooriasse ja avalikustamisnõuete kohandamises nende kategooriate vajadustele. Ühe kategooria moodustavad tooted, mis kajastavad lineaarselt alusinvesteeringut: nende hulka kuulub enamik eurofonde, alternatiivseid jaeinvesteerimisfonde ja investeerimisriskiga kindlustustooteid. Samal ajal tagab põhiteabedokument kategooriast sõltumatult põhiteabe ühtse esituse, kui PRIIPid on piisavalt sarnased. Kui põhiteabedokument 2014. aastal kasutusele võeti, nähti eurofondidele ja muudele fondidele kui eurofondidele ette üleminekukord, mis oli põhjendatud sellega, et investorile esitatav põhiteave oli kehtestatud suhteliselt lühikese aja eest (1. juulil 2011). Määruse (EL) nr 1286/2014 põhjenduses 35 märkisid kaasseadusandjad sellega seoses, et „proportsionaalsuse huvides oleks asjakohane kohaldada eurofondide suhtes viieaastast üleminekuperioodi“ ja „nimetatud üleminekuperioodi möödumisel ning kui üleminekuperioodi ei pikendata, tuleks eurofondide suhtes kohaldada käesolevat määrust“. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/1156 pikendati üleminekukorda kuni 31. detsembrini 2021, kuid (põhjenduses 14) lisati märge, et „kõik asjaomased institutsioonid ja järelevalveasutused [peaksid] püüdma tegutseda võimalikult kiiresti, et aidata ajutise vabastuse kohaldamist lõpetada“. Selle eesmärgi täitmiseks võtsid Euroopa järelevalveasutused ühiselt vastu regulatiivsed tehnilised standardid, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2017/653, ja esitasid need 3. veebruaril 2021. Esitatud regulatiivsetes tehnilistes standardites käsitletakse kokkuvõttes järgmist. Tootluse stsenaariumid Euroopa järelevalveasutused vähendavad PRIIPide kõigi liikide puhul ülemäära optimistlike tootluse stsenaariumide ohtu, nähes PRIIPide koostajatele ette üldise võimaluse kasutada stsenaariumide koostamisel põhjendatud juhtudel tulevase tootluse jaotuse hinnangu väiksemat protsentiili. See võimaldab PRIIPide koostajatel koostada konservatiivsema stsenaariumi, kui nende arvates tekib ettenähtud stsenaariumi puhul oluline risk, et investorites tekitatakse põhjendamatuid ootusi. Samal ajal ei võimalda meetod PRIIPide koostajatel kasutada suuremat protsentsiili. Võttes arvesse tarbijauuringu tulemusi, lisavad Euroopa järelevalveasutused toote minimaalse tootluse nende näitajate hulka, mis tuleb esitada kõigi PRIIPide tootluse stsenaariumides. 2. kategooria PRIIPide puhul (mille hulka kuulub enamik eurofonde ja muid fonde kui eurofonde) esitavad Euroopa järelevalveasutused soodsa, mõõduka ja ebasoodsa tootluse stsenaariumi arvutamiseks muudetud meetodi, et vähendada protsüklilisust ja minimeerida eksitavate hinnangute ohtu, mis võivad tekitada jaeinvestorites põhjendamatuid ootusi. Eelkõige võetakse selle meetodi puhul stsenaariumide arvutamisel aluseks mitte viie, vaid kümne aasta andmed, et lahendada hinnangute protsüklilisusest tingitud probleemid. Samuti koostatakse stsenaariumid otseselt eelmiste perioodide tootluse jaotuse põhjal, et selgitada jaeinvestoritele eelmiste perioodide tootluse ja stsenaariumi väärtuste vahelist matemaatilist seost. Stressistsenaariumi suhtes jäävad Euroopa järelevalveasutused praeguse meetodi juurde, sest see on osutunud tulemuslikuks äärmiselt ebasoodsate turusündmuste, näiteks 2020. aastal COVID-19 kriisist tingitud algse finantsvapustuse mõju kajastamisel. Eelmiste perioodide tootlus Põhiteabedokumendi jaotisesse „muu asjakohane teave“ lisavad Euroopa järelevalveasutused viite muule veebipõhisele teabeallikale või välisdokumendile, kus on esitatud standardne eelmiste perioodide tootlus. Samuti lisatakse delegeeritud määrusele (EL) 2017/653 VII lisa, milles esitatakse eelmiste perioodide tootluse standardne sisu ja metoodika. Kavandatud metoodika põhineb investorile esitatavas põhiteabes kasutatud lähenemisviisil, mida on vajaduse korral konkreetselt kohandatud. Muude kui 2. kategooria PRIIPide puhul jäävad Euroopa ametiasutused praeguse lähenemisviisi juurde, mille kohaselt esitakse üksnes tootluse stsenaariumid. Kulud Euroopa järelevalveasutused muudavad kulude koondnäitajaid ning PRIIPide kulusid käsitleva teabe sisu ja esitusviisi, et võimaldada jaeinvestoritel paremini mõista eri liiki kulustruktuure ja lihtsustada selle teabe kasutamist PRIIPide kohta nõu andvate ja neid müüvate isikute jaoks, kehtestades muu hulgas nõude, et (direktiiviga 2014/65EL, MiFID II hõlmatud) kombineeritud jaeinvesteerimistoodete kulude kohta tuleb vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2017/565 artikli 50 lõikele 2 esitada üksikasjalikku teavet rahalise summana. Kindlustuspõhiste investeerimistoodete puhul väljendatakse kulusid endiselt tulu vähenemisena. Euroopa järelevalveasutused muudavad tehingukulude arvutamise meetodit, et käsitleda turustamiseeskirjade kohaldamisega seotud praktilisi raskusi. Samuti nähakse ette, et tehingukulud peavad olema vähemalt sama suured kui otsesed kulud, et hoida ära negatiivsed tehingukulud.

Määruse (EL) 1286/2014 artikli 33 kohaselt peab komisjon hindama, kas eurofondidele ja muudele fondidele kui eurofondidele kehtestatud üleminekukorda tuleb „pikendada või kas pärast vajalike kohandamiste kindlakstegemist saab direktiivi 2009/65/EÜ sätted investorile esitatava põhiteabe kohta asendada käesoleva määruse kohase põhiteabedokumendiga või pidada neid samaväärseks“. Euroopa järelevalveasutuste kavandatud muudetud regulatiivsed tehnilised standardid sisaldavad selles küsimuses mitut kohandust, mis põhjendavad investorile esitatava teabe asendamist nende toodete puhul põhiteabedokumendiga: ·Nõue lisada põhiteabedokumendile välisviide konkreetse toote eelmiste perioodide tootlust käsitlevale teabele, mis on arvutatud standardmeetodi kohaselt, aitab jaeinvestoritel kõnealuse teabe alusel jätkuvalt hinnata iga toote tulemusi võrreldes võrdlusalusega, mis on tähtis aktiivselt hallatavate toodete võrdlemiseks. ·Standardsete tootluse stsenaariumide kehtestamine eurofondide ja muude fondide kui eurofondide toodete puhul annab investoritele täielikuma ülevaate toote oodatavast tootlusest, parandades võrreldavust muud liiki jaeinvesteerimis- ja -kindlustustoodetega. ·Kõiki PRIIPe, sealhulgas eurofonde ja muid kui eurofonde, hõlmava standardse koondkulude avalikustamise raamistiku kaudu paraneb investorite jaoks võrreldavus. Lisaks võetakse mitmes muudatuses, mida reguleerivates tehnilistes standardites kavandatakse, otseselt arvesse eurofondi laadi toodete koostajate osutatud probleeme, sealhulgas muudetakse tehingukulude arvutamise meetodit ja viiakse kombineeritud jaeinvesteerimistoodete üksikasjalik kuluteave rohkem kooskõlla MiFID II kulude avalikustamise raamistikuga. Nende muudatustega piiratakse kulusid, mida tekitab varahaldustööstusele PRIIPide kulude avalikustamise eeskirjadega kohanemine. ·Nii investorile esitatava põhiteabe kui ka põhiteabedokumendi puhul nõutakse arvuliselt väljendatud ühtse sünteetilise riski koondnäitaja arvutamist, mis põhineb (võimaluse piires) eri riskide liitmisel ja millele on lisatud piisavad kirjalikud selgitused. Praegu on selle näitaja arvutamise meetod nendes kahes avalikustamisraamistikus natuke erinev, mis võib raamistikke võrrelda püüdvates jaeinvestorites segadust tekitada. Ühisele meetodile üleminek parandab võrreldavust. Samal ajal võib meetodi muutmise tulemusena muutuda mõnede toodete riskikategooria, mis võib tekitada eksliku mulje, nagu oleks nende risk vähenenud. Probleem on osaliselt lahendatud sellega, et koostajatele antakse võimalus riskinäitajat teatavatel tingimustel ülespoole korrigeerida (kuid mitte allapoole). 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS Õiguslik alus Käesolev ettepanek põhineb samal õiguslikul alusel kui määrus (EL) nr 1286/2014, mida sellega muudetakse, s.t Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 114. Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul) Subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt võib ELi meetmeid võtta ainult juhul, kui liikmesriigid ei suuda kavandatud eesmärke üksi saavutada. Liidu sekkumine on vajalik selleks, et kõrvaldada takistused finantsteenuste ja -toodetele siseturul, võttes kasutusele ühtse lähenemisviisi seoses PRIIPide avalikustamisega. Seda arvestades võetakse muudetav õigusakt vastu täielikus kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega ja õigusakti mis tahes muutmiseks on vaja komisjoni ettepanekut. Proportsionaalsus Liidu meede on vajalik, et tagada PRIIPe käsitlevate eeskirjade tulemuslik kohaldamine pädevate asutuste ja PRIIPide koostajate poolt. See kindlustab määruse (EL) nr 1286/2014 eesmärkide saavutamise kogu siseturul ning seeläbi turu suure läbipaistvuse ja jaeinvestorite kaitse kõrge taseme. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED Käesolevale ettepanekule ei ole lisatud eraldi mõjuhinnangut, kuna mõjuhinnang on juba koostatud delegeeritud määruses (EL) 1286/2014 sätestatud regulatiivsete tehniliste standardite kohta. Ettepanekuga ei muudeta kõnealuse delegeeritud määruse sisu ega kehtestata uusi kohustusi turuosalistele. Ettepanekus käsitletakse ainult fondivalitsejatele, äriühinguna asutatud fondidele ning eurofondide ja muude fondide kui eurofondide osakute kohta nõu andvatele ja neid müüvatele isikutele ette nähtud üleminekukorra pikendamist kuue kuu võrra ehk kuni 30. juunini 2022 (määruse artikkel 32). Eesmärk on tagada tööstusharule ja pädevatele asutustele delegeeritud määrusega (EL) 2017/653 ja direktiiviga 2009/65/EÜ (muudetud kujul) ette nähtud uute eeskirjade kohaldamiseks valmistumisel õiguskindlus. 4.MÕJU EELARVELE Ettepanek ei mõjuta komisjoni eelarvet. 2021/0215 (COD) Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EL) 1286/2014 seoses fondivalitsejate, äriühinguna asutatud fondide ja vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate (eurofondid) ja muude fondide kui eurofondide osakute kohta nõu andvate või neid müüvate isikute suhtes kohaldatava üleminekukorra kehtivusaja pikendamisega (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1286/2014 artikli 5 kohaselt peavad kombineeritud jae- ja kindlustuspõhiste investeerimistoodete (edaspidi „PRIIPid“) koostajad koostama põhiteabedokumendi. (2)Määruse artikli 32 lõike 1 kohaselt on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ artikli 2 lõike 1 punktis b määratletud fondivalitsejad, kõnealuse direktiivi artiklis 27 osutatud äriühinguna asutatud fondid ning kõnealuse direktiivi artikli 1 lõikes 2 osutatud eurofondide osakute kohta nõu andvad ja neid müüvad isikud põhiteabedokumendi koostamisest vabastatud kuni 31. detsembrini 2021 (edaspidi „üleminekukord“). Määruse (EL) nr 1286/2014 artikli 32 lõikes 2 on sätestatud, et kui liikmesriik kohaldab jaeinvestoritele pakutavate muude fondide kui eurofondid suhtes põhiteabedokumendi vormi ja sisu käsitlevaid eeskirju, nagu on sätestatud direktiivi 2009/65/EÜ artiklites 78–81, kehtib üleminekukord ka fondivalitsejate ja äriühinguna asutatud fondide ning selliste fondide osakute osas jaeinvestoreid nõustavate või neid jaeinvestoritele müüvate isikute kohta. (3)Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2017/653 täiendatakse määrust (EL) nr 1286/2014, kehtestades regulatiivsed tehnilised standardid seoses põhiteabedokumendi esitusviisi, sisu ja standardvormiga, riski ja tootluse esitamise ja kulude arvutamise meetoditega,, samuti põhiteabedokumendis sisalduva teabe läbivaatamise tingimuste ja miinimumsagedusega ning jaeinvestoritele põhiteabedokumendi esitamise tingimustega. (4)[Väljaannete talitus: palun märkida kuupäev] võttis komisjon vastu komisjoni delegeeritud määruse (EL) .../2021, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2017/653, et muu hulgas hõlbustada fondivalitsejatel, äriühinguna asutatud fondidel ning eurofondide ja muude fondide kui eurofondide osakute kohta nõu andvatel ja neid müüvatel isikutel põhiteabedokumendi esitusviisi, sisu ja standardvormi kasutamist. Delegeeritud määruse (EL) .../2021 kohaldamise kuupäevaks on määratud 1. juuli 2022, et anda kõnealustele fondivalitsejatele, äriühinguna asutatud fondidele ning eurofondide või muude fondide kui eurofondide osakute kohta nõu andavatele ja neid müüvatele isikutele piisavalt aega, et valmistuda üleminekukorra lõppemiseks ja seega põhiteabedokumendi koostamise kohustuse täitmiseks. Kuna delegeeritud määruse (EL) .../2021 kohaldamise alguse kuupäevaks on määratud 1. juuli 2022 ja kuna tuleb tagada, et üleminekukorra kohaldamise lõpp langeks kokku delegeeritud määruse (EL).../2021 kohaldamise algusega, on vaja pikendada üleminekukorra kehtivusaega kuue kuu võrra ehk 30. juunini 2022. (5)Määrust (EÜ) nr 1286/2014 tuleks seetõttu vastavalt muuta. (6)Kuna üleminekukorra algse kehtivusaja lõpuni on jäänud väga vähe aega, peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määruse (EÜ) nr 1286/2014 artikli 32 lõikes 1 asendatakse kuupäev „31. detsembrini 2021“ kuupäevaga „30. juunini 2022“. Artikkel 2