SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 305 on sätestatud, et Regioonide Komitee (edaspidi „komitee“) liikmete arv ei või olla suurem kui 350.

Kuni Lissaboni lepingu jõustumiseni oli komitee koosseis sätestatud aluslepingutes. Nüüd aga on ELi toimimise lepingu artikli 305 teises lõigus sätestatud, et komitee koosseisu määrab kindlaks nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt vastu võetud otsusega.

Tuleks meenutada, et ELi toimimise lepingu artikli 300 lõikes 5 on sätestatud, et nõuandvate organite koosseisu reguleerivad sätted „vaadatakse regulaarselt läbi, et võtta arvesse liidu majanduslikku, sotsiaalset ja demograafilist arengut. Nõukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal vastu asjakohaseid otsuseid.“

Alates 1. juulist 2013 kohandati komitee koosseisu Horvaatia Vabariigi ühinemistingimusi käsitleva akti artikli 24 lõikega 1 ning artikli 24 lõikega 2 nähti ette komitee liikmete arvu ajutine suurendamine 353-ni, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist. Ajavahemikuks 2015–2020 võttis nõukogu 16. detsembril 2014 vastu otsuse, millega määratakse kindlaks komitee koosseis, et pidada kinni aluslepingus kehtestatud maksimaalsest 350 kohast. See tõi endaga kaasa Eesti, Küprose ja Luksemburgi delegatsioonide vähenemise ühe koha võrra.

Komitee praeguse koosseisu ametiaeg lõpeb 25. jaanuaril 2020. aastal. Seepärast on vaja, et nõukogu võtaks vastu otsuse komitee koosseisu kohta enne seda, kui nõukogu käivitab menetluse komitee koosseisu uuendamiseks ajavahemikuks 2020–2025.

Ühendkuningriigi lahkumisel Euroopa Liidust 30. märtsil 2019 vabaneb komitees 24 kohta.

Komisjon on seisukohal, et komitee koosseisu praegust tasakaalu tuleks püüda igal võimalusel säilitada, sest see on saavutatud järjestikuste valitsustevaheliste konverentside tulemusena.

Seetõttu on tehtud ettepanek tagastada Eestile, Küprosele ja Luksemburgile nende kolm kohta, mis nad kaotasid pärast viimast otsust, millega määrati kindlaks komitee kooseis, ja jätta ülejäänud vabad kohad reservina võimalike edasiste laienemiste puhuks. Selle tulemusena koosneks komitee 2020.–2025. aastal 329 liikmest.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Ei kohaldata.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Komisjon võtab käesoleva ettepanekuga samaaegselt vastu ettepaneku Majandus- ja Sotsiaalkomitee koosseisu kohta. Mõlemas komitees tuleb liikmesriikidevahelise kohtade jaotuse puhul säilitada paralleelsus.

Aluslepingutes puuduvad sätted, mis reguleeriks, millisel meetodil tuleb Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee või Regioonide Komitee koosseis maksimaalse 350 liikme piires kindlaks määrata. Seevastu Euroopa Parlamendi koosseisu reguleerivad kriteeriumid on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artikli 14 lõikes 2. Kui Euroopa Parlament koosneb liidu kodanike otse valitud esindajatest, siis komitee koosseisu kuuluvad piirkondlike ja kohalike organite esindajad (ELi toimimise lepingu artikli 300 lõige 3). Seega selle asemel, et püüda luua otsest seost liikmesriikide elanike arvuga, tuleks keskenduda piirkondlike ja kohalike organite hääle kuuldavaks tegemisele komitees.

Teatises „Subsidiaarsuse või proportsionaalsuse põhimõtted: nende rolli suurendamine ELi poliitika kujundamises“ pakutakse välja viise, kuidas tagada, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ja nende ühendused saaksid tõhusamalt osaleda liidu poliitika ettevalmistamises ja rakendamises, ja leitakse, et Regioonide Komiteel on selle hõlbustamisel oluline roll.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus