[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 2.9.2005 KOM(2005) 404 lõplik 2005/0168 (CNS) Ettepanek NÕUKOGU MÄÄRUS mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Saalomoni Saarte vahelise partnerluslepingu sõlmimist kalapüügi kohta Saalomoni Saarte piirkonnas (komisjoni esitatud) SELETUSKIRI EÜ tuunipüügilaevade pääsu Vaikse ookeani kesk-lääneosa kalastuspiirkonda peetakse EÜ tööstusliku tuunipüügi pikaajalise arengu seisukohalt oluliseks võimaluseks. Vaikse ookeani lääneosa on tegelikult maailma rikkaim tuunipüügipiirkond (sealt saadakse 50% maailma tuunikalasaagist) ja teadusuuringud on näidanud, et kalavarude praegune seisukord on hea ning mõningate kalaliikide osas ei ole veel nende püügimahu ohutu ülempiirini jõutud. 2001. aasta juunis volitas ministrite nõukogu komisjoni pidama kahepoolsete tuunipüügilepingute sõlmimiseks läbirääkimisi Vaikse ookeani kesk-lääneosa AKV (Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna) riikidega, et sõlmida EÜ Vaikse ookeani piirkonnas tegutseva tuunipüügilaevastiku jaoks rida tuunipüügilepinguid. 2002. aasta juulis pidas komisjon läbirääkimisi ja sõlmis esimese lepingu antud piirkonnas Kiribati Vabariigiga. Nimetatud esimene leping jõustus 2003. aasta septembris. Järgnevalt peeti 2003. aastal ettevalmistavaid kõnelusi teiste rannikuriikidega – Saalomoni Saarte, Mikroneesia Liiduriikide, Paapua Uus-Guinea ja Cooki saartega. Saalomoni Saartega toimusid läbirääkimised 2003. aasta lõpul ja 2004. aasta algul. Saalomoni Saarte piirkonnas toimuvat kalapüüki käsitleva EÜ/Saalomoni Saarte partnerluslepingu tekst parafeeriti Brüsselis 28. jaanuaril 2004. Leping jõustub siis, kui kumbki lepingupool on teisele poolele teatanud oma asjakohaste vastuvõtumenetluste lõpuleviimisest. Nimetatud lepingu lahutamatuteks osadeks on protokoll ja tehniline lisa. Nimetatud EÜ/Saalomoni Saarte leping on esimene, mis võttis omaks „partnerluse” lähenemisviisi vastavalt ettepanekule, mille komisjon esitas oma teatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning mille nõukogu 2004. aasta juulis oma järeldustes heaks kiitis. Lepingu juurde kuuluv protokoll, millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused ja rahaline toetus, on esialgu sõlmitud kolmeks aastaks. Protokollis määratakse ka, et Saalomoni Saarte lähikonnas EÜ laevadele kalapüügiõiguste loovutamine peab olema kooskõlas piirkondlike kalavarude majandamise otsustega, mida Vaikse ookeani kesk-lääneosa riigid langetavad „Vaikse ookeani lääneosas seinnoodaga kalapüügi korraldamise Palau lepingu” kontekstis. Kehtestatud on, et EÜ kalapüük Saalomoni Saarte majandusvööndis peab olema kooskõlas teaduslikel kriteeriumidel põhinevate asjakohaste tuunivarude hinnangutega, sealhulgas teaduslike ülevaadetega, mida igal aastal koostab Vaikse ookeani ühenduse sekretariaat (SPC) . EÜ kalapüügivõimaluste osas on protokolli esimesel kohaldamisaastal lubatud püüda neljal seineril ja kümnel triivõngejadadega kalapüügilaeval. Teisest aastast alates võib püügivõimalusi suurendada ühenduse taotluse alusel ja olenevalt Palau lepingu osaliste ja/või muude pädevate piirkondlike kalandusasutuste haldusalastest otsustest. Rahalise toetuse üldsummaks kinnitati 400 000 eurot aastas. Alates teisest aastast võib rahalist toetust suurendada 65 000 euro võrra aastas iga täiendavalt saadud seineripüügilitsentsi kohta. Saalomoni Saared otsustasid eraldada iga-aastasest rahalisest toetusest 30% kalanduspoliitika väljatöötamiseks ja täitmiseks, et toetada vastutustundlikku kalapüüki oma vetes. Nimetatud toetuse haldamine toimub vastavalt EÜ ja Saalomoni Saarte vahelises lepingus määratletud eesmärkidele. Kalapüügi jälgimise ja kontrolli osas on protokolli lisas määratud, et EÜ laevad peavad täiel määral täitma kõiki piirkondlikke nõudeid (kaasa arvatud laevaseiresüsteem e VMS), mis on kehtestatud (Vaikse ookeani lõunaosa) foorumi kalapüügiametkonnaga (FFA) kooskõlastatult ja tema kontrolli all. EÜ laevaomanikud maksavad kalapüügitasu suurusega 13 000 eurot iga seineri ja 3000 eurot iga triivõngejadaga kalapüügilaeva kohta. Lisaks nõutakse EÜ laevaomanikelt igale laevale vähemalt ühe meremehe võtmist ja vaatlejate programmile kaasaaitamist. Eeltoodu valguses peetakse käesolevat uut lepingut tulusaks ja Vaikse ookeani kesk-lääneosas teostatava EÜ tööstusliku tuunipüügi jaoks strateegiliselt tähtsaks. Lisaks soodustab see kalavarude säästvat ja vastutustundlikku kasutamist, mis tuleb kasuks nii ühendusele kui ka Saalomoni Saartele. Eeltoodu põhjal teeb komisjon nõukogule ettepaneku käesoleva EÜ ja Saalomoni Saarte vahelise uue kalapüügilepingu sõlmimine oma määrusega heaks kiita. 2005/0168 (CNS) Ettepanek NÕUKOGU MÄÄRUS mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Saalomoni Saarte vahelise partnerluslepingu sõlmimist kalapüügi kohta Saalomoni Saarte piirkonnas EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37 koostoimes artikli 300 lõikega 2 ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga, võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1] võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[2] ning arvestades järgmist: (1) Ühendus ja Saalomoni Saared on läbi rääkinud ja parafeerinud kalapüügi partnerluslepingu, mis võimaldab ühenduse kaluritel püüda kala vetes, mis kuuluvad kalandusküsimustes Saalomoni Saarte suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla. (2) Nimetatud lepinguga nähakse ette majanduslik, rahanduslik, teaduslik ja tehniline koostöö kalanduse valdkonnas eesmärgiga tagada kalavarude kaitse ja säästev kasutamine ning partnerlussuhted ettevõtete vahel, mille eesmärk on arendada ühistes huvides majandustegevust kalandussektoris ja sellega seotud tegevust. (3) Nimetatud leping tuleks heaks kiita. (4) Tuleks kindlaks määrata kalapüügivõimaluste jagunemine liikmesriikide vahel. (5) Liikmesriigid, kelle laevad nimetatud lepingu alusel kala püüavad, teatavad komisjonile kõigi Saalomoni Saarte kalastusvööndis püütud kalavarude kogused vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 500/2001[3], ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Käesolevaga kiidetakse ühenduse nimel heaks Euroopa Ühenduse ja Saalomoni Saarte vaheline partnerlusleping kalapüügi kohta Saalomoni Saarte piirkonnas (edaspidi „leping”). Lepingu tekst on lisatud käesolevale määrusele. Artikkel 2 Lepingu protokollis esitatud kalapüügivõimalused jagatakse liikmesriikide vahel järgmiselt: - | Tuunikülmutusseinerid: | Hispaania: Prantsusmaa: | 75% olemasolevatest kalapüügivõimalustest 25% olemasolevatest kalapüügivõimalustest | - | Triivõngejadaga kalapüügilaevad: | Hispaania: Portugal: | 6 laeva 4 laeva | Kui nimetatud liikmesriikide püügilitsentside taotlused ei kata täielikult protokolliga määratud püügivõimalusi, võib komisjon võtta arvesse mis tahes teise liikmesriigi litsentsitaotlusi. Artikkel 3 Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja EUROOPA ÜHENDUSE JA SAALOMONI SAARTE VAHELINE PARTNERLUSLEPING KALAPÜÜGI KOHTA SAALOMONI SAARTE PIIRKONNAS EUROOPA ÜHENDUS, edaspidi „ühendus”, ja Saalomoni Saarte valitsus, edaspidi „Saalomoni Saared”, üheskoos „lepingupooled”, VÕTTES ARVESSE ühenduse ja Saalomoni Saarte vahelist tihedat koostööd ning sõbralikke suhteid, eriti seoses Lomé ja Cotonou lepingutega, ja nende ühist soovi neid suhteid ka edaspidi säilitada ning arendada; VÕTTES ARVESSE Saalomoni Saarte soovi oma kalavarusid tihedama koostöö kaudu otstarbekamalt kasutada; TULETADES MEELDE, ET Saalomoni Saarte suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuulub merekalapüügi osas kaldast kuni 200 meremiilini ulatuv vöönd; VÕTTES ARVESSE Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguste konventsiooni ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kalavarude lepingut; OLLES TEADLIKUD 1995. aastal FAO konverentsil vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendiga kehtestatud põhimõtete tähtsusest; KINNITADES, ET rannikuäärsete riikide suveräänsete õiguste kasutamine nende riikide jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes elusressursside kasutamisel, kaitsmisel ja majandamisel peab olema kooskõlas rahvusvahelise õiguse põhimõtete ja tavadega ning toimuma piirkonnas kujunenud tegevustavasid piisaval määral arvestades; OLLES OTSUSTANUD teha mõlema poole huvides koostööd vastutustundliku kalapüügi edasise tugevdamise soodustamisel, et tagada mere elusressursside pikaajaline kaitse ja säästev kasutamine; OLLES VEENDUNUD, ET selline koostöö peab toimuma algatuste ja meetmete kujul, mis nii ühiselt kui ka eraldi võetuna on vastastikku täiendavad, kooskõlas vastava poliitikaga ja tagavad jõupingutuste koostoime; OLLES OTSUSTANUD alustada nende sihtide saavutamiseks dialoogi, et töötada välja Saalomoni Saarte kalanduspoliitika ja leida selle poliitika tulemuslikuks elluviimiseks ning ettevõtete ja kodanikuühiskonna sellesse protsessi kaasamiseks sobivad vahendid; SOOVIDES kehtestada tingimused, mis reguleerivad ühenduse laevade kalastustegevust Saalomoni saarte kalastusvööndis ja ühenduse toetust vastutustundliku kalapüügi arendamisele nimetatud kalastusvööndis; OLLES OTSUSTANUD teha tihedamat majanduskoostööd kalanduse alal ja sellega seotud tegevusvaldkondades mõlema lepingupoole äriühingute ühisettevõtete moodustamise ja arendamise teel; ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: Artikkel 1 Kohaldamisala Käesoleva lepinguga kehtestatakse põhimõtted, eeskirjad ja menetlused, mis reguleerivad: - kalandussektoris tehtavat majanduslikku, rahanduslikku, teaduslikku ja tehnilist koostööd, mille eesmärk on vastutustundliku kalapüügi tugevdamine Saalomoni Saarte kalastusvööndis, kalavarude kaitse ja säästva kasutamise tagamine ning Saalomoni Saarte kalandussektori arendamine - ühenduse kalalaevade Saalomoni Saarte kalastusvööndisse pääsemise tingimusi; - Saalomoni Saarte kalastusvööndis toimuva kalapüügi järelevalve korraldust, mille eesmärk on tagada ülalnimetatud eeskirjade ja tingimuste täitmine; - kalavarude tulemuslikuks kaitseks ja majandamiseks võetavaid meetmeid; - ebaseadusliku, deklareerimata ja reguleerimata kalapüügi tõkestamist; - äriühingute koostööd kalandussektoris ja sellega seotud tegevusvaldkondades tehtava vastastikust huvi pakkuva majandustegevuse arendamisel. Artikkel 2 Mõisted Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „Saalomoni Saarte asutused” – Saalomoni Saarte kalanduse ja mereressursside ministeerium või Saalomoni Saarte kalanduse ja mereressursside ministeeriumi alaline sekretär kalapüügi alal; b) „ühenduse asutused” – Euroopa Komisjon; c) „Saalomoni Saarte kalastusvöönd” – veed, millel toimuv kalapüük kuulub Saalomoni Saarte suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla ja mida Saalomoni Saarte siseriiklikes õigusaktides nimetatakse „Saalomoni Saarte kalastuspiirideks”; d) „ühenduse laev” – mõne liikmesriigi lipu all sõitev ja ühenduses registreeritud kalalaev; e) „ühisettevõte” – lepingupoolte laevaomanike või ettevõtete poolt Saalomoni Saartel kalapüügiks või sellega seotud tegevuseks moodustatud äriettevõte; f) „ühiskomitee” – ühenduse ja Saalomoni Saarte esindajatest koosnev komitee, mille ülesandeid kirjeldatakse käesoleva lepingu artiklis 9; g) „kalapüük”: i. kalade otsimine, püüdmine, kalastamine või väljapüüdmine; ii. püüded kalu otsida, püüda, kalastada või välja püüda; iii. igasugune muu tegevus, millest võib mõistlikel tingimustel eeldada, et see lõpeb kalade leidmise, püüdmise, kalastamise või väljapüüdmisega; iv. peibutuspüügivahendite ja nendega seotud elektrooniliste seadmete, näiteks raadiomajakate ülesseadmine, otsimine ja äratoomine; v. igasugune merel toimuv tegevus, mis vahetult toetab või valmistab ette mis tahes alapunktides i–iv kirjeldatud tegevust ; vi. igasuguse muu vee- või õhusõiduki kasutamine alapunktides i–v kirjeldatud tegevuste sooritamiseks, välja arvatud laeva ohutuse või meeskonna tervise ja ohutusega seotud hädaolukordades; h) „kalalaev” – igasugune kalapüügil kasutatav või selleks ette nähtud laev, sealhulgas abilaevad, praamerid ja kõik muud sellise püügitegevusega vahetult seotud laevad; i) „operaator” – iga isik, kes kalalaeva tegevust juhib või selle eest vastutab või laeva juhib või kontrollib, sealhulgas laeva omanik, prahtija või kapten; j) „ümberlaadimine” – merel või sadamas toimuv kalalaeva pardal olevate kalade osaline või täielik teise kalalaeva lossimine. Artikkel 3 Käesoleva lepingu täitmisega seonduvad põhimõtted ja eesmärgid 1. Lepingupooled kohustuvad edendama Saalomoni Saarte kalastusvööndis vastutustundlikku kalapüüki seal kalastavate erinevate kalalaevastike vahelise mittediskrimineerimise põhimõtte alusel, ilma et see piiraks antud geograafilise piirkonna arenguriikide vahel sõlmitud lepingute, sealhulgas vastastikuste kalanduskokkulepete kohaldamist. 2. Lepingupooled teevad koostööd Saalomoni Saarte kalastusvööndi kalanduspoliitika väljatöötamiseks ja elluviimiseks ning algatavad selleks vajalikke reforme käsitleva poliitilise dialoogi. Käesolevaga kohustuvad nad enne antud valdkonnas meetmete vastuvõtmist omavahel nõu pidama. 3. Lisaks teevad lepingupooled koostööd ka käesoleva lepingu põhjal ellu viidud meetmete, programmide ja abinõude nii ühiste kui ka ühepoolsete eel-, vahe- ja järelhindamiste teostamisel. 4. Lepingupooled kohustuvad tagama käesoleva lepingu täitmise vastavalt hea majandusliku ja sotsiaalse juhtimise põhimõtetele. 5. Saalomoni Saarte meremeeste palkamist ühenduse laevadele reguleerib Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsioon, mida kohaldatakse vastavate lepingute sõlmimise õiguse ja töölevõtmise üldtingimuste suhtes. See puudutab eeskätt ühinemisvabadust ja kollektiivlepingute sõlmimise õiguse sisulist tunnustamist, samuti diskrimineerimisest hoidumist tööle võtmisel ja tegevusala valikul. Artikkel 4 Teaduskoostöö 1. Käesoleva lepinguga kaetud ajavahemikul jälgivad ühendus ja Saalomoni Saared kalavarude seisundit Saalomoni Saarte kalastusvööndis; selleks korraldatakse vaheldumisi ühenduses ja Saalomoni Saartel ühiseid teaduslikke nõupidamisi. 2. Teadusliku nõupidamise tulemuste ja parimate kättesaadavate teaduslike soovituste alusel peavad lepingupooled artiklis 9 nimetatud ühiskomitees nõu ning võtavad vajaduse korral ja vastastikusel kokkuleppel meetmeid kalavarude säästva majandamise tagamiseks. 3. Lepingupooled peavad teineteisega nõu kas vahetult või asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide siseselt, et korraldada Vaikse ookeani kesk- ja lääneosa elusressursside majandamist ja kaitset ning teha asjakohast teaduskoostööd. Artikkel 5 Ühenduse laevade pääs Saalomoni Saarte kalastusvööndis asuvatesse kalapüügipiirkondadesse 1. Käesolevaga kohustuvad Saalomoni Saared lubama ühenduse laevadel oma kalastusvööndis kala püüda vastavalt käesolevale lepingule, kaasa arvatud selle protokoll ja lisa. 2. Käesoleva lepinguga reguleeritud kalastustegevuse suhtes kehtivad Saalomoni Saarte seadused ja määrused. Saalomoni Saared teavitavad komisjoni kõigist nimetatud seadustes ja määrustes tehtavatest muudatustest vastavalt kuus kuud ja üks kuu enne muudatuste kohaldamist. 3. Saalomoni Saared vastutavad kalapüügi seiret käsitlevate protokolli sätete tulemusliku täitmise eest. Ühenduse laevad teevad nimetatud seire eest vastutavate Saalomoni Saarte asutustega koostööd. Abinõud, mida Saalomoni Saared rakendavad kalavarude kaitseks toimuval kalapüügi reguleerimisel, tuginevad objektiivsetele ja teaduslikele kriteeriumidele. Neid kohaldatakse mittediskrimineerivalt nii ühenduse, Saalomoni Saarte kui ka välisriikide laevade suhtes, ilma et see piiraks antud geograafilise piirkonna arenguriikide vahel sõlmitud lepingute, sealhulgas vastastikuste kalanduskokkulepete kohaldamist. 4. Ühendus rakendab kõiki vajalikke abinõusid, tagamaks et tema laevad täidavad käesolevat lepingut ja Saalomoni Saarte kalastusvööndis kalapüüki reguleerivaid õigusnorme. Artikkel 6 Püügilitsentsid 1. Laeva jaoks püügilitsentsi saamise menetlus, tasutavad lõivud ja nende laevaomanike poolt tasumise viis esitatakse protokolli lisas. Artikkel 7 Rahaline toetus 1. Ühendus annab protokollis ja lisades sätestatud tingimustel Saalomoni Saartele ühekordset rahalist toetust. Nimetatud ühekordse rahalise toetuse suurus arvutatakse kahe omavahel seotud näitaja alusel, milleks on: a) ühenduse laevade pääs Saalomoni Saarte kalastusvööndisse ja b) ühenduse rahaline toetus vastutustundliku kalapüügi edendamiseks ja kalavarude säästvaks kasutamiseks Saalomoni Saarte kalastusvööndis. Rahalise toetuse lõike 1 punktis b nimetatud osa suurus määratakse kindlaks ja selle kasutamist korraldatakse, arvestades lepingupoolte kokkuleppel seatud ja protokolliga kooskõlas olevaid eesmärke, mis tuleb täita Saalomoni Saarte kalanduspoliitika kontekstis ja selle poliitika elluviimise ühe- ning mitmeaastaste programmide kohaselt. 2. Ühenduse antavat rahalist toetust makstakse igal aastal vastavalt protokollile ja ilma et see piiraks käesoleva lepingu ning selle protokolli sätete kohaldamist iga kord, kui toetuse suurus muutub ühel järgmistest põhjustest: a) tõsised asjaolud (v.a loodusnähtused), mis takistavad kalastustegevust Saalomoni Saarte kalastusvööndis (vastavalt lepingu artiklile 14); b) lepingupoolte vahel kooskõlastatud ühenduse laevade kalapüügivõimaluste piiramine asjaomaste kalavarude majandamise eesmärgil, kui seda peetakse parimate olemasolevate teaduslike soovituste põhjal varude kaitse ja säästva kasutamise seisukohalt vajalikuks (vastavalt protokolli artiklile 4); c) lepingupoolte vahel kooskõlastatud ühenduse laevade kalapüügivõimaluste suurendamine, kui parimate olemasolevate teaduslike soovituste põhjal leitakse, et varude seisukord seda võimaldab (vastavalt protokolli artiklitele 1 ja 4); d) Saalomoni Saarte kalanduspoliitika elluviimiseks antava ühenduse rahalise toetuse tingimuste ümberhindamine (vastavalt protokolli artiklile 5) tulenevalt iga-aastase ja mitmeaastase programmi tulemustest, mida järgivad mõlemad lepingupooled; e) käesoleva lepingu lõpetamine vastavalt artiklile 12; f) käesoleva lepingu täitmise peatamine vastavalt artiklile 13. Artikkel 8 Ettevõtetevahelise ja kodanikuühiskonnasisese koostöö toetamine 1. Lepingupooled toetavad majanduslikku, ärialast, teaduslikku ja tehnilist koostööd kalandussektoris ja sellega seotud sektorites. Nad peavad omavahel nõu, et kooskõlastada meetmed, mida sel eesmärgil võib võtta. 2. Lepingupooled toetavad püügitehnikat ja -varustust, kalandustoodete säilitamisviise ja tööstuslikku töötlemist puudutava teabe vastastikust vahetamist. 3. Lepingupooled püüavad luua tingimusi, mis soodustavad lepingupoolte ettevõtete vaheliste suhete edendamist tehnika-, majandus- ja ärialastes küsimustes, toetades äritegevust ja investeeringuid soodustava keskkonna kujundamist. 4. Eriti toetavad lepingupooled nende mõlema huvides olevate ühisettevõtete asutamist. Ühisettevõtete moodustamine Saalomoni Saartel ja ühenduse laevade ühisettevõtetesse üleviimine peab olema süstemaatiliselt kooskõlas Saalomoni Saarte ja ühenduse õigusaktidega. Artikkel 9 Üh iskomitee 1. Käesoleva lepingu täitmise jälgimiseks moodustatakse ühiskomitee. Ühiskomitee täidab järgmisi ülesandeid: a) lepingu tulemuslikkuse, tõlgendamise ja täitmise jälgimine ning eelkõige artikli 5 lõikes 2 viidatud ühe- ning mitmeaastaste programmide koostamine ja nende täitmise hindamine; b) vajalike kontaktide loomine kalapüügiga seotud vastastikust huvi pakkuvates küsimustes; c) toimimine foorumina, kus vastastikusel kokkuleppel lahendatakse kõik käesoleva lepingu täitmisel ja tõlgendamisel tekkivad lahkarvamused; d) vajaduse korral kalapüügivõimaluste ja sellest tulenevalt ka rahalise toetuse suuruse ümberhindamine. Vastastikuste konsultatsioonide aluseks on protokolli artiklites 1, 2, ja 3 toodud põhimõtted; e) mis tahes muud ülesanded, mida lepingupooled võivad vastastikusel kokkuleppel komiteele määrata. 2. Ühiskomitee koosolekud toimuvad vähemalt üks kord aastas vaheldumisi ühenduses ja Saalomoni Saartel ning koosoleku eesistujaks on seda võõrustav lepingupool. Ühiskomitee võib ükskõik kumma lepingupoole taotlusel kokku kutsuda erakorralise koosoleku. Artikkel 10 Lepingu geograafiline kohaldamisala 1. Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, nimetatud asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Saalomoni Saarte territooriumi suhtes. Artikkel 11 Lepingu kestus Käesoleva lepingu kestus on kolm aastat alates selle jõustumise kuupäevast; leping pikeneb automaatselt kolmeaastaste ajavahemike kaupa, välja arvatud juhul, kui selle lõpetamisest teatatakse vastavalt artiklile 12. Artikkel 12 Lepingu lõpetamine 1. Kumbki lepingupool võib käesoleva lepingu lõpetada, kui ilmnevad tõsised asjaolud, nagu näiteks asjaomaste kalavarude vähenemine, ühenduse laevadele antud kalapüügivõimaluste kasutamata jätmine või lepingupoolte suutmatus täita endale ebaseadusliku, deklareerimata ja reguleerimata kalapüügiga võitlemise osas võetud kohustusi. 2. Asjaomane lepingupool teatab teisele lepingupoolele lepingu lõpetamise kavatsusest kirjalikult vähemalt kuus kuud enne esialgse või täiendava lepingutähtaja lõppemist. 3. Eelmises lõikes nimetatud teatise saatmisega avatakse küsimuse arutamine lepingupoolte vahel. 4. Lepingu lõpetamise aastal makstavat artiklis 7 nimetatud rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt pro rata temporis põhimõttel. 5. Enne käesoleva lepingu protokolli kehtivusaja lõppemist peavad lepingupooled läbirääkimisi, et leppida kokku, milliseid muudatusi või lisandusi tuleb protokollis ja lisas teha. Artikkel 13 Rahalise toetuse maksmise peatamine ja läbivaatamine 1. Käesoleva lepingu täitmise võib ühe lepingupoole algatusel peatada, kui ilmnevad tõsised erimeelsused käesoleva lepingu või selle protokolli ja lisa sätete täitmise osas. Vastavaks peatamiseks peab asjaomane lepingupool teatama oma kavatsusest kirjalikult vähemalt kolm kuud enne kavandatud peatamise kuupäeva. Nimetatud teatise saamise järel alustavad lepingupooled arutelusid erimeelsuste lahendamiseks vastastikusel kokkuleppel. 2. Artiklis 7 nimetatud rahalise toetuse maksmist vähendatakse proportsionaalselt pro rata temporis põhimõttel. Artikkel 14 Lepingu peatamine vääramatu jõu tõttu 1. Kui tõsised asjaolud (v.a loodusnähtused) takistavad kalastustegevust Saalomoni Saarte majandusvööndis, võib Euroopa Ühendus peatada protokolli artiklis 2 sätestatud rahalise toetuse maksmise pärast seda, kui lepingupooled on võimaluse korral küsimust arutanud, ja tingimusel, et ühendus on lepingu peatamise ajaks väljamaksmata summad täielikult tasunud. 2. Rahalise toetuse maksmist jätkatakse kohe, kui lepingupooled on omavahel nõu pidades jõudnud kokkuleppele, et kalastustegevust takistavad asjaolud on kadunud ja olukord võimaldab kalapüüki taas jätkata. Maksmine peaks toimuma kahe kuu jooksul pärast mõlema lepingupoole vastavat kinnitust. 3. Lepingu artikli 6 ja protokolli artikli 1 kohaselt ühenduse laevadele väljastatud püügilitsentside kehtivust pikendatakse kalastustegevuse peatamise kestusega võrdse ajavahemiku võrra. Artikkel 15 1. Protokoll ja lisa moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa. Artikkel 16 1. Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, soome ja taani keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed; leping jõustub kuupäeval, mil lepingupooled teatavad teineteisele oma vastuvõtmismenetluste lõpuleviimisest. PROTOKOLL, millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused ja rahaline toetus, mis on sätestatud Euroopa Ühenduse ja SAALOMONI SAARTE VAHELISES PARTNERLUSLEPINGUS SAALOMONI SAARTE PIIRKONNAS KALASTAMISE KOHTA Artikkel 1 Kohaldamisperiood ja kalapüügivõimalused 1. Saalomoni Saared annavad aastased püügilitsentsid ühenduse tuunipüügilaevadele vastavalt lepingu artiklile 6 ja kooskõlas oma tuunikalavarude majandamise riikliku kavaga ning Vaikse ookeani lääneosas seinnoodapüügi korraldamist käsitleva Palau lepingu (edaspidi „Palau leping”) piirmääradega. 2. Kolmeaastaseks ajavahemikuks alates käesoleva protokolli jõustumise kuupäevast on lepingu artikli 5 põhjal ette nähtud järgmised püügivõimalused: Aastased püügilitsentsid üheaegseks kalapüügiks Saalomoni Saarte kalastusvööndis antakse neljale seinerile ja 10 triivõngejadaga kalapüügilaevale. 3. Alates protokolli teisest kohaldamisaastast ja ilma et see piiraks lepingu artikli 9 lõike 1 punkti d ning protokolli artikli 4 kohaldamist, võib ühenduse taotlusel protokolli artikli 1 lõikes 2 määratud seineritele antavate püügilitsentside arvu suurendada, kui kalavarud seda võimaldavad ja kooskõlas Palau lepingu aastaste piirmäärade ning asjakohase, objektiivsetel ja teaduslikel kriteeriumidel põhineva tuunivarude hinnanguga, kaasa arvatud Vaikse ookeani ühenduse sekretariaadi poolt igal aastal avaldatav „Vaikse ookeani lääne- ja keskosa tuunipüügi ülevaade ja kalavarude seisund”. 4. Lõikeid 1, 2 ja 3 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 4, 6 ja 7 kohaselt. Artikkel 2 Rahaline toetus - makseviisid 1. Lepingu artiklis 7 nimetatud ühekordse rahalise toetuse suurus on 400 000 eurot aastas. 2. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artikli 4 ning lepingu artiklite 13 ja 14 kohaselt. 3. Kui ühenduse laevade aastane tuunipüük Saalomoni Saarte kalastusvööndis on üle 6000 tonni, suurendatakse iga-aastast rahalist toetust 65 euro võrra iga täiendavalt püütud tuunikalatonni kohta. Samas ei või ühenduse poolt igal aastal makstav kogusumma ületada lõikes 1 nimetatud kolmekordset rahalist toetust. 4. Iga Saalomoni Saarte poolt artikli 1 lõike 3 kohaselt täiendavalt eraldatava seineri püügilitsentsi kohta suurendab ühendus käesoleva protokolli artikli 2 lõikes 1 nimetatud rahalist toetust 65 000 euro võrra aastas. 5. Esimese aasta eest toimub maksmine hiljemalt 1. mail ja järgnevate aastate eest hiljemalt protokolli sõlmimise kuupäeval. 6. Vastavalt artiklile 5 on rahalise toetuse kasutamine Saalomoni Saarte ainupädevuses. 7. Rahaline toetus makstakse Saalomoni Saarte määratud finantsasutuses avatavale valitsuse tulukontole. Nimetatud kontoks on Saalomoni Saarte valitsuse tulukonto nr 0260-002 Honiaras asuvas Saalomoni Saarte Keskpangas. Sellele kontole kantakse ühenduse rahaline toetus täiendavate püügilitsentside eraldamise eest vastavalt artikli 1 lõikele 3 ja artikli 2 lõikele 4. Artikkel 3 Koostöö vastutustundliku kalapüügi alal 1. Käesolevaga kohustuvad mõlemad lepingupooled edendama Saalomoni Saarte kalastusvööndis vastutustundlikku kalapüüki nimetatud vööndis kala püüdvate erinevate laevastike vahelise mittediskrimineerimise põhimõtte alusel. 2. Käesoleva protokolliga hõlmatud ajavahemiku jooksul jälgivad ühendus ja Saalomoni Saared Saalomoni Saarte kalastusvööndi kalavarude seisundit ja jätkusuutlikkust. 3. Palau lepingu liikmete aastakoosoleku järelduste ja Vaikse ookeani ühenduse sekretariaadi poolt igal aastal korraldatava varude hindamise põhjal peavad lepingupooled artiklis 9 sätestatud ühiskomitee raames omavahel nõu ning võtavad vajaduse korral ja vastastikusel kokkuleppel meetmeid kalavarude säästva majandamise tagamiseks. Artikkel 4 Kalapüügivõimaluste läbivaatamine 1. Artiklis 1 nimetatud püügivõimalusi võib vastastikusel kokkuleppel suurendada, kui Palau lepingu liikmete aastakoosoleku järeldused ja Vaikse ookeani ühenduse sekretariaadi koostatav iga-aastane kalavarude seisundi ülevaade näitavad, et selline suurendamine ei ohusta Saalomoni Saarte kalavarude säästvat majandamist. Sel juhul suurendatakse artikli 2 lõikes 1 nimetatud rahalist toetust proportsionaalselt pro rata temporis põhimõttel. 2. Kui aga lepingupooled nõustuvad vastu võtma meetmeid, mis viivad artiklis 1 nimetatud kalapüügivõimaluste piiramisele, vähendatakse rahalist toetust proportsionaalselt pro rata temporis põhimõttel . 3. Poolte vastastikusel kokkuleppel võidakse läbi vaadata ka püügivõimaluste jaotamine eri liiki laevade vahel, tingimusel et kõik muudatused on kooskõlas teadusnõupidamise mis tahes soovitustega, mis käsitlevad sellisest ümberjaotamisest tõenäoliselt mõjutatavate kalavarude majandamist. Kui püügivõimaluste ümberjaotamine seda eeldab, sõlmivad lepingupooled kokkuleppe rahalise toetuse vastavaks korrigeerimiseks. Artikkel 5 Toetus vastutustundliku kalapüügi tugevdamisele Saalomoni Saarte vetes 1. Saalomoni Saared töötavad välja ja viivad ellu Saalomoni Saarte kalanduspoliitika eesmärgiga tugevdada oma vetes vastutustundlikku kalapüüki. Nende eesmärkide täitmiseks eraldatakse 30% käesoleva protokolli artikli 2 lõikes 1 nimetatud ühekordsest rahalisest toetusest. Nimetatud toetuse haldamisel peetakse silmas kahe lepingupoole vastastikusel kokkuleppel seatud eesmärke ja nende täitmise ühe- ning mitmeaastaseid programme. 2. Kohe pärast käesoleva protokolli jõustumist ja hiljemalt kolme kuu jooksul pärast jõustumise kuupäeva sõlmivad ühendus ja Saalomoni Saared lepingu artiklis 9 sätestatud ühiskomitees lõike 1 täitmiseks kokkuleppe mitmeaastase valdkonnaprogrammi ja selle põhjalike rakenduseeskirjade osas, mis hõlmavad eelkõige: (a) lõikes 1 nimetatud rahalise toetuse vastava protsentuaalse osa kasutamise ühe- ja mitmeaastaseid juhiseid; (b) nii ühe- kui ka mitmeaastaseid eesmärke, mille täitmine aitab aja jooksul juurutada vastutustundlikku ja säästvat kalapüüki, arvestades seejuures Saalomoni Saarte riikliku kalanduspoliitika prioriteete ja muud, vastutustundliku ja säästva kalapüügi tugevdamisega seotud või seda mõjutavat poliitikat; (c) igal aastal saavutatud tulemuste hindamise kriteeriume ja menetlusi. 3. Kõik mitmeaastase valdkonnaprogrammi muutmise ettepanekud peavad mõlemad lepingupooled ühiskomitees heaks kiitma. 4. Saalomoni Saared eraldavad igal aastal lõikes 1 nimetatud protsentuaalse osa ühekordsest rahalisest toetusest mitmeaastase programmi täitmiseks. Protokolli kohaldamise esimesel aastal tuleb nimetatud raha eraldamisest ühendusele teatada samal ajal, kui mitmeaastane valdkonnaprogramm ühiskomitees heaks kiidetakse. Kõigil järgnevatel aastatel teavitavad Saalomoni Saared ühendust raha eraldamisest hiljemalt 45 päeva enne käesoleva protokolli sõlmimise kuupäeva. 5. Ühekordse rahalise toetuse lõikes 1 nimetatud osa (30%) kontrollivad ühiselt kalanduse ja mereressursside ministeerium ( Department of Fisheries and Marine Resources ) ning rahandusministeerium ( Department of Finance and Treasury ). 6. Kui mitmeaastase valdkonnaprogrammi täitmisel tehtu iga-aastane hindamine seda nõuab, võib Euroopa Ühendus paluda käesoleva protokolli artikli 5 lõikes 1 nimetatud ühekordse rahalise toetuse osa vähendamist, et viia programmi täitmiseks tegelikult eraldatavate rahaliste vahendite hulk kooskõlla programmi tulemustega. Artikkel 6 Lahkarvamused ja protokolli täitmise peatamine 1. Kõiki lepingupoolte vahel protokolli tõlgendamise või kohaldamise küsimustes tekkivaid lahkarvamusi arutavad lepingupooled lepingu artiklis 9 nimetatud ühiskomitees, kutsudes vajadusel kokku komitee erakorralise koosoleku. 2. Ilma et see piiraks artikli 7 kohaldamist, võib protokolli täitmise ühe lepingupoole algatusel peatada, kui lepingupoolte vahelist lahkarvamust peetakse tõsiseks ja kui lõike 1 kohaselt toimunud arutelu ühiskomitees ei ole viinud selle lahendamisele vastastiku kokkuleppega. 3. Protokolli täitmise peatamise korral peab huvitatud lepingupool teatama oma kavatsusest kirjalikult vähemalt kolm kuud enne kavandatud peatamise kuupäeva. 4. Protokolli täitmise peatamisel jätkavad lepingupooled arutelu erimeelsuse lahendamiseks vabatahtliku kokkuleppega. Sellise lahenduseni jõudmisel jätkatakse protokolli täitmist ja antud ajavahemikuks määratud rahalise toetuse suurust vähendatakse proportsionaalselt protokolli kohaldamise peatamise kestusega. Artikkel 7 Protokolli täitmise peatamine maksmata jätmise tõttu 1. Vastavalt lepingu artiklile 9 võib juhul, kui ühendus ei soorita protokolli artiklis 2 sätestatud makseid, käesoleva protokolli täitmise peatada järgmistel tingimustel: (a) Saalomoni Saarte pädevad asutused teavitavad maksmata jätmisest Euroopa Komisjoni. Viimane teostab vajalikud kontrollimised ja vajaduse korral sooritab makse hiljemalt 45 tööpäeva jooksul pärast teate saamist. (b) Kui punktis a nimetatud aja jooksul makset ei teostata ja maksmata jätmist piisavalt ei põhjendata, on Saalomoni Saartel õigus protokolli täitmine peatada. Nad teatavad sellest viivitamata Euroopa Komisjonile. (c) Protokolli täitmist jätkatakse kohe, kui asjaomane makse on sooritatud. Artikkel 8 Siseriiklikud õigusnormid 1. Käesoleva protokolli ja selle lisade alusel tegutsevate laevade tegevust, eelkõige ümberlaadimist, sadamateenuste kasutamist ja laevavarude ostmist reguleerivad Saalomoni Saarte kohaldatavad siseriiklikud õigusnormid. Artikkel 9 Jõustumine 1. Käesolev protokoll koos lisaga jõustub kuupäeval, mil lepingupooled teatavad teineteisele oma vastuvõtmismenetluste lõpetamisest. 2. Protokolli kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2005. EUROOPA ÜHENDUSE JA SAALOMONI SAARTE VAHELINE partnerlusleping kalapüügi kohta Lisa SAALOMONI SAARTE KALASTUSVÖÖNDIS ÜHENDUSE LAEVADE KALASTUSTEGEVUST REGULEERIVAD TINGIMUSED I PEATÜKK Litsentside taotlemise vorminõuded ja püügilitsentside väljastamine 1. jagu Litsentside väljastamine 1. Saalomoni Saarte kalastusvööndis kalastamise litsentse võivad saada ainult selleks kõlblikud laevad. 2. Laeva kõlblikkus tähendab, et ei laeva omanikul, kaptenil ega laeval endal ei ole keelatud Saalomoni Saarte piirkonnas kala püüda. Nendega seonduv peab olema valitsuse seisukohalt korras selles mõttes, et nad peavad olema täitnud kõik oma varasemad kohustused, mis ühendusega sõlmitud kalanduskokkuleppe põhjal tulenevad nende kalastustegevusest Saalomoni Saarte piirkonnas. 3. Kõikidel püügilitsentsi taotlevatel ühenduse laevadel peab olema Saalomoni Saartel asuv esindaja. Litsentsitaotlusele märgitakse esindaja nimi ja aadress. 4. Ühenduse asjaomased ametiasutused esitavad Saalomoni Saarte kalanduse ja mereressursside ministeeriumi kalapüügiosakonna alalisele sekretärile (edaspidi „alaline sekretär”) vähemalt 15 päeva enne taotletava kehtivusaja algust Euroopa Komisjoni Saalomoni Saarte delegatsiooni (edaspidi „komisjoni delegatsioon” või „delegatsioon”) vahendusel taotluse iga laeva kohta, kes soovib käesoleva lepingu põhjal kala püüda. 5. Taotlused esitatakse alalisele sekretärile vormil vastavalt I lisas esitatud näidisele. 6. Kõigi litsentsitaotluste juurde lisatakse järgmised dokumendid: - litsentsi kehtivusaja eest litsentsitasu maksmist tõendav dokument; - lipuliikmesriigi poolt kinnitatud mõõtekirja koopia, millel on näidatud laeva mahutavus brutoregistertonnides; - hiljutine tõendatud värvifoto mõõtudega vähemalt 15 cm x 10 cm, mis kujutab praeguses seisukorras olevat laeva külgvaates; - kõik muud asjaomase laevatüübi puhul käesoleva protokolli põhjal kohaldatavate erieeskirjade kohaselt nõutavad tõendid või dokumendid. 7. Litsentsitasu makstakse alalise sekretäri määratud pangakontole (valitsuse tulukonto nr 0260-002 Honiaras asuvas Saalomoni Saarte Keskpangas). 8. Litsentsitasu sisaldab kõiki riiklikke ja kohalikke tasusid peale sadamalõivude, teenustasude ja ümberlaadimistasude. 9. Litsentsid väljastatakse laevaomanikele või nende esindajatele komisjoni delegatsiooni vahendusel 15 tööpäeva jooksul pärast seda, kui alaline sekretär on kõik punktis 6 nimetatud dokumendid kätte saanud. 10. Kui litsentsi allkirjastamise ajal on Euroopa Komisjoni delegatsiooni ametiruumid suletud, saadetakse litsents otse laeva esindajale ja selle koopia saadetakse delegatsioonile. 11. Litsents antakse välja konkreetsele laevale ja seda ei saa edasi anda. 12. Euroopa Ühenduse taotlusel ja tõendatud vääramatu jõu korral asendatakse laeva püügilitsents uue litsentsiga teisele samasuguste tunnustega laevale ilma täiendavat litsentsitasu nõudmata. Kui asenduslaeva brutoregistertonnaaž on suurem kui asendataval laeval, tuleb litsentsitasude vahe tasuda pro rata temporis põhimõttel. Mõlema asjaomase laeva kogupüüki võetakse arvesse, kui arvutatakse ühenduse laevade püügimaht, et määrata kindlaks, kas ühendus peab protokolli artikli 2 lõike 3 kohaselt tegematäiendavaid makseid. 13. Esimese laeva omanik või esindaja tagastab tühistatud püügilitsentsi Euroopa Komisjoni delegatsiooni vahendusel alalisele sekretärile. 14. Uus litsents jõustub päevast, mil laevaomanik tagastab tühistatud litsentsi alalisele sekretärile. Litsentsi üleandmisest teavitatakse Euroopa Komisjoni Saalomoni Saarte delegatsiooni. 15. Litsents peab alati olema laeva pardal, ilma et see piiraks käesoleva lisa VII peatüki punkti 2 kohaldamist. 2. jagu Litsentsitingimused – litsentsitasud ja ettemaksed 1. Litsentside kehtivusaeg on üks aasta. Litsentse võib uuendada. Litsentse saab uuendada protokollis sätestatud olemasolevate püügivõimaluste piires. 2. Litsentsitasu on 35 eurot iga Saalomoni Saarte kalastusvööndis püütud tonni kohta. 3. Litsentsid väljastatakse pärast seda, kui valitsuse tulukontole nr 0260-002 Honiaras asuvas Saalomoni Saarte Keskpangas on tasutud järgmised standardsummad: - 13 000 eurot tuunipüügiseineri kohta, mis on samaväärne tasudega 371 tonni tuunikala ja sellele lähedaste liikide püüdmise eest aastas; - 3000 eurot triivõngejadaga kalapüügilaeva kohta, mis on samaväärne tasudega 80 tonni tuunikala ja sellele lähedaste liikide püüdmise eest aastas. 4. Eelmisel aastal väljapüütud koguste ja laevaomanike koostatud püügideklaratsioonide põhjal koostab Euroopa Ühenduste Komisjon iga aasta 30. juuniks kalandusaasta eest maksmisele kuuluvate litsentsitasude lõpliku arvestuse. Vastavaid andmeid peaksid kinnitama ühenduse püügiandmete kontrollimise eest vastutavad teadusasutused (Institut de Recherche pour le Development (IRD), Instituto Español de Oceanografía (IEO) või Instituto Portugues de Investigaçao Maritima (IPIMAR) ja Vaikse ookeani ühenduse sekretariaat). Nende kinnitatud püügiaruannete põhjal koostab komisjon iga litsentseerimisperioodi kohta tasumisele kuuluvate litsentsitasude arvestuse, võttes aluseks 35 eurot püütud tonni kohta. 5. Komisjoni koostatud tasude arvestus edastatakse kontrollimiseks ja kinnitamiseks alalisele sekretärile. Saalomoni Saarte asutused võivad kõnealuse arvestuse vaidlustada 30 päeva jooksul pärast arve esitamist ja arvega mittenõustumise korral nõuda ühiskomitee kokkukutsumist. Kui 30 päeva jooksul pärast arve väljastamist vastuväiteid ei esitata, loetakse litsentsitasude arve Saalomoni Saarte poolt vastu võetuks. 6. Lõplikust litsentsitasude arvestusest teavitatakse koheselt ja üheaegselt alalist sekretäri, Euroopa Komisjoni delegatsiooni, Vaikse ookeani ühenduse sekretariaati ja laevaomanikke nende riigiasutuste kaudu. 7. Laevaomanikud sooritavad kõik täiendavad maksed Saalomoni Saarte pädevatele asutustele neljakümne viie (45) päeva jooksul pärast kinnitatud lõplikust arvestusest teavitamist Saalomoni Saarte valitsuse tulukontole nr 0260-002 Honiaras asuvas Saalomoni Saarte Keskpangas. 8. Kui aga lõpliku arvestuse summa on käesoleva jao punktis 3 nimetatust väiksem, siis enammakstud summat laevaomanikule tagasi ei maksta. II PEATÜKK Kalastusvööndid 1. Protokolli artiklis 1 nimetatud laevad võivad püüda kala Saalomoni Saarte kalastusvööndis, välja arvatud peasaarestikku ( Main Group Archipelago , MGA) ümbritsev kolmekümne (30) meremiili laiune riba ning teiste saarestike arhipelaagi- ja territoriaalveed. Peasaarestiku veeala A ja teiste saarestike (s.t veealade B, C, D ja E) koordinaadid väljastab alaline sekretär enne lepingu jõustumist. Alaline sekretär teatab Euroopa Komisjonile kõigist nimetatud suletud kalastusvööndites tehtavatest muudatustest vähemalt kaks kuud enne muudatuste kohaldamist. 2. Kõigil juhtudel on keelatud kala püüda vähem kui kolme meremiili kaugusel kõigist ankurdatud peibutuspüügivahenditest, mille asukoha geograafilised koordinaadid on teatatud. III PEATÜKK Püügiaruandluse kord 1. Käesolevas lisas mõistetakse ühenduse laeva merereisi kestuse all: - ajavahemikku Saalomoni Saarte kalastusvööndisse sisenemisest kuni sealt lahkumiseni; - või ajavahemikku Saalomoni Saarte kalastusvööndisse sisenemisest kuni ümberlaadimiseni; - või ajavahemikku Saalomoni Saarte kalastusvööndisse sisenemisest kuni Saalomoni Saartel lossimiseni. 2. Kõik laevad, kellel on luba käesoleva lepingu kohaselt Saalomoni Saarte vetes kalastada, peavad teatama alalisele sekretärile oma püügiandmed järgmiselt: 2.1 Deklaratsioonides esitatakse laeva poolt kõigil püügiretkedel saadud saagid. Deklaratsioonid edastatakse elektroonilisel kujul alalisele sekretärile ja nende koopiad Euroopa Komisjonile iga püügiretke lõpul ja kindlasti enne, kui laev Saalomoni Saarte kalastusvööndist lahkub. Kumbki adressaat saadab koheselt laevale elektroonilise vastuvõtuteate ja edastab teisele adressaadile selle koopia. 2.2 Ülaltoodud punkti 2.1 kohaselt elektroonilisel kujul saadetud deklaratsioonide originaalid edastatakse litsentsi iga-aastase kehtivusaja jooksul alalisele sekretärile füüsilisel andmekandjal neljakümne viie (45) päeva jooksul pärast nimetatud kehtivusajal sooritatud viimast püügiretke. Samal ajal saadetakse deklaratsioonide paberkoopiad Euroopa Ühendusele. 2.3 Laevad deklareerivad oma püügid püügipäevikus oleval vormil vastavalt 2. liites esitatud näidisele. Ajavahemike kohta, millal laev ei viibi Saalomoni Saarte vetes, kantakse ülalnimetatud püügipäevikusse sõnad „väljaspool Saalomoni Saarte majandusvööndit”. 2.4 Vormid täidetakse loetavalt ja neile kirjutab alla laeva kapten. 3. Käesoleva peatüki sätete täitmata jätmise korral on Saalomoni Saartel õigus eeskirju rikkuva laeva litsents peatada, kuni vastavad vorminõuded on täidetud, ning kohaldada Saalomoni Saarte õigusaktidega ettenähtud sanktsioone. Sellest teatatakse Euroopa Komisjonile. IV PEATÜKK Meremeeste laevale võtmine 1. Kõik lepingu alusel kalastavad Euroopa Ühenduse kalalaevad kohustuvad meeskonnaliikmena tööle võtma vähemalt ühe (1) Saalomoni Saarte kodaniku. Saalomoni Saarte kodanikele peaksid kehtima antud valdkonnas Saalomoni Saartel tüüpilised töötingimused. 2. Kui mõni Euroopa Ühenduse laev ei saa üht (1) Saalomoni Saarte kodanikku meeskonnaliikmena tööle võtta, on laevaomanikud kohustatud tasuma ühekordselt summa, mis võrdub kahe meeskonnaliikme töötasuga Saalomoni Saarte kalastusvööndis kalapüügihooaja jooksul. 3. Ülalnimetatud summa makstakse valitsuse tulukontole nr. 0260-002 Honiaras asuvas Saalomoni Saarte Keskpangas. 4. Laevaomanikud saavad oma laevadele võetavaid meremehi vabalt valida nimekirjast, mille alaline sekretär neile esitab. 5. Laevaomanik või esindaja teatab alalisele sekretärile asjaomase laeva pardale võetud Saalomoni Saarte meremeeste nimed, näidates ära nende ametikohad meeskonnas. 6. Euroopa Ühenduse laevadele munsterdatud meremeeste õiguste alusena kohaldatakse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni. See puudutab eelkõige ühinemisvabadust, kollektiivlepingute sõlmimise õiguse sisulist tunnustamist ja diskrimineerimisest hoidumist töölevõtmisel ning eriala valikul. 7. Saalomoni Saarte meremeeste töölepingud, mille koopiad antakse allakirjutanud isikutele, sõlmitakse laevaomanike esindaja(te) ja meremeeste ja/või nende ametiühingute või esindajate vahel ning alalise sekretäriga konsulteerides. Nimetatud lepingud tagavad meremeestele nende suhtes kohaldatava sotsiaalkindlustuse, sealhulgas elukindlustuse ja haigus- ning õnnetusjuhtumikindlustuse. 8. Saalomoni Saarte meremeestele maksavad palka laevaomanikud. Palkade suurused määratakse enne püügilitsentside väljaandmist laevaomanike ja nende esindajate ning alalise sekretäri vahelise kokkuleppega. Seejuures ei tohi Saalomoni Saarte meremeeste palgatingimused olla halvemad Saalomoni Saarte laevameeskondade palgatingimustest ega jääda mingil juhul alla ILO normidele. 9. Kõik ühenduse laevadele tööle võetud meremehed kannavad ettenähtud laevaletuleku päeval oma saabumisest ette neile määratud laeva kaptenile. Kui mõni meremees kokkulepitud päevaks ja kellaajaks kohale ei ilmu, vabanevad laevaomanikud automaatselt selle meremehe laevalevõtmise kohustusest. 10. Kui Saalomoni Saarte meremehi ei võeta laevale muudel kui eelmises punktis nimetatud põhjustel, on laevaomanikud kohustatud tasuma võimalikult kiiresti (antud püügiaasta eest) kindla summa, mis võrdub laevale võtmata jäetud meremeeste palgasummadega. 11. Nimetatud rahasummat kasutatakse meremeeste/kalurite väljaõpetamiseks Saalomoni Saartel ja see makstakse valitsuse tulukontole nr. 0260-002 Honiaras asuvas Saalomoni Saarte Keskpangas. V PEATÜKK Tehnilised KIRJELDUSED 1. Laevad täidavad Vaikse ookeani ühenduse sekretariaadi ja Palau lepingu liikmete vastu võetud meetmeid ja soovitusi kalapüügiseadmete ja nende tehniliste kirjelduste ning kõigi muude nende kalastustegevuse suhtes kohaldatavate tehniliste meetmete osas. VI PEATÜKK Vaatlejad 1. Püügilitsentsi taotluse esitamisel teevad kõik asjaomased ühenduse laevad kalandusvaatlejate programmi rahastavasse fondi 400 euro suuruse osamaksu, mis kantakse valitsuse tulukontole nr. 0260-002 Honiaras asuvas Saalomoni Saarte Keskpangas. 2. Saalomoni Saarte vetes käesoleva lepingu alusel püügiloa saanud laevad võtavad pardale Saalomoni Saarte poolt määratud vaatlejad järgmistel tingimustel: 2.1 Alaline sekretär määrab igal aastal laeva pardal toimuvate vaatluste programmi mahu lähtuvalt tema jurisdiktsiooni all olevates vetes kalastamisloa saanud laevade arvust ja nende poolt püütavate kalavarude seisundist. Sellele vastavalt määrab ta püügikategooriate kaupa, kui suur osa laevadest peab võtma pardale vaatleja. 2.2 Alaline sekretär koostab vaatlejaid pardale võtma kohustatud laevade ja määratud vaatlejate nimekirja. Vastavaid nimekirju ajakohastatakse. Need edastatakse Euroopa Komisjonile kohe pärast koostamist ja edaspidi nende ajakohastamisel üks kord kolme kuu jooksul. 2.3 Alaline sekretär teatab asjaomastele laevaomanikele või nende esindajatele kavatsusest saata määratud vaatleja nende laevadele kas litsentsi väljastamise ajal või hiljemalt viisteist (15) päeva enne vaatleja (kelle nimi teatatakse võimalikult aegsasti) kavandatud laevaletuleku kuupäeva. 3. Alaline sekretär määrab kindlaks vaatlejate pardaloleku aja, mis reeglina ei ole pikem, kui on vajalik nende kohustuste täitmiseks. Alaline sekretär teavitab laevaomanikke või nende esindajaid, teatades neile asjaomasele laevale määratud vaatleja nime. 4. Laevaomanikud või nende esindajad ja alaline sekretär lepivad omavahel kokku vaatlejate pardale võtmise tingimustes. 5. Asjaomased laevaomanikud annavad kahe nädala jooksul ja kümnepäevase etteteatamisega teada, millistes Saalomoni Saarte sadamates ja millistel kuupäevadel nad kavatsevad vaatlejad pardale võtta. 6. Kui vaatlejad võetakse pardale välissadamas, kannab nende sõidukulud laevaomanik. Kui laev, mille pardal on Saalomoni Saartelt pärit vaatleja, peaks Saalomoni Saarte kalastusvööndist lahkuma, tuleb võtta kõik meetmed, et tagada vaatleja võimalikult kiire tagasipöördumine Saalomoni Saartele laevaomaniku kulul. 7. Kui vaatleja ei ole kokkulepitud kohas kokkulepitud ajal ega kuue (6) tunni jooksul pärast seda, vabanevad laevaomanikud automaatselt vaatleja pardale võtmise kohustusest. 8. Vaatlejaid koheldakse nagu laeva juhtkonda. Nad täidavad järgmisi ülesandeid: 8.1 laevade kalastustegevuse jälgimine; 8.2 püügiga tegelevate laevade asukoha kontrollimine; 8.3 teadusprogrammide raames bioloogiliste proovide võtmine; 8.4 kasutatavate püügivahendite ülesmärkimine; 8.5 Saalomoni Saarte vööndis püügipäevikusse kantud andmete kontrollimine; 8.6 kaaspüügi osakaalu kontrollimine ja vette tagasilastavate turustamiskõlblike kalaliikide, vähkide, peajalgsete ning mereimetajate koguste hindamine; 8.7 kord nädalas kalapüügiandmete, sealhulgas pardal olevate püügi- ja kaaspüügikoguste edastamine raadio teel. 9. Kaptenid teevad kõik, et tagada vaatlejate kohustuste täitmise ajal nende füüsiline ohutus ja heaolu. 10. Samuti võimaldatakse vaatlejatel võimaluste piires kasutada kõiki nende kohustuste täitmiseks vajalikke tööruume. Kapten võimaldab vaatlejatele juurdepääsu nende kohustuste täitmiseks vajalikele sidevahenditele, laeva kalapüügitegevusega vahetult seotud dokumentidele, eriti püügipäevikule ja logiraamatule, samuti sellistele laevaosadele, mis aitab neil täita oma ülesandeid vaatlejatena. 11. Pardal olev vaatleja peab: 11.1 tegema kõik selleks, et tema pardale võtmine ja pardal viibimine ei segaks ega takistaks püügitegevust, 11.2 suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse ning tunnistama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsust, 12. Vaatlusperioodi lõpul koostavad vaatlejad enne laevalt lahkumist tegevusaruande, mis edastatakse alalisele sekretärile ja mille koopia saadetakse Euroopa Komisjoni delegatsioonile. Nad allkirjastavad aruande laeva kapteni juuresolekul, kes võib sellele lisada või lasta lisada tema arvates vajalikke seisukohti ja need allkirjastada. Vaatleja maaleviimisel antakse aruande üks eksemplar kaptenile. 13. Laevaomanikud kannavad kulud vaatlejate majutamiseks laeva juhtkonnaga võrdsetes tingimustes. 14. Vaatleja palga ja sotsiaalmaksu maksab Saalomoni Saarte valitsus. VII PEATÜKK laeva IDENTIFITSEERIMINE JA NÕUETE TÄITMISE TAGAMINE 1. Kalapüügi ja mereohutuse huvides tuleb kõik laevad märgistada ja identifitseerida vastavalt ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) standardnõuetele kalalaevade märgistamiseks ja identifitseerimiseks. 2. Laeva nimi tuleb märkida selgelt ladina tähtedega laeva vööri ja ahtrisse. 3. Kõik laevad, millele ei ole ettenähtud viisil kantud laeva nimi ja raadiokutsung või kutsungitähed, võidakse edasiseks uurimiseks eskortida mõnda Saalomoni Saarte sadamasse. 4. Laeva operaator tagab rahvusvahelise hädaabi- ja kutsungisignaalide sageduse 2182 kHz (HF) ja/või rahvusvahelise ohutus- ja kutsungisignaalide sageduse 156,8 MHz (kanal 16, VHF-FM) pideva jälgimise, et hõlbustada sidepidamist kalapüügi korraldamise, jälgimise ja eeskirjade jõustamisega tegelevate valitsusasutustega. 5. Laeva operaator tagab, et rahvusvahelise signalisatsioonikoodi (INTERCO) värske ja ajakohastatud eksemplar oleks alati pardal ja kättesaadav. VIII PEATÜKK Sidepidamine SAALOMONI SAARTE PATRULL-LAEVADEGA 1. Kalastamisloa saanud laevade ja valitsuse patrull-laevade vaheline sidepidamine toimub järgmiste rahvusvaheliste signalisatsioonikoodide abil: Rahvusvaheline signalisatsioonikood – tähendus: L …………………………..Peatuge kohe SQ3 ……………………….Peatuge või aeglustage käiku, soovin teie laevale tulla QN ………………………..Heitke ankrusse meie laeva tüürpoordiküljele QN1 ………………………Heitke ankrusse meie laeva pakpoordiküljele TD2 .……………………...Kas teie laev on kalalaev? C ………………………….Jah N ………………………….Ei QR ………………………...Me ei saa teie laeva kõrvale ankrusse heita QP …………………………Heidame teie laeva kõrvale ankrusse IX PEATÜKK JÄRELEVALVE 1. Euroopa Ühendus peab ajakohastatud nimekirja laevadest, millele on käesoleva protokolli põhjal antud püügilitsents. Nimekiri saadetakse kalapüügi kontrollimise eest vastutavatele Saalomoni Saarte asutustele kohe pärast selle koostamist ja pärast igakordset ajakohastamist. 2. Ühenduse laevu võib eelmises punktis nimetatud nimekirja võtta, kui on saadud teade käesoleva lisa I peatüki 2. jao punktis 3 nimetatud ettemaksu sooritamisest. Seejärel võib laevaomanik saada antud nimekirja tõestatud koopia, mida tuleb hoida laeva pardal püügilitsentsi asemel kuni litsentsi väljastamiseni. 3. Kalastusvööndisse sisenemine ja sealt lahkumine. 3.1 Ühenduse laevad teatavad alalisele sekretärile Saalomoni Saarte kalastusvööndisse sisenemise või sealt lahkumise kavatsusest vähemalt 24 tundi ette. Saalomoni Saarte kalastusvööndisse sisenemisel teatavad nad sellest kohe faksi, elektronposti või raadio teel alalisele sekretärile. 3.2 Kalastusvööndist lahkumisest teatades edastavad laevad ka oma asukoha ja pardal oleva saagi suuruse ja kalaliigid. Need andmed on soovitav edastada faksi teel, kui aga laeval faksi ei ole, siis elektronposti või raadio kaudu. 3.3 Laevad, mis tegeleb kalapüügiga, kuid ei ole sellest alalisele sekretärile teatatud, loetakse laevadeks, millel puudub püügilitsents. 3.4 Püügilitsentside väljaandmisel teatatakse laevadele ka vajalikud faksi- ja telefoninumbrid ning elektronposti aadress. 4. Kontrollimenetlused. 4.1 Saalomoni Saarte kalastusvööndis kala püüdvate ühenduse kalalaevade kaptenid lubavad kõigil kalapüügi kontrolli ja inspekteerimise eest vastutavatel Saalomoni Saarte ametiisikutel laevale tulla ja oma kohustusi täita ning abistavad neid seejuures. 4.2 Nimetatud ametiisikud ei jää laevale kauemaks, kui on vajalik nende kohustuste täitmiseks. 4.3 Inspekteerimise lõpetamisel antakse laeva kaptenile vastav tõend. 5. Kalalaevade arestimine. 5.1 Alaline sekretär teatab Euroopa Komisjoni delegatsioonile 48 tunni jooksul kõigist Saalomoni Saarte kalastusvööndis toimunud ühenduse laevade arestimistest ja neile määratud karistustest. 5.2 Samaaegselt saadetakse Euroopa Komisjoni delegatsioonile lühiülevaade arestimise asjaoludest ja põhjustest. 6. Arestimisteade. 6.1 Kui kontrolliametnik on teate vormistanud, kirjutab laeva kapten sellele alla. 6.2 Nimetatud allkiri ei piira kapteni õigusi ega võimalusi nõuete rikkumise süüdistustele vastu vaielda. 6.3 Kapten viib laeva kontrolliametniku määratud sadamasse. Väiksemate rikkumiste korral võib alaline sekretär lubada ametniku pardale võtnud laeval kalapüüki jätkata. 7. Arestimise korral peetav konsultatiivkohtumine. 7.1 Enne, kui kaaluda laeva kapteni või meeskonna või selle lasti ja varustuse suhtes mingeid muid meetmeid peale nende, mille eesmärk on oletatava rikkumise tõendite kaitsmine, peetakse ühe tööpäeva jooksul pärast ülalnimetatud teabe saamist Euroopa Ühenduse delegatsiooni ja alalise sekretäri vaheline konsultatiivkohtumine, millel võib osaleda ka asjaomase liikmesriigi esindaja. 7.2 Sellel kohtumisel vahetavad osapooled asjakohaseid dokumente või andmeid, mis aitavad tuvastatud tõsiasjade asjaolusid selgitada. Laevaomanikule või tema esindajale teatatakse kohtumise tulemustest ja kõigist laeva arestimisest tulenevatest meetmetest. 8. Arestimisküsimuse lahendamine. 8.1 Enne kohtumenetluse alustamist püütakse eeldatava rikkumise küsimust lahendada kompromissmenetluse teel. See menetlus lõpeb hiljemalt neli (4) tööpäeva pärast laeva arestimist. 8.2 Vabatahtliku kokkuleppe korral määratakse trahvi suurus vastavalt Saalomoni Saarte seadusandlusele. 8.3 Kui küsimust ei õnnestu lahendada vabatahtliku kokkuleppega ja see tuleb anda lahendamiseks pädevale kohtuorganile, kannab laevaomanik valitsuse tulukontole nr. 0260-002 Honiaras asuvas Saalomoni Saarte Keskpangas pangatagatise, mis peab katma arestimise kulud ja rikkumises süüdi oleva osapoole tasuda jäävad trahvid ning hüvitised. 8.4 Pangatagatis on kuni kohtumenetluse lõppemiseni tühistamatu. See vabastatakse juhul, kui kohtumenetlus ei lõpe süüdimõistva otsusega. Samuti vabastab rahandusministeeriumi alaline sekretär tagatise ülejäägi juhul, kui kohtuotsusega määratud trahvisumma on tagatiseks esitatud summast väiksem. 8.5 Laev vabastatakse aresti alt ja meeskonnal lubatakse sadamast lahkuda: - kui vabatahtlikust kokkuleppest tulenevad kohustused on täidetud või - enne kohtumenetluse lõppemist juhul, kui punktis 8.3 nimetatud pangatagatis on esitatud ja alaline sekretär on selle aktsepteerinud. 9. Ümberlaadimine. 9.1 Ühenduse laevad, kes tahavad saaki Saalomoni Saarte vetes ümber laadida, teostavad ümberlaadimise selleks määratud Saalomoni Saarte sadamates. 9.2 Selliste laevade omanikud peavad vähemalt 48 tundi varem esitama alalisele sekretärile järgmised andmed: - saaki ümber laadivate kalalaevade nimed, - transpordilaevade nimed, - ümberlaaditavad kogused tonnides liikide kaupa, - ümberlaadimise päev. 9.3 Ümberlaadimist loetakse Saalomoni Saarte kalastusvööndist väljumiseks. Seepärast tuleb laevadel esitada alalisele sekretärile oma püügideklaratsioonid ja teatada, kas nad kavatsevad püüki jätkata või Saalomoni Saarte kalastusvööndist lahkuda. 9.4 Ülaltoodud tingimuste täitmata jätmisel on igasugune saagi ümberlaadimine Saalomoni Saarte kalastusvööndis keelatud. Kõiki kõnealust sätet rikkuvaid isikuid karistatakse Saalomoni Saarte seaduste kohaselt. 10. Saalomoni Saarte sadamas kala lossivate või ümber laadivate ühenduse kalalaevade kaptenid lubavad Saalomoni Saarte inspektoritel vastavat tegevust kontrollida ja abistavad neid. Kontrolli lõpetamisel väljastatakse laeva kaptenile vastav tõend. LIITED 1. Püügilitsentsi taotluse vorm. 2. Püügipäevik. Liide 1a EÜ JA SAALOMONI SAARTE VAHELINE KALAPÜÜGILEPING REGISTREERIMISE JA PÜÜGILOA SAAMISE TAOTLUS SAALOMONI SAARTE KALANDUSE JA MERERESSURSSIDE MINISTEERIUMI alalisele sekretärile | TÄITMISE JUHEND: | Taotlusel PEAB olema kuupäev ja allkiri; vastasel juhul on taotlus kehtetu. | Aadress tähendab täielikku postiaadressi. | Vajadusel tehke tühja ruutu ( selge märge. | Kõik arvud anda meetermõõdustikus või näidata, millist mõõdustikku kasutati. | Kinnitage avalduse külge hiljuti tehtud 6x8 tolli suurune foto laevast külgvaates, millel on näha laeva nimi ja registreerimisnumber. | Lisage juurde foorumi kalapüügiametkonna (FFA) piirkondliku registri ja laevaseiresüsteemi (VMS) tõendite koopiad. | Kui laev oli varem registreeritud, märkige: | Piirkondlikud nõuded: | Laeva endine nimi | FFA registreerimisnumber | Varasem registreerimisnumber | FFA VMSi registreerimisnumber | Varasem rahvusvaheline raadiokutsung | ALC liik | Laeva tunnusandmed: | Laeva nimi | Laeva tüüp: (valige sobiv) | Üksi tegutsev seiner | Kalaveolaev/Külmutuslaev | Otsingulaev | Õngepüügilaev | Punkerlaev | Muud | Ritvõngelaev | Rühmas tegutsev seiner | Täpsustage | Registreerimisriik | Registreerimisriigi number | Rahvusvaheline raadiokutsung | Laevaomanik: | Laeva operaator/prahtija: | Nimi | Nimi | Aadress | Aadress | Laeva kapten: | Kalastamise eest vastutav kapten: | Nimi | Nimi | Aadress | Aadress | Tegutsemisbaas(id) | Loa kehtivusaeg: | Valige õige loa kehtivusaeg ja märkige soovitav algustähtaeg | 1. sadam/riik | 1 aasta | ____________________ | 2. sadam/riik | 6 kuud | ____________________ | 3. sadam/riik | 3 kuud | _____________ | Lipp/lubatud kalastuspiirkonna riik | Muu (täpsustage): | ______________ | Laeva tehnilised andmed: | Kerematerjal: | Teras ڤ | Puit ڤ | FRP ڤ | Muu (märkige) | Ehitamisaasta | Kogumahutavus | Ehitamiskoht | Kogupikkus | Meeskonna suurus | Peamootorite võimsus (näidata võimsusühik) | Kütusepunkrite maht (kiloliitrid) | Külmutusvõimsus päevas (vajadusel valige mitu varianti): Külmutusviis Võimsus Temperatuur (Co) Tonni / päevas Soolvesi (NaCl) BR ڤ ____________________________ ________________ Soolvesi (CaCl) CB ڤ ____________________________ ________________ Õhk (puhurid) BF ڤ ____________________________ ________________ Õhk (spiraaltorud) RC ڤ ____________________________ ________________ Muud (täpsustage) _______________ ____________________________ ________________ Ladustamisvõimsus (vajadusel valige mitu varianti): Ladustamisviis Võimsus Temperatuur (Co) Kuupmeetrid Jää IC ڤ ____________________________ ________________ Külmutatud merevesi RW ڤ ____________________________ ________________ Soolvesi (NaCl) BR ڤ ____________________________ ________________ Soolvesi (CaCl) CB ڤ ____________________________ ________________ Õhk (puhurid) RC ڤ Muud (täpsustage) _______________ ____________________________ ________________ Täitke vastavalt vajadusele kas A, B, C või D. A. Seineritel : Helikopteri reg. nr ___________________________ Võrgu kogupikkus (meetrid)_________________ Helikopteri tüüp ____________________________ Võrgu kogusügavus (meetrid) ________________ Abilaev: Nimi 1 ___________________________________________ Tüüp 1_________________________ Nimi 2 ___________________________________________ Tüüp 2_________________________ Nimi 3 ___________________________________________ Tüüp 3_________________________ B. Ritvõngelaevadel : Automaatridvaseadmete arv (kui puuduvad - 0) __________ Söötade säilitamisviis (vajadusel mitu erinevat) Ringlusmeetod Maht (vajadusel x) (kuupmeetrid) Loomulik NN ڤ ____________________________ Ringlus CR ڤ ____________________________ Külmutamine RC ڤ ____________________________ C. Õngepüügilaevadel : Keskmine sumpade arv _______________________________ Õngeliini pikkus, km ______________ Keskmine konksude arv sumba kohta ____________________ Õngeliini materjal ____________________________________ D. Abilaevadel : Tegevused (vajadusel mitu erinevat) Külmutuslaev ڤ Luurelaev ڤ Ankrupaat ڤ Baas/Emalaev ڤ Muud (täpsustage)__________________________________________________________________________________ Abistatav(ad) kalalaev(ad) __________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________ Kinnitan, et ülaltoodud andmed on tõesed ja täielikud. Mõistan, et pean kõigist ülaltoodud andmete muudatustest koheselt teatama ja et mitteteatamine võib kahjustada mu mainet FFA piirkondliku registri silmis. Käesoleva taotluse esitamise aluseks on: Lepingu nimetus | Lepingu alguskuupäev | Taotleja: (omanik, prahtija või volitatud esindaja)_________________________________ Taotleja nimi: | Telefon: | Aadress: | Faks: | E-post: | Allkiri | Kuupäev | Liide 2a REV: SPC/FFA DEC 1996 VAIKSE OOKEANI LÕUNAOSA PIIRKONDLIK SEINNOODA PÜÜGIPÄEVIK LK_____LK-DE KOGUARV ________ LAEVA NIMI | PÜÜGILOA VÕI LITSENTSI NUMBER (NUMBRID) | AASTA | KALANDUSETTEVÕTTE NIMI | FFA PIIRKONDLIK REGISTRINUMBER | LOSSIMISSADAMAS OLEVA ESINDAJA NIMI | LÄHTESADAM | LOSSIMISSADAM | REGISTREERIMISRIIK | FFA TÜÜBIKINNITUS ALC (JAH/EI) ? | . KÕIK KUUPÄEVAD JA KELLAAJAD PEAVAD OLEMA UTC/GMT . MASSID PEAVAD OLEMA TONNIDES | VÄLJASÕIDU KUUPÄEV JA KELLAAEG | SADAMASSE SAABUMISE KUUPÄEV JA KELLAAEG | REGISTRINUMBER REGISTREERIMISRIIGIS | RAHVUSVAHELINE RAADIOKUTSUNG | PARDAL OLEVA KALA KOGUS MEREREISI ALGUL | PARDAL OLEVA KALA KOGUS PÄRAST LOSSIMIST | KUU | PÄEV | TEGEVUSE KOOD | 01:00 UTC VÕI ASUKOHT VETTE LASKMISEL | PARVEDE KOGUMISE KOOD | VETTE-LASKMISE ALGUS-AEG | PARDALEJÄETUD SAAK | VETTE TAGASI LASTUD SAAK | KONSERVITEHASESSE, KÜLMHOONESSE, KÜLMUTUS- VÕI MUULE LAEVALE LOSSITUD SAAK | Täitmise juhend vt pöördel Liide 2b REV: SPC/FFA DEC 1996 VAIKSE OOKEANI LÕUNAOSA PIIRKONDLIK ÕNGEPÜÜGIPÄEVIK LK_____LK-DE KOGUARV _______ LAEVA NIMI | PÜÜGILOA VÕI LITSENTSI NUMBER (NUMBRID) | AASTA | KALANDUSETTEVÕTTE NIMI | FFA PIIRKONDLIK REGISTRINUMBER | LOSSIMISSADAMAS OLEVA ESINDAJA NIMI | LÄHTESADAM | LAHKUMISE KUUPÄEV JA KELLAAEG | REGISTREERIMISRIIK | FFA TÜÜBIKINNITUS ALC (JAH/EI) ? | . KÕIK KUUPÄEVAD JA KELLAAJAD PEAVAD OLEMA UTC/GMT . MASSID PEAVAD OLEMA TONNIDES | LOSSIMISSADAM | SADAMASSE SAABUMISE KUUPÄEV JA KELLAAEG | REGISTRINUMBER REGISTREERIMISRIIGIS | RAHVUSVAHELINE RAADIOKUTSUNG | PEAMISED PÜÜTAVAD LIIGID | KONKSUDE ARV ÕNGEDE SISSELASKMISE VAHEAEGADEL | Täitmise juhend vt pöördel LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT 1. NAME OF THE PROPOSAL: Proposal for a Council Regulation on the conclusion of the Partnership Agreement between the European Community and Solomon Islands on fishing off Solomon Islands 2. ABM / ABB FRAMEWORK 11. Fisheries 1103. International Fisheries Agreements 3. BUDGET LINES 3.1 Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B..A lines)) including headings : 110301: “International Fisheries Agreements” 11010404: “International Fisheries Agreements, administrative expenditure”. 3.2 Duration of the action and of the financial impact : The Agreement has been concluded for an initial period of 3 years, automatically renewable until denunciation by one of the two Parties. The Protocol, which contains the provisions on fishing possibilities and the financial contribution, has been concluded for a period of 3 years starting from entry into force. 3.3 Budgetary characteristics ( add rows if necessary ) : Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective | 11.0301 | Comp | Diff[4]/ | NO | NO | NO | No 4 | 11.010404 | Comp | Non-diff[5] | NO | NO | NO | No 4 | 4. SUMMARY OF RESOURCES 4.1 Financial Resources 4.1.1 Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA) EUR million (to 3 decimal places) Expenditure type | Section no. | Min. Max. | Year n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 and later | Total | Operational expenditure[6] | Commitment Appropriations (CA)[7] | 8.1 | a | Min. Max. | 0.400 1.200 | 0.400 1.330 | 0.400 1.330 | -- | -- | 1.200 3.860 | Payment Appropriations (PA) | b | Min. Max. | 0.400 1.200 | 0.400 1.330 | 0.400 1.330 | -- | -- | 1.200 3.860 | Administrative expenditure within reference amount[8] | Technical & administrative assistance (NDA) | 8.2.4 | c | -- | -- | 0.040 | -- | -- | 0.040 | TOTAL REFERENCE AMOUNT | Commitment Appropriations | a+c | Min. Max | 0.400 1.200 | 0.400 1.330 | 0.440 1.370 | -- | -- | 1.240 3.900 | Payment Appropriations | b+c | Min. Max | 0.400 1.200 | 0.400 1.330 | 0.440 1.370 | -- | -- | 1.240 3.900 | Administrative expenditure not included in reference amount[9] | Human resources and associated expenditure (NDA) | 8.2.5 | d | 0.065 | 0.065 | 0.065 | -- | -- | 0.195 | Administrative costs, other than human resources and associated costs, not included in reference amount (NDA) | 8.2.6 | e | 0.012 | 0.012 | 0.012 | -- | -- | 0.036 | Total indicative financial cost of intervention TOTAL CA including cost of Human Resources | a+c+d+e | Min. Max. | 0.477 1.277 | 0.477 1.407 | 0.517 1.447 | -- | -- | 1.471 4.131 | TOTAL PA including cost of Human Resources | b+c+d+e | Min. Max. | 0.477 1.277 | 0.477 1.407 | 0.517 1.447 | -- | -- | 1.471 4.131 | Co-financing details EUR million (to 3 decimal places) Co-financing body | Min. Max | Year n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n +4 and later | Total | …………………… | f | TOTAL CA including co-financing | a+c+d+e+f | 4.1.2 Compatibility with Financial Programming X Proposal is compatible with existing financial programming. ( Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial perspective. ( Proposal may require application of the provisions of the Interinstitutional Agreement[10] (i.e. flexibility instrument or revision of the financial perspective). 4.1.3 Financial impact on Revenue X Proposal has no financial implications on revenue ( Proposal has financial impact – the effect on revenue is as follows: NB: All details and observations relating to the method of calculating the effect on revenue should be shown in a separate annex. EUR million (to one decimal place) Prior to action [Year n-1] | Situation following action | Total number of human resources | 0.6 | 0.6 | 0.6 | 5. CHARACTERISTICS AND OBJECTIVES Details of the context of the proposal are required in the Explanatory Memorandum. This section of the Legislative Financial Statement should include the following specific complementary information: 5.1 Need to be met in the short or long term The need of this new bilateral fishery Agreement lies in the necessity to allow Community vessels to obtain fishing rights for purse seine vessels and surface long-liners in the Solomon Islands’ fishing zone, exclusively for tuna and tuna-like species. Further to the entry into force of the EC/Kiribati Fishery Agreement in September 2003, this new Agreement extends and consolidates the fishing possibilities of the EC industrial tuna fleet in Central West Pacific. The idea of a network of tuna Agreements is essential for the consolidation of a fishery that, for its own nature, depends on the seasonal migration of the stocks concerned. In this context, it must be indicated that, in parallel to the new Solomon Agreement, the Commission has concluded, still in the Pacific area, another tuna agreement with the Federated States of Micronesia (FSM) which is currently the object of a separate adoption procedure. As the presence of EC tuna vessels in the region is recent and relatively modest in number, the Agreements negotiated with the Solomon Islands will permit to consolidate the presence of the EC fleet in Central West Pacific and open serious perspectives for the development of the European tuna fishing industry in the Pacific, which is the most important tuna fishing zone in the world. The access of EC tuna vessels to the Central West Pacific, in the full respect of regional and multilateral provisions for the conservation and sound management of the local fishery resources, is a key element for the long-term preservation of the world leadership position of the EC tuna fishing industry. Furthermore, the financial contribution paid by the Community, in conjunction with the licence fees paid by ship-owners, constitutes an important source of revenues for the Solomon Government. In addition, the Agreement is going to generate an economic impact on the Solomon’s fishery sector, mainly through the implementation of the partnership approach, and, more generally, on the economic development of the country at large. 5.2 Value-added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergy Fisheries agreements were concluded by the Community following changes to the Law of the Sea in the seventies. Member States agreed, in a Council Resolution of 3 November 1976, to transfer their competence in this domain to the Community and therefore fisheries agreement fall completely under the Community exclusive competence. As stated in its Communication on the CFP reform[12] and in the Communication on Fisheries Partnerships Agreements, it essential that an improved policy concerning the fisheries agreements is established together with all partners, private and public, within the Community. This is a major step to reconfirm the commitment of the Community to contribute to the sustainable development of fishing activities at the international level. This position was endorsed in 2003 by the European Parliament and in 2004 by the Council of Ministers. The Community is therefore proposing to establish a new type of fisheries agreements (Fisheries Partnership Agreements) in order to strengthen co-operation and to ensure the implementation of a sustainable fisheries policy and a rational and responsible exploitation of the resources in the mutual interest of the Parties concerned. In order to allow the European long distant waters fishing fleet to consolidate its role the sustainable exploitation of global fishing stocks must be ensured. As far as the proposed fisheries partnership agreement with Solomon Islands is concerned, the Community considers that such an agreement is the only solution: - to promote sustainable fisheries activities and provide a binding framework for all concerned parties, i.e. the Community, its Member states, the European operators and the third country to attain this objective and, - to protect and develop European fishing activities within these waters and to enhance their political and socio-economic impact both in Europe and in the Solomon Islands. Furthermore, in order to reinforce the notion of a binding framework for all concerned parties, the Agreement contains an “exclusivity clause” that does not allow EC fishing vessels to fish in Solomon’s waters outside the Agreement’s legal framework. During the whole process of negotiation, the Commission took account of the situation in Solomon Islands and the agreement will be implemented by both parties taking duly account of the development and environmental objectives of Solomon Islands. 5.3 Objectives, expected results and related indicators of the proposal in the context of the ABM framework The negotiation and conclusion of fishery agreements with third countries responds to the general objective to maintain and safeguard traditional fishing activities of the EC fleet, including long distance fishing, and to develop partnership relations in view of enhancing sustainable exploitation of fisheries resources outside Community waters, while taking account broader environmental, economic and social concerns. The objective of the EC/Solomon Islands Agreement is to guarantee the access of 4 purse seine vessels and 10 surface long-liners to the Solomon Islands fishing zone for fishing exclusively tuna and tuna-like species. In conjunction with this objective, the Agreement aims at enhancing responsible fishing and the sustainable exploitation of fisheries resources in Solomon Islands’ fishing zone. Expected catches for the entire fleet are estimated at 6000 tons of tuna per year. The relative financial contribution is fixed at 400.000 euros per year. However, in case of annual catches exceeding 6000 tons, the Community will pay 65 euros per ton for each additional ton. In any case, the overall Community payment cannot exceed 1.200.000 euros per year. 30% of the financial contribution (120.000 euros per year) will be allocated to enhancing responsible fishing in Solomon’s fishing zone (art. 5 of the Protocol) The following indicators will be used in the context of the ABM framework to monitor the implementation of the agreement: - rate of utilisation of the fishing possibilities; - catch data and commercial value of the agreement; - Contribution to employment and value added in the EC; - Contribution to Community market stabilization - Contribution towards overall poverty reduction in Solomon Islands, including contribution to employment and infrastructure development in Solomon Is and support to the State budget. - number and type of concrete results expected through the use of the percentage of the financial contribution allocated to enhancing responsible fishing in Solomon’s fishing zone (art. 5 of the Protocol). - number of Joint Committee meetings and of technical meetings; - number of missions; - information on by-catches and environmental impact as reported by observers. 5.4 Method of Implementation (indicative) Show below the method(s)[13] chosen for the implementation of the action. X Centralised Management X Directly by the Commission ٱ Indirectly by delegation to: ٱ Executive Agencies ٱ Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulation ٱ National public-sector bodies/bodies with public-service mission ٱ Shared or decentralised management ٱ With Member states ٱ With Third countries ٱ Joint management with international organisations (please specify) Relevant comments: 6. MONITORING AND EVALUATION 6.1 Monitoring system Continuous monitoring by the Commission is foreseen for the Agreement. The Commission is solely responsible for implementing the Agreement and will do so through its officials posted both in Brussels and in its office in Honiara (Solomon Islands) and in its Delegation in Papua New Guinea (responsible also for Solomon Islands). The licence application by EC ship-owners is closely followed by the competent Commission’s services. Data on actual catches are regularly collected. The implementation of the partnership approach and the use of the share of the financial contribution allocated to it will be managed in the light of objectives identified by mutual agreement between the two parties and the annual and multi-annual programming to attain them. For such purposes, the EC and Solomon Islands shall agree, within the Joint Committee, on a multi-annual sectoral programme and detailed implementing rules including criteria and procedures for evaluating the results obtained each year. As a general rule, from the entry into force of the Agreement, the competent Commission services will collect the appropriate information allowing the verification and follow up of the indicators listed at the above point 5.3. 6.2 Evaluation 6.2.1 Ex-ante evaluation An ex-ante evaluation has been carried out between June and July 2004 with the assistance of an independent consortium of consultants. The full evaluation will be made available on the DG FISH web site. The main elements of the impact assessment have been studied on the basis of a number of possible scenarios[14] to determine the range of possible economic, social and environmental impacts. When considering the financial and economic impacts of the 3 different scenarios, summary ranges for the three scenarios are provided below: Summary ranges of scenario impacts (annual) Item | Range | Total EC value-added (Euro) | 627,056 – 1,254,112 | Total Solomons value-added/licence fees (Euro) | 148,540 – 297,080 | Total EC Employment (No.) | 21 – 42 | Total Solomons employment (No.) | 0 | Fleet catches (tonnes) | 3,806 – 7,612 | Compensation (Euro) | 400,000 - 530,000 | Catch value (Euro) | 3.2 mn – 6.4 mn | Compensation as % of catch value (%) | 8 – 12 | Cost advantage for the EC (ratio) | 1.57 – 2.37 | Net EC benefit (Euro) | 227,056 – 724,112 | EC cost of compensation per tonne of fish (Euro) | 70 – 105 | Solomons net benefit (Euro) | 542,465 – 814,930 | After tax profits for fishers (Euro) | 89,781 – 179,561 | Profit to fishers as % of catch value (%) | 2.8 | Scenario 2, which assumes an uptake of the FPA by 4 long-liners and an increasing number of purse seiners from 4 in year 1, to 6 in year 2, and to 8 in year 3, is on balance the most advantageous for the Community. It provides the greatest levels of EU employment (42), the most cost effective scenario from the perspective of the Community (with a cost advantage ratio of 2.37), the greatest absolute value of net Community benefits (Euro 724,112), and the lowest cost per tonne of fish caught (Euro 70), the highest total value-added (Euro 1.25 million), and compensation as a percentage of catch value is lowest at 8%. Scenario 2 also provides the greatest post-tax profits to Community fishers. On balance, scenario 2 is also the most advantageous for the Solomon Islands creating the greatest net benefits (Euros 814,930). All scenarios generate net benefits for the Community, net benefits for the Solomon Islands, and after-tax profits for Community fishers. In addition, none of the scenarios appear to run the risk of any negative economic impacts. All three scenarios indicate that value-added created in the EU is 4-5 times that created in the Solomon Islands, and no employment is created in the Solomon Islands. But, mitigating against that in terms of equity, is that under all Scenarios, net benefits to the Solomon Islands are greater than the net benefits to the EC. Under all three scenarios, the purse seine fleet provides the major share of benefits to the Community, Community fishers and the Solomon Islands. The long-line fleet only provides benefits greater that the purse seine fleet with regards to downstream value-added and employment in the Community, due to swordfish catches being sold in the EU. Importantly, under all three scenarios, long-line profitability appears to be marginal, and this could precipitate either a switch to tuna long-lining (sashimi/albacore dual purpose), or a lack of interest by long-liners in the FPA. Licence fees under all scenarios are 1.2% of catch value for long-liners, and 4.3% of catch value for purse seiners. In terms of social impacts, the FPA is expected to create few impacts in either the Solomon Islands or the EC in terms of food security or human capital. Impacts on social capital will not be significant in the EU, but compensation paid by the EU could have an impact on social capital in the Solomon Islands, if used to support awareness and education programmes for inshore fishers, and improved policy and management of tuna resources with support for the Tuna Management Plan. Such activities would be associated with improved social capital, and given the significant national level of fishery dependency, would lead to improvements in the social welfare of the general population. Natural capital impacts under all scenarios are not significant, while financial capital in the Solomons will be enhanced by the financial compensation flowing into the national treasury, and potentially for EC fishers by increasing the flexibility of their fishing strategy. No significant impacts on physical capital are expected under any scenario. In terms of environmental impacts, no significant negative impacts are expected under any scenarios; the level of EU vessel activity for both purse seining and long-lining is very small in comparison to regional vessel numbers totals, and it is these regional totals that are expected to have an impact on the status of both target and by catch species, given that they are also regional in nature. However overall, the net change of the FPA on big-eye harvesting in the waters of the Solomon Islands depends largely on whether the FPA vessels represent a replacement for the existing tuna fishing operations, or are in addition to the existing operations, and whether they target tuna or swordfish. 6.2.2 Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from similar experiences in the past) The proposed Agreement with Solomon Islands is the first one with this country and, consequently, experience from interim or ex post evaluation of this specific Agreement is not yet available. Even though a similar Agreement with the Republic of Kiribati entered into force in September 2003, it is too early to draw lessons from its implementation and experience. Nevertheless, historical statistical data on catches from other long distance fleets (mainly US, Japan, Korea and Taiwan) have been taken into account. All such data, confirmed by EC ship-owners and supported by specialised scientific bodies, indicate that, in terms of catches, Solomon Islands fishing zone offers one of the best fishing grounds in the region. The EC fishing effort in the Solomon Islands is compatible with all the regional provisions applicable for the conservation and management of tuna resources (FFA Minimum Terms and Conditions, Palau Arrangement for the Management of the Western Pacific Purse seine Fishery). In addition, as regards conservation measures, several scientific studies and institutions confirm that the status of tuna stocks, particularly for skipjack and yellowfin – the bulk of industrial tuna fishing in Central West Pacific -, is good therefore that an increase of the fishing effort is admissible. 6.2.3 Terms and frequency of future evaluation Before the Protocol is renewed the entire period which it covers will be evaluated (ex-post assessment), measuring indicators relating to results (catches, values of catches) and impact (number of jobs created and maintained, relation between the cost of the Protocol and the value of catches), including an impact on the marine environment. The indicators listed under the above point 5.3 will be used to perform the ex post evaluation. 7. ANTI-FRAUD MEASURES Fishery Agreements are commercial agreements with a financial contribution paid in exchange for fishing rights in the waters of third countries. This contribution is complemented by the licence fees paid by the EC ship-owners authorised to fish in the framework of the Agreement. The way such a contribution is used depends exclusively on the responsibility of the third country, which has negotiated the agreement with the Community as a sovereign state. In most cases, a part of the financial contribution is used to finance activities for improving or supporting the fishery policy of the concerned country. In this case, the programming of the activities, their implementation and the information about the results on their implementation to be provided to the Commission remain within the exclusive competence of the third country. Nonetheless, the Commission invites the third country to establish a permanent political dialogue with its services in order to improve the management of the Agreement and strengthen the Community’s contribution to the management of fishing resources. In the context of the new Fishery Partnership Agreements (FPA) it is foreseen that the Commission and the third country fix, by mutual agreement, the goals to be attained through the use of a part of the financial contribution allocated to this end. At the same time, both Parties will establish an annual and multi-annual programming for the pursuit of those goals. In the event that the implementation of the programme does not correspond to the level of resources fixed by the Protocol to this end, the Commission could ask for a reduction of the percentage of the financial contribution used in the context of the agreed programme. In any case, every payment realised by the Commission in the context of the fishery Agreement is subject to the normal Commission’s budgetary rules and procedures. This fact allows, in particular, to identify the bank accounts of the third country where the amounts of the financial contribution are paid. When it is specifically established by the Protocol, the Commission analyses in a detailed manner the activities benefiting of a specific financial support (part of the financial contribution) both in respect of the agreed programme and in respect of the implementation results as reported by the specific report provided by the third country to the Commission. However, in respect of the principle of national sovereignty, the Commission cannot carry out (directly or indirectly), by its own initiative, a financial audit concerning the financial contribution paid to third countries. 8. DETAILS OF RESOURCES 8.1 Objectives of the proposal in terms of their financial cost Commitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places) (Headings of Objectives, actions and outputs should be provided) | Type of output | Av. cost | Year n | Year n+1 | Year n+2 | Year n+3 and later | TOTAL | 8.2.2 Description of tasks deriving from the action ( Assist the negotiator in preparing and conducting the negotiations of the fisheries agreements: - Participate in negotiations with third countries to conclude fisheries agreements. - Prepare Draft Assessment Reports and Strategy notes for the Commissioner. - Present and defend the positions of the Commission in the external working group of the Council. - Participate in finding compromises with the Member States and reflect these in the final text of the Agreements. ( Monitoring of the agreements: - Day to day follow-up of the fisheries agreements. - Prepare and check the commitments and the payment orders of the financial compensations and of the targeted actions - Regular reporting of the implementation of the agreements. - Evaluation of the agreements - scientific and technical aspects ( Policy design: - Prepare draft Regulations and Decisions of the Council. Elaborate text of the agreements. - Launch and follow up the approval procedures. ( Technical assistance: - Prepare the Commission position in view of Joint Committees. ( Institutional Relations: - Represent the Commission before the Council, European Parliament and Member States in the context of the negotiation process. - Drafting of replies to written and oral Parliamentary questions … ( Inter-service co-ordination and consultation: - Liaise with other Directorates General in matters concerning the negotiations and the follow-up of the agreements. - Carry out and respond to inter-service consultations. ( Evaluation: - Participate in the various evaluation exercises (ex-ante, mid-term, ex-post) and impact assessments. - Analyse the attainment of objectives and quantified indicators. 8.2.3 Sources of human resources (statutory) (When more than one source is stated, please indicate the number of posts originating from each of the sources) X Posts currently allocated to the management of the programme to be replaced or extended ( Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year n ( Posts to be requested in the next APS/PDB procedure ( Posts to be redeployed using existing resources within the managing service (internal redeployment) ( Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year in question 8.2.4 Other Admi n istrative expenditure included in reference amount (XX 01 04/05 – Expenditure on administrative management) EUR million (to 3 decimal places) Budget line (11 01 04 04, Heading 4) | Year n | Year n+1 | Year n+2 | Year n+3 | Year n+4 | Year n+5 and later | TOTAL | Other technical and administrative assistance | - intra muros | - extra muros | 0.040 | 0.040 | Total Technical and administrative assistance | 0.040 | 0.040 | 8.2.5 Financial cost of human resources and associated costs not included in the reference amount EUR million (to 3 decimal places) Type of human resources | Year n | Year n+1 | Year n+2 | Year n+3 | Year n+4 | Year n+5 and later | Officials and temporary staff (XX 01 01) | Staff financed by Art XX 01 02 (auxiliary, END, contract staff, etc.) (specify budget line) | Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) | Calculation– Officials and Temporary agents Reference should be made to Point 8.2.1, if applicable 1A = € 108.000* 0.3 = € 32 400 1B = € 108.000* 0.15 = € 16 200 1C = € 108.000* 0.15 = € 16 200 Total: € 64 800 per year (EUR million: 0.065 per year) Calculation– Staff financed under art. XX 01 02 Reference should be made to Point 8.2.1, if applicable 8.2.6 Other administrative expenditure not included in reference amount EUR million (to 3 decimal places) | XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences | 0.002 | 0.002 | 0.002 | 0.006 | XX 01 02 11 03 – Committees[20] | XX 01 02 11 04 – Studies & consultations | XX 01 02 11 05 - Information systems | 2 Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) | 3 Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line) | Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.036 | Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amount Appendix 1 EC/SOLOMON ISLANDS FISHERY AGREEMENT Ex-ante Evaluation - Scenarios and relative assumptions The first scenario is based on a limited uptake of licenses, based on vessel numbers believed to be currently operating in the region under the Kiribati FPA i.e. 3 purse seiners and 2 long liners. The second scenario is based on an uptake of purse seine licences of 4 in year 1, 6 in year 2 and 8 in year 3 (as provided for in the protocol), but a limited uptake of 4 longline licences, as greater uptake is not considered likely (based on interviews with longline vessel owners and ORPAGU, September 2004). The third and final scenario represents a precautionary approach with respect to purse seine fishing on FADs but with vessel numbers the same as per scenario 3[21]. Details on each of the three scenarios, and the main assumptions, are provided below. All scenarios are based on the three-year period of the FPA, and in all scenarios, the vessel operator pays the licence fees. Also applicable to all scenarios are the following assumptions: 1. Purse seine dependency[22] is estimated at 25% of total catches[23] with long line dependency estimated at 10%[24] - less than the estimated figure given by vessel owners and the manager of the longliner association ORPAGU (September 2004). 2. Longliners currently operating in Kiritbati are targeting swordfish (which represents 50% of their catch) and marlin (interviews September 2004), and report that they are making money doing so[25] and plan to continue to do so in Solomons under the FPA. They report they could switch to sashimi/albacore tuna if prices for swordfish drop, but that this would decrease their interest in the Solomons FPA. Therefore, for the purpose of the scenarios, and based on the intention and comments of vessel owners interviewed, the scenarios assume that longline vessels are targeting swordfish, rather than being dual use (albacore/sashimi) vessels. However, swordfish catches are likely to be low in the Solomons, and the only commercial targeting of swordfish that we have previously been aware of is south of the Fiji/Tonga zones in the cooler surface waters. In addition, informal discussions on this issue have been held with the former head of the SPC tuna programme, an individual who managed the industrial fisheries in FSM for 9 years, and other experts on longlining in the region, who all report that swordfish fishing in FSM/Solomons is not viable (Pers. Comm. between Gillett et al, 2004). There is therefore a question-mark about whether in the more equatorial waters (Solomons/Kiribati/FSM), targeting swordfish would be economically feasible, especially given the relatively high costs of running EU vessels, compared to Asian ones. Solomon Islands catches have historically not shown significant catches of swordfish or marlin, but the extent to which this is because there is little of these species there, and the what extent to which it is because you need different bait to catch swordfish and marlin (squid) compared to tuna, and need to fish at different levels, is not known. 3. With respect to dependencies of both fleet segments, it should be noted that an El Nino event could severely affect the dependencies of EU vessels on different regions and the need to make uncharacteristic moves in fishing grounds. Given the sensitivity of the scenarios to dependency assumptions, the ex-post evaluation will need to critically evaluate actual dependency. At the present time we can only base our assumptions on industry reaction, overall catch rates in the region, and informed opinion - we are not in a position to provide firm quantification of the extent to which purse seine vessels may remain in the western or eastern Pacific, or move between the two, or the extent to which swordfish vessels will be able to fish in more northern waters. 4. Longline catch mix (based on interviews (September 2004)) are taken as being 50% swordfish, 20% marlin, 20% shark species defined in the log book as “jaqueton, marrajo and quella”, 9% yellowfin, and 1% other. This mix is not necessarily the catch mix likely in the FSM zone, as lower abundance of target species is assumed to lower the dependency/utilization of the FPA, rather than to result in a different species mix. 5. Purse seine catch mix in Scenarios 1 and 2 is 40% yellowfin and 60% skipjack (an average purse seine mix from 2002 and 2003 based on Solomon’s statistical data on domestic tuna catches). The Western Pacific as a whole typically has an average species mix of around 15% yellowfin, 85% skipjack, with a small proportion of bigeye. The higher percentage of yellowfin in the Solomons is probably the result of a combination of a) different resource abundance and b) the greater use of FAD/log sets in the Solomons with higher yellowfin catches. For scenario 3 with a precautionay ban on FAD/log sets, the catch mix is therefore assumed to change to reflect a mid-point between the current species mix and that for the Western Pacific as a whole, with 25% yellowfin, 2.5% bigeye and 72.5% skipjack (this species mix has been confirmed as reasonable by OPAGAG, September 2004) 6. Upstream EC value-added impacts. While it is possible that during the course of the three-year FPA one or two vessels may return to the EU, the frequency of such visits is likely to be very rare. However, some specialty foods and spare parts may be sourced from the EU by both purse seiners and longliners, and longline bait and packaging (as confirmed by interviews) is bought and transported from the EU. Other fishing inputs of EU crew, insurance, depreciation and financing, also come from the EU for both purse seiners and longliners. Upstream value-added in the EU is therefore included for bait and packaging (for longliners) and for insurance, depreciation and financing (for all vessels). 7. Upstream EC employment impacts. The IFRMER study (1999) used in the Cape Verde and Sao Tome and Principe evaluations to estimate multiplier effects estimates 20 upstream jobs for every one longline vessel and 22 jobs for every one purse seine vessel. In the Sao Tome and Principe evaluation, longline costs incurred in the EU are around 50% of the sales value of catches and 68% of total costs, while for purse seiners EU costs are 38% of sales values and 46% of total costs. Calculations for the EU longliners to operate in the Solomons show that EU costs are 28% of sales values and 34% of total costs i.e. roughly half in each case, so we assume that 10 jobs upstream are created for every one longline vessel. Calculations for the EU purse seiners to operate in the Solomons show that EU costs are 19% of sales values and 24% of total costs i.e. again roughly half in each case, so we assume that 11 jobs upstream are created for every one purse seine vessel. 8. Upstream Solomons impacts. Interviews with vessel owners (September 2004) revealed that vessels are likely to use Fiji as a base for their fishing operations. It is unlikely therefore that EU vessels will purchase any fishing inputs in the Solomons, and so the assumption made is that there will be no upstream value-added or employment in the Solomon Islands. 9. Downstream impacts. It is impossible within the scope of this ex-ante evaluation and impact assessment to provide an accurate assessment of what the EU vessels are likely to do in terms of transhipment, offloading, grading, and/or processing in the Solomons and the EU. However, with respect to processing of purse seine caught fish, Solomon Islands-caught fish is not sold to any French tuna canneries in the region, and is unlikely to be sold to the cannery in the Solomons (which sources product from local pole and line vessels at prices that are lower than international prices for purse seine caught fish). Unless there are some marketing arrangements that we are not aware of (e.g. requirements of a loan to sell fish to a European canner), then it is likely that the fish would be sent to a cannery in Bangkok or in Pago Pago – where most of the fish from this region are sent. They usually pay higher prices than the canneries in Solomons or Fiji that have exported to EU in the past. All the Pago fish goes to the US market. Bangkok canned tuna goes US, EU, and other markets. Therefore, in order not to overstate the potential benefits no downstream employment or value-added is considered likely for purse seine vessels in either the Solomons or the EU in processing. With respect to long-liners, they sell their catches in Italy and Spain, so downstream value-added and employment multipliers in the EU are based on those used for long-liners in the Sao Tome and Principe evaluation. As previously stated the Solomons does not compare favourably with other ports in the region for transhipment or offloading, and vessel owners interviewed (September 2004) confirm that they are likely to tranship or offload in Fiji[26]. While some local use of employment and creation of value-added is possible in the Solomons from transhipment of purse seine catches and for offloading, grading, boxing etc of long-line caught fish, these are likely to be very small, and have not been quantified, so downstream multipliers in the Solomons are estimated as zero. 10. Purse seine skipjack is valued at Euro 700/tonne and yellowfin at Euro 980/tonne (based on interviews with OPAGAC (September 2004) and FFA market reports). Long-line catch is valued (based on prices provided by ORPAGU) at Euro 4,350 for swordfish, Euro 1,680 for marlin, Euro 2,000 for yellowfin, and Euro 1,400 for jaqueton, marrajo, quella. 11. Solomons islands income is derived from the initial licence income and the Euro 35/tonne from EU vessels fishing more than 371 tonnes in the case of purse seiners and 80 tons in the case of long-liners. Additional income is derived from the observer fee and licence application cost, and a lump sum equivalent payment of 2 crew for a fishing season of 3 months (Euro 1,559 per vessel) as it is assumed that EU vessels will not take onboard crew from the Solomons. **** [1] EÜT C , , lk . [2] EÜT C , , lk . [3] EÜT L 73, 15.3.2001, lk 8. [4] Differentiated appropriations. [5] Non-differentiated appropriati