EUROOPA KOMISJON Brüssel,4.8.2016 COM(2016) 494 final KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE Kaheteistkümnes aruanne nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 866/2004 rakendamise ja selle kohaldamisest tuleneva olukorra kohta ajavahemikul 1. jaanuarist 31. detsembrini 2015 {SWD(2016) 281 final}



KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE Kaheteistkümnes aruanne nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 866/2004 rakendamise ja selle kohaldamisest tuleneva olukorra kohta ajavahemikul 1. jaanuarist 31. detsembrini 2015 Nõukogu määrus (EÜ) nr 866/2004 ühinemisakti protokolli 10 artiklis 2 sätestatud korra kohta (edaspidi „eraldusjoone määrus”) jõustus 1. mail 2004. Selles määratakse kindlaks tingimused, mille alusel kohaldatakse ELi õiguse sätteid isikute, kaupade ja teenuste liikumise suhtes üle eraldusjoone, mis eraldab seda Küprose Vabariigi ala, mis ei ole valitsuse tegeliku kontrolli all, sellest alast, mis on tema kontrolli all. Kõnealuste õigusnormide mõjususe tagamiseks laiendati nende kohaldamist nimetatud alade ja Ühendkuningriigi idapoolse suveräänse baasipiirkonna vahelise piirini . Aruanne hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2015. Aruandeperioodil tegi komisjon eraldusjoone määruse I lisas muudatusi, lisades kaks uut piiripunkti, mis asuvad Deryneias ja Lefka-Aplikis. Komisjon on pidanud määruse rakendamisega seoses konstruktiivset dialoogi Küprose Vabariigi asjaomaste ametiasutustega, suveräänse baasipiirkonna juhtkonnaga ja Küprose türgi kaubanduskojaga (Turkish Cypriot Chamber of Commerce, TCCoC). 1.ISIKUTE ÜLEMINEK ERALDUSJOONEST 1.1.Eraldusjoone ületamine ametlikes piiripunktides Määrusega on kehtestatud stabiilne õigusraamistik, mille alusel küproslased, teised ELi kodanikud ja kolmandate riikide kodanikud saavad ametlike piiripunktide kaudu vabalt eraldusjoont ületada. Eraldusjoone ületanud Küprose türklaste arv suurenes ja Küprose kreeklaste arv veidi vähenes 2015. aastal võrreldes eelmiste aastatega. Küprose Vabariigilt saadud andmete kohaselt liikus aruandeperioodil valitsuse kontrolli all olevatelt aladelt Küprose põhjaossa 534 879 Küprose kreeklast (aasta varem 589 906) ja 189 027 Küprose kreeklastele kuuluvat sõidukit (aasta varem 200 562) ning Küprose põhjaosast valitsuse kontrolli all olevatele aladele liikus 1 055 130 Küprose türklast (aasta varem 927 141) ja 382 621 Küprose türklastele kuuluvat sõidukit (aasta varem 346 495) . Eraldusjoone ületanud teiste ELi liikmesriikide kodanike ja kolmandate riikide kodanike arv vähenes oluliselt. Küprose Vabariigi politseilt saadud andmete kohaselt ületas aruandeperioodil eraldusjoone 491 860 teiste ELi liikmesriikide kodanikku ja kolmandate riikide kodanikku (aasta varem 732 856). 71 % (351 299) neist eraldusjoone ületustest toimus Ledra tänava piiripunktis ja seda piiripunkti kasutas endiselt valdav osa mitteküproslasi (peamiselt turistid). Eespool esitatud Küprose Vabariigi politsei näitajad ei hõlma siiski andmeid Küprose põhjaosast Pergamose ja Strovilia piiripunkti kaudu eraldusjoone ületanud isikute ja sõidukite kohta . Idapoolne suveräänne baasipiirkond teatab, et 115 335 (aasta varem 108 893) Küprose kreeklast ületas eraldusjoone Küprose põhjaossa minekuks ja 389 412 (aasta varem 273 607) Küprose türklast ületas eraldusjoone vastassuunas, samas kui 258 810 teiste ELi liikmesriikide kodanikku ja kolmandate riikide kodanikku ületas eraldusjoone mõlemas suunas idapoolses suveräänses baaspiirkonnas asuvate piiripunktide kaudu. Otseselt piiripunktides töötavate Küprose Vabariigi politsei töötajate arv kahanes 2015. aastal 69ni (2014. aastal 72). Küprose türgi kogukonna kogutud arvandmed näitavad valitsuse kontrolli all olevatelt aladelt Küprose põhjaossa liikuvate Küprose kreeklaste piiriületuste arvu suurenemist (907 329) ja Küprose kreeklastele kuuluvate sõidukite piiriületuste arvu suurenemist (313 498). Samuti nähtub neist vastupidises suunas liikuvate Küprose türklaste (1 589 339) piiriületuste arvu suurenemine ja Küprose türklaste sõidukite (642 043) piiriületuste arvu suurenemine. Lisaks ületas eraldusjoone valitsuse kontrolli all olevatelt aladelt Küprose põhjaossa minekuks 1 164 131 välisriigi kodanikku. 2015. aastal ei teatatud ühestki piiriületusega seotud vahejuhtumist. Siiski ei luba Küprose Vabariigi ametiasutused ELi kodanikke sõidutavatel Küprose türklastele kuuluvatel bussidel ikka veel ületada eraldusjoont valitsuse kontrolli all olevatele aladele minekuks. Võttes arvesse julgeolekuolukorda maailmas, tugevdasid Küprose Vabariigi ametiasutused aruandeperioodil kontrolle piiripunktides. Kuigi see ei kuulu eraldusjoone määruse kohaldamisalasse, otsustas Küprose türgi kogukond 2015. aasta mais ühepoolse usaldust suurendava meetmena kaotada teatavad nõuded seoses eraldusjoone kaudu piiri ületamisega Küprose põhjaossa minekuks. Nagu märgitakse ÜRO peasekretäri 2016. aasta jaanuari aruandes, jätkati UNFICYPi toetusel usutalitustel osalemise lihtsustamist. Usujuhtidele ja jumalateenistustel osalejatele kehtisid jätkuvalt mõlemas suunas lihtsamad piiriületusvõimalused. 1.2.Eraldusjoone ebaseaduslik ületamine ja varjupaik

Küprose Vabariigi politsei 2015. aastat käsitlevatest andmetest nähtub, et eraldusjoone ebaseaduslik ületamine Küprose põhjaosast valitsuse kontrolli all olevatele aladele suurenes. Selliste eraldusjoone ületuste arv oli 2015. aastal 1 290, 2014. aastal 970, 2013. aastal 1 043 ja 2012. aastal 1 265 . Suurenemise võimaliku põhjusena nimetab Küprose Vabariigi politsei Süüriast tulevaid varjupaigataotlejaid. Riigid, kust oli pärit suurim arv pärast eraldusjoone ületamist kinni peetud ebaseaduslikke rändajaid, olid Süüria (757), Pakistan (111), Somaalia (63), India (50) ja Gruusia (38). Neist 1 290 ebaseaduslikust rändajast 1 049 (81 %) taotlesid Küprose Vabariigis rahvusvahelist kaitset ning enamik neist olid süürlased (745). Ebaseaduslikud rändajad peetakse tavaliselt kinni eraldusjoonel tehtava kontrolli käigus ja lennujaamades, kui nad üritavad Küproselt lahkuda, või politseijaoskondades, kui nad taotlevad rahvusvahelist kaitset. Küprose Vabariigi politsei hinnang selle kohta, et nad ületasid eraldusjoone valitsuse kontrolli all olevatele aladele saabumiseks ebaseaduslikult, rajaneb samadel kriteeriumidel nagu eelnevatelgi aastatel ehk peamiselt nende dokumentides sisalduval teabel, rändajate ütlustel ja muudel tõenditel. Selle analüüsi põhjal saabusid peaaegu kõik ebaseaduslikud rändajad, kes pärast eraldusjoone ületust valitsuse kontrolli all olevatelt aladelt tabati, Küprose põhjaossa Türgi territooriumilt. Küprose türgi kogukond teatas komisjonile, et Küprose põhjaosas pingutatakse selle nimel, et tõkestada ebaseaduslikku rännet. Saadud andmete kohaselt ei lubatud 2015. aastal Küprose põhjaossa siseneda 3 181 isikul ja Küprose põhjaosas tabatud 642 isikut saadeti tagasi Türgi territooriumile, mis oli enne saarele saabumist nende viimane viibimiskoht. Kahe kogukonna esindajad kohtuvad korrapäraselt ÜRO egiidi all tegutsevas kuritegevust ja kuritegevusega seotud küsimusi käsitlevas tehnilises komitees. Nimetatud komitee laiendusena jätkavad need kaks kogukonda varem loodud kriminaalasjade teabevahetusfoorumiks oleva nn „ühise sideruumi” kasutamist. Küprose Vabariigi politsei sõnul on koostöö muude asjaomaste valitsusasutuste ja idapoolse suveräänse baasipiirkonna haldusasutusega väga hea. Idapoolne suveräänne baasipiirkond Üldiselt on Küprose põhjaosast idapoolse suveräänse baasipiirkonna kaudu saabuvate ebaseaduslike rändajate arv veidi vähenenud. 2015. aastal peeti pärast eraldusjoone ületamist kinni 7 ebaseaduslikku rändajat. Eraldusjoont ei lubatud ületada 1 353 isikul, kellest enamik olid Türgi kodanikud. Muud välismaalased olid Venemaa, Ameerika Ühendriikide, Süüria ja Iraani kodanikud, kes saabusid Küprose põhjaosa kaudu . Need isikud suunati Küprose Vabariiki sisenemise nõuete kohaselt Agios Dhometiose piiripunkti. Suveräänse baasipiirkonna ametnike sõnul on nende koostöö Küprose Vabariigiga jätkuvalt suurepärane. Ebaseadusliku rändega võitlemiseks teeb suveräänse baasipiirkonna politsei piiripunktidest kaugemal juhuslikke riskihinnangule ja luureandmetele tuginevaid patrullkäike. Neid täiendavad suveräänse baasipiirkonna tolli- ja sõjaväeasutuste patrullkäigud. Pergamose külas ja selle lähistel on mitu n-ö mitteametlikku piiripunkti, mida kasutavad kohalikud elanikud ja talunikud ning mida on eriti raske kontrollida. Nagu eelmistes aruannetes märgitud, põhjustavad need mitteametlikud piiripunktid jätkuvalt probleeme ja tuleks leida sobiv lahendus, mis oleks kooskõlas 2003. aasta ühinemisakti protokolli nr 3 artikli 5 lõikega 2 . Suveräänse baasipiirkonna ametnikud on märkinud, et töötajaid on vajaduse korral võimalik kiiresti saata piirkondadesse, kus toimuvad ebaseaduslikud piiriületused. 2.KAUPADE ÜLEMINEK ERALDUSJOONEST 2.1.Kaupade väärtus Vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1480/2004 artiklile 8 on Küprose türgi kaubanduskoda ja Küprose Vabariigi ametiasutused edastanud kord kuus andmed selliste kaupade liigi, koguse ja maksumuse kohta, mille kohta on väljastatud saatedokumendid. Mõlemad edastavad andmeid kaupade kohta, mis on toodud valitsuse kontrolli all olevatele aladele suveräänse baasipiirkonna juhtkonna kontrolli all olevate Pergamose ja Strovilia piiripunktide kaudu. Vastavalt Küprose türgi kaubanduskoja andmetele oli nende kaupade koguväärtus, millele väljastati saatedokumendid, 3 933 918 eurot (aasta varem 3 911 189 eurot). Need arvud näitavad, et saatedokumentidega kaupade koguväärtus 2014. aastaga võrreldes veidi suurenes (0,58 %). Küprose Vabariigi esitatud andmete kohaselt suurenes üle eraldusjoone viidud saatedokumentidega kaupade kaubanduslik koguväärtus 2,8 % ehk kuni 3 619 736 euroni (aasta varem 3 520 045 eurot). Suurenemine on olnud eriti märgatav plasttoodete, ehitusmaterjalide/kivitoodete ja töötlemata vanametalli osas. Sidusrühmad märgivad, et selle suurenemise peamine põhjus on majandusolukorra stabiliseerumine. Kuigi kaupade liikumine valitsuse kontrolli all olevatelt aladelt Küprose põhjaossa ei kuulu eraldusjoone määruse kohaldamisalasse, on sellise kaubanduse maht Küprose kaubandus-tööstuskoja andmetel suurenenud ligikaudu 5,4 % (2014. aasta 1 246 930 eurolt 2015. aastaks 1 314 271 eurole). Seega moodustab kaupade liikumine valitsuse kontrolli all olevatelt aladelt Küprose põhjaossa 36,3% vastassuunas toimunud kaubavahetusest (2014. aastal 35,4%).

Küprose türgi kogukond kohaldab jätkuvalt kaubanduskorraldust, milles põhimõtteliselt kopeeritakse eraldusjoone määruses sätestatud piiranguid. Kõnealust korraldust ei järgita siiski järjekindlalt, mis omakorda takistab jätkusuutlike kaubandussuhete loomist. Küprose türklaste sidusrühmad on avalikult teatanud, et selle peamine põhjus on kohalike ettevõtjate kaitsmine. 2.2.Kaubaliigid Plasttooted olid 2015. aastal kõige enam kaubeldud tooteliik, millele järgnesid värske kala ja ehitusmaterjalid/kivitooted . Lisandusid uued tooted, nagu tekstiil. Kogu eraldusjooneülene kaubandus oli saaresisene ning puudus registreeritud eksport teistesse ELi liikmesriikidesse või kolmandatesse riikidesse. 2.3.Rikkumised Aruandeperioodil ei teatatud ühestki rikkumise juhtumist. Siiski tegi Küprose Vabariik komisjonile päringu eraldusjooneüleses kaubanduses liikuva puu- ja köögivilja päritolu ja koguste kohta. Komisjon arutas seda teemat Küprose türgi kaubanduskojaga, kes kinnitas, et kaubeldavad kogused on tõesti toodetud Küprose põhjaosas. 2.4.Kaupade liikumisel esinevad takistused ja raskused Eraldusjooneülese kaubanduse takistused on endiselt olemas ning see on komisjoni ja Küprose türgi ettevõtjate arvates ka piiratud kaubandusmahu põhjus. Nagu märgitakse eelmistes aruannetes, ei ole ikka veel lahendatud valitsuse kontrolli all olevatele aladele minekuks piiri ületavate Küprose türklaste tarbesõidukite küsimus ja praegu ei saa Küprose türklaste üle 7,5 tonni kaaluvad tarbesõidukid ületada eraldusjoont, kui neil ei ole Küprose Vabariigi väljastatud, täielikult ELi õigustikuga kooskõlas olevaid dokumente. Küprose Vabariigi ametiasutused on komisjonile teatanud, et nad on võtnud meetmed, mis lihtsustavad Küprose türklaste jaoks tehnoülevaatuse kontrollikaartide ja kutselise autojuhi lubade saamist. Komisjon on veendunud, et selle küsimuse lahendamine aitaks kaubandusmahtu oluliselt suurendada, sest seeläbi lihtsustataks kaupade vedamist. Lisaks aitaks see tugevdada kontakte Küprose ettevõtjate vahel ning aitaks seega oluliselt kaasa kahe kogukonna vastastikuse usalduse suurendamisele. Küprose Vabariik teatas komisjonile, et lahenduse kallal töötatakse. Nagu varasematel aastatel teatati, ei luba Küprose Vabariigi ametiasutused töödeldud toiduaineid üle eraldusjoone, tuues põhjuseks tervishoiuteenistuse mure seoses Küprose põhjaosas kasutatavate tootmisprotsessidega. Komisjon on endiselt arvamusel, nagu on väljendatud ka eelmises aruandes, et eraldusjoone määruse kohaselt ei ole alust kontrollida Küprose põhjaosa tootmisruume, et hinnata, kas tootmine toimub kooskõlas liidu nõuetega . Kuigi Küprose Vabariigi ametiasutused võivad kooskõlas eraldusjoone määrusega võtta toodetest lisaanalüüside jaoks proove, ei tohiks nad takistada kõikide töödeldud toiduainete ülevedu. Mis puutub tarbesõidukitesse, siis teatas Küprose Vabariik komisjonile, et selle küsimuse lahenduse kallal töötatakse. Nagu varasematelgi aastatel, teatavad Küprose türgi ettevõtjad endiselt raskustest valitsuse kontrolli all olevatel aladel asuvate kaupluste varustamisel oma kaupadega ning oma kaupade ja teenuste reklaamimisel valitsuse kontrolli all olevatel aladel, mis takistab kaubandust. Kauplejad teatavad jätkuvalt Küprose kreeklaste laialt levinud vastumeelsusest osta Küprose türklaste tooteid. Samuti märgiti ära, et mõlema kogukonna ettevõtjad seisavad teise kogukonnaga ärisuhete sõlmimisel silmitsi arvukate haldusprobleemidega. Mõlema poole ettevõtjatel peab olema vabadus luua oma äri vajadustel põhinevaid kaubandussuhteid. 2015. aastal sai komisjon Küprose türgi tootjatelt kaebuseid Küprose Vabariigi asjaomaste ametiasutuste väidetava keeldumise kohta lubada kaubelda toiduga kokkupuutuvate materjalide, eelkõige plastmaterjaliga. Komisjon arutas küsimust Küprose Vabariigi ametiasutustega ja sai teada, et nad kohaldavad nende toodete suhtes samu nõudeid nagu töödeldud toiduainete suhtes. 2.5.Salakaubavedu Salakaubavedu on endiselt laialt levinud, kajastades eraldusjoone geograafilist eripära. Takistamaks teatavate hooajaliste kaupade, näiteks metsloomade ja -lindude ning pauguefektiga ilutulestikuvahendite vedu valitsuse kontrolli all olevatele aladele (ka idapoolse suveräänse baasipiirkonna kaudu), korraldatakse eraldusjoone lähedal asuvatel aladel kontrolloperatsioone. 2015. aastal konfiskeeris Küprose Vabariik kaupu 2 689 korral (aasta varem 2 627 korral). 2015. aastal täheldati Küprose Vabariigi poolt konfiskeeritud rullimistubaka ja sigarettide koguste suurenemist: 244 457 sigaretti ja 399 283 g rullimistubakat (aasta varem 140 029 sigaretti ja 370 794 g rullimistubakat). Teatati, et enamikul juhtudel veetakse salakaupa väikestes kogustes. Salakaubaveo põhjus on hinnaerinevused ja Küprose Vabariigis tubakatoodete suhtes kehtestatud kõrgemad maksud. Muude konfiskeeritud kaupade hulgas olid peamiselt intellektuaalomandiõigusi rikkuvad kaubad, põllumajandustooted, samuti loomsed ja piimatooted. Ringkonnakohtus algatati ühe salakaubaveojuhtumi suhtes kriminaalasi. Enamiku teatatud juhtumite puhul määrati halduskaristus. 2015. aastal avastati idapoolses suveräänses baasipiirkonnas salakaupa senisest harvemini. 2015. aastal konfiskeeriti kaupu 351 korral (aasta varem 452) ja nagu varemgi, oli konfiskeeritud kaupade hulgas kõige rohkem sigarette ja rullimistubakat. Puhvertsoonis asuva Pyla küla Küprose türklastest elanikkonna tavapärase varustamisega (eraldusjoone määruse artikli 4 lõige 10) seoses kontrollivad ja registreerivad idapoolse suveräänse baasipiirkonna ametiisikud ehitusmaterjalide, kala, sigarettide jms koguseid. 2.6.Kaubanduse soodustamine Komisjon otsib jätkuvalt võimalusi eraldusjooneülese kaubanduse elavdamiseks .