[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel, 24.6.2005

KOM(2005) 260 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Lõpphinnang Euroopa infoühiskonna loomist soodustava ühenduse mitmeaastase (1998–2002) programmi (PROMISE) rakendamisele

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Lõpphinnang Euroopa infoühiskonna loomist soodustava ühenduse mitmeaastase (1998–2002) programmi (PROMISE) rakendamisele

Sissejuhatus

Käesolev teatis on koostatud PROMISE programmi vastuvõtmist käsitleva nõukogu otsuse artikli 8 lõike 4 kohaselt. Selles sätestatakse, et programmi lõpul „esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule, majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele hindamisaruande programmi meetmete rakendamise tulemuste kohta”.[1]

Komisjoni nimetatud juhtkomitee juhendamisel koostab välise hindamisaruande EIM Business Policy and Research . Hindamise lõpparuanne avaldati 2004. aasta veebruaris ja esitati 2004. aasta juulis PROMISE programmi järglasprogrammi korralduskomiteele.[2]

Lõpphindamise üldine eesmärk oli:

1. kontrollida, kuidas on PROMISE programm täitnud oma eesmärke;

2. hinnata programmi mõju Euroopa infoühiskonnale;

3. anda PROMISE programmi järglasprogrammi jaoks soovitusi.

Taust

Nõukogu võttis „Euroopa infoühiskonna loomise ergutamiseks mõeldud ühenduse mitmeaastase programmi” (PROMISE) vastu 30. märtsil 1998. Programm kestis viis aastat, alates 1998. aasta jaanuarist kuni 2002. aasta detsembrini, ja selle kogueelarve oli 25 miljonit eurot. Programmi eesmärk oli soodustada ühtset käsitlusviisi infoühiskonnast, millest tõuseks sellist kasu nagu a) tõhusamad, läbipaistvamad ja vajadustele paremini vastavad avalikud teenused, b) tõhusam juhtimine ja konkurentsivõimelisemad äriühingud, kellel on parem juurdepääs teenustele, klientidele ja tarnijatele, c) suuremad võimalused Euroopa telekommunikatsioonioperaatoritele ja d) piirkondade uued võimalused väljendada oma identiteeti, minimeerides samas geograafilisi halvemusi.

2000. aasta juunis võttis Euroopa Ülemkogu vastu infoühiskonna uue käsitlusviisi e-Euroopa 2002 tegevuskava vormis. PROMISE programm orienteeriti ümber uut strateegiat toetama ja ka programmi vahehindamise tulemusi kajastama, mis esitati komisjonile 2000. aasta jaanuaris.[3] Eelkõige kohandati PROMISE programmi tegevuskavas esitatud avatud kooskõlastusmeetodi vajadustega, kutsudes üles pöörama suuremat tähelepanu võrdlusuuringutele.

Eesmärgid ja nende elluviimine

Programmi eesmärke viidi ellu järgmiste etappidena:

Esimene etapp (1998–1999)

Esimeses etapis järgis programm täpselt selle õiguslikus aluses sõnastatud eesmärke:

- Avalikkuse teadlikkuse ja arusaamise suurendamine infoühiskonna potentsiaalist. Sinna hulka kuulusid sellised tegevused nagu Euroopa infoühiskonna päev, Infoühiskonna Foorumi toetamine ja infoühiskonna propageerimine meedias. Infoühiskonna Projektibüroo ( Information Society Project Office, ISPO) kandis hoolt veebiteenuse ja kasutajatoe ning brošüüride, uudiskirjade ja reklaamlehtede eest. Lisaks sellele anti toetust autasude, seminaride ja konverentside edasikestmiseks.

- Infoühiskonna sotsiaal-majandusliku kasu optimeerimine Euroopas. Selleks keskenduti liikmesriikides toimuvate vastavasisuliste tegevuste analüüsimisele ja hea tava levitamisele õpikodade kaudu. Viidi läbi uuringuid Euroopa infoühiskonna projektide uuringu ( European Survey of Information Society , ESIS) tarbeks, algatati uuringud Infoühiskonna Foorumi toetuseks ja Eurobaromeeter korraldas arvamusuuringuid.

- Euroopa rolli ja nähtavuse suurendamine ülemaailmses infoühiskonnas. Tegevused keskendusid dialoogi toetamisele, mille sihiks oli soodustada arvamuste ja kogemuste vahetamist peamiselt ühinejariikide ning Vahemere maadega (s.o EUMEDIS algatus MEDA programmi kontekstis).

Üleminek (2000)

2000. aastal tutvustati e-Euroopa 2002 tegevuskava ja selle kolme põhieesmärki:

- odavam, kiirem ja turvalisem Internet

- investeerimine inimestesse ja oskustesse

- Interneti kasutamise soodustamine.

Jõuti järeldusele, et PROMISE sobib e-Euroopa tegevuskava toetamise vahendiks ning 2000. aastal suunati selle tegevused ümber ja mõnda neist piirati. Teadlikkuse suurendamise eesmärgi peamiseks väljundiks seati infoühiskonna propageerimine veebilehekülje kaudu. Sotsiaal-majandusliku kasu optimeerimiseks keskenduti uuringutele ja Infoühiskonna Foorumi toetamisele. See tähendab, et ESIS jätkus, kuid keskendus tegevusele, millest said alguse e-Euroopa+ 2003 tegevuskava ja EUMEDIS.[4] Eurobaromeetri uuringud keskendusid võrreldava statistika kogumisele, et toetada e-Euroopa tegevuskava rakendamist. Ülemaailmne dimensioon jätkas eraldi eelarvega, aga ainult poolelioleva töö lõpuleviimiseks.

Teine etapp (2001–2002)

Teises etapis asendati vanad eesmärgid uutega, mis olid otseselt kooskõlas e-Euroopa tegevuskava vajadustega:

- Võrdlusuuringud hõlmasid nõukogu poolt e-Euroopa 2002 tegevuskava seireks kinnitatud 23 näitaja uuringuid ja kvalitatiivseid uuringuid infoühiskonna uute arengute jälgimiseks. Võrdlusuuringute tulemusi avaldati korrapäraselt veebis ja need andsid ajakohaseid võrdlusandmeid edusammude kohta, mida oli tehtud võtmevaldkondades, nagu Interneti kasutajate arv rahvastiku hulgas, töökohtades ja hariduses, võrkude turvalisus, võrguteenused tervishoius ja valitsemissektoris.

- Heade tavade kindlakstegemine ja levitamine keskendus väiksele hulgale avalikkusele nähtavatele tegevustele. Programm kaasrahastas erinevate ELi eesistujariikide korraldatud konverentse avaliku dialoogi soodustamiseks infoühiskonna heade tavade üle.

- e - Euroopa portaal ( ISPO tegevus oli juba ümber suunatud veebipõhisele teenusele ja see liideti nüüd e-Euroopa veebiportaaliga.

- Infoühiskonna Foorum jätkas tegevust virtuaalse foorumina, millel oli uus mandaat e-Euroopa optimeerimise toetamiseks.

Programmi eesmärkide saavutamise hindamine [5]

PROMISE programmi vahehinnangus, mis hõlmas esimest etappi kuni 2000. aastani, leiti „selgeid näiteid programmi tõhususe kohta”, kuid märgiti, et selle esialgne ulatus oli liiga lai ja et sellel peaks olema selge seos komisjoni infoühiskonna strateegiaga.[6] Soovitati ratsionaalsel juhtimisel põhinevat lähenemisviisi ja selgeid kvantitatiivseid eesmärke.

2000. aastal toimunud PROMISE programmi rõhuasetuse muutmine kooskõlas e-Euroopa tegevuskavaga vastas hindamises soovitatule. Eelkõige kajastas konkreetsetele edusammudele tähelepanu pööramise võrdlusuuringute toetamine soovitust seada kvantitatiivsemad eesmärgid.

Rõhuasetuse muutmist hinnati positiivselt. Võrdlusuuringutes vaadeldi esmakordselt kõikehõlmavaid ja ajakohaseid infoühiskonna loomise Euroopa edusammude kvalitatiivseid näitajaid. Liikmesriikidega kooskõlastatud 23 näitajast üheksatteist hinnati vähemalt korra ja kolmeteist kaks või enam korda. Võrdlusuuringud tunnistati e-Euroopa jaoks äärmiselt kasulikeks.

Parimate tavade kindlakstegemine ja levitamine kavandati kvalitatiivsete võrdlusuuringute ühe vormina. Silmas peeti seda, et poliitikakujundajad võrdleksid ja vahetaksid kogemusi ning omandaksid seega paremaid teadmisi selle kohta, kuidas poliitikat paremini kujundada. Selle eesmärgi poole püüeldi strateegiliste uuringute, liikmesriikide tasandil peetavate sidusrühmade õpikodade ning e-valitsuse ja e-tervishoiu alaste konverentside kaasrahastamise abil Belgia, Itaalia ja Kreeka eesistumisaegadel.

Infoteenustega seotud eesmärgi täitmiseks suunati ISPO tegevus peamiselt veebipõhise teabe levitamisele ja nimetati see ümber e-Euroopa portaaliks. e-Euroopa portaal oli aastatel 2000(2002 üks kõige külastatumaid saite infoühiskonna veebilehekülgedel. Lõpuks jätkas Infoühiskonna Foorum tööd tublisti väiksemas ulatuses ega andnud tegelikku panust e-Euroopa tegevuskava elluviimisse. See otsus näitas, kuivõrd keeruline on hallata ja hoida ajakohasena foorumit, millel on 128 liiget ja kuus töörühma.

Eelarvekulutuste osas tehti pärast 2000. aastat olulisi edusamme vaatamata esimesel kahel rakendamisaastal (1998 ja 1999) kulutustega seoses esinenud raskustele. Sellest hoolimata leidsid lõpphindamise eest vastutavad konsultandid, et „tegevuste mitmeaastane kavandamine” võiks parandada programmi juhtimise kvaliteeti.

Programmikomitee roll oli PROMISE programmi juhtimise puhul piiratud. Valitsuste ekspertidega, näiteks statistikud ja nõukogu töörühmad, arutati erinevaid programmi rakendamisega seotud tegevusi (võrdlusuuringute näitajate ja tegevusprioriteetide kindlaksmääramine) ja programmikomitee teatas selle tulemustest. Hinnangu kohaselt tuleks juhtkomitee rolli täpsustada.

Üldiselt leiti PROMISE programmi välishinnangus, et enamik ametlikke eesmärke (teistele algatustele ELi tasandil lisandväärtuse andmine, vajaduste hindamine, teadlikkuse seire, heade tavade vahetamise soodustamine ning takistuste kõrvaldamine ebasoodsas olukorras olevate rühmade, äärealade, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ja kolmandate riikide kaasamiselt) oli täidetud. Nagu eespool mainitud, olid programmi eesmärgid ambitsioonikad ja teatavates valdkondades – nagu tegelike projektide märgatavamaks muutmine, esitluste ettevalmistamine, tööstuse huvi ergutamine ja rahvusvaheliste algatuste nimestiku koostamine – saavutati vähem.

P ROMISE PROGRAMMI MÕJU EUROOPA INFOÜHISKONNALE

Leitakse, et e-Euroopa võrdlusuuringud varem hõlmamata näitajate kohta pakkusid reaalset lisandväärtust. Lisaks sellele on uuringutest välja joonistunud infoühiskonna hindamise suundumused, mida järgivad liikmesriikide statistikaasutused ja OECD. Poliitika mõjutamise osas leitakse, et võrdlusuuringud muutsid infoühiskonna märgatavamaks ja panid poliitika kujundajad oma asjaomase tegevuse üle mõtlema. Lisaks sellele on võrdlusuuringud juhtinud poliitilist tähelepanu sellistele valdkondadele nagu e-valitsus ja e-tervishoid. Võrdlusuuringute tulemuste kritiseerijad on siiski juhtinud tähelepanu sellele, et osa andmeid ei olnud usaldusväärsed ja et ainuüksi näitajate abil ei ole võimalik selgitada, miks infoühiskonna loomine ei ole kiirem või tõhusam.

Parimate tavade soodustamist peeti tõhusaks neil puhkudel, mil see aitas kaasa olulistele sündmustele, näiteks eesistujariigi korraldatud konverentsidele. Need sündmused mõjutasid poliitilisi tegevuskavasid tänu kõrgetasemelistele osalistele ja õnnestunud algatuste otsesele tunnustamisele preemiasüsteemide kaudu. Õpikojad aitasid kaasa praktikute rühmitumisele seoses konkreetse teemaga ja ergutasid täiendavat arutelu sidusrühmade seas. Hinnang osutas asjaolule, et on vaja süstemaatilisemat seost olemaolevate võrkudega ja rohujuuretasandi osalejate piirkondlikku kaasamist.

Seoses ISPO asendamisega e-Euroopa portaaliga vähendati sellele PROMISE programmi tegevusele eraldatavaid vahendeid. e-Euroopa portaali kasutati palju. Hinnang juhtis siiski tähelepanu sellele, et e-Euroopa portaali peamised kasutajad olid ametnikud (ELi, liikmesriikide ja piirkondade tasandil), ajakirjanikud ja teadlased. Soovitatakse muuta portaal kergemini kasutatavaks, et parandada teabe kättesaadavust väiksematele äriühingutele ja laiemale avalikkusele.

Infoühiskonna Foorumi suhtes leiti, et oma algetapis oli sel oluline panus infoühiskonna loomisse. PROMISE programmi teiseks pooleks olid selle olulisus ja loovus aga kahanenud. Selline suund oli osaliselt tingitud ebaselgest ja lahtisteks jäänud suhetest komisjoniga. Töörühmad moodustati ilma konkreetsete volitusteta ning ei määratud kindlaks ajakava ega Infoühiskonna Foorumi oodatavat panust poliitika kujundamisse. Hinnang osutas sellele, et Infoühiskonna Foorum tuleks lõpuks sulgeda ja tagada, et tulevastel organitel, nagu e-Euroopa nõuanderühmal, oleks poliitika kujundamisel selge roll.

PROMISE PROGRAMMIST SAADUD KOGEMUSTE KASUTAMINE MODINIS PROGRAMMIS

PROMISE programmi järglasprogramm võeti vastu 17. novembril 2003. See programm „e-Euroopa 2005 tegevuskava järelevalve, heade tavade levitamine ning võrgu- ja infoturve (MODINIS)” kestab 2003. aastast 2005. aastani.

MODINIS programm toetub suuresti samadele põhimõtetele nagu PROMISE programmi teine pool. MODINIS toetab e-Euroopa 2005 tegevuskava, mille algatas Euroopa Ülemkogu oma 2002. aasta juuni Sevilla istungjärgul. MODINIS keskendub neljale eesmärgile, mis on kokkuvõtlikult järgmised:

4. liikmesriikide ja liikmesriikides saavutatud tulemuste seire ja võrdlemine maailma parimate tulemustega, kasutades ametlikke statistilisi andmeid;

5. liikmesriikide poolt e-Euroopa raames riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil tehtud jõupingutuste toetamine e-Euroopa heade tavade analüüsimisega ja kogemuste vahetamise mehhanismide arendamisega;

6. e-Euroopa juhtrühmale vajaliku teabe andmine, et see saaks hinnata, milline on e-Euroopa 2005 tegevuskavale sobilik strateegiline suund;

7. tulevase Euroopa tasandi võrgu- ja infoturbe struktuuri loomise ettevalmistamine.

Esimese eesmärgi raames jätkatakse võrdlusuuringuid, mis algatati e-Euroopa 2002 tegevuskava alusel. e-Euroopa 2005 tegevuskava selle aspekti hõlmamiseks võeti vastu uus nõukogu resolutsioon.[7] Resolutsioonis määrati kindlaks 15 poliitilist näitajat ja 22 täiendavat võrdlusuuringunäitajat ning andmekogumismetoodika. Liikmesriikide poolt ja hinnangus võrdlusuuringu andmete kvaliteedi pärast väljendatud mure tõttu koguvad suure osa statistikast Eurostati juhtimisel riiklikud statistikaasutused. MODINIS programmi kasutatakse ka ametlike andmete puudumisest tekkinud lünkade täitmiseks eriuuringute korraldamise teel.

Lisaks sellele kasutatakse MODINIS programmi rahalisi vahendeid, et tegelda näitajate kasulikkuse küsimusega poliitika suunamisel. Taotletakse tasakaalu lihtsate pakkumise poolsete näitajate, mis on tinginud Euroopas infoühiskonna suunas tehtud edusammude konkreetsed meetmed, ja kvalitatiivsema teabe vahel, mis aitab mõista kasutustavasid ning info- ja sidetehnoloogiate mõju.

Teise eesmärgi raames jätkatakse heade tavade vahetamist, mis algatati PROMISE programmi alusel. PROMISE programmi hindamise peamine tulemus oli see, et tuleb luua selge strateegiline seos e-Euroopa eesmärkide ja MODINIS programmi toetatud tegevuste vahel. Seega kavatsetakse jätkata silmapaistvate konverentside toetamist, kui neil on strateegiline väärtus. Samuti kasutatakse MODINIS programmi sõnastatud poliitiliste eesmärkidega (peamiselt e-valitsus, e-tervishoid ja turvalisus) seotud uuringute tellimiseks. Lisaks sellele toetatakse kõrgetasemeliste rühmade kohtumisi ja õpikodasid, mis on seotud konkreetsete poliitiliste eesmärkidega. Peale selle algatatakse eritegevusi „hea tava raamistike” rakendamiseks e-ettevõtluse, e-valitsuse ja e-tervishoiu valdkondades.

MODINIS programmi kolmas eesmärk näeb ette juhtrühma loomise (mis on nüüd moodustatud e-Euroopa nõuanderühmana). Nõukogu ja Euroopa Parlamendi otsus MODINIS programmi kohta on võimaldanud komisjonil luua e-Euroopa nõuanderühma, mida juhib komisjon ja mis on avatud kõigile sidusrühmadele (liikmesriigid, ühinejariigid, tarbijarühmad, erasektor jne) . Otsuse kohaselt on selle rühma roll aidata komisjoni:

- andes strateegilise ülevaate eri valdkondades toimuvatest e-algatustest ning vahetades teavet tehtud edusammude ja kogetud takistuste kohta;

- pakkudes strateegiliste arutelude ja kogemuste vahetamise foorumit;

- jälgides e-Euroopa 2005 tegevuskava rakendamist ning andes nõuandeid võimalike parenduste kohta;

- võimaldades kandidaatriikide varast osalemist;

- levitades teavet e-Euroopa kohta.

Nõuanderühmal on kaks osakonda. Esimene koosneb ühest vanemesindajast iga osaleva riigi kohta ja teine 40 eksperdist, kellel on erinev taust (tööstus, tarbijarühmad, sotsiaalpartnerid ja teised huvirühmad). Rühm tegutseb töörühmade kaudu, kellel on konkreetne mandaat ja piiratud kestus. Plenaaristungeid juhib infoühiskonna peadirektoraadi peadirektor. Nende mehhanismide abil on Infoühiskonna Foorumist õpitu integreeritud e-Euroopa töömeetoditesse.

Kolmanda eesmärgi üks tahk on parandada e-Euroopa veebiportaali, et e-Euroopaga seotud andmed ja teabevahetus muutuksid laiemale avalikkusele kättesaadavamaks. Selleks kujundatakse kõnealune veebilehekülg väliskonsultandi abil täielikult ümber. Ümberkujundamine algab 2004. aastal ja lõpeb 2005. aasta esimesel poolel.

Lõpuks näeb neljas eesmärk ette 2003. ja 2004. aastal ettevalmistava toetuse andmise Euroopa Võrgu- ja Infoturbe Ametile (ENISA), mis loodi ametlikult 15. märtsil 2004.[8] Need meetmed on suunatud võrgu- ja infoturbe suurendamisele, nagu on kindlaks määratud komisjoni teatises „Võrgu-ja infoturve: ettepanek Euroopa poliitika kohta”.[9]

PROMISE programmi hindamine viitas probleemidele eelarvekasutuse tõhususe ja juhtkomiteega suhtlemise vallas. MODINIS programmi puhul jäävad eelarvekulutused samuti probleemiks. MODINIS programm võeti vastu 2003. aasta lõpus ja see käivitus alles 2004. aasta aprillis. Tegelikult oli programm juba pooleldi läbi, enne kui suudeti algatada esimesed meetmed. Komisjon teeb pidevaid jõupingutusi olukorra parandamiseks, kuid programmi koostamise lühikese aja tõttu avaldab nimetatud viivitus siiski mõju peamise eesmärgi saavutamisele, milleks on e-Euroopa 2005 tegevuskava rakendamise toetamine. Juhtkomitee puhul on e-Euroopa tegevuskava ja MODINIS programmi seos on nüüd palju selgem. e-Euroopa nõuanderühm on üldise strateegilise nägemuse arutamise foorum, samas kui juhtkomitee liikmed juhendavad komisjoni konkreetsete toetus- ja kooskõlastamismeetmete, sealhulgas e-Euroopa nõuanderühma tegevuse rakendamise osas. See seos annab juhtkomitee liikmetele väga selge rolli, mis varem puudus.

Samuti soovitati eelmistes hinnangutes tõhustada suhtlemist juhtkomitee liikmetega. Seepärast kasutab MODINIS programm juhtkomitee liikmetega ja vastavalt võimalustele ka e-Euroopa nõuanderühma liikmetega suhtlemiseks elektroonilist sidet. Juhtrühma liikmete ja komisjoni dialoogi soodustamiseks on loodud Circa andmebaas.

Järeldused

Üldiselt toetab hinnang programmi rõhuasetuse muutmist komisjoni poolt kooskõlas e-Euroopa 2002 tegevuskavaga.

Selles märgitakse, et programmil olid ilmsed tugevused ja rõhuasetuse muutus andis sellele kordumatut lisandväärtust. Vaatamata mõningasele kriitikale järgitud metoodika aadressil, millest tingitult kasutatakse nüüd palju rohkem riiklikke statistikaasutusi, peeti eriti kasulikuks võrdlusuuringuid.

Hinnangus tunnistatakse ka seda, et e-valitsuse ja e-tervishoiu alaste konverentside kaasrahastamine oli edukas ja omas märkimisväärset mõju liikmesriikide poliitikakujundajate järgnevatele meetmetele. Hinnangus soovitatakse siiski teha suuremaid jõupingutusi heade tavade terviklikumaks vahetamiseks ja levitamiseks. Selle soovituse rakendamiseks pannakse nüüd suuremat rõhku rahastatavate uuringute strateegilistele eesmärkidele ja pööratakse erilist tähelepanu heade tavade raamistike väljatöötamisele e-valitsuse, e-ettevõtluse ja e-tervishoiu valdkonnas.

Hinnangus tunnistatakse, et Infoühiskonna Foorum oli programmi rakendamise „esimestel aastatel edukas algatus”. Tarbijate ja kodanike jaoks oli see oluline sotsiaalsete aspektide ning info- ja sisetehnoloogiate nõudluse seisukohalt. e-Euroopa nõuanderühma töö täidab MODINIS programmi puhul sama ja olulisematki rolli kui oli Infoühiskonna Foorum.

Lõpuks on MODINIS programmi juhtimise kohta PROMISE programmi kogemuste põhjal antud soovitusi arvesse võetud juhtkomiteele e-Euroopa strateegia rakendamisel selge rolli andmisega.

Tabel 1: Hinnangus antud soovituste ja komisjoni vastuste nimekiri

Soovitus | Komisjoni vastus |

Tuleks teha suuremaid jõupingutusi, et toetada parimate tavade vahetamist piirkondlikul tasandil. | MODINISe eelarve on endiselt üsna väike ja seetõttu saab selle mõju piirkondlikul tasandil olla ainult näitlik. |

Tuleks pöörata suuremat tähelepanu parimate tavade levitamisele ja vahetamisele MODINISe tööprogrammides. | MODINIS programmi käsitlevas otsuses on sätestatud kavandatav eelarveliste vahendite jaotus. Selle raames jätkatakse silmapaistvate konverentside toetamist. Toetatakse kõrgetasemelisi rühmi ja õpikodasid, mis on seotud teatavate poliitiliste sihtidega. Toetatakse e-ettevõtluse, e-valitsuse ja e-tervishoiu valdkondade hea tava raamistikke. |

Et toetada parimate tavade vahetamist piirkondlikul tasandil, tuleb parandada kooskõlastamist ja koostööd regionaalpoliitika peadirektoraadiga. | Koostöö regionaalpoliitika peadirektoraadiga tagatakse talitustevaheliste kokkulepetega, kui need on vajalikud e-Euroopa tegevuskava rakendamiseks eelkõige e-valitsuse ja digitaalse kihistumise vallas. |

Avalikkusele teabe andmine veebilehekülgede kaudu tuleks ümber korraldada, et see vastaks paremini väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate vajadustele. | Veebilehekülg kujundatakse selle kasutatavuse parandamiseks põhjalikult ümber. |

Infoühiskonna Foorum tuleb ametlikult sulgeda. Selle liikmeid tuleb tehtud töö eest tänada ja teavitada MODINIS programmi uuest korraldusest. | Komisjon ei pea Infoühiskonna Foorumi ametlikku sulgemist pärast selle pikka tegevusetust sobivaks. Paljude liikmetega oleks raske ühendust võtta, sest nende tegevus on muutunud. Nõuetekohane sulgemine oleks avalike vahendite ebatõhus kasutamine. |

e-Euroopa juhtrühmal peaks olema selge mandaat, et tegeleda teatava aja jooksul teatavate teemadega. Mandaati tuleks korrapäraselt üle vaadata ja uuendada. | e-Euroopa juhtrühm kaasab otseselt liikmesriikide valitsusasutusi ja on suunatud konkreetsetele eesmärkidele. Rühm pakub komisjonile tegevuskava rakendamisel tehnilist tuge ja strateegilisi nõuandeid. Rühm tegutseb töörühmade kaudu, millel on konkreetne mandaat ja piiratud kestus. |

Komisjon peaks juhtkomitee täielikult kaasama MODINISe tööprogrammide ettevalmistamisse ja vastuvõtmisse. | Juhtkomiteega konsulteeritakse aastaste tööprogrammide koostamise algjärgus ja tööprogrammi vastuvõtmiseks on vajalik selle nõusolek. |

Eelarvekasutust tuleks veelgi parandada mitmeaastase kavandamisega ja vajalikel juhtudel avalike hangete õigeaegse algatamisega. | Eelarvekulutused jäävad murekohaks. Otsus MODINIS programmi kohta võeti vastu alles 2003. aasta lõpul ja programm käivitus 2004. aasta aprillis. Programmi koostamise lühikese aja tõttu mõjutab see viivitus jätkuvalt põhieesmärkide saavutamist. |

Komisjon peaks tagama programmi rakendamise kohta käiva teabe tõhusa edastamise töötajate vahetumisel ning programmi ja eelarve kasutamisega seotud kohustuste selge jaotuse üksuste vahel. | Aastase töökava koostamisel toimuvad aktiivsed ametlikud ja mitteametlikud talitustevahelised nõupidamised. Kõik eelarvelised assigneeringud tulenevad finantsmääruse kohasest vastutuse delegeerimisest. Programmiga seotud kohustuste jagamine erinevate töötajate vahel tagab järjepidevuse. |

MODINISe tööprogrammil peaks olema selge strateegiline kava, mis on piisavalt paindlik poliitiliste, tehnoloogiliste ja majanduslike võimalustega kohanemiseks, kui need tekivad. Komisjon peaks välja töötama selged tulemusnäitajad, et hinnata programmi raames tehtu panust programmi eesmärkide saavutamisse. | e-Euroopa tegevuskava, e-Euroopa nõuanderühm ja MODINISe sidumise otsus tagab, et programm säilitab poliitilise tähtsuse. MODINISe aastane tööprogramm vaadati hiljuti üle e-Euroopa 2005 tegevuskava vahehinnangut ja ajakohastamist silmas pidades, et tagada selle olulisus. Võrdlusuuringud, mis moodustavad MODINIS programmi olulise osa, aitavad tulemusi kvantitatiivselt mõõta, aga lõpphindamisel on nõutavad kvalitatiivsed näitajad. |

[1] Nõukogu 30. märtsi 1998. aasta otsus nr 98/253/EÜ, millega võetakse vastu Euroopa infoühiskonna loomise ergutamiseks mõeldud ühenduse mitmeaastane programm (infoühiskond), Euroopa Ühenduste Teataja L 107, 7.4.1998, lk 10.

[2] http://europa.eu.int/comm/dgs/information_society/evaluation/docs/highlights/promise/-promise_final_report.pdf

[3] KOM(2001) 350 lõplik.

[4] Euroopa-Vahemere piirkonna infoühiskonna algatus http://europa.eu.int/ISPO/eumedis/englishversion/i_welcome_en.html

[5] Lõpphinnangus antud soovituste täielik nimekiri koos komisjoni vastustega on esitatud tabelis 1.

[6] KOM(2001) 350 lõplik. Vahehinnang ühenduse Euroopa infoühiskonna loomist soodustava mitmeaastase programmi (PROMISE) rakendamisele.

[7] ELT C 48, 28.2.2003.

[8] http://www.enisa.eu.int

[9] KOM(2001) 298.