ET Euroopa Liidu Teataja C 24/40

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Pilvandmetöötlus (cloud computing) Euroopas” (omaalgatuslik arvamus)

2012/C 24/08

Raportöör: Eric PIGAL

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee otsustas 20. jaanuaril 2011 vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 töötada välja omaalgatusliku arvamuse järgmisel teemal:

„Pilvandmetöötlus (cloud computing) Euroopas”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon võttis arvamuse vastu 7. oktoobril 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 475. istungjärgul 26.-27. oktoobril 2011. aastal (26. oktoobri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 143, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 7.

1. Järeldused ja soovitused

1.1 Toetudes Euroopa 2020. aasta strateegiale ja eelkõige digitaalsele tegevuskavale soovib komitee uurida ühte tugevas arengujärgus ja paljutõotavat infotehnoloogilist lahendust: pilvandmetöötlus ehk Cloud Computing (CC). Käesolevas omaalgatuslikus arvamuses püütakse kõigepealt koguda ja jagada komitee osalejate kogemusi sellises valdkonnas nagu pilvandmetöötluse turg. Seejärel pakutakse välja nimekiri soovitustest Euroopa (1) ergutamiseks, et see asuks selles paljutõotavas valdkonnas juhtpositsioonile, toetudes juhtivatele ettevõtetele.

1.2 Pilvandmetöötlus toetub digitaalsele arhitektuurile, mis pakub järgmisi eeliseid: kiiresti kasutatav, kergesti laiendatav ja võimalus maksta kasutamise alusel.

1.3 Koha peal toetub pilvandmetöötlus paljutõotavale majandusmudelile:

— potentsiaalselt suur kasutajate arv: eraisikud, ettevõtted, avalikud teenused jne;

— infotehnoloogiavõimaluste ja –vahendite koondamine, mis optimeerib nende kasutamist;

— pilvandmetöötluse võimaldatav liikuvus, eelkõige palju reisivate kasutajate jaoks, kes pääsevad oma andmetele pidevalt ligi;

— selle tehniliste koostisosade lihtne, kohandatav ja läbipaistev integratsioon: internet, IT süsteemide haldus, mobiilsiderakendused jne;

— infosüsteemide kogu olelustsükli keskel kulude silumine ilma suurte alginvesteeringuteta;

— ettevõtete keskendumine taas oma põhitegevusele, muretsemata infosüsteemide keerukuse pärast;

— võimalus majanduskasvuks uute tegevuste kaudu sektori peamiste osalejate, süsteemide koostajate, tarkvara arendajate jaoks.

1.4 Tänasel päeval ilmneb pilvandmetöötluses ka teatav ebaküpsus ja järgmised kitsaskohad:

— nende eeskirjade rohkus, mis püüavad pilvandmetöötluse kasutamisele raame seada ja seda kontrollida;

— üle-euroopalise tuvastatava valitseva autoriteedi puudumine nende eeskirjade jõustamiseks;

— kasutajatel, eelkõige erakasutajatel puudub piisav ülevaade, et hinnata kasu ja eelkõige kaasnevaid riske;

— interneti olemuslik haavatavus: õnnetustest tingitud katkestused, küberkuritegelikud rünnakud jne;

— interneti ummistus: toimimise aeglustumine, laadimiste (audio, video, rämpspost) mahtude hüppeline suurenemine, domeeninimede süsteemi (IP) piirangud;

— serverite ummistus: nende ühine kasutamine ja sellest tulenev ülekasutamine, mis võib kaasa tuua ummistuse;

— andmete väljastamisega seotud riskid ja nende töötlemine kolmandate isikute poolt;

— andmete ümberpaigutamisega seotud riskid ja nende töötlemine muus riigis, millel on oma eeskirjad;

— arendus-, majutus- ja kasutustegevuste koondumisest tingitud sotsiaalne risk;

— pilvandmetöötluse teenuse kasutajate ja osutajate õigused ja kohustused jäävad ebaselgeks;

— vahe andmetöötluse eest vastutaja ja selle isiku vahel, kes isikuandmeid reaalselt töötleb, ei ole üheselt selge;

— spetsiifiliste teadmisteta inimeste jaoks on selliste teenuste osutamise lepingud keerulised või isegi raskesti mõistetavad selles osas, mis puudutab tarbijate kohta käivate andmete kogumist, nende töötlemist ja edastamist, aga ka nende õigusaktides sätestatud õigusi.

1.5 Euroopa jaoks on pilvandmetöötlus võimalus siseneda paljutõotavale, suurele ja strateegilisele turule. Et seal edu tagada, soovitab komitee, et võimalusel komisjon ise liikmesriikide toel või sektori Euroopa ettevõtted viiksid ellu järgmised meetmed.

1.5.1 Pädevus

— käivitada uuring IT-spetsialistide pädevuste uurimiseks, mida on vaja selleks, et pidada sammu pilvandmetöötluse vajaduste ja tööjõu muutustega,

— julgustada ja/või koordineerida koolituskavade koostamist,

— kinnitada sertifikaat või erialadiplomid, mis tunnustavad ja tõendavad pilvandmetöötluse eest vastutavate spetsialistide pädevusi.

1.5.2 Teadusuuringud ja investeeringud

— julgustada Euroopa teadusuuringute keskusi oma tegevust koordineerima, et oma teadmiste ja ekspertiisi osas ajaga kaasas käia,

— tugevdada kiudoptika arengut, toetudes (toetuste või partnerluse osas) Euroopa telekommunikatsiooni osalejatele.

1.5.3 Partnerlus

— julgustada konsortsiumide teket Euroopa tööstuste vahel, et investeerida ühistesse pilvandmetöötluse projektidesse, nt teadus- ja arendustegevuse raamprogrammi,

— julgustada või toetada investeerijaid, et luua liikmesriikide territooriumil nn kobararvutid, võttes eeskuju teistes piirkondades juba olemasolevaist,

— kasutada partnerluste stimuleerimiseks riigihankeid,

— koondada pilvandmetöötluse lahenduste loojad ja telekommunikatsiooniettevõtted, kes on oma loomult otseses kontaktis pilvandmetöötluse lahenduste sihtkasutajatega.

1.5.4 Eeskirjad ja valitsemine

— julgustada avaliku ja erasektori osalejaid osalema nende eeskirjade loomisel, mis raamistavad suhted ühelt poolt tarnijate ja teiselt poolt ettevõtete või Euroopa kodanike vahel,

— kasutada ära ELi tehtud edusamme andmete turvalisuse, eraelu kaitse jne valdkonnas, et nõuda nende ranget kohaldamist pilvandmetöötluse lahendustes,

— luua Euroopa agentuur, mis vastutaks nendest eeskirjadest kinnipidamise eest,

— kehtestada õigusaktid, millega piirataks salajaste andmete ümberpaigutamist väljapoole Euroopat,

— võtta isikuandmete kaitse direktiivi järgmisel läbivaatamisel tõsiselt arvesse pilvandmetöötluse rakendustega kaasnevaid probleeme, isegi kui komitee möönab, et need on eriliselt ulatuslikud.

2. Sissejuhatus

2.1 Pilvandmetöötlust tuleks käsitleda jätkuna teistele samas suurusjärgus arengutele nagu klient/serveri mudel või internet.

2.2 Pilvandmetöötlus seisneb selliste olemasolevate kontseptsioonide ja tehnoloogiate nagu internet, ühiselt kasutatavad kobararvutid, IT-süsteemide haldus jne kasutamise kombineerimises ja optimeerimises.

Sellest tulenevalt pärib pilvandmetöötlus vältimatult ka nende koostisosade tugevad ja nõrgad küljed, nt internetiliikluse võimekus, IT-süsteemide halduse andmete kaitse, ühiselt kasutatavate arvutite ummistused jne.

2.3 Komitee on juba uurinud aspekte, mida pilvandmetöötlus otse pärib, nt:

— elektroonilised sidevõrgud (4),

— asjade Internet – Euroopa tegevuskava (7).

Vältimaks juba öeldut ja enda kordamist, keskendutakse käesolevas arvamuses rangelt pilvandmetöötlusega seotud aspektidele.

2.4 Komitee ei huvitu ainsana pilvandmetöötlusest, see on mureallikaks ka teiste Euroopa asutuste ja organite.

2.5 27. jaanuaril 2009 Davoses toimunud Maailma majandusfoorumil tutvustas Euroopa Komisjoni asepresident Neelie Kroes oma nägemust sellest nähtusest:

„Seoses pilvandmetöötlusega sain ma aru, et me ei saa oodata määratlust, mis koguks kõigi poolehoiu. Me tegutsesime […]. Nagu on ette nähtud Euroopa digitaalses tegevuskavas, hakkasin ma välja töötama kogu Euroopat käsitlevat pilvandmetöötluse strateegiat, mis põhineks poliitilisest raamistikust väljuval lähenemisviisil. Ma ei taha piirduda pilvandmetöötluse sõbraliku („cloud-friendly”) Euroopaga, vaid tahaksin väga, et Euroopa oleks selles valdkonnas aktiivne („cloud-active”).”

2.6 Euroopa Komisjon käivitas 2009. aastal uuringu „Pilvandmetöötluse tulevik” (8), toetudes digitaalsektori ekspertide ja teadlaste rühmale.

Lisaks käivitas komisjon avaliku konsulteerimise (9), mille tulemused annavad sisendi 2012. aastal tutvustatava Euroopa pilvandmetöötluse strateegia ettevalmistamisse.

Pilvandmetöötlus on Euroopa 2020. aasta strateegia, eelkõige selle kahe juhtalgatuse digitaalse tegevuskava ja innovatsiooni rakendamise oluline element.

Teadusuuringute seitsmendast raamprogrammist (10) juba rahastatakse pilvandmetöötlust.

2.7 Muuhulgas avaldas ENISA (11) 2009. aasta novembris aruande „Pilvandmetöötlus: eelised, ohud ja soovitused infoturbeks”.

2.8 NIST (12) avaldas hiljuti dokumendi „Pilvandmetöötluse standardite tegevuskava (NIST CCSRWG – 092 – 5. juuli 2011)”.

3. Pilvandmetöötluse sissejuhatav tehniline tutvustus

3.1 Katseid leppida kokku ühtses määratluses on olulisel määral takistanud arendajate püüdlused nimetada oma olemasolevaid tarkvarasid pilvandmetöötluse lahendusteks või nn cloud ready toodeteks.

Siiski on saavutatud laiaulatuslik konsensus selles osas, et pilvandmetöötlust saab kiiresti kasutada, seda on lihtne laiendada ja see pakub kasutusel põhineva maksmise lahendust.

3.2 Mis iseloomustab pilvandmetöötlust?

— Dematerialiseerimine: kasutaja, eraisik või ettevõte, nende infotehnoloogiliste vahendite konfiguratsioon, asukoht või hooldamine muudetakse võimalikult nähtamatuks.

— Lihtne juurdepääs: internetile juurdepääsu olemasolul võivad kasutajad pääseda ligi oma andmetele ja oma rakendustele hoolimata oma asukohast või varustusest (arvuti, tablett, nutitelefon).

— Dünaamiline jaotamine: tarnija kohandab reaalajas jagatavat arvutijõudlust vastavalt kasutaja vajadustele. See võimaldab kasutajal katta laadimiste tipphetked ilma, et ta peaks investeerima infotehnoloogilistesse vahenditesse, mis on alakasutatud kahe tipphetke vahel.

— Ühine kasutamine: tarnija võib osutada dünaamilist jaotamist kasutades infotehnoloogilisi vahendeid mitme kasutaja vahel. Nii võib ta saavutada mitmetest tuhandetest arvutitest koosneva kobararvuti suurema ja parema ühise kasutamise.

— Kasutamisel põhinev maksmine: kasutaja maksab vaid infotehnoloogiliste vahendite reaalse kasutamise eest, võttes arvesse oma vajaduste arengut arvutijõudluse järele. Lepingulised tingimused on veel tihti ajutist laadi, aga need hakkavad standardiseeruma.

3.3 Ettevõtetes võtavad pilvandmetöötluse omaks kõigepealt sellised rakendused nagu sõnumivahetus, koostöö ja veebipõhise konverentsi vahendid, arendus- ja katsetuskeskkonnad, kliendisuhte haldus- ja „Business Intelligence” süsteemid.

Tulevikus on enamik infotehnoloogilistest rakendustest võimelised pilvandmetöötlust kasutama.

3.4 Pilvandmetöötlust kasutatakse tavaliselt ühes kolmest mudelist (või kombinatsioonina), mis varieeruvad osalisest täielikuni ja mis on suunatud erinevatele klientidele:

— IaaS (Infrastructure as a Service)– infrastruktuur kui teenus), kus pilvandmetöötlus hõlmab vaid infrastruktuuri. See on suunatud suurettevõtete IT-teenustele,

— PaaS (Platform as a Service)– platvorm kui teenus), kus pilvandmetöötlus hõlmab infrastruktuuri ja tarkavara. See on suunatud tarkvara arendajatele,

— SaaS (Software as a Service)– tarkvara kui teenus), selle puhul on tegemist täielikult, kuni rakendustarkvarani pilvandmetöötlusega hõlmatud lahendusega. See on suunatud eelkõige lõppkasutajatele, kes ei ole tingimata IT-spetsialistid, nt eraisikute e-kirjad.

3.5 Era-pilvandmetöötlus areneb hoogsalt. Seda kasutatakse ettevõtte siseselt – nii võib ettevõte saada kasu ka pilvandmetöötluse paindlikkusest ja tootlikkusest, muretsemata sealjuures raskuste pärast, mis on seotud pilvandmetöötluse teenuse väljast ostmisega.

See lahendus näib vastavat eri vajadustele:

— valmistada ettevaatlikult ja ettevõtte siseselt ette olemasolevate infosüsteemide ülekannet pilvandmetöötlusel toimuvale platvormile,

— orienteerida ettevõtte majasisesed IT-osakonnad teiste osakondadega võrreldes rohkem teenustele ja muuta need rohkem läbipaistvaks kasutamisel põhineva arveldamise kaudu.

4. Pilvandmetöötluse mõju

4.1 Mida võib üks ettevõte pilvandmetöötluselt oodata?

4.1.1 Nagu juba eelnevalt osutatud, pärib pilvandmetöötlus oma teatud koostisosade tugevad ja nõrgad küljed.

4.1.2 Meenutagem siis alguses mõningaid ettevõtete jaoks kaasnevaid kasutegureid, mis ei tulene pilvandmetöötlusest, vaid pigem IT-süsteemide halduse esilekerkimisest:

— nad saavad keskenduda oma põhitegevusele;

— nad saavad kasu mastaabisäästust tänu teenuseosutajate industrialiseerimisele ja koondumisele;

— nende käsutuses on spetsialistide ekspertteadmised ja teenusekvaliteet.

4.1.3 Ühe hiljutise uuringu kohaselt moodustab 70 % majasiseste IT-osakondade kuludest juba olemasolevate vahendite haldus. Kui selle teenuse saaks sisse osta, siis oleks IT-osakonnal piisavalt vabasid vahendeid innovatsiooniks ja uuenduslike teenuste väljaarendamiseks.

4.1.4 Järgnevalt mõned kasutegurid ettevõtete jaoks, mis tihti esile tuuakse:

— madal alginvesteering: IT-süsteemi loomine või arendamine uute digitaalsete lahenduste jaoks ei eelda enam suuri investeeringuid arvutiklassidesse, serveritesse, tarkvarasse, rakenduspõhistesse koolitustesse jne.

Siiski tuleb märkida, et olemasolevate süsteemide kohandamine pilvandmetöötluse platvormi jaoks ja nende sinna ülekandmine nõuavad mahukaid investeeringuid nii ettevõtetelt kui tarkvara arendajatelt;

— vähendatud kasutuselevõtu tähtajad: arendusmeeskonnad keskenduvad peamistele probleemidele ega pea muretsema tehnilise infrastruktuuri pärast, mille eest hoolitseb pilvandmetöötluse osutaja. Eelkõige saab nii tagada materiaalse ja inimressursi olemasolu järkjärgult ja vastavalt nõudlusele;

— raamatupidamine ja kulude kontroll: pilvandmetöötlusega muutub informaatika pigem tegevuskuluks kui kapitalikuluks.

Hoolduskulud põhinevad üürikulul, eelkõige tark- ja riistvara läbipaistvad uuendused, otse ja elektrooniliselt tagatav vigase vahendi tehniline tugi tarkvara loojalt või serveri tootjalt;

— teenusemudeli tugevdamine: toetudes pilvandmetöötluse teenuseosutaja kohustustele kvaliteedi, kättesaadavuse, turvalisuse, vahendite ajas arenemise valdkonnas, muutub IT-osakondade jaoks üha lihtsamaks oma siseklientidele omakorda teenusemudeli pakkumine koos teenustaseme kokkuleppega (Service Level Agreement);

— töötajate liikuvus: pilvandmetöötluse lahendus säilitab ettevõtte kõigi töötajate – reisivad nad või mitte – andmetele juurdepääsu kvaliteedi ja lihtsuse.

4.2 Teatud ettevõtted on pilvandmetöötlusest eriti huvitatud, näiteks:

— väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted ning väga väikesed ettevõtted, kes näevad koos pilvandmetöötlusega võimalust vallata arvutivõimsust (riist- ja tarkvara ning pädevused) ilma takistavate liiga suurte nn sisenemiskulude tasumiseta;

— alustavad ettevõtted, kes on tõsises arenguetapis ja kes teavad, et pilvandmetöötluse mudel lihtsustab nende arvutivõimsuse kohandamist nende tegevuse suurenemisega.

4.3 Kuidas valmistuvad süsteemide koostajad pilvandmetöötluseks?

4.3.1 Süsteemide koostajad (system integrators) tegelevad infotehnoloogiliste lahenduste loomisega klientettevõtete jaoks.

Nende koht IT-sektoris on muutunud oluliseks tänu nende ekspertteadmistele, nende tööjõule ja nende suutlikkusele kohaneda oma klientide töökoormuse vooga.

Euroopa turul on esirinnas Accenture, Atos, Cap Gemini, HP, IBM, Wipro jne.

4.3.2 Kuna infotehnoloogilised arengud on oma loomult ühekordsed ja ajutised, siis kasutavad IT-osakonnad süsteemide koostajate teenuseid, kui neil on vaja IT-spetsialiste ühe arendusetapi jaoks.

IT-osakonna alaline meeskond kaasatakse sellesse etappi vaid selleks, et paremini tagada järgmised etapid: kasutuselevõtt ja hooldus.

4.3.3 Pilvandmetöötlusega on süsteemide koostajad jätkuvalt vastutavad oma klientettevõtete jaoks lahenduste välja töötamise ja arendamise eest.

Arvestades uut tööd, mida see kaasa toob, võivad süsteemide koostajad pilvandmetöötluse arengule mitte lihtsalt hea pilguga vaadata, vaid suisa selle arengut soodustada.

4.3.4 Ometi tekib selle uue tegevuse jätkusuutlikkuse küsimus. Kas tegemist on ühekordsete tegevuste lisandumisega, nagu sektoris on seda ennegi juhtunud uue aastatuhande saabumisel või euroga liitumisel?

Mitukümmend aastat innovatsiooni ja tehnoloogia arengut on toonud kaasa tootlikkuse kasvu, mis ei ole vähendanud ei arengute mahtu ega IT-spetsialistide arvu. Vastupidi, see on võimaldanud suurendada märkimisväärselt infosüsteemide arvu ja ulatust.

Pilvandmetöötlus järgib loogiliselt seda suundumust. Seega peaks see avama infotehnoloogilised arengud süsteemi koostajate uutele tegevusvaldkondadele.

4.4 Kuidas valmistuvad tarkavara tootjad pilvandmetöötluseks?

4.4.1 Teiste hulgas ka Microsoft, Google, Oracle ja SAP peavad tegema suuri investeeringuid oma praeguste toodete muutmiseks, et neid saaks pidada pilvandmetöötluseks sobivaks (cloud computing ready).

4.4.2 Selleks tuleb teha märkimisväärseid investeeringuid uutesse IT-lahendustesse. Eelkõige on see tõsiseks väljakutseks teatud ärimudelitele.

Näiteks Microsofti Office 365 erineb täielikult selle tavamudelist, mis põhineb litsentsi müümisel kõnealuse tarkvara mis tahes toote esmakordseks kasutamiseks.

4.5 Milline on veebimajutuse pakkumisega seotud teenuste olukord pilvandmetöötluse aspektist?

4.5.1 IT-süsteemide haldamine ja eelkõige selle oluline roll veebimajutuse teenuse sisseostmisel (serverite, võrkude ja põhitarkvara puhul) on viimase kümne aastaga arenenud.

Pilvandmetöötlus avardab seda lähenemisviisi, pakkudes piiramatule hulgale kasutajatele (nii ettevõtjatele kui ka eraisikutele) sisse ostetavat teenust.

4.5.2 Pilvandmetöötlus seega pigem soodustab teenuste sisse ostmist, eelkõige seeläbi, et koondab ulatuslikud veebimajutuskohad, mis moodustavad hiiglaslikud serveripesad. Pilvandmetöötlus peaks seega viima sektori ümberkorraldamiseni, mille käigus kasvab konkurents pakkujate vahel ja tõhustatakse tohututele investeerimisvajadustele vastamiseks tarvilikke ühinemisi; selle käigus avaldatakse paratamatult mõju sotsiaalvaldkonnale, nagu on juhtunud ka teistes selliseid konsolideerimisetappe läbinud sektorites.

4.6 Kas avalik sektor käsitab pilvandmetöötlust kuidagi teisiti kui erasektor?

4.6.1 Avalik sektor tugineb strateegiatele, kultuuridele, inimestele ja organisatsioonidele, kelle eesmärgid, piirangud ja toimimisviisid sarnanevad erasektori omadega.

4.6.2 Sellest tulenevalt võib pilvandmetöötlusest avalikule haldusele oodata samasugust kasu nagu ettevõtluselegi (vt eespool).

Lisaks võiks tänu pilvandmetöötlusele saavutatav parem andmete kättesaadavus ja neile juurdepääs aidata parandada kodanikele pakutavaid avalikke teenuseid.

4.6.3 Avalikul sektoril on siiski ka teatud erijooned.

— Üldjuhul rangemad säästutingimused Selle tulemuseks on piiritletud eelarve, mis sunnib tegema kärpeid riiklikes investeerimisprogrammides, sh IT-valdkonnas. Kirjeldatud konteksti arvestades oleks pilvandmetöötlus igati õigustatud: see võimaldaks arendada IT-suutlikkust ilma eelnevate investeeringuteta.

— Avaliku sektori teadustegevus Kuigi teadustegevus toimub kahtlemata ka erasektoris, on see vägagi tavaline avalikus sektoris, kus tegutsevad riiklikud teadusasutused ja ülikoolikeskused ning luuakse avaliku ja erasektori partnerlust. Teadustegevuses võib teatud perioodidel osutuda vajalikuks kõrgetasemeline IT-suutlikkus, mida pilvandmetöötlus suudab suurepäraselt pakkuda.

— Avaliku sektori investeeringud Tänu oma võimendavale mõjule võivad need ärgitada ja julgustada asjaomase riigi või Euroopa eraettevõtjaid, eriti telekommunikatsioonioperaatoreid, pilvandmetöötlusse investeerima. Mõned varasemad avaliku sektori investeeringud on mõjunud soodsalt erasektori investeeringutele ja strateegilisele positsioneerimisele. Näitena võib siinkohal tuua lennunduse ja kosmonautika, mobiilside, kiirrongid jt valdkonnad.

— Teatud liikmesriigid on juba märkimisväärselt investeerinud oma haldustarkvara ühildamisse pilvandmetöötluse süsteemidega.

4.7 Kas pilvandmetöötlus mõjutab ka eraisikuid?

4.7.1 Pilvandmetöötluse lahendused ongi mõeldud just eraisikutele – näiteks Apple’i iCloud, Microsofti Office 365, Picasa jne.

4.7.2 Vaid üksikud eraisikud on valmis ostma ühe või mitu serverit, võrkude infrastruktuuri vms. Pealegi ei soovi või oska igaüks tegeleda sellise infrastruktuuri hooldamisega oma personaalarvuti puhul.

4.7.3 Seni vaid personaalarvuti kõvakettal olnud programmid (tekstitöötlus-, trükkimis-, foto- ja andmesalvestusprogrammid) on teenuste kujul pakutava tarkvara (SaaS) eeskujul järk-järgult asendumas veebiteenustega (vt eespool).

4.7.4 Nende teenuste põhiversioonide kasutamine on tasuta. Rahastamiseks tekib teenusepakkujal võimalus koostada nimekiri eraisikutest kasutajatest, samuti võimalikest turundus- ja reklaamisihtrühmadest. Tavaliselt pakutakse neile tasu eest täiendatud versiooni, mille salvestusmaht on suurem, millel on lisafunktsioone jne.

4.7.5 Eraisikute jaoks on pilvandmetöötlus ka lahendus IT-vahendite üha keerulisemaks muutumise probleemile, lihtsustades nende kasutamist tänu välisele toele. Ühtlasi on tegu mudeliga, mille puhul makstakse konkreetselt vastavalt kasutusele, mis sobibki IT-vahendeid vähe ja harva kasutavatele eraisikutele.

4.7.6 Pidev andmetele kaugligipääsu võimalus on kasutajatele üha olulisem. Mitmed tootjad (13) juba pakuvadki kasutajatele võimalust kuulata soovitud muusikat, vaadata oma fotosid jne peaaegu kõikjal.

4.8 Milline on majandus- ja kaubandusmõju kõrval pilvandmetöötluse sotsiaalne mõju?

4.8.1 Kõige rohkem mõjutab pilvandmetöötluse võidukäik ilmselt IT-spetsialiste.

4.8.2 Süsteemide koostajate töökoormus ei peaks pilvandmetöötluse tõttu küll kuidagi vähenema, vaid peaks selle rakenduste kasutussevõtu tulemusel ehk isegi märgatavalt suurenema. Ettevõtete IT-spetsialistid peaksid pilvandmetöötluse lahenduste väljatöötamise õppimiseks küll pingutama, kuid see ei tohiks kuidagi mõjutada töötajate arvu üldiselt.

4.8.3 Ettevõtete IT-spetsialistid (süsteemide koostajate klientide ettevõtetes), kes vastutavad arendustegevuse eest, jäävad ilmselt ilma oma peamisest tööülesandest: osaleda uute rakenduste arendamisel koos süsteemide koostajate IT-spetsialistidega, et tagada süsteemide parem hooldus pärast nende lahkumist. Kui pilvandmetöötluse pakkujad peavad oma sõna ja võtavad osaliselt üle süsteemide hoolduse, siis peaks ettevõtete asjaomaste arendustöötajate arv samas mahus vähenema.

4.8.4 Operatsioonisüsteemidega tegelevaid IT-spetsialiste peaks muutus rohkem mõjutama. Olgu meenutatud, et ulatuslikku mõju avaldas neile juba IT-süsteemide haldamise algus, mille tulemusena viidi nad üle IT-süsteemide halduse teenuse pakkujate alla. Pilvandmetöötlusega areneb jätkuvalt ka IT-süsteemide haldus, kuid sektor muutub oluliselt kontsentreeritumaks ja andmete ümberpaigutamine lihtsamaks. Sellest tulenevalt on oodata järjekordset töötajate arvu vähenemist operatsioonisüsteemide kasutamise ja veebimajutuse valdkonnas.

4.8.5 IT-lahenduste tervikuna või osaliselt sisseostmine suurendab distantsi IT-spetsialistide ja nende lahenduste lõppkasutajate vahel. Selline korralduslik või ka geograafiline kaugus vähendab nende kahe poole vahelist suhtlust. Suhtlemine aitaks aga viia vahetu ja tõhusa mõttevahetuseni ning eelkõige luua sotsiaalse sideme, tänu millele IT-spetsialistid mõistaksid paremini kasutajate raskusi ja ootusi ning suudaksid neile tulemuslikumalt reageerida.

4.9 Millised on pilvandmetöötluse lahenduste lepingu tähtsaimad aspektid?

4.9.1 Tarbija ja (pilvandmetöötluse lahenduste) pakkuja suhe võib väljenduda kahel moel: tasuta ja tasuliste teenustena. Nende eristamine ei ole sageli aga eriti selge. Näiteks võivad tasuta teenustega kaasneda mittevaralised kohustused, nagu kontekstipõhine reklaam või pakkuja õigus kasutada tarbija andmeid hiljem uuesti.

4.9.2 Tasuta või madala hinnaga teenused ongi tavaliselt mõeldud just eraisikutele. Siiski peavad nad eriti tähelepanelikult tutvuma üldtingimustega, sest kuigi need tunduvad üsna mitteformaalsed, on tegemist ikkagi lepinguliselt siduvate sätetega. Pealegi on pakkujale usaldatud teave väärtuslik ka eraisiku enda jaoks. Probleemide tekkides võib selguda, et tasuta teenus osutub ajakulu või andmete levimise tõttu üsna kulukaks.

4.9.3 Ka ettevõtted peavad pilvandmetöötluse lahenduste lepingu sisusse tähelepanelikult süvenema ja eriti hea, kui seda teeksid asjatundjad. Usaldab ju ettevõte välisele teenusepakkujale väärtuslikke andmeid või vahendeid, mis väärkasutuse korral võivad seada nad suurtesse raskustesse.

4.9.4 Pilvandmetöötluse lahenduste lepingud on harva läbiräägitavad ja enamik pakkujaid nõuavad, et nende potentsiaalsed kliendid aktsepteeriksid nende lepingu standardvormi. Ent nagu alati, võib pakkuja nõustuda lepingut kohandama juhul, kui tegemist on väärtusliku või talle piisavat strateegilist huvi pakkuva tehinguga.

4.9.5 Sõltumata sellest, kas tegemist on standard- või erilepinguga, peavad selles olema järgmised punktid:

— pilvandmetöötluse lepingu tase (IaaS, PaaS, SaaS);

— andmetele tagatud juurdepääsu tase ja vastutus andmete hävimise või kahjustamise korral;

— võimaluste ühine kasutamine mitme kasutaja poolt (ülekoormamise oht);

— pakutavate ja kasutatavate vahendite paindlikkuse tingimused ning kasutusel põhinev tasumine;

— pilvandmetöötluse lahenduste pakkuja õigus või kohustus avaldada andmeid kolmandatele isikutele, näiteks kohtuinstantsidele;

— teenuste tegelike pakkujate konkreetsed andmed, eriti kui arvestada süsteemi rohkeid tasandeid;

— lepingust taganemise võimalus ja pakkuja tugi üleminekuperioodil;

— lepingule nt vaidluse korral kohaldatav õigus ja kohtualluvus (riiklik või rahvusvaheline).

5. Pilvandmetöötluse nõrgad küljed

5.1 Pilvandmetöötlus põhineb internetil, millest ta peaasjalikult sõltubki. Tundub aga, et internet on mitmes aspektis, eelkõige tulemuslikkuse osas, saavutanud oma lae.

Kasutajate üha kasvav arv, pidevalt lisanduvad kasutusviisid, lausa plahvatuslikult kasvanud vahetatavate andmete maht (eelkõige audio- ja videoandmete vormis) ja kasutajate soov üha kiirema ühenduse järele on samuti toonud esile võimalikud interneti tulemuslikkuse probleemid. Pilvandmetöötlusega seotud andmete liikumine üksnes süvendab neid raskusi, suurendades vahetatavate andmete hulka, aga eriti lühendades kasutajatele vastuvõetavat ooteaega veelgi.

5.2 Võrgu vastupidavus on teine internetiga seotud oht pilvandmetöötluse jaoks. Tehnilised probleemid, küberkuritegelikud rünnakud ja ka poliitiliste juhtide otsused on viimasel ajal põhjustanud häireid interneti toimimises, mis näitab võrgu haavatavust ja eelkõige kasutajate suurt sõltuvust selle avaliku võrgu seisukorrast. Pilvandmetöötluse mudel rõhutab veelgi vajadust muuta see võrk, mille algne eesmärk ei olnud äriotstarbeline kasutamine, turvaliseks.

5.3 Pilvandmetöötluse teine peamine ja mitmetahuline nõrk külg on seotud andmete turvalisusega, mida ohustab eelkõige nende usaldamine sisseostetava teenuse pakkujale – nii ümberpaigutatavate kui ka muude andmete puhul.

See tekitab andmetele pideva juurdepääsu tagamise probleemi juhtudel, kui kohene juurdepääs andmetele on pilvandmetöötluse lahenduse kasutajale äärmiselt oluline või lausa elulise tähtsusega. Teiseks kerkib üles välise teenusepakkuja poolt säilitatavate ja hallatavate andmete konfidentsiaalsuse probleem.

See on eriti terav suure lisaväärtusega andmete puhul, eelkõige seoses tööstusspionaažiga.

5.4 Lahendused muutuvad häkkeritele seda ihaldusväärsemaks ründeobjektiks – ja seega ka haavatavamaks –, mida suuremad, nähtavamad ja tähtsamad on nende toimimiseks loodud ja rakendatud serverid. Vähendamaks võimalike sihtmärkide atraktiivsust, on vaja täiendavaid jõupingutusi ja eksperte.

Tasub märkida, et IT-teenuste (allhange, pilvandmetöötlus jne) pakkujad on juba väga teadlikud turvalisuse ja küberkuritegevuse küsimustest ning selles osas ilmselt paremini ette valmistatud kui enamik nende klientideks olevaid ettevõtteid.

Analoogiana võib tuua näite, et pangaseif võib olla küll ihaldusväärne ründeobjekt, kuid samas on juveelid seal ikkagi paremini kaitstud kui kuskil ehtekarbis kellegi magamistoas.

5.5 Eelnimetatud riskidele lisaks esineb probleem kohaldatava õigusega – kas selleks peaks olema andmete omanikule või andmete veebimajutajale kohaldatav õigus?

Ning millise järelevalveasutuse poole võib pöörduda õiguse kohaldamise kontrollimiseks või andmete omaniku ja veebimajutaja vaheliste lahkarvamuste lahendamiseks?

Sellega seoses tuleb meenutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ isikuandmete kaitse kohta ning komitee sellekohast arvamust (14).

Euroopa andmekaitsesüsteem toimib tõhusa tõkestajana igasuguste andmete edastamisel väljapoole Euroopat. Pilvandmetöötluse rahvusvaheline olemus tekitab küsimusi seoses andmete võimaliku edastamisega nii kliendi ja pakkuja vahel kui ka pakkuja infrastruktuuri sees.

Selles valguses on interneti ja konkreetsemalt pilvandmetöötluse (ülemaailmse) juhtimise puudumine järjekordne nõrk külg.

Lisaks andmekaitseküsimusele tekib küsimus ka autoriõiguste kohta. Kuna nimetatud õigustega hõlmatud andmeid on võimalik edastada ja levitada paljudel veebilehtedel, muutub keeruliseks neile kohaldatava kaitsmise, tasustamise ja järelevalve korra kindlaksmääramine.

5.6 Tänu IT-innovatsioonile on mõned ettevõtted suutnud saavutada juhtrolli: näiteks Microsoft ja Apple erakasutuseks mõeldud rakenduste (personaalarvuti, mobiiltelefon jne) puhul, aga ka otsingumootor Google ja sotsiaalvõrgustik Facebook. Euroopa on alati pööranud tähelepanu sellele, et niisugusel positsioonil olijad ei rikuks ülejäänud sektoris tegutsejate, näiteks tarbijate huve.

Mitmeid peamisi tehnoloogialahendusi hõlmava pilvandmetöötlusega seonduvad nii juhtrolli positiivsed küljed kui ka ohud, mistõttu Euroopa peab olema eriti hoolikas.

5.7 Ühilduvuse küsimus ei ole mitte üksnes tehniline, vaid ka äriline. Kui kasutaja valitud pilvandmetöötluse lahendus ei ühildu teiste süsteemidega, muutub see piiratuks ega lase edastada andmeid teise pakkuja süsteemi, mis takistab eri pakkujate vahelist konkurentsi. Avatud normide kasutamine ning teenuste ja rakenduste ühilduvuse tagamine võiks pakkuda lahendusi andmete lihtsaks ja kiireks edastamiseks ühelt teenuseosutajalt teisele ilma erilise kuluta kasutaja jaoks.

5.8 Kõik kirjeldatud nõrgad küljed on takistuseks pilvandmetöötluse mudeli laialt kasutusse võtmisel. Selliste probleemide ja nendest tulenevate vaidluste kajastamine (erinevates ajakirjandusväljaannetes, sotsiaalvõrgustikes jne) võib pilvandmetöötluse mainet tõsiselt kahjustada ning viia nii kasutajate kui ka pakkujate usalduse kadumiseni.

6. Euroopa ees seisvad raskused ja võimalused

6.1 Euroopa Komisjon on võtnud eesmärgiks muuta Euroopa pilvandmetöötluse valdkonnas aktiivseks (vt Neelie Kroesi tsitaat eespool). Ei ole aga päris selga, kas aktiivsuse all mõeldakse lihtsalt pilvandmetöötluse kasutamist või pigem selle arendamist. Esimese tõlgenduse püüdlus oleks ilmselgelt äärmiselt ambitsioonitu. Eesmärk muuta Euroopa pilvandmetöötluse alal tulemuslikuks (cloud-productive) on hoopis selgem: soovitakse, et Euroopa leiaks selles valdkonnas uusi lahendusi, mitte lihtsalt ei kasutaks teiste poolt pakutavat.

6.2 Digitaalvaldkonnas – nii teenuste, toodete kui ka sisu osas – domineerivad suuresti Põhja-Ameerikas ja Aasias asuvad välisettevõtted.

Seevastu telekommunikatsiooni valdkonnas võib Euroopa uhkusega pidada end teiste piirkondadega võrdväärseks. Näiteks Deutsche Telekom, Orange ja Telefonica kuuluvad tipptegijate hulka.

6.3 Ajal mil digitaaltööstus on majanduskasvu mootor, kipub Euroopa aga maha jääma.

Lähiminevikus on Euroopa teatud valdkondades, eelkõige mobiilsidesektoris, tõestanud, et suudab olla juht ja eestvedaja, kuigi viimasel ajal on seegi positsioon pisut nõrgenenud.

6.4 Pilvandmetöötluse lahenduste kasutuselevõtt on uus võimalus jõupositsioonide muutmiseks. Teisisõnu: kõik osalised hakkavad uuesti konkureerima juhtpositsiooni nimel kogu maailma tasandil ning praeguste domineerijate positsiooni hakkavad ohustama konkurendid või uued tegijad.

6.5 Pilvandmetöötluse ülemaailmne iseloom nõuab ülemaailmsete põhimõtete ja normide arendamist, mille nimel peab Euroopa Liit jätkama koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega. EL peab tegema jõupingutusi nende ülemaailmsete normide ja põhimõtete arendamisel ning kindlustama, et need tagavad isikuandmetele Euroopa õigusaktides sätestatud kõrge kaitse.

6.6 Euroopal on uues ülemaailmses konkurentsis nii mõnigi trump varuks:

— suurepärane digitaalinfrastruktuur; jõudsalt arenev kiudoptika; infrastruktuuri kontrollib ja juhib väike rühm end aja jooksul tõestanud ettevõtteid, kes suudavad mõjutada telekommunikatsioonistandardeid ja tehtavaid investeeringuid;

— võime ja oskus ajada jõulist poliitikat soosimaks avaliku sektori investeeringuid, mis võiksid omakorda erasektorit investeerima innustada;

— piirkonna või riigi tasandil tegutsevad VKEd, kes eelistavad kohalikke äripartnereid ja seega ka Euroopa pilvandmetöötluse ettevõtjaid;

— teatud valdkondi (nt tervishoid, relvajõud, ühistransport, avalik sektor) reguleerivad riiklikud või ka Euroopa reeglid ja seepärast eelistatakse neis riiklikke või Euroopa pilvandmetöötluse teenuste pakkujaid; teisi sektoreid (nt pangandus, kindlustus, energeetika, ravimitööstus) piirab aga andmekaitsenõue, mistõttu nende võimalus valida sobivaim väljaspool riiki või Euroopat tegutsevate pakkujate hulgast on kitsam.

Brüssel, 26. oktoober 2011 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Staffan NILSSON

(1) Terves dokumendis kasutatakse termineid „Euroopa” või „Euroopa Liit” või „EL” samas tähenduses.

(2) EMSK arvamus „Isikuandmete kaitse”, ei ole veel Euroopa Liidu Teatajad avaldatud (ELT C 248, 25.10.2011, lk 123).

(3) EMSK arvamus „Elektroonilised sidevõrgud”, ELT C 224, 30.8.2008, lk 50.

(4) EMSK arvamus „Mõtisklused elektroonilise side universaalteenuse teemal”, ELT C 175, 28.7.2009, lk 8 (CESE 1915/2008).

(5) EMSK arvamus „Interneti edendamine”, ELT C 175, 28.7.2009, lk 92.

(6) EMSK arvamus „Interneti-põhise loomingulise infosisu kohta ühtsel turul”, ELT C77, 31.3.2009, lk 63.

(7) ELT C 77, 31.3.2009, lk 60 ja ELT C 255, 22.9.2010, lk 116.

(8) Euroopa Komisjon, infoühiskond ja meedia, ekspertrühma aruanne. Aruande raportöör oli Lutz Schubert.

(9) 16. mai – 31. august 2011.

(10) Või FP7 (teadusuuringute seitsmes raamprogramm).

(11) Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (European Network and Information Security Agency).

(12) Ameerika Ühendriikide riiklik standardite ja tehnoloogia instituut (National Institute of Standards and Technology).

(13) Amazoni Cloud Drive ja Apple’i iCloud.

(14) EÜT C 159, 17.6.1991, lk 38 (CESE 569/1991).