EUROOPA KOMISJON Brüssel,17.11.2021 COM(2021) 709 final 2021/0367(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, milles käsitletakse jäätmesaadetisi ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1257/2013 ja (EL) 2020/1056 (EMPs kohaldatav tekst) {SEC(2021) 402 final} - {SWD(2021) 330 final} - {SWD(2021) 331 final} - {SWD(2021) 332 final}



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid 2018. aastal oli ülemaailmse jäätmekaubanduse maht 182 miljonit tonni ja väärtus ligikaudu 80,5 miljardit eurot. See kaubandus on viimastel aastakümnetel märkimisväärselt kasvanud, saavutades 2011. aastal tipptaseme – peaaegu 250 miljonit tonni. Euroopa Liidul on ülemaailmses jäätmekaubanduses oluline roll ning liikmesriikide vahel veetakse märkimisväärses koguses jäätmeid. 2020. aastal eksportis EL kolmandatesse riikidesse umbes 32,7 miljonit tonni jäätmeid (13 miljardi euro väärtuses), mis on 75 % rohkem kui 2004. aastal. Enamiku EList eksporditavatest jäätmetest moodustavad raudmetallide ja mitteraudmetallide, paberi-, plasti-, tekstiili- ja klaasijäätmed. EL importis ka ligikaudu 16 miljonit tonni jäätmeid 13,5 miljardi euro väärtuses. Lisaks veetakse aastas ligikaudu 67 miljonit tonni jäätmeid liikmesriikide vahel (ELi-sisesed jäätmesaadetised). Üle piiri veetavad jäätmed võivad ohustada inimeste tervist ja keskkonda, eriti kui neid ei kontrollita nõuetekohaselt. Samal ajal on neil jäätmetel sageli positiivne majanduslik väärtus, eelkõige teisese toorainena, mis võimaldab asendada esmaseid tooraineid ja vähendada neist sõltuvust ning soodustada seega ringmajandust. Jäätmesaadetiste järelevalve- ja kontrollimeetmed on ELis kehtinud alates 1984. aastast. 1989. aastal võeti vastu ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsioon (Baseli konventsioon), et tegeleda tõsiste probleemidega, mis on seotud välisriikidest imporditud toksiliste jäätmete ladustamisega erinevates arengumaades. OECD võttis 1992. aastal vastu õiguslikult siduva otsuse taaskasutamistoiminguteks ettenähtud jäätmete riikidevahelise veo kontrolli kohta (OECD otsus). Määrusega (EÜ) nr 1013/2006 (jäätmesaadetiste määrus) rakendatakse ELi õiguses nii Baseli konventsiooni kui ka OECD otsuse sätted. Teatavates aspektides sisaldab jäätmesaadetiste määrus Baseli konventsioonist rangemaid kontrollimeetmeid. Jäätmesaadetiste määruse kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et jäätmesaadetisi ja jäätmetöötlustoiminguid hallatakse viisil, mis kaitseb keskkonda ja inimeste tervist selliste jäätmete võimaliku kahjuliku mõju eest. Jäätmesaadetiste määruses on sätestatud kontrollimehhanismid, mida rakendatakse Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vahel toimuva jäätmete ekspordi ja impordi suhtes ning ELi liikmesriikide vahel toimuva jäätmesaadetiste veo suhtes. Jäätmesaadetiste määrusega kehtestatud kontrolli liik sõltub jäätmete omadustest (nt ohtlikud või tavajäätmed), sihtkohast ja sellest, kas jäätmeid töödeldakse nende taaskasutamiseks (nt ringlussevõtuks) või kõrvaldamiseks (nt prügilasse ladestamiseks). Jäätmesaadetiste määruses on sätestatud ka ekspordikeeld teatavate jäätmekategooriate ja teatavate sihtkohtade suhtes: kõige olulisem näide on keeld eksportida ohtlikke jäätmeid EList riikidesse, mis ei kuulu OECDsse. Jäätmesaadetiste määruse läbivaatamise üldine eesmärk on parandada keskkonna ja rahvatervise kaitset ohtlike riikidevaheliste jäätmesaadetiste mõju eest. Selles käsitletakse probleeme, mis tuvastati jäätmesaadetiste määruse hinnangus, mille komisjoni avaldas 2020. aasta jaanuaris (vt selle kohta täpsemalt allpool punktis 3). Jäätmesaadetiste määruse läbivaatamisega vastatakse ka Euroopa rohelises kokkuleppes ja ringmajanduse tegevuskavas esitatud üleskutsele vaadata jäätmesaadetiste määrus läbi eesmärgiga ·hõlbustada jäätmesaadetiste vedu jäätmete korduskasutamiseks ja ringlussevõtuks ELis; ·tagada, et EL ei jätaks oma jäätmeprobleeme kolmandate riikide lahendada, ning · võidelda ebaseaduslike jäätmesaadetiste vastu. Peale selle on Euroopa rohelises kokkuleppes ja tööstusstrateegias, sh selle ajakohastatud versioonis, tunnistatud, et juurdepääs toorainetele on strateegilise tähtsusega ning see on Euroopas rohe- ja digipöörde elluviimise eeldus. Kriitilise tähtsusega toorainete tegevuskavas rõhutati, et märkimisväärne hulk ressursse viiakse Euroopast välja prügina, selle asemel, et töödelda neid teisesteks materjalideks ja seega mitmekesistada ELi tööstusökosüsteemide jaoks tarneallikaid. Euroopa Parlament ja nõukogu on ka kutsunud komisjoni üles esitama jäätmesaadetiste määruse põhjaliku läbivaatamise ettepanek. •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega Jäätmesaadetiste määruse ning muude ELi jäätmealaste õigusaktide, eelkõige jäätmete raamdirektiivi ja konkreetseid jäätmevooge käsitlevate direktiivide vahel on koostoime. Romusõidukite direktiiv, patareide ja akude direktiiv, pakendite ja pakendijäätmete direktiiv ning elektroonikaromude direktiiv sisaldavad jäätmesaadetiste määrusele viitavaid erisätteid konkreetsete jäätmevoogude riikidevahelise liikumise kohta. •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Koostoime on ka jäätmesaadetiste määruse ja jäätmesaadetiste puhul asjakohaste muude ELi õigusaktide, eelkõige keskkonnakuritegusid käsitleva direktiivi vahel. See direktiiv hõlmab karistusi kuritegelike jäätmesaadetiste eest ja täiendab jäätmesaadetiste määruse täitmise tagamise sätteid. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus Jäätmesaadetiste määruse õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 192, milles on sätestatud, kuidas tuleks rakendada selle lepingu artiklit 191. Artikkel 191 käsitleb ELi keskkonnapoliitikat, mis peab aitama saavutada järgmisi eesmärke: ·keskkonna säilitamine, kaitsmine ja selle kvaliteedi parandamine; ·inimeste tervise kaitsmine; ·loodusvarade kaalutletud ja mõistlik kasutamine ning ·meetmete edendamine rahvusvahelisel tasandil, selleks et tegeleda piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega ja eelkõige võidelda kliimamuutuste vastu. •Subsidiaarsus Jäätmesaadetiste määrusega tagatakse, et jäätmete veo korral kolmandatesse riikidesse, kus jäätmekäitlusstandardid ja -tavad on ELi omadest väga erinevad, ei hoita kõrvale ELi üldistest jäätmealastest õigusaktidest. On oluline kehtestada ELi tasandil jäätmete riikidevahelise veo kontrolli ühised eeskirjad, millega välditakse olukorda, kus ebaseaduslikud ettevõtjad otsustavad vedada oma jäätmed läbi liikmesriikide, kus kehtivad teistega võrreldes leebemad riiklikud eeskirjad, et eksportida need jäätmed EList välja (sadamavahetuse stsenaarium). ELi eeskirjad on õigustatud ka ELi-siseste jäätmesaadetiste puhul, kuna ELi jäätmetööstus on väga integreeritud ning selleks, et tagada võrdne kohtlemine ja õigusselgus kõigile selle sektori ettevõtjatele. •Proportsionaalsus Jäätmesaadetiste määrusega tagatakse, et kõik liikmesriigid rakendavad Baseli konventsiooni ja OECD otsust järjepidevalt ning selle tulemusena välditakse asjaolusid, mis takistavad jäätmesaadetiste vedu ELis või ELi siseturu head toimimist. Lisaks sellele on ELi lähenemisviis jäätmesaadetistele jäätmete ekspordi osas Baseli konventsioonist rangem, kuna sellega keelatakse jäätmete eksport nende kõrvaldamiseks väljaspool EFTA riike ja teatavate tavajäätmete eksport väljapoole OECD riike. ELi lähenemisviisil on selge keskkonnaalane lisaväärtus võrreldes sellega, kui iga liikmesriik tugineks eraldi Baseli konventsioonile. Tegelikult on Euroopa Liit üks vähestest Baseli konventsiooni osalistest, kes kohaldab nii rangeid eeskirju. •Õigusakti valik 1984. aastal võeti vastu nõukogu 6. detsembri 1984. aasta direktiiv 84/631/EMÜ, millega kehtestati kogu ELi hõlmavad jäätmesaadetiste järelevalve- ja kontrollimeetmed. Direktiiv hõlmas ohtlike jäätmete saadetisi. Direktiivi kohaselt tuli asjaomaste riikide puhul kohaldada eelneva teadliku nõusoleku saamise menetlust, mis võimaldas neil konkreetse saadetise suhtes vastuväiteid esitada. Direktiivi 84/631/EMÜ muudeti nõukogu 12. juuni 1986. aasta direktiiviga 86/279/EMÜ, millega kehtestati täiendavad sätted, et parandada järelevalvet seoses jäätmete ekspordiga ühendusest välja. Pärast Baseli konventsiooni ja OECD raames rahvusvahelisel tasandil toimunud muutusi võeti 1993. aastal vastu esimene jäätmesaadetiste määrus (nõukogu määrus (EMÜ) nr 259/93, millega tunnistati kehtetuks direktiiv 84/631/EMÜ). Tuleb märkida, et tol ajal peeti vajalikuks pigem määrust kui direktiivi, et tagada üheaegne ja ühtlustatud kohaldamine kõigis liikmesriikides. Määruse valik on endiselt õigustatud, kuna sellega kehtestatakse otsesed nõuded kõigile ettevõtjatele, pakkudes seega vajalikku õiguskindlust ja võimaldades tagada nõuete täitmine täielikult integreeritud turu saavutamiseks kogu ELis. Määrusega tagatakse ka kohustuste üheaegne ja ühesugune rakendamine kõigis 27 liikmesriigis. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll Jäätmesaadetiste määrust hinnati viie kriteeriumi – tulemuslikkus, tõhusus, asjakohasus, sidusus ja ELi lisaväärtus – alusel. Arvesse võeti ka jäätmesaadetiste määruse artikli 37 lõike 1 alusel vastu võetud komisjoni määrust (EÜ) nr 1418/2007. Peamised hindamistulemused on järgmised.

·Jäätmesaadetiste määrusega on kehtestatud tugev õigusraamistik, mida liikmesriigid on rakendanud. Jäätmesaadetiste määrus on üldiselt olnud tõhus oma kahe peamise eesmärgi saavutamisel: kaitsta keskkonda ja inimeste tervist jäätmesaadetiste kahjuliku mõju eest ning täita ELi rahvusvahelisi kohustusi selles valdkonnas. See on parandanud kontrolli jäätmesaadetiste üle ning edendanud veetavate jäätmete keskkonnahoidlikku käitlemist riikide ja ELi tasandil. ·Samal ajal on jäätmesaadetiste määruse optimaalset rakendamist kogu ELis takistanud selle kohaldamise ja täitmise tagamise erinevad tasemed ja viisid ning sageli ka määruse sätete erinev tõlgendamine ja erinevad kontrollikorrad. Need asjaolud piiravad või pärsivad kvaliteetsete jäätmematerjalide seaduslikku vedu ringlussevõtukohtadesse, mis on oluline ELis ringmajandusele üleminekuks. ·Seoses jäätmete, eriti tavajäätmete ekspordiga EList välja on suureks puuduseks ebapiisav järelevalve tingimuste üle, mille kohaselt neid jäätmeid sihtriikides, eriti arenguriikides käideldakse. Selle tulemusena on mõnede jäätmete eksport EList välja tekitanud sihtriikides keskkonna- ja rahvatervise probleeme. See tähendab ka ressursside kaotust ringlussevõtuga tegelevatele ELi tööstusharudele. ·Jäätmesaadetiste määruse sätete üldise olemuse tõttu on ebaseaduslike jäätmesaadetiste vedu nii ELis kui ka EList välja ja ELi endiselt märkimisväärne probleem. See on eelkõige seotud elementidega, mida pädevad asutused peavad kontrollima, näiteks seoses keskkonnahoidliku jäätmekäitluse ja täitmise tagamisega. Samas on see tingitud ka puudustest jäätmesaadetiste määruse rakendamisel ja täitmise tagamisel. Need järeldused on olnud olulised jäätmesaadetiste määruse läbivaatamisega taotletavate eesmärkide sõnastamisel. •Konsulteerimine sidusrühmadega Sidusrühmadega konsulteeriti kogu hindamis- ja mõjuhindamisprotsessi vältel, mille käigus valmistati ette jäätmesaadetiste määruse läbivaatamist. 2018. aastal korraldati hindamise ettevalmistamiseks avalik konsultatsioon ja õpikoda. Seejärel avaldati 11. märtsil 2020 üldsuselt tagasiside saamiseks esialgne mõjuhinnang, millele järgnes avalik konsultatsioon kuni 30. juulini 2020 ja õpikoda, mis toimus 23.–24. septembril 2020. Lisaks sellele peeti mõju hindamise raames mitu sihipärast konsultatsiooni paljude sidusrühmadega. Lisateave konsultatsiooniprotsessi kohta on esitatud mõjuhinnangu aruande 2. ja 3. lisas. Sidusrühmad ja liikmesriigid olid üldiselt nõus jäätmesaadetiste määruse hindamise peamiste järeldustega ning vajadusega vaadata jäätmesaadetiste määrus läbi, et neid järeldusi arvesse võtta. Seoses ELi-siseste jäätmesaadetistega toetasid ettevõtjad tugevalt jäätmesaadetiste suhtes kohaldatavate menetluste ajakohastamist ja ELi meetmete vastuvõtmist, et vältida ELi siseturu killustumist. Eelkõige soovisid nad teatamiskorra digitaliseerimist, kiirmenetluste paremat toimimist, ühiste eeskirjade kehtestamist, et otsustada jäätmete liigitamise üle, ning finantstagatiste arvutamise paremat standardimist. Kodanikuühiskonna esindajad rõhutasid vajadust viia jäätmesaadetiste määrus paremini kooskõlla läheduse põhimõtte ja jäätmehierarhiaga. Teisest küljest märkisid mõned ettevõtjad, et jäätmesaadetiste määrusega ei tohiks kehtestada sisulisi sätteid (mis on sätestatud muudes õigusaktides), vaid see peaks piirduma jäätmesaadetisi käsitlevate menetlusnõuetega. Seoses jäätmete ekspordiga EList välja tunnistasid sidusrühmad üldiselt vajadust jäätmesaadetiste määrust muuta, et vältida olukordi, kus EList eksporditud jäätmeid käideldakse sihtriigis ebasobivalt. Selle probleemi võimalike lahenduste suhtes oldi erinevatel seisukohtadel. Mõned sidusrühmad väljendasid muret meetmete pärast, mis võivad põhjustada häireid ülemaailmses kvaliteetsete jäätmetega kauplemises, ning seoses mõjuga, mida sellised meetmed avaldavad ELi sektorile, mis tegeleb praegu jäätmete kogumise, sortimise ja ringlussevõtuga. Nad rõhutasid eelkõige, et ELis ei pruugi olla piisavalt suutlikkust tegeleda praegu EList välja eksporditavate jäätmetega. Seda seisukohta ei jaga mõned teised ettevõtjad, kes märkisid, et selline suutlikkus on olemas. Kodanikuühiskonna esindajad rõhutasid, et EL peab kehtestama väga piiravad meetmed plastijäätmete ekspordile EList välja. Sidusrühmad toetasid üldiselt ebaseaduslike jäätmesaadetiste vastaste sätete tugevdamist. Komisjoni ettepanekus võetakse neid seisukohti arvesse ja esitatakse proportsionaalne lähenemisviis hindamise käigus tuvastatud probleemide lahendamiseks. Eriti kehtib see jäätmete ekspordiga seotud meetmete puhul, mis ei kujuta endast üldist ekspordikeeldu ja mida hakatakse kohaldama alles kolm aastat pärast kavandatava määruse jõustumist. Seega on kõigil sidusrühmadel ja kolmandatel riikidel piisavalt aega, et valmistuda uute eeskirjade rakendamiseks. •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Jäätmesaadetiste määruse läbivaatamise mõjuhinnangut toetas välisekspertide uuring. Need eksperdid tegid uuringu eri etappides komisjoniga tihedat koostööd. Komisjon kasutas käesoleva ettepaneku koostamisel ka mitmesuguseid muid teabeallikaid. •Mõju hindamine Ettepanek toetub mõjuhinnangule. Pärast õiguskontrollikomitee 9. aprilli 2021. aasta negatiivses arvamuses esitatud märkuste arvessevõtmist sai läbivaadatud mõjuhinnang 4. juunil 2021 positiivse arvamuse. Oma lõplikus arvamuses küsis komitee täiendavaid üksikasju, peamiselt mõjuhinnangus käsitletud variantide võrdluse kohta. Mõju hindamisel kaaluti nelja poliitikavarianti. 1. poliitikavariant on lähtestsenaarium. See eeldab, et Baseli konventsioon ja OECD otsus jäävad vähemalt 2030. aastani suures osas muutumatuks. Lisaks kohaldatakse jätkuvalt praegust jäätmesaadetiste määrust, sealhulgas selle delegeeritud määrust. Määruse praegune rakendamine jätkub ja liikmesriikidevahelist ühtlustamist edendatakse olemasolevate meetoditega, eelkõige suuniste väljatöötamisega ja liikmesriikidevahelise sihtotstarbelise teabevahetusega, mis toimub peamiselt jäätmesaadetiste kontaktisikute kaudu. EL jätkab ka ülemaailmsete meetmete edendamist, et parandada kontrolli jäätmete riikidevahelise veo ja jäätmekäitluse üle rahvusvahelisel tasandil, eelkõige Baseli konventsiooni ja OECD raames. Järgmises tabelis on esitatud ülevaade 2., 3. ja 4. variandist, mis on 1. variandi (lähtestsenaarium) alternatiivid, ning nende variantide kohaselt ettenähtud meetmete kombinatsioonist.

Meetmed 2. variant (sihipärased muudatused) 3. variant (struktuurilised muudatused) 4. variant (ulatuslikud muudatused) 1. eesmärk: hõlbustada ELi-sisest vedu, eelkõige selleks, et viia jäätmesaadetiste määrus kooskõlla ringmajanduse eesmärkidega 1a) Parandada „eelneva nõusoleku saanud“ käitluskohtade toimimiskorda x x 1b) Lihtsustada teatamismenetlust x x 1c) Täpsustada jäätmesaadetiste määruse kohaldamisala x x 1d) Luua kogu ELi hõlmav kohustuslik elektrooniline andmevahetus x x 1e) Lihtsustada finantstagatiste süsteemi, ühtlustades tagatiseks nõutava summa arvutamist x x 1f) Tagada ühes liikmesriigis registreeritud ohtlike jäätmete vedajate vastastikune tunnustamine ELi tasandil x 1g) Viia jäätmesaadetiste määruse sätted vastavusse jäätmehierarhiaga x x 1h) Anda välja aktuaalseid probleemseid küsimusi käsitlevad suunised x 1i) Tagada vastavus jäätmete raamdirektiivi sätetega, mis käsitlevad jäätmete lakkamise staatust ja kõrvalsaadusi x x 1j) Teha komisjonile ülesandeks kehtestada delegeeritud õigusaktidega või rakendusaktidega jäätmete saastumise piirmäärad, et teha kindlaks, kas nende suhtes tuleks kohaldada teatamismenetlust või mitte x x 1k) Kehtestada jäätmesaadetiste puhul selliste riiklike kriteeriumide vastastikune tunnustamine, mille alusel jäätmed lakkavad olemast jäätmed x 1l) Kehtestada jäätmesaadetiste puhul jäätmete ohtlikkust käsitlevate riiklike otsuste vastastikune tunnustamine x 2. eesmärk: tagada, et EList välja eksporditud jäätmeid käideldakse keskkonnahoidlikul viisil 2a) Täpsustada eksportijate ja ametiasutuste kohustus tagada ja kontrollida, et kolmandatesse riikidesse eksporditud jäätmeid käideldakse keskkonnahoidlikul viisil x x 2b) Teha komisjonile ülesandeks kehtestada kriteeriumid kasutatud kaupade ja jäätmete eristamiseks konkreetsete jäätmevoogude puhul, mille eksport kolmandatesse riikidesse tekitab erilisi probleeme x x 2c) Kehtestada uus raamistik, mille kohaselt OECD-välised riigid peavad teavitama ELi oma valmisolekust importida rohelisse nimekirja kantud jäätmeid ja tõendama oma suutlikkust käidelda neid keskkonnahoidlikul viisil vastavalt kehtestatud kriteeriumidele x x 2d) Nõuda teatamismenetluse kohaldamist, kui rohelisse nimekirja kantud jäätmeid eksporditakse väljapoole OECD riike x 2e) Kehtestada erimenetlus, et jälgida jäätmete eksporti OECD riikidesse ja leevendada keskkonnaprobleeme, mida selline eksport võib põhjustada x x 3. eesmärk: Tegeleda paremini ebaseaduslike jäätmesaadetiste veoga ELis ning EList välja ja ELi. 3a) Täiustada kontrolli ja täitmise tagamist ning järelmeetmeid käsitlevaid sätteid x x 3b) Anda välja suunised tõhusate kontrollide ja täitmise tagamise tavade kohta x 3c) Volitada komisjoni (OLAFi kaudu) võtma riikidevahelisi uurimis- ja koordineerimismeetmeid, et võidelda ebaseadusliku jäätmeveoga ELis x x 3d) Tugevdada õigusrikkumisi ja karistusi käsitlevaid kehtivaid sätteid x x 3e) Parandada rohelisse nimekirja kantud jäätmete saadetiste jälgitavust x x 3f) Hõlbustada riigi tasandi täitevasutuste koostööd x x 3g) Luua ELi tasandil spetsiaalne töörühm, kelle ülesanne on hõlbustada ja parandada jäätmesaadetiste määruse täitmise tagamise alast koostööd x x

2. poliitikavariant (sihipärased muudatused) hõlmab meetmete paketti, millega saab tulemuslikult ja teataval määral tõhusalt lahendada mõned jäätmesaadetiste määruse nõuetekohast toimimist takistavad probleemid. Võrreldes lähtestsenaariumiga pakuvad sihipärased muudatused tõhusaid ja järjepidevaid lahendusi konkreetsete eesmärkide saavutamiseks, eelkõige selleks, et vähendada halduskoormust ja tõsta jäätmesaadetised töötlemiseks jäätmehierarhias kõrgemale tasemele. Kavandatud meetmed üksi ei tooks siiski maksimaalset kasu, seda peamiselt nende väiksema tõhususe ja sisemise sidususe tõttu. Võrreldes struktuuriliste muudatustega (3. variant) lahendab see variant jäätmete ekspordiga seotud probleemid (2. eesmärk) vaid osaliselt. Meetmed on suunatud ainult teatavatele probleemsetele valdkondadele, näiteks kehtestades kriteeriumid kasutatud kaupade ja jäätmete eristamiseks (2b) või täpsustades eksportijate kohustusi (2a). Selle variandi puhul on suurim kindlakstehtud kasu meetmete 3a–3d ja 3f puhul, mis on suunatud ELi-siseste ning EList välja ja ELi veetavate ebaseaduslike jäätmesaadetiste paremale käsitlemisele (3. eesmärk). 3. poliitikavariandi (struktuurilised muudatused) meetmed 1d, 1e ja 1f käsitlevad otseselt sidusrühmade mureküsimusi seoses kuludega, mis on seotud ELi-siseste saadetiste hilinemisega, ning vähendavad märkimisväärselt ametiasutuste ja ettevõtjate halduskoormust (1. eesmärk). Meetmete 2c, 2d ja 2e kehtestamisega loodaks ELi tasandil menetlusraamistik, mis tagab EList välja eksporditud jäätmete keskkonnahoidliku käitlemise. Seda peetakse proportsionaalseks ja süsteemseks vastuseks 2. eesmärgile. Teatavad muudatused ei oleks piisavad ja küllaldaselt sidusad, et saavutada vajalik mõju liikmesriikide tasandil. See kehtib eelkõige kavandatud meetmete 3e ja 3g puhul, millega püütakse paremini võidelda ebaseaduslike jäätmesaadetiste vastu (3. eesmärk). Mõjuhinnang näitas, et 2. või 3. variandi raames võetavad meetmed ei võimaldaks kõiki läbivaatamise eesmärke kõige tulemuslikumal, tõhusamal ja proportsionaalsemal viisil saavutada. Võrreldes nende variantidega oleks 4. poliitikavariant, mis hõlmab meetmeid mitme ulatusliku muudatuse tegemiseks, tulemuslikum, tõhusam ja proportsionaalsem. Seega on eelistatuim 4. poliitikavariant. Valitud sihipäraste ja struktuuriliste muudatuste kombineerimise tulemuseks oleks tasakaalustatud lähenemisviis tulemuslikkuse (eesmärkide saavutamine) ja tõhususe (kulutasuvus) osas. Selle eesmärk on tagada, et käesoleva määrusega saaks hõlbustada ELi‑siseseid jäätmesaadetisi kooskõlas ringmajanduse eesmärkidega, toetada ELi eesmärki lõpetada olukord, kus ta jätab oma jäätmeprobleemid kolmandate riikide lahendada, ning edendada paremat võitlust ebaseaduslike jäätmesaadetiste vastu ilma liigsete kulude või häirete riskita. See on kooskõlas nii i) vajadusega uute tõhusate meetmete järele, et saavutada kolm eesmärki, kui ka ii) nende rakendamise olulisusega, tekitamata samas liigset koormust või soovimatut mõju. 4. variant on proportsionaalne ka käesoleva läbivaatamise eesmärkidega. ·Seoses ELi-siseseid jäätmesaadetisi käsitleva 1. eesmärgiga on kõik 4. variandi meetmed vajalikud, et saavutada ELi jäätmete siseturu parem integreeritus, suunates need saadetised ringlussevõttu. Need meetmed tähendavad oluliste muudatuste tegemist praegu saadetiste suhtes kohaldatavates menetlustes, mis mõjutab nii ettevõtjaid kui ka haldusasutusi. Meetmed toovad ettevõtjatele ja haldusasutustele olulist kasu, kuna vähendavad halduskoormust ja viivitusi ning tagavad teabe tõhusama töötlemise. Samuti aitavad need toetada ringmajandusele üleminekut ELis, tuues seega kasu keskkonnakaitsele. See kasu kaalub suures osas üles kulud, mis on seotud uute meetmete, eelkõige elektroonilise andmevahetuse korra kehtestamisega (meede 1d). Kohustus digitaliseerida ELi-sisestest jäätmesaadetistest teatamise menetlus elektroonilise andmevahetussüsteemi kaudu jõustub alles 24 kuud pärast läbivaadatud jäätmesaadetiste määruse jõustumist ning ettevalmistustöö liikmesriikide ja sidusrühmadega on juba käimas, et olla uueks korraks valmis. ·Teise eesmärgi puhul toob 4. variant kaasa olulised muudatused ELi lähenemisviisides ja õigusraamistikus, mida kohaldatakse EList välja suunatud jäätmete ekspordi suhtes. See on vajalik, pidades silmas, et praegune jäätmesaadetiste määrus ei suuda saavutada eesmärki tagada EList eelkõige arenguriikidesse eksporditavate jäätmete keskkonnahoidlik käitlemine. 4. variandi üks oluline omadus on see, et see nõuab nii ettevõtjatelt kui ka ametisutustelt konkreetsete meetmete võtmist, et kontrollida, kas EList eksporditud jäätmeid käideldakse sihtriigis keskkonnahoidlikul viisil. Sellega kindlustatakse, et sihtriigis tagatakse jäätmete keskkonnahoidlik töötlemine nii riigi (meetmed 2c ja 2e) kui ka käitluskoha (meede 2a) tasandil. Need meetmed peaksid tooma olulist kasu keskkonnale. Neil on ka majanduslik mõju. Mõne ettevõtja jaoks, eelkõige nende jaoks, kes töötlevad ELis jäätmeid teisesteks materjalideks, tähendaks see tõenäoliselt suuremat kogust madalama hinnaga kättesaadavat lähteainet, nii et sellel oleks üldiselt positiivne mõju. Nende ettevõtjate puhul, kes veavad jäätmeid EList välja, sõltub mõju sellest, kas on olemas tõendid selle kohta, et eksporditud jäätmeid käideldakse sihtriigis keskkonnahoidlikul viisil. Tõenäoliselt võib selle tulemusena eksport mõnesse riiki muutuda keerulisemaks, millel oleks negatiivne mõju nendesse riikidesse jäätmeid eksportivatele äriühingutele. Sellisest olukorrast tulenevad kulud on siiski piiratud ja meetmete üldine keskkonnakasu kaalub need üles. Samuti on oluline märkida, et proportsionaalsus tagatakse asjaoluga, et 4. variandi meetmetega –kohaldataks eri sihtriikide suhtes erinevat korda, kontrollides rohkem neid riike, kelle jäätmekäitlustavasid peetakse vähem keskkonnahoidlikuks võrreldes ELiga (OECD-välised riigid); –loodaks ilma üldist keeldu kohaldamata mehhanism, mille kohaselt on importivatel riikidel võimalus importida EList jäätmeid, kui nad tõendavad, et suudavad jäätmeid käidelda keskkonnahoidlikul viisil, ning –need meetmed jõustuksid alles kolm aastat pärast määruse muudatuste jõustumist, jättes kõigile asjaosalistele üleminekuperioodi, et valmistuda uute eeskirjade kohaldamiseks. ·Mis puudutab kolmandat eesmärki, siis 4. variandiga nähakse ette rida meetmeid jäätmesaadetiste määruse paremaks täitmiseks. Neid on vaja selleks, et suurendada liikmesriikide ja komisjoni suutlikkust vähendada ebaseaduslikke jäätmesaadetisi. Nende meetmetega ei kaasne ettevõtjatele ja liikmesriikidele täiesti uusi ülesandeid ega lisakulusid. Tõhusam täitmise tagamise kord aitaks ära hoida või vähendada ebaseaduslike saadetiste mahtu, hoida märkimisväärselt kokku puhastuskuludelt ja jäätmete päritoluriiki tagasiviimise kuludelt ning vähendada kaudseid kulusid liikmesriikides, mida jäätmed läbivad transiidina. Samuti peaks parem täitmise tagamine vähendama maksutulude kaotust. Lisaks kavandatud meetmetele kasutab komisjon mitmesuguseid vahendeid, et jätkuvalt toetada liikmesriikide jõupingutusi jäätmesaadetiste määruse paremaks rakendamiseks ja täitmise tagamiseks. ELi tasandil on juba tehtud palju algatusi, et võidelda ebaseadusliku jäätmeveo vastu, mis on üks ELi poliitikaprioriteete võitluses organiseeritud kuritegevusega. EL toetab rahaliselt ka operatiivprojekte, mille eesmärk on võidelda ebaseadusliku jäätmeveo vastu. Lisaks abistab komisjon liikmesriike selles valdkonnas keskkonnanõuete täitmise ja keskkonnaalase juhtimise foorumi, TAIEX-EIR PEER 2 PEER programmi ja ELi keskkonnaõiguse koolituspaketi kaudu. Joonisel 1 on esitatud eelistatud variandi ja selle meetmete skemaatiline ülevaade. Täpsem kirjeldus selle kohta, kuidas eelistatud variant saavutab jäätmesaadetiste määruse läbivaatamise eesmärgid, on esitatud mõjuhindamise aruande 14. lisas. Mis puudutab üldist majanduslikku mõju, siis peaks selle eelistatud variandiga kaasnema eelkõige tänu elektroonilise andmevahetussüsteemi loomisele märkimisväärne kokkuhoid nii jäätmeid vedavatele ettevõtjatele kui ka ametiasutustele, kes tegelevad neile saadetistele loa andmise ja nende üle järelevalve teostamise menetlustega. See eeldatav kokkuhoid on ligikaudu 1,4 miljonit eurot aastas. Muud jäätmesaadetiste määruse ajakohastamise ja lihtsustamise meetmed toovad kaasa täiendava kokkuhoiu. Teine oluline majanduslik mõju tuleneb jäätmete ekspordiga seotud meetmetest, mis peaksid 2019. aasta andmete põhjal tooma ELi majandusele üldist kasu kuni 200–500 miljonit eurot aastas, olenevalt ELi jäävate jäätmete kogusest. ELis asuvate ettevõtjate jaoks on nende meetmete mõju väga erinev sõltuvalt nende asukohast väärtusahelas ja asjaomastest jäätmeliikidest. Mõned nende jäätmete eksportimisega seotud isikud kogevad tõenäoliselt selliste jäätmete eksportimise kulude suurenemist või pöörduvad teiste ostjate poole ELis, kus nad võivad saada oma jäätmete eest madalamat hinda. Samuti peaksid jäätmeid eksportivad ettevõtted looma (või ostma) auditeerimissüsteemid, et kontrollida, kas kolmandate riikide käitluskohad käitlevad jäätmeid keskkonnahoidlikul viisil; see tähendaks uusi, kuid mõõdukaid kulusid. Teisest küljest saavad ettevõtjad, kes võtavad jäätmeid ELis ringlusse või töötlevad neid, kasutada lähteainena rohkem jäätmeid, mida nad peaksid saama osta lähtestsenaariumiga võrreldes madalama hinnaga. Ebaseaduslikke saadetisi käsitlevad meetmed peaksid tooma kasu seaduslikele ettevõtjatele, sest need aitavad võidelda ebaseadusliku tegevusega, mis kujutab endast otsest konkurentsi seaduslike ettevõtjate äritegevusele. Kolmandates riikides asuvate ettevõtjate puhul, kes veavad ja töötlevad EList imporditud jäätmeid, oleks mõju positiivne neile, kes teevad seda keskkonnahoidlikul viisil, kuna audit toetaks nende tegevust ja konkurentsivõimet, kuigi sellega võivad lühiajaliselt kaasneda ka mõned kulud taristu ja standardite ajakohastamiseks. Mõju oleks negatiivne neile ettevõtetele, kes ei suuda täita auditikavades sätestatud keskkonnahoidliku jäätmekäitluse kriteeriume, sest nad kaotaksid ELi kliendid. VKEd saavad suurt kasu meetmetest, mille eesmärk on hõlbustada jäätmesaadetiste vedu ELis. Praeguste menetluste puudustest tulenevad takistused ja kohustused on nende jaoks proportsionaalselt suuremad kui suuremate ettevõtete jaoks. Jäätmete eksporti käsitlevad meetmed mõjutavad VKEsid, kes tegelevad ekspordiga seotud äritegevusega. Neil tekivad uued kulud, et teha auditeid käitluskohtades, kuhu nad oma jäätmeid veavad. Need kulud on siiski piiratud ja neid saaks jagada teiste VKEdega, eelkõige tootjavastutusorganisatsioonide kaudu. Väljavaade, et ELi jääb rohkem jäätmeid, ning ELi õigusest tulenevad uued eesmärgid ja kohustused, et tagada jäätmete ringlussevõtt, kujutavad endast samuti VKEde jaoks võimalust töötada välja uuenduslikud projektid ja tehnoloogialahendused selliste jäätmete ringlussevõtuks, mille töötlemine tekitab erilisi probleeme (nt plasti- ja tekstiilijäätmed). Eelistatud variandi üldine positiivne keskkonnamõju on eeldatavasti märkimisväärne. Nende meetmete tulemusel, mille eesmärk on hõlbustada jäätmesaadetiste vedu jäätmete korduskasutamiseks ja ringlussevõtuks ELis, suureneb jäätmete kogus, mida käideldakse paremates keskkonnatingimustes. Samuti suureneks nende tulemusel ELis kättesaadavate teiseste materjalide kogus, mis asendaks paljudes ELis asuvates tööstusharudes lähteainena kasutatavad esmased materjalid. Jäätmete ekspordiga seotud kavandatud meetmetel oleks positiivne keskkonnamõju, sest need tagaksid paremini, et kolmandatesse riikidesse veetud jäätmesaadetisi käideldakse keskkonnahoidlikul viisil. Samuti võib selle tulemuseks olla, et igal aastal jääb ELi 2,4–6 miljonit tonni jäätmeid, mida käideldakse vastavalt ELi standarditele ja töödeldakse teisesteks materjalideks. Kuigi kõigi nende keskkonnakasude rahalist mõju ei ole võimalik hinnata, oleks kasu, mis saadakse jäätmejääkide paremast töötlemisest ELis ja nende kolmandatesse riikidesse vedamise vältimisest, 266–666 miljonit eurot aastas. Üldine kasu on tõenäoliselt veelgi suurem. Aidates parandada täitmise tagamise korra üldist tulemuslikkust ja tõhusust, aitaksid ebaseaduslike jäätmesaadetistega seotud meetmed ära hoida ja vähendada ebaseaduslikest jäätmesaadetistest tulenevat tõsist keskkonnamõju, tuues üldist keskkonnakasu.

Mis puudutab üldist sotsiaalset mõju, siis peaksid jäätmete ekspordiga ja ebaseaduslike jäätmesaadetiste vastu võitlemisega seotud meetmed vähendama mittekeskkonnahoidliku jäätmekäitluse negatiivset mõju inimeste tervisele (nt hingamisprobleemid, vigastused) ja töötingimustele (nt sotsiaaltoetuste puudumine, madalad palgad), tuues üldist kasu ühiskonnale nii ELi-välistes riikides kui ka ELis. Varem eksporditud jäätmete töötlemine ELis peaks kaasa tooma 9 000–23 000 töökoha loomise ELi ringlussevõtu ja korduskasutamise sektorites. Tõenäoliselt luuakse nendes valdkondades lisatöökohti tänu meetmetele, mille eesmärk on tagada jäätmesaadetiste määruse parem toimimine seoses ringlussevõtuks ja korduskasutamiseks ettenähtud jäätmete saadetistega ELis. Kolmandates riikides võib ametlikes või mitteametlikes jäätmetöötlussektorites töökohti vähemaks jääda, kui neisse riikidesse eksporditakse vähem jäätmeid. •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine Käesolevas ettepanekus kasutatakse halduskulude vähendamiseks maksimaalselt ära digitaliseerimise potentsiaali. See on nii eelkõige ettepaneku puhul luua jäätmesaadetistega seotud andmete ja teabe elektrooniliseks väljaandmiseks ja vahetamiseks kogu ELi hõlmav kohustuslik süsteem. Sellise süsteemi väljatöötamisega, mis ühendab olemasolevad riiklikud ja/või muud platvormid, näiteks määruse (EL) 2020/1056 (elektroonilise kaubaveoteabe kohta) alusel loodud keskkonna ELi tasandi süsteemiga, ei kaasne eeldatavalt komisjonile, liikmesriikidele ega ettevõtjatele väga suuri kulusid. Samas annab see liikmesriikide ametiasutustele ja komisjonile mõjusa vahendi järelevalveks ja täitmise tagamiseks ning ettevõtjatele tõhusa vahendi kavandatud määrusest tulenevate kohustuste täitmiseks. •Põhiõigused Ettepanek ei mõjuta põhiõiguste kaitset. 4.MÕJU EELARVELE Ettepanek hõlmab personali kasutamist ja kulutusi, et tagada selle mõnede sätete nõuetekohane rakendamine. Osa personalivajadusest loodetakse katta komisjoni olemasolevatest vahenditest. Vajalikud komisjoni töötajad on keskkonna peadirektoraadi töötajad, kes on juba määratud meedet haldama. Meetme haldamisele aitaks kaasa ka nende töötajate ümberpaigutamine peadirektoraadi sees või teistest peadirektoraatidest, kes saavad vabaneda oma praegustest ülesannetest, mis on seotud kehtiva määruse rakendamisega. Täiendavad vahendid tuleks eraldada haldavale peadirektoraadile ja Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, võttes arvesse eelarvepiiranguid. Ettepanek sisaldab mitut artiklit, milles kirjeldatakse üksikasjalikult määruse rakendamiseks vajalikke täiendavaid töösuundi, mis tuleks vastu võtta rakendusaktidega ja/või delegeeritud õigusaktidega määruse jõustumisele järgnevatel aastatel. Need hõlmavad ühtlustatud eeskirjade väljatöötamist jäätmete liigitamise, finantstagatiste arvutamise, ELi jäätmeeksporti vastu võtvate kolmandate riikide teadete hindamise ja määruse täitmise tagamise koordineerimise kohta. Kavandatud meetmete üksikasjalik loetelu on järgmine: ·kehtestada finantstagatiste või samaväärse kindlustuse ühtlustatud arvutusmeetod; ·uurida saastumise ühtlustatud piirmäärasid, mille alusel otsustada, kas liigitada teatavad jäätmed rohelisse nimekirja kantud jäätmeteks või mitte, ja kehtestada need piirmäärad; ·uurida kasutatud kaupade ja jäätmete eristamise kriteeriume teatavate esemete või ainete puhul ja need kehtestada; ·kehtestada ja säilitada uus raamistik rohelisse nimekirja kantud jäätmete ekspordiks EList OECD-välisesse riiki, eelkõige koostada ja ajakohastada loetelu riikidest, kuhu selliste jäätmete eksport on lubatud; ·jälgida jäätmete eksporti OECD riikidesse ja leevendada keskkonnaprobleeme, mida selline eksport võib põhjustada; ·korraldada ja hõlbustada spetsiaalse ELi tasandi töörühma tööd, kelle ülesanne on hõlbustada ja parandada jäätmesaadetiste määruse täitmise tagamise alast koostööd (edaspidi „jäätmesaadetiste määruse täitmise tagamise rühm“). Komisjonil on OLAFi kaudu eriline roll, täiendades liikmesriikide tööd käesoleva määruse sätete täitmise tagamisel keerukate piiriüleste juhtumite korral, ning ta osaleks järgmistes tegevustes: ·ettevõtjate valduste/laevade/veoste kontrollimine; ·teabe/luureteabe kogumine mitmesugustest allikatest;

·analüütiline töö (tolli- ja eriandmebaaside ning erivahendite kasutamine); ·kohtuekspertiisiga seotud andmehõive; ·koordineerimine õiguskaitseasutuste, turujärelevalveasutuste ja õigusasutustega; ·koostöö kolmandate riikidega (vastastikuse abistamise lepingute või halduskoostöö lepingute kaudu) ning ·koostöö teiste ELi asutustega (Euroopa Prokuratuur, Europol, Eurojust, Frontex jne). Jäätmesaadetisi käsitleva elektroonilise teabevahetuse kesksüsteemi väljatöötamiseks on tehtud tööd keskkonna peadirektoraadi siseselt, kuid seoses jäätmesaadetisi käsitleva andmevahetuse kesksüsteemi arendamise ja hooldamisega tuleb seda tööd laiendada. Aluseks võetakse olemasolev ametliku kontrolli teabehaldussüsteemi platvorm. Euroopa Komisjon vastutab käesoleva määruse üldise rakendamise ning kõigi selle määrusega ette nähtud rakendusaktide ja delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise eest. Selleks on vaja tavapärast otsustusprotsessi, sealhulgas sidusrühmadega konsulteerimist ja komiteemenetlusi. Praegused finantsprognoosid põhinevad järgmisel. ·Keskkonna peadirektoraat: 1 täiendav täistööajale taandatud AD ametikoht, mida toetavad 1,5 täistööajale taandatud lepingulise töötaja ametikohta, ning tegevuskulud (nt uuringud, väliskonsultatsioonid, koosolekud jne), mis on ette nähtud määruse üldiseks rakendamiseks ning teiseste õigusaktide jaoks vajalike ettevalmistuste tegemiseks ja nende koostamiseks kooskõlas jäätmesaadetiste määruses kavandatud tähtaegadega. Selle kogukulu ajavahemikus 2024–2027 on 4 137 000 eurot, võttes aluseks eelarve peadirektoraadi veebisaidil esitatud viimase ajakohastatud teabe komisjoni personalikulude kohta: https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/en/pre/legalbasis/Pages/pre-040-020_preparation.aspx . ·OLAF: 1 täiendav täistööajale taandatud AD ametikoht, mis on ette nähtud määruse asjaomaste täitmise tagamise sätete rakendamiseks. Selle kogukulu ajavahemikus 2024–2026 on 456 000 eurot, võttes aluseks eelarve peadirektoraadi veebisaidil esitatud viimase ajakohastatud teabe komisjoni personalikulude kohta: https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/en/pre/legalbasis/Pages/pre-040-020_preparation.aspx . Ettepaneku eelarve on esitatud jooksevhindades. Käesolevale ettepanekule lisatud finantsselgituses esitatakse mõju eelarvele ning inim- ja haldusressurssidele. 5.MUU TEAVE •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord Uue määruse tulemusena peaks ELis korduskasutatavate ja ringlussevõetavate jäätmematerjalide hulk suurenema, EList jäätmeid importivates riikides jäätmekäitlusstandardid ja -tavad paranema ning ebaseaduslikud jäätmesaadetised vähenema nii ELis kui ka kolmandate riikide ja ELi vahel. Samuti peaks see soodustama teiseste materjalide jaoks tugevate ja dünaamiliste turgude loomist ning ringmajandusele ülemineku hoogustamist ELis ja kolmandates riikides. Järelevalve puhul jälgitakse võimalikke probleeme seoses nõuete järgimise ja täitmise tagamisega, kasutades selleks nii liikmesriikide korrapäraseid rakendamisaruandeid kui ka eduaruandeid, mille komisjon koostab nende liikmesriikide aruannete põhjal. Sellega seoses märgitakse, et peamine meede käesoleva määruse rakendamise tõhustamiseks on kogu ELi hõlmava dokumentide ja teabe elektroonilise vahetamise süsteemi (elektroonilise andmevahetuse) loomine. See peaks võimaldama kõigile asjaosalistele parema juurdepääsu paljudele andmetele, mis on määruse rakendamise seisukohast olulised. Eelkõige on pädevate asutuste käsutuses palju terviklikum ja järjepidevam andmekogum, et jälgida jäätmevooge nii ELis kui ka EList väljapoole ja ELi, ning samuti paraneb ELi-siseste, ELi suunduvate ja sealt väljuvate jäätmevoogude seire. Elektroonilise andmevahetuse süsteem peaks tagama struktureeritud andmete vahetamise, mis tähendab, et liikmesriikide pädevad asutused ja komisjon saavad teha järjekindlalt väljavõtteid. See peaks oluliselt parandama aruandluse kvaliteeti ja seega võimaldama paremini jälgida määruse rakendamisel tehtavaid edusamme. Peale selle oleks määruse rakendamise ja täitmise tagamise jälgimisel oluliseks teabeallikaks ka uus säte, mis käsitleb liikmesriikide kontrollikavade läbivaatamist komisjoni poolt. Lisaks jälgitaks ja arutataks nõuetele vastavuse ja täitmise tagamise küsimusi uue jäätmesaadetiste määruse täitmise tagamise rühma raames, kes saaks määrata kindlaks ka edasised tegevused ja meetmed, mida tuleks ELi tasandil rakendada, et suurendada tulevikus määruse tõhusust. Määrus vaadatakse läbi kümne aasta jooksul pärast jõustumist, et tagada selle eesmärkide saavutamine ja sätete jätkuv põhjendatus.

•Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus I jaotis sisaldab üldsätteid käesoleva määruse eesmärgi, kohaldamisala ja mõistete kohta. Artiklis 1 on sätestatud määruse reguleerimisese, milleks on kehtestada meetmed keskkonna ja inimeste tervise kaitseks, ennetades või vähendades jäätmesaadetiste veost tuleneda võivat kahjulikku mõju. Artiklis 2 kirjeldatakse käesoleva määruse kohaldamisala. Artikkel 3 sisaldab mõistete määratlusi. II jaotis sisaldab sätteid liidusiseste saadetiste kohta olenemata sellest, kas nende puhul toimub transiit läbi kolmandate riikide või mitte. Artiklis 4 kirjeldatakse üldist menetlusraamistikku, mida kohaldatakse liidusiseste jäätmesaadetiste suhtes. Selle jaotise 1. peatükk sisaldab sätteid, mida kohaldatakse eelneva kirjaliku teatamise ja nõusoleku menetluse suhtes. Artiklis 5 on sätestatud teataja kohustus esitada teatamistaotlus, kui ta kavatseb artikli 4 lõigete 1 ja 2 alusel jäätmeid vedada. Artiklis 6 on sätestatud lepinguga seotud nõuded, mis tuleb teatamistaotlusele lisada. Artiklis 7 on sätestatud nõue, mis käsitleb rahalist tagatist, mis peab teatatud jäätmesaadetiste puhul olema olemas. Artiklis 8 käsitletakse teatamistaotluse esitamiseks vajaliku lisateabe taotlemise ja esitamise menetlusetappe ning tähtaegu. Artiklis 9 esitatakse menetlusetapid ja tähtajad, et pädevad asutused saaksid võtta vastu otsuse kavandatud saadetistega nõustumise või nende suhtes vastuväidete esitamise kohta, nagu on teates taotletud. Artikliga 10 nähakse ette, et asjaomased pädevad asutused kehtestavad saadetise veoks nõusoleku andmise tingimused. Artiklis 11 on sätestatud, et kõrvaldamiseks ettenähtud jäätmete saadetised on keelatud, välja arvatud juhul, kui on täidetud teatavad tingimused, millisel juhul võib jäätmesaadetised heaks kiita. Artiklis 12 on sätestatud alused, millele tuginedes võib pädev asutus esitada taaskasutamiseks ette nähtud jäätmete saadetise suhtes vastuväiteid. Artikliga 13 nähakse ette võimalus anda välja koondteade juhul, kui mitu samade jäätmete saadetist suunatakse samasse jäätmekäitluskohta. Artikkel 14 sisaldab sätteid, mis käsitlevad tingimusi, millele eelneva nõusoleku saanud jäätmete taaskasutamise kohad liikmesriikides peavad vastama, selliste taaskasutamiskohtade vastastikust tunnustamist liikmesriikide poolt ja konkreetset kiirmenetlust teatavate jäätmete veoks sellistesse taaskasutamiskohtadesse. Artikkel 15 sisaldab täiendavaid sätteid ajutistele jäätmetöötlustoimingutele suunatud saadetiste kohta. Artikkel 16 sisaldab nõudeid, mis tuleb täita pärast seda, kui saadetisele on nõusolek antud.

Artikkel 17 sisaldab sätteid, mis käsitlevad saadetise muutmist pärast nõusoleku saamist. Selle jaotise 2. peatükk koosneb artiklist 18, milles on sätestatud üldised teavitamisnõuded seoses rohelisse nimekirja kantud jäätmesaadetistega. Selle jaotise 3. peatükk sisaldab üldnõudeid. Artikliga 19 keelatakse jäätmete segamine veo ajal. Artikkel 20 sisaldab sätteid dokumentide ja teabe säilitamise kohta. Artikkel 21 sisaldab sätteid, mis käsitlevad üldsuse juurdepääsu teadetele. Selle jaotise 4. peatükk sisaldab tagasivõtmiskohustusi ja koosneb artiklitest 22–25, millega nähakse ette saadetiste tagasivõtmine ja sellise tagasivõtmisega seotud kulude katmine. Selle jaotise 5. peatükk sisaldab üldisi haldussätteid. Artiklis 26 on sätestatud, et käesolevas määruses ette nähtud teabe ja dokumentide väljaandmine ja vahetamine peab toimuma elektrooniliselt, ning nähakse ette sellise teabevahetuse süsteemide toimimise tingimused. Artiklis 27 on sätestatud keeled, milles tuleb käesoleva määruse kontekstis dokumente ja teateid välja anda. Artiklis 28 on sätestatud kohaldatavad menetlusnõuded, mida tuleb järgida juhul, kui veetavate jäätmete või materjali liigituse osas on lahkarvamusi. Lisaks antakse sellega komisjonile volitused võtta vastu rakendusmeetmed, et täpsustada teatavate jäätmete liigitamist ning teatavate kaupade puhul kasutatud kaupade ja jäätmete eristamist. Artiklis 29 on sätestatud kulud, mida võib teatajatelt sisse nõuda. Artiklis 30 on sätestatud piirialalepingute sõlmimise võimalused erandjuhtudel. Selle jaotise 6. peatükk sisaldab sätteid, mis käsitlevad liidusiseseid saadetisi, mille puhul toimub transiit läbi kolmandate riikide. Artikliga 31 nähakse ette konkreetsed viivitused, et asjaomaste kolmandate riikide pädevad asutused saaksid anda kirjaliku nõusoleku, kui tegemist on kõrvaldamiseks ette nähtud liidusiseste jäätmesaadetistega, mille puhul toimub transiit läbi kõnealuste kolmandate riikide. Artikliga 32 nähakse ette konkreetsed viivitused, et asjaomaste kolmandate riikide pädevad asutused saaksid anda kirjaliku nõusoleku, kui tegemist on taaskasutamiseks ettenähtud jäätmete liidusiseste saadetistega, mille puhul toimub transiit läbi kõnealuste kolmandate riikide. III jaotis koosneb ühest artiklist (artikkel 33) ja on seotud vajadusega kehtestada liikmesriikides ühe liikmesriigi piires toimuva jäätmesaadetiste veo riiklik kord, et tagada sidusus liidu süsteemiga. IV jaotis sisaldab sätteid, mis käsitlevad eksporti liidust kolmandatesse riikidesse. Selle jaotise 1. peatükk sisaldab sätteid, mis käsitlevad jäätmete eksporti liidust nende kõrvaldamise eesmärgil. Artiklis 34 on sätestatud ekspordikeeld, välja arvatud EFTA riikidesse eksportimise korral.

Artiklis 35 on sätestatud menetlusnõuded, mida kohaldatakse eksportimisel EFTA riikidesse. Selles artiklis viidatakse mutatis mutandis II jaotisele ning nähakse ette selle sätete asjakohased kohandused ja täiendused. IV jaotise 2. peatüki menetlussätetes viidatakse omakorda sellele artiklile. Selle jaotise 2. peatükk sisaldab sätteid, mis käsitlevad jäätmete eksporti liidust nende taaskasutamise eesmärgil. 1. jagu sisaldab sätteid ohtlike ja muude teatavate jäätmete ekspordi kohta OECD-välistesse riikidesse ning artiklis 36 on sätestatud keeld eksportida EList ohtlikke ja muid jäätmeid OECD-välistesse riikidesse. 2. jagu sisaldab sätteid tavajäätmete ekspordi kohta OECD-välistesse riikidesse ning artiklites 37–40 on sätestatud tavajäätmete OECD-välistesse riikidesse eksportimise keeld, välja arvatud juhul, kui OECD-väline riik teatab oma valmisolekust importida ja tõendab oma suutlikkust käidelda teatavaid jäätmeid keskkonnahoidlikul viisil. Need artiklid sisaldavad ka menetlust, mille kohaselt kolmandad riigid teatavad oma valmisolekust ja suutlikkusest jäätmeid vastu võtta ja käidelda, ning komisjonile antakse õigus neid teateid hinnata ja avaldada loetelu riikidest, kes võivad liidust eksporditud teatavaid rohelisse nimekirja kantud jäätmeid vastu võtta. 3. jagu sisaldab sätteid ekspordi kohta OECD riikidesse. Artikkel 41 sisaldab menetlusnõudeid seoses taaskasutamiseks ettenähtud jäätmete ekspordiga väljaspool liitu asuvatesse OECD riikidesse. Selles artiklis viidatakse mutatis mutandis II jaotisele ja artiklile 35 ning nähakse ette sealsete sätete asjakohased kohandused ja täiendused. Artikliga 42 nähakse ette OECD riikidesse toimuva ekspordi järelevalve ja kaitsemenetlus juhuks, kui jäätmete eksport sellistesse riikidesse tekitab olukorra, kus selliseid jäätmeid ei käidelda keskkonnahoidlikul viisil. Selle artikliga antakse komisjonile volitused võtta vajaduse korral meetmeid, kui jäätmeid ei käidelda keskkonnahoidlikul viisil. Selle jaotise 3.peatükk sisaldab jäätmete ekspordi suhtes kehtivaid lisakohustusi. Artikkel 43 sisaldab eksportijate kohustust tagada, et nende eksporditavaid jäätmeid käideldakse sihtkohas keskkonnahoidlikul viisil. Artikkel 44 sisaldab eksportivate liikmesriikide kohustust võtta vajalikke meetmeid, et tagada selle jaotise sätete nõuetekohane rakendamine. Selle jaotise 4. peatükk sisaldab üldsätteid. Artikliga 45 keelatakse jäätmete eksport Antarktikasse. Artiklis 46 on sätestatud, et keelatud on jäätmete eksport ülemeremaadesse või -territooriumidele nende kõrvaldamiseks ja ohtlike jäätmete eksport nende taaskasutamiseks ning et muu taaskasutamise eesmärgil toimuva ekspordi suhtes kohaldatakse mutatis mutandis II jaotist. V jaotis sisaldab sätteid kolmandatest riikidest liitu importimise kohta. Selle jaotise 1. peatükk sisaldab sätteid, mis käsitlevad jäätmete importi liitu nende kõrvaldamise eesmärgil. Artikliga 47 keelatakse import kriisi- või sõjaolukorras, välja arvatud Baseli konventsiooni osalisriigist või kehtiva kokkuleppe alusel või muudest piirkondadest. Artikkel 48 sisaldab menetlusnõudeid seoses impordiga Baseli konventsiooni osalisriigist või muudest piirkondadest kriisi- või sõjaolukorras. Selles artiklis viidatakse mutatis mutandis II jaotisele ning nähakse ette selle sätete asjakohased kohandused ja täiendused. IV jaotise 2. peatüki menetlussätetes viidatakse omakorda sellele artiklile. Selle jaotise 2. peatükk sisaldab sätteid, mis käsitlevad jäätmete importi liitu nende taaskasutamise eesmärgil. Artikliga 49 keelatakse import kriisi- või sõjaolukorras, välja arvatud OECD otsuse kohasest riigist või Baseli konventsiooni osalisriigist või kehtiva lepingu alusel või muudest piirkondadest. Artikkel 50 sisaldab menetlusnõudeid seoses impordiga OECD otsuse kohasest riigist või muudest piirkondadest kriisi- või sõjaolukorras. Selles artiklis viidatakse mutatis mutandis II jaotisele ja artiklile 45 ning nähakse ette sealsete sätete asjakohased kohandused ja täiendused.

Artikkel 51 sisaldab menetlusnõudeid seoses impordiga Baseli konventsiooni osalisriigist, kes ei ole OECD otsuse kohane riik, või muudest piirkondadest kriisi- või sõjaolukorras. Selles artiklis viidatakse mutatis mutandis artiklile 45. Selle jaotise 3. peatükk sisaldab lisakohustusi. Artikkel 52 sisaldab importivate liikmesriikide kohustust tagada imporditud jäätmete usaldusväärne käitlemine ja keelata igasugune import, kui on alust arvata, et jäätmeid ei käidelda nõuetekohaselt. Selle jaotise 4. peatükk sisaldab üldsätteid. Artiklis 53 on sätestatud, et ülemeremaadest või -territooriumidelt pärineva impordi suhtes kohaldatakse mutatis mutandis II jaotist. VI jaotis sisaldab sätteid, mis käsitlevad liitu läbivat transiiti kolmandatest riikidest ja kolmandatesse riikidesse. Artikkel 54 sisaldab sätteid kõrvaldamise eesmärgil toimuva transiidi kohta. Artikkel 55 sisaldab sätteid taaskasutamise eesmärgil toimuva transiidi kohta. VII jaotis sisaldab sätteid käesoleva määruse täitmise tagamise kohta. Selle jaotise 1. peatükk koosneb ühest artiklist (artikkel 56) ja selles on sätestatud kõigi jäätmesaadetistega seotud isikute üldine kohustus võtta vajalikke meetmeid tagamaks, et nende poolt veetavaid jäätmeid käideldakse kogu veo ning taaskasutamise ja kõrvaldamise ajal viisil, mis ei ohusta inimeste tervist ega kahjusta keskkonda. Selle jaotise 2. peatükk sisaldab sätteid käesoleva määruse täitmise tagamise kohta. 1. jagu käsitleb liikmesriikide täitemeetmeid. Artikkel 57 sisaldab sätteid kontrollide kohta. Artikkel 58 sisaldab sätteid dokumentide ja tõendite kohta. Artikkel 59 sisaldab sätteid liikmesriikide kontrollikavade kohta. Artikkel 60 sisaldab sätteid karistuste kohta. Artikkel 61 sisaldab sätteid täitmise tagamise valdkonnas riigi tasandil toimuva koostöö kohta. Artikkel 62 sisaldab sätteid täitmise tagamise valdkonnas liikmesriikide vahel toimuva koostöö kohta. Artikkel 63 sisaldab sätteid jäätmesaadetiste määruse täitmise tagamise rühma kohta. 2. jagu käsitleb komisjoni täitemeetmeid käesoleva määruse kontekstis.

VIII jaotis sisaldab lõppsätteid. Artikkel 69 sisaldab sätteid liikmesriikide aruandekohustuse kohta. Artikkel 70 sisaldab sätteid rahvusvahelise koostöö kohta. Artikkel 71 sisaldab sätteid liikmesriikide pädevate asutuste määramise kohta. Artikkel 72 sisaldab sätteid kontaktisikute määramise kohta. Artikkel 73 sisaldab sätteid liitu sisenemist ja liidust väljumist kontrollivate tolliasutuste määramise kohta. Artikkel 74 sisaldab sätteid määramistest teatamise ja nendega seotud teabe kohta. Artikkel 75 sisaldab sätteid käesoleva määruse I–X lisa muutmise kohta. Artiklites 76 ja 77 on sätestatud tingimused, mille alusel komisjon võtab vastu delegeeritud õigusakte ja rakendusakte. Artikliga 78 muudetakse määrust (EL) nr 1257/2013, et viia see ja käesolev määrus vastavusse kasutuselt kõrvaldatud laevade suhtes kohaldatavate liidu ja liikmesriikide rahvusvaheliste kohustustega. Artikliga 79 muudetakse määrust (EL) 2020/1056, et ajakohastada kõnealuses määruses tehtud viited jäätmeveodokumentidele. Artikliga 80 nähakse ette käesoleva määruse läbivaatamine 2034. aastal. Artikliga 81 nähakse ette kehtetuks tunnistamine ja üleminekueeskirjad. Artikliga 82 nähakse ette käesoleva määruse jõustumine ja kohaldamine. 2021/0367 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, milles käsitletakse jäätmesaadetisi ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1257/2013 ja (EL) 2020/1056 (EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1)Liidu tasandil on vaja kehtestada eeskirjad, et kaitsta keskkonda ja inimeste tervist jäätmesaadetiste veost tuleneda võiva kahjuliku mõju eest. Need eeskirjad peaksid ka aitama hõlbustada keskkonnahoidlikku jäätmekäitlust kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 4 sätestatud jäätmehierarhiaga, samuti vähendada ressursside kasutamise üldist mõju ja suurendada ressursside kasutamise tõhusust, mis on ringmajandusele üleminekul otsustava tähtsusega. (2)Tänu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1013/2006 on viimase 15 aasta jooksul tehtud olulisi edusamme, et kaitsta keskkonna ja inimeste tervist jäätmesaadetiste veost tuleneda võiva kahjuliku mõju eest. Kõnealuse määruse hindamine komisjoni poolt tõi aga esile ka mitmesugused probleemid ja puudused, mida tuleb käsitleda uutes õigussätetes. (3)Euroopa rohelises kokkuleppes on esitatud kaugeleulatuv tegevuskava, mille eesmärk on muuta liit kestlikuks, ressursitõhusaks ja kliimaneutraalseks majanduseks. Selles kutsutakse komisjoni üles vaatama läbi jäätmesaadetisi käsitlevad liidu eeskirjad, mis on määruse (EÜ) nr 1013/2006 alusel kehtestatud. 2020. aasta märtsis vastu võetud uues ringmajanduse tegevuskavas rõhutatakse ka vajadust võtta meetmeid, et tagada liidus korduskasutatavaid ja ringlussevõetavaid jäätmeid sisaldavate saadetiste hõlpsam vedu, et liit ei jäta oma jäätmeprobleeme kolmandatele riikidele lahendada ning et ebaseaduslike jäätmesaadetistega tegeletaks paremini. Lisaks keskkonnaalasele ja sotsiaalsele kasule aitaks see ka vähendada ELi strateegilist sõltuvust toorainetest. Samuti on nii nõukogu kui ka Euroopa Parlament kutsunud üles vaatama läbi jäätmesaadetisi käsitlevad kehtivad liidu eeskirjad, mis on kehtestatud määruse (EÜ) nr 1013/2006 alusel. (4)Määrust (EÜ) nr 1013/2006 on juba mitu korda muudetud ja on vaja teha täiendavaid olulisi muudatusi, et tagada Euroopa rohelise kokkuleppe ja uue ringmajanduse tegevuskava poliitikaeesmärkide täitmine. Seepärast tuleks määrus (EÜ) nr 1013/2006 asendada uue määrusega. (5)Käesoleva määrusega täiendatakse liidu üldisi jäätmekäitlusalaseid õigusakte, näiteks direktiivi 2008/98/EÜ. Selles viidatakse kõnealuses direktiivis kasutatud mõistetele, sealhulgas jäätmete ja üldiste jäätmekäitlustoimingute mõistetele. Ühtlasi sisaldab see mitut täiendavat mõistet, et hõlbustada käesoleva määruse ühetaolist kohaldamist. (6)Käesoleva määrusega rakendatakse liidu tasandil ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli käsitlev 22. märtsi 1989. aasta Baseli konventsioon (edaspidi „Baseli konventsioon“). Baseli konventsiooni eesmärk on kaitsta inimeste tervist ja keskkonda ohtlike ja muude jäätmete tekitamisest, nende riikidevahelisest veost ja käitlemisest tuleneva kahjuliku mõju eest. Liit on Baseli konventsiooni osaline alates 1994. aastast. (7)Käesoleva määrusega rakendatakse liidu tasandil ka Baseli konventsiooni muudatus (edaspidi „ekspordi keelustamist käsitlev muudatus“), mis võeti vastu 1995. aastal ja jõustus rahvusvahelisel tasandil 5. detsembril 2019. Ekspordi keelustamist käsitleva muudatusega kehtestatakse üldine keeld eksportida Baseli konventsiooni VII lisas loetletud riikidest kõikidesse teistesse riikidesse mis tahes ohtlikke jäätmeid, mis on ette nähtud lõppladustamiseks, korduskasutamiseks, ringlussevõtuks ja taaskasutamiseks. Liit on ekspordi keelustamist käsitleva muudatuse ratifitseerinud ja rakendab seda alates 1997. aastast. (8)Liit esitas 2020. aasta oktoobris Baseli konventsiooni sekretariaadile kõnealuse konventsiooni artikli 11 kohase teate, mis hõlmas jäätmesaadetisi liidus. Kooskõlas kõnealuse artikliga võib liit seega kehtestada ELi-siseste jäätmesaadetiste suhtes kohaldatavad erieeskirjad, mis on vähemalt sama keskkonnahoidlikud kui need, mis on ette nähtud Baseli konventsiooniga. (9)Võttes arvesse asjaolu, et liit on heaks kiitnud OECD nõukogu 30. märtsi 1992. aasta otsuse taaskasutamistoiminguteks ettenähtud jäätmete riikidevahelise veo kontrolli kohta (edaspidi „OECD otsus“), tuleb kõnealuse otsuse sisu, sealhulgas selle muudatused, viia sisse liidu õigusaktidesse. (10)Tähtis on korraldada jäätmesaadetiste järelevalve ja kontroll viisil, mis võtaks arvesse vajadust säilitada, kaitsta ja parandada keskkonna ja inimeste tervise kvaliteeti ning mis tagab jäätmesaadetisi käsitlevate eeskirjade ühetaolise kohaldamise kogu liidus. (11)Tuleb vältida dubleerimist liidu õigusaktidega, mida kohaldatakse teatavate materjalide veo suhtes, mis võidakse käesoleva määruse alusel liigitada jäätmeteks. (12)Relvajõudude või abiorganisatsioonide tekitatud jäätmete saadetised tuleks jätta käesoleva määruse kohaldamisalast välja, kui sellised jäätmed imporditakse liitu teatavates olukordades (sh transiit liidu piires pärast jäätmete sisenemist liitu). Kõnealuste saadetiste puhul tuleks järgida rahvusvahelise õiguse ja välislepingute nõudeid. Sellistel juhtudel tuleks liidus asuva transiitriigi ja sihtriigi pädevaid asutusi saadetisest ja selle sihtkohast varem teavitada.

(13)Tuleb vältida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1069/2009 dubleerimist, kuna see juba sisaldab sätteid loomsete kõrvalsaaduste lähetamise, suunamise ja liikumise (kogumine, vedu, käitlemine, töötlemine, kasutamine, taaskasutamine või kõrvaldamine, arvestuse pidamine, saatedokumendid ja jälgitavus) kohta liidu piires ning liitu sisseveo ja liidust väljaveo korral. (14)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1257/2013 kohaldatakse suurte kaubalaevade suhtes, mis sõidavad liidu liikmesriigi lipu all ja mis jäeti määruse (EÜ) nr 1013/2006 kohaldamisalast välja. Selleks et kindlustada liidu õiguskorra range õiguslik vastavus rahvusvahelistele kohustustele, on pärast ekspordi keelustamist käsitleva muudatuse hiljutist rahvusvahelist jõustumist siiski vaja tagada, et määruse (EL) nr 1257/2013 kohaldamisalasse kuuluvate laevade suhtes, mis muutuvad liidus jäätmeteks, kohaldatakse asjakohaseid liidu jäätmesaadetiste eeskirju, millega rakendatakse ekspordi keelustamist käsitlev muudatus. Samal ajal on vaja muuta ka määrust (EL) nr 1257/2013 selle täpsustamiseks, et kõnealuse määruse kohaldamisalasse kuuluvad laevad, mis muutuvad liidus jäätmeteks, võetakse ringlusse üksnes nendes kõnealuse määruse alusel koostatud Euroopa loetellu kantud laevade ringlussevõtu kohtades, mis asuvad Baseli konventsiooni VII lisas loetletud riikides. (15)Kuigi liikmesriigi piires veetavate jäätmesaadetiste järelevalve ja kontrolli eest vastutab asjaomane liikmesriik, tuleks jäätmesaadetisi käsitlevates riiklikes süsteemides võtta arvesse vajadust tagada sidusus liidu süsteemiga, et tagada keskkonna ja inimeste tervise kaitse kõrge tase. (16)Taaskasutamistoiminguteks ettenähtud, käesoleva määruse III, IIIA või IIIB lisas loetlemata jäätmete saadetiste puhul on asjakohane tagada optimaalne järelevalve ja kontroll, nõudes selliste saadetiste puhul eelnevat kirjalikku nõusolekut. Selline menetlus peaks omakorda sisaldama eelnevat teatamist, mis võimaldab pädevatel asutustel saada nõuetekohaselt teavet, nii et nad saavad võtta kõik vajalikud meetmed inimeste tervise ja keskkonna kaitseks. Samuti peaks eelnev teatamine võimaldama kõnealustel ametiasutustel esitada selliste saadetiste suhtes põhjendatud vastuväiteid. (17)Nende direktiivi 2008/98/EÜ sätete rakendamise toetamiseks, mille eesmärk on suurendada jäätmete liigiti kogumist ja vähendada segaolmejäätmete teket, tuleks segaolmejäätmete vedu teise liikmesriiki põhjalikult kontrollida. Lisaks sellele tuleks üldiselt keelata jäätmesaadetiste vedu jäätmete kõrvaldamiseks teises liikmesriigis, et toetada direktiivis 2008/98/EÜ ja nõukogu direktiivis 1999/31/EÜ sätestatud ringlussevõtu suurendamise ja jäätmete kõrvaldamise vähendamise eesmärkide saavutamist. Kõrvaldamiseks ettenähtud jäätmete saadetised peaksid olema lubatud ainult erandjuhtudel. Sellistel juhtudel peaksid liikmesriigid võtma arvesse läheduse ja iseseisvuse põhimõtteid liidu ja liikmesriikide tasandil kooskõlas direktiiviga 2008/98/EÜ, eelkõige selle artikliga 16, ning seadma ka prioriteediks taaskasutamise. Samuti peaksid liikmesriigid suutma tagada, et nõukogu direktiiviga 2010/75/EL hõlmatud jäätmekäitluskohad kasutavad kõnealuses direktiivis määratletud parimat võimalikku tehnikat kooskõlas käitluskohale antud loaga ning et jäätmeid käideldakse vastavalt inimeste tervise ja keskkonnakaitse nõuetele, mis on seotud liidu õigusaktides sätestatud kõrvaldamistoimingutega. (18)Taaskasutamistoiminguteks ettenähtud, käesoleva määruse III, IIIA või IIIB lisas loetletud jäätmete saadetiste puhul on asjakohane tagada järelevalve ja kontrolli miinimumtase, nõudes, et nende saadetistega oleks kaasas teatav teave saadetistega seotud isikute ja riikide kohta, asjaomaste jäätmete kirjeldus ja kogused, selle taaskasutamistoimingu liik, mille jaoks jäätmeid veetakse, ning üksikasjad nende käitluskohtade kohta, mis hakkavad jäätmeid taaskasutama. (19)On vaja sätestada alused, millele tuginedes saavad liikmesriigid esitada taaskasutamiseks ettenähtud jäätmete saadetiste suhtes vastuväiteid. Selliste saadetiste puhul peaksid liikmesriigid suutma tagada, et direktiiviga 2010/75/EL hõlmatud jäätmekäitluskohad kohaldavad kõnealuses direktiivis sätestatud parimat võimalikku tehnikat kooskõlas käitluskohale antud loaga. Samuti peaksid liikmesriigid suutma tagada, et jäätmeid käideldakse vastavalt inimeste tervise ja keskkonnakaitse nõuetele, mis on seotud liidu õigusaktides sätestatud taaskasutamistoimingutega, ning et direktiivi 2008/98/EÜ artiklit 16 arvesse võttes käideldakse jäätmeid kooskõlas kõnealuse direktiivi kohaselt kehtestatud jäätmekavadega, eesmärgiga tagada liidu õigusaktides sätestatud õiguslikult siduvate taaskasutamis- või ringlussevõtukohustuste rakendamine. (20)Õiguskindluse huvides ning käesoleva määruse ühetaolise kohaldamise ja siseturu nõuetekohase toimimise tagamiseks on vaja ette näha menetlusetapid ja kaitsemeetmed, kui teataja soovib vedada jäätmeid, mille suhtes kohaldatakse eelneva kirjaliku teatamise ja nõusoleku menetlust. Samuti on vaja kooskõlas Baseli konventsiooni artikli 6 lõikega 11 tagada, et asjaomased ettevõtjad kannavad kulud, mis tekivad juhul, kui eelneva kirjaliku teatamise ja nõusoleku alusel toimuvat jäätmesaadetise vedu ei saa teostada või see on ebaseaduslik. Selleks peaks teataja seadma iga sellise jäätmesaadetise puhul finantstagatise või samaväärse kindlustuse. (21)Selleks et vähendada halduskoormust nii avaliku kui ka erasektori ettevõtjate jaoks, kes on seotud „eelneva nõusoleku saanud“ käitluskohtadesse suunatud saadetistega, on vaja sätestada tingimused, mille alusel saab anda käitluskohale staatuse „eelneva nõusoleku saanud“, et tagada nende vastastikune tunnustamine kõigis liikmesriikides ja ühtlustada nõuded, mida kohaldatakse jäätmete veo suhtes kõnealustesse käitluskohtadesse. (22)Selleks et vähendada viivitusi jäätmesaadetisi käsitlevate teadete töötlemisel ja hõlbustada teabevahetust asjaomaste ametiasutuste vahel, on vaja, et liidusiseste üksikute jäätmesaadetistega seotud teabe ja andmete väljaandmine ja vahetamine toimuks elektrooniliste vahendite abil. Samuti on vaja anda komisjonile volitused kehtestada menetlus- ja tegevusnõuded selliste süsteemide praktiliseks rakendamiseks, millega tagatakse teabe elektrooniline esitamine ja vahetus (nt omavaheline ühendatavus, arhitektuur ja turvalisus). Samuti on vaja anda liikmesriikide pädevatele asutustele ja ettevõtjatele piisavalt aega, et valmistuda üleminekuks määruses (EÜ) nr 1013/2006 sätestatud paberipõhiselt lähenemisviisilt teabe ja dokumentide elektroonilisele vahetamisele. Seda uut kohustust tuleks seetõttu hakata kohaldama 24 kuud pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva. (23)Jäätmete transpordiga tegelevatel ettevõtjatel tuleks lubada kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2020/1056 sätestatud keskkonda, et vahetada jäätmete transpordi ajal käesoleva määruse alusel nõutavat teavet, ning tagada tuleks käesolevas määruses sätestatud süsteemide ja elektroonilise kaubaveoteabe vahetamise keskkonna koostalitlusvõime. (24)Selleks et hõlbustada tolli tööd käesoleva määruse rakendamisel, on vaja, et komisjoni hallatav kesksüsteem, mis võimaldab teabe ja dokumentide elektroonilist esitamist ja vahetamist, oleks praegu liidu tasandil arendatava Euroopa Liidu tollivaldkonna ühtse teeninduskeskkonnaga koostalitlusvõimeline, kui kogu vajalik tehniline töö selle toimimise tagamiseks on tehtud. (25)Kolmandate riikide pädevatel asutustel peaks olema võimalik välja anda ja vahetada käesoleva määruse kohaste menetlusnõuetega seotud teavet ja dokumente elektrooniliste vahendite kaudu liidu tasandil hallatava süsteemi kaudu, kui nad seda soovivad ja kui nad täidavad selle süsteemi kaudu andmete vahetamise nõudeid. (26)Selleks et tagada jäätmesaadetiste jälgitavus ja mitte kahjustada piiriüleselt veetavate jäätmete keskkonnahoidlikku käitlemist, tuleks keelata jäätmete segamine muude jäätmetega alates veo algusest kuni jäätmete vastuvõtmiseni taaskasutamis- või kõrvaldamistoimingu käigus. (27)Käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmise hõlbustamiseks on oluline, et ettevõtjad ja pädevad asutused säilitaksid jäätmesaadetiste puhul nõutavaid dokumente ja teavet vähemalt viis aastat alates veo alustamise kuupäevast. (28)Liikmesriigid peaksid tagama, et vastavalt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni keskkonnateabe kättesaadavuse, keskkonnaasjade üle otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise 25. juunil 1998. aasta konventsioonile (Århusi konventsioon) teevad asjaomased pädevad asutused asjakohaste vahendite abil üldsusele kättesaadavaks teabe nende jäätmesaadetiste teadete kohta, milleks nad on andnud nõusoleku, ning selliste jäätmesaadetiste kohta, mille suhtes kohaldatakse käesoleva määruse kohaseid üldisi teavitamisnõudeid, kui selline teave ei ole siseriiklike või liidu õigusaktide kohaselt konfidentsiaalne. (29)Baseli konventsiooni artikli 9 lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud nõuete rakendamiseks tuleks ette näha kohustus, et jäätmed, mille vedu ei saa kavandatud viisil teostada, tuleb viia tagasi lähteriiki või taaskasutada või kõrvaldada alternatiivsel viisil. Samuti peaks isikul, kes on ebaseadusliku saadetise lähetanud, olema kohustus võtta asjaomased jäätmed tagasi või korraldada nende taaskasutamine või kõrvaldamine alternatiivsel viisil ning kanda tagasivõtmisest tulenevad kulud. Kui see ei ole võimalik, peaksid asjakohasel juhul kas lähte- või sihtkoha pädevad asutused tegema koostööd, et tagada asjaomaste jäätmete keskkonnahoidlik käitlemine. (30)Et pädevad asutused saaksid neile esitatud jäätmesaadetiste dokumente nõuetekohaselt töödelda, on vaja sätestada teataja kohustus esitada nende dokumentide kinnitatud tõlge nimetatud asutustele vastuvõetavas keeles, kui nad seda taotlevad. (31)Selleks et vältida jäätme- või kaubasaadetiste katkemist, kui pädevad asutused ei jõua kokkuleppele kõnealuste jäätmete või kaupade staatuse osas, on vaja kehtestada menetlus selliste erimeelsuste lahendamiseks. Sellega seoses on oluline, et pädevad asutused tugineksid oma otsuste tegemisel direktiivi 2008/98/EÜ sätetele, mis käsitlevad kõrvalsaaduste kindlaksmääramist ja jäätmete lakkamise staatust. Samuti on vaja kehtestada menetlus pädevate asutuste vaheliste erimeelsuste lahendamiseks küsimuses, kas jäätmete suhtes tuleks kohaldada teatamismenetlust või mitte. Selleks et kogu liidus paremini ühtlustada tingimused, mille alusel tuleks jäätmete suhtes kohaldada teatamismenetlust, tuleks komisjonile anda ka volitus võtta vastu rakendusakte, millega kehtestatakse käesoleva määruse asjakohastes lisades esitatud konkreetsete jäätmete liigitamise kriteeriumid, millega määratakse kindlaks, kas nende suhtes kohaldatakse teatamismenetlust või mitte. Lisaks tuleks selleks, et vältida jäätmete valesti deklareerimist kasutatud kaubana ja tagada õiguslik selgus, anda komisjonile õigus võtta vastu rakendusakte, millega kehtestatakse kriteeriumid kasutatud kauba ja jäätmete eristamiseks seoses konkreetsete kaupadega, mille puhul selline eristamine on oluline, eelkõige nende liidust eksportimisel. (32)Et haldusasutused saaksid piirata jäätmesaadetistega seotud menetluste ja käesoleva määruse täitmise tagamisega seotud riiklikke kulutusi, on vaja ette näha võimalus, et teatajalt nõutakse sisse nende menetlustega ning järelevalve, analüüside ja kontrollidega seotud asjakohased ja proportsionaalsed halduskulud.

(33)Halduskoormuse vähendamiseks ja erandlikel asjaoludel, mis on seotud konkreetse geograafilise või demograafilise olukorraga, võivad liikmesriigid sõlmida kahepoolseid lepinguid, millega muudetakse teatavate jäätmevoogude saadetistest teatamise kord leebemaks, kui tegemist on piiriüleste saadetistega lähimasse sobivasse käitluskohta, mis asub kahe asjaomase liikmesriigi vahelisel piirialal. Samuti peaks liikmesriigil olema võimalik sõlmida selliseid lepinguid Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osaliseks oleva riigiga, samuti olukorras, kus jäätmeid veetakse lähteriigist ja neid töödeldakse seal, kuid transiit toimub läbi teise liikmesriigi. (34)Asjaomaste riikide keskkonna kaitsmiseks tuleb täpsustada Baseli konventsiooni kohaselt kehtestatud liidust väljaveo keelu kohaldamisala jäätmete puhul, mis on ette nähtud kõrvaldamiseks kolmandas riigis, mis ei ole EFTA (Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni) riik. (35)Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriigid võivad vastu võtta kontrollimenetlused, mis on ette nähtud liidu piires liikuvate saadetiste jaoks. Sellistel juhtudel tuleks liidu ja nende riikide vaheliste saadetiste suhtes kohaldada samu eeskirju nagu liidusiseste saadetiste suhtes. (36)Asjaomaste riikide keskkonna kaitsmiseks tuleb täpsustada Baseli konventsiooni kohaselt kehtestatud liidust väljaveo keelu kohaldamisala ohtlike jäätmete puhul, mis on ette nähtud taaskasutamiseks kolmandas riigis, mille suhtes ei kohaldata OECD otsust. Eelkõige tuleb täpsustada nende jäätmete nimistu, mille suhtes kõnealust keeldu kohaldatakse, ning tagada, et see sisaldaks ka Baseli konventsiooni II lisas loetletud jäätmeid, nimelt kodumajapidamistest kogutud jäätmeid, kodumajapidamisjäätmete põletamisel tekkinud jääke ja raskesti ringlusse võetavaid plastijäätmeid. (37)On vaja kehtestada ranged eeskirjad seoses taaskasutamiseks ettenähtud tavajäätmete ekspordiga kolmandatesse riikidesse, mille suhtes ei kohaldata OECD otsust, tagamaks, et need jäätmed ei tekita nendes riikides kahju keskkonnale ja rahvatervisele. Nende eeskirjade kohaselt peaks eksport liidust olema lubatud üksnes komisjoni koostatud ja tema ajakohastatavasse loetellu kantud riikidesse, kui need riigid on esitanud komisjonile käesolevas määruses sätestatud kriteeriumide alusel taotluse, väljendades oma valmisolekut võtta liidust vastu teatavaid tavajäätmeid ja tõendades oma suutlikkust käidelda selliseid jäätmeid keskkonnahoidlikul viisil. Eksport muudesse kui sellesse loetellu kantud riikidesse peaks olema keelatud. Selleks et tagada piisav aeg uuele korrale üleminekuks, tuleks ette näha käesoleva määruse üldise kohaldamise alguskuupäevale järgnev kolmeaastane üleminekuperiood. (38)Riikides, mille suhtes kohaldatakse OECD otsust, kehtivad OECD kehtestatud jäätmete veo ja käitlemise eeskirjad ja soovitused ning jäätmekäitluse standardid on seal üldiselt rangemad kui riikides, mille suhtes OECD otsust ei kohaldata. On siiski oluline, et taaskasutamiseks ettenähtud tavajäätmete eksport liidust ei kahjustaks keskkonda ega rahvatervist riikides, mille suhtes kohaldatakse OECD otsust. Seepärast on vaja luua sellistesse riikidesse veetavate tavajäätmete saadetiste järelevalve mehhanism. Kui tavajäätmete eksport liidust asjaomasesse riiki on lühikese aja jooksul märkimisväärselt suurenenud ning puuduvad piisavad tõendid selle kohta, et asjaomane riik suudab jäätmeid taaskasutada keskkonnahoidlikul viisil, peaks komisjon alustama asjaomase riigiga dialoogi ning tal peaks olema õigus selline eksport peatada, kui teave ei ole piisav tõendamaks, et jäätmeid taaskasutatakse keskkonnahoidlikul viisil. (39)Tuleks võtta vajalikud meetmed, et tagada liidu piires liikuvate jäätmete ja liitu imporditud jäätmete käitlemine vastavalt direktiivile 2008/98/EÜ ja muudele jäätmeid käsitlevatele liidu õigusaktidele kogu veo jooksul ning sihtriigis jäätmete taaskasutamise või kõrvaldamise ajal nii, et see ei ohustaks inimeste tervist, ning kasutamata protsesse või meetodeid, mis võivad keskkonda kahjustada. Samuti on vaja tagada, et liidust eksporditud jäätmeid käideldakse keskkonnahoidlikul viisil kogu veoperioodi jooksul, sealhulgas sihtriigiks olevas kolmandas riigis taaskasutamise või kõrvaldamise ajal. Selleks tuleks kehtestada jäätmete eksportijate kohustus tagada, et sõltumatu kolmas isik viib sihtriigiks olevas kolmandas riigis jäätmeid vastu võtva käitluskoha suhtes läbi auditi enne jäätmete eksportimist kõnealusesse käitluskohta. Auditi eesmärk on kontrollida, kas kõnealune käitluskoht vastab käesolevas määruses sätestatud konkreetsetele kriteeriumidele, mis peaksid tagama, et jäätmeid käideldakse keskkonnahoidlikul viisil. Kui sellise auditi käigus jõutakse järeldusele, et kõnealune käitluskoht ei vasta käesolevas määruses sätestatud kriteeriumidele, ei tohiks eksportijal olla õigust eksportida jäätmeid sellesse käitluskohta. Seda kohustust tuleks kohaldada mis tahes kolmandas riigis, sealhulgas OECD liikmesriigis asuvate käitluskohtade suhtes. OECD otsuses on sätestatud, et teise OECD riiki eksporditavad jäätmed „on ette nähtud taaskasutamistoiminguteks taaskasutamiskohas, mis taaskasutab jäätmeid keskkonnahoidlikul viisil vastavalt selle koha suhtes kohaldatavatele siseriiklikele õigusnormidele ja tavadele“. OECD otsus ei sisalda ühtegi elementi ega kriteeriumi, mis täpsustaks seda, kuidas jäätmete „keskkonnahoidliku käitlemise“ nõuet rakendada. Kuna puuduvad ühtsed kriteeriumid nende tingimuste kindlaksmääramiseks, mille alusel tuleb jäätmeid asjaomastes kohtades taaskasutada, on vaja käsitleda ohtu, et EList OECD riikidesse eksporditud jäätmeid käideldakse konkreetsetes käitluskohtades ebasobivalt, mistõttu tuleks nendes riikides asuvate käitluskohtade suhtes kohaldada käesolevas määruses sätestatud auditeerimisnõudeid. (40)Võttes arvesse iga Baseli konventsiooni osalise õigust keelata konventsiooni artikli 4 lõike 1 kohaselt ohtlike jäätmete või konventsiooni II lisas loetletud jäätmete import, peaks kõrvaldamiseks ettenähtud jäätmete import liitu olema lubatud, kui ekspordiriik on kõnealuse konventsiooni osalisriik. Taaskasutamiseks ettenähtud jäätmete import liitu peaks olema lubatud, kui ekspordiriigi suhtes kohaldatakse OECD otsust või kui see on Baseli konventsiooni osalisriik. Muudel juhtudel peaks import olema lubatud ainult juhul, kui ekspordiriik on seotud kahe- või mitmepoolse lepingu või kokkuleppega, mis on kooskõlas liidu õigusaktidega ja Baseli konventsiooni artikliga 11, välja arvatud juhul, kui see ei ole kriisiolukorras, rahu taastamisel või rahuvalve või sõja ajal võimalik. (41)Käesolev määrus peaks kajastama nõukogu otsuses 2013/755/EL sätestatud eeskirju, mis käsitlevad jäätmete eksporti ülemeremaadesse ja -territooriumidele ning nende importi ülemeremaadest ja -territooriumidelt. (42)Konkreetsetel juhtudel, kui vedu toimub liidu piires ning hõlmab transiiti läbi kolmandate riikide, tuleks kohaldada kolmandate riikide nõusolekumenetlust käsitlevaid erisätteid. Samuti on vaja vastu võtta erisätted menetluste kohta, mida kohaldatakse seoses jäätmete transiidiga läbi liidu kolmandatest riikidest ja kolmandatesse riikidesse. (43)Keskkonnaga seotud põhjustel ja võttes arvesse Antarktika erilist seisundit, keelatakse käesoleva määrusega sõnaselgelt jäätmete eksport asjaomasele territooriumile. (44)Käesoleva määruse ühtlustatud rakendamise ja täitmise tagamiseks on vaja ette näha liikmesriikide kohustus kontrollida jäätmesaadetisi. Jäätmesaadetiste kontrollimiseks vajaliku suutlikkuse loomiseks ja ebaseaduslike saadetiste tõhusaks ennetamiseks on vaja jäätmesaadetiste kontrolli hoolikalt kavandada. Määruse (EÜ) nr 1013/2006 kohaselt pidid liikmesriigid tagama, et 1. jaanuariks 2017 kehtestatakse jäätmesaadetiste kontrollikavad. Selleks et hõlbustada kontrollikavadega seotud sätete järjepidevamat kohaldamist ja tagada ühtlustatud lähenemisviis kontrollidele kogu liidus, peaksid liikmesriigid esitama oma kontrollikavad komisjonile, kellele tuleks teha ülesandeks need kavad läbi vaadata ja anda vajaduse korral soovitusi nende täiustamiseks. (45)Liikmesriikides kehtivad erinevad eeskirjad, mis käsitlevad liikmesriikides kontrollides osalevate asutuste volitusi ning võimalust nõuda tõendeid saadetiste seaduslikkuse kindlakstegemiseks. Sellised tõendid võivad muu hulgas puudutada seda, kas aine või ese kujutab endast jäätmeid, kas jäätmed on õigesti liigitatud ja kas need saadetakse käitluskohtadesse, kus jäätmeid käideldakse keskkonnahoidlikul viisil kooskõlas käesoleva määrusega. Seepärast tuleks käesoleva määrusega näha liikmesriikides kontrollides osalevate asutuste jaoks ette võimalus nõuda selliseid tõendeid. Tõendeid võidakse nõuda kas üldsätete alusel või juhtumipõhiselt. Kui selliseid tõendeid ei tehta kättesaadavaks või neid peetakse ebapiisavaks, tuleks asjaomase aine või eseme või asjaomaste jäätmete saadetist käsitada ebaseadusliku saadetisena ja seda tuleks käsitleda kooskõlas käesoleva määruse asjakohaste sätetega. (46)Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad käesoleva määruse rikkumise korral kohaldatavate halduskaristuste kohta ja tagama nende eeskirjade täitmise. Kehtestatud karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Määruse (EÜ) nr 1013/2006 hindamisel leiti ühe puudusena, et karistusi käsitlevad siseriiklikud eeskirjad on liidus väga erinevad. Seetõttu tuleks karistuste järjepidevama kohaldamise hõlbustamiseks kehtestada ühised mitteammendavad kriteeriumid, et määrata kindlaks käesoleva määruse rikkumise korral kohaldatavate karistuste liigid ja tasemed. Need kriteeriumid peaksid muu hulgas hõlmama rikkumise laadi ja raskusastet, sellest tulenevat majanduslikku kasu ja rikkumise põhjustatud keskkonnakahju, niivõrd kui neid on võimalik kindlaks määrata. Lisaks käesoleva määrusega nõutavatele halduskaristustele peaksid liikmesriigid tagama, et ebaseaduslik jäätmesaadetis on rasketel juhtudel kuritegu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/99/EÜ sätetele. (47)Määruse (EÜ) nr 1013/2006 kohaldamisel saadud kogemused näitasid, et mitme osalise kaasamine riiklikul tasandil tekitab täitmise tagamisega seotud koordineerimisel ja koostöö tegemisel probleeme. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et kõigil käesoleva määruse täitmise tagamisega seotud asjaomastel asutustel on tõhusad mehhanismid, mis võimaldavad neil riigisiseselt koostööd teha ning koordineerida täitmispoliitika ja -meetmete väljatöötamist ja rakendamist ebaseaduslike jäätmesaadetistega tegelemiseks, sealhulgas kontrollikavade koostamiseks ja rakendamiseks. (48)Liikmesriikidel on vaja teha omavahel kahe- ja mitmepoolset koostööd ebaseaduslike jäätmesaadetiste ennetamise ja avastamise hõlbustamiseks. Selleks et veelgi parandada koordineerimist ja koostööd kogu liidus, tuleks luua spetsiaalne täitmise tagamise rühm, milles osaleksid liikmesriikide ja komisjoni määratud esindajad ning muude asjaomaste institutsioonide, organite, asutuste ja võrgustike esindajad. Täitmise tagamise rühm peaks korrapäraselt kohtuma. See peaks tegutsema ka foorumina, kus jagatakse teavet ja andmeid ebaseaduslike saadetistega seotud suundumuste kohta ning vahetatakse seisukohti täitemeetmete, sealhulgas parimate tavade kohta. (49)Liikmesriikide täitmise tagamise tegevuste toetamiseks ja täiendamiseks tuleks komisjonile anda volitused võtta uurimis- ja koordineerimismeetmeid seoses ebaseaduslike saadetistega, millel võib olla tõsine kahjulik mõju inimeste tervisele või keskkonnale. Nende tegevuste läbiviimisel peaks komisjon täielikult järgima menetluslikke tagatisi. Komisjon võib oma sisekorralduse raames kaaluda teatavate käesoleva määrusega ettenähtud täitemeetmete usaldamist Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF), kellel on asjakohased eriteadmised. (50)Liikmesriigid peaksid esitama komisjonile käesoleva määruse rakendamisega seotud teabe nii Baseli konventsiooni sekretariaadile esitatud aruannetena kui ka eraldi küsimustiku alusel. Komisjon peaks koostama iga nelja aasta järel aruande käesoleva määruse rakendamise kohta, tuginedes liikmesriikide esitatud teabele ja muule teabele, mis on kogutud eelkõige komisjoni ja Euroopa Keskkonnaameti sihtaruannetega plastijäätmete ja muude konkreetsete muret valmistavate jäätmevoogude saadetiste kohta. (51)Tõhus rahvusvaheline koostöö jäätmesaadetiste kontrollimisel aitab tagada, et jäätmesaadetisi kontrollitakse ja jälgitakse asjakohasel tasemel. Jäätmete usaldusväärse käitlemise tagamiseks tuleks edendada liidu ja selle liikmesriikide ning kolmandate riikide vahelist teabevahetust, jagatud vastutust ja koostööd. (52)Teabevahetuse ja koostöö hõlbustamiseks käesoleva määruse rakendamisel peaksid liikmesriigid määrama pädevad asutused ja kontaktisikud ning teavitama neist komisjoni, kes peaks tegema selle teabe üldsusele kättesaadavaks.

(53)Jäätmesaadetiste kontrolli tagamiseks peaks liikmesriikidel olema õigus määrata liitu sisenevate ja liidust väljuvate jäätmesaadetiste jaoks konkreetsed sisenemis- ja väljumistolliasutused ning teavitada neist komisjoni, kes peaks tegema selle teabe üldsusele kättesaadavaks. (54)Käesoleva määruse täiendamiseks või muutmiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte seoses käesoleva määruse artikli 37 lõikega 13, artikli 40 lõikega 8 ja artikliga 72. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et need konsultatsioonid toimuksid kooskõlas põhimõtetega, mis on sätestatud 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes. Eelkõige selleks, et tagada võrdne osalemine delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning neil ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. (55)Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et võtta vastu meetmed finantstagatise või samaväärse kindlustuse arvutamise ühtlustatud meetodi kohta, täpsustada jäätmete liigitamist käesoleva määruse alusel (sh teatavate jäätmete puhul saastumise piirmäära kehtestamine) ning täpsustada teatavate kaubaliikide puhul kasutatud kauba ja jäätmete eristamist riikidevahelise veo korral. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011. (56)Määrusega (EL) 2020/1056 on kehtestatud õigusraamistik õigusnormidega ette nähtud teabe elektrooniliseks edastamiseks asjaomaste ettevõtjate ja pädevate asutuste vahel seoses kaubaveoga liidu territooriumil ning selle määruse sätted hõlmavad käesoleva määruse teatavaid osi. Nende õigusaktide vahelise kooskõla tagamiseks on vaja määrust (EL) 2020/1056 muuta. (57)Ettevõtjatele on vaja anda piisavalt aega käesolevast määrusest tulenevate uute kohustuste täitmiseks ning liikmesriikidele ja komisjonile määruse kohaldamiseks vajaliku haldustaristu loomiseks. Seetõttu tuleks mitme käesoleva määruse sätte kohaldamise algus ka edasi lükata kuupäevani, milleks kõnealused ettevalmistused on võimalik mõistlikult lõpule viia. Enamikku käesoleva määruse sätteid hakatakse kohaldama kaks kuud pärast määruse jõustumist, kuid artiklis 26 sätestatud dokumentide elektroonilise väljaandmise ja vahetamise kohustustega seotud sätteid hakatakse kohaldama kaks aastat ning mõningaid jäätmete eksporti käsitlevaid sätteid kolm aastat pärast seda kuupäeva. Õiguslike lünkade vältimiseks on vaja tagada, et mõned määruse (EÜ) nr 1013/2006 sätted jäävad jõusse kuni kuupäevani, mil hakatakse kohaldama käesoleva määruse neid sätteid, mille kohaldamise algus on edasi lükatud. (58)Kuna käesoleva määruse eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid ühtlustamise vajaduse tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:



I jaotis

Üldsätted Artikkel 1

Reguleerimisese Käesoleva määrusega kehtestatakse meetmed, millega kaitstakse keskkonda ja inimeste tervist, ennetades või vähendades jäätmesaadetiste veost tuleneda võivat kahjulikku mõju. Sellega kehtestatakse jäätmesaadetistega seotud menetlused ja kontrollikord olenevalt saadetiste päritolust, sihtkohast ja marsruudist, veetavate jäätmete liigist ja sihtkohas töötlemise viisist. Artikkel 2

Kohaldamisala 1.Käesolevat määrust kohaldatakse järgmise suhtes: (a)liikmesriikidevahelised jäätmesaadetised olenemata sellest, kas nende puhul toimub transiit läbi kolmandate riikide või mitte; (b)kolmandatest riikidest liitu imporditavad jäätmesaadetised; (c)liidust kolmandatesse riikidesse eksporditavad jäätmesaadetised; (d)jäätmesaadetiste transiit läbi liidu teel kolmandatesse riikidesse või kolmandatest riikidest. 2.Käesolevat määrust ei kohaldata järgmise suhtes: (a)laevade ja avamereplatvormide tavapärase käitamise käigus tekkinud jäätmete, sealhulgas reovee ja jääkide kaldale laadimine, tingimusel et selliste jäätmete suhtes kohaldatakse rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni või muude siduvate rahvusvaheliste lepingute nõudeid; (b)sõidukite, rongide, lennukite ja laevade pardal tekkinud jäätmed kuni esimese peatuse, jaama, lennujaama või sadamani liidus, kus sõiduk, rong, lennuk või laev viibib piisavalt kaua, et võimaldada jäätmete mahalaadimist nende taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks;

(c)nõukogu direktiivi 2006/117/Euratom artiklis 5 määratletud radioaktiivsete jäätmete saadetised; (d)vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 3 punktides 1 ja 2 määratletud loomsete kõrvalsaaduste ja loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete saadetised, välja arvatud loomsed kõrvalsaadused või loomsetest kõrvalsaadustest saadud tooted, mis on segatud või saastunud komisjoni otsuse 2000/532/EÜ lisas loetletud ohtlike jäätmetega; (e)direktiivi 2008/98/EÜ artikli 2 lõike 1 punktis e ja artikli 2 lõike 2 punktides a, d ja e osutatud jäätmesaadetised, kui sellised saadetised on juba hõlmatud muude liidu õigusaktidega; (f)Antarktikast liitu veetavad jäätmesaadetised, mis vastavad Antarktika lepingu keskkonnakaitseprotokolli nõuetele; (g)süsinikdioksiidi saadetised geoloogilise säilitamise eesmärgil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/31/EÜ; (h)liikmesriigi lipu all sõitvad laevad, mis kuuluvad määruse (EL) nr 1257/2013 kohaldamisalasse, välja arvatud laevad, mis muutuvad jäätmeteks liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluval alal ning mille suhtes kohaldatakse artiklit 36 ning VII ja VIII jaotist. 3.Relvajõudude ja abiorganisatsioonide poolt kriisiolukorras, rahu taastamise ja rahuvalveoperatsioonide käigus tekitatud jäätmete impordi suhtes, kui relvajõud või abiorganisatsioonid veavad nimetatud jäätmeid sihtriiki otse ja oma nimel või mõne muu riigi kaudu, kohaldatakse ainult artikli 48 lõiget 6. 4.Antarktikast kolmandatesse riikidesse veetavate jäätmesaadetiste suhtes, mis läbivad liitu transiidina, kohaldatakse artikleid 36 ja 56. 5.Üksnes ühe liikmesriigi piires veetavate jäätmesaadetiste suhtes kohaldatakse ainult artiklit 33. Artikkel 3

Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: (1)„jäätmesegu“ – jäätmed, mis tekivad III, IIIB ja IV lisa erinevates kannetes või vajaduse korral selliste kannete erinevates taanetes või alataanetes loetletud kahe või enama erineva jäätmeliigi tahtlikul või tahtmatul segamisel. Üks jäätmesaadetis, mis koosneb kahest või enamast üksteisest eraldatud jäätmeliigist, ei ole jäätmesegu; (2)„ajutine kõrvaldamine“ – direktiivi 2008/98/EÜ IIA lisas nimetatud kõrvaldamistoimingud D13–D15; (3)„ajutine taaskasutamine“ – direktiivi 2008/98/EÜ II lisas nimetatud taaskasutamistoimingud R12 ja R13; (4)„keskkonnahoidlik jäätmekäitlus“ – kõigi rakendatavate meetmete võtmine, et tagada jäätmete käitlemine viisil, mis kaitseb inimeste tervist ja keskkonda kõnealuste jäätmete võimaliku kahjuliku mõju eest; (5)„vastuvõtja“ – sihtriigi jurisdiktsiooni all tegutsev isik või ettevõtja, kellele jäätmeid taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks saadetakse; (6)„teataja“ – (a)liikmesriigist pärit saadetise puhul selle liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluv füüsiline või juriidiline isik, kes kavatseb jäätmesaadetisi vedada või veab neid ja kelle suhtes kehtib teatamiskohustus ning kes on loetletud allpool: i) algne jäätmetekitaja; ii) uus jäätmetekitaja, kes sooritab toiminguid enne saadetise vedamist;

iii) jäätmekoguja, kes koostab saadetise sama tüüpi jäätmete väikestest kogustest, mis on kogutud eri allikatest, kusjuures saadetise vedu algab ühest teatatud kohast; iv) edasimüüja või vahendaja, kes tegutseb punktides i, ii või iii nimetatud isikute nimel; v) jäätmevaldaja, juhul kui kõik eespool nimetatud isikud on teadmata või maksejõuetud; (b)selliste jäätmete liitu importimise või liitu läbiva transiidi korral, mis ei ole pärit liikmesriigist, üks järgmistest lähteriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvatest füüsilistest või juriidilistest isikutest, kes kavandab või teostab jäätmesaadetiste vedu või kavatseb lasta või on lasknud jäätmesaadetisi vedada: i) lähteriigi õiguse kohaselt määratud isik; ii) kui lähteriigi õiguse kohaselt määratud isik puudub, siis isik, kes on ekspordi ajal jäätmevaldaja; (7)„jäätmekoguja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes tegeleb jäätmete kogumisega, nagu on määratletud direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punktis 10; (8) „pädev asutus” – (a)liikmesriigi puhul asjaomase liikmesriigi poolt kooskõlas artikliga 71 määratud asutus; (b)ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli 22. märtsi 1989. aasta Baseli konventsiooni (edaspidi „Baseli konventsioon“) osalisriigiks oleva kolmanda riigi puhul selle riigi määratud pädev asutus Baseli konventsiooni artikli 5 tähenduses; (c)punktis a või b nimetamata riigi puhul asutus, mille asjaomane riik või piirkond on määranud pädevaks asutuseks, või kui määramist ei ole toimunud, siis selle riigi või piirkonna reguleeriv asutus, mille jurisdiktsiooni alla taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks ettenähtud jäätmete vedu või transiit kuulub; (9)„lähtekoha pädev asutus“ – selle piirkonna pädev asutus, kust saadetise vedu kavatsetakse alustada või alustatakse; (10)„sihtkoha pädev asutus“ – selle piirkonna pädev asutus, kuhu saadetis kavatsetakse vedada või veetakse või kus jäätmeid laaditakse enne nende taaskasutamist või kõrvaldamist piirkonnas, mis ei kuulu ühegi riigi jurisdiktsiooni alla; (11)„transiidikoha pädev asutus“ – pädev asutus mis tahes riigis, mille kaudu saadetist kavatsetakse vedada või veetakse, välja arvatud siht- ja lähtekoha pädevad asutused; (12)„lähteriik“ – iga riik, kust jäätmesaadetise vedu kavatsetakse alustada või alustatakse; (13)„sihtriik“ – iga riik, kuhu jäätmesaadetis taaskasutamise või kõrvaldamise eesmärgil kavatsetakse vedada või veetakse või kus jäätmeid laaditakse enne nende taaskasutamist või kõrvaldamist piirkonnas, mis ei kuulu ühegi riigi jurisdiktsiooni alla; (14)„transiidiriik“ – iga riik, mille kaudu jäätmesaadetist kavatsetakse vedada või veetakse, välja arvatud lähte- või sihtriik; (15)„riigi jurisdiktsiooni alla kuuluv piirkond“ – iga maismaa- või merepiirkond, kus riik täidab rahvusvahelise õigusega kooskõlas oma haldus- ja regulatiivkohustusi, et kaitsta inimeste tervist või keskkonda; (16)„ülemeremaad ja -territooriumid“ – aluslepingu II lisas loetletud ülemeremaad ja -territooriumid; (17)„eksporditolliasutus“ – komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 1 punktis 16 määratletud eksporditolliasutus;

(18)„väljumistolliasutus“ – komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 329 kohaselt kindlaks määratud väljumistolliasutus; (19)„sisenemistolliasutus“ – delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 1 punktis 15 määratletud esimese sisenemiskoha tolliasutus; (20)„import“ – jäätmete sissevedu liitu, välja arvatud transiit läbi liidu; (21)„eksport“ – jäätmete väljavedu liidust, välja arvatud transiit läbi liidu; (22)„transiit“ – jäätmesaadetise vedamine või veo kavandamine läbi ühe või mitme riigi, mis ei ole lähte- ega sihtriik; (23)„transport“ – jäätmevedu maanteel, raudteel, õhus, merel ja siseveeteedel; (24)„saadetis“ – taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks ettenähtud jäätmete vedu laadimiskohast kuni jäätmete taaskasutamise või kõrvaldamiseni sihtriigis, mis on kavandatud toimuma või toimub (a)kahe riigi vahel; (b)riigi ja selle riigi kaitse all olevate ülemeremaade ja -territooriumide või muude piirkondade vahel; (c)riigi ja mis tahes geograafilise piirkonna vahel, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt ühegi riigi osa; (d)riigi ja Antarktika vahel; (e)ühest riigist punktides a–d osutatud mis tahes piirkonna kaudu; (f)riigi sees läbi punktides a–d osutatud mis tahes piirkonna ning algab ja lõpeb samas riigis või (g)riiki sisse geograafilisest piirkonnast, mis ei kuulu ühegi riigi jurisdiktsiooni alla; (25)„ebaseaduslik saadetis“ – iga jäätmesaadetis, mida veetakse (a)asjaomaseid pädevaid asutusi käesoleva määruse kohaselt teavitamata; (b)ilma asjaomaste pädevate asutuste poolt käesoleva määruse kohaselt antud nõusolekuta; (c)asjaomaste pädevate asutuste poolt käesoleva määruse kohaselt antud nõusolekuga, mis on saadud võltsimise, valeandmete esitamise või pettuse teel; (d)viisil, mis ei ole teatamis- või saatedokumendis sisalduva teabega kooskõlas; (e)viisil, millest tulenevalt on jäätmete taaskasutamine või kõrvaldamine vastuolus liidu või rahvusvahelise õigusega;

(f)vastuolus artiklitega 11, 34, 36, 37, 42, 44, 45, 46 või 47; (g)viisil, mille tulemus on artikli 4 lõigetes 3 ja 5 osutatud jäätmesaadetiste puhul järgmine: i) III, IIIA või IIIB lisas loetlemata jäätmed; ii) artikli 4 lõike 5 rikkumine; iii) artikli 18 rikkumine; (26)„kontroll“ – ametiasutuse tegevus, mille eesmärk on kindlaks teha, kas käitluskoht, ettevõtja, vahendaja, edasimüüja, jäätmesaadetis või sellega seotud taaskasutamine või kõrvaldamine vastab käesolevas määruses sätestatud nõuetele; (27)„jäätmehierarhia“ – direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 4 osutatud jäätmehierarhia. Lisaks kohaldatakse mõisteid „jäätmed“, „ohtlikud jäätmed“, „töötlemine“, „kõrvaldamine“, „taaskasutamine“, „korduskasutamiseks ettevalmistamine“, „korduskasutamine“, „ringlussevõtt“, „jäätmetekitaja“, „jäätmevaldaja“, „edasimüüja“ ja „vahendaja“, mis on sätestatud vastavalt direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punktides 1, 2, 14, 19, 15, 16, 13, 17, 5, 6, 7 ja 8.



II jaotis

Saadetised liidu piires, mille puhul toimub transiit läbi kolmandate riikide või mitte Artikkel 4

Üldine menetlusraamistik 1.Kõrvaldamiseks ettenähtud jäätmete saadetised on keelatud, välja arvatud juhul, kui need on kooskõlas artikliga 11 sõnaselgelt lubatud. Selleks et saada kõrvaldamiseks ettenähtud jäätmete saadetiseks luba kooskõlas artikliga 11, kohaldatakse 1. peatükis sätestatud eelneva kirjaliku teatamise ja nõusoleku menetlust. 2.1. peatükis sätestatud eelneva kirjaliku teatamise ja nõusoleku menetlust kohaldatakse ka järgmiste taaskasutamistoiminguteks ettenähtud jäätmete saadetiste suhtes: (a)IV lisas loetletud jäätmed; (b)jäätmed, mis ei ole liigitatavad III, IIIB või IV lisa üheainsa kande alla; (c)jäätmesegud, kui need ei ole loetletud IIIA lisas. 3.Järgmiste taaskasutamiseks ettenähtud jäätmete saadetiste suhtes kohaldatakse artiklis 18 sätestatud üldisi teavitamisnõudeid, kui veetavate jäätmete kogus ületab 20 kilogrammi: (a)III või IIIB lisas loetletud jäätmed; (b)jäätmesegud, tingimusel et nende koostis ei kahjusta nende keskkonnahoidlikku taaskasutamist ja et sellised segud on loetletud IIIA lisas.

4.Selliste jäätmete saadetiste suhtes, mis on otseselt ettenähtud laborianalüüsideks või eksperimentaalsete töötlusviiside katsetamiseks, et hinnata jäätmete füüsikalisi või keemilisi omadusi või määrata kindlaks nende sobivus taaskasutamis- või kõrvaldamistoiminguteks, kohaldatakse artiklis 18 sätestatud üldisi teavitamisnõudeid, juhul kui on täidetud kõik järgmised tingimused: (a)jäätmete kogus ei ületa ühelgi konkreetsel juhul kogust, mis on põhjendatult vajalik analüüsi või katse tegemiseks; (b)jäätmete kogus ei ületa 150 kilogrammi või mis tahes suuremat kogust, milles asjaomased pädevad asutused ja teataja on igal üksikjuhul eraldi kokku leppinud. 5.Lõiget 2 kohaldatakse kodumajapidamistelt, teistelt jäätmetekitajatelt või mõlematelt kogutud segaolmejäätmete saadetiste suhtes, samuti segaolmejäätmete suhtes, mis on läbinud jäätmetöötlustoimingu, mis ei ole oluliselt muutnud jäätmete omadusi, juhul kui sellised jäätmed on ette nähtud taaskasutamistoiminguteks. Selliste kõrvaldamiseks ettenähtud jäätmete saadetised on keelatud. 1. peatükk

Eelnev kirjalik teatamine ja nõusolek Artikkel 5

Teade 1.Eelneva kirjaliku teate (edaspidi „teade“) võivad esitada ainult need teatajad, kes on saanud loa või kes on registreeritud kooskõlas direktiivi 2008/98/EÜ IV peatükiga. Kui kõnealused teatajad kavatsevad vedada artikli 4 lõigetes 1 või 2 osutatud jäätmeid, esitavad nad teate kõigile asjaomastele pädevatele asutustele. Kui need teatajad esitavad koondteate mitme artiklis 13 osutatud saadetise kohta, peavad nad täitma ka kõnealuses artiklis sätestatud nõudeid. Kui saadetis veetakse artikli 14 kohaselt eelneva nõusoleku saanud käitluskohta, kohaldatakse kõnealuse artikli lõigetes 6, 8 ja 9 sätestatud menetlusnõudeid. 2.Teade sisaldab järgmisi dokumente: (a)IA lisas sätestatud teatamisdokument (edaspidi „teatamisdokument“); (b)IB lisas sätestatud saatedokument (edaspidi „saatedokument“). Teataja esitab teabe teatamisdokumendis ja olemasolu korral ka saatedokumendis. Kui teataja ei ole artikli 3 punkti 6 alapunkti a alapunktis i osutatud algne jäätmetekitaja, tagab teataja, et teatamisdokumendile annab allkirja ka algne jäätmetekitaja või mõni artikli 3 punkti 6 alapunkti a alapunktis ii või iii osutatud isikutest. 3.Teatamisdokument või selle lisa peab sisaldama II lisa 1. osas loetletud teavet ja dokumente. Saatedokument või selle lisa peab olemasolu korral sisaldama II lisa 2. osas loetletud teavet ja dokumente. 4.Teade loetakse nõuete