EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2020/1985,

14. mai 2020,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2018. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa, VI jagu – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

EUROOPA PARLAMENT,

— võttes arvesse oma otsust Euroopa Liidu 2018. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, VI jagu – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee,

— võttes arvesse, et Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) tutvustas 3. veebruaril 2020. aastal kinnisel koosolekul Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonile Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteed käsitleva OLAFi juurdluse tulemusi,

— võttes arvesse Euroopa Ombudsmani aruannet väärikuse kohta ELi institutsioonides ja asutustes töötamisel: SI/2/2018/AMF,

— võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

— võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0078/2020),

A. arvestades, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames soovib eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon rõhutada, et liidu institutsioonide demokraatlikku legitiimsust tuleb tugevdada ning selleks tuleb suurendada läbipaistvust ja parandada aruandekohustuse täitmist ning rakendada tulemuspõhise eelarvestamise põhimõtet ja personalijuhtimise head tava;

1. väljendab heameelt kontrollikoja järelduse üle, et Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (edaspidi „komitee“) 31. detsembril 2018. aastal lõppenud aasta halduskulude maksed ei sisaldanud tervikuna olulisi vigu ning auditeeritud järelevalve- ja kontrollisüsteemid olid mõjusad;

2. märgib, et Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) esitati 2018. aasta juulist novembrini viiest erinevast allikast väiteid komitee kõrgemasse juhatusse kuuluva liikme, alates 2013. aasta aprillist tööandjate rühma (I rühm) esimehe poolse ahistamise kohta ning et 6. novembril 2018 otsustas OLAF algatada juurdluse;

3. märgib, et 2018. aastal teatati ametlikku menetlust kasutades ühest ahistamise juhtumist (personalieeskirjade artikkel 24 ja komitee ahistamise ennetamist käsitleva otsuse artikli 12 lõige 1); tuletab meelde, et haldusjuurdlus on lõpule viidud ja süüdistatavale on määratud minimaalne distsiplinaarkaristus, kuigi kõiki edasikaebamise võimalusi ei ole veel ammendatud; märgib, et 2018. aastal esitati lisaks seitse rikkumisteadet, millega teatati kolmest täiendavast ahistamisjuhtumist, mis olid teataval määral omavahel seotud; märgib, et algatati kaks haldusuurimist ja need küsimused edastati 2019. aasta jaanuaris OLAFile;

4. märgib, et 17. jaanuaril 2020 edastas OLAF oma aruande ja soovitused komitee presidendile, nagu on komitee ja OLAFi vahelises koostöölepingus ette nähtud; väljendab muret selle pärast, et OLAF tuvastas kahe töötaja ahistamise, sobimatu käitumise (tõsise üleastumise) ühe töötaja ja komitee liikme suhtes ja üleastumise teiste töötajate suhtes ning otsustas edastada selle küsimuse ka Belgia ametivõimudele;

5. peab kahetsusväärseks OLAFi järeldusi, mis käsitlevad I rühma esimehe poolset psühholoogilist ahistamist, rasket üleastumist ja sobimatut käitumist oma alluvate suhtes aastatel 2013–2018; märgib, et Belgia õiguse kohaselt on ahistamine kriminaalkuritegu; märgib lisaks, et komitee liikmete käitumisjuhendi väärikust käsitlevat artiklit 4 on rikutud ja et selline käitumine ei ole kooskõlas liidu väärtustega inimväärikuse austamise ja kaitse kohta töökohal, mis on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas; palub komiteel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile OLAFi soovituste suhtes võetud järelmeetmetest aegsasti aru;

6. ootab, et komitee teavitaks enne septembrit 2020. aastal eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni nõuetekohaselt meetmetest, mis on võetud OLAFi soovituste järgimiseks ja rikkumiste parandamiseks;

7. kutsub komiteed üles kohaldama järjepidevalt ja viivitamata oma käitumisjuhendi artiklit 8, nimelt alustama asjaomaste isikute suhtes vajalikku menetlust ja suunama sellised küsimused viivitamata liikmete käitumist käsitlevale nõuandekomiteele;

8. rõhutab oma muret praeguse töökeskkonna pärast komitees, eelkõige I rühmas, ning palub komiteel võtta vajalikke meetmeid, et luua töötajate isikliku heaolu ja ametialase arengu jaoks vajalik austav ja usaldusväärne keskkond; lisaks tuletab komiteele meelde, et halb töökeskkond põhjustab ebatõhusust, stressi ja madalat tootlikkust;

9. märgib, et 22. jaanuaril 2020 valis I rühm oma praeguse presidendi komitee presidendi kandidaadiks alates oktoobrist 2020. aastal, mil komiteed hakkab kahe ja poole aasta vältel juhtima I rühm;

10. tuletab meelde Euroopa ombudsmani aruannet väärikuse kohta ELi institutsioonides ja asutustes töötamisel (SI/2/2018/AMF), milles märgitakse kõrgete ametnikega seoses, et isikud on ahistamise suhtes eriti haavatavad, kui osapoolte vahel valitseb võimu tasakaalustamatus; seda saab leevendada kõrgetel ametikohtadel töötajatele, kelle suhtes personalieeskirju ei kohaldata (nt volinikud, kohtunikud, kontrollikoja liikmed, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmed jne), rangemate normide kehtestamisega, mis võivad hõlmata tugevdatud distsiplinaarmeetmeid, nagu kohustuslik pensionile jäämine või pensioniõiguste kaotamine; kõrgetel ametikohtadel töötajaid tuleks nende volituste alguses põhjalikult ja korrapäraselt teavitada kõigist ahistamisvastastest normidest ja asjaomasest poliitikast;

11. nõuab, et komitee kehtestaks ja rakendaks tegevuskava, et aktiivselt ennetada ja tõkestada ahistamist töökeskkonnas, suurendada teadlikkust ahistamise kohta ning edendada ahistamise suhtes nulltolerantsi kultuuri;

12. kutsub komiteed üles parandama meetmeid, mis võimaldavad töötajatel esitada ahistamise kohta ametlikke kaebusi, korraldama konfidentsiaalsete nõustajate jaoks korrapäraselt koolitusi ning looma reservi sõltumatutest uurijatest, kelle abi saab komitee ahistamise ametliku uurimise käigus kasutada;

13. võtab rahuloluga teadmiseks näited headest tavadest kontrollikoja ahistamisvastases poliitikas, mis sisaldab süüdi mõistetud liikmete suhtes rangeid distsiplinaarmeetmeid, nagu kohustuslik pensionile jäämine või pensioniõigustest ilmajätmine, ning kutsub komiteed üles neid näiteid jäljendama;

14. peab üldise tähelepanekuna kahetsusväärseks, et - ehkki mitmeaastase finantsraamistiku rubriiki 5 „Haldus“ peetakse väikese riskiga rubriigiks - kontrollikoja aruande 10. peatükk „Haldus“ ja selles esitatud järeldused on üsna piiratud;

15. märgib, et kontrollikoja valim koosnes 45-st mitmeaastase finantsraamistiku rubriiki 5 („Haldus“) kuuluvast tehingust, mille hulgas oli kõikide liidu institutsioonide ja asutuste omi; märgib, et valim koostati nii, et see oleks statistiliselt esinduslik kogu rubriigi 5 kulutuste suhtes, mis moodustavad liidu eelarvest 6,3 %; võtab teadmiseks, et kontrollikoja töö põhjal võib järeldada, et halduskulude puhul on vearisk väike; on aga seisukohal, et teiste institutsioonide kategoorias valitud tehingute arv on ebapiisav, ja nõuab, et kontrollikoda suurendaks auditeeritavate tehingute arvu vähemalt 10 %;

16. märgib, et 2018. aastal oli komitee eelarve 135 630 905 eurot, mida oli 2017. aasta 133 807 338 eurost 1,36 % rohkem; märgib, et üldine täitmismäär oli 98,66 % (2017. aastal 96,5 % ning 2016. aastal 97,2 %);

17. peab kiiduväärseks komitee üldist usaldusväärset ja arukat finantsjuhtimist 2018. aasta eelarveperioodil; peab kiiduväärseks asjaolu, et eelarvejaotise 1 „Komitee heaks töötavate isikutega seotud kulud“ kulukohustuste täitmise määr oli 98,94 % ja eelarvejaotise 2 „Hooned, seadmed ja mitmesugused tegevuskulud“ kulukohustuste täitmise määr oli 97,97 %;

18. märgib murega, et parlamendiliikmete sõidu- ja elamiskuludeks ette nähtud lõplikud assigneeringud suurenevad veidi, ulatudes 2018. aastal 20 247 625 euroni (võrreldes 19 819 612 euroga 2017. aastal ja 19 561 194 euroga 2016. aastal), hoolimata koosolekute arvu vähenemisest; võtab teadmiseks, et sellega seotud kasutamata assigneeringuid oli ainult 1,05 %;

19. väljendab heameelt komitee 10. detsembri 2018. aasta otsuse nr 2018/C 466/02 üle, mille kohaselt hüvitatakse komitee liikmetele tõendavate dokumentide esitamisel reisi tegelikud kulud ning lennupiletite puhul maksimaalselt soodushinnaga äriklassi (eelistatult turistiklassi või sellega sarnase) hinna ulatuses; märgib, et praegune tegelikel kuludel põhinev süsteem on kooskõlas nii asjaomase nõukogu otsuse kui ka parlamendis kehtiva süsteemiga; märgib rahuloluga, et komitee ergutab kasutama ühiseid transpordilahendusi, nagu ühistranspordi bussid ja auto jagamine ning busside rentimine, kui see osutub kõige kulutõhusamaks lahenduseks;

20. märgib, et 2018. aastal keskendus komitee eelarverühm eelkõige sellele, kuidas kontrollida kulusid ja parandada prognoosimist eelarvepunktis, mis hõlmab liikmete reisi- ja päevarahasid, ning et selle tulemusena kuulutati oktoobris 2018. aastal välja hankemenetlus komitee liikmete, volitatud esindajate ja ekspertide kulude hüvitamise praeguse prognoosisüsteemi analüüsimiseks ja selle kohta parandusettepanekute tegemiseks; palub, et komitee annaks parlamendi eelarvekontrollikomisjonile kõigist analüüsitulemustest teada;

21. märgib, et 2018. aastast 2019. aastasse üle kantud assigneeringud (8 204 796 eurot) (võrreldes 2017. aastast 2018. aastasse üle kantud 9 232 069 euroga) moodustavad koguassigneeringutest 6,05 %, mis tuleneb taas peamiselt eelarveridadest „Institutsiooni liikmed ja volitatud esindajad“, „Hooned“ ja „Infotehnoloogia“; taunib asjaolu, et paljud 2017. aastast automaatselt 2018. aastasse üle kantud assigneeringud olid eriti ülehinnatud; tuletab komiteele meelde, et oluline on eelarvet realistlikult kohandada vastavalt tegelikele vajadustele; tuletab meelde, et ülemäärane üle- või alahindamine viitab kehvale eelarve planeerimisele ning avaldab kindlale ja usaldusväärsele finantsjuhtimisele negatiivset survet;

22. rõhutab, et komitee eelarve on puhtalt halduslik; märgib, et komitee hindas, kuidas kohaldada tulemuspõhise eelarvestamise põhimõtteid ainult haldusassigneeringute suhtes; väljendab heameelt komitee algatuse üle teha koostööd teiste institutsioonidega, et määrata kindlaks institutsioonidevahelised suunised tulemuspõhise eelarvestamise rakendamiseks institutsioonide puhul, kellel on ainult halduskulud;

23. tunnustab asjaolu, et 2018. aastal ajakohastati sisekontrollistandardeid käsitlevat otsust, millega muudeti ametlikuks komiteesisese sisekontrolliprotsessi olemasolu, sealhulgas nimetati ametisse sisekontrolli koordinaator; märgib, et komitee algatas ad hoc küsimustiku abil vastavuse hindamise 16 sisekontrollistandardile koos järgneva aruandega, mille alusel eelarvevahendite käsutaja tegi otsuse 2019. aasta meetmete kataloogi kohta, eesmärgiga veelgi parandada sisekontrollistandardite järgimist; väljendab heameelt sellega seoses toimuvate koolituste ja teadlikkuse suurendamise meetmete üle;

24. märgib asjaolu, et palgad moodustavad umbes poole komitee eelarvest; väljendab heameelt 2018. aastal lõpule viidud palgamaksete siseauditi üle, mille eesmärk oli saada kinnitus selle kohta, et menetlused on pärast 2010. aastal läbi viidud auditit paranenud; märgib, et auditi käigus leiti, et palga maksmise protsess on stabiilne ja sellega ei kaasne põhjendamatuid riske; võtab teadmiseks kokkulepitud tegevuskava, mis on 2018. aasta lõpu seisuga juba osaliselt rakendatud ja mille kõik muud elemendid on kavas rakendada 2019. aasta lõpuks;

25. täheldab, et 2018. aastal võttis komitee vastu kokku 215 arvamust ja teabearuannet (2017. aastal 155); tunneb heameelt jõupingutuste üle, mida on tehtud komitee üldise tõhususe suurendamiseks; peab eriti kiiduväärseks kõiki eelkõige 2018. aastal tehtud jõupingutusi, mille tulemusena sündis visioon, et komitee tulevane IT-keskkond peab olema kooskõlas kaasaegse haldusega ning et järgmiseks kümneks aastaks nähakse ette digitaalselt ümberkujundatud, kasutajakeskne ja andmepõhine komitee; märgib, et praegu on vaid 3 % komitee eelarvest ette nähtud IT-toodetele; märgib, et komitee digitaalse strateegia rakendamiseks on vaja täiendavaid vahendeid;

26. tunnistab, et tehisintellekt muudab tööturgu ja paigutab ümber suure osa praegu olemasolevatest töökohtadest; ergutab komiteed seda küsimust tähelepanelikult jälgima; toetab komitee tööd tehisintellekti valdkonnas, mille raames ta esitas arvamuse ja korraldas 2018. aasta juunis koos komisjoniga esimese tehisintellekti käsitleva sidusrühmade tippkohtumise, rõhutamaks, kui oluline on liidu jaoks tagada, et tehisintellekt on ohutu, erapooletu ja kooskõlas liidu väärtustega;

27. väljendab heameelt komitee jõupingutuste üle suurendada komitee andmekaitset ja küberturvalisust; tunneb lisaks heameelt koostöö üle ELi institutsioonide ja ametite infoturbeintsidentidega tegeleva rühmaga (CERT-EU) ning aktiivse osalemise üle institutsioonidevahelise IT-komitee (CII) turvalisuse alarühmas;

28. rõhutab, et 2018. aastal sõlmiti komisjoni ja personalikomitee vahel teenustaseme kokkulepe, mis hõlmab ka koolitust ning mis on suurendanud IT-koolitusega seotud kulude läbipaistvust ja prognoositavust, nagu nõuti parlamendi 2017. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsioonis; (1) märgib siiski murega, et läbipaistvuse suurendamise eeliseid vähendab osaliselt komisjoni poolt kasseeritavate hindade märkimisväärne tõus, ning palub komiteel koos komisjoniga analüüsida, kuidas saaks seda olukorda parandada;

29. märgib, et eelarvepädevate institutsioonide poolt heaks kiidetud ametikohtade loetelus kinnitati töötajate arvu suurenemine 665 ametikohalt 2017. aastal 668 ametikohani 2018. aastal (võrreldes 727 ametikohaga 2013. aastal); tunnistab, et ametikohtade 5 % vähendamisega on palju raskem toime tulla, kui seda kohaldatakse suhteliselt väikese ametikohtade loetelu puhul, kuna toimepidevuse seisukohast on vaja säilitada teatud põhifunktsioonid, ning et selline üldine vähendamismäär nõuab väiksematelt asutustelt suuremaid jõupingutusi;

30. võtab teadmiseks 2016. aasta rikkumisest teatamise otsuse rakendamiseks võetud meetmed, näiteks eetikanõunikke käsitleva asutusesisese otsuse vastuvõtmise; võtab teadmiseks, et 2018. aastal valiti koolituse läbinud nõunike aktiivsesse meeskonda veel kolm töötajat; märgib eetikanõunike rolli töötajate nõustamisel ja abistamisel, et aidata neil täita oma kohustusi tõsistest üleastumistest teatamisel parimal võimalikul viisil (rikkumisest teatamise menetlus), nagu on märgitud Euroopa Parlamendi 2016. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsioonis; (2)

31. märgib murega, et eetikanõunikele esitatud abitaotluste arv suurenes 25-lt 2017. aastal 42-le 2018. aastal, ning rõhutab eriti murelikult, et 33 taotlust olid esitatud naistelt, samas kui meeste esitatud taotluste arv püsis stabiilsena üheksal;

32. märgib, et kõik ahistamisvastase poliitika tõhustamiseks võetud meetmed, nagu koolitus konkreetsetel teemadel, konfidentsiaalsete nõustajate võrgustike loomine ja korrapärane järelevalve väliskonsultandi poolt; märgib, et kaalutakse praeguse ahistamist käsitleva otsuse läbivaatamist, et tagada parem koostoime muude asjakohaste määrustega, näiteks rikkumistest teatamise kohta; märgib, et eetikat ja ausust käsitlev kursus, mis on kohustuslik kõigile töötajatele ja millel käsitletakse käitumisnorme töökohal, sealhulgas seda, mis on ahistamine ja kuidas sellega toime tulla; peab äärmiselt kahetsusväärseks, et kõigi nende meetmetega ei ole suudetud vältida asjaomaseid ahistamisjuhtumeid ega kaitsta ohvreid; tuletab komiteele meelde, et kõigi ohvrite ja rikkumisest teatajate ennetav, reaalne ja kiire kaitse (sealhulgas ähvarduste, väljapressimise ja altkäemaksu andmise katsete vastu) peab olema nende meetmete üks peamisi prioriteete; kutsub komiteed üles tugevdama ja parandama seni võetud meetmeid ning eelkõige tõhusalt kaitsma kõiki ohvreid; palub, et komitee annaks sellega seotud arengutest parlamendi eelarvekontrollikomisjonile teada;

33. võtab rahuloluga teadmiseks komitee ja OLAFi vahelise koostöö; märgib, et mõlemad institutsioonid allkirjastasid 2016. aastal halduskokkulepped, milles sätestati pettusejuhtumite käsitlemise kord; märgib lisaks, et 2019. aasta juulis kohtusid komitee president ja peasekretär parema sünergia loomiseks ja tõhusama teabevahetuse tagamiseks OLAFi peadirektoriga;

34. märgib, et liikmete uus käitumisjuhend, mis on lisatud komitee 2019. aasta märtsis jõustunud uuele kodukorrale, sisaldab esimest korda karistusi liikmetele, kes ei täida liikmete käitumisjuhendist tulenevaid kohustusi; peab kahetsusväärseks, et sellised karistused ei ole piisavalt ranged ega ole kooskõlas Euroopa ombudsmani soovitustega; tuletab meelde, et liidu vahendite kasutamine institutsiooni maine kaitsmiseks või liikmete kaitsmiseks, kelle kohta Euroopa Liidu Kohus (edaspidi „Euroopa Kohus“) või liikmesriikide kohtud on teinud süüdimõistva otsuse, on avaliku sektori vahendite väärkasutamine, ning tuletab meelde, et institutsiooni õigusteenused on ette nähtud üksnes institutsiooni kaitsmiseks, mitte üksikisikute huvide kaitsmiseks; palub komiteel liikmete käitumisjuhendit kiiresti tugevdada, eelkõige selleks, et lisada karistusi, mis võiksid olla tõhusamad ja hoiatavamad; märgib, et on loodud liikmete käitumise küsimustega tegelev nõuandekomitee ja et see komitee annab igale liikmele, kes seda taotleb, suuniseid käitumisjuhendi tõlgendamise ja rakendamise kohta ning hindab käitumisjuhendi väidetavaid rikkumisi, nõustades komitee presidenti võimalike meetmete osas; soovitab tungivalt tagada, et ahistamisalane koolitus tehtaks kättesaadavaks kõigile liikmetele, nagu see on Euroopa Parlamendis alates praeguse koosseisu ametiaja algusest;

35. tuletab meelde, et parlamendi eelarvekontrollikomisjon on palunud eetika- ja usaldusväärsuse raamistikku korrapäraselt ajakohastada; väljendab heameelt selle üle, et 2018. aastal alustati ettevalmistusi kampaaniaks Respect@work, mille eesmärk on edendada lugupidavaid töösuhteid kõigi jaoks ja mis muu hulgas aitab kaasa eetika ja usaldusväärsuse raamistiku läbivaatamisele 2019. aastal; kutsub komiteed üles andma selle kohta aru järgmises iga-aastases tegevusaruandes;

36. tuletab meelde, et komitee õigustalitus nõrgenes oluliselt alates märtsist 2010. aastal neljaks aastaks, kui õigustalituse juht vabastati koheselt ametist pärast seda, kui ta teatas tolleaegse peasekretäri poolsetest tõsistest rikkumistest ja ebaseaduslikust survest; tuletab samuti meelde, et see ametikoht oli täitmata kolm ja pool aastat, et Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohus mõistis selle juhtumi puhul komitee süüdi (otsus kohtuasjas F-41/10 RENV Bermejo Garde vs. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee) (3), et komitee pidi maksma rohkem kui 100 000 eurot ja et alles 2014. aastal nimetati lõpuks ametisse uus õigustalituse juht ja talitust tugevdati viie juristiga;

37. on väga mures hiljutiste muudatuste pärast, mis võivad taas nõrgestada komitee õigustalitust, sealhulgas asjaolu pärast, et alates 1. jaanuarist 2020 on see liidu institutsioonide hulgas ainsa õigustalitusena seotud otse peasekretäriga, et alates 2019. aasta septembrist on seal kaotatud üks viie alalise juristi ametikohast, et mõned töötajad, sealhulgas üksuse juhataja, on kaasatud liikuvusse, selle asemel et käsitada neid spetsialiseerunud töötajatena nagu teistes institutsioonides, ning et ametlike konsultatsioonide arv on järsult vähenenud;

38. rõhutab tugeva ja sõltumatu õigustalituse tähtsust, võttes arvesse, et liidu institutsioonid on alates oma loomisest taganud endale asutusesisesed õigustalitused, mille peamised ülesanded on õigusnõustamine ning esindamine ja kaitse Euroopa Kohtus, ning palub seetõttu komiteel tagada, et tema õigustalitusel oleks oma ülesannete täitmiseks piisavalt töötajaid ja et ta suudaks säilitada oma sõltumatuse; palub komiteel kõrvaldada kõik meetmed, mis võiksid õigustalituse tegevust ja ülesandeid nõrgendada; tuletab samuti komiteele meelde, kui oluline on konsulteerida õigustalitusega komitee otsuste osas, et tagada nende vastavus õigusaktidele ja vältida tõsiseid vigu ning neist tulenevaid õiguslikke, pikki ja koormavaid menetlusi;

39. peab igati kahetsusväärseks avalikke väiteid, mis on üles kerkinud seoses komitee uue peasekretäri töölevõtmise menetlusega; võtab teadmiseks peasekretäri argumendid, mis esitati vastustes parlamendi küsimustele seoses 2018. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmisega; rõhutab, kui oluline on rangelt tagada kõigi etappide täielik läbipaistvus ilma eranditeta kogu menetluse jooksul (avaldamine, valimine, ametisse nimetamine ja alaliselt ametisse nimetamine), nagu on sätestatud komitee kodukorras ja personalieeskirjades, et neid järgida ja ka vältida mainekahju mitte ainult komitee, vaid kõigi liidu institutsioonide jaoks;

40. peab kiiduväärseks jõupingutusi, mida on tehtud komitee nähtavuse suurendamiseks, tugevdades suhteid meediaga ja keskendudes veebisuhtlusele, et kõrvaldada veelgi enam nii keele kui ka puuetega seotud takistused; rõhutab seoses suhtlusega sotsiaalmeedias sellega kaasnevat koolituspoliitikat ja tellitavaid koolitusi nii komitee liikmetele kui ka töötajatele; võtab teadmiseks pressiteadete arvu mõningase vähenemise 2018. aastal (ligikaudu 60 võrreldes 70-ga 2017. aastal), mis on osa strateegiast töötada välja nn veebilugude (webstories) vorm, et paremini käsitleda komitee kõige olulisemaid teemasid; palub komiteel Parlamendile oma kogemustest selles osas aru anda;

41. märgib, et komitee viis ellu terve rea teavitustegevusi, et tähistada oma 60. sünnipäeva 2018. aasta mais; väljendab heameelt asjaolu üle, et komitee võttis 2018. aastal vastu 9 419 külastajat (võrreldes 7 820 külastajaga 2017. aastal) ning et traditsiooniline avatud uste päev 5. mail meelitas lisaks kohale 2 888 külastajat (võrreldes 2 700 külastajaga 2017. aastal); märgib, et komitee täiskogu istungeid, mida kantakse üle veebis, võib jälgida 3–8 miljonit inimest; märgib, et üldine veebipõhine suhtlus, nagu „laikimised“, edasisäutsumised ja vastused, on suurenenud ja on jõudnud 680–1 840 mainimiseni täiskogu istungi kohta;

42. märgib, et assigneeringud kirjaliku tõlke allhankele on suurenenud (see moodustas 2018. aastal 20,2 % ehk veidi üle seatud 20 % eesmärgi, võrreldes 17,1 %-ga 2017. aastal ja 16,61 %-ga 2016. aastal) seoses parlamendiga sõlmitud koostöölepinguga ja sellest tulenenud kirjaliku tõlke personali vähendamisega; märgib lisaks, et kirjaliku tõlke allhanke kogumaksumus oli 2018. aastal 4 417 613 eurot, samas kui sisetõlke puhul oleks selle kogumaksumus olnud 7 208 710 eurot;

43. kutsub komiteed üles jätkama tõlkimise valdkonnas ratsionaliseerimismeetmeid;

44. märgib, et komitee, Regioonide Komitee ja Euroopa Parlamendi vahel 2014. aastal sõlmitud halduskoostöö leping lõppes 31. detsembril 2019; märgib, et seni ei ole 2014. aasta lepingut uuesti läbi räägitud ega pikendatud; on arvamusel, et 2014. aasta leping oli komitee ja Regioonide Komitee (edaspidi „komiteed“) jaoks väga tasakaalustamata, kuivõrd nad paigutasid kokku 60 tõlkijat (36 komiteest) ümber parlamenti ja said vastutasuks kasutada ainult Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse (EPRS) teenuseid; märgib murega, et selle tulemusena pidid komiteed palkama lepingulisi töötajaid ja hankima tõlketeenuseid allhanke korras; märgib murega, et Parlament annab tõlkepersonali vähendamise kompenseerimiseks Regioonide Komiteele täiendava summa (1 200 000 eurot alates 2015. aastast kuni 2016. aastani), et katta tõlketeenuste sisseostmise kulud, mida saab ümber jaotada teistesse poliitikavaldkondadesse, kui neid ei kasutata täielikult sisseostetud tõlke jaoks (komitee kasutas seda ümberjaotamise võimalust viimase kolme aasta jooksul); on arvamusel, et need asjaolud ei ole kooskõlas üldise usaldusväärse finantsjuhtimise kriteeriumidega ning need tuleks praeguse lepingu pikendamise või uue lepingu üle peetavate läbirääkimiste korral uuesti läbi vaadata; tunnistab, et poliitilisest seisukohast tuleb kokkulepet ajakohastada, et tulla toime praeguste küsimustega, nagu uus mitmeaastane finantsraamistik või uued ühtekuuluvuspoliitika reeglid; tunnustab komitee head koostööd 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel kodanike osalemise edendamisel;

45. tunnustab komitee töötajate psühhosotsiaalseid riske töökohal käsitleva 2016. aasta uuringu järelmeetmeid, millega käivitati mitu algatust, näiteks juhtivtöötajatele korraldatud seminarid töölt puudumise haldamise, konfliktide ohjamise ja kehvade tulemustega toimetuleku kohta; tunneb samuti heameelt uute kolleegide juhendamise süsteemi ning töötajate heaolu ja pühendumuse suurendamise meetmete üle; märgib, et töötajate puudumise määr näib olevat saavutanud haripunkti 2017. aastal (5,5 %) ning see on 2018. aastal langenud 5,35 %-le (võrreldes 4 %-ga 2015. aastal); võtab siiski murega teadmiseks pikaajalise haiguspuhkuse suurenemise komitee üksuste juhatajate seas; kutsub komiteed üles andma aru kõigist oma saavutustest töötajate puudumise määra vähendamisel;

46. väljendab heameelt jätkuvate edusammude üle komitee juhtkonna geograafilise tasakaalu osas, eelkõige seoses liikmesriikidega, kes ühinesid liiduga 2004. aastal või pärast seda; märgib seoses soolise tasakaalustatusega, et komitees ületab naisjuhtide osakaal nüüd meesjuhtide osakaalu (2018. aastal 52 %, 2017. aastal 41,4 % ja 2016. aastal 37,5 %); märgib, et 80 % kolleegidest, kes soovisid 2018. aastal töötada osalise tööajaga, olid naised, kuigi see õigus on meeste ja naiste jaoks ühesugune; väljendab heameelt asjaolu üle, et komitee edendab korrapäraselt teadlikkust olemasolevatest töökorralduse viisidest;

47. väljendab heameelt komitee jõupingutuste üle mitmekesisema ja kaasavama töökeskkonna ja -kultuuri loomiseks, võttes meetmeid puuetega inimeste heaks, näiteks tehes intraneti ja veebisaidi nägemispuudega inimestele digitaalselt kättesaadavaks, avaldades brošüüri „Access Able Brussels“, et pakkuda kogu vajalikku teavet Brüsselisse kolivatele uutele puuetega töötajatele, ning võõrustades täielikult puuetega seotud küsimustele pühendatud Inter COPECi konverentsi;

48. tuletab meelde vajadust töötada välja pikaajaline personalipoliitika raamistik, millega edendatakse töö- ja eraelu tasakaalu, elukestvat nõustamist ja karjääri arendamist, soolist tasakaalu, kaugtööd, mittediskrimineerimist, geograafilist tasakaalu ning puuetega inimeste töölevõtmist ja lõimimist;

49. tunnustab asjaolu, et komiteed on halduskoostöö lepinguga sätestanud suure hulga koostöömenetlusi oma talituste vahel ning korraldanud ja loonud ka ühistalitusi, kuhu on koondatud mõlema komitee inim- ja rahalised ressursid (konkreetselt kirjaliku tõlke ja logistika valdkonnas); väljendab heameelt selle üle, et mõlema komitee siseauditi talitused teevad koostöölepingu sätete alusel loodud ühistalituste osas tihedat koostööd; ergutab komiteed pikendama oma halduskoostöö lepingut Regioonide Komiteega ka pärast 2019. aastat;

50. väljendab heameelt seoses iga-aastase kokkuhoiuga, mis taristu osas ulatub 11,8 miljoni euroni ning üüri, hoolduse, tarbekaupade ja personali osas 0,72 miljoni euroni, tulenevalt asjaolust, et komiteed jagavad nendes valdkondades vahendeid; väljendab lisaks heameelt asjaolu üle, et komiteedevahelisest koostööst tulenev iga-aastane IT-alane eelarvekokkuhoid ulatub komiteede puhul ligikaudu 5 miljonit euroni; märgib, et veel üks näide ilmselgest sünergiast tänu Euroopa Parlamendiga tehtavale koostööle, mis toob kaasa 3,3 miljoni euro suuruse kokkuhoiu personalikulude osas (2016. aasta palkade tasemel), on see, et komitee kasutab Euroopa Parlamendi uuringuteenistust (36 komitee ametikohta paigutati sel eesmärgil ümber Euroopa Parlamendi uuringuteenistusse);

51. kutsub komiteed üles olukorda täiendavalt analüüsima, et teha koos Regioonide Komiteega kindlaks veel potentsiaalseid ühistalituste valdkondi; rõhutab, et selline institutsioonidevaheline koostöö võib märkimisväärselt vähendada komitee kogukulusid; palub, et komitee annaks parlamendi eelarvekontrollikomisjonile kõigist analüüsitulemustest teada;

52. märgib, et 2016. aastal komiteede vahel allkirjastatud koostöölepinguga luuakse kindel õigusraamistik pikaajaliseks, tõhusaks ja tulemuslikuks koostööks, ning sellega näidatakse ka, et kaks komiteed tegutsevad partnerluses, austades samas teineteise volitusi ja õigusi; märgib, et leping lõppes 31. detsembril 2019 ja seda on otsustatud pikendada ühe aasta võrra, kuni peetakse läbirääkimisi uue lepingu üle; palub komiteedel teha vajalikud jõupingutused uue lepingu võimalikult kiireks sõlmimiseks, et võimaldada täiendavat koostoimet ja kokkuhoidu;

53. tuletab meelde, et komiteed eraldasid taas vähem kui 3 % oma kogueelarvest IT-le ning et IT-projektid ja seadmed on mitu aastat kannatanud struktuurse alarahastamise all; märgib murega, et IT-projektides ja -süsteemides mahajäämuse kõrvaldamiseks jätkavad komiteed aasta lõpus assigneeringujääkide ümberpaigutamist IT-projektide rahastamiseks; palub komiteedel rakendada võimalikult kiiresti uut digitaalset strateegiat ja mitmeaastast IT-kulutuste kava;

54. märgib, et kokkulepe komiteede ja komisjoni vahel komisjoni VMA hoone vahetamise kohta komiteede BEL68/TRE 74 hoonete vastu allkirjastati 28. augustil 2019; märgib, et vahetus jõustub 16. septembril 2022; märgib murega, et komiteede kinnisvarapoliitika peamine prioriteet on hoonete geograafiline kontsentratsioon; märgib murega, et see vahetus toob komiteede jaoks kaasa 10 440 m2 suuruse kontoripinna kaotuse ja seega vajaduse leida pärast vahetust juurde kontoriruume ligikaudu 200 töötaja paigutamiseks, mida ei saa lühiajaliselt täielikult kompenseerida alternatiivsete meetmetega, nagu ruumide kasutamise intensiivistamine teistes hoonetes või kaugtöö suurendamine, vaid kontoripinna vähendamise kompenseerimiseks on vaja osta veel üks kõrvalasuv hoone; märgib samuti, et VMA hoone on vaja lühikeses ja keskpikas perspektiivis renoveerida; kardab, et sellel lepingul on tagajärjed mitte ainult komitee rahalistele vahenditele, vaid ka sellest mõjutatud töötajate heaolule; peab kahetsusväärseks, et õigustalitusega ei ole komitee jaoks niivõrd ulatuslikus ja olulises küsimuses konsulteeritud;

55. märgib, et hiljuti loodi komiteede ühine töörühm, kes valmistab ette täiendava analüüsi, et leida asjakohased lahendused; märgib, et teisele töörühmale on ülesandeks seatud ka uute tööviiside täpsustamisega; rõhutab, et töötajate heaolu, tööviis ja tööruumid ei tohi mingil juhul kannatada hoonete vahetamisest tulenevate puuduste negatiivsete tagajärgede tõttu; väljendab heameelt selle üle, et administratsioon hoiab kõiki sidusrühmi kursis töötajate kohtumiste ja asjaomaste teenistuste juhtimise kaudu ning võtab arvesse esitatud mureküsimusi ja ettepanekuid; palub, et komiteed annaksid parlamendi eelarvekontrollikomisjonile ja eelarvekomisjonile kõigist tulemustest teada;

56. väljendab tõsist muret, et kinnitust on leidnud asbesti esinemine VMA hoone kriitilistes kohtades, sealhulgas parklas; taunib asjaolu, et spetsialiseerunud välistöövõtja teostas inventari septembris 2019. aastal, vaid üks kuu pärast komisjoniga lepingu allkirjastamist; taunib asjaolu, et leping allkirjastati, ilma et kõiki sidusrühmi oleks õigeaegselt teavitatud asbesti võimalikust esinemisest VMA hoones; taunib samuti asjaolu, et liikmeid ja töötajaid ei ole olukorrast teavitatud, ning palub komiteel olukorda asjakohaselt ja tõhusalt parandada;

57. märgib, et komiteed said septembris 2019. aastal VMA hoone asbestiohu sertifikaadi ja selles sertifikaadis on täpsustatud, et hoone sisaldab asbesti, kuid see ei ohusta hoone tavakasutust; on sügavalt mures edasiste arengute pärast selles küsimuses, võttes eelkõige arvesse, et hoone järgmine kasutus ei ole tavapärane, vaid ehituslik olukord;

58. märgib, et asbestiga pikaajalise ja ohtliku kokkupuute mõju inimeste tervisele on hästi dokumenteeritud ning see on kogu elanikkonna jaoks alati muret- ja ärevusttekitav, palub komiteedel rakendada täieliku ja ennetava läbipaistvuse poliitikat ning anda teavet olukorra haldamise kohta enne ja pärast VMA hoone tegelikku kasutuselevõttu, vältides samal ajal tarbetut ärevust;

59. väljendab muret selle pärast, et 19,56 % (2 835) maksetest, mille makseaeg oli 30 päeva, hilinesid (keskmine makseaeg 46,12 päeva); kutsub komiteed üles suurendama jõupingutusi, et pidada kinni liidu eelarve suhtes kohaldatavates finantseeskirjades sätestatud maksetähtaegadest;

60. väljendab heameelt seoses asjaoluga, et suulise tõlke teenuste ajaühikute kasutamata jätmise määr on viimastel aastatel vähenenud (2,61 % 2018. aastal, 3,6 % 2017. aastal ja 4,38 % 2016. aastal); tunnustab 2018. aastal rakendatud meetmeid ja julgustab komiteed säilitama oma positiivset suundumust suulise tõlke teenuste tühistamise vähendamise suunas;

61. tunnustab komitee kavatsust veelgi parandada läbipaistvust ja hõlbustada juurdepääsu komitee dokumentidele, tuginedes 25. septembril 2018 Luxembourgis toimunud institutsioonidevahelisele kohtumisele läbipaistvuse teemal; märgib, et komitee on algatanud meetme teiste liidu institutsioonide ja organite parimate tavade kasutamiseks, mille tulemuseks on 2019. aastal käivitatav tegevuskava, mis hõlmab selliseid teemasid nagu kodukord, parlamendiliikmete käitumisjuhend, läbipaistvusregistri loomine ja juurdepääs dokumentidele;

62. märgib, et ombudsman andis juunis 2017. aastal välja Euroopa ombudsmani soovituse, mis käsitleb Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee väidetavat suutmatust tagada, et komitee liige deklareeriks kõiki asjakohaseid huvisid, mistõttu komitee muutis oma kodukorda, et kajastada ombudsmani nõutud muudatusi, ning et muudetud kodukord jõustus 15. märtsil 2019; märgib, et Euroopa ombudsman jõudis järeldusele, et 2018. aastal valikumenetlusega seotud kaebuse uurimisel haldusomavoli ei esinenud;

63. märgib, et komitee presidendi ja asepresidentide huvide deklaratsioonid on kättesaadavad komitee liikmete veebilehtedel; märgib, et muudetud kodukorra kohaselt peavad liikmed ametisse nimetamisel koostama deklaratsiooni mis tahes finants- või muu huvi kohta, mis võib mõjutada nende tööd komitees; märgib, et need deklaratsioonid tehakse komitee veebisaidil kättesaadavaks ka üldsusele; märgib, et liikmed peavad vähemalt kord aastas selgesõnaliselt kinnitama deklaratsiooni sisu kehtivust ja niipea, kui olukord on muutunud, selle läbi vaatama ja parandusi tegema;

64. märgib, et liikmed ei ole kohustatud deklareerima selle organisatsiooni või äriühingu aadressi, mille kaudu neile tasu makstakse; märgib siiski, et ametisse astudes ja mis tahes muudatuste korral peavad liikmed täitma ja allkirjastama huvide deklaratsioonid; märgib, et 25 liiget on andnud administratsioonile Belgias registreeritud aadressi;

65. märgib, et komiteel ei ole kavas muuta ühe allkirja nõudmise süsteemi, et kinnitada liikmete osalemist koosolekutel, süsteemiks, mis nõuab kaht allkirja, üks koosoleku alguses ja teine koosoleku lõpus; palub komiteel oma töömeetodite parandamiseks uurida lähemalt Euroopa Parlamendi ning teiste liidu institutsioonide ja organite tavasid ja kogemusi seoses kohaloleku registreerimisega ning võrrelda parimaid tavasid; palub komiteel mis tahes arengutest selles valdkonnas oma järgmises aastaaruandes aru anda;

66. võtab teadmiseks töö, mida komitee on teinud seoses Euroopa ombudsmani otsusega juhtumi 1306/2014/OV kohta, et valmistada ette suunised huvide konfliktide haldamiseks tööl, eesmärgiga anda nõu juhtudel, kui töötajad peavad ühe teema käsitlemisel täitma kattuvaid ülesandeid, eelkõige seoses töötajate esindamisega;

67. peab kiiduväärseks komitee poliitikat seoses nn pöördukse efektiga, mis hõlmab komitee endiste kõrgemate ametnike välistegevuse järelevalvet; märgib, et komitee avaldab selle kohta igal aastal aruande;

68. märgib, et komitee moodustas 2017. aastal töörühma, et jälgida Ühendkuningriigi liidust väljaastumise otsusega seotud arenguid ja hinnata vajadust komitee reaktsioonide või seisukohtade järele; märgib, et eeldusel, et Ühendkuningriigi väljaastumine liidust toimub, arvati 2019. aasta eelarvest maha kokku 318 600 eurot ja 2020. aasta eelarvest veel lisaks 173 062 eurot, et kajastada ilmseid muutusi parlamendiliikmete reisikuludes ja IT-seadmete kaasrahastamises;

69. kordab, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust tuleb lihtsustada, kiirendada ja parandada; teeb sellega seoses ettepaneku seada iga-aastaste tegevusaruannete esitamise tähtajaks eelarveaastale järgneva aasta 31. märts; peab kahetsusväärseks, et 2018. aasta tegevusaruande puhul ei peetud sellest tähtajast kinni, kuigi seda nõuti 2017. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevas resolutsioonis; väljendab heameelt komitee valmisoleku üle järgida seda parimat tava, mis annaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aega põhjalikumaks ja paremini teostatavaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluseks;

70. märgib, et II ajutine töörühm „Komitee tulevik“, mis keskendub komitee tööorganite ratsionaliseerimisele, esitas 2017. aasta lõpus oma järelaruande; märgib, et komitee juhatus otsustas 2018. aasta jaanuaris vähendada nende liikmete arvu, kes kuuluvad väga paljudesse komitee tööorganitesse, ja piirata igal aastal korraldatavate koosolekute arvu; märgib, et juhatus otsustas mõnede komitee struktuuride pädevusvaldkonnad ümber korraldada; palub komiteel esitada parlamendile selgitused ajakohastamisega seotud kulude kohta, et suurendada läbipaistvust ja aruandekohustust;

71. väljendab heameelt komitee jõupingutuste üle edendada ringmajandust oma arvamuse kaudu ja koostöös komisjoniga algatusi ja parimaid tavasid koondava Euroopa ringmajanduse sidusrühmade platvormi kaudu;

72. toetab komitee jõupingutusi oma ökoloogilise jalajälje vähendamiseks; võtab rahuloluga teadmiseks elektri (3 %) ja paberi (17 %) tarbimise ning kontorijäätmete (3 %) mõningase vähenemise; täheldab siiski gaasi (5 %) ja vee (17 %) tarbimise suurenemist uue gaasikütteseadme paigaldamise ja ehitustööde ajal aset leidnud veelekete tõttu;

73. tunnustab kõiki saavutusi, mis on viimastel aastatel tehtud sellistes valdkondades nagu tulemuspõhine eelarvestamine, eetikaraamistik koos kõigi sellega seotud reeglite ja menetlustega, tõhustatud kommunikatsioonitegevus ja läbipaistvuse parandamiseks võetud meetmete arvu suurendamine; väljendab rahulolu selle üle, et institutsioonid on üksteisega sõlminud olulisel määral teenus- ja koostöölepinguid; rõhutab, et liidu institutsioonid ja asutused peavad koostööd tegema ja kogemusi jagama; soovitab komiteel analüüsida, kuidas saaks eri valdkondades luua ametlikke võrgustikke, mille kaudu jagada parimaid tavasid ja töötada välja ühiseid lahendusi;

74. märgib, kui oluline on komitee ja Euroopa Parlamendi vaheline poliitiline dialoog, et tagada komitee kohase panuse kaasamine parlamendi töösse; kordab selles kontekstis oma nõudmist teha kõik endast olenev, et tugevdada kahe institutsiooni vahelist poliitilist koostööd.

(1) ELT L 249, 27.9.2019, lk 118.

(2) ELT L 248, 3.10.2018, lk 134.

(3) Avaliku Teenistuse Kohtu (esimene koda) otsus, 2. juuni 2016, Bermejo Garde vs. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, F-41/10 RENV, ECLI:EU:F:2016:123.