[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel, 28.1.2009

KOM (2009) 34 lõplikI köide

Lissaboni strateegia struktuurireformide rakendamine Euroopa majanduse elavdamise kava raames – iga-aastased riigikohased hinnangud: Soovitus:

NÕUKOGU SOOVITUS

liikmesriikide ja ühenduse majanduspoliitika üldsuuniste ajakohastamise kohta 2009. aastal ja liikmesriikide tööhõivepoliitika rakendamise kohta

Lissaboni strateegia struktuurireformide rakendamine Euroopa majanduse elavdamise kava raames – iga-aastased riigikohased hinnangud: Soovitus:

NÕUKOGU SOOVITUS

liikmesriikide ja ühenduse majanduspoliitika üldsuuniste ajakohastamise kohta 2009. aastal ja liikmesriikide tööhõivepoliitika rakendamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 99 lõiget 2 ja artikli 128 lõiget 4,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu […] kohtumise järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust

ning arvestades järgmist:

1. Nõukogu võttis 2005. aasta juulis vastu soovituse liikmesriikide ja ühenduse majanduspoliitika üldsuuniste kohta (2005–2008)[1] ja otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta,[2] mis moodustavad koos „Majanduskasvu ja tööhõive koondsuunised”. Liikmesriike kutsuti üles arvestama majanduskasvu ja tööhõive koondsuuniseid oma riiklikes reformikavades.

2. 2006., 2007., ja 2008. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel võeti need dokumendid teadmiseks ning määrati kindlaks neli prioriteetset valdkonda (teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon, ettevõtluskeskkond, tööhõivevõimalused ning ühtne energia-/infrastruktuuripoliitika), mis on uuendatud Lissaboni strateegia alussambad. Nende valdkondade raames leppis Euroopa Ülemkogu kokku mõned konkreetsed meetmed, mida ta soovitas liikmesriikidel kindlaksmääratud tähtajaks võtta.

3. Liikmesriigid esitavad igal aastal aruanded riiklike reformikavade rakendamise kohta (rakendamisaruanded).

4. Komisjoni analüüsi põhjal esitati liikmesriikidele 2007. ja 2008. aastal mitmed riigipõhised soovitused[3].

5. Selleks et järjekindlalt ja ühtselt rakendada majanduskasvu ja tööhõivet käsitlevat Lissaboni strateegiat, võeti kõnealused soovitused vastu ühtse dokumendina. Selline lähenemisviis peegeldab riiklike reformikavade ja rakendamisaruannete ühtset struktuuri, samuti tööhõivesuuniste ja asutamislepingu artikli 99 lõikes 2 sätestatud majanduspoliitiliste üldsuuniste vajalikku kooskõla, nagu rõhutatakse asutamislepingu artikli 128 lõikes 2.

6. 2008. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel käivitati uuendatud Lissaboni strateegia teine tsükkel, mis kestab aastani 2010. Nõukogu võttis 2008. aasta mais vastu soovituse liikmesriikide ja ühenduse majanduspoliitika üldsuuniste kohta (2008–2010)[4] ja 2008. aasta juulis otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta,[5] mis moodustavad koos „Majanduskasvu ja tööhõive koondsuunised”.

7. Pärast seda on liikmesriigid kinnitanud, ajakohastanud või koostanud uued riiklikud reformikavad, mille nad on 2008. aasta oktoobriks komisjonile koos rakendamisaruandega esitanud. Selleks et tõhustada reformide koordineerimist ja parandada nõukogu mitmepoolset järelevalvemenetlust, palus 2008. aasta kevadine Euroopa Ülemkogu liikmesriikidel riigipõhiste soovituste järgimiseks võtta poliitikameetmeid ja esitada asjakohased ajakavad („tegevuskavad”).

8. Kestva majanduslanguse taustal on komisjon esitanud Euroopa majanduse elavdamise kava ettepaneku (edaspidi „majanduse elavdamise kava”[6]), mille Euroopa Ülemkogu 2008. aasta detsembris kinnitas. Nimetatud kavas esitatakse stabiilsuse ja kasvu pakti raames kooskõlastatud meetmepakett eelarve stimuleerimiseks, et suurendada nõudlust ja taastada usaldus, võttes seejuures arvesse liikmesriikide lähtepositsioone ja majanduslike probleemide lahendamiseks juba tehtud jõupingutusi. Majanduse elavdamise kavas nähakse ette, et eelarve stimuleerimisele lisandub Lissaboni strateegial põhinevate struktuurireformide kiirendamine, et stimuleerida majandust, suurendades samas liidu kasvupotentsiaali pikas perspektiivis, eelkõige vähem süsihappegaasiheiteid tekitavale, teadmistepõhisele majandusele ülemineku edendamise abil.

9. Euroopa Ülemkogu kinnitatud majanduse elavdamise kavas kutsutakse liikmesriike üles esitama ajakohastatud stabiilsus- või lähenemisprogramme, mida komisjon on hinnanud, võttes piisavalt arvesse vajadust tagada eelarveseisundi halvenemise peatamine eelarvepoliitika kujundamise parandamise ja riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamise kaudu.

10. Riigipõhiseid soovitusi tuleks ajakohastada, võttes arvesse majanduse elavdamise kava põhimõtteid ja edusamme, mida on soovituste rakendamisel alates kava vastuvõtmisest tehtud. Nimetatud reforme tuleks kiiresti rakendada. Komisjon annab osana Lissaboni partnerlusest abi, jälgib edusamme ja koostab nende kohta järjepidevalt aruandeid.

11. Majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia täielikuks rakendamiseks peaks käesolev soovitus sisaldama samuti konkreetseid soovitusi euroalasse kuuluvatele liikmesriikidele.

12. Euroopa Parlament on käesoleva soovituse kohta vastu võtnud resolutsiooni,

SOOVITAB liikmesriikidel võtta meetmeid kooskõlas lisas esitatuga.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA

SISUKORD

NÕUKOGU SOOVITUS 2

BELGIA 8

BULGAARIA 10

TšEHHI VABARIIK 12

TAANI 14

SAKSAMAA 16

EESTI 18

IIRIMAA 20

KREEKA 22

HISPAANIA 24

PRANTSUSMAA 26

ITAALIA 28

KÜPROS 30

LÄTI 32

LEEDU 34

LUKSEMBURG 36

UNGARI 37

MALTA 39

MADALMAAD 41

AUSTRIA 43

POOLA 45

PORTUGAL 47

RUMEENIA 49

SLOVEENIA 51

SLOVAKKIA 53

SOOME 55

ROOTSI 57

ÜHENDKUNINGRIIK 58

EUROALASSE KUULUVAD LIIKMESRIIGID 60

BELGIA

1. Aastal 2008 vähenes SKP kasv märkimisväärselt, moodustades 1,3 %. See tulenes vähenevast välisnõudlusest ja vähenenud sisenõudlusest, mis on suuresti seotud kõrge inflatsiooni ja finantskriisi mõjuga. Prognooside kohaselt halveneb majanduslik olukord 2009. aasta vältel veelgi. Inflatsioon oli 2008. aastal hinnanguliselt ligikaudu 4,5 %, mis on 2007. aastaga võrreldes pea kahekordne, selle põhjuseks on peamiselt kallimad riigisisesed energiahinnad. Üleilmne energiahindade langus peaks inflatsiooni 2009. aastal vähendama. 2008. aastal on riigi rahanduse puudujääk hinnanguliselt 0,9 % SKPst. Valitsemissektori koguvõlg on 2008. aastal ootuste kohaselt ligikaudu 88 % SKPst. Jooksevkonto ülejääk 2008. aastal kahanes ja 2009. aastal on oodata selle protsessi jätkumist.

2. Tööhõive kasv oli 2008. aastal positiivne ja töötuse määr vähenes 6,9 %ni. Siiski on väljavaated 2009. aastal töötuse suurenemise tõttu märksa vähem positiivsed. Kõige rohkem mõjutab kriis auto- ja terasetööstust ning finantssektorit.

3. Finantskriisiga toimetulekuks ja kooskõlastatud ELi lähenemisviisi osana on Belgia võtnud vastu meetmed finantssektori toetamiseks, et stabiliseerida pangandussektor. See võib aidata kaasa rahastamisvõimaluste parandamisele ja toetada majandust laiemalt, luues aluse makromajanduslikule stabiilsusele. Lisaks on Belgia hiljuti teatanud majanduslanguse peatamiseks võetavatest meetmetest, mis hõlmavad ka VKEdele antavaid toetusi.

4. Komisjon hindab kooskõlas Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastu võetud Euroopa majanduse elavdamise kavas sätestatud põhimõtetega meetmeid, mida Belgia on majanduslanguse peatamiseks võtnud. Riigi rahandusega seoses hindab komisjon ajakohastatud stabiilsusprogrammi kooskõla stabiilsuse ja kasvu paktiga. Lisaks tuleks kiiresti rakendada punktis 7 soovitatud meetmeid, eelkõige selleks, et julgustada üleminekut vähese süsihappegaasi heitega majandusele ja suurendada pikaajalist kasvupotentsiaali.

5. Belgia on jätkanud riikliku reformikava rakendamist. Teatatud on meetmetest, mida on võetud tööjõu maksukoormuse täiendavaks vähendamiseks väikese ja keskmise sissetulekuga töötajate maksuvaba tulu määra suurendamise kaudu, kuid siiski on tarvis täiendavaid meetmeid. Lisapingutused on vajalikud tööturu toimimise parandamiseks, eelkõige eakamate töötajate ja ebasoodsas olukorras olevate rühmade toetamiseks, riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamiseks pikas perspektiivis, konkurentsi suurendamiseks gaasi- ja elektriturgudel ning teadus- ja arendustegevuse parandamiseks.

6. Belgia majandus on suunatud ekspordile − seetõttu on eriti oluline konkurentsivõime säilitamine. Sellega seoses on väga oluline koostöös kõige tähtsamate kaubanduspartneritega töötada välja ühiku tööjõukulud. Kulupõhine konkurentsivõime aastal 2008 vähenes. Kasulik oleks suurem konkurents gaasi- ja elektriturgudel. Jätkuv investeerimine teadus- ja arendustegevusse ning oskuste edendamisse on oluline tootlikkuse kasvu kiirendamise ja konkurentsivõime edendamise seisukohast. Inimeste vähene osalemine tööturul, suurenevad vananemisega seotud kulutused ja suur valitsemissektori võla risk on seadnud ohtu riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse, rõhutades vajadust suurendada esmaseid eelarveülejääke ja rakendada poliitikat, mis toetab majanduskasvu ja tööhõivet. Ühtne lähenemisviis struktuurireformide rakendamisele võib tulemuste saavutamist Belgias kiirendada. Euroopa Ülemkogu kohtumisel heakskiidetud energeetikat ja kliimamuutusi käsitleva meetmepaketi rakendamisele tuleb pöörata erilist tähelepanu.

7. Lähtudes komisjoni hinnangust tehtud edusammudele, soovitab nõukogu Belgial jätkata struktuurireformide rakendamist. Eelkõige soovitatakse Belgial:

- jätkata tööjõu maksukoormuse vähendamist, vähendades eelkõige väikese sissetulekuga töötajate maksukoormust ja parandades samal ajal keskmise pikkusega ajavahemiku jooksul kulude piiramist eelarve tasakaalustamiseks;

- parandada konkurentsi gaasi- ja elektriturgudel, võttes vastu konkurentsivõimet soodustava õigusliku raamistiku ning luues sõltumatud ja tõhusad reguleerivad asutused, samuti jätkata jõupingutusi ülekandesüsteemide ja jaotusvõrkude operaatorite edendamiseks;

- kiirendada turvalise paindlikkuse ühtse põhimõtte raames kooskõlastatud poliitikameetmete võtmist tööturu tõhususe suurendamiseks, vaadata läbi töötushüvitised, et hõlbustada töötute kiiret naasmist tööturule, parandada osalemist tööturul (eelkõige eakamate ja sisserändajatest töötajate puhul), vähendada piirkondlikke erinevusi ja suurendada kõigis piirkondades elukestvas õppes osalemist.

BULGAARIA

1. Lähtuvalt suurest sisenõudlusest suurenes SKP kasv Bulgaarias 2008. aasta esimese üheksa kuu jooksul 7 %ni, moodustades SKPks inimese kohta summa, mis ulatus ligikaudu 40 %ni ELi keskmisest. 2009. aastaks prognoositakse kasvu olulist aeglustumist, sest rangemad laenutingimused vähendavad riigis toimuvat investeerimist ja eratarbimist. Inflatsioon saavutas 2008. aastal rekordi (12 %); seda põhjustas sisenõudlus ja palkade suur kasv, mis ületas kaugelt tootlikkuse kasvu. Inflatsioon jääbki arvatavasti ELi keskmisest kõrgemaks. Eelarveseisund on jätkuvalt hea, eelarveülejääk moodustab aastal 2008 üle 3 % SKPst – seda tänu soodsatele kasvuteguritele ja maksude kogumise paranemisele. Siiski on suur sisenõudlus suurendanud juba niigi märkimisväärset makromajanduslikku tasakaalustamatust. Jooksevkonto puudujääk on suur (ligikaudu 25 % SKPst) ja selle oluline paranemine on ebatõenäoline, kui võtta arvesse ülemaailmseid väljavaateid ning Bulgaaria kahanevat konkurentsivõimet.

2. 2008. aastal kasvas tööhõive üle 3 %, kuid see kasvumäär aeglustub kahe järgmise aasta jooksul. Töötus vähenes 2008. aastal alla 6 %, kuid 2009. aastaks prognoositakse selle mõningast suurenemist. Hiljutine ettevõtluskliima halvenemine ja vähenenud nõudlus mitmes sektoris, eelkõige tootmis-, ehitus- ja jaemüügisektoris vähendavad tõenäoliselt tööhõivet nendes ja seonduvates majandussektorites.

3. Bulgaaria on hiljuti teatanud makromajandusliku tasakaalustamatuse lahendamiseks võetavatest meetmetest, mis hõlmavad ka konkurentsi parandamist energeetika- ja jaemüügisektoris.

4. Komisjon hindab kooskõlas Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastu võetud Euroopa majanduse elavdamise kavas sätestatud põhimõtetega meetmeid, mida Bulgaaria on majanduslanguse peatamiseks võtnud. Riigi rahandusega seoses hindab komisjon ajakohastatud lähenemisprogrammi kooskõla stabiilsuse ja kasvu paktiga. Selle taustal peaks Bulgaaria jätkuvalt kinni pidama rangest fiskaalpoliitikast ja leidma kiiresti lahenduse makromajanduslikule tasakaalustamatusele. Lisaks tuleks kiiresti rakendada punktis 7 soovitatud meetmeid, eelkõige selleks, et julgustada üleminekut vähese süsihappegaasi heitega majandusele ja suurendada pikaajalist kasvupotentsiaali.

5. Bulgaaria on jätkanud riikliku reformikava rakendamist, kuid edusammud on olnud aeglased. Viimasel ajal on meetmete võtmine valitsuse kaalutletud otsuste tulemusena kiirenenud. Bulgaaria jätkas aruka fiskaalpoliitika rakendamist, kuid riiklike kulutuste tõhususe osas on veel ruumi parandusteks. Samuti on võetud ergutavaid meetmeid hariduskorralduse ja hariduse kvaliteedi tõhustamiseks, kuid siiski on juhtimise ja tulemuslikkuse parandamiseks tarvis süsteemi ajakohastamist jätkata. Avaliku halduse tõhususe ja tulemuslikkuse põhjalikuks parandamiseks on tarvis täiendavaid jõupingutusi. Funktsionaalne analüüs, mida Maailmapank oli nõus koostama, on hilinenud, ja see aeglustab reformide rakendamist. Samuti on veel palju vaja teha bürokraatia vähendamiseks, investeerida enam oskuste edendamisse ning reformida riigi teadus- ja arendustegevuse süsteemi.

6. Üleilmse finants- ja majanduskriisi tingimustes peab Bulgaaria tingimata likvideerima makromajanduslikud kitsaskohad (kõrge inflatsioon ja suur jooksevkonto puudujääk), jätkates ranget fiskaalpoliitika järgimist ja kiirendades konkurentsivõime suurendamiseks struktuurireforme. Bulgaarias tuleb meetmete võtmist kiirendada, et saavutada peamiselt kulueelisel põhineva majanduse muutumine tootlikumaks ja teadmistepõhisemaks. Praeguses majanduslikus ja rahanduslikus kontekstis on reformid vajalikud ka Bulgaaria majanduse konkurentsivõime säilitamiseks. Vajalike reformide tõhus rakendamine sõltub suures osas Bulgaaria võimest parandada avaliku halduse tõhusust ja tulemuslikkust. Euroopa Ülemkogu kohtumisel heakskiidetud energeetikat ja kliimamuutusi käsitleva meetmepaketi rakendamisele tuleb pöörata erilist tähelepanu.

7. Lähtudes komisjoni hinnangust tehtud edusammudele, soovitab nõukogu Bulgaarial jätkata struktuurireformide rakendamist. Eelkõige soovitatakse Bulgaarial:

- kiiresti jätkata avaliku halduse tõhususe ja tulemuslikkuse parandamist, pöörates erilist tähelepanu valitsuse, sealhulgas konkurentsi-, järelevalve- ja reguleerivate asutuste peamistele ülesannetele ning kohtusüsteemile, samuti jätkata tõhusa finantskontrolli ja struktuurifondide usaldusväärse haldamise jaoks vajalike meetmete võtmist;

- jätkata range fiskaalpoliitika järgimist, parandada riiklike kulutuste kvaliteeti ja tulemuslikkust, hoida palkade areng kooskõlas tootlikkusega ja tugevdada tõhusat konkurentsi;

- võtta kiiresti vastu ja rakendada uusi meetmeid, et märkimisväärselt vähendada bürokraatiat nii tsentraalsel kui ka kohalikul tasandil ja lühendada menetluslikke viivitusi, et parandada ettevõtluskeskkonda, ning anda seeläbi panus ka korruptsioonivastasesse võitlusse;

- keskenduda osana turvalise paindlikkuse ühtsest põhimõttest kvaliteetse tööjõu pakkumisele ja tööhõive suurendamisele, parandades aktiivse tööturupoliitika tõhusust, tulemuslikkust ja suunatust ning ajakohastades ja kohandades haridusvaldkonna juhtimist, et tõsta oskused tasemele, mis vastaks paremini tööturu vajadustele, samuti vähendades õpingute varajast katkestamist.

TšEHHI VABARIIK

1. SKP kasv aeglustus 2008. aastal umbes 4,2 %ni, 2009. aastal on oodata täiendavat aeglustumist. Inflatsioon saavutas 2008. aasta keskel tipptaseme 6,3 % juures ning peaks nüüd tänu varasemale maksude suurendamisele ja madalamatele energiahindadele langema hakkama. Eelarvepuudujääk vähenes mitme aasta jooksul, ulatudes 2008. aastal 1,2 %ni SKPst. 2008. aastal oli jooksevkonto puudujääk 1 % SKPst ja kaubandusbilansi ülejääk oli märkimisväärne.

2. Tööhõive suurenes alates 2005. aastast igal aastal enam kui 1 protsendipunkti võrra, ulatudes 2008. aastal 66,6 %ni. Töötuse määr vähenes 2008. aasta kolmandas kvartalis 4,3 %ni, jõudes 12 aasta madalaimale tasemele. Praegused prognoosid näitavad mõõdukat langust tööhõive suurenemises ja töötuse kasvu. Ekspordinõudluse vähenemise tõttu mõjutab töötus ilmselt eelkõige autotööstuse ja muude ekspordile suunatud tööstusharude töötajaid.

3. Komisjon hindab kooskõlas Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastu võetud Euroopa majanduse elavdamise kavas sätestatud põhimõtetega meetmeid, mida Tšehhi Vabariik on majanduslanguse peatamiseks võtnud. Riigi rahandusega seoses hindab komisjon ajakohastatud lähenemisprogrammi kooskõla stabiilsuse ja kasvu paktiga. Lisaks tuleks kiiresti rakendada punktis 6 soovitatud meetmeid, eelkõige selleks, et julgustada üleminekut vähese süsihappegaasi heitega majandusele ja suurendada pikaajalist kasvupotentsiaali.

4. Tšehhi Vabariik on jätkanud riikliku reformikava rakendamist. On ellu viidud mitmeid reforme, et parandada riigi rahanduse jätkusuutlikkust pikas perspektiivis, suurendada investeerimist teadus- ja arendustegevusse, uuendada haridussüsteemi, tagada aktiivsena vananemine ning töötada välja turvalise paindlikkuse põhimõttele tuginev lähenemisviis tööturureformile. On vaja täiendavaid jõupingutusi, et parandada juurdepääsu rahastamisvõimalustele, suurendada veelgi investeerimist teadus- ja arendustegevusse, tugevdada intellektuaalomandi õigusi ja integreerida ebasoodsas olukorras olevad isikud tööturule.

5. Tšehhi Vabariigi elanikkond on ELis üks kiiremini vananevaid ning sellel on märkimisväärne mõju pensioni- ja tervishoiusüsteemile. Peamised ülesanded seoses struktuuriprobleemidega hõlmavad seetõttu riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamist ja teadmistepõhisele majandusele ülemineku ergutamist. Nende struktuuriprobleemide lahendamine suurendab kasvupotentsiaali, loob töökohti ja muudab majanduse väliste vapustuste suhtes vastupidavamaks. Kõik see nõuab täiendavaid reforme teadus- ja arendustegevuse, innovatsiooni-, hariduse ja koolitusvaldkonnas, integreeritumat, turvalise paindlikkuse põhimõtet arvestavat lähenemisviisi tööturureformile ja ettevõtlustingimuste täiendavat parandamist. Euroopa Ülemkogu kohtumisel heakskiidetud energeetikat ja kliimamuutusi käsitleva meetmepaketi rakendamisele tuleb pöörata erilist tähelepanu.

6. Lähtudes komisjoni hinnangust tehtud edusammudele, soovitab nõukogu Tšehhi Vabariigil jätkata struktuurireformide rakendamist. Eelkõige soovitatakse Tšehhi Vabariigil:

- parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ning jätkata pensioni- ja tervishoiusüsteemi reformimist;

- suurendada jõupingutusi koostöö parandamiseks ettevõtjate, ülikoolide ja riiklike teadus- ja arendusasutuste vahel ning suurendada teadus- ja arendustegevuseks vajalikke inimressursse, suurendades ka teadus- ja arendustegevusse tehtavaid riiklike investeeringuid, et täita teadus- ja arendustegevusele tehtavatele kuludega seotud eesmärke;

- turvalise paindlikkuse ühtse lähenemisviisi raames jätkuvalt ajakohastada töökoha kaitset, parandada võrdseid võimalusi haridus- ja koolitussüsteemis ning tõhustada eelkõige süsteemi vastavust tööturuvajadustele ning stimuleerida investeerimist koolitusse, seda eriti eakate ja madala kvalifikatsiooniga töötajate puhul.

TAANI

1. SKP kasv aeglustus 2008. aastal märkimisväärselt. Eluasemehindade langetamine on summutanud sisenõudlust, vähendades eratarbimist ja ehitustegevust. Rangemad rahastamistingimused langetavad tõenäoliselt veel kiiremini eluasemehindu, suurendades üleilmse majanduskasvu aeglustumise mõju majandusele. Inflatsioon, mida süvendavad kõrgemad energia- ja toiduainete hinnad, oli 2008. aastal keskmiselt 3,5 %, kuid on hakanud aeglustuma. Valitsemissektori eelarveülejääk võis 2008. aastal ületada 3 % SKPst. Taanil peaks 2008. ja 2009. aastal olema väike jooksevkonto ülejääk.

2. Tööhõive kasvas 2008. aasta vältel, kuid 2009. aastal on oodata selle kahanemist. Samuti oodatakse 2009. aastal 2008. aastal 3,5 %ni jõudnud töötuse määra suurenemist. Kuigi lühiajaliselt on surve tööturule väiksem, on oluline tegeleda püsiva tööjõupuudusega ja hõlbustada täiendavalt tööturu arengut. Keskpikas perspektiivis on tööhõivevaldkonnas probleeme tööjõu arvu ja oskuste kohandamisega nõudlusele ning lühemas perspektiivis tuleks selles valdkonnas tehtavaid jõupingutusi toetada maksureformidega.

3. Finantskriisiga toimetulekuks ja kooskõlastatud ELi lähenemisviisi osana on Taani võtnud vastu meetmed finantssektori toetamiseks, et stabiliseerida pangandussektor. See võib aidata kaasa rahastamisvõimaluste parandamisele ja toetada majandust laiemalt, luues aluse makromajanduslikule stabiilsusele. Lisaks on Taani hiljuti teatanud majanduslanguse peatamiseks võetavatest meetmetest, mis hõlmavad ka investeeringuid keskkonnahoidlikku transporti ja majapidamistele antavaid finantstoetusi.

4. Komisjon hindab kooskõlas Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastu võetud Euroopa majanduse elavdamise kavas sätestatud põhimõtetega meetmeid, mida Taani on majanduslanguse peatamiseks võtnud. Riigi rahandusega seoses hindab komisjon ajakohastatud lähenemisprogrammi kooskõla stabiilsuse ja kasvu paktiga.

5. Taani on jätkanud riikliku reformikava rakendamist. Täiendavaid edusamme on tehtud varem käivitatud reformikavade raames, eelkõige tööjõu pakkumise stimuleerimises. Elanikkonna vananemisest lähtuvalt töötatakse välja täiendavaid maksu- ja tööturureforme.

6. Taani kasvupotentsiaal sõltub olulisel määral tööjõuressursside paremast kasutusest ja paremast kvaliteedist, tööjõu tootlikkuse suurendamisest ning inimkapitali, teadustegevusse ja innovatsiooni tehtud investeeringute tasuvuse suurendamisest. Rahvastiku vananemine on hakanud mõjutama tööjõu pakkumist, rõhutades vajadust selliste reformide järele, mis stimuleeriksid tööturul osalemist ja töötatud tundide arvu suurendamist. Väljakutset kujutab endast ka konkurentsi tugevdamine, et vähendada Taani suhteliselt kõrget tarbijahinna taset. Euroopa Ülemkogu kohtumisel heakskiidetud energeetikat ja kliimamuutusi käsitleva meetmepaketi rakendamisele tuleb pöörata erilist tähelepanu.

SAKSAMAA

1. SKP kasv aeglustus Saksamaal 2008. aastal 1,3 %ni (2007. aastal oli see 2,5 %), kuna üleilmne majanduslangus põhjustas ekspordikasvu järsu vähenemise. Lisaks vähenevad rangemate rahastamistingimuste ja halvenenud majanduslike väljavaadete tõttu tõenäoliselt investeeringud. Majandustegevus aeglustub seega 2009. aastal märkimisväärselt. Toorainehindade tõusu tõttu 2008. aasta esimesel poolel saavutas inflatsioon tipptaseme 3,2 % juures ja 2009. aastal oodatavalt langeb. Valitsemissektori eelarve oli 2008. aastal peaaegu tasakaalus ja prognooside kohaselt tekib 2009. aastal ligikaudu 3 % suurune puudujääk. Hindade konkurentsivõime oluline suurendamine viimastel aastatel on aidanud kaasa jooksevkonto ülejäägi (7 % SKPst) saavutamisele 2008. aastal.

2. 2008. aastal kasvas tööhõive 1,3 % võrra, kuid majanduslangus tabab ootuste kohaselt ka tööturgu ja 2009. aastal töötus suureneb. Eelkõige on ohus auto- ja ehitustööstus. Tööjõu vähenemise ja demograafiliste muutuste tõttu võivad ettevõtjad üritada hoida oma oskustöötajaid ja vallandamine võib seega tabada eelkõige madala kvalifikatsiooniga ja ajutisi töötajaid.

3. Finantskriisiga toimetulekuks ja kooskõlastatud ELi lähenemisviisi osana on Saksamaa võtnud vastu meetmed finantssektori toetamiseks, et stabiliseerida pangandussektor. See võib aidata kaasa rahastamisvõimaluste parandamisele ja toetada majandust laiemalt, luues aluse makromajanduslikule stabiilsusele. Lisaks on Saksamaa hiljuti teatanud majanduslanguse peatamiseks võetavatest meetmetest, mis hõlmavad ka majapidamistele ja VKEdele antavaid toetusi ning investeeringuid koolidesse ja infrastruktuuri.

4. Komisjon hindab kooskõlas Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastu võetud Euroopa majanduse elavdamise kavas sätestatud põhimõtetega meetmeid, mida Saksamaa on majanduslanguse peatamiseks võtnud. Riigi rahandusega seoses hindab komisjon ajakohastatud stabiilsusprogrammi kooskõla stabiilsuse ja kasvu paktiga. Lisaks tuleks kiiresti rakendada punktis 7 soovitatud meetmeid, eelkõige selleks, et julgustada üleminekut vähese süsihappegaasi heitega majandusele ja suurendada pikaajalist kasvupotentsiaali.

5. Saksamaa on jätkanud riikliku reformikava rakendamist. On võetud mitmeid soodustavaid meetmeid, et aidata kaasa teadmistepõhise ühiskonna saavutamisele, edendada ökoinnovatsiooni ja reformida tööturgu. Edusamme on tehtud keskpika perioodi eelarve-eesmärkide saavutamisel ja riigi rahanduse kvaliteedi parandamisel. Vaja on täiendavaid meetmeid teenustevaldkonna konkurentsi edendamiseks, ettevõtluskeskkonna parandamiseks ja struktuurse tööpuuduse vähendamiseks.

6. Tootlikkuse suurendamine ja eriti riigi idaosas tööpuuduse vähendamine madala kvalifikatsiooniga töötajate seas peaks aitama kaasa Saksamaa tugeva majanduse säilitamisele tulevikus. Siinkohal on abi teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni edendamisest. Siiski suurendaks Saksamaa majanduse kasvupotentsiaali ka teenuseturgude (eelkõige erialateenuste, energeetika ja raudteesektori teenuste) toimimise täiustamine ning ettevõtluskeskkonna parandamine. Euroopa Ülemkogu kohtumisel heakskiidetud energeetikat ja kliimamuutusi käsitleva meetmepaketi rakendamisele tuleb pöörata erilist tähelepanu.

7. Lähtudes komisjoni hinnangust tehtud edusammudele, soovitab nõukogu Saksamaal jätkata struktuurireformide rakendamist. Eelkõige soovitatakse Saksamaal:

- parandada teenustevaldkonna konkurentsiraamistikku hankemenetluste täiustamise, kaubandust ja teenuseid reguleerivate piiravate eeskirjade lõdvendamise ning raudteeinfrastruktuuri ja transporditeenuste vahelise tõhusa eristuse tagamise kaudu;

- jätkata selliste kavandatud meetmete võtmist, millega suurendatakse tööhõiveteenuste tõhusust ja tulemuslikkust ning edendatakse madala kvalifikatsiooniga ja pikaajaliste töötute integreerimist tööturule kooskõlas turvalise paindlikkuse põhimõttega, milles on ühendatud parem juurdepääs väljaõppele ja suuremad stiimulid töötamiseks.

EESTI

1. Pärast SKP kasvu, mis oli 2007. aastal 6,3 %, aeglustus majandus 2008. aastal. 2009. aastal on oodata täiendavat langust. Sellise arengu põhjustasid eratarbimise ja investeeringute vähenemine koos kõrge inflatsiooni ja karmistatud laenutingimustega. Inflatsioon aeglustub tänu palgatõusude aeglustumisele ja rahvusvaheliste toorainehindade langemisele. Riigi rahanduse olukord on vaatamata märkimisväärsele kulude kokkuhoiule oluliselt halvenenud ning pärast 2007. aasta eelarveülejääki (2,7 % SKPst) jõudis eelarve 2008. aastal puudujääki. Jooksevkonto puudujääk vähenes 2008. aastal märkimisväärselt 10 %ni SKPst ja oodatavalt vähenemine jätkub.

2. Majandustegevuse aeglustumine mõjutab tööturgu ja töötus suureneb kiiresti. Praeguste prognooside kohaselt 2008. aasta töötuse määr (ligi 5 %) 2009. aastal suureneb. Tõenäoliselt toimub see eelkõige ehitus-, eluaseme- ja jaemüügisektorites. Erasektoris on oodata palkade suurenemise märkimisväärset aeglustumist ja võimalikke palgakärpeid. Tingimused tööturul on raskeimad eakamate töötajate ja noorte jaoks.

3. Eesti teatas hiljuti majanduslanguse peatamiseks võetavatest meetmetest, mis hõlmavad ka investeeringuid infrastruktuuri ja oskuste edendamisse.

4. Komisjon hindab kooskõlas Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastu võetud Euroopa majanduse elavdamise kavas sätestatud põhimõtetega meetmeid, mida Eesti on majanduslanguse peatamiseks võtnud. Riigi rahandusega seoses hindab komisjon ajakohastatud lähenemisprogrammi kooskõla stabiilsuse ja kasvu paktiga. Nimetatu taustal peaks Eesti jätkama eelarve tasakaalustamist. Lisaks tuleks kiiresti rakendada punktis 7 soovitatud meetmeid, eelkõige selleks, et julgustada üleminekut vähese süsihappegaasi heitega majandusele ja suurendada pikaajalist kasvupotentsiaali.

5. Eesti on jätkanud riikliku reformikava rakendamist. On võetud mitmeid meetmeid teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni parandamiseks, et tugevdada konkurentsi ja soodustada elukestvat õpet. Poliitiline reaktsioon oli mitmekesisem seoses fiskaalpoliitika ja tööturu kohandamist (eelkõige aktiivse tööturupoliitika kaudu) hõlbustavate struktuurireformidega, mille eesmärk on aidata ohjeldada inflatsiooni ja palkade inflatsiooni. Arvestades struktuurifondide tähtsat rolli riikliku reformikava meetmete rahastamisel, on oluline suurendada programmide rakendamiseks vajalikku haldussuutlikkust.

6. Ekspordijõudlusel on oluline osa riigi majanduslikus toimimises tervikuna. Kiiresti on tarvis ellu viia struktuurireforme, et toetada vahendite ümberpaigutamist ekspordisektoritesse. Vaja on ka pidevat investeerimist teadus- ja arendustegevusse, innovatsiooni ning haridusse, et kompenseerida töömahukate valdkondade kulupõhise konkurentsivõime langust ja tagada majanduskasv keskpikas kuni pikas perspektiivis. Võttes arvesse tööturu olukorra halvenemist, on selle kasvavatele nõudmistele vastamiseks enam vaja keskenduda aktiivsele tööturupoliitikale ja elukestvale õppele. Konkurentsivõime taastamise üks oluline aspekt on ka palkade arengu ja tootlikkuse tihedama seotuse tagamine. Jätkata tuleb tööturu jäikuse vähendamist. Selleks et parandada makromajanduslikku stabiilsust, on vajalikud kindel fiskaalpoliitika, tõhus konkurentsipoliitika ja parandatud energiatõhusus. Euroopa Ülemkogu kohtumisel heakskiidetud energeetikat ja kliimamuutusi käsitleva meetmepaketi rakendamisele tuleb pöörata erilist tähelepanu.

7. Lähtudes komisjoni hinnangust tehtud edusammudele, soovitab nõukogu Eestil jätkata struktuurireformide rakendamist. Eelkõige soovitatakse Eestil:

- kiirendada uue tööseadusandluse rakendamist ja suurendada riigi tööturuteenuste tulemuslikkust, eelkõige tööturu arengut hõlbustava täpselt suunatud aktiivse tööturupoliitika kaudu.

IIRIMAA

1. Languse tõttu eluasemeturul, mida võimendas finantskriis, vähenes SKP 2008. aastal hinnanguliselt 2 %ni (võrreldes 6 % kasvuga 2007. aastal). Lisaks on Iirimaa eriti mõjutatud oma peamiste kaubanduspartnerite kehvematest kasvuväljavaadetest ja 2009. aastal kahaneb tegelik SKP prognooside kohaselt veelgi. Inflatsioon, mis saavutas 2008. aasta keskel tipptaseme ligikaudu 4 % juures, on nüüd aeglustumas. Riigi rahanduse olukord on halvenenud kinnisvaraturu korrigeerimisega seotud märkimisväärselt vähendatud maksukoormuse ja üldise majanduslanguse tõttu. Eelarvepuudujääk moodustas 2008. aastal 6 % SKPst, tühistades sellega varasemad tagasihoidlikud ülejäägid ning puudujääk võib veelgi suureneda. Väliskaubanduse bilanss on viimaste aastate jooksul halvenenud kulupõhise konkurentsivõime vähenemise tõttu ja 2008. aastal prognoositakse jooksevkonto puudujääki (ligikaudu 6 % SKPst). Mõnevõrra väiksemat puudujääki oodatakse ka 2009. aastal.

2. Praeguste tööturuprognooside kohaselt arvatakse, et tööhõive 2008. aastal vähenes ja väheneb 2009. aastal veelgi. Töötuse määr suurenes aastal 2008 6 %ni ning see suureneb oodatavalt ka 2009. aastal. Töötushüvitist taotlevate isikute arv kasvas 2008. aastal üle 50 %. Kasvav töötus ohustab kõige enam ehitussektoris töötavaid isikuid, eriti noori mehi.

3. Finantskriisiga toimetulekuks ja kooskõlastatud ELi lähenemisviisi osana on Iirimaa võtnud vastu meetmed finantssektori toetamiseks, et stabiliseerida pangandussektor. See võib aidata kaasa rahastamisvõimaluste parandamisele ja toetada majandust laiemalt, luues aluse makromajanduslikule stabiilsusele. Lisaks on Iirimaa hiljuti majanduslanguse peatamiseks võtnud meetmeid, mis hõlmavad ka eluasemesektorile antavat toetust ja sissetulekutoetust elanikkonna kõige haavatavamale osale.

4. Komisjon hindab kooskõlas Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastu võetud Euroopa majanduse elavdamise kavas sätestatud põhimõtetega meetmeid, mida Iirimaa on majanduslanguse peatamiseks võtnud. Riigi rahandusega seoses hindab komisjon ajakohastatud stabiilsusprogrammi kooskõla stabiilsuse ja kasvu paktiga. Lisaks tuleks kiiresti rakendada punktis 7 soovitatud meetmeid, eelkõige selleks, et julgustada üleminekut vähese süsihappegaasi heitega majandusele ja suurendada pikaajalist kasvupotentsiaali.

5. Iirimaa on jätkanud riikliku reformikava rakendamist. On võetud meetmeid lastehoiuteenuste kättesaadavuse suurendamiseks ja oskuste edendamiseks. Lisapingutusi on tarvis teha pensionide reformimisel. Eluasemeturu arengusuundadel on olnud riigi rahandusele ja SKP kasvule oodatust ebasoodsam mõju.

6. Iirimaa ees seisvad peamised ülesanded hõlmavad kinnisvarabuumi ja finantskriisi tagajärgedega tegelemist. Iirimaa majandus on muutunud haavatavamaks, kuna selle konkurentsivõime on järk-järgult vähenenud. Praegu on kiiresti tarvis tasakaalustada majanduskasv ja taastada konkurentsivõime. Keskpika perioodi vältel on jätkusuutlikkuse tagamiseks vajalik täiendav pensionireform. Eelarve olukord on märkimisväärselt halvenenud ning prioriteet peaks olema eelarvelise jätkusuutlikkuse taastamine. Iirimaa majanduse kohanemisvõime suurendamist ja keskpika perioodi jätkusuutliku kasvu järkjärgulist taastamist on võimalik saavutada, seades hoolikalt prioriteete riiklike kulutuste tegemisel, ning selliste reformide edendamise abil, mille eesmärk on ainelise ja inimkapitali suurendamise ja parandamise kaudu tugevdada suurema tootlikkusega majanduskasvu. Selle taustal on vaja tugevamat konkurentsi jaemüügisektoris. Euroopa Ülemkogu kohtumisel heakskiidetud energeetikat ja kliimamuutusi käsitleva meetmepaketi rakendamisele tuleb pöörata erilist tähelepanu.

7. Lähtudes komisjoni hinnangust tehtud edusammudele, soovitab nõukogu Iirimaal jätkata struktuurireformide rakendamist. Eelkõige soovitatakse Iirimaal:

- järk-järgult taastada eelarveline jätkusuutlikkus;

- toetada tootlikkust tõstvate meetmete kaudu kiireid kohandusi jätkusuutliku keskpika perioodi majanduskasvu saavutamiseks.

KREEKA

1. Peamiselt vähenenud välisnõudluse tõttu aeglustus SKP kasv 2008. aastal mõnevõrra, jäädes veidi alla 3 %. 2009. aastal on oodata kasvu aeglustumise jätkumist, mida põhjustab eluasemesektori langus ja investeeringute vähenemine. Inflatsioon, mis energia- ja toiduainete hindade tõusu tõttu kerkis 2008. aastal üle 4 %, väheneb ootuste kohaselt 2009. aastal. Eelarvepuudujääk ulatus 2008. aastal 3,4 %ni SKPst, selle põhjuseks oli tulude vähenemine ja mõningal määral ka liigsed kulud. Valitsemissektori koguvõlg on 2008. aastal ootuste kohaselt ligikaudu 94 % SKPst. Jooksevkonto puudujääk oli 2008. aastal 13,4 %. 2009. aastal see eelduste kohaselt väheneb.

2. 2008. aastal tööhõive suurenes, aga aeglasemalt kui eelmisel aastal. 2009. aastal tööhõive eelduste kohaselt väheneb. Töötus suureneb 2009. aastal prognooside kohaselt 9 %ni. Eeldatakse, et eelkõige mõjutab finantskriis karmistatud laenutingimuste tõttu VKEsid. Kriisi mõju on juba tunda ehitus- ja meretranspordisektoris.

3. Finantskriisiga toimetulekuks ja kooskõlastatud ELi lähenemisviisi osana on Kreeka võtnud vastu meetmed finantssektori toetamiseks, et stabiliseerida pangandussektor. See võib aidata kaasa rahastamisvõimaluste parandamisele ja toetada majandust laiemalt, luues aluse makromajanduslikule stabiilsusele. Lisaks on Kreeka hiljuti teatanud majanduslanguse peatamiseks võetavatest meetmetest, mis hõlmavad ka VKEdele antavaid toetusi.

4. Komisjon hindab kooskõlas Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastu võetud Euroopa majanduse elavdamise kavas sätestatud põhimõtetega meetmeid, mida Kreeka on majanduslanguse peatamiseks võtnud. Riigi rahandusega seoses hindab komisjon ajakohastatud stabiilsusprogrammi kooskõla stabiilsuse ja kasvu paktiga. Lisaks tuleks kiiresti rakendada punktis 7 soovitatud meetmeid, eelkõige selleks, et julgustada üleminekut vähese süsihappegaasi heitega majandusele ja suurendada pikaajalist kasvupotentsiaali.

5. Kreeka on jätkanud riikliku reformikava rakendamist. Pensionisüsteemi reformimiseks on võetud mitmeid meetmeid. 2007. aastal toimunud eelarvega seotud ebasoodne areng rõhutas vajadust jätkata 2004. aastal alustatud eelarve tasakaalustamist. Kreeka on oma poliitikas kiiduväärselt keskendunud avaliku halduse reformile, mille edukus sõltub nüüd tõhusast rakendamisest. Tööturuprobleemide lahendamiseks peab Kreeka veel pingutama, eelkõige seoses aktiivse tööturupoliitika ja ebaseadusliku töötamise vastu võetavate meetmetega. Haridus- ja koolitusvaldkonna reformide rakendamist tuleks kiirendada.

6. Ebasoodne rahvusvaheline keskkond kohustab tugevdama makromajandusliku tasakaalustamatuse ja Kreeka majanduse struktuurilise nõrkuse kõrvaldamiseks vajalikke jõupingutusi. Konkurentsivõime ja kasvupotentsiaali tugevdamiseks on äärmiselt oluline struktuurireforme jätkata. Kreeka peaks keskenduma sellise poliitika rakendamisele, mille abil investeeritakse inimkapitali, teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni, parandatakse ettevõtluskeskkonda, sealhulgas ühe akna süsteemi loomise kaudu, tõhustatakse avalikku haldust ja tehakse tööd jätkusuutliku makromajandusliku keskkonna saavutamiseks. Konkurentsivõime taastamise üks oluline aspekt on ka palkade arengu ja tootlikkuse tihedama seotuse tagamine. Euroopa Ülemkogu kohtumisel heakskiidetud energeetikat ja kliimamuutusi käsitleva meetmepaketi rakendamisele tuleb pöörata erilist tähelepanu.

7. Lähtudes komisjoni hinnangust tehtud edusammudele, soovitab nõukogu Kreekal jätkata struktuurireformide rakendamist. Eelkõige soovitatakse Kreekal:

- jätkata eelarve tasakaalustamist keskpikal perioodil ja parandada esmaste kulude tulemuslikkust, kiirendada käimasolevaid reforme maksuhalduse ja eelarvemenetluse valdkonnas, vähendada võla suhet SKPsse ja jätkata kiiresti pensionireformi rakendamist;

- võtta meetmeid konkurentsi suurendamiseks erialateenuste sektoris, rakendada teadus- ja arendustegevuse valdkonna investeeringute suurendamiseks mõeldud reforme; kasutada struktuurifonde tõhusamalt, et kiirendada majanduskasvule suunatud investeerimisprojekte;

- rakendada avaliku halduse reform, luues tõhusad regulatiiv-, kontrolli- ja jõustamisvahendid, mis keskenduksid eelkõige ettevõtlust reguleeriva keskkonna lihtsustamisele ja bürokraatia vähendamisele;

- ühtse turvalise paindlikkuse raames ajakohastada töökoha kaitsega seotud õigust, vähendada töölevõtmisega seotud kaudseid kulusid väikese sissetulekuga isikute jaoks, tugevdada aktiivset tööturupoliitikat ja teha ebaseaduslikust tööst ametlik; kiirendada haridus- ja koolitusreformide rakendamist, suurendada osalemist elukestvas õppes ja lihtsustada tööturule sisenemist, eelkõige noorte puhul.

HISPAANIA

1. Hispaania tegelik SKP kasv aeglustus 2008. aastal märkimisväärselt 1,2 %ni. 2009. aastal on tõenäoliselt oodata languse jätkumist. Seda arengut soodustab elamuehituse vähenemine ja üleilmne finantskriis, samuti laenutingimuste karmistumine, millele järgnes sisenõudluse järsk vähenemine. Inflatsioon kiirenes 2008. aastal 4 %ni, kuid ootuste kohaselt see aeglustub märkimisväärselt. 2008. aastal moodustas valitsemissektori eelarvepuudujääk 3,4 % SKPst, võrreldes 2007. aastaga oli olukord halvenenud 5 protsendipunkti võrra. Jooksevkonto puudjääk oli 2008. aastal peaaegu 9,5% SKPst.

2. Tööhõive vähenes 2008. aastal ja see protsess jätkub ka 2009. aastal, kuigi osalemine tööturul, eelkõige naiste puhul, on jätkuvalt suur. Tööhõive vähenemine on töötuse määra aastal 2008 kasvatanud 11 %ni ning 2009. aastal on oodata töötuse märkimisväärset suurenemist – enam kui 16 %ni. Enim on mõjutatud sisserändajad, noored ja madala kvalifikatsiooniga isikud, kuid ohustatud on ka elamuehitus- ja autotööstussektorid .

3. Finantskriisiga toimetulekuks ja kooskõlastatud ELi lähenemisviisi osana on Hispaania võtnud vastu meetmed finantssektori toetamiseks, et stabiliseerida pangandussektor. See võib aidata kaasa rahastamisvõimaluste parandamisele ja toetada majandust laiemalt, luues aluse makromajanduslikule stabiilsusele. Lisaks on Hispaania hiljuti teatanud majanduslanguse peatamiseks võetavatest meetmetest, mis hõlmavad ka investeeringuid riiklikesse ehitustöödesse, VKEde rahastamise lihtsustamist ja töötutele antavaid toetusi.

4. Komisjon hindab kooskõlas Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastu võetud Euroopa majanduse elavdamise kavas sätestatud põhimõtetega meetmeid, mida Hispaania on majanduslanguse peatamiseks võtnud. Riigi rahandusega seoses hindab komisjon ajakohastatud stabiilsusprogrammi kooskõla stabiilsuse ja kasvu paktiga. Lisaks tuleks kiiresti rakendada punktis 7 soovitatud meetmeid, eelkõige selleks, et julgustada üleminekut vähese süsihappegaasi heitega majandusele ja suurendada pikaajalist kasvupotentsiaali.

5. Hispaania on jätkanud riikliku reformikava rakendamist. Edu on saavutatud parema õigusloome kava raames, juurdepääsu lastehoiuteenustele juurdepääsus parandamisel ja energeetikasektori toimimise parandamisel, eelkõige võrkude ühendamisel naaberriikidega. Lisameetmeid on tarvis võtta hariduse reformimiseks.

6. Keskpikas perspektiivis on peamine ülesanne struktuurireformide jätkamine potentsiaalse kasvu saavutamiseks, suure jooksevkonto puudujäägi likvideerimiseks ja elamuehitussektori ümberkorraldamiseks. Olulisim on parandada konkurentsivõimet innovatsiooni tõhustamise ja konkurentsi tugevdamise abil, eelkõige teenuste valdkonnas, parandades rendituru õiguslikku olukorda ning tõstes inimkapitali kvaliteeti elukestva õppe ja täiendava haridusreformi kaudu. Konkurentsivõime parandamise üks oluline aspekt on ka palkade arengu ja tootlikkuse tihedama seotuse tagamine sotsiaalse dialoogi raames. Tootlikkuse suurendamise vahendite, näiteks teadus- ja arendustegevusele ning innovatsioonile tehtavate riiklike kulude ümberkorraldamine aitaks kaasa tööhõive ja majandustegevuse säilitamisele. Suurenenud konkurents teenustesektoris aitaks kaasa inflatsiooni ohjeldamisele ja ekspordi kulupõhise konkurentsivõime suurendamisele. Euroopa Ülemkogu kohtumisel heakskiidetud energeetikat ja kliimamuutusi käsitleva meetmepaketi rakendamisele tuleb pöörata erilist tähelepanu.

7. Lähtudes komisjoni hinnangust tehtud edusammudele, soovitab nõukogu Hispaanial jätkata struktuurireformide rakendamist. Eelkõige soovitatakse Hispaanial:

- edendada kiiret pääsu tööturule, edendades täiendavalt tööjõu liikuvust, suurendades oskusi ja võideldes tööturu segmenteerimisega;

- tagada haridusreformide edukas rakendamine ka piirkondlikul tasandil, eesmärgiga vähendada õpingute varajast katkestamist ja suurendada keskhariduse saavutamise määra;

- parandada konkurentsivõimet, suurendades konkurentsi teenuste- ja elektrienergiasektoris, jätkates jõupingutusi omahinnast madalamate hindadega elektrijaemüügi ja edastusvõrkude teenuste pakkumise likvideerimiseks ning tõhustades teadus- ja arendustegevuse tulemuslikkust.

PRANTSUSMAA

1. SKP kasv aeglustus Prantsusmaal 2008. aastal peamiselt väikse sisenõudluse tõttu märkimisväärselt 0,7 %ni. Kapitali ja elamuehitusse tehtavate investeeringute kasv on halvemate majandusväljavaadete ja karmistunud laenutingimuste tõttu takerdunud. Kasv on ootuste kohaselt aeglane ka 2009. aastal. Inflatsioon suurenes 2008. aastal 3,2 %ni, kuid see protsess aeglustub 2009. aastal. Riigi rahanduse puudujääk oli 2008. aastal 3,2 % SKPst. Üleilmne majanduslangus mõjutab eksporti, aidates kaasa jooksevkonto puudujäägi oodatavale suurenemisele 2008. aastal (3,8 % SKPst). Suurenemine jätkub eeldatavalt ka edaspidi.

2. Tööhõive kasv oli 2008. aastal pea olematu ja 2009. aastal muutub see negatiivseks. Töötuse määr püsis 2008. aastal 8 % juures, kuid peaks 2009. aastal suurenema. Kestev majanduslangus on hakanud märkimisväärselt mõjutama tööturgu ja tööstussektorit ning töökohti vähendatakse eelkõige autotööstuses ja ehitussektoris.

3. Finantskriisiga toimetulekuks ja kooskõlastatud ELi lähenemisviisi osana on Prantsusmaa võtnud vastu meetmed finantssektori toetamiseks, et stabiliseerida pangandussektor. See võib aidata kaasa rahastamisvõimaluste parandamisele ja toetada majandust laiemalt, luues aluse makromajanduslikule stabiilsusele. Lisaks on Prantsusmaa hiljuti teatanud majanduslanguse peatamiseks võetavatest meetmetest, mis hõlmavad ka investeeringuid infrastruktuuri, energiatõhususse ja tootmisse, samuti VKEdele ja ehitussektorile antavaid toetusi.

4. Komisjon hindab kooskõlas Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastu võetud Euroopa majanduse elavdamise kavas sätestatud põhimõtetega meetmeid, mida Prantsusmaa on majanduslanguse peatamiseks võtnud. Riigi rahandusega seoses hindab komisjon ajakohastatud stabiilsusprogrammi kooskõla stabiilsuse ja kasvu paktiga. Lisaks tuleks kiiresti rakendada punktis 7 soovitatud meetmeid, eelkõige selleks, et julgustada üleminekut vähese süsihappegaasi heitega majandusele ja suurendada pikaajalist kasvupotentsiaali.

5. Prantsusmaa on jätkanud riikliku reformikava rakendamist. Osana laiaulatuslikust reformikavast on võetud mitmeid meetmeid – VKEdele antavate toetuste valdkonnas, info- ja sidetehnoloogia kasutamise valdkonnas, teadus- ja arendustegevuse toimimise ning keskkonnapoliitika valdkonnas, samuti tööturu reformimiseks ja sotsiaalse dialoogi parandamiseks. Lisapingutusi on vaja teha eelarve tasakaalustamiseks keskpikas perspektiivis, konkurentsi parandamiseks energeetika- ja raudteekaubavedude sektoris ning reguleeritud kutsealade puhul, tööseadusandluse täiendavaks ajakohastamiseks ja kutseharidusvõimaluste suurendamiseks.

6. Prantsusmaa peab keskpikas perspektiivis peamiselt jätkama tööturu ajakohastamist selle toimimise parandamiseks ja tööturu segmenteerimisega võitlemiseks, samuti tuleb jätkata üldise konkurentsiraamistiku parandamist teenustesektoris, sealhulgas jaemüügisektoris. Nimetatud aspektidega tuleb tegeleda, pidades samas rangelt kinni valitsuse esitatud nullilähedasest riiklike kulude kasvu eesmärgist. Euroopa Ülemkogu kohtumisel heakskiidetud energeetikat ja kliimamuutusi käsitleva meetmepaketi rakendamisele tuleb pöörata erilist tähelepanu.

7. Lähtudes komisjoni hinnangust tehtud edusammudele, soovitab nõukogu Prantsusmaal jätkata struktuurireformide rakendamist. Eelkõige soovitatakse Prantsusmaal:

- kiirendada eelarve tasakaalustamist ja võla vähendamist keskpikas perspektiivis, pidades kinni nullilähedasest riiklike kulude kasvu eesmärgist. See tegevus peaks toimuma samaaegselt pensionisüsteemi täiustamisega, et tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus;

- jätkuvalt täiustada üldist konkurentsiraamistikku, pöörates erilist tähelepanu järgmisele: võrkude valdkond (gaas, elekter ja raudteekaubaveod); piiravate eeskirjade lõdvendamine reguleeritud ameti- ja kutsealade puhul, eelkõige teenuste- ja jaemüügisektoris; konkurentsiameti ja raudteevaldkonda reguleeriva ameti volituste suurendamine;

- täiendavalt ajakohastada turvalise paindlikkuse ühtse põhimõtte raames töökohtade kaitset, et vähendada tööturu segmenteerimist lepinguliikide lõikes ja toetada sisenemist tööturule ning seal liikumist, eelkõige noorte hulgas; täiustada elukestva õppe võimalusi, et need oleksid paremas kooskõlas tööturu nõudmistega.

ITAALIA

1. 2008. aastal halvenes Itaalia majanduse olukord hinnanguliselt 0,6 % võrra. Kõrge inflatsioon, jõukuse langus ja kasvav ebakindlus on vähendanud eratarbimist, samal ajal on väiksem nõudlus ja karmistunud rahastamistingimused viinud investeeringute vähenemiseni. Nõrgenev kulupõhine konkurentsivõime ja väiksem üleilmne nõudlus on avaldanud mõju ka ekspordile. SKP väheneb eelduste kohaselt 2009. aastal veel 2 % võrra. Inflatsioon saavutas tipptaseme 2008. aasta kolmandas kvartalis, kuid prognooside kohaselt on oodata olukorra paranemist. Eelarve puudujääk on pärast 2007. aasta vähenemist (1,6 % SKPst) taas suurenemas. Koguvõlg moodustab 2008. aastal eeldatavalt üle 105 % SKPst ja suureneb nii 2009. kui ka 2010. aasta vältel. 2008. aasta jooksevkonto puudujääk moodustab ootuste kohaselt üle 2 % SKPst, kuid peaks 2009. ja 2010. aastal neisse piiridesse jääma.

2. Kui 2008. aastal on tööhõive kasv eeldatavalt veel positiivne, siis 2009. aastal prognoositakse selle negatiivseks muutumist. Kuna tööjõu kasv ületab tööhõive kasvu, suurenes töötuse määr 2008. aastal esimest korda kümne aasta jooksul ja see negatiivne suundumus jätkub eelduste kohaselt ka 2009. aastal. Madala kvalifikatsiooniga ja ebatüüpiliste lepingute alusel töötavad isikud kuuluvad rühmadesse, keda kriis tõenäoliselt mõjutab.

3. Finantskriisiga toimetulekuks ja kooskõlastatud ELi lähenemisviisi osana on Itaalia võtnud vastu meetmed finantssektori toetamiseks, et stabiliseerida pangandussektor. See võib aidata kaasa rahastamisvõimaluste parandamisele ja toetada majandust laiemalt, luues aluse makromajanduslikule stabiilsusele. Lisaks on Itaalia hiljuti majanduslanguse peatamiseks võtnud meetmeid, mis on suunatud eratarbimise säilitamisele, eelkõige väikese sissetulekuga majapidamistes.

4. Komisjon hindab kooskõlas Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastu võetud Euroopa majanduse elavdamise kavas sätestatud põhimõtetega meetmeid, mida Itaalia on majanduslanguse peatamiseks võtnud. Riigi rahandusega seoses hindab komisjon ajakohastatud stabiilsusprogrammi kooskõla stabiilsuse ja kasvu paktiga. Lisaks tuleks kiiresti rakendada punktis 7 soovitatud meetmeid, eelkõige selleks, et julgustada üleminekut vähese süsihappegaasi heitega majandusele ja suurendada pikaajalist kasvupotentsiaali.

5. Itaalia on jätkanud riikliku reformikava rakendamist. Edusammud on kõige paremini märgatavad eelarve kohandamise valdkonnas. On võetud meetmeid ettevõtluskeskkonna parandamiseks. Astutud on esimesed sammud turvalise paindlikkuse põhimõttele tugineva lähenemisviisi poole ning tulevikus saab näha, millised on uute meetmete mõjud haridus- ja teadusvaldkonnas. Lisapingutusi tuleb teha konkurentsi täiendavaks suurendamiseks.

6. Itaalia majandust on aastaid nõrgestanud vähene tootlikkuse kasv ja pidevalt üle SKP taseme ulatuv riigivõlg. Riigivõlg mõjutab tugevalt eelarvelist jätkusuutlikkust. Peamised poliitikasuunad tootlikkuse probleemiga tegelemiseks hõlmavad põhjalikke struktuurireforme, sealhulgas konkurentsiraamistiku tugevdamist, ettevõtluskeskkonna täiendavat parandamist bürokraatia vähendamise teel kõikidel valitsemise tasanditel, tööturu toimimise parandamist ning teadus- ja arendustegevuse edendamist. Suuremat tähelepanu tuleks pöörata inimkapitali kujundamisele ja kasutamata tööjõupotentsiaali tuleks paremini rakendada, eelkõige riigi lõunaosas. Konkurentsivõime taastamise üks oluline aspekt on ka palkade arengu ja tootlikkuse tihedama seotuse tagamine miinimumpalkade kehtestamise täiendava detsentraliseerimise kaudu. Selleks et saada kasu 2008. aasta juulis korraldatud eelarvereformidest, on keskpikas perspektiivis oluline hoida riigi rahandus stabiilse ja jätkusuutlikuna, et luua paremad tingimused investeerimiseks ja leida võimalus suuremate kulutuste tegemiseks inimkapitali ja infrastruktuuri valdkonnas. Euroopa Ülemkogu kohtumisel heakskiidetud energeetikat ja kliimamuutusi käsitleva meetmepaketi rakendamisele tuleb pöörata erilist tähelepanu.

7. Lähtudes komisjoni hinnangust tehtud edusammudele, soovitab nõukogu Itaalial jätkata struktuurireformide rakendamist. Eelkõige soovitatakse Itaalial:

- jätkata keskpikas perspektiivis eelarve tasakaalustamist, et parandada riigi rahanduse jätkusuutlikkust, eelkõige kärpides jooksvate esmaste kulude kasvu ja tõhustades kulude tulemuslikkust, ning tagada, et tulevane fiskaalföderalismi raamistik vastaks täielikult oma eesmärgile;

- algatada ja viia kiiresti ellu reformid, mille eesmärk on konkurentsiraamistiku tugevdamine toote- ja teenuseturgudel, eelkõige jaemüügi ja kütuse turustamise, eriala- ja finantsteenuste ning gaasi-, õhutranspordi ja kohalike avalike teenuste valdkonnas; vähendada bürokraatiat valitsuse kõigil tasanditel, reformides avaliku halduse ülesehitust ja suurendades selle tulemuslikkust;

- tegeleda tootlikkuse küsimusega, parandades haridussüsteemi tõhusust ja tulemuslikkust, muu hulgas kontrollides hoolikalt kvaliteedinõudeid ja pöörates tähelepanu võrdsetele võimalustele;

- paigutada sotsiaalvaldkonna kulud turvalise paindlikkuse põhimõtte ja piirkondlike erinevuste vähendamise raames ümber nii, et luuakse ühtne töötushüvitiste süsteem, tagada tööturuteenuste tõhus toimimine, edendada elukestvat õpet ja tegeleda ebaseadusliku töötamise probleemiga.

KÜPROS

1. Tegelik SKP kasv aeglustus 2008. aastal ainult mõõdukalt (3,6 %), kuna sisenõudluse ja eriti eratarbimise kasv jätkus. 2009. aastaks prognoositakse kasvu märkimisväärset aeglustumist, eelkõige Küprose peamiste kaubanduspartnerite väiksema majandusliku aktiivsuse mõju tõttu turismile ja välisnõudlusele eluasemeturul. Majapidamiste kasvav võlakoorem ja ebakindel keskkond peaksid samuti eratarbimist summutama. 2008. aastal oli inflatsiooni määr peamiselt imporditud nafta ja toiduainete kõrgemate hindade tõttu 4,4 % (kaks korda suurem kui 2007. aastal). 2009. aastal inflatsioon eelduste kohaselt väheneb. Valitsemissektori eelarvel oli 2008. aastal eelduste kohaselt ülejääk 1 % SKPst. Suhteliselt suur palkade tõstmine on Küprose majanduse konkurentsivõimele ebasoodsat mõju avaldanud – koos väiksema välisnõudluse, väiksemate sissetulekutega turismist ja oluliselt kõrgemate toorainehindadega on see kasvatanud jooksevkonto puudujäägi 2008. aastal 13 %ni SKPst, kuid oodatavalt väheneb see 2009. aastal 12 %ni.

2. Praegused tööturuprognoosid näitavad, et tööhõive kasv oli 2008. aastal umbes 2 %, kusjuures töötus vähenes mõnevõrra – 3,9 %ni. Tööhõive kasv aeglustub eeldatavalt 2009. aastal, tuues kaasa töötuse suurenemise. Praegused arengusuunad tööturul näitavad, et kriis mõjutab kõige rängemalt ilmselt turismi- ja ehitussektorit ja seal töötavat, enamasti madala kvalifikatsiooniga välistööjõudu.

3. Küpros on hiljuti teatanud majanduslanguse peatamiseks võetavatest meetmetest, mis hõlmavad ka väikese sissetulekuga majapidamistele antavaid toetusi.

4. Komisjon hindab kooskõlas Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastu võetud Euroopa majanduse elavdamise kavas sätestatud põhimõtetega meetmeid, mida Küpros on majanduslanguse peatamiseks võtnud. Riigi rahandusega seoses hindab komisjon ajakohastatud stabiilsusprogrammi kooskõla stabiilsuse ja kasvu paktiga. Lisaks tuleks kiiresti rakendada punktis 7 soovitatud meetmeid, eelkõige selleks, et julgustada üleminekut vähese süsihappegaasi heitega majandusele ja suurendada pikaajalist kasvupotentsiaali.

5. Küpros on jätkanud riikliku reformikava rakendamist. Mikromajanduspoliitika, mis on suunatud infoühiskonna arendamisele ja jätkusuutlikuks kasvuks vajalike tingimuste loomisele, on koos sotsiaalse kaasatuse poliitikaga peamine põhjus, miks Küprose majandustulemused 2008. aastal head olid. On võetud meetmeid, et aidata tagada eelarve pikaajaline jätkusuutlikkus, eelkõige pensionide valdkonnas. Lisaks sellele on tarvis võtta meetmeid ka tervishoiusüsteemi reformimiseks. Lisameetmeid on vaja, kui Küpros soovib parandada oma teadus- ja arendustegevuse tulemusi. Küpros on võtnud vastu elukestva õppe strateegia, ning ka seda on nüüd tarvis rakendama hakata, sealhulgas tehnikaalase keskhariduse ja kutsehariduse ning praktikasüsteemi reformimise kaudu. Mikromajanduse valdkonnas on teatavad uued meetmed aidanud lahendada erialateenuste sektori ebapiisava konkurentsi küsimuse.

6. Küprose majandus on tugevalt suunatud kaubandusele, mis riigi avatuse tõttu suurendab väljastpoolt tulevate vapustuste mõju. Käimasolev üleminek mitmekesisemale ja innovatsioonil põhinevale majandusele on oluline, et suurendada vastupidavust madalama kulutasemega majanduspiirkondade konkurentsisurvele. On vaja teha jõupingutusi tööjõu tootlikkuse suurendamiseks, investeerides teadmistesse, oskuste edendamisse, ettevõtluskeskkonda ja innovatsiooni. 2009. aasta esimene poliitiline ülesanne on riigi konkurentsivõime parandamine. Arvestades välismajanduse suhteliselt suurt tasakaalustamatust, oleks väga oluline hoida palgad kooskõlas tootlikkusega. Euroopa Ülemkogu kohtumisel heakskiidetud energeetikat ja kliimamuutusi käsitleva meetmepaketi rakendamisele tuleb pöörata erilist tähelepanu.

7. Lähtudes komisjoni hinnangust tehtud edusammudele, soovitab nõukogu Küprosel jätkata struktuurireformide rakendamist. Eelkõige soovitatakse Küprosel:

- jätkata jõupingutuste tegemist elukestva õppe võimaluste suurendamiseks, eelkõige madala kvalifikatsiooniga, töötute ja ebasoodsas olukorras olevate inimrühmade jaoks, võttes meetmeid heakskiidetud elukestva õppe strateegia raames, reformides sealhulgas kutseharidust, koolitust ja uut nüüdisaegse praktika süsteemi.

LÄTI

1. Läti SKP kasv langes 2008. aastal järsult, eeldatavalt 2 %le 2007. aasta 10 %lt. Majanduse kehv olukord ja finantskriis on raskendanud laenude kättesaadavust, vähendanud eratarbimist ja elamuehitusturgu. Eriti tugev on olnud mõju investeeringutele ja need vähenesid 2008. aastal eeldatavalt ligikaudu 9 % võrra. SKP väheneb veel mõne aja jooksul märkimisväärselt. 2008. aastal kasvas inflatsioon 15,3%ni, kuid kahaneb 2009. aastal. Tugeval majanduslangusel on halb mõju valitsemissektori eelarve tasakaalule, mille puudujääk moodustas 2008. aastal ootuste kohaselt 3,5 % SKPst. Vähenev sisenõudlus on kaasa aidanud välismajanduse tasakaalustamatusele. Impordi osakaal vähenes 2008. aastal märkimisväärselt, tuues kaasa jooksevkonto puudujäägi vähenemise 15 %ni SKPst.

2. 2009. aastal väheneb märkimisväärselt tööhõive. Töötus on suurenemas ja ootuste kohaselt kasvab see 2008. aastal saavutatud 6,5 %st suuremaks. Tänaseni on töökohtade kaotamine kõige enam mõjutanud madala kvalifikatsiooniga töötajaid ehitus- ja jaemüügisektoris, kuid üha enam avaldab protsess mõju ka teistele inimrühmadele. Tõenäoliselt kannatavad mitmed ebasoodsas olukorras olevate ja noorte isikute rühmad, nullides seega nende rühmade tööhõive osas lähiminevikus saavutatud paremad tulemused.

3. Finantskriisiga toimetulekuks ja kooskõlastatud ELi lähenemisviisi osana ning 2008. aasta detsembris kokku lepitud rahvusvahelist finantsabi kasutades on Läti võtnud vastu meetmed finantssektori toetamiseks, et stabiliseerida pangandussektor. See võib aidata kaasa rahastamisvõimaluste parandamisele ja toetada majandust laiemalt, luues aluse makromajanduslikule stabiilsusele. 2008. aasta vältel selgus, et majanduslangus on Lätis tugev ja pikaajaline. Surve süvenemine Läti kapitali- ja finantsturgudele ning pangandussüsteemile viis ametiasutused otsusele võtta kiiresti vastu rahvusvaheline finantsabi. Seoses eelnevalt nimetatuga võttis parlament 12. detsembril 2008. aastal vastu majanduse stabiliseerimise kava, mis peaks aitama kaasa finantssüsteemi riigisisese ja rahvusvahelise kindluse saavutamisele, andma otsese ja kaudse panuse vähenenud kulupõhise konkurentsivõime taastamisse ning inflatsioonisurve leevendamisse, kasutades selleks eelkõige avaliku sektori palgakulude kärpimist, mis moodustab senisest palju rangema fiskaalpoliitika keskme, samuti tugevdatakse mitmete struktuurireformide abil majanduse kasvupotentsiaali.

4. Komisjon hindab kooskõlas Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastu võetud Euroopa majanduse elavdamise kavas sätestatud põhimõtetega meetmeid, mida Läti on majanduslanguse peatamiseks võtnud. Riigi rahandusega seoses hindab komisjon ajakohastatud lähenemisprogrammi kooskõla stabiilsuse ja kasvu paktiga. Selle taustal peaks Läti kinni pidama majanduse stabiliseerimise kavas riigi rahanduse osas seatud eesmärkidest, leidma kiiresti lahenduse makromajanduslikule tasakaalustamatusele ja rakendama täielikult oma maksebilansi memorandumit. Lisaks tuleks kiiresti rakendada punktis 7 soovitatud meetmeid, eelkõige selleks, et julgustada üleminekut vähese süsihappegaasi heitega majandusele ja suurendada pikaajalist kasvupotentsiaali.

5. Läti on jätkanud riikliku reformikava rakendamist. Valitsus piiras kavandatud kulusid ja tegi ettepaneku meetmeteks, millega piiratakse avaliku sektori palgatõusu. On võetud meetmeid teadus- ja arendustegevuse tulemuste parandamiseks. Märkimisväärseid meetmeid on võetud tööjõu pakkumise suurendamiseks keskpikas perspektiivis, kuid elukestva õppe strateegia väljatöötamiseks on veel vaja vaeva näha. Õiguskeskkonda on täiendavalt parandatud. Edusamme on tehtud ka lastehoiuteenustele juurdepääsu parandamisel.

6. Vahetu majanduspoliitiline väljakutse on Läti jaoks makromajandusliku stabiilsuse saavutamine, kuna on oht tugevaks ja pikaajaliseks majanduslanguseks. Keskpikas perspektiivis toetavad tootlikkuse suurendamiseks tehtavad investeeringud teadus- ja arendustegevusse, innovatsiooni ja haridusse üleminekut sisenõudlusel põhinevatelt sektoritelt kaubavahetusel põhinevatele sektoritele. Kiiresti on tarvis rakendada struktuurireforme, et edendada tööturu paindlikkust ja toetada liikuvust, eelkõige töötajate tõhusama osalemise ja koolitamise abil. Riiklik palgapoliitika peaks andma õige signaali palkade mõõdukaks tasemeks erasektoris, aidates nii ohjeldada inflatsiooni ja säilitada ekspordi kulupõhine konkurentsivõime. Struktuurifondi programmide õigeaegsel ja kindlal rakendamisel on soodne mõju majanduse pakkumispotentsiaali suurendamisele, tööhõive toetamisele ja ettevõtjate rahastamisvõimaluste säilitamisele. On oluline säilitada programmide rakendamiseks vajalik haldussuutlikkus. Euroopa Ülemkogu kohtumisel heakskiidetud energeetikat ja kliimamuutusi käsitleva meetmepaketi rakendamisele tuleb pöörata erilist tähelepanu.

7. Lähtudes komisjoni hinnangust tehtud edusammudele, soovitab nõukogu Lätil jätkata struktuurireformide rakendamist. Eelkõige soovitatakse Lätil:

- jätkata kinnipidamist rangest fiskaalpoliitikast, mille raames kulud on selgelt jagatud prioriteetide lõikes ning nii maksu- kui ka kulumeetmetes keskendutakse majanduse pakkumispotentsiaali tugevdamisele; seda kõike tuleks hõlbustada tugeva, keskpikale perioodile suunatud, jäikasid kulude ülemmäärasid sisaldava fiskaalraamistiku vastuvõtmisega;

- edendada palkade mõõduka taseme hoidmist nii avalikus kui ka erasektoris, et vähendada inflatsiooni ja parandada konkurentsivõimet;

- tugevdada turvalise paindlikkuse ühtse lähenemisviisi raames jõupingutusi tööjõu pakkumise ja tootlikkuse suurendamiseks järgmisel viisil: tugevdades tööturule tagasitoomise meetmeid; tõhustades haridus- ja koolitussüsteemide vastavust tööturu vajadustele, sealhulgas ühtse elukestva õppe strateegia rakendamise kaudu;

- integreerida paremini teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooniga seotud poliitikat, eelkõige oluliste era- ja avaliku sektori osalejate partnerluse kaudu ning erasektori investeeringutele lisastiimulite leidmise abil.

LEEDU

1. SKP kasvas 2008. aastal eeldatavalt 3,4 %, mis on palju vähem kui 2007. aastal (8,9 %). Kinnisvaraturu korrastamisega vähenesid investeeringud. Rangemad krediidipiirangud, reaaltulu langus ning äriühingute ja tarbijate vähenev usaldus vähendab sisenõudlust 2009. aastal. Kõrgete toorainehindade ja riigisisese palgasurve tõttu saavutas inflatsioon 2008. aastal tipptaseme 11 %, kuid on hakanud langema. Majandusolukorra halvenemise ja täiendavate kulude tõttu kasvab kiiresti valitsemissektori puudujääk. 2008. aastal lähenes see eeldatavasti 3 %le SKPst, ning kui ei võeta täiendavaid kokkuhoiumeetmeid, kasvab puudujääk 2009. aastal veelgi. Palkade märkimisväärne suurenemine on vähendanud välist konkurentsivõimet, mis koos väikese välisnõudlusega vähendab ekspordi kasvu 2009. aastal. Vähenenud sisenõudlus nõrgendab tõenäoliselt impordikasvu, mille tulemusena väheneb jooksevkonto puudujääk, mis oli 2008. aastal 12,6%.

2. Praeguste tööturu andmete põhjal muutus tööhõive kasv 2008. aastal negatiivseks ja prognooside kohaselt suureneb töötus üle 5 % taseme. Töötajate laiaulatuslike koondamiste arv kasvab, mõjutades eelkõige madalama kvalifikatsiooniga töötajaid, madala haridustasemega noori, maapiirkondade elanikke ja eakamaid töötajaid. Töötuse piirkondlikud erinevused võivad veelgi süveneda.

3. Uus valitsus võttis 9. detsembril 2008 vastu valitsuse kriisiprogrammi, milles teavitati hulga fiskaalmeetmete võtmisest riigi makromajandusliku tasakaalustamatuse probleemi lahendamiseks ja üldise valitsussektori puudujäägi vähendamiseks alates 2009. aastast.

4. Komisjon hindab kooskõlas Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastu võetud Euroopa majanduse elavdamise kavas sätestatud põhimõtetega meetmeid, mida Leedu on majanduslanguse peatamiseks võtnud. Riigi rahandusega seoses hindab komisjon ajakohastatud lähenemisprogrammi kooskõla stabiilsuse ja kasvu paktiga. Seetõttu peaks Leedu järgima kriisiprogrammis sätestatud riigi rahanduse sihte. Lisaks tuleks kiiresti rakendada punktis 7 soovitatud meetmeid, eelkõige selleks, et julgustada üleminekut vähese süsihappegaasi heitega majandusele ja suurendada pikaajalist kasvupotentsiaali.

5. Leedu on jätkanud riikliku reformikava rakendamist. Rakendatud on hulk meetmeid noorte tööhõive parandamiseks ja ettevõtlusalase koolituse pakkumiseks. Tuleb teha täiendavaid jõupingutusi peamistes poliitikavaldkondades, et parandada makromajanduslikku stabiilsust ja vähendada inflatsiooni. Lisaks on vaja täiendavat toetust, et meelitada ligi välismaiseid otseinvesteeringuid, tõhustada teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni, parandada õiguskeskkonda, laiendada lastehoiuteenuseid ning parandada tervishoidu ja ohutust.

6. Suur majanduskasv ja väljaränne on olukorda tööturul karmistanud ja kiirendanud tööjõukulude kasvu, langetades Leedu konkurentsivõimet. Praegune majanduse aeglustumine toob endaga kaasa töötuse kasvu ning seepärast on aktiivne tööturupoliitika elulise tähtsusega. Kõige tähtsam ülesanne on siiski märkimisväärse makromajandusliku tasakaalustamatuse vähendamine. Inflatsiooni ohjeldamiseks ja konkurentsivõime languse peatamiseks tuleb palgad tihedamini siduda tootlikkuse ja ettevõtluskeskkonnaga, samuti tuleks parandada haldussuutlikkust. Lisaks tuleb tugevdada tootlikkuse kasvu oskuste parandamise ja innovatsiooni edendamise ning välismaiste otseinvesteeringute ligimeelitamise kaudu. Euroopa Ülemkogu kohtumisel heakskiidetud energeetikat ja kliimamuutusi käsitleva meetmepaketi rakendamisele tuleb pöörata erilist tähelepanu.

7. Lähtudes komisjoni hinnangust tehtud edusammudele, soovitab nõukogu Leedul jätkata struktuurireformide rakendamist. Eelkõige soovitatakse Leedul:

- tugevdada makromajanduslikku stabiilsust rangema eelarvepoliitika kaudu, mille raames järjestatakse kulud rangelt prioriteedi järgi;

- säilitada väline konkurentsivõime, hoides palkade arengu kooskõlas tootlikkusega;

- tagada teadus- ja arendustegevuse ning innovatsioonisüsteemi struktuurireformi rakendamise prioriteetsus koos piisavate finantskohustustega, pöörates suuremat tähelepanu teadus- ja arendustegevuse inimressurssidele ja ettevõtete laiemale kaasamisele innovatsioonitegevusse;

- intensiivistada jõupingutusi haridus- ja koolitussüsteemide reformimiseks, et tagada nende kvaliteet ja vastavus tööturu vajadustele, ja edendada elukestvat õpet, eriti eakamate töötajate hulgas.

LUKSEMBURG

1. Aastal 2008, kui rahvusvahelise majanduse aeglustumine hakkas mõju avaldama, langes SKP kasv umbes 1 %le, mis on palju vähem kui 2007. aasta vastav näitaja (5,2 %). Prognooside kohaselt jätkub aeglustumine ka 2009. aastal. Kõnealust arengut põhjustab madal välisnõudlus ja erainvesteeringute vähenemine. Inflatsioon 2008. aastal suurenes, moodustades üle 4 % ning selle põhjuseks on energia- ja toiduainete hindade tõus, mis prognooside kohaselt peaks stabiliseeruma 2009. aastal. Tõenäoliselt vähendas majanduse aeglustumine eelarveülejääki 2008. aastal 3,0 %ni SKPst. Luksemburgi 2008. aasta jooksevkonto ülejäägiks peaks kujunema üle 8 % SKPst, mis 2009. aastal tõenäoliselt mõningal määral väheneb.

2. Aastal 2008 tööhõive kasv jätkus ja töötuse määr püsis 4,1 % juures. 2009. aasta prognoos nii positiivne ei ole, sest tööhõive kasv aeglustub ja töötus suureneb. Luksemburgil tuleb lahendada praeguse kriisi tõttu tekkinud probleeme, mis tõenäoliselt mõjutavad finants-, transpordi-, ja terasesektorit ning autotööstusega seotud ettevõtteid.

3. Finantskriisiga toimetulekuks ja kooskõlastatud ELi lähenemisviisi osana on Luksemburg võtnud vastu meetmed finantssektori toetamiseks, et stabiliseerida pangandussektor. See võib aidata kaasa rahastamisvõimaluste parandamisele ja toetada majandust laiemalt, luues aluse makromajanduslikule stabiilsusele. Lisaks on Luksemburg hiljuti teatanud majanduslanguse peatamiseks võetavatest meetmetest, mis hõlmavad ka ettevõtete maksude vähendamist ja toetust väiksema sissetulekuga majapidamistele.

4. Komisjon hindab kooskõlas Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastu võetud Euroopa majanduse elavdamise kavas sätestatud põhimõtetega meetmeid, mida Luksemburg on majanduslanguse peatamiseks võtnud. Riigi rahandusega seoses hindab komisjon ajakohastatud stabiilsusprogrammi kooskõla stabiilsuse ja kasvu paktiga.

5. Luksemburg on jätkanud riikliku reformikava rakendamist. Luksemburg on saavutanud teatavat edu eakamate töötajate tööhõive suurendamisel ja õpingud varakult katkestanute arvu vähendamisel, samuti on ta haridussüsteemist suutnud kõrvaldada kunstlikud tõkked ja muutnud majanduskeskkonna atraktiivsemaks. Nende väljakutsete lahendamiseks on vaja edasisi meetmeid.

6. Kuna finantssektori osakaal SKPs moodustab üle neljandiku, võib praegune finantskriis riiki oluliselt mõjutada. Lisaks võib tööjõukulude ühiku suhteliselt kiirest kasv avaldada konkurentsivõimele negatiivset mõju. On tõenäoline, et lähiaastatel konkurentsivõime halvenemine jätkub, sest 2008. ja 2009. aastaks tootlikkus eeldatavalt väheneb. Pikemas perspektiivis tuleks reformida pensionisüsteemi selle pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks. Kohaliku elanikkonna tööhõive määr jääb alla Euroopa keskmise, kusjuures eakamate töötajate osakaal on eriti väike. Lisaks tuleb Luksemburgil teha jõupingutusi ettevõtluskeskkonna atraktiivsemaks muutmiseks. Euroopa Ülemkogu kohtumisel heakskiidetud energeetikat ja kliimamuutusi käsitleva meetmepaketi rakendamisele tuleb pöörata erilist tähelepanu.

UNGARI

1. Pärast järsku langust 1,1 %le 2007. aastal (peamiselt eelarve kohandamise programmi tõttu, mis algas 2006. aasta keskel), aeglustus SKP kasv 2008. aastal märkimisväärsele põllumajandustoodangule vaatamata ja moodustas 0,9 %. Tulevikuks ennustatakse väliskeskkonna kiiret halvenemist arvestades järsku majanduslangust. Finantskriis on eriti negatiivselt mõjutanud Ungari finants- ja valuutaturge ning toonud kaasa riigi võlakirjade turu ajutise külmutamise, järsu languse aktsiaturgudel ja vääringu olulise odavnemise. 2008. aastal oli inflatsioon üle 6 %, kuid alates 2007. aasta keskpaigast on inflatsioon vähenenud ja selle trendi jätkumist prognoositakse ka edaspidi. Vaatamata aeglustumisele vähenes 2008. aastal eelarvepuudujääk eeldatavalt 3,3 %ni SKPst, kusjuures ametiasutused on kavandanud täiendavaid kohandamisi. Jooksevkonto puudujääk suurenes 2008. aastal umbes 7 %ni.

2. Aastal 2008 väheneb tööhõive ligikaudu 1 % võrra ja see trend jätkub ka 2009. aastal. Töötuse määr tõuseb edaspidi veelgi, ületades 2008. aasta näitaja, mis oli ligikaudu 7,7 %. Sõltuvalt majanduse aeglustumise intensiivsusest ei pruugi töötus piirduda vaid madala kvalifikatsiooniga töötajate ja ebasoodsas olukorras olevate rühmadega.

3. Seoses Ungarile maksebilansi puudujäägi katmiseks ja rahaturu ebastabiilsuse kõrvaldamise toetamiseks antud ühenduse laenuga kirjutasid ametiasutused 19. novembril 2008. aastal alla vastastikuse mõistmise memorandumile, milles sätestatakse laenu andmise majanduspoliitilised tingimused, eriti seoses eelarve tasakaalustamise ja eelarvehalduse reformiga.

4. Komisjon hindab kooskõlas Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastu võetud Euroopa majanduse elavdamise kavas sätestatud põhimõtetega meetmeid, mida Ungari on majanduslanguse peatamiseks võtnud. Riigi rahandusega seoses hindab komisjon ajakohastatud lähenemisprogrammi kooskõla stabiilsuse ja kasvu paktiga. Seoses sellega peaks Ungari oma maksebilansi memorandumi täielikult rakendama. Lisaks tuleks kiiresti rakendada punktis 7 soovitatud meetmeid, eelkõige selleks, et julgustada üleminekut vähese süsihappegaasi heitega majandusele ja suurendada pikaajalist kasvupotentsiaali.

5. Ungari on jätkanud riikliku reformikava rakendamist. Eelarvepoliitikaga on 2008. aastal tõenäoliselt saavutatud kavandatust parem eelarve tasakaal. Täiendavaid jõupingutusi tuleb teha struktuuri- ja tööturureformide valdkonnas. Struktuurifondidel on oluline tähtsus riiklike reformikavade rakendamisel ning nende kasutamine toimub kavakohaselt. Pärast ebastabiilsust finantsturgudel võtsid Ungari ametiasutused vastu terve rea meetmeid turu usalduse taastamiseks, mis hõlmavad ka puudujäägi kiiret vähendamist, paremat eelarvehaldust ja finantssektori tugevamat reguleerimist ja järelevalvet.

6. Ungari poliitiline ülesanne on leevendada finantskriisi negatiivset mõju, säilitades samas eelarvelise stabiilsuse ja suurendades majanduspoliitika usaldusväärsust. Selleks tuleks vältida välise konkurentsivõime edasist langust, tagades palgatõusu proportsionaalsuse tootlikkuse tõusuga. Keskpikal perioodil on kõige olulisem teha jõupingutusi makromajandusliku ja eelarvelise stabiilsuse parandamiseks. See nõuab avaliku ja tervishoiusektori tõhustamist ja tööturu toimimise parandamist. Vaatamata mõningatele edusammudele saab avalikku sektorit veelgi tõhustada. Ungari üldine tööhõive (57,3 %) oli 2007. aastal ELi üks madalamaid (tabelis altpoolt kolmas), kusjuures noorte, eakate ja muude ebasoodsas olukorras olevate isikute tööhõive oli eriti madal. Haridus- ja kutseõppe süsteemi reageerimist tööturu vajadustele on vaja arendada, et vähendada lõhet tööjõu nõudmise ja pakkumise vahel. Euroopa Ülemkogu kohtumisel heakskiidetud energeetikat ja kliimamuutusi käsitleva meetmepaketi rakendamisele tuleb pöörata erilist tähelepanu.

7. Lähtudes komisjoni hinnangust tehtud edusammudele, soovitab nõukogu Ungaril jätkata struktuurireformide rakendamist. Eelkõige soovitatakse Ungaril:

- toetudes eelarve tasakaalustamisel saavutatud märkimisväärsele edule, võtta vajalikke meetmeid valitsussektori puudujäägi ja koguvõla suhte püsivaks vähendamiseks ning eelarve kulupoole usaldusväärsuse suurendamiseks;

- jätkata reforme haldusjuhtimise valdkonnas ning tervishoiu-, pensioni- ja haridussüsteemis, et tagada eelarve pikaajaline jätkusuutlikkus ja parandada majanduse tõhusust. See peaks hõlmama samme tegelikku pensioniea edasiseks tõstmiseks, algatatud invaliidsuspensioni süsteemi reformi otsustavaks rakendamiseks ja tervishoiusüsteemi edasiseks ümberkorraldamiseks;

- jätkaks aktiivse tööturupoliitika tugevdamist ja paremaks suunamiseks, et parandada olukorda tööturul, eriti ebasoodsas olukorras olevates elanikkonnagruppides ja geograafilistel aladel;

- jätkata töötajate oskuste tõstmist, sealhulgas suurendades täiskasvanute osalemist elukestvas õppes; jätkaks haridus- ja kutseõppe süsteemi tööturu vajadustele reageerimise parandamist ning tagada kõigile kvaliteetse hariduse ja väljaõppe kättesaadavus.

MALTA

1. SKP kasvas 2008. aastal eeldatavalt 2,1 %, mis on vähem kui 2007. aasta 3,9 %. Eeldatavalt aeglustub SKP kasv 2009. aastal veelgi. Toiduainete ja nafta kõrgete hindade tõttu ning arvatavasti nõrga sisemaise konkurentsi ja suure energiaimpordisõltuvuse toel kiirenes inflatsioon 2008. aastal, ulatudes 4,7 %ni. 2008. aastal nõrgenes eelarve seisund ning eelarve puudujääk tõusis 3,5 %le SKPst. Ülemaailmse nõudluse vähenemine suurendas jooksevkonto puudujääki.

2. 2008. aastal aeglustus tööhõive kasv ja see tendents jätkub seoses majandustegevuse aeglustumisega ka 2009. aastal. 2007. aastal kasvas veidi naiste tööhõive, kuid 36,9 % on ikka veel ELi madalaim näitaja. Vanemate töötajate tööhõive määr 2007. aastal langes (28,3 %le). Töötuse määr tõenäoliselt tõuseb 2008. aasta 6,5 % tasemest kõrgemale, mõjutades peamiselt tootmis- ja turismisektori madala kvalifikatsiooniga töötajaid, ehkki ka muud sektorid (finantsteenused ning info- ja sidetehnoloogia) on üha enam ohus.

3. Malta on hiljuti teatanud majanduslanguse peatamiseks võetavatest meetmetest, mis hõlmavad ka infrastruktuuri, keskkonda ja turismi tehtavate investeeringute suurendamist ja majapidamiste maksustamise vähendamist.

4. Komisjon hindab kooskõlas Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastu võetud Euroopa majanduse elavdamise kavas sätestatud põhimõtetega meetmeid, mida Malta on majanduslanguse peatamiseks võtnud. Riigi rahandusega seoses hindab komisjon ajakohastatud stabiilsusprogrammi kooskõla stabiilsuse ja kasvu paktiga. Lisaks tuleks kiiresti rakendada punktis 7 soovitatud meetmeid, eelkõige selleks, et julgustada üleminekut vähese süsihappegaasi heitega majandusele ja suurendada pikaajalist kasvupotentsiaali.

5. Malta on jätkanud riikliku reformikava rakendamist. Edu on saavutatud konkurentsiprobleemide lahendamisel ja tööturu reformimisel. 2008. aasta positiivsete algatuste hulka kuuluvad esimesed sammud laevatehaste erastamisel, ühtse turvalise paindlikkuse põhimõtte kehtestamine ja halduskoormuse vähendamise sihi seadmine. Täiendavaid meetmeid on vaja tervishoiusüsteemi täiustamiseks ning ettevõtluskeskkonna ja energiaturu toimimise parandamiseks. Edu eelarve tasakaalustamisel on 2008. aastal aeglustunud.

6. Malta sõltub suurel määral energia, loodusvarade, tootmissisendite ja tarbekaupade impordist. Malta majandusliku arengu aluseks on tema inimressursid, kellega seoses on vaja teha olulisi edusamme, eriti õpingute varajase katkestamise vähendamiseks. Majanduse väike maht muudab konkurentsiküsimused eriti oluliseks ning nõuab ettevõtluskeskkonna parandamist ja energiaallikate mitmekesistamist. Riigi rahanduse tõhusaks kasutamiseks on vaja jätkata tervishoiusüsteemi reformimist. Ehkki Malta on oma majanduse aluseid mitmekesistanud, on vaja täiendavaid meetmeid, et vähendada praegust tugevat sõltuvust turismist ja elektroonika tootmisest. Konkurentsivõime tagamiseks on vaja täiendavaid struktuurireforme, mis parandaksid tootlikkust ja tagaksid palkade kasvu proportsionaalsuse tootlikkuse kasvuga. Euroopa Ülemkogu kohtumisel heakskiidetud energeetikat ja kliimamuutusi käsitleva meetmepaketi rakendamisele tuleb pöörata erilist tähelepanu.

7. Lähtudes komisjoni hinnangust tehtud edusammudele, soovitab nõukogu Maltal jätkata struktuurireformide rakendamist. Eelkõige soovitatakse Maltal:

- tugevdada konkurentsi, et ohjeldada inflatsiooni ja säilitada konkurentsivõime, vähendades riigiabi ja suunates selle horisontaalsetele eesmärkidele ning tugevdades konkurentsiametit;

- hoogustada jõupingutusi töötajate, eelkõige naiste ja eakate töötajate arvu suurendamiseks tööturul, sealhulgas parandades selleks lastehoiuteenuste kättesaadavust; intensiivistada jõupingutusi võitluseks deklareerimata töö vastu ja tööturul osalemise stimuleerimiseks, sealhulgas karmistades sotsiaalhüvitiste süsteemi kättesaadavustingimusi.

MADALMAAD

1. SKP reaalne kasv langes Madalmaades 3,5 %lt 2007. aastal 1,9 %le 2008. aastal. Ülemaailmse majanduslanguse, investeeringute vähenemise ja eratarbimise märgatava vähenemise tõttu jätkub majanduskasvu aeglustumine ka 2009. aastal. Võimendatuna toiduainete ja energiahindade varasemast tõusust, kasvas inflatsioon 2008. aastal 2,2 %ni. Eelarve ülejääk kasvas 2008. aastal 1,1 %ni SKPst. Vaatamata ülemaailmsele langusele, on Madalmaade eeldatav jooksevkonto ülejääk 2008. aastal üle 8 % SKPst ning tõenäoliselt väheneb 2009. aastal 6,5 %ni.

2. Tööhõive kasv, veidi alla 2 %, jätkub 2008. aastal, kuid muutub 2009. aastal eeldatavalt negatiivseks. Seetõttu vähenes töötus 2008. aastal, kuid eeldatavalt suureneb see 2009. aastal. Tööandjad on seni hoidunud koondamisest, kartes et ei leia majanduse kosudes kvalifitseeritud personali. Raskeimaid tagajärgi võib tõenäoliselt oodata tööstus- ja finantssektoris.

3. Finantskriisiga toimetulekuks ja kooskõlastatud ELi lähenemisviisi osana on Madalmaad võtnud vastu meetmed finantssektori toetamiseks, et stabiliseerida pangandussektor. See võib aidata kaasa rahastamisvõimaluste parandamisele ja nii toetada majandust laiemalt, luues aluse makromajanduslikule stabiilsusele. Lisaks on Madalmaad hiljuti teatanud majanduslanguse peatamiseks võetavatest meetmetest, mis hõlmavad ka väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete maksude ja töötajate sotsiaalmaksete vähendamist.

4. Komisjon hindab kooskõlas Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastu võetud Euroopa majanduse elavdamise kavas sätestatud põhimõtetega meetmeid, mida Madalmaad on majanduslanguse peatamiseks võtnud. Riigi rahandusega seoses hindab komisjon ajakohastatud stabiilsusprogrammi kooskõla stabiilsuse ja kasvu paktiga. Lisaks tuleks kiiresti rakendada punktis 7 soovitatud meetmeid, eelkõige selleks, et julgustada üleminekut vähese süsihappegaasi heitega majandusele ja suurendada pikaajalist kasvupotentsiaali.

5. Madalmaad on jätkanud riikliku reformikava rakendamist. On võetud meetmeid tööjõupakkumise suurendamiseks, kuid on vaja teha rohkem, et suurendada töötatud tundide üldarvu. On saavutatud teatavat edu juhtimisstruktuuride parandamisel ning teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni sidusa strateegia loomisel, samuti innovatsioonipoliitika tõhustamisel.

6. Suurendatud töötatud tundide üldarv ja teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni parem tulemuslikkus aitavad säilitada tugevaid majandustulemusi tulevikus. Madalmaade ülesandeks on muuta pikaajaline teadus- ja arendustegevuse strateegia sidusateks ja tulemuslikeks poliitikameetmeteks, mis stimuleeriksid eriti erasektori kulutusi teadus- ja arendustegevusele. Võttes arvesse elanikkonna vananemist ja sellest johtuvat tööjõupakkumise vähenemist, on vaja tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus. Euroopa Ülemkogu kohtumisel heakskiidetud energeetikat ja kliimamuutusi käsitleva meetmepaketi rakendamisele tuleb pöörata erilist tähelepanu.

7. Lähtudes komisjoni hinnangust tehtud edusammudele, soovitab nõukogu Madalmaadel jätkata struktuurireformide rakendamist. Eelkõige soovitatakse Madalmaadel:

- arendada edasisi meetmeid, sealhulgas edendada tööturu arengut ühtse turvalise paindlikkuse põhimõtte raames, parandada naiste, eakamate töötajate ja ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade osalust, et suurendada töötatud tundide üldarvu.

AUSTRIA

1. SKP kasv aeglustus 2008. aastal 1,7 %ni, võrreldes 2007. aasta 3,1 %ga. Arvestades ekspordi ja investeeringute vähenemist, väheneb SKP kasv eeldatavalt rohkem kui 1 % võrra. Üldine inflatsioon jõudis 2008. aasta keskel peaaegu 4 % tasemele, kuid on nüüd aeglustumas. 2008. aastal registreeriti Austrias väike eelarve puudujääk 0,6 % SKPst, mille suurenemist prognoositakse 2009. aastaks. Jooksevkonto 2008. aasta eeldatava 3 % ülejäägiga, mis peaks prognooside kohaselt säilima ka 2009. ja 2010. aastal, on väliskaubanduse bilanss hea.

2. Tööhõive kasv oli 2008. aastal 1,6 %, kuid 2009. aastal see eeldatavalt väheneb ning tööpuudus hakkab suurenema. Suurimateks kannatajateks on tõenäoliselt väikseima töölevõtmisväljavaatega tööturu segmendid, eriti eakamad töötajad ja madala kvalifikatsiooniga koolilõpetajad. Praktikakohtade ja ajutiste töökohtade arvu vähendatakse tõenäoliselt esmalt tööstuses. Praegu on enimmõjutatud majandusharuks autotööstus.

3. Finantskriisiga toimetulekuks ja kooskõlastatud ELi lähenemisviisi osana on Austria võtnud vastu meetmed finantssektori toetamiseks, et stabiliseerida pangandussektor. See võib aidata kaasa rahastamisvõimaluste parandamisele ja toetada majandust laiemalt, luues aluse makromajanduslikule stabiilsusele. Lisaks on Austria hiljuti teatanud majanduslanguse peatamiseks võetavatest meetmetest, mis hõlmavad ka majapidamiste maksude vähendamist ja neile antavat täiendava rahalist abi ning infrastruktuuri, energiatõhususse ning teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute suurendamist.

4. Komisjon hindab kooskõlas Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastu võetud Euroopa majanduse elavdamise kavas sätestatud põhimõtetega meetmeid, mida Austria on majanduslanguse peatamiseks võtnud. Riigi rahandusega seoses hindab komisjon ajakohastatud stabiilsusprogrammi kooskõla stabiilsuse ja kasvu paktiga. Lisaks tuleks kiiresti rakendada punktis 7 soovitatud meetmeid, eelkõige selleks, et julgustada üleminekut vähese süsihappegaasi heitega majandusele ja suurendada pikaajalist kasvupotentsiaali.

5. Austria on jätkanud riikliku reformikava rakendamist. On tehtud jõupingutusi eakamate töötajate tööhõive suurendamiseks, ebasoodsas olukorras noorte haridustulemuste parandamiseks, tööturul esineva sugupoolte ebavõrdusega võitlemiseks ja ettevõtlushariduse tugevdamiseks. On vaja täiendavaid meetmeid eelarve tasakaalu parandamiseks keskpikas perspektiivis ja konkurentsi suurendamiseks.

6. Austria peamine keskpika perspektiivi ülesanne on luua alus teadmistepõhisemale majandusele. Vaatamata teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni suuremale rahastamisele seisab suuremate muudatuste tegemine alles ees ning sellega seoses tuleks suuremat tähelepanu pöörata inimkapitali kujundamisele. Palkade järjepidev hoidmine mõõdukal tasemel on parandanud Austria ülemaailmset konkurentsivõimet ning soodustanud töökohtade loomist kasvava tööjõu jaoks. Austria ees seisab ülesanne kasutada tööjõuressursse, eriti eakaid töötajaid paremini ära ning parandada ebasoodsas olukorras olevate rühmade integratsiooni, haridust ja tööalast väljaõpet. Sotsiaalhooldussüsteemi jätkusuutlikkuse tagamine sõltub eelarve püsivast tasakaalus hoidmisest ajal, mil suureneb riiklik kulutamine keskpika perioodi majanduskasvu jaoks olulistes valdkondades. Euroopa Ülemkogu kohtumisel heakskiidetud energeetikat ja kliimamuutusi käsitleva meetmepaketi rakendamisele tuleb pöörata erilist tähelepanu.

7. Lähtudes komisjoni hinnangust tehtud edusammudele, soovitab nõukogu Austrial jätkata struktuurireformide rakendamist. Eelkõige soovitatakse Austrial:

- paranda veelgi eakamate töötajate stimuleerimist töö jätkamiseks, rakendades selleks terviklikku strateegiat, mis hõlmaks tööalast väljaõpet, töötingimuste kohandamist ja varase pensionile jäämise tingimuste karmistamist; parandada ebasoodsas olukorras noorte haridustulemusi.

POOLA

1. Poola SKP kasv aeglustus 2008. aastal 5 %ni, olles kerkinud 2007. aastal 6,7 %le. Selle kiire tõusu kutsus esile peamiselt eratarbimise kasv ja suurenev investeerimine. 2009. aastal aeglustub SKP kasv ekspordi ja investeerimise vähenemise tõttu veelgi. Inflatsioon saavutas 2008. aastal tipptaseme 4¼ % juures, kuid peaks 2009. aastal aeglustuma. Eelarve puudujääk 2008. aastal eeldatavalt veidi suurenes, ulatudes 2,5 %ni SKPst, ning 2009. aastaks prognoositakse selle täiendavat suurenemist umbes 1 protsendipunkti võrra. Jooksevkonto puudujääk 2008. aastal oli 5,6 % SKPst ning jääb 2009. aastal tõenäoliselt samale tasemele.

2. Tööhõive kasvas 2008. aastal 3 % ja töötus vähenes 7,4%ni. Kuid 2009. aasta jooksul aeglustub tööhõive kasv märgatavalt, kusjuures töötus kasvab eeldatavalt tublisti üle 8 % taseme. Tööturu praegune areng näitab, et majandustegevuse langus mõjutab kõige enam ekspordile suunatud sektoreid, tootmist, ehitust ja transporti. Suuremat rõhku hakatakse asetama tööturul osalemise suurendamisele ning sektorite ja tööstusharude vahelise tööjõu liikuvuse parandamisele, aidates taastada ka majanduse kulutasuvust pärast kiire tööhõive ja palgakasvu perioodi.

3. Poola on hiljuti teatanud majanduslanguse peatamiseks võetavatest meetmetest, mis hõlmavad ka VKEdele ja väikese sissetulekuga majapidamistele antavat abi.

4. Komisjon hindab kooskõlas Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastu võetud Euroopa majanduse elavdamise kavas sätestatud põhimõtetega meetmeid, mida Poola on majanduslanguse peatamiseks võtnud. Riigi rahandusega seoses hindab komisjon ajakohastatud lähenemisprogrammi kooskõla stabiilsuse ja kasvu paktiga. Lisaks tuleks kiiresti rakendada punktis 7 soovitatud meetmeid, eelkõige selleks, et julgustada üleminekut vähese süsihappegaasi heitega majandusele ja suurendada pikaajalist kasvupotentsiaali.

5. Poola on jätkanud riikliku reformikava rakendamist. Hulk meetmeid on võetud konkurentsi suurendamiseks võrgutööstustes, aktiivse tööturupoliitika tugevdamiseks, ettevõtjate õiguskeskkonna parandamiseks ning hariduse ja kutseõppe seostamiseks tööturuga. Täiendavaid jõupingutusi on vaja, et tõhustada kontrolli kulutuste üle, suurendada teadus- ja arendustegevuse tulemuslikkust, vaadata läbi sotsiaalhüvitiste süsteem ja suurendada osalemist elukestvas õppes.

6. Poola majandustulemusi hoiab tagasi rida omavahel seotud struktuuriprobleeme, madal tööviljakus ja tööjõu ebatõhus kasutamine. Jõupingutuste ühendamine sotsiaalkindlustussüsteemide reformi lõpuleviimiseks olukorras, kus eakamate töötajate arv kasvab, võiks suurendada tööjõu pakkumist ja parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. Majanduskasvu ja tööhõive võiks edendada ettevõtluskeskkonna parandamise, infrastruktuuri arendamise ja inimkapitali kvaliteedi suurendamise kaudu. Euroopa Ülemkogu kohtumisel heakskiidetud energeetikat ja kliimamuutusi käsitleva meetmepaketi rakendamisele tuleb pöörata erilist tähelepanu.

7. Lähtudes komisjoni hinnangust tehtud edusammudele, soovitab nõukogu Poolal jätkata struktuurireformide rakendamist. Eelkõige soovitatakse Poolal:

- säilitada keskpikas perspektiivis eelarvedistsipliin ja võtta kasutusele täiendavaid mehhanisme kulutuste tõhusamaks kontrollimiseks, reformides eelkõige talunike sotsiaalkindlustussüsteemi;

- jätkata riikliku teadussektori reformimist, et anda hoogu teadus- ja arendustegevusele ning innovatsioonile ning stimuleerida erasektori teadus- ja arendustegevust;

- kiirendada investeerimist energia ja transpordi infrastruktuuri, lihtsustades menetluskorda ja kasutades tõhusalt struktuurifondide vahendeid;

- töötada välja ühtne turvalise paindlikkuse lähenemisviis, võttes kasutusele aktiivse vananemise strateegia, tõhustades meetmeid tööturupoliitika parandamiseks, pidades eriti silmas ebasoodsas olukorras olevate rühmade huve, vaadates läbi sotsiaalhüvitiste süsteemi, et parandada töömotivatsiooni, ja viies ellu elukestva õppe strateegia.

PORTUGAL

1. Portugali SKP kasv, mis oli 2007. aastal peaaegu 2 %, langes 2008. aastal 0,2 %le. Seda langust põhjustas loid investeerimine ja ekspordi vähenemine. 2009. aastal väheneb sisenõudlus eeldatavalt veelgi, mistõttu ka kasv aeglustub. Inflatsiooni määr tõusis 2008. aastal 2,7 %le, kuid jäi alla euroala keskmise ning on tänu viimase aja maailmaturu hindade langusele ja vähesele nõudlusele vähenemas. Jätkates viimaste aastate langust, oli Portugali eelarve puudujääk 2008. aastal veidi üle 2 % SKPst. Jooksevkonto puudujääk suurenes 2008. aastal ekspordi kasvu vähenemise ja tooraine kõrgete hindade tõttu 11,8 %ni SKPst. 2009. aastal jooksevkonto puudujääk tõenäoliselt väheneb.

2. Portugali tööhõive suurenes veidi 2007. aastal, kui tööhõive määr stabiliseerus umbes 68 % juures. Töötus saavutas 2007. aastal tipptaseme 8,1 % juures, kuid on 2008. aastal mõõdukalt langenud. Vähene välisnõudlus on hakanud mõjutama ekspordile suunatud sektori tööhõivet. Kuna majanduses jätkub üleminek, kasvab struktuurne töötus veelgi, mõjutades eriti madala kvalifikatsiooniga ja ebasoodsas olukorras olevaid rühmi.

3. Finantskriisiga toimetulekuks ja kooskõlastatud ELi lähenemisviisi osana on Portugal võtnud vastu meetmed finantssektori toetamiseks, et stabiliseerida pangandussektor. See võib aidata kaasa rahastamisvõimaluste parandamisele ja toetada majandust laiemalt, luues aluse makromajanduslikule stabiilsusele. Lisaks on Portugal hiljuti teatanud majanduslanguse peatamiseks võetavatest meetmetest, mis hõlmavad ka ettevõtete maksude vähendamist ja rahalisi toetusi väiksema sissetulekuga peredele.

4. Komisjon hindab kooskõlas Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastu võetud Euroopa majanduse elavdamise kavas sätestatud põhimõtetega meetmeid, mida Portugal on majanduslanguse peatamiseks võtnud. Riigi rahandusega seoses hindab komisjon ajakohastatud stabiilsusprogrammi kooskõla stabiilsuse ja kasvu paktiga. Lisaks tuleks kiiresti rakendada punktis 7 soovitatud meetmeid, eelkõige selleks, et julgustada üleminekut vähese süsihappegaasi heitega majandusele ja suurendada pikaajalist kasvupotentsiaali.

5. Portugal on jätkanud riikliku reformikava rakendamist. Olulisi samme on astutud valitsemissektori eelarvepuudujäägi püsivaks vähendamiseks, avaliku halduse reformimiseks ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse parandamiseks. On võetud meetmeid riikliku teadus- ja arendustegevuse sihttaseme saavutamiseks ning astutud mõningaid samme erainvesteeringute suurendamiseks ja innovatsioonisüsteemi puuduste kõrvaldamiseks. Haridussüsteem on tõhustunud ja sotsiaalpartneritega on saavutatud töökoodeksi läbivaatamise kokkulepe, mille parlament on juba heaks kiitnud. Vaja on rohkem jõupingutusi riiklike kulutuste ümbersuunamiseks kasvuvõimalusi rohkem toetavatesse valdkondadesse, tulemuste seireks ja konkurentsi suurendamiseks energiaturgudel.

6. Eelarve tasakaalustamisel ja avaliku halduse reformide rakendamisel saavutatud edu tulemusena on riigi rahandus muutunud usaldusväärsemaks. Ettevõtluskeskkond on paranenud, samuti haridus ja kutseõpe. Siiski on Portugali ees veel mitmeid olulisi ülesandeid, millega tagada tootlikkuse kiirem kasv ja tasakaalustatum välispositsioon. Sellises olukorras oleks Portugalil kasulik rakendada ühtsemat poliitilist lähenemisviisi ja teostada selle järelevalvet. Kõnealune lähenemisviis oleks suunatud riiklike kulutuste kvaliteedi ja turgude toimimise parandamisele, hariduse ja kutseõppesüsteemide tõhustamisele ning konkurentsivõime tõstmisele. Konkurentsivõime taastamise üks oluline aspekt on ka palkade arengu ja tootlikkuse tihedama seotuse tagamine. Euroopa Ülemkogu kohtumisel heakskiidetud energeetikat ja kliimamuutusi käsitleva meetmepaketi rakendamisele tuleb pöörata erilist tähelepanu.

7. Lähtudes komisjoni hinnangust tehtud edusammudele, soovitab nõukogu Portugalil jätkata struktuurireformide rakendamist. Eelkõige soovitatakse Portugalil:

- teha eelarve keskpikas perspektiivis tasakaalustamise ja avaliku halduse reformi käigus jõupingutusi riiklike kulutuste ümbersuunamiseks valdkondadesse, millest on rohkem kasu riigi kasvupotentsiaali ja välise konkurentsivõime suurendamisel, säilitades samal ajal üldiste kulutuste kindla kontrolli;

- jätkata jõupingutusi haridussüsteemi jätkusuutlikuks tõhustamiseks ja tööturu vajadustele vastava kutseõppesüsteemi arendamist, kasutades täielikult ära riiklikku kvalifikatsiooniraamistikku ja kaasates asjakohaseid sidusrühmi;

- rakendada õigusakte töökaitse ajakohastamiseks, et edendada turvalise paindlikkuse põhimõtet ning vähendada tööturu segmenteeritust.

RUMEENIA

1. Rumeenia SKP kasv kiirenes 2008. aastal prognoositud 7,8 %ni, olles põhjustatud eratarbimise ja investeeringute hüppelisest kasvust. 2009. aastal võib tõenäoliselt siiski oodata selle olulist vähenemist laenutingimuste märkimisväärse karmistamise, tarbijate ja investeerijate usalduse languse ning välisnõudluse vähenemise tõttu. 2008. aastal peaaegu 8 %ni jõudnud inflatsioon prognooside kohaselt 2009. aastal aeglustub. Valitsemissektori eelarvepuudujääk saavutas 2008. aastal prognoositud taseme 5,2 % SKPst ning kui poliitikat ei muudeta, võib see 2009. aastal veelgi suureneda. Vaatamata olukorra mõningasele paranemisele sisenõudluse vähenemise tõttu, püsib jooksevkonto suur puudujääk (2008. aastal 13 % SKPst) ilmselt ka 2009. aastal kahekohalisena.

2. Tööhõive määr püsib 2009. aastal eeldatavalt alla 60 % juures ning töötuse puhul prognoositakse mõningast tõusu. Noorte töötus (üle 20 %) on ELi kõrgeim. Ülemaailmse majanduslanguse tagajärjena prognoositakse töötuse kasvu, eriti mõnes majandussektoris, sealhulgas ka nendes, kus on varem tööjõust puudust tuntud (autotööstus, tekstiilitööstus, naftakeemiatööstus ja ehitus). Eriti mõjutab see madala kvalifikatsiooniga ja noori töötajaid.

3. Komisjon hindab kooskõlas Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastu võetud Euroopa majanduse elavdamise kavas sätestatud põhimõtetega meetmeid, mida Rumeenia on majanduslanguse peatamiseks võtnud. Riigi rahandusega seoses hindab komisjon ajakohastatud lähenemisprogrammi kooskõla stabiilsuse ja kasvu paktiga. Seoses sellega peaks Rumeenia intensiivistama oma tegevust eelarve tasakaalustamiseks ja kõrvaldama võimalikult kiiresti makromajandusliku tasakaalutuse. Lisaks tuleks kiiresti rakendada punktis 6 soovitatud meetmeid, eelkõige selleks, et julgustada üleminekut vähese süsihappegaasi heitega majandusele ja suurendada pikaajalist kasvupotentsiaali.

4. Rumeenia on jätkanud riikliku reformikava rakendamist, kuid edusammud on olnud aeglased. Rumeenia on jätkanud lõtva eelarvepoliitikat, mis on soodustanud makromajanduslikku ja eelarvelist tasakaalutust. Ta on võtnud mõningaid meetmeid hariduse kvaliteedi parandamiseks ning jätkanud teadus- ja arendustegevuse strateegia elluviimist. Täiendavaid jõupingutusi on vaja avaliku halduse tõhususe ja tulemuslikkuse põhjalikuks parandamiseks. Palju tuleb teha bürokraatia vähendamiseks ja oskustesse investeerimiseks.

5. Praeguses majandusolukorras peaks Rumeenia esmane prioriteet olema kõrvaldada makromajanduslik ja eelarveline tasakaalutus, mis ohustab majanduskasvu jätkusuutlikust keskpikas ja pikemas perspektiivis. Sellal kui Rumeenia kulueelised järk-järgult kaovad, peaks ta kiirendama struktuurireforme, et minna kulueelistel põhinevalt majanduselt üle tootlikkusel, innovatsioonil ja teadmistel põhinevale majandusele, kasutades ära uusi kasvuvõimalusi. Vajalike reformide tõhus rakendamine sõltub suures osas Rumeenia võimest parandada avaliku halduse tõhusust ja tulemuslikkust. Euroopa Ülemkogu kohtumisel heakskiidetud energeetikat ja kliimamuutusi käsitleva meetmepaketi rakendamisele tuleb pöörata erilist tähelepanu.

6. Lähtudes komisjoni hinnangust tehtud edusammudele, soovitab nõukogu Rumeenial jätkata struktuurireformide rakendamist. Eelkõige soovitatakse Rumeenial:

- tugevdada avaliku halduse tõhusust, tulemuslikkust ja sõltumatust nii keskvalitsuse kui ka kohalikul tasandil, kehtestades tõhusa regulatiivkontrolli ja jõustamissuutlikkuse;

- välise konkurentsivõime säilitamiseks ning praeguse inflatsiooni ja jooksevkonto puudujäägi ohjeldamiseks karmistada oluliselt eelarvepoliitikat ja rakendada võimalikult kiiresti siduv keskpika perioodi eelarveraamistik, vaadata läbi kulutused, et suurendada kasvu soodustavate kulutuste osatähtsust, muuhulgas vähendades riigiabi ja suunates selle ümber horisontaalsetele eesmärkidele, ning hoida palkade tõus kooskõlas tootlikkuse tõusuga;

- võtta ühtse parema õigusloomepoliitika raames kiiresti meetmeid, millega märkimisväärselt vähendada haldusmenetlusi ja viivitusi lubade saamisel, et parandada ettevõtluskeskkonda ja vähendada korruptsiooni allikaid;

- parandada haridus- ja kutseõppe, sealhulgas elukestva õppe kvaliteeti ja vastavust tööturu vajadustele, vähendada õpingute varajast katkestamist ja hõlbustada noorte sujuvat liikumist tööturule, sealhulgas tööpõhise väljaõppe abil.

SLOVEENIA

1. Sloveenia SKP kasv langes 2008. aastal 4 %le (2007. aastal oli see 6,8 %) ning langeb 2009. aastal veelgi. 2007. aastal kiirenes inflatsioon tõusvate energia- ja toiduainete hindade ning tugeva nõudlussurve tõttu märgatavalt, saavutades tipptaseme 6½ %, kuid on nüüd langemas. Jooksevkonto puudujääk oli 2008. aastal eeldatavalt 6 % SKPst. Prognooside kohaselt paraneb olukord 2009. aastal vaid vähesel määral.. Riigiasutuste eelarved, mis olid 2007. aastal ülejäägis, näitavad 2008. aastal eeldatavalt puudujääki.

2. Tööhõive kasv aeglustus 2008. aastal koos majandustegevusega ning aeglustub 2009. aastal eeldatavalt veelgi. Töötuse määr langes 2008. aastal eeldatavalt 4,5 %le ning tõuseb 2009. aastal taas. Praegused näitajad viitavad töötuse kasvule ekspordile suunatud sektorites ja töömahukas teenustesektoris, mõjutades enim tähtajaliste lepingutega töötajaid (peamiselt noori ja välismaalasi) ning madala kvalifikatsiooniga töötajaid.

3. Finantskriisiga toimetulekuks ja kooskõlastatud ELi lähenemisviisi osana on Sloveenia võtnud vastu meetmed finantssektori toetamiseks, et stabiliseerida pangandussektor.