[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel, 5.6.2008

KOM(2008) 337 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Euroopa tasandil tegutsevate asutuste edendamist ning haridus- ja koolitusalaste eritegevuste edendamist käsitleva ühenduse tegevuskava lõpphindamise kohta

SISUKORD

1. Sissejuhatus 3

2. Välishindamise taust 3

3. Välishindamise tingimused ja metoodika 4

3.1. Hindamise tingimused 4

3.2. Metoodika 4

4. Hindaja tähelepanekud ja soovitused meetme 1 (toetus kindlaksmääratud asutustele) kohta 4

4.1. Kindlaksmääratud haridus-, koolitus- ja teadusasutused, mis keskenduvad Euroopa integratsioonile 4

4.1.1. Hindaja tähelepanekud 5

4.1.2. Hindaja peamised soovitused ja komisjoni märkused 5

4.2. Euroopa Ülikoolidevaheline Inimõiguste ja Demokraatia Keskus 6

4.2.1. Hindaja tähelepanekud 6

4.2.2. Hindaja peamised soovitused ja komisjoni märkused 6

4.3. Euroopa Eripedagoogika Arendamise Agentuur 7

4.3.1. Hindaja tähelepanekud 7

4.3.2. Hindaja peamised soovitused ja komisjoni märkused 8

5. Hindaja tähelepanekud ja soovitused meetme 2 (toetus hariduse ja koolituse vallas tegutsevatele Euroopa ühingutele) kohta 8

5.1. Hindaja tähelepanekud 8

5.2. Hindaja peamised soovitused ja komisjoni märkused 8

6. Hindaja tähelepanekud ja soovitused meetme 3a (Jean Monnet’ meede) kohta 9

6.1. Hindaja tähelepanekud 9

6.2. Hindaja peamised soovitused ja komisjoni märkused 9

7. Hindaja tähelepanekud ja soovitused meetme 3b (toetus hariduse avatud koordineerimismeetodile) kohta 10

7.1. Hindaja tähelepanekud 10

7.2. Hindaja peamised soovitused ja komisjoni märkused 10

8. Hindaja tähelepanekud ja soovitused meetme 3c (siseriiklike kohtunike koolitus) kohta 11

8.1. Hindaja tähelepanekud 11

8.2. Hindaja peamine soovitus ja komisjoni märkused 11

9. Komisjoni järeldused 12

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Euroopa tasandil tegutsevate asutuste edendamist ning haridus- ja koolitusalaste eritegevuste edendamist käsitleva ühenduse tegevusprogrammi lõpphindamise kohta

SISSEJUHATUS

Käesolev aruanne esitatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta otsuse nr 791/2004/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm Euroopa tasandil tegutsevate asutuste edendamiseks ning haridus- ja koolitusalaste eritegevuste edendamiseks)[1] (edaspidi „otsus”) artiklile 8. Nimetatud artiklis on ette nähtud, et komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande programmi eesmärkide saavutamise kohta. Aruanne peab lähtuma muu hulgas välishinnangust. Selline hinnang anti 2007. aastal dokumendis „Final Evaluation of the Community’s action programme to promote bodies active at European level and support specific activities in the field of education and training” (Euroopa tasandil tegutsevate asutuste edendamist ning haridus- ja koolitusalaste eritegevuste edendamist käsitleva ühenduse tegevusprogrammi lõpphindamine). Nimetatud lõpphinnangu juurde viib järgmine link: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/education/2007/activereport_en.pdf. Käesolevas aruandes esitatakse komisjoni seisukoht lõpphinnangu peamiste järelduste ja soovituste kohta.

VÄLISHINDAMISE TAUST

Eespool nimetatud otsus oli aprillist 2004 kuni detsembrini 2006 mitmesuguste haridus- ja koolitusvaldkonnas võetud ühenduse meetmete õiguslikuks aluseks. Programm oli jagatud viieks eraldi meetmeks:

- meede 1 , mille raames anti nimelist toetust seitsmele asutusele (Euroopa Kolledž, Euroopa Ülikool-Instituut, Euroopa Avaliku Halduse Instituut, Euroopa Õigusakadeemia, Euroopa Ülikoolidevaheline Inimõiguste ja Demokraatia Keskus, Euroopa Eripedagoogika Arendamise Agentuur ning Euroopa Koolituse Rahvusvaheline Keskus);

- meede 2 , mille raames toetati Euroopa tasandil hariduse ja koolituse valdkonnas tegutsevaid Euroopa ühinguid;

- meede 3a , mille raames toetati Jean Monnet’ meetme kaudu Euroopa integratsiooni käsitlevat õpet, teadusuuringuid ja arutelusid kõrgharidusasutustes;

- meede 3b , mille raames toetati tegevusi, mis aitasid avatud koordineerimismeetodi abil kaasa tööprogrammis „Haridus ja koolitus 2010” sätestatud eesmärkide saavutamisele;

- meede 3c , mille raames toetati siseriiklike kohtunike koolitamist ELi õiguse valdkonnas.

Kõnealune otsus kaotas kehtivuse 31. detsembril 2006. Otsuses sätestatud meetmetele on antud uus õiguslik alus ja need ei kuulu enam kõik ühte programmi.

VÄLISHINDAMISE TINGIMUSED JA METOODIKA

Hindamise tingimused

Hindamise ja mõju hindamisega seotud teenuste raamlepingu alusel esitatud teenuste osutamise taotlusega telliti äriühingult ECOTEC Research and Consulting Ltd 2006. aasta detsembris otsuse lõplik välishindamine. Hinnati kõiki meetmeid, mida otsus oma jõustumiskuupäevast 2004. aastal kuni kehtivuse kaotamiseni 2006. aasta lõpul hõlmas. Pidades silmas, et otsuses sätestatud meetmetel olid erinevad eesmärgid ja abisaajad, käsitleti neid hindamisel eraldi ning igaühe kohta tehti tähelepanekuid ja anti soovitusi.

Metoodika

Järelhindamine toimus 2006. aasta detsembrist kuni 2007. aasta juunini. Hindajad kasutasid oma ülesande täitmisel dokumentide uurimist, ulatuslikke sidusrühmade uuringuid ja süvaintervjuusid. Hindamisel kasutatud meetod võttis arvesse programmi eelarveliste eraldiste suuruse erinevusi. Sellest tulenevalt koguti meetme 1 kohta rohkem andmeid kui ühegi muu meetme kohta ning meetme 2 kohta koguti kõige vähem andmeid.

HINDAJA TÄHELEPANEKUD JA SOOVITUSED MEETME 1 (TOETUS KINDLAKSMÄÄRATUD ASUTUSTELE) KOHTA

Otsuses sätestatud meetmega 1 nähti ette, et ühendus toetab seitsme Euroopa üldhuve taotleva kindlaksmääratud asutuse teatavate tegevus- ja halduskulude katmist. Need seitse asutust võib jagada kolmeks: 1) haridus-, koolitus- ja/või teadusasutused, mis keskenduvad Euroopa integratsioonile (Euroopa Kolledž, Euroopa Ülikool-Instituut, Euroopa Avaliku Halduse Instituut, Euroopa Õigusakadeemia, Euroopa Koolituse Rahvusvaheline Keskus); 2) Euroopa Ülikoolidevaheline Inimõiguste ja Demokraatia Keskus; 3) Euroopa Eripedagoogika Arendamise Agentuur.

Kindlaksmääratud haridus-, koolitus- ja teadusasutused, mis keskenduvad Euroopa integratsioonile

Viis meetme 1 juures nimetatud asutust tegelevad hariduse, koolituse ja/või teadusuuringutega, keskendudes Euroopa integratsioonile:

- Euroopa Kolledž (millel on ülikoolilinnakud Brügges ja Natolinis) keskendub kraadiõppele ja Euroopa integratsiooni magistriõppele;

- Euroopa Ülikool-Instituut (EUI) Firenzes pakub doktorantidele ja doktoriõppe lõpetanutele võimalust teha teadusuuringuid ajaloos, õigusteaduses, majanduses, politoloogias ja sotsiaalteadustes;

- Euroopa Avaliku Halduse Instituut (EIPA) Maastrichtis pakub peamiselt tööalast koolitust, rakendusuuringuid ja nõustamisteenuseid ELi liikmesriikide, kandidaatriikide ja ELi institutsioonide avalikele teenistujatele;

- Euroopa Õigusakadeemia ( ERA ) Trieris edendab juristidele suunatud tööalase koolituse ja arutelude kaudu teadlikkust ELi õigusest, ELi õiguse mõistmist ja selle rakendamise head tava;

- Euroopa Koolituse Rahvusvaheline Keskus (Centre International de Formation Européenne – CIFE) Nice'is on haridus- ja koolitusasutus, mis juhib Euroopa uuringuid ja föderalismi käsitlevaid programme Euroopa eri piirkondades.

Hindaja tähelepanekud

Hindaja märgib, et kuna teadmisi Euroopa integratsioonist, õigusest ja poliitikast on kindlasti vaja täiendada, on toetatud asutuste haridus-, koolitus- ja teadustegevus väga oluline . Hindaja rõhutab, et kõnealuste asutuste lõpetajate integreerumine tööturule on olnud eriti edukas ning et olemas on vajadus asutuste järele, mis pakuvad jätkuõpet ELi õiguse ja poliitika kohaldamise ja rakendamisega tegelevatele isikutele ja ametiasutustele.

Asutuste tulemuslikkuse kohta täheldab hindaja, et endised üliõpilased ja praktikandid on jäänud väga rahule ja on märkinud, et õppimine kõnealustes asutustes parandas tunduvalt nende arusaamist Euroopa õigusest või poliitikast (samuti nende keeleoskust) ning see parandas nende väljavaateid tööd saada ja/või töötulemusi.

Hindaja on rahul asutuste toimimise tõhususega ja juhib eriti tähelepanu Euroopa Kolledži magistrantide väga väikesele väljalangemise määrale ja Euroopa Ülikooli-Instituudi doktoriõppe lõpetamise kõrgele määrale.

Hindaja peamised soovitused ja komisjoni märkused

Hindajal on viiele eespool nimetatud asutusele 18 konkreetset soovitust. Soovituste süstemaatiliseks käsitlemiseks rühmitati ja sõnastati need ümber järgmisteks põhipunktideks. Komisjoni märkused on kaldkirjas.

1) Asutuste profiil. Hindaja peab vajalikuks mõne asutuse (eriti Euroopa Õigusakadeemia) profiili läbivaatamist, et veelgi suurendada asutuste vastastikust täiendavust, kasutada igaühe tugevaid külgi ja vältida tegevuse kattumist.

Komisjon nõustub selle soovitusega ja tegeleb juba praegu nimetatud asutuste vastastikuse täiendavusega. Komisjon püüab ka tulevikus vältida kindlaksmääratud asutuste vahelise tarbetu dubleerimise rahastamist.

2) Asutusesisene järelevalve ja hindamine. Hindaja soovitab julgustada paari kindlaksmääratud asutust (eriti Euroopa Koolituse Rahvusvahelist Keskust ja Euroopa Avaliku Halduse Instituuti) lähenema oma sisejärelevalvele ning haridus- ja koolitustegevuse kvaliteedi ja vajalikkuse sisehindamisele edaspidi süstemaatilisemalt. Hindaja soovitab konkreetselt Euroopa Koolituse Rahvusvahelisel Keskusel süstemaatilisemalt analüüsida oma eri tegevuste eesmärke ja ühtsust, et oleks võimalik teadlikumalt kaaluda, kas mõne tegevuse sihipärasust saaks suurendada.

Komisjon nõustub selle soovitusega. Järelevalve ja hindamise kvaliteedi parandamine on komisjoni arvates väga oluline. 2007. aastal astuti selles suunas esimesi samme ning komisjon kavatseb 2008. aastal Euroopa Koolituse Rahvusvahelise Keskuse ja Euroopa Avaliku Halduse Instituudiga neis küsimustes tööd jätkata.

3) Asutuste tegevuses osalemise laiendamine. Hindaja soovitab, et asutusi (eriti Euroopa Avaliku Halduse Instituuti ja Euroopa Ülikooli-Instituuti) ergutataks võtma meetmeid, mis suurendavad väheesindatud riikidest pärit taotluste ja osalejate arvu.

Komisjon on valmis osalema põhjuste analüüsimisel, miks teatavate riikide kodanikud võivad olla asutuste tegevuses alaesindatud. Komisjon pooldab olukorra parandamiseks teabe võimalikult laialdast levitamist.

4) Asutuste personalipoliitika. Hindaja soovitab toetada Euroopa Kolledži alalise õppejõudkonna arendamise poliitikat ja julgustada Euroopa Ülikooli-Instituuti võtma lisameetmeid oluliste töötajate värbamiseks ja säilitamiseks, seda eriti majanduse valdkonnas.

Komisjon märgib, et personalipoliitikaga seotud strateegilisi otsuseid teevad abisaajad ja et komisjon ei kavatse sellesse sekkuda. Komisjon on nõus nimetatud küsimusi kindlaksmääratud asutustega oma pädevuse piires arutama, kui selleks avaneb võimalus.

5) Asutuste rahastamine Hindaja soovitab eelkõige just Euroopa Koolituse Rahvusvahelise Keskusega seoses, et mõne selle kõrvaltegevuse toetamiseks uuritaks muid rahastamisvõimalusi. Euroopa Õigusakadeemia suhtes soovitab hindaja, et uuritaks muude ettevõtlustegevusele soodsamalt mõjuvate rahastamisvõimaluste elujõulisust.

Komisjon on nimetatud asjaolu tähtsust Euroopa Koolituse Rahvusvahelisele Keskusele korduvalt rõhutanud ja Euroopa Koolituse Rahvusvaheline Keskus on sellest teadlik. Ka on komisjon valmis uurima muid rahastamisvõimalusi, millel oleks Euroopa Õigusakadeemia ettevõtlustegevusele soodsam mõju.

Euroopa Ülikoolidevaheline Inimõiguste ja Demokraatia Keskus

Euroopa Ülikoolidevaheline Inimõiguste ja Demokraatia Keskus on interdistsiplinaarne keskus, kuhu kuulub 41 ülikooli kõigist ELi liikmesriikidest ja mille kesküksus asub Veneetsias. Selle kõige olulisem programm on ainult riigiülene Euroopa magistrikursus inimõiguste ja demokratiseerimise alal.

Hindaja tähelepanekud

Hindaja rõhutab Euroopa Ülikoolidevahelise Inimõiguste ja Demokraatia Keskuse suurt tähtsust ainulaadse võrgustikuna, mis ühendab Euroopa juhtivaid inimõiguste eksperte paljudest akadeemilistest organisatsioonidest ja pakub erinevaid vaatenurki, mida üheainsa ülikooli õppejõud pakkuda ei suudaks. Euroopa magistriprogrammi tähtsus seisneb selle interdistsiplinaarsuses, teooria ja praktika ainulaadses kombineerimises ning ulatuslike koostöövõrgustike moodustamises selles Euroopa ja maailma jaoks üliolulises poliitikavaldkonnas.

Euroopa Ülikoolidevahelise Inimõiguste ja Demokraatia Keskuse tulemuslikkuse puhul märgib hindaja ära üliõpilaste suurt rahulolu ning inimõigusi käsitlevate tellitud teadusuuringute ja kõrgetasemeliste teaduspublikatsioonide arvu suurenemist. Enamik Euroopa magistriprogrammis osalenuid leidis, et programmis osalemine parandas vaieldamatult nende karjäärivõimalusi. See lisandub mõjule, mis on seotud riikide poliitikute, poliitikakujundajate ja valitsusväliste organisatsioonide teadlikkuse suurendamisega Euroopa inimõigustest ja demokratiseerimise küsimustest.

Kui rääkida tõhususest , siis toimib Euroopa Ülikoolidevahelise Inimõiguste ja Demokraatia Keskuse uus juhtimisstruktuur väidetavalt hästi. Juhtimiskorraldus on aga Euroopa Ülikoolidevahelise Inimõiguste ja Demokraatia Keskuse struktuuri ning Euroopa magistriprogrammi tõttu keerukas, sest keskuse töötajad peavad asju ajama töötajatega 41 muust organisatsioonist. Varem oli Euroopa Ülikoolidevahelise Inimõiguste ja Demokraatia Keskuse üks põhiprobleem vähene finantsstabiilsus, kuid hiljuti leiti sellele lahendus finantsperspektiivi 2007–2013 raames.

Hindaja peamised soovitused ja komisjoni märkused

Hindajal on Euroopa Ülikoolidevahelisele Inimõiguste ja Demokraatia Keskusele seitse konkreetset soovitust. Soovituste süstemaatiliseks käsitlemiseks rühmitati ja sõnastati need ümber järgmisteks põhipunktideks. Komisjoni märkused on kaldkirjas.

1) Euroopa Ülikoolidevahelise Inimõiguste ja Demokraatia Keskuse profiil, struktuur ja eelarve. Hindaja soovitab uurida Euroopa magistriprogrammiga seotud võrgustiku lihtsustamise kasulikkust ja julgustada Euroopa Ülikoolidevahelist Inimõiguste ja Demokraatia Keskust otsima selgemat profiili väljaspool Euroopa magistriprogrammi.

Võrgustiku lihtsustamine on eriti raske ülesanne, sest Euroopa magistriprogrammiga on seotud 41 ülikooli, kuid viimasel ajal on tehtud jõupingutusi paremini toimiva juhtimisstruktuuri loomiseks. Komisjon nõustub, et Euroopa Ülikoolidevaheline Inimõiguste ja Demokraatia Keskus võiks edasi uurida võimalusi oma tegevuse laiendamiseks väljapoole Euroopa magistriprogrammi. Ka on komisjon soovitanud Euroopa Ülikoolidevahelisel Inimõiguste ja Demokraatia Keskusel otsida mitmekesisemaid välisrahastamise võimalusi, et väheneks keskuse sõltuvus ELi rahastamisest.

2) Euroopa Ülikoolidevahelise Inimõiguste ja Demokraatia Keskuse personalipoliitika. Hindaja soovitab suurendada Euroopa Ülikoolidevahelise Inimõiguste ja Demokraatia Keskuse teadussuutlikkust alaliste töötajate abil.

Komisjon nõustub selle soovitusega, kuid selle järgimiseks on vajalikud pidevad välise rahastamise vahendid.

3) Euroopa Ülikoolidevahelise Inimõiguste ja Demokraatia Keskuse tegevuspõhimõtted seoses lõpetajatega. Hindaja soovitab kanda hoolt selle eest, et stipendiumiprogrammi stipendiaatide valimine toimuks varasemal kuupäeval ning et Euroopa Ülikoolidevaheline Inimõiguste ja Demokraatia Keskus jälgiks tähelepanelikumalt lõpetajate tööhõivet.

Komisjon nõustub, et stipendiumiprogrammi stipendiaatide valik peaks toimuma varasemal kuupäeval; see sõltub aga mitmetest sidusrühmadest (sealhulgas ELi eesistujariigid) ja nende otsustusprotsessist. Olemas on vilistlasühendus, mis peaks lõpetajate tööhõive jälgimise Euroopa Ülikoolidevahelise Inimõiguste ja Demokraatia Keskuse jaoks hõlpsamaks muutma. Vilistlasühendus on arengufaasis; hiljuti saadeti kõigile Euroopa magistriprogrammi läbinutele küsimustik mitmesuguse teabe, sh nende tööhõive andmete kogumiseks.

4) Euroopa Ülikoolidevahelise Inimõiguste ja Demokraatia Keskuse tegevuses osalemise laiendamine. Hindaja soovitab, et Euroopa Ülikoolidevaheline Inimõiguste ja Demokraatia Keskus korraldaks uutes liikmesriikides üritusi ning kaasaks programmi uusi ülikoole nendest riikidest.

Komisjon kinnitab, et Euroopa Ülikoolidevaheline Inimõiguste ja Demokraatia Keskus on juba hakanud selles suunas tegelema 2007.–2008. aasta toetuste raames ning seda peamiselt toetussummade ümberjagamise teel.

Euroopa Eripedagoogika Arendamise Agentuur

Odenses asuv Euroopa Eripedagoogika Arendamise Agentuur püüab erivajadustega õppijate huvides parandada hariduspoliitikat ja õpet. Euroopa Eripedagoogika Arendamise Agentuur keskendub sellistele küsimustele nagu võrdsed võimalused, kättesaadavus, kaasav haridus ja hariduse kvaliteedi edendamine.

Hindaja tähelepanekud

Olulisusega seoses tõstab hindaja esile Euroopa Eripedagoogika Arendamise Agentuuri suurt panust tema liikmeks olevate riikide haridusministrite koostöö edendamisse ja nende ühtsel alusel toimimisse delikaatses eripedagoogika valdkonnas. Euroopa Eripedagoogika Arendamise Agentuuri tulemuslikkust näitab eelkõige see, et on suurendatud poliitikute, poliitikakujundajate, valitsusväliste organisatsioonide ja üldsuse teadlikkust eripedagoogika Euroopa küsimustest. Peale selle on Euroopa Eripedagoogika Arendamise Agentuur märkimisväärselt kaasa aidanud eripedagoogika põhimõtete arendamisele riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Euroopa Eripedagoogika Arendamise Agentuur on ainulaadne Euroopa ühine tugiraamistik erivajadustega õpilaste kaasamiseks.

Hindaja peamised soovitused ja komisjoni märkused

Hindajal on Euroopa Eripedagoogika Arendamise Agentuurile viis konkreetset soovitust. Soovituste süstemaatiliseks käsitlemiseks rühmitati ja sõnastati need ümber järgmisteks põhipunktideks. Komisjoni märkused on kaldkirjas.

1) Euroopa Eripedagoogika Arendamise Agentuuri koostöö muude partneritega. Hindaja soovitab Euroopa Eripedagoogika Arendamise Agentuuril uurida võimalusi teha tihedamat koostööd agentuuri põhitegevusvaldkonnas tegevate spetsialistidega ning osaleda koostööprojektides välisasutustega.

Komisjon soovib, et eraldatud summade abil saavutataks võimalikult suur koostoime ning kavatseb soodustada Euroopa Eripedagoogika Arendamise Agentuuri koostööd spetsialistide ja välisasutustega.

2) Euroopa Eripedagoogika Arendamise Agentuuri teabevahetus ja teabelevi. Hindaja soovitab, et Euroopa Eripedagoogika Arendamise Agentuur tõhustaks oma liikmete ja uute teabeleviviiside abil oma tegevuse, väljundite ja tulemuste levitamist riiklikul tasandil ning parandaks teabevahetust komisjoniga.

Komisjonil on kavas teha Euroopa Eripedagoogika Arendamise Instituudiga alates 2008. aastast koostööd teabelevi parandamiseks ka riiklikul tasandil. Teabevahetus komisjoniga paranes 2007. aastal – pärast hindamises käsitletud ajavahemiku (2004–2006) lõppu – märgatavalt.

HINDAJA TÄHELEPANEKUD JA SOOVITUSED MEETME 2 (TOETUS HARIDUSE JA KOOLITUSE VALLAS TEGUTSEVATELE EUROOPA ÜHINGUTELE) KOHTA

Otsuses sätestatud meetmega 2 nähti ette, et ühendus toetab selliste hariduse ja koolituse vallas tegutsevate Euroopa ühingute tegevus- ja halduskulude katmist, kellel on liikmeid vähemalt 12 ELi liikmesriigis. Toetust anti iga-aastaste projektikonkursside põhjal.

Hindaja tähelepanekud

Hindaja peab meedet 2 oluliseks , kuna hariduse ja koolituse tööprogrammi iga strateegilise prioriteediga tegeles vähemalt üks toetatud Euroopa ühing. Meetme 2 tulemuslikkust näitab püsivate võrgustike ja struktuuride loomine eri sidusrühmade vahel kogu ELis, pikaajaline profiili parandamine ja poliitika kujundamine. Hindaja järeldab, et kui üks erand välja arvata, siis lõi antud toetus lisandväärtust ja oli tõhus .

Hindaja peamised soovitused ja komisjoni märkused

Hindajal on meetme 2 kohta kaks konkreetset soovitust. Komisjoni märkused on kaldkirjas.

1) Strateegilised eesmärgid. Hindaja soovitab ümber hinnata, milliseid hariduse ja koolituse tööprogrammi strateegilisi eesmärke kõnealuse meetme kaudu rahastatavad ühingud saavutada püüavad.

Komisjon võtab seda soovitust kindlasti arvesse, kui sõnastab konkursikutses ümber prioriteedid ja lepingu sõlmimise kriteeriumid.

2) Tulemused. Hindaja soovitab pöörata suuremat tähelepanu toetatud ühingute kaudu väljatöötatud tegevuste mõju suurendamisele. Hindaja usub, et meetme 2 raames keskenduti liialt võrgustike loomisele, säilitamisele ja laiendamisele, mis toimus muude reaalsete väljundite arvelt.

Meetme 2 erieesmärk oli ja on Euroopa võrgustikke moodustavate ühingute tegevuse ja haldamise toetamine. Sellele vaatamata pooldab komisjon abisaajate poolt väljatöötatud tegevuste mõju suurendamist ning uurib selliste reaalsete väljundite mõjusamaks muutmise võimalusi.

HINDAJA TÄHELEPANEKUD JA SOOVITUSED MEETME 3A (JEAN MONNET’ MEEDE) KOHTA

Otsuses sätestatud meetmega 3a nähti ette, et ühendus toetab Euroopa integratsiooni käsitlevaid tegevusi kõrghariduse vallas. Kõnealust meedet rakendatakse Jean Monnet’ meetmena, mille eesmärk on suurendada teadmisi ja teadlikkust Euroopa integratsioonist seeläbi, et edendatakse selle valdkonnaga seotud õpet, teadusuuringuid ja mõttevahetusi kõrgkoolides kogu maailmas. Jean Monnet’ meetmega, mis algatati 1990. aastal, edendatakse akadeemilisi saavutusi, andes iga-aastasel projektikonkursil edukaks osutunud taotlejatele prestiižikaid nimetusi nagu Jean Monnet’ tippkeskus ja Jean Monnet’ õppetool. Jean Monnet’ professoreid leidub praegu 60 riigis viiel mandril ja neil on igal aastal 250 000 üliõpilast.

Hindaja tähelepanekud[2]

Hindaja rõhutab Jean Monnet’ meetme suurt tähtsust ELi mõistmisel, ELi käsitlevate arutelude edendamisel (kooskõlas komisjoni prioriteetidega teabevahetuse ja D-kava vallas) ning ELi nähtavamaks tegemisel kandidaatriikides ja kolmandates riikides, samuti kõnealuse valdkonnaga seotud haridusvõimaluste parandamisel.

Tulemuslikkusest rääkides leiab hindaja, et Jean Monnet’ meede on võimas vahend Euroopa uuringute teadvustamisel, õpetamise kvaliteedi ja osalevate ülikoolide maine parandamisel ning ELiga seotud uute õpitegevuste väljatöötamisel. Selle mõju on eriti tuntav väljaspool ELi asuvates riikides. Hindaja täheldab ka seda, et Jean Monnet’ õppejõud tegelevad laialdaselt teadmiste levitamise ja vahetamisega, mis võimendab Jean Monnet’ meetme alusel toetatud tegevuste mõju.

Hindaja arvates seisneb Jean Monnet’ meetme lisandväärtus selle topeltfunktsioonis: see on ELi uuringutega tegelevatele teadusosakondadele väga vajalik tuluallikas ja samas kvaliteedimärk, mis aitab parandada Jean Monnet’ tegevustega seotud osakonna ja nimetatud tegevusi juhtivate isikute mainet. Hindaja leiab, et selline topeltfunktsioon võimaldab meetmel saavutada suhteliselt väikese raha eest äärmiselt muljetavaldavaid tulemusi ja mõju ning muudab meetme väga tõhusaks . Lisaks sellele on Jean Monnet’ meede üks vähestest ELi programmidest, mis on avatud osalejatele üle kogu maailma. See suurendab ELi nähtavust väljaspool Euroopat.

Hindaja peamised soovitused ja komisjoni märkused

Hindaja soovitab uurida võimalusi Jean Monnet’ „kaubamärgi” laiemaks tutvustamiseks nii ELis kui ka sellest väljaspool, et suurendada üliõpilaste ja üldsuse seas selle tunnustamist. Komisjoni märkused on kaldkirjas.

Komisjon nõustub selle soovitusega. Uued Jean Monnet’ publikatsioonid ja uus Jean Monnet’ veebileht, mis on ettevalmistamisel, peaksid aitama Jean Monnet’ „kaubamärki” tutvustada. Koostööd teevad välissuhete peadirektoraat ja teabevahetuse peadirektoraat, et veelgi enam levitada teavet Jean Monnet’ kohta, mis on oluline vahend kodanike lähendamiseks ELile ja ELi nähtavuse suurendamiseks maailmas.

HINDAJA TÄHELEPANEKUD JA SOOVITUSED MEETME 3B (TOETUS HARIDUSE AVATUD KOORDINEERIMISMEETODILE) KOHTA

Otsuses sätestatud meetmega 3b nähti ette ühenduse toetus tegevustele, mis aitavad kaasa Euroopa haridus- ja koolitussüsteemide tulevikueesmärkide saavutamisele. Kõnealuse meetme raames korraldatakse projektikonkursse uuringute, ekspertide kohtumiste ja teavitustegevuse kohta, et aidata liikmesriikidel tööprogrammi „Haridus ja koolitus 2010” eesmärke avatud koordineerimismeetodi abil ellu viia.

Hindaja tähelepanekud

Hindaja leiab, et meede 3b on oluline ja tööprogrammi „Haridus ja koolitus 2010” eesmärkidega kooskõlas. Selle tulemuslikkusest rääkides märgib hindaja, et toetatud tegevuste (enamasti seminarid, konverentsid ja publikatsioonid) väljundid aitavad pikemas perspektiivis tõenäoliselt kaasa kavandatud tulemuste saavutamisele, eelkõige tänu liikmesriikide sidusrühmade püsivate võrgustike tekkele. Tõhususega seoses märgib hindaja, et kõik ametiasutused peavad komisjoni poolset rahastamist väga kasulikuks.

Hindaja peamised soovitused ja komisjoni märkused

Hindajal on kaks peamist soovitust. Komisjoni märkused on kaldkirjas.

1) Mõnede liikmesriikide kõrvalejäämine. Hindaja soovitab välja selgitada mõnede liikmesriikide kõrvalejäämise põhjused ja astuda võimaluse korral samme takistuste kõrvaldamiseks.

Seda küsimust arutas tööprogrammi „Haridus ja koolitus 2010” koordineerimisrühm. Ühe olulise põhjusena, miks mõned liikmesriigid kõrvale jäävad, mainiti, et need riigid on arvamusel, et neil tuleb suhteliselt väikese rahalise toetuse saamiseks läbida aeganõudev taotlusprotsess. Viimase projektikonkursi 27/07 „Establishment and Implementation of National Lifelong Learning Strategies – Education and Training 2010” („Riiklike elukestva õppe strateegiate loomine ja rakendamine – haridus ja koolitus 2010”) puhul on maksimumsummat suurendatud 100 000 euroni.

2) Uute sidusrühmade kaasamine. Hindaja soovitab pöörata tulevaste projektikonkursside puhul rohkem tähelepanu laiema osalejateringi kaasamisele projektide raames korraldatud üritustesse ja muudesse projektidesse. See kummutaks praegu mõnikord esineva kahtluse, et paljudel sellistel üritustel ei õnnestu uusi sidusrühmi kaasata.

Seda küsimust arutas tööprogrammi „Haridus ja koolitus 2010” koordineerimisrühm. Enamik rühma liikmetest ei pooldanud võimalust muuta kõnealuste projektikonkursside puhul abikõlblikuks ka muid organisatsioone peale riigi ministeeriumide. Viimase projektikonkursi 27/07 „Establishment and Implementation of National Lifelong Learning Strategies – Education and Training 2010” puhul on üks valikukriteerium see, et kõikidesse tegevustesse tuleb kaasata palju erinevaid kõikide tasandite olulisi sidusrühmi, kes on seotud või tegelevad elukestva õppe strateegiate loomise ja rakendamisega, sealhulgas poliitikud ja muud otsustetegijad, eksperdid, teenuseosutajad, sotsiaalpartnerid, kodanikuühiskonna esindajad ja õppijad.

HINDAJA TÄHELEPANEKUD JA SOOVITUSED MEETME 3C (SISERIIKLIKE KOHTUNIKE KOOLITUS) KOHTA

Otsuses sätestatud meetmega 3c nähti ette ühenduse toetus eelkõige siseriiklike kohtunike koolituse jaoks Euroopa õiguse valdkonnas. Selleks korraldati projektikonkursse, mille eesmärk oli toetada kohtunike koolitust ELi konkurentsiõiguse vallas.

Hindaja tähelepanekud

Hindaja leiab, et meede 3c on äärmiselt oluline , kui pidada silmas ELi konkurentsiõiguse ajakohastamist määruse (EÜ) nr 1/2003 raames, mis andis liikmesriikide kohtutele õiguse kohaldada täies ulatuses EÜ asutamislepingu artikleid 81 ja 82. Selles kontekstis on siseriiklike kohtunike õiguskoostööd tugevdavate ning EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82 rakendamist käsitlevate koolituste korraldamise projektide toetamine väga vajalik ja programmi eesmärkidega kooskõlas.

Tulemuslikkuse suhtes täheldab hindaja, et kättesaadavad tõendid näitavad, et projektil on olnud soovitud mõju, see tähendab, et on parandatud siseriiklike kohtunike teadmisi EÜ konkurentsiõigusest ning saavutatud selle õiguse ühtlasem kohaldamine, eriti EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82 ühtlasem kohaldamine. Hindaja arvab ka, et meede 3c on suurendanud kohtunike teadlikkust vajadusest täiendada oma oskusi ja teadmisi EÜ konkurentsiõiguse valdkonnas ning et meetmel on võimendatud mõju. Lisaväärtusena märgiti võrgustike loomist ja paremate sidemete loomist siseriiklike kohtunike vahel. Hindaja järeldab, et eraldatud vahendeid (määratud toetusi) kasutati tõhusalt .

Hindaja peamine soovitus ja komisjoni märkused

Pidades silmas EÜ konkurentsiõiguse olulisust ELi siseturul võrdsete võimaluste loomisel, soovitab hindaja, et komisjon kaaluks võimalust enam toetada konkurentsiõigusega tegelevate siseriiklike kohtunike vahelist koostööd, täpsemalt pakkuda abi ELi tasandi võrgustiku loomiseks . Selline võrgustik võiks olla avatud nii konkurentsiõigusega tegelevatele kohtunikele kui ka kõigile neile, kes on kõnealusest valdkonnast huvitatud, ning annaks vajalikku teavet kohtuotsuste kohta, mis on siseriiklikul tasandil konkurentsiõiguse valdkonnas tehtud. Kuna EÜ konkurentsiõigust on juba mõnda aega detsentraliseeritult kohaldatud, on teave kohtuotsuste kohta seni olnud hajutatud või isegi kättesaamatu. Seepärast oleks soovitav ühtne vahend, mis muudaks kohtunikele ja teistele õigusalal töötajatele teabe kättesaadavaks ning annaks võimaluse vahetada arvamusi ja sõlmida uusi sidemeid teiste riikide kohtunikega. Kuna EÜ konkurentsiõiguses on tunda majanduse mõju suurenemist, oleks selline vahend kasulik ka arvamuste ja kogemuste vahetamiseks selles valdkonnas. Komisjoni märkused kõnealuse soovituse kohta on esitatud kaldkirjas.

Komisjon peab seda soovitust teretulnuks. Selliste siseriiklike kohtunike koostöövõrkude loomine, mis pakuks kohtunikele ka arvamuste vahetamise võimalust, on olnud algusest (2002. aastast) saadik üks koolitusprogrammi põhieesmärke ning seda valdkonda on seetõttu siseriiklike kohtunike koolitamise eesmärgiga võrdselt edendatud. Sellise koostöövõrgu rahastamise taotlusi on aga esitatud väga vähe. Sellegipoolest tuleb märkida, et kaasrahastatud koolitusprojektide üks eesmärk on olnud osalevate kohtunike võrgustike loomine ja olemasolevate võrgustike toetamine. Parim näide olemasolevast võrgustikust, mille tegevust on toetatud, on Euroopa konkurentsiõiguse kohtunike ühing (AECLJ, Association of European Competition Law Judges ), mis asub Londonis ja juhib sealt konkurentsiõiguse kohtunike võrgustikku.

Seoses teabega kohtuotsuste kohta juhib komisjon tähelepanu oma veebilehele (http://ec.europa.eu/comm/competition/elojade/antitrust/nationalcourts/), kus avaldatakse kõik liikmesriikide kohtute otsused, mis käsitlevad EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaldamist. Veebilehte ajakohastatakse pidevalt ja seal on esitatud olulisemad andmed langetatud kohtuotsuste kohta ning kohtuotsuste mittekonfidentsiaalsed versioonid.

KOMISJONI JÄRELDUSED

Võttes arvesse komisjoni prioriteete ja hindamistulemusi, teeb komisjon Euroopa tasandil tegutsevate asutuste edendamist ning haridus- ja koolitusalaste eritegevuste edendamist käsitleva ühenduse tegevusprogrammi kohta järgmised järeldused.

Meede 1 – toetus kindlaksmääratud asutustele

Euroopa integratsiooni uuringutele spetsialiseerunud asutused

Komisjon leiab, et Euroopa Kolledži, Euroopa Ülikooli-Instituudi, Euroopa Avaliku Halduse Instituudi ja Euroopa Õigusakadeemia toetamise jätkamine on oluline, et nii Euroopa elanikud kui ka liikmesriikide ja ELi avalikud teenistujad ning poliitikakujundajad saaksid kasu kvaliteetsest haridusest ja tööalasest koolitusest ning kvaliteetsetest teadusuuringutest ja/või poliitika kujundamise jaoks vajalikest mõttevahetustest, mida annab tõeliselt üleeuroopalises raamistikus ja keskkonnas tehtav koostöö. Ajavahemikul 2007–2013 saavad nimetatud asutused toetust elukestva õppe programmi osaks oleva Jean Monnet’ programmi kaudu.[3]

Euroopa Ülikoolidevaheline Inimõiguste ja Demokraatia Keskus

Arvestades, kui tähtis on ELi jaoks demokraatia ja inimõiguste edendamine kogu maailmas, leiab komisjon, et on oluline ka edaspidi toetada ainulaadset riigiülest Euroopa Ülikoolidevahelist Inimõiguste ja Demokraatia Keskust, eriti Euroopa magistriprogrammi inimõiguste ja demokratiseerimise alal. Ajavahemikuks 2007–2013 on Euroopa Ülikoolidevahelise Inimõiguste ja Demokraatia Keskuse toetus integreeritud rahastamisvahendisse, mis on ette nähtud demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas.[4]

Euroopa Eripedagoogika Arendamise Agentuur

Komisjon leiab, et Euroopa Eripedagoogika Arendamise Agentuuril on äärmiselt oluline roll eripedagoogikaga seotud koostöö ja uuenduste alusena Euroopas ning et selle asutuse toetamist tuleb jätkata. Ajavahemikul 2007–2013 saab Euroopa Eripedagoogika Arendamise Agentuur toetust elukestva õppe programmi osaks oleva Jean Monnet’ programmi kaudu.

Meede 2 – toetus hariduse ja koolituse vallas tegutsevatele Euroopa ühingutele

Komisjon peab vajalikuks jätkata toetuse andmist hariduse ja koolituse valdkonna eri sidusrühmade püsivate võrgustike ja struktuuride loomiseks ja tugevdamiseks, et edendada ELi prioriteete hariduse ja koolituse valdkonnas. Ajavahemikul 2007–2013 on see toetus integreeritud elukestva õppe programmi osaks olevasse Jean Monnet’ programmi. Arvestades, kui oluline on kodanikke ELile lähendada, peab komisjon vajalikuks laiendada kõnealuse meetme raames korraldatava projektikonkursi kohaldamisala, kaasates ka Euroopa integratsiooni käsitleva hariduse andmise ja koolituse korraldamisega tegelevad Euroopa ühingud.

Meede 3a – Jean Monnet’ meede

Komisjon peab oluliseks jätkata toetuse andmist Euroopa integratsiooniga seotud õppele, teadusuuringutele, aruteludele ja mõttevahetustele kõrgharidusasutustes üle kogu maailma, et suurendada Euroopa kodanike teadlikkust ja teadmisi EList, suurendada ELi nähtavust maailmas ning võimaldada poliitikakujundajatel ja kodanikuühiskonnal kasu saada akadeemilisest mõttevahetusest Euroopa integratsiooni aktuaalsetel teemadel. Ajavahemikul 2007–2013 on selline toetus integreeritud elukestva õppe programmi osaks olevasse Jean Monnet’ programmi. Komisjon leiab, et Euroopa integratsiooni eksperte ühendav Jean Monnet’ võrgustik peaks veelgi kasvama nii ELis kui ka väljaspool seda.

Meede 3b – toetus hariduse avatud koordineerimismeetodile

Komisjon peab vajalikuks jätkata riiklike ametiasutuste koostööd Euroopa tasandil, sealhulgas avatud koordineerimismeetodi toetamist, et edendada ELi prioriteete hariduse ja koolituse valdkonnas. Ajavahemikuks 2007–2013 on selline toetus integreeritud valdkondadevahelisse elukestva õppe programmi.

Meede 3c – siseriiklike kohtunike koolitus

Arvestades, et siseriiklikel kohtunikel on oluline roll üldisemalt ELi õiguse ja konkreetsemalt ELi konkurentsiõiguse jõustamisel ning et nende valdkondadega tegelevate siseriiklike kohtunike edasise koolituse ja kohtunike võrgustike loomise järele on reaalne vajadus, peab komisjon oluliseks jätkata siseriiklike kohtunike koolitamist konkurentsipoliitika valdkonnas. Ajavahemikuks 2007–2013 on see toetus integreeritud üldprogrammi „Põhiõigused ja õigusasjad” osaks olevasse eriprogrammi „Tsiviilõigus”.[5]

[1] ELT L 138, 30.4.2004.

[2] Tuleb märkida, et hindaja tähelepanekud põhinevad üksnes iga-aastase konkursi tulemusena elluviidavatel Jean Monnet’ projektidel. Hindaja ei uurinud, milline mõju ja kvaliteet on kõrgetasemelistel Jean Monnet’ konverentsidel ja mõttevahetustel, kus saavad kokku tipptaseme õppejõud, poliitikakujundajad ja kodanikuühiskonna esindajad.

[3] Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1720/2006/EÜ, 15. november 2006, millega luuakse tegevusprogramm elukestva õppe alal, ELT L 327, 24.11.2006

[4] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1889/2006, 20. detsember 2006, rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas, ELT L 386, 29.12.2006.

[5] Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1149/2007/EÜ, 25. september 2007, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 üldprogrammi „Põhiõigused ja õigusasjad” raames eriprogramm „Tsiviilõigus”, ELT L 257, 3.10.2007