Soovitus:

NÕUKOGU SOOVITUS,

milles käsitletakse Slovakkia 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Slovakkia ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[1] eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust[2],

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks Euroopa Komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

(2) Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta[3]; mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitika kujundamisel.

(3) Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust; majanduspoliitika parem koordineerimine on ette nähtud Euroopa 2020. aasta strateegiaga.

(4) Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

(5) Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

(6) Slovakkia esitas 28. aprillil 2011 oma 2011. aasta ajakohastatud stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2011–2014 ja 2. mail 2011 oma 2011. aasta riikliku reformikava. Vastastikuse seose arvessevõtmiseks hinnati neid kaht programmi üheaegselt.

(7) Slovakkia majandus, mida iseloomustab kaubanduse avatus ja keskendumine kestvuskaupade tootmisele, sai maailmakaubanduse kokkuvarisemise ja finantskriisi järgse kogunõudluse vähenemise tõttu tugevasti kannatada. Selle tulemusena vähenes SKP 2009. aastal 4,7% võrra ja tööpuudus kasvas 12%-ni. 2010. aastal paranes majanduse olukord välisnõudluse elavnemise tõttu märkimisväärselt majanduskasvu osas (SKP kasv oli 4,1%), näitas aga endiselt halvenemise märke tööhõive osas (töötuse määr suurenes 14,5%-ni, mis oli ELi lõikes üks suurimaid näitajaid, ning üks suurimaid oli ka töötuse kasvu näitaja). Tööhõive jääb 2011. ja 2012. aastal endiselt tublisti allapoole kriisieelset taset. Kriis halvendas märkimisväärselt riigi rahanduse olukorda ja valitsemissektori eelarve puudujääk suurenes 2%-st SKPst 2008. aastal 8%-ni SKPst 2009. ja 2010. aastal. Võla suhe SKPsse on endiselt võrdlemisi väike, ent ka see näitaja suurenes 15 protsendipunkti võrra ja oli 2010. aastal 41% SKPst.

(8) Nõukogu, kelle arvamus põhineb ajakohastatud stabiilsusprogrammi hindamisel kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1466/97, on seisukohal, et programmi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on esimese kahe aasta kohta realistlik, aga programmiperioodi lõpupoole liiga optimistlik. Programmis on seatud eesmärk vähendada 2013. aastal kooskõlas nõukogu määratud tähtajaga puudujääki allapoole 3% SKPst ja jätkata selle vähendamist 2014. aastal 2,8%-ni SKPst. Pärast 2011. aastat on kohandused üldjoontes kulupõhised. Eelarve-eesmärkide saavutamist ohustavad riskid, mis on peamiselt seotud kavandatud meetmete rakendamisega. Programmiga ei nähta ette keskpika perioodi eesmärgi saavutamist. Eelarve-eesmärkide täitmine eeldaks ajavahemikul 2011–2013 eelarve korrigeerimist keskmiselt ligikaudu 1,4% SKPst aastas.

(9) 2011. aastaks prognoositakse puudujäägi olulist vähenemist tänu konsolideerimismeetmetele, mille mahuks hinnatakse Slovakkia stabiilsusprogrammis umbes 2,5% SKPst. Kohandamise jätkamist oodatakse ka 2012. ja 2013. aastal, mil on plaanis puudujääki vähendada ligikaudu üks protsendipunkt SKPst aastas. Eelarve konsolideerimisel keskendutakse esmajoones kuludele ja kavas on saavutada sääst kaupade ja teenuste ostmiseks tehtavate kulutuste, samuti palgakulude vähendamise kaudu. Sellise vähendamise püsiv kohaldamine võib aga osutuda keeruliseks. Slovakkia ülesanne on tagada, et konsolideerimise käigus säiliks või koguni kasvaks kulude tase majanduskasvu soodustavates valdkondades, näiteks hariduse ja transpordi infrastruktuuri valdkonnas. Muret valmistab eelkõige valitsuse kapitali vähene kogumahutus põhivarasse ja prognooside kohaselt väheneb see veelgi. Rohkem tuleks teha selleks, et koguda tulusid sellistest maksudest, mis kahjustavad majanduskasvu kõige vähem, näiteks omandi- ja keskkonnamaksust, samuti tuleks suurt käibemaksu alalaekumist silmas pidades teha jõupingutusi maksukogumise tõhustamiseks.

(10) Slovakkia parandas oma eelarveraamistikku märkimisväärselt tänu 2005. aasta reformile, mille raames juurutati mitmeaastane kavandamine ja programmipõhine eelarvesüsteem ning kehtestati mitmesugused eelarve-eeskirjad. Praeguse süsteemiga ei ole siiski suudetud takistada valitsust koostamast puudujäägiga eelarveid ka suure majanduskasvuga aastatel. Üks peamisi probleeme seisneb selles, et programmi lõpuaastate eelarve-eesmärke on kerge muuta, ning see ei aita kaasa eelolevate aastate eelarve kinnistamisele. Ajakohastatud stabiilsusprogrammis ja riiklikus reformikavas kehtestatud kulude ülemmäärad võivad aidata sellest probleemist üle saada, tingimusel et need hõlmavad võimalikult suurt osa valitsemissektori üldkuludest. Lisatakistuseks aasta eelarveolukorra ning eelarve-eeskirjade täitmise jälgimisel on aegsasti avaldatud teabe puudumine eelkõige kohalike omavalitsuste ja sotsiaalkindlustusfondide kohta. Lisaks puudub Slovakkias sõltumatu asutus, kes osaleks vahetult eelarvega seotud ettevalmistavas töös, järelevalves ja hindamismehhanismide rakendamises.

(11) Slovakkia kuulub nende liikmesriikide hulka, kellel on olulisi probleeme riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamisel. Elanikkonna vananemisega seotud kulud kasvavad prognooside kohaselt eelolevatel aastakümnetel ELi keskmisest kiiremini. Pensionid on nende kulude peamine allikas, ja seda hoolimata 2004.–2006. aastal ellu viidud ulatuslikust reformist. Reformi raames ei võetud järjepidevalt arvesse prognoose, mille kohaselt oodatav eluiga tulevikus tõuseb. Jooksval finantseerimisel ja ümberjagamisel põhinevale sambale võib tulevikus avalduda lisasurve pensionide arvestamisel kohaldatava tugeva sissetulekupõhise komponendi ja indekseerimise mehhanismi tõttu. Kogumispensionisamba elujõulisust ohustavad 2008. ja 2009. aastal tehtud muudatused, sealhulgas pensionifondidele kehtestatud nõue katta tekkinud kahjum ja kohustusliku osaluse tühistamine uute tööturule tulijate puhul.Riiklikus reformikavas ja stabiilsusprogrammis on kavandatud mitmesugused pensionisüsteemi kohandused, mille eesmärk on aidata kõrvaldada praegused puudused.

(12) Teine oluline ülesanne on peatada tööpuuduse kiire suurenemine enne, kui tööpuudus muutub struktuurseks. Töötuse määr on praegu üle 14%. Pikaajalise töötuse määr 9,2% on endiselt ELi kõrgeim ning sellele lisanduvad ulatuslikud piirkondlikud erinevused ja oskuste mittevastavus tööturu nõudlusele. Ehkki Slovakkia tööturg on võrdlemisi paindlik, kavatseb valitsus selle paindlikkust tööseadustikku tehtavate muudatuste kaudu veelgi suurendada. Tööpuudus on eriti suur madala kvalifikatsiooniga töötajate hulgas, kelle tööhõive määr on üks ELi madalamaid. See võib olla tingitud madalapalgaliste töötajatega (kelle palk on 67% keskmisest palgast) seotud võrdlemisi suurest maksukoormast (34%), mis võib vähendada tööandjate motivatsiooni võtta tööle madala kvalifikatsiooniga töötajaid. Töötute tööturule tagasitoomiseks võib kasu olla konkreetsetele vajadustele suunatud ja hästi läbimõeldud aktiivsest tööturupoliitikast. Praegu on sellistele meetmetele tehtud kulutused ja nendes osalemine ELi mõõtmes väga madal ning järelevalve või tõhususe hindamine passiivne. Valitsusel on kavas reformida käesoleva aasta lõpuks tööturuteenuseid ja kujundada välja aktiivne tööturupoliitika.

(13) Võttes arvesse piisavalt kvalifitseeritud tööjõu tähtsust mitte-hinnapõhise konkurentsivõime parandamise seisukohast, on Slovakkia seadnud endale auahne eesmärgi suurendada kõrghariduse omandamise taset 2020. aastaks praeguselt 17,6%-lt 40%-ni. Riiklikus reformikavas on ette nähtud, et vähendamaks oskuste mittevastavust tööturu nõudlusele reformib Slovakkia oma kooliharidust ning kutseharidust ja -õpet. Kolmanda taseme hariduse omandamise tase on oluliselt allpool ELi keskmist ning mitmesuguste näitajate põhjal tuleb nentida, et probleeme valmistab hariduse kvaliteet.Pikaajalise töötuse püsimise üks põhitegureid Slovakkias on marginaliseerunud roma kogukondade kehvad haridustulemused. Tööeas inimesed osalevad elukestvas õppes võrreldes ELi keskmisega endiselt vaid väga vähesel määral (2,8%). See mõjutab negatiivselt tööalast konkurentsivõimet ega aita kaasa praeguse suure tööpuuduse vähendamisele.

(14) Riiklikus reformikavas tunnistatakse vajadust kujundada välja majanduskasvu paremini soodustav ettevõtluskeskkond, suurendada kohtusüsteemi tulemuslikkust, muuta riigihanked läbipaistvamaks ja võidelda korruptsiooniga. Samas tunnistatakse ka, et asjakohaste meetmete rakendamisega on seotud teatavad riskid. Nõrkade riigiasutuste probleem ei ole paraku veel piisavalt lahenenud ja tõenditel põhineva poliitikakujunduse tugevdamiseks tuleks rohkem pingutada. Avaliku halduse tõhusust ja läbipaistvust vähendavad, analüüsivõimet nõrgestavad ning ELi ja riiklike vahendite tõhusat kasutamist takistavad puudulik suutlikkus ja personali suur voolavus. Need tegurid õõnestavad majanduskasvu potentsiaali ja majanduse konkurentsivõimet.

(15) Slovakkia on võtnud laiendatud euroala pakti raames hulga kohustusi[4]. Kohustusi on võetud pakti kolmes valdkonnas, mis on Slovakkiale olulised: riigi rahanduse jätkusuutlikkus, tööhõive ja konkurentsivõime. Eelarvepoliitika valdkonnas kohustub Slovakkia suurendama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ja tugevdama riigi eelarveraamistikku eelarvepoliitilist vastutust käsitleva uue õigusakti vastuvõtmise kaudu. Tööhõivemeetmed hõlmavad tööseadustiku kavandatud läbivaatamist eesmärgiga muuta tööturg veelgi paindlikumaks. Konkurentsivõime edendamise meetmed on suunatud halduskoormuse vähendamisele, korruptsioonivastasele võitlusele, riigihangete ja kohtusüsteemi läbipaistvuse suurendamisele ning maksusüsteemi tõhustamisele. Eespool kirjeldatud kohustused kajastavad stabiilsusprogrammis ja riiklikus reformikavas visandatud ümberkorralduste kava. Kohustuste abil kiirendatakse käimasolevaid reforme, mis on seotud ettevõtluskeskkonna ja õiguste jõustamisega, ning suunatakse tähelepanu sellistele olulistele küsimustele nagu pensionid ja riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Neid kohustusi on soovitusi koostades hinnatud ja arvesse võetud.

(16) Komisjon on hinnanud stabiilsusprogrammi, riiklikku reformikava ja laiendatud euroala pakti raames võetud kohustusi[5]. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Slovakkia eelarve- ja sotsiaal-majandusliku poliitika jätkusuutlikkuse seisukohast ning nende kooskõla ELi eeskirjade ja juhistega, pidades silmas üldist vajadust tugevdada ELi majanduse üldist juhtimist ELi tasandi panuse lisamise kaudu tulevastesse riigi tasandi otsustesse. Hindamise tulemusel leiab komisjon, et 2011. aasta järgsete eelarve-eesmärkide saavutamist ohustavad teatavad riskid. Eelarve konsolideerimisega tuleks tagada kulutuste tegemine majanduskasvu soodustavates valdkondades ning konsolideerimist tuleks toetada eelarve haldamise tugevdamise ja riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse edendamise meetmetega. Järgmised sammud 2011. ja 2012. aastal tuleks keskendada majanduskasvu riigisiseste allikate tugevdamisele, viimasel ajal teravaks probleemiks muutunud tööpuudusega tegelemisele eelkõige madalapalgaliste töötajatega seotud maksukoormuse vähendamise ja aktiivse tööturupoliitika kujundamise kaudu, oskuste tööturu nõudlusele mittevastavuse probleemi lahendamisele, hariduse ja koolituse kvaliteedi ning ettevõtluskeskkonna parandamisele ning riigiasutuste ja nende juhtimise tugevdamisele.

(17) Võttes arvesse komisjoni hinnangut ja nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitust, mis koostati Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohaselt, on nõukogu läbi vaadanud Slovakkia 2011. aasta ajakohastatud stabiilsusprogrammi, ja tema arvamus[6] kajastub eelkõige tema allpool esitatud soovitustes 1, 2 ja 3. Võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu läbi vaadanud Slovakkia riikliku reformikava,

SOOVITAB, et Slovakkia võtaks ajavahemikus 2011–2012 järgmisi meetmeid:

(1) 2011. aasta eelarvet tuleks rakendada kavakohaselt ning 2012. ja 2013. aastal tuleks hakata võtma kavandatud püsivaid meetmeid, et vähendada puudujääki 2013. aastaks alla 3% SKPst. Tagada tuleks kulutuste tegemine majanduskasvu soodustavates valdkondades ning tulusid tuleks suurendada, kasutades ära käibemaksu tõhusama kogumise võimalused.

(2) Tugevdada tuleks eelarve haldamist. Selleks tuleks 2011. vastu võtta kulude mitmeaastased siduvad ülemmäärad, hõlmates nendega keskvalitsuse ja sotsiaalkindlustussüsteemi kulud. Ülemmäärasid tuleks hakata rakendama alates 2012. aastast. Lisaks sellele tuleks luua sõltumatu eelarvenõukogu ja tagada, et eelarvet käsitlevad andmed avaldatakse aegsasti kõigil valitsustasanditel.

(3) Riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse edendamiseks tuleks jätkata jooksval finantseerimisel ja ümberjagamisel põhineva pensionisamba kohandamist, sidudes pensioniea oodatava elueaga, ja luua stiimulid kogumispensionisamba elujõulisuse tagamiseks, eesmärgiga saavutada eelarve jätkusuutlikkus ning tagada samal ajal pensionite piisav suurus.

(4) Meetmeid tuleks võtta selleks, et tagada tööturul nõudlus madala kvalifikatsiooniga töötute järele. Selleks tuleks vähendada madalapalgaliste töötajatega seotud maksukoormust. Lisaks sellele tuleks võtta meetmeid tööturuasutuste haldussuutlikkuse suurendamiseks, et parandada aktiivse tööturupoliitika suunitlust, kujundamist ja hindamist eelkõige noorte ja töötute puhul.

(5) Kiirendada tuleks koolihariduse ning kutsehariduse ja –koolituse reformimist ning samme tuleks astuda kõrghariduse kvaliteedi parandamiseks ja kõrghariduse turuvajadustele kohandamiseks. Nii üksikisikute kui ka tööandjate jaoks tuleks välja töötada stiimulid, mis ajendaksid madala kvalifikatsiooniga töötajaid osalema elukestvas õppes.

(6) Tagada tuleks selliste kavandatud meetmete rakendamine, millega püütakse muuta tõhusamaks riigihanke eeskirjade kohaldamist ning suurendada kohtusüsteemi tulemuslikkust ja läbipaistvust.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

[2] ELT C […], […], lk […].

[3] Kehtivus 2011. aastal on tagatud nõukogu 19. mai 2011. aasta otsusega 2011/308/EL.

[4] Laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste üksikasjad on esitatud dokumendis SEK(2011) 733.

[5] Vt SEK(2011) 733.

[6] Ette nähtud nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikega 3.