ET Euroopa Liidu Teataja C 109/27

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

2014/C 109/04

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51 (1).

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2)

„ZÁZRIVSKÉ VOJKY”

EÜ nr: SK-PGI-0005-01026-13.08.2012

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus

„Zázrivské vojky”

Iga tootja tõendab kauplemisel nimetuse „Zázrivské vojky” kasutamist sellega, et ta märgistab toote kõnealuse nimetusega pakutava sortimendi hulgas ning ka toote märgisel.

2. Liikmesriik või kolmas riik

Slovakkia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

„Zázrivské vojky” on aurutatud juustutoode, suitsutatud või suitsutamata, näeb välja nagu kimp nööre, mille pikkus on vahemikus 10–70 cm ja paksus 2–16 mm. Juust on valmistatud traditsioonilisel meetodil, mil käärinud, osaliselt valminud juustumassi aurutatakse kuumas vees ning seejärel venitatakse kas käsitsi või kahe rulliku abil nöörisarnasteks keerdudeks, mida koha peal tuntakse nimetuse vojky all. Venitatud ja valmis juustunöörid on lahtised või põimitud ning mõnikord keskelt ühe juustunööriga kokku seotud.

Juustule iseloomulikud organoleptilised omadused tulenevad juustunööride kiulisest tekstuurist, mis tekib aurutatud juustumassist nööride tõmbamisel. Kiuline struktuur kujuneb aurutatud juustu käsitsi vormimisel ja juustunööridele iseloomuliku kuju (pikkus ja paksus) andmisel.

Suitsutatud ja suitsutamata juust „Zázrivské vojky” erinevad teineteisest peamiselt värvuse ja lõhna poolest. Suitsutatud „Zázrivské vojky” on kergelt kollase kuni kuldkollase värvusega, iseloomuliku suitsuse lõhna ja veidi suurema soolasisaldusega. Suitsutamata juust „Zázrivské vojky” on valge kuni kreemikasvalge värvusega ja suitsuse lõhnata. Mõlema juustu tekstuur ja konsistents on identsed.

Juustu „Zázrivské vojky” müüakse toidukilest rühmapakendis, mille kaal võib varieeruda.

Omadused

Värvus: valge kuni kergelt kreemikasvalge; suitsutatud toote puhul kollakas või kuldkollane.

Konsistents: üksikud keerud on moodustunud elastse konsistentsiga kiududest, mis on tugevad, ent mitte kõvad, laagerdumisel elastsus väheneb; toode on suure tõmbetugevusega, mis on tingitud kergesti eralduvate kiududega tekstuurist.

Lõhn ja maitse: piimale iseloomulik meeldiv juustumaitse, hõrk, mahehapukas; suitsutatud juustu puhul – iseloomulikult suitsune lõhn.

Koostis: Kuivaine: massiprotsent vähemalt 40.

Rasvasisaldus kuivaines: massiprotsent vähemalt 25.

Keedusool: mitte rohkem kui 5,5 massiprotsenti suitsutamata toote ja mitte rohkem kui 6,0 massiprotsenti suitsutatud toote puhul.

Mikrobioloogilised omadused

„Zázrivské vojky” on aurutatud juustutoode, mis on valmistatud juustumassist, mis sisaldab kuumust taluvaid piimhappebaktereid perekondadest Lactococcus, Streptococcus ja Lactobacillus.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Toodet „Zázrivské vojky” valmistatakse juustumassist, mis on toodetud lehma toorpiimast või pastöriseeritud lehmapiimast, millele on lisatud piimhappebaktereid.

Juustutootjate valdustes kontrollitakse korrapäraselt piima kvaliteeti ja jäädvustatakse andmed, jälgides järgmisi parameetreid: inhibiitorid, temperatuur, happesus, rasvasisaldus, mahukaal ja rasvata kuivaine sisaldus.

Mikroorganismide koguarvu ja somaatiliste rakkude arvu teevad kindlaks akrediteeritud laboratooriumid.

Juustutüki kuivaine massiprotsent on vähemalt 48, kuivaines sisalduva rasva massiprotsent on vähemalt 35 ning pH on 4,9 – 5,2. Juustutüki välispind on katkematu ja sile, koorik on nõuetele vastav ning värvus valgest kreemikani.

Toote kvaliteet ei sõltu juustutüki päritolust.

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Sööda päritolule ei ole kehtestatud erilisi kvaliteedinõudeid ega piiranguid.

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

— lehmapiimast juust valmistatakse aurutamiseks ette nii, et piimamass lõigatakse ribadeks ning töödeldakse edasi riivides;

— juustumassi tükke aurutatakse kuumas vees (veetemperatuur 70–95 °C) ning töödeldakse mehhaaniliselt, kuni moodustub kompaktne mass, mida tuntakse parenina nime all;

— vahetoodet parenina sõtkutakse käsitsi, kuni saadakse elastne ja kergesti vormitav konsistents;

— pikkade juustunööride vormimiseks tõmmatakse saadud juustumassi otsekohe kas käsitsi või kahe teineteise vastu pöörleva soonilise rulliku abil;

— tõmmatud juustunöörid pannakse kohe külma joogivette;

— jahutatud juustunöörid keritakse käsitsi hasplile ning lõigatakse ühest otsast lahti ning seotakse keskelt kokku ühe juustukeeruga, mida tuntakse nime all vojka (mitmus: vojky);

— ettevalmistatud juustunöörid kastetakse küllastunud soolalahusesse, et saada toote soovitud soolasisaldus;

— ülemäärase vee eemaldamiseks riputatakse juustnöörid pärast soolamist nõrguma;

— suitsutatud juustu puhul suitsutatakse juustunööre traditsioonilises õhu sundringlusega suitsutuskambris otsese lehtpuupuidu külmsuitsu käes seni, kuni juust omandab kuldkollase värvuse.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Toodet „Zázrivské vojky” turustatakse erineva kaaluga pakendites. Tavapärase pakendi kaal on 100 g, aga võib ka turustada 130, 150, 250, 500 ja 1 000 g kaaluga pakendeid. Juust pakendatakse toidukilesse.

Toode „Zázrivské vojky” tuleb määratletud geograafilises piirkonnas pakendada vahetult pärast valmistamist, et säiliks toote eriline kuju ja oleks tagatud toote kvaliteet.

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta

Tootjatel, kes valmistavad toodet „Zázrivské vojky” käesoleva spetsifikaadi kohaselt, lubatakse kasutada nimetust „Zázrivské vojky” märgistamisel, reklaamimisel ja turustamisel.

Tootele kinnitatud märgised peavad sisaldama järgmist teavet:

— hästi nähtavalt paigutatud nimetus „Zázrivské vojky”,

— kas juust on suitsutatud või suitsutamata,

— sõnad „kaitstud geograafiline tähis” või lühend „KGT” ja vastav EÜ sümbol.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toodet „Zázrivské vojky” toodetakse Zázrivá omavalitsusüksuses. Geograafiline piirkond külgneb põhjas Oravská Lesná, läänes Terchová, lõunas Párnica omavalitsusüksusega ning idas nii Paráči omavalitsusüksuse kui ka Minčoli mäeahelikuga.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

5.1. Geograafilise piirkonna eripära

Zázrivá on tüüpiline mäestikupiirkond, kus on sobivad tingimused lammaste ja veiste kasvatamiseks ja karjatamiseks ning nende piimast juustu valmistamiseks. Piirkonna elanikud kasutavad endiselt neid mäestikukeskkonna eripärasid, nagu seda on tehtud juba ala asustamisest saadik.

Suulise pärimuse kohaselt on Zázrivá piirkonna kodudes valmistatud juustunööre ja muid juustutooteid alates 19. sajandi teisest poolest, kui aurutatud juustutoodete (sh juustunöörid) müügist saadud tulu oli kohalike lamba- ja veisekasvatajate ainuke sissetulekuallikas.

Pärast soovitud omaduste (happesus, aurutamiseks sobiv konsistents) saavutamist lõigatakse lehmapiimajuust ribadeks, mis surutakse läbi võre ja aurutatakse kuumas vees (veetemperatuur 70–95 °C); juustumassi segatakse puumõla või mehaanilise segajaga, kuni moodustub tihke elastne mass, mida tuntakse parenina nime all. Vahetoodet parenina segatakse, lapatakse ja venitatakse käsitsi nii, et moodustub elastne sileda tekstuuriga juustumass, mida saab kergesti vormida. Juustumass tõmmatakse otsekohe pikkadeks juustunöörideks, mis pannakse kiiresti külma joogivette. Juustukeerud jäetakse külma joogivette jahtuma (2–10 min), et nad säilitaksid oma kuju; pärast jahutamist keritakse juustunöörid hasplile. Kerimise järel lõigatakse ribad ühest otsast lahti ja seotakse ühe juustunööriga keskelt kokku. Lõigatud ja seotud juustunöörid kastetakse küllastunud soolalahusesse ning seejärel võib neid ka suitsutada. Ülemäärase vee eemaldamiseks riputatakse juustnöörid pärast soolamist puidust või roostevabast varbadele nõrguma.

5.2. Toote eripära

Toodet „Zázrivské vojky” valmistatakse traditsioonilisel viisil, peaaegu täiesti käsitsi – juustumassi aurutatakse kuumas vees ja tõmmatakse seejärel juustunöörideks (vojky). Juustunööride vormimiseks võib käsitsi töödeldud juustumassi töödelda kahe teineteise vastu pöörleva soonilise rulliku abil. Aurutatud juustu käsitsi töötlemise osaks olev sõtkumine ja venitamine annab tootele ainulaadse kiulise tekstuuri, mis teebki selle juustu nii eriliseks ja kordumatuks.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

„Zázrivské vojky” kui kaitstud geograafilise tähise registreerimistaotlus põhineb toote erilisel struktuuril ja kujul, selle mainel ja traditsioonilisel tootmismeetodil.

Zázrivá piirkonna inimasulad on pärit 16. sajandil alanud Valahhia kolonialiseerimise ajast. Mägismaa, kivised mullad ning suhteliselt suur kõrgus merepinnast ja külm kliima ei soodustanud põllumajanduse arengut, mistõttu lambakasvatusele ja karjapidamisele ning hiljem veisekasvatusele keskendunud põllumajandus on selles piirkonnas olnud alati tagasihoidlik, nagu ka sealsete elanike ainuke sissetulekuallikas (Čaplovičová, Z.: „Zo zázrivského salašníctva”, Sborník SNM, 56, 1962, lk 118–129).

Zázrivá piirkonna elanike pärandvara dokumentidest, mis on pärit 18. sajandi keskpaigast kuni 19. sajandi lõpuni, saab hea ülevaate tolleaegsetest põllumajandusviisidest (ŠOBA Bytča, „Prothocollum Cadmitatum Anni 1761”, f. 91, nr 38, surnud isiku Georgius Datteku pärandvara, Zázrivá). See sai juustutoodete kui koduse toiduainete valmistamise meetodi edasise arengu aluseks. Igas majapidamises, kus peeti kasvõi mõnda lammast ja lehma, tehti oma juustutooteid, sealhulgas juustunööre (vojky) ja n-ö punutud piitsasid (korbáčiky): „… juustuköögis oli puudega köetav pliit. Piima kuumutati kalgendumiseni ning seejärel kuumutati kalgendit kuumas vees, segati ja aurutati. Pärast kausiga kuumas vees kuumutamist tõmmati kalgend käsitsi nöörideks, mis langesid põrandale asetatud pesunõusse külma vette. Juustunöör keriti kõrvallaual puitraamile, mis riputati õhutatud kõrvalruumis võrestikule. Järgmisel päeval võeti laualt käärid ja lõigati juustunööri alumine osa läbi. Lauale kukkunud juustunöörid punuti seejärel omavahel kokku. Saadud pundid asetati soolatarrendisse, mida valmistati emailist pesunõus …”. (Keresteš a kol.: „Ovčiarstvo na Slovensku história a technológia”, Eminent, Považská Bystrica 2008, lk 388–389). Tootjad ise müüsid oma toodangut.

Ajalooürikute põhjal on Põhja-Slovakkia Zázrivá külas traditsiooniliselt valmistatud erikujulist aurutatud juustu. Ühe sellise toote kohta on kohaliku omavalitsuse ürikutes kirjas (Huba, P.: „Zázrivá, Vydavateľstvo Osveta”, n.p., Martin pre MNV v Zázrivej, 1988, lk 105), et seda valmistati järgmiselt: „… juustu hakati tegema pärast seda, kui kalgendunud piim oli pandud kuuma veega kateldesse ja käsitsi töödeldud, st venitatud. Seejärel tehti juustumassist nöörid, mis tõmmati järgmisse katlasse, milles oli külm vesi ning keedetud veest ja soolast valmistati tarrend. Enne lõplikku lahtilõikamist keriti juustnöör (vojka) puidust hasplile. Sel viisil valmistatud juustu võis seejärel süüa …”.

Raamatus „Etnografia Slovenska” (Ethnologia Slavica, Tomus XVI 1984, Slovenské pedagogické nakladateľstvo Bratislava, 1986, lk 64–65) on kirjas, et: „… Põhja-Slovakkia Zázrivá külas toodeti traditsioonilist aurutatud juustu, mis oli põimitud väikeste piitsade kujuliseks.”

Lisaks juustutootmisele muutus see piirkond ka aurutatud juustude ostu ja müügi keskuseks. Arhiivides leidub mitmeid teateid kauplemislitsentside kohta, mis olid antud kaupmeestele, kes kauplesid aurutatud juustuga.

Kuni tänapäevani pakuvad Zázrivá aurutatud juustu töökojad oma toodangut müügiks paljudel laatadel ning erinevate sündmuste – pulmade, ristimise, jõulude, karnevali- ja lihavõttepidustuste – puhul. Kõnealuste tähtpäevade ajal suureneb nöörikujulise (vojky) juustu tootmine, mis annab tunnistust toote heast mainest tarbijate hulgas. Seda tõendavad ka juustutootjate tootmisdokumendid.

Zázrivá küla põllumajanduslik olemus on säilinud tänapäevani. Tänu põlvest põlve edasi antud oskustele, kogemustele ja oskusteabele jätkub juustunööride tootmine tänapäevani. Toote tootmisprotsess, eripärane kuju ja kvaliteet on tänaseni säilinud. Veebisaidi iZURNAL põhjal „… teab iga Zázrivá küla naine, kuidas juustumassi tõmmata. Iga koduperenaine ütleb teile, et see on emalt tütrele pärandatud juustuvalmistamise oskus …”

Toote „Zázrivské vojky” mainet ja traditsiooni ei tõenda mitte üksnes Slovakkia põllumajanduse ja maaelu arengu ministeeriumi antud kvaliteedimärk, vaid ka selle toote kohta avaldatud artiklid ajakirjanduses (nt artikkel pealkirjaga „Zázrivské dni 2008” (Zázrivá festival 2008), aastakäik X, nr 2/2008, lk 9, „Noviny o dianí v Zázrivej” (Zázrivá uudised), Rimsko - katolicky farsky urad Zazriva, Zázrivá).

Tänu oskustele ja osavusele on inimesed selles karmide tingimustega piirkonnas püsinud ning saavutanud hea maine ka kaugel väljaspool oma kodupaiga piire.

Toode „Zázrivské vojky” on hästi tuntud traditsiooniline hõrgutis mitte ainult slovakkidele, vaid ka Slovakkiat külastavatele välismaalastele, kes ostavad seda toodet kingituseks kaasa.

Juustunööridel on oluline koht iga-aastastel piirkondlikel üritustel nagu laat Zázrivské dni, mille jooksul korraldatakse toote „Zázrivské vojky” tõmbamise ja toote „Zázrivské korbáčiky” punumise võistlusi. Võistluste populaarsest annab tunnistust asjaolu, et sellest võtavad osa nii kohalikud tootjad kui ka spontaanselt registreerunud osalejad.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (3) artikli 5 lõige 7)

http://www.upv.sk/swift_data/source/pdf/specifikacie_op_oz/SP-Zazrivske%20vojky.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3) Vt joonealune märkus 2.