ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 1.4.2009 
SEK(2009) 417 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Lisatud dokumendile: 
 
Euroopa tegevusraamistiku suunas: kl iimamuutustega kohanemist käsitlev 
 
VALGE RAAMAT 
 
Kliimamuutustega kohanemine: väljakuts e Euroopa põllumajandusele ja 
maapiirkondadele  
{KOM(2009) 147 lõplik} 
EN 2   EN KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
 
Kliimamuutustega kohanemine: väljakuts e Euroopa põllumajandusele ja 
maapiirkondadele  
1. SISSEJUHATUS  
Tulevastel kümnenditel mõjutavad kliimamuut used põllumajandust nii ülemaailmsel kui ka 
ELi tasandil. Isegi kui ELi põllumajandussekt or on tehnoloogiliselt arenenud, sõltub selle 
suutlikkus varustada Euroopa ühiskonda toiduga  ning toetada ökosüsteemi teenuseid otseselt 
kliimatingimustest. Euroopa põllumajandustootjad peavad suurenevast ebakindlusest 
hoolimata kindlaks määrama oma tootmis-, i nvesteerimis- ning põllumajandusettevõtte 
juhtimisstrateegiad.  
Kliimamuutused on üks peamine Euroopa põllumajandust ja maapiirkondi kujundav tegur. Agroklimaatiliste muutuste mõju ELi põlluma jandussektorile määravad kindlaks sotsiaal-
majanduslikud tegurid, rahvusvaheline konkurents, tehnika areng ja po liitikavalikud. Kuna 
enamik ELi maast on põllumajandustootjate kasutuses, on ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) üks ülesanne toetada kohanemist  muutuvate tingimustega, aidates 
põllumajandustootjatel kohandada tootmist va stavalt muutuvale ilmastikule ning pakkuda 
rohkem maakorraldusest sõltuvaid ökosüsteemi teenuseid.  
Valge raamatuga „Kliimamuutustega kohanemine”
1 on ette nähtud tegevusraamistik, et 
suurendada Euroopa vastupanuvõimet kliimamuut ustele ning selles on rõhutatud vajadust 
siduda kohandamismeetmed kõikide Euroopa peamiste poliitikasuundadega ja tõhustada koostööd kõikidel juhtimistasanditel.  
Käesolev dokument on lisatud valgele raamat ule ning selles käsitletakse kokkuvõtvalt 
kliimamuutuste peamist mõju ELi põllumajandusele, vaadeldakse kohanemisvajadusi, kirjeldatakse mõju ÜPP-le ning uuritakse võimalikke tegevussuundi tulevikus. Dokumendi 
eesmärk on kaasata liikmesriike ja põllumajandustootjaid rohkem arutlema kliimaprobleemidest tingitud kohanemisvajadus te üle ning tegutsema sellest lähtuvalt. 
2. K
LIIMAMUUTUSED : ELI PÕLLUMAJANDUSE PEAMISED MURED  
2.1. Mõju põllumajandustoodangule 
Kliimamuutused mõjutavad põllumajandussüsteemide  aluseks olevaid biofüüsikalisi protsesse 
mitmel viisil ning sellel on Euroopa eri pi irkondades nii negatiivsed kui ka positiivsed 
tagajärjed. Toiduainete tootmi se mahtu, kvaliteeti ja stabii lsust ning põllumajandustegevuse 
looduslikku keskkonda mõjutavad atmosfääri suurenev CO 2 sisaldus, kõrgemad 
temperatuurid, sademete aastane ja sesoonne  muutumine ning äärmuslike ilmastikunähtuste 
sagedus. Kliimatingimuste muutumine mõjutab veevarude kättesaadavust, kahjurite ja 
                                                 
1 KOM(2009) XXX. 
EN 3   EN haiguste levikut ning muldas id, mis tähendab olulisi muut usi põllumajandustootmise ja 
loomakasvatuse jaoks. Äärmuslikel j uhtudel võib põllumajanduse ökosüsteemide 
halvenemine põhjustada kõrbestumist, mille  tõttu võib kõnealuse maa tootmisvõimsus 
täielikult kaduda. 
Tõenäoliselt mõjutavad põllumajandust lähe mal ajal kõige tõsisemalt äärmuslike 
ilmastikunähtuste sagedus ja intensiivsus ni ng sademete sesoonne kõikumine. 21. sajandiks 
prognoositud kliimatingimuste mõju on geograaf iliselt väga erinev. Mõnes piirkonnas on 
mõju üheaegselt nii positiivne kui ka negatiivne, kuid kuna kliimatingimuste muutumise mõju põllukultuuridele ei ole ikka veel päris selge, on puhasmõju teadmata. Kuigi kliima 
muutumine on ülemaailmne protsess, on selle kohalik mõju erinev.  Üldine puhasmõju 
põllumajandusele on erinev nii ELi sees ku i ka sama piirkonna põllumajandusettevõtete 
vahel.  
Lisas 1 on esitatud kokkuvõtva lt kliimamuutuste peamised aspektid ning mõju ELi eri 
piirkondades. 
Põllukultuurid 
Mõned kliimamuutustega seotud aspektid , nagu temperatuuri tõus, fotosünteesi 
intensiivistumine atmosfääri CO
2 sisalduse suurenedes ning pikem kasvuperiood, võivad 
mõnes piirkonnas avaldada põllukultuuride  saagikusele mõõdukalt positiivset mõju vähemalt 
kuni sajandi keskpaigani. Põhjapoolsetes  piirkondades võib saagikus ning võimalike 
põllukultuuride valik suureneda, kuid see ei  ole kindel ning toim ub ainult juhul, kui 
temperatuuri tõus on väike. Temperatuuri edasin e tõus on üha kahjulikum, sest taimekasv ja 
saagikus sõltuvad peamiste reproduktiivsete faasidega seotud temperatuurikünnistest. 
Vegetatsiooniperioodi kiirenemine võib avalda da negatiivset mõju seemnete arengule ja 
kvaliteedile. 
Võib arvata, et sademete hulga suurem vaheldumine aasta sees ja aastaaegade lõikes avaldab 
mitmesugust negatiivset mõju, ning prognoositakse , et ELi lõunaosas sademete hulk suvel 
väheneb ning ELi kesk- ja põhjaosas sademete in tensiivsus talvel suur eneb. Saagikust võivad 
tõsiselt häirida sellised äärmuslikud ilmastiku tingimused nagu kuumalained ja põud, eelkõige 
põllukultuuride kasvu kr iitilistes faasides.  
Köögiviljade  kasvatamine sõltub suurel määral ve e kättesaadavusest ja kannatab isegi 
temperatuuri optimaalsete piiride minimaalse ületamise tõttu, ning seepärast on see tegevusala eriti tundlik kliimamuutuste suhtes. 
Mitmeaastastele põllukultuuridele
 kujutavad äärmuslikud ilmasti kunähtused tõsist ohtu, kuna 
need võivad mõjutada saagikust mitme aasta jooksul. Mitmeaastaste põ llukultuuride viljelust 
mõjutab ka fenoloogiliste faaside muutumine ni ng samal ajal on võrreldes põllukultuuridega 
nende puhul vähem võimalusi muuta põllumaja ndustegevuse ajakava ja kohandada sellega 
viljelust.  
Paljud viljapuud  on õitsemise ajal vastuvõtlikud kevadkülmadele ning nende viljakust 
mõjutab olulisel määral talvin e temperatuur. Kuna temperatuur i tõus muudab varasemaks nii 
viimased kevadkülmad kui ka õitsemise aja, püs ib kahjude oht tõenäoliselt suurel määral 
sama. Kui varajastest sügiskülmadest põhjustatu d kahjustuste oht tõen äoliselt väheneb, siis 
veevajadus samal ajal suureneb. Prognoositakse, et  suurenevad kahjurite ja haigustega seotud 
probleemid.  
EN 4   EN Veinisektorit  mõjutavad muu hulgas suurem külmaoht, lühem küpsemisperiood, veestress, 
mis võib olla väga kahjustav küpsusetapis, ni ng muudatused kahjurite ja haiguste levikus. 
Veini- ja oliivitootmiseks sobiv piirkond Euroopas võib laieneda põhja ja ida suunas. Praegustes tootmispiirkondades suureneb  tõenäoliselt saagi mitmekesisus. 
Loomakasvatus  
Loomakasvatust mõjutavad sademete vähenemine ja temperatuuri tõus mitmel viisil, 
avaldades muu hulgas mõju loomade tervisele ja heaolule. Kliimamuutuste mõju 
loomakasvatussektorile on keeruline, sest  ELi tootmissüsteemid on väga erinevad.  
Kliima soojenemine ja äärmuslikud ilmastikunähtus ed (nt kuumalained) mõjutavad otseselt 
loomade tervist, kasvamist, tootlikkust ja paljunemist. Kaudset mõju  avaldavad muutused 
karjamaade ja söödataimete saagikuses ning loomahaiguste levikus.  
Kliimamuutused mõjutavad tõenäoliselt olulisel  määral ekstensiivseid karjatamissüsteeme, 
kuna need sõltuvad toidu ja varjualuse osas ot seselt kliimatingimustest. Vahemere piirkonnas 
lühendavad temperatuuri tõus ja sademete vähenemine suvel karjatamisperioodi ning 
vähendavad söödataimede saagikust ja halv endavad selle kvaliteeti. Loodepiirkondade 
mõõdukas soojenemine võib aga loomakasvatust  lühemas ja keskpikas perspektiivis 
soodustada, kuna karjamaade saagikus suureneb.  
2.2. Ilmastikuga seotud ohtude majanduslik mõju 
ELi tasandil ei ole täheldatud seost viimaste kümnendite kliima soojenemise ja 
põllukultuuride saagikuse – mis on üldiselt suurenenud – vahel. Tehnika areng ja 
põllumajandusettevõtete juhtimise paranemine  ning tootmisviiside pidev kohandamine on 
kliimamuutuste mõju siiani oluliselt ületa nud. Sajandi algusest on aga saagikus kõikunud 
selliste äärmuslike ilmastikunähtuste tagajä rjel, nagu 2003. aasta põud ja kuum suvi ning 
2007. aasta kevadine põud. 
Enamikes hinnangutes leiti, et prognoositud muutused keskmistes klimaatilistes muutujates  
soodustavad põllumajandustootmist  ELi tasandil järgmise kolmek ümne aasta jooksul. Siiski 
on oodata, et äärmuslike ilmastikunähtuste negatii vne mõju enne sajandi keskpaika suureneb. 
Äärmuslikud kliimanähtused võivad lisaks aa statoodangule mõjutada ka põllumajanduse 
infrastruktuuri, põhjustades se llega suurt majanduslikku kahju. 
Vaatamata sellele, et prognoosid, mis käsi tlevad kliimamuutuste mõju põllumajanduse 
tootlikkusele ja hindadele, on ebakindlad, arvatakse, et äärmuslike ilmastikunähtuste 
sagenemine suurendab põllumajandusliku tootmi se kõikuvust ilmastikust tingitud väiksema 
pakkumise tõttu. Hoolimata sellest, et lõplik  mõju põllumajandusettevõtete sissetulekule 
sõltub paljude tegurite koosmõjust  globaalsel turul ning poliitilises t toetusest, võib asjaolu, et 
tootmine on tõenäoliselt rohkem häiritud, muut a nende põllumajandusto otjate majandusliku 
olukorra ebastabiilseks, keda äär muslikud kliimanähtused mõjutavad. 
2.3. Suuremad kliimaga seotud o hud maapiirkondades  
Lisaks põllumajandust otseselt mõjutavatele kliimateguritele on maapiirkonnad vastuvõtlikud 
paljude teiste kliima muutumisest tingitud mõjude suhtes. Need on muu hulgas suurem 
üleujutuste oht (eelkõige ELi  keskmistes ja põhjapoolsete s piirkondades) ning muudest 
äärmuslikest ilmastikunähtustest tingitud oht ka hjustada infrastruktuuri. Samuti mõjutab 
maaelanikkonda ja majandust konkurentsi suur enemine eri veekasutajate vahel. 
EN 5   EN Paljudes maapiirkondades on olulised metsa ökosüsteemid ja metsandus. Kliimamuutused 
suurendavad tormidest, tulekahjudest ning kahj uritest ja haiguspuhangutest tulenevaid ohte, 
mis mõjutavad metsa kasvamist ja tootli kkust. See mõjutab metsanduse majanduslikku 
elujõulisust, peamiselt lõuna poolsetes piirkondades, ning  metsade suutlikkust pakkuda 
keskkonnateenuseid, sealhulgas täit a süsiniku neeldaja rolli.  
Lumega kaetud alade vähenemine mägistes piir kondades mõjutab negatiiv selt talvist turismi 
ning sellest sõltuvate maapiirkondade majandus t. Sama probleem võib tekkida ka veepuuduse 
all kannatavates piirkon dades, kuid samal ajal võib kliima  soojenemine luua uusi turismiga 
seotud võimalusi maapiirkondade jaoks teistes ELi osades.  
2.4. Kohanemisvõime, haavatavus ni ng piirkondlikud erinevused 
Ilmastikutingimustega kohanemine on alati oln ud üks osa põllumajandusettevõtte juhtimisest 
ning ka kliimamuutustega kohanemine toimub teat aval määral samade põhimõtete järgi nagu 
lühiajaliste muutustega kohanemine. Agrotehn ika ja põllumajandusettevõtete strateegiate 
kohandamine on juba käimas. Tulevastel kümnenditel võib aga kliimamuutuste ulatus olla suurem kui paljude põllumajandustootjate kohanemisvõime.  
Põllumajanduse haavatavus on ELis erinev ning see sõltub piirkonna vastuvõtlikkusest 
negatiivsetele kliimamõjudele ja sotsiaal-m ajanduslikust taustast. Põllumajandustootjate 
kohanemisvõimet mõjutavad olemasolevad ag roökoloogilised tingimused ning kogemus tulla 
toime muutuvate tingimustega. Vastupidavust  määravad sotsiaal-majanduslikud tegurid on 
järgmised:  
– põllumajandusettevõtet iseloomustavad tunnus ed, nagu tootmistüüp, ettevõtte suurus, 
intensiivsuse tase;  
– taime- ja loomakasvatussüsteemide mitm ekesisus ning muude sissetulekuallikate 
olemasolu lisaks põllumajandusele; 
– kliimasuundumusi ja kohanemisvõimalusi käsitleva teabe, oskuste ja teadmiste 
kättesaadavus; nõuandetegevuse täht sus kohanemise lihtsustamisel; 
– üldine sotsiaal-majanduslik olukord; kõige haavatavamad on põllumajandustootjad, kellel 
on vähe ressursse või kes elavad  äärepoolsemates maapiirkondades;  
– kasutatava tehnika kättesaadavus  ja infrastruktuuri võimsus.  
Prognoositakse, et kliimamuutuste ebaühtlane mõ ju suurendab piirkond likke erinevusi ning 
süvendab majanduslikku erinevust Euroopa ma apiirkondade vahel. Kliimaprobleemid võivad 
pikas perspektiivis tähendada põllumajanduse osatähtsuse jä tkuvat vähenemist või isegi 
põllumajandusmaa kasutamise lõpetamist mõnes ELi osas, samal ajal võivad mujal põllumajandustingimused paraneda ning põllumaja ndusettevõtete sissetulekud suureneda. See 
võib mõjutada oluliselt nii maastikke ja bioloogilist mitmekesisust kui ka Euroopa 
piirkondade üldist arengut.  
2.5. Globaalne mõju põllumajandusele ja toiduga kindlustatusele  
Kliimamuutused lisavad uue vaatenurga ülemaailmsele ülesandele suurendada 
põllumajandustootmist kasvava elanikkonna vaja duste rahuldamiseks ning tagada toiduga 
EN 6   EN kindlustatus ja toimetulek maapiirkonda des ning säilitada samal ajal kõrged 
keskkonnakaitsestandardid kogu maailmas.  
Väikestel laiuskraadidel, kus asub enamik ar engumaid, vähendab isegi temperatuuri väike 
tõus saagikust ning põhjustab selle suurem at kõikumist, mis ohustab tõsiselt toiduga 
kindlustatust kohalikul tasandil. Negatiivse t mõju põllumajanduse saagikusele võimendab 
äärmuslike ilmastikunähtuste sagenemine. See suurendab tõenäoliselt sõltuvust toiduimpordist ning nende inimes te arvu, keda ohustab nälg.  
Suurtel laiuskraadidel  prognoositakse järgmisteks kümnendite ks tootlikkuse kasvu. Hoolimata 
tootmise piirkondlikest muutustest ei ole globa alne toiduainete kogutootmine järgmise kahe- 
või kolmekümne aasta jooksul ohus, vaid progno oside kohaselt suudetakse rahuldada kasvava 
elanikkonna suurenevat nõudlust to idu järele. Olemasolevates pr ognoosides ei võeta aga alati 
täiel määral arvesse teatavaid äärmuslike kliimanähtustega se otud ohte ning kahjurite levikut 
ja haiguspuhanguid, mis võivad halvendada pr aegust käsitlust kliimamuutuste mõjust 
tootlikkusele nii arenenud riikides  kui ka arengumaades. Lisaks võib käesoleva sajandi teiseks 
pooleks hakata põllumajandustootlikkus kogu maailmas vähenema. 
Muutused maailma eri piirkondade põllumaja ndustootmise potentsiaalis ning äärmuslike 
ilmastikunähtuste sagenemine võivad põhjusta da suuremaid kõikumisi tootmises, mis 
suurendab hindade ebastabiilsust  ning kaubavoogude muutumist.  
3. EL
I PÕLLUMAJANDUSE KOHANDAMINE KLIIMAMUUTUSTEGA  
Põllumajanduse kohandamismeetmed hõlmavad nii tehnoloogilisi lahendusi ja 
põllumajandusettevõtete juhtimise või struktuuri kohandamist kui ka poliitilisi muudatusi (nt 
kohandamiskavad). Lühemas perspektiivis võib kohandamine üksiku põllumajandusettevõtte tasandil olla piisav, kuid pikemas perspektiivis  on vaja teha tehnoloogilisi ja struktuurseid 
muudatusi. See nõuab strateeg iaid, mis põhinevad kohalik e ja piirkondlike tingimuste 
analüüsil. 
3.1. Kohandamine põllumajandusettevõtte tasandil  
Kogu ELis täheldatakse viljeluse struktuuri , põllumajandusettevõtete juhtimistavade ja 
maakasutuse pidevat arengut, mis on osal iselt tingitud kliima vaheldumisest. 
Põllumajandusettevõtte tasandil tehtavate kohanduste eesmärk on tõsta tootlikkust, tulla toime praeguste kliimatingimustega ning kasutada  ära põllumajandustootjate olemasolevaid 
teadmisi ja kogemusi. Järgmiste kümnendite  jooksul võib kohanemisvajadus ulatuda 
kaugemale kui üksnes praeguste tavade kohandamine. Võimalikud lahendused  lühemas ja 
keskpikas perspektiivis on järgmised:  
– põllumajandustoimingute ajakava kohandamine (nt istutus- ja külvipäev ad, töötlemine);  
– tehnilised lahendused, nt puuviljaaedade kaitsmine külmakahjustuste eest või 
ventilatsiooni- ja jahutussüsteemide täiustamine loomade varjualustes;  
– selliste põllukultuuride ja liikide viljelemine, mis on pa remini kohanenud kasvuperioodi 
eeldatava pikkuse ja vee kättesaadavusega ning m ille vastupidavus uutele temperatuuri- ja 
niiskustingimustele on parem; 
EN 7   EN – põllukultuuride kohandamine, kasutades selleks ol emasolevat geneetilist mitmekesisust ja 
biotehnoloogia uusi võimalusi; 
– kahjurite ja haiguste tõrje pa randamine tõhusama seire, külvikordade mitmekesistamise või 
integreeritud kahjuritõrje meetodite abil; 
– vee tõhusam kasutamine, vähendades veekadu, parandades niisutusmeetodeid ning võttes 
vett ringlusse või säilitades seda;  
– mullaharimise parandamine, suurendades pinnase veesidumisvõimet mulla niiskuse 
säilitamiseks, ning maastikukaitse parandamine , säilitades näiteks kariloomadele varju 
andvaid maastikuelemente; 
– kuumust paremini taluvate kariloomat õugude aretamine ning loomade söödavaliku 
kohandamine kuumastressi ajal. 
Need lahendused eraldi või kombineerituna omav ad olulist potentsiaali,  et tasakaalustada 
kliimamuutuste negatiivset poolt ning kasutada ära selle positiivset poolt. 
Põllumajandusettevõtjad võivad mitmeid kõn ealuseid kohandamisvõimalusi rakendada 
praegu või lähitulevikus, eeldusel et neil on piis avalt teadmisi ja suuniseid. Kliimaga seotud 
ohud on aga üksnes üks aspekt, mis põllumajandusettevõtjate otsuseid mõjutab, lisaks hõlmavad need paljusid teisi sotsiaal-maj anduslikke ja turuga seotud kaalutlusi. 
Kliima suureneva muutlikkusega toimetulek on raskem kui kohanemine järkjärguliste 
muutustega keskmistes klimaatilistes muutujates. See võib nõuda suurema tähelepanu pööramist põllumajandustootmise stabiilsuse ja  vastupidavuse ning põ llumajandusettevõtete 
sissetuleku tagamisele haavatavates piirkondades. Võib olla vajalik mitmekesistada põllumajandusettevõtete tegevusalasid  ja tuluallikaid ning muuta ol uliselt ettevõte te struktuuri 
ning mõnel juhul teha täie ndavaid investeeringuid. 
3.2. Kohandamine sektori tasandil 
Autonoomne põllumajandusettevõtte tasandil kohandamine ei pruugi olla piisav, kuna 
kliimamuutuste mõju järk-järgult halveneb. Se lleks et toetada ulatuslikku ja paremini 
kooskõlastatud kohandamist ning vältida vastupidis t tegutsemist, millel võivad olla tõsised 
tagajärjed keskkonnale ja majandusele, võib vaja  minna ametiasutuste juhtimisel kogu sektori 
kohandamist, mis arvestab piirkondliku ja kohaliku põllumajanduse mitmekesisust.  
Ühtse kohandamisraamistiku võivad ette näha riiklikud ja piirkondlikud 
kohanemisstrateegiad. Põllumajandussektorit hõl mavate riiklike kohanemisstrateegiate 
ettevalmistamisel on liikmesriigid eri etappi des. Kohanemisstrateeg iad võivad suurendada 
põllumajandustootjate teadlikkust prognoositud muut ustest, julgustada neid võtma varajasi 
meetmeid ning toetada sobivaid tegutsemisv iise ja lahendusi, mida on võimalik rakendada 
pikema aja jooksul. Põllumajandussektori tööt uru osapooled võivad toetada kõnealuste 
strateegiate väljatöötamist ning neid tu leks sellesse protsessi kaasata.  
Sektori tasandil kohandamise meetme d võivad sisaldada järgmist:  
– haavatavate alade ja sektorite kindlaksmääram ine ning uutele põllukultuuridele ja liikidele 
ülemineku vajaduste ja võimaluste hinda mine kliimamuutusi silmas pidades;  
EN 8   EN – uute tingimustega kõige paremini  sobivate põllukultuuride valimist ja liikide aretamist 
käsitlevate põllumajandusuuringute ja eksperimentaaltootmise toetamine;  
– kohanemisvõime parandamine, suurendades teadlikkust ning pakkudes kõige olulisemat 
teavet ja nõu põllumajandusettevõtete juhtimise osas; 
– investeeringute suurendamine niisutu ssüsteemide, veekasutustehnoloogia ning 
veeressursside majandamise tõhususe parandamisse;  
– selliste niisutuskavade koostamine, mis põhi nevad nende kavade mõju hinnangul, vee 
kättesaadavuse tulevik uprognoosidel ning erinevate kasuta jate veevajadusel, arvestades 
nõudluse ja pakkumise vahelist tasakaalu; 
– riskijuhtimis- ja kriisiohjeva hendite väljatöötamine kliimaga seotud nähtuste majanduslike 
tagajärgedega toimetulemiseks. 
Vajalik on kogu sektorit hõlmav kavandamine  ning nõuandetegevus, sest mõned uute 
kliimatingimustega kohanemiseks vajalikud m eetmed on tõenäoliselt kulukad ning nõuavad 
põllumajandustootjatelt olulisi investeeri nguid. Samuti võivad mõned kohandamismeetmed 
aidata säilitada põllumajandusto otjate sissetuleku pikema aj a jooksul, kuid samas on need 
lühemas perspektiivis seotud suurema riskiga.  Näiteks võib uute liik ide või põllukultuuride 
viljelemine nõuda spetsiaalset tehnoloogiat või turustamismeetodeid, mille edukas 
juurutamine võtab aega.  
Kohanemise kavandamine on raske ülesanne, se st kliimamuutused ning selle konkreetne mõju 
kohalikul tasandil ei ole täpselt teada ning seepärast on põllumajandussüsteemide vajalike optimaalsete muutuste kindlakstegemine keerul ine. Selleks et kavandamine õnnestuks, tuleb 
seda alustada varakult ning see peab olema p iisavalt paindlik, et tulla toime ebakindlate 
asjaoludega.  
4. ÜPP
 TOETAB KOHANEMIST  
Prognoositud kliimamuutused võivad ohustada ÜPP eesmärkide saavutamist; kõnealused 
eesmärgid on tagada piisava toidu kättesaad avus mõistlike hindadega, suurendada 
põllumajandus- ja maapiirkondade elujõulis ust ning edendada keskkonnasõbralikke 
tootmisviise. ELi põllumajanduse peamised kohandamiseesmärgid on tagada selle vastupanuvõime kliimamuutustele, põllumajanduse ja maapiirkondade sotsiaal-majanduslik elujõulisus ning kooskõla keskkonnakaitse eesmärkidega.  
Kehtiva ÜPPga nähakse põllumajandustootjatele ette kindlustatud sisset uleku baastase ning 
põllumajandustegevust ümbritseva looduskes kkonna säästva majandamise raamistik. 
Tootmisega seotud toetuse asendamine toodanguga sidumata toetusega võimaldab 
põllumajandustootjatel reageerida nii väli stele nõudmistele, turusignaalidele kui ka 
kliimamuutustele. Maaelu arengu poliitikaga näha kse liikmesriikidele ette mitmed meetmed, 
mille abil on võimalik sihipäraselt toetada kliimamuutustega kohanemist soodustavaid tegevusi. 
ÜPP läbivaatamine on samm jätkusuutliku põllu majanduse suunas, kuna selles on erilist 
rõhku pandud kliimamuutuste mõju vähendamise le ja kliimamuutustega kohanemisele, vee- 
ja bioloogilise mitmekesisuse kaitsele; nimeta tud eesmärkide saavutamiseks on ette nähtud 
toetus maaelu arengu rahastamisvahenditest. EL i ja liikmesriikide jaoks on raske ülesanne, 
EN 9   EN aga ka hea võimalus kasutada 2013. aasta lõpun i parimal võimalikul v iisil ära kättesaadavaid 
ÜPP vahendeid, et toetada kohanemist.  
5. PÕLLUMAJANDUSE KOHANDAMIS STRATEEGIA PÕHIMÕTTED  
5.1. Eelistatakse no regret  meetmeid  
Arvestades ebakindlust, tagab no regret  meetmete eelistamine kõige efektiivsema 
lähenemisviisi. Nimetatud meetmete abil aidatakse toime tulla paljude tõenäoliste muutustega ning luuakse sotsiaal-majandus likke ja keskkonnaalaseid lisahüvesid. Põllumajandussektori 
jaoks tähendab see põllumajanduse ökosüsteem ide vastupidavuse suurendamist, kasutades 
loodusvarasid (eelkõige vett ja muldasid) säästvalt. Ka itstes loodusvarasid, millest 
põllumajandus sõltub, suudetakse suurendada  sektori vastupanuvõimet kliimamuutustele. 
Niiviisi tagatakse, et järgmistel kümnendite l tehtavad juhtimisotsu sed ei õõnesta sektori 
suutlikkust tulla toime potentsiaalselt suur ema mõjuga sajandi hilisematel aastatel.  
Valges raamatus „Kliimamuutustega kohanemine: Euroopa tegevusraamistiku suunas” 
tõdetakse, et on vajalik hinnata, millised veemajandust käsitlevad nõuded tuleb asjaomaste ÜPP vahenditega täiendavalt siduda. Li saks võib põllumajandust käsitlevad 
kohandamismeetmed siduda vee raamdirektiivi ja üleujutuste direktiivi rakendamisega riigi tasandil. 
5.2. Suurendatakse põllumajanduse kui ökosüs teemi teenuste pakkuja osatähtsust 
Arvestades kliimamuutuste prognoositud mõju  Euroopa hüdroloogilistele süsteemidele, 
kasvukohtadele ja bioloogilisele mitmekesisusele, on põllumajandusmaa korralduse kaudu oluline säilitada ökosü steeme, et suurendada üldist  vastupanuvõimet kliimamuutustele. 
Näiteks võib põllumajandusest olla kasu valgalade majandamisel, kasvukohtade ja 
bioloogilise mitmekesisuse kaitsmisel ning mu ltifunktsionaalsete maastike säilitamisel ja 
taastamisel. Muu hulgas võib põllumajandusmaal  ökoloogiliste koridoride võrgustike loomise 
kaudu lihtsustada liikide rännet ning karj amaade veesidumisvõimet võib kasutada 
üleujutusohu vähendamiseks. Põllumajanduse osat ähtsust sellise „rohe lise infrastruktuuri” 
pakkujana võiks teadvustada ja veelgi suurendada. 
Seda eesmärki aitavad saavutada olemasolevad põllumajanduse keskkonnapoliitika meetmed, 
kuid need ei pruugi alati piisavalt parandada bioloogilise mitmekesisuse kaitsealade omavahelisi seoseid. Sujuva kohanemise toetam iseks võiks kaaluda maaelu arengu meetmete 
kohaldamist kogu territooriumil, mitte üks iku põllumajandusettevõtte tasandil. 
5.3. Suurendatakse põllumajanduse in frastruktuuri vastupidavust 
Põllumajandus kui tootmissüsteem sõltub põhiva radest (nt seadmed, hooned, masinad) ning 
infrastruktuurist, mida äärmuslikud ilmastikunäh tused võivad mõjutada. Selliste nähtuste 
võimalik majanduslik kahju võib tekitada sektorile  tõsist muret, eelkõige seepärast, et 
põllumajanduses on põhivara vä ärtus võrreldes aasta keskmi se toodangu ja ettevõtete 
sissetulekuga tavaliselt kõrge. Se epärast on vaja täiendaval t välja töötada ennetavaid 
meetmeid ja luua piirkondlikke iseärasus i arvestavaid vahendeid võimaliku kahjuga 
toimetulemiseks.  
EN 10   EN 5.4. Suurendatakse sünergiat kliimamuutus tega kohanemise ja selle mõju 
vähendamise vahel  
Põllumajandustegevus on kliima soojenemist soodustava lämmastikoksiidi- ja metaaniheite 
oluline allikas. ELis on võimalik põllumajandus e kaudu aidata vähendada kliimamuutuste 
mõju, kui vähendada sektori heitkoguseid, toota taastuvenergiat ja biotooteid ning säilitada 
süsinikdioksiidi põllumajanduslikus pinnases.  
Selleks et lahendada keerulist ülesannet – vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid ning 
samal ajal tulla toime muutuva ilmastikuga –, on vaja tagada võimalikult suur sünergia 
kliimamuutustega kohanemise ja nende mõju vähendamise vahel. On vaja kindlaks määrata meetmed, mis annavad lisahüve sid vähenenud heitkoguste ja põllumajandussektori suurema 
vastupanuvõime näol, ja neid edendada. Kõnealus ed meetmed sisaldavad muu hulgas selliste 
mulla- ja maaharimistavade juurutamist, mis aitavad säilitada ja s uurendada orgaanilist 
süsinikku pinnases, ning karjamaade kaitsmist ja korraldamist. Mahepõllumajandusel on potentsiaali vähendada kliimamuutuste mõju t õhusa toiduahela ja mullaharimise abil ning 
samuti on selle vastupanuvõime kliimamuutustele suurem, kuna tootjate teadmised põllumajanduse ökosüsteemide toimimisest on mitmekülgsemad ja paremad.  
Kui tehakse otsuseid asjakohaste meetmete koht a, tuleks kaaluda võimalikke vastuolusid 
eesmärkide vahel, ning mõnel juhul võib olla vajalik kompromisside tegemine. Kõnealuste 
meetmete rakendamiseks võivad liikmesriigid kasutada maaelu arengu fondi vahendeid.  
5.5. Parandatakse põllumajandustootjate kohanemisvõimet 
Põllumajanduse jätkusuutliku kohanemise vajalik tingimus on põllumajandustootjate 
kohanemisvõime parandamine. Põllumajandustootja te ja -töötajate parem teavitamine ja 
nõustamine kliimaküsimustes on motiveerimise ja  valmisoleku seisukohalt keskse tähtsusega. 
Võimalusi on mitmeid: erikursused, erivä ljaanded, sidetehnoloogia kasutamine. Samuti on 
oluline lülitada noortele põlluma jandustootjatele, põllumajandus töötajatele ja praktikantidele 
suunatud koolituskavadesse kliimamuutustega seotud küsimused. Põllumajandusettevõtete 
nõustamise teenuseid tuleks arendada nii, et ne id oleks võimalik kasu tada piirkonda käsitleva 
teabe ja praktiliste kohanemisvõimaluste levi tamiseks, parandades nii põllumajandustootjate 
oskusi tulla toime tulevaste muutustega.  
ÜPP läbivaatamise raames võetud meetmetega  nähakse maaelu arengu poliitika osana ette 
täiendavad võimalused teadmiste levitamise  ja koolitusprogrammide rahastamiseks ja 
põllumajandusettevõtete nõustamise teenuste kasutamiseks. 
5.6. Lihtsustatakse liikmesri ikidevahelist koostööd 
On vaja ergutada kliimamuutustega kohanemist  käsitlevate riiklike ja piirkondlike kavade 
väljatöötamist ning poliiti list mõtlemist selles valdkonnas. Põllumajandussektori 
kohanemisvõimalusi käsitlevate lähenemisviiside,  kogemuste ja parimate tavade vahetamine 
liikmesriikide vahel võib edendada prognoositud kliimamuutustega kõige paremini sobivaid tootmisviise ja -süsteeme. 2009. aasta l õpuks moodustatakse põllumajanduse tehniline 
töögrupp, kes toetab valges raamatus väljapak utud mõju ja kohanemist käsitleva juhtrühma 
tööd. 
Komisjoni on algatanud teabevõrgustiku loomis e, millele toetuks kliimamuutuste mõju ja 
sellega seotud nõrku kohti käsitleva teabe vaheta mine, ning üks osa sell est võrgustikust peab 
EN 11   EN olema pühendatud sellise teabe vahetamisele, mis käsitleb põllumajandussektori riiklikke 
arenguid, projektitulemusi ja parimaid tavasid.  
5.7. Edendatakse teadusuuringuid kliimamuutuste ja põllumajanduse valdkonnas  
Põllumajanduse kohandamise kavandamine ei saa tugineda üksnes teadmistele kliima 
globaalsetest suundumustest, vaid selleks on vaja  hankida üksikasjalikku teavet piirkondlike 
mõjude kohta ning hinnata kohanemisvõimalusi ja  nende teostatavust koha likul ja ettevõtte 
tasandil. Oluline on suurendada ja täpsustada  kliimamuutuste prognoositud mõju ja sellega 
seotud haavatavuse hindamise ajalist ja ruumilist ulatust ning mõista paremini 
põllumajanduse ja ilmastiku vahelisi seoseid. Ko misjoni hiljutises teatises, mis käsitleb 
Euroopa põllumajandusvaldkonna teadusuuringuid,2 täpsustatakse vajadusi ja tegevussuundi 
kliimamuutusi käsitlevate ELi teadusuuringut e ja innovatsiooni valdkonnas, sealhulgas 
põllumajandussektoris. Alaline põllumaja ndusuuringute komitee (SCAR) on tõdenud, et 
kliimamuutused on prioriteetne valdkond ning et  teadusuuringute kooskõlastamisel Euroopa 
tasandil on olulisi puudusi. On moodustatud riiklike programmi de juhtidest koosnev töörühm, 
et arutada, kuidas kliimamuutused mõjutavad põllumajandust ning kuidas oleks võimalik 
põllumajandust sobivalt kohandada ning mõju vähendada. 
Kuna kliimaga seotud ohud ähvardavad eel kõige maapiirkondasid ning Euroopa 
maapiirkondadele on praegu iseloomulik majandus e multifunktsionaalsus, on oluline ühtne 
arusaam kliimamuutuste mõjust maapiirkonda de majandusele ja ühiskonnale. Seega võiks 
tõhustada sotsiaal-majanduslikke uuringuid, mis käsitlevad kliimaprobleeme ning nende mõju 
maapiirkondade jätkusuutlikkusele. 
Kliimaprobleemide tõttu on uuesti päevakorras vajadus teha pidevalt põllumajandusuuringuid 
nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil, näitek s tulevaste ilmastikutingimustega paremini 
sobivate põllukultuuride, liikide ja tõugude aret amiseks. Samuti tuleb toetada kliimamuutuste 
mõju vähendamist uuringutega, mis käsitlev ad sobivat ja taskukohast tehnoloogiat ning 
innovatsiooni. Seitsmenda teadusuuringute ra amprogrammi järgmine vahehindamine annab 
võimaluse vaadata läbi tasakaal prioriteetsete  valdkondade vahel ning kä sitleda sellega seoses 
kliima ja põllumajanduse valdkonna uuringute toetamist. 
Samuti on tähtis ühendada füüsikatead uste ja agronoomia avastused kohalike 
põllumajandustootjate teadmisteg a nii, et töötada välja tugevad kohanemisstrateegiad, mis 
aitavad paljude kliima- ja sotsiaal-maj anduslike stsenaariumide kaudu vähendada 
kliimamuutuste negatiivset mõju. Selles osas võib kasu olla põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemist. 
Sama oluline on suurendada piirkondlike  ametiasutuste suutlikkust kasutada 
kliimamuutustega võitlemiseks asjakohaseid va hendeid. Kohaspetsiifil iste strateegiate 
väljatöötamisel on kasu koostööst riiklike ja piirkondlike teadusasutuste, nõuandeteenuste ja 
põllumajandussektori tööturu osapoolte vahel ning piir kondlike võrgustike loomisest 
põllumajandusettevõtete teavitamiseks.  
5.8. Töötatakse välja h aavatavuse näitajad 
Tuleks uurida võimalusi töötada välja erin äitajad põllumajandussektori jaoks, näiteks 
kohanemisvõime ja haavatavuse indeks. Haavatavus tuleks kaardistada ruumiliselt väikeses ulatuses, võttes aluseks piirkonna praeguse tundlikkuse kliima vaheldumise ja looduslike 
                                                
 
2 KOM(2008) 862 „Euroopa põllumajandusliku teadustegevuse ühtse strateegia suunas”. 
EN 12   EN riskitegurite suhtes ning ilmastiku muutumist käsitlevad tulevikustsenaariumid. Haavatavuse 
näitaja (sisaldab ka kohanemisvõime aspe kti) väljatöötamine nõuab mitmemõõtmelist 
lähenemisviisi, mis ühendab kliima-, kes kkonna- ja sotsiaal-maj anduslikud tegurid. 
6. KOKKUVÕTE  
Kliimamuutused nõuavad põllumajandustootjate lt ühelt poolt kohanemist ning samal ajal 
kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist ettevõtte tasandil ja põllumajanduse 
keskkonnasõbralikkuse suurendamist. Selleks et  säilitada ELi põllumajanduse vastupanu- ja 
konkurentsivõime, tuleb kliimamuutustele r eageerimiseks välja töötada ulatuslik 
lähenemisviis ja seda pidevalt arendada, et  ELi põllumajandus suudaks ka edaspidi pakkuda 
kvaliteetset toitu, keskkonna- ja maastikuhooldusteenuseid ni ng toetada ELi maapiirkondade 
säästvat arengut. Kliimamuutused lisavad uue v aatenurga ka toiduga kindlustatusega seotud 
probleemidele. 
Kohanemine on pikaajaline protsess, mida tuleb järgmiste kümnendite jooksul suunata 
vastavalt kliimasuundumustele ning mis peab ra janema parematel teadmistel ja praktilisel 
kogemusel. Selle protsessi käigus on oluline kaasata põllumajandusettevõtted 
kohanemisvajadusi käsitlevatesse arutelude sse ning heade tavade vahetamisse, kuna 
muudatused ettevõtte tasandil on kohan emise seisukohalt kõige tähtsamad. 
Ühtse põllumajanduspoliitika läbivaatamisel pära st 2013. aastat tuleb uurida vajadust tagada 
soodsad tingimused põllumajanduse ja m aapiirkondade kohanemiseks. Sellise uue 
tehnoloogia tõhus kohandamine ja kasutuselevõtt, mis aitab vähendada kliimamuutuste mõju ning säilitada tootmise elujõulisust pikemas pe rspektiivis, nõuab üksiku ettevõtte jaoks liiga 
mahukaid investeeringuid ja ulatuslikku kavandamist. Kliimamuutustega kohanemise poliitika toetamisel ja lihtsusta misel on oma osa ametiasutustel.