Päritolunimetuse süsteemiga liituda soovivate põllumajandusettevõtete olude hindamine ja heakskiidetud põllumajandusettevõtete kontrollimine.“

„Sertifitseerimisasutus kontrollib, kas süsteemiga liituda soovivad tootjad vastavad kehtestatud standarditele järgmistes valdkondades: – põllumajandusettevõtte asukoht tootmispiirkonnas; – tootmissüsteem; – põllumajandusettevõttes peetavad tõud; – soovitatav profülaktikakava ning vajaliku ravi ja/või vaktsineerimise tagamine.“

„Sertifitseerimisasutus esitab pärast põllumajandusettevõtte külastamist aruande tootjate ühendusele.“

„Sertifitseerimisasutus kontrollib mis tahes ajal ja ilma ette teatamata päritolunimetusega veiseliha tootvaid põllumajandusettevõtteid. Kontrollkäikude ajal tuleb arvestada tootmissüsteemide töörežiimiga.“

„Kontroll on suunatud konkreetselt põllumajandusettevõtetele ja hõlmab järgmist: – põllumajandusettevõttes peetavate veiste identifitseerimine ja vanus (kolmandaks elukuuks peavad loomad olema registreeritud); – kontroll, kas veisepassidel ja tervisekaartidel esitatud teave on tõene ja kas lauda register on korrektselt täidetud; – loomade kohtlemine ja pidamine; – pakutav sööt (sõimede kontroll); – rooja-, uriini- ja vereproovide võtmine analüüsimiseks.“

„Tootjate ühendust teavitatakse viivitamata igast avastatud õigusnormide rikkumisest. Külastatavad põllumajandusettevõtted valitakse igal kuul välja juhuslikult ja igasse ettevõttesse tehakse vähemalt kaks külastust.“

„b) Olemasolevate olude hindamine ja tapamajade kontroll“

„Selleks et tapamajad saaksid liituda päritolunimetuse süsteemiga ja end selles registreerida, peab sertifitseerimisasutus eelnevalt tagama kaitstud päritolunimetusega toote spetsifikaadis sätestatud tingimustele vastavuse. Pärast tapamaja külastamist esitab sertifitseerimisasutus aruande tootjate ühendusele. Sertifitseerimisasutuse inspektor peab viibima nende loomade tapmise juures, kellele päritolunimetuse staatust taotletakse. Seda võib teha ainult registreeritud tapamajades.“

„Iga kord, kui sertifitseerimisasutuse inspektor külastab tapamaja, et jälgida loomade tapmist, tagab ta, et seal järgitakse sertifitseerimisnõuetes sätestatud nõudeid, eelkõige kontrollides: – kas tapamajas säilitatavad dokumendid on nõuetekohaselt täidetud ja sisaldavad tõeseid andmeid, eelkõige seoses garantiisertifikaatide kasutamisega; – kas loomi on võimalik tappa veterinaarravi jaoks ettenähtud ohutusperioode silmas pidades; – kas loomadele, kes on kantud päritolunimetuse registrisse, on tagatud tingimused puhkamiseks enne tapmist ja nende eraldi hoidmine; – tapamajade vastavust kehtivates õigusaktides sätestatud tehnilistele ja sanitaarnõuetele, täpsemalt loomapidamisruumidele, hügieenile ja puhtusele, tapmise ja rümpade ettevalmistamise tehnilistele protseduuridele ning jahutustingimustele kehtestatud nõuetele; – vastavust tervete rümpade, poolrümpade ja veerandrümpade identifitseerimise (kontrollpitseriga), märgistamise ja klassifitseerimise nõutele nii tapaliinil kui ka külmladustamisel; – lähetatavate rümpade, poolrümpade ja rümbaosade sihtkohta; – tapmiseks tapamajja toodavate loomade identifitseerimisnumbrite, tapanumbrite, rümpade, poolrümpade ja rümbaosade ja/või nende tükkide ning väljastatud garantiisertifikaatide omavahelist vastavust.“

„Kord kuus jälgib sertifitseerimisasutuse inspektor loomade saabumist tapamajja ning tagab, et loomade veo-, mahalaadimis- ja kohtlemistingimused ning puhkamistingimused tapamajas vastavad kehtivatele õigusaktidele. Selliseid kontrollkäike tehakse etteteatamiseta. Sertifitseerimisasutuse inspektor kontrollib kord kuus ka eelnummerdatud lähetusdokumente. Tapamajas vastutab sertifitseerimisasutuse inspektor rümpade, poolrümpade ja rümbaosade tembeldamise ning garantiisertifikaatide väljaandmise eest. Sertifitseerimisasutus määrab kindlaks templi kuju ja suuruse ning rümpade, poolrümpade, veerandrümpade ja/või rümbaosade märgistamise korra. Pärast põllumajandusettevõtte kontrollimist esitab sertifitseerimisasutus aruande tootjate ühendusele. Tootjate ühendust teavitatakse viivitamata igast avastatud õigusnormide rikkumisest.“

„c) Olemasolevate olude hindamine ja pakendamisettevõtete kontroll“

„Selleks et pakendamisettevõtted saaksid liituda päritolunimetuse süsteemiga ja end selles registreerida, peab sertifitseerimisasutus tagama, et olemasolevad olud garanteerivad vastavuse kaitstud päritolunimetusega toote spetsifikaadis sätestatud nõuetele. Pärast pakendamisettevõtte külastamist esitab sertifitseerimisasutus aruande tootjate ühendusele. Iga pakendamisettevõtet külastatakse vähemalt kuus korda aastas ilma etteteatamiseta ja siis, kui sertifitseerimisasutus seda vajalikuks peab.“

„Igas pakendamisettevõttes kontrollitakse eelkõige: – kas seal säilitatavad dokumendid on nõuetekohaselt täidetud ja sisaldavad tõeseid andmeid, eelkõige seoses garantiisertifikaatide kasutamisega; – vastavust kehtivates õigusaktides sätestatud hügieeni- ja sanitaarnõuetele; – kohapeal kas külmladustamisel, tükeldamisel või pakendamisel olevate päritolunimetusega rümbaosade ja/või nende tükkide identifitseerimine (päritolunimetuse järgi) ja päritolu kindlakstegemine; – tarnitud ja lähetatud rümpade, poolrümpade ja/või veerandrümpade vaheline vastavus; – vastavus sertifitseerimisasutuse kehtestatud lõikamis- ja pakendamisnõuetele ning kehtivatele õigusaktidele; – kasutatava pakendi liik (see peaks olema läbipaistev).“

„Sertifitseerimisasutus esitab pärast igat kontrolli aruande tootjate ühendusele. Tootjate ühendust teavitatakse viivitamata igast avastatud õigusnormide rikkumisest.“

„d) Olemasolevate olude hindamine ja müügikohtade kontroll“

„Selleks et müügikohad saaksid liituda päritolunimetuse süsteemiga ja end selles registreerida, külastab sertifitseerimisasutus müügikohti, et hinnata, kas tulevane müügikoht suudab täita kaitstud päritolunimetusega toote spetsifikaadis sätestatud tingimusi.“

„Müügikohtade kontrollimisel keskendutakse eelkõige järgmisele: – vastavus kehtivates õigusaktides sätestatud hügieeni- ja sanitaarnõuetele; – identifitseerimine väljaspool müügikohta; – seal säilitatavad dokumendid peavad olema nõuetekohaselt täidetud ja sisaldama tõeseid andmeid; – tarnitud ja müüdud rümbaosade ja/või nende tükkide vaheline vastavus; – kohapeal kas külmladustamisel või letis olevate päritolunimetusega rümbaosade ja/või nende tükkide identifitseerimine ja päritolu kindlakstegemine; – müügiks mõeldud rümbaosade pakendamine ja märgistamine; – jaekaubanduse puhul päritolunimetusega sertifitseeritud liha eraldamine ja vajaduse korral kindlate müügipäevade järgimine; – igas müügikohas sertifitseeritud liha garantiisertifikaatide võrdlemine tarnitud liha ja müüdud liha andmetega; – lepingutingimuste kontrollimine.“

„e) Muud kontrolliaspektid“

„Iga kontrollimenetlus tuleb korraldada ja sooritada vastavalt kaitstud päritolunimetusega toote spetsifikaadile. Üldiselt korraldatakse kõik kontrollimenetlused nii, et igas tootmisetapis on toote päritolu lihtne kindlaks teha ja kõik tootmisahela varasemad lülid on kergesti tuvastatavad. Sertifitseerimisüksus võib igas tootmisetapis välja praakida loomad, rümbaosad või nende tükid, nagu on sätestatud päritolunimetusega toote spetsifikatsioonis, tehes seda sertifitseerimisasutuse otsuse alusel. Kõiki nimetatud kontrolliaspekte kontrollib ja hindab sertifitseerimisasutus, kes edastab oma aruande tootjate ühendusele. Kõigil registreeritud tootjatel, tapamajadel, pakendamisettevõtetel ja müügikohtadel on õigus saada teavet kõikide tehtud hindamiste kohta. Olukordades, mida need õigusnormid ei hõlma, on sertifitseerimisasutuse otsus lõplik.“

„II. Kaitstud päritolunimetusega toote spetsifikaadi järgimiseks tehtud analüüsid“

„Füüsilised ja keemilised analüüsid tehakse selleks, et tagada vastavus kaitstud päritolunimetusega toote spetsifikaadis loomade pidamise ja tapmise suhtes kehtestatud tingimustele.“

Analüüsitakse eelkõige järgmist: – veri, roe ja uriin (proov võetakse põllumajandusettevõttes); – maks, lihas ja rasv (proov võetakse tapamajas).“

„Igal kuul valitakse välja ligikaudu 10 % põllumajandusettevõtetest, et võtta proove analüüside tegemiseks. Igas tapamajas võetakse iga kuu proove 2 % loomadelt, kes on tapetud päritolumärgisega sertifitseerimiseks. Proovide võtmise kord näeb ette, et iga kuue kuu järel võetakse proove kõikide põllumajandusettevõtete loomadelt.“

Uus sõnastus: (välja jäetud)

Välja jäetakse kontrolli käsitlevad sätted, mis on aegunud või üleliigsed, lähtudes praegu kehtivatest õigusaktidest, mis on vähem kooskõlas selle valdkonna raameeskirjadega, mis käsitlevad ametlikke kontrolle, või mis ei peaks olema kontrollimenetluse ega tootespetsifikaadi osa.