Hariduse täiustamine ja moderniseerimine

Kvaliteetne haridus kõigile

1. Haridus on meie ühiskonna ja majandusliku arengu jaoks strateegilise tähtsusega

Euroopa heaolu ja elustiili aluseks on Euroopa suurim väärtus – inimesed. Muutuvas ühiskonnas ja globaalses konkurentsikeskkonnas on kvaliteetne haridus ülioluline selleks, et tagada ELi jätkuv sotsiaalne ühtekuuluvus, konkurentsivõime ja jätkusuutlik majanduskasv. Selleks, et täita töökohtade loomise, majanduskasvu, investeeringute ja konkurentsivõime eesmärke, lähtudes seejuures sotsiaalsest õiglusest, on elutähtis investeerida noortesse. Kvaliteetse hariduse pakkumine kõigile on üks parimaid investeeringuid, mida ühiskond teha saab.

Kvaliteetne haridus kõigile on sotsiaalse ühtekuuluvuse ja avatud ühiskonna alus. Kvaliteetne haridus on palju rohkem kui majanduslik investeering. See on hädavajalik isiklikuks, sotsiaalseks ja professionaalseks arenguks ning tööalase konkurentsivõime jaoks kogu elu jooksul. See võib olla üks kõige tulemuslikumatest viisidest kõrvaldada sotsiaal-majanduslikku ebavõrdsust ja edendada sotsiaalset kaasatust. Nende eesmärkide saavutamiseks peavad haridussüsteemid olema kättesaadavad, pakkuma võrdseid võimalusi kõigile, sõltumata isiku taustast, ning andma kvaliteetseid tulemusi.

Euroopa haridus- ja koolitussüsteemid annavad häid tulemusi... Liikmesriigid vastutavad oma haridus- ja koolitussüsteemide eest esmajoones ise ja kõik nad on viinud aastate jooksul läbi märkimisväärseid reforme ja vastastikuseid hindamisi. Euroopa on saavutanud häid tulemusi hariduse üldisel täiustamisel. Seda võib näha näiteks noorte kõrgkoolilõpetajate osatähtsuse suurenemisest, nii et strateegia „Euroopa 2020“ peamine eesmärk – 40 % – on käeulatuses. Samuti on suur edusamm see, et haridussüsteemist varakult lahkunute osakaal on aastatel 2005–2015 langenud 30 %, mis teeb ELi keskmiseks tasemeks 11 %.

... kuid rahuloluks ei ole põhjust. OECD rahvusvahelise õpilaste hindamise programmi PISA hiljutise uuringu tulemused kinnitavad, et suurel osal 15aastastest õpilastest on liiga vähene lugemisoskus ning vähesed teadmised matemaatikas ja loodusteadustes, ja mis enim muret põhjustab – tulemused olid halvemad kui 2012. aastal. Riikide võrdlus näitab, et mõned liikmesriigid peavad vähendama väga väheste põhioskustega õpilaste osakaalu (mis moodustab mõnes liikmesriigis üle 30 %). Tööalase konkurentsivõime alal on ELi noorte kõrgkooli lõpetanute tööhõive määra 82 % sihttaseme saavutamiseks aastaks 2020 vaja täiendavaid jõupingutusi. Praegu on see näitaja vaid 77 %. Veel üks oluline probleem on see, et paljud noored langevad koolist lõputunnistust saamata enneaegselt välja. Eriti kõrge on varajase koolist väljalangemise määr välismaal sündinud õpilaste hulgas (19 %) See asjaolu näitab ilmset vajadust parandada haridus- ja koolitussüsteemide tulemuslikkust. Kiiresti on vaja tegeleda ka hiljuti saabunud pagulastega ning töötada välja tulemuslik integratsioonistrateegia.

Kvaliteetne haridus peaks olema tegelikkus kõigi õppurite jaoks. Erilist muret valmistab asjaolu, et nõrkade õpitulemustega õppurite hulgas moodustavad ülemäära suure osa haavatava sotsiaal-majandusliku taustaga õppurid. Veel üks probleem on kvaliteetse hariduse pakkumine kogu ELis, sh äärepoolseimates piirkondades, mis osutab haridussüsteemisiseste lõhede ohule. Haridus pakub unikaalset võimalust vähendada sotsiaal-majanduslikku ebavõrdsust ja soolisi stereotüüpe ning tagada, et keegi ei jää teistest maha. Ometi ei näita Euroopa haridussüsteemid praegu selle võimaluse kasutamisel piisavaid tulemusi.

Haridussüsteeme tuleb moderniseerida ja hariduse kvaliteeti pidevalt parandada. Globaliseerumine ja tehnilised muutused avavad uusi võimalusi nii hariduse saamiseks kui töötamiseks. Vaid neljandikku Euroopa koolilastest õpetavad digipädevusega õpetajad. Digitaalne ümberkujundamine muudab tööturgu ja nõuab uusi oskusi. Digitaalsed tehnoloogiad pakuvad ka uusi õppimisviise, tingimusel et need tehnoloogiad on piisavalt kättesaadavad. Et neid suundumusi ära kasutada, peavad haridus- ja koolitussüsteemid neile muutustele paremini reageerima. Kvaliteetne haridus on äärmiselt oluline noorte varustamiseks teadmiste, hoiakute, oskuste ja arusaamadega, mida nad uute võimaluste ärakasutamiseks vajavad. Üldharidussüsteemid on raskustes piisavate võtmepädevuste, nagu digitaalsete ja ettevõtlusoskuste või sotsiaalsete ja kodanikupädevuste tagamisega. See probleem on vaja lahendada. Püüdlemine hariduse kvaliteedi parandamise poole on oluline kõigi liikmesriikide jaoks. Ka häid tulemusi näitavatel riikidel ei ole põhjust loorberitele puhkama jääda. Hariduse kvaliteedi tagamine on lõppematu tegevus, mis see vajab pidevat tähelepanu, parandamist ja kohandamist.

Tulemuslikkust tuleb parandada: haridussüsteemide kvaliteedi ja kaasavuse säilitamine on kulukas ja nõuab asjakohast rahastamist. Hariduskulud on majanduskasvu suurendavad avaliku sektori kulud, millega saab edendada nii sotsiaalset õiglust kui ka innovaatilist ja konkurentsivõimelist majandust, mis pakub häid tööhõiveväljavaateid. 2014. aastal suurenesid avaliku sektori kulutused esimest korda kolme aasta jooksul, ulatudes 4,9 %ni SKPst . Ometi ei ole garantiid, et suurenevad avaliku sektori kulutused annavad automaatselt häid tulemusi. PISA tulemuste ning koolieelsele ja üldharidusele tehtavate avaliku sektori kulutuste võrdlemine näitab liikmesriigiti suuri erinevusi ressursside kasutamise tulemuslikkuses. Selline võrdlemine kinnitab, kui oluline on suurendada tõhusust, s.o kasutada piiratud ressursse võimalikult hästi ära kvaliteedi, võrdsuse ja tulemuslikkuse tagamiseks.

Tugevdada tuleks poliitilisi jõupingutusi tulemuslikumaks investeerimiseks noortesse.

Käesolev teatis keskendub hariduse fundamentaalse rolli rõhutamisele ja liikmesriikide jõupingutuste toetamise viiside kirjeldamisele, kas konkreetselt haridussektoris (2. peatükk) või üldiselt (3. peatükk). Käesolev teatis on osa suuremast, noorte toetamisele suunatud meetmepaketist. Tugevdatud jõupingutused hariduse täiustamiseks ja moderniseerimiseks on tihedalt seotud 2016. aasta juunis käivitatud Euroopa uue oskuste tegevuskavaga ja osaliselt tuginevad sellele. Nende algatuste raames sätestatud meetmed täiendavad ja tugevdavad üksteist.

2. Parem ELi toetus liikmesriikidele üld- ja kõrghariduse moderniseerimisel

EL saab toetada liikmesriikide reforme üld- ja kõrghariduse moderniseerimiseks. 2017. aastal esitleb komisjon konkreetseid algatusi üld- ja kõrghariduse valdkonna peamiste probleemide lahendamiseks. Need algatused töötatakse välja täielikus kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega ja tihedas koostöös liikmesriikide oluliste sidusrühmadega, nagu õppijate, õpetajate, koolijuhtide ja lapsevanemate ühendused, sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid.

2.1. Üld- ja alusharidus

Alusharidus ja lastehoid