I. SISSEJUHATUS

12. aprillil 2016 esitas komisjon teatise „Ülevaade olukorrast ja võimalikud edasised sammud seoses vastastikkuse põhimõtte kohaldamata jätmisega teatavates kolmandates riikides viisapoliitika valdkonnas“. Teatises on märgitud, et komisjoni aktiivsel toetusel on lahendatud enamik vastastikkuse põhimõtte kohaldamata jätmise juhtumeid, millest on teatatud seoses kaheksa kolmanda riigiga. Teatises on siiski meelde tuletatud, et kui asjaomane kolmas riik ei kaota viisanõuet 12. aprilliks 2016, on komisjon nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määruse (EÜ) nr 539/2001 (mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrusega (EL) nr 1289/2013) alusel kohustatud võtma vastu delegeeritud õigusakti, millega peatatakse 12 kuuks viisavabaduse kohaldamine selle kolmanda riigi kodanike suhtes. Määruse kohaselt peab komisjon arvesse võtma ka tagajärgi, mida viisavabaduse peatamine tooks kaasa ELi ja selle liikmesriikide välissuhetele.

2016. aasta aprilli teatises hinnati viisavabaduse peatamise tagajärgi ning mõju ELi kodanike ja äriühingute jaoks ning asjaomaste kolmandate riikide kodanike jaoks ja kutsuti Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles arutama, milline on kõige asjakohasem viis edasi liikuda. 2016. aasta juulis ja detsembris ning 2017. aasta mais ja detsembris esitas komisjon uued teatised. Värskeimas, 2017. aasta detsembri teatises vastastikuse viisavabaduse kohta esitas komisjon ülevaate olukorrast ja võimalikud edasised sammud seoses vastastikkuse põhimõtte kohaldamata jätmisega USAs (teatanud Bulgaaria, Horvaatia, Küpros, Poola ja Rumeenia), mis on ainus järelejäänud vastastikkuse põhimõtte kohaldamata jätmise juhtum.

Kui viimast teatist tutvustati Euroopa Parlamendis, kutsusid mõned Euroopa Parlamendi kodanikuvabaduste ning justiits- ja siseasjade komisjoni liikmed komisjoni üles võtma vastu delegeeritud õigusakt, millega peatataks ajutiselt USA kodanike viisanõudest vabastamine, teised aga jagasid komisjoni arvamust mõju kohta, mida peatamine transatlantilistele suhetele avaldaks, ja nad tunnustasid vastastikuse viisavabaduse saavutamiseks tehtavaid jõupingutusi. Nagu on mainitud ka varasemates teatistes, ei ole nõukogu seda küsimust viimase 12 kuu jooksul käsitlenud.

Käesolevas teatises esitatakse kokkuvõte edusammudest, mis on tehtud alates 2017. aasta detsembrist USAga vastastikuse viisavabaduse saavutamiseks.





II. VIIMASED ARENGUD

1.USA viisanõudest loobumise programmi nõuded ja areng

Viisanõudest loobumise programmi nõuded määrab kindlaks USA ja need kas sätestatakse USA õiguses, nagu viisa andmisest keeldumise määra puhul, või kuuluvad sisejulgeolekuministeeriumi kehtestatud nõuete hulka.

Viisanõudest loobumise programm ei ole USA jaoks pelgalt reisimise lihtsustamise programm, vaid ka julgeolekuprogramm. USA tugevdas programmi julgeolekuaspekte, tehes sellesse 2017. aasta detsembris mõned lisamuudatused. Muudatused tegi sisejulgeolekuministeerium ja need puudutasid peamiselt üle lubatud aja viibimise määra, lennundusjulgestust ja turvanõuete karmistamist ning nendega nõutakse eelkõige olemasoleva teabejagamiskorra täielikku rakendamist, et kontrollida reisijaid süstemaatiliselt USA terrorismivastase võitlusega seotud teabe alusel. Komisjon jälgib tähelepanelikult kõnealuseid muudatusi, mida kohaldatakse nii viisanõudest loobumise programmi praeguste osalejate kui ka selles osaleda soovijate suhtes ning mida tuleb nüüd käsitada põhinõuetena.

USA on nende viie asjaomase liikmesriigi hindamisel, kes soovivad viisanõudest loobumise programmis osaleda, keskendunud eelkõige järgmistele nõuetele.

Viisa andmisest keeldumise määr

Vastavalt USA õigusnormidele, mis on sätestatud USA sisserände ja kodakondsuse seaduses, peab viisanõudest loobumise programmis osaleda soovivate riikide puhul viisa (välja arvatud sisserändaja viisa) andmisest keeldumise aastamäär olema alla 3 % või kahe aasta keskmine määr alla 2 %. 2017. aasta viisa andmisest keeldumise statistika järgi on see näitaja nõutavast piirmäärast (3 %) kõrgemal viiest liikmesriigist nelja puhul (14,97 % Bulgaaria, 5,1 % Horvaatia, 5,92 % Poola ja 11,76 % Rumeenia puhul). Asjaomased liikmesriigid teevad aktiivselt tööd viisa andmisest keeldumise määra alandamiseks. Edusamme on tehtud, sest viisa andmisest keeldumise määr on mitme asjaomase liikmesriigi puhul 2016. aastaga võrreldes alanenud. Bulgaaria puhul on viisa andmisest keeldumise määr viimastel aastatel stabiilselt langenud: 2015. aasta 17,3 %-lt 2016. aastal 16,9 %-le ja 2017. aastal 14,97 %-le. Viisa andmisest keeldumise määr vähenes ka Horvaatia puhul: 6,8 %-lt 2016. aastal 5,1 %-le 2017. aastal. Küprose näitaja püsib allpool piirmäära 3 %: 2016. aastal oli see 2 % ja 2017. aastal 1,69 %. Poola puhul oli viisa andmisest keeldumise määr 2017. aastal eelneva aastaga võrreldes (2016. aastal 5,4 %) mõnevõrra suurem, kuid näitaja on viimastel aastatel kokkuvõttes stabiilselt langenud. Rumeenia puhul on viisa andmisest keeldumise määr püsinud viimastel aastatel stabiilne ja 2017. aasta näitaja oli 2016. aasta omast (11,4 %) veidi kõrgem.

Mitu liikmesriiki on korraldanud teabekampaaniaid, mida EL on rahaliselt toetanud ja kus on aktiivselt osalenud USA kohalikud konsulaarosakonnad ning mille eesmärk on olnud suurendada teadlikkust USAsse reisimise tingimustest ja alandada selle tulemusel viisa andmisest keeldumise määra (2017. aastal tehti seda Horvaatias, Bulgaarias ja Rumeenias). Teavitustegevusega on tegelenud ka teised liikmesriigid: Bulgaaria on teinud koostööd USA kohaliku konsulaarosakonnaga, et koostada suunised, milles selgitatakse USA viisa taotlemise protsessi, mille osa on ka viisaintervjuu. Sellise teavitustegevusega on varem tegelenud ka teised asjaomased liikmesriigid.

Sellega seoses on USA ametiasutustelt küsitud asjaomaste liikmesriikide kodanikele viisa andmisest keeldumise määrade üksikasju, et teavitustegevust oleks võimalik paremini suunata.

Raske kuritegevuse tõkestamise ja sellevastase võitluse lepingu rakendamine

Lisaks raske kuritegevuse tõkestamise ja sellevastase võitluse lepingule allakirjutamisele muutsid USA sisejulgeolekuministeeriumi poolt 2017. aastal tehtud sihipärased muudatused kohustuslikuks nimetatud lepingu täieliku rakendamise riikide poolt, kes soovivad viisanõudest loobumise programmis osaleda. Kõik asjaomased liikmesriigid on teinud tööd selle tingimuse täitmiseks. Bulgaaria, Horvaatia, Küpros ja Rumeenia on nimetatud lepingule USAga alla kirjutanud ja selle ratifitseerinud ning on teinud tööd selle täielikuks rakendamiseks, et täita USA kehtestatud viisanõudest loobumise programmi nõuded.

2018. aasta mais toimunud kolmepoolsel kohtumisel (vt punkt II.2) teatas Poola oma kavatsusest alustada USAga uuesti läbirääkimisi, et kirjutada alla raske kuritegevuse tõkestamise ja sellevastase võitluse lepingule, mis parafeeriti 2013. aastal, kuid millele ei ole veel alla kirjutatud. Oktoobris toimunud kolmepoolsel kohtumisel keskendusid arutelud sellele, kuidas kiirendada tööd raske kuritegevuse tõkestamise ja sellevastase võitluse lepingu allakirjutamiseks ja sõlmimiseks Poola ja USA vahel, ning parafeeritud lepingu läbivaatamise tähtajaks määrati 2018. aasta lõpp. Komisjon toetab lepingu kiiret sõlmimist ja rakendamist, sest see on USA kehtestatud nõue, mis peab olema täidetud, et saaks kaaluda riigi osalemist viisanõudest loobumise programmis.

Sisejulgeolekut käsitleva presidendi direktiivi nr 6 / terrorismi seire keskuse kokkuleppe rakendamine