P6_TA(2005)0322
Piirideta televisioon
Euroopa Parlamendi resolutsioon direktiiviga 97/36/EÜ muudetud direktiivi 89/552/EMÜ ( “Piirideta
televisioon ”) artiklite 4 ja 5 kohaldamise kohta 2001. ja 2002. aastal (2004/2236(INI))
Euroopa Parlament,
—võttes arvesse nõukogu 3. oktoobri 1989. aasta direktiivi 89/552/EMÜ teleringhäälingutegevust käsitle-
vate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (1), muudetud Euroopa Par-
lamendi ja nõukogu 30. juuni 1997. aasta direktiiviga 97/36/EÜ (edaspidi mõlemad: “direktiiv ”)(2);
—võttes arvesse komisjoni korraldatud avalikku nõupidamist direktiivi artiklite 4 ja 5 rakendamise üle;
—võttes arvesse Euroopa Nõukogu 1989. aasta piiriülese televisiooni Euroopa konventsiooni;
—võttes arvesse Euroopa Nõukogu resolutsiooni kultuurilise mitmekesisuse ja meedia pluralismi kohta
üleilmastuvas maailmas, mis võeti vastu 10. –11. märtsil 2005 Kiievis (Ukrainas) toimunud Euroopa
ministrite massimeedia poliitika 7. konverentsil;
—võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa audiovisuaalse valdkonna korraldamise poliitika tuleviku kohta
(KOM(2003)0784);
—võttes arvesse komisjoni teatist ühenduse audiovisuaalse poliitika põhimõtete ja suuniste kohta digi-
ajastul (KOM(1999)0657);
—võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 151 ja 157, Euroopa Liidu põhiõiguste hartat ja EÜ
asutamislepingule lisatud protokolli liikmesriikide avalik-õigusliku ringhäälingu kohta;
—võttes arvesse oma 4. septembri 2003. aasta resolutsiooni “Piirideta televisioon ”(3);
—võttes arvesse oma 4. oktoobri 2001. aasta resolutsiooni komisjoni kolmanda raporti kohta nõukogule,
Euroopa Parlamendile ning majandus- ja sotsiaalkomiteele direktiivi 89/552/EMÜ “Piirideta televisi-
oon”(4) kohaldamise kohta;
—võttes arvesse oma 2. juuli 2002. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta, mis puudutab teatavaid
kinematograafiliste teoste ja muude audiovisuaalsete teostega seotud õiguslikke aspekte (5);
—võttes arvesse oma 12. veebruari 2004. aasta seisukohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse ette-
paneku suhtes, millega parandati nõukogu 20. detsembri 2000. aasta otsust 2000/821/EÜ, mis käsitlebEuroopa audivisuaalteoste arendust, levi ja müügiedendust toetava programmi elluviimist (
6);
—võttes arvesse oma 26. septembri 2002. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu tegevuskava kohta digitaalse
televisiooni edukaks kasutuselevõtmiseks (7);
—võttes arvesse kodukorra artiklit 45;
—võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit (A6-0202/2005),
(1) EÜT L 298, 17.10.1989, lk 23.
(2) EÜT L 202, 30.7.1997, lk 60.
(3) ELT C 76 E, 25.3.2004, lk 453.
(4) EÜT C 87 E, 11.4.2002, lk 221.
(5) ELT C 271 E, 12.11.2003, lk 176.
(6) ELT C 97 E, 22.4.2004, lk 603.
(7) ELT C 273 E, 14.11.2003, lk 311.17.8.2006 ET C 193 E/117 Euroopa Liidu Teataja
Teisipäev, 6. september 2005
A. arvestades, et Lissaboni strateegiaga tahetakse tugevdada Euroopa tööstuse uuendusvõimelisust ja teha
EList maailma kõige konkurentsivõimelisem ja dünaamilisem teadmistepõhine majandus;
B. arvestades, et audiovisuaalsektorit iseloomustab ühekorraga nii tehnoloogiline uuenduslikkus kui selle
ühiskondlik, majanduslik ja kultuuriline mõju;
C. arvestades, et kultuuriväärtuste, sealhulgas ka audiovisuaalsete kultuuriväärtuste spetsiifika kaitsmine
Maailma Kaubandusorganisatsioonis (WTO) on üks Euroopa Liidu prioriteetidest; arvestades, et kahet-susväärselt ei ole komisjon seda suunda järginud, tehes ettepaneku lõimida audiovisuaalne sektor sise-turul pakutavaid teenuseid puudutava direktiivi eelnõu rakendusalasse;
D. arvestades, et Euroopa teoste ja sõltumatute produtsentide teoste liikumine on kultuurilise mitmekesi-
suse, väljendusvabaduse ja pluralismi edendamiseks hädavajalik;
E. arvestades, et direktiiv, mis sündis ühtse turu kontekstis, peab rohkem arvestama püüdlustega seoses
ühenduse õigusliku, kodakondsusliku ja poliitilise liidu ruumiga;
F. arvestades ka seda, kui vananenud on direktiiv uute tehnoloogiate kiire arengu seisukohalt, mis viivad
kiiresti piiramatu pakkumiseni Euroopa audiovisuaalsel maastikul ning arvestades vajadust kohandadaeeskirju vastavalt tehnoloogilisele arengule;
G. arvestades, et selle direktiivi rakendamine sõltub liikmesriikidest ja nende pädevatest ametkondadest,
ehkki komisjonile kuulub tähtis roll hindamis- ja järelevalvetöös, millesse on vaja kaasata Euroopa Par-lament, riikide parlamendid, siseriiklikud reguleerivad organid ja avalik arvamus;
H. arvestades, et direktiivi paindlik raamistik, mis lubas rakendada liikmesriikide õigusnorme ning audiovi-
suaaltööstusel end ise reguleerida, mängib minimaalse raamistiku kehtestamisel tähtsat rolli;
I. nendib murelikult, et piisava järelevalve puudumise tõttu ei rakendata ega peeta mõnedes liikmesriikides
piisavalt kinni mõnedest direktiivide sätetest (kvoodid, reklaam, jne);
J. arvestades, et teenuste pakkumise mitmekesistumisele ja pakkumiste hulga suurenemisele peab vastama
vaba juurdepääsu võimalus,
Direktiivi artiklite 4 ja 5 kohaldamine
1. täheldab, et eespool nimetatud komisjoni teatises Euroopa audiovisuaalvaldkonna korraldamise polii-
tika tuleviku kohta rõhutatakse positiivseid tulemusi ning kui mõned erandid kõrvale jätta, paistab näitaja-test, et Euroopa teoste kavandamine on suurenenud; võtab teadmiseks asjaolu, et Euroopa ja sõltumatuteprodutsentide teoste leviku kvootidest peetakse üldiselt kinni; märgib, et komisjoni arvates on direktiivieesmärgid saavutatud; julgustab siiski liikmesriike tegema suuremaid jõupingutusi Euroopa ja sõltumatuteprogrammide levitamisel;
2. kahetseb asjaolu, et komisjoni kuuendas artiklite 4 ja 5 kohaldamise aruandes (KOM(2004)0524) ana-
lüüsitud võrdlusperioodil on sõltumatute teoste hulk nelja aasta jooksul vähenenud 3,48% võrra (aruandelehekülg 7);
3. märgib, et tõsised erinevused direktiivi sätete kohaldamis- ja tõlgendusmeetodites ei lase sõltumatu
auditi järelduste kohaselt olukorda õigesti kajastada; soovitab komisjonil koostada ja liikmesriikidele edastadaühtne skaala, mille abil oleks võimalik võrreldavaid tulemusi saada; rõhutab uute liikmesriikide tulemusteanalüüsimise pakilisust; teeb ettepaneku, et selles ühtses skaalas oleks andmeid puuetega inimeste abiteenustekohta;
4. rõhutab, et ühtsem artikli 5 järgimise näitaja oleks aluseks 10% kvoodi loomisele väärtuse kohta (mitte
lubatud tundide kohta), kaotades ka liikmesriikide vahelised erinevused lubatud tundide suhtes;C 193 E/118 ET 17.8.2006 Euroopa Liidu Teataja
Teisipäev, 6. september 2005
5. kahetseb, et mõned liikmesriigid ei ole ikka veel edastanud kogu asjakohast teavet, eriti satelliit- ja/või
kaabeltelevisioonikanalite kohta, mis on tihti riikide raportitest välja jäetud; leiab, et komisjoni ülesandeks ontagada liikmesriikide poolne kohustuste täitmine ning et komisjoni roll ei peaks piirduma ainult rõhutami-sega, et teab edastamise kohustus kehtib kõigi liikmesriigi pädevusse kuuluvatele televisiooniprogrammidepuhul; palub komisjonil ja pädevatel riiklikel ametivõimudel kehtestada selgeid sanktsioone oluliste sätetejärgimise või teabe edastamise kohustuste rikkumise korral;
6. avaldab kahetsust, et mõnedes liikmesriikides arvestatakse kvootide rakendamist raadiosaatjate ja mitte
kanalite järgi, mis on direktiivi põhimõtete rikkumine, kusjuures selline kõrvalekaldumine on eriti tõsineprobleem liikmesriikides, kus on raadiosaatjaid väga palju;
7. nõuab, et liikmesriikidele artikli 4 kohaldamisel jäetud vabadust tasakaalustaks vähemalt täpsete ja
läbipaistvate avalike näitajate edastamine;
8. on arvamusel, et “Euroopa teose ”ja“sõltumatu produtsendi ”mõistete tõlgendamise erinevusi liikmes-
riikides võiks vältida, kui komisjon direktiivi läbivaatamise raames annaks täpsema tähenduse mõistetele
“sõltumatu produtsent ”,“Euroopa teos ”ja“teemakanalid ”; leiab, et lisaks sellel aitaks see direktiivi rakenda-
misel saavutada suuremat õiguskindlust;
9. märgib, et Euroopa teoste kvoote täidetakse suuremalt jaolt riiklike teostega, ja toetab vabatahtlikke
mitteriiklike Euroopa teoste kvootide suurendamise algatusi;
10. rõhutab programmi “MEDIA ”tugevdamise tähtsust, juhtides tähelepanu, et selle loomise ja pikenda-
mise eesmärk on ja peab jätkuvalt olema sõltumatute produtsentide ning väikeste ja keskmise suurusegaettevõtetjate toetamine;
11. rõhutab nimetatud programmi tugevdamise tähtsust, kuivõrd see on Euroopa audiovisuaalpoliitika
põhivahend kutsehariduse ja kinematograafiliste teoste jaotamise, levitamise ja ringlemise toetamise valdkon-nas; julgustab liikmesriike avama oma haridussüsteeme Euroopa filmipärandi ning Euroopa rahvaste keelte,kultuuride, maitse, ajaloo ja kogemuste õpetamisele;
12. tuletab meelde, kui olulised on Euroopa teoste liikumise jaoks Euroopa riikide koostööna valminud
teosed ja ühised turundusstrateegiad; märgib, et Euroopa audiovisuaalset ruumi kasutavad USA produtsendidparemini ära kui eurooplased ise –ehkki eurooplased on dokumentaalfilmide ja mängufilmide alal produk-
tiivsemad –selle põhjus on lõimitud ja üleilmastatud Euroopa filmitööstuse puudumine; leiab, et tasakaalu
puudumine audiovisuaalsete teoste liikumises võib ohustada kultuurilist mitmekesisust;
13. on arvamusel, et selleks, et Euroopa audiovisuaaltööstus suudaks konkureerida USA omaga, peavad
Euroopa pingutused olema enam suunatud turundusele;
14. juhib komisjoni tähelepanu asjaolule, et olles silmitsi tootmisgruppide rünnakuga Euroopa turgudele,
tundub vältimatu toetuste suurendamine ainult Euroopa sisulisuse edendamiseks ja arendamiseks, luuesselleks rahastamisvõimalusi;
15. meenutab, kui oluline on, et võimalikult paljudel Euroopa kodanikel oleks võimalikult paljudes keel-
tes juurdepääs üle-euroopalistele telekanalitele nagu Arte ja Euronews või teistele sarnastele algatustele; palubkomisjonil ja liikmesriikidel toetada üleeuroopalist teavet Euroopa kultuuriürituste kohta ning nende levikutEuroopa tasandil viisil, mis oleks kättesaadav ka puuetega inimestele (see tähendab suulist kirjeldust, subtiit-reid ja tõlget viipekeelde);
16. rõhutab, et esmatähtsa küsimusena tuleb koostada Euroopa audiovisuaalse toodangu kultuurilise sisu
kvalitatiivse analüüsi meetodid ning meenutab teadusuuringute ja tehnoloogia arenduse raamprogrammitähtsust;17.8.2006 ET C 193 E/119 Euroopa Liidu Teataja
Teisipäev, 6. september 2005
Direktiivi läbivaatamine
17. rõhutab, et audiovisuaalsektor aitab kaasa tehnoloogilistele uuendustele, majanduskasvule ja töö-
kohtade loomisele; leiab, et see on ka oluline vahend ühtse turu toimimisele; leiab, et sellel on ka otsustavtähtsus demokraatia toimimisele, tingimusel et valitseb panuste ja arvamuste mitmekesisus, paljusus ja kul-tuuriline mitmekesisus; on arvamusel, et just selleks, et säilitada neid demokraatlikke väärtusi, nagu ka sõna-ja arvamusvabadust, on vaja meetmeid, et kaitsta õigust enda kujutisele;
18. usub, et Euroopa audiovisuaalne mudel peab rajanema tasakaalul tugeva, sõltumatu ja pluralistliku
avaliku teenuse ning dünaamilise, samaväärselt pluralistliku kommertssektori vahel, mis mõlemad loovadnii otseselt kui kaudselt töökohti; leiab, et selle mudeli püsivus on loomingu elujõu ja kvaliteedi jaokshädavajalik ning see eeldab eurooplaste õiguste austamist tagavat õiguslikku raamistikku;
19. rõhutab, et avalikkuse ülemaailmne ligipääs kõrgkvaliteetsetele ja erinevatele teostele muutub tehno-
loogiliste muudatuste ja suurema kontsentreeritavuse kontekstis ning üha konkurentsirohkemas ja üleilmas-
tunumas keskkonnas veelgi otsustavamaks; leiab, et avalikud ringhäälinguteenused on demokraatlike seisu-
kohavõttude ja kultuurilise mitmekesisuse säilimise ja tundmaõppimise jaoks esmatähtsad ning et neilpeavad olema võrdsed võimalused eelisjärjekorras turule pääseda, kaasa arvatud uute meediateenuste alal;
20. on arvamusel, et direktiivi on vaja läbi vaadata struktuuriliste muutustega toime tulemiseks; arvab, et
läbivaatamine ei tohi ohustada praeguse direktiivi põhimõtteid –Euroopa saadete vaba levi, vaba juurdepääs
peamistele sündmustele, Euroopa teoste ja hiljutiste sõltumatute tööde levi edendamine, alaealiste ja avalikukorra kaitse, tarbijakaitse, õigus massiteabevahendites esitatud ebaõigete andmete ümberlükkamisele –aga et
need tuleb kohandada uutele probleemidele, kaotamata silmist kvaliteedinõuet ja selle sektori majanduslikkuelujõudu;
21. loodab, et kaitseklauslis austataks selgesõnaliselt liikmesriikide pädevust kultuuri ja meedia vald-
konnas;
22. on arvamusel, et direktiivi läbivaatamine peab tagama uute tehnoloogiate ja uute teenuste arengu, et
tagada Euroopa majanduse kasv vastavalt Lissaboni strateegiale;
23. märgib, et komisjon peab juba mitu aastat avalikku nõupidamist uue direktiivi üle, mida ta kavatseb
esitada 2005. aasta lõpus; on teadlik, et nõukogu eesistujamaa Suurbritannia kavatseb korraldada Liverpooliskonverentsi direktiivi läbivaatamise kohta; nõuab, et Euroopa Parlament kaasataks täiel määral kõigissemenetlusetappidesse;
24. kardab, et nii olulise teema puhul antakse arutelu ja nõupidamiste käigus eelisõigused majanduslikele
kaalutlustele ja valitsustevahelistele suhetele; on teadlik, et turg ise ei lahenda probleeme ja et institutsioonid
peavad andma vastuse eurooplaste muredele televisiooni kultuurilise sisu pärast;
25. kutsub komisjoni üles tagama, et sõltumatud produtsendid suudaksid säilitada oma toodanguga seo-
tud õigusi ja et intellektuaalse omandi kaitset oleks kergem tagada viisil, et produtsentide võimalused tõm-mata ligi erainvesteeringuid suureneksid;
26. tunneb muret surve pärast, mida avaldatakse antud sektorit reguleerivate õigusnormide vähendami-
seks, ning tuletab meelde, et direktiiviga on kehtestatud miinimumstandardid, mis siiski pole suutnud ärahoida programmide kvaliteedi halvenemist;
27. märgib reklaami osatähtsust teatavate üldhuvi pakkuvate telekanalite rahastamises ning selle mõju
teleprogrammi valikule; tõstab siiski esile, et reklaami aja piiramist käsitlevate artiklite rakendamise alal onmõnedes maades jätkuvalt nii tõsiseid puudujääke, et selge vahetegemine reklaami ja saate sisu vahel onmuutunud raskeks ning see kahjustab teoste kultuurilist terviklikkust;C 193 E/120 ET 17.8.2006 Euroopa Liidu Teataja
Teisipäev, 6. september 2005
28. rõhutab vajadust selgelt määratleda reklaami sisu ja reeglid, eriti seoses alkoholiga, mille mõju on eriti
halb lastele ja kaitsetutele isikutele; tuletab meelde, et alaealiste kaitse peab jääma audiovisuaalse poliitikaprioriteediks ja aluspõhimõtteks, mida on soovitatav laiendada kõigile üldsusele kättesaadavatele audiovi-suaalsetele teenustele;
29. rõhutab seega vajadust reeglite säilitamise järele, mille abil piiratakse audiovisuaalseid teoseid katkes-
tavaid reklaamipause;
30. rõhutab, et direktiivi läbivaatamine peab võimaldama juriidiliste kohustuste kehtestamist ning kindlat
poliitilist tahet tagada selge vahettegemine ühelt poolt toimetusepoolse ja kunstilise sisu ning teiselt pooltmüügiedendamise vahel;
31. nõuab, et läbivaadatud direktiiv kohustaks liikmesriike ja nende pädevaid ameteid kehtestama tõhusa-
maid mehhanisme õigusnormide järgimiseks ja järelevalveks, ning ka ettenähtud sanktsioonide rakendamist,eriti kvootide ja reklaami valdkonnas;
32. täheldab, et järjest suurem digitaalsus ja interaktiivsus on tööstuse ja tarbijate jaoks võimalused, kuid
suurem valikuvõimalus ei tähenda tingimata paremat kvaliteeti ega ka Euroopa teoste suuremat proport-siooni; märgib audiovisuaalse meedia kahekiiruselise arengu ohtu;
33. tõstab esile, et on tekkinud uued televisiooniliigid nagu ADSLi kaudu leviv televisioon, interneti- ja
mobiilitelevisioon; on arvamusel, et vältimaks konkurentsimoonutust praegu kättesaadavate erinevate televi-siooniliikide vahel, peaks direktiivi läbivaatamisel arutama direktiivi kohaldamist ka nimetatud uutele tele-visiooniliikidele;
34. kinnitab, et direktiivi rakendusala laienemine ei tohi takistada vabal liikumisel, kõrgkvaliteedil, avalikel
teenustel, üldisel huvil ja euroopalike väärtuste austamisel rajaneva Euroopa mudeli tugevnemist;
35. rõhutab vajadust Euroopa õigusnormide järele, mis oleksid võimalikult sõltumatud audiovisuaalsetest
tehnoloogiatest; nõuab, et need õigusnormid sätestaksid selgelt, et avalike teenuste pakkujad võivad kasutada
kõiki uusi tehnoloogiaid ja kõiki meedialiike, ka Internetti ja WAP-teenuseid, ilma et see rikuks siseturureegleid;
36. tervitab, arvestades tehnoloogia uute arengutega, nagu näiteks edusammud konvergentsi ja digitaal-
tehnoloogia valdkonnas, komisjoni poolt direktiivi läbivaatamise kontekstis tehtud ettepanekut laiendadadirektiivi rakendusala kõikidele teenustele, mille aluseks oleks erineval tasemel reguleerimine;
37. arvab, et kui direktiivi reguleerimisala laiendatakse uutele teenustele, tuleb direktiivis sätestada, et ka
nende uute teenuste puhul austataks Euroopa päritoluga teoste ja sõltumatu Euroopa toodangu edendamisepõhimõtteid; on teadlik sellest, et artiklis 4 ja 5 sätestatud traditsioonilisi teenuseid puudutavad meetmed, eiole kohaldatavad uute teenuste puhul, ja kutsub komisjoni üles kehtestama investeerimisega seotud kohustu-sed (tootmisesse või hangetesse) pakkuda Euroopa päritolu toodangut ja teha see toodang kättesaadavaks;
38. on arvamusel, et kultuurilise mitmekesisuse tagamiseks peaks ette nägema meetmeid Euroopa teoste
edendamiseks muuhulgas selliste uute teenuste puhul nagu tellitav videoteenus;
39. rõhutab pakilist vajadust, arvestades digitaaltehnoloogiaga, muuta põhjalikult ühenduse õigusaktides
siiani kasutatud lähenemist, mis rajaneb vahetegemisel sisu ja “infrastruktuuri ”vahel;
40. rõhutab ühest küljest järelevalve tugevdamise vajadust ühenduseväliste kanalite üle, mis kuuluvad
direktiivi artikli 2 kohaselt liikmesriigi pädevusse ja mis edastavad rassilist ja usulist viha õhutavaid prog-ramme ning teisest küljest parandada liikmesriikide vahelist koordineerimist nimetatud alal;17.8.2006 ET C 193 E/121 Euroopa Liidu Teataja
Teisipäev, 6. september 2005
41. kutsub üles pöörama erilist tähelepanu sellele, et programmidele pääseksid ligi inimesed, kes kanna-
tavad kuulmis- ja nägemisvaeguse all; teeb ettepaneku, et liikmesriigid esitaksid igal aastal komisjonile and-med protsendi kohta kõigist programmidest, mis pakuvad puuetega inimestele avalikes ja erakanalites abi-teenust (see tähendab subtiitreid, suulist kirjeldust ja tõlget viipekeelde) ning töötaksid välja riiklikudtegevuskavad, et suurendada nimetatud teenuste kättesaadavust ja muuta kergemaks nendele ligipääs televi-siooniseadmete kaudu;
42. palub nõukogul ja komisjonil infoühiskonna raames arendada ja ellu viia meediakirjaoskuse prog-
ramme, mis aitaksid edendada aktiivset ning teadlikku Euroopa kodakondsust;
43. rõhutab riiklikke reguleerijaid koondava töörühma tähtsust ja nõuab, et sinna vaatlejana kaasataks
Euroopa Parlament;
44. teeb ettepaneku korraldada Euroopa audiovisuaalsektori ja meedia aasta, mis hõlmaks institutsioone,
erakondi, kodanikuühiskonda ja audiovisuaalsektorit, et koostada “Euroopa uuenduspakt ”, mis tagaks tasa-
kaalu konkurentsivõime, kõrgkvaliteedi, kultuuri ja paljususe vahel;
Pluralism ja ühinemised
45. on ärevuses Euroopa meedia horisontaalse ja vertikaalse kontsentreerumise üle mõnedes liikmes-
riikides, mis kujutab endast ohtu demokraatiale ja kultuurilisele mitmekesisusele ning võib süvendada audio-visuaalse meedia äärmist ärihuvidele allutamise tendentsi nagu ka teatud riikide toodete hegemooniat, võr-reldes nende maade toodetega, millel on vähem arenenud keeleruum ja väiksem tootmine;
46. rõhutab, et erilist tähelepanu tuleb pöörata arvamuste ja programmijaotuse paljususe tagamiseks, et
digitaaltehnika kasutamisele üleminekut puudutavate ühenduse või riiklike õigusnormide väljatöötamiseltuleks teha kindlaks, et enamik hiljuti kättesaadavaks muutunud digitaalteenustest ei satuks suurte rahvus-vaheliste, suure kapitaliga meediagruppide kontrolli või otsustava mõju alla –eriti selliste gruppide kätte,
kelle huvid on väljaspool Euroopa Liitu;
47. rõhutab, et konkurentsist ja konkurentsiõigusest meedia paljususe jaoks veel ei piisa; on arvamusel, et
paljusus põhineb vaatenurkade mitmekesisuse austamisel ja levitamisel kõikides meediakanalites toimetusesõltumatuse tunnustamise abil nii avalikus kui ärisektoris ning reguleerivate organite võimu ja sõltumatuseabil;
48. tunneb muret reklaami kontsentratsiooni tendentsi üle mõnedes liikmesriikides;49. rõhutab, et Euroopa audiovisuaalturu killustatus riiklikeks turgudeks ei piira meedia kontsentreeru-
mise ohtu Euroopa tasandil ja et sõnavabaduse ning paljususe ja mitmekesisuse austamise rikkumine, midapõhjustab meedia kontsentreerumine mingis liikmesriigis, kujutab endast ka riskitegurit ühenduse institut-sioonilisele ja demokraatlikule korrale;
50. kutsub üles nii vanu kui uusi liikmesriike, kus nimetatud sektor on kiiresti arenenud, uurima ja
vajadusel tugevdama riiklikke eeskirju või meetmeid, mis piiravad meediaomandi kontsentratsiooni ningaustama reguleerivate asutuste sõltumatust; on arvamusel, et komisjoni osatähtsust järelevalve, teabevahetuseja õigusaktide võrdlemise valdkonnas tuleb suurendada; tuletab komisjonile meelde tema taotlust koostadaroheline raamat meedia kontsentreerumistaseme kohta Euroopas ning soovi, et läbivaadatud direktiivi lisa-taks kokkulepe meediaomandi paljususe ja järelevalve kohta;
51. tõstab esile, et kultuuriline mitmekesisus ja meedia vabadus ning paljusus on kõige olulisemad
Euroopa audiovisuaalse mudeli koostisosad, need kolm väärtust on eeltingimuseks kultuurivahetustele jademokraatiale; on arvamusel, et seega peaks läbivaadatud direktiiv sisaldama sätteid, mis tagaks ja kaitsekssõnavabadust ja meedia paljusust;
*
**
52. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.C 193 E/122 ET 17.8.2006 Euroopa Liidu Teataja
Teisipäev, 6. september 2005