EUROOPA KOMISJON Brüssel,22.3.2022 COM(2022) 121 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE, milles hinnatakse 2014.–2020. aasta õigusprogrammi rakendamist ja saavutusi {SWD(2022) 64 final} - {SWD(2022) 69 final}



Euroopa Liidu toimimise lepinguga on ette nähtud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva Euroopa ala loomine. See ala põhineb kohtuotsuste vastastikusel tunnustamisel ja liikmesriikide vastastikusel usaldusel. Sellel alal saavad inimesed vabalt liikuda ning seal austatakse põhiõigusi ja ühiseid põhimõtteid nagu mittediskrimineerimine, sooline võrdõiguslikkus, kõigi inimeste tõhus juurdepääs õigusemõistmisele, õigusriik ja hästi toimivad sõltumatud kohtusüsteemid. Neid aluslepingus sätestatud õiguslikult siduvaid õigusala sätteid on kinnitanud Stockholmi programmis ka Euroopa Ülemkogu. Õiguse- ja õiglusepõhise Euroopa väljakujundamine on üks ELi poliitilisi prioriteete ning 2014.–2020. aasta õigusprogramm on üks selle eesmärgi saavutamist toetavaid vahendeid. Käesolevas aruandes kirjeldatakse 2014.–2020. aasta õigusprogrammi raames seni saavutatud tulemusi ning selle programmi rakendamise kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid aspekte, nagu nõutakse selle õigusprogrammi loomist käsitleva määruse (edaspidi „määrus“) artikli 14 lõike 2 punktis c. Aruandes ei hinnata õigusprogrammi pikaajalist mõju ega õigusprogrammi mõju kestlikkust. Seda põhjusel, et ligikaudu 30 % õigusprogrammi raames rahastatavatest projektidest on alles pooleli. Olukorra on muutnud keerulisemaks COVID-19 pandeemia, mis on pikendanud mitme projekti kestust. Eespool nimetatud põhjustel ning selleks, et sisuliselt hinnata programmi pikaajalisi tulemusi ja mõju, tehakse järelhindamine kahes osas. Käesolev aruanne ja seda toetavad dokumendid moodustavad hindamise esimese osa. Aruandes, mis põhineb praegu kättesaadavatel andmetel, antakse ülevaade rahaliste vahendite jaotumisest ja hinnatakse õigusprogrammi raames seni saavutatut. Ehkki uus õigusprogramm (2021–2027) on juba vastu võetud, tuginedes muu hulgas 2014.–2020. aasta õigusprogrammi vahehindamise tulemustele, on eelmise programmi järelhindamise esimesel osal lisaväärtus, kuna sellega heidetakse valgust valdkondadele, mida saaks uue õigusprogrammi rakendamise etapis parandada. Hindamise teine osa toimub hilisemas etapis, kui on kättesaadavad kõik lõplikud andmed, samal ajal järgneva õigusprogrammi (2021–2027) vahehindamisega. Teise osa raames hinnatakse õigusprogrammi pikaajalist mõju ja mõju kestlikkust ning esitatakse vajaduse korral soovitused 2027. aasta järgse uue mitmeaastase finantsraamistiku jaoks. Käesolev aruanne põhineb Euroopa Komisjoni tehtud hindamise tulemustel, mida kinnitab välisuuring. 1.Sissejuhatus ja taust 2014.–2020. aasta õigusprogramm loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1382/2013. Enne 2014. aastat käsitleti õigusprogrammiga hõlmatud teemavaldkondi kolmes eraldi programmis: kriminaalõiguse programmis, tsiviilõiguse programmis ning narkomaania ennetus- ja teavitusprogrammis. Määruses on õigusprogrammi üldeesmärk püstitatud järgmiselt: ·aidata kaasa vastastikusel tunnustamisel ja vastastikusel usaldusel põhineva õigusel rajaneva ala edasi arendamisele Euroopas, eelkõige tsiviil- ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö edendamise kaudu. Õigusprogrammi erieesmärgid on järgmised: ·hõlbustada ja toetada tsiviil- ja kriminaalasjades tehtavat õigusalast koostööd; ·toetada ja edendada õigusvaldkonna spetsialistide (nt kohtunikud, prokurörid, notarid, vanglaametnikud ja juristid) õigusalast koolitust ELi tsiviil- ja kriminaalõiguse, põhiõiguste, kohtunikueetika ja õigusriigi valdkonnas, sealhulgas õigusterminoloogiaalast keeleõpet, eesmärgiga edendada ühist õigus- ja kohtukultuuri; ·hõlbustada kõigi inimeste tõhusat juurdepääsu õigusemõistmisele, sealhulgas edendada ja toetada kuriteoohvrite õigusi ning kahtlustatavate ja süüdistatavate menetlusõigusi kriminaalmenetlustes; ·toetada uimastipoliitika valdkonna algatusi seoses õigusalase koostöö ja kuritegude ennetamise aspektidega, kui sellised algatused ei ole hõlmatud Sisejulgeolekufondi osaks oleva politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendiga või programmiga „Tervis majanduskasvuks“ . Õigusprogrammi rakendab Euroopa Komisjon eelarve otsese täitmise korras. Mis puudutab geograafilist ulatust, siis said õigusprogrammis osaleda kõik ELi liikmesriigid peale Taani ja Ühendkuningriigi. ELi liikmesriikide kõrval said programmis osaleda ka Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riigid, kes on Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalised, kandidaatriigid, potentsiaalsed kandidaatriigid ja ELiga ühinevad riigid, tingimusel et nad sõlmisid liiduga lepingu, milles sätestati nende programmis osalemise üksikasjad. Albaania ühines õigusprogrammiga 2017. aastal ja Montenegro 2019. aastal. 2.Programmi põhielemendid ja rakendamine

Kooskõlas määruse artikliga 6 rahastatakse õigusprogrammi raames mitmesugust tegevust, nagu analüüsitegevus, vastastikune õpe, koostöö, teadlikkuse suurendamine ja teabe levitamine, koolitustegevus ning programmi erieesmärkide täitmisse panustavate põhiliste osalejate toetamine. Toetatakse Euroopa võrgustikke, avaliku ja erasektori organisatsioone, mis on tavaliselt mittetulundusühendused, ELi liikmesriikide riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi, kodanikuühiskonna organisatsioone, ülikoole, teadusasutusi ja rahvusvahelisi organisatsioone. Programmi sihtrühmad (inimesed, kes saavad programmi rakendamisest kasu otseselt, osaledes õigusprojektide raames elluviidavas tegevuses, või kaudselt) võivad hõlmata kõiki ELis elavaid inimesi, sest programmi eesmärk on luua Euroopa õigusruum, kus kõik on teadlikud oma õigustest ja saavad neid teostada. Nagu on määruses sätestatud, kasutatakse programmi eesmärkidega seotud projektide toetamiseks peamiste rahastamismehhanismidena meetmetoetusi, tegevustoetusi ja hankeid. 2.1. Programmi erieesmärgid ·Erieesmärk nr 1: õigusalane koostöö Programmi raames toetatakse tegevust, mis aitab kaasa tsiviil- ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostööga seotud liidu õigustiku tulemuslikule ja sidusale kohaldamisele, muu hulgas liidu õigustiku kohaldamist käsitlevate andmete ja statistika kogumise ja/või parandamise abil. Samuti aitab rahastatav tegevus kaasa ELi õigusaktide täitmise tagamisele ja kohtulahendite, eriti piiriülestes vaidlustes tehtud kohtulahendite täitmisele. Programmi raames rahastatakse ka projekte, mille eesmärk on parandada õigusvaldkonna spetsialistide vahelist teabevahetust, et tõhustada operatiivkoostööd ELis ja suurendada vastastikust usaldust. ·Erieesmärk nr 2: õigusalane koolitus Programmi raames toetatakse projekte, mis edendavad õigusvaldkonna spetsialistide koolitamist liidu õiguse valdkonnas, sealhulgas õigusterminoloogiaalast keeleõpet, eesmärgiga edendada ELis ühist õigus- ja kohtukultuuri. Õigusalane koolitus võib hõlmata üldpädevusi, nagu keeleoskus ja terminoloogia, aga ka konkreetsemaid aspekte, nagu ELi õiguse tundmine või õigusalane koostöö tsiviil- ja kriminaalasjades. See võib toimuda eri vormis, nagu seminarid, e-õpe, töötajate vahetamine, heade tavade juhendite koostamine ja kogemuste vahetamine. Rahastatava tegevusega toetatakse peamiselt kohtunike ja kohtutöötajate, aga ka teiste kohtusüsteemiga seotud õiguspraktikute koolitamist. Samuti edendatakse tööriistade väljatöötamist koolituse pakkujate jaoks. Lõppeesmärk on toetada parimate tavade vahetamise ja võrgustike loomise kaudu ELi õiguse nõuetekohast kohaldamist. ·Eesmärk nr 3: juurdepääs õigusemõistmisele Selles valdkonnas rahastatavate meetmete eesmärk on pakkuda ELi kodanikele liidu õiguse rikkumise korral tõhusaid õiguskaitsevahendeid, eriti kui riigisisesed menetlused on kodanikele kasutamiseks liiga keerulised. Eelkõige edendatakse programmiga ELis välja töötatud alternatiivsete õiguskaitsevahendite ja muude kui õiguskaitsevahendite, näiteks e-õiguskeskkonna portaali toetatavate vahendite kasutamist, mille abil on võimalik vaidlus lahendada kiiresti, tõhusalt ja väiksema kuluga. Rahastatava tegevusega püütakse ka soodustada riikide ameti- ja haldusasutuste tihedat koostööd, mis on eriti oluline selleks, et tagada teatavate ELi õiguste tulemuslik teostamine. ·Eesmärk nr 4: narkomaania ennetamise poliitika Narkomaania ennetamise poliitika valdkonnas edendatakse programmiga algatusi, mis keskenduvad õigusalasele koostööle ja kuritegude ennetamisele. Peamised prioriteedid on edendada narkootikumidega seotud teadusuuringute rakendamist praktikas, toetada kodanikuühiskonna organisatsioone ja peamisi sidusrühmi, laiendada teadmusbaasi ja töötada välja uuenduslikud meetodid, et tegeleda uute psühhoaktiivsete ainete probleemiga.

2.2. Eelarve Programmi esialgne kogueelarve aastateks 2014–2020 oli 377 604 000 eurot. Iga-aastaste tööprogrammide kohaselt oli aastateks 2014–2020 planeeritud kokku 333 971 000 eurot. Allolevates tabelites on kokkuvõtlikult esitatud kavandatud eelarve jaotus aastate ja erieesmärkide lõikes. Eelarveaasta Kavandatud summa (aasta tööprogrammi eelarve eurodes) Aastane muutus (%) 2014 45 812 000 – 2015 48 051 000 4,9 2016 52 250 000 8,7 2017 52 631 000 0,7 2018 45 949 000 –12,7 2019 43 675 000 –4,9 2020 45 603 000 4,4 Kokku 333 971 000 Allikas: 2014.–2020. aasta tööprogrammid

Kogueelarve kasvas pidevalt kuni 2017. aastani, mil see jõudis haripunkti – 52 631 000 euro tasemele. Sealt edasi eelarve kahanes, kuni jõudis umbes 2014. aastaga samale tasemele. Eelarve vähenes, kuna õigusprogrammi vahendid suunati ümber elanikkonnakaitse mehhanismile (COM(2017) 772) ja eu-LISA-le, et sel oleksid vajalikud rahalised vahendid kolmandate riikide kodanikke puudutava Euroopa karistusregistrite infosüsteemi väljatöötamiseks. Erieesmärk Meetmetoetused Tegevustoetused Hanked Muu Kavandatud summa (eurodes) Osakaal kogusummast (%) Õigusalane koostöö 49 089 600 9 258 400 35 833 000 237 000 94 418 000 28,45 Juurdepääs õigusemõistmisele 48 454 400 14 473 170 36 436 430 – 99 364 000 29,94 Õigusalane koolitus 44 493 000 69 380 000 6 035 000 – 119 908 000 36,12 Narkootikumid 16 781 000 – 3 500 000 – 20 281 000 6,11 Kokku 158 818 000 93 111 570 818 044 30 237 000 333 971 000 100 Allikas: 2014.–2020. aasta tööprogrammid Eelarvevahendite jaotumisest erieesmärkide lõikes on näha, et igal aastal läks suur osa kättesaadavatest rahalistest vahenditest erieesmärgi „õigusalane koolitus“ jaoks. Seega on programm kooskõlas programmi õigusliku aluse lisas kindlaks määratud rahaliste vahendite eraldamisega. Õigusprogrammi olulised sambad on ka õigusalane koostöö ja juurdepääs õigusemõistmisele. Narkomaania ennetamise poliitika jaoks eraldatud eelarvevahendite väikese osakaalu puhul tuleks arvesse võtta asjaolu, et selles valdkonnas toimuva tegevusega peamiselt täiendatakse õigusalase koostöö ja kuritegude ennetamisega seotud algatusi. Lisaks on see erieesmärk tihedalt seotud muude ELi vahenditega, nagu Sisejulgeolekufond või programm „Tervis majanduskasvuks“. 2.3. Saadud taotlused ja välja valitud projektid 2014.–2020. aasta tööprogrammidega hõlmatud ajavahemikul käivitati 118 projektikonkurssi. Suurt osa projektidest rahastati erieesmärgi „kõigi inimeste juurdepääs õigusemõistmisele“ all. Allpool on esitatud kokkuvõte rahaliste vahendite eraldamisest ja projektide raames ellu viidud tegevusest. Tabel 3. Rahastatud projektide arv aastas (meetmetoetused ja tegevustoetused) Erieesmärk 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 Kokku Õigusalane koostöö 28 16 29 29 25 16 19 162 Õigusalane koolitus 40 33 28 32 22 12 14 181 Juurdepääs õigusemõistmisele 37 32 32 30 25 22 16 194 Narkootikumid 7 6 5 5 4 5 – 32 Kokku 112 87 94 96 76 55 49 569 Allikas: 2014.–2015. aasta andmed põhinevad õigusprogrammi vahehindamisel. Andmed 2016.–2020. aastal rahastatud projektide kohta on saadud projektide andmebaasist. Kokkuvõttes rahastatud projektide arv programmitöö perioodil vähenes, olles kõige väiksem 2020. aastal, mil projekte oli 49. Seda kahanemist on üldiselt märgata ka konkreetsete erieesmärkide puhul, kus rahastamiseks välja valitud projektide arv samuti üldjuhul vähenes. Allpool esitatud joonisel 1 on näha meetme- ja tegevustoetuste toel ellu viidud tegevuste liikide jaotus kogu programmitöö perioodil. Rahastatud projektide põhikomponendid olid koolitustegevus ning analüüsi- ja järelevalvetegevus. Tähtsaks rahastamismehhanismiks kogu programmitöö perioodil olid ka hanked. Hangete jaoks eraldati 2014.–2020. aasta tööprogrammides kokku 81,7 miljonit eurot. Suurim osa hangete jaoks mõeldud eelarvest eraldati erieesmärgi „õigusalane koolitus“ jaoks (36 %), millele järgnes erieesmärk „juurdepääs õigusemõistmisele“ (30 %).

Erieesmärk 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 Õigusalane koostöö 32 36 22 26 40 24 21 Õigusalane koolitus 1 2 1 1 2 – – Juurdepääs õigusemõistmisele 28 23 19 31 32 45 28 Narkootikumid 2 1 – – – – – Kokku 63 62 42 58 74 69 49 2014.–2020. aastal sõlmiti kõige sagedamini hankelepinguid info- ja kommunikatsioonitehnoloogia vahendite ning infotehnoloogiaga seotud muu tegevuse kohta (vt joonis 2), järgnes vastastikune õpe. Allikas: õigusküsimuste peadirektoraadilt saadud hankeandmete analüüs 2.4. Programmi peamised saavutused 2014.–2020. aasta õigusprogrammi jaoks kasutusele võetud näitajate süsteem on osutunud programmi saavutuste hindamiseks sobivaks. Ühe programmiülese näitaja abil mõõdetakse edusamme, mis on tehtud seoses üldeesmärgiga luua Euroopas vastastikusel tunnustamisel ja vastastikusel usaldusel põhinev õigusel rajanev ala. See näitaja on defineeritud koolituse läbinud õigusvaldkonna spetsialistide koguarvuna. Näitaja hõlmab kogu ELi õigusalast koolitust, mitte üksnes seda, mida pakutakse õigusprogrammi raames. 2020. aastaks püstitatud eesmärk oli koolitada 700 000 õiguspraktikut. See eesmärk saavutati tublisti varem – 2017. aastaks oli koolituse läbinud 820 199 õiguspraktikut. Üldiselt kajastavad näitajad asjakohaselt programmi iga erieesmärgi prioriteete ning on lähtetaseme suhtes mõõdetavad. Tehtud hindamine näitas märkimisväärseid edusamme mitmel rindel. Näiteks tsiviil- ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas ületati 2020. aastaks seatud eesmärk – 3 500 000 andmevahetust Euroopa karistusregistrite infosüsteemis – 2019. aastal. Ka õigusemõistmisele juurdepääsu erieesmärgi puhul on mõlemad 2020. aasta eesmärgid – päringutabamuste arv e-õiguskeskkonna portaalis ja üleriigilise katvusega ohvriabiorganisatsioonide arv – juba saavutatud või ületatud. Sarnast edu saavutati õigusalase koolituse valdkonnas, kus 2011.–2020. aastaks kehtestatud Euroopa õigusalase koolituse strateegia peamine eesmärk pakkuda aastatel 2011–2020 pooltele (800 000) õiguspraktikutele liidu õiguse alast koolitust saavutati 2017. aastal. Peale selle aitas programm saavutada õigusalase koolituse strateegia üldeesmärki toetada ELi vahenditest igal aastal vähemalt 20 000 õiguspraktiku koolitamist. Õigusalase koolituse strateegia raames saavutati 2015. ja 2017. aastal õigusprogrammi algne eesmärk koolitada igal aastal 16 000 kohtunikku ja kohtutöötajat. Hiljem vähendati õigusalase koolitusega seotud projektikonkursside jaoks ette nähtud vahendeid, mistõttu koolitati vähem töötajaid. Mõnda valitud näitajatest on siiski keeruline mõõta. Hea näide on õigusalase koostöö teine näitaja, mis kajastab Euroopa vahistamismääruse alusel toimuva üleandmismenetluse keskmist kestust. Seda näitajat, mille puhul eesmärk jäi saavutamata, on keeruline mõõta, kuna seda mõjutavad välised tegurid. Nende tegurite hulka kuuluvad näiteks ELi direktiivide ülevõtmise ja kohtusüsteemi reformide erinev tase ELi liikmesriikides ja see mõjutab oluliselt liidu õigustiku rakendamist . Teine näide on narkomaania ennetamise poliitikaga seotud näitajad. Kummagi näitaja puhul – uuritud uute psühhoaktiivsete ainete arv ja narkomaaniaravi saavate opioidikasutajate arv – eesmärki ei saavutatud. Ent kui Euroopa vahistamismääruse alusel toimuvat üleandmismenetlust mõjutasid välised tegurid, siis narkomaania ennetamise poliitikaga seotud näitajaid mõjutasid rohkem makromajanduslikud tingimused. Väliste tegurite mõju tõttu on keeruline hinnata, mil määral on programm aidanud kaasa valitud näitajate puhul püstitatud eesmärkide saavutamisele. On veel arenguruumi, kuna praegu ei ole ühtki ühtset rahulolu-uuringut, mis annaks ülevaate sellest, mida arvavad koolitusetegevuses osalenud. Iga projekti puhul rakendati projekti enda hindamissüsteemi. Alates 2021. aastast kogutakse programmi raames toetusesaajatelt järjekindlamalt andmeid selle kohta, kui kvaliteetseks nad rahastatud tegevust peavad. 2.5. Osalejad ja partnerlused Analüüsitulemused osutavad kindlalt sellele, et õigusprogramm on olnud riikidevaheliste partnerluste loomisel edukas. Õigusprogrammi komitee liikmetelt ja ELi liikmesriikidelt saadud tagasiside kohaselt on programmi riikidevaheline olemus programmi ainulaadse lisaväärtuse oluline osa. Toetusesaajate sõnul on õigusprogrammi tegevus- ja meetmetoetuste kaudu loodud partnerlused avaldanud positiivset mõju nende enda organisatsiooni suutlikkusele. Toetusesaajad on teatanud, et nende organisatsiooni suutlikkus on suurenenud märkimisväärselt tänu võrgustikele ja vastastikusele õppele, mida programmi raames rahastatakse. Tegevustoetused, millega edendatakse võrgustike loomist ja säilitamist, on olulised sambad, mis toetavad osalejaid õigusalase koostöö, õigusemõistmisele juurdepääsu ja õigusalase koolituse arendamisel. Tegevustoetused on väga tähtsad, kuna need annavad raamistiku partneritele võimaluse kavandada oma nelja aasta tegevust Euroopa Komisjoni toetuse abil. Ehkki võrgustikud aitavad kaasa teadmiste ja suutlikkuse siirdele kõigis ELi liikmesriikides, on selge, et liikmesriigid ei osalenud õigusprogrammis võrdselt. Kui vaadelda vahendite geograafilist jaotust, siis teatavad liikmesriigid (nt Itaalia, Belgia, Hispaania, Saksamaa, Madalmaad ja Prantsusmaa) osalesid programmis aktiivsemalt, samal ajal kui pärast 2004. aastat ELiga liitunud liikmesriikide (v.a Bulgaaria ja Rumeenia) osalemine oli tagasihoidlikum. Ligikaudu 22 % kõigist toetusesaajatest moodustavad Itaalias või Belgias loodud võrgustikud, mille tegevus hõlmab enamikku ELi liikmesriike. 3.Hindamise tulemused Uuringust on näha, et õigusprogramm toimib oma erieesmärkide taotlemisel tulemuslikkuse, tõhususe, asjakohasuse, sidususe, vastastikuse täiendavuse, koostoime, ELi lisaväärtuse, õigluse ja lihtsustamisvõimaluste vaatenurgast hästi. Arenguruumi veel on, eriti mis puudutab programmi vahendite geograafilist jaotust.

3.1. Tulemuslikkus Tulemuslikkuse osas kinnitas käesolev analüüs vahehindamise peamisi järeldusi. Meetmetoetuste, tegevustoetuste ja hangete kaudu rahastatud tegevusega on saavutatud oodatud tulemused. Teisisõnu on olemasolevaid eelarvevahendeid kasutatud selleks, et saavutada tulemused, mis on igati kooskõlas programmi üld- ja erieesmärkidega. Kui programmipõhised näitajad on programmi eesmärkide saavutamise jälgimiseks sobilikud, siis programmi praeguses järelevalvesüsteemis võiks rakendada andmete kogumisel süstemaatilisemat ja kindlamat lähenemisviisi. Komisjon käsitles seda probleemi oma ettepanekus, mille tulemusel võeti vastu määrus (EL) 2021/693, millega sätestati õigusprogrammi (2021–2027) õiguslik alus. Selle tulemusel käsitletakse alates 2021. aastast õigusprogrammis vajadust saada sihtrühmadest põhjalikum ülevaade. Viimast nimetati 2014.–2020. aasta programmi parandamist vajava valdkonnana. Peale selle, arvestades programmi laia ulatust, mõjutavad programmi tulemuslikkust sisemised ja välised tegurid. Peamine väline tegur, mida toetuseasaajad küsitluste raames nimetasid, on COVID-19 pandeemia, mille tõttu pidid paljud toetusesaajad oma projekti elluviimise ümber korraldama või selle ära jätma. Ka makromajanduslikud tingimused, pagulaskriis ja liidu õiguse ülevõtmine liikmesriikides on välised tegurid, mis mõjutasid õigusprogrammi tulemuslikkust. Kui vaadelda sisemisi tegureid, siis kõige olulisem parandamist vajav valdkond on taotlemismenetlus. Uuringus selgitati vajadust anda taotlejatele lisaks olemasolevatele materjalidele rohkem suuniseid ja abi. See võimaldaks tagada taotlejatele võrdsemad tingimused, millega suureneks kvaliteetsete ettepanekute hulk. See omakorda parandaks programmi tulemuslikkust. 3.2. Tõhusus Varasemate programmidega võrreldes paranes oluliselt ka programmi tõhusus. Konsulteeritud sidusrühmad kinnitasid korduvalt programmi kulutõhusust. Nii toetuse taotlejad kui ka saajad rõhutasid, et ettepaneku koostamisega kaasnevad võrdlemisi suured kulud kaalub üles veelgi suurem kasu programmis osalemisest. See seisukoht on kooskõlas taotlemisprotsessi lihtsustamise kohta saadud positiivse tagasisidega. Ent on ka mõned aspektid, mille suhtes oldi kriitilisemad. Näiteks väitsid taotlejad korduvalt, et hoolimata märgatavatest täiustustest haldamistsüklis, oli neil raskusi taotlemisnõuete täitmisega Euroopa Komisjoni ette nähtud aja jooksul. Toetusesaajate kasutada olevate eelarvevahendite alakasutus mõjutab endiselt programmi tõhusust negatiivselt. 3.3. Asjakohasus Analüüs näitab, et programm ja selle meetmed on igati asjakohased. Analüüsi tegemisel jõuti järeldusele, et projektide eesmärgid ja projektide raames ellu viidav tegevus on sihtrühmade vajaduste vaatenurgast asjakohased. Ja teistpidi, programmi sihtrühmad on asjakohased programmi erieesmärkide saavutamiseks. Seda tänu programmi ülesehitusele, mis on piisavalt paindlik, et kohandada ja muuta prioriteete vastavalt kohapeal tekkivatele vajadustele. Tehti siiski kindlaks mõni parandamist vajav punkt.

Muu hulgas tuleb suhelda süstemaatilisemalt ja avatumalt sidusrühmadega, et viia iga-aastastes tööprogrammides kavandatud tegevus ja erieesmärgid paremini vastavusse programmi sihtrühmade vajadustega.

Samuti tuleb jätkata edukaid jõupingutusi programmi sihtrühma laiendamiseks ning kaasata rohkem programmiga seotud sidusrühmi. Eelkõige võiks veelgi aktiivsemalt toetada ohvrite õiguste valdkonnas tegutsevaid kodanikuühiskonna organisatsioone. 3.4. Sidusus, vastastikune täiendavus, koostoime Analüüsis leiti, et programmi sidusus ja vastastikune täiendavus muude ELi vahendite, programmide ja meetmetega on hea. Analüüsis toonitatakse, et eriti õigusalase koolituse valdkonnas on eelnenud programmide ühendamise tulemusel suurenenud sidusus muude ELi algatustega. Sama kehtib muude koolituseesmärkide puhul, kuna vähenes dubleerimise tõenäosus. See tulemus kinnitab vahehindamise järeldusi. Suur on ka vastastikune täiendavus riigisiseste projektidega. See on saavutatud tänu sellele, et õigusprogrammi raames rahastatav tegevus on laadilt riikidevaheline, mistõttu riigisisene tegevus ei asenda ega korda seda. Õigusprogramm on sidus ka rahvusvaheliste kohustustega, nagu ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030. Näiteks ÜRO eesmärk tagada rahu ja julgeolek on seotud õiglaste ja kaasavate ühiskondade loomisega, millega tagatakse võrdne juurdepääs õigusemõistmisele, õigusriigi põhimõtte tulemuslik järgimine ning läbipaistvad ja tulemuslikud kohtuasutused. Programm aitab ka ühtlustada rahvusvahelist eraõigust, kuna sellest rahastatakse ELi liikmesust Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsis. Sellegipoolest, kuna kattumise võimalus püsib, tuleks seda tähelepanelikult jälgida, et säilitada kõrge vastastikuse täiendavuse tase. Lõpetuseks on programmi toetusesaajad kindlaks teinud ja maksimeerinud koostoime muude ELi algatuste, näiteks õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodanike programmi raames rahastatavate projektidega ning muude õigusprogrammi projektidega. Oskusteabe ja parimate tavade vahetamist toetusesaajate vahel saaks siiski parandada. Toetusesaajad ei ole ära kasutanud kõiki õigusprogrammi pakutavaid võimalusi luua suhteid ja pidada üksteisega aktiivselt dialoogi. 3.5. ELi lisaväärtus Uuring kinnitab igakülgselt programmi suurt lisaväärtust. ELi lisaväärtus on näha eeskätt selliste riikidevaheliste projektide edendamises, mis tegelevad piiriüleste küsimustega, eriti koolituse ja teabevahetuse valdkonnas. Suurt ELi lisaväärtust luuakse ka märkimisväärsete rahaliste vahendite eraldamisega tegevuse rahastamiseks olulistes valdkondades, mis ei pruugi olla üksikute liikmesriikide tegevuskavas tähtsal kohal. Peale selle eeldab mõni projekt (nt õigusvaldkonna spetsialistide vahetused) tulenevalt oma laadist kõigi liikmesriikide ühismeetmeid. Liikmesriikide individuaalsete meetmetega ei oleks võimalik saavutada sama suuruse ja ulatusega tulemusi kui õigusprogrammiga. Seda järeldust toetavad õigusprogrammi komitee liikmete seas korraldatud uuringu tulemused, millest on näha, et enamik neist on veendunud, et ilma ELi rahastuseta ei oleks õigusprogrammi raames rakendatavaid meetmeid võimalik võtta. Selle taustal kehtib endiselt järeldus, milleni jõuti programmi vahehindamise raames: ELi sekkumise piiramisel oleks kahjulik mõju liikmesriikide ja Euroopa osalejate üldisele suutlikkusele tegeleda probleemidega programmiga hõlmatud valdkondades või viia ellu programmi raames rahastatavat tegevust . Õigusprogrammi kaudu võetavate ELi kaasatuse vähendamine või lõpetamine tooks suure tõenäosusega kaasa märkimisväärsed raskused riikidevaheliste projektide väljatöötamisel. Koos sellega väheneks liikmesriikidevaheline sidusus ELi õiguse mõistmisel ja rakendamisel.