[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 10.12.2008

KOM(2008) 839 lõplik

2008/0234 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

koostöölepingu allakirjutamise kohta Euroopa Ühenduse nimel ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liechtensteini Vürstiriigi vahel nende finantshuve kahjustava pettuse ja mis tahes muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemiseks

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

koostöölepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liechtensteini Vürstiriigi vahel nende finantshuve kahjustava pettuse ja mis tahes muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemiseks

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

1. LÄBIRÄÄKIMISTE TAUST

Liechtensteini Vürstiriigiga peetud, tema Schengeni acquis ' rakendamise, kohaldamise ja arendamisega[1] ühinemist käsitlevatel läbirääkimistel selgus, et konkreetsed laiaulatuslikud pettusevastast võitlust käsitlevad läbirääkimised Liechtensteiniga võiksid käsitleda asjaolu, et Liechtensteini siseriiklike õigusnormide kohaselt ei ole õigusabi võimalik teatavate maksude, tollieeskirjade või väliskaubandussätete rikkumistega seotud õigusrikkumiste korral. Seetõttu tegi komisjon ettepaneku läbirääkimisvolituste saamiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liechtensteini Vürstiriigi vahelise, nende finantshuve kahjustava pettuse ja mis tahes muu ebaseadusliku tegevuse vastast võitlust käsitleva lepingu asjus.[2]

Komisjon algatas läbirääkimised pärast nõukogu 7. novembril 2006 antud luba.

Komisjon pidas täielikult kinni nõukogu otsusele lisatud läbirääkimissuunistest, võttes eriti arvesse Liechtensteini positsiooni finantskeskusena, selle integreerumist Euroopa Majanduspiirkonda, kehtivat ühenduse õigustikku ja selle edaspidist arendamist koostöö vallas, käsitledes kõiki finantshuvisid, eelkõige maksustamise valdkonnas.

Läbirääkimiste kõikehõlmav lähenemisviis ilmneb koostöölepingu artiklitest 7 ja 25, kus on sätestatud, et käesoleva lepingu sätted ei mõjuta lepinguosaliste vahel sõlmitud kahe- või mitmepoolsete lepingute soodsaimaid sätteid, pidades eelkõige silmas Euroopa Ühenduse ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelist lepingut nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamise kohta[3] (Liechtensteini hoiuste maksustamise leping) .

Halduskoostöö toimub kooskõlas tolliasutuste vastastikust abi ja koostööd käsitleva konventsiooni[4] (Napoli II konventsioon) ja nõukogu 19. detsembri 1977. aasta direktiiviga 77/799/EMÜ liikmesriikide pädevate asutuste vastastikuse abi kohta otsese maksustamise valdkonnas[5]. Sissenõudmist käsitlevate sätete aluseks on nõukogu 15. märtsi 1976. aasta direktiiv 76/308/EMÜ vastastikuse abi kohta Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi rahastamissüsteemi kuuluvatest meetmetest tulenevate nõuete ning põllumajandusmaksude ja tollimaksude sissenõudmisel[6].

Õigusalast koostööd käsitlevad sätted põhinevad Schengeni lepingu rakendamise konventsioonil,[7] Euroopa Liidu liikmesriikide vahelisel konventsioonil vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades[8] (Euroopa Liidu vastastikuse õigusabi konventsioon) ning selle juurde käival protokollil[9].

Läbirääkimised lõppesid 27. juunil 2008. Seetõttu esitab komisjon nõukogule allakirjutamiseks lisatud otsuse-eelnõud koostöölepingu allakirjutamise ja sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel.

2. LÄBIRÄÄKIMISTE TULEMUSED

2.1. Kaubavahetuse ja teenuskaubandusega seotud ebaseaduslikud tegevused

Koostöölepingu peamine eemärk on viia lõpule Liechtensteini kavandatud ühinemine Schengeni alaga, lisades ühenduse acquis 'sse niisugused haldus- ja õigusabi käsitlevad sätted, mis hetkel puuduvad nii EMP lepingus kui ka Schengeni acquis 's, kuid mis on vajalikud andmaks vastastikku täielikku õigusabi seoses pettuse ja muude ebaseaduslike tegevustega, sealhulgas tollieeskirjade ja kaudsete maksudega seotud õigusrikkumised kaubavahetuse ja teenuskaubanduse valdkonnas. Selles on eeskujuks olnud Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud leping võitlemiseks pettuste ja muu nende finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse vastu[10]. See eesmärk on täidetud, eelkõige kuna läbirääkimiste teemaks olnud leping võimaldab:

- haldusabi ja abi sissenõudmisel, sealhulgas toetusi ja avalikke hankeid mõjutavate ebaseaduslike tegevuste puhul, mis praegu ei kuulu EMP lepingu kohaldamisalasse[11],

- õigusalast koostööd, sealhulgas käibemaksust hoidumise puhul, võimaldades eelkõige läbiotsimisi ja arestimist ning juurdepääsu pangaandmetele, mis sellisel kujul ei sisaldu Liechtensteini Schengeni alaga ühinemise lepingus, võttes arvesse, et Liechtenstein on kuulutanud selgesõnaliselt, et Liechtensteini ametiasutuste uuritavate maksualaste õigusrikkumiste puhul ei saa esitada apellatsioonkaebust kohtule, mille pädevuses on muu hulgas kriminaalasjade arutamine.

2.2. Otseseid makse mõjutavad pettused

Liechtensteini osalemine EMPs ja kavandatud ühinemine Schengeni acquis 'ga on läbirääkimiste algusest saadik olnud aluseks ka igasugust maksustamist, sealhulgas otsest maksustamist mõjutava ebaseadusliku tegevuse vastases võitluses. Võrreldes teiste kaubavahetusega seotud tasudega, nagu tolli- ja kaudsed maksud, käsitletakse otseseid makse siiski erinevalt. Erinevus tuleneb sellest, et otseste maksude valdkonnas ei ole ühenduse õigusaktide ja Euroopa Liidu õiguse vahel veel piisavat ühtlust.

Koostöölepingu teine eesmärk on seega tagada, et Liechtenstein annaks otseste maksudega seotud pettuste puhul haldus- ja õigusabi suuremal määral, kui on ette nähtud Liechtensteini hoiuste maksustamise lepingus. Selles osas on koostööleping uuenduslik, sest seni on Liechtenstein keeldunud igasugusest abist otseseid makse mõjutavate pettuste puhul ning see leping on esimene Euroopa tasandil arutatud leping, mis hõlmaks kõiki makse. Koostöölepingu kohaldamisala on laiem kui näiteks Šveitsi pettusevastasel lepingul, sest selle tulemusel viiakse Liechtensteini-poolne abiandmine otseste maksudega seotud pettuste puhul vastavusse Euroopa standarditega. See võimaldab:

- haldusabi andmist otseseid makse mõjutavate (dokumentidega seotud) pettuste puhul samadel tingimustel, kui seda antakse liikmesriikides vastavalt ühenduse õigusaktidele, ning see võimaldab Euroopa Ühenduse piires tehtavate õigusabi tasemega seotud reformid ja uuendused ühiskomitee kaudu koostöölepingusse integreerida;

- sissenõudmisabi otseseid makse mõjutavate (dokumentidega seotud) pettuste puhul, nagu see on vastavalt ühenduse õigusaktidele tagatud ka liikmesriikides;

- õigusalast koostööd otseseid makse mõjutavate (dokumentidega seotud) pettuste puhul, sealhulgas läbiotsimisi ja arestimist ning juurdepääsu pangaandmetele, mida praegu Liechtensteini Schengeni alaga ühinemise leping ei kata.

Kui tegemist on abiga fondidele ja muudele investeerimisasutustele, mida kontrollib varahaldaja, ning kui fondi asutaja ja tegelik tulusaaja ei ole ametlikult registreeritud, peavad lepinguosalised teabevahetuse vormis haldusabitaotlusele vastamiseks kasutama kogu nende käsutuses olevat teavet ja kontrollivolitusi. Artikli 11 lõike 2 kohaselt ei mõjuta asjaolu, et teave on varahaldaja käsutuses, abitaotluste vastuvõetavust, sest abitaotluse saanud lepinguosalise maksuasutused saavad vajadusel tarviliku teabe varahaldajalt, kes ettevõtjana on artikli 19 sätetest tulenevalt kohustatud koostööd tegema.

3. LEPINGU SÄTTED

3.1. Üldsätted

- Artiklid 1 ja 2 – „Eesmärk” ja „Üldine kohaldamisala”:

Kõnealustes artiklites määratletakse ühenduste finantshuvide ja liikmesriikide finantshuvide kaitseks ettenähtud haldusabi ja õigusalast koostööd hõlmava lepingu sisu ja kohaldamisala.

Käesolevas lepingus hõlmab artikli 2 lõike 1 punkt a igasugust pettust ja muud ebaseaduslikku tegevust, mis on seotud maksu- (käibemaks ja aktsiisimaksud) ja tollieeskirjade rikkumistega (sealhulgas salakaubavedu, korruptsioon, altkäemaks ning lepingus hõlmatud tegevuste tulemusena saadud tulu rahapesu vastavalt artikli 2 lõikele 3. Lepingute sõlmimise menetlusteks loetakse menetlusi, mis viivad „riigihankelepingute” sõlmimiseni vastavalt direktiivile 2004/18/EÜ (ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta)[12].

Artikli 2 lõike 1 punkt b hõlmab igasugust otseste maksudega (tulu- ja kapitalimaksud) seotud pettust. Artikli 2 lõike 1 punkt c sätestab õigusabi artikli 2 lõike 1 punktides a ja b loetletud tegevuste tõttu kaotatud summade sissenõudmisel.

Õigusabi rahapesu korral, mis on sätestatud artikli 2 lõikes 3, tuleneb direktiivist 2005/60/EÜ (rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta)[13], kus viidatakse ka Liechtensteini EMP lepingust tulenevatele kohustustele võtta selles osas üle ühenduse õigustik.

Koostöölepingu kohaldamisala seisukohalt olulised peamised määratlused on esitatud artikli 2 lõikes 4. See on eriti oluline artikli 2 lõike 4 punktis e sätestatud otseste maksude määratluse puhul, mis hõlmab isiklikku ja ettevõtlusest saadud sissetulekut, ning artikli 2 lõike 4 punktis f sätestatud otseseid makse mõjutava pettuse määratluse puhul, sest seal on lisaks mõningate maksupettust kujutavate tegevuste näitlikule loetelule ka ebatäielike maksudeklaratsioonide esitamine määratletud maksupettusena.

- Artikkel 3 – „Vähetähtsad juhtumid”:

Kõnealuse artikli eesmärk on vältida ülemääraste abitaotluste esitamist vähetähtsates küsimustes.

- - Artikkel 4 – „Avalik kord”:

Kõnealuses artiklis sätestatakse asjakohased avaliku korra põhjendused, mida võib esitada vastavalt Euroopa Nõukogu kriminaalasjades vastastikust õigusabi käsitleva Euroopa konventsiooni (Strasbourg 20.4.1959) artikli 2 punktile b.

- Artikkel 5 – „Teabe edastamine”:

Artikli aluseks on Liechtensteini hoiuste maksustamise leping. Artikli 5 lõikes 2 eristatakse teavet, mis käsitleb ebaseaduslikku tegevust seoses kaubavahetuse ja teenuskaubandusega (punkt a), ja teavet, mis käsitleb otseseid makse mõjutavaid pettusi (punkt b), et võtta arvesse ühenduse õigustiku erinevat arengutaset neis valdkondades. Tuleks märkida, et artikli 5 lõike 2 punktis b ei nõuta esialgset teavet edastava pädeva asutuse selgesõnalist nõusolekut, vaid seda, et kõnealune pädev asutus poleks otseselt vastu.

- Artikkel 6 – „Konfidentsiaalsus”

Kõnealuses artiklis viidatakse konfidentsiaalsusnõuetele, mida taotluse saanud lepinguosaline peab järgima abitaotluste töötlemisel.

3.2. Haldusabi

- Artikkel 7 – „Seos teiste lepingutega”

Koostööleping ei tühista EMP lepingu tolliküsimusi käsitlevat vastastikuse abi protokolli nr 11,[14] mida võib jätkuvalt kohalda, eelkõige pettusevastase lepingu ja Liechtensteini hoiuste maksustamise lepingu kohaldamisalast välja jäävate tolliküsimuste korral.

- Artikkel 8 – „Haldusabi ulatus”

Kõnealune artikkel on vastavuses Napoli II konventsiooniga, sest haldusabi on Napoli II konventsiooni standarditega võimalikult kooskõlas. See hõlmab ka teabe kasutamist koostöölepingu kohaldamisel. Pettusevastasel lepingul on laiem kohaldamisala kui üksnes tolliküsimusi käsitleval Napoli II konventsioonil.

- Artikkel 9 – „Aegumistähtaeg”

Artikli aluseks on sarnane säte Liechtensteini hoiuste maksustamise lepingu artikli 10 lõikes 2.

- Artikkel 10 – „Volitused”

Artikkel on kooskõlas Napoli II konventsiooniga, sest lepingu sätteid kohaldatakse volituste piires, mis on siseriikliku õigusega antud igale asjaomasele ametiasutusele siseriiklike menetluste raames, ning need ei muuda ega laienda nimetatud volitusi.

- Artikkel 11 – „Teabevahetuse ulatus”

Artikli 11 lõike 1 aluseks on direktiivi 77/799/EMÜ artikkel 8 ja seetõttu käsitletakse selles ainult otseseid makse mõjutavaid pettusi.

Kuigi artikli 11 lõikes 2 peetakse jätkuvalt kinni Napoli II konventsiooni standarditest haldusabi kohta, välistatakse selles teabevahetuse vormis abitaotluse tagasilükkamine pangasaladuse või juriidilise isiku (või muu isikuna käsitletava struktuuri) omandihuvi tõttu. Kui näiteks Liechtensteini õiguses esineb vastavaid vastuolulisi sätteid, ei kohaldata neid pettusevastase lepingu rakendamisel. Lähtutakse artikli 11 lõike 2 sätetest.

Säte võimaldab ka taotluse saanud asutuse käsutuses juba olevat teavet edastada sarnaselt EMP lepingu protokolli nr11 artiklis 7 sätestatuga.

Lepingus hõlmab läbivalt kasutatav mõiste „pank” üksi, koos väljendiga „muu finantsasutus” või isegi koos selliste väljenditega nagu „andmed” või „kontod” direktiivi 2006/48/EÜ (krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta)[15] artikli 4 lõigetes 1 ja 5 määratletud mõisteid „krediidiasutus” ja „finantseerimisasutus”.

- Artikkel 12 – „Proportsionaalsus”

Kõnealuses artiklis käsitletakse haldusabi piires küsimusi, mis on sätestatud juba artiklis 3.

- Artikkel 13 – „Keskasutused”

Kõnealune artikkel on kooskõlas Napoli II konventsiooni artikliga 5 ja selles käsitletakse läbirääkimisvolituste nõuet määrata riiklikul tasandil selgelt kindlaks asjaomased ametiasutused. Iga lepinguosaline määrab oma keskasutused, kellel on volitused haldusabitaotluste töötlemiseks.

- Artikkel 14 – „Teabetaotlused”, artikkel 15 – „Järelevalvetaotlused” ning artikkel 16 – „Teavitamine ja edastamine posti teel”

Kõnealused eelnõu artiklid on kooskõlas Napoli II konventsiooni artiklite 10, 11 ja 13 sisuga.

Artikli 14 lõige 4 on uuendus, sest see võimaldab määrata abitaotlustele vastamiseks tähtaja niipea, kui jõustuvad asjakohased ühenduse õigusaktid, milles on liikmesriikide vahel sellised tähtajad ette nähtud.

Artikkel 15 käsitleb kaubavahetust. Seetõttu käsitletakse artiklis ainult kaubavahetuse ja teenuskaubandusega seotud ebaseaduslikku tegevust.

Artikli 16 lõikes 2 võetakse arvesse direktiiviga 77/799/EÜ (liikmesriikide pädevate asutuste vastastikuse abi kohta otsese maksustamise valdkonnas) kehtestatud norme. Artikli 16 lõikes 3 püütakse tagada, et abi andev ja töövõtulepinguid sõlmiv institutsioon võiks Liechtensteinis asuvate abi saajate ja ühenduste töövõtjatega otse ühendust võtta ning viimased omakorda reageerida dokumendi- ja teabetaotlustele, mis kõnealune institutsioon suunab neile seoses nimetatud abi ja lepingutega.

- Artikkel 17 – „Uurimistaotlused” ja artikkel 18 – „Taotluse esitanud lepinguosalise asutuse volitatud ametnike osalemine”

Kõnealused artiklid on kooskõlas Napoli II konventsiooni artikli 12 sisuga. Kaks ühisdeklaratsiooni, mis sarnanevad vastavate Šveitsi pettusevastase lepingu artiklite alusel tehtud deklaratsioonidega, tagavad lepingu kohaldamise Liechtensteini suhtes samal tasemel Šveitsiga.

Artikliga 18 sätestatakse volitatud personali võimalus viibida abitaotluste täitmise juures ja tutvuda dokumentidega, esitada küsimusi ja teha ettepanekuid uurimismeetmete kohta, et tõhustada vastastikust abi ja vajaduse korral pääseda juurde samadele ruumidele, dokumentidele ja teabele kui taotluse saanud asutuse personal.

- Artikkel 19 – „Koostöökohustus”

Kõnealune artikkel täiendab artikleid 17 ja 18 ning käsitleb liikmesriikide ettevõtjate sarnaseid kohustusi uurimiste osas, mida viivad läbi nende ametiasutused. Teise lause aluseks on direktiivi 77/799/EÜ põhimõtted.

- Artikkel 20 – „Abitaotluse vorm ja sisu”

Kõnealune artikkel on kooskõlas Napoli II konventsiooni artikli 9 sisuga.

- Artikkel 21 – „Teabe kasutamine”

Artikkel sarnaneb EMP lepingu protokolli nr 11 artikliga 11 ja see käsitleb erikohustuse reeglit. Teabe kasutamine piirdub artiklis 2 määratletud lepinguosaliste finantshuvide kaitsega.

Leping ei sisalda omaalgatuslikku haldusabi ega lähetatud ametnikke käsitlevaid sätteid. Väljajätt on tingitud Liechtensteini väikesest haldussuutlikkusest.

- Artikkel 22 – „Ühine tegutsemine”ja artikkel 23 – „Ühised eriuurimisrühmad”

Kõnealused artiklid on kooskõlas Napoli II konventsiooni sarnaste meetmete sisuga. Need on koostatud sellisel viisil, et nende kohaldamine jääks lepinguosaliste ametiasutuste otsustada.

Lepingusse lisati artikli 22 lõige 3, mis käsitleb otseseid makse mõjutavaid pettusi ja mille aluseks on direktiivi 77/799/EÜ artikkel 8b.

Artikli 23 lõiked 4 – 6 on võetud vastavast Napoli II konventsiooni ühiseid eriuurimisrühmi käsitlevast sättest.

- Artikkel 24 – „Sissenõudmine”

Artikkel põhineb direktiivi 76/308/EMÜ artiklitel 6, 7, 9, 10 ja 13. Otsene viide saksa mõistele „Vollstreckungstitel” artikli 24 lõikes 2 aitab vältida ebaselgust selles osas, milliseid õigusakte võib sissenõudmiseks antava abiga seoses jõustada.

Otseseid makse mõjutavate pettuste puhul selgitatakse ühisdeklaratsioonis, et sissenõudmisabi antakse ainult artiklis 2 sätestatud kohaldamisala piires ja seega peaks taotluse esitanud asutus taotluse saanud asutusele esitama vajalikud andmed, et viimane saaks teha kindlaks, kas lepingu kohaselt tuleb abi anda.

3.3. Vastastikune õigusabi

- Artikkel 25 – „Seos teiste lepingutega”

Kõnealune artikkel põhineb samal rahvusvaheliste lepingute vastastikuse täiendavuse põhimõttel kui Euroopa Liidu vastastikuse õigusabi konventsiooni artikkel 1.

- Artikkel 26 – „Menetlused, mille puhul osutatakse abi”

Artikkel on kooskõlas Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikliga 49 ja Euroopa Liidu vastastikuse õigusabi konventsiooni artikliga 3. Nimetatud artiklis keskendutakse menetlustele, mille puhul osutatakse õigusabi (sealhulgas seoses küsimuste ja õigusrikkumistega, mille eest võib vastutusele võtta juriidilisi isikuid). Artikli 26 lõige 2 on säilitatud eesmärgiga laiendada Euroopa Nõukogu konventsioonis, mis käsitleb kuritegelikul teel saadud tulu väljaselgitamist, kinnipidamist ja konfiskeerimist (Strasbourg 8.11.1990), sätestatud meetmeid ka pettusevastases lepingus hõlmatud õigusrikkumistele.

- Artikkel 27- – „Taotluste edastamine”

Taotluste otsene edastamine on kooskõlas Euroopa Liidu vastastikuse õigusabi konventsiooni artikliga 6.

- Artikkel 28 – „Postiga saatmine”

Artikkel on kooskõlas Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikliga 52 ja Euroopa Liidu vastastikuse õigusabi konventsiooni artikliga 5.

- Artikkel 29 – „Ajutised meetmed”

Kõnealune artikkel vastab Euroopa Nõukogu kriminaalasjades vastastikust õigusabi käsitleva Euroopa konventsiooni (Strasbourg 20.4.1959) 8. novembri 2001. aasta teise lisaprotokolli artiklile 24. Lõige 2 vastab kuritegelikul teel saadud tulu väljaselgitamist, kinnipidamist ja konfiskeerimist käsitleva konventsiooni (Strasbourg 8.11.1990) artiklile 11.

- Artikkel 30 – „Taotluse esitanud lepinguosalise asutuse osalemine“

Kõnealune artikkel on kooskõlas Euroopa Nõukogu kriminaalasjades vastastikust õigusabi käsitleva Euroopa konventsiooni (Strasbourg 20.4.1959) artikliga 4. Liechtensteini väiksuse tõttu võib välisriikide asutuste osalemistaotlused erandjuhtudel tagasi lükata vastavalt Euroopa Nõukogu kriminaalasjades vastastikust õigusabi käsitleva Euroopa konventsiooni (Strasbourg 20.4.1959) teise lisaprotokolli artiklile 2. Artiklit on samuti mõjutanud Napoli II konventsiooni artikli 12 lõige 2.

- Artikkel 31 – „Läbiotsimine ja arestimine”

Õigusalane koostöö, sealhulgas läbiotsimine ja arestimine, tagatakse ühtmoodi nii kaubavahetust ja teenuskaubandust mõjutava ebaseadusliku tegevuse puhul kui ka otseseid makse mõjutavate pettuste korral. Artikli 31 lõike 1 punkt a kattub Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikli 51 punkti a sõnastusega. Liechtensteini õiguse erisustest tulenevalt on artikli 31 lõige 2 Šveitsi pettusevastasest lepingust erinev. Lepingu artikli 31 lõike 1 punkt a hõlmab tolli- ja aktsiisimaksudega seotud haldusõigusrikkumisi, mida võib Šveitsi ja Liechtensteini tolliliidu tingimuste kohaselt edasi kaevata Šveitsi föderaalsesse kriminaalkohtusse. Artikli 31 lõikes 2 on sätestatud Liechtensteini kohustus anda õigusabi läbiotsimistel ja arestimistel isegi käibemaksust hoidumise korral, mis Liechtensteini õiguse kohaselt on puhtalt haldusõigusrikkumine ja mille uurimine maksukuriteona Liechtensteini ametiasutuste poolt ei võimalda esitada apellatsioonkaebust kohtule, mille pädevuses on muu hulgas kriminaalasjade arutamine. Nimetatud säte ei kohusta teisi lepinguosalisi.

Artikli 31 lõige 3 on vastavuses direktiivis 2005/60/EÜ esitatud rahapesu vältimist käsitlevate ühenduse normidega.

- Artikkel 32 – „Panga- ja finantsteabe taotlemine”

Taotlused teabe saamiseks pangakontode, pangatoimingute ja pangatoimingute jälgimise kohta võivad samuti viidata lepinguga hõlmatud otseseid makse mõjutavatele pettustele ja neid menetletakse kooskõlas Euroopa Liidu vastastikuse õigusabi konventsiooni[16] protokolli eeskirjadega, tehes vajaduse korral uurimistoiminguid uuritava isiku teadmata.

- Artikkel 33 – „Tarnete kontrollimine”

Artikli aluseks on Euroopa Liidu vastastikuse õigusabi konventsiooni artikkel 12, kuid kun a see käsitleb kaubavahetust, saab seda kohaldada vaid kaubavahetuse ja teenuskaubandusega seotud ebaseadusliku tegevuse suhtes.

- Artikkel 34 – „Üleandmine konfiskeerimiseks või tagastamiseks”

Artikli aluseks on Euroopa Liidu vastastikuse õigusabi konventsiooni artikkel 8.

- Artikkel 35 – „Vastastikuse abi kiirendamine”

Artikli eesmärk on vältida liigpikki koostöömenetlusi. Tekst vastab täielikult Euroopa Liidu vastastikuse õigusabi konventsiooni artikli 4 lõigetele 2, 3 ja 4.

- Artikkel 36 – „Tõendite kasutamine”

Artikli aluseks on Euroopa Liidu vastastikuse õigusabi konventsiooni artikkel 23.

- Artikkel 37 – „Omaalgatuslik tõendite üleandmine”

Artikli aluseks on Euroopa Liidu vastastikuse õigusabi konventsiooni artikkel 7. Täiendav viide tõendite omaalgatuslikule üleandmisele lepingus ei eelda ühtki olulist muudatust võrreldes olemasolevate eeskirjadega, kuna tõestusväärsus määratakse selle riigi kriminaalmenetlusõigusega, kus algatatakse asja menetlus. Liechtensteini ja Šveitsi kriminaalmenetlusõiguse erinevuse tõttu oli õigustatud tsiviilhagisid käsitleva sätte väljajätmine käesolevast lepingust, kuigi Šveitsi pettusevastases lepingus on see olemas, sest säte lisati sinna ainult ühe konkreetse Šveitsi kohtupraktikast tuleneva olukorra menetlemiseks.

3.4. Lõppsätted

- Artikkel 38 – „Ühiskomitee” ja artikkel 39 – „Vaidluste lahendamine”

Artikliga luuakse lepingu haldamiseks ühiskomitee, kelle peamised ülesanded on liikmesriikidevaheliste vastastikust abi käsitlevate tehniliste normide edasiarendamine, nii juhul, kui see on juba prognoositav, näites taotlustele vastamisega seotud viivituste puhul (artikli 14 lõige 4), kui ka juhul, kui tuleks kokku leppida ühenduse ja Euroopa Liidu õigusaktide muutmises, eelkõige direktiivi 77/799/EMÜ kavandatavas muutmises (artikli 38 lõige 5). Kuna need volitused võivad mõjutada lepinguosaliste suveräänsust, sisaldab artikli 38 lõige 5 konstitutsioonilist tagatist.

Kui nimetatud kohandused ei osutu piisavaks uute vastastikust õigusabi käsitlevate ühenduse normide saavutamiseks, kutsutakse ühiskomiteed üles andma soovitusi lepingu täielikuks läbivaatamiseks (artikli 38 lõige 6).

Ühiskomitee osaleb ka sätete rakendamisel juhtudel, kui koostöö hea toimimise aluseks võib olla praktika (ühisdeklaratsioonid artikli 2 lõike 4 punkti f ja artikli 24 kohta), sealhulgas vaidluste lahendamise puhul (artikkel 39).

- Artikkel 40 – „Territoriaalne ulatus”

Kõnealune artikkel on kooskõlas selle valdkonna tavasätetega.

- Artikkel 41 – „Jõustumine”

Käesolevas lepingus on sätestatud, et lepingu depositaar on Euroopa Liidu Nõukogu peasekretär.

- Artikkel 42 – „Denonsseerimine”

Kõnealune artikkel näeb ette lepingu denonsseerimise võimalused.

- Artikkel 43 –„Ajaline kohaldamine”

Artikkel sisaldab diferentseeritud sätteid lepingu kohaldamise kohta pärast lepingu allakirjutamist, kuid enne selle jõustumist toime pandud ebaseaduslikku tegevust käsitlevate abitaotluste kohta.

Ajalist kohaldamist kaubavahetuse ja teenuskaubandusega seotud ebaseadusliku tegevuse (punkt a) puhul reguleeritakse samamoodi kui vastavas Šveitsi pettusevastase lepingu sättes, kuid uus osa, mis käsitleb abi andmist otseseid makse mõjutava pettuse korral (punkt b), nõuab pikemat üleminekuperioodi. Liechtensteinile on taotletud pikemat üleminekuperioodi, et paremini tagada õiguskindlus otseste maksude valdkonnas.

- Artikkel 44 – „Lepingu laienemine Euroopa Liidu uutele liikmesriikidele”

Kõnealuse artikli eesmärgiks on lihtsustada käesoleva lepingu laiendamist uutele liikmesriikidele.

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

koostöölepingu allakirjutamise kohta Euroopa Ühenduse nimel ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liechtensteini Vürstiriigi vahel nende finantshuve kahjustava pettuse ja mis tahes muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemiseks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 280 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[17]

ning arvestades järgmist:

(1) Pärast 7. novembril 2006 nõukogult volituste saamist on komisjon pidanud ühenduse ja selle liikmesriikide nimel läbirääkimisi Liechtensteini Vürstiriigiga koostöölepingu suhtes, et võidelda pettuste ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu, mis kahjustab nende finantshuve, sealhulgas tulusid ja kulusid, eelkõige toetusi ja makse,

(2) […] parafeeritud lepingule tuleks alla kirjutada, eeldusel et see hiljem sõlmitakse,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Eeldusel, et leping hiljem sõlmitakse, antakse nõukogu eesistujale õigus määrata isik(ud), kes on volitatud Euroopa Ühenduse nimel kirjutama alla lepingule ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liechtensteini Vürstiriigi vahel nende finantshuve kahjustava pettuse ja mis tahes muu ebaseadusliku tegevuse võitlemiseks.

Brüssel, […]

Nõukogu nimel

eesistuja

2008/0234 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

koostöölepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liechtensteini Vürstiriigi vahel nende finantshuve kahjustava pettuse ja mis tahes muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemiseks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 280 koos artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[18]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[19]

ning arvestades järgmist:

(1) 7. novembril 2006 andis nõukogu komisjonile volitused pidada läbirääkimisi Liechtensteini Vürstiriigiga koostöölepingu suhtes, et võidelda pettuste ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu, mis kahjustab nende finantshuve, sealhulgas tulusid ja kulusid, eelkõige toetusi ja makse.

(2) Vastavalt nõukogu [kuupäev] otsusele .../.../EÜ ja eeldusel, et leping hiljem sõlmitakse, kirjutati lepingule Euroopa Ühenduse nimel alla [kuupäev].

(3) Lepinguga luuakse ühiskomitee, kellel on volitused otsuste tegemiseks teatavates valdkondades, ja seepärast on vaja kindlaks määrata ühenduse esindaja nimetatud komitees.

(4) Kõnealune leping tuleks heaks kiita,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Ühendus kiidab heaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liechtensteini Vürstiriigi vahelise koostöölepingu nende finantshuve kahjustava pettuse ja mis tahes muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemiseks.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Lepingu artiklis 38 nimetatud ühiskomitees esindab ühendust komisjon.

Lepingu kohaldamisel tehtavate ühiskomitee otsuste ja soovituste kohta võtab ühenduse seisukoha vastu nõukogu komisjoni ettepanekul. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega, juhul kui ühiskomitees arutatud teemade puhul ei ole ette nähtud teisiti.

Artikkel 3

Nõukogu eesistuja on volitatud nimetama isiku, kellel on õigus Euroopa Ühenduse nimel esitada lepingu artikli 41 lõikega 2 ettenähtud teade[20].

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .

Brüssel, […]

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Liechtensteini Vürstiriigi vaheline koostööleping nende finantshuve kahjustava pettuse ja mis tahes muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemiseks

EUROOPA ÜHENDUS,

BELGIA KUNINGRIIK,

Bulgaaria vabariik,

TŠEHHI VABARIIK,

TAANI KUNINGRIIK,

SAKSAMAA LIITVABARIIK,

EESTI VABARIIk,

IIRIMAA,

KREEKA VABARIIk,

HISPAANIA KUNINGRIIK,

PRANTSUSE VABARIIk,

ITAALIA VABARIIk,

KÜPROSE VABARIIK,

LÄTI VABARIIK,

LEEDU VABARIIK,

LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,

UNGARI VABARIIK,

MALTA VABARIIK,

MADALMAADE KUNINGRIIK,

AUSTRIA VABARIIK,

POOLA VABARIIK,

PORTUGALI VABARIIk,

Rumeenia,

Sloveenia VABARIIK,

SLOVAKKIA VABARIIK,

SOOME VABARIIK,

ROOTSI KUNINGRIIK NING

SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK ühelt poolt

ning

LIECHTENSTEINI VÜRSTIRIIK teiselt poolt,

edaspidi „lepinguosalised”,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

I JAOTIS – ÜLDSÄTTED

Artikkel 1- Eesmärk

Käesoleva lepingu eesmärgiks on laiendada ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liechtensteini Vürstiriigi vahel haldusabi ja vastastikuse õigusabi osutamist, võitlemaks nende artiklis 2 osutatud finantshuve kahjustava pettuse ja mis tahes muu ebaseadusliku tegevuse vastu.

Artikkel 2- Üldine kohaldamisala

1. Käesolevat lepingut kohaldatakse järgmistes valdkondades:

1. kõigi lepinguosaliste finantshuve kahjustava pettuse ja mis tahes muu ebaseadusliku tegevuse haldus- ja kriminaalõiguslik ärahoidmine, avastamine, uurimine, kohtulik menetlemine ning haldus- ja kriminaalkaristuste kohaldamine järgmistes valdkondades:

2. tolli- ja põllumajandusvaldkonda reguleerivaid õigusakte rikkuv kaubavahetus;

3. lõike 4 punktis c määratletud kaudseid makse reguleerivaid õigusakte rikkuv kaubavahetus;

4. lepinguosaliste eelarves või nende poolt või nende nimel hallatavates eelarvetes sisalduvate vahendite, nagu näiteks toetuste ja hüvitiste vastuvõtmine ja hoidmine, sealhulgas kõnealuste vahendite kasutamine muuks kui algselt ettenähtud otstarbeks;

5. lepinguosaliste hankelepingute sõlmimise menetlused;

6. Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Liechtensteini Vürstiriigi finantshuve kahjustava otseseid makse käsitlevaid õigusakte rikkuva pettuse teel toime pandud ebaseadusliku tegevuse haldus- ja kriminaalõiguslik ärahoidmine, avastamine, uurimine, kohtulik menetlemine ning haldus- ja kriminaalkaristuste kohaldamine;

7. lõike 1 punktides a ja b osutatud ebaseadusliku tegevuse tulemusel maksmisele kuuluvate või põhjendamatult saadud summade konfiskeerimine ja sissenõudmine.

2. Koostööst II jaotise (haldusabi) ja III jaotise (vastastikune õigusabi) tähenduses ei või keelduda üksnes seetõttu, et taotlus seondub rikkumisega, mida taotluse saanud lepinguosaline käsitab maksudega seotud süüteona või et taotluse saanud lepinguosalise õigusaktid ei sisalda sama tüüpi makse, tasusid, lõive, kulutusi, toetusi ega hüvitisi või ei reguleeri ega kvalifitseeri asjaolusid juriidiliselt samamoodi nagu taotluse esitanud lepinguosalise õigussüsteem.

3. Käesoleva lepingu kohaldamisala hõlmab ka lõike 1 punktis a nimetatud tegevuste tulemusena saadud tulu rahapesu, juhul kui selline rahapesu kuulub direktiivi 2005/60/EÜ (mis inkorporeeriti EMP lepingusse EMP Ühiskomitee 7. juuli 2006. aasta otsusega nr 87/2006, millega muudetakse EMP lepingu IX lisa (Finantsteenused)) kohaldamisalasse või kui põhirikkumise moodustavad tegevused on nii taotluse esitanud kui ka taotluse saanud lepinguosalise siseriikliku õiguse kohaselt karistatavad vangistusega või kohaldatakse muud vabadust piiravat mõjutusvahendit tähtajaga üle kuue kuu.

4. Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

8. lõike 1 punktis a nimetatud „pettus ja muu ebaseaduslik tegevus” laieneb salakaubaveole, korruptsioonile ja lõike 1 punktis a nimetatud tegevuste tulemusena saadud tulu rahapesule, kui lõikes 3 ei ole sätestatud teisiti.

9. lõike 1 punktis a esitatud mõiste „tolli- ja põllumajandusvaldkonda reguleerivaid õigusakte rikkuv kaubavahetus” tõlgendamine ei sõltu sellest, kas kaup läbib teise lepinguosalise territooriumi (väljub sealt, saabub sinna või läbib selle transiitveona);

10. lõike 1 punktis a nimetatud „kaudsed maksud” on tollimaksud, käibemaks, tarbimismaks ja aktsiisimaksud;

11. lõike 1 punktis a esitatud mõiste „kaudseid makse reguleerivaid õigusakte rikkuv kaubavahetus” tõlgendamine ei sõltu sellest, kas kaup või teenus läbib teise lepinguosalise territooriumi (väljub sealt, saabub sinna või läbib selle transiitveona);

12. lõike 1 punktis b nimetatud „otsesed maksud” on tulu- ja kapitalimaksud, mida arvutatakse füüsilise või juriidilise isiku kogusissetulekult, kogukapitalilt või sissetuleku või kapitali osadelt, sealhulgas maksud vallas- või kinnisvara võõrandamisel saadud tulult, maksud ettevõtete makstud töötasude ja palkade kogusummalt ning ka maksud kapitali kallinemiselt, olenemata sellest, kas tulu või kapital on isiklik või ettevõtlusest tulenev, ning olenemata nende maksude kogumise viisist;

13. lõike 1 punktis b nimetatud „otseseid makse käsitlevaid õigusakte rikkuv pettus” hõlmab otsestest maksudest hoidumist valede, võltsitud või ebakorrektsete dokumentide, sealhulgas füüsiliste või juriidiliste isikute esitatud mittetäielike maksudeklaratsioonide ja ebakorrektsete äridokumentide tahtliku kasutamise teel. „Otseseid makse käsitlevaid õigusakte rikkuv pettus” on iga allpool nimetatud tegevus, kui see on toime pandud tahtlikult:

i) mis tahes sellise dokumendi ettevalmistamine, ettevalmistada laskmine, allakirjutamine või esitamine, mis:

- tuleb seaduse kohaselt esitada maksuasutusele maksustatava tulu tõendamiseks,

- on aluseks maksumäära arvutamisel ning

- on vigane selles osas, mis on oluline sellise maksumäära arvestamise seisukohast;

ii) kahe paralleelse raamatupidamisarvestuse pidamine;

iii) valesissekannete või muudatuste tegemine, valearvete või dokumentide koostamine;

iv) raamatupidamisdokumentide või andmete hävitamine; või

v) varade või mis tahes tuluallikate varjamine valede, võltsitud või ebakorrektsete dokumentide, sealhulgas füüsiliste või juriidiliste isikute esitatud mittetäielike maksudeklaratsioonide ning ebakorrektsete äridokumentide kasutamise teel.

Artikkel 3 Vähetähtsad juhtumid

1. Taotluse saanud lepinguosalise asutus võib koostöötaotluse tagasi lükata, kui väidetav maksmata olev või maksmata jäetud maksusumma või väärkasutatud toetuse või tagasimakse suurus ei ületa 25 000 eurot, või artikli 2 lõike 1 punkti c osas koostoimes artikli 2 lõike 1 punktiga a, kui loata eksporditud või imporditud kaupade väidetav väärtus ei ületa 100 000 eurot. Maksmata maksu või tollimaksu või väärkasutatud toetuse või tagasimakse miinimummäär või eespool nimetatud kaupade miinimumväärtus võib koosneda tegevustest, mis on üksteisest sõltuvad, mis teostatakse pika aja jooksul ja mille majanduslik mõju on piirmäärast suurem, kui iga tegevus eraldi jääb piirmäärast allapoole. Piirmäära ei kohaldata, kui taotluse esitanud lepinguosaline peab juhtumit asjaolude või kahtlustatava isiku tõttu väga tõsiseks.

2. Taotluse saanud lepinguosalise asutus teatab taotluse esitanud lepinguosalise asutusele viivitamata koostöötaotluse tagasilükkamise põhjustest.

Artikkel 4 Avalik kord

Koostööst võib keelduda juhul, kui taotluse saanud lepinguosaline leiab, et taotluse täitmine võib seada ohtu tema suveräänsuse, julgeoleku, avaliku korra või muud olulised huvid.

Artikkel 5 Teabe ja tõendite edastamine

1. Käesoleva lepingu alusel edastatud või saadud mis tahes kujul esitatud teave ja tõendid on ametisaladus ning neid kaitstakse samadel tingimustel nagu teabe saanud lepinguosalise siseriiklikus õiguses ja ühenduse institutsioonide suhtes kohaldatavate sätetega reguleeritud analoogilist teavet.

Kõnealust teavet ja tõendeid ei tohi avaldada teistele isikutele peale nende, kes oma ametikohustuste tõttu ühenduse institutsioonides, liikmesriikides või Liechtensteini Vürstiriigis nendega tutvuma peavad. Kõnealused isikud ei tohi nimetatud teavet ja tõendeid kasutada muudel kui käesoleva lepingu kohaldamisalasse kuuluvatel eesmärkidel. Need isikud kasutavad nimetatud teavet ja tõendeid ainult nendel eesmärkidel, juhul kui taotluse saanud lepinguosalise asutus ei ole selgesõnaliselt andnud luba nende kasutamiseks teistsugusel eesmärgil, kui selle lepinguosalise õigusaktide kohaselt võib nimetatud teavet ja tõendeid sarnastes tingimustes kasutada sarnasteks eesmärkideks. Nimetatud isikud võivad teabe avalikustada avalikel kohtumenetlustel või kohtuotsustes.

2. Taotluse esitanud lepinguosalise poolt käesoleva lepingu alusel hangitud teave ja tõendid võib edastada mis tahes lepinguosalisele, kui kõnealune lepinguosaline teostab uurimist, mille puhul koostöö ei ole välistatud või kui selged märgid viitavad sellele, et see lepinguosaline võiks teostada sellise uurimuse.

14. Artikli 2 lõike 1 punktis a ja artikli 2 lõike 1 punktis c koostoimes artikli 2 lõike 1 punktiga a hõlmatud tegevustega seotud abi puhul teatab taotluse esitanud lepinguosaline taotluse saanud lepinguosalisele, millistele teistele lepinguosalistele ja mis eesmärgil teavet edastatakse.

15. Artikli 2 lõike 1 punktis b ja artikli 2 lõike 1 punktis c koostoimes artikli 2 lõike 1 punktiga b hõlmatud tegevustega seotud abi puhul võib taotluse esitanud lepinguosaline edastada teavet ja tõendeid teistele lepinguosalistele, kui taotluse saanud lepinguosaline, kes teabe esitas, ei ole teabe esitamise hetkel sellele selgesõnaliselt vastu.

Teavet võib edastada üksnes käesoleva lepinguga sätestatud eesmärkide saavutamiseks.

3. Lepinguosaline, kellele esitati algne taotlus, ei või vaidlustada käesoleva lepingu alusel antud teabe ja tõendite edastamist ühele või mitmele lepinguosalisele.

4. Iga lepinguosaline, kellele edastatakse teavet või tõendeid kooskõlas lõikega 2, peab kinni algse taotluse saanud lepinguosalise poolt taotluse esitanud lepinguosalisele seatud teabe ja tõendite kasutamise piirangutest.

5. Lepinguosaline võib käesoleva lepingu kohaldamisel edastada saadud teavet ja tõendeid kolmandale riigile üksnes juhul, kui selleks annab loa lepinguosaline, kellelt teave ja tõendid pärinevad.

Artikkel 6 Konfidentsiaalsus

Taotluse esitanud lepinguosaline võib taotluse saanud lepinguosaliselt nõuda, et taotlus ja selle sisu jääksid konfidentsiaalseks, välja arvatud juhul, kui see takistaks taotluse täitmist. Kui taotluse saanud lepinguosaline ei saa konfidentsiaalsusnõuet täita, teatab ta sellest taotluse esitanud lepinguosalise asutusele.

II jaotis: HALDUSABI

1. Peatükk Üldsätted

Artikkel 7 Seos teiste lepingutega

Käesolev jaotis ei mõjuta

(a) artikli 2 lõike 1 punktis a ja artikli 2 lõike 1 punktis c koostoimes artikli 2 lõike 1 punktiga a hõlmatud tegevustega seotud abi puhul kriminaalasjades antavat vastastikust õigusabi käsitlevaid sätteid ega laiemaid kohustusi haldusabi valdkonnas ega lepinguosaliste kahe- või mitmepoolsete koostöölepingute soodsamaid sätteid, eelkõige tolliküsimustes antavat vastastikust õigusabi käsitlevat EMP lepingu protokolli nr 11 ega

(b) artikli 2 lõike 1 punktis b ja artikli 2 lõike 1 punktis c koostoimes artikli 2 lõike 1 punktiga b hõlmatud tegevustega seotud abi puhul kriminaalasjades antavat vastastikust õigusabi käsitlevaid sätteid ega laiemaid kohustusi haldusabi valdkonnas ega lepinguosaliste kahe- või mitmepoolsete koostöölepingute soodsamaid sätteid, eelkõige Euroopa Ühenduse ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel sõlmitud lepingut nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamise kohta[21] .

Artikkel 8 Haldusabi ulatus

1. Lepinguosalised abistavad üksteist võitluses käesoleva lepinguga reguleeritud ebaseadusliku tegevuse vastu, eelkõige asjakohaste õigusaktidega vastuolus olevate toimingute ning muu tegevuse ja tegematajätmise ärahoidmise ja avastamise ning nende uurimise kaudu.

2. Käesolevas jaotises ettenähtud abi osutamise kohustus on lepinguosaliste kõikidel artikli 2 alusel tegutsevatel haldusasutustel, kes tegutsevad haldusjuurdluste või kriminaalmenetluse valdkonnas, sealhulgas juhul, kui kõnealused asutused tegutsevad õigusasutuse taotlusel.

Kui eeluurimist teostab õigusasutus või kui seda tehakse õigusasutuse juhtimisel, otsustab kõnealune õigusasutus, kas uurimisega seotud vastastikuse abi või koostöötaotlused esitatakse karistusõiguse valdkonnas osutatavat vastastikust õigusabi reguleerivate sätete või käesoleva jaotise alusel.

Artikkel 9 Aegumistähtaeg

Et teha kindlaks, kas vastuseks taotlusele on võimalik esitada käesolevas jaotises ettenähtud teavet või osutada muud abi, kohaldab taotluse saanud lepinguosaline taotluse saanud lepinguosalise õigusaktidele vastavate aegumistähtaegade asemel taotluse esitanud lepinguosalise siseriiklikele õigusaktidele vastavaid aegumistähtaegu.

Artikkel 10 Volitused

Lepinguosaliste asutused kohaldavad käesoleva jaotise sätteid neile siseriikliku õiguse alusel antud pädevuse piires. Ühtki käesoleva jaotise sätet ei või tõlgendada lepinguosaliste asutustele käesoleva jaotise tähenduses siseriikliku õiguse alusel antud volituste muutmisena.

Kõnealused asutused tegutsevad nii, nagu tegutseksid nad iseenda huvides või lepinguosalise mõne muu asutuse taotlusel. Selleks kasutavad nad kõiki õiguslikke volitusi, mis neil on taotluse täitmiseks siseriikliku õiguse alusel.

Artikkel 11 Teabevahetuse ulatus

1. Artikli 2 lõike 1 punktiga b hõlmatud tegevusteks antava haldusabi puhul ei ole lepinguosalisel, kellelt on taotletud teabe esitamist, mingit kohustust uurimisi läbi viia või teavet esitada, kui selliste uurimiste teostamine või soovitud teabe kogumine on vastuolus kõnealuse lepinguosalise õigusaktidega või pädeva asutuse haldustavadega. Sellise abi puhul võib teabe esitamisest keelduda, kui see tooks kaasa äri-, tööstus- või ametisaladuse või ärivõtte avalikustamise või kui teabe avalikustamine oleks vastuolus artikliga 4. Lepinguosalise pädev asutus võib teabe edastamisest keelduda, kui taotluse esitanud lepinguosaline ei suuda faktilistel või õiguslikel põhjustel esitada sama liiki teavet.

2. Lepinguosaline ei tohi tagasi lükata taotlust haldusabiks teabevahetuse vormis vaid põhjusel, et teave on panga, muu finantsasutuse, nende nimel tegutseva, volitatud või usaldusisiku valduses või kui see on seotud juriidilise isiku omandihuvidega või kui teave on tema pädevatele haldusasutustele juba kättesaadav.

Artikkel 12 Proportsionaalsus

Taotluse saanud lepinguosalise asutus võib koostöötaotluse tagasi lükata, kui on ilmselge, et:

16. taotluse esitanud lepinguosalise teatava perioodi jooksul esitatud taotluste arv ja iseloom ei ole proportsioonis taotluse saanud lepinguosalise asutuse haldussuutlikkusega;

17. taotluse esitanud lepinguosalise asutus ei ole kasutanud kõiki tavapäraseid teabeallikaid, mida ta oleks antud asjaoludel saanud taotletava teabe hankimiseks kasutada ilma, et see seadnuks ohtu soovitud tulemuse saavutamise.

Artikkel 13 Keskasutused

1. Iga lepinguosaline määrab keskasutuse või keskasutused, kes on pädevad käsitlema haldusabi taotlusi käesoleva jaotise tähenduses.

Kõnealused asutused pöörduvad taotletud abi osutamiseks pädevate haldusasutuste poole.

2. Keskasutused suhtlevad omavahel vahendajateta.

3. Keskasutuste tegevus ei välista eelkõige kiireloomulistel juhtudel otsest koostööd lepinguosaliste käesoleva lepingu kohaldamise valdkondades pädevate asutuste vahel. Keskasutustele teatatakse kõikidest meetmetest, mille puhul tehakse nimetatud viisil otsest koostööd.

4. Lepinguosalised teatavad artikli 41 lõikes 2 ettenähtud teavitamise käigus, millised on nende keskasutused käesoleva artikli tähenduses.

2. peatükk Abistamine taotluse korral

Artikkel 14 Teabetaotlused

1. Taotluse esitanud lepinguosalise asutuse taotluse alusel edastab taotluse saanud lepinguosalise asutus talle käesoleva lepingu kohaldamisala piires kogu enda või teiste sama lepinguosalise asutuste käsutuses oleva teabe, mis võimaldab ära hoida ja avastada lepingus sätestatud ebaseaduslikku tegevust ning selle eest süüdistus esitada või karistada või mida on vaja võla sissenõudmiseks. Taotluse saanud lepinguosalise asutus viib läbi kõik teabe saamiseks vajalikud haldusmenetlused.

2. Edastatavale teabele tuleb lisada taotluse saanud lepinguosalise asutuse käsutuses olevad või teabetaotluse rahuldamiseks koostatud või saadud aruanded ja muud dokumendid, millel edastatav teave põhineb, või selliste aruannete ja dokumentide tõestatud koopiad või väljavõtted.

3. Taotluse esitanud lepinguosalise asutuse ja taotluse saanud lepinguosalise asutuse kokkuleppel ja vastavalt viimase üksikasjalikele juhtnööridele võivad taotluse esitanud lepinguosalise asutuse volitatud ametnikud pääseda taotluse saanud lepinguosalise asutuse ruumidesse ning selle lepinguosalise asutuse käsutuses olevate lõikes 1 osutatud dokumentide ja teabeallikate juurde, mis on seotud käesoleva lepingu kohaldamisalasse kuuluva ebaseadusliku tegevusega. Nimetatud ametnikel on õigus teha nendest dokumentidest koopiaid.

4. Artikli 38 alusel moodustatud ühiskomitee kehtestab tähtajad, mille jooksul taotluse saanud lepinguosaline teatab taotluse esitanud lepinguosalisele taotluse kättesaamisest ja vajadusel teavitab taotluse esitanud lepinguosalise asutust taotluses esinevatest puudustest või sellest, kas teabe esitamisele on takistusi või kas teabe esitamisest keeldutakse.

Artikkel 15 Järelevalvetaotlused

Taotluse esitanud lepinguosalise palvel tagab taotluse saanud lepinguosaline võimaluse piires järelevalve artikli 2 lõike 1 punktis a osutatud õigusakte rikkuva kaubavahetuse üle. Järelevalve võib puudutada isikuid, keda kahtlustatakse põhjendatult selles, et nad on osalenud või osalevad ebaseaduslikus tegevuses või valmistavad sellist tegevust ette, ning samuti sellise tegevusega seotud kohti, transpordivahendeid ja kaupu.

Artikkel 16 Teavitamine ja edastamine posti teel

1. Taotluse esitanud lepinguosalise asutuse taotluse alusel teatab taotluse saanud lepinguosalise asutus kooskõlas oma siseriiklike sätetega talle või laseb talle teatada kõikidest taotluse esitanud lepinguosaliste asutuste dokumentidest või otsustest, mis kuuluvad käesoleva lepingu kohaldamisalasse.

2. Teavitamistaotlustele, milles tuleb märkida soovitava akti või otsuse teema, tuleb esitada adressaadi nimi ja aadress ning mis tahes muu teave, mis võib lihtsustada adressaadi tuvastamist, ja lisada tõlge taotluse saanud lepinguosalise ametlikus keeles või selle lepinguosalise poolt aktsepteeritavas keeles. Taotluse saanud asutus teavitab taotluse esitanud asutust viivitamata oma vastusest teavitamistaotlusele ning eelkõige kuupäevast, mil otsusest või dokumendist saajale teada anti.

3. Lepinguosalised võivad saata teatisi ning teabetaotlusi ja dokumentidega tutvumise taotlusi teise lepinguosalise territooriumil asuvatele isikutele otse posti teel. Kui need teatised ja teabetaotlused saadetakse artikli 2 lõike 1 punkti a kolmandas ja neljandas lõigus nimetatud isikutele, kes asuvad teise lepinguosalise territooriumil, võivad nimetatud isikud neile vastata ja esitada asjakohased dokumendid ja teabe kooskõlas eeskirjade ja korraga, mille alusel vahendid eraldati.

4. Käesolev leping ei takista dokumentidest teavitamist lepinguosalise kehtivate õigusnormide kohaselt.

Artikkel 17 Uurimistaotlused

1. Taotluse esitanud lepinguosalise asutuse taotluse alusel algatab taotluse saanud lepinguosalise asutus uurimise või laseb algatada uurimise seoses toimingute või käitumisega, mis kujutab endast lepingus sätestatud ebaseaduslikku tegevust või mis annab taotluse esitanud lepinguosalise asutusele alust põhjendatult kahtlustada, et selline ebaseaduslik tegevus on toimunud.

2. Taotluse saanud lepinguosaline kasutab kõiki tema õigussüsteemis olemasolevaid uurimisvahendeid samadel tingimustel, nagu ta kasutaks neid juhul, kui ta tegutseks iseenda huvides või mõne muu siseriikliku asutuse taotlusel, sealhulgas vajaduse korral õigusasutuse sekkumise kaudu või selle loal.

Käesolev säte ei piira artiklis 19 sätestatud ettevõtjate koostöökohustust.

Taotluse saanud lepinguosalise asutus edastab taotluse esitanud lepinguosalise asutusele uurimiste tulemused. Artikli 14 lõiget 2 kohaldatakse mutatis mutandis .

3. Taotluse saanud lepinguosalise asutus laiendab abi osutamist abitaotluse objektiga ilmselt seotud asjaoludele, esemetele ja isikutele, ilma et selleks oleks vaja täiendavat taotlust. Kahtluse korral võtab taotluse saanud lepinguosalise asutus kõigepealt ühendust taotluse esitanud lepinguosalise asutusega.

Artikkel 18 Taotluse esitanud lepinguosalise asutuse volitatud ametnike osalemine

1. Taotluse esitanud lepinguosalise asutuse ja taotluse saanud lepinguosalise asutuse kokkuleppel võivad eelmises artiklis osutatud uurimises osaleda taotluse esitanud lepinguosalise asutuse volitatud ametnikud. Nende osalemiseks ei ole vaja uuritava isiku või ettevõtja nõusolekut.

2. Uurimist juhivad kogu uurimise kestel taotluse saanud lepinguosalise asutuse ametnikud. Taotluse esitanud lepinguosalise asutuse ametnikud ei või omal initsiatiivil asuda täitma taotluse saanud lepinguosalise asutuse ametnike ülesandeid.

Seevastu tagatakse neile juurdepääs samadele ruumidele ja samadele dokumentidele, mis taotluse saanud lepinguosalise asutuse ametnikel, nimetatud ametnike vahendusel ja üksnes konkreetse uurimise raames.

3. Osalemisloale võib seada tingimusi.

4. Taotluse esitanud lepinguosalisele teatavaks saanud andmeid ei või kasutada tõenditena enne, kui on saadud luba nende edastamiseks.

Artikkel 19 Koostöökohustus

Ettevõtjad on kohustatud tegema koostööd haldusabi taotluse rahuldamiseks, võimaldades juurdepääsu oma ruumidele, transpordivahenditele ja dokumentidele ning esitades kogu vajaliku teabe. Taotluse esitanud lepinguosaline võib paluda taotluse saanud lepinguosalisel tagada selle kohustuse täitmine piirides, mis kehtivad taotluse saanud lepinguosalise siseriiklikes õigusaktides tema haldusasutuste poolt teostatavate samaliigiliste uurimiste suhtes, mille eesmärk on selliste õigusnormide järgimine.

Artikkel 20 Abitaotluse vorm ja sisu

1. Abitaotlused vormistatakse kirjalikult. Taotlustele lisatakse dokumendid, mida peetakse vastamisel vajalikuks.

Kiireloomuliste juhtumite puhul on lubatud ka suulised taotlused, kuid need tuleb niipea kui võimalik kirjalikult kinnitada.

2. Taotlustele lisatakse järgmine teave:

18. abi taotlev asutus;

19. taotletav meede;

20. taotluse sisu ja põhjendus;

21. asjakohased õigusaktid, eeskirjad ja muud õiguslikud elemendid;

22. võimalikult täpsed ja täielikud andmed uurimise objektiks olevate füüsiliste või juriidiliste isikute kohta;

23. asjaolude ja juba tehtud uurimiste kokkuvõte, välja arvatud artiklis 16 sätestatud juhul.

3. Taotlused koostatakse taotluse saanud lepinguosalise ametlikus keeles või selle lepinguosalise poolt aktsepteeritavas keeles.

4. Nõuetele mittevastavaid või mittetäielikke taotlusi võib korrigeerida või täiendada. Samaaegselt asutakse rakendama taotluse täitmiseks vajalikke meetmeid.

5. Taotlused, mis on adresseeritud asutustele, kes ei ole konkreetses valdkonnas pädevad, edastatakse viivitamata pädevale asutusele.

Artikkel 21 Teabe kasutamine

1. Kogutud teavet kasutatakse üksnes käesolevas lepingus sätestatud eesmärkidel. Kui mõni lepinguosaline taotleb sellise teabe kasutamist teistel eesmärkidel, tuleb selleks taotleda teabe andnud asutuse kirjalikku nõusolekut. Teabe sellise kasutamise suhtes kehtivad nimetatud asutuse seatud piirangud.

2. Lõike 1 sätted ei piira teabe kasutamist kohtu- või haldusmenetluses, mis on algatatud haldusabi taotluses osutatud õigusrikkumise suhtes, kui kõnealuste menetluste puhul oleks võimalik kasutada samasugust abi. Teabe sellisest kasutamisest teatatakse viivitamata teabe edastanud lepinguosalise pädevale asutusele.

3. Lepinguosalised võivad vastavalt käesoleva lepingu sätetele kogutud teavet ja dokumente kasutada tõendina oma aruannetes ja tunnistustes ning kohtumenetlustes.

3. peatükk Koostöö erivormid

Artikkel 22 Ühine tegutsemine

1. Kui kaupade impordi, ekspordi ja transiidi korral võib oletada, et tehingute suurus ja neist tulenevad maksude ja toetustega seotud riskid võivad lepinguosaliste eelarve suhtes kaasa tuua olulisi kaotusi, võivad lepinguosalised kokku leppida, et korraldatakse ühiseid piiriüleseid operatsioone käesoleva lepingu kohaldamisalasse kuuluva ebaseadusliku tegevuse ärahoidmiseks ja kriminaalkorras menetlemiseks.

2. Piiriüleste operatsioonide koordineerimise ja planeerimise eest vastutab keskasutus või keskasutuse volitatud teenistus.

3. Kui ühe või enama maksustamisele kuuluva isiku maksuseisund pakub lepinguosalistele ühist või täiendavat huvi, võivad lepinguosalised leppida kokku üheaegsete kontrollimiste teostamises oma territooriumidel eesmärgiga sel viisil hangitud teavet vahetada iga kord, kui need võiks osutuda tulemuslikumaks kui kontrollimised, mis on viidud läbi ainult ühe lepinguosalise poolt.

Artikkel 23 Ühised eriuurimisrühmad

1. Mitme lepinguosalise asutused võivad ühisel kokkuleppel moodustada ühise eriuurimisrühma, mis tegutseb ühe lepinguosalise territooriumil.

2. Uurimisrühm toimetab keerulisi uurimisi, mis eeldavad suure hulga uurimisvahendite mobiliseerimist, ja koordineerib ühistegevust.

3. Osalemine sellise uurimisrühma töös ei anna uurimisrühma kuuluvate lepinguosaliste esindajatele õigust tegutseda iseseisvalt selle lepinguosalise territooriumil, kus uurimine toimub.

4. Kui lepinguosalise ametnikud osalevad teise lepinguosalise territooriumil toimuvas tegevuses ja põhjustavad oma tegevusega kahju, heastab lepinguosaline, kelle territooriumil kahju põhjustati, selle vastavalt oma siseriiklikele õigusaktidele samamoodi, nagu ta oleks teinud juhul, kui kahju oleks olnud põhjustatud tema enda ametnike poolt. Kõnealusele lepinguosalisele korvab lepinguosaline, kelle ametnikud kahju tekitasid, kõik ohvritele või teistele õigustatud isikutele või institutsioonidele makstud summad.

5. Ilma et see mõjutaks tema õiguste teostamist kolmandate isikute suhtes ning olenemata lõike 4 teise lause kohasest kahju hüvitamise kohustusest, hoidub iga lepinguosaline lõike 4 esimeses lauses sätestatud juhul taotlemast teiselt lepinguosaliselt talle tekitatud kahju hüvitamist.

6. Tegevuse käigus koheldakse teise lepinguosalise territooriumile lähetatud ametnikke nende suhtes või nende poolt toime pandud rikkumiste puhul samaväärselt asjaomase riigi ametnikega.

4. peatükk Sissenõudmine

Artikkel 24 Sissenõudmine

1. Taotluse esitanud lepinguosalise taotlusel nõuab taotluse saanud lepinguosaline sisse käesoleva lepingu kohaldamisalasse kuuluvaid võlgu samadel tingimustel, nagu ta nõuaks sisse omaenda võlgu.

2. Sissenõudmistaotlusele tuleb lisada selle täitmist lubava dokumendi („Vollstreckungstitel”) ametlik originaal või tõestatud koopia, mille on välja andnud taotluse esitanud lepinguosaline, ning võimaluse korral muude sissenõudmiseks vajalike dokumentide originaalid või tõestatud koopiad.

3. Taotluse saanud lepinguosaline rakendab võla sissenõudmiseks vajalikke kaitsemeetmeid.

4. Taotluse saanud lepinguosalise asutus edastab taotluse esitanud lepinguosalise asutusele sissenõutud võla summa. Kokkuleppel taotluse esitanud lepinguosalisega võib ta sellest maha arvata sissenõudmise käigus tekkinud halduskulud.

5. Vaatamata lõikes 1 sätestatule ei pruugi sissenõutavatele võlgadele kehtida samasugused tingimused nagu taotluse saanud lepinguosalise territooriumil tekkinud samaväärsetele võlgadele.

III jaotis: VASTASTIKUNE ÕIGUSABI

Artikkel 25 Seos teiste lepingutega

1. Käesoleva jaotise sätete eesmärgiks on täiendada 20. aprilli 1959. aasta vastastikust õigusabi kriminaalasjades käsitlevat Euroopa konventsiooni ja 8. novembri 1990. aasta rahapesu ning kuritegelikul teel saadud tulu kindlakstegemist, arestimist ja konfiskeerimist käsitlevat konventsiooni ning hõlbustada nende kohaldamist lepinguosaliste vahelistes suhetes.

2. Käesolev jaotis ei piira lepinguosaliste vahel sõlmitud kahe- või mitmepoolsete lepingute soodsamate sätete kohaldamist.

Artikkel 26 Menetlused, mille puhul osutatakse vastastikust õigusabi

1. Vastastikust õigusabi antakse ühel järgmistest tingimustest:

24. haldusorganite algatatud menetluse puhul ühe või mõlema lepinguosalise siseriikliku õiguse kohaselt õigusrikkumisena karistatava teo suhtes, kui selles tehtud otsuse põhjal võib algatada menetluse eelkõige kriminaalasjades pädevas kohtus;

25. kriminaalasja menetluses esitatud tsiviilhagi puhul, niikaua kui kriminaalkohus ei ole veel kriminaalasjas lõplikku otsust langetanud;

26. süütegude või õigusrikkumiste puhul, mille eest võib vastutust kanda taotluse esitanud lepinguosalise juriidiline isik.

2. Vastastikust õigusabi osutatakse samuti uurimiste ja menetluste puhul, mille eesmärgiks on kuriteovahendite või kuritegelikul teel saadud tulu arestimine või konfiskeerimine.

Artikkel 27 Taotluste edastamine

1. Käesoleva jaotise alusel koostatud taotlused esitab taotluse esitanud lepinguosalise asutus kas taotluse saanud lepinguosalise keskasutuse kaudu või otse taotluse saanud lepinguosalise asutusele, kes on pädev taotluse esitanud lepinguosalise taotlust täitma. Taotluse esitanud lepinguosalise asutus ja vajaduse korral taotluse saanud lepinguosalise asutus saadavad taotluse koopia asjaomasele keskasutusele.

2. Taotluse või selle täitmisega seotud mis tahes dokumendid võib edastada samal viisil. Need dokumendid või vähemalt koopia neist tuleb saata otse taotluse esitanud lepinguosalise asutusele.

3. Kui taotluse saanud lepinguosalise asutus ei ole pädev õigusabi osutama, edastab ta taotluse viivitamata pädevale asutusele.

4. Nõuetele mittevastavad või mittetäielikud taotlused täidetakse juhul, kui need sisaldavad täitmiseks vajalikku teavet, kuid taotluse esitanud lepinguosalise asutus peab need hiljem nõuetega vastavusse viima. Taotluse saanud lepinguosalise asutus teatab viivitamatult taotluse esitanud lepinguosalise asutusele esinevatest puudustest ja määrab tähtaja, mille jooksul puudused tuleb kõrvaldada.

Taotluse saanud lepinguosalise asutus annab taotluse esitanud lepinguosalise asutusele viivitamata juhtnööre taotluse täiendamiseks või selle muudele meetmetele laiendamiseks.

5. Lepinguosalised teatavad artikli 41 lõikes 2 ettenähtud teavitamise käigus, milline on nende keskasutus või keskasutused käesoleva artikli tähenduses.

Artikkel 28 Postiga saatmine

1. Reeglina saadavad lepinguosalised käesoleva lepingu kohaldamisalasse kuuluvate menetlustega seotud menetlusdokumendid teise lepinguosalise territooriumil viibivatele isikutele otse posti teel.

2. Kui dokumendid väljastanud lepinguosalise asutus teab või kui tal on põhjust arvata, et adressaat valdab üksnes mõnda teist keelt, tuleb dokumendid või vähemalt nende kõige olulisemad osad tõlkida sellesse keelde.

3. Saatja lepinguosalise asutus teatab adressaadile, et ta ei saa kohaldada teise lepinguosalise territooriumil ühtki sunni- ega karistusmeedet.

4. Kõikidele menetlusdokumentidele lisatakse teade selle kohta, et adressaat saab teates nimetatud asutuselt teavet oma saadetud dokumentidega seonduvate õiguste ja kohustuste kohta.

Artikkel 29 Ajutised meetmed

1. Taotluse saanud lepinguosalise pädev asutus võtab kooskõlas oma siseriiklike sätetega ja volitustega ning taotluse esitanud lepinguosalise asutuse taotluse alusel ajutised meetmed, mida on vaja hetkeolukorra säilitamiseks, ohustatud õigushuvide kaitseks või tõendite säilitamiseks, kui õigusabi taotlus ei tundu selgelt vastuvõetamatu.

2. Kuriteovahendid ja kuritegelikul teel saadud tulu, mille puhul õigusabi taotletakse, blokeeritakse või arestitakse. Kui kuritegelikul teel saadud tulu on osaliselt või täielikult kulutatud, rakendatakse samu meetmeid taotluse saanud lepinguosalise territooriumil asuva vara suhtes, mille väärtus vastab kuritegelikul teel saadud tulu väärtusele.

Artikkel 30 Taotluse esitanud lepinguosalise asutuse osalemine

1. Taotluse saanud lepinguosaline võib taotluse esitanud lepinguosalise taotlusel lubada viimase asutustel osaleda vastastikuse õigusabi taotluse täitmisel. Nende osalemiseks ei ole vaja selle isiku nõusolekut, kelle suhtes meedet kohaldatakse.

Taotlusi selliste esindajate osalemiseks ei lükata tagasi juhul, kui nende osalemine võib aidata abitaotluse täitmisel paremini silmas pidada taotluse esitanud lepinguosalise vajadusi ja seega tõenäoliselt vältida vajadust esitada edasisi abitaotlusi.

Osalemisloale võib seada tingimusi.

2. Osalevatele isikutele tagatakse juurdepääs samadele ruumidele ja samadele dokumentidele, mis taotluse saanud lepinguosalise asutuse ametnikel, nimetatud ametnike vahendusel ja üksnes vastastikuse õigusabi taotluse täitmise raames. Eelkõige võib neil lubada esitada või soovitada esitamiseks küsimusi ning pakkuda välja uurimistoiminguid.

3. Osalemise tagajärjel ei tohi kohtuasja salastatust ega asjaomase isiku õigusi rikkudes avaldada teavet muudele isikutele kui eelnevates lõigetes osutatud isikud. Taotluse esitanud lepinguosalisele teatavaks saanud andmeid ei või kasutada tõenditena enne, kui täitmisega seotud materjalide edastamine on kinnitatud kohtuotsusega.

Artikkel 31 Läbiotsimine ja arestimine

1. Lepinguosalised ei või teha läbiotsimiseks või arestimiseks esitatud õigusabitaotluse vastuvõetavust sõltuvaks muudest tingimustest kui järgmised:

27. taotluse aluseks olev tegu on mõlema lepinguosalise õiguse kohaselt karistatav vabadusekaotusega või vähemalt kuuekuulise vabadust piirava julgeolekumeetmega või on tegu ühe lepinguosalise õiguse kohaselt karistatav samaväärse karistusega ja teise lepinguosalise õiguse kohaselt on tegemist õiguserikkumisega, mida menetlevad haldusorganid, kelle otsuse põhjal võib algatada menetluse kriminaalasjades pädev kohus;

28. taotluse täitmine on kooskõlas taotluse saanud lepinguosalise õigusega.

2. Liechtenstein täidab ka artikli 2 lõike 1 punkti a kohaldamisalasse kuuluvate küsimustega seotud läbiotsimisi ja arestimist käsitlevaid taotlusi, kui taotluse aluseks olev tegu on Liechtensteini õiguse alusel karistatav maksudest hoidumisena ja kui taotluse esitanud lepinguosaline täidab selliseid taotlusi samalaadsete tegude korral.

3. Artikli 2 lõikes 3 viidatud rahapesu käsitlevad taotlused on samuti vastuvõetavad tingimusel, et põhilise õigusrikkumise moodustavate tegevuste eest karistatakse mõlema lepinguosalise õiguse alusel vangistusega või kohaldatakse muud vabadust piiravat mõjutusvahendit tähtajaga vähemalt üle kuue kuu.

Artikkel 32 Panga- ja finantsteabe taotlemine

1. Kui artiklis 31 esitatud tingimused on täidetud, täidab taotluse saanud lepinguosaline panga- ja finantsteabe saamise ja edastamisega seotud õigusabitaotlused, sealhulgas:

29. selgitab välja, kas uurimisalustel isikutel on tema territooriumidel asuvates pankades avatud pangakontosid või on neil selliste kontode suhtes volitus, ning edastab nendega seotud teavet;

30. selgitab välja ja annab teavet ühe või enama konto kaudu või teatavate isikute poolt kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul teostatud toimingute kohta.

2. Taotluse saanud lepinguosaline võib oma siseriikliku kriminaalmenetlusõiguse alusel lubatud piires tagada järelevalve ühe või enama konto kaudu või teatavate isikute poolt kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul teostatud toimingute üle ning edastada järelevalve tulemused taotluse esitanud lepinguosalisele. Pangatoimingute jälgimise ja tulemuste edastamise otsuse teevad kooskõlas oma riigi seadustega iga juhtumi kohta eraldi taotluse saanud liikmesriigi pädevad asutused. Jälgimise üksikasjades lepivad kokku taotluse esitanud ja taotluse saanud liikmesriikide pädevad asutused.

3. Iga lepinguosaline võtab vajalikud meetmed, tagamaks et finantsasutused ei avalikustaks asjaomasele kliendile või kolmandale isikule, et taotluse esitanud riigi taotlusel on rakendatud meetmeid või et teostatakse uurimist, ajavahemikus, mis on vajalik, et avalikustamine ei kahjustaks uurimise tulemusi.

4. Taotluse esitanud lepinguosalise asutus:

31. teatab oma taotluses, miks taotletavat teavet peetakse õigusrikkumise uurimise suhtes oluliseks;

32. täpsustab, mille alusel ta oletab, et asjakohased kontod on taotluse saanud lepinguosalise territooriumil asuvates pankades, ning teatab võimaluse korral, milliste pankadega on tegemist;

33. edastab kogu teabe, mis võib taotluse täitmist hõlbustada.

5. Lepinguosaline ei tohi pangasaladusele viidates keelduda koostööst teise lepinguosalise esitatud vastastikuse õigusabi taotluse raames.

Artikkel 33 Tarnete kontrollimine

1. Artikli 2 lõike 1 punktis a ja artikli 2 lõike 1 punktis c koostoimes artikli 2 lõike 1 punktiga a hõlmatud tegevustega seotud abi puhul kohustub taotluse saanud lepinguosalise asutus taotluse esitanud lepinguosalise asutuse taotluse alusel lubama oma territooriumil kontrollida tarneid selliste süütegudega seotud eeluurimiste raames, mille tulemuseks võib olla väljaandmine.

2. Tarnete kontrollimise otsuse teevad kooskõlas oma riigi seadustega iga juhtumi kohta eraldi taotluse saanud liikmesriigi pädevad asutused.

3. Tarnete kontrollimine toimub kooskõlas taotluse saanud lepinguosalise siseriiklikus õiguses sätestatud eeskirjadega. Operatsiooni juhivad, viivad läbi ja kontrollivad taotluse saanud lepinguosalise pädevad asutused.

Artikkel 34 Üleandmine konfiskeerimiseks või tagastamiseks

1. Taotluse esitanud lepinguosalise taotlusel ja ilma et see piiraks heausksete kolmandate isikute õigusi, võib taotluse saanud lepinguosaline taotluse esitanud lepinguosalisele üle anda esemeid, dokumente, rahalisi vahendeid või muud vara nende tagastamiseks seaduslikele omanikele. Taotluse saanud lepinguosaline ei või vahendite üleandmisest keelduda põhjusel, et vara väärtus vastab maksu- või tollivõla väärtusele.

2. Taotluse saanud lepinguosaline võib loobuda esemete, dokumentide, rahaliste vahendite või muu vara tagastamisest kas enne või pärast nende üleandmist taotluse esitanud lepinguosalisele, kui see lihtsustab selliste esemete, dokumentide, rahaliste vahendite või muu vara tagastamist seaduslikele omanikele. Heausksete kolmandate isikute õigusi ei kahjustata.

3. Kui esemete, dokumentide rahaliste vahendite või muu vara tagastamisest loobutakse enne nende üleandmist taotluse esitanud lepinguosalisele, ei kasuta taotluse saanud lepinguosaline oma õigust nõuda täitmist tagatise arvelt ega muid maksu- või tolliseadustest tulenevaid tagasinõudeõigusi nende esemete suhtes. Lõikes 2 nimetatud loobumine ei mõjuta taotluse saanud lepinguosalise õigust nõuda seaduslikult omanikult tolli- või muid makse.

Artikkel 35 Vastastikuse abi kiirendamine

1. Taotluse saanud lepinguosalise asutus täidab vastastikuse õigusabi taotluse nii kiiresti kui võimalik, arvestades võimaluse korral taotluse esitanud lepinguosalise asutuse teatatud menetlus- või muude tähtaegadega. Taotluse esitanud lepinguosalise asutus põhjendab nimetatud tähtaegu.

2. Kui taotlust ei saa täita või kui taotlust ei saa täita tervikuna vastavalt taotluse esitanud lepinguosalise nõudmistele, teatab taotluse saanud lepinguosalise asutus sellest taotluse esitanud lepinguosalise asutusele ja esitab tingimused, mille kohaselt taotlust oleks võimalik täita. Mõlemad asutused võivad seejärel taotluse täitmiseks võetavates edasistes meetmetes kokku leppida, nõudes vajaduse korral nimetatud tingimuste täitmist.

Kui on ette näha, et taotlust ei saa täita taotluse esitanud lepinguosalise nimetatud tähtaja jooksul ja kui lõike 1 teises lauses osutatud põhjendusest nähtub selgelt, et mis tahes viivitus takistab oluliselt selle asutuse algatatud menetlust, teatab taotluse saanud lepinguosalise asutus viivitamata, millise aja jooksul oleks võimalik taotlus täita. Taotluse esitanud lepinguosalise asutus teatab viivitamata, kas taotlus jääb endiselt jõusse. Mõlemad asutused võivad seejärel taotluse täitmiseks võetavates edasistes meetmetes kokku leppida.

Artikkel 36 Teabe ja tõendite kasutamine

Vastastikuse õigusabi osutamise käigus edastatud teavet ja tõendeid võib lisaks menetlusele, mille raames õigusabi osutati, kasutada:

34. taotluse esitanud lepinguosalise kriminaalmenetluses teiste rikkumises osalenud isikute vastu, kui kõnealused isikud osalesid õigusabitaotluse objektiks olevas rikkumises, eeldusel et vastastikune abi oleks olnud võimalik ka nimetatud teiste isikute puhul. Sellisel juhul teavitab taotluse esitanud asutus taotluse saanud asutust sellisest kasutusest;

35. kui taotluse aluseks olnud tegu on käsitatav teist tüüpi süüteona, mille puhul tuleks samuti osutada õigusabi;

36. menetlustes, mille eesmärgiks on konfiskeerida kuriteovahendid ja kuritegelikul teel saadud tulu, mille puhul tuleks osutada õigusabi, ja süütegudega, mille puhul õigusabi osutati, seotud kahju hüvitamise menetlustes.

Artikkel 37 Omaalgatuslik tõendite üleandmine

1. Lepinguosalise õigusasutused võivad kooskõlas oma siseriikliku õigusega ja oma volituste piires edastada teise lepinguosalise õigusasutusele omaalgatuslikult teavet ja tõendeid käesoleva lepinguga hõlmatud ebaseadusliku tegevuse kohta, kui nad leiavad, et teise lepinguosalise asutusel võib neid vaja minna uurimise või menetluse algatamiseks või toimetamiseks või et see asutus võib kõnealuse teabe alusel esitada vastastikuse õigusabi taotluse.

2. Teavet edastava lepinguosalise asutus võib kooskõlas oma siseriikliku õigusega seada tingimusi teabe kasutamisele teavet saanud lepinguosalise asutuse poolt.

3. Nimetatud tingimused on siduvad kõikide lepinguosaliste asutuste suhtes.

IV JAOTIS LÕPPSÄTTED

Artikkel 38 Ühiskomitee

1. Moodustatakse lepinguosaliste esindajatest koosnev ühiskomitee, mis vastutab käesoleva lepingu tõhusa kohaldamise eest. Sel eesmärgil esitab komitee soovitusi ning võtab vastu otsuseid käesolevas lepingus sätestatud juhtudel. Ühiskomitee tegutseb vastastikuse kokkuleppe alusel.

2. Ühiskomitee võtab vastu oma töökorra, milles määratakse muu hulgas kindlaks komitee koosolekute kokkukutsumise, komitee esimehe nimetamise ja esimehele antavate volituste määratlemise kord.

3. Ühiskomitee tuleb kokku vastavalt vajadusele vähemalt korra aastas. Komitee kokkukutsumist võib taotleda iga lepinguosaline.

4. Ühiskomitee võib vastu võtta otsuse luua mis tahes töö- või ekspertrühm, kes abistaks teda ülesannete täitmisel.

5. Ühiskomitee võib vastu võtta tehnilisi kohandusi käsitlevaid otsuseid, võttes arvesse vastastikuse õigusabi valdkonna tulevast arengut, kui Euroopa Ühenduse liikmesriigid on kokku leppinud nende otsuste kaasamises Euroopa Ühenduse õigusesse või Euroopa Liidu õigusakti. Kui selline otsus on lepinguosalisele siduv alles pärast põhiseadusest tulenevate nõuete täitmist, jõustub otsus nende põhiseadusest tulenevate nõuete täitmist käsitleva viimase teatise esitamisele järgneva teise kuu esimesel päeval, kui ühiskomitee ei otsusta teisiti.

6. Kui mõni lepinguosaline soovib käesoleva lepingu läbivaatamist, teeb ta selleks ettepaneku ühiskomiteele, kes esitab oma soovitused eelkõige läbirääkimiste alustamise kohta.

Artikkel 39 Vaidluste lahendamine

1. Iga lepinguosaline võib pöörduda käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega seotud küsimusega ühiskomitee poole, eriti juhul, kui ta leiab, et mõni lepinguosaline keeldub pidevalt täitmast talle esitatud koostöötaotlusi.

2. Ühiskomitee püüab vaidluse lahendada võimalikult kiiresti. Ühiskomiteele esitatakse kõik andmed, mis võivad osutuda vajalikuks olukorra põhjalikul uurimisel, et leida vastuvõetav lahendus. Sel eesmärgil teeb ühiskomitee kindlaks kõik käesoleva lepingu tõhusa toimimise säilitamise võimalused.

Artikkel 40 Territoriaalne ulatus

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt Liechtensteini Vürstiriigi territooriumi suhtes ning teiselt poolt territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut selles sätestatud tingimustel.

Artikkel 41 Jõustumine

1. Käesolev leping sõlmitakse määramata ajaks.

2. Lepinguosalised ratifitseerivad või kiidavad käesoleva kokkuleppe heaks oma menetluste kohaselt. Käesolev leping jõustub selle teise kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil viimane lepinguosaline esitab ratifitseerimis- või heakskiitmiskirjad.

3. Teade saadetakse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile, kes on käesoleva lepingu depositaar.

4. Kuni käesoleva lepingu jõustumiseni võib iga lepinguosaline lõikes 2 osutatud teate edastamisel või hiljem deklareerida, et käesolev leping jõustub tema ja nende liikmesriikide vahelistes suhetes, kes on esitanud samasuguse deklaratsiooni. Nimetatud deklaratsioonid jõustuvad 90 päeva jooksul pärast nimetatud teate edastamist.

Artikkel 42 Denonsseerimine

Euroopa Ühendus või Liechtensteini Vürstiriik võib käesoleva lepingu denonsseerida, teatades oma otsusest teisele lepinguosalisele. Denonsseerimine jõustub kuus kuud pärast lõpetamisteate kättesaamist.

Artikkel 43 Ajaline kohaldamine

Käesoleva kokkuleppe sätteid kohaldatakse taotluste suhtes, mis on seotud

37. artikli 2 lõike 1 punktis a ja artikli 2 lõike 1 punktis c koostoimes artikli 2 lõike 1 punktiga a hõlmatud tegevustega, mis käsitlevad ebaseaduslikku tegevust, mis on toime pandud vähemalt kuus kuud pärast lepingu allakirjutamist; ning

38. artikli 2 lõike 1 punktis b ja artikli 2 lõike 1 punktis c koostoimes artikli 2 lõike 1 punktiga b hõlmatud tegevustega, mis käsitlevad ebaseaduslikku tegevust, mis on toime pandud vähemalt aasta pärast lepingu allakirjutamist.

Artikkel 44 Lepingu laienemine Euroopa Liidu uutele liikmesriikidele

1. Iga riik, kellest saab Euroopa Liidu liikmesriik, võib käesoleva lepinguga ühineda, teatades sellest kirjalikult lepinguosalistele.

2. Lepinguga ühineva uue liikmesriigi keelne tekst, mille koostab Euroopa Liidu Nõukogu, kinnitatakse Euroopa Ühenduse ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise kirjavahetuse teel. Kõnealune tekst on autentne tekst artikli 45 tähenduses.

3. Käesolev leping jõustub Euroopa Liidu iga uue liikmesriigi suhtes, kes lepinguga ühineb, üheksakümmend päeva pärast asjaomase riigi ühinemiskirja vastuvõtmist või lepingu jõustumise kuupäeval, kui leping ei ole nimetatud üheksakümne päeva pikkuse perioodi jooksul veel jõustunud.

4. Kui käesolev leping ei ole ajal, mil uued liikmesriigid esitavad oma ühinemiskirja, veel jõustunud, kohaldatakse nende suhtes artikli 41 lõiget 4.

Artikkel 45 Autentsed tekstid

Käesolev leping koostatakse kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, iiri, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik nimetatud tekstid on võrdselt autentsed.

Allkirjad

Lepinguosaliste ühisdeklaratsioonid:

Lepinguosaliste ühisdeklaratsioon artikli 17 lõike 2 kohta

Käesolevaga lepivad lepinguosalised kokku, et lepingu artikli 17 lõikes 2 esitatud mõiste „uurimisvahendid” hõlmab isikute küsitlemist, ruumide ja transpordivahendite läbiotsimist, dokumentidest koopiate tegemist, teabe nõudmist ning esemete, dokumentide ja muu vara võetust.

Lepinguosaliste ühisdeklaratsioon artikli 18 lõike 2 kohta

Käesolevaga lepivad lepinguosalised kokku, et lepingu artikli 18 lõike 2 teine lõik tähendab, et kohalolijad võivad eelkõige saada loa esitada küsimusi ja teha ettepanekuid uurimismeetmete kohta.

Lepinguosaliste ühisdeklaratsioon artikli 24 kohta

Käesolevaga lepivad lepinguosalised kokku, et taotluse esitanud lepinguosalise asutused kinnitavad, et nende taotlus on seotud käesoleva lepingu kohaldamisalasse kuuluva nõudega. Sellist kinnitust ja sissenõudmisabi käsitlevad eeskirjad võtab vastu artiklis 38 nimetatud ühiskomitee.

Lepinguosaliste ühisdeklaratsioon artikli 31 lõike 2 kohta

Lepinguosalised võtavad arvesse, et Liechtensteini õiguse kohaselt tähendab „maksudest kõrvalehoidumine” maksudest kõrvalehoidumist Liechtensteini 16. juuni 2000. aasta käibemaksuseaduse artikli 75 tähenduses.

Lepinguosaliste ühisdeklaratsioon artikli 38 lõike 5 kohta

Käesolevaga lepivad lepinguosalised kokku, et lepinguosaline võib ühiskomiteele esitada asjakohast teavet, mis käsitleb kolmandate riikidega tehtavat koostööd edasises võitluses pettuse ja muu avalikke finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse vastu ja mida ühiskomitee võib kasutada lepinguosaliste koostöö parandamiseks.

Muud deklaratsioonid:

Liechtensteini deklaratsioon artikli 11 lõike 2 kohta

Küsimustes, mis ei kuulu käesoleva lepingu kohaldamisalasse, lubab Liechtensteini Vürstiriik olla valmis selleks soovi avaldavate Euroopa Ühenduse liikmesriikidega läbi rääkima ulatuslike kahepoolsete topeltmaksustamise vältimist käsitlevate lepingute üle, millesse kaasatakse 1. juunil 2004 OECD rahanduskomisjoni poolt heaks kiidetud tulu- ja kapitalimaksu näidiskonventsiooni artiklis 26 sisalduv OECD teabevahetusstandard.

FINANTSSELGITUS

1. ETTEPANEKU NIMETUS:

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liechtensteini Vürstiriigi vahel nende finantshuve kahjustava pettuse ja mis tahes muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemiseks sõlmitud koostööleping.

2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK

Asjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed:

Jaotis 24 – Pettusevastane võitlus ning

Jaotis 14 – Maksukorraldus ja tolliliit.

3. EELARVEREAD

3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sh järgmised rubriigid:

3.2. Meetme kestus ja finantsmõju:

Alates lepingu ratifitseerimisest Euroopa Ühenduse, kõigi liikmesriikide ja Liechtensteini Vürstiriigi poolt.

3.3. Eelarve tunnusjooned:

Ei kohaldata

4. ÜLEVAADE VAHENDITEST

4.1. Rahalised vahendid

4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest

Ei kohaldata.

4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga

( Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule

( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine

( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine).

4.1.3. Finantsmõju tuludele

( Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele

( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:

4.2. Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutine personal ja koosseisuväline personal), vt täpsemalt punktist 8.2.1.

Aastane vajadus | aasta n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 jj |

Personal kokku | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 |

5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID

5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus

Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus puudub.

5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoime

Ühenduse lisandväärtus seisneb selles, et luuakse tõhusam õiguslik alus Liechtensteiniga tehtavale haldus- ja õigusalasele koostööle võitlemiseks ühenduse finantshuve kahjustava pettuse, sealhulgas käibe- ja aktsiisimaksupettuse ja sellega seotud tulude rahapesu vastu.

5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames

Oodatavad tulemused on seotud peamiselt Euroopa Ühenduste eelarve vahendeid ja kulutusi ohustava võimaliku riski vähendamisega, suurendades selleks Liechtensteiniga tehtavat koostööd.

Komisjoni osalus lepingu artikli 38 alusel moodustatud ühiskomitees tagab lepingu sujuva rakendamise.

5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)

( Tsentraliseeritud haldamine

( otse, haldajaks on komisjon

( kaudselt, haldamine on delegeeritud:

( täitevasutustele

( ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185

( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele

( Haldamine detsentraliseeritult või koostöös

( liikmesriikidega

( kolmandate riikidega

( Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)

Asjakohased märkused: Suurimat mõju EÜ eelarvele avaldavad halduskulud, mis tulenevad komisjoni osalemisest lepingu artikli 38 alusel moodustatud ühiskomitees.

6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE

6.1. Järelevalvekord

Järelevalve on tagatud piisaval tasemel tänu mehhanismidele, mis on seotud personalile ja lähetustele tehtavate halduskuludega, mis tulenevad osalemisest lepingu artikli 38 alusel moodustatud ühiskomitees kord aastas.

6.2. Hindamine

6.2.1. Eelhindamine

Kulud piirduvad lähetuse maksumusega.

6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)

Kuna lähetuse maksumusele on kehtestatud ülempiir, ei ole järelhindamist ette nähtud.

6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedus

Vt punkt 6.2.2

7. pettusevastased meetmed

Käesolev leping on pettusevastane meede.

8. ANDMED VAHENDITE KOHTA

8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi

Ei kohaldata.

8.2. Halduskulud

8.2.1. Ametikohtade arv ja liigid

Ametikoha liik | Meetme haldamiseks vajalik olemasolev ja/või täiendav personal (täistööajale taandatud ametikohtade arv) |

aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 |

Ametnikud või ajutine personal (XX 01 01) | A*/AD | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 |

B*, C*/AST |

Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal |

Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal |

KOKKU | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 |

8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus

Üks lepingu artikli 38 alusel moodustatud ühiskomitee kohtumine aastas ja vastavalt vajadusele.

8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)

( Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud

( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud

( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus

( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)

( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud

8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Eelarverida (number ja nimetus) | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 jj | KOKKU |

Muu tehniline ja haldusabi |

- sise- |

- välis- |

Tehniline ja haldusabi kokku |

8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Ametikoha liik | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 jj |

Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) | 0.1 | 0.1 | 0.1 | 0.1 | 0.1 | 0.1 |

Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) |

(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 0,011 | 0,011 | 0,011 | 0,011 | 0,011 | 0,011 |

Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal |

Ei kohaldata. 117 000 x 0,1 personal |

Arvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal |

Ei kohaldata. |

8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |

aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 jj | KOKKU |

XX 01 02 11 01 – Lähetused24,.010600.010211 - Lähetused. | 0,010 0,010 | 0,010 0,010 | 0,010 0,010 | 0,010 0,010 | 0,010 0,010 | 0,010 0,010 | 0,120 |

XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid |

XX 01 02 11 03 – Komiteed 24.010600.010211 – Komiteed | 0,005 | 0,005 | 0,005 | 0,005 | 0,005 | 0,005 | 0,030 |

XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |

XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid |

2 Muud halduskulud kokku (24.010600.0201) ühine tegutsemine ja ühised uurimisrühmad | 0,020 | 0,020 | 0,020 | 0,020 | 0,020 | 0,020 | 0,120 |

3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) |

Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | 0,045 | 0,045 | 0,045 | 0,045 | 0,045 | 0,045 | 0,270 |

Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud Komiteed: üks kohtumine aastas, kus on kolm osalejat Pettustevastasest Ametist ja kolm teistest peadirektoraatidest. Kaks ühisoperatsiooni aastas. |

[pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic]

[1] Nõukogu otsused 2008/261/EÜ ja 2008/262/EÜ, 28. veebruar 2008, ELT L 83, 26.3.2008, lk 3.

[2] Nõukogu dokument 12977/06.

[3] ELT L 379, 24.12.2004, lk 84.

[4] EÜT L 24, 23.1.1998, lk 2.

[5] EÜT L 336, 27.12.1977, lk 15.

[6] EÜT L 73, 19.3.1976, lk 18.

[7] EÜT L 239, 22.9.2000.

[8] EÜT C 197, 12.7.2000, lk 3 .

[9] EÜT C 326, 21.11.2001, lk 2 .

[10] Nõukogu dokument 12352/04.

[11] EÜT L 1, 3.1.1994, lk 171.

[12] ELT L 134, 30.4.2004, lk 114, mis on inkorporeeritud EMP lepingusse EMP Ühiskomitee 2. juuni 2006. aasta otsusega nr 68/2006, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XVI lisa (Hanked), ELT L 245, 7.9.2006, lk 22.

[13] ELT L 309, 25.11.2005, lk 15 .

[14] EÜT L 1, 3.1.1994, lk 171.

[15] ELT L 177, 30.6.2006, lk 1. Direktiiv 2006/48/EÜ on uuestisõnastatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000 aasta direktiiv 2000/12/EÜ (krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta) (EÜT L 126, 26.5.2000, lk 1), mis lisati EMP lepingusse EMP ühiskomitee 28. veebruari 2001. aasta otsusega nr 15/2001, millega muudetakse EMP lepingu IX lisa (Finantsteenused), ELT L 117, 26.4.2001, lk 13.

[16] EÜT C 326, 21.11.2001, lk 1.

[17] ELT C […], […], lk […].

[18] ELT C […], […], lk […].

[19] ELT C […], […], lk […].

[20] Euroopa Liidu Nõukogu peasekretär avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas .

[21] ELT L 379, 24.12.2004, lk 84.