NOTE This Communication refers to the three Legislative Proposals COM(2017) 281 with interinstitutional reference 2017/0123(COD), COM(2017) 278 with interinstitutional reference 2017/0121(COD) and COM(2017) 277 with interinstitutional reference 2017/122(COD).

Need kolm seadusandlikku ettepanekut on järgmised:

·Iganädalase puhkeaja korraldus

Komisjon tegi ettepaneku kohandada iganädalase puhkeaja nõudeid sektoris tegelikult väljakujunenud tavadega, võimaldades iganädalase puhkeaja korraldamisel suuremat paindlikkust, nii et sõidukijuhtidel oleks nelja nädala jooksul kaks järjestikust lühendatud iganädalast puhkeperioodi. Nõukogu seisukoht toetab komisjoni ettepaneku eesmärki, nähes siiski selle võimaluse ette üksnes rahvusvahelisi kaubavedusid tegevatele sõidukijuhtidele teatavatel tingimustel, st kaks järjestikust lühendatud puhkeperioodi tuleb veeta väljaspool asukohaliikmesriiki, järjestikused lühendatud puhkeperioodid tuleb hüvitada enne järgmist korralist puhkeperioodi ning juht peab iga kolme nädala järel „koju“ tagasi pöörduma. Need tingimused on kooskõlas komisjoni eesmärgiga lubada pikamaa-kaubavedude puhul suuremat paindlikkust, tagades samas, et sõidukijuhid pöörduvad korrapäraselt pikaks puhkeajaks koju tagasi. Mis puudutab reisijatevedu, siis kavatseb komisjon selles valdkonnas täiendavalt analüüsida sõidu- ja puhkeaja korraldust, et hinnata, kas erinormid on vajalikud.

·Juhi korrapärane tagasipöördumine

Komisjon tegi ettepaneku kehtestada veoettevõtjatele kohustus korraldada juhtide töö nii, et neil on võimalik iganädalaseks puhkeperioodiks koju tagasi pöörduda vähemalt üks kord kolme järjestikuse nädala jooksul. Selle ettepaneku eesmärk oli vältida olukorda, kus sõidukijuhid töötavad välismaal pikka aega ilma võimaluseta oma pere juurde tagasi pöörduda. Nõukogu seisukoht toetab komisjoni ettepaneku eesmärki. Selles täpsustatakse, et juhid peaksid iga järjestikuse neljanädalase ajavahemiku jooksul pöörduma tagasi oma tavalisse tugipunkti tööandja tegevuskohas või enda elukohta. Põhjenduses selgitatakse, et „juhid võivad ise valida, kus nad soovivad oma puhkeperioodi veeta“. Seda perioodi vähendatakse kolme nädalani, kui juht on võtnud järjestikku kaks lühendatud iganädalast puhkust. Nõukogu seisukoht ei lähe komisjoni ettepanekust kaugemale. Komisjon tunnistab siiski, et nõukogu seisukoht on ajendatud samast eesmärgist, eelkõige seoses rahvusvahelisi vedusid tegevate sõidukijuhtidega, kes võtavad tavaliselt järjestikku kaks lühendatud iganädalast puhkust ja naasevad seejärel kolmanda nädala lõpus koju.

·Keeld veeta korralist iganädalast puhkeaega sõiduki kabiinis ning ohututel ja turvalistel parkimisaladel

Komisjon tegi ettepaneku selgitada kohtupraktikast lähtudes, et sõidukijuhid ei või veeta oma korralisi iganädalasi puhkeperioode sõidukis ning et tööandja on kohustatud tagama juhile sobiva majutuse nõuetekohaste magamis- ja pesemisvõimalustega, kui juhil ei ole võimalik neid iganädalasi puhkeperioode veeta enda valitud eramajutuses. Sellega sooviti parandada juhtide töötingimusi ja tagada neile head puhketingimused. Nõukogu seisukoht toetab komisjoni ettepanekut, keelates korralise iganädalase puhkeperioodi veetmise sõidukis. Nõukogu läheb komisjoni ettepanekust kaugemale, tehes komisjonile ülesandeks töötada ohutute ja turvaliste parkimisalade kohta välja üksikasjalikud sätted, mis reguleerivad teenindustaset neis parkimisalades ja nende sertifitseerimise korda. Nõukogu seisukoht on täielikult kooskõlas komisjoni eesmärgiga tagada sõidukijuhtidele sobivad puhketingimused ning on selles suhtes veelgi ambitsioonikam.

·Lähetamisnormide kohaldamine autoveo suhtes

Komisjon tegi ettepaneku näha lähetamisnormide autovedude suhtes kohaldamiseks ette konkreetsed kriteeriumid, mille puhul võetakse arvesse seda, et kõnealust sektorit iseloomustab eriti suur liikuvus, ja tagatakse õiglane tasu sõidukijuhtidele, kes töötavad märkimisväärse aja välismaal. Komisjon tegi ettepaneku vabastada miinimumpalka ja minimaalset puhkust reguleerivate lähetamisnormide kohaldamisest rahvusvahelised veod, mis hõlmavad kuni kolmepäevast lähetust kalendrikuus, kohaldades samas lähetamisnorme täies ulatuses kabotaažvedude suhtes. Nõukogu seisukoht toetab sektoripõhiste lähetamisnormide põhimõtet autovedude puhul, pakkudes samas alternatiivina komisjoni ajapõhisele süsteemile välja uue tegevuspõhise süsteemi. Kahepoolsed veod, mis hõlmavad ettevõtja asukohaliikmesriiki, on lähetamisnormide kohaldamisest täielikult vabastatud, samas kui piiriülesed veod ja kabotaažveod, mis ei hõlma ettevõtja asukohaliikmesriiki, kuuluvad täielikult nende normide kohaldamisalasse.

Samuti tehakse erand lähetamisnormide kohaldamisest kahepoolsete vedudega seotud lisategevuste puhul. Kaupade autoveo puhul võib juht teha ühe peale- ja/või mahalaadimistoimingu tema läbitavates liikmesriikides või kolmandates riikides, tingimusel et ta ei laadi kaupu peale ega maha samas liikmesriigis. Kui kahepoolsele veole, mis algab asukohaliikmesriigis ja mille puhul ühtki lisatoimingut ei tehta, järgneb kahepoolne vedu asukohaliikmesriiki, kohaldatakse lisategevuste suhtes ettenähtud erandit kuni kahele täiendavale peale- ja/või mahalaadimistoimingule.

Reisijateveo puhul võib juht kahepoolsete vedude käigus reisijad läbitavates liikmesriikides või kolmandates riikides üks kord peale võtta ja/või üks kord maha panna, tingimusel et ta ei paku reisijateveoteenuseid kahe asukoha vahel läbitava liikmesriigi sees. Sama kehtib ka tagasisõidu kohta.

Kahepoolsete vedudega seotud lisategevuste puhul lähetamisnormidest tehtavaid erandeid kohaldatakse alates kuupäevast, mil sõidukijuht on kohustatud piiriületuse andmed sõidumeerikusse käsitsi salvestama. Nende erandite kohaldamine lõpeb kuupäeval, mil sõidukitesse tuleb paigaldada arukad sõidumeerikud, mis vastavad nõudele salvestada piiriületused ja lisategevused.

Samuti selgitatakse nõukogu seisukohas, et lähetamisnormide kohaldamisel ei või kolmandates riikides asuvaid ettevõtjaid kohelda soodsamalt kui liikmesriigis asuvaid ettevõtjaid, sealhulgas juhul, kui nad teevad veotoiminguid selliste kahe- või mitmepoolsete lepingute alusel, millega antakse juurdepääs liidu turule.

Lõpetuseks selgitatakse nõukogu seisukohas lähetamisdirektiiviga (direktiiv (EL) 2018/957 (muudetud)) kehtestatud pikaajalise lähetamise mõiste rahvusvahelistele autoveotoimingutele kohaldamisega seoses, et ühes liikmesriigis läbitud perioodid ei kumuleeru teistes liikmesriikides läbitud perioodidega.

Nii nagu komisjoni ettepanekus, tuginetakse ka nõukogu seisukohas eesmärgile tagada, et sõidukijuhtidele, kellel tuleb kanda muu liikmesriigi kui oma elukohaliikmesriigi elukalliduse kohaseid elamiskulusid, tasutakse neist kuludest lähtudes ja kindlustatakse seega sobiv elatustase. Nõukogu seisukohas esitatud selgitused pikaajalise lähetamise ja lähetamisnormide kolmandate riikide suhtes kohaldamise kohta on vajalikud ja teretulnud, et kõrvaldada liikmesriikides lähetamisnormide kohaldamisel tekkida võivad kahtlused. Komisjon tegi ka ettepaneku konkreetsete haldusnõuete kohta lähetamisnormide kohaldamiseks autoveosektoris, et vältida ettevõtjate liigset halduskoormust. Nõukogu seisukohas toetatakse komisjoni ettepanekut ja nähakse ette, et liikmesriikide ametiasutused vahetavad teavet ja autoveo-ettevõtjad esitavad lähetamisdeklaratsioonid siseturu infosüsteemi (edaspidi „IMI“) kaudu. IMI kasutamine vähendab veelgi nii ametiasutuste kui ka ettevõtjate halduskoormust ning aitab seega kaasa liikuvuspaketi üldeesmärgi saavutamisele.

·Uue sõidumeerikutehnoloogia kasutuselevõtt

Komisjon ei teinud ettepanekut sõidumeerikute määruse muutmiseks. Nõukogu pidas siiski vajalikuks, et kasutusele võetaks uue põlvkonna arukad sõidumeerikud, mis võimaldab piiriülesteks vedudeks kasutatavaid sõidukeid täpsemalt positsioneerida, lihtsustades seeläbi sotsiaalõigus- ja siseturunormide täitmise tagamist. Nõukogu seisukohas määratakse kindlaks ajakava selle uue tehnoloogia kasutuselevõtuks uutes sõidukites (kaks aastat alates tehniliste kirjelduste vastuvõtmise kuupäevast) ja olemasolevas sõidukipargis (ajakohastamine pärast kolme aasta möödumist tehniliste kirjelduste vastuvõtmise kuupäevast kõigi nende sõidukite puhul, mis on varustatud muu kui aruka sõidumeeriku 1. versiooniga; ajakohastamine pärast nelja aasta möödumist tehnilise kirjelduse vastuvõtmisest kõigi nende sõidukite puhul, mis on varustatud aruka sõidumeeriku 1. versiooniga). Nõukogu seisukoht on täielikult kooskõlas liikuvuspaketi peamise eesmärgiga võimaldada uute sotsiaalõigus- ja siseturunormide täitmise tulemuslikku ja tõhusat tagamist.

·Autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemist ning sõidu- ja puhkeaega käsitlevate normide kohaldamine väikeste tarbesõidukite suhtes

Selleks et kehtestada väikesi tarbesõidukeid kasutavate ettevõtjate kutseoskuste miinimumtase ja ühtlustada seeläbi ettevõtjatevahelisi konkurentsitingimusi, tegi komisjon ettepaneku laiendada autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemist käsitlevate normide kohaldamist väikesi tarbesõidukeid kasutavatele ettevõtjatele. Seetõttu kehtiksid nende ettevõtjate suhtes stabiilse ja tõhusa toimimise ning asjakohase finantssuutlikkuse kriteeriumid. Nõukogu seisukoht toetab väikesi tarbesõidukeid kasutavate ettevõtjate lisamist autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemist käsitlevate normide kohaldamisalasse, nähes seejuures nende ettevõtjate suhtes ette kõigi nende normide kohaldamise. Kõnealuseid norme kohaldatakse siiski üksnes selliste ettevõtjate suhtes, kes tegutsevad rendi või tasu eest toimuva rahvusvahelise veo alal ja kasutavad sõidukeid, mille lubatud täismass on üle 2,5 tonni. Lisaks laiendatakse nõukogu seisukohas kõnealustele ettevõtjatele sõidu- ja puhkeaegu ning sõidumeerikuid käsitlevaid norme. Nõukogu seisukoht vastab komisjoni ettepaneku eesmärgile kehtestada väikesi tarbesõidukeid kasutavate ettevõtjate kutseoskuste miinimumtase ning luua neile ja raskeveokeid kasutavatele ettevõtjatele võrdsed tingimused. Nõukogu seisukoht kohaldada kõnealuste ettevõtjate suhtes lisaks sõidu- ja puhkeaega ning sõidumeerikuid käsitlevaid norme on vastuvõetav, kuna see suurendab veelgi rendi või tasu eest toimuvas rahvusvahelises transpordis kasutatavate sõidukite liiklusohutust.

·Kabotaažvedusid reguleerivad normid

Komisjon tegi ettepaneku vaadata läbi kabotaažvedusid reguleerivad normid, lubades teha piiramatul arvul vedusid viie päeva jooksul alates saabuva rahvusvahelise veose mahalaadimisest vastuvõtvas liikmesriigis. Sellega asendataks praegune piirang, mille kohaselt võib seitsme päeva jooksul teha kolm vedu, ning selle eesmärk on lihtsustada täitmise tagamist, säilitades samas üldjoontes turu avatuse praegune tase. Nõukogu seisukohas jäeti alles kehtivad kabotaažipiirangud (kolm vedu seitsme päeva jooksul), kuid nähti samas ette nelja päeva pikkune ooteaeg, mille jooksul ei ole ettevõtjal lubatud samas liikmesriigis rohkem kabotaažvedusid teha. Nõukogu ei järgi komisjoni pakutud lähenemisviisi, mille peamine eesmärk on hõlbustada täitmise tagamist. Praeguse kabotaažimudeli säilitamine on täitmise tagamise seisukohast keerulisem, kuid komisjon usub, et nõukogu seisukohas välja pakutud uue põlvkonna arukate sõidumeerikute abil on veoettevõtjate vedude liiki ja arvu lihtsam kindlaks teha. See peaks parandama kabotaažieeskirjade täitmise tagamist praeguse olukorraga võrreldes. Komisjon võib nõustuda ooteaja kehtestamisega, et lahendada probleem süstemaatiliste kabotaažvedudega, st olukordadega, kus ettevõtjad teevad ühes ja samas liikmesriigis kõnealusest liikmesriigist lahkudes ja sinna taas sisenedes mitme järjestikuse kabotaažiperioodi jooksul kabotaažvedusid, rikkudes määrusega (EL) nr 1072/2009 kehtestatud piiranguid, mis on muudetud versioonis kehtima jäetud.