EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 20.12.2011 
SEK(2011) 1630 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile: 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus 
liidu kodanikukaitse mehhanismi kohta 
{KOM(2011) 934 lõplik} 
{SEK(2011) 1632 lõplik}  
 
ET    ET Vastutust välistav klause l: käesolev aruanne on siduv üksnes ne ndele komisjoni talitustele, kes 
osalesid selle ettevalmistamisel, ning s ee ei mõjuta komisjoni  lõplikku otsust. 
 
ET 1   ET 1. SISSEJUHATUS  
Euroopa Liidu kodanikukaitset käsitlevad õigu saktid hõlmavad kaht nõukogu otsust, millega 
kehtestatakse vastavalt ühe nduse kodanikukaitse mehhanism1 ning rahastamisvahend2. 
Mehhanismiga toetatakse ja koordineeritakse liikmesriikide mitterahalise abi (meeskondade, 
ekspertide ja varustuse) ettevalmistamist ja kasutamist riikides, kes taotlevad rahvusvahelist 
abi mitmesuguste loodus- või inimtegevuse tagajä rjel toimuvate suurõnnetuste korral nii ELis 
kui ka väljaspool. 
Õnnetused juhtuvad järjest sagedamini ning muutuvad üha intensiivsemaks ja 
komplitseeritumaks. Praegusi õnnetuste ennetami se, nendevastase kaitse ja koordineerimise 
süsteeme ELi tasandil on vaja kohandada, et tegele da selliste katsumustega tulemuslikult ja 
tõhusalt. 
Et aidata kõnealust protsessi ju htida, tegi komisjon mõju hindamise. Selle abil uuritakse ELi 
kodanikukaitsealase koostöö poliitikavalikui d, sealhulgas kõiki eelhindamise tahke 
kodanikukaitse rahastamisvahendi jaoks selle tule vasel kujul. 
2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA  
Mõju hindamisel osales mõju hindamise juhtrühm, mis hõlmas komisjoni 21 talitust,3 ning abi 
saadi ka ulatuslikust välisuuringust4. 
Peamised sidusrühmad on riiklikud kodani kukaitsega tegelevad ametiasutused, 
rahvusvahelised organisatsioonid, ÜRO agen tuurid ning hädaolukordade ohjamise ja 
humanitaarabi valdkonnas tegutsevad organi satsioonid. Korralda ti kolm konsultatsiooni 
sidusrühmadega5 ja mitu sidusrühmadele suunatud üritust6. Lähtudes mõjuhindamiskomitee 
arvamusest, vaadati mõju hindamise arua nne läbi, et kajastada kõiki märkusi. 
3. KÄSITLETAVAD PROBLEEMID  
Praegune kodanikukaitse rahastamisvahe nd aegub 2013. aasta lõpus. Kodanikukaitse 
mehhanismi käsitlev otsus on rahastamis vahendiga tihedalt seotud, kuid sellel puudub 
aegumise tähtaeg. ELi kodanikukaitse mehhanismi ja rahastamisvahendiga seotud meetmeid 
mõjutab kolm suuremat probleemi: 1) õnnetuste ar vu, intensiivsuse ja komplitseerituse pidev 
suurenemine; 2) praegusest majanduslikus t olukorrast tingitud eelarvepiirangud ning 
                                                 
1 ELT L 314, 1.12.2007, lk 9. 
2 ELT L 71, 10.3.2007, lk 9. 
3 Peasekretariaat, õigustalitus, eelarve peadirek toraat, siseasjade peadirektoraat, keskkonna 
peadirektoraat, õigusküsimuste pead irektoraat, kliimameetmete pead irektoraat, teadusuuringute ja 
innovatsiooni peadirektoraat, Teadusuuringute Ühis keskus, liikuvuse ja transpordi peadirektoraat, 
energeetika peadirektoraat, regionaalpoliitika peadirektora at, tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat, 
põllumajanduse ja maaelu arengu pe adirektoraat, ettevõtluse ja töös tuse peadirektor aat, infoühiskonna 
ja meedia peadirektoraat, laiene mise peadirektoraat, arengu ja koo stöö peadirektoraat – EuropeAid, 
välispoliitika vahendite talitus, Euroopa välisteenistus. 
4 C lisa. 
5 Sidusrühmade koosolekud 6. aprillil ja 17. juunil 2011, kummalgi 120 osalejat. 
6 Kodanikukaitse valdkonnaga seotud peadirektorite kohtumine Budapestis 23.–25. mail 2011. 
 
ET 2   ET 3) mehhanismi praeguste volitustega seotud  süsteemsed piirangud, mis mõjutavad liidu 
õnnetustele reageerimise tulemus likkust, tõhusust ja sidusust. 
Praegusel mehhanismil on mitu puudust seos es õnnetustele reageerimise, nendeks 
valmisoleku ja nende ennetamisega: 
(1) reaktiivsed ja ajutised tehnikad  piiravad õnnetustele reag eerimise tulemuslikkust, 
tõhusust ja sidusust Euroopas. Praegu ei s uuda mehhanism tagada vajaduse korral abi 
kättesaadavust ega aita hädaolukorra la hendamist tulemuslikult planeerida; 
(2) olulised puudujäägid seos es reageerimisvahenditega , kogused on ebapiisavad, esineb 
probleeme ajastamisel või jaotamisel. Puudu on väikese tõenäosuse, kuid suure 
mõjuga õnnetuste korral vajaminevast varust usest, hinnalisest erivarustusest ja 
nn horisontaalvarustusest; 
(3) piiratud transpordivõimalused ja keerul ised menetlused takistavad optimaalset 
reageerimist:  transpordile hea juurdepääsu puud umine võib takistada abi osutamist; 
ELilt transpordile rahalise toetuse taotlemise menetlusi peetakse kiirete reageerimismeetmete puhul halduslikult koormavateks; 
(4) puudujäägid koolituses ja füüsilises ettevalmistuses:
 üles on kerkinud seadmete, 
koostöömenetluste, üksikisikute valmisoleku ja partnerite suutlikkuse usaldamise 
ühildamatuse probleemid. Ilma ELi abita ei suuda osalevad riigid suurendada oma 
valmisolekut suurtele piiriülest ele sündmustele reageerimiseks; 
(5) ennetustegevuse põhimõtete omavahelise sidususe puudumine : sektoripõhistel 
ennetamispõhimõtetel puudub üldine ELi riskijuhtimise raamistik, mille elemendid ühendaksid tulemuslikumalt ennetamise, valmisoleku ja reageerimise. 
3.1. Põhistsenaarium 
Põhistsenaariumis ei muudeta mehhani smi käsitlevat otsust ning kodanikukaitse 
rahastamisvahendit uuendatakse selle praegusel kujul. Selle tulemus on reageerimissüsteem, 
mis ei ole piisavalt tulemuslik vajaduste rahuldamiseks, millel puudub võimalus lõigata majanduslikku kasu reservide parema koondamise teel ning mille puhul ei kasutata ära koostöövõimalusi ennetamise ja valmisoleku parandamiseks. 
Komisjon arvab, et ilma edasiste meetmeteta: (1) oleks liidusiseseks koostööks saadaval vähem varustust; 
(2) suureneksid transpordiga seot ud probleemid ja viivitused; 
(3) ei saavutaks liikmesriigid üksinda piisavat valmisolekut; 
(4) ei oleks ennetustegevusalase koostöö kasutegurid optimaalsed. 
3.2. Liidu meetmete ja subs idiaarsuse põhjendus 
ELi toimimise lepingu artiklis 196 täpsustata kse liidu kodanikukaitse meetmete õiguslikku 
alust, et toetada ja täiendada liikmesriikide  meetmeid riiklikul, p iirkondlikul ja kohalikul 
tasandil loodus- või  inimtegevuse tagajärjel aset lei dvate õnnetuste ennetamiseks, nendeks 
 
ET 3   ET valmisolekuks ja neile reageerimiseks ning suurendada sidusust rahvusvahelises 
kodanikukaitsealases töös. 
ELi sellealaste meetmete raames aidatakse oluko rdi lahendada tugeva riikidevahelise toe abil, 
mis vajab üldist kooskõlastamist ja koordineer itud tegevust riigi ta sandist kõrgemal. ELi 
lisaväärtus tuleneb mastaabisäästus t, mis hõlmab näiteks logistik at, transporti, vabatahtlikkuse 
alusel toimivat vahendite rese rvi, väheste vahendite parema t kasutamist ning säästlikku 
ennetustegevust õnnetustele hilisema reageerimise asemel. 
4. LÄBIVAATAMISE EESMÄRGID  
Üldeesmärgid Erieesmärgid 
Reageerimine 
1) Reageerida tulemuslikumalt ja tõhusamalt 
parema kavandamise ning abi parema 
kättesaadavuse kaudu Minna üle reaktiivselt ja ajutiselt kooskõlastamiselt 
ettekavandatud, -korraldatud ja -arvatavale korrale  
2) Käsitleda olulisi puudujääke 
reageerimissuutlikkuses Teha kindlaks olulised puudujäägid õnnetustele 
reageerimise suutlikkuses ja kõrvaldada need kulutasuval viisil  
(A) Vähendada piiratud  logistiliste ja 
transpordiressursside tõttu tekkinud kitsaskohti Transport 
3) Tõhustada suurõnnetustele reageerimist 
paremate transpordilahenduste abil (B) Lihtsustada transporti käsitlevaid sätteid ja 
ühtlustada haldusmenetlusi  
Valmisolek 
4) Toetada ja täiendada osalevate riikide 
valmisolekut sidusa ELi valmisoleku 
poliitikaraamistikuga 1) Ühendada tõhusamalt riiklikud 
valmisolekusüsteemid suurema sidususe loomise kaudu. 
2) Laiendada praeguste ELi valmisolekumeetmete 
ulatust ning ühendada need paremini riiklike programmidega. 
3) Määratleda sõnaselgelt valmisolek kui üks ELi 
kodanikukaitsealase koostöö eesmärk ning tagada 
piisav rahastamine.  
Ennetamine 
5) Toetada ja täiendada osalevate riikide 
õnnetuste riskijuhtimismeetmeid sidusa ELi 
ennetustegevuse poliitikaraamistikuga 1) Toetada õnnetuste riskijuhtimise riiklike kavade 
koostamist. 
2) Parandada kogemuste jagamist, edendades 
ühist arusaamist õnnetuste riskijuhtimistavadest, 
ning tagada rahalised vahendid parima kaitse 
saavutamiseks. 
3) Siduda omavahel ennetustegevuse põhimõtted.  
4) Suurendada ennetamisalast teadlikkust.  
5. HINNATUD VALIKUD JA NENDE MÕJU  
5.1. Abi kättesaadavus 
2010. aasta teatises katastr oofidele reageerimise kohta7 teeb komisjon ettepaneku luua 
Euroopa hädaolukordadele reageerimise suutlikkus  (osalevate riikide eelnevalt kindlaks 
määratud reageerimisvahendite vabatahtlik reserv), rajada hädaolukordadele reageerimise 
                                                 
7 KOM(2010) 600. 
 
ET 4   ET keskus , hõlbustada transporti ning kõrva ldada suutlikkusealaseid puudujääke ELi 
rahastatavate vahenditega. Kõik sidusrühm ad avaldavad kindlalt toetust paremale 
kavandamisele, korraldamisele ja prognoosimisele. 
Abi kättesaadavuse  poliitikavalikud: 1) vabatahtlikkuse alusel toimiv reserv ilma ELi 
kaasrahastamiseta; 2) vabatahtlikkuse alusel toimiv reserv ELi piiratud kaasrahastamisega (üksnes kasutuselevõtu kulud); 3) vabatahtlikkuse alusel toimiv reserv ELi suurema 
kaasrahastamise määraga (mõningane arendust egevus, sealhulgas varustuse soetamine), 
valmisoleku ja kasutuselevõtu kulud. 
1. valikuvõimalus ei mõjuta ELi eelarvet ega too kaasa vajadust õigusakte muuta. See oleks 
puhtalt poliitiline kohustus ega tagaks piisava varustuse us aldusväärset kättesaadavust 
jätkusuutlikul moel. 2. valikuvõim alus vähendaks osalevate riik ide rahalisi raskusi vahendite 
reservi andmisel ning muudaks ELi reageerimise  ühtsemaks ja vajaduspõhisemaks. See aitaks 
vältida dubleerimist, suurenda ks vastastikust täie ndavust, kiirendaks abi osutamist ning 
suurendaks üldist tõhusust. Os alevate riikide ja ELi haldusk oormus oleks väike. Hinnanguline 
eelarvemuudatus on 9 miljonit eurot aastas . 3. valikuvõimaluse mõju on võrreldav 
2. valikuvõimalusega ning see parandaks veelgi ELi õnnetustele reageerimise tulemuslikkust 
ja tõhusust, kuna see aitaks kiirem ini luua hästi toimiva reservi. 
Üldiselt on 2. ja 3. valikuvõimalus tulemuslikkus e ja tõhususe seisukohast paremad, kusjuures 
3. valikuvõimaluse kasutegurid on veelgi märgatavamad. 
5.2. Oluliste puudujääkide kindlakst egemine ja kõrvaldamine 
2010. aasta teatises tuuakse välja erinevad  viisid reageerimissuutlikkuse puudujääkide 
kõrvaldamiseks, kusjuures üks võimalus on jaot ada ELi rahastatud vahendeid üle kogu ELi ja 
võtta need kasutusele sarnas elt vabatahtlikkuse al usel toimiva reservi vahenditega. Kui 
vahendeid ei ole vaja ELi operatsioonideks, siis saaks neid haldav osalev riik kasutada neid 
riigisiseselt. 
Oluliste puudujääkide
 poliitikavalikud: 1) puudujääkide kõrvaldamine os alevates riikides ilma 
ELi kaasrahastamiseta; 2) puudujääkide kõrvaldamine osalevates riikides ELi kaasrahastamisega; 3) puudujääkide kõrvaldamine ELi tasandi vahendite abil. 
1. valikuvõimalus ei tekitaks ELi eelarvele olu lisi kulutusi, kuid ka se lle tulemuslikkus oleks 
piiratud. Osalevate riikide vahel ebaühtlase lt jaotunud finantskoormus ja hüved võivad 
tekitada pingeid. 2. valikuvõimalus kõrvaldak s puudujääke tulemuslikult ja tõhusalt ning 
aitaks jagada varustust, kehtestades õiglasema ja sidusama mudeli liikmesriikide vahel koormuse (osalise) jagamise ja finantspii rangute vähendamise kaudu. 3. valikuvõimalus on 
väga tulemuslik, võimaldades ELil kõrvald ada kindlakstehtud puudujääke õigeaegselt ja 
kulutasuvalt vastavalt eelarvevahendite kättes aadavusele. Suurem mõju ELi eelarvele oleks 
subsidiaarsuse tõttu küsitav. 
2. valikuvõimalus näib olevat eriti sobiv vahe ndite jaoks, millega reageeritakse väikese 
tõenäosuse ja suure mõjuga riskidele; 3. valikuvõimalus sobiks kõikidele osalejatele 
kasutoovate horisontaalvahendite jaoks, er iti siis, kui mõju eelarvele on väike. 
5.3. Transport 
Poliitikavalikud transpordiks vajalike piiratud logistika-  ja rahaliste vahendite
 jaoks: 
1) süsteemi toimimine lõpetatakse; 2) po liitikat ei muudeta; 3) ELi maksimaalse 
 
ET 5   ET kaasrahastamise suurendamine transpordi kõig e prioriteetsemate vaja duste jaoks; 4) ELi 
maksimaalse kaasrahastamise suure ndamine kogu transpordi valdkonnas. 
1. valikuvõimalus takistaks kodanikukaitse eesmär kide saavutamist ja jäetakse seepärast 
kõrvale. 2. valikuvõimalus tugine b tasuta eralahendustele ja selle puhul pakuvad osalevad 
riigid üksteisele transporti. 3. ja 4. valikuvõ imalus vähendaksid tran spordi rahastamisega 
seotud takistusi. 3. valikuvõimalus muudaks ül dise reageerimise vajadustepõhiseks. 3. ja 
4. valikuvõimaluse puhul jääks välispartner ite halduskoormus tõenäoliselt samaks. 
4. valikuvõimalusega kaasneb risk, et väik esed transpordikulud võiksid soodustada 
mittevajaliku kauba kasutuselevõtmist ning seega eelistatakse 3. valikuvõimalust. 
Poliitikavalikud ühtlustatud haldusmenetluste saavutamiseks : 1) poliitikat ei muudeta; 
2) lihtsustamine. 
1. valikuvõimaluse puhul võtab komi sjon ette lihtsustamise ilma õigusakte läbi vaatamata. 
2. valikuvõimalus hõlmab õigusaktide läbivaatamis t ning vähendab eeldatavasti veelgi ELi ja 
osalevate riikide halduskulusid ning aitab märkimisväärselt kaasa eesmärkide saavutamisele. Kuna 1. valikuvõimalust ei peeta piisavaks oluliste paranduste  saavutamisel, eelistatakse 
2. valikuvõimalust. 
5.4. Valmisolek 
Sidusrühmad väljendasid üldist rahulolu praeguse koolituse ja füüsilise ettevalmistusega. 
Mõni tegi ettepaneku nende ulatust la iendada. Varases etapis heideti kõrvale 
valikuvõimalused kehtestada siduvad õigusak tid, siduvad standardid või kvaliteedimärgid, 
sest ELi toimimise lepingu artikli 196 õiguslik alus välistab ühtlustamise. 
Poliitikavalikud: 1) mittesiduvad suunised koolitu se ja füüsilise ette valmistuse jaoks ilma 
kodanikukaitse rahastamisvahendi kulutuste ta set muutmata; 2) üldine ELi valmisoleku 
poliitikaraamistik ilma õiguslikult siduvate säte teta, lisaks ELi rahastamine koolitusvõrgustiku 
ja muude meetmete loomiseks; 3) ELi toet us kodanikukaitsealasele koolitusele muudetakse 
sõltuvaks sellest, kuidas osalevate ri ikide koolituskeskused täidavad teatavaid 
miinimumnõudeid. 
1. valikuvõimalus: mittesiduvad ELi suunised, mis põhjustaksid tõenäoliselt erinevusi 
osalevate riikide valmisolekutasemes, ei ol eks tulemuslikud. Majanduslik, keskkonna- ja 
sotsiaalne mõju, sealhulgas halduskoormus, ol eks piiratud, kuna osalevad riigid rakendaksid 
üksnes oma standardeid. 
2. valikuvõimalus: kuna osalevad riigid on eri valmisolekutasemel, oleks mittesiduvate ELi 
suuniste rakendamisel kulukusele ja tulemuslikkus ele erinev mõju. Kui antakse ELi rahalist 
toetust, siis kantakse kul ud (osaliselt) ELi eelarvest. 
3. valikuvõimalus: suurem tulemuslikkus ja tõhusus reageerimisoperatsioonidel, millesse 
kaasatakse mitu osalevat r iiki, saavutatakse ühiste põhimõtete, teadmiste, parema 
koostalitlusvõime ja suurema ressursires ervi kaudu. Kulud ELi tasandil seoses 
koolitusvõrgustiku loomisega on piiratud. Rakenduskulud osalevates riikides on seotud õppekavade standarditega. Avaliku ja erasekto ri halduskoormus võib olla märkimisväärne, 
sest standarditest kinnipidamine ja nõuete tä itmine toovad tõenäoliselt kaasa suured lisakulud 
aruandluse vallas. 
 
ET 6   ET Võrreldes 1. valikuvõimalusega oleksid 2. ja 3. valikuvõimalus e kasutegurid tulemuslikkuse 
ja ELi lisaväärtuse osas suuremad. 3. valikuvõ imaluse puhul oleks tulemuslikkus ja sidusus 
paremad kui 2. valikuvõimaluse puhul, kuid sidus rühmad jäid selle suhtes kahtlevale 
seisukohale. 
5.5. Ennetamine 
Sidusrühmad on nõus, et ennetamismeetmed peavad moodustama integreeritud osa 
tasakaalustatud lähenemisviisist, mill ega edendatakse ELi kodanikukaitset. 
Poliitikavalikud: 1) uusi ELi õigusakte  ei koostata, koostatakse üksnes suunised 
ennetustegevuse riiklike miinimumstandardit e ja riiklike riskijuhtimiskavade kohta, 
kaasrahastamise tase jääb samaks; 2) ELi ül dine poliitikaraamistik ennetustegevuseks ilma 
siduvate suunisteta, kuid koos ELi täiendava risk ijuhtimiskavade rahastamisega; 3) riiklike 
riskijuhtimiskavade koostamise tähtaja kindlaksmääramine liikmesriikidele; riskijuhtimiskavadele lisat akse komisjoni suunised. 
1. valikuvõimalusest võib tuleneda risk ijuhtimiskavade ja ennetustegevuse 
miinimumstandardite erinev rakendamine ni ng üldist suurt ennetusstandardit ELis ei 
saavutata. 
2. valikuvõimalus põhjustaks suun iste kiirema rakendamise eel dusel, et osalevad riigid 
taotlevad ELi rahastamist. Kulud sõltuvad iga riikliku süsteemi arengust. Täiendava 
aruandlusega seotud halduskulud oleksid väiksed või tähtsuse tud. Majanduslik, keskkonna- ja 
sotsiaalne mõju oleks suurem kui 1. valikuvõimaluse puhul. 
3. valikuvõimalusega kaasneb püsiv ja õiglan e lähenemisviis kogu ELis, kuigi rakendamist 
võidakse edasi lükata õigusloomeprotsessi  pikkuse tõttu. Halduskoormus on väike. 
Kui 1. valikuvõimalus toob kaasa ebapiisava tu lemuslikkuse ja sidususe, siis 2. ja 
3. valikuvõimalus oleksid tulemuslikkuse, tõ hususe ja sidususe vaatepunktist kasulikud. 
2. valikuvõimalus võimaldaks kiiremat rakenda mist, samas kui 3. valikuvõimalusest võiks 
keskpikas perspektiivis tuleneda riskijuhtim iskavade sidusam rakendamine, kuid peamised 
sidusrühmad jäid selle suht es kahtlevale seisukohale. 
6. K
OKKUVÕTE JA JÄRELDUSED  
Mõju hindamisel tehakse ettepanek, et õigusakti ettepanekusse lisatakse järgmised järeldused. 
Reageerimise  jaoks on olulised vabatahtlikkuse al usel toimivat vahendite reservi (abi 
kättesaadavus, 3. valikuvõimalus) ning ELi raha statavat varustust (olulised puudujäägid, 
2. valikuvõimalus) käsitlevad tegurid ja põhimõ tted, viitega rakenduseeskirjadele. Transpordi  
puhul tehakse mõju hindamisel ettepanek vaad ata läbi mõningad prae gused õigussätted, et 
suurendada ELi maksimumrahastamist trans pordioperatsioonide ja oks ning lihtsustada 
haldusmenetlusi. Ennetamise  ja valmisoleku  valdkonnas tehakse ettepa nek luua üldine ELi 
poliitikaraamistik ja koostada komisjoni s uunised. Kaaluda tuleks tähtaja seadmist 
liikmesriikidele riskijuhtimiskavade koostamiseks (ennetamine, 3. valikuvõimalus). Täiendav ELi finantsabi toetaks riskijuhtimiskavade koostamist ja miinimumstandardite täitmist, koolitusvõrgustikku ja muid meetmeid (valmisolek, 2. valikuvõimalus). 
Et saada meetmete toetamiseks täiendavaid  rahalisi vahendeid, tuleks kodanikukaitse 
rahastamisvahendisse teha  asjakohased muudatused. 
 
ET 7   ET 7. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Komisjon hindab ja kontrollib õigusakti rakendami st mitte varem kui kolm aastat pärast selle 
jõustumist, muu hulgas järelevalve kaudu saadud sellise teabe alusel na gu tulemusnäitajad ja 
võrdlustasemed, näiteks reageerimisajad ja valmisolekumeetmed.