4.Osamaksete tegemine vastavalt rahastamislepingule sõltub kättesaadavatest rahalistest vahenditest ja komisjoni otsusest, mis tehakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikliga 24 selle kohta, et Soome on rahuldavalt täitnud kava rakendamisega seotud asjakohased eesmärgid ja sihid. Tingimusel, et lõikes 1 osutatud juriidilised kohustused jõustuvad, peab Soome täitma toetuse väljamaksmiseks eesmärgid ja sihid hiljemalt 31. augustiks 2026.

1.Liit teeb Soomele tagastamatu toetusena kättesaadavaks rahalise toetuse summas 2 085 341 084 eurot. 1 660 743 618 eurot on võimalik siduda juriidiliste kulukohustustega 31. detsembriks 2022. Kui määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikes 2 sätestatud ajakohastamise tulemusel nähakse Soome jaoks ette ajakohastatud maksimaalne rahaline toetus, mis on 2 085 341 084 eurot või rohkem, on alates 1. jaanuarist 2023 kuni 31. detsembrini 2023 võimalik siduda juriidiliste kohustustega lisaks 424 597 466 eurot. Kui määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikes 2 sätestatud ajakohastamise tulemusel nähakse Soome jaoks ette ajakohastatud maksimaalne rahaline toetus, mis on väiksem kui 2 085 341 084 eurot, on ajakohastatud maksimaalse rahalise toetuse ja 1 660 743 618 euro suuruse summa vahe võimalik siduda juriidiliste kohustustega alates 1. jaanuarist 2023 kuni 31. detsembrini 2023 vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 20 lõikes 8 sätestatud menetlusele.

(57)Käesolev otsus ei tohiks mõjutada selliste menetluste tulemust, mis on seotud liidu vahendite eraldamisega muude liidu programmide kui rahastu raames, ega selliseid menetlusi, mis on seotud siseturu toimimise moonutamisega ja mida võidakse algatada eelkõige ELi toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 alusel. See ei vabasta liikmesriike aluslepingu artikli 108 kohasest kohustusest teavitada komisjoni võimalikest riigiabi juhtudest,

(56)Soome on taotlenud eelmakset, mis moodustab 13 % rahalisest toetusest. See summa tuleks teha Soomele kättesaadavaks määruse (EL) 2021/241 artikli 23 lõike 1 kohase lepingu (edaspidi „rahastamisleping“) jõustumise korral ja sellega kooskõlas.

(54)Vastavalt määruse (EL) nr 2021/241 artikli 11 lõikele 2 ajakohastatakse Soome maksimaalse rahalise toetuse arvutust 30. juuniks 2022. Vastavalt kõnealuse määruse artikli 23 lõikele 1 peaks Soome jaoks ette nähtud summa, mis ei ületa kõnealuse määruse artikli 11 lõike 1 punktis a osutatud maksimaalset rahalist toetust, olema võimalik siduda juriidiliste kohustustega 31. detsembriks 2022. Vajaduse korral peaks nõukogu pärast maksimaalse rahalise toetuse ajakohastamist muutma komisjoni ettepaneku põhjal põhjendamatu viivituseta käesolevat otsust, et lisada sellesse ajakohastatud maksimaalne rahaline toetus, mis on arvutatud kooskõlas kõnealuse määruse artikli 11 lõikega 2.

(53)Soome kava hinnanguline kogukulu on 2 094 687 000 eurot. Kuna kava vastab rahuldavalt määruses (EL) 2021/241 sätestatud hindamiskriteeriumidele ning selle hinnanguline kogukulu on Soome jaoks ette nähtud maksimaalsest rahalisest toetusest suurem, peaks Soome kava jaoks eraldatav rahaline toetus olema võrdne Soome jaoks kättesaadava rahalise toetuse kogusummaga.

(52)Pärast seda, kui komisjon on andnud Soome kavale positiivse hinnangu ja leidnud, et kava vastab rahuldavalt määruses (EL) 2021/241 sätestatud hindamiskriteeriumidele, tuleks kooskõlas kõnealuse määruse artikli 20 lõikega 2 sätestada käesolevas otsuses kava rakendamiseks vajalikud reformid ja investeerimisprojektid, asjakohased eesmärgid, sihid ja näitajad ning summa, mille liit teeb kava rakendamiseks kättesaadavaks tagastamatu rahalise toetusena.

(51)Selleks et tagada asjaomaste osalejate omavastutus, on hädavajalik kaasata kavas sisalduvate investeeringute ja reformide tegemisse kõik asjasse puutuvad kohalikud omavalitsused ja sidusrühmad, sh sotsiaalpartnerid.

(50)Selleks et suurendada riiklikku vastutust kava eest, on Soome konsulteerinud kava ettevalmistavas etapis mitmesuguste sidusrühmade ja muude huvirühmadega. Konsultatsioonid toimusid mitmes vormis, sh piirkondlikud ja temaatilised üritused, mille eesmärk oli teavitada osalejaid kava ettevalmistamisest ning küsida sidusrühmade arvamusi selle kohta, millised peaksid olema kava rahastamisprioriteedid ja sisu. Üritustele kutsuti mitmesuguseid osalejaid, sh piirkonnavolikogude, linnade, sotsiaalpartnerite, tegevusvaldkondade, äriorganisatsioonide, vabaühenduste ja haridusasutuste esindajaid.

(48)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõike 4 punktile g on kavas märgitud, et ühenduvuse taristusse, 6G keskkondade väljatöötamisse, tehisintellekti ja kvantarvutusse ning küberturvalisuse õppustesse ja koolitustesse tehtavate investeeringute puhul tuleb iga projekti kohta koostada riskihindamise ja riskijuhtimise kava ning turvariske võetakse arvesse projekti kogu olelusringi vältel. Kavas on samuti märgitud, et projektiga seotud toodete ja teenuste puhul tagatakse küberturbe nõuete täitmine ning vajaduse korral võidakse kasutada sertifitseerimissüsteeme. Riigihankemenetluste puhul tagatakse turvanõuete järgimine ning vajaduse korral kasutatakse ettevõtete ja töötajate julgeolekukontrolli. Ühenduvusse tehtavate investeeringute puhul on kavas kirjeldatud riiklikku õigusraamistikku, milles võetakse arvesse turvaliste 5G võrkude ELi meetmepaketti. Näiteks ei tohi sidevõrkude kriitilise tähtsusega osades kasutada seadmeid, mis võivad ohustada riiklikku julgeolekut.

(47)Kava sisaldab mitmeid meetmeid, mis peaksid aitama lahendada probleeme soolise võrdõiguslikkuse ja kõigile võrdsete võimaluste tagamise valdkonnas. Nende hulka kuuluvad tööhõive ja tööturu reformid, mille eesmärk on töötada välja paremini integreeritud teenuseid, mis on kõigile kättesaadavad ja juurdepääsetavad ning millega rahuldatakse ebasoodsas olukorras olevate rühmade, sh osalise töövõimega isikute, tööleidmise raskustega inimeste ja rändajate vajadused. Haavatavatele rühmadele on tähelepanu pööratud ka sotsiaal- ja tervishoiusüsteemi reformi kontekstis. Meetmed osalise töövõime valdkonnas, eelkõige vaimset heaolu toetavad meetmed, toetavad eeldatavasti soolist võrdõiguslikkust. Muude meetmete (sh digitehnoloogiale ülemineku kiirendamine ja kiire lairibaühenduse piirkondliku kättesaadavuse suurendamine) eesmärk on lihtsustada töötamist sõltumata asukohast, tänu millele on naistel ja meestel lihtsam leida tasakaal töö- ja pereelu vahel.

(46)Soome kavas on esitatud terviklik ja tasakaalustatud reformide ja investeeringute pakett. Komponentide raames võetavad meetmed tugevdavad üksteist, kuna kõik komponendid hõlmavad tasakaalustatud reforme ja investeeringuid. Reformide ja investeeringute vahel on tugev seos ning meetmed tugevdavad ja täiendavad üksteist ning aitavad lahendada kindlaks tehtud probleeme. Meetmed on kooskõlas asjasse puutuvate riiklike poliitikaraamistike ja strateegiatega, näiteks valitsuse programmi ning riikliku energia- ja kliimakavaga. Komponentide raames välja pakutud meetmed ei ole üksteisega vastuolus ega kahjusta üksteise tulemuslikkust ning ei ole tehtud kindlaks ebakõlasid ega vastuolusid eri komponentide vahel.

(43)Rahandusministeerium peaks tagama määrusest (EL) 2021/241 tulenevate kontrolli- ja auditikohustuste täitmise. Kontrolli- ja auditiülesanded hõlmavad selget ja nõuetekohast ülesannete lahusust ministeeriumis. Kontrolli eest vastutavatel osalejatel on ülesannete täitmiseks õiguslikud volitused ja haldussuutlikkus. Üldiselt peetakse kontrollisüsteemi ja muud asjakohast korda, sh uue andmehoidla süsteemi loomist lõplike kasusaajate kohta andmete kogumiseks, salvestamiseks ja kättesaadavaks tegemiseks piisavaks, et hoida ära, avastada ja kõrvaldada korruptsiooni, pettusi ja huvide konflikte rahastu vahendite kasutamise ajal ning vältida topeltrahastamist muudest liidu programmidest.

(42)Kavas kirjeldatakse nõuetekohaselt selle rakendamiseks, kontrolliks ja auditeerimiseks kasutusele võetud süsteemi. Kontrolli- ja auditisüsteem põhineb töökindlatel protsessidel ja struktuuridel. Osa struktuurist on loodud hiljuti. Rahandusministeeriumil peaks olema üldine vastutus kava rakendamise eest ja ta peaks tuginema operatiivsetes ja haldusküsimustes muudele rakendavatele ministeeriumidele ja organitele. Rahandusministeeriumi peaks toetama tehniline sekretariaat, kelle ülesanne on tagada kava rakendamise järelevalve. Rahandusministeeriumi ja muude asjaomaste ministeeriumide ülesannete jaotus on selge ning nende rollid ja vastutusvaldkonnad on nõuetekohaselt kindlaks määratud. Tuleks kehtestada eesmärk, millega nõutakse, et jõustuks riiklik õigusakt, millega kehtestatakse Soome kava rakendamise koordineerimises, seires, kontrollis ja auditeerimises osalevate organite õiguslikud volitused. Eesmärk tuleks täita enne seda, kui komisjonile esitatakse esimene maksetaotlus.

(41)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile j ja V lisa kriteeriumile 2.10 on kavas kavandatud kord ning käesolevas otsuses sisalduvad täiendavad meetmed piisavad (hinne A), et tagada kõnealuse määruse alusel eraldatud vahendite kasutamisel korruptsiooni, pettuste ja huvide konflikti ärahoidmine, avastamine ja kõrvaldamine, ning peaksid eeldatavasti tulemuslikult vältima topeltrahastamist kõnealuse määruse alusel ja muudest liidu programmidest. See ei piira muude õigusaktide ja vahendite kohaldamist, millega edendatakse liidu õiguse järgimist ning tagatakse selle täitmine, sealhulgas korruptsiooni, pettuste ja huvide konfliktide ärahoidmiseks, avastamiseks ja kõrvaldamiseks ning liidu rahaliste vahendite kaitsmiseks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2020/2092.

(40)Soome on esitanud kava kõigi komponentide eraldi kuluprognoosid, tuginedes investeeringute ja reformide kulude põhjendamiseks mitmele allikale. Need hõlmavad samalaadsete sektorite või samalaadsete tunnustega varasemaid projektikonkursse, samalaadsetele teenustele osutavaid hankelepinguid või samalaadseid varasemaid investeeringuid, valitsemissektori mõjuhinnanguid, akadeemilisi uuringuid ja muid väliseid viiteid, sh sektoripõhiseid investeerimisvajadusi, mille on esitanud rahvusvahelised organisatsioonid. Esitatud dokumentide põhjal peetakse kava enamike meetmete kulude arvutamise metoodikat usaldusväärseks ning on piisavalt põhjendatud hinnata nende mõistlikkust ja põhjendatust positiivselt. Kuid metoodika kohta esitatud tõendid võiksid teatavatel juhtudel olla üksikasjalikumad ja sisaldada põhjalikumaid kuluandmeid, eelkõige teatavate horisontaalsete investeerimiskavade puhul. Kava hinnanguline kogukulu on kooskõlas kulutõhususe põhimõttega ning vastavuses riigis saavutada loodetava majandusliku ja sotsiaalmõjuga.

(37)Soome kavas märgitud eesmärgid ja sihid on selged ja realistlikud ning eesmärkide ja sihtide täitmise hindamiseks kavandatud näitajad on asjakohased, aktsepteeritavad ja usaldusväärsed. Need on piisavalt selged ja põhjalikud selleks, et nende täitmist oleks võimalik jälgida ja kontrollida. Lisaks sellele võimaldab eesmärkide ja sihtide järjestus nõuetekohaselt jälgida kava eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme ja koostada maksete ajakava. Eesmärgid ja sihid on samuti asjakohased juba rakendatud meetmete jaoks, mis on määruse (EL) 2021/241 artikli 17 lõike 2 alusel rahastamiskõlblikud. Need eesmärgid ja sihid tuleb vahemaksetaotluse põhjendamiseks aja jooksul rahuldavalt saavutada.

(35)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile h ja V lisa kriteeriumile 2.8 on kavas pakutud tegevuskord piisav (hinne A), et tagada kava, sealhulgas kavandatud ajakava, eesmärkide ja sihtide ning nendega seotud näitajate tõhus seire ja elluviimine.

(31)Kava reformid ja investeeringud aitavad eeldatavasti kaasa Soome digipöördele mitmes valdkonnas, toetades ettevõtete, eelkõige VKEde, ning avaliku sektori üleminekut digitehnoloogiale, edendades küber- ja infoturvet ning toetades teadusuuringuid ja innovatsiooni peamiste progressi võimaldavate tehnoloogiate, sh pooljuhtide, tehisintellekti ja 6G valdkonnas. Üleminekut digitehnoloogiale käsitletakse samuti valdkonnaülese teemana, kasutades muude meetmete raames digilahendusi, et aidata saavutada kliima- ja keskkonnaeesmärke, sh minnes digitehnoloogiale üle transpordisektoris ja energiataristu puhul. Samuti asetatakse suurt rõhku digitaalsetele terviselahendustele, alates andmeanalüüsi kasutamisest diagnostika parandamiseks kuni e-tervisesse tehtavate investeeringuteni, mille eesmärk on tagada ravi järjepidevus.

(27)Reformid ja investeeringud aitavad eeldatavasti märkimisväärselt kaasa Soome CO2 heite vähendamise ja energiasüsteemi ümberkujundamise eesmärkide saavutamisele, nagu on määratud kindlaks riiklikus energia- ja kliimakavas 2030, aidates seeläbi saavutada liidu kliimaeesmärki. Märkimisväärne osa kavas sisalduvaid meetmeid aitavad saavutada kliimaeesmärki ning suur osa meetmetest panustavad ka keskkonnaeesmärki, sh elurikkuse säilitamisse. Lisaks sellele võivad osa meetmetest, mis aitavad leevendada kliimamuutusi, tulla kasuks ka elurikkuse säilitamisele, kuna kliimamuutus on üks elurikkusele avalduvatest peamistest ohtudest. Nende meetmete rakendamine avaldab eeldatavasti püsivat mõju, eelkõige panustades rohepöördesse, elurikkuse suurendamisse ja keskkonnakaitsesse.

(25)Erilist tähelepanu on pööratud meetmetele, mille mõju keskkonnaeesmärkidele nõuab hoolikat kontrolli. Soome kava sisaldab mitut ulatuslikku investeerimiskava, mille puhul ei ole enne rakendusetappi võimalik kindlaks teha põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimist. See kehtib eelkõige strateegiliste toetuskavade puhul, mis hõlmavad ELi heitkogustega kauplemise süsteemi rajatisi, ning muude ulatuslike toetuskavade puhul, sh investeeringud energiataristusse, toetus vesinikule ning süsiniku kogumisele ja kasutamisele ning investeeringud teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni rohepöörde toetamiseks. Tulevaste projektikonkursside kõlblikkuskriteeriumide alusel tuleks keelata kahjulik tegevus ja nõuda, et valituks saab osutuda ainult ELi ja riiklikele keskkonnaõigusaktidele vastav tegevus. Nõue kontrollida investeeringute puhul põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimist peaks olema siduv iga projektikonkursi algatamise ajal seatud eesmärgi abil.

(24)Kavaga tagatakse, et ükski selles ette nähtud reform ega investeering ei kahjusta oluliselt ühtegi kuuest määruse (EL) 2020/852 artiklis 17 kindlaks määratud keskkonnaeesmärgist, milleks on kliimamuutuste leevendamine, kliimamuutustega kohanemine, vee- ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse, üleminek ringmajandusele, saastuse vältimine ja tõrje ning elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine. Soome esitas põhjendused kooskõlas põhimõtet „ei kahjusta oluliselt“ käsitlevate Euroopa Komisjoni tehniliste suunistega (2021/C 58/01) kõigi kavas sisalduvate meetmete kohta. Soome on vajaduse korral pakkunud välja leevendusmeetmed või lisanud meetmete kujundamisse konkreetsed elemendid, mis aitavad vältida olulist kahju ning mida tuleb järgida asjakohaste eesmärkide saavutamisel.

(19)Komisjoni talituste simulatsioonid näitavad, et kava abil on võimalik koos Euroopa Liidu taasterahastu ülejäänud meetmetega suurendada Soome SKPd 2026. aastaks 0,4–0,6 %, võtmata arvesse struktuurireformide võimalikku positiivset mõju, mis võib olla märkimisväärne. Kava sisaldab märkimisväärses koguses reforme ja investeeringuid, mis eeldatavasti edendavad arukat ja kestlikku majanduskasvu kooskõlas Euroopa tööstusstrateegiaga, toetavad rohe- ja digipööret ning kõrvaldavad kriisi mõju, suurendades samal ajal Soome konkurentsivõimet ja majanduskasvu potentsiaali. Meetmed aitavad eeldatavasti lahendada oskustöötajate nappuse, vähendada struktuurset tööpuudust ning toetada erasektori investeeringuid ja VKEde kasvu. Kava märkimisväärne rõhuasetus digitehnoloogiale üleminekule peaks suurendama tootlikkuse kasvu ja investeeringuid innovatsiooni.

(17)Soovitusi, mis on seotud eelarvepoliitika meetmeid kasutades pandeemiale viivitamata reageerimisega, võib pidada Soome kava kohaldamisalast välja jäänuks, kuigi aastatel 2020 ja 2021 on Soome reageerinud vajadusele toetada majandust viivitamata eelarvevahenditega üldiselt asjakohaselt ja piisavalt, kooskõlas üldise vabastusklausli sätetega. Lisaks ei ole soovitus teha 2020. aastal piisavalt edusamme keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks enam asjakohane, seda nii vastava eelarveperioodi lõppemise kui ka stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli rakendamise tõttu 2020. aasta märtsis COVID-19 kriisi kontekstis.

(15)Kava panustab eeldatavasti sotsiaal- ja tervishoiusüsteemi vastupanuvõimesse. Struktuurireform, millega lahendatakse sotsiaal- ja tervishoiureformi raames hooldusgarantii küsimus, ning märkimisväärsed investeeringud parandavad eeldatavasti sotsiaal- ja tervishoiuteenuste võrdset kättesaadavust ja kulutõhusust. Keskendutakse peamiselt tervishoiu muutuvatele mustritele, uute, eelkõige digitaalsete lahenduste pakkumisele, probleemide varasele kindlakstegemisele ning madala läve sotsiaal- ja tervishoiuteenuste väljatöötamisele. Sellega kaasnevad meetmed, mille eesmärk on parandada kulutõhusust sihipärase digitehnoloogiale ülemineku (sh suurem andmete kättesaadavus ja tõenditel põhinevad otsused) ning e-tervise lahenduste kasutamise teel. Samuti on kava eesmärk suurendada kõrghariduse õppekohtade arvu tööjõupuudusega sektorites. See aitab eeldatavasti kõrvaldada tervishoiutöötajate nappuse keskpikas perspektiivis.

(14)Kava sisaldab mitut sihipärast reformi ja investeeringut, mis toetavad tööhõivet ja suurendavad tööhõive määra, täiustades töötutele ja mitteaktiivsetele osutatavaid integreeritud teenuseid ning aktiivset tööturupoliitikat, mis keskendub konkreetselt noortele ja osalise töövõimega isikutele. Lisatud on meetmed, et parandada tööturul vajaminevaid oskusi, eelkõige digi- ja rohepöörde kontekstis, sh väheste oskustega alaesindatud rühmades.

(13)Kava sisaldab ulatuslikku komplekti üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis aitavad tõhusalt lahendada kõiki või suurt osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, mida on käsitletud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Soomele Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, seda eelkõige oskuste, aktiivse kaasamise, töötutele ja mitteaktiivsetele hästi integreeritud teenuste pakkumise, teadusuuringute ja innovatsiooni, vähese CO2 heite ja energiasüsteemi ümberkujundamise ning kodumajapidamiste võlakoormuse jälgimise valdkonnas. Kava reformide ja investeeringute eesmärk on samuti panustada sotsiaal- ja tervishoiuteenuste kulutõhususse ja võrdsesse kättesaadavusse. Lisaks sellele on kaasatud rahapesuvastase raamistiku tulemusliku järelevalve tugevdamise ja nõuete täitmise tagamise meetmed.

(12)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 peaks kava aitama eeldatavasti tõhusalt lahendada kõiki või suurt osa probleemidest (hinne A), mis on kindlaks tehtud Soomele esitatud asjakohastes riigipõhistes soovitustes, sealhulgas nende eelarveaspektides, või probleeme, mis on kindlaks tehtud muudes asjakohastes dokumentides, mille komisjon on Euroopa poolaasta raames ametlikult vastu võtnud.

(11)Kava panustab eeldatavasti positiivselt ühtekuuluvusse ja lähenemisse, kõrvaldades praegused piirkondlikud erinevused avaliku sektori teenuste osutamises ning olemasolevad lüngad lairibajuurdepääsus. Järgmise põlvkonna poliitika puhul on reformide ja investeeringute eesmärk toetada jätkuõpet, sh paremini integreeritud digiplatvormide ja internetipõhiste teenuste abil, ning suurendada kõrghariduse õppekohtade arvu sektorites, kus on tööjõupuudus.

(10)Aruka, kestliku ja kaasava majanduskasvu edendamiseks esitatakse kavas meetmed, millega suurendatakse tööhõive määra, meelitatakse ligi rahvusvahelisi talente ja suurendatakse tootlikkust. Negatiivsete majandusšokkide leevendamiseks ja kriisile paremini reageerimiseks sisaldab kava meetmeid, millega lahendatakse sotsiaal- ja tervishoiusüsteemi kulutõhususe ja võrdse kättesaadavuse pikaajalised probleemid. Kava hõlmab täielikult digipöörde sammast ja selle eri mõõtmeid ning mitu komponenti käsitleb otseselt või kaudselt digipööret. Kuigi Soome on digivaldkonnas maailmas juhtival kohal, kõrvaldab kava eeldatavasti digitaristus veel esinevad vajakajäämised, täiustades ja laiendades kiireid lairibavõrke. Lisaks sellele toetavad reformid ja investeeringud eeldatavasti ettevõtete ja avaliku sektori üleminekut digitehnoloogiale, sh sotsiaal- ja tervishoiu valdkonnas, et suurendada digioskusi, edendada teadusuuringuid ja innovatsiooni digitehnoloogia valdkonnas, toetada küber- ja infoturbe arendamist ning investeerida raudteeteenuste digitehnoloogiale üleminekusse.

(4)27. mail 2021 esitas Soome vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku kava. See esitati pärast konsultatsioone, mis viidi läbi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite, kodanikuühiskonna organisatsioonide, noorteorganisatsioonide ja muude asjaomaste sidusrühmadega kooskõlas riikliku õigusraamistikuga. Riiklik vastutus kavade eest on aluseks nende edukale rakendamisele ja kestvale mõjule riiklikul tasandil ning usaldusväärsusele Euroopa tasandil. Määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt on komisjon hinnanud kava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega.

(2)9. juulil 2019 ja 20. juulil 2020 esitas nõukogu Euroopa poolaasta raames Soomele soovitused. Täpsemalt soovitas nõukogu Soomel parandada sotsiaal- ja tervishoiuteenuse kulutõhusust ja võrdset kättesaadavust, kõrvaldada tervishoiutöötajate nappus, parandada töötamise stiimuleid, suurendada oskusi ja aktiivset kaasamist, toetada tööhõivet ja aktiivset tööturupoliitikat, keskenduda investeerimispoliitikas teadusuuringutele ja innovatsioonile, rohe- ja digipöördele, tugevdada kodumajapidamiste võlakoormuse jälgimist ning tagada rahapesuvastase raamistiku tulemuslik järelevalve ja nõuete täitmise tagamine. Olles hinnanud nende riigipõhiste soovituste rakendamisel tehtud edusamme taaste- ja vastupidavuskava (edaspidi „kava“) esitamise ajal, leiab komisjon, et soovitused võtta kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida pandeemiale, toetada majandust ja tagada selle taastumine, on täielikult rakendatud. Märkimisväärseid edusamme on tehtud seoses soovitusega võtta meetmeid, et tagada reaalmajanduse, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate likviidsus.

(1)COVID-19 puhangul on olnud häiriv mõju Soome majandusele. 2019. aastal oli Soome sisemajanduse koguprodukt (SKP) elaniku kohta 139 % liidu keskmisest. Komisjoni 2021. aasta suvise prognoosi kohaselt vähenes Soome reaalne SKP 2020. aastal 2,8 % ja peaks aastatel 2020 ja 2021 vähenema kumulatiivselt 0,1 %. Keskpikas perspektiivis majanduslikke näitajaid mõjutavad pikaajalised aspektid on näiteks aeglane tootlikkuse kasv, roheülemineku ning teadus- ja arendustegevuse jaoks vajalikud suured investeeringud, kodumajapidamiste suurenev võlakoormus ning sotsiaal- ja tervishoiusüsteemi tulemuslikkus.

EUROOPA KOMISJON Brüssel,4.10.2021 COM(2021) 624 final LISA

järgmise dokumendi juurde: Ettepanek: Nõukogu rakendusotsus Soome taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta {SWD(2021) 284 final}



LISA 1. JAGU. TAASTE- JA VASTUPIDAVUSKAVAGA ETTE NÄHTUD REFORMID JA INVESTEERINGUD 1.Reformide ja investeeringute kirjeldus 1. SAMMAS. Rohepööre toetab majanduse ümberkorraldamist ja süsinikdioksiidivaba heaoluühiskonda A. KOMPONENT P1C1. ENERGIASÜSTEEMI ÜMBERKUJUNDAMINE Soome on seadnud eesmärgiks saada maailma esimeseks fossiilkütustevabaks heaoluühiskonnaks ning saavutada CO2-neutraalsuse aastaks 2035. Soome taaste- ja vastupidavuskava selle komponendi üldeesmärk on aidata saavutada CO2-neutraalsuse eesmärki, edendades puhta energia tehnoloogiate kasutamist. See Soome taaste- ja vastupidavuskava komponent hõlmab investeeringuid, mis hõlmavad taastuvenergia jaotamiseks vajalikku taristut ja puhta energia tootmist. Nende investeeringutega kaasnevad energiasektori reformid, mis keskenduvad söe kasutamise järkjärgulisele lõpetamisele energia tootmiseks, ning energia maksustamise reform puhta energia kasutamise edendamiseks. Eraldi investeering on ette nähtud taastuvenergia toetamiseks Ahvenamaa autonoomses piirkonnas. See komponent aitab kaasa riigipõhiste soovituste täitmisele, mis käsitlevad investeeringute keskendamist rohepöördele, eelkõige puhtale ja tõhusale energiatootmisele ja -kasutusele (riigipõhine soovitus 3/2020), ning vähese CO2-heitega majandusele ja energiale üleminekusse tehtavate investeeringute edendamisele (riigipõhine soovitus 3/2019). Eeldatakse, et ükski selle komponendi meede ei kahjusta oluliselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses, võttes arvesse taaste- ja vastupidavuskavas sätestatud meetmete kirjeldust ja leevendavaid meetmeid kooskõlas olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise tehnilise suunisega (2021/C58/01). A.1. Tagastamatu rahalise toetusega seotud reformide ja investeeringute kirjeldus Reform 1 (P1C1R1): Söe energiakasutuse oluline vähendamine 2026. aastaks Soome parlament võttis 2019. aastal vastu kivisöe kasutamise keelustamise seaduse (406/2019). Selle seadusega keelatakse söe kasutamine alates 2029. aastast. Soome teeb jõupingutusi, et edendada söe kasutamise lõpetamist lühema aja jooksul, ning seab eesmärgiks vähendada 2026. aastaks söe kasutamist energiatootmises 40–80 % võrreldes 2019. aastaga. Soome võetud meetmed söe kasutamise järkjärgulise lõpetamise toetamiseks energiasektoris hõlmavad uute elektri- ja soojatootmise lahenduste integreerimist energiasüsteemi, energia ülekannet ja söe asendamiseks vajalike tehnoloogiate kättesaadavust. Reform viiakse lõpule 30. juuniks 2026. Reform 2 (P1C1R2): Energia maksustamise reform, et võtta arvesse tehnoloogia arengut Reformi eesmärk on muuta eri energiaallikate praegust maksustamist. Energia maksustamist käsitlevate õigusaktide (elektri ja teatavate kütuste aktsiisimaksu seadus) muutmine aitab kaasa fossiilkütuste järkjärgulisele kaotamisele, edendades tööstuse elektrifitseerimist ja soodustades investeerimist vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiatesse. Reformiga vähendatakse ka tööstus-, kaevandus-, põllumajandus- ja andmekeskuste elektrimaksu rohkem kui 5 MW 0,05 sendini/kWh (st ELi miinimum) 0,69 sendilt/kWh kohta. Reformiga kaotatakse järk-järgult energiamahukate tööstusharude energiamaksu tagastamine 2025. aastaks ja suurendatakse alates 1. jaanuarist 2021 fossiilkütuste, sealhulgas turba maksustamist 2,7 euro võrra MWh kohta. Käimas on uuring põletamata soojuse tootmise energia maksustamise kohta. Uuring peaks olema aluseks otsuste tegemisel energiasektori maksustamise täiendavate meetmete kohta. Soome peaks esitama õigusaktide muudatused, et tagada muudatuste jõustumine 1. jaanuaril 2022. Reform tuli lõpule viia 30. juuniks 2021.

Investeering 1 (P1C1I1): Energiataristuinvesteeringud Investeeringu eesmärk on parandada puhtasse energiasse investeerimise raamtingimusi, keskendudes energiasüsteemide integreerimisele, energia salvestamisele ja transpordile. Investeeringuga toetatakse projekte, millega edendatakse energiataristu ehitamist, keskendudes järgmisele: I)elektrivõrgud ja elektrienergia ülekandevõimsus; II)investeeringud energiasüsteemide integreerimiseks ning ülejääkide ja heitsoojuse tootmiseks, ülekandmiseks ja kasutamiseks kaugküttevõrkudes; III)vähese süsinikdioksiidiheitega gaaside, sealhulgas vesiniku, biogaasi ja biometaani transportimine. Valik tehakse vastavalt mitmesugustele kriteeriumidele, nagu nende panus energiasektori CO2-heite vähendamisse ja nende teostatavus vastavalt kehtestatud ajakavale. Toetust antakse uue valitsuse määruse alusel, mis võetakse vastu 31. detsembriks 2021. See toimub konkurentsipõhiste projektikonkursside vormis, mille eest vastutab majandus- ja tööhõiveministeerium ning organisatsioon Business Finland ning mis korraldatakse mitmes etapis, eesmärgiga koondada suured investeeringud varasemale ajale. Tagamaks, et meede vastab olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise tehnilisele suunisele (2021/C58/01), jäetakse tulevaste projektikonkursside juhendites sisalduvatest rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidest välja järgmised tegevused: i) fossiilkütustega seotud tegevus, sealhulgas kasutus järgmises etapis ; ii) ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) tegevused, millega saavutatakse kasvuhoonegaaside heite prognoos, mis ei ole asjaomastest võrdlusalustest väiksem ; iii) prügilate, jäätmepõletustehaste ja mehhaaniliste bioloogilise töötlemise rajatistega seotud tegevus, ning iv) tegevused, mille puhul jäätmete pikaajaline kõrvaldamine võib keskkonda kahjustada. Lisaks nõutakse pädevusraamistikus, et valida võib ainult tegevusi, mis vastavad asjakohastele liidu ja riiklikele keskkonnaalastele õigusaktidele. Valikukriteeriumidega tagatakse, et kõik projektid aitavad saavutada kliimamuutustega seotud eesmärke, mis on seotud sekkumisvaldkonnaga 033, mille kliimakoefitsient on 100 % vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määruse (EL) nr 2021/241 (millega luuakse taaste ja vastupidavuse rahastamisvahend) VI lisale. Investeering tehakse 30. juuniks 2026. Investeering 2 (P1C1I2): Investeeringud uude energiatehnoloogiasse Investeeringu eesmärk on aidata kaasa Soome eesmärgile saavutada 2035. aastaks CO2-neutraalsus, ergutades uute puhaste tehnoloogiate kasutuselevõttu energia tootmiseks ja kasutamiseks. Toetuse andmisel eelistatakse sektoreid, kus heitkoguste vähendamine on keeruline ja kulukas („keerulise CO2-heitega sektorid“). Investeeringuga toetatakse näidisetapis olevaid suuremahulisi projekte, seades prioriteediks tehnilise teostatavuse, keskendudes eelkõige järgmisele: I)avamere tuuleenergia tootmine; II)taastuvkütused transpordisektoris (elektrilised kütused ja biokütused); III)põletamata soojuse tootmine, näiteks geoenergia söe kasutamise asendamiseks; ning IV)muud taastuvenergia projektid, näiteks vähese kasutusega biogaasitranspordi projektid, suuremahulised päikeseenergiaprojektid ja energia salvestamist edendavad projektid. Valik tehakse vastavalt erinevatele kriteeriumidele, sealhulgas nende panus taastuvenergia osakaalu suurendamisse ja nende võimalik panus asjakohaste tehnoloogiate pikaajalisse arendamisse ja turustamisse. Toetust antakse uue valitsuse määruse alusel, mis võetakse vastu 31. detsembriks 2021. See toimub konkurentsikonkursside vormis, mille eest vastutab majandus- ja tööhõiveministeerium ning organisatsioon Business Finland ning mis korraldatakse mitmes etapis eesmärgiga koondada suurinvesteeringud varasemale ajale. Selle meetme kohaselt võib keskkonnalubade andmise ja nende menetlemise kiirendamiseks palgata ajutisi töötajaid 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2023. Tagamaks, et meede vastab olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise tehnilisele suunisele (2021/C58/01), jäetakse tulevaste projektikonkursside juhendites sisalduvatest rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidest välja järgmised tegevused: i) fossiilkütustega seotud tegevus, sealhulgas kasutus järgmises etapis ; ii) ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) tegevused, millega saavutatakse kasvuhoonegaaside heite prognoos, mis ei ole asjaomastest võrdlusalustest väiksem ; iii) prügilate, jäätmepõletustehaste ja mehhaaniliste bioloogilise töötlemise rajatistega seotud tegevus, ning iv) tegevused, mille puhul jäätmete pikaajaline kõrvaldamine võib keskkonda kahjustada. Lisaks nõutakse pädevusraamistikus, et valida võib ainult tegevusi, mis vastavad asjakohastele ELi ja riiklikele keskkonnaalastele õigusaktidele. Valikukriteeriumidega tagatakse, et kõik projektid aitavad saavutada kliimamuutustega seotud eesmärke, mis on seotud sekkumisvaldkondadega 032, 034bis0, 028 ja 029 ning 030a, mille kliimakoefitsient on 100 % vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määruse (EL) nr 2021/241 (millega luuakse taaste ja vastupidavuse rahastamisvahend) VI lisale. Pakkumiskutsed kuulutatakse välja pärast seda, kui on kehtestatud õiguslik raamistik toetuse andmiseks. 2021. aastal korraldatakse eeldatavasti esimene kandideerimiskutse.

Investeering tehakse 30. juuniks 2026. Investeering 3 (P1C1I3): Investeeringute ja reformide pakett Ahvenamaal Investeeringu eesmärk on edendada taastuvenergia tootmist Ahvenamaa autonoomses piirkonnas. Investeering seisneb avamere tuuleenergia projekti ettevalmistusetapi ja päikeseenergia tootmise toetamises. Ahvenamaa valitsuse hinnangul kulub kogu avamere tuuleenergia projekti lõpuleviimiseks 10–15 aastat. Eeldatavasti kantakse toodetud energia üle peamiselt Mandri-Soomesse ja/või Rootsisse ning seega riiklikesse jaotusvõrkudesse. Investeeringuga toetatakse planeerimis- ja ettevalmistusetappi, mis kestab eeldatavasti 2024. aastani. Oma energia- ja kliimastrateegias on Ahvenamaa seadnud eesmärgiks suurendada päikeseenergia tootmisvõimsust 2030. aastaks 17 MW-ni. Investeeringuga toetatakse päikeseenergia tootmise projekte, mida edendavad ettevõtted, omavalitsused või kogukonnad. Muudatused rakendatakse aastatel 2021–2025. Tagamaks, et meede vastab olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise tehnilisele suunisele (2021/C58/01), jäetakse tulevaste projektikonkursside juhendites sisalduvatest rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidest välja järgmised tegevused: i) fossiilkütustega seotud tegevus, sealhulgas kasutus järgmises etapis ; ii) ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) tegevused, millega saavutatakse kasvuhoonegaaside heite prognoos, mis ei ole asjaomastest võrdlusalustest väiksem ; iii) prügilate, jäätmepõletustehaste ja mehhaaniliste bioloogilise töötlemise rajatistega seotud tegevus, ning iv) tegevused, mille puhul jäätmete pikaajaline kõrvaldamine võib keskkonda kahjustada. Lisaks nõutakse pädevusraamistikus, et valida võib ainult tegevusi, mis vastavad asjakohastele liidu ja riiklikele keskkonnaalastele õigusaktidele. Valikukriteeriumidega tagatakse, et kõik projektid, mis aitavad kaasa kliimamuutustega seotud eesmärkide saavutamisele, on seotud sekkumisvaldkondadega 028 ja 029, mille kliimakoefitsient on 100 % vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määruse (EL) nr 2021/241 (millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu) VI lisale. Investeering tehakse 30. juuniks 2026. A.2. Tagastamatu rahalise toetuse eesmärgid, sihid, näitajad ning seire ja rakendamise ajakava Arv Meede Eesmärk / siht Nimetus Kvalitatiivsed näitajad (eesmärkide puhul) Kvantitatiivsed näitajad (sihtide puhul) Lõpuleviimise soovituslik ajakava Iga eesmärgi ja sihi kirjeldus Ühik Lähtetase Eesmärk Q Aasta 1 P1C1R1 – Energiasüsteemi muundamine – söe energiakasutuse oluline vähendamine 2026. aastaks Siht Söe energiakasutuse vähendamine 40 % võrra 2026. aastaks võrreldes 2019. aastaga Protsent 0 40 Q2 2026 2019. aastal kasutati energia tootmiseks 60 petadžauli. Tarbimist vähendatakse 2026. aastaks maksimaalselt 36 petadžaulini. 2 P1C1R2 – Energiasüsteemi ümberkujundamine – Energia maksustamise reform, et võtta arvesse tehnoloogia arengut Eesmärk Elektriaktsiisi ja teatavate kütuste aktsiisi seaduse jõustumine Õigusakti jõustumisele viitav õigusnorm Q2 2021 Elektriaktsiisi ja teatavate kütuste aktsiisimaksu seaduse muudatusega: - alandatakse tööstuslikku elektrimaksu, et edendada tööstuse elektrifitseerimist ja soojuse tootmist; - alandatakse üle 5 MW suurust elektrimaksu kaevandustele, põllumajandusele ja andmekeskustele - järk-järgult kaotatakse energiamaksu tagastamine energiamahukatele tööstuskütustele - tõstetakse fossiilkütusemaksu 2,7 euro võrra MWh kohta. 3 P1C1I1 – Energiasüsteemi ümberkujundamine – Energiataristuinvesteeringud Eesmärk Esimese energiataristuprojektide konkursikutse avaldamine Esimese kandideerimiskutse avaldamine majandusministeeriumi veebisaidil Q4 2021 Jõustuvad rahastamissuunised (energiaabi määrus), mis võimaldavad välja kuulutada esimese konkurentsipõhise energiataristu investeeringute projektikonkursi, mille tingimused sisaldavad abikõlblikkuse kriteeriume, millega tagatakse, et valitud projektid vastavad olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise tehnilisele suunisele (2021/C58/01), kasutades kõrvalejätmist põhjustavate asjaolude loetelu ning asjaomaste ELi ja riiklike keskkonnaalaste õigusaktide järgimise nõuet. 4 P1C1I1 – Energiasüsteemi ümberkujundamine – Energiataristuinvesteeringud Eesmärk Kõigi toetuste andmine energiataristu investeeringuteks Teatis kõigi taristuinvesteeringute toetuste andmise kohta Q4 2023 Kõik energiataristu projektid valitakse vastavalt vastavate projektikonkursside kriteeriumidele. Kõik projektikonkursid põhinevad 3. eesmärgis märgitud toetuskõlblikkuse/valikukriteeriumidel; kõik rahastamisotsused antakse projekti toetusesaajatele/taotlejatele, kes on valitud välja projektikonkursi alusel, mis võimaldab väljavalitud projektide rakendamist alustada. 5 P1C1I1 – Energiasüsteemi ümberkujundamine – Energiataristuinvesteeringud Siht Toetatud projektide lõpuleviimine Arv 0 4 Q2 2026 Viiakse lõpule vähemalt neli projekti, mida tõendavad projekti toetusesaajate esitatud projektiaruanded. Need peavad vastama eelarvelisele kulukohustusele summas vähemalt 139 500 000 eurot meetmele eraldatud 155 000 000 eurost. 6 P1C1I2 – Energiasüsteemi ümberkujundamine – investeeringud uutesse energiatehnoloogiatesse Eesmärk Esimese taotluste esitamise kutse avaldamine uutesse energiatehnoloogiatesse investeerimiseks Esimese kandideerimiskutse avaldamine majandusministeeriumi veebisaidil Q4 2021 Jõustunud on rahastamissuunised (energiaabi määrus), mis võimaldavad avaldada esimese uutesse energiatehnoloogiatesse investeerimise projektikonkursi koos tingimustega, sealhulgas toetuskõlblikkuse kriteeriumidega, millega tagatakse, et valitud projektid vastavad olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise tehnilisele suunisele (2021/C58/01), kasutades kõrvalejätmist võimaldavat loetelu ning asjaomaste ELi ja riiklike keskkonnaalaste õigusaktide järgimise nõuet. 7 P1C1I2 – Energiasüsteemi ümberkujundamine – investeeringud uutesse energiatehnoloogiatesse Eesmärk Kõik toetused energiatehnoloogia investeeringuteks Kõikidest energiatehnoloogia investeeringuteks antud toetustest teatamine Q4 2023 Kõik uute energiatehnoloogiatega seotud projektid valitakse vastavalt vastavates konkursikutsetes sätestatud kriteeriumidele. Kõik projektikonkursid põhinevad 6. eesmärgis esitatud toetuskõlblikkuse/valikukriteeriumidel. Kõik rahastamisotsused antakse projekti toetusesaajatele/taotlejatele, kes on välja valitud konkursikutsete alusel, mis võimaldab väljavalitud projektide rakendamist alustada. 8 P1C1I2 – Energiasüsteemi ümberkujundamine – investeeringud uutesse energiatehnoloogiatesse Siht Toetatud projektide lõpuleviimine Arv 0 4 Q2 2026 Viiakse lõpule vähemalt neli projekti, mida tõendavad projekti toetusesaajate esitatud projektiaruanded. Need peavad vastama eelarvelisele kulukohustusele summas vähemalt 144 900 000 eurot meetmele eraldatud 161 000 000 eurost. 9 P1C1I3 – Energiasüsteemi ümberkujundamine – Ahvenamaa investeeringute ja reformide pakett Eesmärk Esimese taastuvenergiasse investeerimise konkursikutse avaldamine Ahvenamaal Esimese kandideerimiskutse avaldamine Ahvenamaa valitsuse veebisaidil Q2 2022 Avaldatud on esimene konkurentsipõhine projektikonkurss taastuvenergiasse investeerimiseks Ahvenamaal, mille tingimused sisaldavad abikõlblikkuse kriteeriume, millega tagatakse, et valitud projektid vastavad olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise tehnilisele suunisele (2021/C58/01), kasutades erandite loetelu ning asjaomaste ELi ja riiklike keskkonnaalaste õigusaktide järgimise nõuet. 10 P1C1I3 – Energiasüsteemi ümberkujundamine – Ahvenamaa investeeringute ja reformide pakett Eesmärk Toetatud projektide lõpuleviimine Lõpetatud projektide aruanded Q2 2026 Kõik toetatavad projektid viiakse lõpule 9. eesmärgis nimetatud projektikonkurssidel sätestatud toetuskõlblikkuse/valikukriteeriumide kohaselt, mida tõendavad projekti toetusesaajate esitatud projektiaruanded. Need peavad vastama eelarvelisele kulukohustusele summas vähemalt 2 430 000 eurot meetmele eraldatud 2 700 000 eurost. B. KOMPONENT P1C2. TÖÖSTUSREFORMID NING INVESTEERINGUD ROHE- JA DIGIPÖÖRDE TOETUSEKS Soome on seadnud eesmärgiks saada maailma esimeseks fossiilkütustevabaks heaoluühiskonnaks ning saavutada CO2-neutraalsuse aastaks 2035. Selle eesmärgi saavutamise peamisteks väljakutseteks on tööstuse heitkoguste vähendamine ja ringlussevõtu määra suurendamine. Uus vähese heitega tehnoloogia ei ole sageli veel konkurentsivõimeline ja selle arendamist tuleb kiirendada. Soome peab edendama ringmajandust, et suurendada ressursside säästvat kasutamist ja vähendada saastet. Soome taaste- ja vastupidavuskava selle komponendi üldeesmärk on aidata saavutada CO2-neutraalsuse eesmärki, toetades investeeringuid tehnoloogiasse, et vähendada tööstuse CO2-heidet, luua keskkonnahoidlikke töökohti, investeerida keskkonnahoidlikesse tehnoloogiatesse ning edendada ringlussevõttu ja korduskasutamist. Komponent hõlmab investeeringuid, mis keskenduvad selliste vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiate edendamisele nagu vesiniku tootmine, süsinikdioksiidi kogumine ja kasutamine, fossiilkütuste asendamine elektrienergiaga tööstuslikes protsessides ning oluliste materjalide ja tööstuslike kõrvalsaaduste korduskasutamise ja ringlussevõtu edendamine. Nende investeeringutega kaasnevad kliima- ja jäätmealaste õigusaktide reformid, sealhulgas kliimaseaduse ja jäätmeseaduse vajalikud muudatused, et luua õiguslik alus 2035. aasta CO2-neutraalsuse eesmärgi ja ringlussevõtu eesmärkide saavutamiseks. See komponent aitab kaasa riigipõhiste soovituste täitmisele, mis käsitlevad investeeringute keskendamist rohepöördele, eelkõige puhtale ja tõhusale energiatootmisele ja -kasutusele (riigipõhine soovitus 3/2020), ning vähese CO2-heitega majandusele ja energiale üleminekusse tehtavate investeeringute edendamisele (riigipõhine soovitus 3/2019). Eeldatakse, et ükski selle komponendi meede ei kahjusta oluliselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses, võttes arvesse taaste- ja vastupidavuskavas sätestatud meetmete kirjeldust ja leevendavaid meetmeid kooskõlas olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise tehnilise suunisega (2021/C58/01). B.1. Tagastamatu rahalise toetusega seotud reformide ja investeeringute kirjeldus Reform 1 (P1C2R1): Kliimaseaduse reform ja süsinikuvaese industrialiseerimine Soome on võtnud kohustuse ajakohastada kliimaseadust, et tagada oma 2-neutraalsuse eesmärgi saavutamine 2035. aastaks. Reform hõlmab vastavaid heitkoguste vähendamise eesmärke aastateks 2030, 2040 ja 2050. Reformitud kliimaseadus võimaldab kasutada kliimakavasid, et täita kliimaseaduses sätestatud leevendamis- ja kohanemiskohustusi. Soome valitsus esitab muudetud kliimaseaduse ettepaneku parlamendile 31. jaanuariks 2022, mis peaks jõustuma 30. juuniks 2022. Soome võttis 2020. aasta sügisel vastu kolmteist tööstuspõhist vähese CO2-heitega tegevuskava. Tegevuskavades on kindlaks määratud tööstusprotsesside elektrifitseerimine, fossiilkütustest lahtisidumine ja vähese heitega lahendustel põhinevad heitkoguste vähendamise meetmed. Soome jätkab eeldatavasti tööstusharuga koostööd, et ajakohastada ülejäänud tegevuskavad, milles esitatakse sektoripõhised võimalused tööstusheidete vähendamiseks. See hõlmab vähemalt nelja peamist energiamahukat tööstusharu, nimelt energeetika-, keemia-, metsa- ja tehnoloogiatööstust.

Reform viiakse lõpule 31. detsembriks 2025.



Reform 2 (P1C2R2): Ringmajanduse strateegiline edendamine ja jäätmeseaduse reform Meede koosneb kahest reformielemendist. Esiteks rakendab Soome reformitud jäätmeseaduse (646/2011), mis on kesksel kohal ringmajanduse keskkonna reguleerimisel ja riiklikus jäätmekavas. Reform hõlmab kodumajapidamistest ja ettevõtetest pärit pakendite ja biojäätmete liigiti kogumise kohustust, pakenditootjate vastutust pakendijäätmete käitlemise kulude eest, ühekordselt kasutatavate plastmaterjalide direktiivi rakendamist ning kohustust koguda tekstiiljäätmeid liigiti piirkondlikes vastuvõtupunktides. Olmejäätmete ringlussevõtu määra suurendatakse praeguselt 41 %-lt 55 %-le 2025. aastal ja 60 %-le 2030. aastal. Plastpakendite ringlussevõtu määra suurendatakse 31 %. Teiseks edendab Soome ringmajandust 2035. aasta strateegilise programmi abil, milles seatakse konkreetsed eesmärgid taastumatute loodusvarade tarbimise, ressursside tootlikkuse ja ringmaterjali kasutamise määra kohta. See hõlmab riiklikku raamprogrammi, mida täiendab kohalike omavalitsuste, ettevõtjate ja muude sidusrühmade vaheliste vabatahtlike valdkondlike kokkulepete edendamine. Eesmärk on, et lepinguga ühineks vähemalt kaks olulist tööstusliitu ning vähemalt 20 omavalitsust ja linna ning kohustuksid rakendama meetmeid, mis edendavad strateegilise ringmajanduse programmi eesmärke: Vähendada loodusvarade kasutamist, suurendada ringlussevõetud materjalide kasutamist ja edendada vähese süsinikdioksiidiheitega ringmajandust. See hõlmab ka selliste „toetusstsenaariumide“ avaldamist, mis aitavad koostöös asjaomaste uurimisinstituutidega kindlaks teha sidusrühmade kõige asjakohasemad meetmed, mida selliste lepingute alusel võtta. Reform viiakse lõpule 31. detsembriks 2024. Investeering 1 (P1C2I1): Vähese süsinikdioksiidiheitega vesinik ning süsinikdioksiidi kogumine ja kasutamine Investeeringu eesmärk on edendada puhta vesiniku tootmist ja säilitamist kaubanduslikus mahus. Investeering aitab saavutada Soome eesmärki saavutada CO2-neutraalsus 2035. aastaks. Soome on ühinenud võimaliku üleeuroopalist huvi pakkuva olulise projektiga „Euroopa puhta vesiniku liit“, mida praegu ehitatakse ja millest ei ole veel komisjonile teatatud. See võimaldab Soome äriühingutel saada kasu piiriülesest majandus-, teadus- ja tööstuskoostööst. Rahalised vahendid eraldatakse investeeringute toetamiseks vesiniku väärtusahelas ning süsinikdioksiidi kogumisel, säilitamisel ja taaskasutamisel. Soome peaks andma oma panuse, toetades i) vähese CO2-heitega keskkonnahoidliku vesiniku tootmist, asendades fossiilkütuste kasutamise rasketööstuses, ii) CO2 kogumist, säilitamist ja kasutamist ning iii) vesinikuga seotud teadusuuringuid. Lisaks võimalikule üleeuroopalist huvi pakkuvale projektile võib toetada ka Euroopa koostöövõrgustikega (nt Eureka) seotud projekte. Rahalisi vahendeid ei eraldata vesiniku tootmiseks maagaasist. Selle meetme alusel võib võtta tööle ajutisi töötajaid, et kiirendada keskkonnalubade andmist ja menetlemist 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2023. Lisaks antakse toetust teatavatele riigisisestele vähese CO2-heitega keskkonnahoidlikku vesinikku käsitlevatele investeeringutele uue valitsuse määruse alusel, mis võetakse vastu 2021. aastal (energiaabi määrus). Konkurssi korraldavad majandus- ja tööhõiveministeerium ning organisatsioon Business Finland ühes või mitmes etapis. Tagamaks, et meede vastab olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise tehnilisele suunisele (2021/C58/01), jäetakse tulevaste projektikonkursside juhendites sisalduvatest rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidest välja järgmised tegevused: i) fossiilkütustega seotud tegevus, sealhulgas kasutus järgmises etapis; ii) ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) tegevused, millega saavutatakse kasvuhoonegaaside heite prognoos, mis ei ole asjaomastest võrdlusalustest väiksem ; iii) prügilate, jäätmepõletustehaste ja mehhaaniliste bioloogilise töötlemise rajatistega seotud tegevus, ning iv) tegevused, mille puhul jäätmete pikaajaline kõrvaldamine võib keskkonda kahjustada. Lisaks nõutakse pädevusraamistikus, et valida võib ainult tegevusi, mis vastavad asjakohastele ELi ja riiklikele keskkonnaalastele õigusaktidele. Valikukriteeriumidega tagatakse, et kõik projektid aitavad saavutada kliimamuutustega seotud eesmärke, mis on seotud sekkumisvaldkonnaga 032, mille kliimakoefitsient on 100 % vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määruse (EL) nr 2021/241 (millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu) VI lisale. Esimene projektikonkurss avatakse 2021. aastal ja avaldatakse organisatsiooni Business Finland veebisaidil. Investeering tehakse 30. juuniks 2026. Investeering 2 (P1C2I2): Tööstusprotsesside otsene elektrifitseerimine ja dekarboniseerimine Meetmega edendatakse otsest elektrifitseerimist ja vähese CO2-heitega tööstusprotsesse, et vähendada CO2-heidet tööstussektoris. Meede: I)parandada energiatõhusust soojustarbimise ja -protsesside elektrifitseerimise abil; ning II)võtta kasutusele hübriidlahendused ning kasutada soojuspumba tehnoloogiat ja üleliigset soojust. Meetme eesmärk on toetada tööstuse ettevalmistamist söe energiatarbimise lõpetamiseks 2029. aastal ja vähemalt pooleks turba energiatarbimisest 2030. aastaks, ergutades fossiilkütuste kasutamist tööstuslikes rakendustes asendama elektriga. Toetust antakse uue valitsuse määruse alusel, mis võetakse vastu 31. detsembriks 2021. Tagamaks, et meede vastab olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise tehnilisele suunisele (2021/C58/01), jäetakse tulevaste projektikonkursside juhendites sisalduvatest rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidest välja järgmised tegevused: i) fossiilkütustega seotud tegevus, sealhulgas kasutus järgmises etapis ; ii) ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) tegevused, millega saavutatakse kasvuhoonegaaside heite prognoos, mis ei ole asjaomastest võrdlusalustest väiksem ; iii) prügilate, jäätmepõletustehaste ja mehhaaniliste bioloogilise töötlemise rajatistega seotud tegevus, ning iv) tegevused, mille puhul jäätmete pikaajaline kõrvaldamine võib keskkonda kahjustada. Lisaks nõutakse pädevusraamistikus, et valida võib ainult tegevusi, mis vastavad asjakohastele ELi ja riiklikele keskkonnaalastele õigusaktidele. Valikukriteeriumidega tagatakse ka, et kõik projektid, mis aitavad kaasa kliimamuutustega seotud eesmärkide saavutamisele, on seotud sekkumisvaldkonnaga 024ter, mille kliimakoefitsient on 100 % vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määruse (EL) nr 2021/241 (millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu) VI lisale. Sel eesmärgil vähendatakse väljavalitud projektidega otseseid ja kaudseid kasvuhoonegaaside heitkoguseid võrreldes eelneva heitega keskmiselt vähemalt 30 %. Esimene projektikonkurss kuulutatakse välja niipea, kui õigusaktid on vastu võetud. Investeering tehakse 30. juuniks 2026.

Investeering 3 (P1C2I3): Peamiste materjalide ja tööstuslike kõrvalvoogude korduskasutamine ja ringlussevõtt Meetme eesmärk on edendada ringmajandust, mis taaskasutab ja ringlusse võtab tööstuslikke ja jäätmevooge ning muid põhimaterjale, nagu patareide materjalid, plast, tekstiilid, pakendid, elektri- ja elektroonikaseadmed, ehitus- ja lammutusmaterjalid. Toetust antakse: I)esimesed kommertskäitised, katse- ja näidistehased; II)uute tehnoloogiate kasutuselevõtt olemasolevates protsessides; III)digiplatvormid ja teenuste investeeringud, millega edendatakse korduskasutamist ja ringlussevõttu. Vähemalt 30 000 000 eurot rahastamispaketist suunatakse ringbiomajanduse edendamiseks ja vähemalt 30 000 000 eurot rahastamispaketist suunatakse ringmajanduse lahenduste edendamisele akude väärtusahelas. Projektikonkursse korraldab organisatsioon Business Finland mitmes etapis 2021. aastal. Tagamaks, et meede vastab olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise tehnilisele suunisele (2021/C58/01), jäetakse tulevaste projektikonkursside juhendites sisalduvatest rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidest välja järgmised tegevused: i) fossiilkütustega seotud tegevus, sealhulgas kasutus järgmises etapis ; ii) ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) tegevused, millega saavutatakse kasvuhoonegaaside heite prognoos, mis ei ole asjaomastest võrdlusalustest väiksem ; iii) prügilate, jäätmepõletustehaste ja mehhaaniliste bioloogilise töötlemise rajatistega seotud tegevus, ning iv) tegevused, mille puhul jäätmete pikaajaline kõrvaldamine võib keskkonda kahjustada. Lisaks nõutakse pädevusraamistikus, et valida võib ainult tegevusi, mis vastavad asjakohastele ELi ja riiklikele keskkonnaalastele õigusaktidele. Valikukriteeriumidega tagatakse ka see, et kõik projektid aitavad saavutada kliimamuutustega seotud eesmärke, mis on seotud järgmise sekkumisvaldkonnaga 045a, mille kliimakoefitsient on 100 % vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määruse (EL) nr 2021/241 (millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu) VI lisale. Seetõttu on valitud projektide eesmärk on muuta vähemalt 50 % liigiti kogutud tavajäätmete massist teiseseks toormeks. Investeering tehakse 30. juuniks 2026. B.2. Tagastamatu rahalise toetuse eesmärgid, sihid, näitajad ning seire ja rakendamise ajakava Arv Meede Eesmärk / siht Nimetus Kvalitatiivsed näitajad (eesmärkide puhul) Kvantitatiivsed näitajad (sihtide puhul) Lõpuleviimise soovituslik ajakava Iga eesmärgi ja sihi kirjeldus Ühik Lähtetase Eesmärk Q Aasta 11 P1C2R1 – Rohe- ja digipööret toetavad tööstusreformid ja investeeringud – kliimaseaduse reform ja vähese CO2-heitega industrialiseerimine Eesmärk Muudetud kliimamuutuste seaduse jõustumine Õigusakti jõustumisele viitav õigusnorm Q2 2022 Kliimaseaduse muutmine hõlmab järgmist: - heitkoguste vähendamise eesmärgid 2030. ja 2040. aastaks kooskõlas CO2-neutraalsuse kavaga - ajakohastatud 2050. aasta eesmärgid - maakasutuse sektoriga seotud eesmärgid ja süsinikusidujate tugevdamine 12 P1C2R1 – Rohe- ja digipööret toetavad tööstusreformid ja investeeringud – kliimaseaduse reform ja vähese CO2-heitega industrialiseerimine Eesmärk Ajakohastatud kliima- ja energiastrateegia, keskpika perioodi kliimamuutuste poliitikakava ja sektoripõhiste vähese CO2-heitega majanduse edenemiskavade jõustumine Strateegia, kava ja tegevuskava avaldamine tööhõive- ja majandusministeeriumi ning keskkonnaministeeriumi veebisaitidel Q4 2025 Ajakohastatakse kliimastrateegiaid, -kavasid ja tööstuse vähese CO2-heitega tegevuskavasid, mis on kliimamuutuste seaduse rakendamiseks kõige olulisemad (neli peamist energiamahukat tööstusharu on energia-, keemia-, metsa- ja tehnoloogiatööstus). Kliima- ja energiastrateegia hõlmab poliitikameetmeid ja stsenaariume, mille eesmärk on täita ELi 2030. aastaks seatud kliima- ja energiaeesmärgid ning valitsuse programmis sätestatud CO2-neutraalsuse 2035. aasta eesmärk. 13 P1C2R2 – Rohe- ja digipööret toetavad tööstusreformid ja investeeringud – ringmajanduse strateegiline edendamine ja jäätmeseaduse reform Eesmärk Muudetud jäätmeseaduse peamiste protsesside jõustumine Jäätmeseaduse muudatuse jõustumisele viitav õigusnorm Q4 2024 Muudetud jäätmeseadus (714/2021) sisaldab järgmist: 1) biojäätmete liigiti kogumine riiklikul tasandil täielikult kasutusel 2022. aastal. 2) tootja vastutus pakendijäätmete ning pakendijäätmete ja tekstiiltoodete liigiti kogumise eest oli 2023. aastal täielikult toimiv. 3) biojäätmete liigiti kogumine uutest objektidest riiklikul tasandil toimib täielikult 2024. aastal. Muudetud jäätmeseadusega antakse Soome valitsusele õigus võtta vastu uusi määrusi, sealhulgas: i) olmejäätmete ringlussevõtu üldised eesmärgid, mida suurendatakse praeguselt 41 %-lt 55 %-le 2025. aastal ja 60 %-le 2030. aastal, ning ii) õiguslikult siduvad ringlussevõtu eesmärgid pakendijäätmete tootjatele, mis suurendavad plastpakendite ringlussevõtu määra 31 %. 14 P1C2R2 – Rohe- ja digipööret toetavad tööstusreformid ja investeeringud – ringmajanduse strateegiline edendamine ja jäätmeseaduse reform Eesmärk Vastuvõtmine: valitsuse resolutsioon ringmajanduse strateegilise kava rakendamise kohta Valitsuse resolutsiooni (YM/2021/17) avaldamine valitsuse veebisaidil Q2 2021 Valitsuse resolutsioon ringmajanduse strateegilise programmi rakendamise kohta on vastu võetud ja sisaldab eesmärki, et taastumatute loodusvarade tarbimine väheneb ja taastuvate loodusvarade säästev kasutamine võib suureneda, nii et kodumaiste esmaste toorainete kogutarbimine ei ületa 2035. aastaks 2015. aasta taset. 15 P1C2R2 – Rohe- ja digipööret toetavad tööstusreformid ja investeeringud – ringmajanduse strateegiline edendamine ja jäätmeseaduse reform Eesmärk Vähese CO2-heitega ringmajandust käsitleva riikliku kokkuleppe sõlmimine peamiste osalejatega Vähese CO2-heitega ringmajanduse lepinguraamistiku loomine ning kokkulepe on sõlmitud tööstuse ja sidusrühmade peamiste osalejatega. Q2 2023 Vähese CO2-heitega ringmajanduse uus riiklik lepinguraamistik, millega toetatakse ringmajanduse strateegilist programmi, sõlmitakse ja avaldatakse Soome Vabariigi valitsuse veebisaidil. Loodusvarade kasutamise tugistsenaariumid koostatakse koostöös asjaomaste uurimisinstituutidega. Eesmärk on, et lepinguga ühineksid vähemalt kaks olulist tööstusliitu ning vähemalt 20 omavalitsust ja linna ning kohustuksid rakendama meetmeid, mis edendavad strateegilise ringmajanduse programmi eesmärke. 16 P1C2I1 – Tööstusreformid ning investeeringud rohe- ja digipöörde toetamiseks – vähese süsinikdioksiidiheitega vesinik ning süsinikdioksiidi kogumine ja kasutamine Eesmärk Vähese heitega vesiniku tootmise ja kasutamise ning süsinikdioksiidi kogumise ja kasutamise esimese riikliku taotlusvooru avaldamine Esimeste kandideerimiskutsete avaldamine organisatsiooni Business Finland veebisaidil Q4 2021 Esimese riikliku konkursikutse käivitamine vähese heitega vesiniku tootmiseks ja kasutamiseks ning süsinikdioksiidi kogumiseks ja kasutamiseks. Konkursikutse tingimused sisaldavad rahastamiskõlblikkuse kriteeriume, millega tagatakse, et valitud projektid vastavad olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise tehnilisele suunisele (2021/C58/01), kasutades kõrvalejätmise loetelu ning asjaomaste ELi ja riiklike keskkonnaalaste õigusaktide järgimise nõuet. 17 P1C2I1 – Tööstusreformid ning investeeringud rohe- ja digipöörde toetamiseks – vähese süsinikdioksiidiheitega vesinik ning süsinikdioksiidi kogumine ja kasutamine Eesmärk Kõik toetused vähese süsinikdioksiidiheitega vesiniku ning süsinikdioksiidi kogumise ja kasutamise projektidele Teade kõigi toetuste andmise kohta Q4 2023 Kõik vähese süsinikdioksiidiheitega vesiniku ning süsinikdioksiidi kogumise ja kasutamise projektid valitakse vastavalt vastavate projektikonkursside kriteeriumidele. Kõik projektikonkursid põhinevad abikõlblikkus-/valikukriteeriumidel, mis on esitatud 16. eesmärgis. Kõik rahastamisotsused antakse projekti toetusesaajatele/taotlejatele, kes on välja valitud konkursikutsete alusel, mis võimaldab väljavalitud projektide rakendamist alustada. 18 P1C2I1 – Tööstusreformid ning investeeringud rohe- ja digipöörde toetamiseks – vähese süsinikdioksiidiheitega vesinik ning süsinikdioksiidi kogumine ja kasutamine Siht Toetatud projektide lõpuleviimine Arv 0 5 Q2 2026 Viiakse lõpule vähemalt viis toetatud projekti, mida tõendavad projekti toetusesaajate esitatud projektiaruanded. Need vastavad eelarvelistele kulukohustustele summas vähemalt 140 400 000 eurot meetmele eraldatud 156 000 000 eurost. 19 P1C2I2 – Tööstusreformid ja investeeringud, millega toetatakse rohe- ja digipööret – tööstusprotsesside otsene elektrifitseerimine ja dekarboniseerimine Eesmärk Esimese konkursikutse avaldamine tööstusprotsesside otsese elektrifitseerimise ja vähese CO2-heitega tootmise kohta, mille eesmärk on vähendada tööstuse CO2-heidet Esimese kandideerimiskutse avaldamine organisatsiooni Business Finland veebisaidil. Q4 2021 Jõustunud on muudetud rahastamissuunised (energiaabi määrus), mis võimaldavad käivitada esimese konkurentsipõhise projektikonkursi tööstusprotsesside otsese elektrifitseerimise ja vähese CO2-heitega tootmise kohta, mille eesmärk on vähendada tööstuse CO2-heidet. Konkursikutse tingimused sisaldavad rahastamiskõlblikkuse kriteeriume, millega tagatakse, et valitud projektid vastavad olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise tehnilisele suunisele (2021/C58/01), kasutades kõrvalejätmise loetelu ning asjaomaste ELi ja riiklike keskkonnaalaste õigusaktide järgimise nõuet. 20 P1C2I2 – Tööstusreformid ja investeeringud, millega toetatakse rohe- ja digipööret – tööstusprotsesside otsene elektrifitseerimine ja dekarboniseerimine Eesmärk Kõik toetused elektrifitseerimise ja vähese süsinikdioksiidiheitega tööstusprotsesside projektidele Teade kõigi toetuste andmise kohta Q4 2023 Kõik otsese elektrifitseerimise ja vähese süsinikdioksiidiheitega tööstusprotsesside projektid valitakse vastavalt vastavate projektikonkursside kriteeriumidele. Kõik projektikonkursid põhinevad abikõlblikkus-/valikukriteeriumidel, mis on esitatud 19. eesmärgis. Kõik rahastamisotsused tehakse projekti toetusesaajatele/taotlejatele, kes on välja valitud konkursikutsete alusel, mis võimaldab väljavalitud projektide rakendamist alustada. 21 P1C2I2 – Tööstusreformid ja investeeringud, millega toetatakse rohe- ja digipööret – tööstusprotsesside otsene elektrifitseerimine ja dekarboniseerimine Siht Toetatud projektide lõpuleviimine Arv 0 4 Q2 2026 Viiakse lõpule vähemalt neli toetatud projekti, mida tõendavad projekti toetusesaajate esitatud projektiaruanded. Need vastavad vähemalt 54 000 000 euro suurusele eelarvelisele kulukohustusele meetmele eraldatud 60 000 000 euro suurusest summast. 22 P1C2I3 – Tööstusreformid ja investeeringud, millega toetatakse rohe- ja digipööret – võtmetähtsusega materjalide ja tööstuse kõrvalvoogude korduskasutamine ja ringlussevõtt Eesmärk Esimese osalemiskutse avaldamine investeerimisprojektidele, millega edendatakse jäätmematerjalide ja kõrvalvoogude korduskasutamist. Esimese kandideerimiskutse avaldamine organisatsiooni Business Finland veebisaidil Q4 2021 Jõustus valitsuse dekreet ettevõtjatele ringmajanduse ja säästva rohelise majanduskasvu edendamiseks abi andmise kohta (1197/2020), mis võimaldas algatada esimese konkurentsipõhise projektikonkursi investeerimisprojektidele, millega edendatakse jäätmematerjalide ja kõrvalvoogude korduskasutamist. Konkursikutse tingimused sisaldavad rahastamiskõlblikkuse kriteeriume, millega tagatakse, et valitud projektid vastavad olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise tehnilisele suunisele (2021/C58/01), kasutades kõrvalejätmise loetelu ning asjaomaste ELi ja riiklike keskkonnaalaste õigusaktide järgimise nõuet. 23 P1C2I3 – Tööstusreformid ja investeeringud, millega toetatakse rohe- ja digipööret – võtmetähtsusega materjalide ja tööstuse kõrvalvoogude korduskasutamine ja ringlussevõtt Eesmärk Kõik toetused korduskasutamise ja ringlussevõtu projektidele Teade kõigi toetuste andmise kohta Q4 2023 Põhimaterjalide ja tööstuslike kõrvalvoogude mis tahes korduskasutamise ja ringlussevõtu projektide valik tehakse kooskõlas vastavate projektikonkursside kriteeriumidega. Kõik projektikonkursid põhinevad abikõlblikkus-/valikukriteeriumidel, mis on esitatud 22. eesmärgis. Kõik rahastamisotsused tehakse projekti toetusesaajatele/taotlejatele, kes on välja valitud konkursikutsete alusel, mis võimaldab väljavalitud projektide rakendamist alustada. 24 P1C2I3 – Tööstusreformid ja investeeringud, millega toetatakse rohe- ja digipööret – võtmetähtsusega materjalide ja tööstuse kõrvalvoogude korduskasutamine ja ringlussevõtt Siht Toetatud projektide lõpuleviimine Arv 0 10 Q2 2026 Viiakse lõpule vähemalt kümme toetatud projekti, mida tõendavad projekti toetusesaajate esitatud projektiaruanded. Need vastavad eelarvelistele kulukohustustele summas vähemalt 99 00 000 eurot meetmele eraldatud 110 000 000 eurost. C. KOMPONENT P1C3. HOONEFONDI KLIIMA- JA KESKKONNAMÕJU VÄHENDAMINE Soome on seadnud eesmärgiks saada maailma esimeseks fossiilkütustevabaks heaoluühiskonnaks ning saavutada CO2-neutraalsuse aastaks 2035. Soome taaste- ja vastupidavuskava selle osa üldeesmärk on aidata kaasa CO2-neutraalsuse eesmärgi saavutamisele, vähendades hoonete heitkoguseid nende olelusringi jooksul, keskendudes eelkõige ehitusele ja küttele. Komponent hõlmab investeeringuid, et stimuleerida era- ja üldkasutatavate hoonete naftapõhiste küttesüsteemide asendamist vähese süsinikdioksiidiheitega või süsinikdioksiidivabal tehnoloogial põhinevate küttesüsteemidega ning edendada vähese süsinikdioksiidiheitega meetodite kasutamist ehitussektoris. Neid investeeringuid täiendavad reformid, mille eesmärk on vähendada heitkoguseid hoonete ehitamisel ning lõpetada järk-järgult fossiilkütustel töötavate küttesüsteemide kasutamine üldkasutatavates hoonetes 2024. aastaks ja täielikult 2030. aastate alguseks. See komponent aitab kaasa riigipõhiste soovituste täitmisele, mis käsitlevad investeeringute keskendamist rohepöördele, eelkõige puhtale ja tõhusale energiatootmisele ja -kasutusele (riigipõhine soovitus 3/2020), ning vähese CO2-heitega majandusele ja energiale üleminekusse tehtavate investeeringute edendamisele (riigipõhine soovitus 3/2019). Eeldatakse, et ükski selle komponendi meede ei kahjusta oluliselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses, võttes arvesse taaste- ja vastupidavuskavas sätestatud meetmete kirjeldust ja leevendavaid meetmeid kooskõlas olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise tehnilise suunisega (2021/C58/01). C.1. Tagastamatu rahalise toetusega seotud reformide ja investeeringute kirjeldus

Reform 1 (P1C3R1): Maakasutus- ja ehitusseaduse reform Soome võtab vastu õigusakti, et reformida kehtivat maakasutus- ja ehitusseadust (132/1999), mille üks eesmärk on vähendada kogu hoonete eluea jooksul tekkivaid heitkoguseid, sealhulgas ehitust, kasutamist, remonti ja lammutamist. Reform on suunatud ehitusarendajatele, omanikele, projekteerijatele, töövõtjatele, materjalitööstusele ja ametiasutustele. Reform viiakse ellu järk-järgult alates 2023. aastast ning viimased määrused võetakse vastu 30. juuniks 2026. Pärast reformi jõustumist peavad uued ehitised olema vähese CO2-heitega ning renoveerimine peab toimuma vähese CO2-heitega lahenduste abil. Reform viiakse lõpule 30. juuniks 2026. Reform 2 (P1C3R2): Fossiilkütuste küttesüsteemi järkjärgulise kasutusest kõrvaldamise tegevuskava Soome on võtnud vastu eesmärgi lõpetada 2030. aastaks järk-järgult fossiilkütuste kasutamine. See reformimeede võimaldab Soomel koostada ülevaate fossiilõli küttega hoonetest ja nende omanikest, heitkogustest ja energiatarbimisest. Soome võtab vastu tegevuskava, mille eesmärk on saavutada eesmärk lõpetada järk-järgult naftaküte 2030. aastaks. Tegevuskava sisaldab selle eesmärgi saavutamiseks selliseid vahendeid nagu subsiidiumid ja toetused, maksud ja maksusubsiidiumid, teabe juhtimine, regulatiivne juhtimine, energiatõhususe kokkulepped, riigihanked ja rahastamisvahendid. Otsused uute vahendite kasutamise või olemasolevate vahendite täiustamise kohta tehakse eeldatavasti eraldi. Reform viiakse lõpule 31. detsembriks 2025. Investeering 1 (P1C3I1): Küttesüsteemide asendamine hoonetes fossiilõlist vähem süsihappegaasi tekitavate kütteviisidega Meetme eesmärk on toetada fossiilkütustel põhineva kütte järkjärgulist kaotamist Soomes 2030. aastate alguseks. Seega aitab see märkimisväärselt kaasa ELi 2030. aasta kliimaeesmärkide saavutamisele riiklikul tasandil. Pikendatakse kahte alates 2020. aasta sügisest rakendatavat programmi: Esiteks toetused naftakütte asendamiseks eraldunud elamutes, mis on mõeldud fossiilkütusel põhineva kütte asendamiseks eraldunud elamutes, ja teiseks toetused fossiilkütuse kütte asendamiseks omavalitsustele, valdadele ja ühendustele kuuluvates hoonetes. Abi on suunatud eraldatud elamute, omavalitsuste, valdade ja ühenduste omanikele. Kava jaoks, mis on suunatud fossiilõlipõhise kütte asendamisele eraldatud elamutes, nähakse ette rahastamine taotluse esitamise järjekorras. Majad peavad olema alaliselt kasutuses. Abi suurus sõltub paigaldatud kütte liigist. Kava jaoks, mis on suunatud fossiilkütustel põhineva kütte asendamisele omavalitsustele, valdadele ja ühendustele kuuluvates hoonetes, on kavandatud toetus 20–25 % tekkinud investeerimiskuludest. Eeldatakse, et kõnealune meede ei kahjusta märkimisväärselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses, võttes arvesse meetme kirjeldust taaste- ja vastupidavuskavas kooskõlas olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise tehnilise suunisega (2021/C58/01). Küttesüsteemid, mis asendavad õlikatlaid, ei kasuta soojusallikana fossiilkütuseid, vaid tuginevad sellistele tehnoloogiatele nagu õhk-vesi soojuspumbad, maasoojuspumbad ja kaugküte. Renoveerimisprogrammi tulemusel väheneb keskmine primaarenergia nõudlus 1) ühepereelamutes vähemalt 30 % ja 2) kasvuhoonegaaside heide omavalitsuste, valdade ja ühenduste hoonetes vähemalt 30 %. Valikukriteeriumidega tagatakse, et kõik projektid, mis aitavad kaasa kliimamuutustega seotud eesmärkide saavutamisele, on seotud sekkumisvaldkondadega 1) 025a ja 2) 024b, mille kliimakoefitsient on 100 % vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määruse (EL) nr 2021/241 (millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu) VI lisale. Investeering tehakse 31. detsembriks 2023. Investeering 2 (P1C3I2): Vähese süsinikdioksiidiheitega hoonestatud keskkonna programm Meede koosneb peamiselt teadus-, arendus- ja innovatsiooniprogrammist, mille eesmärk on kiirendada vähese süsinikdioksiidiheitega lahenduste (nt töömudelid, tooted, materjalid) väljatöötamist ja kasutuselevõtmist tehiskeskkonnas. Meede aitab leevendada kliimamuutusi ja edendab vähese CO2-heitega ringmajandust, keskendudes teadusuuringutele ja innovatsioonile, tehnosiirdele ning teadusuuringute, ettevõtete ja kohalike omavalitsuste koostööle. Toetatakse järgmisi meetmeid: I)teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni toetuskava investeeringute stimuleerimiseks (vähemalt 32 miljonit eurot); II)teadmusbaasi ja hindamisvahendite hankimine, mis toetavad kliimasõbralikke ja vähese CO2-heitega lahendusi tehiskeskkonnas, sealhulgas võimalus saada programmi raames investeeringutoetust (vähemalt 4 miljonit eurot); ning III) Selliste ühiste äriprojektide arendamise ja koordineerimise toetamine, mille eesmärk on eksportida vähem süsihappegaasiheiteid tekitavaid lahendusi tehiskeskkonnas (vähemalt 2 miljonit eurot). Toetust antakse organisatsiooni Business Finland toetusprogrammidest (vt punktid i ja iii) (õigusakt 1146/2017, dekreedid 1147/2017 ja 1444/2014) ning keskkonnaministeeriumi dekreedist 1286/2015 ja 688/2001 (punkt ii). Alates 2021. aastast korraldab organisatsioon Business Finland konkurentsipõhiseid projektikonkursse mitmes etapis. Kava põhineb katseprojektil (KIRA-digi programm, mis viidi ellu aastatel 2016–2019). Konkursikutsed on suunatud peamiselt väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kohalikele omavalitsustele ja uurimisinstituutidele. Tagamaks, et meede vastab olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise tehnilisele suunisele (2021/C58/01), jäetakse tulevaste projektikonkursside juhendites sisalduvatest rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidest välja järgmised tegevused: i) fossiilkütustega seotud tegevus, sealhulgas kasutus järgmises etapis ; ii) ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) tegevused, millega saavutatakse kasvuhoonegaaside heite prognoos, mis ei ole asjaomastest võrdlusalustest väiksem ; iii) prügilate, jäätmepõletustehaste ja mehhaaniliste bioloogilise töötlemise rajatistega seotud tegevus, ning iv) tegevused, mille puhul jäätmete pikaajaline kõrvaldamine võib keskkonda kahjustada. Lisaks nõutakse pädevusraamistikus, et valida võib ainult tegevusi, mis vastavad asjakohastele ELi ja riiklikele keskkonnaalastele õigusaktidele.

Valikukriteeriumidega tagatakse, et kõik projektid, mis aitavad kaasa kliimamuutustega seotud eesmärkide saavutamisele, on seotud sekkumisvaldkondadega 022 või 027, mille kliimakoefitsient on 100 % vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määruse (EL) nr 2021/241 (millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu) VI lisale. Investeering tehakse 30. juuniks 2026. C.2. Tagastamatu rahalise toetuse eesmärgid, sihid, näitajad ning seire ja rakendamise ajakava Arv Meede Eesmärk / siht Nimetus Kvalitatiivsed näitajad (eesmärkide puhul) Kvantitatiivsed näitajad (sihtide puhul) Lõpuleviimise soovituslik ajakava Iga eesmärgi ja sihi kirjeldus Ühik Lähtetase Eesmärk Q Aasta 25 P1C3R1 – Hoonete kliima- ja keskkonnamõju vähendamine – Maa kasutamise ja ehitamise seaduse reform Eesmärk Muudetud maakasutus- ja ehitusseaduse jõustumine Seaduse säte, mis viitab maakasutus- ja ehitusseaduse muudatuste jõustumisele Q2 2026 Reformitud maakasutus- ja ehitusseadusel põhinevad õigusaktid sisaldavad ehitusprojektide süsinikdioksiidi heitkoguste piiranguid hoone olelusringi jooksul. Samuti reguleeritakse sellega arvutusmeetodite ja koostalitlusvõimeliste andmebaaside väljatöötamist, et võimaldada vähese süsinikdioksiidiheitega ehitust. 26 P1C3R2 – Hoonete kliima- ja keskkonnamõju vähendamine – tegevuskava fossiilkütuste kütte järkjärguliseks kaotamiseks Eesmärk Fossiilkütuste küttesüsteemi järkjärgulise kasutusest kõrvaldamise tegevuskava avaldamine Tegevuskava avaldamine Soome valitsuse veebisaidil Q2 2022 Tegevuskavas sätestatakse kõik vajalikud meetmed, et toetada fossiilkütuste kütte järkjärgulist kaotamist kõigis Soome hoonetes 31. detsembriks 2030. 27 P1C3R2 – Hoonete kliima- ja keskkonnamõju vähendamine – tegevuskava fossiilkütuste kütte järkjärguliseks kaotamiseks Siht Eraldi kütteõli kasutavate eraldunud majade arvu vähendamine Arv 133 000 106 400 Q4 2025 Eraldi kütteõli tarbivate eramute arvu vähendamine 133 000-lt 2019. aastal 106 400-le 2025. aastal, mis tähendab 20 %-list vähenemist. 28 P1C3I1 – Hoonete kliima- ja keskkonnamõju vähendamine – Hoonete küttesüsteemide asendamine fossiilõlist vähem süsihappegaasi tekitavate kütteallikatega Eesmärk Valitsuse dekreedi jõustumine, millega määratakse kindlaks eraldunud majade toetuskava üksikasjad Valitsuse määruse jõustumisele viitav säte Q4 2021 Jõustub valitsuse dekreet, millega kehtestatakse eraldunud majade toetuskava üksikasjad, mis võimaldab algatada projektikonkursi, et asendada eraldunud majades (kus kohaldatakse sekkumisvälja 025a) fossiilkütusel töötavad küttesüsteemid vähese süsinikdioksiidiheitega küttesüsteemidega. Dekreedis sätestatakse tehnilised nõuded, et tagada vastavus primaarenergia tarbimise 30 % keskmisele vähenemisele. Konkursikutse tingimused sisaldavad rahastamiskõlblikkuse kriteeriume, millega tagatakse, et valitud projektid vastavad olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise tehnilisele suunisele (2021/C58/01), kasutades kõrvalejätmise loetelu ning asjaomaste ELi ja riiklike keskkonnaalaste õigusaktide järgimise nõuet. 29 P1C3I1 – Hoonete kliima- ja keskkonnamõju vähendamine – Hoonete küttesüsteemide asendamine fossiilõlist vähem süsihappegaasi tekitavate kütteallikatega Eesmärk Valitsuse määruse või riigieelarvet käsitleva otsuse jõustumine, millega määratakse kindlaks teiste hoonete (mitte eraldunud majade) abikava üksikasjad Valitsuse määruse jõustumisele viitav säte Q2 2022 Jõustub valitsuse dekreet või riigieelarvet käsitlev otsus, millega kehtestatakse vallale, vallale või ühendusele kuuluvate hoonete abikava üksikasjad (kui kohaldatakse sekkumisvaldkonda 024ter), mis võimaldab avaldada konkursikutse abikava kohta, millega toetatakse fossiilkütustel põhinevate küttesüsteemide väljavahetamist omavalitsustele, vallale või ühendusele kuuluvates hoonetes, kus kasutatakse vähese süsinikdioksiidiheitega kütteliike. Dekreedis ja eelarves sätestatakse tehnilised nõuded, et tagada kasvuhoonegaaside heitkoguste 30 % keskmise vähendamise järgimine. Konkursikutse tingimused sisaldavad rahastamiskõlblikkuse kriteeriume, millega tagatakse, et valitud projektid vastavad olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise tehnilisele suunisele (2021/C58/01), kasutades kõrvalejätmise loetelu ning asjaomaste ELi ja riiklike keskkonnaalaste õigusaktide järgimise nõuet. 30 P1C3I1 – Hoonete kliima- ja keskkonnamõju vähendamine – Hoonete küttesüsteemide asendamine fossiilõlist vähem süsihappegaasi tekitavate kütteallikatega Eesmärk Kõik toetused projektidele, millega toetatakse hoonete küttesüsteemide asendamist fossiilõlist vähem süsihappegaasi tekitavate küttesüsteemidega Teade kõigi toetuste andmise kohta Q4 2023 Teatamine kõigist toetustest projektidele, millega toetatakse küttesüsteemide asendamist vähemalt 14 600 hoones fossiilõlist vähese süsinikdioksiidiheitega kütteks. 31 P1C3I2 – Hoonete kliima- ja keskkonnamõju vähendamine – vähese CO2-heitega hoonestatud keskkonna programm Eesmärk Esimese konkursikutse avaldamine seoses vähese süsinikdioksiidiheitega hoonestatud keskkonna toetamisega Konkursikutse avaldamine Q4 2021 Esimese konkursi algatamine seoses vähese CO2-heitega hoonestatud keskkonna programmiga, mis käsitleb teadusuuringuid ja innovatsiooni, tehnosiiret ning koostööd teadusuuringute, ettevõtete ja kohalike omavalitsuste vahel. Pädevus hõlmab rahastamiskõlblikkuse kriteeriume, millega tagatakse, et valitud projektid vastavad olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise tehnilisele suunisele (2021/C58/01), kasutades kõrvalejätmise loetelu ning asjaomaste ELi ja riiklike keskkonnaalaste õigusaktide järgimise nõuet. 32 P1C3I2 – Hoonete kliima- ja keskkonnamõju vähendamine – vähese CO2-heitega hoonestatud keskkonna programm Eesmärk Kõik toetused ja riigihankelepingud projektide jaoks, millega toetatakse vähese süsinikdioksiidiheitega hoonestatud keskkonda Teade kõigi toetuste andmise ja riigihankelepingute sõlmimise kohta Q2 2024 Kõik vähese süsinikdioksiidiheitega hoonestatud keskkonna projektid valitakse vastavalt vastavate projektikonkursside kriteeriumidele. Kõik projektikonkursid põhinevad abikõlblikkus-/valikukriteeriumidel, mis on esitatud 31. eesmärgis. Kõik rahastamisotsused tehakse projekti toetusesaajatele/taotlejatele, kes on välja valitud konkursikutsete alusel, mis võimaldab väljavalitud projektide rakendamist alustada. 33 P1C3I2 – Hoonete kliima- ja keskkonnamõju vähendamine – vähese CO2-heitega hoonestatud keskkonna programm Eesmärk Toetatud projektide lõpuleviimine Lõpuleviidud projektide lõpparuande avaldamine Q2 2026 Kõik toetatavad projektid tuleb lõpule viia, mida tõendavad projekti toetusesaajate esitatud projektiaruanded. Need vastavad vähemalt 36 000 000 euro suurusele eelarvelisele kulukohustusele meetmele eraldatud 40 000 000 euro suurusest summast. Programmi aruandes esitatakse põhiteave kõigi toetatud projektide kohta, sealhulgas neile eraldatud toetuste ning hangete ja programmi rakendamise kulude kohta. Samuti hõlmab see programmi mõju hindamist süsinikdioksiidi heitkogustele ehitus- ja kinnisvarasektoris. D. KOMPONENT P1C4. VÄHESE SÜSINIKDIOKSIIDIHEITEGA LAHENDUSED KOGUKONDADELE JA TRANSPORDILE Soome on seadnud eesmärgiks saada maailma esimeseks fossiilkütustevabaks heaoluühiskonnaks ning saavutada CO2-neutraalsuse aastaks 2035. Osana 2035. aastaks CO2-neutraalsuse saavutamise kavast on Soome seadnud eesmärgiks vähendada transpordisektori kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks 50 % võrreldes 2005. aastaga. Soome taaste- ja vastupidavuskava selle osa üldeesmärk on aidata saavutada transpordisektori heitkoguste vähendamise eesmärki, vähendades heidet transpordisektoris ja edendades süsinikdioksiidivabade transpordiliikide kasutamist. Praegu moodustavad alternatiivsed mootorsõidukid ainult 2,3 % sõiduautodest, samas kui 48 % kõigist avaliku sektori elektrilaadimis- ja gaasitanklatest asuvad peamistes suurlinnapiirkondades (Helsingi, Tampere, Turu). Komponent hõlmab investeeringuid, millega edendatakse mittefossiilse era- ja ühistranspordi kasutamist, sealhulgas investeeringuid mittefossiilkütuseid kasutavate sõidukite laadimis- ja tankimistaristusse. Nende investeeringutega kaasnevad reformid, sealhulgas tegevuskava mittefossiilse transpordi kasutamise stimuleerimiseks ja transpordi maksustamise läbivaatamine. See komponent aitab kaasa riigipõhiste soovituste täitmisele, mis käsitlevad investeeringute keskendamist rohepöördele, eelkõige puhtale ja tõhusale energiatootmisele ja -kasutusele (riigipõhine soovitus 3/2020), ning vähese CO2-heitega majandusele ja energiale üleminekusse tehtavate investeeringute edendamisele (riigipõhine soovitus 3/2019). Eeldatakse, et ükski selle komponendi meede ei kahjusta oluliselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses, võttes arvesse taaste- ja vastupidavuskavas sätestatud meetmete kirjeldust ja leevendavaid meetmeid kooskõlas olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise tehnilise suunisega (2021/C58/01). D.1. Tagastamatu rahalise toetusega seotud reformide ja investeeringute kirjeldus Reform 1 (P1C4R1): Fossiilkütustevaba transpordi tegevuskava Soome hinnangul on vaja täiendavaid meetmeid, et vähendada 2030. aastaks CO2-heidet transpordisektoris veel 1,65 megatonni võrra. Soome valitsus võttis 6. mail 2021 vastu resolutsiooni fossiilkütustevaba transpordi tegevuskava kohta, milles esitatakse meetmed 2030. aasta eesmärgi saavutamiseks ja 2045. aastaks heitevaba transpordi saavutamiseks. Esimeses etapis tehakse otsused toetuste ja stiimulite kohta, mis edendavad heitevaba transporti. Ette nähtud meetmete hulgas on biogaasi ja elektrikütuste lisamine jaotuskohustuse alla, elektri ja gaasi transportimise avaliku jaotustaristu toetamine, eluasemeettevõtete ja töökohtade eralaadimistaristu toetamine ning mitmed ostutoetused (kõik elektriautod, elektri- ja gaasimootoriga kaubikud ja veoautod) ning säästvate transpordiliikide (jalgrattasõit, ühistransport) toetamine. Nende meetmetega vähendatakse heitkoguseid vähemalt 0,62 megatonni (Mt). Selle komponendi raames ette nähtud investeeringud toetavad kõnealuse reformi rakendamist. Nende meetmete rahastamist käsitlevaid otsuseid arutatakse 2021. aasta sügisel toimuvatel valitsuse eelarveläbirääkimistel. Lisaks viiakse 31. detsembriks 2021 lõpule võimalike edasiste meetmete mõjuhinnangud. Hinnatavad meetmed hõlmavad järgmist: ·Biogaasi ja biokütuse jaotamise kohustuse suurendamine praeguselt 30 %-lt ·Kaugtöö suurendamise eeltingimused ·Kombineeritud transpordi heite vähendamise potentsiaal ·Digitaalsed transpordilahendused ja liikuvusteenuste edendamine ·Muud usaldusväärsed ja kontrollitavad heitkoguste vähendamise meetmed.

Kui ELi tasandi meetmete edusammud ja mõjuhinnangute tulemused on teada, hindab Soome võimalikku vajadust lisameetmete järele ja teeb selle kohta otsuse ning võtab 2021. aasta lõpuks vastu poliitikaettepanekud, et saavutada ülejäänud heitkoguste vähendamine (tegevuskava 3. etapp). Selleks valmistatakse ette mitmesuguseid alternatiivseid meetmeid, sealhulgas riiklik fossiilkütuste heitkogustega kauplemine. Riigisisese transpordi heite lähtestsenaariumi ajakohastatakse 2021. aasta sügiseks, et saada uusi hinnanguid 2030. aasta eesmärgi saavutamiseks vajaliku heite vähendamise ulatuse kohta. Pärast fossiilvaba transpordi tegevuskava rakendamist vähendab Soome 2025. aastaks sisetranspordi kasvuhoonegaaside heidet vähemalt 29 % võrreldes 2005. aasta tasemega. Reform viiakse lõpule 30. juuniks 2026. Reform 2 (P1C4R2): Säästva transpordi maksureform Töötajate transporditoetuste maksustamise reform stimuleerib elektrisõidukite, ühistranspordi ja jalgrataste kasutamist. See hõlmab elektrisõidukite madalamaid maksumäärasid ajavahemikuks 2021–2025, pendelpiletite lihtsustatud maksustamiskavasid ja töötajate jalgrataste maksusoodustusi. Soome valmistab ette ka ametiautode maksustamise läbivaatamise, et soodustada vähese heitega sõidukeid, sealhulgas vähese heitega ametiautode madalamaid maksumäärasid. Lisaks peaks riigiteenistujatest koosnev töörühm võtma 2021. aasta mais vastu aruande, milles antakse Soome valitsusele nõu vajalike maksumeetmete kohta, et parandada transpordi heitekontrolli tõhusust ja tagada pikaajaline eelarvebaas. Reform viiakse lõpule 30. juuniks 2022. Investeering 1 (P1C4I1): Riiklik elektri- ja gaasilaadimise ning tankimise taristu Selle meetmega toetatakse laialdaselt kättesaadava avaliku taristuvõrgu ehitamist elektrisõidukite laadimiseks (sealhulgas ühistransport) ja gaasisõidukite tankimiseks, et vähendada heitkoguseid, soodustades fossiilkütuseid kasutavate sõidukite asendamist alternatiivkütuseid kasutavate sõidukitega. Toetust antakse: I)suure võimsusega laadurid; II)ühistranspordi laadimispunktid bussidele; III)kokkusurutud biogaasijaamad; ning IV)veeldatud biogaasi jaamad. Rühmades i, iii ja iv toetuse saamiseks peavad laadimispunktid ja tanklad olema üldkasutatavad. Rühmas ii on abikõlblikkuse tingimuseks see, et toetust saavat taristut kasutatakse kohaliku ühistranspordi jaoks. Toetust antakse konkurentsipõhiste projektikonkursside vormis, mille eest vastutab energiaamet, täiendades olemasolevat abikava, mis põhineb praegu valitsuse dekreedil (498/2018) energia ja biogaasi transpordiks antava taristuabi kohta aastatel 2018–2021. 2022. aastal võetakse vastu uus valitsuse dekreet, mis hõlmab ajavahemikku 2022–2025. Konkursid on avatud nii üksikettevõtjatele kui ka kohalikele omavalitsustele. Investeeringuid tehakse kooskõlas direktiiviga (EL) 2018/2001. Investeering tehakse 30. juuniks 2025. Investeering 2 (P1C4I2): Eralaadimise taristu Selle meetmega edendatakse elektriautode laadimisjaamade erataristu ehitamist. Kodulaadimise taristu puudumist peetakse üheks kitsaskohaks, mis takistab elektrisõidukite omamise stimuleerimist.

Suurendatakse olemasoleva kava „Elektrihoonete elektritranspordi taristu edendamise toetus“ eelarvet. Toetust antakse investeerimistoetusena projektidele, mis vastavad keskkonnaministeeriumi kehtestatud konkreetsetele kriteeriumidele. Toetus on suunatud elamuettevõtetele. Toetuse ulatust laiendatakse, toetades laadimisjaamu töökohal. Koostatakse eraldi kava, mis on kättesaadav alates 2022. aastast. Toetus on suunatud ettevõtetele ja tööandjatele. Investeering tehakse 30. juuniks 2024. D.2. Tagastamatu rahalise toetuse eesmärgid, sihid, näitajad ning seire ja rakendamise ajakava Arv Meede Eesmärk / siht Nimetus Kvalitatiivsed näitajad (eesmärkide puhul) Kvantitatiivsed näitajad (sihtide puhul) Lõpuleviimise soovituslik ajakava Iga eesmärgi ja sihi kirjeldus Ühik Lähtetase Eesmärk Q Aasta 34 P1C4R1 - Vähese CO2-heitega lahendused linnadele ja transpordile – fossiilkütustevaba transpordi tegevuskava Eesmärk Valitsuse resolutsiooni LVM/2021/62 vastuvõtmine riigisisesest transpordist tulenevate kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kohta Valitsuse resolutsiooni avaldamine Q2 2021 Fossiilkütustevaba transpordi tegevuskava sisaldab juhiseid ja suuniseid meetmete ettevalmistamiseks, et vähendada 2030. aastaks sisetranspordist tulenevat kasvuhoonegaaside heidet 50 % võrreldes 2005. aasta tasemega. Osa meetmetest rakendatakse õigusaktidega ja osa poliitikameetmetega. 35 P1C4R1 - Vähese CO2-heitega lahendused linnadele ja transpordile – fossiilkütustevaba transpordi tegevuskava Eesmärk Valitsuse otsuse avaldamine täiendavate riiklike meetmete kohta riigisisese transpordi heitkoguste vähendamiseks Valitsuse otsus avaldatakse Q4 2021 Võetavate meetmete puhul järgitakse põhjalikku mõjuhinnangut ja nende eesmärk on vähendada transpordisektori heitkoguseid 2030. aastaks 50 % võrreldes 2005. aastaga. Täiendavate meetmetega vähendatav hinnanguline kogus on 1,03 megatonni (vastavalt 2020. aasta aprilli lähtestsenaariumis esitatud hinnangule). Hinnangut ajakohastatakse 2021. aasta sügisel esitatava ajakohastatud põhistsenaariumi alusel. 36 P1C4R1 - Vähese CO2-heitega lahendused linnadele ja transpordile – fossiilkütustevaba transpordi tegevuskava Siht Sisetranspordist tuleneva heite vähendamine 2025. aastaks vähemalt 29 % võrreldes 2005. aastaga Protsent 0 29 Q2 2026 Pärast fossiilkütustevaba transpordi tegevuskava poliitikameetmete rakendamist on riigisisese transpordi kasvuhoonegaaside heide 2025. aastaks võrreldes 2005. aasta tasemega vähenenud vähemalt 29 %, mis võimaldab Soomel saavutada 2030. aastaks heitkoguste 50 % vähendamise eesmärgi. 37 P1C4R2 – Vähese CO2-heitega lahendused linnadele ja transpordile – säästva transpordi maksureform Eesmärk Tulumaksuseaduse (1205/2020) seadusandlike muudatuste jõustumine seoses liikuvusest tulenevate tööhõivehüvitiste maksustamisega Seaduse säte, mis viitab seadusemuudatuste jõustumisele Q2 2021 Tulumaksuseaduse muudatustega soodustatakse palju väiksema heitega auto valikut ning kerg- ja ühistranspordi ning liikuvusteenuste võrdsemat kasutamist. See hõlmab täistööajaga elektriautode madalamaid maksumäärasid ajavahemikuks 2021–2025, pendelpiletite lihtsustatud maksustamiskavasid ja töötajate jalgrataste maksusoodustusi. 38 P1C4R2 – vähese CO2-heitega lahendused linnades ja transpordis – säästva transpordi maksureform Eesmärk Seadusemuudatuste jõustumine tulumaksuseaduses (xx/2021) ametiautode maksustamise kohta Seaduse säte, mis viitab seadusemuudatuste jõustumisele Q2 2022 Tulumaksuseaduse muudatustega soodustatakse väiksema heitega auto valimist. See hõlmab vähese heitega autode madalamaid maksumäärasid ajavahemikuks 2022–2025. 39 P1C4I1 – Madala süsinikusisaldusega lahendused linnades ja transpordis – Elektri- ja gaasitranspordi ühislaadimis- ja tankimistaristu Eesmärk Konkursikutse gaasi-, elektri- ja vesinikusõidukite jaotustaristu parandamiseks Konkursikutse avaldamine Q2 2022 Konkursikutse gaasi-, elektri- ja vesinikusõidukite jaotustaristu kohta koos tingimustega, sealhulgas abikõlblikkuse kriteeriumidega, millega tagatakse, et valitud projektid vastavad olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise tehnilisele suunisele (2021/C58/01), kasutades erandite loetelu ning asjaomaste ELi ja riiklike keskkonnaalaste õigusaktide järgimise nõuet. 40 P1C4I1 – Madala süsinikusisaldusega lahendused linnades ja transpordis – Elektri- ja gaasitranspordi ühislaadimis- ja tankimistaristu Siht Uued ja töötavad kõrgepingelaadijad Arv 0 376 Q2 2024 Paigaldatakse ja võetakse kasutusele vähemalt 376 uut kõrgepingealalisvoolulaadijat (>22 kW, mis ei sisalda väga tõhusaid laadijaid, st >= 150 kW). 41 P1C4I1 – Madala süsinikusisaldusega lahendused linnades ja transpordis – Elektri- ja gaasitranspordi ühislaadimis- ja tankimistaristu Siht Uued ja toimivad ühistranspordi laadimispunktid (bussid) Arv 0 417 Q2 2024 Bussidele paigaldatakse ja võetakse kasutusele vähemalt 417 uut laadimispunkti. 42 P1C4I1 – Madala süsinikusisaldusega lahendused linnades ja transpordis – Elektri- ja gaasitranspordi ühislaadimis- ja tankimistaristu Siht Uued ja toimivad CBG jaamad Arv 0 25 Q2 2025 Ehitatakse ja võetakse kasutusele vähemalt 25 uut kokkusurutud biogaasi tanklat. 43 P1C4I1 – Madala süsinikusisaldusega lahendused linnades ja transpordis – Elektri- ja gaasitranspordi ühislaadimis- ja tankimistaristu Siht Uued ja toimivad LBG jaamad Arv 0 14 Q2 2025 Ehitatakse ja võetakse kasutusele vähemalt 14 uut veeldatud biogaasi tanklat. 44 P1C4I2 – vähese CO2-heitega lahendused linnades ja transpordis – erasektori laadimistaristu Eesmärk Valitsuse otsuste jõustumine elamute laadimistaristu toetamise eelarve laiendamise kohta ja erasektori laadimistaristu toetamise laiendamise kohta töökohtadele Parlamendi heakskiit 2022. aasta riigieelarvele Q4 2021 Valitsuse otsused elamute toetamise eelarve (eelarvepunkt 35.20.52) laiendamise ning ettevõtetele ja tööandjatele antava toetuse (eelarvepunkt 35.20.53) ulatuse laiendamise kohta jõustuvad siis, kui parlament kiidab 2022. aasta riigieelarve heaks. Tingimuste, sealhulgas abikõlblikkuse kriteeriumidega tagatakse, et projektid vastavad olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise tehnilisele suunisele (2021/C58/01), kasutades kõrvalejätmise loetelu ning asjaomaste ELi ja riiklike keskkonnaalaste õigusaktide järgimise nõuet. 45 P1C4I2 – vähese CO2-heitega lahendused linnades ja transpordis – erasektori laadimistaristu Eesmärk Kõik toetused projektidele, millega parandatakse elamute ja töökohtade laadimistaristut eelarvedekreedi 35.20.52 muudatuste alusel Antud toetustest teatamine Q4 2023 Toetusi antakse rahastamiskõlblikele projektidele vähese tähtsuse reegli kohaste pidevate projektikonkursside alusel vastavalt 44. eesmärgis nimetatud projektikonkurssides sätestatud valiku-/rahastamiskriteeriumidele. Toetusi andev asutus (ARA) teatab toetustest toetusregistrile. 46 P1C4I2 – vähese CO2-heitega lahendused linnades ja transpordis – erasektori laadimistaristu Siht Uute ja toimivate eraõiguslike laadimispunktide arv Arv 0 28 000 Q2 2024 Kõik toetatavad projektid tuleb lõpule viia. Ehitatakse ja võetakse kasutusele vähemalt 28 000 uut laadimispunkti või laadimisvõimsust. E. KOMPONENT P1C5. KESKKONNASÄÄSTLIKKUS JA LOODUSPÕHISED LAHENDUSED Soome valitsus on seadnud eesmärgiks peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine 2030. aastaks. Soome taaste- ja vastupidavuskava selle osa üldeesmärk on aidata peatada loodusvarade intensiivsest kasutamisest põhjustatud bioloogilise mitmekesisuse vähenemine ning võidelda Läänemere reostuse vastu. Komponent hõlmab investeeringuid, mille eesmärk on edendada uuenduslikke lahendusi reostuse vastu võitlemiseks, näiteks kasutada tööstuslikku kõrvalsaadust kipsi Läänemere fosforisisalduse vähendamiseks, ning arendada kliimasäästlikku metsamajandamist. Neid investeeringuid täiendab looduskaitseseaduse reform. See õigusakt on riikliku bioloogilise mitmekesisuse strateegia õiguslik alus ja selle eesmärk on bioloogilise mitmekesisuse tugevdamine. Komponent aitab kaasa riigipõhiste soovituste täitmisele, mis käsitlevad investeeringute keskendamist rohepöördele (riigipõhine soovitus 3/2020). Eeldatakse, et ükski selle komponendi meede ei kahjusta oluliselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses, võttes arvesse taaste- ja vastupidavuskavas sätestatud meetmete kirjeldust ja leevendavaid meetmeid kooskõlas olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise tehnilise suunisega (2021/C58/01). E.1. Tagastamatu rahalise toetusega seotud reformide ja investeeringute kirjeldus Reform 1 (P1C5R1): Looduskaitsealaste õigusaktide ajakohastamine Soomel puudub praegu õiguslik alus riiklikule bioloogilise mitmekesisuse strateegiale ja vabatahtlikele looduskaitsemeetmetele, sealhulgas taastamismeetmetele ja aktiivsetele looduslikele majandamismeetmetele. Soome ajakohastab looduskaitseseadust (1096/1996), et paremini reageerida praegustele vajadustele bioloogilise mitmekesisuse tugevdamiseks. Seadusemuudatustega tagatakse, et otsuste tegemisel võetakse paremini arvesse bioloogilise mitmekesisuse säilitamist väljaspool looduskaitsealasid ja ökosüsteemi teenuste säilitamist. Lisaks võetakse vastu uued meetmed, et tõhustada elupaikade ja liikide kaitset. Valitsus esitab uue looduskaitseseaduse parlamendile 31. jaanuariks 2022. Uus seadus jõustub 2022. aastal. Seaduse rakendamise eest vastutavad majandusarengu-, transpordi- ja keskkonnakeskused, Metsähallitus ja keskkonnaministeerium. Soomelt oodatakse ka määruse vastuvõtmist taastamis- ja hooldusmeetmete rahalise toetamise süsteemi kohta, millega toetatakse ohustatud elupaikade, liikide ja maastikuväärtuste taastamise ja haldamise meetmeid. Reform viiakse lõpule 31. detsembriks 2023. Investeering 1 (P1C5I1): Kipsiga töötlemine ja toitainete ringlussevõtt Meetmega toetatakse kliima- ja keskkonnaeesmärke, töödeldes põllumaad kipsiga. Selle lahenduse eesmärk on vähendada fosforikoormust põllumajandusest Läänemereni. Meetme eesmärk on ka vähendada toitainete sattumist veekogudesse, edendades toitaineterikast linnapiirkonna jäätmevoost toitainete ringlussevõttu, mis peaks aitama ära hoida eutrofeerumist ja lagunemist. Investeering koosneb kahest osast:

I)põldude töötlemine kipsiga; ning II)Toitainete ringlussevõttu käsitlevad teadus- ja arendusprojektid. Toetust põldude kipsiga töötlemiseks antakse valitsuse dekreediga 510/2020, mis anti välja veeressursside korralduse ja merestrateegia seaduse (1299/2004) alusel. Kipsihangete, transpordi- ja rakendusteenuste hankemenetlused kuulutatakse välja Edela-Soome majandusarengu, transpordi ja keskkonna keskuse vastutusel 2021. aastal. Meede on suunatud tootjatele ja põllumajandustootjatele. Soomes on leitud, et 540 000 hektarit põldu saab kipsiga töödelda. Eeldatakse, et kõnealune meede ei kahjusta märkimisväärselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses, võttes arvesse meetme kirjeldust ning taaste- ja vastupidavuskavas sätestatud leevendavaid meetmeid kooskõlas olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise tehnilise suunisega (2021/C58/01). Eelkõige tehakse asjaomaste põllumaade ja veekogude seiret, et vältida kahjulikku mõju maale (sealhulgas mullale) ja veeökosüsteemidele ning kahjulikku mõju süsinikubilansile. Kui tuvastatakse kahjulik mõju, võetakse asjakohased meetmed, et tagada ökosüsteemi ja/või süsinikubilansi taastamine, ning tuleks vältida kipsi kasutamist asjaomasel alal. Selle investeeringu kohast rahastamist ei kasutata selleks, et kasutada kipsi toidupõhiste biokütuse-/bioenergiakultuuride kasvatamisel. Toetust teadus- ja arendustegevuse projektidele, mis käsitlevad toitainete ringlussevõttu, antakse valitsuse määruse alusel, milles käsitletakse toitainete ringlussevõttu ja reoveepuhastuse energiatõhususe projekte aastatel 2020–2026 (657/2020). Avatud projektikonkursid kuulutatakse välja keskkonnaministeeriumi vastutusel. Projektidega toetatakse toitainete ringlussevõtu uute tehnoloogiate ja meetodite kasutuselevõttu, kõrge töötlemistasemega konkurentsivõimeliste lõpptoodete tootmist, investeeringuid teadus- ja arendustegevusse ning tööstuse konkurentsivõimet. Valikuprotsessis pööratakse erilist tähelepanu kliimamuutustele, eutrofeerumisele ja bioloogilisele mitmekesisusele avalduvale mõjule. Valikukriteeriumidega tagatakse, et kõik projektid aitavad kaasa kliimamuutustega seotud eesmärkide saavutamisele, on seotud sekkumisvaldkonnaga 045a, mille kliimakoefitsient on 100 % vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määruse (EL) nr 2021/241 (millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu) VI lisale. Sel eesmärgil tagatakse valitud kipsitarneprojektidega, et vähemalt 50 % kuivmassi järgi liigiti kogutud ja asjaomaste kipsi tarnivate tootjate tekitatud tavajäätmetest töödeldakse teiseseks tooraineks. Valitud toitainete ringlussevõtu projektidega tagatakse, et vähemalt 50 % taaskasutatavatest toitainetest või reovee biomassist muundatakse teiseseks tooraineks. Investeering tehakse 31. detsembriks 2025. Investeering 2 (P1C5I2): Kliimasäästvad meetmed maakasutussektoris See meede keskendub kliimasäästlike maakasutusmeetodite väljatöötamisele. Soome rahastab algatusi, mis võimaldavad metsandussektoril kasutada sihipärasemaid ja mitmekesisemaid metsaraie- ja põllumajandusmeetodeid, mille puhul võetakse rohkem arvesse mullastikku, loodusväärtusi ja veekaitset kui praegu („täppismets“). Eeldatakse, et kõnealune meede ei kahjusta märkimisväärselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses, võttes arvesse meetme kirjeldust ning taaste- ja vastupidavuskavas sätestatud leevendavaid meetmeid kooskõlas olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise tehnilise suunisega (2021/C58/01). Meede hõlmab täiendavaid meetodeid, tehnoloogiaid ja teabe loomist metsade kestlikkuse edendamiseks, sealhulgas segametsade eelistamise ja metsade bioloogilise mitmekesisuse suurendamise kaudu, suurendades muu hulgas alal surnud puidu kogust. Metsades, kus kasutatakse pidevaid metsamajandamismeetodeid, mis tähendab selgete tükkide puudumist, ei tohi olla uusi ega parandavaid vette hädamaandumisi. Eeldatakse, et uute meetodite väljatöötamine parandab väärtuse loomist ja muudab metsategevuse ahelad tõhusamaks, samal ajal kui võidakse välja töötada uusi uuendusi, mida saab kasutada nii riiklikul kui ka ülemaailmsel tasandil. Toetust uute maakasutusmeetmete väljatöötamiseks antakse valitsuse dekreedi 5/2021 alusel, mis käsitleb toetusi kliimameetmeteks maakasutussektoris aastatel 2020–2025. Põllumajandus- ja metsandusministeerium avaldab konkursikutse arendus- ja koolitusprojektidele. Rahastatakse vähemalt seitset projekti. Meede on suunatud metsandussektoris osalejatele (metsaomanikud, planeerimine, tehnoloogia, lepingute sõlmimine ning muud selles valdkonnas tegutsevad ettevõtjad ja kogukonnad). Rahastamiskõlblikkuse/valikukriteeriumidega tagatakse, et kõik projektid aitavad saavutada kliimamuutustega seotud eesmärke, mis on seotud sekkumisvaldkonnaga 050, mille kliimakoefitsient on 40 % vastavalt Eur