[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 17.12.2007

KOM(2007) 819 lõplik

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE, EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Tegevusprogrammi „Aktiivne Euroopa Liidu kodakondsus” (2004–2006) hindamisaruanne

SISUKORD

1. SISSEJUHATUS 3

1.1. Tegevusprogramm 3

1.2. Järelhindamine 4

2. HINDAJA PEAMISED JÄRELDUSED 5

2.1. Kavandamine ja asjakohasus 5

2.2. Programmi üldine tulemuslikkus ja mõju 5

2.3. Programmi üldine tõhusus 7

2.4. Lisaväärtus ja tulemuste kasutamine 7

3. SOOVITUSED JA NENDE ARVESSEVÕTMINE 8

3.1. Kodanike kaasatuse tugevdamine 8

3.2. Ühtsuse tugevdamine, partnerluse edendamine ja sünergia suurendamine 8

3.3. Tihedamad sidemed liikmesriikide tasandiga 9

3.4. Programmi juhtimise parandamine 9

4. JÄRELDUSED 11

1. SISSEJUHATUS

Käesolevas dokumendis esitatakse tegevusprogrammi „Aktiivne Euroopa Liidu kodakondsus” (2004—2006)[1] järelhindamise peamised tulemused ja soovitused ning komisjonilt saadud tagasiside ja järeldused nende soovituste kohta.

1.1. Tegevusprogramm

Nõukogu kehtestas 2004. aasta jaanuaris ühenduse tegevusprogrammi aktiivse Euroopa Liidu kodakondsuse edendamiseks (kodanike osalus). Programmi eesmärgid olid:

1. tugevdada avatud dialoogi kodanikuühiskonnaga ja eri riikide kodanike vahelisi sidemeid;

2. edendada ja levitada Euroopa Liidu väärtusi ja eesmärke;

3. tuua kodanikke Euroopa Liidule ja selle institutsioonidele lähemale ja julgustada neid institutsioonidega tihedamalt suhtlema;

4. kaasata kodanikud tihedamalt Euroopa Liidu ehitamist käsitlevasse mõttetegevusse ja arutellu ;

5. tugevdada programmis osalevate riikide kodanike vahelisi sidemeid ja vahetusi, eelkõige sõpruslinnade kavade kaudu,

6. julgustada aktiivse ja osalemisvalmikodakondsuse edendamisega seotud organite algatusi.

Programmil oli 72 miljoni euro suurune eelarve ja konkreetsed eesmärgid:

- toetada aktiivse Euroopa Liidu kodakondsuse valdkonnas tegutsevaid organisatsioone (Euroopa ideid ja debatti edendavad organisatsioonid ning Euroopa väärtusi ja eesmärke edendavad mõttekojad) tegevustoetuste andmisega;

- toetada kodanikuühiskonna organisatsioonide (valitsusvälised organisatsioonid, Euroopa huve esindavad ühingud ja liidud või tööandjate ja töövõtjate liidud) algatatud projekte;

- toetada sõpruslinnade tegevust.

Programmi kavandatud tulemused olid:

- tegevustoetust saavate organisatsioonide tegevusprogrammid, kaasa arvatud kohtumised, dialoog ELi institutsioonidega, seisukohavõtud, võrgustike loomine, heade tavade vahetamine ja teadlikkuse tõstmine;

- kohtumised, haridusprogrammid ning kodanikuühiskonna organisatsioonide pakutud vahendid ja väljaanded ning nende korraldatud tutvustamistegevused;

- kodanikevahelised kohtumised, konverentsid, teavituskampaaniad ja sõpruslinnade projektidega tegelevate ametnike koolitamine.

Programmi üks iseloomulik joon oli toetatud väikeprojektide suur arv: kogu programmiperioodi vältel (2004–2006) anti toetusi 4 062 sõpruslinnadevahelisele üritusele ja 343 kodanikuühiskonna organisatsioonide algatatud projektile ning 40 tegevustoetust mõttekodadele ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele. Seega toetati programmi kaudu suurt hulka üritusi ja muid meetmeid, milles osalesid otseselt eri Euroopa riikide kodanikud. See ülesehitus tähendas tsentraliseeritult juhitava programmi jaoks suurt halduslikku väljakutset. Vastutavad talitused tegelesid enam kui 7000 toetusetaotluse ja 4500 toetuslepinguga.

Programm hõlmas 25 ELi liikmesriiki. 2005. aastal liitusid programmiga ka Bulgaaria ja Rumeenia. Uutes liikmesriikides ja kandidaatriikides asuvate organisatsioonide osalus suurenes programmiperioodi jooksul. Näiteks sõpruslinnadega seoses tõusis nendes riikides korraldatavate ürituste osakaal 17 % 2004. aastal 24 % 2006. aastal.

1.2. Järelhindamine

Järelhindamise teostas konsultatsiooniettevõte.[2] Hindamise üldised eesmärgid olid:

7. hinnata ühenduse tegevusprogrammi raames aktiivse Euroopa Liidu kodakondsuse (kodanike osalus) edendamiseks elluviidud tegevusi;

8. saada kogemusi programmi „Kodanike Euroopa” (2007–2013) rakendamiseks.

Hindamisel keskenduti programmi asjakohasusele, tulemuslikkusele ja tõhususele ning sidususele teiste aktiivset Euroopa kodakondsust toetavate ja arendavate algatustega.

Hindamine viidi läbi 2006. aastal ja see põhines 2004. ja 2005. aasta andmetel[3].

Euroopa Komisjon tegi 2005. aastal pärast põhjalikku konsultatsiooni sidusrühmadega ettepaneku uue „Kodanike Euroopa” programmi kohta. Juba selle konsultatsiooni käigus saadi teada palju sellist, mida kinnitas hilisem järelhindamine. Seetõttu on paljud käesolevas hinnangus esitatud soovitused juba uude programmi integreeritud. Mitmed välishindamise aruandes esitatud järeldused on siiski uue programmi rakendamise seisukohast asjakohased[4].

2. HINDAJA PEAMISED JÄRELDUSED

2.1. Kavandamine ja asjakohasus

Välishindamisel leidis kinnitust fakt, et aktiivse Euroopa kodakondsuse valdkonnas on tungiv vajadus ühenduse sekkumise järele ning et programm oli asjakohane vastus sellele vajadusele. Samuti kinnitas hindaja, et varem eraldiseisvate meetmete liitmine ühte programmi on tõestanud oma kasulikkust.

Hindaja arvates olid programmi eesmärgid ja tegevused selle põhiülesande ja poliitilise taustaga üldiselt kooskõlas. Programmil oli hindaja arvates suur hulk selgelt määratletud sihtrühmi.

Hindaja arvab, et omavahel tuleks paremini kokku viia programmi tagasihoidlik eelarve ja selles püstitatud eesmärkide suur arv; kuigi programmil oli suur hulk keerulisi ülesandeid, olid selle vahendid (suhteliselt) piiratud. See võib hindaja arvates tekitada lõhe programmi eesmärkide ja tegelikult saavutatava vahel.

2.2. Programmi üldine tulemuslikkus ja mõju

Tulemuslikkuse osas oli programmi kõige edukam väljund eri riikide kodanike vaheliste sidemete ja vahetuste tugevdamine: 75 % vastanutest väitis, et selle konkreetse eesmärgi olid nad suures osas täitnud. 45 % vastanutest arvas, et programmis esitatud ELi väärtuste edendamise ja tutvustamise eesmärgi olid nad suures osas täitnud. Kokkuvõttes leidis ainult 31 %, et programm suutis tuua kodanikke ELile lähemale.

Need tulemused näitavad, et programm oli oma horisontaalse ülesande täitmisel, s.o ELi kodanike, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja omavalitsuste vaheliste sidemete tugevdamisel edukam kui vertikaalse ülesande täitmisel, s.o kodanike lähendamisel ELile. Seega on viimatinimetatud eesmärk eriti tähtis väljakutse ka uue „Kodanike Euroopa” programmi jaoks.

Hindaja arvates olid programmi peamisteks tulemusteks nn käegakatsutavad tooted (näiteks väljaanded), metoodiline õpe, kogemused ja teadmised, poliitilised õppetunnid ja tihedam koostöö Euroopa tasandil ning teadlikkuse tõstmine kodakondsusega seotud küsimuste ja teistest kultuuride alal. Samuti oli programm tulemuslik toetuse saajate suutlikkuse tõstmisel.

Programmi mõju võib kokkuvõtvalt kirjeldada järgmise nelja kategooria kaudu:

a) ELi kodanikud on teadlikumad ELi tegevusest.

- Osalejad tunnevad ELi arutelude ja poliitika vastu rohkem huvi ning nende mõistavad neid paremini – mõned organisatsioonid teatasid, et projektist osavõtnute huvi Euroopa projektide vastu kasvas.

- Kodanikel on parem juurdepääs ELi institutsioonidele.

b) ELi ja riigi tasandil tegutsevad mõjusamad kodanikuühiskonna organisatsioonid

- Võrgustikud – paljud organisatsioonid teatasid, et olid loonud projekti tulemusel uue võrgustiku või et nende olemasoleva võrgustiku liikmeskond oli oluliselt kasvanud.

- Organisatsioonide toimimine paranes – kodanikuühiskonna projektide elluviimise käigus saadud ELi rahaline toetus mõjus väga sageli ligitõmbavalt täiendava rahalise toetuse saamisel teistelt, nii riikliku kui erasektori organisatsioonidelt.

- Suurenes huvi Euroopa küsimuste vastu, Euroopa Liidu tegevuse jätkusuutlikkus tugevnes ning teiste ELi rahastamisallikate kasutus suurenes – peaaegu pooled programmis osalevatest organisatsioonidest teatasid, et tänu nende osalemisele selles programmis suurenes nende huvi osaleda ka paljude teiste ELi tegevuste elluviimises.

- Paranes organisatsioonide tegevuseesmärkide saavutamine kodakondsuse vallas – tegevustoetusi peeti oluliseks panuseks organisatsioonide suutlikkusele töötada aktiivse Euroopa kodakondsuse valdkonnas ja sel alal tulemusi saavutada.

- Usaldusväärsus suurenes – paljud organisatsioonid väitsid, et ELi toetuse saamist peeti tunnustuseks ning see lisas projekti tegevustele kohalikul tasandil usaldusväärsust.

c) Tihenenud suhtlus ja tugevamad rahvusvahelised võrgustikud sõpruslinnade vahel.

- Euroopa meetmete arv suurenes.

- Programmi käigus töötati välja sõpruslinnade võrgustikud ja tugevdati neid – mitmed kohalikud omavalitsused on loonud uue võrgustiku või tugevdanud ja laiendanud olemasolevat ning korraldatud on varasemast suuremal arvul mitmepoolseid sõpruslinnadevahelisi üritusi.

d) Kodanikuühiskonna organisatsioonide panust kasutatakse ELi poliitika kujundamisel varasemast rohkem.

- Osaletakse poliitilistel aruteludel ja õigusloomes – mõned toetatud organisatsioonid osutusid tähtsaks erialateadmiste ja teabe allikaks riigi ja Euroopa tasandi poliitikakujundajatele. Mitmel juhul on nende töö aidanud otseselt kaasa poliitilistele või seadusandlikele muudatustele riigi või Euroopa tasandil.

Üks poliitilise muudatuse või poliitikale avaldunud mõju näide on ECASi välja antud aruanne töötajate vaba liikumise kohta ELis, millest sai hiljem Euroopa Komisjoni selles valdkonnas tehtava töö üks allikas. Sarnase mõju saavutasid ka mõned teised tegevustoetust saanud organisatsioonid, näiteks Sotsiaalne Platvorm teenustedirektiivi koostamise ajal, Vabad Kohtuprotsessid Välismaal või Euroopa Liidu riiginõukogude ja Kõrgemate Halduskohtute Ühendus, mis on teavitanud Belgia põgenikke käsitlevate õigusnormide muutmisest. [5]

Seega pakub hindamine tõendusmaterjali programmi mõju kohta kooskõlas programmi eesmärkidega.

2.3. Programmi üldine tõhusus

Tõhususe kohta näitab hindamine, et toetusesaajad olid programmi komisjonipoolse haldamisega üldiselt rahul. Näiteks hindas 74 % vastanutest dokumentide, näiteks taotlusvormide, selguse heaks. Toetusesaajad rõhutasid ka, et neil oli komisjoni ametnikega hea vahetu kontakt. Hindaja osutas siiski suhteliselt suurele töötajate vahetumisele projektide ja toetuste eest vastutavate komisjoni ametnike seas, milles toetusesaajad nägid probleemi.

Peamiste punktide hulgas, milles programmi haldust tuleb parandada, nimetati hinnangus maksete viibimisi ja suhteliselt vähest tagasisidet komisjoni rahulolu kohta saadud tulemuste kvaliteediga, samuti vajadust saada rohkem teavet, tuge partnerite leidmisel ning nõu ja suunamist programmiga seotud tegevuse teemal.

2.4. Lisaväärtus ja tulemuste kasutamine

Programmi lisaväärtus seisnes peamiselt rahastatud tegevuste Euroopa mõõtme tugevdamises ning võimaluses kaasata Euroopa kodanikke vahetult olenemata nende taustast. Umbes 80 % küsitletud toetusesaajatest ütles, et nad ei oleks suutnud oma tegevuseks mujalt raha saada.

Hindaja arvates oleks „Aktiivse Euroopa kodakondsuse” programmil võinud olla rohkem võimalusi nii tulemuste levitamiseks kui ka kasutamiseks eelkõige ELi tasandil. Teavet projektide tulemuste kohta levitati peamiselt kohalikul tasandil ja ainult väike osa organisatsioonidest levitas neid Euroopa tasandil. Ka projektide vahel levitati tulemusi suhteliselt vähe – hindaja väitel oli ainult väike osa vastanutest teadlik teiste projektide tulemustest.

Hindamisaruanne sisaldab seitset parima tava näidet. Need juhtumiuuringud annavad häid näiteid ka tulemuste levitamiseks tehtud jõupingutuste kohta. Näiteks Itaalias Specchia linnas elluviidud sõpruslinnaprojekt oli avalikkuse teravdatud tähelepanu all ja avaldas täiendavat mõju ka kohalikule majandusele ja avalikule haldusele. ECASi juhtum on hea näide mõne konkreetse tegevuse üleeuroopalise meediakajastuse kohta. [6]

3. SOOVITUSED JA NENDE ARVESSEVÕTMINE

Käesolevas osas kirjeldatakse nelja peamise teemavaldkonna kohta esitatud soovitusi koos meetmetega, mida Euroopa Komisjon on nende järgimiseks rakendanud või kavatseb rakendada.

3.1. Kodanike kaasatuse tugevdamine

Leiti, et on tähtis kaasata uue programmi eesmärkide ja meetmete kavandamisse vahetult kodanikke ja nende organisatsioone. Peale selle tuleb välja töötada uusi meetmeid, et tuua EL kodanike lähemale.

Enne uue „Kodanike Euroopa” programmi vastuvõtmist korraldati arutelusid peamiste sidusrühmadega, et saada tagasisidet „Euroopa Kodanike” programmi sisu, eesmärkide ja rakendamise kohta. Seda tava jätkatakse kogu programmiperioodi vältel programmi eri harusid esindavate Euroopa katusorganisatsioonidega peetava struktureeritud dialoogi vormis.

Lisaks on uue „Kodanike Euroopa” programmi 1. meetme üheks põhijooneks kodanike vahetu kaasamine programmitegevuste rakendamisse.

Uude „Kodanike Euroopa” programmi on uute meetmete lisamisega integreeritud uut liiki tegevusi, näiteks kodanike arutlusringe. Neid tegevusi testitakse praegu katseprojektide abil. Katseprojektide analüüsi alusel lisatakse uued meetmed „Kodanike Euroopa” programmi alates 2008. aastast.

Peale selle hõlmab uus programm avalikkuse teravdatud tähelepanu all olevaid üritusi, millele kutsutakse kohalike omavalitsuste, kodanikuühiskonna ja Euroopa kodanike esindajaid, et nad saaksid avaldada arvamust Euroopa integratsiooni tuleviku ja kodanike rolli kohta selles.

3.2. Ühtsuse tugevdamine, partnerluse edendamine ja sünergia suurendamine

Euroopa Komisjon tunnistas programmi sisemise ühtsuse tugevdamise keerukust. Uus programm kajastab seda ülesannet ning seega aitavad programmi eesmärgid ja prioriteedid kaasa uue programmi meetmete vahelise tugevama ühtsuse saavutamisele.

Eeloleval programmitöö perioodil pannakse suurt rõhku kodanikuühiskonda, poliitikakujundajaid ja ettevõtjaid liitvatele partnerlustele ja sektoriteülestele perspektiividele, mis omakorda edendavad programmi kaudu rahastatud mitmesuguste tegevusvaldkondade ja eri liiki organisatsioonide vaheliste sünergiate ja võrgustike loomist. Uue „Kodanike Euroopa” programmi üks prioriteete on seega soodustada sektoritevahelist partnerlust ja edendada projekte, mis põhinevad eri osaliste, sh kodanikuühiskonna organisatsioonide, kohalike omavalitsuste, mõttekodade, valitsusväliste organisatsioonide jt koostööl.

Üks uue programmi konkreetsetest eesmärkidest on tihedamate sidemete loomine 2004. aastal liitunud liikmesriikide ja 30. aprillil 2004 juba ELis olnud liikmesriikide kodanike vahel ning uute ja vanade liikmesriikide organisatsioonide partnerlust toetatakse igati. See kajastub ka kõigi programmi meetmete suhtes kohaldatavates toetuse andmise kriteeriumides.

Seoses sünergiaga teiste ühenduse tegevusprogrammidega usub Euroopa Komisjon, et 2007.–2013. aasta uued programmid on Euroopa kodakondsuse arendamise valdkonnas edasi arenenud. Programmi rakendamisel tuleb teha koostööd ning seda tehakse kogu programmide elluviimise ajal. Praegu töötab komisjon välja uut horisontaalset lähenemisviisi tulemuste levitamiseks hariduse, kultuuri, noorsootöö ja kodakondsuse vallas. Sellega lähendatakse mitmesuguseid asjakohaseid programme.

3.3. Tihedamad sidemed liikmesriikide tasandiga

Sidemeid riiklike programmide ja algatustega aktiivse kodakondsuse valdkonnas tuleks tugevdada, parandades kontakte kodanike kaasamise eest vastutavate riiklike asutustega. Euroopa Komisjon nõustub sellega, et on vaja tugevdada sidet aktiivse Euroopa kodakondsuse arendamise Euroopa ja riigi tasandi vahel. Nende kahe tasandi ühendamine mõjutaks positiivselt seda, et riigid mõistaksid oma tähtsust aktiivse Euroopa kodakondsuse valdkonna tegevuses paremini.

Õigusaktiga, mis oli „Kodanike Euroopa” programmi loomise aluseks, loodi programmikomitee abistamaks Euroopa Komisjoni programmi rakendamisel. Praktikas tähendab see seda, et Euroopa Komisjon saab võimaluse pidada liikmesriikidega dialoogi programmi seisukohast oluliste küsimuste üle. See on juba juhtinud liikmesriikide tähelepanu aktiivse Euroopa kodakondsuse küsimustele, mis võib soodustada ka tihedamate sidemete loomist uue programmi ja asjaomases valdkonnas ettevõetavate riiklike algatuste vahel.

Lisaks on paljudes liikmesriikides loomisel programmi „Kodanike Euroopa” koordinatsiooni- ja tugistruktuurid. Peale teavitamis- ja levitamisrolli võivad kõnealused struktuurid anda ka Euroopa Komisjonile tagasisidet programmi rakendamise ja aktiivse Euroopa kodakondsuse valdkonnas elluviidavate riiklike programmide, algatuste ja poliitikapõhimõtete kohta.

3.4. Programmi juhtimise parandamine

Soovitused programmi juhtimise parandamiseks on järgmised:

a) Rahastamine ja haldus

- rahasummade kiirem väljamaksmine toetusesaajatele ning finantsaruandluse menetluste lihtsustamine;

- kontaktisiku ametikoha loomine Euroopa Komisjoni või täitevameti juurde, kelle ülesandeks on toetada projektide elluviijaid kogu nende projekti kestuse vältel ;

- täiendavate juhiste andmine seoses taotluste esitamise ja abikõlblikkuskriteeriumidega;

- toetuste haldamisega tegeleva personali püsivuse tagamine.

b) Järelevalve ja hindamine

- kohapealsed kontrollkäigud, et täiustada järelevalvekorda;

- kriteeriumide ja näitajate väljatöötamine, mille abil saab mõõta projektide ja programmi edukust tervikuna;

- projektide juhendamine selles osas, kuidas individuaalsete hindamiste käigus andmeid koguda.

c) Lisaväärtus, levitamine ja partnerite otsimine

- programmi tegevuste struktureerimine ning toetuse andmine suurematele ja avalikkuse teravama tähelepanu all olevatele projektidele;

- tulemuste välise kasutamise julgustamine (näiteks levitamis- ja kasutamiskavade tunnustamine valikukriteeriumina);

- projekti tulemuste levitamise parandamine on-line andmebaasi loomise ning juhtumiuuringute ja häid tavasid tutvustavate suuniste abil;

- „partnerite sobitamise” toetamine;

- programmi logo loomine ja nõue, et projektide tutvustamisel kasutataks seda logo meedias .

Euroopa Komisjon peab neid soovitusi kasulikeks ning on teinud juba mitmeid korraldusi programmi juhtimise parandamiseks.

Täitevameti loomine aitab märkimisväärselt kaasa programmi juhtimise tugevdamisele. See võimaldab toetuste haldamise süsteemide stabiilsemat arendamist ning annab võimaluse vähendada tööjõu voolavust. Hiljuti tehtud lihtsustused, nagu kindlasummaliste toetuste ja Interneti-vahendite laialdane kasutamine on selle valdkonna kohta esitatud soovitustega kooskõlas. Komisjon on koostanud kõikehõlmava programmivõrgu, mis annab potentsiaalsetele toetusesaajatele hea võimaluse prognoosida ja tagada stabiilsust. Ka mitmeaastaste partnerluste kasutamine on toetusesaajate jaoks oluline lihtsustus ja parandusmeede.

Uuel programmiperioodil on toetusesaajatele pakutavat tuge juba suurendatud ning seda arendatakse edasi näiteks detsentraliseeritud tugi- ja teabekeskuste kaudu. Uus programm hõlmab ka uusi jooni, nagu mitmeaastalisus, mis struktureerib tegevusi paremini. See teeb tegevuse ja nende tulemused nähtavamaks ning võimaldab komisjonil arendada toetust saavate organisatsioonidega tihedamat partnerlust. Samuti on komisjon välja töötanud strateegia ja praktilise tegevuskava tulemuste kasutamiseks ja levitamiseks. See hõlmab praktilisi meetmeid, nagu Interneti-vahendid parimate tavade ja projektide tegelike tulemuste levitamiseks laiale sidusrühmade ringile. Arendatakse ka paremini struktureeritud järelevalvesüsteemi, mis hõlmab projektides vahetult osalenute küsitluste alusel koostatavaid mõjuhinnanguid.

4. JÄRELDUSED

Hindamine kinnitab programmi „Aktiivne Euroopa Liidu kodakondsus” tähtsust kodanike kaasamise ning Euroopa ühiste väärtuste üle peetava arutelu seisukohast. Programm on andnud paljudele Euroopa kodanikele ja nende organisatsioonidele võimaluse osaleda Euroopa ülesehitamise protsessis, avaldada oma arvamust ning osaleda Euroopa poliitika kujundamises. See on ühendanud eri riikide inimesi ja kohalikke kogukondi. Sellest järeldub, et ühendus peab jätkuvalt toetama aktiivse Euroopa kodakondsuse edendamist ning et selleks tuleks eraldada piisavad vahendid.

Hindamisel osutati ka mõnele eelmise programmi puudusele ja rõhutati märkimisväärset arengupotentsiaali. Seega jääb ruumi uuendus- ja struktureerimismeetmete tugevdamiseks, et suurendada uue „Kodanike Euroopa” programmi mõju kodanike suurema kaasatuse, sidususe ja sünergia arendamise, riigi tasandil sidemete parandamise ning programmi juhtimise edasise parandamise osas.

Uue programmi koostamise ja selle rakendamise kavandamise ajal alustas komisjon aktiivse Euroopa kodakondsuse valdkonna võtmeorganisatsioonidega paremini struktureeritud dialoogi ja partnerlussuhteid. Hindamine kinnitas, et selline dialoog on programmi mõju tugevdamise seisukohast olulise tähtsusega, eelkõige poliitiliste järelduste tegemise ja programmi rakendamisest kogemuste seisukohast. Seega jätkab komisjon kõnealuse dialoogi arendamist ja tugevdamist.

[1] Nõukogu otsus nr 2004/100/EÜ, 26. jaanuar 2004, ajavahemiku 1. jaanuar 2004–31. detsember 2006 kohta, ELT L 30, lk 6, 4/02/2004.

[2] ECOTEC

[3] 31 tegevustoetust, 250 kodanikuühiskonna projekti ja 2 800 sõpruslinnade üritust.

[4] Täielik välishindajate koostatud aruanne on kättesaadav järgmisel veebilehel: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#civilsocietyHeader

[5] Juhtumiuuringute kohta saab üksikasjalikumat teavet lõpliku hindamisaruande lisast 7, vt veebilehelt: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#civilsocietyHeader

[6] Lisateavet saab lõpliku hindamisaruande lisast 7 veebilehel:

http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#civilsocietyHeader