[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 20.1.2006

SEK(2006) 83 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

EAGGFi tagatisrahastu kulude kohta Varajase hoiatamise süsteem nr 12/2005

SISUKORD

1. ASSIGNEERINGUTE ESIALGNE KASUTAMINE 3

2. MÄRKUSED 2005. AASTA EELARVE TÄITMISE KOHTA 3

3. JÄRELDUSED 5

1. ASSIGNEERINGUTE ESIALGNE KASUTAMINE

Rubriigi 1 puhul kasutati eelarveassigneeringuid 48 888,2 miljoni euro väärtuses e 98,4% assigneeringutest. Kõnealune netosumma on saadud, lahutades üldsummast summad, mis nõuti tagasi EAGGFi tagatisrahastu raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega seotud finantsparanduste ning eelarveaasta ettemaksete peatamise ja vähendamise tulemusel.

Lisatud tabelis on esitatud 2005. aasta eelarve assigneeringute esialgne kasutamine ajavahemikul 16. oktobrist 2004 kuni 15. oktoobrini 2005. Lõplikud andmed kasutamise kohta saavad teatavaks alles pärast 31. detsembrit 2005, sest komisjon võib teha otsemakseid kõnealuse kuupäevani. Algsete eelarveassigneeringutega võrreldes ilmneb kõnealusest kasutamisest ligikaudu 788,4 miljonit euro suurune alakasutamine, mis jaguneb järgmiselt:

- alamrubriigi 1a puhul oli alakasutamine 725,9 miljonit eurot,

- alamrubriigi 1b puhul oli alakasutamine 62,6 miljonit eurot.

2. MÄRKUSED 2005. AASTA EELARVE TÄITMISE KOHTA

Kõige olulisemate artiklite puhul mõjutavad 2005. aasta eelarve esialgset kasutamist järgmised tegurid (NB: sulgudes on esitatud ülekasutamise (+) või alakasutamise (–) määr).

2.1. Finantstegurid

Dollari kurss euro suhtes

Eespool nimetatud ajavahemikus kantud kulude puhul võetakse arvesse dollari-euro kursi muutusi. Suure osa põllumajandustoodete, eelkõige teravilja ja suhkru eksporditoetuste ning mõnede sisetoetuste, näiteks puuviljatoetuse puhul mõjutab kulusid euro kurss dollari suhtes.

Eelarvepädevate institutsioonide vastuvõetud eelarve põhines assigneeringutel, mida taotleti 2005. aasta esialgses eelarveprojektis, mille koostamisel lähtuti keskmisest pariteedi suhtest 1 euro = 1,25 USA dollarit. Tuleb märkida, et ajavahemikus 1. augustist 2004 kuni 31. juulini 2005 oli keskmine pariteedi suhe ligikaudu 1 euro = 1,27 USA dollarit, s.o umbes 2% kõrgem 2005. aasta esialgse eelarveprojekti koostamisel kasutatud kursist.

2.2. Alamrubriik 1a – turutegurid

Alamrubriigi 1a puhul kasutati eelarveassigneeringuid ettenähtust vähem loomakasvatussaaduste sektoris ja ettenähtust rohkem taimesaaduste sektoris:

- taimesaaduste sektoris oli ülekasutamine 335,7 miljonit eurot ning see oli peamiselt seotud teravilja, põllukultuuride, kiutaimede ja horisontaalsete otsetoetustega;

- loomakasvatussaaduste sektoris oli alakasutamine 795,3 miljonit eurot ning see oli peamiselt seotud piima ja sealihaga.

Assigneeringuid ei kasutatud kõnealustes sektorites siiski ühtlaselt. Üle-/alakasutamine oli põhiliselt seotud järgmiste artiklitega.

2.2.1. Teraviljaturumeetmed (+ 270,6 miljonit eurot)

See ülekasutamine on tingitud suurematest riiklikult ladustatavatest kogustest tänu 2004/2005. aasta ülikülluslikule teraviljasaagile, mistõttu riiklikku ladustamisse suunati ligikaudu 13,9 miljonit tonni teravilja võrreldes eeldatud 2,6 miljonit tonniga, mis on kaetud eelarvepädevate institutsioonide antud krediidiga.

2.2.2. Põllukultuuride otsetoetused (+ 173,5 miljonit eurot)

See ülekasutamine on tingitud asjaolust, et liikmesriikide maksed teravilja pindalatoetusteks olid suuremad kui eelarvepädevate institutsioonide antud krediidisummad, mistõttu eelarve vastuvõtmise ajal oli vähenenud kõnealuse meetme jaoks komisjoni taotletud krediidisumma.

2.2.3. Kiutaimed (+ 59,6 miljonit eurot)

See ülekasutamine on tingitud asjaolust, et tänu suurematele puuvillakogustele olid liikmesriikide maksed suuremad kui eelarvepädevate institutsioonide antud krediidisummad, mistõttu eelarve vastuvõtmise ajal oli vähenenud kõnealuse meetme jaoks komisjoni taotletud krediidisumma.

2.2.4. Puu- ja köögivili (– 65,6 miljonit eurot)

See alakasutamine on tingitud puu- ja köögiviljaturul valitsevatest soodsatest tingimustest, tänu millele kõrvaldati sealt eelarves ettenähtust väiksemad puu- ja köögiviljakogused ning banaanitoetuse määr oli eelarves ettenähtust madalam tänu nende suurenenud turuhinnale.

2.2.5. Muud taimesaadused ja meetmed (– 136,0 miljonit eurot)

See alakasutamine on tingitud kuivsöödatoetuste maksmise aeglustumisest ja liikmesriikide väiksematest maksetest erinevatele POSEI programmidele.

2.2.6. Horisontaalsed otsetoetused (+ 65,0 miljonit eurot)

Kümnest uuest liikmesriigist kaheksat hõlmava lihtsustatud pindalatoetuste kava assigneeringute ülekasutamine tuleneb valuutakursi kahekordsest mõjust, mis on tingitud sellest, et ühisrahas mitteosalevad liikmesriigid maksavad toetusi euro suhtes tugevnenud kursiga omavääringus.

2.2.7. Piim ja piimatooted (– 1049,3 miljonit eurot)

See alakasutamine tuleneb väiksematest eri meetmetega seotud kuludest, mis omakorda on tingitud soodsatest piimaturu sise- ja välistingimustest. Kõnealused tingimused on võimaldanud komisjonil vähendada selle sektori mitmesuguste toodete eksporditoetuste määrade ja siseturult kõrvaldamise toetusemäärade taset võrreldes eelarves selleks ettenähtud tasemetega. Lisaks sellele koguti piimamaksu üle 1,0 miljoni tonni ülemäärase koguse eest, sest eelarves oli ette nähtud 0,25 miljonit tonni ja sellega omakorda suurendatakse sääste kõnealuses sektoris.

2.2.8. Veise- ja vasikaliha (+ 288,1 miljonit eurot)

See ülekasutamine tuleneb sellest, et liikmesriigid maksid 2004. aastal loomade eest lisatasusid eelarves ettenähtust suuremal määral.

2.2.9. Raamatupidamisarvestuse nõuetekohasuse kontrollimine (– 169,9 miljonit eurot)

Seda summat käsitletakse laekumisena ja selle suurenemine on tingitud selliste summade suurenemisest, mis nõuti liikmesriikidelt tagasi raamatupidamisarvestuse nõuetekohasuse kontrollimise menetlust käsitlevate otsuste alusel, mille komisjon tegi eelarveaasta jooksul.

2.3. Alamrubriik 1b – maaelu arendamine (– 62,6 miljonit eurot)

2005. aastal määrati maaelu arendamise kulukohustuste assigneeringuteks (EL-15) ja uute liikmesriikide üleminekuperioodi rahastamisvahendi assigneeringuteks selle alamrubriigi ülemmäär.

Käesoleva aruande kirjutamise ajaks olid tehtud kõik kulukohustuste assigneeringud ja peaaegu kõik maksete assigneeringud, mis on eelarves ette nähtud üleminekuperioodi rahastamisvahendi jaoks, mida rakendatakse liigendatud assigneeringute põhjal.

Praegune alakasutamine on seotud EAGGFi tagatisrahastu assigneeringutega maaelu arendamiseks ELi 15 liikmesriigis ja tuleneb teatavate maaelu arendamise kavade, näiteks ennetähtaegselt pensionile jäämise (uus süsteem), põllumajandusliku keskkonnapoliitika (uus süsteem) ja metsamajanduse (uus süsteem) kavade alakasutamisest.

3. JÄRELDUSED

Silmas pidades eespool selgitatud kuni 725,9 miljoni euro suurust alakulutamist alamrubriigi 1a puhul, tegi komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele paranduseelarvega nr 8/2005 ettepaneku vähendada EAGGFi tagatisrahastu assigneeringuid kõnealuse alamrubriigi jaoks 650,0 miljoni euro võrra. Kõnesolev paranduseelarve võeti vastu Euroopa Parlamendi täiskogu istungjärgul detsembris 2005.

[pic]