[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 5.9.2008

KOM(2008) 535 lõplik

2008/0172 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV,

mis käsitleb pestitsiididega töötlemise masinaid ja millega muudetakse 17. mai 2006. aasta direktiivi 2006/42/EÜ, mis käsitleb masinaid

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

1. ETTEPANEKU TAUST |

110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Euroopa Parlament ja nõukogu on tunnistanud otsuses, millega võeti vastu kuues keskkonnaalane tegevusprogramm,[1] et pestitsiidide mõju inimeste tervisele ja keskkonnale tuleb veelgi vähendada. Esimeses etapis käsitleb see eesmärk taimekaitsevahendeid. Eesmärk on saavutada pestitsiidide säästvam kasutamine ning vähendada hädavajalikus taimekaitses pestitsiidide kasutamisest inimeste tervisele ja keskkonnale tulenevaid ohte. Selleks kavandatud lähenemisviis hõlmas asjaomase õigusliku raamistiku täielikku rakendamist ja asjakohast läbivaatamist ning pestitsiidide säästva kasutamise temaatilise strateegia väljatöötamist. Pärast seda on Euroopa Komisjon strateegia (edaspidi „temaatiline strateegia”)[2] vastu võtnud ja teinud ettepaneku vastu võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik, mis käsitleb strateegia rakendamise peamisi õigusloomeaspekte (edaspidi „raamdirektiiv”)[3]. Temaatilise strateegiaga on ette nähtud viis põhieesmärki: pestitsiidide kasutamisest tulenevate tervise- ja keskkonnariskide vähendamine; pestitsiidide kasutamise ja levitamise parem kontrollimine; kõige ohtlikumate pestitsiidide asendamine ohutumate alternatiividega; väheste pestitsiididega või pestitsiidivaba maaviljeluse ergutamine; saavutatud edusammude läbipaistva aruandlus- ja järelevalvesüsteemi loomine. Selles loetelus esimesena nimetatud eesmärgi ja eelkõige pestitsiididega töötlemise seadmete puhul on kavandatud raamdirektiivis kehtestatud liikmesriikidele nõuded kasutatavate seadmete korrapärase hooldus- ja ülevaatussüsteemi loomiseks. Neid seadmeid käsitlevate seadusandlike meetmete lõpuleviimiseks on aga vaja täiendavaid meetmeid, et kehtestada keskkonnakaitse nõuded, millele pestitsiididega töötlemise seadmed peavad enne turuleviimist ja kasutuselevõtmist vastama. Temaatilises strateegias ning samuti kavandatud raamdirektiivi preambulis ja seletuskirjas on komisjon võtnud endale kohustuse kehtestada vajalikud keskkonnakaitsenõuded pestitsiididega töötlemise uutele seadmetele eraldi ettepanekus. Seepärast teebki komisjon ettepaneku võtta vastu direktiiv, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiivi 2006/42/EÜ, mis käsitleb masinaid (edaspidi „masinadirektiiv”).[4] |

120 | Üldine taust Pestitsiididega töötlemise masinatel, mis on hästi projekteeritud, ehitatud ja hooldatud, on oluline osa pestitsiididest inimtervisele, eelkõige nendega töötlemise masinate operaatorite tervisele, ja keskkonnale lähtuvate kahjulike mõjude vähendamisel. Ettepaneku eesmärk on tagada, et pestitsiididega töötlemise uued masinad ei ohustaks asjatult keskkonda. Sellepärast kavandatakse ettepanekus keskkonnakaitse olulised lisanõuded, millele pestitsiididega töötlemise uued masinad peavad enne ühenduses turuleviimist ja/või kasutuselevõtmist vastama. Kõnealustele masinatele esitatavate nõuete ühtlustamine on kõrge kaitsetaseme tagamise eeltingimus, kusjuures samas säilitatakse nende toodete vaba liikumine ühenduses. |

130 | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Masinadirektiivis 98/37/EÜ on sätestatud olulised tervisekaitse- ja ohutusnõuded, millele ühenduses turule viidud masinad peavad vastama, et need saaksid ühenduses vabalt liikuda, samuti nendele nõuetele vastavuse hindamiseks vajalikud menetlused. Direktiiv 98/37/EÜ tunnistatakse kehtetuks direktiiviga 2006/42/EÜ, mida hakatakse kohaldama alates 29. detsembrist 2009. Masinadirektiivi kohaldatakse pestitsiididega töötlemise masinate suhtes seoses nende masinate kasutajate ja teiste, kõnealuste masinate kasutamise tõttu ohustatud isikute tervise ja ohutuse kaitsega. Masinadirektiiv ei hõlma praegu keskkonnakaitsenõudeid. Mitu liikmesriiki on aga kehtestanud riigisisesed õigusnormid, millega nähakse ette keskkonnakaitsenõuded pestitsiididega töötlemise seadmete suhtes. Peale selle on kõnealuses valdkonnas vastu võetud kolm Euroopa standardit. |

140 | Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ettepanek on täielikult kooskõlas ühenduse kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi, Euroopa Liidu säästva arengu strateegia, Lissaboni strateegia ja pestitsiidide säästva kasutamise temaatilise strateegia eesmärkidega. Ettepanek toetab ka muid poliitikavaldkondi, nagu näiteks eelkõige töötajate ja tarbijate tervisekaitse ning ohutuse parandamine. Käesolev ettepanek on kooskõlas ka paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppega. |

2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

211 | Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Et kõigil asjaomastel sidusrühmadel oleks võimalus osaleda temaatilise strateegia väljatöötamises, korraldas komisjon ulatuslikke konsultatsioone, millesse kaasati Euroopa institutsioonid, liikmesriigid ja teised huvitatud isikud. Konsulteerimine toimus neljas voorus, järgides igati konsulteerimise miinimumnõudeid. Komisjon võttis 2002. aasta juulis vastu teatise „Pestitsiidide säästva kasutamise temaatilise strateegia suunas”,[5] milles esitati loetelu võimalikest meetmetest temaatilise strateegia konkreetsete eesmärkide saavutamiseks. Teatis esitati Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja avaldati Internetis avalikkusega konsulteerimiseks. Konsultatsiooni käigus saadi rohkem kui 150 kaastööd. Peale selle korraldas komisjon 2002. aasta novembris sidusrühmade konverentsi, millel osales rohkem kui 200 osavõtjat kõikidest olulistest sidusrühmadest, nagu näiteks pestitsiiditööstus, põllumajandustootjate organisatsioonid, ametiasutused ning tarbija- ja keskkonnaorganisatsioonid. 2004. aastal tellis komisjon väliskonsultandilt (BiPRO) uuringu temaatilise strateegia õigusloomeaspektide mõju kohta. Uuring tugines liikmesriikides (vastas 22 liikmesriiki) ja peamiste sidusrühmade hulgas läbiviidud küsitlustele ja intervjuudele. Uuringus osales institutsioonidevaheline rühm koos kõigi asjaomaste peadirektoraatidega ning uuringu lõpparuanne avaldati komisjoni veebilehel (edaspidi „BiPRO aruanne”)[6]. Uuringu tulemuste kohta esitas oma märkusi 28 organisatsiooni[7]. Lõplik interaktiivne poliitika kujundamise konsultatsioon toimus 17. märtsist 12. maini 2005. Selle aluseks võeti sidusrühmadega peetud varasemate konsultatsioonide tulemused ja selle käigus visandati peamised temaatilise strateegia meetmed. Komisjon sai avalikkuselt ja sidusrühmadelt 1767 vastust. |

212 | Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Konsulteerimisprotsessi ja selle tulemuste üksikasjalik kokkuvõte on esitatud komisjoni talituste töödokumendis, mis käsitleb pestitsiidide säästva kasutamise temaatilise strateegia mõju hindamist (edaspidi „mõju hindamine”)[8]. Nõukogu järeldused, parlamendi resolutsioon, Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus ning avalikkuse kaastööd on kokku võetud mõju hindamise 1. lisas. Kõik märkused on samuti avaldatud Internetis[9]. Lõpliku interaktiivse poliitika kujundamise konsultatsiooni käigus saadud vastused on kokku võetud mõju hindamise 2. lisas[10]. |

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |

229 | Asjaomased teadus- ja pädevusvaldkonnad Põllumajandus, taimekaitse, masinad ja tehnika (pestitsiididega töötlemise seadmed, eelkõige pihustid ja nendega seotud seadmed), õhust pihustamine, majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõju analüüs. Kasutatud metoodika Eksperdiarvamuste kogumise ja kasutamise meetoditeks olid kahepoolsed konsultatsioonid sidusrühmadega, koosolekute korraldamine, konverentsidel osalemine ja uuringu tellimine väliskonsultandilt. Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega konsulteeriti Peamised organisatsioonid, kellega konsulteeriti, olid liikmesriikide ametiasutused, pestitsiiditööstus, pestitsiididega töötlemise seadmeid valmistav tööstus, põllumajandustootjate organisatsioonid, akadeemilised ringkonnad, Euroopa Standardikomitee (CEN) ja keskkonnaorganisatsioonid. Saadud ja kasutatud nõuannete kokkuvõte Pestitsiididega töötlemise uute masinatega seoses kinnitasid saadud nõuanded, et on vaja kehtestada keskkonnakaitsenõuded, millele need masinad peavad enne turuleviimist ja/või kasutuselevõtmist vastama. Eksperdiarvamuste avalikustamiseks kasutatud vahendid Eksperdiarvamused on avaldatud Internetis[11]. |

230 | Mõju hindamine Ettepanek muuta masinadirektiivi (2006/42/EÜ) seoses pestitsiididega töötlemise masinatega põhineb BiPRO aruandel ja temaatilisele strateegiale tuginevate õigusloomega seotud ettepanekute mõju hindamisel. Kaalutud poliitikavalikud Mõju hindamine käsitleb pestitsiididega töötlemise seadmetega seotud poliitikavalikuid punktis 4.1.2 „Pestitsiididega töötlemise seadmete kontrolli ja sertifitseerimise standardid”. Mõju hindamises tähendab mõiste „kontroll” raamdirektiivis kavandatud meetmetega hõlmatud, pestitsiididega töötlemise seadmete hooldust ja korrapärast ülevaatust. Mõiste „sertifitseerimine” tähendab käesolevas ettepanekus käsitletavate pestitsiididega töötlemise uute masinate projekteerimise, ehituse ja vastavuse hindamist. Pestitsiididega töötlemise uute seadmete sertifitseerimise puhul kaaluti mõju hindamises järgmisi poliitikavalikuid: ühenduse tasandil meetmetest loobumine (mõju hindamises 5. poliitikavalik)[12]; vabatahtliku sertifitseerimissüsteemi kasutuselevõtmine (mõju hindamises 6. poliitikavalik)[13]; liikmesriikidele kohustuse kehtestamine luua riigi tasandil kohustuslik sertifitseerimissüsteem (mõju hindamises 1. poliitikavalik)[14]; pestitsiididega töötlemise uute seadmete kohustusliku sertifitseerimissüsteemi loomine ühenduse tasandil (mõju hindamises 2. poliitikavalik, esimene lõik)[15]. Mõju hindamise järelduste kohaselt, mis on esitatud dokumendi punktis 6.2.2 ning tabelites 6-45 ja 6-46,[16] on pestitsiididega töötlemise uute seadmete kohustusliku sertifitseerimissüsteemi loomine ühenduse tasandil ainus võimalus, millega suudetakse saavutada temaatilise strateegiaga keskkonnakaitse ja inimeste tervise kaitse puhul taotletavad eesmärgid. Pealegi kinnistaksid teised poliitikavalikud riikidevahelisi erinevusi, mis takistavad kaupade vaba liikumist ühenduses (vt allpool punkt 3 „Subsidiaarsuse põhimõte”). Võimalik mõju BiPRO aruandes käsitletakse võimalikku mõju, mille toob kaasa nõuete kehtestamine pestitsiididega töötlemise uute seadmete turuleviimisele.[17] Eeldatakse, et kõnealuste nõuete ühtlustamine ELi tasandil karmistab üldiselt uutele masinatele esitatavaid keskkonnakaitsenõudeid. Selle tulemusel võivad suureneda pestitsiididega töötlemise masinate tootjate keskmised tootmiskulud. Kulude võimalik suurenemine jaotuks ebaühtlaselt, sest paljud tootjad valmistavad masinaid, mis juba vastavad mõnes liikmesriigis kehtivatele eeskirjadele või sertifitseerimisnõuetele, teised peaksid aga oma tootmisstandardeid oluliselt rangemaks muutma. Esimestele annaks keskkonnakaitsenõuete ühtlustamine ühenduse tasandil eelise, mis tagab ausa konkurentsi siseturul. Nende tootjate puhul, kes peaksid oma masinaid täiustama, võib nõuete täitmisega kaasnevate kulude suurenemist jagada kaheks: kavandite ja seadistuse kohandamise ühekordne kulu ning tootmiskulu, mis tuleneb näiteks täiendavate või keerukamate juhtseadmete ja süsteemide lisamisest masinatele. Kummagi kulu suurust ei ole võimalik täpselt kindlaks määrata, sest tootjad ei erista üldiselt õigusnõuete täitmisega seotud kulusid nendest kuludest, mis on seotud tootekavandite korrapärase täiustamisega, et rahuldada turu nõudlust paremate toodete järele ja tarbijate teisi nõudmisi. Nende tootjate võimalikud kulud, kes peaksid oma tootestandardeid oluliselt karmistama, kantakse kõrgemate hindade kaudu tõenäoliselt kasutajatele üle niivõrd, kui turutingimused seda võimaldavad. Mõju hindamises, milles pihusti kasutuseaks arvatakse olevat keskmiselt 12–15 aastat, eeldatakse, et ühenduses ostetakse igal aastal umbes 125 000–250 000 uut pihustit. Oma suurema tõhususe tõttu tarbivad uutele keskkonnakaitsenõuetele vastavad pihustid tõenäoliselt vähem pestitsiidi ning vähenevad ka segamisel, täitmisel, pihustamisel ja puhastamisel tekkivad pestitsiidikaod. Sellest tulenevat pestitsiidide kasutamise keskmist vähenemist aastas on raske hinnata, kuid kindlasti annab see kasutajatele kokkuhoiu, mis tõenäoliselt kompenseerib mõne pihustusseadme võimaliku hinnatõusu. Teisalt võib pestitsiidide vähesema kasutamise tõttu väheneda pestitsiiditööstuse käive, mis võib viia töökohtade kaotamiseni. Pikas perspektiivis eeldatakse, et keskkonnakaitsenõuete kehtestamine uutele pestitsiididega töötlemise seadmetele avaldab positiivset mõju inimeste tervisele ja keskkonnale, sest eeldatavalt väheneb kokkupuude pestitsiididega ja seega väheneb sellest tulenev kahjulik mõju inimeste tervisele ja keskkonnale[18]. |

3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |

305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Käesoleva ettepanekuga kehtestatakse uued keskkonnakaitsenõuded pestitsiididega töötlemise uute masinate turuleviimisele ja/või kasutuselevõtmisele EMPs. Need olulised lisanõuded kujutavad endast kohustuslikke sätteid, mille eesmärk on tagada, et tooted ei ohustaks asjatult keskkonda. |

310 | Õiguslik alus Masinadirektiivi muudatusettepaneku õiguslik alus tuleneb EÜ asutamislepingu artiklist 95, milles on sätestatud siseturu loomise põhimõtted. Masinadirektiiv tagab selliste direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate masinate vaba liikumise, mis vastavad direktiivis sätestatud olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele ning on läbinud vastavushindamise menetlused. |

320 | Subsidiaarsuse põhimõte Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse, kui ettepanek ei kuulu ühenduse ainupädevusse. |

Liikmesriikidel ei ole võimalik ettepaneku eesmärke piisaval määral saavutada järgmistel põhjustel. |

321 | Teatavad liikmesriigid on pestitsiididega töötlemise masinatele juba kehtestanud kohustuslikud keskkonnakaitsenõuded ja vastavushindamise menetlused. Teised liikmesriigid on teatanud seda valdkonda reguleerivate normide kavandamisest. Kui jätta pestitsiididega töötlemise masinatele kehtivad keskkonnakaitsenõuded vabatahtliku sertifitseerimissüsteemi või liikmesriikide tasandil kehtestatud sertifitseerimissüsteemide osaks, kinnistuksid või isegi rohkeneksid sarnaseid eesmärke teenivad erinevad riigisisesed sätted ja menetlused. See tooks tööstusele kaasa alusetuid kulusid ja takistaks kaupade vaba liikumist ühenduses. |

Ühenduse meetmega saavutatakse ettepaneku eesmärgid paremini järgmistel põhjustel. Keskkonnakaitsenõuete ja vastavushindamise menetluste ühtlustamine ühenduse tasandil on ainus viis saavutada soovitud keskkonnakaitse-eesmärki, tagades samas kogu ühenduses ühesuguse kaitsetaseme, ausa konkurentsi tootjate vahel ja kaupade vaba liikumise siseturul. |

324 | Seetõttu on ettepanek subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas. |

Proportsionaalsuse põhimõte |

331 | Käesolev ettepanek ei lähe ettepaneku eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale ja vastab seega asutamislepingu artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõttele. Ettepanek piirdub olulistele nõuetega, millele pestitsiididega töötlemise masinad peavad enne turuleviimist ja/või kasutuselevõtmist vastama; Euroopa standardiorganisatsioonide ülesanne on koostada tehnilised standardid, mille üksikasjalike spetsifikaatide alusel on tootjatel võimalik kõnealuseid nõudeid täita. Nende ühtlustatud standardite kohaldamine jääb vabatahtlikuks, kuid lubab oletada vastavust nendega hõlmatud olulistele nõuetele. |

332 | Pestitsiididega töötlemise masinatele esitatavate keskkonnakaitsenõuete lisamisega masinadirektiivi väheneb ühendusele ja riikide ametiasutustele langev halduskoormus miinimumini. Liikmesriikidele tekib ühekordne halduskoormus, mis on seotud muudatusdirektiivi rakendamisega riiklikus õiguses. Pärast muudatuse rakendamist aga jääb liikmesriikide ja ühenduse halduskoormus seoses uute keskkonnanõuete haldamise ja jõustamisega (turu järelevalve, halduskoostöö, masinakomitee ja -töörühma moodustamine ja kummaski osalemise korraldamine, standardite haldamine jms) võrreldes olemasoleva masinadirektiivi kui terviku haldamise ja jõustamisega sisuliselt samaks. Masinadirektiivis kavakohaselt sätestatavate uute nõuete täitmisel on veel see eelis, et pestitsiididega töötlemise masinate tootjate halduskoormus väheneb miinimumini. Tootja tehniline toimik tuleb ajakohastada, kuid EÜ vastavusdeklaratsioon, mis peab iga masinaga kaasas olema, hõlmaks ka uusi keskkonnakaitsenõudeid – ainsa vajaliku muudatusena tuleks lisada viide asjaomastele kohaldatud ühtlustatud standarditele. Uute ühtlustatud nõuete kohaldamisega seotud kulude võimaliku suurenemise korvaks suurel määral ühtlustamata jätmisest tulenevate olemasolevate ja tulevaste kulude vähenemine – viimased seisnevad tootjate kavandamis- ja tootmiskuludes ning halduskoormuses olukorras, kus üha enamates liikmesriikides kohaldatakse erinevaid riigisiseseid eeskirju ja menetlusi. |

Õigusakti valik |

341 | Kavandatud õigusakt: direktiiv. Operaatorite ja teiste, pestitsiididega kokku puutuvate inimeste tervisekaitse ja ohutusega seoses kohaldatakse pestitsiididega töötlemise uute masinate suhtes juba masinadirektiivi. Parema reguleerimise huvides on eelistatav sätestada kõik konkreetse tooteliigi suhtes kohaldatavad nõuded ühesainsas õigusaktis, vältides sel moel vasturääkivaid või kattuvaid nõudeid ja nähes ette ühe ainsa vastavushindamismenetluse. Seepärast tehakse ettepanek lisada pestitsiididega töötlemise masinatele esitatavad keskkonnakaitsenõuded muudatusdirektiivi abil masinadirektiivi. |

342 | Käesolev ettepanek on seega kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppega. |

4. MÕJU EELARVELE |

409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |

5. LISATEAVE |

550 | Vastavustabel Liikmesriikidel palutakse saata komisjonile käesoleva direktiivi riiklikku õigusse ülevõtvate sätete tekst ning nende sätete ja käesoleva direktiivi vaheline vastavustabel. |

560 | Euroopa Majanduspiirkond Kavandatav õigusakt käsitleb EMPga seotud küsimust, mistõttu peaks see kehtima ka Euroopa Majanduspiirkonna suhtes. |

570 | Ettepaneku üksikasjalik selgitus Ettepaneku preambul sisaldab kolme põhjendust. Kahes esimeses põhjenduses esitatakse ettepaneku taust ja eesmärgid. Kolmandas põhjenduses selgitatakse, miks on tehtud ettepanek lisada masinadirektiivi eesmärkide hulka keskkonnakaitse. Kolmandas põhjenduses osutatakse ka, et käesolevas ettepanekus hõlmavad keskkonnakaitsenõuded üksnes pestitsiididega töötlemise masinaid ja keskkonnariske, mida katavad direktiivi I lisasse kavandatavad uued olulised nõuded. Direktiivi teatavatesse artiklitesse kavandatakse teha asjakohaseid muudatusi, et lisada direktiivi eesmärkide hulka keskkonnakaitse. Artiklis 2 on esitatud direktiivis kasutatavate teatavate põhimõistete määratlused. Tehakse ettepanek lisada sellele artiklile „oluliste tervisekaitse- ja ohutusnõuete” uus määratlus. Keskkonnakaitse lisamisega „oluliste tervisekaitse- ja ohutusnõuete” määratlusse välditakse vajadust muuta direktiivis esinevaid arvukaid viiteid olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele. Keskkonnakaitse eesmärgile osutatakse ka artikli 4 lõike 1, artikli 9 lõike 3 ja artikli 11 lõike 1 muudatustes. I lisas on sätestatud masinate suhtes kohaldatavad olulised tervisekaitse- ja ohutusnõuded. Lisa sissejuhatuses sätestatud esimest üldpõhimõtet muudetakse nii, et see hõlmab pestitsiididega töötlemise masinate tootjate kohustust hinnata vajaduse korral keskkonnakahju ohtu. Pestitsiididega töötlemise masinatele esitatavad keskkonnanõuded kavandatakse lisada I lisa 2. osasse. 2. osas sätestatakse täiendavad olulised tervisekaitse- ja ohutusnõuded mitut liiki masinate suhtes. Viide pestitsiididega töötlemise masinatele kavandatakse lisada esimesse lõiku, milles määratletakse 2. osa reguleerimisala. Uued täiendavad keskkonnanõuded lisatakse uue punktina 2.4. Kavandatud uues I lisa punktis 2.4 esitatud nõudeid kohaldatakse pestitsiididega töötlemise masinate suhtes. „Pestitsiididega töötlemise masinate” määratlus esitatakse esimeses alapunktis 2.4.1. Määratlusest ilmneb selgelt, et nõudeid kohaldatakse vastavalt temaatilise strateegia ja raamdirektiivi reguleerimisalale masinate suhtes, mis on ette nähtud taimekaitsevahenditega[19] ja kahjuritõrje biotsiididega[20] töötlemiseks. Pestitsiididega töötlemise masinate hulka kuuluvad pestitsiididega töötlemise iseliikuvad masinad, pukseeritavad masinad, sõidukitele paigaldatavad masinad ja poolrippmasinad, õhusõidukitele paigaldatud ning statsionaarsed masinad, mis on ette nähtud nii professionaalseks kui ka tavakasutamiseks. Nende hulka kuuluvad ka kaasaskantavad mootoriga käsimasinad ja kaasaskantavad käsiajamiga käsimasinad, mis on rõhukambriga varustatud. Punkti 2.4 nõudeid ei kohaldata aga käsiajamiga kaasaskantavate ja rõhukambrita käsimasinate suhtes ega liikuvate osadeta lihtsate, pestitsiididega töötlemise masinate suhtes, sest sellised masinad ei kuulu masinadirektiivi reguleerimisalasse. Punktides 2.4.2–2.4.8 on sätestatud olulised nõuded, mille eesmärk on tagada, et pestitsiididega töötlemise masinad oleksid projekteeritud ja ehitatud nii, et nende tekitatav keskkonnakahju oleks minimaalne, ja et nendega oleksid kaasas vajalikud juhendid masinate õige kasutamise, hoolduse ja ülevaatuse kohta. Tuleb märkida, et kavandatud uusi olulisi nõudeid kohaldatakse pestitsiididega töötlemise masinate suhtes lisaks kõikidele teistele asjaomastele I lisa nõuetele, sealhulgas punkti 3.5.3 nõudele, mis on seotud masinaoperaatori kaitsmisega ohtlike emissioonide ohu eest, kookõlas I lisa sissejuhatuses sätestatud 4. üldpõhimõttega. Kavandatud uusi olulisi nõudeid kavatsetakse toetada pestitsiididega töötlemise eri liiki masinate kohta koostatud ühtlustatud standardite tehniliste spetsifikatsioonidega. Selleks annab komisjon Euroopa standardiorganisatsioonidele asjakohase mandaadi. |

2008/0172 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV,

mis käsitleb pestitsiididega töötlemise masinaid ja millega muudetakse 17. mai 2006. aasta direktiivi 2006/42/EÜ, mis käsitleb masinaid

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

Võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[21],

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[22],

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[23]

ning arvestades järgmist:

(1) On teada, et pestitsiidide kasutamine ohustab inimeste tervist ja keskkonda. Teatisega „Pestitsiidide säästva kasutamise temaatiline strateegia”[24] on komisjon võtnud vastu strateegia, mille eesmärk on vähendada pestitsiidide kasutamisest inimeste tervisele ja keskkonnale tulenevaid ohte. Peale selle on komisjon teinud ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks[25] (edaspidi „raamdirektiiv”).

(2) Pestitsiididega töötlemise masinate projekteerimisel, ehitusel ja hooldusel on oluline osa püüdlustes vähendada pestitsiidide kahjulikku mõju inimeste tervisele ja keskkonnale. Juba professionaalses kasutuses olevatele pestitsiididega töötlemise seadmetele kehtestatakse raamdirektiiviga nõuded nende seadmete ülevaatuse ja hoolduse kohta.

(3) Inimeste tervise ja ohutuse ning mõnel juhul koduloomade ja vara kaitsmise nõudeid hõlmab juba Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiiv 2006/42/EÜ, mis käsitleb masinaid.[26] Et tagada kõnealuse direktiivi kooskõla raamdirektiiviga, on asjakohane lisada direktiivi 2006/42/EÜ olulised keskkonnakaitsenõuded pestitsiididega töötlemise uute masinate projekteerimise ja ehituse kohta.

(4) Selleks on vaja lisada direktiivi 2006/42/EÜ sätetele ka viide keskkonnakaitsele, piirates seda eesmärki nende masinaliikide ja riskidega, mille suhtes kohaldatakse keskkonnakaitse erinõudeid.

(5) Seepärast tuleks direktiivi 2006/42/EÜ vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2006/42/EÜ muutmine

Direktiivi 2006/42/EÜ muudetakse järgmiselt.

1. Artiklile 2 lisatakse punkt m:

„m) olulised tervisekaitse- ja ohutusnõuded – kohustuslikud sätted, millega tagatakse, et tooted ei ohusta inimeste tervist ja ohutust ja, kui see on asjakohane, koduloomi, vara või keskkonda.”

2. Artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1. Liikmesriigid võtavad kõik asjakohased meetmed, et masinat tohib turule viia ja/või kasutusele võtta ainult siis, kui see vastab käesoleva direktiivi asjakohastele sätetele ega ohusta inimeste tervist ja ohutust ega koduloomi, vara või keskkonda , eeldades, et masin on nõuetekohaselt paigaldatud, masinat on nõuetekohaselt hooldatud ning seda kasutatakse ettenähtud otstarbel või põhjendatult eeldatavate tingimuste kohaselt.”

3. Artikli 9 lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Lõikes 1 osutatud juhtudel konsulteerib komisjon liikmesriikide ja teiste huvitatud pooltega ning teatab neile, milliseid meetmeid ta kavatseb võtta ühenduse tasandil isikute tervise ja ohutuse ning, kui see on asjakohane, koduloomade, vara ja keskkonna kõrgetasemelise kaitse tagamiseks.”

4. Artikli 11 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1. Kui liikmesriik teeb kindlaks, et käesoleva direktiiviga hõlmatud masin, mis kannab CE-märgist, millega on kaasas EÜ vastavusdeklaratsioon ja mida kasutatakse ettenähtud otstarbel või põhjendatult eeldatavate tingimuste kohaselt, seab ohtu inimeste tervise ja ohutuse või koduloomad, vara või keskkonna , peab liikmesriik võtma kõik vajalikud meetmed sellise masina turult kõrvaldamiseks, turuleviimise ja/või kasutuselevõtmise keelamiseks või sellise masina vaba liikumise piiramiseks.”

5. I lisa muudetakse järgmiselt:

a) Üldpõhimõtete 1. punkt asendatakse järgmisega:

„1. Masina tootja või tema volitatud esindaja peab tagama, et tehakse riskihindamine, mis on vajalik masina suhtes kohaldatavate tervisekaitse- ja ohutusnõuete kindlaksmääramiseks ja mille tulemusi masina projekteerimisel ja valmistamisel tuleb arvestada.

Eespool nimetatud riskihindamise ja riski vähendamise järkjärgulises protsessis tootja või tema volitatud esindaja

- määrab masina kasutuspiirangud, sealhulgas masina kasutusotstarbe ja selle iga põhjendatult ettenähtava väärkasutuse,

- selgitab välja masina tekitatavad võimalikud ohud ning nendega seotud ohuolukorrad,

- hindab riski, arvestades võimalike vigastuste või tervisekahjustuste ja, kui see on asjakohane, keskkonnakahju tõsidust ning nende tekkimise tõenäosust,

- hindab riski, et otsustada, kas käesoleva direktiivi eesmärk tingib riski vähendamist,

- kõrvaldab ohu või vähendab nendega seotud riski, rakendades selleks kaitsemeetmeid punktis 1.1.2.b määratud eelistusjärjekorra kohaselt.”

b) 2. osa muudetakse järgmiselt.

i) Esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Toiduainetetööstuse masinad, kosmeetika- ja farmaatsiatööstuse masinad, käeshoitavad või käsijuhitavad masinad, kantavad kinnitusseadmed ja muud lööktoimelised seadmed ning masinad puidu ja sarnaste füüsikaliste omadustega materjalide töötlemiseks, samuti pestitsiididega töötlemise masinad peavad vastama kõigile käesolevas peatükis kirjeldatud olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele (vt „Üldpõhimõtted”, punkt 4).”

ii) Lisatakse punkt 2.4:

„2.4. PESTITSIIDIDEGA TÖÖTLEMISE MASINAD

2.4.1. Mõiste

Pestitsiididega töötlemise masinad – masinad, mis on konkreetselt ette nähtud määruses (EÜ) nr […] [27] määratletud taimekaitsevahenditega või direktiivi 98/8/EÜ [28] V lisas määratletud tooteliikidesse 14–19 kuuluvate kahjuritõrjeks kasutatavate biotsiididega töötlemiseks. 2.4.2. Üldist

Pestitsiididega töötlemise masinad peavad olema projekteeritud ja ehitatud nii, et neid saab käitada, kohandada ja hooldada keskkonda asjatult kahjustamata.

2.4.3. Kontroll ja järelevalve

Masinate tööd peab olema võimalik kontrollida ja jälgida töötamiskohtadelt.

2.4.4. Täitmine ja tühjendamine

Masinad peavad olema projekteeritud ja ehitatud nii, et neid oleks lihtne täpselt täita ja täielikult tühjendada ning et pestitsiid ei satuks nende toimingute käigus tahtmatult keskkonda.

2.4.5. Kasutamine

2.4.5.1. Kasutatav kogus

Masinad peavad olema varustatud vahenditega, mis võimaldavad kasutatavat kogust muuta hõlpsasti, täpselt ja usaldusväärselt.

2.4.5.2. Jaotumine ja sadestus

Masinad peavad olema projekteeritud ja ehitatud nii, et oleks tagatud pestitsiidi ühtlane jaotumine ja homogeenne sadestus sihtaladel ning minimaalne kadu väljapoole sihtalasid.

Pestitsiidikadu peab olema välistatud ajal, mil pestitsiidiga töötlemise funktsioon on peatatud.

2.4.6. Hooldus

2.4.6.1. Puhastamine

Masinad peavad olema projekteeritud ja ehitatud nii, et neid ja eriti pestitsiidipaaki oleks hõlbus puhastada.

2.4.6.2. Teenindus

Masinad peavad olema projekteeritud ja ehitatud nii, et kulunud osi oleks hõlbus välja vahetada. Masinaga peab olema võimalik ühendada vajalikke mõõteriistu, et kontrollida masina nõuetekohast tööd.

2.4.7. Märgistus

2.4.7.1. Otsakud

Otsakud peavad olema märgistatud nii, et nende liiki ja suurust on võimalik kindlaks määrata vahetult või juhendis esitatud andmete põhjal.

2.4.7.2. Filtrid

Filtrid ja kurnad peavad olema märgistatud nii, et nende liiki ja võrgusilma suurust on võimalik kindlaks määrata vahetult või juhendis esitatud andmete põhjal.

2.4.8. Juhendid

Juhendid peavad sisaldama järgmist teavet:

a) ettevaatusabinõud, mida tuleb rakendada täitmisel, tühjendamisel ja puhastamisel, et vältida keskkonna saastamist;

b) kasutamistingimused ja neile vastavad ettevalmistused ja kohandused, mis tagavad kadusid vältides pestitsiidi ühtlase jaotumise ja homogeense sadestuse;

c) otsakute liik ja suurus;

d) kurnade ja filtrite liik ja võrgusilma suurus;

e) kontrolli sagedus ning otsakute, kurnade ja filtrite väljavahetamise kriteeriumid;

f) konkreetsete pestitsiidide kasutamispiirangud;

g) eri- või lisaseadmete ühendamine ja kasutamine;

h) masina kontrollimine vastavalt direktiivi […] [29] asjakohastele sätetele.”

Artikkel 2Ülevõtmine

1. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt [KUUPÄEV...]. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid õigusnorme alates [KUUPÄEV...].

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2 Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud riigisiseste õigus- ja haldusnormide teksti ja tabeli, mis näitab, kuidas käesoleva direktiivi sätted vastavad vastuvõetud riigisisestele sätetele.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Artikkel 4

Adress aadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, […]

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president eesistuja

[1] Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1600/2002/EÜ, 22. juuli 2002, millega võetakse vastu kuues keskkonnaalane tegevusprogramm (EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1–15).

[2] KOM(2006) 372 lõplik – Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – Pestitsiidide säästva kasutamise temaatiline strateegia , avaldatud aadressil: http://ec.europa.eu/environment/ppps/pdf/com_2006_0372.pdf.

[3] KOM(2006) 373 lõplik – Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks, avaldatud aadressil: http://ec.europa.eu/environment/ppps/pdf/com_2006_0373.pdf.

[4] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/42/EÜ, 17. mai 2006, mis käsitleb masinaid ja millega muudetakse direktiivi 95/16/EÜ (uuesti sõnastatud) (ELT L 157, 9.6.2006, lk 24–86).

[5] KOM(2002) 349, avaldatud aadressil: http://europa.eu.int/comm/environment/ppps/1st_step_com.htm

[6] “Assessing economic impacts of the specific measures to be part of the Thematic Strategy on the Sustainable Use of Pesticides” , lõpparuanne, oktoober 2004, Beratungsgesellschaft für integrierte Problemlösungen (BiPRO), avaldatud aadressil: http://ec.europa.eu/environment/ppps/pdf/bipro_ppp_final_report.pdf.

[7] Märkused on avaldatud aadressil: http://ec.europa.eu/environment/ppps/2nd_step_react.htm.

[8] SEK(2006) 894 – Komisjoni talituste töödokument, mis käsitleb pestitsiidide säästva kasutamise temaatilise strateegia mõju hindamist, avaldatud aadressil: http://ec.europa.eu/environment/ppps/pdf/sec_2006_0894.pdf.

[9] Kõiki märkusi vt http://ec.europa.eu/environment/ppps/1st_step_consul.htm. Sidusrühmadega konsulteerimise dokumendid ja aruanded on avaldatud aadressil: http://ec.europa.eu/environment/ppps/1st_step_conf.htm.

[10] Tulemused on avaldatud ka Internetis aadressil http://ec.europa.eu/environment/ppps/pdf/stats_consult.pdf.

[11] Vt http://europa.eu.int/comm/environment/ppps/2nd_step_tech.htm.

[12] Vt joonealune märkus 8, lk 38.

[13] Vt joonealune märkus 8, lk 38.

[14] Vt joonealune märkus 8, lk 37.

[15] Vt joonealune märkus 8, lk 37.

[16] Vt joonealune märkus 8, lk 143–146.

[17] Vt joonealune märkus 6, eelkõige punkt 4.5, lk 72–74, „Mõju”: punkt 10, lk 218–258.

[18] Vt joonealune märkus 8, eriti: poliitikavalikud: punkt 4.1.2, lk 37; mõju: punkt 6.1.2, lk 90–98; valikute võrdlus: punkt 6.2.2, lk 143–146 ja saadud märkused: punkt 9.10, lk 197–198.

[19] Vt muudetud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, 11. märts 2008, KOM(2008) 93 lõplik.

[20] Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist, V lisas esitatud tooteliigid 14–19 – EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1 (viimati muudetud direktiiviga 2007/47/EÜ (ELT L 247, 21.9.2007, lk 21)).

[21] ELT C […], […], lk […].

[22] ELT C […], […], lk […].

[23] ELT C […], […], lk […].

[24] KOM(2006) 372 lõplik.

[25] KOM(2006) 373 lõplik.

[26] ELT L 157, 9.6.2006, lk 24.

[27] Määrus (EÜ) nr [...], mis käsitleb taimekaitsevahendeid – ELT L [...], [...], lk [...].

[28] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/8/EÜ, 16. veebruar 1998, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist – EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1 (viimati muudetud direktiiviga 2007/47/EÜ) – ELT L 247, 21.9.2007, lk 21.

[29] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv [...],[...], millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks – ELT L [...][...], lk [...].