1.Sissejuhatus

Koroonaviirusena tuntud COVID-19 on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskondi ja majandusi. Hiinast alguse saanud pandeemia on toonud kaasa haigusjuhtumeid kõigis liikmesriikides. Enim on mõjutatud Itaalia, kuid sündmused arenevad kiiresti ja haigusjuhtumite arv kasvab kõigis liikmesriikides. Pandeemia asetab raske koormuse nii üksikisikutele ja ühiskondadele kui ka tervishoiusüsteemidele. Me peame reageerima üheskoos, et aeglustada haiguse ülekandumist, tugevdama meie tervishoiusüsteemide vastupanuvõimet, et aidata abivajajaid ning edendada teadus- ja arendustegevust.

Lisaks märkimisväärsetele sotsiaalsetele mõjudele ja inimlikule mõõtmele tõi koroonaviiruse puhang ELi jaoks kaasa ka tohutu majandusšoki, mis nõuab otsustavat ja koordineeritud majandamist. Viiruse levik põhjustab tarnehäireid üleilmsetes varustusahelates, finantsturgude volatiilsust, häireid tarbijanõudluses ning mõjutab negatiivselt olulisi majandussektoreid, nagu reisimine ja turism. Euroopa aktsiaturud on langenud veebruari keskpaigaga võrreldes ligikaudu 30 %, mis on kõige järsum kuine langus 2008. aasta finantskriisi järel. Haiguspuhangu arengu suhtes lähinädalatel ja -kuudel valitseb suur teadmatus.

Vaid solidaarsuse ja üleeuroopaliste kooskõlastatud lahendustega on võimalik seda rahvatervise alast hädaolukorda tulemuslikult hallata. Viiruse leviku ohjeldamiseks, haigestunute aitamiseks ja võitluseks majandusprobleemidega vajame me solidaarsust riikide, piirkondade ja kodanike vahel. See nõuab tervet rida konkreetseid meetmeid ning järjepidevat ja selget ühist lähenemisviisi. Peamine on kõigi asjaomaste osaliste tihe koostöö.

Komisjon kasutab kriisi ületamiseks täiel määral kõiki tema käsutuses olevaid vahendeid. Lisaks koordineerimis- ja suunamistegevusele ning viiruse leviku piiramismeetmetele tegeleb komisjon pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede kõrvaldamise ja leevendamisega. Küsimus on ühtse turu terviklikkuses ja laiemalt tootmise ja jaotuse väärtusahelate säilimises, et tagada meie tervishoiusüsteemide varustamine. Küsimus on inimeste toetamises tagamaks, et pandeemia ei mõjutaks ülemäära sissetulekuid ja tööhõivet. Küsimus on ettevõtjate, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) toetamises. Küsimus on ka meie finantssektori likviidsuse tagamises ja ähvardava majanduslanguse ärahoidmises kõigil tasanditel võetavate meetmete abil. Lõpuks on küsimus ka raamistiku kindlustamises, mis võimaldaks liikmesriikidel otsustavalt ja kooskõlastatult tegutseda. Kokkuvõtlikult on küsimus sellest majandusšokist kiire taastumise ettevalmistamises.

Käesolevas teatises antakse ülevaade komisjoni kiiretest meetmetest COVID-19 majandusliku mõju leevendamiseks. Ehkki täna välja kuulutatud meetmed käsitlevad kõige akuutsemate probleemide lahendamist, peame me arvestama, et olukord muutub päevast päeva. Komisjon teeb nende meetmete kiireks rakendamiseks tihedat koostööd Euroopa Parlamendi, nõukogu, Euroopa Investeerimispanga (EIP) ja liikmesriikidega ning on valmis vajaduse korral uuteks algatusteks. Komisjon toetab ka rahvusvahelist tegevust pandeemia üleilmsete sotsiaal-majanduslike tagajärgede kõrvaldamiseks mitmepoolse raamistiku kaudu, pöörates erilist tähelepanu haavatavate tervishoiusüsteemidega partnerriikidele.





2.Sotsiaal-majanduslikud tagajärjed

COVID-19 pandeemia on suur šokk maailma ja Euroopa majandusele. Euroopa on saanud juba täna tunda olulist negatiivset majanduslikku mõju, mis jätkub vähemalt selle aasta esimese poole jooksul, ja kui ohjeldamismeetmed ei anna tulemusi, siis tõenäoliselt kauemgi. Reaalse SKP kasv võib langeda 2020. aastal COVID-19 tagajärjel alla nulli ja olla isegi märkimisväärselt negatiivne. Majanduslike tagasilöökide leevendamisel on võtmetähtsusega ELi institutsioonide ja liikmesriikide koordineeritud majanduslik reageerimine.

Käesolev šokk mõjutab majandust erinevate kanalite kaudu:

·šokk Hiina esialgsest majanduslangusest 2020. aasta esimeses kvartalis;

·tarnešokk Euroopa ja maailmamajanduse jaoks, mis tuleneb tarneahelate katkemisest töölt puudumise tõttu;

·tarbijate väiksemast nõudlusest tingitud nõudlusšokk Euroopa ja maailmamajanduses ning ebakindluse negatiivne mõju investeerimiskavadele;

·ning likviidsuspiirangute mõju ettevõtjatele.

Šokk on ajutine, kuid me peame tegema koostööd tagamaks, et see oleks võimalikult lühiajaline ja piiratud ning ei tekitaks meie majandusele püsivat kahju. Tulevikus sõltub väljavaate negatiivsus mitmest asjaolust, näiteks kriitilise tähtsusega materjalidega varustamise puudumine, ohjeldamismeetmete mõjusus, tootmisseisakud ELis, ettevõtetes ja haldusasutustes kaotatud tööpäevade arv ning mõju nõudlusele (nt liikumispiirangud, reiside tühistamine).

Liikmesriigid peavad olema valvsad ja kasutama kõiki liidu ja riiklikul tasandil kättesaadavaid vahendeid, et vältida olukorda, kus praegune kriis toob kaasa kriitilise tähtsusega varade ja tehnoloogia kadumise. See hõlmab riiklikku julgeolekukontrolli ja muid julgeolekuga seotud vahendeid. Komisjon annab liikmesriikidele enne välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määruse kohaldamist juhiseid.

Kuna COVID-19 levib ja mõjutab suurt osa kogu maailma ja liikmesriikide elanikkonnast, on selle majanduslik mõju märkimisväärne ja suureneb iga päevaga. Selle mõju on tunda kogu majanduses, eelkõige pandeemia leviku vältimiseks vajalikes lukustamisolukordades. Viiruse leviku tõkestamiseks kohalikul ja riiklikul tasandil võetud meetmed võivad mõjutada nii pakkumist kui ka nõudlust. Negatiivne nõudlus on eelkõige viiruse nende ohjeldamismeetmete tagajärg, mida valitsused on kohustatud rakendama ja mis mõjutavad era-, töö- ja seltskondlikku elu. Praegu on enim mõjutatud tervishoiu-, turismi- ja transpordisektor, eelkõige lennundus.