[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 25.11.2005

KOM(2005) 602 lõplik

2005/0235 (CNS)

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE

Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi projekti (SESAR) elluviimise ja ühisettevõtte SESAR loomise kohta

Ettepanek

NÕUKOGU MÄÄRUS

milles käsitletakse ühisettevõtte loomist Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) elluviimiseks

(komisjoni esitatud) {SEC(2005)1532}

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE

Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi projekti (SESAR) elluviimise ja ühisettevõtte SESAR loomise kohta

1. Sissejuhatus

Lennuliiklus annab ligikaudu 220 miljardit eurot Euroopa sisemajanduse koguproduktist ning varustab tööga 3,1 miljonit inimest. Lennuliikluse näol on tegemist ka Euroopa sidususe olulise komponendiga, mis võimaldab kaupade ja isikute kiiret ja tõhusat liikumist ning pakub hädavajalikku juurdepääsu raskesti ligipääsetavatesse piirkondadesse.

Euroopa lennuliikluse arengu alusel võib prognoosida, et lennuliikluse maht järgmise 20 aasta jooksul kahekordistub, teatavates piirkondades, eelkõige Kesk-Euroopas, aga isegi kolmekordistub.[1]

Lennuliikluse infrastruktuuri arendamine peaks nüüdsest olema Euroopa majanduskasvu tagamise prioriteediks. Nimetatud majanduskasv muuhulgas suurte ja kõrgtehnoloogilise tasemega projektide, nagu GALILEO (satelliitraadionavigatsioon) või ITER (tuumasüntees), elluviimisele.

Sellesse raamistikku kuulub ka SESAR. Projekt on suunatud Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi väljaarendamisele. Eesmärk on arendada tehnoloogiat, töökorraldust ja tööstusettevõtteid, mis suudaksid tagada lennuliikluse ohutuse ja paindlikkuse järgneva 20 aasta jooksul Euroopas ja kogu maailmas.

Nimetatud projekt on samas ka Euroopa Komisjoni vastus kõrgetasemelise töögrupi nägemusele ühtse õhuruumi kohta ja Euroopa lennundusuuringute konsultatiivnõukogu (ACARE) soovitustele, mis kutsuvad üles revolutsioonilistele sammudele õhuliikluse juhtimise alal, et võimaldada Euroopal saavutada majandusliku ja sotsiaalse arengu alal püstitatud eesmärke.

Oma otsustava panusega Euroopa lennundussektori arengusse, on projekt kooskõlas ka Lissaboni strateegiaga, mille kohaselt tuleb Euroopa Liidus saavutada „maailma kõige konkurentsivõimelisem ja dünaamilisema teadmistepõhine majandus”.[2] Mõju-uuringud näitavad, et projekt toetab märkimisväärselt Euroopa arengut ning soodustab kõrge lisaväärtusega töökohtade loomist Euroopas.

Ja lõpuks on tegemist ühega infrastruktuuriprojektidest, mida Euroopa Nõukogu on määratlenud „ühist huvi pakkuvana”.[3]

2. Lennuliikluse juhtimine: lennutoimingute oluline osa

Lennuliikluse juhtimise (ATC) ülesandeks on tagada lendude ohutus ja regulaarsus. Tänapäeval põhineb lennuliikluse juhtimine maapinnal asuvatel õhusõidukite kontrolli- ja juhtimisvahenditel ning eelkõige lennujuhtide tööl. Piloodid lennukikabiinis on sageli „pimedad”, nende „silmadeks” on lennujuhtide silmad, mille abil edastatakse neile lennuki trajektoori valimiseks juhiseid.

2.1. Kiiresti muutuv institutsiooniline korraldus

2004. aasta märtsis võetud suund ühtse Euroopa õhuruumi loomiseks,[4] mille elluviimine on tänaseks juba märkimisväärselt edenenud, toob kaasa lennunavigatsiooniteenuste korraldamise põhjaliku reformi. Sellega määratletakse järelevalveorganite ja teenusepakkujate rollide ja vastutusalade täpne jaotus ning määratakse kindlaks ka teatavad piiriülesed õhuruumiosad. Nende õhuruumiosade abil ei määratleta õhuruumi lennukoridore ja struktuure enam mitte lähtuvalt riigipiiridest, vaid tegelikust olukorrast liikluses.

Nimetatud reformi tulemusena toimub kogu sektori põhjalik reorganiseerimine, mille käigus juurutatakse uusi, tõhusamaid ning liikmesriikide ja tööstusettevõtetega konsulteerimise tulemusel välja töötatud töömeetodeid.

2.2. Vananev infrastruktuur

Alors que le domaine est en pleine évolution, que la performance globale du système s’est améliorée, les équipements n’ont que peu évolué. Tõepoolest, lennuliikluse mahu järsu suurenemisega viimase 20 aasta jooksul ei ole kaasnenud lennuliikluse juhtimise süsteemi olulist kaasajastamist. Infoühiskonna ajastul suhtlevad piloot ja lennujuht endiselt samade raadiovahendite abil nagu vanasti.[5] Kuigi lennukikabiini on üha enam automatiseeritud, keskendub lennujuhi töö endiselt võimalike tekkivate probleemide ja takistuste lahendamisele. Lennutranspordi usaldusväärsus ja ohutus, mis teiste transpordiliikidega võrreldes on erakordselt kõrge, saavutatakse suuremalt jaolt tänu töötajaskonna märkimisväärsele suurendamisele, mis võimaldab liiklust paremini jaotada, ning tänu kõikide Euroopa lennujuhtide pingutustele, millega aga ei ole kaasnenud töömeetodite muutumist. Kuivõrd olemasolevate ressursside kriitiline piir läheneb, peab toimuma kvalitatiivne hüpe.

2.3. Vajalik tehnoloogiline reform

Iganemise ja liigse kohaliku eripära tõttu ei ole olemasolevad lennuliikluse juhtimissüsteemid kohased Euroopa lennunduse kiireks, tulusaks ja usaldusväärseks arenguks, samal ajal muutuvad selle sektori vajadused aga kiiresti:

- reisija soovib tõhusat, odavat ja kõrge ohutustasemega transporti,

- keskkonnasäästlikkus muutub mobiilsuse tasakaalustatud arengu peamiseks takistuseks,

- 2001. aasta 11. september näitas, et lennuk võib muutuda elanikkonnale ohu allikaks.

Uued arengusuunad, mis võtavad arvesse uut lähenemist lennutranspordile, ei saa põhineda olemasoleval süsteemil.

- Tehnoloogiad, mille hulgast osa on väljatöötatud mitukümmend aastat tagasi, jõuavad oma arenguvõimsuse piirile, seda eriti telekommunikatsiooni või satelliitnavigatsiooni edusammude täiemahulise kasutamise osas.

- Mahajäämus tehnilises arengus tingib eelkõige selle, et õhusõidukid peavad järgima kindlaksmääratud jäiku lennutrajektoore, mis ei ole energiatarbimise ega tekitatava müra seisukohalt optimaalsed.

- Eri süsteemide liigne kohandamine kohalikule eripärale on vaatamata sellele, et see võimaldas vastata liikluse tihenemisest tingitud survele, süsteemi tervikuna killustanud, muutes keerulisemaks nii tehnilise kui tegevusliku koostalitluse.

- Eri liikmesriikide vahel on suured erinevused nii lennuliikluse juhtimise olemasoleva seadmestiku taseme kui ka tööjõudluse osas, ning see mõjutab süsteemi kasutegurit tervikuna.

Sektoris toimuvad arengusuunad ei ole tingimata positiivsed.

- Euroopa lennuliikluse juhtimissüsteemi maksumuse suurenemine (praegusel hetkel ligikaudu 7 miljardit eurot) on kaasajal täiel määral proportsionaalne liikluse mahu suurenemisega. Kui puuduks igasugune tahtlik sekkumine ja järgitaks lihtsalt olemasoleval suundumusel põhinevat stsenaariumi, oleks lennuliikluse juhtimissüsteemi maksumus 2020. aastal vahemikus 14 miljardit kuni 18 miljardit eurot aastas.

- Kui maailma tasandil on lennutranspordi ohutus järk-järgult jõudnud väga kõrgele tasemele, siis Euroopa ohutusandmete analüüs näitab hoopiski, et viimase viie aasta jooksul on kolme suurema lennuõnnetuse puhul tuvastatud otsene seos lennuliikluse juhtimise puudustega.[6] Murettekitav on olukord ka siis, kui vaadelda suundumusi lennuliikluses toimunud vahejuhtumite osas. Kuigi ühendus on võtnud ennetavaid meetmeid, eelkõige luues Euroopa Lennundusohutusameti, mille osatähtsus peab suurenema ja muutuma lennuohutuse küsimustes keskseks, võib karta, et liikluse tiheduse olulisel kasvamisel võib seadmestiku märkimisväärse aegumise tingimustes lennuõnnetuse oht muutuda Euroopa kodanike jaoks täiesti lubamatult kõrgeks.

- Praegu täheldatav süsteemide mittekoordineeritud areng toob uute seadmete kasutuselevõtmisel kaasa täiendavaid kulusid ja tähtaegadest olulisel määral mittekinnipidamist, karistades kasutajaid seega kahekordselt – nii maksumuse kui tööjõudluse aspektist lähtuvalt ning karistades samaaegselt ka lennujuhte, kes peavad töötama mahajäänud ja ebaefektiivsete seadmetega.[7]

3. Projekt SESAR

3.1. SESAR: uue põlvkonna lennuliiklusjuhtimine

Lennuliikluse mahu suurenemine seab Euroopa vastamisi vältimatu vajadusega kaasajastada lennuliikluse juhtimise infrastruktuuri. Otsustavalt parandades lennuliikluse juhtimist, võimaldab SESAR tänu olemasolevate infrastruktuuride kasutuse optimeerimisele võidelda õhuruumi piirangutega ning lennujaamavõimsuse terava puudusega.

SESAR näol on tegemist ühtse Euroopa õhuruumi tehnoloogilise poolega. Projekt võimaldab tehnilisel ja talitluslikul infrastruktuuril toetada ja soodustada institutsionaalset reformi. SESAR tugineb muuhulgas ühtse Euroopa õhuruumi raames juurutatud eeskirjadele ja uutele tööviisidele ning Eurokontroli ekspertiisile, mis tagavad, et tehnoloogilisi edusamme on võimalik tegelikult ellu viia.

Projekti näol on tegemist tõelise tehnoloogilise hüppega, seda näiteks lennuki ja maapinna vahel vahetatavate andmete, satelliitnavigatsiooni ja õhusõiduki trajektoori reaalajas toimuva automaatjuhtimise valdkonnas. SESAR võimaldab paremini ära kasutada suuri edusamme arvestus- ja sidetehnoloogiate arengus, võttes samaaegselt juba algusest peale arvesse ohutus-, töökindlus- ja usaldusväärsusnõuetega seatavaid piiranguid.

Ameerika Ühendriikides, kus esinesid analoogilised probleemid, on juba mõnda aega tagasi käivitatud uus lennuliikluse juhtimissüsteem (NGATS: Next Generation Air Transport System). SESAR on viimasele Euroopa poolt antav vastus, mille eesmärk on tugevdada Euroopa positsioone nimetatud sektoris. Tööstuslik panus on suur, kuivõrd tegemist on ülemaailmse turuga.

4. SESAR ON SUUR EUROOPA TÖÖSTUSPROJEKT

Projekt SESAR paikneb ühes rivis teiste Euroopa edukate tööstuslike projektidega, nagu Ariane, Airbus või GALILEO. Projekt ühendab tehtavad teadusuuringud, kiirendab Euroopa uuenemist ja muudab Euroopa lennuliikluse juhtimise infrastruktuuri maailma kõige kaasaegsemaks ja jõudsamaks lennuliikluse juhtimissüsteemiks.

SESAR võimaldab lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemide laialdast levikut ja selle arengu ratsionaliseerimist, tagades sedasi mastaabisäästu ja võimaldades märkimisväärset kokkuhoidu nende süsteemide kasutamise ja hoolduse osas. Komisjoni korraldatud uuring, millesse kaasati tööstusalase nõuandekomitee esindajad, näitas, et SESAR elluviimise ajakohane rahaline netoväärtus on 20 miljardit eurot.

Üldine hindamine, milles võetakse arvesse SESAR projekti mõju kogu Euroopa lennundussektorile tervikuna, näitab, et projekt võimaldab luua mitu tuhat täiendavat töökohta kogu lennundussektoris tervikuna.

SESAR projekti pakutav tehnoloogiline edu Euroopa lennundustööstuses asetab selle tööstusharu eksporditurgudel tugevale positsioonile. See võib aidata Euroopa õhusõidukitel saavutada edumaad välismaiste konkurentide ees.

Määrava tähtsusega on SESAR projekti mõju ohutusele. Praegune süsteemide ja toimingute killustatus ning tehnoloogiline vananemine ei ole olukorras, kus ohutus on lennuliikluse juhtimise peamiseks eesmärgiks, enam lubatav. Kaasaegsete, kindlate ja usaldusväärsete tehnoloogiate kasutamine ning lennuliikluse juhtimise infrastruktuuride ühtlustamine toovad kaasa otsustava võidu lennutranspordi ohutusele.

SESAR mõju keskkonnakaitsele on samuti märkimisväärne, seda eelkõige tänu GALILEO olulistele edusammudele, mis võimaldavad kasutada otsesemaid lennutrajektoore, mis on keskkonnakaitse seisukohast soodsamad. Hinnanguliselt võiks selles valdkonnas saavutada kasvuhoonegaaside koguse vähenemist suurusjärgus 4–6% lennu kohta.[8] Lisaks sellele võimaldavad satelliitnavigatsiooni poolt pakutav navigatsiooni suurem täpsus ja paindlikkus ning uue põlvkonna maandumise ja õhkutõusmise abisüsteemid optimeerida õhusõidukite trajektoore lennujaamade läheduses ning võtta seeläbi paremini arvesse kohalikke olusid. Saavutatud võidud on samas seotud iga konkreetse üksiku lennuga, lendude arvu üldine suurenemine toob aga kaasa üldise negatiivse keskkonnamõju suurenemise, mida SESAR projekt ei suuda täiel määral ära hoida. Seetõttu tuleb ette näha täiendavaid meetmeid, mille ülesandeks on vähendada lennunduse mõju keskkonnale.[9]

5. SESAR JUHTIMINE: EDUKUSE VÕTMEKÜSIMUS

5.1. Vältida ummikuid otsustusliinis

Lennutranspordi infrastruktuuri kaasajastamisel üleskerkivad probleemid on samas seotud otsustusmehhanismi probleemidega. Lennuliikluse juhtimises osalevad osapooled ja nende tegutsemise alused on väga erinevat laadi, neid erinevusi rõhutavad veelgi geograafilised eripärad.

Niisamuti nagu GALILEO puhul võimaldab pöördumine ühenduse institutsionaalsete mehhanismide poole ning nõtke ja algupärase struktuuriga halduse rakendamine kõrvaldada olemasolevad takistused.

5.2. Ühtne Euroopa õhuruum: institutsiooniline lahendus

Ühtse Euroopa õhuruumis raames rakendatud eeskirjade näol on ühendusel olemas tõhusad otsustusmehhanismid, mis jätavad olulisel määral ruumi konsulteerimiseks eelkõige liikmesriikidest moodustatud ühtse õhuruumi komitee ja kogu tööstust esindava tööstusalase nõuandekomiteega. Tehtavate otsuste tugevaks küljeks on asjaolu, et seejärel muutuvad need rakendusmääruste abil kohustuslikeks.

5.3. Ühisettevõte SESAR

SESAR suunab teadus- ja arendusfondid lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemide loomisele ja võimaldab ühtlustada seadmestiku taset Euroopa Liidu eri riikides ning arendada välja Euroopa lennunduse uue infrastruktuuri.

Nimetatud poliitika peab olema suuteline arenema avaliku sektori ja erasektori partnerluse tingimustes, hõlmates institutsioonilist pikaajalist investeerimissuutlikkust ja riskide jagamist tööstusega. Projekt peab suutma hõlmata nii avalikke kui eraõiguslikke finantsvahendeid, selle rahastamisloogika peab lähtuma kavandamisest, mitte eelarvest ning võimaldama tööstusettevõtete üha laienevat ja pöördumatut kohandamist.

Seega tuleb ette näha paindlik ja reaktiivne struktuur, mis on juriidilise isikuna võimeline sõlmima Euroopa lennuliikluse juhtimissüsteemi elluviimiseks vajalikke lepinguid. Seejuures tuleks säilitada tihedad sidemed ametiasutustega, mille ülesandeks on eeskirjade väljatöötamine.

SESAR näol on eelkõige tegemist suurejoonelise teadus- ja arendusprojektiga, mis võib seetõttu kasutada nii ühenduse rahastamismehhanisme, mis tulenevad teadustegevuse raamprogrammidest, kui ka üleeuroopaliste võrkude rahastamisvahendeid, mis muuseas näevad ette võimalust rahastada tehnoloogilise arenguga seotud tegevusi. Selles tähenduses antakse asutamislepingu artikliga 171 ühenduse käsutusse tõhus abivahend, mis on end tõestanud GALILEO projekti raames – ühisettevõte.

Selline ühisettevõte on kooskõlas Lissaboni strateegia loogikaga, võimaldades ühendada avalikud ja eraõiguslikud vahendid ühise eesmärgi nimel. Ühisettevõte on samas piisavalt paindlik, et olla suuteline ise haldama teadusprojekte või liituma efektiivselt ja proaktiivselt teiste algatustega, et tagada terviku üldine kooskõla.

Käeolevale teatisele on lisatud määruse eelnõu, millega luuakse ühisettevõte ja määratletakse selle põhikiri.

Ühisettevõte pakub järgmisi eeliseid:

- tagatakse väga erinevatest allikatest pärineva eelarve ühetaoline haldamine;

- võimaldatakse ühendusel (liikmesriigid ja komisjon) säilitada poliitiline kontroll SESAR üle;

- tagatakse väga hea kooskõla ühtse Euroopa õhuruumi raames toimuvate komisjoni tegevuste ja SESAR jaoks vajalike tegevuste vahel;

- tagatakse sidusus projektis, mis hõlmab väga erinevaid osapooli (lennukompaniid, sõjavägi, tööstus, teenusepakkujad, …);

- SESAR raames on võimalik vahetult kasutada Eurocontroli pakutavat tehnilist tuge;[10]

- võimalik on täiel määral kaasata tööstust, eelkõige riikideülese erakapitali kaasamise teel;

- rahastamisse on võimalik kaasata õhuruumi kasutajaid, kasutades ühist huvi pakkuvate projektide jaoks otseselt osa marsruudi navigatsioonitasudest;

- võimalik on laiendada SESAR partnerlust kolmandatele riikidele.

Ühisettevõtte toimib projektijuhtimise loogikat jälgides. Suures osas tuginetakse välistele tehnilistele pingutustele, mida teostavad eelkõige ühisettevõtte liikmed. Ühisettevõtte asutamine peab toimuma kiiresti, et tegutseda vastavalt määratlemisetapil välja töötatud kaasajastamiskavale ja valmistada ette sellest tulenev tegevusprogramm.

6. SESAR ON ETAPPIDENA ELLUVIIDAV PROJEKT

Arvesse võttes erinevusi Euroopa lennuliikluse juhtimissüsteemide vahel ja kasutuseloleva lennukipargi mitmekesisust, tuleb ette näha teatav üleminek, mis tagaks Euroopa õhuruumi kasutajatele osutatavate teenuste järjepidevuse ja kvaliteedi.

Ka SESAR on määratletud mitmeetapilise projektina, et anda selle arengute elluviimisele suurem paindlikkus ja minimeerida üleminekuohtusid.

6.1. Määratlemisetapp (2005–2007)

Määratlemisetapp võimaldab eelkõige ellu viia Euroopa lennuliikluse juhtimise kaasajastamise kava. Sellel etapil määratletakse erinevad saavutatavad tehnoloogilised sammud, mida tuleks astuda, kaasajastamise prioriteedid ja projekti elluviimise toimingute ajakava.

Määratlemisetappi rahastatakse koos Eurocontroliga 60 miljoni euro ulatuses, millest poole eraldab ühendus üleeuroopaliste transpordivõrkude rahastamise raames. Praegu on etapp käivitamisjärgus ning see lõppeb 2007. aasta lõpus. Selle raames on kahe aasta jooksul tegevad ligi 200 isikut, projektis osalevad ka tööstusettevõtted, mis annab tunnistust antud valdkonnas tegutsejate suures huvist projektis SESAR osalemise ja sellega kohandumise vastu.

6.2. Elluviimisetapp (2008–2020)

Määratlemisetapile järgneb elluviimisetapp, mis omakorda hõlmab kahte järjestikust etappi:

- Väljaarendamine (2008–2013)

Nimetatud etapp võimaldab ühest küljest arendada välja uue põlvkonna süsteemide aluseks olevaid baastehnoloogiaid. Teisalt võimaldab see teha suuri edusamme toimimisvaldkonnas, eelkõige lennuliikluse juhtimise abistamisel ning teatavate ülesannete jagamisel maapealsete ja pardasüsteemide vahel, et vabastada lennujuht teatavatest ülesannetest, mida on võimalik lennu teatavatel etappidel (näiteks lähenemisfaasis) üle anda lennuki piloodile.

- Kasutuselevõtmine (2014-2020)

Tegemist on etapiga, mille käigus toimub uute süsteemide laialdane paigaldamine ning selle süsteemi funktsioonide üldine rakendamine. Selle viimase etapi käigus rakendatav lennuliikluse juhtimise süsteem vastab uue põlvkonna lennuliiklusjuhtimisele. Uue süsteemi jõudlus on praegusega võrreldes kolmekordne, selle pakutav ohutustase on vähemalt 10 korda suurem ning sellega seotud toimingu ühikuhind on praegusega võrreldes oluliselt madalam.

Et ühisettevõte saaks üle võtta väljatöötatava kaasajastamiskava ja valmistada ette sellest tuleneva tegevusprogrammi, tuleks ühisettevõte asutada kiiresti, isegi enne määratlemisetapi lõppemist. Ühisettevõte saaks seeläbi ära kasutada määratlemisetapi dünaamikat ja laiendada seda tööstusettevõtete tehtud soovituste tegeliku elluviimise juures.

6.3. Osapooled ja rahastamine

Järgmises tabelis esitatakse projekti erinevad rahastamistähtajad ja nimetatakse osapooled, kes nende rahastamiste teostamisega on seotud.

Komisjoni tehtud finantsanalüüs näitab, et rahastamisvajadus rajamis-, kasutuselevõtu- ja konsolideerimisetapil ulatub kokku ligikaudu 300 miljoni euroni aastas:

Etapp | Aastad | Rahastamine | Osapooled |

Määratlemine | 2005-2007 | 60 miljonit eurot: Eurocontrol (30 mln eurot) ühendus (30 mln eurot) | Eurocontrol |

Väljaarendamine | 2008-2013 | 300 miljonit eurot aastas: ühendus (100 mln eurot) Eurocontrol (100 mln eurot) tööstus ja muud (100 mln eurot) | Ühis-ettevõte |

Kasutuselevõtmine | 2014-2020 | Tööstus | Tööstus |

Eespool nimetatud summad on ligikaudsed, välja arvatud määratlemisetapi osas. Need summad täpsustatakse käimasoleva esimese etapi jooksul ning nende kohta esitatakse komisjonile asjakohane eraldi teatis 2006. aasta jooksul.

Eelkõige tuleb märkida, et väljaarendamisetapi lõppedes 2013. aastal läheb kogu projekti SESAR rahastamine ja kontroll üle tööstusele. Võttes arvesse etapi eesmärkide täitmisel tehtud edusamme, muutub ühisettevõte selle etapi lõpufaasis peamiselt eraõiguslike tunnustega asutuseks (näiteks Euroopa õiguse alusel tegutsevaks äriühinguks), tagades nii projekti arengu vastavalt esialgsetele eesmärkidele ja vältides huvide konflikti tekke. See struktuur peab samas võimaldama ametiasutustel säilitada projektis osalus, seda eelkõige avalikest fondidest rahastatavate materiaalsete ja mittemateriaalsete varade omanikuna. Selline osalus lihtsustab samas ka teostatavate toimingute järelevalvet, eelkõige ülesannete puhul, mis on seotud rahvusvahelise koostööga ja standardiseerimismenetlustega.

Eelarveallikad on järgmised:

- Euroopa Ühendus teadus- ja arendustegevuse raamprogrammide[11] ja üleeuroopaliste võrkude kaudu. Pärast määratlemisetapi lõppemist on ühenduse finantsosalus rangelt piiratud uute finantsperspektiivide 2007–2013[12] kestusega;

- tööstusest pärinevad vahendid;

- Eurocontroli eelarve;

- marsruudi navigatsioonitasudest tulenevad eelarvetulud, mida võetakse ühtse õhuruumi raamistikku kuuluvate teenuste osutamise eeskirja artikli 15 lõike 1 kohaselt;

- ühisettevõtte muude uute liikmete , sealhulgas kolmandate riikide osamaksud.

7. Kokkuvõte

Euroopa lennuliiklusjuhtimise infrastruktuuri kaasajastamise projekti mõjuanalüüs, millele järgnesid antud valdkonna osapooltega peetud arutelud, eelkõige liikmesriikidega ühtse taeva komitee raames peetud nõupidamised ning ühiskondlike partnerite ja tööstusettevõtetega peetud konsultatsioonid näitasid, et ainukeseks võimaluseks uue põlvkonna lennuliikluse juhtimissüsteemide väljaarendamiseks Euroopas on keskendada kogu energia suurele tööstuslikule projektile.

SESAR praeguseks juba alanud määratlemisetapiga kaasnevad enneolematu ulatusega kohustused ja kohandamised lennutranspordi valdkonnas. See on samuti märgiks kriitilisest olukorrast lennundusvaldkonnas ning sellest, kui suure tähtsusega on projektist SESAR eeldatavalt saadav kasu.

SESAR puhul on tegemist tõeliselt tõhusa edusammuga, kuivõrd selle tulemusena tehakse kättesaadavaks tehnoloogia, mis võimaldab paremini kasutada masin- ja inimressursse. SESAR võimaldab lisaks sellele saavutada olulist kokkuhoidu, kuivõrd seda iseloomustab arendusprojektide ratsionaliseerimine, rakendussüsteemide ühtlustamine ja laialdane koostalitlusvõime.

SESAR võimaldab samuti suurendada iga üksiku lennu keskkonnakaitselist tõhusust, vähendades ummikuid, mis on keskkonnasaaste seisukohalt väga taunitavad ning optimeerides õhusõidukite trajektoore vastavalt keskkonnakaitse seatavatele piirangutele.

SESAR võimaldab lõpuks oluliselt suurendada lennutranspordi ohutust, mida praegu ohustab vananenud tehnoloogia kasutamine ja ühtsuse puudumine Euroopa lennuliikluse juhtimises. Just nimetatud aspektist lähtuvalt võib selline projekt tuua Euroopa ühiskonnale kõige suuremat kasu, seda eelkõige kodanike jaoks, kes asetavad ohutuse oma eelistustes esiplaanile.

SELETUSKIRI

1. ETTEPANEKU TAUST

1.1. Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Euroopa lennuliikluse arengu alusel võib prognoosida, et lennuliikluse maht järgmise 20 aasta jooksul kahekordistub, teatavates piirkondades, eelkõige Kesk-Euroopas, aga isegi kolmekordistub.

Lennuliikluse infrastruktuuri arendamine peaks nüüdsest olema Euroopa majanduskasvu tagamise prioriteediks. Majanduskasv tugineb muuhulgas kõrge tehnoloogilise tasemega tööstuslikele suurprojektide, nagu GALILEO (satelliitraadionavigatsioon) või ITER (tuumasüntees).

Sellisesse raamistikku kuulub ka SESAR. Nimetatud projekt on suunatud Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi väljaarendamisele. Eesmärk on arendada tehnoloogiaid, töökorraldust ja tööstusettevõtteid, mis suudaksid tagada lennuliikluse ohutuse ja paindlikkuse järgneva 20 aasta jooksul Euroopas ja kogu maailmas.

Ettepaneku eesmärk on asutada ühisettevõte SESAR, mis tagaks projekti sidususe ja kooskõla, soodustades samaaegselt ühenduse ja teiste avalike ning eraõiguslike asutuste ja organisatsioonide partnerlust.

1.2. Üldine taust

Iganemise ja liigse kohaliku eripära tõttu ei ole olemasolevad lennuliikluse juhtimissüsteemid kohased Euroopa lennunduse kiireks, tõhusaks ja usaldusväärseks arenguks, seda eriti olukorras, kus sektori vajadused muutuvad väga kiiresti:

- reisija soovib tõhusat, odavat ja kõrge ohutustasemega transporti,

- keskkonnasäästlikkus muutub mobiilsuse tasakaalustatud arengu peamiseks takistuseks,

- 2001. aasta 11. september näitas, et lennuk võib muutuda elanikkonnale ohu allikaks.

Uued arengusuunad, mis võtavad arvesse uut lähenemist lennutranspordile, ei saa põhineda olemasoleval süsteemil.

- Tehnoloogiad, mille hulgast osa on väljatöötatud mitukümmend aastat tagasi, jõuavad oma arenguvõimsuse piirile, seda eriti telekommunikatsiooni või satelliitnavigatsiooni edusammude täiemahulise kasutamise osas.

- Mahajäämus tehnilises arengus tingib eelkõige selle, et õhusõidukid peavad järgima kindlaksmääratud jäiku lennutrajektoore, mis ei ole energiatarbimise ega tekitatava müra seisukohalt optimaalsed.

- Eri süsteemide liigne kohandamine kohalikele eripäradele on vaatamata sellele, et see võimaldas vastata liikluse tihenemisest tingitud survele, süsteemi tervikuna killustanud, muutes keerulisemaks nii tehnilise kui tegevusliku koostalitluse. Sellega seoses kerkib täiendavalt ka küsimus süsteemi üldisest võimest võtta arenedes vastu uusi võimalusi.

- Eri liikmesriikide vahel on suured erinevused nii olemasolevate lennujuhtimisseadmete taseme kui ka tööjõudluse osas ning see mõjutab süsteemi tulemuslikkust tervikuna.

Sektoris toimuvad arengud ei ole tingimata positiivsed.

- Euroopa lennuliikluse juhtimissüsteemi maksumuse suurenemine (praegusel hetkel ligikaudu 7 miljardit eurot) on kaasajal täiel määral proportsionaalne liikluse mahu suurenemisega. Kui puuduks igasugune tahtlik sekkumine ja järgitaks lihtsalt olemasoleval suundumusel põhinevat stsenaariumi, oleks lennuliikluse juhtimissüsteemi maksumus 2020. aastal vahemikus 14 miljardit kuni 18 miljardit eurot aastas.

- Kui maailma tasandil on lennutranspordi ohutus järk-järgult jõudnud väga kõrgele tasemele, siis Euroopa ohutusandmete analüüs näitab hoopiski, et viimase viie aasta jooksul on kolme suurema lennuõnnetuse puhul tuvastatud otsene seos lennuliikluse juhtimise puudustega. Murettekitav on olukord ka siis, kui vaadelda lennuliikluses toimunud vahejuhtumite suundumusi. Kuigi ühendus on võtnud ennetavaid meetmeid, luues eelkõige Euroopa Lennundusohutusameti, mille osatähtsus peab suurenema ja muutuma lennuohutuse küsimustes keskseks, võib karta, et liiklustiheduse olulisel kasvamisel võib lennuõnnetuse oht muutuda Euroopa kodanike jaoks lubamatult kõrgeks.

Praegu täheldatav süsteemide mittekoordineeritud areng toob uute seadmete kasutuselevõtmisel kaasa täiendavaid kulusid ja tähtaegadest olulisel määral mittekinnipidamist, karistades kasutajaid seega kahekordselt – nii maksumuse kui tööjõudluse aspektist lähtuvalt ning karistades samaaegselt ka lennujuhte, kes peavad töötama mahajäänud ja ebaefektiivsete seadmetega.

1.2.1. Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid

Ettepanekut käsitlevas valdkonnas praegu kehtivad õigusnormid puuduvad.

1.2.2. Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega

2004. aasta märtsis võetud suund ühtse Euroopa õhuruumi loomisele, mille käivitamise etapp on tänaseks juba märkimisväärselt edenenud, toob kaasa lennunavigatsiooniteenuste korralduse põhjaliku reformi. Sellega määratletakse järelevalveorganite ja teenusepakkujate rollide ja vastutusalade täpne jaotus ning määratakse kindlaks ka teatavad piiriülesed õhuruumiosad. Nende õhuruumi osade abil ei määratleta õhuruumi lennukoridore ja õhuruumi struktuure enam mitte lähtuvalt riigipiiridest, vaid lähtuvalt liikluse tegelikust olukorrast. SESAR näol on tegemist ühtse Euroopa õhuruumi tehnoloogilise poolega.

Ettepanek ühildub Lissaboni strateegia kohaldamisega, ühendades ja kiirendades Euroopa teadus- ja tehnoloogilist uuendustegevust, selleks et suurendada majanduskasvu ja töökohtade loomist Euroopas.

Lisaks on SESAR üks Euroopa Nõukogu poolt määratletud infrastruktuuri ühishuviprojektidest: nõukogu 24.10.1994 (94/C 309/02), 17.11.1995 (95/C 317/01) ja 19.07.1999 (1999/C 222/01) resolutsioonid. Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsus 1692/96/EÜ. Komisjoni 14. juuli 2004. aasta ettepanek KOM (2004) 475.

2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE

2.1. Konsulteerimine huvitatud isikutega

2.1.1. Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus

Ühtse Euroopa taeva raammääruse (määrus (EÜ) nr 549/2004) kohaselt moodustatud tööstusalane nõuandekomitee, mis koosneb kogu tsiviillennundustööstuse esindajatest (sealhulgas ka ühiskondlikud organisatsioonid), moodustas spetsiifilise alamtöörühma, mille ülesandeks on uurida SESAR majanduslikku mõju ja teostada selle projekti võimalike erisuguste haldamisviiside analüüs.

Nimetatud uurimise tulemusi esitleti ühisesitluse käigus tööstusalase nõuandekomitee ja Euroopa Liidu liikmesriikide esindajatest koosneva ühtse õhuruumi komitee liikmetele.

2.1.2. Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine

Osapoolte jätkuv kaasamine majandusliku ja haldusliku mõju hindamisse võimaldas saada kinnitust prognoosidele ja koguda jooksvalt märkusi ja ettepanekuid.

Lisaks sellele võttis komisjon oma ettepaneku koostamisel arvesse hindamise tulemuste lõppesitluse käigus tehtud märkusi.

2.2. Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine

Välise ekspertiisi kasutamine lisaks sellele, mida kasutati majandusliku ja haldusliku mõju hindamise raames, ei osutunud vajalikuks.

2.3. Mõju hindamine

„Mittemidagitegemise“ variant tähendab olukorda, mille puhul uute lennujuhtimisseadmete alased uuringud, nende väljaarendamine ja rakendamine Euroopas toimub jätkuvalt hajusal ja killustatud viisil. Komisjoni ülesanded piirduvad süsteemide koostalitlusstandardite kindlaksmääramisega, nimetatud süsteemide olemasolu ei ole seotud uuendusliku dünaamikaga: standardid mõjuvad pigem innovaatilist lähenemist summutavana kui seda kiirendavana. Selle stsenaariumi korral jääb Euroopa lennuliikluse juhtimise infrastruktuuride puhul alles märkimisväärne killustatus, teadustegevuse konsolideerimise ebapiisavuse tõttu tekib oht, et ei genereerita piisavalt süsteemide uuendamiseks vajalikku tehnoloogilist innovaatilist lähenemist. Lisaks sellele jääb otsustamismehhanism endiselt ebaefektiivseks, kuivõrd tehnoloogilised tegevused ja rakendamisega seotud korralduslik tugi on lahutatud. Nimetatud variant peaks seega viima olukorrani, mille puhul lennuliikluse juhtimise infrastruktuur ei ole võimeline hakkama saama liikluse mahu soovitava suurenemisega, mille tulemuseks on madal talitluslik ja rahanduslik efektiivsus. Tekkivate ummikutega seotud kulud on hinnanguliselt 20 miljardit eurot, julgeolekuriskid on reaalsed, juhtimissüsteem töötab oma võimete piiril, kasutades iganenud seadmeid.

Teise hindamiseks antud variandi kohaselt rajatakse keskne Euroopa asutus, mis asendaks riiklikud ja kohalikud asutused ja mille ainukeseks ülesandeks jääks keskasutuse poolt välja töötatud lahenduste töölerakendamine. See variant leidis tugevat vastuseisu kõikide osapoolte puhul, kellelt nõu küsiti.

Nii leiavad lennunavigatsiooniteenuste pakkujad, et valdkonnas, mis eelkõige ühtse Euroopa õhuruumi raames muutub järjest avatumaks konkurentsile, on seadmete näol tegemist nende tootmisvahendi olulise osaga, ning et selle üle tuleks säilitada vähemalt minimaalne strateegiline kontroll. Ühiskondlikud organisatsioonid leiavad, et ühtlustamine „ülevalt” on küll soovitatav, kuid üleminekuks praeguselt olukorralt, kus peamiselt on tegemist kohalike seadmetega, tuleb vähemalt esialgu ette näha kohalik või piirkondlik osapool. Lennundusettevõtted peavad küll vajalikuks ühtse Euroopa süsteemi kehtestamist, kuid leiavad, et sellele tuleks üle minna järk-järgult. Liikmesriigid leiavad, et Euroopa tasandil võiks alles jääda teatav konkurents, ning et üleminek tuleks korraldada, võttes arvesse kohaliku tasandi piiranguid.

Soovituslik variant , mis seisneb projekti SESAR haldava ühisettevõtte loomises, on keskteeks kahe eelneva variandi vahel – selle käigus tsentraliseeritakse see osa, mis peaks olema tsentraliseeritud ning jäetakse piisavalt arenguruumi kohaliku tasandi rakendustele ja kohandamisele. Ühisettevõte, milles nähakse ette tööstusettevõtete oluline osalus, võimaldab lisaks sellele ühendada institutsionaalse pikaajalise investeerimissuutlikkuse ja riskide jagamise tööstusega. Antud variant paistab „mittemidagitegemise” variandiga võrreldes silma ka äärmiselt tõhusate majandusnäitajate poolest, kuna finantsanalüüsi kohaselt on selle võrreldav ajakohane netoväärtus umbes 20 miljardit eurot. Lisaks sellele võimaldab antud variant rakendada tõhusat süsteemi, mis kasutab eesrindlikku tehnoloogiat ja mis suurendab iga lennu keskkonnasäästlikkust, tuues samaaegselt kaasa maksimaalse ohutuse. Lisaks eespool nimetatule võimaldavad ühisettevõtte tegevuse raames toimuv teadus- ja arenduskava ratsionaliseerimine ning partnerlus avaliku võimu asutuste ja eraõiguslike ettevõtete vahel saavutada kõrget konkurentsivõime taset õhusõidukite ja lennundusseadmete turul.

3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

3.1. Kavandatud meetmete kokkuvõte

Ettepanekus käsitletakse nõukogu määrust ühisettevõte SESAR asutamise kohta.

3.2. Õiguslik alus

Ettepaneku õiguslikuks aluseks on Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 171.

3.3. Subsidiaarsuse põhimõte

Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse sedavõrd, kuivõrd ettepanek ei ole seotud valdkonnaga, mis on ühenduse ainupädevuses.

Ettepaneku eesmärke ei ole võimalik piisaval määral saavutada üksnes liikmesriikide tegevuse tulemusena järgmistel põhjustel:

- Ühtne Euroopa õhuruum on olemuslikult riikideülene. Selle raames määratakse kindlaks eelkõige teatavad õhuruumi piiriülesed talitluslikud osad. Nende osade abil ei määratleta õhuruumi lennukoridore ja struktuure enam mitte lähtuvalt riigipiiridest, vaid lähtuvalt tegelikest liiklusvoogudest. Uusi lennuliikluse juhtimissüsteeme, millega need õhuruumi funktsionaalsed osad varustatakse, ei saa piirata riikliku mõõtmega. Lisaks sellele nõuavad uued rakendatavad tehnoloogiad ka õhusõidukite varustuse uuendamist, selle puhul ei ole üksnes siseriikliku tehnoloogilise lahenduse kasutamine mõttekas. Ja lõpuks on liikmesriikide seadmete ja lennuliikluse juhtimissüsteemide erinevused nii suured, et üleeuroopaline ühtlustamine on hädavajalik. Euroopa lennuliikluse juhtimise infrastruktuuride üldine efektiivsus, eriti lennuohutuse osas, sõltub eelkõige kogu süsteemi kõige nõrgemast lülist.

- Liikmesriigid on vastu võtnud avalduse ühtse Euroopa õhuruumiga seotud militaarküsimustest,[13] mille kohaselt peaksid tsiviil- ja militaarkasutajad tegema Euroopa raames tihedamat koostööd kõikides lennuliikluse korraldamist mõjutavates küsimustes.

- Euroopa lennujuhtimisseadmete tööstus töötab „nišituruna”, mille korral „riiulile” tootmine peaaegu puudub, see tähendab, et iga paigaldatud lennujuhtimissüsteem on kohaliku tasandi piirangute tõttu spetsiifiline. See toob kaasa asjaolu, et toodete ühikuhind on kõrge ning mõjutab tööstusettevõte tehnoloogilisse uuendamisse investeerimise võimet, mis on Ameerika konkurentsi seisukohalt vaadeldes nõrkuseks, kuivõrd Ameerika Ühendriikide turg on ühtne ning selle maht on suur.

Seega on vajalik teadus- ja arendustegevuste ühtlustamine Euroopa Liidus, eelkõige võttes arvesse arendatavate seadmete ja tehnoloogia riikideülest iseloomu ning vajadust saavutada piisav kriitiline mass uuenduste rakendamise võimaldamiseks.

Ettepanekus esitatud eesmärke on lihtsam saavutada ühenduse tasandi tegevuse tulemusena järgmistel põhjustel:

- Teadus- ja arendustegevust tuleb teostada üleeuroopalisel tasandil. Tehnoloogiliste uuenduste rakendamist tuleb Euroopa Liidu raames sünkroniseerida, et tagada lennuliikluse juhtimisteenuse ühtlane kvaliteet ja ohutus Euroopa õhuruumis. Seda sünkroniseerimist on võimalik teostada üksnes ühtse õhuruumi raames kehtestatud ühenduse eeskirjade abil.

Lisaks sellele saab uuenduste teostamiseks nõutava sünergia maksimeerimiseks vajalik partnerlus avaliku ja erasektori vahel ning kolmandate riikide osalemine toimuda vaid üleeuroopalisel tasandil.

Ühenduse osalemine võimaldab arengukavade ratsionaliseerimist ning rakendussüsteemide märkimisväärse koostalitlusvõime saavutamist, mis toob kaasa olulise kokkuhoiu. Euroopa süsteemide ühtlustamine ja aegunud tehnoloogia väljavahetamine suurendavad veelgi Euroopa lennuliikluse juhtimisega seotud kõrget ohutustaset.

Majandusanalüüsist nähtub, et SESAR aitab olulisel määral kaasa Euroopa majanduskasvule ja uute töökohtade loomisele, seda eelkõige tänu sellele, et õhutranspordiga seotud toimingud muutuvad efektiivsemaks ja Euroopa lennundussektori konkurentsivõime kasvab.

Selles ettepanekus eelistatava variandi puhul teostatakse Euroopa Liidu tasandil ühiselt need elemendid, mis peavad olema ühised (teaduskavad, planeerimistegevus) ning ka need elemendid, mille ühine teostamine oleks äärmiselt soovitatav (ühiste elementide arendus), jättes samas olulisel määral arenguruumi kohalikele rakendustele.

Seega on ettepanek kohane subsidiaarsuspõhimõtte rakendamiseks.

3.4. Proportsionaalsuse põhimõte

Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.

SESAR koordineerib ja ühendab teadus- ja arendustegevust Euroopa lennuliikluse juhtimise valdkonnas; kooskõlastatuse tagamiseks on vajalik projekti haldamise ühtsus. Ühisettevõtte kasutamine tundus kõikidele osapooltele kõige lihtsama võimalusena SESAR haldamiseks, kuivõrd see võimaldab hõlmata nii avalikke ametiasutusi (ühendus, Eurocontrol) kui erasektorit. Lisaks sellele võimaldab ühisettevõte hõlmata SESAR projektiga ka kolmandaid riike, mis on ühendusega sõlminud vähemalt ühe kokkuleppe lennutranspordi valdkonnas. Ühisettevõtte toimib projektijuhtimise loogikat järgides. Seejuures peab ühisettevõttel olema siiski piisav tehniline pädevus, mis võimaldab tal tagada vastuvõetavate otsuste asjakohasuse. Peaasjalikult tuginetakse välistele tehnilistele pingutustele, mida teostavad eelkõige ühisettevõtte liikmed.

SESAR rahastamiseks vajalik summa on hinnanguliselt 300 miljonit eurot aastas. Selle summa vaatlemisel tuleks samal ajal pidada silmas 200 miljonit eurot, mida praegu Euroopas kulutatakse üksnes teadusuuringutele lennuliikluse juhtimise alal ning 1 miljardit eurot, mida Euroopas igal aastal lennuliikluse juhtimise valdkonda investeeritakse. SESAR võimaldab kulusid koordineerimise ja dubleerivate tegevuste vältimise teel optimeerida.

3.5. Õigusakti valik

Ettepanekus sisalduvad õigusaktid: määrus.

Muud õigusaktid ei ole asjakohased järgmisel põhjusel:

- ühenduse osalusega ettevõtte rajamiseks on nõutav nõukogu määrus.

4. MÕJU EELARVELE

Esialgsetel hinnangutel, mida tuleb käimasoleva määratlemisetapi käigus täpsustada, on ühenduse eelarveliste kulude suuruseks 2007. aastal 3 miljonit eurot ja ajavahemikul 2008. aastast kuni 2013. aastani 100 miljonit eurot aastas.

5. TÄIENDAV TEAVE

5.1. Simulatsioon, katsejärk ja üleminekuperiood

Ettepanek hõlmab määratlemisetappi, mis on juba käivitatud.

5.2. Läbivaatamis- / muutmis- / ajapiiranguklausel

Ettepanek sisaldab sätet läbivaatamise kohta.

Ettepanek sisaldab sätet õigusakti õigusliku jõu täieliku või osalise lõppemise kohta eelnevalt kindlaks määratud tingimuste rahuldamisel.

2005/0235 (CNS)

Ettepanek

NÕUKOGU MÄÄRUS

milles käsitletakse ühisettevõtte loomist Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) elluviimiseks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 171,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[14]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[15]

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,[16]

ning arvestades järgmist:

(1) Ühtse Euroopa õhuruumi loomiseks võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu 10. märtsil 2004. aastal vastu määruse (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus),[17] määruse (EÜ) nr 550/2004 aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas (teenuse osutamise määrus),[18] määruse (EÜ) nr 551/2004 õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas (õhuruumi määrus)[19] ja määruse (EÜ) nr 552/2004 Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta (koostalitlusvõime määrus)[20].

(2) Euroopa lennuliikluse korraldamise moderniseerimise projekt, edaspidi „projekt SESAR“, on ühtse Euroopa õhuruumi tehnoloogiliseks aluseks. Nimetatud projekti kohaselt luuakse ühenduses tõhus lennujuhtimise infrastruktuur, mis võimaldab välja arendada usaldusväärse ja keskkonnasõbraliku lennutranspordi, kasutades täiel määral ära selliste programmidega nagu GALILEO seotud tehnoloogilised edusammud.

(3) Projekti SESAR eesmärk on hallata ja koordineerida tegevusi, mida senini oli ühenduses teostatud hajutatult ja koordineerimata.

(4) Projekti SESAR elluviimise esimene, nn määratlemisetapp, mis hõlmab erinevate läbitavate tehnoloogiliste etappide ja kaasajastamisprogrammide prioriteetide määratlemist ning tegeliku elluviimise planeerimist, on juba käivitunud. Etapi rahastamises osaleb ühendus üleeuroopaliste võrkude arenduse kaudu ja Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioon (Eurocontrol).

(5) Määratlemisetappi juhib Eurocontrol pakkumismenetluse kaudu valitud ettevõtete konsortsiumi vahendusel. Etapp lõpeb 2007. aastal ning selle tulemusena luuakse ühenduse lennuliikluse korraldamise moderniseerimise kava.

(6) Määratlemisetapile järgneb ühenduse lennuliikluse korraldamise moderniseerimise kava elluviimise etapp, mis omakorda hõlmab kaht järjestikust etappi: väljaarendamist (2008-2013) ja kasutuselevõtmist (2014-2020).

(7) Määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 15 lõike 3 kohaselt võivad marsruudi navigatsioonitasud moodustada tulud projektide rahastamiseks, mis on kavandatud konkreetsetesse kategooriatesse kuuluvate õhuruumi kasutajate ja/või aeronavigatsiooniteenuse osutajate abistamiseks, et parandada ühiseid aeronavigatsioonialaseid infrastruktuure, aeronavigatsiooniteenuste osutamist ja õhuruumi kasutamist.

(8) Konkurentsinõukogu poolt 7. juunil 2005. aastal vastu võetud Euroopa tulevase kosmoseprogrammi väljatöötamise suuniste[21] kohaselt on Euroopa Liidu ülesandeks tagada oma poliitikale tugiteenuste järjepidevus ja kättesaadavus, selleks toetab Euroopa Liit Euroopa kosmoseinfrastruktuuri rajamist, väljaehitamist ja toimimist, keskendudes kosmoseprogrammidele, mis toetavad liidu poliitika elluviimist.

(9) Vältimaks tegevuste dubleerimist teadus- ja arendustegevuses, ei hõlma projekt SESAR lennuettevõtete osa suurendamist teadus- ja arendustegevuses.

(10) Euroopa Ühenduse ühinemise tulemusel Eurocontroliga allkirjastasid komisjon ja Eurocontrol koostöö raamlepingu ühtse Euroopa õhuruumi elluviimiseks ning teadus- ja arendustegevuseks lennuliikluse juhtimise valdkonnas.

(11) Projekti SESAR elluviimise etapil peaks riigiasutuste toetusele täiendavalt lisanduma ka erasektori panus.

(12) Võttes arvesse osaliste arvu, keda on tarvis käesolevasse protsessi kaasata, ning vajalike rahaliste vahendite ning tehnilise oskusteabe mahtu, on hädavajalik luua juriidiline isik, kes suudaks tagada projektile SESAR selle elluviimisetapi käigus eraldatavate summade kooskõlastatud kasutamise.

(13) Nimetatud juriidiline isik, kelle ülesandeks on Euroopa üldistes huvides elluviidava avaliku teadusprojekti haldamine peab olema käsitletav rahvusvahelise asutusena, millele osutatakse nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas)[22] artikli 15 punkti 10 teises lõigus ja nõukogu 25. veebruari 1992. aasta direktiivi 92/12/EMÜ (aktsiisiga maksustatava kauba üldise korralduse ja selle kauba valdamise, liikumise ning järelevalve kohta)[23] artikli 23 lõike 1 teises lõigus.

(14) On soovitatav, et liikmesriigid annaksid nimetatud juriidilisele isikule maksuvabastuse kõikide maksude puhul, välja arvatud käibemaks ja aktsiisimaks, ning et ettevõtte töötajatele makstav töötasu oleks vabastatud tulumaksust.

(15) SESAR on teadus- ja arendusprojekt, mis võimaldab rahastamist ühenduse teadus- ja arendusprogrammide raames. Seega tuleks luua ühisettevõte asutamislepingu artikli 171 tähenduses, et võimaldada väljaarendamise (2008–2013) etapis ära kasutada lennuliikluse juhtimissüsteemide tehnoloogiate arengus tehtud märkimisväärsed edusammud.

(16) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsuse nr 1692/96/EÜ (üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta)[24] artikli 4 punktis g on ette nähtud teadus- ja arendustegevustegevuse rahastamise võimalus.

(17) Ühisettevõtte peamiseks eesmärgiks oleks korraldada ja koordineerida projekti SESAR elluviimist, kaasates sellesse riiklikku ja eraõiguslikku rahastamist ning väliseid tehnilisi ressursse, mida saadakse nii oma liikmetelt kui ka Eurocontroli kogemustest.

(18) Et lihtsustada sidepidamist ettevõtte asutanud liikmesriikidega, peaks ühisettevõtte asukoht olema Brüsselis.

(19) Kuivõrd marsruudi navigatsioonitasud on täiel määral õhuruumi kasutajate kanda, osalevad need kasutajad seega õhuliikluse juhtimise sektoris tehtavate uuringu- ja arendustegevuse rahastamises. Seetõttu peaksid õhuruumi kasutajad olema ühisettevõttes asjakohaselt esindatud.

(20) Ühisettevõtte põhikirja abil tuleks määrata kindlaks ettevõtte töökorralduse ja tegevuse põhimõtted.

(21) Komisjoni juures tegutseb määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 5 kohaselt moodustatud ühtse õhuruumi komitee.

(22) Et tagada Euroopa lennuliikluse korraldamise moderniseerimise kava kiire elluviimine, tuleks ühisettevõte rajada enne määratlemisetapi lõppemist, võimaldamaks tal jälgida määratlemisetapi tegevust ja valmistada ette väljaarendamisetappi.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1 Ühisettevõtte rajamine

1. Euroopa õhuruumi lennuliikluse korraldamise moderniseerimise projekti (edaspidi „projekt SESAR“) elluviimisetapi arendustegevuse läbiviimiseks moodustatakse kestusega kuni 31. detsember 2013 ühisettevõte (edaspidi „ühisettevõte SESAR“).

2. Ühisettevõtte eesmärk on tagada Euroopa lennuliikluse juhtimissüsteemi kaasajastamine, ühendades selleks teadus- ja arendustegevused kogu ühenduse ulatuses. Ühisettevõte on vastutav eelkõige järgmiste ülesannete täitmise eest:

- korraldada ja koordineerida projekti SESAR elluviimist vastavalt Eurocontroli koostatud Euroopa lennuliikluse korraldamise moderniseerimise kava (edaspidi „kava“), mille on riikliku ja eraõigusliku rahastamise ühendamise abil töötanud välja Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioon (Eurocontrol);

- kava ajakohastada kava ja kontrollida selle täitmist;

- korraldada tehnilist teadus- ja arendustegevust, hindamisi ja uuringuid, mida saab viia ellu ühisettevõtte raames;

- tagada kavas nõuetekohaselt määratletud ühiste toodete arenduse järelevalve ja algatada vajaduse korral eri pakkumiskutseid;

3. Ühisettevõtte asukohaks on Brüssel.

Artikkel 2Õiguslik seisund

1. Ühisettevõte on juriidiline isik. Ühisettevõttel on igas liikmesriigis kõige laialdasem õigus- ja teovõime, mis juriidilistele isikutele vastavalt selle riigi õigusaktidele antakse. Ühisettevõttel on eelkõige õigus omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisvara ning olla kohtumenetluses protsessiosaliseks.

2. Ühisettevõtet käsitatakse rahvusvahelise organisatsioonina direktiivi 77/388/EMÜ artikli 15 punkti 10 teise taande ning direktiivi 92/12/EMÜ artikli 23 lõike 1 teise taande tähenduses.

3. Liikmesriigid vabastavad ühisettevõtte maksudest, välja arvatud käibemaks ja aktsiisimaks. Ühisettevõte on eelkõige vabastatud registreerimistasust, ettevõtte tulumaksust ning samalaadsetest maksudest. Ühisettevõtte töötajatele makstav töötasu on vabastatud igasugusest riiklikust tulumaksust.

Artikkel 3Ühisettevõtte põhikiri

1. Käesolevaga võetakse vastu ühisettevõte põhikiri, mis on esitatudkäesoleva määruse lisas.

2. Põhikirja võib muuta vastavalt artikli 5 lõikes 2 osutatud menetlusele, eelkõige kui muudatused käsitlevad põhikirja artikleid 3, 4, 5, 6 ja 8.

Artikkel 4 Rahastamisallikad

1. Ühisettevõtte rahastamisallikad on:

a) tema liikmete osamaksud vastavalt põhikirja artiklile 1 ja

b) navigatsioonitasude tuludelt võetav võimalik maks määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 15 lõike 3 punkti e teise taande tähenduses. Komisjon määrab vastavalt määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 15 lõikes 4 osutatud korrale nimetatud maksu sissenõudmise ja kasutamise üksikasjad.

2. Ühenduse osamaks tuleneb eelkõige teadus- ja arendustegevuse ning üleeuroopaliste võrkude raamprogrammide eelarvest.

3. Kõik ühenduse rahastamistoimingud ühisettevõttele lõpevad artiklis 1 nimetatud ajavahemiku lõppemisel.

Artikkel 5 Komitee

1. Määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 5 kohaselt moodustatud ühise õhuruumi komiteed (edaspidi „komitee“) tuleb ühisettevõtte tegevusest reeglipäraselt teavitada. Selleks paneb komisjon komitee koosolekute päevakorda ühe päevakorrapunkti projekti SESAR kohta.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7. Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 nimetatud ajavahemiku pikkus on üks kuu.

Artikkel 6Hindamine

Iga kolme aasta järel alates ühisettevõtte tegevuse alustamisest kuni ühisettevõtte tegevusaja lõppemiseni annab komisjon hinnangu käesoleva määruse elluviimise, ühisettevõtte poolt saavutatud tulemuste ja töömeetodite kohta.

Artikkel 7Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA Ühisettevõtte põhikiri

Artikkel 1Liikmed

1. Ühisettevõtte asutajaliikmed on:

- Euroopa Ühendus, keda esindab Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“);

- Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioon (Eurocontrol), keda esindab tema ametkond (edaspidi „Eurocontrol“).

2. Ühisettevõtte liikmeteks võivad saada:

- Euroopa Investeerimispank;

- kolmandad riigid, eelkõige riigid, kes on Euroopa Ühendusega sõlminud vähemalt ühe kokkuleppe lennutranspordi valdkonnas;

- muud avalik-õiguslikud või eraõiguslikud ettevõtted või asutused.

3. Kõik lõike 2 alusel esitatavad ühinemistaotlused saadetakse tegevdirektorile, kes edastab need haldusnõukogule.

Haldusnõukogu otsustab, kas taotlus kiidetakse heaks või lükatakse tagasi. Positiivse otsuse korral lepib tegevdirektor liitujaga kokku ühinemistingimused ning esitab need haldusnõukogule. Need tingimused võivad eelkõige hõlmata sätteid, mis on seotud tasutavate osamaksetega ja haldusnõukogus esindatusega.

4. Ühisettevõtte liikmelisust ei saa kolmandale isikule loovutada ilma haldusnõukogu eelneva ja ühehäälse nõusolekuta.

Artikkel 2Ühisettevõtte juhtorganid

Ühisettevõtte juhtorganiteks on haldusnõukogu ja tegevdirektor.

Artikkel 3Haldusnõukogu koosseis

1. Haldusnõukogu liikmed on:

a) ühisettevõtte iga liikme üks esindaja;

b) üks õhuruumi kasutajate esindaja;

c) üks navigatsiooniteenuste pakkujate esindaja;

d) üks tarnijate esindaja;

e) üks lennuväljade esindaja;

f) üks lennuliikluse juhtimise sektori töötajate esindusorganisatsioonide esindaja;

2. Lõike 1 punktides b, c, d, e ja f nimetatud esindajad nimetab määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 6 kohaselt moodustatud majandusharu nõuandekomitee.

Artikkel 4Hääletamine haldusnõukogus

1. Hääleõigus on artikli 3 lõike 1 punktides a ja b osutatud esindajatel.

2. Ühisettevõtte iga liikme häälte arv on võrdeline tema poolt märgitud osaga ühisettevõtte kapitalist. Seejuures on nii ühendusel kui Eurocontrolil mõlemal vähemalt 30% häälte koguarvust ning artikli 3 lõike 1 punktis b osutatud õhuruumi kasutajate esindajal on vähemalt 10% häälte koguarvust.

3. Haldusnõukogu otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega, kui käesolevas põhikirjas ei ole sätestatud teisiti.

4. Häälte võrdse jagunemise korral on otsustavaks hääleks ühenduse esindaja hääl.

5. Kõik otsused, mis käsitlevad uute liikmete liitumist artikli 1 lõike 2 tähenduses, tegevdirektori nimetamist ja ühisettevõtte tegevuse lõpetamist peavad saama haldusnõukogus ühenduse esindajalt heakskiitva hinnangu.

Artikkel 5Haldusnõukogu ülesanded ja koosolekud

1. Haldusnõukogu ülesanneteks on eelkõige:

a) anda suunised ja võtta vajalikud otsused projekti SESAR elluviimiseks ning teostada üldkontrolli nende täitmise kohta;

b) otsustada uute liikmete vastuvõtmise üle;

c) nimetada ametisse tegevdirektor ja kiita heaks organisatsiooniline struktuur;

d) otsustada liikmete osamaksude suuruse ja maksmise korra üle;

e) võtta vastu ühisettevõtte finantseeskirjad;

f) kiita heaks artikli 15 lõigetes 1 ja 2 osutatud ühisettevõtte kolme aasta tegevuskava ja iga-aastane töökava ning aastaeelarve koos töökohtade loeteluga;

g) kiita heaks iga-aastane raamatupidamisaruanne ja bilanss;

h) kinnitada artikli 15 lõikes 3 osutatud iga-aastane projekti SESAR elluviimise eduaruanne;

i) võtta vastu otsused kõigi maa ja muu kinnisvara omandamise, võõrandamise või hüpoteegi seadmise tehingute kohta; kautsjonite ja tagatiste, teistes ettevõtetes või asutustes osaluse omandamise ning laenude andmise või võtmise kohta ning ühisettevõtte tegevuse lõpetamise kohta;

j) määratleda ühisettevõtte omanduses olevate materiaalsete ja mittemateriaalsete varade kasutamise kord;

k) määrata kindlaks kava elluviimiseks vajalikud eeskirjad ja alltöövõtumenetlused.

l) kiita heaks kõik ettepanekud, mis sisaldavat olulist muudatust projekti SESAR elluviimises ja tegevuskavas;

m) muude volituste teostamine ja ülesannete täitmine, näiteks allorganite asutamine, kui need on projekti SESAR jaoks vajalikud.

2. Haldusnõukogu tuleb kokku vähemalt kaks korda aastas. Erakorralisi koosolekuid võib kokku kutsuda ühe kolmandiku haldusnõukogu liikmete taotlusel, kes esindavad vähemalt 30% häältest, või ühenduse või tegevdirektori taotlusel.

Koosolekud toimuvad üldjuhul ühisettevõtte asukohas.

Kui konkreetsetel juhtudel ei otsustata teisiti, võtab koosolekutest osa tegevdirektor.

3. Haldusnõukogu võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 6Tegevdirektor

1. Tegevdirektor on ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest vastutav tegevjuht ning selle seaduslik esindaja. Direktori nimetab ametisse haldusnõukogu komisjoni ettepaneku põhjal. Direktor täidab oma ametikohustusi täiesti sõltumatult.

2. Tegevdirektor juhib projekti SESAR ellurakendamist haldusnõukogu määratletud suuniste raames ning on vastutav haldusnõukogu ees. Ta esitab haldusnõukogule kogu teabe, mida see oma ülesannete täitmiseks vajab.

3. Eelkõige on tegevdirektoril järgmised ülesanded:

a) ühisettevõtte töötajate, sh ka artikli 7 lõikes 4 osutatud töötajate töölerakendamine, juhtimine ja kontrollimine;

b) ühisettevõtte tegevuse korraldamine, juhtimine ja kontrollimine;

c) haldusnõukogule organisatsioonilise struktuuri kohta ettepanekute esitamine;

d) ühisettevõtte äriplaani ja iga-aastase tegevuskava koostamine ja korrapärane ajakohastamine ning nende esitamine haldusnõukogule;

e) iga-aastase eelarveprojekti, sealhulgas töökohtade loetelu koostamine ning selle esitamine haldusnõukogule;

f) jälgida, et ühisettevõtte lepingute ja konventsioonidega võetud kohustused oleksid täidetud;

g) ühisettevõtte tegevuse sõltumatuse ja mis tahes huvide konflikti puudumise tagamine;

h) projekti SESAR iga-aastase eduaruande koostamine ning esitamine haldusnõukogule;

i) raamatupidamise aastaaruande ja bilansi esitamine haldusnõukogule;

j) kõikide projektis SESAR oluliste muudatuste tegemist nõudvate ettepanekute esitamine haldusnõukogule.

Artikkel 7Ühisettevõtte personal

1. Personali koosseis määratakse kindlaks aastaeelarves sätestatud ametikohtade loeteluga.

2. Ühisettevõtte töötajatega sõlmitakse tähtajaline leping vastavalt „Euroopa ühenduste muude teenistujate suhtes kohaldatavale korrale“.

3. Kõik personalikulud kannab ühisettevõte.

4. Ühisettevõtte liikmetel on õigus teha tegevdirektorile ettepanek oma töötajate töölevõtmiseks ühisettevõttes. Kui selline ettepanek heaks kiidetakse, kannab sellega seotud kulud asjaomane liikmesriik, nende kulude näol võib olla tegemist mitterahalise sissemaksega artikli 11 lõike 5 tähenduses.

Ühisettevõttes tööle võetud töötajad peavad tegutsema sõltumatult ja tegevdirektori järelevalve all.

5. Haldusnõukogu võtab vastu käesoleva artikli rakenduseeskirjad.

Artikkel 8Lepingud

Käesoleva määruse artiklis 1 määratletud ülesannete täitmiseks sõlmib ühisettevõte Eurocontroliga kokkuleppe, mille kohaselt:

a) Eurocontrol jagab koos ühisettevõttega määratlemisetapi tulemusi;

b) Eurocontrol vastutab järgmiste kava elluviimisest ja sellega seotud fondide haldamisest tulenevate ülesannete eest:

i) teadus-, arendus- ja valideerimistegevuse läbiviimine vastavalt ühisettevõtte tegevuskavale;

ii) tulevase süsteemi arendamistegevuse järelevalve:

iii) järelevalve kava elluviimise üle ning ettepanekud võimalikeks muudatusteks selles;

iv) konvergentsiindikaatorite ajakohastamine (üleeuroopaline konvergentsi- ja elluviimiskava, kohalik konvergentsi- ja elluviimiskava);

v) side Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooniga.

Artikkel 9Välislepingud

1. Ilma et see läheks vastuollu artikliga 8, võib ühisettevõte sõlmida teenuste osutamise ja varustamislepinguid ettevõtete või ettevõtete konsortsiumidega, eelkõige käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 nimetatud ülesannete täitmiseks.

2. Ühisettevõte jälgib, et lõikes 1 osutatud lepingutes oleks sätestatud komisjoni õigus viia ühisettevõte nimel läbi kontrollitoiminguid veendumaks, et ühenduse finantshuvid on kaitstud.

3. Lõikes 1 osutatud lepingud hõlmavad kõiki artiklis 17 osutatud asjaomaseid sätteid intellektuaalse omandi kaitse kohta. Huvide konflikti vältimiseks ei või liikmed, sealhulgas ka artikli 7 lõike 4 kohaselt tööle võetud personal, kes on seotud pakkumismenetluse alusel teostatavate tööde määratlemisega, nimetatud tööde teostamises osaleda.

Artikkel 10Töörühmad

1. Käesoleva määruse artiklis 1 ette nähtud ülesannete täitmiseks võib ühisettevõte moodustada piiratud arvu töörühmi selliste tööde teostamiseks, mida juba teiste poolt ei teostata. Nende töörühmade moodustamise aluseks on lennuliikluse juhtimise sektori erialane oskusteave ning töörühmade töö toimub läbipaistvuse põhimõttel.

2. Töögruppide töös osalevad eksperdid ei kuulu ühisettevõtte töötajate hulka.

3. Töögruppide esimeheks on üks ühisettevõtte liikmetest.

Artikkel 11Finantssätted

1. Ühisettevõtte tulud pärinevad tema liikmete osamaksudest ning võimalikust maksust navigatsioonitasude tuludest määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 15 lõike 3 punkti e teise taande tähenduses.

2. Ühisettevõtte tegevuse käivitamiseks tasuvad asutajaliikmed vähemalt 10 miljoni euro suuruse esimese osamakse ühe aasta jooksul alates ühisettevõtte asutamisest.

3. Artikli 1 lõike 2 teises ja kolmandas taandes osutatud liikmed kohustuvad sisse maksma esimese osamakse suuruses vähemalt 10 miljonit eurot ühe aasta jooksul alates nende ühisettevõttega liitumise taotluse heakskiitmisest. Liikmete jaoks, kes on märkinud ühisettevõtte aktsiaid 12 kuu jooksul pärast selle asutamist, vähendatakse seda summat 5 miljoni euroni.

Nimetatud summat vähendatakse 250 000 euroni selliste üksi või ühiselt aktsiaid märkivate ettevõtete puhul, mida võib käsitada väikeste või keskmise suurusega ettevõtetena väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratlust käsitleva komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituse[25] tähenduses, sõltumata nende ettevõtete liitumise hetkest.

4. Haldusnõukogu otsustab, kui suure osa kapitalist iga liige tema poolt märgitud osaga võrdeliselt sisse maksma peab ning määrab kindlaks ajavahemiku, mille jooksul liikmed peavad oma sissemakse tegema.

5. Sissemakse võib olla mitterahaline. Selliste sissemaksete puhul hinnatakse nende väärtust ning kasulikkust ühisettevõtte tegevuse läbiviimisel.

6. Haldusnõukogu teeb komisjonile ettepaneku lõikes 1 osutatud navigatsioonitasude tuludest võetava maksu suuruse ja päritolu kohta.

7. Ühisettevõtte liige, kes ettenähtud tähtaja jooksul ei ole sooritanud lubatud mitterahalist sissemakset või teinud ettenähtud sissemakset kapitali, kaotab hääleõiguse haldusnõukogus kuueks kuuks või kuni kohustuste täitmiseni. Selle kuue kuu pikkuse ajavahemiku möödudes lõpetatakse võlgnevuse püsimisel tema liikmestaatus.

Artikkel 12Tulud

1. Ühisettevõtte kõik tulud kasutatakse käesoleva määruse artiklis 1 määratletud ülesannete täitmiseks. Ilma et see piiraks artikli 23 kohaldamist, ei tehta ühisettevõtte liikmetele väljamakseid kulusid ületavadest tuludest.

2. Les éventuels intérêts générés par les contributions versées par ses membres sont considérés comme des recettes de l’entreprise commune, sans préjudice des dispositions règlementaires applicables à la contribution communautaire.

Article 13 Règlement financier

1. Le règlement financier de l’entreprise commune est adopté par le conseil d’administration.

2. Finantseeskirjade ülesanne on tagada ühisettevõtte veatu ja säästlik finantsjuhtimine.

3. Finantseeskirjades tuleb üldjoontes järgida määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 põhimõtteid ning eeskirjad peavad eelkõige sisaldama peamisi norme, mis käsitlevad:

a) projekti SESAR kulukalkulatsioonide ja aastaeelarve esitamist ja struktuuri;

b) eelarve täitmist ja sisefinantskontrolli;

c) ühisettevõtte liikmete osamaksete tasumise viisi;

d) raamatupidamisdokumentide ja vararegistri koostamist ja esitamist ning aastabilansi koostamist ja esitamist;

e) pakkumismenetlust, mis põhineb ühisettevõtte liikmete riikide vahelisel mittediskrimineerimisel ja projekti seotusel ühendusega, ning ühisettevõtte nimel lepingute sõlmimise ja tellimuste esitamise korda ja tingimusi.

4. Üksikasjalikud rakendussätted, mis võimaldavad komisjonil tagada kõikide tema Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 274 kohaste kohustuste täitmise, nähakse ette ühisettevõtte ja komisjoni vahelise lepinguga.

Artikkel 14Eelarve täitmine ja kontroll

1. Eelarveaasta vastab kalendriaastale.

2. Iga aasta 31. märtsiks edastab direktor liikmetele haldusnõukogu poolt heaks kiidetud projekti SESAR kulukalkulatsioonid.

Projekti kulukalkulatsioonid sisaldavad kahe järgmise aasta kuluprognoose. Nimetatud prognoosist lähtuvalt koostatakse kahest aastast esimese osas tulude ja kulude kalkulatsioon (esialgne eelarveprojekt), mille üksikasjalikkus vastab iga liikme sisemise eelarvemenetluse nõuetele seoses ühisettevõttele tehtavate rahaliste osamaksudega. Direktor esitab liikmetele kogu selleks vajaliku täiendava teabe.

3. Liikmed edastavad viivitamata direktorile oma märkused projekti SESAR kulukalkulatsioonide, eelkõige järgmise aasta tulu- ja kulukalkulatsioonide kohta.

4. Projekti SESAR heakskiidetud kulukalkulatsioonidest lähtudes ning liikmete märkusi arvesse võttes koostab direktor järgmise aasta eelarve projekti ja esitab selle hiljemalt 30. septembriks haldusnõukogule vastuvõtmiseks.

5. Kahe kuu jooksul alates iga majandusaasta lõpust esitab direktor eelmise aasta raamatupidamise aastaaruande ja bilansi Euroopa Kontrollikojale. Kontrollikoda teeb audiitorkontrolli dokumentide põhjal ja kohapeal.

6. Direktor esitab raamatupidamise aastaaruande ja bilansi koos kontrollikoja aruandega haldusnõukogule 75%lise häälteenamusega heakskiitmiseks. Direktoril on õigus ning haldusnõukogu nõudmisel ka kohustus aruande kohta selgitusi anda.

7. Kontrollikoda edastab oma aruande ühisettevõtte liikmetele.

Artikkel 15Koostatavad dokumendid

1. Tegevuskavas esitatakse projekti SESAR kõikide osade elluviimise kava. See hõlmab kolmeaastasi ajavahemikke ning seda ajakohastatakse korrapäraselt.

2. Iga-aastane tegevuskava koostatakse igal aastal 12 kuu pikkuseks ajavahemikuks ning see hõlmab ühisettevõtte selle ajavahemiku tegevusi, ajakava ja kulusid.

3. Majandusaasta aruandes antakse ülevaade projekti SESAR edenemisest, eelkõige projekti ajakava, kulude ja tulemustega seonduvalt.

Artikkel 16Ühenduse finantshuvide kaitse

1. Komisjonil on õigus tõhusa kontrolli läbiviimise abil veenduda, et ühenduse finantshuvid on kaitstud. Kui komisjon tuvastab rikkumisi, on tal õigus vähendada kõiki edasisi ühisettevõttele tehtavaid väljamakseid või peatada need täielikult.

2. Lõike 1 kohaselt vähendatud või peatatud summa võrdub komisjoni poolt tegelikult tuvastatud rikkumistega seotud summaga.

Artikkel 17Omandiõigus

Ühisettevõte on kõigi loodud või projekti SESAR elluviimise etapiks talle loovutatud materiaalse ja immateriaalse vara omanik.

Artikkel 18Läbipaistvus ja dokumendihaldus

Haldusnõukogu võtab vastu dokumentide käsitlemise eeskirjad, mis ühitavad julgeoleku, ärisaladuse ja üldsusele kättesaadavusega seotud nõudeid. Vajadusel võetakse nende eeskirjade puhul arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1049/2001[26] sätestatud põhimõtteid ja piire.

Artikkel 19Pettusevastased meetmed

1. Pettuse, korruptsiooni ja muude ebaseaduslike toimingute vastu võitlemiseks kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1073/1999[27].

2. Ühisettevõte liitub 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduse Komisjoni vahel, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdlust,[28] ja võtab viivitamatult vastu asjaomased sätted, mida kohaldatakse ühisettevõtte kõikidele töötajatele.

3. Kontrollikojal ja OLAFil on vajadusel õigus viia ühisettevõtte rahaliste vahendite kasutajate ning nende rahaliste vahendite eraldamise eest vastutavate isikute juures läbi kontrollitoiminguid.

Artikkel 20Vastutus

1. Ühisettevõte kannab ainuvastutust kõikide oma kohustuste täitmise eest.

2. Ühisettevõtte lepingulist vastutust reguleerivad asjassepuutuva lepingu sätted ning selle lepingu suhtes kohaldatav õigus.

3. Ühisettevõtte väljamakseid lõikes 2 nimetatud vastutuse katteks ning sellega seotud kulusid ja väljaminekuid käsitatakse ühisettevõtte kuludena.

4. Tegevdirektor teeb haldusnõukogule ettepaneku vajaliku kindlustuse kohta ning ühisettevõte sõlmib haldusnõukogu poolt määratud kindlustuse lepingu.

Artikkel 21Konfidentsiaalsus

Ühisettevõte tagab tundliku teabe kaitse, mille loata avalikustamine võiks kahjustada lepinguosaliste huve. Ühisettevõtte suhtes kohaldatakse minimaalseid julgeoleku põhimõtteid ja eeskirju, mis on määratletud nõukogu otsusega 2001/264/EÜ[29] ja mida rakendatakse nimetatud määruse alusel.

Artikkel 22Ühisettevõtte tegevuse kestus

1. Ühisettevõte moodustatakse ajavahemikuks kuni 31. detsembrini 2013.

Käesoleva määruse artiklis 1 kindlaks määratud ühisettevõtte eesmärkide saavutamist silmas pidades võib nimetatud tähtaega lühendada või pikendada, tehes käesolevasse põhikirja asjakohased muudatused.

2. Silmas pidades tegevuskavas ja selle ajakohastatud redaktsioonides kindlaks määratud eesmärkide täitmisel tehtud edusamme, teeb komisjon nõukogule ettepaneku lõikes 1 nimetatud ajavahemiku lõppedes kogu või osa materiaalse ja immateriaalse vara, mille omanikuks ta ühisettevõtte vahendusel on, üleandmiseks mõnele teisele asutusele.

Artikkel 23Ühisettevõtte tegevuse lõpetamine

Ühisettevõtte tegevuse lõpetamiseks määrab haldusnõukogu ühe või mitu likvideerijat, kes tegutsevad vastavalt haldusnõukogu otsustele.

Artikkel 24Kohaldatav seadus

Käesoleva põhikirjaga reguleerimata küsimustes kohaldatakse ühisettevõtte asukohariigi seadusi.

ÕIGUSAKTILE LISATAV FINANTSSELGITUS

1. ETTEPANEKU NIMETUS:

Ettepanek: komisjoni määrus, milles käsitletakse ühisettevõtte SESAR loomist

2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE/EELARVESTAMISE RAAMISTIK

ASJAOMASED POLIITIKAVALDKONNAD JA NENDEGA SEONDUVAD MEETMED:

Meede „Maismaa-, õhu, ja meretransport“

Eesmärk „Transporditeenuste siseturu elluviimise tagamine“

3. EELARVEREAD

3.2. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sh järgmised rubriigid:

vastavalt käesolevatele koodidele:

06.0301 - Rahaline toetus üleeuroopaliste transpordivõrkudega seotud ühishuviprojektidele

06.0601 - Energia- ja transpordialane uurimistöö – Lennundus ja kosmoseuuringud

3.3. Meetme kestus ja finantsmõju: 2007-2013

3.4. Eelarve tunnusjooned ( lisage vajadusel ridu ):

Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamakse | Kandidaatriikide osamaksed | Finantsperspektiivi rubriik |

06.0301 | Mittekohust. | LA[30] | EI | JAH | EI | nr 1A |

06.0601 | Mittekohust. | LA | EI | JAH | EI | nr 1A |

4. ÜLEVAADE VAHENDITEST

4.1. Rahalised vahendid

4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest

Ühenduse eelarvest saadavate aastaste summade tõenäoline muutmine peab olema kiidetud heaks asjaomase aasta eelarvemenetlust käsitlevates aruteludes ning jääma alla ülemmäärasid, mis kiidetakse ühishuviprojektide osas heaks ettepanekut KOM(2004) 475 (lõplik) käsitlevate otsuste vastuvõtmisel.

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

EUROCONTROL | f | 3,000 | 100,000 | 100,000 | 100,000 | 100,000 | 200,000 | 603,000 |

Ühisettevõtte teised liikmed ja lõiv navigatsioonimaksult* | 0 | 100,000 | 100,000 | 100,000 | 100,000 | 200,000 | 600,000 |

Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasfinantseerimine) KOKKU | a+c+d+e+f | 6,389 | 300,281 | 300,281 | 300,481 | 300,281 | 601,162 | 1.808,875 |

4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga

Ühenduse poolt pakutav rahastamine vastab finantsperspektiivide 2007–2013 lõpplepinguga kooskõlas olevale ettepanekule KOM(2004) 487 (lõplik).

Ettepanekute KOM (2004) 475 (lõplik) ja KOM (2005) 119 summades sisalduvad üleeuroopaliste võrkude ning teadusuuringute ja tehnoloogia arenduse (TTA) programmide raames makstavad vastavad summad.

( Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.

( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine.

( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe sätete[34] (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamise) kohaldamine.

4.1.3. Finantsmõju tuludele

( Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele

( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgnev:

Märkus: kõik üksikasjad ja tähelepanekud, mis seonduvad tuludele avaldatava mõju arvutusmeetodiga, tuleb näidata eraldi lisas.

miljonites eurodes (üks koht pärast koma)

Enne meedet [n-1 aasta] | Olukord pärast meetme rakendamist |

Personali arv kokku | 4 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 aasta kohta |

5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID

Seletuskirjas nõutakse täpsemaid andmeid ettepaneku tausta kohta. Finantsselgituse käesolevas jaos tuleb esitada järgmine konkreetne lisateave:

5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus

Projekt SESAR sisaldab määratlemisetappi (2004–2007) ja elluviimise etappi (2008–2020), mis omakoda koosneb: väljaarendamisest (2008-2013) ja kasutuselevõtmisest (2014-2020). Elluviimise etapi ulatus tuleneb määratlemisetapist. Ühisettevõte osaleb ainult elluviimise etapi väljaarendustegevustes. Komisjoni SESAR teemaline teatis sisaldab üksikasju nimetatud punkti kohta.

5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ja võimalik koostoime.

Määratlemisetappi rahastab ühendus koos Eurocontroliga juba üleeuroopaliste võrkude raames. Ilma ühenduse osaluseta ei oleks olnud võimalik nimetatud etappi avada või oleks see toimunud projekti mainet kahjustava märkimisväärse hilinemisega.

Riigiasutuste osalemine elluviimise etapis lisab projektile strateegilise ja institutsionaalse mõõtme. See vastab täielikult Lissaboni strateegia põhimõtetele, pannes aluse riikliku- ja erasektori partnerlussuhtele teadusuuringute valdkonnas. Regulatsiooniasutusena tagab komisjon ühtse õhuruumi õigusaktide kooskõlastatuse ning tõhusa ja kiire otsustamise, mis on otsustava tähtsusega ühtse Euroopa õhuruumi lennuliikluse korraldamise moderniseerimiseks.

Ühenduse finantsosaluse abil soodustatakse märkimisväärselt tööstust, mis ise ei oleks võimeline süsteemi moderniseerimist rahastama ning toetatakse samas käesoleva süsteemi tegevuskulusid.

5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seotud näitajad tegevuspõhise juhtimise raames

Projekt SESAR hõlmab tegevuspõhise juhtimise eesmärgi „viia lõpule energeetika- ja transporditeenuste siseturg ning tagada selle elluviimine“ teostamise meedet „Maismaa-, õhu- ja meretransport“.

Projekti SESAR eesmärk on ühtse Euroopa õhuruumi lennuliikluse korraldamise moderniseerimine. Ühisettevõtte eesmärk on projekti korraldamine ja koordineerimine, ühendades selleks teadus- ja arendustegevused kogu ühenduse ulatuses.

Praegu ollakse projekti määratlemisetapis, et töötada 2007. aastaks välja Euroopa lennuliikluse korraldamise moderniseerimise kava. Nimetatud kavas tuuakse välja ühisettevõtte tegevuseesmärkide peamised üksikasjad. Kavas määratletakse ära ka uue süsteemi täiustamise vajadused aastaks 2020 ja edaspidi ning selles on toodud lahendused lennuliikluse korraldamise ühtlustatud ja ülemaailmselt koostoimimisvõimelise süsteemi loomiseks. Määratakse kindlaks uuringute, arendustegevuse ja valideerimise tööprogramm ning kulude ja prioriteetide, väljaarendamis- ja kasutuselevõtuetappide üksikasjalik kava.

Seega ei ole enne moderniseerimiskava väljatöötamist võimalik tegevuseesmärke ja täpseid näitajaid määratleda.

- Samas võime me juba kindlaks määrata nn eriülesanded:

- asutada ühisettevõte, moodustada juhtimisorganid, võtta tööle personal;

- korraldada ja koordineerida projekti elluviimist vastavalt moderniseerimiskavale;

- korraldada ühisettevõtete juhtimisel teadus- ja arendustegevust, valideerimist ja uuringuid;

- korraldada pakkumiskutseid ühiste toodete arendamiseks.

Selle etapi kavandatavad tegevused on: juhtimisstruktuuride loomine (peakorteri rajamine, haldusnõukogu moodustamine, sisekorra- ja finantseeskirjade vastuvõtmine, tegevdirektori ja personali töölevõtmine); tegevuse alustamine (tegevuskava koostamine, lepingu sõlmimine Eurocontroliga, liikmete üleskutsumine nende rahaliste kohustuste täitmisele); tegevuste jätkamine ning nende edasiarendamine (uute liikmete lisandumine, pakkumiskutsete tegemine, saavutatud edusamme käsitlevate ülevaadete koostamine, võrdlusuuringu teostamine koos Ameerika Ühendriikidega.

5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)

Märkige allpool meetme rakendamiseks valitud meetod(id)[36].

( Haldamine tsentraliseeritult

( otse, haldajaks on komisjon

( kaudselt, delegeerides haldamise:

( täitevasutustele,

( ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185,

( siseriiklikele avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele.

( Haldamine detsentraliseeritult või koostöös

( liikmesriikidega

( kolmandate riikidega

( Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)

6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE

6.1. Kontrollisüsteem

Ühisettevõtte põhikirja projektis on ette nähtud erisätted sisekontrolli kohta.

6.2. Hindamine

6.2.1. Eelhindamine

Käesoleva ettepaneku lisas toodud projekti SESAR ja selle juhtimise kohta tehtud esialgsel kulude-tulude analüüsil põhinevas mõju hindamises on ühisettevõtte SESAR loomise eelhinnangus nõutud üksikasjad suures osas ära toodud.

Samas on lõikes 5 osutatud põhjustel ühisettevõtte tegevuseesmärgid kättesaadavad alles 2007. aastal. Seega ei ole projekti selles etapis eelanalüüsi võimalik teha ja komisjon täiendab oma hinnangut määratlemisfaasi lõppedes.

6.2.2. Vahepealse või järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest sarnastest kogemustest saadud õppetunnid)

Ei kohaldata

6.2.3. Tulevase hindamise tingimused ja sagedus

Asutusesisene hinnang ühisettevõttele antakse projekti edu käsitlevas aastaaruandes.

Lisaks sellele annab komisjon iga kolme aasta tagant hinnangu määruse rakendamisele ja saavutatud tulemustele. Ette on nähtud ka lõpliku hinnangu andmine.

7. PETTUSEVASTASED MEETMED

Ühisettevõtte põhikiri sisaldab erisätteid pettusevastaste meetmete kohta.

8. TÄPSEMAD ANDMED VAHENDITE KOHTA

8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi

Kulukohustused miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Aasta 2007 | Aasta 2008 | Aasta 2009 | Aasta 2010 | Aasta 2011 | 2012-2013 |

Ametnikud või ajutised töötajad[39] (06 01 01) | A*/AD | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 |

B*, C*/AST | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 |

Art. 06 01 02 kohaselt rahastatud personal[40] | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 |

Art. 06 01 04/05 kohaselt rahastatud muu personal[41] | = | = | = | = | = | = |

KOKKU | 4 | 3 | 3 | 3 | 3 | 6 |

8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus:

- ettevalmistavad tööd ühisettevõtte loomiseks;

- seos erinevate poliitiliste, majanduslike, tehniliste ja sotsiaalsete näitajatega;

- ühenduse toetuste haldamine.

8.2.3. Personali allikad (kohustuslik)

(Rohkem kui ühe allika nimetamisel märkige palun ametikohtade arv iga allika puhul.

( 2 ametikohta , mis on asendatava või pikendatava projekti haldamiseks praegu ette nähtud.

( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt n aastaks ette nähtud.

( 1 ametikoht , mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus.

( 1 ametikoht , mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades haldustalituses ümber paigutada (sisesed ümberpaigutused).

( Ametikohad, mis on n aastal nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud.

8.2.4. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud (06 01 04/05 – Halduskorralduskulud)

Ei kohaldata

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Eelarverida (number ja nimetus) | n aasta | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 aasta jne | KOKKU |

1. Tehniline ja haldusabi (sh sellega seonduvad personalikulud) | = | = | = | = | = | = | = |

Täitevasutused[42] |

Muu tehniline ja haldusabi | = | = | = | = | = | = | = |

- sisene |

väline |

Tehniline ja haldusabi kokku | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Personali liik | Aasta 2007 | Aasta 2008 | Aasta 2009 | Aasta 2010 | Aasta 2011 | Aasta 2012 jne |

Ametnikud ja ajutised töötajad (06 01 01) | 0,324 | 0,216 | 0,216 | 0,216 | 0,216 | 0,432 |

Art. 06 01 02 kohaselt rahastatud personal (riigi lähetatud eksperdid) | 0,065 | 0,065 | 0,065 | 0,065 | 0,065 | 0,130 |

(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 0,389 | 0,281 | 0,281 | 0,281 | 0,281 | 0,562 |

Arvestus – Ametnikud ja ajutised töötajad

Viidata tuleks punktile 8.2.1, kui see on kohaldatav. Standardkulud 108 000 eurot töötaja kohta

Arvestus – Art 06 01 02 kohaselt rahastatav personal

Viidata tuleks punktile 8.2.1, kui see on kohaldatav.

Kulud riigi lähetatud eksperdi kohta:

Päevaraha 41 000 eurot/aastas + Reisikulud 4 000 eurot/aastas + Halduskulud 19 985 eurot/aastas = Kokku 64 985 eurot/aastas => 65 000 eurot/aastas

8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Aasta 2007 | Aasta 2008 | Aasta 2009 | Aasta 2010 | Aasta 2011 | Aasta 2012 jne | KOKKU |

06 01 02 11 01 – Lähetused** | pm | pm | pm | pm | pm | pm | pm |

06 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid |

06 01 02 11 03 – Komiteed[43] |

06 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |

06 01 02 11 05 – Infosüsteemid |

2. Muud halduskulud kokku (06 01 02 11) |

3. Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viide eelarvereale) hindamised 06.010503 – 06.010404*** | 0,200 | 0,600 | 0,800 |

(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud, kokku | 0,200 | 0,600 | 0,800 |

Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud

** Projektiga seotud komisjoni töötajate lähetuskulud. Olenevad ühisettevõtte lõplikust asukohast.

*** 2 vahe- ja lõplikud hindamised

Personali- ja haldusvajadused kaetakse juhtivale peadirektoraadile tehtud eraldise piires iga-aastase eraldusprotseduuri raames

[1] Eurocontroli prognoos

[2] Projekt SESAR on lülitatud komisjoni eri osaluste kaudu Lissaboni protsessi.

[3] Nõukogu 24.10.1994 (94/C 309/02), 17.11.1995 (95/C 317/01) ja 19.07.1999 (1999/C 222/01) resolutsioonid. Parlamendi ja nõukogu otsus 1692/96/EÜ, 23.7.1996. Komisjoni ettepanek KOM(2004)475, 14.7.2004

[4] Määrus (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks. Määrus (EÜ) nr 550/2004 aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas. Määrus (EÜ) nr 551/2004 õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas. Määrus (EÜ) nr 552/2004 Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta.

[5] See põhjustab täiendavalt ka ohutusprobleeme, mis on seotud sagedusalade ülekoormusega ja arusaamatustega, mis on tingitud ühtede osapoolte korralduste ja teiste osapoolte tegevuse vahel.

[6] Paris-Roissy 2000. aastal, Milano Linate 2001. aastal, Überlingen 2002. aastal. Keskmiselt toimub igal aastal 9 lennuõnnetust, mis on kaudselt seotud lennujuhtimisega.

[7] Kõige iseloomulikumaks näiteks on lennunduse telekommunikatsioonivõrk, mis määratleti ja standardiseeriti internetitehnoloogia eelsel ajastul aegunud skeemi kohaselt ja mida ei ole tänaseni väljaarendatud.

[8] Eurocontroli andmed.

[9] Komisjon võttis hiljuti vastu teatise lennunduse mõju vähendamise kohta kliimamuutustele (KOM(2005)459 lõplik.

[10] Eriti strateegia ATM2000+ kohaldamist.

[11] Komisjon teavitab selleks Euroopa lennundusuuringute konsultatiivnõukogu (ACARE) ühisettevõtte kavadest.

[12] Ühenduse eelarvest saadavate aastaste summade tõenäoline muutmine peab olema kiidetud heaks asjaomase aasta eelarvemenetlust käsitlevates aruteludes ning jääma alla ülemmäärasid, mis kiidetakse ühishuviprojektide osas heaks ettepanekut KOM(2004)475 lõplik käsitlevate otsuste vastuvõtmisel.

[13] ELT L 96, 31.3.2004, lk. 9.

[14] ELT C […], […], lk […].

[15] ELT C […], […], lk […].

[16] ELT C […], […], lk […].

[17] ELT L 96, 31.3.2004, lk 1.

[18] ELT L 96, 31.3.2004, lk 10.

[19] ELT L 96, 31.3.2004, lk 20.

[20] ELT L 96, 31.3.2004, lk 26.

[21] 9440/05 RECH 120 COMPET 111

[22] EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/66/EÜ (ELT L 168, 1.5.2004, lk 35).

[23] EÜT L 76, 23.3.1992, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2000/106/EÜ (ELT L 359, 4.12.2004, lk 30).

[24] EÜT L 228, 9.9.1996, lk 1. Otsust on viimati muudetud otsusega nr 884/2004/EÜ (ELT L 167, 30.4.2004, lk 1).

[25] EÜT L 124, 20.05.2003, lk 36.

[26] EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

[27] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

[28] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 15.

[29] EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1. Otsust on viimati muudetud otsusega 2005/571/EÜ (ELT L 193, 23.7.2005, lk 31).

[30] Liigendatud assigneeringud

[31] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise 06 peatüki 06 01 04 alla.

[32] Kulud, mis kuuluvad jaotise 06 artikli 06 01 04 alla.

[33] Kulud, mis kuuluvad peatüki 06 01 alla, välja arvatud artiklid 06 01 04 ja 06 01 05.

[34] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punkte 19 ja 24.

[35] Vajaduse korral, st kui meede kestab üle kuue aasta, lisage täiendavaid veerge.

[36] Kui näidatud on mitu meetodit, siis esitage palun täiendavad üksikasjad käesoleva punkti osas "Asjakohased märkused".

[37] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule.

[38] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule.

[39] Mille kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.

[40] Mille kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.

[41] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.

[42] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.

[43] Täpsustage komitee liik ja grupp, millesse see kuulub.