KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE Noorte tööhõive algatus /* COM/2013/0144 final */





KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE Noorte tööhõive algatus Sissejuhatus Majanduskriisil on eriti ränk mõju noortele. ELi noorte töötuse määr oli 2013. aasta jaanuaris 23,6 %, see on kaks korda kõrgem kui täiskasvanute puhul, ja paranemismärke ei ole näha. 7,5 miljonit 15–24aastast eurooplast ei tööta ega õpi. Olukord on eriti halb teatavates liikmesriikides ja piirkondades. See on suur oht ELi sotsiaalsele ühtekuuluvusele ning võib põhjustada pikaajalist negatiivset mõju majanduslikule potentsiaalile ja konkurentsivõimele. ELi institutsioonid ja valitsused, kõikide tasandite ettevõtted ja sotsiaalpartnerid peavad tegema kõik selleks, et vältida kadunud sugupõlve teket. Noorte töötuse lubamatult kõrge tasemega võitlemiseks võttis komisjon 5. detsembril 2012 vastu noorte tööhõive paketi. Selles tehakse ettepanek esitada nõukogu soovitus noortegarantii loomise kohta,[1] algatatakse sotsiaalpartneritega konsulteerimise teine etapp praktika kvaliteediraamistiku teemal,[2] teatatakse Euroopa Õpipoisiõppe Liidu loomisest ning kirjeldatakse viise noorte liikuvuselt takistuste kõrvaldamiseks[3]. ELi struktuurifondid on juba andnud olulise panuse noorte töötuse vastu võitlemiseks, eelkõige rakendusrühmade kaudu, mis loodi noortele pakutavate võimaluste algatuse raames,[4] mis võeti vastu 2011. aasta detsembris. 7.–8. veebruaril 2013 toimunud Euroopa Ülemkogu istungil tunnustati märkimisväärset abi, mida EL on andnud. Pidades silmas noorte eriti rasket olukorda mõnedes piirkondades, tehti ettepanek eraldada noorte tööhõive algatusele 6 miljardi euro suurune eelarve seitsmeks aastaks (2014–2020), millest võivad abi saada kõik piirkonnad, kus noorte töötus on üle 25 %. Algatust rahastatakse ühtekuuluvuspoliitika alamrubriigist: 3 miljardit eurot eraldatakse sihtotstarbelise investeeringuna Euroopa Sotsiaalfondist (ESF) ning ülejäänud 3 miljardit eurot tuleb eraldi eelarverealt. Noorte tööhõive algatuse kiireks rakendamiseks vajalike tingimuste loomiseks sätestab komisjon kõnealuse algatuse põhiparameetrid ning teeb ettepaneku vastavateks muudatusteks ühissätete määruses, mis käsitleb Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ning Euroopa Sotsiaalfondi määrust, mida Euroopa Parlament ja nõukogu praegu arutavad. Noorte tööhõive algatuse elluviimine Selleks et tugevdada ja kiirendada ESFi rahastatavaid meetmeid, peaks noorte tööhõive algatus abikõlblikes piirkondades toetama olulisi komisjoni algatusi, täpsemalt noorte tööhõive paketti ja eelkõige soovitust noortegarantii loomise kohta, mille osas nõukogus 28. veebruaril 2013 kokku lepiti. Noortegarantii eesmärk on tagada, et kõik 15–24aastased mittetöötavad või mitteõppivad noored saaksid nelja kuu jooksul töötuks jäämisest või formaalharidussüsteemist lahkumisest kvaliteetse tööpakkumise või võimaluse haridustee jätkamiseks, õpipoisiõppeks või praktikaks. Täpsemates meetmetes lepivad komisjon ja liikmesriigid omavahel kokku ühtekuuluvuspoliitika programmitöö raames, kuid kõik tegevused, mida noorte tööhõive algatusega toetatakse, on pigem suunatud mittetöötavatele või hariduses ja kutseõppes mitteosalevatele isikutele, mitte süsteemidele või struktuuridele. Noorte tööhõive algatus täiendab riigi tasandil võetavaid meetmeid, sealhulgas neid, mida toetatakse ESFist, eesmärgiga luua või rakendada noortegarantii süsteem. Sellise täiendavuse saavutamiseks tuleb noorte tööhõive algatuse rakendamine täielikult lõimida ESFi programmitöösse investeerimisprioriteedi raames, mis käsitleb mittetöötavate ja mitteõppivate noorte jätkusuutlikku integreerimist tööturule. Noorte töötuse ja tööturult eemaloleku probleemi lahendamiseks lubatakse ja isegi julgustatakse liikmesriike noorte tööhõive algatuse osana vajaduse korral kasutama rohkem EFSi vahendeid kui minimaalsed 3 miljardit eurot ESFist, mida on vaja noorte tööhõive algatuse assigneeringu täiendamiseks. Noorte tööhõive algatuse raames toetatavad investeeringud peavad olema selgelt suunatud konkreetsete tulemuste kiirele saavutamisele. Komisjon teeb seetõttu ettepaneku asetada rõhk noorte tööhõive algatusele ning eelkõige mitte kasutada tulemusreservi mehhanismi, et saavutada käegakatsutavaid tulemusi rakendamise algetapis. Samuti soovitatakse liikmesriikidel rakendamise lihtsustamiseks ja tulemustele keskendumiseks kasutada uusi ühiseid tegevuskavu, mis esitati programmitöö perioodiks 2014–2020. Vältimaks olukorda, et eelarvepiirangud hakkavad takistama noorte tööhõive algatuse sujuvat rakendamist, tehakse ettepanek, et riiklikest vahenditest kaasrahastataks ainult ESFi toetusi. Noorte tööhõive algatuse rakendamine peaks põhinema igakülgsel strateegial, et saavutada noorte tööhõive paketi eesmärgid ja luua noortegarantii kooskõlas nõukogu soovitusega. Nagu on nõukogu soovituses kirjeldatud, kavandavad liikmesriigid süsteemi riiklikele, piirkondlikele ja kohalikele oludele vastavalt, võttes arvesse seda, et noored ei ole homogeenne rühm, vastastikuste kohustuste põhimõtteid ja vajadust tegeleda korduva tööturult eemaloleku riskiga. Kehtib makromajanduslike tingimuste põhimõte. Arvestades asjaomase liikmesriigi majanduslikku ja sotsiaalset olukorda, tuleb tähelepanu pöörata tööturu olukorrale ja noorte võimalustele. Liikmesriigi tasandil tuleks noorte tööhõive algatus kavandada ESFi osana. Selleks et tagada rakendamise lihtsus ning mõõdetavad ja nähtavad tulemused, on eriti olulised noorte tööhõive algatuse reklaamimise, tulemuste seire, mõju hindamise ning finantsjuhtimise ja aruandluse sätted. Seetõttu muudab komisjon ühissätete määruse ja ESFi määruse ettepanekuid. Kokkuvõte Noortegarantii elluviimiseks on vaja hästi suunatud riiklikke investeeringuid, mida ESF saab toetada. Noorte tööhõive algatus peab suunama ESFi toetused investeeringuteks inimkapitali, nagu soovitati Euroopa Ülemkogul. Komisjon kordab seetõttu oma ettepanekut luua ESFi miinimumosad tagamaks, et ESFi osakaal ELi ühtekuuluvuspoliitika vahendites suureneb praeguselt 22 %-lt vähemalt 25 %-ni. [1] COM(2012) 729 final. [2] COM(2012) 728 final. [3] COM(2012) 727 final. [4] KOM(2011) 933 (lõplik).