Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

(2021/C 313/07)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muudatuse taotluse kohta vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlemine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga

„Nostrano Valtrompia“

ELi nr: PDO-IT-0823-AM01 – 24. november 2020

KPN (X) KGT ( )

1. Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Consorzio di Tutela del Nostrano Valtrompia („Nostrano Valtrompia“ kaitse ühendus). Registrijärgne asukoht: Via G. Matteotti 327, 25063 Gardone Val Trompia. Turvaline e-posti aadress: dopnostranovaltrompia@legalmail.it

„Nostrano Valtrompia“ kaitse ühenduse on loonud juustu „Nostrano Valtrompia“ tootjad. Ühendusel on õigus esitada muutmistaotlus kooskõlas põllumajandus-, toidu- ja metsanduspoliitika ministeeriumi 14. oktoobri 2013. aasta dekreedi nr 12511 artikli 13 lõikega 1.

2. Liikmesriik või Kolmas Riik

Itaalia

3. Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

☐ Toote nimetus

☒ Toote kirjeldus

☐ Geograafiline piirkond

☐ Päritolutõend

☒ Tootmismeetod

☐ Seos piirkonnaga

☐ Märgistus

☐ Muu [täpsustada]

4. Muudatus(t)e liik

☒ Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline.

☐ Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena.

5. Muudatus(ed):

5.1. Toote kirjeldus

Kuivaine rasvasisalduse protsendi muutmine ja üldise rasvasisalduse väljajätmine

Tootespetsifikaadi artikli 2 ja koonddokumendi punkti 3.2 muudatus

Tekstis ei esitata enam juustu üldist rasvasisaldust.

Eelmine versioon:

„Juustu üldine rasvasisaldus on 18–28 %. Kuivaine rasvasisaldus on 27,5–42,0 %.“.

Uus redaktsioon:

„Juustu kuivaine rasvasisaldus on 27,5–45,0 %.“.

Kuivaine rasvasisalduse suurenemist selgitatakse asjaoluga, et huvi suurenemise tõttu juustu vastu alates kaitstud päritolunimetuse staatuse saamisest 2012. aastal sisenesid sertifitseeritud tootmisahelasse paljud mägedes asuvad karjakasvatusettevõtted.

Neid uusi põllumajandusettevõtteid juhivad sageli noored karjakasvatajad, kes kasutavad varasemaga võrreldes ratsionaalsemaid tootmismeetodeid.

Väiksem lüpsisagedus, geneetilised täiustused, keskmiselt suuremad karjad, tasakaalustatum sööt ning karja parem tervis ja hügieen on toonud kaasa piima parema kvaliteedi, sealhulgas veidi suurema rasvasisalduse. Seetõttu on sellest piimast tehtud juustul sageli veidi suurem kuivaine rasvasisaldus.

Kuivaine rasvasisalduse protsendi suurenemine ei mõjuta juustu omadusi. Codex alimentarius’e standardi alusel on siiski jätkuvalt tegu keskmise rasvasisaldusega juustuga.

Otsus jätta välja teave üldise rasvasisalduse kohta tuleneb sellest, et viimastel aastatel on kahe võrdlusaluse kasutamine – üldine rasvasisaldus ja kuivaine rasvasisaldus – tekitanud kontrollide ajal tõlgendamisprobleeme, kui täidetud on vaid üks kahest nõudest.

Valikut õigustab asjaolu, et juustu üldmääratlust sisaldavas codex alimentarius’e standardis (Codex Stan 283/1978) on juust liigitatud kuivaine rasvasisalduse järgi, mis on objektiivsem väärtus ega ole mõjutatud veesisaldusest.

5.2. Tootmismeetod

Tootespetsifikaadi artiklis 5.2 käsitletud starterkultuuri teabe muudatused

Eelmine versioon:

„Piimale võib katlas lisada vadaku starterkultuuri, mille saamiseks võetakse kuni viimase kolme päeva juustutootmise kuum vadak ja inkubeeritakse loomulikult alanevatel temperatuuridel. Starterkultuuri lubatud kogus moodustab kuni 2 % katlas oleva piima kogusest.“.

Uus redaktsioon:

„Piimale võib katlas lisada looduslikku starterkultuuri, mille saamiseks inkubeeritakse piim või kuni viimase kolme päeva juustutootmise kuum vadak. Starterkultuuri lubatud kogus moodustab kuni 2 % katlas oleva piima kogusest.“.

Lisaks tootespetsifikaadi eelmise versiooniga lubatud vadaku piimhappebakterite lisatakse selle muudatusega võimalus kasutada piimapõhist starterkultuuri, mis saadakse, kuumutades osa tootja oma piimast ja jättes selle laagerduma alanevatel temperatuuridel kuni 24 tunniks, et vähendada selliste juustude arvu, mida ei peeta nõuetele vastavaks soovimatute mikroobide põhjustatud ebanormaalsest käärimisest tulenevate struktuurivigade (augud, praod) tõttu.

See meetod on karjakasvatuse ja juustutootmise keskkonnas olemasolevate paremate piimhappebakterite looduslik kasutusviis, mis võimaldab loomulikul teel valida defektideta juustu valmistamiseks sobivaimad kultuurid. Nii saab kogu loodusliku mikroobse mitmekesisuse abil parandada lõpptoote kvaliteeti.

Et juustu „Nostrano Valtrompia“ valmistatakse toorpiimast, mille rikkalik mikrofloora varieerub vastavalt keskkonnatingimuste muutustele, võib juustutootmise protsessi kahjustada soovimatu mikrofloora tekitatud ebanormaalne käärimine.

„Nostrano Valtrompia“ laagerdumisel tekib soovimatut käärimist sageli, eriti kui vahelduvad aastaajad ja/või muutub karja toitumine (nt üleminek kuivsöödalt haljassöödale). Selline käärimine mõjutab juustu tihedust: tekib auke, mis on vahel sedavõrd suured, et juust ei vasta tootespetsifikaadile. Selleks et vältida suure arvu juustude kõrvalejätmist, mis tekitaks mägedes juustu tootvatele väikeettevõtetele ületamatut kahju, sest nad peaksid oma tooteid turustama ilma kaitsestaatuseta, soovitatakse kasutada piimapõhiseid starterkultuure. Loodusliku piimapõhise starterkultuuri kasutamine võimaldab kasutada otse piimast saadavat kohalikku mikrofloorat, mis lihtsustab mikrofloora valimist, võrreldes juustutootmisest üle jäänud vadaku starterkultuuri kasutamisega, mille puhul kuumutatakse kalgendit kuni temperatuurini 52 °C. Võimalus kasutada mõlemat liiki looduslikku starterkultuuri tähendab, et iga juustutootja saab tootmisetappides ja laagerdumisaja alguses hoida soovimatu mikrofloora esinemist kergemini kontrolli all, mis tagab paremini „Nostrano Valtrompia“ kvaliteedi hoidmise.

Tootespetsifikaadi artiklis 5.2 nimetatud tootmisprotsessis kasutatavate traditsiooniliste töövahendite valmistamise materjalidega seotud muudatused

Eelmine versioon:

„Kui kalgend on kalgendilõikuriga (spino) hakitud riisiterasuurusteks tükkideks, segatakse seda pidevalt kettast ja pikast varrest koosneva traditsioonilise puust tööriistaga (rotella) ning seejärel keedetakse temperatuuril 47...52 °C. Katlas olevale piimale või kalgendi ja vadaku segule lisatakse enne keetmist 0,05–0,2 g safranit 100 kg piima kohta. Keedetud kalgend jäetakse 15–60 minutiks katla põhja seisma, seejärel pannakse riidele või traditsioonilisse silindrikujulisse puuanumasse (mastella), kuhu see jääb kuni vormi asetamiseni.“.

Uus redaktsioon:

„Kui kalgend on hakitud kalgendilõikuriga (spino) riisiterasuurusteks tükkideks, segatakse seda pidevalt kettast ja pikast varrest koosneva puust või juustu valmistamiseks sobivast muust materjalist tehtud traditsioonilise tööriistaga (rotella) ning seejärel keedetakse temperatuuril 47...52 °C. Katlas olevale piimale või kalgendi ja vadaku segule lisatakse enne keetmist 0,05–0,2 g safranit 100 kg piima kohta. Keedetud kalgend jäetakse 15–60 minutiks katla põhja selginema, seejärel pannakse riidele või puust või juustu valmistamiseks sobivast muust materjalist tehtud traditsioonilisse silindrikujulisse anumasse (mastella), kuhu see jääb kuni vormi asetamiseni.“.

Et mägedes asuvaid väikeettevõtteid, mida juhivad kohalikelt põllumajandustootjatelt piima koguvad ja töötlevad noored juustumeistrid, oleks võimalik sertifitseerida kaitstud päritolunimetusega toote tootjatena, ei pea traditsioonilised töövahendid, nagu rotella ja mastella enam olema puust, vaid võivad olla ka muudest juustu valmistamisel sageli kasutatavatest materjalidest, mis vastavad toiduohutuseeskirjadele.

See lihtsustab seadmete pesemist, vähendades niigi suurt töökoormust, eriti oma karja piima kasutavatel juustumeistritel.

Tootespetsifikaadi artikli 5 lõikes 5.3 käsitletud soolamiseeskirjade muudatused

Eelmine versioon:

„5.3 Soolamine Korrapärane soolamine ehk käsitsi kuiva soola puistamine juustu otstesse ja külgedele toimub 5–20 päeva jooksul olenevalt juustu suurusest.“.

Uus redaktsioon:

„5.3 Soolamine Korrapärane soolamine ehk käsitsi kuiva soola puistamine juustu ülemisele ja alumisele poolele ning külgedele või juustu märgsoolamine toimub 5–20 päeva jooksul olenevalt juustu suurusest.“

See muudatus võimaldab vähendada soola kogust tootes ja lihtsustab selle etapi kontrollimist. Märgsoolamine ei mõjuta valmistatava juustu tootespetsifikaadis sätestatud omadusi ja on kuivsoolamise kogemuseta noortele juustumeistritele lihtsam.

Tootespetsifikaadi artiklis 5.4 ja artiklis 3 ning koonddokumendi punktis 3.2 esitatud laagerdumisnõuete muudatused

Eelmine versioon:

„5.4 Laagerdumine Laagerdumisajal keeratakse juust ümber iga 3–10 päeva järel. Lisaks tuleb kolmandast kuust kuni laagerdumisaja lõpuni iga 7–20 päeva järel koorikut harjata ja seejärel hõõruda linaseemneõliga. Juust peab laagerduma vähemalt 12 kuud alates vormi asetamisest. Kui minimaalne laagerdumisaeg on läbi, põletatakse juustu servale artiklis 8 osutatud tunnusmärk.“.

Uus redaktsioon:

„5.4 Laagerdumine Juustu valmistamise protsess loetakse lõppenuks soolamisega ja igal juhul kõige varem 20 päeva pärast juustu vormi asetamist. Alates soolamisaja lõpust 12 kuud kestval laagerdumisajal keeratakse juust ümber iga 3–10 päeva järel. Lisaks tuleb kolmandast kuust kuni laagerdumisaja lõpuni iga 7–20 päeva järel koorikut harjata ja seejärel hõõruda linaseemneõliga. Juustu „Nostrano Valtrompia“ tootmine, sealhulgas nii juustu valmistamine kui ka laagerdumine, võtab aega vähemalt 13 kuud. Kui minimaalne laagerdumisaeg on läbi, põletatakse juustu servale artiklis 8 osutatud tunnusmärk.“.

Koonddokumendi punkt 3.2

Eelmine versioon:

„minimaalne laagerdumisaeg on 12 kuud“

Uus redaktsioon:

„Minimaalne laagerdumisaeg on 12 kuud ja terve tootmisprotsess kuni juustu turustamiseni – sealhulgas juustu valmistamine alates lehmade lüpsmisest kuni soolamise lõpuni – võtab aega 13 kuud.“.

Osa juustumeistreid ei laagerda oma juustu ise, vaid saadavad selle kohe pärast soolamist kolmandatele isikutele. Viimastel aastatel on kontrollide käigus tekkinud vaidlusi juustuvalmistus- ja laagerdumisetappide kohta, mistõttu oli vaja selgemat eristamist.

Juustuvalmistusaeg loetakse lõppenuks, kui juustule on lisatud kõik koostisosad, sealhulgas sool. Laagerdumine algab, kui kõik juustuvalmistusetapid on läbitud.

Selle eristuse põhjal on nüüd teksti lisatud lause terve tootmisprotsessi kestuse – 13 kuud – kohta, mis hõlmab nii juustu valmistamist kui ka laagerdumist (soolamisele järgnevad 12 kuud).

Piima ja kalgendit hõlmavat juustuvalmistusetappi on tähtis eristada laagerdumisetapist, et kontrolliorganil oleks parem juhtida kontrollikava ja sertifitseerimisülesannete täitmist. See lihtsustab sektoris tegutsejate (juustumeister, laagerduskoda) eristamist kontrollikava täitmisel ja võimaldab teha vahet nende kohustustel.

KOONDDOKUMENT

„Nostrano Valtrompia“

ELi nr: PDO-IT-0823-AM01 – 24. november 2020

KPN (X) KGT ( )

1. [KPN või KGT] nimetus(ed)

„Nostrano Valtrompia“

2. Liikmesriik või Kolmas Riik

Itaalia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik [loetletud XI lisas]

Klass 1.3. Juust

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Kaitstud päritolunimetusega toode „Nostrano Valtrompia“ on poolrasvane ülikõva juust, mida valmistatakse aasta ringi toorpiimast, millele lisatakse safranit. Turuleviimise ajal on tootel silindriline kuju peaaegu sirge servaga, juusturatta diameeter on 30–45 cm, kõrgus 8–12 cm ja kaal 8–18 kg. Koorik on kõva ja juusturatta värv võib varieeruda kollakaspruunist punakani. Juustumass on kõva, kuid mitte liialt mure, ja selles võib esineda ühtlaselt jaotunud väikeseid või keskmise suurusega auke. Maitse ja lõhn on täidlased ja intensiivsed, minimaalse laagerdumisaja läbinud juustul hapusus puudub, hästiküpsenud juustul on vaevumärgatav pikantne maitsenüanss. Juustumass on õlgkollane, kohati kollakasroheka varjundiga. Juustu kuivaine rasvasisaldus on 27,5–45 %. Juustu üldine niiskussisaldus on 36 %. Minimaalne laagerdumisaeg on 12 kuud ja terve tootmisprotsess kuni juustu turustamiseni – sealhulgas juustu valmistamine alates lehmade lüpsmisest kuni soolamise lõpuni – võtab aega 13 kuud.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Vähemalt 75 % sööda kuivainest moodustab mitmeliigilistelt rohumaadelt pärinev haljas- või kuivsööt. Tera- ja kaunviljade kontsentraatide ning nende tootmise kõrvalsaaduste, lakukivide ning toidulisandina manustatavate mineraalaine- või vitamiinikomplekside osa ei ületa sööda kuivaines 25 %.

Lehmi tuleb sööta punktis 4 määratletud geograafilise piirkonna mitmeliigilistelt karjamaadelt pärineva haljas- ja/või kuivsöödaga, mis koosneb looduslikest niidutaimedest, sealhulgas Dactylis glomerata, Festuca ovina, Poa annua, Phleum pratense ja Trifolium montanum, ning see peab moodustama vähemalt 50 % lehmade päevaratsiooni kuivmassist. Sõltuvalt ilmaoludest karjatatakse loomi juunist septembrini mägikarjamaadel vähemalt 60 päeva. Karjale ei tohi anda maisisilo.

Kasutatav piim saadakse tootmispiirkonnast ja vähemalt 90 % ulatuses peab see pärinema Bruna Italiana tõugu lehmadelt, kes on kantud tõuraamatusse. Ülejäänud 10 % võib pärineda muud tõugu lehmadelt või ristanditelt. Safranit lisatakse 0,05–0,2 g 100 kg piima kohta.

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Piima tootmine ja juustuks töötlemine, samuti juustu küpsemine, harjamine ja õliga määrimine peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas ning vastavalt traditsioonilistele tootmismeetoditele ja küpsemisajale.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kaitstud päritolunimetusega juustu „Nostrano Valtrompia“ turustatakse kas tervete rataste ja/või osadena. Juustu võib lõigata erineva kaaluga tükkideks, kuid need peavad olema piisavalt suured, et iga tüki külge jääks juustu päritolule osutav servaosa. Tükid võib eelnevalt vaakum- või gaaspakendada.

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kaitstud päritolunimetusega juustu „Nostrano Valtrompia“ turustatakse kas tervete rataste ja/või tükkidena ning tunnusmärgiga, millel on korduv kiri „Nostrano Valtrompia“ ja seerianumber, mis kantakse vormimisel juustu servale. Juustu ühele küljele võib olla kinnitatud paberketas, millel on tekstist „Nostrano Valtrompia DOP“ ja ELi logost moodustuv tunnusmärk.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Piirkond, kus kaitstud päritolunimetusega juustu „Nostrano Valtrompia“ toodetakse ja laagerdatakse, asub Brescia maakonnas. See hõlmab järgmisi Trompia oru (Valle Trompia) kommuune: Bovegno, Bovezzo, Brione, Caino, Collio, Concesio, Irma, Gardone Val Trompia, Lodrino, Lumezzane, Marcheno, Marmentino, Nave, Pezzaze, Polaveno, Sarezzo, Tavernole sul Mella ja Villa Carcina, samuti Gussago kommuuni mägiala, kus asuvad külad Quarone ja Civine.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Kaitstud päritolunimetusega juustu „Nostrano Valtrompia“ toodetakse geograafilises piirkonnas, millele on omased järsud mäenõlvad, orgudes asuvad kitsad rohumaasiilud ning kallakutega mägikarjamaad, kus kasvavad sellised looduslikud taimeliigid nagu Dactylis glomerata, Festuca ovina, Poa annua, Phleum pratense, Trifolium montanum jt. Need taimed, mida valdavalt Bruna tõugu lehmad söövad suvel mägikarjamaadel värskelt või ülejäänud aasta jooksul heinana, mõjutavad piima organoleptilisi omadusi, sest nende aromaatsed koostisosad kanduvad piimale vahetult üle. Sellise geograafilise eripära tõttu on ka tootmisstruktuur säilitanud oma algupära – väikesed iseseisvad põllumajandusettevõtjad toodavad piima, mille töötlevad juustuks ja millel lasevad seejärel laagerduda. Seega elab Trompia orus edasi traditsiooniline tootmisviis, kus karjakasvataja on ka juustumeister ja laagerdaja ning millega tagatakse tänu lühikesele tootmisahelale toodangu ainulaadsus. Perekeskne tootmine aitab säilitada Trompia oru traditsioonilisi töötavasid ja -võtteid, näiteks oskus valmistada ise juustu tegemiseks vajalikud tööriistad või juustukooriku määrimine õliga, ning oskuste ja teadmiste suulist edasiandmist.

Kaitstud päritolunimetusega tootele „Nostrano Valtrompia“ on omane väike niiskus- ja rasvasisaldus, mis teeb juustu kõvaks, kuid mitte liialt muredaks. Tüüpiline omadus on ka maitse vähene hapusus, mis tuleneb toorpiima mikrofloora tasakaalustatud käärimisprotsessist.

Juustumass on osaliselt safrani kasutamise tõttu õlgkollane, kohati kollakasroheline. Koorik on kõva ja selle värvus varieerub kollakaspruunist punakani, mis tuleneb kooriku määrimisest õliga, et juust ei kuivaks liiga palju ja liiga kiiresti.

Maastiku ebaühtlus ja künklikkus on põhjus, miks tootmine on vältimatult killustunud ja piima töötlemine talupõhine ning miks aegade jooksul on kujunenud teatud tüüpi põllumajanduskorraldus, mille keskmes on väikesed karjatalud, kes oma piima ise töötlevad. Keerukad pinnavormid, kus mägikarjamaad asuvad rohkem kui 1 800 m kõrgusel üle merepinna, ning transpordiraskused tootmispiirkonnas on alati mõjutanud seda, kuidas piima kogutakse ja juustuks töödeldakse – tänini kasutatakse oma piima töötlevates taludes selleks ämbreid/kirne ja künasid. Geograafilise piirkonna eripära ja traditsiooniliste töötlemismeetoditega seotud tegurite koosmõjul on kujunenud piima iseloomulikud omadused, mis avalduvad ka juustu „Nostrano Valtrompia“ puhul. Eelkõige võimaldab piima seista laskmine, nii et koor kerkib pinnale, tunduvalt vähendada juustu valmistamiseks kasutatava piima rasvasisaldust ning aitab samas kaasa mikrofloora arenemisele piimas, mis on oluline juustu laagerdumise ja maitseomaduste seisukohast. Katlas oleva toorpiima mikrofloora koosmõjul hapendub kalgend nii nagu vaja ning laagerdumise käigus tekib suur hulk peptiide ja vabu aminohappeid, mis mõjutavad juustu maitset ja aitavad vältida selle hapusust.

Kaitstud päritolunimetusega juustu „Nostrano Valtrompia“ laagerdumise ajal kasutavad tootjad jätkuvalt traditsioonilisi võtteid ja määrivad juustu õliga, et see ei kuivaks liiga kiiresti (ei saavutaks liiga vara niiskussisalduse ülempiiri 36 %), mis mõjutab negatiivselt ensüümide aktiivsust ja seeläbi vähendab intensiivseid maitseomadusi.

Pikaajaline tava lisada piimale või vadaku ja kalgendi segule safranit parandab juustumassi värvust, mis oleks muidu piima osalise koorimise ja loomade söödaratsiooni tõttu liiga rohekas.

Trompia orus püsib endiselt tootmisviis, kus karjakasvataja on ühtlasi ka juustumeister ja laagerdaja. Seega koondub suur osa toomisahela lülidest ühte punkti ning kasutatakse põlvest põlve pärandatud töövõtteid.

Safrani lisamine, vaskkatelde ja sageli juustumeistri enda valmistatud töövahendite, nagu vispel (spino), mikser (rotella) ja koorija (spannarola) kasutamine, samuti juustu määrimine linaõliga laagerdumise ajal osutavad selgelt igivana piima töötlemismeetodi säilimisele, tänu millele sünnib tootmispiirkonna kultuuri- ja põllumajanduspärimusega seotud juust „Nostrano Valtrompia“.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(Käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

Tootespetsifikaadi terviktekstiga saab tutvuda järgmisel veebisaidil: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

põllumajandus-, toidu- ja metsanduspoliitika ministeeriumi kodulehel (www.politicheagricole.it), klõpsates rubriigil „Qualità“ (ekraanil ülal paremal), seejärel „Prodotti DOP IGP STG“ (ekraanil vasakus ääres) ja lõpuks „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.