Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, Serbiale ja Montenegrole makromajandusliku finantsabi andmise kohta ja Jugoslaavia Liitvabariigile täiendava makromajanduslikku finantsabi andmist käsitleva nõukogu otsuse 2002/882/EÜ muutmise kohta

(komisjoni esitatud)

EXPLANATORY MEMORANDUM

1. Background

Following the political changes in Serbia and Montenegro (SCG, the former "Federal Republic of Yugoslavia") in late 2000, the authorities of the country achieved remarkable results in economic reform and stabilisation. Macro-economic stability has been achieved and preserved, and important structural reforms have begun. The privatisation of socially-owned enterprises through auctions and tenders has progressed, and the restructuring of the industrial and financial sector has been initiated. The agenda of economic reforms has been supported through the provision of subsequent EC macro-financial assistance packages, which have been implemented subject to the prior fulfilment of agreed economic and structural policy conditions.

A first package of EUR 345 million was decided in July and December 2001 and implemented in 2001/2002. In November 2002, the Council decided to provide SCG with further Community macro-financial assistance of up to EUR 130 million to underpin economic policies in the context of the three-year IMF Extended Arrangement (2002-2005) approved in May 2002 and to support the balance of payments. A Memorandum of Understanding (MoU) signed in December 2002 specifies the economic policy conditions and structural measures for the release of the second and the third tranches of this assistance.

So far, the first and the second tranches of the original package of EUR 130 million, totalling EUR 105 million, have been released successfully. However, the implementation of the remaining third tranche (EUR 25 million) has been substantially delayed, also reflecting a general slowdown of economic and structural reforms in the country in the course of 2003. The latter was also a result of a difficult political situation in Serbia which led to early general elections towards the end of the year and a difficult formation of a new (minority) government in early 2004.

In November 2003, the Council decided to increase the current EC macro-financial assistance to up to EUR 200 million to help addressing additional financing needs identified by the IMF. The modalities of this additional assistance of up to EUR 70 million, including the precise tranching and attached conditionality, still remain to be negotiated with the authorities, once progress has been made with third tranche conditionality.

2. Recent Developments and Outlook

In 2003, real GDP growth in Serbia reached 2-3%, somewhat lower than initially foreseen under the current IMF Extended Arrangement, mostly due to weaker industrial output and a drought, which led to a decline in agricultural production. For 2004, the authorities project GDP to grow by 4 - 6%, reflecting a recovery in industrial output and an expected rebound in agricultural production. For the year as a whole, the Serbian authorities expect an inflation rate of 8.5%. Montenegro recorded a rather modest real growth during the first quarter of 2004 (0.6%), but the authorities expect an acceleration of growth in the remainder of the year. Prices grew by 1.6% in the year to May, and end of period inflation for the year as a whole is expected to reach 4.5%.

In 2003, the consolidated general government deficit of Serbia and Montenegro reached 4.2% of GDP (3.8% in Serbia and 0.4% in Montenegro, the latter representing 5.2% of Montenegrin GDP). For 2004, the consolidated budget deficit is sought to be reduced by 0.8% to 3.4% of GDP. In Serbia the financing of the 2004 fiscal deficit remains a concern, in particular as revenues from privatisation and foreign financing has so far been lacking.

Despite continued considerable trade deficits, the external situation in 2003 was more favourable than initially expected owing to an exceptionally large net inflow of FDI of USD 1.4 billion (7% of GDP, twice the amount projected), mainly due to privatisation proceeds and greenfield investments, and buoyant private remittances (11.2% of GDP). In early 2004, international reserves which had increased up to USD 3.6 billion at the end of 2003 began to decline moderately, also due to seasonal factors and foreign debt servicing. They reached USD 3.3 billion in April, equivalent to 4 months of projected 2004 imports. The external outlook may improve as a result of an agreement with London Club creditors on a 61% reduction of outstanding debt that was reached in early July and the granting, for the first time, of a credit rating by Standard and Poor's. However, gross financing requirements remain high, and the country requires continued external official financing in the context of the current IMF programme.

Some new momentum on structural reforms has been gained following the creation of a new government in Serbia in March 2004. In particular, a substantial legislative agenda has been submitted to the Serbian Parliament and the process of privatisation seemed to regain momentum. The restructuring of large Socially Owned Enterprises and public utilities, which has not yet really started, still represents a major challenge for economic policies in the future.

For 2004, the IMF's latest programme review projected a remaining balance-of-payments gap, expected to be covered by bilateral macroeconomic support, including funds released under the current EC macro-financial assistance operation. On the basis of preliminary indications from creditors, at least half of this amount is projected to be provided in the form of bilateral debt relief in the form of a capitalisation of moratorium interest.

With regard to the implementation of EC macro-financial assistance, in June/July 2004, Commission services carried out a mission to Serbia and Montenegro to assess recent economic developments and in particular to review progress made with respect to the conditionality for the release of the third tranche. Generally, there were some encouraging developments since the establishment of a new government. Legislative work resumed. The successful third review under the current IMF programme and the agreement on economic policies with the IMF, reached in June and to be implemented in 2004, also provides an important reform stimulus. As regards third tranche conditionality, further progress was made on a number of conditions already fully or broadly met. A number of conditions however still required substantial additional efforts in order to be met. It should be noted that the terms and conditions for the EUR 70 million topping up amount have not yet been agreed with the authorities. Negotiations on these will obviously only start once third tranche conditionality has been met to a satisfactory extent.

3. Other considerations linked to providing macro-financial assistance

With regard to the recommendations made in the Discharge on the budget execution for 2001 and also in the Court of Auditors' Special report n° 1/2002 concerning macro-financial assistance to third countries, the Commission services are giving due consideration to the five Genval criteria (exceptional character, political pre-conditions, complementarity, conditionality and financial discipline).

On other budgetary and financial management conditions, the Commission services are taking action in order to fulfil requirements implied by the new Financial Regulation. This is reflected by having made an ex-ante evaluation (attached) of this proposed assistance. In particular, before proceeding with the actual implementation of the remainder of this assistance, the Commission services plan to check (with the help of external consultants) the reliability of Serbia and Montenegro's financial circuits, administrative procedures, internal and external control mechanisms that are relevant to this type of assistance. To this end an Operational Assessment of the reliability of financial circuits and administrative controls has been commissioned to external consultants and its findings were expected by in August 2004. Subject to these findings, prior actions could be required before the release of the outstanding funds.

4. Proposed decision modifying the legal base by postponing the expiry date

Serbia and Montenegro requires continued external financial support from the Community and other donors in support of its economic stabilisation and reform programme agreed with the IMF. Subject to further progress in meeting conditionality, the remaining third tranche of EC macro-financial assistance under Decision 2002/882/EC could help addressing the financing needs in 2004. However, the current legal base for this assistance provides for an expiry date of 9 November 2004. This was motivated by the expectation that the assistance and the required conditions for its release could be implemented in a two-year period. As mentioned above, the general slowdown in economic reforms during 2003 and the difficult political situation in Serbia have contributed to delays in the implementation of this assistance.

It appears that the new government in Serbia, which took office in March 2003, is committed to accelerate economic reform and could accomplish further action to meet third tranche conditionality to a satisfactory extent. However, even if this can be achieved by end-September 2004 (which appears to be the earliest possible date), it is very unlikely that the actual disbursement of the third tranche could take place before the expiry date. It should be noted that an "operational assessment" of the reliability of financial circuits and administrative procedures in the country is currently being carried out by Commission appointed consultants. The assessment which is due to be finalised in Summer 2004 could have a bearing on the implementation of the third tranche of EC macro-financial assistance and call for specific prior measures to be taken before proceeding with the release of outstanding amounts.

Moreover, the topping up of up to EUR 70 million was decided by an amendment of Council Decision 2002/882/EC. It will hence not be possible to implement this additional assistance after the expiry of the current legal base. In conclusion, the current legal base does no longer provide for a full implementation of EC macro-financial assistance.

Against this background, it appears appropriate for the Community to modify the expiry date by amending Council Decision 2002/882/EC. It is suggested to change the expiry date to 30 June 2006. This would allow for a smooth and full implementation of this assistance, including of the topping up of up to EUR 70 million, based on appropriate conditionality to be fulfilled by the authorities of Serbia and Montenegro before the subsequent release of tranches.

2004/0204(CNS)

Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, Serbiale ja Montenegrole makromajandusliku finantsabi andmise kohta ja Jugoslaavia Liitvabariigile täiendava makromajanduslikku finantsabi andmist käsitleva nõukogu otsuse 2002/882/EÜ muutmise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]

[1] ELT C

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]

[2] ELT C

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu 5. novembri 2002. aasta otsuse 2002/882/EÜ (millega antakse Jugoslaavia Liitvabariigile täiendavat makromajanduslikku finantsabi) [3] eesmärk on tagada tasakaalustatud maksebilanss ja tugevdada riigi reservide saldot.

[3] EÜT L 308, 9.11.2002, lk 25. Otsust on muudetud otsusega 2003/825/EÜ (ELT L 311, 27.11.2003, lk 28).

(2) 2002. ja 2003. aasta jooksul on välja makstud kaks selle abi osa kogusummas 105 miljonit eurot. Kokkulepitud struktuurimeetmete rakendamisega viivitamise tõttu osas on kolmas osa (25 miljonit eurot) seni välja maksmata. 2003. aastal otsustatud täiendava 70 miljoni euro suuruse summa tähtaja ja poliitiliste tingimuste üle ei ole veel läbirääkimisi peetud ega kokkuleppeid saavutatud.

(3) Serbia ja Montenegro valitsus soovib kindlalt jätkata majanduse reforme ja stabiliseerimist Rahvusvahelise Valuutafondi käesoleva programmi raames, millele viitavad julgustavad märgid struktuurireformide taaselustamisest.

(4) Asjaomane riik vajab jätkuvalt välist rahalist toetust, lisaks sellele, mida suudavad pakkuda rahvusvahelised finantseerimisasutused.

(5) Kehtivat nõukogu otsust 2002/882/EÜ tuleks muuta, et võimaldada rahaliste vahendite eraldamist pärast 9. novembrit 2004.

(6) Asutamislepingus ei nähta käesoleva otsuse vastuvõtmiseks ette muid volitusi peale artiklis 308 sätestatute.

(7) Majandus- ja sotsiaalkomiteega on konsulteeritud,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Otsuse 2002/882/EÜ artikli 6 teine lõik asendatakse järgmisega:

,Seda kohaldatakse 30. juunini 2006."

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

FINANCIAL STATEMENT

1. Title of Operation

Macro-financial assistance to Serbia and Montenegro.

2. Budget heading involved

a) Grant component of the assistance (in EUR)

Budget line: 01 03 02 02

>TABELPOSITION>

(1) EUR 75 million committed in December 2002

(2) EUR 15 million committed in July 2003

b) Loan component of the assistance

01 04 01 07 - "EC guarantee for the borrowing programmes contracted by the Community to provide assistance to the countries of the Western Balkans"

3. Legal basis

Article 308 of the Treaty

4. Description and justification of the action

a) Description of the action

Modification of the expiry date of the Council Decision 2002/882/EC, as amended by Council Decision 2003/825/EC, providing additional macro-financial assistance to Serbia and Montenegro, with a view to supporting the government's reform efforts and ensuring a sustainable balance-of-payments situation.

b) Justification of the action

The sustainability of the beneficiary country's economic stabilisation and reform achievements heavily depends on external financial assistance from official sources at concessional terms.

5. Classification of the expenditure

a) Grant component: non-compulsory, differentiated.

b) Loan component: compulsory

6. Nature of the expenditure

a) Straight grant (100% subsidy).

b) Potential activation of budget guarantee for the Community borrowing aimed to fund the loan.

7. Financial impact

a) Method of calculation

The evaluation of the amount of the assistance deemed necessary is based on the present estimates of the beneficiary country's residual external financing needs.

For the loan component of the assistance, it is expected that the budget guarantee will not be called. The Guarantee Fund for external actions has already been provisioned in 2002 and 2003 according to the Fund Regulation, for an amount corresponding to 9% of the amount of the guaranteed loan (EUR 80 million). As a result, two transfers of appropriations (n°54/2002 and n°38/2003) totalling an amount of EUR 7.2 million from the Reserve (budget line 01 04 01 13) to the Guarantee Fund (budget line 01 04 01 14) were authorized by the Budgetary Authority in 2002 and 2003 after adoption of the Council Decisions 2002/882/EC and 2003/825/EC.

b) Effect of the action on intervention credits

For the grant element, the credits under budget line 01 03 02 02 will be used subject to compliance with a number of policy conditions to be agreed with the authorities of Serbia and Montenegro.

The budget entry reflecting the budget guarantee for the loan component of the assistance will be activated only in the case of an effective call on the guarantee.

c) Financing of intervention

(i) Grant

The following updated schedule of appropriations to be financed within the limits of Category 4 of the present Financial Perspective is proposed (in EUR):

>TABELPOSITION>

(1) EUR 75 million committed in December 2002

(ii) Eventual call on the budget guarantee

* Recourse to the Guarantee Fund established by Council Regulation (EC, EURATOM) No. 2728/94 of 31 October 1994, most recently amended by Regulation No. 1149/1999 of 25 May 1999. According to the Fund Regulation, the provisioning will take place via a transfer of EUR 0.81 million from the Reserve to the Fund.

* In case the Guarantee Fund did not contain sufficient resources, additional payments would be called up from the budget by transfer:

* of any margin remaining in the Reserve for guarantees, according to the provisions of Article 18 of Council Regulation (EC) No 2040/2000 of 26 September 2000 on budgetary discipline;

* of any overdue payments to the budget for which the budget guarantee had been activated, provided that these payments have not been recorded as revenues;

* of any margin available under the ceiling of category 4 of the financial perspectives or redeployment therein. In this case, the budget line 01 04 01 07 "European Community Guarantee for the borrowing programmes contracted by the Community to provide financial assistance to the countries of the Western Balkans" would be activated.

* In order to fulfil its obligations, the Commission can provisionally ensure the debt service with funds from its treasury. In that case, Article 12 (3) of the Council Regulation (EC, EURATOM) No 1150/2000 of 22 May 2000 will apply.

8. Fraud prevention measures

Before the implementation of this assistance, the Commission services, with the support of duly mandated experts, will check the reliability of financial circuits and administrative procedures of the Central Bank and the Ministries of Finance of Serbia and Montenegro. To this end, and in order to fulfil requirements implied by the Financial Regulation applicable to the General Budget of the European Communities, an Operational Assessment has been commissioned and its results were expected by August 2004. This will cover areas like management structure and organisation, reporting tools, management and control of funds, IT process and security, internal and external audit capacity, as well as the independence of the central bank. Subject to the operational assessment's findings, prior actions could be required before the release of the outstanding funds.

The latter verifications will also take into consideration available conclusions of IMF Safeguard Assessments and of other relevant reports by the IMF and the World Bank.

Finally, the assistance will be liable to verification, control and auditing procedures under the responsibility of the Commission, including the European Antifraud Office (OLAF), and the European Court of Auditors.

9. Elements of cost-effectiveness analysis

a) Grounds for the operation and specific objectives

By supporting the country's macro-economic reform efforts and complementing financing by the International Community provided to this country in the context of the IMF-supported programme, this assistance would underpin its transition towards a market economy.

b) Monitoring and evaluation

This assistance is of macro-economic nature and its monitoring and evaluation is undertaken in the framework of the IMF-supported stabilisation and reform programme that the beneficiary country is implementing. In particular, the monitoring of the action by the Commission services takes place on the basis of a genuine system of macro-economic and structural policy indicators agreed with the authorities of the beneficiary country. In this process, the Commission services may also monitor key areas identified in the above-mentioned operational assessment. Finally, they will remain in close contact with the IMF and World Bank services to benefit from their assessment of the recipient country's stabilisation and reform.

An annual report to the European Parliament and to the Council has been foreseen in the Council decision 2002/882/EC, and includes an evaluation of the implementation of this operation.

Furthermore, an independent ex-post evaluation of the assistance is foreseen to be carried out by the Commission or duly authorised representatives one to two years after the assistance has been implemented and the authorities of the country are committed to supply all necessary information.

10. Administrative expenditure

This action is exceptional by nature and will not involve an increase in the number of Commission staff.

Eelhindamise aruanne

Makromajanduslik finantsabi Serbiale ja Montenegrole

1. Probleemi analüüs ja vajaduste hindamine

2003. aastal kasvas reaalne SKT 2-3% võrra, mis oli Rahvusvahelise Valuutafondi laiendatud lepingus esialgselt ettenähtust mõnevõrra aeglasem. 2004. aastaks eeldavad ametiasutused SKT kasvuks 4-6%, mis kajastaks tööstus- ja põllumajandustoodangu mahu taastumist.

Tarbijahinnaindeksi tõus vähenes 2003. aasta detsembriks 8,1%-le, kuid tõusis mais kõrgemate kütusehindade ja elektrihindade jätkuva kohandamise tõttu 10,5%-le. Aastaks tervikuna eeldab Serbia valitsus inflatsioonimäära 8,5%. Püsihindades arvutatuna jäi vahetuskurss 2003. aastal suuremalt jaolt stabiilseks ja langes 2004. aasta esimesel poolaastal umbes 3%. Montenegros, mis on ühepoolselt kehtestanud ainsa seadusliku maksevahendina euro, ulatus 2003. aasta inflatsioon 6,6%-ni, mis viitab tunduvale reaalsele kallinemisele. Perioodi lõpuks peaks aasta inflatsioon olema 4,5%.

2003. aastal ulatus Serbia ja Montenegro valitsemissektori konsolideeritud puudujääk 4,2%-ni SKT-st (3,8% Serbias ja 0,4% Montenegros, viimati nimetatud näitaja moodustab 5,2% Montenegro SKT-st). 2004. aastal on eesmärk vähendada eelarvedefitsiiti 0,8% võrra, 3,4%-ni SKT-st. See on kavas saavutada suurema tulude kogumise teel, samas kui kulutused jäävad kavade kohaselt SKT-ga võrreldes muutumatuks, kuid tähelepanu pööratakse investeeringute suurendamisele ja jooksvate kulutuste vähendamisele. Defitsiidi rahastamine on sel aastal endiselt probleemiks, eelkõige kuna erastamisest saadav tulu on olnud ebapiisav.

Hoolimata jätkuvalt ülisuurest kaubavahetusbilansi puudujäägist, mis annab tunnistust suurest impordinõudlusest ja üldiselt nõrgast ekspordibaasist, oli 2003. aasta välissituatsioon soodsam tänu erakordselt suurele välismaiste otseinvesteeringute netosissevoolule (7% SKT-st) ja suurenevatele eraviisilistele ülekannetele (11,2% SKT-st). Rahvusvaheliste brutoreservide maht suurenes märkimisväärselt jõudes 3,6 miljardi USA dollarini. 2004. aasta alguses hakkasid rahvusvahelised reservid osaliselt hooajaliste faktorite ja välisvõlaga tegelemise tõttu siiski tasapisi vähenema. 2004. aasta aprillis ulatusid need 3,3 miljardi USA dollarini, mis oli võrdne 2004. aasta prognoositud nelja kuu impordiga. Väljavaated võivad paraneda, sest juulis jõuti Londoni klubi võlausaldajatega kokkuleppele tasumata võla vähendamise üle. Finantseerimise brutovajadused on siiski suured ning riik vajab majanduse stabiliseerimise ja ümberkorraldamise programmide jaoks jätkuvalt ühenduse ja teiste rahastajate välisfinantstoetust.

1.1. Majanduslikud väljavaated keskmise tähtaja jooksul

Eeldatavasti on reaalse SKT kasv 2004/2005 aastal keskmiselt 4-5% ning aastane inflatsioon väheneb 2005. aasta lõpuks 5 protsendini. 2005. aastaks prognoositakse eelarvepuudujäägi vähenemist 2,4 protsendini ja riigivõlga suurusega alla 60%.

Rahvusvahelise Valuutafondi praeguse programmi alusel juunis lõpuleviidud kolmanda läbivaatamise raames on fond ja ametiasutused jõudnud kokkuleppele maksebilansi prognooside ja 2004. aasta finantseerimise brutovajaduste üle. Prognooside kohaselt ei saa välismaised otseinvesteeringud ja erastamistulu jääda 2003. aasta tasemele. Eeldatakse, et dollarites arvestatuna väheneb välismaiste otseinvesteeringute maht poole võrra, ulatudes ligikaudu 700 miljoni USA dollarini (esimese viie kuu jooksul oli see 300 miljonit USA dollarit). Eraõiguslike võlausaldajate väljamaksed jäävad prognooside kohaselt 2003. aasta tasemele. Rahvusvahelise Valuutafondi väitel on eeldatav makromajanduse puudujääk (st vahe, mis tuleb projektipõhiste toetuste asemel katta eelarvetoetustest / maksebilansi toetustest pärast Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailmapanga väljamakseid) kogu 2004. aastal 193 miljonit USA dollarit ning seda tuleks rahastada Euroopa Ühenduse ja muude kahepoolsete rahastajate abiga.

1.2. Rahvusvahelise Valuutafondi laiendatud kokkuleppega seotud struktuurireformid

Pärast Serbia uue valitsuse loomist 2004. aasta märtsis on struktuurireformid uut hoogu juurde saanud. Eelkõige on Serbia parlamendis vastu võetud oluline seadusandlik programm. Peamiselt majanduse ja rahanduse valdkonnas on viimastel kuudel vastu võetud või praegu hääletamisel 32 uut seadust, mis käsitlevad eelkõige pankrotti, investeeringute soodustamist, äriühingute registreerimist, väliskaubandust, kindlustust, kaudset maksustamist ning energeetikat ja raudteetransporti. Mai lõpus käivitati esimene panga (Yugobanka) erastamispakkumine ning pankade saneerimise asutus (Bank Rehabilitation Agency) on saanud kaheksa huvitatud panga pakkumised. Ametiasutused loodavad septembri lõpuks tulla välja veel kahe pankadega seotud pakkumisega. Pakkumiste kaudu toimuv äriühingute erastamine, mis on alates 2003. aasta keskpaigast seiskunud, peaks eeldatavasti uuesti hoogu juurde saama ning aasta teiseks pooleks valmistatakse ette nelja suure äriühingu erastamist. Suurte riigiomandisse kuuluvate äriühingute ja kommunaalettevõtete restruktureerimine, mis pole veel tegelikult alanud, muutub tulevikus üheks peamiseks majanduspoliitiliseks väljakutseks.

2. Makromajandusliku finantsabi eesmärgid ja nendega seotud näitajad

2.1. Eesmärgid

Kõnealune abi toetab riigi makromajanduse reformimist ja täiendab Rahvusvahelise Valuutafondi toetusprogrammi raames kõnealusele riigile rahvusvahelise üldsuse poolt pakutavat rahastamist ning aitab seega kaasa Serbia ja Montenegro turumajandusele üleminekule. Selles kontekstis ja võttes arvesse eespool nimetatud probleeme ja vajadusi, on kavandatava makromajandusliku finantsabi eesmärgid järgmised:

* täiendada olemasolevate välisfinantseerimisvajaduste katmist;

* hõlbustada ja toetada Serbia ja Montenegro ametiasutuste püüdeid struktuurireformide rakendamisel riigi rahanduse, erasektori arengu ja pangasektori ümberkorraldamise valdkondades sobilike tingimuste loomisega.

Makromajanduse ja struktuurireformide eesmärgid, mida kohaldatakse esialgse 130 miljoni euro suuruse summa puhul, on määratletud 2003. aasta detsembris alla kirjutatud vastastikuse mõistmise memorandumis. 70 miljoni euro suuruse (täiendava) lisatoetuse tingimuste ja poliitiliste eelduste üle tuleb saavutada kokkulepe täiendavas vastastikuse mõistmise memorandumis. Põhimõtteliselt võib see hõlmata meetmeid järgmistes valdkondades:

* strateegiliste sektorite restruktureerimine/erastamine,

* haldusjuhtimise ja eelkõige riigi rahanduse reformimine,

* panganduse reform.

2.2. Näitajad

Rahvusvahelise Valuutafondi programmides kindlaksmääratud kvantitatiivsed võrdlusarvud moodustavad makromajanduslike näitajate esimese kategooria. Tulemuslikkuse näitajad määrati kindlaks eespool nimetatud vastastikuse mõistmise memorandumis kokkuleppel abisaava riigi ametiasutustega.

3. Alternatiivsed rakendusmehhanismid ja riski hindamine

3.1. Rakendusmehhanismid

Makromajanduslikku finantsabi antakse üldiselt laenu või toetuse kujul või neid ühitades. Arvestades riigi kõrget võlataset, antakse suur osa sellest abist toetuse vormis (120 miljonit eurot) ja ülejäänud osa (80 miljonit eurot) laenuna.

Makromajanduslik finantsabi on kindla otstarbega sidumata makromajanduslik toetus, mis aitab riigil rahuldada oma välisfinantseerimisvajadusi, muu hulgas reservide kindlustamise ja eelarvetoetuse kaudu. Projektitoetus ei võimaldaks seda vajadust samamoodi rahuldada, kuna seda ei oleks näiteks võimalik kasutada riigi välisvõla teenindamiseks ega reservide jäägi suurendamiseks. Lisaks on kogemused sarnaste tehingutega, sealhulgas ka Serbias ja Montenegros, näidanud, et selle toetusega seotud majanduspoliitilised tingimused hoogustavad stabiliseerimis- ja reformiprotsessi.

3.2. Riski hindamine

On oht, et makromajanduslikku finantsabi, mis ei ole ette nähtud konkreetsetele kulutustele (erinevalt projektirahastamisest), kasutatakse pettuse eesmärgil. Reeglina on see risk seotud selliste teguritega nagu keskpanga sõltumatus, abi haldamise, kontrollimise ja menetlemisega seotud süsteemide ja korra kvaliteet, infotehnoloogiaalane turvalisus ning sise- ja välisauditi võimsus. Kuigi abi andmine projektitoetuse kaudu võib näida alternatiivina, ei vasta see riigi vajadustele tingimusteta rahastamise osas (s.t mittesihtotstarbeline) ja hõlmab lisaks muid pettuseohte.

Komisjoni teenistused kontrollivad koos nõuetekohaselt volitatud ekspertidega enne finantsabi kolmanda osa väljamaksmist käesoleva abiliigi puhul asjakohase raharingluse, halduskorra ning sise- ja väliskontrolli mehhanismide usaldusväärsust Serbias ja Montenegros (vt finantsselgitust, punkti 8).

Lõpuks kohaldatakse abi suhtes komisjoni vastutusel kinnitamis-, kontrolli- ja auditeerimisprotseduure, eelkõige Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) ja Euroopa Kontrollikoja poolt.

4. Ühenduse osalemisest tulenev lisaväärtus

2002. aasta mais kiitis Rahvusvaheline Valuutafond heaks kolmeaastase laiendatud korra, mis hõlmab perioodi kuni 2005. aasta maini. Programmi peaeesmärgid olid maksundusalase ja rahalise stabiilsuse kindlustamine avaliku sektori kulude kontrolli ja maksukorralduse tõhustamine, erasektori arendamise soodustamine ja panganduse saneerimine. Serbia ja Montenegro ametiasutused on saavutanud majanduse reformimisel ja stabiliseerimisel märkimisväärseid tulemusi. Saavutatud on makromajanduslik stabiilsus, mida on suudetud säilitada, ning algust on tehtud oluliste struktuurireformidega. Ühisomandisse kuulunud ettevõtete erastamine oksjonite ja pakkumiste abil on edasi liikunud ning algatatud on tööstuse ja finantssektori restruktureerimine. Majandusreformide kava on toetatud järgnevate EÜ makromajandusliku finantsabi pakettidega, mille kohaldamise eeltingimuseks on kokkulepitud majanduslike ja poliitiliste tingimuste eelnev täitmine. Ilma EÜ täiendava makromajandusliku toetuse jätkumiseta on oht, et Rahvusvahelise Valuutafondi toetatavat stabiliseerimis- ja reformiprogrammi ei saa täielikult rakendada, et väheneb üldsuse toetus vajalikele muudatustele ja et reformid võivad seiskuda. Lisaks sellele soodustataks ja toetataks sellise abiga Euroopa Ühenduse jaoks eriti olulisi jõupingutusi, eelkõige jõupingutusi, mis toetavad riigis ühtse majandusruumi loomist.

Lõpuks, makromajanduslik finantsabi täiendab ühenduse rekonstruktsiooni-, arengu- ja stabilisatsiooniabi programmi (CARDS), mis on alates 2001. aastast olnud peamine EÜ finantsinstrument koostöös Balkani riikide ning eelkõige Serbia ja Montenegroga. Ajavahemikuks 2001-2004 on sellele riigile eraldatud 1100 miljonit eurot. Peamised prioriteedid on justiits- ja siseküsimused, haldussuutlikkuse suurendamine, majanduslik ja sotsiaalne areng, keskkond ja loodusvarad ning demokraatlik stabilisatsioon. 2004. aastaks on ette nähtud kokku 195 miljonit eurot.

5. Varasemad kogemused

Makromajanduslik finantsabi Serbiale ja Montenegrole ning teistele riikidele on osutunud oluliseks abiks tugevate stabiliseerimis- ja reformiprogrammide toetamisel, mida on toetanud ka Rahvusvahelise Valuutafondi programmid, ning on selgunud, et vastastikuse täiendavuse ja toetuse tagamiseks on vaja EÜ ja Rahvusvahelise Valuutafondi tingimuste selget põimumist, samas tuleks vältida tingimuste liigset ristsõltuvust.

Kuigi algselt anti makromajanduslikku finantsabi peamiselt laenudena, siis praegu koosneb abi tihti laenudest ja toetustest ning seejuures võetakse arvesse riigi sissetulekute taset, välisvõlga ja tagasimaksmisvõimet.

Arvestades soovitusi, mis tehti 2001. aasta eelarve täitmise kinnitamise käigus ja samuti kontrollikoja eriettekandes nr 1/2002 makromajandusliku finantsabi andmise kohta kolmandatele riikidele, on komisjoni teenistused võtnud nõuetekohaselt arvesse viiele Genvalis sätestatud kriteeriumile (erandlik iseloom, poliitilised eeltingimused, vastastikune täiendavus, tingimuslikkus ja finantsdistsipliin).

6. Tulevase järelevalve ja hindamise planeerimine

Kõnealune abi on makromajanduslikku laadi ning selle järelevalve ja hindamine toimub Rahvusvahelise Valuutafondi toetatava stabiliseerimis- ja reformiprogrammi raames, mida abi saab riik rakendab.

6.1. Järelevalve

Järelevalvesüsteemi tagamiseks esitavad ametiasutused aruandeid ja andmeid vastavalt vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatule ning asjaomasesse riiki korraldatakse kontrollkäike. Kuigi kõnealust abi hallatakse keskselt, võib vajaduse korral nõuda aruandeid komisjoni delegatsioonidelt kohapeal.

Komisjoni teenistused jälgivad tegevust tõeliste makromajanduse ja struktuuripoliitika näitajate süsteemi alusel, milles on kokku lepitud abisaaja riigiga. Selle raames võivad komisjoni teenistused jälgida ka eespool nimetatud tegevushinnangus välja toodud peamisi valdkondi. Komisjoni teenistused peavad tihedat sidet nii Rahvusvahelise Valuutafondi kui Maailmapanga teenistustega, et kasutada ära nende hinnanguid abisaaja riigi stabiliseerimis- ja reformiprotsessile.

Nõukogu otsusega 2002/882/EÜ on ette nähtud Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatav iga-aastane aruanne, mis sisaldab hinnangut selle toimingu rakendamisele.

6.2. Hindamine

Majanduse ja rahanduse peadirektoraadi mitmeaastase hindamisprogrammi raames on kavandatud kaks kuni kolm makromajandusliku finantsabi toimingute järelhinnangut aastas. Selle raames koostavad komisjoni nõuetekohaselt volitatud esindajad sõltumatu hinnangu abile 2005.-2006. aasta jooksul. Hindamiseks vajalikud rahalised vahendid saadakse Rahvusvahelise Valuutafondi vastavalt eelarverealt.

7. Tulemuslikkuse saavutamine

Komisjon teeb ettepaneku muuta õigusliku aluse aegumiskuupäeva (nõukogu otsus 2002/882/EÜ, muudetud nõukogu otsusega 2003/825/EÜ), et tagada sellise abi täielik rakendamine asjaomaste tingimuste täieliku täitmise korral. On tõenäoline, et aegumiskuupäeva muutmata ei saa ühtegi abikava kohast väljamakset teha.

Pidades silmas Serbia ja Montenegro maksebilansi piiranguid, on laenu tähtaeg 15 aastat 10-aastase ajapikendusega, mis on võrreldav teistele Lääne-Balkani riikidele antud makromajandusliku finantsabi tingimustega. Kõnealuse abi andmise vastuvõtmine ei nõuaks täiendavate vahendite eraldamist garantiifondi, pidades silmas praegusi vahendite eraldamise tingimusi, mille kohaselt peab vahendite eraldamine toimuma ettemaksena kohe pärast seda, kui abi andmine on nõukogus otsustatud. Nagu finantsaruandes märgitud, on aastateks 2002 ja 2003 juba ette nähtud välistegevuse tagatisfond summas, mis vastab üheksale protsendile garanteeritud laenu summast (80 miljonit eurot). Selle tulemusena andsid eelarvepädevad institutsioonid pärast nõukogu otsuste 2002/882/EÜ ja 2003/825/EÜ vastuvõtmist 2002. ja 2003. aastal loa teha kaks assigneeringute ümberpaigutamist, kogusummas 7,2 miljonit eurot, reservist (eelarverida 01 04 01 13) tagatisfondi (eelarverida 01 04 01 14).

See meede on erandlik ega too kaasa komisjoni töötajate arvu suurenemist.