ET    ET ET 
 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 11.11.2008 
SEK(2008) 2713 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Mõju hindamise kokkuvõte 
Lisatud dokumendile: 
KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EU ROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMI TEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 
Haruldased haigused: Euroopa ees seisvad väljakutsed 
{KOM(2008)679} 
{SEK(2008)2712} 
 
 
ET 2   ET KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Mõju hindamise kokkuvõte 
Lisatud dokumendile: 
KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EU ROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMI TEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 
Haruldased haigused: Euroopa ees seisvad väljakutsed 
 
ET 3   ET SISUKORD 
1. Sissejuhatus................................................................................................................ .. 4 
2. Probleemi m ääratlus..................................................................................................... 4 
2.1. Haruldasi haigusi ei tunnusta ta ja nad ei ole nähtavad ................................................ 4 
2.2. Liikmesriikides puuduvad haruldas te haiguste strateegiad.......................................... 4 
2.3. Euroopas puuduvad haruldaste haiguste valdkonnas tõhusad tervishoiuteenused, 
tõhus teadustegevus ja reguleerimine........................................................................... 4 
2.3.1. Ebavõrdne juurdepääs spetsialistide poo lt pakutavatele terv ishoiuteenustele............. 4 
2.3.2. Killustatud teadustegevus............................................................................................. 4 2.3.3. Ebapiisav õiguslik raamistik ........................................................................................ 4 2.4. Subsidiaarsuse põhimõte.............................................................................................. 5 2.4.1. Vajalikkus .............................................................................................................. ...... 5 
2.4.2. Lisandväärtus ........................................................................................................... .... 5 
3. Eesmärgid................................................................................................................... .. 5 
3.1. Haruldaste haiguste tunnustamise edenda mine ja nende nähtavuse parandamine....... 5 
3.2. Haruldaste haiguste poliitika toetamine liikmesriikides .............................................. 6 3.3. Euroopa koostöö, kooskõlastamise ja reguleer imise arendamine haruldaste haiguste 
valdkonnas.................................................................................................................... 6  
4. Võimalikud strateegiad ................................................................................................ 6 4.1. Algseisund................................................................................................................ .... 6 
4.2. Komisjoni teatis ja nõuk ogu soovituse ettepanek ........................................................ 6 
4.3. Haruldaste haiguste ametliku programmi taaskehtestamine ........................................ 6 5. Mõju analüüs................................................................................................................ 7 
5.1. Sotsiaalne mõju ........................................................................................................... .7  
5.2. Mõju keskkonnale ........................................................................................................ 7 5.3. Majanduslik mõju......................................................................................................... 7  
6. Valikuvõimaluste võrdlus ............................................................................................ 7 6.1. Haruldaste haiguste parem tunnustami ne ja nende nähtavuse parandamine ............... 7 
6.2. Haruldaste haiguste strateegiate toetamine liikmesriikides ......................................... 8 6.3. Euroopa koostöö, kooskõlastamise ja reguleer imise arendamine haruldaste haiguste 
valdkonnas.................................................................................................................... 8  
6.4. Lühikokkuvõte ............................................................................................................. 9 
7. Seire ja hindamine........................................................................................................ 9 
7.1. Andmete kogumine ...................................................................................................... 9 
7.2. Komiteemenetlus ja seiremehhanism........................................................................... 9 
 
ET 4   ET 1. S ISSEJUHATUS  
Haruldased haigused on eluohtlikud või kroonilised invali idsust põhjustavad haigused, mis esinevad 
harva ja on väga keerukad. Enamik neist on gen eetilised haigused, kuid sinna hulka kuuluvad ka 
harvaesinevad vähktõved, auto immuunhaigused, kaasasündinud vä ärarendid, mürgistused ja 
nakkushaigused. Et ennetada märkimisväärset haig estumust või välditavat enneaegset suremust 
ning parandada haigestunud isikute elukvaliteeti või sotsiaal-majandus likku potentsiaali, on selliste 
haigustega tegelemiseks vaja konkreetsetel ja ühendatud jõupingutus tel põhinevat üldist 
lähenemisviisi. 
Haruldaseks haiguseks loetakse Euroopa Liidus hai gust, mis esineb kuni viiel inimesel 10 000st. 
Kuigi kõnealune levimusmäär näib madal, teeb  see 27-liikmelise ELi peale ligikaudu 246 000 
inimest haiguse kohta. Praeguste teaduslikult põ hjendatud teadmiste põhjal mõjutavad 5 000–8 000 
erinevat haruldast haigust kuni 6 % ELi elanikkonnast teataval elue tapil. Teisisõnu tähendab see, et 
27 liikmesriigis mõjutab haruldane haigus praegu või tulevikus 29–36 miljonit inimest. 
2. P ROBLEEMI MÄÄRATLUS  
2.1. Haruldasi haigusi ei tunnustata ja nad ei ole nähtavad 
Kuigi haigestumuse ning surma põhjuseks on sageli  ka haruldased haigus ed, ei kajastu need 
enamasti tervishoiu teabesüsteemides asjakoha ste kodeerimis- ja klassifitseerimissüsteemide 
puudumise tõttu. Kui tervishoiusüsteem haruld ast haigust ametlikult ei tunnusta, tekivad 
meditsiinilised ja finantstakistused ravi saamisel , kuna tunnustamata haruld ase haiguse ravimiseks 
ei eraldata vahendeid ning luuakse seega nõiaring, mille tõttu säilib praegune ebaefektiivsus. Lisaks 
sellele on väärdiagnoos ja dia gnoosi puudumine peamine põhjus, mis takistab tuhandete haruldast 
haigust põdevate patsientide elukvaliteedi parandamist.  
2.2. Liikmesriikides puuduvad haruld aste haiguste strateegiad 
Liikmesriikide ressursid haruldaste haigustega võitlemiseks on piiratud ja  hajutatud ning seega on 
oluline, et oleks konkreetne kava, mille kohaselt koondada ja tõhusalt kasutada selliseid ressursse, 
mis muidu väheneksid alla tõhususeks vajaliku künnise. Kindla tervishoiupo liitika puudumine ning 
vähesed erialased teadmised ha ruldaste haiguste valdkonnas põhj ustavad diagnoosimise hilinemist 
ning muudavad juurdepääsu ravile raskeks.  
2.3. Euroopas puuduvad haruldaste haiguste valdkonnas tõhusad tervishoiuteenused, 
tõhus teadustegevus ja reguleerimine 
2.3.1. Ebavõrdne juurdepääs spetsialistide poolt pakutavatele tervishoiuteenustele 
Puuduvad tugivõrgustikud ja juurdep ääs tervishoiuteenustele, re ssurssidele ja erialastele 
teadmistele, mis võivad olla kättesaadavad mõnes muus liikmesriigis. 
2.3.2. Killustatud teadustegevus 
Teadustegevuse ning haruldaste haiguste diagnoosi mis- ja ravivõimaluste va hel on väga tugev seos. 
Seega on haruldaste haiguste va ldkonnas vaja teha rohkem teadus uuringuid, kuid seda takistab 
ebaefektiivsus ja olemasolevate piiratud ressursside hajutatus. 
2.3.3. Ebapiisav õiguslik raamistik 
Kehtivas ELi õiguslikus raamistikus on haruld aste haigustega vähe arvestatud. Asjakohased 
kehtivad õigusaktid, milles käsitl etakse näiteks kliinilisi uuringui d ja ravimite müügilubasid, on 
haruldaste haiguste puhul eb asobivad ja ebapiisavad. 
 
ET 5   ET 2.4. Subsidiaarsuse põhimõte 
Arvatavasti ei ole ühtegi teist rahvatervise valdk onda, milles 27 riiklikku lähenemisviisi oleksid nii 
ebatõhusad ja ebaefektiivsed kui haruldaste haig uste valdkond. Kuna kõneal useid haigusi põdevate 
patsientide arv on väike ja kuna ressursse on vaja  koondada, tuleks tõhusaid meetmeid võtta nende 
ulatust ja laadi arvestades Euroopa tasa ndil, nagu on ette nähtud Euroopa Ühenduse 
asutamislepingu artikliga 152. 
Igasse liikmesriiki ei ole iga ha iguse kohta võimalik luua keskust, sest selleks on vaja väga palju 
vahendeid. Mõte on selles, et liikuma peaksid er ialased teadmised, mitte patsiendid, kuigi ka 
patsientidel peaks olema vajaduse ko rral võimalik keskustesse liikuda. 
2.4.1. Vajalikkus  
Põhivastutus oma kodanike tervise kaitsmise ja parandamise eest lasub liikmesriikidel. Osana 
sellest vastutusest tuleb neil ka  otsustada, kuidas korraldada ja pakkuda tervishoiuteenuseid ja 
arstiabi haruldast haigust põdevate le patsientidele. Selleks, et s aavutada ELi peamisi eesmärke, mis 
on seotud patsientide vaba liikumise, haiguste  võrdse tunnustamise, ohututele ja tõhusatele 
haruldaste haiguste ravimitele võrdse juurdep ääsu või teadustegevusega haruldase haiguste 
valdkonnas, on siiski vaja tervishoiuval dkonnas võtta meetmeid ELi tasandil.  
Peamine põhjus, miks haruldaste haiguste vald konnas tuleb praegu meetmeid võtta, on asjaolu, et 
praegu vaadatakse läbi rahvusvahe list haiguste klassifikatsiooni  (RHK). Uude rahvusvahelisse 
haiguste klassifikatsiooni (RHK-11) lisatakse ka  haruldased haigused, aga et seda Euroopa 
seisukohast tõhusalt teha, on vaja  keskset koordineerimisalust. 
2.4.2. Lisandväärtus 
EL saaks lisada väärtust mitmesuguste meetmete abil.  Sellised meetmed võivad olla kriitilise massi 
või mastaabisäästu saavutamine, näiteks teabe ja gamine haruldaste haiguste kohta, mida põevad 
vaid väga vähesed inimesed igas liikmesriig is, või valdkondadevahelin e teaduskoostöö, mis on 
kõige tõhusam viis, et haigusi paremini mõista ning välja arendada enne tavaid, diagnostika- ja 
ravimeetodeid. Näiteid selge lisandväärtuse kohta saab välja tuua järgmises neljas valdkonnas: 
• tervisega seotud ebavõrdsuse vähendamine ELis; 
• haruldaste haiguste tuvastamiseks ühtse ra amistiku loomine ning teabe jagamine üle kogu 
Euroopa; 
• haruldasi haigusi käsitlevast ELi uuest lähene misviisist tulenev lisandväärtus, mis parandab 
teavet haruldaste haiguste kohta, nende tuvastamist ning teadmisi nendest, et luua 
diagnoosimisele ja patsientide eest hoolitsemisele tugev alus; 
• haruldasi haigusi käsitlevateks teadus uuringuteks parema raamistiku loomine. 
3. E ESMÄRGID  
Haruldaste haiguste valdkonnas on ühenduse meetmete peamine eesmärk tagada haruldaste haiguste 
tulemuslik ja tõhus tunnustamine, enneta mine, diagnoosimine, ravi, nendega seotud 
tervishoiuteenused ja teadustegevus. Seda toetavad komisjoni strateegilised eesmärgid: jõukus, solidaarsus ja turvalisus. Kõnealused eesmä rgid saavutatakse kolme erieesmärgi kaudu. 
3.1. Haruldaste haiguste tunnustamise ede ndamine ja nende nähtavuse parandamine 
Haruldaste haiguste valdkonna üldiste strateegiate  parandamiseks on kõige olulisem tagada nende 
tunnustamine, et oleks võimalik asjakohaselt võ tta kõiki nendega seotud meetmeid. EL peaks 
 
ET 6   ET kehtiva rahvusvahelise haiguste klassifikatsiooni läbivaatamisel  tegema tihedat koostööd Maailma 
Terviseorganisatsiooniga, et tagada  haruldaste haiguste parem kod eerimine ja klassifitseerimine. 
3.2. Haruldaste haiguste poliitika  toetamine liikmesriikides  
Haruldaste haiguste valdkonnas tulemuslike ja tõhus ate meetmete võtmine eeld ab ühtset ja sidusat 
haruldasi haigusi käsitlevat strateegiat, mille abil kasutatakse väheseid ja hajutatud ressursse integreeritud ja heakskiidetud viisil ning m illega ühendatakse need ühiseks Euroopa 
jõupingutuseks. Euroopa ühine jõ upingutus sõltub samas ühtsest lähenemisviisist haruldastele 
haigustele kogu Euroopas, et ke htestada ühtne koostöö alus. 
3.3. Euroopa koostöö, kooskõlastamise ja regule erimise arendamine haruldaste haiguste 
valdkonnas  
Ühenduse eesmärk peaks olema ELi tasandil poliitikat ja algatusi  paremini kooskõlastada ning 
edendada ELi programmide koostööd, et ühenduse ta sandil haruldaste haigustega tegelemiseks 
olemasolevaid ressursse veelgi tõhusam alt kasutada ning tagada eelkõige: 
– teadustegevuse ja tehnoloogia ar engu tõhus koordineerimine;  
– haruldast haigust põdevatele patsientidele juurdepääs asjakohast ele spetsiaalsetele 
tervishoiuteenustele ning spetsiaalsete le ja kohandatud so tsiaalteenustele; 
– õigusliku raamistiku ja ühenduse tasandil võetav ate meetmete kohandamine haruldast haigust 
põdevate patsientide erivajadustega. 
4. V
ÕIMALIKUD STRATEEGIAD  
4.1. Algseisund 
Jätkata projektipõhist tööd ilm a Euroopa võrdlusaluseta praeguses õiguslikus raamistikus. 
Selle valikuvõimaluse kohaselt jätkaks komisjon üksikprojektide toetamist, mille eesmärk on 
edendada haruldaste haiguste tunnustamist ja nende  nähtavust, ilma et ta annaks liikmesriikidele 
ametlikke suuniseid või soovitusi selle kohta kuida s, tagada tõhusad ja tulemuslikud strateegiad. 
4.2. Komisjoni teatis ja nõukogu soovituse ettepanek 
Selle valikuvõimaluse puhul kinnitaks komisjon am etlikult haruldaste haiguste ELi määratluse, 
esitaks oma kava haruldaste hai guste tunnustamiseks ja nende nä htavaks muutmiseks Euroopa ja 
üleilmsel tasandil ning koostaks  üldstrateegia Euroopa tegevus e jaoks haruldaste haiguste 
valdkonnas.  
Komisjon esitaks ka ettepaneku nõukogu soovituse kohta, milles soovitatakse, et liikmesriigid 
kehtestaksid ühtsed ja terviklikud riikli kud haruldaste haigus te strateegiad.  
4.3. Haruldaste haiguste ametlik u programmi taaskehtestamine 
Selle valikuvõimaluse kohaselt teeks komisjon ette paneku kehtestada eripro gramm, mis sisaldab 
ühte üksikasjalikku strateegiat haruldaste hai guste ravi kohta ühenduse tasandil. Kõnealune 
programm kehtestataks asutamis lepingu artikli 152 alusel, et ed endada haruldaste haiguste 
eriprojekte samamoodi nagu seda te hti haruldaste haigus te eelmise eriprogrammi alusel. Komisjon 
võib võtta meetmeid ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse alusel, mis käsitleb ühenduse 
statistikat rahvatervise ning tööter vishoiu ja tööohutuse valdkonnas, et kehtestada liikmesriikidele 
siduv õiguslik kohustus haruldaste  haiguste kohta andmeid koguda. 
 
ET 7   ET 5. M ÕJU ANALÜÜS  
5.1. Sotsiaalne mõju 
Võttes arvesse, et riiklike strateegiate välja tö ötamine nullist (mida algseisundi kohaselt teha tuleks) 
on keerukas ja aeganõudev, on ebatõenäoline, et li ikmesriigid suudaksid ilma selge võrdlusallikata, 
mis ühendaks kogu Euroopa Liidus kehtivad parimad tavad, selliseid strateegiad kehtestada. Sellest 
tulenevalt võivad erinevused liikmesriikide vahel veelgi suureneda. 
Nõukogu soovitus tähendaks, et liikmesriikidel on ametlik, õiguslik ja poliitiline kohustus seda 
järgida, samas jätab see piisavalt mänguruumi rakendamisel. Selline lähenemisviis on asutamislepingu artikliga 152 eraldi ette näht ud kui tervishoiu vald konda sobiv vahend, mis 
tasakaalustaks tõhusa juhtimise ja jagatud kohustuse, võttes samas arvesse subsidiaarsuse 
põhimõtet. Selle tulemusel muutuks teenuste pa kkumine ja juurdepääs neile võrdsemaks ja 
kvaliteetsemaks, millel omakorda oleks positii vne mõju liikmesriikide elanike tervisele.  
Võrreldes komisjoni strateeg iaga parandaks haruldaste haiguste ametliku programmi 
taaskehtestamine meetmete tõhus ust vaid vähesel määral. Seega ei tuleneks ametliku programmi 
taaskehtestamisest olulisi eeliseid võrreldes teiste esitatud valikuvõimalustega. 
5.2. Mõju keskkonnale 
Algatuse laadi tõttu on mõju keskkonnale tühine ning seda rohkem ei käsitleta. 
5.3. Majanduslik mõju 
Edukal sekkumisel haruldaste haiguste valdkonna s võib olla ka majanduslik mõju, sest see võib 
muuta haruldaste haiguste va ldkonnas olemasolevate ressursside kasutamise tõhusamaks ja 
tulemuslikumaks. Prantsusmaa iga-aastase haruldas te haiguste strateegia (2005–2008) kehtestamine 
läheb maksma 86,66 miljonit eurot ning lis aks sellele kulutatakse 20 miljonit eurot 
teadustegevusele. Mõju, mis kõn ealuste strateegiate kehtesta misel ilma suuniste ja Euroopa 
lähenemisviisita oleks riikid e ametiasutuste eelarvele, m uudab algseisundi valikuvõimaluse 
mitmetele liikmesriikidele mõeldamatuks.  
Teise valikuvõimalusega (nõukogu soovitus) seot ud tehnilist tööd saab edendada kehtivate 
tervishoiuprogrammide to etusel ning koondatud jõupingutustega ning see on tõhusam ja riiklikele 
tervishoiusüsteemidele ja riikide ametiasutustel e vähem koormav. Haruldaste haigustega seotud 
meetmete tõhusamaks muutmine toob olulist kasu patsientidele ning tõhust ab tervishoiusüsteemide 
ressursside kasutamist tervikuna. Võttes arvesse asjaolu, et algatus ei ole siduv, ei ole selle 
tõenäoline mõju eeldatavalt mitte ühegi rühma ega sektori jaoks koormav. 
Kolmanda valikuvõimaluse kohaselt peaksid riikide asutused koguma andmeid 5 000–8 000 
haruldase haiguse kohta kogu liidust ning sellest tu lenevalt oleks riikide asutuste halduskoormus 
väga suur. Samuti tuleneksid väga suured lisakulutused haruldaste haiguste andmete 
integreerimisest Euroopa statistik asüsteemi. Kõnealuse valikuvõimalu se tõttu tekiksid küsimused 
seoses subsidiaarsusega, sest kogu Euroopa L iidus on tervishoiuteenuste ja ravi pakkumine 
korraldatud erinevalt. Kuigi va ldkonnad nagu teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus saaksid kasu 
ELi haruldase haiguste ametliku programmi taaske htestamisest, oleks selle rakendamiseks vaja 
olulisi rahalisi vahendeid ning seepärast tundu b, et kõnealune võimalus ei ole kõige tõhusam 
lähenemisviis. 
6. V
ALIKUVÕIMALUSTE VÕRDLUS  
6.1. Haruldaste haiguste parem tunnustami ne ja nende nähtavuse parandamine 
 Algseisund Komisjoni teatis Andmete kogumise 
 
ET 8   ET kohustus 
Eelised Parem tuvastamine ja 
liigitamine  Parem tunnustamine; 
asjaomaste 
sidusrühmade 
kaasamine; tulemuste 
vastuvõtmine.  Paremad tõendid; 
parem rahvatervise seire; teenuste parem ja ühtlasem pakkumine.  
Puudused Väike tõenäosus, et liigitus 
vastu võetakse; ebaefektiivne 
ja kattuv töö; juurdepääs 
tervishoiuteenustele on jätkuvalt ebavõrdne  Edu sõltub paljude 
sidusrühmade 
koostööst.  Suur halduskoormus; 
statistilistesse 
süsteemidesse 
integreerimine on kulukas; ebaproportsionaalsed meetmed.  
6.2. Haruldaste haiguste strateegia te toetamine liikmesriikides  
 Algseisund Nõukogu soovitus Haruldaste haiguste 
tervishoiustrateegia ELi tasandil  
Eelised Maksimaalne paindlikkus, et 
liikmesriigid saaksid korraldada tervishoiusüsteeme vastavalt vajadusele.  Ametlik, õiguslik ja 
poliitiline kohustus; 
säilib paindlikkus; 
meetmed on 
tõhusamad ja 
tulemuslikumad; 
ressursside 
ühiskasutus.  Üksikasjalikud ELi 
tasandi suunised; tõhusam parimate tavade täpsustamine; tervishoiuteenuste parem pakkumine.  
Puudused Säilib ebavõrdne juurdepääs 
tervishoiuteenustele ja nende ebaühtlane kvaliteet; puudub selge võrdlusalus; riiklikke strateegiaid kehtestatakse ebaefektiivselt; ressursid on jätkuvalt killustatud.  Liikmesriike ei seo 
õiguslik kohustus 
soovitust järgida.  Riiklike 
tervishoiusüsteemide oluline ümberkorraldamine; subsidiaarsusega seotud küsimused.  
6.3. Euroopa koostöö, kooskõlastamise ja regule erimise arendamine haruldaste haiguste 
valdkonnas  
 Algseisund Komisjoni teatis Haruldaste haiguste 
programmi uuesti kehtestamine 
Eelised Välditakse vajadust korraldada 
ümber olemasolevaid ühenduse meetmeid.  Paraneb juurdepääs 
tervishoiuteenustele ja 
nende kvaliteet; 
edendatakse piiriülest 
koostööd; väheneb Tagab ühenduse 
rahastamise poliitilise nähtavuse.  
 
ET 9   ET suremus ja 
haigestumus; väheneb 
ebaefektiivsus; 
edentatakse 
teadustegevust; 
tehnoloogiaid on 
hõlpsam kasutusele 
võtta.  
Puudused Kehtivate meetmete 
ebaefektiivsus; ebavõrdsus suureneb; ressursid jäävad piiratuks ja hajutatuks.  Sõltub paljude 
programmide ja 
osalejate koostööst 
ühenduse tasandil.  Vaja on suurt rahalist 
toetust (ei ole võimalik olemasolevate finantsperspektiivide alusel); vähene integreeritus muude poliitikavaldkondadega; ebaefektiivne lähenemisviis.  
6.4. Lühikokkuvõte 
Sellest tulenevalt eelistatakse võimalust esitada ettepanekuid ha ruldasi haigusi käsitleva ühenduse 
strateegia kohta, mis es itatakse komisjoni teatise vormis, ning  jagatud vastutust püütakse saavutada 
lisatud nõukogu soovituse ettepanekuga, mis käsitleb ühtsete ja tervik like strateegiate  kehtestamist 
haruldaste haiguste valdkonnas as utamislepingu artikli 152 alusel.  
7. S EIRE JA HINDAMINE  
7.1. Andmete kogumine 
Andmekogum haruldaste haiguste näitajate kohta koostatakse käimasoleva tehnilist tuge pakkuvate 
struktuuride töö alusel. Andmekogum hõlmaks  järgmisi valdkondi (soovituslik, mittetäielik 
loetelu): 
• demograafia, epidemioloogi a ja tervislik seisund; 
• tervisega seotud ja sotsiaal-maj anduslike tegurite määrajad;  
• tervishoiuteenused; 
• teadustegevus ja tehnoloogiaarendus; 
• võrdsed võimalused, piirkondlikud er inevused ja ELi algatused. 
7.2. Komiteemenetlus ja seiremehhanism 
Luuakse ELi haruldaste haiguste nõuandekomitee (EUACRD), et see täidaks ülesandeid, mida 
praegu täidab ELi haruldaste haiguste tö örühm. Loodavasse ELi ha ruldaste haiguste 
nõuandekomiteesse kuuluvad 27 liikmesriigi esindaja d, terviseprogrammi ja raamprogrammide 
projektide eksperdid, patsientide or ganisatsioonide, tööstusharu ja teiste huvitatud isikute esindajad.