Eriaruanne Kas ERF on edukalt 
toetanud 
ettevõtlusinkubaatorite 
arendamist?ET 2014  nr 07
EUROOPA
KONTROLLIKODA
EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist (http://europa.eu).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2014
ISBN 978-92-872-0122-5
doi:10.2865/32310
© Euroopa Liit, 2014
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Printed in Luxembourg
ET 2014  nr 07
Eriaruanne Kas ERF on 
edukalt toetanud 
ettevõtlusinkubaatorite 
arendamist?
(vastavalt ELTLi artikli 287 lõike 4 teisele lõigule)
02
 Sisukord
Punkt
 Lühendid ja mõisted
I–VII  Kokkuvõte
1–9 Sissejuhatus
10–17 Auditi ulatus ja eesmärgid
18–78 Tähelepanekud
19–28 Taristu kvaliteet oli üldiselt hea, kuid inkubaatorite tulemuslikkus ei vastanud ootustele
20–23  Enamikul juhtudel olid inkubaatorite ruumid hästi vajadustele kohandatud ning nende ehitamine ja 
sisustamine toimus plaanipäraselt
24–28 Auditeeritud ettevõtlusinkubaatorid olid suhteliselt vähem edukad
29–58 Auditeeritud ERFi inkubaatorid ei olnud piisavalt järginud häid tavasid
31–34 Ettevõtlusinkubaatorite loomisel pöörati liiga vähe tähelepanu nende pakutavate ettevõtluse tugiteenuste 
mõjususele
35–48 Inkubatsiooniteenuste seos klientide vajadustega oli nõrk
49–51 Inkubaatorite sisemised seiresüsteemid ei andnud asjakohast juhtimisteavet
52–58 Inkubaatorite rahaline jätkusuutlikkus oli vastuolus eesmärgiga osutada asjakohastele ettevõtetele 
sobivaid inkubatsiooniteenuseid
59–72 ERFi juhtimissüsteemid ei keskendunud ettevõtlusinkubaatorite pakutavate teenuste tõhususele
60–68 Inkubaatorite valimisel ei arvestatud piisavalt inkubatsioonitegevuse mõningaid põhielemente
69–72 ERFi kaasrahastatud inkubaatoritel ei olnud kohustust inkubatsioonitegevust piisavalt pika perioodi 
jooksul jätkata
03 Sisukord
73–78 Teadmiste piiratud levitamine Euroopa Komisjoni poolt takistas heade tavade edendamist
79–85 Järeldused ja soovitused
 Lisa.  Auditeeritud inkubaatorite nimekiri
 Komisjoni vastus
04
 Lühendid  
ja mõisted
EBN. Euroopa ettevõtlus- ja innovatsioonikeskuste võrgustik.
EC-BIC inkubaator. Euroopa ettevõtlus- ja innovatsioonikeskuste võrgustiku sertifitseeritud liige.
ERF. Euroopa Regionaalarengu Fond.
Idufirma. Uus ettevõte või partnerlus, mis on oma toote või teenuse esialgse väljatöötamise faasis ning viib 
läbi turu-uuringuid.
Inkubatsiooniprogramm. Iga inkubaatoris osaleva idufirma jaoks individuaalselt koostatud dokument, 
milles kirjeldatakse kavandatavaid sündmusi ja tegevusi. Inkubatsiooniprogrammi eesmärk on kindlaks 
määrata klientettevõtte äritegevuse eesmärgid ning sihtotstarbelised ressursid ja teenused, mis toetaksid 
ettevõtte arengut. Programmi täitmist ja äritegevuse eesmärkide saavutamist kontrollitakse näitajate abil.
Klient. Ettevõtlusinkubaatoriga sõlmitud koostöölepingu alusel toetust saav ettevõtja või ettevõte. Toetust 
võib anda ruumide rentimise ja/või äritegevuse tugiteenuste kujul.
Piirkondlik innovatsioonistrateegia. Dokument, milles määratletakse piirkondlikud prioriteedid 
süstemaatilisel ja sihipärasel viisil ning kirjeldatakse nende saavutamise meetmeid, mis on suunatud 
kohaliku innovatsiooni arendamisele akadeemiliste ja äriorganisatsioonide poolt.
Skautimine. Aktiivne klientide otsimine ja potentsiaalsete turgude avastamine.
Suure kasvupotentsiaaliga ettevõte. Ettevõte, millel on paremad tulemused või eeldatavalt paremad 
tulemused kui tema tööstusharul või turul tervikuna.
Tütarfirma. Sõltumatu ettevõte, mis tekib, kui olemasoleva ettevõtte või organisatsiooni üks osa eraldub 
sellest ja muutub eraldiseisvaks üksuseks.
Virtuaalne inkubatsioon. Kava, mille alusel saab ettevõte inkubaatorist toetust ilma reaalselt inkubaatori 
ruumides asumata.
VKEd. Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad. Kategooria hõlmab ettevõtjaid, kes annavad tööd vähem 
kui 250 töötajale ning kelle aastakäive ei ületa 50 miljonit eurot ja/või aasta bilansimaht ei ületa 43 miljonit 
eurot.
Võrgustike edendamine. Tegevus, mille käigus loovad äriinimesed ja ettevõtjad isiklikke kontakte ning 
võimalusi äritegevuseks.
05
 Kokkuvõte
IV
Auditeeritud inkubaatorite kesiseid tulemusi võib 
seletada asjaoluga, et kindlaksmääratud häid tavasid 
rakendati ainult piiratud määral. Täpsemalt öeldes, 
inkubaatorite loomisel pöörati liiga vähe tähelepanu 
nende ettevõtlustoetuse funktsioonide mõjususele. 
Teiseks, inkubatsiooniteenuste seos kliendi ärieesmär -
kidega oli nõrk. Kolmandaks, inkubaatorite sisemised 
seiresüsteemid ei andnud asjakohast juhtimisteavet. 
Ning lõpuks, inkubatsioonitegevust pärssisid rahalise 
jätkusuutlikkusega seotud probleemid.
V
Rakendusasutuste tasandil olid juhtimissüsteemid 
liialt keskendunud väljunditele ega pööranud piisa -
vat tähelepanu ettevõtlusinkubaatorite igapäevasele 
tegevusele. Kaasrahastatavate inkubaatorite valimisel 
ei arvestatud piisavalt mitme teguriga, mis on inkubat-  
sioonitegevuse seisukohalt keskse tähtsusega, nagu 
personali kvalifikatsioon, inkubatsiooniteenuste ulatus 
ja asjakohasus ning rahaline jätkusuutlikkus. Enamikul 
juhtudel ei hinnatud piirkonna majandusele eeldata -
valt avalduvat kasu.
VI
Ehkki komisjon on teinud jõupingutusi, et saada teavet 
Euroopa ettevõtlusinkubaatorite tegevuse ja oma -
duste kohta, ei saa tema antud toetust asjakohaseks 
pidada. Komisjoni tegevus inkubaatorite ja heade 
tavade propageerimisel oli liiga piiratud, et maandada 
kogemusteta ja ebaküpsete kaasrahastatud inkubaato -
rite ebaõnnestumise riski.I
Väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel (VKEd) 
on majanduskasvu ja töökohtade loomisel tähtis osa. 
Seetõttu on VKEde toetamine saanud aastate jooksul 
järjest olulisemaks poliitiliseks prioriteediks. Kahel 
viimasel programmitöö perioodil eraldati struktuuri -
fondidest VKEde toetamiseks vastavalt 23 ja 15 miljar -
dit eurot. Ettevõtlusinkubaatorite ülesanne on toetada 
idufirmade edukat loomist ja edasiarendamist.
II
Auditi peamine eesmärk oli hinnata, kas Euroopa 
Regionaalarengu Fondist (ERF) kaasrahastatud ette -
võtlusinkubaatorid olid suure potentsiaaliga idufir -
masid edukalt toetanud. Auditimeeskond auditeeris 
kohapeal valimisse kuulunud inkubaatoreid neljas 
liikmesriigis. Samuti külastati neis liikmesriikides 
rakendusasutusi ning tehti võrdlusanalüüs laiendatud 
valimi kohta, mis hõlmas inkubaatoreid veel kahes 
liikmesriigis.
III
Kontrollikoda jõudis järeldusele, et ERF on ettevõtlus-  
inkubaatorite taristu loomist toetanud olulise rahalise 
panusega, eriti liikmesriikides, kus seda tüüpi ette -
võtlustoetust esines suhteliselt harva. Auditeeritud 
inkubaatorite tulemused olid aga tagasihoidlikud.
Kokkuvõte 06
VII
Kontrollikoda esitab järgmised soovitused:
esiteks peaks komisjon nõudma liikmesriikidelt, et ELi 
kaasrahastatavate uute inkubaatorite loomisele loa 
andmine sõltuks järgmiste tingimuste täitmisest:
a) ettevõtlusinkubaatorite loomine peaks tuginema 
üksikasjalikul ja realistlikul äriplaanil, kusjuures 
erilist tähelepanu tuleb pöörata mittetulundusliku 
inkubatsioonitegevuse jätkusuutlikkusele;
b) inkubatsioonitegevust peaks algusest peale läbi 
viima asjakohaste oskustega personal, kes saab 
anda klientidele ja potentsiaalsetele tulevastele 
ettevõtjatele vajalikku individuaalset tuge;
c) inkubaatorid peaksid aktiivselt otsima uusi kliente 
olenemata nende geograafilisest asukohast, 
keskendudes innovatiivsete äriideedega ja suure 
kasvupotentsiaaliga ettevõtetele, et suurendada 
riikliku rahastamise tõhusust ja seeläbi ka ELi va -
hendite lisaväärtust;
d) iga klientettevõtte inkubatsiooniprotsess peaks 
algama üksikasjaliku, individuaalselt väljatööta -
tud inkubatsiooniprogrammi ettevalmistamise -
ga. Programmi elluviimist tuleks jälgida, samuti 
tuleks hinnata, mil määral on seatud ärieesmärgid 
saavutatud;
e) inkubaatorid peaksid pakkuma oma teenuseid 
mitteresidentidest ettevõtetele, mis võimaldaks 
inkubatsioonitoetusel kohalikele äriringkondadele 
laiemat mõju avaldada ja parandaks võrgustike 
edendamise võimalusi;
f) inkubaatorid peaksid looma järelevalvesüsteemi, 
mis ei põhineks üksnes nende enda tegevusest 
tulenevatel andmetel, vaid ka toetatavate klientide 
äriandmetel;Teiseks peaks komisjon nõudma liikmesriikide ameti -
asutustelt, et ERFi kaasrahastatavate inkubatsioonipro -
jektide valimise ja nende üle tehtava järelevalve korda 
lisataks järgmised elemendid:
g) projektivaliku kriteeriumide rõhuasetus peaks 
olema pigem projektide eeldatavatel tulemustel 
kui füüsiliste väljundite tootmisel.
h) projektide hindamisel ja lepinguliste kohustuste 
määratlemisel tuleks rohkem kasutada ettevõtlus-  
inkubatsioonialaseid ekspertteadmisi;
i) riikliku toetuse tase peaks põhinema inkubatsioo -
niprojekti tulemuste prognoosil. ERFi maksete 
suuruse kindlaksmääramisel tuleks lähtuda inku -
baatori saavutatud tulemustest;
j) jätkusuutlikkuse perioodi tuleks kohandada vas -
tavalt ERFi kaasrahastatud ettevõtlusinkubaatori 
varade tegelikule olelusringile.
Kolmandaks peaks komisjon:
k) uuendama oma teadmisi ettevõtlusinkubatsiooni 
tõhususe ja mõjususe kohta ning rakendama neid 
teadmisi selle tagamiseks, et ERFi toetus on kohan -
datud ettevõtlusinkubatsiooni sektori vajadustele;
l) jätkama jõupingutusi, et toetada ettevõtlusinku -
baatoreid, eriti selliseid, kes saavad ELilt abi, korral -
dades näiteks liikmesriikide asjaomaste asutustega 
teadmiste ja kogemuste vahetamist. Algatus peaks 
hõlmama kõiki ettevõtlusinkubaatoreid, kes saak -
sid tutvustada oma edulugusid, vahetada teadmisi 
ja Euroopa tasandil üksteist vastastikku toetada.
07
 Sissejuhatus
Milles seisneb ettevõtlus-  
inkubaatorite tähtsus?
01 
Väikestel ja keskmise suurusega 
ettevõtjatel (VKEd) on majanduskas -
vu ja töökohtade loomisel tähtis osa. 
Euroopa 20,7 miljonit VKEd annavad 
hinnanguliselt 67% kogu tööhõivest 
ja 58%1 kogulisandväärtusest2. Seetõt -
tu on VKEde toetamine saanud Euroo -
pas aastate jooksul järjest olulisemaks 
poliitiliseks prioriteediks. Lissaboni 
strateegias pöörati VKEde sektorile 
erilist tähelepanu. Hiljem omistati 
strateegias „Euroopa 2020” VKEdele ja 
innovatsioonile suur tähtsus Euroopa 
Liidu majanduse seisukohalt, arvesta -
des nende keskset osa aruka, jätku-  
suutliku ja kaasava majanduskasvu 
saavutamisel.
02 
Ettevõtlusinkubaatorite eesmärk on 
anda alustavatele ettevõtetele laialdast 
ja intensiivset tuge. Tuge on kõige 
enam vaja ettevõtte olelusringi algu -
ses, kui ebaõnnestumise risk on kõige 
suurem. Mõiste „ettevõtlusinkubaator” 
kontrollikoja määratlus on toodud 
1. selgituses .03 
Avaldatud uuringud näitavad, et inku -
batsioonitoetust saanud VKEde puhul 
on tõenäosus asutamisele järgnenud 
mõne aasta jooksul tegevus lõpetada 
tunduvalt väiksem. Uute ettevõtete 
tavaline püsimajäämise määr esime -
sel kolmel aastal on umbes 56%3, 
ettevõtlusinkubaatorite abi kasu -
tanud ettevõtete puhul on see aga 
umbkaudu 90%4.
04 
Inkubatsiooniprotsess on kõige mõju -
sam siis, kui see on spetsiaalselt kohan -
datud ettevõtja vajadustele. Toetuse 
ulatus, mitmekesisus ja intensiivsus 
sõltub mitmest tegurist. Üldjuhul 
varieerub see vastavalt sellele, millises 
olelusringi tsüklis toetust saav ettevõte 
parajasti on (nt asutamine, laienemi -
ne), turusektorist, kus ta tegutseb (nt 
info- ja kommunikatsioonitehnoloo -
gia, biotehnoloogia) ning mis tüüpi 
ettevõttega on tegemist (nt idufirma, 
tütarfirma).5
Ettevõtlusinkubaatori määratlus
Ettevõtlusinkubaator on organisatsioon, mis on loodud eesmärgiga toetada ettevõtete edukat asutamist ja 
edasiarendamist. Tihti puudutab see juurdepääsu võimaldamist füüsilisele ettevõtlustaristule, individuaalselt 
väljatöötatud ettevõtluse tugiteenuseid ning võrgustike loomise ja edendamise võimalusi.
Inkubaatorid erinevad mitmes aspektis, eelkõige pakutavate inkubatsiooniprogrammide ulatuse, sisemise 
ülesehituse, majandussektori ja klientide tüübi poolest.1. selgitus1 ECORYS, EU SMEs in 2012:  
at the crossroads , Euroopa  
Komisjon, september 2012  
(http://ec.europa.eu/  
enterprise/policies/sme/  
facts-figures-analysis/  
performance-review/files/  
supporting-documents/2012/
annual-report_en.pdf).
2 Kogulisandväärtus on  
toodetud toodete ja teenuste  
väärtus, millest on maha  
arvatud kõigi otseselt  
tootmisega seotud sisendite ja 
toormaterjalide maksumus. 
3 Eurostat: http://epp.eurostat.  
ec.europa.eu/statistics_  
explained/index.php/
Business_demography_  
statistics
4 Euroopa ettevõtlus- ja  
innovatsioonikeskuste  
võrgustiku andmetel on  
ettevõtete püsimajäämise 
määr inkubatsiooniperioodil 
92%;  kolme aasta jooksul 
pärast inkubatsioonist 
väljumist on see 90%. „BIC 
Observatory 2012©” aruanne 
(http://www.ebn.be/assets/
assets/pdf/2012/bic_
obs_2012.pdf ). 
Ühendkuningriigi Business  
Incubation Ltd teatel on  
püsimajäämise määr  
inkubatsiooniperioodil 98%  
ja viis aastat pärast selle  
lõppu 87% ( http://www.ukbi.  
co.uk/resources/business-  
incubation.aspx ).  
USA riikliku  
ettevõtlusinkubatsiooni  
assotsiatsiooni andmetel  
on viie aasta püsimajäämise  
määr 87%; 2012 State of  
the Business Incubation  
Industry.
5 Vt punkt 14.
08 Sissejuhatus
05 
Euroopa Komisjoni juhendis innovat -
sioonil põhinevate inkubaatorite kohta 
(Smart Guide to Innovation-Based Incu -
bators )6 on välja toodud inkubatsiooni -
tegevuse kolm peamist etappi. Näiteid 
igas etapis läbiviidavatest tegevustest 
kirjeldatakse joonisel 1 .
a) Eelinkubatsioon. Hõlmab tege -
vusi potentsiaalsete ettevõtjate 
toetamiseks äriidee, ärimudeli ja 
äriplaani väljatöötamisel. Eesmärk 
on suurendada tõenäosust, et 
ettevõtja suudab edukalt ettevõtte 
rajada ja tegevuse käivitada. Selles 
etapis pakutavad teenused sisal -
davad tavaliselt äriidee esimest 
hindamist ja individuaalset nõus -
tamist äriplaani koostamise kõigis 
aspektides.
b) Inkubatsioon. Etapp algab VKE käi -
vitamisega ja lõpeb siis, kui VKE on 
muutunud isemajandavaks ning on 
valmis vabaturul iseseisvalt tegut -
sema. Etapp kestab umbes kolm 
aastat. Selle aja jooksul pakub in -
kubaator ettevõtjatele juurdepääsu rahalistele vahenditele, koolitust 
ja nõustamist, samuti juurdepääsu 
võimalike äri- ja tehnoloogiapart -
nerite võrgustikele, bürooruumide -
le ja mõningatel juhtudel täielikult 
sisustatud laboritele, töötubadele 
ja prototüüpide loomise vahen -
ditele. Füüsiline inkubatsioon 
(ettevõtted on reaalselt inkubaato -
ris kohal) on oluline teatud majan -
dussektorites (nt biotehnoloogia 
ja kõrgtehnoloogilised materjalid). 
Mõningates sektorites (nt tarkvara-  
arendus) võib hästi toimida ka 
virtuaalne inkubatsioon.
c) Järelinkubatsioon. Hõlmab tegevu -
si, mis viiakse läbi siis, kui ettevõte 
on saavutanud tegevusliku ja 
majandusliku sõltumatuse ning 
on võimeline oma tegevust ilma 
välisabita jätkama. VKE võib jätku -
valt vajada mitmesuguseid tee -
nuseid, näiteks meetmeid müügi 
suurendamiseks, tootmisprotsessi 
tõhustamiseks (kasutades näiteks 
selliseid meetodeid, nagu rahvus-  
vahelistumine), või uuenduste 
rakendamiseks.
Inkubatsiooniprotsessi kolme etapi skemaatiline ülevaadeJoonis 1
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda komisjoni avaldatud juhendi põhjal.Eelinkubatsioon Inkubatsioon Järelinkubatsioon
 ο Innovatsiooni hindamine
 ο Äriplaani ettevalmistamine
 ο Koolitus ο Juurdepääs rahastamisele
 ο Nõustamine, juhendamine ja koolitus
 ο Ruumide rent, laborid ja töötoad
 ο Turuleviimine
 ο Täiustatud tegevuskavad
 ο Äripartnerite assotsiatsioon ο Äritegevuse arendamine
 ο Rahvusvahelistumine
 ο Klastrite loomine
 ο Võrgustike edendamine
Äriidee Idufirma Jätkusuutlik VKE6 Euroopa Komisjon, veebruar 
2010 (http://ec.europa.eu/
regional_policy/sources/
docoffic/2007/working/
innovation_incubator.pdf).
09 Sissejuhatus
Kuidas toetab Euroopa 
Regionaalarengu Fond 
(ERF) ettevõtlusinkubaa -
toreid?
06 
Piirkondliku lähenemise ja Euroopa 
territoriaalse koostöö kõrval on ELi 
ühtekuuluvuspoliitika peamised ees -
märgid piirkondliku konkurentsivõime 
ja tööhõive suurendamine. VKEde 
toetusprogrammide rahastamisel on 
ELi peamised allikad struktuurifondid 
ja eelkõige Euroopa Regionaalarengu 
Fond (ERF).
07 
Struktuurifondide programmitöö ja 
eelarveperiood kestab seitse aastat. 
Struktuurifondide programmitöö 
perioodi 2000–2006 kogueelarve oli 
ca 225 miljardit eurot; programmitöö 
perioodi 2007–2013 kogueelarve oli 
ca 345 miljardit eurot. VKEde toetuseks 
määratud vahendite summa oli neil 
perioodidel vastavalt 23 ja 15 miljardit 
eurot. Ettevõtlusinkubaatorite aren -
damiseks määratud summade kohta 
eraldi andmeid ei ole.
08 
Struktuurifonde haldavad komisjon ja 
liikmesriigid koostöös; lõppvastutus 
struktuurifondide haldamise eest lasub 
komisjonil. Selleks hindab komisjon 
riiklike haldussüsteemide toimimist ja 
annab rakenduskavadele heakskiidu. 
Rakenduskavades kindlaksmääratud 
meetmeid, eriti projektide valikuga 
seonduvaid, rakendavad liikmesriikide 
tasandi asutused.09 
Käesoleva aruande kontekstis võib 
ERFist kaasrahastatavate ettevõtlus-  
inkubaatorite projektide puhul erista -
da kaht etappi:
I etapp: rajamisetapp  
Algab toetuslepingu allkirjastami -
sega. Seejärel alustab projektijuht 
hoone ehituse (või remondi) ja vaja -
like seadmete ostmise planeerimist. 
Etapp jõuab lõpule, kui inkubaator 
on sisustatud, personaliga varustatud 
ja füüsiliselt toimimiseks valmis ning 
investeering on nii juriidilises kui ka 
rahalises mõttes kooskõlastatud. Siis 
on inkubaator valmis esimesi inkuban -
te vastu võtma. Etapp kestab tavaliselt 
kuni kaks aastat.
II etapp: tegevusetapp  
Algab esimeste inkubantide vastuvõt -
mise ja inkubatsiooniprotsessi käivi -
tumisega; kestab kuni jätkusuutlikkus -
perioodi lõpuni (teisisõnu, hetkeni, mil 
toetuslepingu tingimused ei kohusta 
projekti omanikku enam projekti tule -
musi säilitama või varasid inkubatsioo -
nitegevuse jaoks hoidma). Auditeeri -
tud projektide puhul jõudis see etapp 
lõpule viis aastat pärast toetuslepingu 
sõlmimist ja kestis tavaliselt umbes 
kolm aastat pärast I etapi lõppu.
10
 Auditi ulatus  
ja eesmärgid
10 
Auditi peamine eesmärk oli hinnata, 
kas ERFi kaasrahastatud ettevõtlus-  
inkubaatorid olid edukalt toetanud 
suure potentsiaaliga idufirmasid. 
Kontrollikoda tõstatas kolm järg -
mist eri juhtimistasanditega seotud 
auditiküsimust:
a) kas toetusesaajad olid inkubaato -
rite rajamisel ja käitamisel järginud 
häid tavu?
b) Kas ERFi haldamise eest vastutavad 
asutused7 olid kehtestanud mõju -
sad mehhanismid, mille abil valida 
toetuse saamiseks sobivad inku -
baatorid ja tagada nende edukas 
toimimine?
c) Kas komisjon oli võtnud asjakoha-  
seid meetmeid, et suurendada 
ERFi toetuse mõju kaasrahastatud 
inkubaatorite suhtes?
11 
Audit viidi läbi Euroopa Komisjonis ja 
neljas liikmesriigis, mis olid ettevõtlus-  
inkubaatorite loomiseks kõige rohkem 
ERFi vahendeid eraldanud (Tšehhi 
Vabariik, Hispaania, Poola ja Ühendku -
ningriik). Projektide nimekirja analüüsi 
(mis tehti punktis 7 kirjeldatud amet -
like andmete puudumise tõttu) põhjal 
arvutas kontrollikoda neljas külastatud 
liikmesriigis perioodil 2000–2013 inku -
baatorite loomise toetusmeetmetele 
eraldatud summa suuruseks 1,2 miljar -
dit eurot.12 
Kontrollikoda auditeeris kohapeal   
27 valimisse kuulunud inkubaatorit 
(vt  lisa), mis olid saanud programmi -
töö perioodil 2000–2006 ERFi toetust 
ning vähemalt kolm aastat pidevalt 
tegutsenud. Kontrollikoda uuris 
inkubaatorite tegevuse kõiki aspekte 
alates nende ehitamise aluseks olnud 
planeerimisotsustest kuni nende poolt 
rakendatavate tavade ja menetlusteni. 
Ühe projekti keskmine kogumaksumus 
oli 6,1 miljonit eurot. Avaliku sektori 
vahendite osa kattis sellest summast 
keskmiselt 82%: 42% kogukulude 
keskmisest summast hüvitas ERF (kok -
ku 70 miljonit eurot); ülejäänud 40% 
hüvitas liikmesriik.
13 
Kontrollikoda hindas ka juhtimis -
süsteeme, mida rakendasid maini -
tud 27 inkubaatori eest vastutavad 
kuus rakendusasutust. Hindamisel 
keskenduti projektivaliku protsessile, 
toetuslepingute tingimustele ja sellele, 
kuidas tingimuste täitmist pärast 
lepingu sõlmimist kontrolliti, et tagada 
lepinguliste eesmärkide täitmine.
14 
Auditikriteeriumidena kasutatud stan -
dardid põhinevad Euroopa Komisjoni 
avaldatud juhendis ja muudes teema 
kohta avaldatud materjalides kirjelda -
tud headel tavadel8.7 Nt rakendusasutused ja 
vahendusasutused.
8 National Business Incubation 
Association, Best practices in 
action - Guidelines for 
Implementing First-Class 
Business Incubation Programs , 
2. väljaanne, 2010.  
Euroopa Komisjon, 
Benchmarking of Business 
Incubators , veebruar 2002.
11 Auditi ulatus ja eesmärgid 
15 
Auditi lahutamatu osa moodustas 
võrdlusanalüüs, milles koondati peami -
sed arvandmed ja näitajad, et hinnata 
ERFi toetust saanud valimisse kuulu -
nud inkubaatorite tulemuslikkust ja tõ -
husust. Kokku esitasid 49 inkubaatorit9 
(vt lisa) neljas külastatud liikmesriigis, 
samuti Itaalias ja Saksamaal – kahes 
liikmesriigis, mis olid ettevõtlusinku -
baatorite tegevuseks samuti märkimis -
väärseid ELi kaasrahastamise vahen -
deid eraldanud – üksikasjalikku teavet 
oma igapäevase tegevuse ja rahalise 
olukorra kohta.
16 
Valimisse kuulunud ERFi kaasrahasta -
tud 49 inkubaatorit hinnati vastavalt 
võrdlusalusele, mis põhines kuues vali -
tud liikmesriigis Euroopa ettevõtlus- ja 
innovatsioonikeskuste võrgustikku 
(EBN)10 kuuluva (ja seeläbi komisjoni 
tunnustatavat head tava rakendava) 
65 EC-BIC sertifitseeritud inkubaato -
ri11 tulemustel. Neile 65 inkubaatorile 
viidatakse käesolevas aruandes kui 
võrdlusalustele inkubaatoritele.
17 
Auditi tõendusmaterjali saamiseks 
intervjueeriti komisjoni ja liikmesrii -
kide ametnikke, samuti projektijuhte. 
Samuti vaadati üle ELi ja riiklikest ame -
tiasutustest ning ettevõtlusinkubaato -
ritest saadud dokumendid.9 Kohapeal auditeeritud 
inkubaatorid (21), samuti 
mõningad teised ERFi 
kaasrahastatud 
inkubaatorid (28).
10 EBN on Euroopa 
vabaühendus, kuhu kuulub 
ligikaudu 200 inkubaatorit. 
Tegemist on ainsa 
organisatsiooniga, millel on 
õigus omistada inkubaatorile 
EC-BIC märgis, mida tunnustab 
Euroopa Komisjon. 
11 EC-BIC kaubamärgi saamiseks 
peab inkubaator läbi tegema 
akrediteerimisprotsessi, mis 
tagab vastavuse EC-BIC 
märgise kriteeriumidele.
12
 Tähelepanekud
18 
Käesolev osa algab auditeeritud 
inkubaatorite tulemuslikkuse hindami -
sega. Edasi kirjeldatakse kontrollikoja 
kolme auditiküsimusega seonduvaid 
tähelepanekuid.
Taristu kvaliteet oli üldi -
selt hea, kuid inkubaato -
rite tulemuslikkus ei  
vastanud ootustele
19 
Kontrollikoda hindas ERFi kaasrahasta -
tud auditeeritud inkubaatorite tule -
muslikkust nende (nende väljundi) ehi -
tamise ja sisustamise või remondi ning 
saavutatud tulemuste põhjal. Need 
kaks mõõdet vastavad üldjoontes 
punktis 9 kirjeldatud kahele inkubat -
siooniprotsessi rakendamise etapile.Enamikul juhtudel olid inku -
baatorite ruumid hästi vaja -
dustele kohandatud ning 
nende ehitamine ja sisusta -
mine toimus plaanipäraselt
20 
Kontrollikoja hinnangul on inkubaatori 
pakutav füüsiline ruum eriti oluline 
teatud kiire kasvuga sektorites (nt 
biotehnoloogia, kõrgtehnoloogilised 
materjalid), mis sõltuvad sellest, et 
inkubaatoris on olemas seadmed, mis 
muidu oleksid neile kättesaamatud. 
Inkubaatorid peaksid olema ehita -
tud nii, et seal oleks mugav töötada 
ja koosolekuid pidada, ning ruumid 
peaksid olema varustatud üldotstarbe -
liste büroo- ja sideseadmetega. Samuti 
on oluline rajada ühised puhkeruumid, 
et soodustada kontaktide tihendamist 
inkubantide vahel ning suurenda -
da koostöö ja vaba mõttevahetuse 
võimalusi.FotoERFi kaasrahastatud hoone „Delta” Wrocławi tehnoloogiapargis
Enamikul juhtudel pakkusid ERFi kaasrahastatud auditeeritud inkubatsiooniprojektid  
vajadustele hästi vastavaid töötingimusi.
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda. Arhitekt Anna Košciuk.
13 Tähelepanekud
21 
Suurem osa külastatud inkubaatoritest 
pakkus oma klientidele atraktiivseid 
tööruume. Auditeeritud hooned olid 
väga erinevad, alates lihtsatest büroo -
hoonetest kuni täielikult sisustatud 
laboriteni. 27 inkubaatorist 23 pakku -
sid töötingimusi, mis olid kohandatud 
klientidest VKEde individuaalsetele 
vajadustele ja soodustasid koostööd. 
Ruumide jaotusel olid inkubaatorid ar -
vestanud võrgustike loomise tähtsust: 
nad olid klientettevõtete kasutusse 
andnud puhkeruumid, et omavaheliste 
kontaktide loomist soodustada.
22 
Selle etapi puhul hindas kontrollikoda 
ka auditeeritud hoonete planeerimist 
ja ehitamist. Kõik inkubaatorid olid 
ehitatud vastavalt planeerimisdoku -
mentidele, mis sisaldasid 23 juhul 27-st 
üksikasjalikku teavet hoone kavanda -
tava otstarbe/omaduste kohta ja milles 
esitati täpsed ehitustähtajad. Suurem 
osa inkubaatoritest (27-st 23) valmis 
kavakohaselt, kuid neist ainult 15 ehi -
tamisel oli järgitud projektitaotluses 
kindlaksmääratud tähtaegu.23 
Kontrollikoda ei tuvastanud olulisi 
lisakulusid ja 27 projektist 20 valmisid 
kavandatud eelarve piires. Lisakulud 
kaeti taotlejate omavahenditest ja 
need ei avaldanud mõju ELi eelarvele.
Auditeeritud ettevõtlus-  
inkubaatorid olid suhteliselt 
vähem edukad
24 
Kontrollikoda hindas II etapis olevate 
inkubatsiooniprojektide mõjusust ja 
tõhusust nende igapäevategevuse 
ja tulemuste põhjal, lähtudes nende 
põhieesmärkidest:
a) inkubatsioonitoetuse abil koosta -
tud äriplaanide arv;
b) inkubeeritud idufirmade arv;
c) loodud töökohtade arv.
25 
Vaadeldaval ajavahemikul aitas iga au -
diteeritud inkubaator koostada kesk -
miselt 20 uut äriplaani. Selle tulemusel 
loodi 15 idufirmat ja 27 uut töökohta. 
Igas auditeeritud inkubaatoris töötas 
keskmiselt 164 töötajat; idufirmade 
töötajad moodustasid neist siiski vaid 
väikese osa.
14 Tähelepanekud
26 
Kontrollikoja auditeeritud inkubaa -
toritega samas suurusjärgus olevate 
võrdlusaluste EC-BIC sertifikaadiga 
inkubaatorite tulemused olid tun -
duvalt paremad. Iga võrdlusalune inku -
baator oli vaadeldaval ajavahemikul 
aidanud koostada keskmiselt 101 uut 
äriplaani ning asutada 65 uut idufir -
mat; selle tulemusel loodi 147 uut 
töökohta. Loodud idufirmade suur arv 
tuleneb osaliselt toetusest, millega 
pakuti ettevõtetele lisaks füüsilisele 
inkubatsioonile täiendavaid teenuseid, 
nagu eelinkubatsioon ja virtuaalne 
inkubatsioon. Virtuaalse inkubatsiooni väärtust näitab see, et auditeeritud 
inkubaatorite loodud idufirmade arv 
ületab oluliselt inkubaatorites asuva -
te inkubantide arvu. Üksikasjalikud 
andmed mõlema inkubaatoriterühma 
mõjususe kohta on toodud tabelis .
Ettevõtlusinkubaatorite keskmised tulemused
ERFi toetust saanud auditeeritud inkubaatorid olid suhteliselt vähem edukad.Tabel
Allikas:  kontrollikoja 2011. aasta võrdlusandmed.Keskmine
Auditeeritud ERFi inkubaatorid Võrdlusalused inkubaatorid
Eelinkubatsioon
Toetusalased päringud 92 738
Koostatud äriplaanid 20 101
Ettevõtte rajamise projektid 19 91
Inkubatsioon
Loodud idufirmad (sh väljaspool inkubaatorit asuvad) 15 65
Idufirmades loodud töökohtade arv 27 147
Loodud töökohtade arv ühe idufirma kohta 1,8 2,3
Kõik inkubandid 26 35
Kõigi inkubantide töötajate arv 164 166
Töötajate arv ühe inkubandi kohta 6,4 4,7
Järelinkubatsioon
Olemasolevad toetust saanud VKEd 54 168
VKEde järelinkubatsiooni etapis loodud töökohtade arv 20 49
Järelinkubatsioonis loodud töökohtade arv ühe VKE kohta 0,4 0,3
15 Tähelepanekud
27 
Tõhususe hindamiseks võrreldi tule -
musi nende saavutamiseks kasutatud 
ressurssidega (tegevus- ja personali -
kulud). Hindamise tulemusi võrreldi 
võrdlusaluste EC-BIC inkubaatorite 
tulemustega. Üksikasjad on toodud 
joonisel 2 . Näiteks lõid auditeeritud 
inkubaatorid 100 000 euro tegevus -
kulude kohta keskmiselt 5,3 töökohta 
(võrdlusalustel inkubaatoritel oli vastav 
näitaja 9,6), mis teeb töökoha loomi -
se hinnaks umbkaudu 18 000 eurot; 
võrdlusaluste inkubaatorite puhul oli 
see 10 400 eurot. Kontrollikoja auditee -
ritud inkubaatorite ja võrdlusaluste  
EC-BIC inkubaatorite vahel on sama 
suurusjärgu erinevus ka siis, kui vaadelda kulusid iga koostatud äriplaa -
ni ja loodud ettevõtte kohta. Tule -
mused on sarnased ka inkubaatorites 
töötavate töötajate arvu hindamisel.
Inkubaatorite tegevuse tõhusus – 2011. aasta tulemused
Auditeeritud ettevõtlusinkubaatorid olid suhteliselt vähem tõhusad.Joonis 2
12,00
Äriplaanid Idu/f_irmad Töökohad Äriplaanid Idu/f_irmad Töökohad2,244,89
1,753,115,319,60
1,735,27
1,353,354,0910,35
10,00
8,00
6,00
4,00
2,00
0,00Auditeeritud inkubaatorid
Võrdlusalused inkubaatorid
100 000 euro tegevuskulude kohta inkubaatorite ühe töötaja kohta
Allikas:  kontrollikoja 2011. aasta võrdlusandmed.
16 Tähelepanekud
28 
Suurem osa auditeeritud ERFi inku -
baatoritest oli tegevust alustanud 
suhteliselt hiljuti, ning kogemuste 
puudumine avaldas nende tõhususele 
kahtlemata mõju. Kahe inkubaatorite -
rühma vahelise erinevuse suurus näi -
tab aga kontrollikoja auditeeritud ERFi 
kaasrahastatud inkubaatorite suhtelist 
mahajäämust. Järgnevalt arutletakse 
mahajäämuse võimalike põhjuste üle, 
lähtudes punktis 10 esitatud kolmest 
auditiküsimusest.
Auditeeritud ERFi inku -
baatorid ei olnud piisavalt 
järginud häid tavasid
29 
Ettevõtlusinkubaator on keeruline 
süsteem, mille edukus sõltub välistest 
teguritest, nagu makromajanduslik 
olukord, õigussüsteem, mis reguleerib 
inkubaatori tegevust, ja ettevõtlus -
kultuur riigis, kus inkubaator asub. 
Inkubaatori edukust mõjutab aga ka 
sisemine töökord.
30 
Seda arvestades võttis kontrollikoda 
vaatluse alla auditeeritud inkubaato -
rite tavade ja töökorra kvaliteedi ning 
asjakohasuse neljas valdkonnas:
a) tegevuse sisemine planeerimine;
b) klientidele osutatud teenuste 
asjakohasus;
c) klientide seireks kasutatud 
süsteemid;
d) ärimudelid.Ettevõtlusinkubaatorite loo -
misel pöörati liiga vähe tähe -
lepanu nende pakutavate 
ettevõtluse tugiteenuste 
mõjususele
31 
Kontrollikoda leiab, et ettevõtlusinku -
baatori ülesanne ja eesmärgid tuleks 
juba alguses selgelt määratleda. Inku -
baatori edaspidine tegevus tuleks äri -
plaanis täpselt välja tuua. Plaan peaks 
sisaldama teavet inkubaatori peamiste 
ettevõtluse tugiteenuste kohta, samuti 
üksikasju inim- ja materiaalsete res -
sursside kohta, mida inkubaatoril läheb 
inkubatsioonieesmärkide edukaks 
täitmiseks tarvis. Samuti peaks plaan 
sisaldama üksikasju selle kohta, kuidas 
on korraldatud võrgustike loomine ja 
edendamine.
32 
Ehkki 27-st auditeeritud inkubaato -
rist 22 olid koostanud äriplaani, mis 
vastas ERFi toetust reguleerivatest õi -
gusaktidest tulenevatele formaalsetele 
nõuetele12, esitasid ainult pooled neist 
üksikasju oma tegevuse ja tulemustele 
suunatud eesmärkide kohta.12 Ülejäänud viiel juhul ei olnud 
äriplaani koostamine 
õiguslikult nõutav.
17 Tähelepanekud
33 
Inkubaatorite tegevuse planeerimis -
dokumentide analüüsimisel ilmnes 
puudusi, mis mõjutavad ettevõtlus-  
inkubaatori tõhusa toimimise seisuko -
hast keskse tähtsusega tegureid. Kõige 
sagedamini esinesid järgmised puudu -
jäägid: puudusid inkubatsiooniprog -
rammide kirjeldused, inkubatsiooni-  
protsessi jaoks vajalikke ressursse (nt 
kvalifitseeritud personal) ei täpsusta -
tud, teave inkubatsioonitegevuse mak -
sumuse kohta puudus kas täielikult või 
osaliselt. Ilma sellise olulise teabeta 
pole võimalik ühegi inkubaatori edas -
pidist majanduslikku jätkusuutlikkust 
usaldusväärselt hinnata.
34 
Enamik planeerimisdokumentides 
toodud arvukatest eesmärkidest puu -
dutasid inkubaatorite endi hooneid, 
mitte nende reaalset tegevust. See -
tõttu pöörati ebapiisavat tähelepanu 
inkubatsiooniprotsessi tähtsusele ja 
tulemustele. Füüsiliste eesmärkide (nt 
ehitus ja sisustamine) eelistamisega 
tähtsustati liigselt ehitusetapi (I etapi) 
eesmärke, selle asemel et keskenduda 
inkubatsioonitegevuse (II etapi) põhi -
eesmärkide saavutamisele.Inkubatsiooniteenuste seos 
klientide vajadustega oli 
nõrk
35 
Kontrollikoda on seisukohal, et iga et -
tevõtlusinkubaatori peamine ülesanne 
on ettevõtluse tugiteenuste osutamine 
oma klientidele. Ettevõtjatele paku -
tavate teenuste valik on väga lai13, 
hõlmates füüsilise ruumi rentimist, 
juhendamist, koolitust, nõustamist eri 
valdkondades, võrgustike loomist ja 
edendamist, juurdepääsu rahastami -
sele jpm. Kui soovitakse aga mõjusaid 
tulemusi, ei saa inkubatsioonitoetust 
anda lihtsalt pakutavate teenuste 
loetelu vormis. Kõige mõjusamad in -
kubaatorid rakendavad individuaalset 
lähenemisviisi, pakkudes konkreetse 
kliendi jaoks väljatöötatud inkubat -
siooniprogrammi koos muude ette -
võtlustoetuse algatustega (näiteks kü -
lalislektorite peetavad loengud), mille 
eesmärk on valmistada äsjaloodud VKE 
ette tegutsemiseks vabal turul.
Osutatud teenused
36 
Auditeeritud inkubaatorid andsid 
inkubantidele toetust kõige sageda -
mini14 soodushinnaga bürooruumide 
rentimise vormis (94% inkubaatoritest). 
Lisaks pakuti tasuta või madala hinna 
eest nn pehmeid teenuseid. Nendeks 
olid kõige sagedamini nõustamine, 
koolituskursused ning tugi õiguse, tu -
runduse, raamatupidamise ja intellek -
tuaalomandi õiguste valdkonnas.13 USA riikliku 
ettevõtlusinkubatsiooni 
assotsiatsiooni 2006. aastal 
koostatud aruandes 
ettevõtlusinkubatsiooni 
tööstuse olukorra kohta 
loetletakse 33 teenust, mida 
ettevõtlusinkubaatorid saavad 
klientidele pakkuda.
14 Ühendkuningriigis üldjuhul 
soodushinnaga ruumide renti 
ei pakutud.
18 Tähelepanekud
37 
Joonisel 3  on näidatud kontrolli-  
koja auditeeritud ERFi inkubaatorite 
pakutud teenused võrdluses vastavate 
võrdlusaluste EC-BIC inkubaatorite 
pakutud teenustega. Ainult 53% in -
kubaatoritest suutis pakkuda finants -
planeerimise ja finantseerimise alast 
nõustamist. See tekitab muret: ebapii -
savat juurdepääsu finantseerimisele 
peetakse VKEde arengu peamiseks ta -
kistuseks15 ja inkubaatoritepoolne eba -
piisav finantsnõustamine ei aidanud 
probleemi vähendada. See halvendas 
klientide ja potentsiaalsete klientide 
hinnangut inkubaatorite poolt inku -
bantidele antava toetuse kasulikkusele.
Auditeeritud ERFi inkubaatorite pakutud peamiste teenuste liik ja sagedus
Auditeeritud ERFi inkubaatorite pakutavate teenuste valik on väiksem.Joonis 3
Allikas:  kontrollikoja 2011. aasta võrdlusandmed.Toetus ärimudeli väljatöötamiselToetus ettevõtlusoskuste 
hindamiselRiskianalüüsi tugiEttevõtte käivitamise teenused
Koolituse pakkumine
Koolitusvajaduste hindamine
Inkubaatori ruumide rent
Toetus rahaliste vahendite 
hankimisel
Finantsplaneerimis-toetus94%
80% 53%
76%78%51%41%69%67%
71%90%
Auditeeritud inkubaatorid
Võrdlusalused inkubaatoridSihtklientide kindlakstegemine
Toetus äritegevuse 
planeerimisel100%
90%
80%70%60%50%40%
30%
20%10%
0%15 The SME Financing Gap , I köide, 
Theory And Evidence , 
Majanduskoostöö ja Arengu 
Organisatsioon (http://
ec.europa.eu/enterprise/
newsroom/cf/_getdocument.
cfm?doc_id=624).
19 Tähelepanekud
Inkubatsiooniprogrammid
38 
Kontrollikoda täheldas auditi käigus, 
et auditeeritud inkubaatorite pakutud 
teenuste suhteliselt väike valik tulenes 
otseselt lähenemisviisist, mille nad olid 
inkubatsiooni suhtes valinud. Üldjuhul 
ei osalenud ERFi kaasrahastatud inku -
baatorid otse oma klientide äritegevu -
se arendamises ega teinud nendega 
aktiivselt koostööd, et nende äriees -
märgid kindlaks määrata. Inkubaatorid 
ei kutsunud klientettevõtteid endaga 
kirjeldatud viisil tihedat koostööd te -
gema ning klientettevõtted omakorda 
ei pidanud tihti tundlike äriandmete 
jagamist enda jaoks kasulikuks ega 
soovinud seda seetõttu teha.
39 
Struktureeritud ülevaatlikke inkubat-  
siooniprogramme, mis hõlmavad 
intensiivset koostööd inkubaatorite ja 
nende klientide vahel, oli vähe. 27-st 
auditeeritud inkubaatorist ainult neli 
koostas järjepidevalt iga kliendiga 
põhjaliku inkubatsiooniprogrammi 
koos täpsete tulemus- ja arengu -
eesmärkidega. 27-st auditeeritud 
inkubaatorist ainult kuue suhtes tehti 
kvaliteediauditeid, mille eesmärk oli 
inkubatsiooniteenuste üldise kvalitee -
di parandamine.40 
Selline piiratud koostöö tekitas in -
kubaatorist väljajätmise tunde ning 
mõjutas negatiivselt ka inkubantide 
ühtsustunnet. Inkubantidevahelise sü -
nergia loomisele see kasuks ei tulnud.
Personali kvalifikatsioon
41 
Kuna inkubaatorite ja klientide va -
hel ei tehtud intensiivset koostööd, 
puudus inkubaatorite töötajatel 
stiimul omandada spetsiifilisi oskusi 
ja erialateadmisi, mis võimaldaks neil 
inkubante efektiivsemalt abistada. Os -
kuste puudumine omakorda tähendas, 
et inkubaatorite töötajatel ei olnud 
võimalik klientettevõtetega tihedamat 
koostööd teha, mis tekitas surnud rin -
gi. Auditeeritud inkubaatorite töötaja -
te oskuste ja erialateadmiste skaala oli 
kitsam kui võrdlusaluste inkubaatorite 
töötajatel, nagu nähtub jooniselt 4 .
42 
Suhteliselt väike osa otseselt ette -
võtlusinkubatsioonis osalevatest 
töötajatest omas oskusi, mis võimal -
das neil ettevõtetele spetsiifilisemat 
abi anda finantseerimisvõimalustele 
juurdepääsu kohta (43%) või valdkon -
dades, mis vajavad sektoripõhiseid 
eriteadmisi (39%).
20 Tähelepanekud
43 
Veel üks koostöö puudumise tagajärg 
oli, et inkubaatorid omasid klientette -
võtete individuaalsete vajaduste ja saa -
vutuste kohta üksnes piiratud määral 
struktureeritud teavet.Eelinkubatsioon ja virtuaalne 
inkubatsioon
44 
Puudusi programmides ja vähest koos -
tööd täheldati ka inkubaatorite kahes 
teises olulises tegevusvaldkonnas: 
eelinkubatsioonis (vt punkt 5a) ja vir -
tuaalses inkubatsioonis (vt punkt 46). 
Mõlemaid teenuseid pakutakse 
võimalikele klientidele, samuti klienti -
dele, kes ei asu inkubaatori ruumides 
kohapeal.Personali peamiste oskuste ja erialateadmiste võrdlus
Auditeeritud inkubaatorite personali oskuste ja erialateadmiste skaala oli kitsam.
Allikas:  kontrollikoja 2011. aasta võrdlusandmed.Joonis 4
14%49%39%55%
35%
43%43%39%
22%Kõrgtehnoloogiliste VKEde 
loomine ja toetamine
Koolitusalane 
oskusteave
Juurdepääs rahastamiseleVõrdlusalused inkubaatoridAuditeeritud inkubaatoridRahvusvaheline koostöö
Õigusalane nõustamineMuu
Toetatavate VKEde 
reklaamimine
IKT edasijõudnud tasemel 
kasutamine VKEde arendamiseksPersonaliarendus90%
80%
70%
60%
50%40%30%20%10%
0%
21 Tähelepanekud
45 
Aktiivse toetuse osutamine võimalikele 
ettevõtjatele eelinkubatsiooni etapis  
on oluline. Esiteks võimaldab see in -
kubaatoril koondada teavet võimalike 
klientide kohta, olenemata nende geo -
graafilisest asukohast. Samuti tugev -
dab see inkubaatori sidemeid kohaliku 
kogukonnaga. Inkubaatori töötajatelt 
nõuab see aga ajaliselt suurt pühen -
dumist. 27-st auditeeritud inkubaato -
rist 14 sellist abi ei osutanud. Teenuse 
puudumine oli üks põhjustest, miks 
inkubaatoritele esitati vähe päringuid, 
nagu on näidatud tabelis .
46 
Virtuaalne inkubatsioon tähendab 
inkubatsiooniprogrammi pakkumist 
kliendile, kes ei asu inkubaatori ruumi -
des kohapeal. Tegemist on teenusega, 
mis suurendab inkubaatori mõjusust 
(vt punkt 26). Huvi seda tüüpi ettevõt -
lustoetuse vastu oleneb suuresti inku -
batsiooniprogrammide kvaliteedist ja 
mõjususest. Nõrgad inkubatsiooni-  
programmid (vt punkt 38 ja 39) ning 
pakutavate teenuste väike valik olid 
kaks peamist põhjust, miks 27-st audi -
teeritud inkubaatorist ainult 11 pakkus 
inkubaatorist väljaspool asuvatele 
klientidele virtuaalset inkubatsiooni.Võrgustike edendamine ja 
lõimunud inkubaatorid
47 
Auditeeritud inkubaatorid mõistsid 
hästi võrgustike edendamise vajadust 
ja selle kasutegureid. 27 inkubaato -
rist 19 oli võtnud samme nendega 
seotud sidusrühmade võrgustiku 
loomiseks. Lisaks olid peaaegu kõigil 
auditeeritud inkubaatoritel sidemed 
mõne tunnustatud kohaliku part -
neriga või olid nad mõne sellisega 
lõimitud. Sellisteks partneriteks olid 
näiteks ülikoolid, ettevõtluse toetus -
organisatsioonid ja riigiasutused. Vaid 
vähe inkubaatoreid oli siiski edukalt 
loonud võrgustiku, mis hõlmas kõiki 
asjassepuutuvaid sidusrühmi (näiteks 
ülikoole, juhtivaid tööstusettevõtteid 
ja inkubaatorite endiseid klientette -
võtteid, kes on jõudnud järelinkubat -
sioooni etappi).
48 
Inkubaatorid peaksid oma piirkonna  
ettevõtlustoetuse taristus olulist 
rolli mängima. 27 inkubaatorist aga 
vaid 14-ga oli piirkondlike innovat -
sioonistrateegiate koostamise käigus 
konsulteeritud. See madal näitaja näi -
tab kaudselt, et inkubaatorite väärtus 
oluliste ettevõtlustoetuse keskustena 
jääb tihti tähelepanuta.
22 Tähelepanekud
Inkubaatorite sisemised 
seiresüsteemid ei andnud 
asjakohast juhtimisteavet
49 
Kontrollikoja hinnangul tuleks igas 
ettevõtlusinkubaatoris luua seire -
süsteem. Süsteemi tuleks koguda ja 
salvestada statistilisi andmeid ja muud 
olulist teavet inkubaatori ja tema klien -
tide tegevuse kohta. Teabe kogumise 
eesmärk on hinnata, kas ressursse 
kasutati tõhusalt ja mõjusalt ning kas 
need aitasid kaasa strateegiliste ees -
märkide saavutamisele. Viimatinime-  
tatud eesmärke saab aga saavutada 
üksnes siis, kui nii inkubaatori juhtimis -
süsteemist kui ka inkubeeritud ette -
võtetelt laekuvad ettevõtlusandmed 
standardsete finants- ja tegevusnäita -
jate vormis.50 
27 inkubaatorist vaid 15 olid kehtesta -
nud süsteemi inkubatsioonitegevuse 
regulaarseks seireks ja salvestamiseks. 
Ülejäänud inkubaatorites piirduti and -
mete kogumisel raamatupidamis- ja 
maksueeskirjades nõutava kohustus -
liku statistikaga. Suur osa inkubaato -
reid ei suutnud esitada üksikasjalikke 
finantsandmeid igale kliendile antud 
toetuse väärtuse kohta. See raskendab 
nende inkubatsioonitegevuse korrekt -
set hindamist. Klientide ettevõtlus-  
tegevust puudutavate andmete ja 
inkubaatori seireandmete koondamist 
esines veelgi harvemini. Mõned inku -
baatorid ei kogunud tulemuslikkuse 
põhiandmeid, sest neil oli oma klienti -
de arengust ainult piiratud ülevaade. 
27 inkubaatorist vaid 5 kasutas klien -
tide tulemusandmeid enda tegevuse 
paremaks korraldamiseks. Näide ühest 
inkubaatorist, kes toimis kirjeldatud 
viisil, on toodud  2. selgituses .
Hea tava – integreeritud seiresüsteem
Üks kõige edukamaid auditeeritud inkubaatoreid Tšehhi Vabariigis tegi regulaarset seiret klientettevõtete tu -
lemuslikkuse ning neile antud toetuse kvaliteedi üle. Selleks oli inkubaator välja töötanud peamiste tulemus -
näitajate süsteemi, mis koondas ammendavat teavet inkubaatori tegevuse (nt koolituskursuste arv, loengute 
arv) ja klientettevõtete tulemuslikkuse kohta (nt käive, taotletud patentide arv, täistööajaga töökohtade arv). 
Vastavat teavet kasutas juhtkond inkubatsiooniprogrammide mõjususe hindamiseks.2. selgitus
23 Tähelepanekud
51 
Kõikide oma tegevust hinnanud in -
kubaatorite seiresüsteemid sisaldasid 
tulemusnäitajaid. Ainult 10 juhul 27-st 
olid need aga määratletud vastavalt 
tunnustatud riiklike või rahvusvahelis -
te organisatsioonide poolt kehtesta -
tud standarditele16. Standardnäitajate 
puudumine raskendas inkubaatorite 
tulemuste võrdlemist olemasolevate 
võrdlusandmetega ja nende poolt  
kohalikule majandusele avaldatava 
mõju hindamist.
Inkubaatorite rahaline jätku-  
suutlikkus oli vastuolus ees -
märgiga osutada asja-  
kohastele ettevõtetele sobi -
vaid inkubatsiooniteenuseid
52 
Kontrollikoda leiab, et asjakohane äri -
mudel peaks võimaldama inkubaatoril 
saavutada oma strateegilised ees -
märgid, võttes arvese majanduslikke 
piiranguid. See tähendab, et inkubaa -
tor peaks klientettevõtete sihtrühmale 
toetuse ja teenuste osutamisel raken -
dama valikulist lähenemisviisi. Toeta -
da tuleks ainult neid ettevõtjaid, kes 
esitavad teostatavaid, uuenduslikke ja 
konkurentsivõimelisi äriideid. See tä -
hendab, et kehtestada tuleks asjakoha -
sed vastuvõtukriteeriumid ja tegelda 
tuleks skautimisega, tagamaks piisava 
arvu heade kandidaatide olemasolu.53 
Inkubatsioonitegevus ei ole üldjuhul 
kasumlik ettevõtmine: toetust ja tee -
nuseid osutatakse tasuta või hinnaga, 
millest ei piisa inkubaatori kulude 
katmiseks. 27-s inkubaatori auditeeri -
tud kogumis oli ainult 7 kindlustanud 
sidusrühmade jätkuva finantstoetuse. 
Näide sellest on toodud 3. selgituses . 
Ülejäänud 20 inkubaatorit olid kavan -
datud isemajandavaks, mis sundis neid 
ülemäära keskenduma oma tegevuse 
rahalisele küljele.
54 
Sellest tulenevalt sõltusid auditeeri -
tud inkubaatorid suurel määral inku -
batsioonitegevusega loodud tulust 
(peamiselt bürooruumide rent), mis 
moodustas 72% nende kogutuludest. 
Võrdlusaluste EC-BIC inkubaatorite 
kogumi puhul moodustas see tegevus 
tuludest vaid 34%; ülejäänu kaeti avali -
ku ja erasektori vahenditest.
55 
Struktuurse eelarvepuudujäägi 
vähendamiseks pidid auditeeritud 
inkubaatorid, kelle pidev rahastamine 
ei olnud garanteerinud, oma kulusid 
vähendama ja tulusid suurendama. 
Kulude vähendamine tõi paratamatult 
kaasa antava toetuse vähenemise ja 
lihtsustatud inkubatsiooniprogram -
mid. Samuti tähendas see, et skautimi -
se jaoks oli saadaval vähem ressursse. 
Kuna ruumide rentimine oli peamine 
tuluallikas, püüdsid inkubaatorid seda 
võimalikult suurel määral ära kasutada.16 Seda tüüpi teavet avaldavad 
mitu organisatsiooni, nagu 
Euroopa ettevõtlus- ja 
innovatsioonikeskuste 
võrgustik, USA riiklik 
ettevõtlusinkubatsiooni 
assotsiatsioon ja Euroopa 
Komisjon.
24 Tähelepanekud
56 
Isegi kõige hõivatumatele inkubaato -
ritele laekus vaid mõni taotlus kuus. 
Seetõttu puudus neil stiimul ametliku 
vastuvõtukorra rakendamiseks, mille 
alusel valitaks potentsiaalsed kliendid 
välja nende äriideede uuenduslikkuse 
taseme ja kasvupotentsiaali põhjal.   
27-st auditeeritud inkubaatorist raken -
das üksnes 12 sellist korda.
57 
See andis inkubaatoritesse juurde -
pääsu väiksema kasvupotentsiaaliga 
ettevõtetele, vähendades inkubaatori -
te ressursside kasutamise tõhusust.
58 
Ebapiisava rahastamise ja (nt akt -
sionäridepoolse) välisrahastamise 
nappuse tõttu pidid 27-st auditee -
ritud inkubaatorist 8 piirama pärast 
ERFi toetuslepingu lõppemist antava 
inkubatsioonitoetuse ulatust. Neljal 
juhul oli inkubaator inkubatsiooni -
tegevuse lõpetanud ja muudetud tavalisteks bürooruumideks ilma ette -
võtlustoetuse funktsioonita. Nõrgad 
valikukriteeriumid ja klientettevõtete 
arengueesmärkide puudumine avaldas 
auditeeritud inkubaatorite mõjususele 
ja nende inkubatsioonitegevuse üldi -
sele tõhususele negatiivset mõju.
ERFi juhtimissüsteemid ei 
keskendunud ettevõtlus-  
inkubaatorite pakutavate 
teenuste tõhususele
59 
Kirjeldatud audititulemused koos 
toetavate võrdlusandmetega näitavad 
selgelt, et auditeeritud inkubaatorid ei 
osutanud oma teenuseid piisavalt tõ -
husalt. See tähendab, et on eriti oluline 
uurida rakendusasutuste kehtestatud 
ERFi juhtimissüsteeme, mis hõlmavad 
riiklike vahendite kulusid. Kontrolli -
koda keskendus hindamisel kahele 
olulisele küsimusele: kuidas projektid 
kaasrahastamiseks välja valiti ja kuidas 
tagati nende tegevuse jätkusuutlikkus.Hea tava – finantsabi emaorganisatsioonilt
Hispaanias olid kommertskojad (inkubaatoreid haldavad organisatsioonid) võtnud formaalse kohustuse katta 
võimalik eelarvepuudujääk, et tagada tegevuse stabiilsus ja rahaline jätkusuutlikkus. Selline formaalne kohus -
tus annab selgelt tunnistust inkubaatorite sidusrühmade soovist osaleda ettevõtete asutamise poliitikas, mida 
loetakse emaorganisatsiooni tegevusega kooskõlas olevaks avalikuks teenuseks.3. selgitus
25 Tähelepanekud
Inkubaatorite valimisel ei 
arvestatud piisavalt inkubat-  
sioonitegevuse mõningaid 
põhielemente
60 
Kontrollikoda leiab, et riigiasutused 
peaksid üldjuhul kavandama toetus -
meetmeid viisil, mis arvestaks nende 
ettevõtluspoliitika abil väljaselgitatud 
vajadusi ning mis tagaks jätkusuut-  
likkuse ja investeeritud riiklike vahen -
dite piisava tootluse uute VKEde ja 
töökohtade näol. Selle saavutamiseks 
tuleks projektid kaasrahastamiseks 
välja valida üksnes siis, kui nende edas -
pidine jätkusuutlikkus on tagatud.
61 
Kaks ettevõtlusinkubaatorite projekti-  
rakendusetappi, mida sissejuhatu -
ses kirjeldati (vt punkt 9), kajastuvad 
rakendusasutuste kasutatavates ERFi 
juhtimismenetlustes. ERFi kasutatakse 
peamiselt ELi eri piirkondade füüsili -
sesse taristusse tehtavate investeerin -
gute kaasrahastamiseks. Rakendus -
asutuste juhtimisprotsess keskendub 
peamiselt füüsiliste väljundite mõjusa 
tootmise tagamisele.
Projektide hindamine ja valik
62 
Ettevõtlusinkubaatorite puhul võib 
kirjeldatud väljundipõhist lähenemis -
viisi täheldada esmajoones projektide 
valikuetapis. Projektide hindamisel ja 
valimisel ei pööratud piisavat tähele -
panu mõningatele põhielementidele 
inkubatsioonitegevuses, mis on osa 
projekti tegevusetapist (II etapp).a) Töötajate kvalifikatsioon. Valimis -
protsessis ei hinnatud piisavalt 
ettevõtlusinkubatsiooni teenu -
seid osutavate töötajate sobivust. 
Kontrollikoda täheldas, et ühel 
kolmandikul juhtudest kaasrahas -
tati projekte, mille puhul ei olnud 
võimalik näidata, et mõnel tööta -
jal oleks olnud valdkonna kohta 
vajalikke teadmisi või kogemusi. 
Mõnel juhul pidi spetsiifiliste 
teadmiste puudumine korvatama 
täiendavate ERFi kaasrahastatavate 
projektidega.
b) Inkubatsiooniteenused. Pakutavate 
inkubatsiooniteenuste (eelkõige 
inkubatsiooniprogrammide) ula -
tust ja asjakohasust ettevõtlus-  
inkubaatoritele toetuse andmise 
heakskiitmise käigus ei hinnatud.
c) Rahaline jätkusuutlikkus. Taotleja-  
telt ei nõutud üksikasjaliku tea -
be esitamist ettevõtlustoetuse 
ulatuse ja selle eeldatavate kulude 
ega tulemuste kohta. Samuti ei 
pidanud nad esitama teavet oma 
strateegia kohta võimaliku puudu -
jäägi katmiseks tegevuskuludes ja 
inkubatsiooniteenuste katkematu 
osutamise tagamiseks.
d) Projekti eeldatav mõju. Hinda -
misel ei võetud arvesse, millised 
kasutegurid on projektil piirkonna 
majanduse seisukohast. Standard -
sete hindamiskriteeriumide puu -
dumisel ei olnud võimalik hinnata 
ka kavandatud projektide tõhusust 
väljendatuna maksumuses ühe 
loodud töökoha või uue VKE kohta.
26 Tähelepanekud
Projektieesmärgid ja -näitajad
63 
Mõningad taotlustes kindlaksmäära -
tud projektieesmärgid kvantifitseeriti 
näitajate abil, seades neile täpsed 
sihtarvud. Väljundinäitajaid rakendati 
asjakohaselt: neid väljendati näiteks 
ehitatud bürooruumide pindalana 
ruutmeetrites või paigaldatud printe-  
rite arvuna.
64 
Ükski külastatud rakendusasutustest ei 
olnud aga kasutanud näitajate süstee -
mi, mis põhineks kogenud riikliku või 
rahvusvahelise ettevõtlusinkubaato -
rite rühma välja antud heade tavade 
juhistel.
65 
Eriti tähtis on näitajad täpselt kind -
laks määrata inkubatsioonitegevuse 
(II etapp) eesmärkide seadmisel. 
Üldjuhul määrasid näitajad kindlaks 
taotlejad ise.
66 
Struktuuri puudumine täpsete pro -
jektieesmärkide kindlaksmääramise ja 
igapäevategevuse järelevalve näitajate 
kasutamisel avaldas mõju ka riikliku  
rahastamise üldisele tõhususele. 
Toetuslepinguid sõlmides polnud 
rakendusasutustel võimalik kindlaks 
teha, kas ERFi toetuse väärtus või 
kaasrahastamise määr on proportsio -
naalne taotleja oodatavate tulemuste 
või mõjuga kohalikule ettevõtlusele. 
Riikliku rahastamise kasutegureid ei 
väljendatud arvuliselt ega hinnatud 
projektide valikuetapis.Projektide seire ja järelkontroll
67 
Inkubaatorite füüsilise rajamise üle 
tehti üldjuhul nõuetekohast seiret. 
Liikmesriikide ametiasutused olid 
teinud kohapealseid kontrolle ja üle 
vaadanud finantsdokumendid.
68 
Liikmesriikide ametiasutustel ei olnud 
aga võimalik asjakohaselt mõõta inku -
baatorite mõjusust tulemuste saavu -
tamisel. Selle üks peamisi põhjuseid 
oli asjaolu, et nad ei olnud võtnud 
samme tagamaks, et juhtimissüstee -
mid täidaksid inkubaatorite tasandil 
oma peamise tulemusalase järelevalve 
ülesande. Piisava tulemusalase järele -
valve puudumine tähendas, et ameti -
asutustel ei olnud võimalik eeldatud 
tulemuste saavutamist nõuetekohaselt 
kontrollida.
ERFi kaasrahastatud inku -
baatoritel ei olnud kohustust 
inkubatsioonitegevust piisa-  
valt pika perioodi jooksul 
jätkata
69 
Kontrollikoda leiab, et erilist tähele -
panu tuleb pöörata kaasrahastatud 
projektide finants- ja tegevusalasele 
jätkusuutlikkusele, pakutavate inku-  
batsiooniteenuste kvaliteedile ja 
positiivsele kogumõjule, mida inku -
baator eeldatavalt avaldab nii kohali -
kule kui võimaluse korral ka laiemale 
majandusele.
27 Tähelepanekud
70 
Jätkusuutlikkuse miinimumperioodi17 
(viis aastat) ei kohandatud ettevõtlus-  
inkubatsiooniprotsessi eripäradele; 
samuti ei kajastanud see õigesti ERFi 
toetusega ehitatud ja hangitud varade 
olelusringi (20–30 aastat)18. See tähen -
das, et rakendusasutused olid loobu -
nud kontrollist varade üle kohe pärast 
struktuurifondide määruses19 sätesta -
tud jätkusuutlikkuse miinimum-  
perioodi lõppu. Näide sellest, kuidas 
üks liikmesriik lahendas probleemi 
edukalt, on toodud 4. selgituses .
71 
Pärast jätkusuutlikkuse perioodi lõppu 
vabanes projekti elluviimise eest 
vastutav üksus lepingulistest kohustus -
test ning sai omandatud varad vabalt 
võõrandada. Auditeeritud projektide 
puhul olid 27 inkubaatorist 8 pärast 
viieaastase jätkusuutlikkusperioodi 
lõppu inkubatsioonitegevuse osaliselt 
või täielikult lõpetanud.72 
Sellistes olukordades saavad riiklikust 
rahastamisest tegelikku kasu vahendi -
te omanikud (nt eraettevõtted, kohali -
kud ametiasutused, kommertskojad ja 
ülikoolid), mitte kohalikud ettevõtjad 
ja idufirmad. Kontrollikoja hinnangul 
võib sel viisil mõjutatud rahastamise 
kogusumma moodustada ligikaudu 
kaks viiendikku ERFi koguinvesteerin -
gutest auditeeritud ettevõtlusprojekti -
desse ehk 30 miljonit eurot.17 Periood, mille jooksul on 
toetusesaaja kohustatud 
täitma toetuslepingus 
sätestatud kohustusi.
18 Kõnealuste varade (peamiselt 
ehitised) olelusring määrati 
kindlaks vastavates 
liikmesriikides kohaldatud 
amortisatsioonimäära alusel.
19 Nõukogu 21. juuni 1999. aasta 
määrus (EÜ) nr 1260/1999 
(EÜT L 161, 26.6. 1999, lk 1), 
millega nähakse ette 
üldsätted struktuurifondide 
kohta. 
Hea tava – jätkusuutlikkuse periood
Poolas lahendati jätkusuutlikkusperioodi lühiduse probleem programmitöö perioodil 2007–2013 ühe hori -
sontaalse rakenduskava meetmega. Toetuslepingus sätestatud jätkusuutlikkusperioodi pikendati 20 aastale 
ja projektide elluviijatel oli kohustus anda inkubeeritud VKEdele üle kõik riiklikud vahendid, mis neile oli selle 
perioodi jooksul rajatise ehitamiseks ettevõtlustoetuse vormis eraldatud.4. selgitus
28 Tähelepanekud
Teadmiste piiratud levita -
mine Euroopa Komisjoni 
poolt takistas heade 
tavade edendamist
73 
Kontrollikoda keskendus komisjoni 
panuse hindamisel neile tegevustele, 
mis peaksid kaasa aitama inkubatsioo -
niprojektide arendamisele ja elluviimi -
sele. Eelkõige hindas kontrollikoda, kas 
komisjon oli kokku kogunud inkubat -
sioonitegevust puudutavad ekspert-  
teadmised ja kas neil teadmistel põhi -
nevad hea tava juhendid olid Euroopa 
tasemel kättesaadavaks tehtud.
Komisjoni algatused
74 
Auditi tegemise käigus vaatas kont -
rollikoda üle rea komisjoni algatusi. 
Keskenduti algatustele, mida oli raken -
datud alates 2000. aasta algusest ja 
mille keskmes olid inkubaatorid. Alga -
tused aitasid potentsiaalselt koondada 
komisjonis asjaomaseid teadmisi ning 
levitada neid teadmisi ja asjakohaseid 
häid tavasid huvitatud sidusrühmade 
või vastutavate ametiasutuste hulgas.75 
Seoses teadmiste haldamisega tuleks 
mainida kaht olulist algatust:
a) 2002. aastal avaldas komisjon 
võrdlusuuringu, mis andis väärtus -
likku teavet Euroopa inkubaatorite 
olukorra kohta. Uuringus soovitati 
võrdlusanalüüsi korrata; seda pole 
aga tehtud.
b) Võrdlusuuringuga paralleelselt 
koostas komisjon inkubaatorite 
andmebaasi20. Andmeid uuendati 
igal aastal kuni 2006. aastani, mil 
andmebaasi enam ei arendatud 
ega ajakohastatud.
Teadmiste levitamine
76 
Inkubaatoritealaste erialateadmiste 
levitamise vallas on komisjon lisaks 
eelmainitud võrdlusuuringule avalda -
nud 2010. aastal juhendi innovatsioo -
nil põhinevate inkubaatorite kohta. 
Juhendis, mis põhineb Euroopa ette-  
võtlus- ja innovatsioonikeskuste  
võrgustiku liikmete kogemustel, 
kirjeldatakse ettevõtlusinkubatsiooni 
edukusele kõige rohkem mõju avalda -
vaid tegureid ja protsesse ning pari -
maid meetodeid edukuse mõõtmiseks. 
Dokumendis ei esitata aga mingeid 
tulemusandmeid ega teavet sellist tüü -
pi ettevõtlustoetuse mõjususe kohta. 
Juhend avaldati liiga hilja selleks, et 
auditeeritud inkubaatorite loomise ajal 
oleks saanud sellest juhinduda. Ainult 
mõned inkubaatorid olid selle olemas -
olust üldse teadlikud.20 http://cordis.europa.eu/
incubators/about.htm
29 Tähelepanekud
77 
Eelkirjeldatud algatused näitavad, et 
viimasel kümnel aastal on komisjon 
teinud jõupingutusi ettevõtlusinku-  
batsiooni puudutavate andmete 
kogumiseks. Kogutud teadmised ja 
kogemused läksid aga kaotsi, kuna 
komisjoni algatused ei olnud järjepide-  
vad. Komisjon ei ole ettevõtlusinku -
baatorite kohta rohkem süstemaatilisi 
uuringuid läbi viinud, seetõttu puudub 
tal ajakohane teave, mida jagada.  
Kõnealune teave oleks olnud eriti 
kasulik nende liikmesriikide jaoks, kes 
ehitasid sel ajal intensiivselt oma ette -
võtlusinkubatsiooni võrgustikku üles 
(st ELiga 2004. aastal ja pärast seda 
liitunud riigid).
78 
Komisjonil puudub asjakohane tead -
musbaas, mille alusel hinnata ette-  
võtlusinkubaatorite mõjusust või anda 
(eriti ERFi kaasrahastatavatele) ettevõt -
lusinkubaatoritele täiendavat toetust. 
Kuna inkubaatorite arv järjest suure -
neb, on komisjoni jaoks eriti oluline 
anda toetust nii inkubaatorite käitaja -
tele, rakendusasutustele kui ka liikmes-  
riikidele, eelkõige jagades heade tava -
de ja edukate inkubatsiooniprogram -
mide näiteid või võrdlusandmeid, mida 
rakendusasutused saavad kasutada 
uute inkubaatorite loomise ettepane -
kute hindamisel.
30
 Järeldused  
ja soovitused
79 
ERF on ettevõtlusinkubaatorite taristu 
loomist toetanud olulise rahalise pa -
nusega, eriti liikmesriikides, kus seda 
tüüpi ettevõtlustoetust esines suhteli -
selt harva. Kontrollikoda leiab aga, et 
inkubatsiooniteenuste osutamine – ja 
selle laiem mõju kohalikele ettevõte -
tele – oli üsna piiratud, mis tulenes 
rahalistest piirangutest ja inkubatsioo -
nitegevuse madalast tasemest. Seda 
võib peamiselt seletada ebapiisavate 
teadmistega inkubatsioonitegevuse 
kohta, samuti juhtimissüsteemide 
puudustega.
Üldiselt vastas ERFi kaas -
rahastatud auditeeritud 
inkubaatorite loomine 
nõuetele, kuid klientidele 
pakutud ettevõtlustoe -
tuse tulemuslikkus oli 
piiratud
80 
Auditeeritud inkubaatorite tulemused 
olid nõrgemad kui võrdlusaluste inku -
baatorite omad. Ehkki ERF oli inkubat -
sioonitaristu loomisel olnud efektiivne, 
oli ta vähem edukas selle tagamisel, 
et inkubaatorid annaksid oma klienti -
dele mõjusat ja tõhusat toetust. ERFi 
kaasrahastatud inkubaatorid töötasid 
tänapäevastes, vajadustele kohanda -
tud ruumides, neid oli kulukam hallata 
ja nende puhul läks uue idufirma 
loomiseks vaja rohkem tööjõudu kui 
võrdlusalustes inkubaatorites.Auditeeritud ERFi inkubaato -
rid ei olnud piisavalt järginud 
häid tavasid
81 
On mitu võimalikku põhjust, miks audi -
teeritud inkubaatorid olid vähem mõ -
jusad ja tõhusad. Enamik inkubaato -
reid olid tegevust alustanud suhteliselt 
hiljuti ja kogemuste vähesus mõjutas 
kahtlemata nende tõhusust. Selgeimad 
märgid sellest olid puudused ja lüngad 
inkubatsiooniprogrammides ning (eel -
kõige rahalise jätkusuutlikkuse mõttes) 
puudulikud ärimudelid. Selle piiran -
gu tõttu keskendusid inkubaatorite 
haldajad tulu loomisele, mitte kvali -
teetsete teenuste osutamisele suure 
kasvupotentsiaaliga idufirmadele. 
Tuludele suunatud lähenemisviisi tõttu 
lihtsustasid inkubaatorite juhid uute 
ettevõtete vastuvõtmiskriteeriume. 
Selle tagajärjel said kulukat inkubat -
sioonitoetust väikese kasvupotentsiaa -
liga ettevõtted. See suurendas veelgi 
ettevõtlusinkubaatoritesse investee -
ritud riiklike vahendite ebatõhusat 
kasutamist.
82 
Inkubaatorid ei suutnud pakkuda 
klientidele igakülgset, spetsiaalselt 
neile suunatud toetust. Pakutavate 
teenuste valik oli piiratud. Suurem osa 
auditeeritud inkubaatoreist ei pakku -
nud toetust potentsiaalsetele ette -
võtjatele eelinkubatsiooni etapis ega 
mitteresidentidest klientidele. Inkubat-  
siooniprogrammid olid standardsed 
ning nendes ei arvestatud klientide 
spetsiifilisi vajadusi ega äritegevuse 
arendamise eesmärke. Inkubaatorid 
ei teinud omavahel tihedat koostööd, 
mistõttu puudus neil üksikasjalik teave 
oma arengutaseme kohta. Ka see aval -
das pakutud ettevõtlustoetuse kvali -
teedile negatiivset mõju.
31 Järeldused ja soovitused 
1. soovitus
Komisjon peaks liikmesriikidelt nõud -
ma, et ELi kaasrahastatavate uute inku -
baatorite loomisele loa andmine sõl -
tuks järgmiste tingimuste täitmisest:
a) ettevõtlusinkubaatorite loomine 
peaks tuginema üksikasjalikul ja 
realistlikul äriplaanil, kusjuures 
erilist tähelepanu tuleb pöörata 
mittetulundusliku inkubatsiooni-  
tegevuse jätkusuutlikkusele.
b) Inkubatsioonitegevust peaks algu -
sest peale läbi viima asjakohaste 
oskustega personal, kes saab anda 
klientidele ja potentsiaalsetele 
tulevastele ettevõtjatele vajalikku 
individuaalset tuge.
c) Inkubaatorid peaksid aktiivselt ot -
sima uusi kliente olenemata nende 
geograafilisest asukohast, kesken -
dudes innovatiivsete äriideedega  
ja suure kasvupotentsiaaliga ette-  
võtetele, et suurendada riikliku 
rahastamise tõhusust ning seeläbi 
ka ELi vahendite lisaväärtust.
d) Iga klientettevõtte inkubatsiooni-  
protsess peaks algama üksikasja -
liku, individuaalselt väljatöötatud 
inkubatsiooniprogrammi etteval -
mistamisega. Programmi elluvii -
mist tuleks jälgida, samuti tuleks 
hinnata, mil määral on seatud 
ärieesmärgid saavutatud.
e) Inkubaatorid peaksid pakkuma 
oma teenuseid mitteresidenti -
dest ettevõtetele, mis võimaldaks 
inkubatsioonitoetusel kohalikele 
äriringkondadele laiemat mõju 
avaldada ja parandaks võrgustike 
edendamise võimalusi.f) Inkubaatorid peaksid looma järele-  
valvesüsteemi, mis ei põhineks 
üksnes nende enda tegevusest tu -
lenevatel andmetel, vaid ka toetust 
saavate klientide äriandmetel.
Juhtimissüsteemid olid  
mõjusad taristute loomise 
tagamisel, kuid mitte tõhusa 
ettevõtlusinkubatsiooni 
toetuse tagamisel
83 
Enamikul juhtudel tagasid juhtimissüs -
teemid efektiivselt füüsiliste väljundite 
(nt hoonete) õigeaegse ja kavakohase 
valmimise. Nendega ei tagatud aga 
inkubatsiooniteenuste (nagu nõusta -
mine ja koolitus) tõhusat ja mõjusat 
osutamist. Rohkem rõhku oleks pida -
nud panema inkubatsiooniteenuste 
haldamisele pikas perspektiivis.
84 
Liikmesriikide ametiasutused, kes 
valisid projektid kaasrahastamiseks 
välja, ei pööranud piisavalt tähelepanu 
inkubatsioonitegevuse eeldatavatele 
tulemustele ja inkubaatorite ärimudeli -
te teostatavusele. Sellel olid tõsised ta -
gajärjed, mõjutades nii inkubaatoritele 
seatud eesmärke kui ka inkubatsiooni -
tegevuse jätkusuutlikkust. Viimatimai -
nitud asjaolu on eriti murettekitav, sest 
jätkusuutlikkusperioodi pikkus ei vasta 
ERFi kaasrahastatud inkubatsioonipro -
jektide iseloomule. Üks sellest tulene -
vaid olulisi riske on, et kasutuselolevad 
süsteemid võimaldavad märkimisväär -
sel osal riikliku rahastamise väärtusest 
üle minna inkubaatorite omanikele, kui 
jätkusuutlikkusperiood on lõppenud.
32 Järeldused ja soovitused 
2. soovitus
Komisjon peaks nõudma liikmesriikide 
ametiasutustelt, et ERFi kaasrahastata -
vate inkubatsiooniprojektide valimise 
ja nende üle tehtava järelevalve korda 
lisataks järgmised elemendid:
a) Projektivaliku kriteeriumide rõhu -
asetus peaks olema pigem projek -
tide eeldatavatel tulemustel kui 
füüsiliste väljundite tootmisel.
b) Projektide hindamisel ja lepin -
guliste kohustuste määratle -
misel tuleks rohkem kasutada 
ettevõtlusinkubatsioonist saadud 
ekspertteadmisi.
c) Riikliku toetuse tase peaks põhine -
ma inkubatsiooniprojekti tule -
muste prognoosil. ERFi maksete 
suuruse kindlaksmääramisel tuleks 
lähtuda inkubaatori saavutatud 
tulemustest.
d) Jätkusuutlikkuse perioodi tuleks 
kohandada vastavalt ERFi kaas -
rahastatud ettevõtlusinkubaatori 
varade tegelikule olelusringile.Komisjon ei astunud piisavalt 
samme teadmiste ja heade 
tavade vahetamise 
hõlbustamiseks
85 
Ehkki komisjon on teinud jõupingutusi, 
et saada teavet Euroopa ettevõtlus-  
inkubaatorite suure kogumi tegevuse 
ja omaduste kohta, ei kasuta ta saadud 
teavet toetuse andmisel. Hiljuti avalda -
tud juhend annab väärtusliku ülevaate 
inkubatsiooni põhimõtetest, kuid ei 
ole piisavalt üksikasjalik ega hõlma 
olulisi andmeid inkubatsiooniprotsessi 
kohta, nagu põhinäitajate võrdlusand -
med. Komisjoni tegevus asjakohaste 
teadmiste levitamisel ja heade tavade 
propageerimisel oli liiga piiratud, et 
maandada värskelt kaasrahastamise 
toel rajatud inkubaatorite ebaõnnestu -
mise riski.
3. soovitus
Komisjon peaks:
a) ajakohastama oma teadmisi ette -
võtlusinkubatsiooni tõhususe ja 
mõjususe kohta ning rakendama 
neid teadmisi selle tagamiseks, 
et ERFi toetus oleks kohandatud 
ettevõtlusinkubatsiooni sektori 
vajadustele;
b) jätkama jõupingutusi, et toetada 
(eriti ELilt abi saavate) ettevõtlus-  
inkubaatorite võrgustikku, kor -
raldades näiteks liikmesriikide 
asjaomaste asutustega teadmiste 
ja kogemuste vahetamist. Algatus 
peaks hõlmama kõiki ettevõtlus-  
inkubaatoreid, kes saaksid tutvus -
tada oma edulugusid, vahetada 
teadmisi ja Euroopa tasandil üks -
teist vastastikku toetada.
33 Järeldused ja soovitused 
II auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Henri GRETHEN, võttis käesoleva 
aruande vastu 9.  aprilli  2014. aasta koosolekul Luxembourgis.
Kontrollikoja nimel
president
Vítor  Manuel  da SILVA  CALDEIRA

34
 Lisa
Auditeeritud inkubaatorite nimekiri
Inkubaator Külastatud Ülevaadatud
Tšehhi Vabariik
Agentura pro ekonomický rozvoj Vsetínska, o.p.s. Podnikatelský inkubátor Vsetín
BIC Ostrava spol.s r.o.
Podnikatelský inkubátor Nymburk příspěvková organizace
South Moravian Innovation centre
STEEL IT Třinec Institut EuroSchola, o.s.
TechnoPark Pardubice, k.s.
Vědeckotechnický park Plzeň, a.s.
Vědeckotechnický park Roztoky Trigema a.s.
VŠB–TU Ostrava
VÚSH, a.s. Podnikatelský inkubátor Brno-JihX
X
X
X
XX
X
X
X
X
X
X
X
X
X
Saksamaa
BGI Biotechpark Gatersleben Infrastrukturgesellschaft mbH
Merseburger Innovations- und Technologiezentrum GmbH
Mitteldeutsches Multimediazentrum Halle GmbH
TechnologieZentrum Dresden GmbH
TGZ Halle Technologie- und Gründerzentrum Halle GmbHX
X
X
X
X
Itaalia
2i3T Società per la gestione dell’Incubatore di Imprese e per il Trasferimento Tecnologico dell’Università’ 
degli Studi di Torino
BIC Pieve di Bono
Bioindustry park Silvano Fumero Spa
Incubatore Comune di Ultimo
Incubatore universitá degli studi di Firenze (strutture di Via Nizza e Strada del Drosso)
Pépinière d’Entreprises Espace Aosta
Polo Scientifico e Tecnologico di Navacchio
Sistema di incubazione policentrico metropolitano Comune di Firenze
Tecnogranda SpaX
X
X
X
X
X
X
X
X
Poola
Agencja Rozwoju Regionalnego S.A. Beskidzki Inkubator Technologiczny w Bielsku-Białej
Akademicki Inkubator Przedsiębiorczości Sp. z o.o.
Bełchatowsko – Kleszczowski Park Przemysłowo – Technologiczny
Fundacja Uniwersytetu im. A.Mickiewicza w Poznaniu
Inkubator Tecnologiczny ARTERION/Fundacja Wspierania Przedsiębiorczości i Nauki
Łódzki Regionalny Park Naukowo-Technologiczny Sp. z o.o.
Śląski Park Przemysłowo – Technologiczny Sp. z o.o.
Stowarzyszenie Inicjatyw Społeczno – Gospodarczych Inkubator Technologiczny w Białogardzie
Wrocławski Park Technologiczny S.A.X
X
X
X
X
XX
X
X
X
X
X
X
X
XLisa
35 Lisa
Inkubaator Külastatud Ülevaadatud
Hispaania
BIC Granada
Parque Tecnológico de Andalucía
Vivero de empresas de Badajoz
Vivero Castilleja de la Cuesta
Vivero de Azuaga
Vivero de Plasencia
Vivero de Puertollano
Vivero de Vigo
Vivero Nuevo Torneo Sevilla
Vivero de Alcala de Guadaira
Vivero Salamanca
Vivero Talavera de la ReinaX
X
X
X
X
X
XX
X
X
X
X
X
X
X
X
Ühendkuningriik
Chester Innovation Economy Centre
Core Technology Facility
Daresbury Incubator
InfoLab21
Power Technologies Innovation Centre
Technium Springboard
The Media Factory
Swansea Technium II
Aberystwyth Technium
PONTIO - Bangor UniversityX
X
X
X
X
X
X
X
XX
X
X
X
X
X
XLisa
36
Kokkuvõte
I
Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) 
konkurentsivõime parandamiseks on vaja kombi -
neerida rahalist ja mitterahalist toetust VKEdele 
soodsa õigus- ja haldusraamistikuga. Sellist lähene -
mist on järgitud uue programmitöö perioodi 2014–
2020 õigusraamistikus. VKEde konkurentsivõime 
toetamine on Euroopa struktuuri- ja investeerimis -
fondide olulisim prioriteet. Programmide uus põlv -
kond võimaldab VKEdele antavat toetust paremini 
läbi vaadata ja suunata ning töötada välja terviklik 
ja ühtne poliitikameetmete kogum, millega kasu -
tatakse tervikuna ära mitmesugused olemasolevad 
vahendid, sealhulgas rahastamisvahendid, VKEde 
tugiteenused ja hankemenetluste võimalused.
Ühine vastus punktidele III ja IV
Komisjonil on heameel kontrollikoja järelduse üle 
seoses Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) raha -
lise panusega ettevõtlustaristu loomisesse.
Komisjon märgib, et auditeeritud inkubaatorite tule -
muste liigitamine tagasihoidlikuks põhines hiljuti 
loodud inkubaatorite tulemuste võrdlemisel siht-  
tasemetega, mille on paika pannud juba hea maine 
saavutanud ja kauem tegutsenud inkubaatorid.
Eelkõige on oluline, et nendes liikmesriikides, kes 
ühinesid ELiga 2004. aastal ja pärast seda, puudus 
minevikus seda liiki ettevõtlustaristu ning seda 
rajatakse alles nüüd ka struktuurifondide toetu -
sel. Seetõttu ei ole veel kuigi palju kogemusi ning 
selleks, et õppida neid taristuid tõhusalt kasutama 
uute äriideede / uute idufirmade piisavaks toetami -
seks, on vaja teha täiendavaid jõupingutusi.
IV
Euroopa Komisoni ettevõtlus- ja innovatsiooni-  
keskuse ning Rahvusvahelise Teadusparkide ja Inno -
vatsioonialade Assotsiatsiooni aruannetes esitatud 
sihttasemete abil saaks hinnangut lisaandmetega 
täiendada.Komisjoni  
vastus
V
Ühtekuuluvuspoliitika reformiga aasta -
teks 2014–2020 antakse asjaomase rakenduskava 
seirekomisjonile vajalikud stiimulid selliste valiku-  
kriteeriumide kinnitamiseks, mis tagavad sellist 
liiki investeeringute maksimaalse mõju. Riigid ja 
piirkonnad peavad eelnevalt otsustama, milliseid 
eesmärke nad kavatsevad olemasolevate vahendi -
tega saavutada, ning määrama täpselt kindlaks, kui -
das nad hakkavad mõõtma iga prioriteetse suuna 
eesmärkide saavutamiseks tehtavaid edusamme. 
See võimaldab korrapärast seiret ja mõttevahetust 
rahastamisvahendite kasutamise üle.
VI
Euroopa Komisjon asutas 1984. aastal Euroopa 
Komisjoni ettevõtlus- ja innovatsioonikeskuse 
(EC-BIC). Sellest ajast alates pakub komisjon nime -
tatud keskuse kvaliteedi tagamise süsteemi kaudu 
pidevat toetust.
Korraldusasutuste sellealaste teadmiste suurenda -
miseks visandas komisjon piirkondlike innovatsioo -
nistrateegiate juhendi. Lisaks andis komisjon välja 
suuniseid, mis põhinevad piirkondlike innovatsioo -
nistrateegiate eri põlvkondade kogemustele. Lisaks 
andsid juhendeid välja ka toetatud projektid/võr -
gustikud. Komisjon on selle julgustamiseks loonud 
mitu algatust, sealhulgas „Piirkonnad majandus -
muutustes” (mis alustas 2006. aastal). See on heade 
tavade vahetamise platvorm ELi piirkondadele, 
mis hõlmab iga-aastast konverentsi „Piirkonnad 
majandusmuutustes” ja RegioStarsi auhindu, heade 
tavade vahetamise andmebaasi ja piirkondadevahe -
lisi kiirvõrgustikke, mida rahastatakse Interreg IVC ja 
Urbact II programmidest.
Komisjon võttis 2008. aasta juunis vastu Euroopa 
väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act”, mis 
on terviklik VKEsid käsitlev poliitiline raamistik ELi 
ja tema liikmesriikide jaoks. Euroopa väikeette -
võtlusalgatuses „Small Business Act” käsitatakse 
ettevõtlust prioriteetse valdkonnana ning sellega 
algatati terviklikum lähenemine kõikide ettevõtlus-  
piirangute eemaldamisele nii ELi kui ka riiklikul 
tasandil. Seda tegevust toetati täiendavalt tegevus -
kava „Ettevõtlus 2020” abil, mis võeti vastu 2013. 
aasta alguses. Selles üldises raamistikus on komisjon 
jätkanud Euroopa ettevõtlus- ja innovatsiooni-  
keskuste kvaliteedimärgi (BIC- kvaliteedimärk) süs -
teemi rakendamist.
Komisjoni vastus 37
VII a)
Komisjon toetab täielikult vajadust asutada ette-  
võtlusinkubaatoreid üksikasjalike ja realistlike äri-  
plaanide alusel. Need tuleks integreerida üldisesse 
piirkondlikku arengustrateegiasse ja komisjon 
julgustab liikmesriike jõustama aruka spetsialiseeru -
mise strateegiaid.
VII b)
Eelkõige liikmesriikides, kes ühinesid ELiga 
2004. aastal ja pärast seda, on ettevõtluse inku -
beerimisega seotud oskused alles välja kujunemas 
ning sellise tegevuse peamine käivitaja on vajadus 
tagada äsja rajatud inkubatsioonitaristu rahaline 
jätkusuutlikkus. Varem need oskused puudusid ja 
rajatud uus inkubatsioonitaristu käivitab oskuste 
suurendamise protsessi.
VII c)
Komisjon on nõus. Asjakohase arengustrateegia 
olemasolu seatakse programmitöö perioodil 2014–
2020 inkubatsioonitegevuse eeltingimuseks. Inku -
baatoreid rajatakse peamiselt selleks, et edendada 
piirkonnale omast majanduslikku arengut ning 
reageerida majandus- või innovatsioonistrateegias 
kindlaks tehtud vajadustele ja potentsiaalile.
VII d)
Komisjon on nõus. Komisjon annab liikmesriikidele 
nõu lisada kontrollikoja soovitus nõudena, mida 
tuleb arvesse võtta, kui valitakse tegevusi ning val -
mistatakse ette toetuslepinguid vahendusasutuste 
ja inkubatsiooniruumide haldaja vahel.VII
Ühtekuuluvuspoliitika raames ei osale komisjon 
projektide valimisel, välja arvatud suurprojektide 
heakskiitmine.
Sellest hoolimata on uue õigusraamistikuga aasta -
teks 2014–2020 algusest peale tagatud, et vastuvõe -
tud programmide sisu ja sekkumisloogika tõttu, mis 
sisaldab prioriteetsetesse suundadesse koondatud 
eesmärkide tulemusnäitajaid ning väljundeid, vali -
vad liikmesriigid projekte võimaluse korral koos-  
kõlas kontrollikoja soovitusega.
Samuti on komisjon iga rakenduskava tulemus-  
likkuse raamistiku alusel vahe-eesmärkide ja näi -
tajate abil võimeline suurendama ja vaatama läbi 
programmide tulemuslikkust. Kui tulemuslikkuse 
läbivaatamisel leitakse, et mõne prioriteedi puhul ei 
ole suudetud saavutada seatud vahe-eesmärke ning 
et liikmesriik ei ole võtnud vajalikke meetmeid, et 
probleemi lahendada, võib komisjon peatada kõik 
vahemaksed või osa nendest ning lõpuks kohal -
dada finantskorrektsioone. Sellisele kavale ei tohiks 
eraldada tulemusreservi.
Õigusraamistiku 2014–2020 alusel tugevdab komis -
jon ka fondide eeltingimusi, et tagada nende tõhu -
saks rakendamiseks vajalike tingimuste olemasolu. 
Seoses VKEdega viitab eeltingimus konkreetsetele 
meetmetele, mida liikmesriigid võtavad ettevõtluse 
edendamise toetamiseks, võttes arvesse Euroopa 
väikeettevõtlusalgatust „Small Business Act”.
Lisaks annab komisjon liikmesriikidega tehtava 
aktiivse ja pideva töö kaudu korraldusasutustele 
nõu lisada Euroopa Kontrollikoja soovitused ette -
võtlusinkubaatorite valikumenetlusse ja -kritee -
riumidesse. Valikukriteeriumidesse tuleb nüüd 
lisada ka panus prioriteetse suuna eeldatavatesse 
tulemustesse.
Komisjoni vastus 38
VII h)
Komisjon on nõus. Ettevõtlusinkubatsioonialased 
eksperditeadmised on eriti liikmesriikides, kes ühi -
nesid ELiga 2004. aastal ja pärast seda, tekkinud töö 
käigus õppimise kaudu. Nüüd on palju tõenäolisem, 
et nendes riikides on võimalik leida eksperte, kellel 
on kogemusi inkubatsiooni valdkonnas ning kes on 
suutelised oma teadmisi jagama, koolitades teisi 
inkubatsiooniga tegelevaid isikuid, nt tööhõive-  
ameteid. Komisjon soovitab liikmesriikidel seda  
soovitust järgida.
VII i)
Komisjon on põhimõtteliselt nõus. ERFi panus pro -
jekti tugineb äriplaanist tulenevale kulude ja tulude 
analüüsile. Ettevõtlusinkubaatori tulemusi võivad 
siiski mõjutada välised tegurid, mida ei ole alati või -
malik eelnevalt teada, samuti avaliku sektori toetuse 
määr iga loodud töökoha kohta. Seetõttu on ERFi 
makseid keeruline tulemustega seostada.
VII j)
Komisjon ei ole nõus. Komisjon leiab, et jätkusuut -
likkuse periood, nagu selle on määratlenud kont-  
rollikoda, peaks vastama tegevuste kestvuse 
perioodile, nagu see on määratletud ühissätete 
määruse artiklis 71. Komisjonil puudub õiguslik alus, 
et jõustada kestvusperioodi pikendamine üle viie 
aasta vastavalt ettevõtlusinkubaatori varade tegeli -
kule olelusringile.
Selles kontekstis võtab komisjon teadmiseks mõnes 
liikmesriigis kontrollikoja poolt tuvastatud head 
tavad.
VII k)
Komisjon tunnistab vajadust jätkata teadmiste aja -
kohastamist. 2014. aastal annab komisjon välja aru -
ande teemal „EL teadus- ja tehnoloogiaparkide raja -
mine, haldamine ja hindamine”, milles antakse nõu 
ja juhiseid ning mida jagatakse korraldusasutustele.VII e)
Komisjon on põhimõtteliselt nõus, kuid kooskõlas 
subsidiaarsuse põhimõttega peaksid seda soovitust 
kaaluma pigem liikmesriigid, sõltuvalt eesmärki-  
dest, mida soovitakse saavutada endogeense 
majanduskasvu suurendamiseks. Komisjon soovitab 
liikmesriikidel julgustada inkubaatoreid pakkuma 
oma teenuseid hästi määratletud strateegiaga 
mitteresidentidest ettevõtetele, et tagada kasu 
kohalikele äriringkondadele. Komisjon soovitab liik -
mesriikidel samuti luua võrgustikke ja seoseid teiste 
inkubaatoritega, et edendada teadmiste vahetamist 
ja julgustada ühisinkubaatorite loomist, eelkõige 
piiriüleselt Euroopa Liidu sees ja sellest väljaspool.
VII f)
Komisjon on nõus. Komisjon soovitab liikmesriikidel 
julgustada inkubaatoreid looma sellist seiresüs -
teemi, ilma et suurendataks toetatavate klientide 
halduskoormust. Arvestades, et mõned äriüksused 
kohtlevad äriteavet konfidentsiaalsena, on seda 
võimalik teha vaid vabatahtlikkuse alusel.
Struktuurifondide ühise juhtimise tõttu puudub 
komisjonil õiguslik alus nõuda otseselt nende ele -
mentide lisamist menetluste ülesehitusse.
Komisjon kui järelevalveasutus julgustab liikmes -
riike viidatud soovitust järgima. Ühise juhtimise 
puhul vastutavad aga liikmesriigid projektide valiku, 
elluviimise ja seire eest.
Komisjon leiab, et kontrollikoja soovitused alapunk -
tides g) ja j) tuleb adresseerida liikmesriikidele.
VII g)
Komisjon on nõus. See on kooskõlas reformitud 
ühtekuuluvuspoliitika orienteeritusega tulemus-  
likkusele ja komisjon soovitab lisada selle soovituse 
asjaomastesse valikukriteeriumidesse.
Komisjoni vastus 39
Tähelepanekud
Ühine vastus punktidele 21–23
Komisjonil on heameel kontrollikoja hinnangu üle.
26
Inkubaatorite suurus on üks mitmest tegurist, mis 
tagab ERFi auditeeritud inkubaatorite tõhususe 
võrreldavuse võrdlusalusesse kogumisse kuulunud 
inkubaatorite omaga. Komisjon tahab rõhutada, et 
olulised on ka teised välised tegurid, nagu piir -
kondlik majandus, inkubaatorite profiil, majutatud 
ettevõtete liik ja turutõrgete põhimõtted.
ERFi inkubaatorite peamine roll on edendada idu -
firmade arengut. Ettevõtjale antavat toetust, mis 
ulatub füüsilisest inkubatsioonist kaugemale, võib 
saavutada muude vahenditega. Näiteks osutavad 
Ühendkuningriigis ettevõtluse tugiteenuseid sageli 
teenusepakkujad, kes annavad mitmekesist ärialast 
nõu.
27
Kontrollikoja näitega seoses märgib komisjon, et 
kulu loodud töökoha kohta, mille alusel hinnatakse 
inkubaatori tõhusust, võib riigiti erineda, sest seda 
näitajat mõjutavad idufirmade kulud, kulumi ja raa -
matupidamisarvestuse põhimõtted ning palgatase 
erinevates liikmesriikides.
28
Kontrollikoja valimis olevate ERFi toetatud inkubaa -
torite suhtelise mahajäämuse põhjuseks võib samuti 
olla tõsiasi, et ettevõtlus- ja innovatsioonikeskuse 
inkubaatorite suhtes kohaldatakse EC-BIC sertifit -
seerimissüsteemi kvaliteedikontrolli. Vt ka vastus 
punktile 16.
29
Sisemised tulemusnäitajad sõltuvad juhtimisoskus -
test, organisatsioonist, motivatsioonisüsteemist ja 
kohalikust innovatsioonisüsteemist. Komisjon soovi -
tab liikmesriikidel kohaldada ERFi rahastatud inku -
baatorites akrediteerimis- või kvaliteedisüsteeme.VII l)
Komisjon on nõus ja rõhutab, et Euroopa ettevõtlus -
võrgustiku uue lähenemisviisi (2015–2021) raames 
võetakse neid soovitusi juba arvesse. Euroopa 
ettevõtlusvõrgustik aitab ühendada piirkondlikke 
VKEde toetusteenuseid (sealhulgas inkubaatoreid) 
hea tavaga Euroopa tasandil.
Ka praegustelt Euroopa ettevõtlusvõrgustiku 
partneritelt nõutakse koostööd muude Euroopa 
võrgustikega ja selliseid ühismeetmeid nagu ühine 
edendamine ja nn teeviidastamine.
Sissejuhatus
01
Komisjon käsitles VKEde tähtsust majandusele uue 
programmitöö perioodi 2014–2020 õigusraamisti -
kus: VKEsid tuleks toetada eelkõige Euroopa struk -
tuuri- ja investeerimisfondide kaudu.
Auditi ulatus ja eesmärgid
16
Komisjonil on heameel, et kontrollikoda tunnus -
tab, et komisjoni toetatav Euroopa ettevõtlus- ja 
innovatsioonikeskuste võrgustiku sertifitseerimis -
süsteem edendab parimaid tavasid. Kontrollikoja 
valimis olnud ERFi kaasrahastatud inkubaatoreid 
võrreldakse EC-BIC inkubaatoritega, mis on sertifit -
seeritud mitme erineva kriteeriumi alusel.
Komisjoni vastus 40
37
Inkubaatorite olelusringidel on erinevad etapid ning 
inkubaatorite pakutavad teenused sõltuvad nende 
vanusest ja keskkonnast, milles nad tegutsevad. 
Kuigi komisjon jagab seisukohta, et sujuva inkubat-  
siooni võimaldamiseks tuleks pakkuda laialdast 
teenustevalikut, arenevad pakutavad teenused aja 
jooksul ühes rütmis inkubaatorite olelusringiga.
38
ERF toetas ettevõtlusinkubaatorite rajamist, aga 
ettevõtjate ja ettevõtlusinkubaatorite vahelisele 
koostööle ei pööratud seejuures piisavalt tähele -
panu. Liikmesriikides, kes ühinesid ELiga 2004. aas -
tal ja pärast seda, on selle põhjuseks nii ettevõtlus-  
inkubaatorite (uus taristu ja puudub oskustööjõud,  
kes seda haldaks) kui ka ettevõtjate ärialaste tead -
miste (nt äritegevuse planeerimine, juhtimis-  
oskused) vähesus. Sama kehtib ELi 15 vanema 
liikmesriigi suhtes, kus investeeringute eesmärk oli 
täiendada innovatsioonisüsteemi taristu loomist.
Lisaks ei ole klientettevõtted sunnitud inkubaatori 
personaliga koostööd tegema, sest nad võivad 
arengukava koostamisel otsida toetust välistelt tee -
nustepakkujatelt. Tundlike andmete jagamisel või -
vad olla klientettevõtetele negatiivsed tagajärjed, 
kui ei ole allkirjastatud konfidentsiaalsuslepingut.
Äriteenuste pakkumise võib tellida välistelt tee -
nustepakkujatelt ning mitte jätta seda inkubaatori 
personali ülesandeks.
39
Komisjon viitab eespool punktile 38 antud 
vastusele.
40
Nagu on märkinud kontrollikoda, meelitab kliente 
ligi pigem soodushinnaga bürooruumide rentimine 
kui pakutavad teenused. Inkubante tuleb hoolikalt 
valida ja nad vastavad inkubatsioonikavas kindlaks -
määratud profiilile. Kuna projektide valik ja valiku-  
kriteeriumide kindlaksmääramine on riikide päde -
vuses, soovitab komisjon liikmesriikidel neid 
aspekte arvestada.32
Komisjonil on heameel kontrollikoja hinnangu üle, 
et 27-st auditeeritud inkubaatorist 22 olid koosta -
nud äriplaani, mis vastas ERFi toetust reguleerivate 
õigusaktide nõuetele.
Komisjon tunnistab, et kuigi äriplaanid olid koos -
kõlas formaalsete valikukriteeriumidega, puudusid 
neis mõningatel juhtudel kvantifitseeritavad ees -
märgid ja asjakohased tulemusnäitajad. Ühise juh -
timise puhul on aga projektide valik liikmesriikide 
ülesanne. See tähendab, et ettevõtlusinkubaatorite 
valimisel on projektitaotluse ja tugidokumentide (nt 
äriplaanide) kvaliteedi kontrollimine olnud eelkõige 
liikmesriigi (korraldusasutus) ülesanne.
33
Nagu on mainitud vastuses punktile 32, vastutavad 
ühise juhtimise korral projektide valiku eest liikmes -
riigid. See ei ole komisjoni ülesanne ja tema võimu -
ses pole kontrollida iga projektitaotluse puhul kõiki 
nimetatud üksikasju.
34
Mõnes liikmesriigis, eriti liikmesriikides, mis ühi -
nesid ELiga 2004. aastal ja pärast seda, keskenduti 
eelkõige füüsilise taristu rajamisele, sest puudus 
varasem ettevõtlusinkubaatorite rakendamise 
kogemus. Täielikult toimiva ettevõtlusinkubaatori 
loomiseks on tarvis aega ja hästi toimivat kohalikku 
innovatsioonikeskkonda. Seda protsessi hakatakse 
ühtekuuluvuspoliitika uue tulemustele orienteeri -
tud lähenemise abil ellu viima.
36
Nagu on selgitatud punktis 34, ei ole ettevõtlus-  
taristu (nt ettevõtlusinkubaatorid) enamikus 
ELiga 2004. aastal ja pärast seda ühinenud liikmes -
riikides küllaldaselt arenenud. Ajavahemikul 2007–
2013 toetas ERF ettevõtlusinkubaatorite rajamist 
ja põhiliste nn pehmete teenuste pakkumist uuel 
viisil. Varsti selgus, et pehmete teenuste toetamist 
alahinnati ja programmitöö perioodiks 2014–2020 
kavandatakse parandusi.
Komisjoni vastus 41
48
Inkubaatorite roll piirkondlikus ettevõtlustaristus on 
erinev, sõltudes liikmesriigist ja igale riigile omasest 
keskkonnast.
Uuel programmitöö perioodil on innovatsiooni -
valdkonnas tegutsevate pooltega laiaulatuslikke 
konsultatsioone hõlmav aruka spetsialiseeru -
mise strateegia koostamine ERFi toetuse saamise 
eeltingimuseks.
49
Kuna valikukriteeriumid peavad nüüdsest sisaldama 
panust prioriteetse suuna eeldatavate tulemuste 
saavutamisse, soovitab komisjon korraldusasutus -
tel viia valikumenetlusse ja -kriteeriumidesse sisse 
kontrollikoja soovitus luua igas ettevõtlusinkubaa -
toris seiresüsteem.
53
Inkubatsioonitegevus peab olema jätkusuutlik ka 
siis, kui ERFi kaasrahastamine lõpeb. Jätkusuutlikku-  
se kriteerium on integreeritud projektide valiku-  
kriteeriumidesse. Kooskõlas tõhusa finantsjuhtimise 
põhimõttega peaks tegevuse jätkumine olema 
tagatud, ilma et see sõltuks täielikult riigipoolse 
rahastuse olemasolust.
56
Inkubaator pakub, eriti oma olelusringi varases 
etapis, peamiselt üüripinda klientettevõtetele. 
Finantselujõulisuse tagamise seisukohast on ole -
masoleva pinna hõivamine võimalike taotlejate 
poolt tervitatav.
Ka komisjon on seisukohal, et ERFi toetatud inku -
baatorite üks peamisi eesmärke oli luua töökohti, 
mitte üksnes kõrgtehnoloogiavaldkonna VKEsid.41
Eriteenuseid võivad pakkuda välised teenusepakku -
jad, sest majasisesed teenused on üldisemat laadi. 
Inkubaatori personali eriteadmiste suurendamine 
võib olla kulukas ja inkubaator ei pruugi sellest 
kunagi soovitud kasu saada.
43
Komisjon leiab, et koostöö puudumine inkubaato -
rite ja klientide vahel võib otseselt tuleneda klien -
tide vastumeelsusest jagada tundlikke andmeid.
44
Komisjon leiab, et väljamakstud ELi vahenditel on 
positiivne mõju selliste äriüksuste arengule, kes ei 
asu inkubaatori ruumides, kuid kasutavad nende 
teenuseid ja teevad koostööd inkubantidega.
45
Liikmesriikides, kes ühinesid ELiga 2004. aastal ja 
pärast seda, rajati ettevõtlusinkubaatorid alles sellel 
programmitöö perioodil ning seejärel vajati aega, et 
suurendada koostööd inkubaatori ja tema klientide 
ning samuti tulevaste klientide vahel. Teine koos -
tööd piirav tegur oli ettevõtlusinkubaatorit juhtiva 
personali kvaliteet, kelle ettevõtlusalased oskused 
olid sageli ebapiisavad. Lisaks puudus mõnedel 
inkubaatoritel organisatsiooniline suutlikkus osu -
tada toetust eelinkubatsiooni etapis, sest sellise 
toetuse osutamine eeldab tavaliselt täiendavaid 
omavahendeid.
Sama kehtib ELi 15 vanema liikmesriigi suhtes, kus 
investeeringute eesmärk oli täiendada innovatsioo -
nisüsteemi taristu loomist.
47
Nõrk koostöö ärisektori, ülikoolide ning teadus- ja 
arendustegevusasutuste vahel on ELiga 2004. aastal 
ja pärast seda ühinenud liikmesriikides üldtuntud 
probleem ning komisjon on üritanud seda küsimust 
käesoleval programmitöö perioodil lahendada, keh -
testades võimaluse korral sobivad koordineerimis -
mehhanismid. See mõjutab ettevõtlusinkubaatorite 
tegevust ja nende püüdeid edendada võrgustikke 
partneritega teadus- ja arendustegevusasutuste 
ning ülikoolide hulgas.
Komisjoni vastus 42
60
Programmitöö perioodil 2014–2020 nõuab komis -
jon, et liikmesriigid täidaksid eeltingimuse kehtes -
tada spetsialiseerumise strateegia, mis arendatakse 
välja ettevõtluse vaimus toimuva avastamisprotsessi 
käigus tihedas koostöös ettevõtetega, et viia uuri -
misalased tugevused kokku ärivajadustega.
Ühine vastus punktile 62 kuni 
punkti 62 alapunktile c
Aastatel 2007–2013 kehtivas õigusraamistikus on 
projekti hindamis- ja valikumenetlus riiklike asu -
tuste, korraldusasutuse ja seirekomisjoni pädevu -
ses, kusjuures komisjonile on jäetud viimases vaid 
nõuandev roll.
Aastatel 2014–2020 kehtivas õigusraamistikus tuleb 
nüüd lisada valikukriteeriumidesse tegevuse panus 
prioriteetse suuna eeldatavatesse tulemustesse.
62 d)
Investeeringud ettevõtlusinkubaatoritesse pigem 
võimaldavad kui tekitavad kasvu. Ettevõtlus-  
inkubaatorid iseenesest ei suuda majanduskasvu 
tekitada; neid peab kombineerima muude väliste 
teguritega. Lisaks võivad sekkumistel olla olulised 
välismõjud, millel on piirkonna arengule nii nega -
tiivne kui ka positiivne mõju. Seetõttu on otsese 
seose määratlemiseks ettevõtlusinkubaatorisse teh -
tud investeeringu ja piirkondliku kasu vahel tarvis 
põhjalikku hindamist.
Komisjon hindab rakenduskavade prioriteetsete 
suundade nimetatud eesmärke. Selleks ei pruugi 
olla vaid loodud töökohad, vaid näiteks väljatööta -
tud uudistooted või tekitatud eksport.
64
Liikmesriigid, kes ühinesid ELiga 2004. aastal ning 
pärast seda, õpivad jätkuvalt (ja pidevalt), kuidas 
näitajaid õigesti määratleda ja kuidas rakendamist 
õigesti hinnata. See mõjutab ka äsja rajatud ette-  
võtlustaristutega ettevõtlusinkubaatorite seiret.58
Inkubaatori pakkumist võib käsitleda kahest vaate -
nurgast: osutatavad teenused ja ruumid. Ruumide 
osas on ERF saavutanud oma eesmärgi pakkuda 
sobivaid bürooruume. Teenuste osutamise üles-  
annet võivad täita välised teenustepakkujad.
Välise rahastamise puudus on VKEde või teadus- ja 
arendustegevuse toetamisel sageli esinev prob -
leem. Piirkondades rajati ettevõtlusinkubaatorid ja 
pärast ERFi määruses määratletud jätkusuutlikkuse 
perioodi lubati neil hakata tegelema muude tege -
vustega. Selle peamiseks põhjuseks oli valikukri -
teeriumide ebasobiv määratlemine. Seega soovitab 
komisjon korraldusasutustel pöörata uuel prog -
rammitöö perioodil ja kooskõlas jätkusuutlikkuse 
põhimõttega rohkem tähelepanu sellele aspektile, 
eelkõige kehtestades nõudlikumad valikukriteeriu -
mid tegevuse valimise menetluseks.
59
Ühise juhtimise puhul ei osale komisjon projektide  
valimises, välja arvatud suurprojektide heaks-  
kiitmine.
Nagu on sätestatud ühissätete määruse (17. det -
sembri 2003. aasta määrus nr 1303/2013) artiklis 125  
on valikukriteeriumide kindlaksmääramine kor -
raldusasutuse pädevuses ja need kiidab heaks 
seirekomisjon.
Vastavalt ühissätete määruse artikli 48 lõikele 3   
osaleb komisjon küll seirekomisjoni töös, ent seda 
üksnes nõuandva pädevusega.
Seetõttu soovitab komisjon korraldusasutustel 
lisada kontrollikoja soovitused ettevõtlusinkubaa -
torite valikumenetlusse ja -kriteeriumidesse. Lisaks 
tuleb nüüdsest kaasata valikukriteeriumidesse prio -
riteetse suuna eeldatavatesse tulemustesse tehtav 
panus.
Komisjoni vastus 43
Kaubamärgi saamiseks peavad ettevõtlus- ja innovat -
sioonikeskused läbima akrediteerimisprotsessi, mille 
käigus kontrollitakse nende vastavust selle kauba -
märgi erikriteeriumidele (Euroopa ettõtlus- ja innovat -
sioonikeskuste võrgustiku (EBN) kvaliteedisüsteem).
Selle kaubamärgi andmist on alates 2002. aastast 
hallanud Euroopa ettevõtlus- ja innovatsioonikeskuste 
võrgustik komisjoniga sõlmitud kaubamärgi litsentsi-  
lepingu raames. Praegune litsentsileping sõlmiti 
2009. aastal viieks aastaks ja komisjon kaalutleb hetkel 
edaspidiseid võimalusi. Euroopa ettevõtlus- ja inno -
vatsioonikeskuste võrgustikul palutakse teha rohkem 
oma võrdlussüsteemi laialdasemaks propageerimiseks 
ja täiendava kasutuselevõtu julgustamiseks.
75 b)
Inkubaatorite andmebaasi rakendati ühe inkubaa -
torite võrgustikuprojekti raames, mida rahastati 
kuuenda raamprogrammi alt koos sarnaste tehnosiir -
debüroode ja riskifondide võrgustikuprojektidega. 
Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprog -
rammide komiteedes seadsid liikmesriigid üha enam 
küsimuse alla n-ö puhaste võrgustikuprojektide 
väärtuse ning nõudsid projekte, millega toetatakse 
koostööd ühist huvi pakkuvate teemade alusel, nagu 
standardimine ja innovatsioon, innovatsioon teenuste 
osas ning muud sarnased teemad. Sarnaste organi -
satsioonide vahelise võrgustiku loomisele Euroopas 
eelistati neis projektides pigem erinevate innovatsioo -
niasutuste vertikaalset integratsiooni (VKEd, ette -
võtjad, akadeemia, haldus jne.). Inkubaatorite puhul 
rakendasid seda uut lähenemist EurOffice 1 + 2 pro -
jektid (nüüdseks Euroopa ettevõtlus- ja innovatsioo -
nikeskuste võrgustik – nn pehme maandumise klubi), 
et töötada olemasoleva kogukonnaga süvitsi, selle 
asemel et seda laiendada. Projektide käigus arendati 
ja testiti osalevate inkubaatorite hulgas koordinee -
ritud teenustepakette, millega aidati inkubantidest 
idufirmadel kiiresti rahvusvaheliseks muutuda.
Kuigi kõnealust võrdlusuuringut enam ei tehta, on 
ettevõtjatel tänu veebitehnoloogias toimunud aren -
gule võimalik otse oma veebisaitide kaudu inkubaa -
toreid käsitlevale teabele ligi pääseda.
1 Otsused anda EC-BIC litsents uutele 
kandidaatorganisatsioonidele; olemasolevate litsentside 
pikendamine või tagasivõtmine; auditeeritavate ettevõtlus- ja 
innovatsioonikeskuste valimine; soovitus muutusteks EC-BIC 
sertifitseerimis- ja kvaliteedisüsteemis; sisemiste määruste 
muutmine ja kohandamine.66
Komisjon märgib, et kuigi liikmesriikide pädevuses 
olev projektivaliku süsteem oli korralik, ei taganud 
see, et kaasrahastamise määr oleks proportsio -
naalne tegevuste mõjuga kohalikule ettevõtlusele. 
Korraldusasutused määrasid kindlaks näitajate 
kogumi seire teostamiseks rakenduskava tulemus -
likkuse üle, aga näitajatega mõõdeti rakendamise, 
mitte tegevuste tulemuslikkust. Komisjon soovitab 
liikmesriikidel pöörata rohkem tähelepanu tege -
vuste seirele.
68
Komisjon viitab oma vastusele, mille ta andis 
punktis 66.
70
Kontrollikoja soovitus ületab ERFi määruses sätes -
tatud kohustust, millega on kestvusperioodiks 
määratud viis aastat.
71
Komisjonil puudub õiguslik alus, et kehtestada 
toetusesaajatele täiendavaid kohustusi viie aasta 
pikkust jätkusuutlikkuse perioodi ületavate inkubat -
sioonitegevuste näol.
Valikukriteeriumide ja projektile toetuse andmise 
tingimuste kindlaksmääramisel on riiklike asutuste 
pädevuses otsustada, kas muuta jätkusuutlikkuse 
periood pikemaks, kui asjaomases määruses ette 
nähtud.
75 a)
Varasemat võrdlusuuringut jätkati sihipärasema 
tegevusega, et võrrelda ja stimuleerida parimaid 
tavasid Euroopa inkubaatorite hulgas, kes taotlesid 
akrediteeringut EC-BIC kaubamärgi süsteemi raa -
mes ning kes soovisid oma liikmesust jätkata. EC-BIC 
kaubamärgi omanikuna ning Euroopa ettevõtlus- ja 
innovatsioonikeskuste kvaliteedimärgi komisjoni1 
liikmena aitab komisjon ergutada ettevõtlus- ja 
innovatsioonikeskusi kogu Euroopas ja kaugemal 
parandama oma kvaliteeti ja tavasid lootusega 
omandada seeläbi EC-BIC kaubamärk.
Komisjoni vastus 44
82
Inkubaatoritel on erinevad olelusringi etapid ning 
nende pakkumine sõltub nende vanusest ja kesk -
konnast, milles nad tegutsevad. Kuigi komisjon 
jagab seisukohta, et sujuva inkubatsiooni võimal -
damiseks tuleks pakkuda laialdast teenuste valikut, 
arenevad pakutavad teenused aja jooksul ühes 
rütmis inkubaatorite olelusringiga.
1. soovitus
Ühtekuuluvuspoliitika raames ei osale komisjon 
projektide valimisel, välja arvatud suurprojektide 
heakskiitmine.
Sellest hoolimata on uue õigusraamistikuga aasta -
teks 2014–2020 algusest peale tagatud, et vastuvõe -
tud programmide sisu ja sekkumisloogika tõttu, mis 
sisaldab prioriteetsetesse suundadesse koondatud 
eesmärkide tulemusnäitajaid ning väljundeid, vali -
vad liikmesriigid projekte võimaluse korral koos-  
kõlas kontrollikoja soovitusega.
Samuti on komisjon iga rakenduskava tulemus-  
likkuse raamistiku alusel vahe-eesmärkide ja näi -
tajate abil võimeline suurendama ja vaatama läbi 
programmide tulemuslikkust. Kui tulemuslikkuse 
läbivaatamisel leitakse, et mõne prioriteedi puhul ei 
ole suudetud saavutada seatud vahe-eesmärke ning 
et liikmesriik ei ole võtnud vajalikke meetmeid, et 
probleemi lahendada, võib komisjon peatada kõik 
vahemaksed või osa nendest ning lõpuks kohal -
dada finantskorrektsioone. Sellisele kavale ei tohiks 
eraldada tulemusreservi.
Õigusraamistiku 2014–2020 alusel tugevdab komis -
jon ka fondide eeltingimusi, et tagada nende tõhu -
saks rakendamiseks vajalike tingimuste olemasolu. 
Seoses VKEdega viitab eeltingimus konkreetsetele 
meetmetele, mida liikmesriigid võtavad ettevõtluse 
edendamise toetamiseks, võttes arvesse Euroopa 
väikeettevõtlusalgatust „Small Business Act”.77
Komisjon koostab süsteemselt suuniseid, nii et neid 
saaks kasutada programmitöö perioodil 2014–2020. 
Liikmesriikidel on samuti kohustus esitada igal aas -
tal iga rakenduskava kohta rakendamise aastaaru -
andeid, milles antakse ülevaade struktuurifondide 
rakendamise tulemuslikkusest.
78
Komisjon tunnistab vajadust jätkata teadmiste aja -
kohastamist. 2014. aastal avaldab komisjon aruande 
teemal „EL teadus- ja tehnoloogiaparkide rajamine, 
juhtimine ja hindamine”, milles antakse nõu ja 
suuniseid ning mida levitatakse järgnevate kuude 
jooksul laialdaselt korraldusasutuste hulgas.
Järeldused ja soovitused
80
Komisjon märgib, et auditeeritud inkubaatorite tule -
muste liigitamine tagasihoidlikuks põhines hiljuti 
loodud inkubaatorite tulemuste võrdlemisel siht-  
tasemetega, mille on paika pannud juba hea maine 
saavutanud ja kauem tegutsenud inkubaatorid.
Üldiselt oli kontrollikoja valimisse kuulunud inku -
baatorite varustatus personaliga kõikides võtme -
tegevustes, sh ettevõtjate nõustamine ja toeta -
mine, suhteliselt halvem kui võrdlusaluseks olnud 
inkubaatoritel.
81
Komisjon jagab kontrollikoja arvamust seoses koge -
muste puudumisega mõnes inkubaatoris. Liikmesrii -
kides, kes ühinesid ELiga 2004. aastal ja pärast seda, 
puudus minevikus seda liiki ettevõtlustaristu ning 
seda rajatakse alles nüüd ka struktuurifondide toe -
tusel. Seetõttu ei ole veel kuigi palju kogemusi ning 
selleks, et õppida neid taristuid tõhusalt kasutama 
uute äriideede / uute idufirmade piisavaks toetami -
seks, on vaja teha täiendavaid jõupingutusi.
Komisjoni vastus 45
1. soovitus e)
Komisjon on põhimõtteliselt nõus, kuid kooskõlas 
subsidiaarsuse põhimõttega peaksid seda soovitust 
kaaluma pigem liikmesriigid, sõltuvalt eesmärki-  
dest, mida soovitakse saavutada endogeense 
majanduskasvu suurendamiseks. Komisjon soovitab 
liikmesriikidel julgustada inkubaatoreid pakkuma 
oma teenuseid hästi määratletud strateegiaga 
mitteresidentidest ettevõtetele, et tagada kasu 
kohalikele äriringkondadele. Komisjon soovitab liik -
mesriikidel samuti luua võrgustikke ja seoseid teiste 
inkubaatoritega, et edendada teadmiste vahetamist 
ning julgustada ühisinkubaatorite loomist, eelkõige 
piiriüleselt Euroopa Liidu sees ja sellest väljaspool.
1. soovitus f)
Komisjon on nõus. Komisjon soovitab liikmesriikidel 
julgustada inkubaatoreid looma sellist seiresüs -
teemi, ilma et suurendataks toetatavate klientide 
halduskoormust. Arvestades, et mõned äriüksused 
kohtlevad äriteavet konfidentsiaalsena, on seda 
võimalik teha vaid vabatahtlikkuse alusel.
83
Ajavahemikus 2007–2013 toetas ERF ettevõtlusinku -
baatorite rajamist ja põhiliste nn pehmete teenuste 
pakkumist uuel viisil. Varsti selgus, et pehmete tee -
nuste toetamist alahinnati ja programmitöö perioo -
diks 2014–2020 kavandatakse parandusi.
Komisjon soovitab korraldusasutustel pöörata eel -
kõige sellele aspektile rohkem tähelepanu, kehtes -
tades programmitöö perioodil 2014–2020 nõudliku -
mad valikukriteeriumid tegevuse valikumenetluse 
jaoks.Lisaks annab komisjon liikmesriikidega tehtava 
aktiivse ja pideva töö kaudu korraldusasutustele 
nõu lisada Euroopa Kontrollikoja soovitused ette -
võtlusinkubaatorite valikumenetlusse ja -kritee -
riumidesse. Valikukriteeriumidesse tuleb nüüd 
lisada ka panus prioriteetse suuna eeldatavatesse 
tulemustesse.
1. soovitus a)
Komisjon toetab täielikult vajadust asutada ette -
võtlusinkubaatoreid üksikasjalike ja realistlike 
äriplaanide alusel. Need tuleks integreerida üldi -
sesse piirkondlikku arengustrateegiasse ja komisjon 
julgustab liikmesriike jõustama aruka spetsialiseeru -
mise strateegiaid.
1. soovitus b)
Eelkõige liikmesriikides, kes ühinesid ELiga 
2004. aastal ja pärast seda, on ettevõtluse inku -
beerimisega seotud oskused alles välja kujunemas 
ning sellise tegevuse peamine käivitaja on vajadus 
tagada äsja rajatud inkubatsioonitaristu rahaline 
jätkusuutlikkus. Varem need oskused puudusid ja 
rajatud uus inkubatsioonitaristu käivitab oskuste 
suurendamise protsessi.
1. soovitus c)
Komisjon on nõus. Asjakohase arengustrateegia 
olemasolu seatakse programmitöö perioodil 2014–
2020 inkubatsioonitegevuse eeltingimuseks. Inku -
baatoreid rajatakse peamiselt selleks, et edendada 
piirkonnale omast majanduslikku arengut ning 
reageerida majandus- või innovatsioonistrateegias 
kindlaks tehtud vajadustele ja potentsiaalile.
1. soovitus d)
Komisjon on nõus. Komisjon annab liikmesriikidele 
nõu lisada kontrollikoja soovitus nõudena, mida 
tuleb arvesse võtta, kui valitakse tegevusi ja valmis -
tatakse ette toetuslepinguid vahendusasutuste ja 
inkubatsiooniruumide haldaja vahel.
Komisjoni vastus 46
2. soovitus c)
Komisjon on põhimõtteliselt nõus. ERFi panus pro -
jekti tugineb äriplaanist tulenevale kulude ja tulude 
analüüsile. Ettevõtlusinkubaatori tulemusi võivad 
siiski mõjutada välised tegurid, mida ei ole alati või -
malik eelnevalt teada, samuti avaliku sektori toetuse 
määr iga loodud töökoha kohta. Seetõttu on ERFi 
makseid keeruline tulemustega seostada.
2. soovitus d)
Komisjon ei ole nõus. Komisjon leiab, et jätkusuut -
likkuse periood, nagu selle on määratlenud kontrol -
likoda, peaks vastama tegevuste kestvuse perioo -
dile, nagu see on määratletud ühissätete määruse 
artiklis 71. Komisjonil puudub õiguslik alus, et jõus -
tada kestvusperioodi pikendamine üle viie aasta 
vastavalt ettevõtlusinkubaatori varade tegelikule 
olelusringile.
Selles kontekstis võtab komisjon teadmiseks mõnes 
liikmesriigis kontrollikoja poolt tuvastatud head 
tavad.
85
Euroopa Komisjon asutas 1984. aastal Euroopa 
Komisjoni ettevõtlus- ja innovatsioonikeskuse 
(EC-BIC). Sellest ajast alates pakub komisjon nime -
tatud keskuse kvaliteedi tagamise süsteemi kaudu 
pidevat toetust.
Korraldusasutuste sellealaste teadmiste suurenda -
miseks visandas komisjon piirkondlike innovatsioo -
nistrateegiate juhendi. Lisaks andis komisjon välja 
suuniseid, mis põhinevad piirkondlike innovatsioo -
nistrateegiate eri põlvkondade kogemustele. Lisaks 
andsid juhendeid välja ka toetatud projektid/võr -
gustikud. Komisjon on selle julgustamiseks loonud 
mitu algatust, sealhulgas „Piirkonnad majanduslikus 
muutuses” (mis alustas 2006. aastal). See on õppe -
platvorm ELi piirkondadele, mis hõlmab iga-aastast 
konverentsi „Piirkonnad majanduslikus muutuses” 
ja RegioStarsi auhindu, tegevussuundade õppimise 
andmebaasi ja piirkondadevahelisi kiirvõrgus -
tikke, mida rahastatakse Interreg IVC ja Urbact II 
programmidest.84
Komisjon leiab, et kontrollikoja järeldus on adres -
seeritud isikutele, kes jäävad komisjoni haardeulatu -
sest väljapoole, nimelt liikmesriikidele.
Komisjonil puudub õiguslik alus, et määrata täien -
davaid kohustusi kasusaajatele inkubatsioonitege -
vuste näol, mis ületavad viie aasta pikkust tege -
vuste kestvuse perioodi.
Riiklike asutuste pädevuses on otsustada, kas 
pikendada valikukriteeriumides ja projektile toetuse 
andmise tingimustes tegevuste kestvusperioodi 
enam kui asjaomases määruses ette nähtud.
2. soovitus
Struktuurifondide ühise juhtimise tõttu puudub 
komisjonil õiguslik alus nõuda otseselt nende ele -
mentide lisamist menetluste ülesehitusse.
Komisjon kui järelevalveasutus julgustab liikmes -
riike viidatud soovitust järgima. Ühise juhtimise 
puhul vastutavad aga liikmesriigid projektide vali -
mise, rakendamise ja seire eest.
Komisjon leiab, et kontrollikoja soovitused alapunk -
tides a) ja d) tuleb adresseerida liikmesriikidele.
2. soovitus a)
Komisjon on nõus. See on kooskõlas reformitud 
ühtekuuluvuspoliitika orienteeritusega tulemus-  
likkusele ja komisjon soovitab lisada selle soovituse 
asjaomastesse valikukriteeriumidesse.
2. soovitus b)
Komisjon on nõus. Ettevõtlusinkubatsioonialased 
eksperditeadmised on eriti uutes liikmesriikides 
tekkinud töö käigus õppimise teel. Nüüd on palju 
tõenäolisem, et nendes riikides on võimalik leida 
eksperte, kellel on kogemusi inkubatsiooni vallas 
ning kes on suutelised oma teadmisi jagama, koo -
litades teisi inkubatsiooniga tegelevaid isikuid, nt 
tööhõiveameteid. Komisjon soovitab liikmesriikidel 
seda soovitust järgida.
Komisjoni vastus 47
Komisjon võttis 2008. aasta juunis vastu Euroopa 
väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act”, mis 
on terviklik VKEsid käsitlev poliitiline raamistik ELi 
ja tema liikmesriikide jaoks. Euroopa väikeette -
võtlusalgatuses „Small Business Act” käsitletakse 
ettevõtlust prioriteetse valdkonnana ning sellega 
algatati terviklikum lähenemine kõikide ettevõtlus-  
piirangute eemaldamisele nii ELi kui ka riiklikul 
tasandil. Seda tegevust võimendati täiendavalt 
tegevuskava „Ettevõtlus 2020” abil, mis võeti 
vastu 2013. aasta alguses. Selles üldises raamisti -
kus on komisjon jätkanud Euroopa ettevõtlus- ja 
innovatsioonikeskuste kvaliteedimärgi süsteemi 
rakendamist.
3. soovitus a)
Komisjon tunnistab vajadust jätkata teadmiste aja -
kohastamist. 2014. aastal annab komisjon välja aru -
ande teemal „EL teadus- ja tehnoloogiaparkide raja -
mine, haldamine ja hindamine”, milles antakse nõu 
ja juhiseid ning mida jagatakse korraldusasutustele.
3. soovitus b)
Komisjon on nõus ja rõhutab, et Euroopa ettevõtlus -
võrgustiku uue lähenemisviisi (2015–2021) raames 
võetakse neid soovitusi juba arvesse. Euroopa 
ettevõtlusvõrgustik aitab ühendada piirkondlikke 
VKEde toetusteenuseid (sealhulgas inkubaatoreid) 
hea tavaga Euroopa tasandil.
Ka praegustelt Euroopa ettevõtlusvõrgustiku part -
neritelt nõutakse koostööd muude Euroopa võr -
gustikega ning selliseid ühismeetmeid nagu ühine 
edendamine ja nn teeviidastamine.

KUST SAAB EL i VÄLJAANDEID
Tasuta väljaanded:
•  üksikeksemplarid:  
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);
•  rohkem eksemplare ning plakatid ja kaardid:  
Euroopa Liidu esindustest (http://ec.europa.eu/represent_et.htm),  
delegatsioonidest väljaspool ELi (http://eeas.europa.eu/delegations/index_et.htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://europa.eu/europedirect/index_et.htm)  
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne operaatori, hotelli ja telefonikabiini puhul).
Tasulised väljaanded:
• EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu).
Tasulised tellimused:
•  Euroopa Liidu Väljaannete Talituse edasimüüjate kaudu  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_et.htm).
QJ-AB-14-007-ET-C  ISSN 1831-0818
Viimastel aastatel on EL ühtekuuluvuspoliitika 
raames kaasrahastanud Euroopa 
Regionaalarengu Fondi abiga 
ettevõtlusinkubaatorite projekte. See on 
kooskõlas ELi poliitiliste prioriteetidega, eriti 
arvestades Lissaboni strateegiat ja strateegiat 
„Euroopa 2020”, millega toetatakse väikeste ja 
keskmise suurusega ettevõtete (VKEd) loomist ja 
arendamist, kuna viimastel on tähtis roll 
majanduskasvus ning töökohtade loomises. 
Vaadeldavas aruandes hindab Euroopa 
Kontrollikoda, kas ettevõtlusinkubaatorite 
projektid olid uute VKEde toetamisel edukad.
EUROOPA
KONTROLLIKODA