KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE EURODACi kesküksuse 2012. aasta tegevuse aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule /* COM/2013/0485 final */





KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE EURODACi kesküksuse 2012. aasta tegevuse aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule 1. Sissejuhatus 1.1. Reguleerimisala Nõukogu 11. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 2725/2000, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise EURODAC-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil (edaspidi „EURODACi määrus”),[1] on sätestatud, et komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule kesküksuse tegevuse aastaaruande[2]. Käesolevas kümnendas aastaaruandes esitatakse teave süsteemi haldamise ja tõhususe kohta 2012. aastal. Samuti esitatakse hinnang EURODACi tulemuslikkuse ja kulutõhususe ning kesküksuse teenuse kvaliteedi kohta. Käesolev aastaaruanne on viimane, mille esitab komisjon: edaspidi esitab aruanded eu-LISA (IT-amet). 1.2. Õigusraamistiku ja poliitika täiendamine Komisjon esitas 30. mail 2012 uue ettepaneku, mis võimaldab õiguskaitseasutustele juurdepääsu EURODACile[3]. Komisjon võttis EURODACi määruse uuestisõnastatud kujul kõigepealt vastu 2008. aastal,[4] kuid see määrus ei võimaldanud juurdepääsu õiguskaitseasutustele. Muudetud ettepanekud võeti vastu 2009. aastal,[5] et lubada õiguskaitseasutustele juurdepääsu (ettepanek aegus seoses Euroopa Liidu toimimise lepingu jõustumisega), ning uuesti 2010. aastal,[6] millega juurdepääsu lubamist ei kaasnenud. On saanud selgeks, et õiguskaitseasutuste juurdepääs on nõukogu arvates oluline Euroopa ühise varjupaigasüsteemi jaoks ja seepärast võttis komisjon vastu 2012. aasta ettepaneku. EURODACI KESKÜKSUS [7] 1.3. Süsteemi haldamine IT-ameti määruse[8] artiklis 38 märgitakse, et uus amet võtab EURODACi haldamise üle 1. detsembril 2012. Teenuse katkematuse tagamiseks, nagu on määrusega ette nähtud, on EURODACi haldamise üleminekuks praegustest asukohtadest Brüsselis (Belgia) ja Luxembourgis uutesse asukohtadesse Strasbourgis (Prantsusmaa) ja Sankt Johann im Pongaus (Austria) vaja üleminekuperioodi. Seega toimub EURODACi haldamise üleminek ametile eeldatavasti 2013. aasta jooksul. 2013. aasta üleandmisprotsess hõlmab ameti töötajate koolitust; lingi loomist, mille abil on ametil võimalik Luxembourgis asuvat olemasolevat EURODACi IT-infrastruktuuri hallata Strasbourgist, kuni identse kesküksuse loomiseni Strasbourgis ja varukesküksuse loomiseni Sankt Johann im Pongaus ning seejärel Luxembourgis asuva vana kesküksuse ja varukesküksuse IT-infrastruktuuri kasutamise lõpetamist. 1.4. Teenuse kvaliteet ja kulutõhusus Komisjon on teinud kõik võimaliku, et pakkuda EURODACi kesküksuse lõppkasutajaks olevatele liikmesriikidele kvaliteetset teenust. EURODACi kesküksuses ei registreeritud 2012. aastal ühtki seiskumist. Kokku oli EURODACi kesküksus 2012. aastal kättesaadav 99,98 % ajast. Kesküksuse hooldus- ja tegevuskulud olid 2012. aastal 421 021,75 eurot, mida oli eelmiste aastatega võrreldes märkimisväärselt vähem (2011. aatsal 1 040 703,82 eurot, 2010. aastal 2 115 056,51 eurot ja 2009. aastal 1 221 183,83 eurot) ja mis saavutati peamiselt tänu EURODACi süsteemi uuendamisele (EURODAC PLUS). Kulusid hoiti teataval määral kokku tänu komisjoni vahendite ja infrastruktuuri, näiteks S-TESTA võrgu[9] tõhusamale kasutamisele. Komisjon osutas ISA programmi[10] raames ka kesküksuse ja liikmesriikides asuvate üksuste vahelise andmeside ja andmeturbe teenuseid. Kulud, mida esialgse kava kohaselt (määruse artikli 21 lõiked 2 ja 3) oleksid pidanud kandma liikmesriigid, kaeti lõpuks komisjoni vahenditest, kuna kasutati üldkasutatavat infrastruktuuri. Kulutasuvuse aspektist võimaldab EURODACi süsteem liikmesriikidel võrrelda teiste liikmesriikide algselt edastatud andmeid nende endi algselt edastatud andmetega, et teha kindlaks, kas taotleja on varem varjupaika taotlenud (kas mõnes teises liikmesriigis või võrdlust teostavas liikmesriigis). See aitab liikmesriikidel eelarvevahendeid säästa, kuna nad ei pea varjupaigataotlejate sõrmejälgede riigisiseseks võrdlemiseks hankima sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemi. 2012. aastal teostas kesküksus 411 236 edukat toimingut ja kuna kesküksuse hooldus- ja tegevuskulud olid 2012. aastal 421 021,75 eurot, oli ühe toimingu hinnaks vaid 1,02 eurot. 1.5. Andmekaitse ja andmete turvalisus EURODACi määruse artikli 18 lõikes 2 on sätestatud seda liiki toimingud, mille puhul on võimalus teha eripäring (9. kategooria) selle isiku taotlusel, kelle andmeid keskandmebaasis säilitatakse, et kaitsta andmesubjektide õigust tutvuda oma andmetega. Eelmistes aastaaruannetes märgitakse, et EURODACi süsteemi kasutamise esimestel aastatel tekitas eripäringute suur hulk kartuse, et liikmesriikide ametiasutused võivad kõnealust toimingut vääriti kasutada. 2012. aastal esitati kokku 111 sellist päringut, mida on 50,9 % vähem võrreldes 2011. aastaga (226), kuid oluliselt rohkem 2010. aasta näitajast (66) ja 2009. aasta näitajast (42). 2012. aastal tehtud eripäringutest tegi Prantsusmaa 51 päringut (46 %), seevastu 2011. aastal tegi 79 % kõigist eripäringutest Hispaania. Eripäringute jälgimise parandamiseks sisaldab EURODACi määruse muutmiseks tehtud komisjoni ettepanek nõuet, et liikmesriigid esitaksid koopia andmesubjekti taotlusest oma andmetega tutvumiseks liikmesriigi asjaomasele järelevalveasutusele. 2. Arvnäitajad ja järeldused Käesoleva aastaaruande lisas on esitatud tabelid andmetega, mille kesküksus on esitanud ajavahemiku 1. jaanuar – 31. detsember 2012 kohta. EURODACi statistika hõlmab 1) kõigi nende vähemalt 14-aastaste isikute sõrmejäljekirjeid, kes on esitanud taotluse varjupaiga saamiseks mõnes liikmesriigis (1. kategooria), 2) nende isikute sõrmejäljekirjeid, kes on kinni peetud liikmesriigi välispiiri ebaseaduslikul ületamisel (2. kategooria), 3) nende isikute sõrmejäljekirjeid, kes on ebaseaduslikult viibinud mõne liikmesriigi territooriumil (kui pädev asutus peab vajalikuks kontrollida, kas isik on ka varem varjupaika taotlenud) (3. kategooria). EURODACi andmed varjupaigataotluste kohta ei ole võrreldavad Eurostati andmetega, mis põhinevad justiits- ja siseministeeriumidelt igal kuul saadud statistilistel andmetel. Erinevused tulenevad eri meetoditest. Esiteks kogub Eurostat andmeid kõigi varjupaigataotlejate kohta, olenemata nende vanusest. Teiseks eristatakse Eurostati andmetes isikuid, kes taotlevad varjupaika vaatluskuul (mis võib hõlmata ka korduvaid taotlusi), ja isikuid, kes taotlevad varjupaika esmakordselt. 2.1. Edukad toimingud Edukas toiming on selline andmete töötlemise juhtum kesküksuses, mille puhul ei esine probleeme andmete valideerimisega ega vigastest sõrmejälgedest või halvast kvaliteedist tulenevaid tõrkeid[11]. 2012. aastal tegi kesküksus 411 236 edukat toimingut, mida on võrreldes 2011. aasta 412 303 eduka toiminguga 0,26 % vähem. Esmapilgul näitab see varasemate aastate erinevustega võrreldes märkimisväärset stabiilsust. Mõne liikmesriigi puhul erinesid arvud eelmise aastaga võrreldes märkimisväärselt. Suurimad erinevused ilmnesid Itaalias, kus toimingute arv langes 2011. aasta 96 685-lt 2012. aastal 30 616-le (-68,33 %). See arv vastab rohkem varasematele aastatele ning toob taas esile 2011. aasta araabia kevade mõju nii rahvusvahelise kaitse taotlejate kui ka piiriületuselt tabatud ebaseaduslike rändajate arvule. Vähenemine oli märgatav ka Läti ja Soome puhul ning Malta puhul oli vähenemine märkimisväärne. Teisalt suurenes toimingute arv mõnevõrra Saksamaal, Rootsis, Bulgaarias, Poolas ja Kreekas. Protsentuaalselt suurenes toimingute arv enim Kreekas: 2011. aasta 12 469-lt 2012. aasta 34 294-le (175 %). Suurenemine Kreekas toimus 2. kategooria tehingute puhul, mille arv oli eelneval aastal märkimisväärselt vähenenud. Varjupaigataotlejate andmetega tehtud toimingute (1. kategooria) arv suurenes 2012. aastal veidi (3,66 %), kasvades 2010. aasta 215 463 päringult ja 2011. aasta 275 857 päringult 285 959 päringuni. Kreeka toimingute arvu kasvule vaatamata langes välispiiri ebaseaduslikul ületamisel kinnipeetud isikute arv (2. kategooria) 57 693-lt 2011. aastal 39 300-ni 2012. aastal (-31,88 %). Nagu eespool märgitud, olid suurimad muutused Kreekas, kus toimingute arv kasvas 2011. aasta 530-lt 21 951-le 2012. aastal (4 042 %); Bulgaarias 2011. aasta 509-lt 1 518-le 2012. aastal (198 %); Ungaris, kus see langes 2011. aasta 906-lt 2012. aastal 260-le (-71,3 %) ning Itaalias 2011. aasta 50 555-lt 11 272-le 2012. aastal (-77 %). 2011. aastal ei esitanud 2. kategooria toimingute kohta üldse andmeid neli riiki (Tšehhi Vabariik, Island, Läti, Rootsi) ja üheksa liikmesriiki esitasid andmeid vähem kui kümne toimingu kohta (Belgia, Šveits, Taani, Eesti, Iirimaa, Leedu, Luksemburg, Portugal, Rumeenia). Nagu selgitati 2009. aasta aruandes, on lahknevus EURODACile saadetud liikmesriikide ebaseaduslike piiriületuste arvu kajastavate 2. kategooria andmete ja muude statistiliste allikate vahel (mida rõhutab EURODACi statistika) põhjustatud EURODACi määruse artikli 8 lõike 1 sõnastusest[12]. Seda küsimust selgitatakse EURODACi määruse käimasoleva läbivaatamise käigus. 3. kategooria toimingute (liikmesriigis ebaseaduslikult elamise pärast kinnipeetud isikud) koguarv suurenes 9,17 %, kasvades 85 976 toiminguni, kusjuures 2011. aastal oli see arv 78 753 ja 2010. aastal 72 840. Iirimaa on jätkuvalt ainuke liikmesriik, kes ei esitanud üldse andmeid 3. kategooria toimingute kohta. Kuigi 3. kategooria andmete päringud ei ole EURODACi määruse järgi kohustuslikud, soovitab komisjon liikmesriikidel seda võimalust kasutada enne tagasisaatmismenetluste algatamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiivile 2008/115/EÜ ühiste nõuete ja korra kohta liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel[13]. EURODACi määruses nimetatud juhtudel[14] on kõnealuse päringu abil võimalik välja selgitada, kas kolmanda riigi kodanik on varjupaika taotlenud mõnes muus liikmesriigis, kuhu ta tuleks Dublini määruse kohaldamisel tagasi saata. 3. kategooria toiminguid tehti 2012. aastal kõige enam Saksamaal (24 621 ehk 29 %), Madalmaades (11 172 ehk 13 %) ja Ühendkuningriigis (10 279 ehk 12 %). See langeb kokku 2010. ja 2011. aasta suundumustega. 2.2. Kokkulangevuse tuvastamine 2.2.1. Korduvtaotlused (1. kategooria andmete kokkulangevus 1. kategooria andmetega) 2012. aastal EURODACis registreeritud 285 959 varjupaigataotlusest olid 27,48 % korduvtaotlused (s.t esitatud teist või enamat korda), mis tähendab, et 78 591 juhul oli sama või mõni muu liikmesriik juba kandnud taotluse esitaja sõrmejäljed 1. kategooria toiminguna süsteemi. 2011. aastal oli sama näitaja 61 819 (22,4 %). Korduvtaotluste statistikat moonutab teatavate liikmesriikide tava võtta Dublini määruse alusel tagasivõetavatel isikutelt uuesti sõrmejäljed. See tähendab, et kui pärast Dublini määruse kohast üleandmist võetakse ja edastatakse taotleja sõrmejäljed uuesti, jääb ekslik mulje, et isik on esitanud uue varjupaigataotluse. Komisjon kavatseb selle probleemi lahendada ja on EURODACi määruse muudatusettepanekute hulka lisanud nõude, et üleandmise puhul ei registreeritaks uut varjupaigataotlust. Lisa tabelis 3 on liikmesriikide kaupa esitatud nende isikute taotluste arv, kes on varem juba esitanud varjupaigataotluse teises liikmesriigis (kokkulangevus välisriikide andmetega) või samas liikmesriigis (kokkulangevus oma riigi andmetega)[15]. 2012. aastal tuvastati korduvtaotlustest 34,4 %-l kokkulangevus oma riigi andmetega (2011. aastal oli see näitaja 38,6 %). Mitmes liikmesriigis (Belgia, Bulgaaria, Küpros, Tšehhi Vabariik, Hispaania, Kreeka, Iirimaa, Itaalia, Madalmaad, Poola ja Ühendkuningriik) ületab see näitaja isegi 50 %. Belgia 14 883 taotluse puhul oli kokkulangevusi oma riigi andmetega 10 037 (67,4 %) korral ja Küprosel oli kokkulangevusi oma riigi andmetega 139 juhul 148st (93,9 %). Kui isik, kes on esitanud liikmesriigis varjupaigataotluse, esitab samas liikmesriigis uue taotluse, käsitatakse kokkulangevust oma riigi andmetega korduvtaotlusena vastavalt nõukogu 1. detsembri 2005. aasta direktiivi 2005/85/EÜ (liikmesriikides pagulasseisundi omistamise ja äravõtmise menetluse miinimumnõudeid) artiklile 32[16]. Kokkulangevus välisriikide andmetega annab ülevaate varjupaigataotlejate edasiliikumisest ELis. Nagu varasematelgi aastatel, kinnitab statistika, et täheldatud edasiliikumine ei toimu tingimata naaberliikmesriikidesse, nagu võiks oletada. Näiteks Prantsusmaal oli jätkuvalt suurim arv kokkulangevusi välisriikide andmetega nende varjupaigataotlejate puhul, kes olid eelnevalt esitanud taotluse Poolas (2 498). Saksamaal ja Šveitsis oli palju selliseid varjupaigataotlejaid, kes olid eelnevalt esitanud taotluse Rootsis (vastavalt 2 567 ja 1 050). Nagu varasematelgi aastatel näitab kokkulangevusi välisriikide andmetega käsitlev statistika, et liikumine ei toimu ainult välismaismaapiiriga riikidest või Vahemerega piirnevatest riikidest põhjapoolsematesse liikmesriikidesse. Siiski tuleb välise maismaapiiriga riikidesse või Vahemerega piirnevatesse riikidesse toimuvat järelrännet tõendav statistika suurel määral omistada teatavate liikmesriikide tavale võtta Dublini määruse alusel tagasivõetavatelt isikutelt uuesti sõrmejäljed. 2.2.2. 1. kategooria andmete kokkulangevus 2. kategooria andmetega Nende andmete kokkulangevus annab ülevaate liikmesriikidesse ebaseaduslikult sisenenud isikute rändest enne taotluse esitamist. 2012. aastal ilmnes enim kokkulangevusi Kreeka (8 097), Itaalia (7 171), Hispaania (1 385), Ungari (291) ja Bulgaaria (134) edastatud andmete puhul (vt tabel 5). Siiski oli üllatav, et Bulgaaria puhul oli enamik kokkulangevusi oma riigi andmetega (84,9 %). 2011. aastal oli Itaalias kokkulangevusi oma riigi andmetega 85,9 %-l juhtudest, kuid 2012. aastal langes see arv 46 %-le. Kui võrrelda 2012. aastat 2011. aastaga, siis võib täheldada nende juhtumite arvu järsku kasvu 21 %-lt 65,3 %-le, mil ebaseadusliku piiriületamise eest kinnipeetud isikud on hiljem otsustanud esitada varjupaigataotluse. Kasv kajastub ka absoluutarvudes: 7 384 kokkulangevusest 2011. aastal 17 319 kokkulangevuseni 2012. aastal. Enamik isikuid, kes sisenesid ELi ebaseaduslikult Itaalia kaudu ja liikusid edasi, rändasid Šveitsi (2 978), Saksamaale (1 359) või Rootsi (881). Neist isikutest, kes sisenesid ebaseaduslikult Kreeka kaudu ja liikusid edasi, rändas enamik Saksamaale (2 168), Rootsi (1 621) ja Austrasse (1 216). Neist isikutest, kes sisenesid Hispaania kaudu, liikus enamik edasi kas Prantsusmaale (410), Saksamaale (284), Belgiasse (259) või Šveitsi (242), samas kui isikud, kes liikusid edasi pärast sõrmejälgede võtmist Ungaris, rändasid peamiselt naaberriikidesse Saksamaale (61) või Austriasse (59). 2.2.3. 3. kategooria andmete kokkulangevus 1. kategooria andmetega 3. kategooria andmete kokkulangevuse alusel 1. kategooria andmetega saab teha järeldusi selle kohta, millises riigis esitasid ebaseaduslikud sisserändajad esimese varjupaigataotluse enne teise liikmesriiki edasiliikumist. Silmas tuleb pidada aga seda, et 3. kategooria toiminguid käsitlevate andmete esitamine ei ole kohustuslik ning kõik liikmesriigid ei kontrolli korrapäraselt nende toimingute kohta esitatud andmeid. Kättesaadavad andmed viitavad sellele, et nende ebaseadusliku liikmesriigis elamise tõttu kinnipeetud isikute peamiseks sihtkohaks, kes on esitanud varjupaigataotluse mõnes muus liikmesriigis, on enamasti üksnes teatavad liikmesriigid, eelkõige Saksamaa (10 798, 2011. aastal 7 749), Madalmaad (3 742), Šveits (3 682), Norra (2 382), Prantsusmaa (2 165) ja Austria (2 111) (vt tabel 7). 2.3. Andmete hiline edastamine EURODACi määruses on sõrmejälgede edastamiseks praegu ette nähtud väga ebamäärane tähtaeg, mis võib praktikas põhjustada märkimisväärset hilinemist. Tegemist on äärmiselt olulise küsimusega, kuna viivitused sõrmejälgede edastamisel võivad viia tulemusteni, mis ei vasta Dublini määruses sätestatud vastutuse põhimõtetele. Sellele, et võetud sõrmejäljed saadetakse EURODACi kesküksusele liiga hilja, osutati juba eelmistes aastaaruannetes ning see tõsteti probleemina esile hindamisaruandes. 2012. aastal, nagu 2011. aastalgi, oli hilinemine andmete esitamisel, s.t aeg, mis jääb sõrmejälgede võtmise ja nende EURODACi kesküksusele saatmise vahele, suhteliselt väike. Enamiku liikmes- ja assotsieerunud riikide puhul jääb viivitus sõrmejälgede edastamisel EURODACi kesküksusele 0 ja 4 päeva vahele. Keskmisest suuremat hälbimist on täheldatud peamiselt järgmiste liikmesriikide puhul: Küpros 2. kategooria puhul 15,00 päeva, Soome 1. kategooria puhul 10,16 päeva, Kreeka 1. kategooria puhul 5,00 ja 2. kategooria puhul 10,43 päeva, Ühendkuningriik 2. kategooria puhul 6,01 päeva, Saksamaa 1. kategooria puhul 5,19 päeva ja Hispaania 1. kategooria puhul 4,41 päeva. Pidades silmas eelmistes aastaaruannetes esitatud kahte võimalikku sündmuste käiku (vale kokkulangevus[17] ja kokkulangevuse puudumine[18]), rõhutab komisjon, et hilise edastamise tulemusel võib vastutus langeda valele liikmesriigile. Sõrmejälgede edastamisel tekkinud viivitustest tingitud kokkulangevuse puudumiste koguarv oli 2012. aastal 18, mis on kaks korda suurem võrreldes 2011. aastaga, mil see arv oli 9, kuid tuleb siiski märkida, et võrreldes 2010. aastaga, mil vastav arv oli 362, on toimunud märkimisväärne paranemine. 2012. aasta 18-st kokkulangevuse puudumise juhust 12 esines Kreeka, 4 Hispaania ja 2 Slovakkia puhul. Valede kokkulangevuste arv, mis 2011. aastal oli 89, langes 2012. aastal 65-le. Neist 13 olid seotud Soome ja 10 Belgiaga. Taani puhul, kelle vastav näitaja oli 2011. aastal 28, esines 2012. aastal 7 valet kokkulangevust. Komisjon meenutab liikmesriikidele veel kord, et neil tuleb võtta kõik meetmed andmete viivitamatuks esitamiseks vastavalt EURODACi määruse artiklitele 4 ja 8. Edastamisel tekkinud viivitustest tingitud probleemide lahendamiseks kaasati komisjoni uuesti sõnastatud EURODACi ettepanekusse uued edastamise tähtajad. 2.4. Toimingute kvaliteet 2012. aastal suurenes ebaõnnestunud toimingute[19] keskmine hulk kõigis liikmes- ja assotsieerunud riikides 5,87 %-lt 2011. aastal 6,63 %-le 2012. aastal. Ebaõnnestunud toimingute määr oli 10 % või rohkem järgmiste liikmesriikide puhul: Eesti (22,4 %), Prantsusmaa (10,51 %), Iirimaa (18,28 %), Liechtenstein (13,7 %), Malta (30,47 %), Portugal (19,37 %) ja Ühendkuningriik (11,28 %). Keskmisest kõrgem oli see näitaja kokku 9 liikmesriigil. Ebaõnnestunud toimingute hulk ei sõltunud tehnoloogiast ega süsteemi puudujääkidest. See tuleneb eelkõige liikmesriikide esitatavate sõrmejäljekujutiste halvast kvaliteedist, inimlikust eksimusest ja sõrmejälgede esitajate seadmete valest seadistusest. Teisalt hõlmavad kõnealused arvud teatavatel juhtudel mitmeid katseid esitada sõrmejäljekujutised pärast seda, kui süsteem on need halva kvaliteedi pärast tagasi lükanud. Mõistes, et teatav viivitus võib olla põhjustatud sõrmejälgede võtmise ajutisest võimatusest (kahjustatud sõrmeotsad või muud terviseprobleemid, mis takistavad sõrmejälgede kiiret võtmist), juhib komisjon siiski veelkord tähelepanu asjaolule, et ebaõnnestumiste kõrget määra on rõhutatud ka eelmistes aastaaruannetes, ning palub liikmesriikidel anda vajalikku koolitust oma EURODACi personalile ning seadistada oma seadmed nii, et vigade arv oleks väiksem. 3. Järeldused EURODACi kesküksuse töö kiiruse, tõhususe, turvalisuse ja kulutõhususega 2012. aastal võib rahule jääda. 2012. aastal vähenes toimingute koguarv 0,26 %, langedes 411 236 toiminguni. 1. kategooria toimingute hulk suurenes 3,66 %, kasvades 285 959 toiminguni; 2. kategooria toimingute hulk vähenes 31,88 %, langedes 39 300 toiminguni (vaatamata toimingute tohutule 4 042 % kasvule Kreekas, kus nende koguarv küündis 21 951-ni,); 3. kategooria toimingute hulk suurenes 9,17 %, kasvades 85 976 toiminguni. Ebaõnnestunud toimingute keskmine määr suurenes kõikide liikmesriikide peale kokku 5,87 %-lt 2011. aastal 6,63 %-le 2012. aastal. Andmete EURODACi kesküksusele edastamise kiirus üldiselt paranes, ehkki paranemisruumi on veelgi. LISA Tabel 1: EURODACi kesküksus, andmed andmebaasi sisu kohta 31. detsembri 2012. aasta seisuga || 1. kategooria || 2. kategooria || Blokeeritud 1. kategooria || || AT || 125 192 || 235 || 8 475 || || BE || 155 203 || 8 || 3 584 || || BG || 4 720 || 1 796 || 12 || || CH || 66 087 || 2 || 4 207 || || CY || 29 445 || 18 || 0 || || CZ || 14 455 || 0 || 371 || || DE || 297 966 || 61 || 19 533 || || DK || 17 629 || 0 || 0 || || EE || 204 || 1 || 31 || || ES || 34 672 || 7 363 || 545 || || FI || 24 455 || 29 || 758 || || FR || 358 241 || 738 || 0 || || GR || 114 615 || 21 329 || 0 || || HU || 16 998 || 954 || 302 || || IE || 26 880 || 5 || 1 671 || || IS || 381 || 2 || 0 || || IT || 177 342 || 61 776 || 2 502 || || LI || 50 || 0 || 0 || || LT || 1 864 || 5 || 47 || || LU || 8 134 || 2 || 17 || || LV || 620 || 0 || 0 || || MT || 5 924 || 6 || 1 || || NL || 87 154 || 25 || 5 012 || || NO || 80 713 || 17 || 8 || || PL || 44 056 || 23 || 441 || || PT || 1 373 || 1 || 37 || || RO || 7 317 || 46 || 410 || || SE || 201 864 || 0 || 5 821 || || SI || 3 599 || 57 || 31 || || SK || 15 878 || 43 || 1 || || UK || 277 619 || 478 || 32 747 || || || || || || || Kokku || 2 200 650 || 95 020 || 86 564 || || 2 295 670 Tabel 2: EURODACi kesküksuse edukad toimingud 2012. aastal Tabel 3: Vastavuse tuvastamine 2012. aastal: 1. kategooria andmete kokkulangevus 1. kategooria andmetega Tabel 4: Vastavuse tuvastamine 2012. aastal: 1. kategooria andmete kokkulangevus 2. kategooria andmetega Tabel 5: 1. kategooria andmete kokkulangevus 2. kategooria andmetega || Kokku || Kokkulangevus oma riigi andmetega || Kokkulangevus välisriikide andmetega (kokku – kokkulangevus oma riigi andmetega) || Oma riigi andmete kokkulangevuse osakaal (%) AT || 74 || 46 || 28 || 62,16 BE || 3 || 2 || 1 || 66,67 BG || 888 || 754 || 134 || 84,91 CH || 2 || 1 || 1 || 50,00 CY || 1 || 1 || 0 || 100,00 CZ || 0 || 0 || 0 || DE || 39 || 38 || 1 || 97,44 DK || 0 || 0 || 0 || EE || 1 || 1 || 0 || 100,00 ES || 1797 || 412 || 1385 || 22,93 FI || 30 || 28 || 2 || 93,33 FR || 335 || 212 || 123 || 63,28 GR || 9479 || 1382 || 8097 || 14,58 HU || 380 || 89 || 291 || 23,42 IE || 1 || 1 || 0 || 100,00 IS || 0 || 0 || 0 || IT || 13 282 || 6111 || 7171 || 46,01 LI || 0 || 0 || 0 || LT || 7 || 2 || 5 || 28,57 LU || 2 || 2 || 0 || 100,00 LV || 0 || 0 || 0 || MT || 1 || 0 || 1 || 0,00 NL || 20 || 11 || 9 || 55,00 NO || 3 || 3 || 0 || 100,00 PL || 5 || 2 || 3 || 40,00 PT || 0 || 0 || 0 || RO || 18 || 3 || 15 || 16,67 SE || 1 || 0 || 1 || 0,00 SI || 29 || 6 || 23 || 20,69 SK || 53 || 36 || 17 || 67,92 UK || 50 || 39 || 11 || 78,00 Tabel 6: Vastavuse tuvastamine 2012. aastal: 3. kategooria andmete kokkulangevus 1. kategooria andmetega Tabel 7: 3. kategooria andmete kokkulangevus 1. kategooria andmetega (nende isikute rändevood, kes peeti kinni ebaseadusliku liikmesriigis elamise tõttu pärast seda, kui nad olid teises liikmesriigis esitanud varjupaigataotluse) || Kokkulangevus oma riigi andmetega || Kokku || Kokkulangevus oma riigi andmetega AT || 1544 || 3655 || 2111 BE || 2367 || 4343 || 1976 BG || 96 || 202 || 106 CH || 3685 || 7367 || 3682 CY || 30 || 30 || 0 CZ || 131 || 416 || 285 DE || 1709 || 12507 || 10 798 DK || 163 || 1112 || 949 EE || 0 || 64 || 64 ES || 24 || 115 || 91 FI || 24 || 118 || 94 FR || 293 || 2458 || 2165 GR || 18 || 19 || 1 HU || 309 || 906 || 597 IE || 0 || 0 || 0 IS || 2 || 37 || 35 IT || 166 || 297 || 131 LI || 0 || 0 || 0 LT || 6 || 82 || 76 LU || 36 || 213 || 177 LV || 3 || 26 || 23 MT || 0 || 10 || 10 NL || 2891 || 6633 || 3742 NO || 1410 || 3792 || 2382 PL || 532 || 1838 || 1306 PT || 2 || 44 || 42 RO || 152 || 197 || 45 SE || 73 || 192 || 119 SI || 36 || 195 || 159 SK || 47 || 183 || 136 UK || 770 || 1514 || 744 || || || Kokku || 16 519 || 48 565 || 32 046 Tabel 8: Ebaõnnestunud toimingute osakaal (%) 2012. aastal Tabel 9: Keskmine aeg, mis kulus sõrmejälgede võtmisest nende saatmiseni EURODACi kesküksusele 2012. aastal Tabel 10: 1. kategooria andmete vale kokkulangevus 1. kategooria andmetega 2012. aastal Tabel 11: 2. kategooria andmete hilisest saatmisest tingitud 1. kategooria andmete ja 2. kategooria andmete kokkulangevuse puudumine 2012. aastal Tabel 12: Kokkulangevus blokeeritud andmetega (määrus (EÜ) nr 2725/2000 artikkel 12) 2012. aastal Tabel 13: 9. kategooria eripäringud liikmesriigiti 2012. aastal [1] EÜT L 316, 15.12.2000, lk 1. [2] EURODACi määruse artikli 24 lõige 1. [3] COM(2012) 254 final. [4] KOM(2008) 825 (lõplik). [5] KOM(2009) 342 (lõplik) ja KOM(2009) 344 (lõplik). [6] KOM(2010) 555 (lõplik). [7] EURODACi määruses on sätestatud Euroopa Komisjoni hallatava kesküksuse rakendamine. See hõlmab automaatset sõrmejälgede tuvastamise süsteemi, mis võtab andmeid vastu ja edastab igas liikmesriigis asuvatele riiklikele üksustele (riikide juurdepääsupunktid) vastused kokkulangevuste või nende puudumise kohta. EURODACi määruse ja selle rakenduseeskirjadega on määratud kindlaks sõrmejälgede kogumise, edastamise ja võrdlemise kohustus, vahendid, mille abil andmeid edastada, kesküksuse statistilised ülesanded ja andmeedastusstandardid. [8] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1077/2011, 25. oktoober 2011, millega asutatakse Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks, ELT 1.11.2011, L 286 lk 1. [9] S-TESTA (turvaline üleeuroopaline valitsusasutuste telemaatiliste teenuste süsteem) võrk pakub üldist infrastruktuuri Euroopa ja riiklikele haldusasutustele ning vastab nende teabe vahetamise nõuetele. [10] ISA (Euroopa haldusasutuste koostalitusvõime) on uus programm, mille abil parandatakse elektroonilist koostööd ELi liikmesriikide haldusasutuste vahel. Programmiga jätkatakse tööd, mida alustati eelnevate programmidega IDA II (haldusasutuste vaheline andmevahetus) ja IDABC (üleeuroopaliste koostalitusvõimeliste e-valitsusteenuste pakkumine riiklikele haldusorganitele, ettevõtetele ja kodanikele). [11] Lisa 2. tabelis on ajavahemiku 1. jaanuar – 31. detsember 2012 kohta kategooriate kaupa esitatud liikmesriikide edukate toimingute andmed. [12] „Iga liikmesriik võtab vastavalt Euroopa inimõiguste konventsioonis ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni lapse õiguste konventsioonis sätestatud kaitsemeetmetele viivitamata kõikidelt vähemalt 14aastastelt kolmandatest riikidest pärit välismaalastelt, kelle pädevad kontrolliasutused on kinni pidanud seoses kõnealuse liikmesriigi maismaa-, mere- või õhupiiri ebaseadusliku ületamisega ja keda ei ole tagasi saadetud, kõikide sõrmede sõrmejäljed.” [13] ELT L 348, 24.12.2008. [14] Artikkel 11 „(…) Üldjuhul on põhjust kontrollida, kas välismaalane on esitanud varem teises liikmesriigis varjupaigataotluse, kui: a) välismaalane väidab, et ta on esitanud varjupaigataotluse, kuid ei nimeta, millises liikmesriigis ta selle esitas; b) välismaalane ei taotle varjupaika, kuid on päritoluriiki tagasisaatmise vastu, väites et on seal hädaohus, või; c) välismaalane püüab muul viisil takistada enda maalt väljasaatmist, keeldudes abist oma isiku tuvastamisel, eelkõige nii, et ei esita isikut tõendavaid dokumente või esitab võltsdokumendid.” [15] Tabelites esitatud oma riigi andmetega kokkulangevuse statistika ei tarvitse olla kooskõlas kesküksusele esitatud ja liikmesriikides registreeritud kokkulangevuste arvuga, kuna osa liikmesriike ei kasuta artikli 4 lõikes 4 sätestatud võimalust, mille kohaselt kesküksus võrdleb sõrmejälgi keskandmebaasis juba talletatud sõrmejälgedega. Kesküksuse teostatav võrdlus hõlmab siiski ka juhul, kui liikmesriik ei kasuta nimetatud võimalust, tehnilistel põhjustel andmebaasi kõiki (nii sama riigi kui ka teiste riikide esitatud) andmeid, kuid kesküksus annab vastuseks „kokkulangevus puudub”, kuna liikmesriik ei ole oma päringus taotlenud võrdlust tema enda esitatud andmetega. [16] ELT L 326, 13.12.2005. [17] Vale kokkulangevuse puhul esitab kolmanda riigi kodanik varjupaigataotluse liikmesriigis A, kus võetakse selle isiku sõrmejäljed. Ajal, kui sõrmejäljed on veel kesküksusele edastamata (1. kategooria toiming), võib isik edasi liikuda liikmesriiki B ja esitada seal uue varjupaigataotluse. Kui liikmesriik A esitab sõrmejäljed hiljem kui liikmesriik B, talletatakse tema esitatud sõrmejäljed keskandmebaasis hiljem kui liikmesriigi B esitatud sõrmejäljed ja nende esitamisel tuvastatakse vastavus liikmesriigi B esitatud sõrmejälgedega. Seega langeks vastutus varjupaigataotluse töötlemise eest liikmesriigile B, mitte aga liikmesriigile A, kus taotlus esitati varem. [18] Kokkulangevuse puudumine on juhtum, mille puhul kolmanda riigi kodanik peetakse kinni ebaseadusliku piiriületuse eest ja liikmesriigis A, kuhu ta saabus, võetakse tema sõrmejäljed. Ajal, kui sõrmejäljed on veel kesküksusele edastamata (2. kategooria toiming), võib isik edasi liikuda liikmesriiki B ja esitada varjupaigataotluse. Sellega seoses võetakse tema sõrmejäljed ka liikmesriigis B. Kui liikmesriik B esitab sõrmejäljed (1. kategooria toiming) varem, registreeritakse kesküksuses esimesena 1. kategooria toiming ning taotluse peab läbi vaatama liikmesriik B, mitte liikmesriik A. Kui 2. kategooria toimingu andmed esitatakse hiljem, jääb kokkulangevus tuvastamata, sest 2. kategooria toimingu andmed süsteemis puuduvad. [19] Toiming võib ebaõnnestuda probleemide tõttu andmete valideerimisel ning vigastest sõrmejälgedest või halvast kvaliteedist tulenevate tõrgete pärast (vt ka punkt 2.1. samas).