SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Ettepaneku eesmärk on teha mõned sihipärased muudatused nõukogu otsusesse nr 1313/2013/EL (edaspidi „otsus“) (liidu kodanikukaitse mehhanismi kohta („liidu mehhanism“)), mille alusel Euroopa Liit toetab, koordineerib ja täiendab liikmesriikide meetmeid kodanikukaitse vallas. Kõnealuseid meetmeid rakendatakse nii liidu sees kui ka väljaspool seda loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud õnnetuste ennetamisel, nendeks valmistumisel ja neile reageerimisel. Solidaarsuse ja jagatud vastutuse põhimõtetele tuginedes on käesoleva ettepaneku üldeesmärk tagada, et liit saaks osutada oma kodanikele Euroopas ja väljaspool seda paremal tasemel kriisi- ja hädaabi. Ettepanekus tunnistatakse, et õnnetuste ärahoidmisega seotud jõupingutused on kriisi- ja hädaabi vajaduse vähendamisel väga olulise tähtsusega.

Otsuse nr 1313/2013/EL artiklis 34 ette nähtud liidu kodanikukaitse mehhanismi hiljutise vahehindamise ja muude tulemushindamiste (nagu Euroopa Kontrollikoja poolne liidu kodanikukaitse mehhanismi läbivaatamine) tulemused näitavad, et liidu mehhanism on osutunud vajalikuks vahendiks, mille abil saavad Euroopa Liidus ja väljaspool seda kriisidele reageerivad osalevad riigid abi anda ja seda koordineerida, mis on selge tõend Euroopa solidaarsusest. Nimetatud dokumentides tehtud mõned järeldused ning täiendavad tõendid on siiski aidanud selgeks teha teatavad valdkonnad, kus õigusakti muutmine on põhjendatud. Sellega seoses on peamiseks kaalutluseks tegevuse käigus saadud kogemused, mis on olnud oluliseks teguriks käesoleva ettepaneku esitamisel, kuna kogemused on aidanud esile tuua kehtiva raamistiku piiranguid.

Liidul on tulnud alates 2013. aastast tegeleda mitmete traagiliste tagajärgedega õnnetustega ning muude, kodanike, ettevõtjate, kogukondade ja keskkonna jaoks kahjulike tagajärgedega. Konkreetsemalt on liidu mehhanismi jaoks tõeliseks vastupidavustestiks kujunenud mitmed hiljutised õnnetused, sealhulgas pagulas- ja rändekriisi humanitaarmõju, kättesaadavate vahendite puudus 2016. ja 2017. aasta metsatulekahju hooajal, millest viimane oli eriti pikk ja pingeline, põhjustades enam kui 100 inimese surma, samuti erinevate Kariibimere piirkonda räsinud orkaanide ning ELis aset leidnud tugevate tormide ja üleujutuste rasked tagajärjed. See sai eriti ilmseks viimastes ulatuslikes hädaolukordades, mis mõjutasid mitut liikmesriiki samaaegselt. Sellistes olukordades on liikmesriikide õnnetustele reageerimine vabatahtlikkuse alusel jäänud sageli ebapiisavaks ning 2017. aasta alguses esitatud suutlikkuse puudujääkide aruandes esile tõstetud teatavate kriitilise tähtsusega reageerimisvahendite puudus on saanud enam kui ilmseks. Selle kõige iseloomulikumaks näiteks on ELi kollektiivse suutlikkuse võimetus reageerida kõigile 17 metsatulekahjudega seotud abipalvele. Nendest suudeti reageerida ainult kümnele abipalvele, mida pärssisid aeg-ajalt viivitused, mis vähendasid reageerimise õigeaegsust.

Seetõttu on põhjendatud teostada liidu mehhanismi käsitlevate kehtivate õigusaktide sihipärane läbivaatamine, et leida lahendus liidu mehhanismi ees praegu seisvatele peamistele probleemidele. Konkreetsemalt on käesolevas ettepanekus sisalduvad muudatused suunatud järgmiste eesmärkide saavutamisele:

a) Ennetusmeetmete tõhususe tõstmine osana õnnetuste ohu ohjamise tsüklist ning seoste tugevdamine teiste oluliste ELi tegevuspõhimõtetega õnnetuste ennetamise ja neile reageerimise valdkonnas.

b) Liidu ja liikmesriikide õnnetustele reageerimise kollektiivse suutlikkuse tõhustamine ning korduvate ja uute suutlikkuse puudujääkide kõrvaldamine, eelkõige liidu tasandil reageerimisvahendite sihtotstarbelise reservi loomise abil, mille rakendamise kohta teeb otsuse komisjon, võttes endale juhtimis- ja kontrollülesanded (rescEU). rescEU-le antakse konkreetne hädaabi suutlikkus reageerida vajaduse korral metsatulekahjudele, üleujutustele, maavärinatele ja tervisega seotud hädaolukordadele. Liikmesriikidega läbi viidud arutelude järel otsustati, et vaja on välihaiglat, mida oleks võimalik ebola või zika laadsete epideemiate puhul liidus või väljaspool seda Euroopa meditsiinikorpuse raames kiiresti kasutusele võtta. Euroopat on tabanud ka mitmed terrorirünnakud. Sellise vahendite ELi tasandil kasutuselevõtmine aitab saavutada ka mastaabisäästu ning vähendada samade vahendite eraldi hankimisega seonduvaid kulusid.

c) Liidu mehhanismi haldusmenetluste paindlikkuse ja tõhususe tagamine hädaabi operatsioonide toetamisel.

Viimasel ajal aset leidnud õnnetuste, sealhulgas äärmuslike ilmastikutingimuste valguses ning sisejulgeoleku probleemide taustal on vajadusel Euroopa kodanikukaitset tugevdada laiapõhjaline toetus. Käesolev ettepanek toetub vastutavate kodanikukaitseasutuste ühiselt teostatud hiljutisele analüüsile ja järeldustele, mis käsitlevad kindlaks tehtud puudujääke.