[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 15.6.2006

KOM(2006) 302 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

Euroopa Liidu metsanduse tegevuskava kohta {SEK(2006) 748}

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

Euroopa Liidu metsanduse tegevuskava kohta

SISSEJUHATUS

Käesolev teatis on vastus nõukogu poolt komisjonile saadetud palvele[1] esitada 2006. aastal ELi metsanduse tegevuskava. Teatis koostati tihedas koostöös liikmesriikidega ja konsulteerides sidusrühmadega. Arvesse on võetud Euroopa Parlamendi aruannet ELi metsandusstrateegia rakendamise kohta ning sellega seotud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja Regioonide Komitee aruandeid. Teatisele lisatud komisjoni töödokumendis antakse ülevaade ettevalmistuse käigust.

Üldpõhimõtted ja -eesmärgid

Üldpõhimõtted

Tuginedes nõukogu 15. detsembri 1998 otsusele Euroopa Liidu metsandusstrateegia kohta,[2] esitatakse tegevuskavas ühenduse ja liikmesriikide metsandustegevuse raamistik ning tegevuskava on ühenduse tegevuse ja liikmesriikide metsapoliitika kooskõlastamise vahend.

ELi metsanduse tegevuskava üldeesmärk on toetada ja tõhustada metsa säästlikku majandamist ja metsade multifunktsionaalset rolli. Tegevuskava aluseks on järgmised põhimõtted:

- riiklikud metsaprogrammid on sobivaks raamistikuks metsadega seotud rahvusvaheliste kohustuste täitmiseks;

- metsapoliitika kujundamisel tuleb üha enam arvesse võtta ülemaailmseid ja mitut valdkonda hõlmavaid küsimusi ning selleks on vaja suuremat ühtsust ja paremat kooskõlastamist;

- vajadus parandada ELi metsandussektori konkurentsivõimet ja soodustada ELi metsade head majandamist;

- subsidiaarsuse põhimõtte järgimine.

Looduslike, sotsiaalsete, majanduslike ja kultuuriliste tingimuste eripära ning ELi metsade omandivormide erinevust tunnistades mööndakse tegevuskavas asjakohaste lähenemisviiside ja meetmete kasutamise vajadust eri tüüpi metsade puhul. Rõhutatakse metsaomanike olulist rolli ELi metsade säästlikus majandamises.

Tegevuskava eesmärk on aidata kaasa uuendatud Lissaboni strateegia majanduskasvu ja töökohtade loomise eesmärkide ning Göteborgi säästva arengu kava eesmärkide saavutamisele. Kui tegevuskava on esitatud, võetakse vastu lisateatis metsadega seotud ELi tööstusharude konkurentsivõime kohta, mis on praegu koostamisel.

Eesmärgid

ELi metsanduse tegevuskava koostades saavutasid komisjon ja liikmesriigid ühtse arusaama metsandusest ning metsade ja metsanduse panusest nüüdisaja ühiskonda.

Metsad ühiskonna jaoks: pikaajaline multifunktsionaalne metsandus, mis vastab nii praegustele kui ka tulevastele ühiskonna vajadustele ja toetab metsaga seonduvaid elatise teenimise viise.

Multifunktsionaalne metsandus toob kasu majandusele, keskkonnale, ühiskonnale ja kultuurile. See on taastuva ja keskkonnasõbraliku toorme allikaks ning sel on oluline roll Euroopa majandusarengus, tööhõives ja jõukuses, eriti maapiirkondades. Metsad parandavad elukvaliteeti, olles meeldivaks elukeskkonnaks, pakkudes võimalusi puhkamiseks ja ennetavaks tervishoiuks, samal ajal säilitades ja parandades keskkonnaga seotud hüvesid ja ökoloogilisi väärtusi. Metsad peavad säilitama oma vaimse ja kultuurilise pärandi.

Kooskõlas eelnimetatud arusaamaga on tegevuskaval neli peamist eesmärki:

- pikaajalise konkurentsivõime tagamine;

- keskkonna parandamine ja kaitse;

- elukvaliteedi parandamine;

- kooskõlastamise ja teabevahetuse soodustamine.

Viieaastases tegevuskavas (2007–2011) on kirjeldatud peamisi meetmeid, mida komisjon kavatseb koos liikmesriikidega võtta. Selles on esitatud ka lisameetmed, mida liikmesriigid võtavad olemasolevate ühenduse vahendite toel oma tingimuste ja prioriteetide kohaselt, kuigi siinjuures võib vaja minna ka siseriiklikke vahendeid.

Meetmed

Pikaajalise konkurentsivõime tagamine

Eesmärk: tagada metsandussektori pikaajaline konkurentsivõime ning soodustada metsasaaduste ning -teenuste säästlikku kasutamist.

Metsandussektori konkurentsivõime on aluseks paljudele hüvedele, mida ühiskond saab metsade säästlikust majandamisest. Metsandussektoril on suur potentsiaal arendada edasi taastuval toorainel põhinevaid kvaliteetseid ja lisaväärtusega tooteid ning teenuseid, et rahuldada ühiskonna mitmekesiseid ja kasvavaid nõudmisi. Globaalsete muutustega toimetuleva ning tugeva ja dünaamilise sektori areng eeldab teaduse ja tehnika arendamist, mitmekesistamist, uuendustegevust ja investeeringuid töö kvaliteeti ja inimkapitali.

1. põhimeede : analüüsimine, milline on globaliseerumise mõju majanduslikule elujõulisusele ja ELi metsandussektori konkurentsivõimele

Komisjon korraldab uuringu globaliseerumise mõju kohta ELi metsanduse konkurentsivõimele, et teha kindlaks peamised ELi metsandussektori arengut mõjutavad asjaolud ning panna alus metsanduse konkurentsivõime ja majandusliku elujõulisuse suurendamiseks vajalikke edasisi tegevusi käsitlevatele aruteludele.

2. põhimeede : teaduse ja tehnika arengu soodustamine, et suurendada metsandussektori konkurentsivõimet

Teaduse ja tehnika arengul on ELi metsandussektori säästliku arengu jaoks oluline tähtsus.

Komisjon jätkab metsandusvaldkonna teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse toetamist teadusuuringute 7. raamprogrammi raames.[3]

Komisjon ja liikmesriigid jätkavad metsandussektori tehnoloogiaplatvormi väljatöötamist. Komisjon jälgib hoolikalt kõnealuse platvormi abil koostatud strateegilise teadusuuringute kava rakendamist. Liikmesriikidel on võimalik kasutada ERDFi[4] pakutavaid võimalusi konkreetsete teadustööprojektide elluviimiseks.

Komisjon uurib võimalusi luua ühenduse teaduslik metsafoorum, et tugevdada teaduse ja poliitika vahelist seost. Kõigepealt korraldab komisjon 2007. aastal seminari, kus arutatakse ühenduse meetmeid kõnealuses valdkonnas.

3. põhimeede : muude metsasaaduste kui puidu ja metsateenuste hindamise ning turustamise kogemuste vahetamine ja analüüs

Metsal on palju teisi funktsioone, mis ei väljendu turustatud puidu- ja muude saaduste hinnas. Tuleb kindlaks määrata metsade ja nende funktsioonide koguväärtus ning luua ja kasutusele võtta vahendid turustamata toodete ja teenuste hüvitamiseks.

Komisjon teeb alalisele metsakomiteele ettepaneku moodustada ajutine töörühm, et koondada turustamata toodete ja teenuste hindamise ja hüvitamise mehhanismidega seotud kogemused. Komisjon tegutseb nende kogemuste vahendajana. Liikmesriigid jagavad aktiivselt kogemusi.

Liikmesriigid soodustavad metsasaaduste ja -teenuste hindamise, nende hüvitamise ja uuendusliku turustamisega seotud uuringuid ja katseprojekte, mida võib toetada Euroopa maaelu arengu põllumajandusfondist (EARDF),[5] LIFE+ rahastamisvahendist,[6] teadusuuringute 7. raamprogrammi abil ning uuendustegevuse raamprogrammi (CIP) raames Euroopa aruka energiakasutuse programmi (IEE) kaudu.[7]

4. põhimeede : metsa biomassi energiatootmiseks kasutamise soodustamine

Puidu energiaallikana kasutamine aitab leevendada kliimamuutust, sest sellega asendatakse fossiilkütus, parandatakse energiasektori isemajandamisvõimet, suurendatakse tarnekindlust ja luuakse maapiirkondadesse uusi töökohti.

Alaline metsakomitee toetab biomassi tegevuskava[8] rakendamist, eriti seoses puidugraanulite ja hakkpuidu turgude arenguga ja metsaomanike teavitamisega energiatootmise lähteaine tootmise võimalustest.

Komisjon aitab kaasa madala väärtusega puidu, väikesemõõdulise puidu ja puidujääkide energiatootmises kasutamise kogemuste uurimisele ja levitamisele. Liikmesriigid hindavad puidu ja puidujääkide kättesaadavust ning nende kasutatavust energiatootmises riiklikul ja piirkondlikul tasandil, et kaaluda edasist tegevust puidu kasutamise toetamiseks energiatootmises. Seitsmes raamprogramm ning uuendustegevuse raamprogrammi Euroopa aruka energiakasutuse programm võimaldavad seda tegevust hõlbustada.

Komisjon toetab jätkuvalt teadus- ja arendustööd, mis käsitleb tehnoloogiaid metsaressurssidel põhineva soojuse, elektri ja kütuse[9] tootmiseks ning metsaressurssidel põhinevaks jahutuseks, seitsmenda raamprogrammi koostöö eriprogrammi energeetika teema raames ning edendab biokütuse tehnoloogiaplatvormi väljatöötamist ja toetab selle teadustöökava rakendamist seitsmenda raamprogrammi kaudu.

5. põhimeede : metsaomanike vahelise koostöö tugevdamine ja metsandusalase hariduse ja väljaõppe edendamine

Muutuvate omandisuhete ja põllumajandusega mittetegelevate metsaomanike arvu suurenemise tõttu kasvab nende metsaomanike arv, kellel puuduvad metsa säästlikuks majandamiseks vajalikud oskused ja ressursid. Erametsamajandajate killustatus võib muuta metsa majandamise keerukamaks ja kallimaks ning vähendada puidu kasutamist ja kahjustada metsateenuste osutamist. Samuti on vajalik hea ettevalmistusega ja kohanemisvõimeline tööjõud.

Eespool nimetatut arvesse võttes toetavad liikmesriigid metsaomanike ja metsatööliste kutseõpet. Samuti toetavad liikmesriigid metsaomanikele ja nende liitudele nõustamisteenuste pakkumist. Nende teenustega aidatakse kaasa uute turule suunatud käsitlusviiside kasutuselevõtmisele, säästliku majandamise tavade kohta teabe levitamisele ning süvendatakse metsaomanike teadmisi bioloogilise mitmekesisuse suurendamise ja elupaikade taastamise kohta. Komisjon ja liikmesriigid jagavad kogemusi ja parimaid tavasid selle kohta, kuidas parandada turu varustamist tööstuslikuks kasutuseks ettenähtud puiduga. EARDFi ja ühenduse hariduse ja koolituse valdkonnas kasutatavad vahendid aitavad toetada nimetatud tegevust.

Metsanduse konkurentsivõime ja majandusliku elujõulisuse suurendamiseks võivad liikmesriigid oma prioriteetide raames ka:

- tugevdada erametsaomanike, metsandusharu ja kolmandate osapoolte vahelist koostööd uute toodete, tootmisprotsesside, tehnoloogia ja tõhusate turgude väljaarendamisel;

- soodustada metsade majandusliku väärtuse suurendamiseks tehtavaid investeeringuid;

- toetada metsaomanike liitude loomist ja arengut.

Keskkonna parandamine ja kaitse

Eesmärk: säilitada ja suurendada bioloogilist mitmekesisust metsaökosüsteemiga sobival viisil, süsiniku sidumise võimet, terviklikkust, tervist ja vastupidavust erinevates geograafilistes vööndites.

Tootlikkuse, vastupidavuse ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamine on terve metsaökosüsteemi tagamise põhitegurid. See on omakorda tähtis terve ühiskonna ja majanduse seisukohalt.

Metsad mängivad olulist rolli ühenduse säästliku arengu Göteborgi eesmärkide ja ühenduse 6. keskkonnaalase tegevusprogrammi eesmärkide elluviimisel.

6. põhimeede : UNFCCC[10] ja Kyoto protokolli alusel võetud kliimamuutuse leevendamist käsitlevate kohustuste täitmisele kaasaaitamine ELis ja kliimamuutuse mõjudega kohanemise edendamine

Metsad neelavad süsinikku ning on taastuva ja keskkonnasõbraliku toorme ja energiatootmise lähteaine allikaks. Umbes 25% ülemaailmsetest kasvuhoonegaaside heitmetest võib panna maakasutuse muutuste arvele, millest kõige olulisem on troopiliste metsade hävitamine.[11]

Komisjon uurib koos alalise metsakomiteega, kuidas täita kooskõlastatumalt Kyoto protokolli artikli 3 lõigetes 3 ja 4 sätestatud kohustusi,[12] sealhulgas maakasutuse ja metsade majandamise muutustest teavitamise kohustust.

Komisjon hõlbustab alalise metsakomitee ja Euroopa Liidu süsiniku neeldajate ekspertrühmade[13] vahelist teabevahetust, et tõhustada kliimamuutuse leevendamise arutelusid. Võetakse meetmeid, et vähendada metsade raadamist kogu maailmas, ja püütakse saavutada kliimaga seotud kohustusi, mis on ette nähtud pärast aastat 2012.

Komisjon jätkab koolituste ja uuringute toetamist, mis käsitlevad kliimamuutuse mõju ja sellega kohanemist.

Liikmesriike kutsutakse üles hindama kliimamuutuse mõju, tõstma inimeste teadlikkust, vahetama kogemusi ning edendama kliimamuutuse leevendamise ja sellega kohanemise alast tegevust.

7. põhimeede : 2010. aastaks ja edasiseks seatud bioloogilist mitmekesisust käsitlevate ühenduse muudetud eesmärkide saavutamisele kaasaaitamine[14]

Kuna bioloogiline mitmekesisus on Euroopa Liidus taandunud ning väheneb veelgi, tuleks ühenduse ja liikmesriikide tasandil võtta kiirmeetmeid elupaikade ja looduslike ökosüsteemide taastamiseks, kui tahetakse saavutada eesmärki peatada bioloogilise mitmekesisuse hävimine.

Komisjon teeb alalisele metsakomiteele ettepaneku:

- jagada kogemusi Natura 2000 programmi rakendamise kohta metsaaladel;

- kaaluda katseprojektina metsa bioloogilise mitmekesisuse seiret praeguse ELi bioloogilise mitmekesisuse näitajatega tehtava töö raames;[15]

- kaaluda metsade killustumise seiret ning metsade laiendamise mõju bioloogilisele mitmekesisusele;

- hinnata olemasolevat teavet ja teadusuuringuid inimtegevusest häirimata metsade vajaliku katteala ja selle kaitsmisviiside kohta;

- jälgida bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni[16] ja teiste metsade bioloogilist mitmekesisust käsitlevate otsuste rakendamist.

Komisjon korraldab korrapäraselt ELi metsanduse ja looduskaitsega tegelevate ettevõtete juhtide ühiskohtumisi ja soodustab metsaametite aktiivset osavõttu liikmesriikidevahelisest mitteametlikust teabevahetusest looduskaitsealaste õigusaktide rakendamise kohta ELis (võrgustik „GreenEnforce Network”).

8. põhimeede : Euroopa metsaseiresüsteemi loomine

Seiresüsteem Forest Focus[17] aegub 2006. aastal. Aastatel 2007–2013 saab ELi tasandil keskkonnaseiret toetada uue keskkonna rahastamisvahendiga LIFE+.

Vaja on ühtlustatud metsaalast teavet, et täita ühenduse ja liikmesriikide rahvusvaheliste lepingute raames võetud kohustusi ja rakendada ELi direktiive, näiteks Natura 2000 direktiivi, vee raamdirektiivi ja taimetervise direktiivi.

Komisjon koos liikmesriikidega ja asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega tegeleb Euroopa metsaseiresüsteemi loomisega olemasolevate metsaalaste andmebaaside ja seiresüsteemide alusel. Liikmesriikide, komisjoni (teadusuuringute ühiskeskus, Eurostat[18]), EEA[19] ja rahvusvaheliste organisatsioonide (nt UNECE[20], FAO[21]) teadmistel ning olemasolevatel ja peagi valmivatel[22] andmekogumissüsteemidel põhinev ühtne süsteem on parim viis vastata andmete kogumise vajadusele nii teaduslikel kui ka poliitilistel eesmärkidel. Teadusuuringute Ühiskeskus rajab Euroopa metsaandmete keskuse. Metsaseire puhul ei piirduta keskkonnanäitajatega, vaid see hõlmab ka majanduslikku ja sotsiaalset teavet, ning metsaseiret võib laiendada, et see hõlmaks ka Euroopa metsade kaitse alasel 4. ministrite konverentsil (MCPFE) heakskiidetud näitajaid.[23]

9. põhimeede : Euroopa Liidu metsade kaitse tõhustamine

Metsatulekahjud, biootilised tegurid ja atmosfääri saastumine avaldavad Euroopa Liidu metsade ökoloogilisele seisukorrale ja tootlikkusele märkimisväärset mõju. Ülemaailmne kaubandus ja kliimamuutus on suurendanud kahjulike organismide ja sissetungivate liikide levikuvõimalusi. Kuna metsade kaitsmine biootiliste ja abiootiliste tegurite vastu on üks metsapoliitika peamisi prioriteete, on esmatähtis omada värskeimat teavet ELi metsade olukorra kohta.

Komisjon :

- arendab edasi Euroopa metsatulekahjualast teabesüsteemi;

- korraldab uuringu, et analüüsida peamisi Euroopa metsade seisukorra muutumist mõjutavaid tegureid (sealhulgas metsatulekahjusid), metsade kaitseks olemasolevate ühenduse vahendite ja võetavate meetmete tõhusust ning nimetatud meetmete edasise tõhustamise võimalusi;

- ergutab liikmesriike moodustama rühmi metsa seisukorra piirkondlike probleemide uurimiseks;

- toetab teadusuuringute 7. raamprogrammi raames korraldatavaid teadusuuringuid metsakaitse ja fütosanitaarküsimuste valdkonnas.

Peale selle võivad liikmesriigid EARDFi ja keskkonna rahastamisvahendi LIFE+ toetusel:

- koostada riiklikud metsastamissuunised ning toetada keskkonna- ja kaitse-eesmärkidel tehtavat metsastamist;

- soodustada agrometsanduse rakendamist põllumajandusmaadel;

- toetada Natura 2000 raames rakendatavaid metsameetmeid;

- toetada keskkonnaga seotud kohustuste vabatahtlikku võtmist metsaomanike poolt;

- soodustada investeeringuid, mis suurendavad metsade ökoloogilist väärtust;

- toetada metsatulekahjude ennetamise meetmeid;

- toetada loodusõnnetuste või tulekahjude tagajärjel kahjustunud metsade taastamist;

- toetada metsatulekahjude põhjusi käsitlevaid uuringuid, teadlikkuse tõstmise kampaaniaid, väljaõpet ja näidisprojekte;

- vaadata üle ja ajakohastada ulatuslikumad biootiliste ja abiootiliste tegurite vastased kaitsestrateegiad, sealhulgas korraldada uuringuid kahjulike organismide ja sissetungivate liikidega seotud riskianalüüsi kohta.

Elukvaliteedi parandamine

Eesmärk: tõsta elukvaliteeti metsade sotsiaalse ja kultuurilise mõõtme säilitamise ja parandamise kaudu.

Metsad pakuvad saaduseid ja teenuseid, mis toovad kasu kodanikele, nende tervisele ja elukvaliteedile, võimaldades sealhulgas hüvesid ja puhkevõimalusi nii linna- kui maapiirkondades, tööd ja sissetulekut miljonitele inimestele, pinnase ja vee kaitset ning kaitset erosiooni, kõrbestumise ja looduslike ohtude eest.

Selleks et tõsta elukvaliteeti metsade sotsiaalse ja kultuurilise mõõtme säilitamise ja parandamise kaudu, on liikmesriikidel võimalus oma prioriteetide raames ja EARDFi toel soodustada investeeringuid, mis suurendavad metsade väärtust avalike hüvede allikana.

10. põhimeede : keskkonnaalase hariduse ja teabe levitamise soodustamine

Teadlikkust tuleb kasvatada tagamaks, et ühiskond tunnustab piisavalt metsa säästliku majandamise kasulikkust.

Komisjon toetab keskkonnaalase hariduse ja teabe levitamise kogemuste jagamist liikmesriikide vahel, eriti tegevusi, mis on suunatud lastele (nt metsakoolide algatusi või metsahariduskeskuste loomist). Liikmesriigid toetavad metsa säästliku majandamise alast koolitust.

11. põhimeede : metsade kaitsefunktsiooni säilitamine ja suurendamine

Loodusõnnetuste, äärmuslike ilmastikuolude ning ka erosiooni ja kõrbestumise üha suurenev oht mõnes Euroopa piirkonnas rõhutab metsade kaitsefunktsiooni olulisust, eriti mägistel aladel ja Vahemere piirkonnas.

Vaja on kooskõlastatud seiret ja planeerimist ning tõhusaid kaitsemeetmeid. Väga oluline on tõsta teadlikkust ja anda edasi teadmisi looduslike ohtude ja riskijuhtimise kohta.

Oma prioriteetide raames ning EARDFi toetuste abil võivad liikmesriigid :

- soodustada investeeringuid ja metsade säästlikku majandamist, et vältida looduslikke katastroofe ja tagada ohutus;

- lisada need aspektid metsaalase koolituse ja teadlikkuse tõstmisega seotud meetmetesse.

Komisjon toetab kogemuste vahetamist metsade kaitsefunktsiooni suurendamiseks võetud meetmete valdkonnas.

ERDFi toetusel saavad liikmesriigid ergutada looduslike riskide ennetamise ja nendega toimetuleku alaseid investeeringuid ning eelkõige piiriülese koostöö raames.

12. põhimeede : linnades ja linnade lähipiirkondades asuvate metsade potentsiaali uurimine

Paljudele eurooplastele on linnades asuvad metsad peamine looduse ja selle väärtustega kokkupuutumise koht. Linnades ja linnade lähipiirkondades asuvate metsade planeerimine, loomine ja majandamine esitab metsamajandajatele uusi nõudmisi, eriti seoses nende kohalike kogukondade kaasamisega ja arvestamisega, keda metsadega seotud tegevus võib mõjutada või kes loodavad neist kasu saada.

Komisjon ja liikmesriigid peavad teadustöödele tuginedes:

- vaatama üle ja integreerima linnades ja linnade lähipiirkondades asuvate metsade sotsiaalse ja inimmõju hindamise meetodeid, et võtta kasutusele asjakohased pikaajalised näitajad ja üldraamistikud, mille abil juhtida tulevikus investeeringuid ja majandamist;

- uurima võimalusi, kuidas kaasata kohalikke kogukondi ja mittetraditsioonilisi sidusrühmi linnades ja linnade lähipiirkondades asuvate metsade planeerimisse, loomisse, majandamisse ja kasutamisse.

Kooskõlastamise ja teabevahetuse soodustamine

Eesmärk: ühtsuse ja valdkondadevahelise koostöö tugevdamine, et tasakaalustada mitmesuguste organisatsioonide ja asutuste majanduslikke, keskkonnaalaseid ja sotsiaalkultuurilisi eesmärke.

Kuigi metsapoliitika kujundamine kuulub liikmesriikide pädevusse, tehakse mitmeid metsandussektorit mõjutavaid algatusi Euroopa tasandil. Liikmesriikide eri poliitikavaldkondade vaheline, liikmesriikide ja komisjoni vaheline ning komisjonisisene kooskõlastamine on metsandussektori seisukohalt eriti oluline.

13. põhimeede : alalise metsakomitee rolli tugevdamine

Nõukogu otsuses alalise metsakomitee moodustamise kohta[24] antakse komiteele ulatuslikud volitused teabevahetuse ja nõustamise vallas.

Tegevuskava kooskõlastatud rakendamiseks koostab komisjon koos alalise metsakomitee liikmetega komitee aastase tööprogrammi.

Komisjon korraldab tegevuskava rakendamise ajal alalise metsakomitee ning metsanduse ja korgitootmise nõuanderühma[25] koosolekuid, samuti koosolekuid teiste nõuandeorganitega, näiteks metsanduse ja metsatööstuse ühenduse poliitika nõuandekomiteega[26].

Komisjoni eesmärk on tugevdada alalise metsakomitee nõuandja rolli poliitika väljatöötamises, ergutades alalist metsakomiteed esitama kirjalikke seisukohti ja omal algatusel koostatud aruandeid.

Alalise metsakomitee töömeetodeid kohandatakse ajutiste töörühmade abiga.

Liikmesriike julgustatakse korraldama regulaarseid koosolekuid ELi metsandusega tegelevate ettevõtete juhtidega.

14. põhimeede : poliitikavaldkondade kooskõlastamine metsanduse küsimustes

Selleks et edendada metsandussektorit käsitleva teabe tõhusat vahetamist määrab iga asjaomane peadirektoraat metsanduspoliitika koordinaatori. Komisjon teavitab korrapäraselt alalist metsakomiteed nendest eri poliitikavaldkondade algatustest ja meetmetest, mis on komitee töö seisukohalt olulised.

15. põhimeede : avatud koordineerimismeetodi rakendamine riiklike metsaprogrammide puhul

Lissabonis kokkutulnud Euroopa Ülemkogu määratles avatud koordineerimismeetodit kui meetodit, mis aitab liikmesriikidel järk-järgult välja töötada oma poliitika.

Liikmesriigid ja komisjon uurivad alalise metsakomitee vahendusel avatud koordineerimismeetodi rakendatavust riiklike metsaprogrammide vabatahtliku kooskõlastamise puhul.

16. põhimeede : ELi osaluse suurendamine rahvusvahelises metsandustegevuses

Selleks et tagada mitmesuguste rahvusvaheliste metsandustegevuste ühtsust, on vaja täielikku kooskõla nii komisjonis kui ka liikmesriikides . Asjaomastel nõukogu töörühmadel ning eelkõige metsanduse töörühmal on siin täita oluline roll.

Peamine vahend, millega rahvusvahelisi kohustusi saab mitteliikmesriikides toetada, on majanduslik ja arengualane koostöö, mis kuulub ühenduse ja liikmesriikide jagatud pädevusse. Järgmise kümnendi jooksul suurendatakse abisummasid. Tuleb tagada, et abi andmisel võetakse metsade rolli piisavalt arvesse.

Kuigi komisjonil ei ole pärast 2006. aastat eraldi vahendit metsade rahastamiseks, on alates 2007. aastast võimalik rahalist toetust saada nii keskkonna ja loodusvarade teemaprogrammi kui ka siseriiklike või piirkondlike programmide raames. See võimaldab toetada mitmepoolsete keskkonnakokkulepete[27] rakendamist ja jätkata metsapoliitika väljatöötamist.[28] Üheks prioriteediks on ka komisjoni ja liikmesriikide toetatav FLEGTi tegevuskava,[29] eriti FLEGTi partnerriikide suutlikkuse suurendamine.

Seoses koostööga liituvate riikide ja kandidaatriikidega ning Euroopas asuvate naaberriikidega võtab komisjon aktiivselt osa Euroopa metsade kaitset käsitlevatest ministrite konverentsidest, UNECE puidukomitee tööst ja FAO metsaga seotud tegevusest.

17. põhimeede : säästlikult majandatud metsadest pärit puidu ja muude metsasaaduste kasutamise ergutamine

Kavas on koostada teatis metsandusega seotud tööstusharude konkurentsivõime kohta, mis hõlmab asjakohaseid meetmeid, millega ergutatakse puidu ja muude metsasaaduste laialdasemat kasutamist. See teatis järgneb teatisele, mis käsitleb metsandusega seotud ja asjaomaste ELi tööstusharude konkurentsivõime olukorda[30], milles on esitatud sektori põhjalik analüüs ja põhiprobleemid. Võttes arvesse metsandusega seotud tööstusharude üha suurenevat konkurentsi kogu maailmas, keskendutakse kavandatavas teatises meetmetele, millega tugevdatakse tööstusharude üldtingimusi ning eelkõige energeetika ja tooraine küsimustes. Aluseks võetakse konkurentsivõime-, energeetika- ja keskkonnaalase kõrgetasemelise töörühma töö tulemused. Teatis hõlmab lisaks innovatsiooni, teadus- ja arendustööga seotud küsimusi ning samuti hariduse, koolituse ja teabealaseid meetmeid.

Peale selle toetab komisjon tegevuskava raames liikmesriikide vahelist kogemuste vahetamist nende suuniste koostamise alal, mis käsitlevad riigihangete direktiivi kohaldamist metsasaaduste suhtes.

18. põhimeede : teabevahetuse parandamine

Värske teabe olemasolu ja edastamine on avalikkuse teadlikkuse tõstmise ja poliitika väljatöötamisel metsandusega arvestamise seisukohast olulise tähtsusega.

Komisjon koostab koostöös liikmesriikidega metsandusalase teabe vahetamise strateegia. Nimetatud dokumendis antakse nõu, kuidas parandada metsandusalase teabe vahetamist ühenduses. Strateegia koostamise käigus jagavad liikmesriigid omavahel kogemusi. Uuritakse ka üksikute teabevahetusmeetmete otstarbekust tulevikus toimuvate rahvusvaheliste metsandusürituste[31] kontekstis.

Komisjon avab EUROPA veebisaidil metsanduslehekülje. Liikmesriigid tagavad metsaalase teabe kättesaadavuse oma asjaomastel veebilehekülgedel ja lingid EUROPA metsandusleheküljele.

Komisjon tegeleb Euroopa metsaseiresüsteemi raames Euroopa metsateabe ja selle levitamise platvormi loomisega, et olemasolevat teavet paremini ära kasutada ja edastada.

Peale selle ergutatakse liikmesriike korraldama teavitusüritusi, nagu näiteks metsanädalaid või metsapäevi, et tõsta teadlikkust metsa säästliku majandamise kasulikkusest.

HINNANG

TEGEVUSKAVA KESTUS ON VIIS AASTAT (2007–2011). VAHEHINDAMINE TOIMUB 2009. AASTAL JA LÕPPHINDAMINE 2012. AASTAL. 2012. AASTAL ESITATAKSE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE ARUANNE TEGEVUSKAVA RAKENDAMISE KOHTA.

Tegevuskava rakendamisel ühenduse tasandil tehakse koostööd sidusrühmadega peamiselt metsanduse ja korgitootmise nõuanderühma kaudu.

Alaline metsakomitee koordineerib komisjoni ja liikmesriikide tööd tegevuskava rakendamisel ning võtab aktiivselt osa ka vahe- ja lõpphindamisest.

[1] Nõukogu järeldused ELi metsanduse tegevuskava kohta; põllumajandus- ja kalandusnõukogu 2662. kohtumine, 30.–31. mai 2005.

[2] EÜT C56, 26.2.1999.

[3] KOM(2005) 119 (lõplik).

[4] Euroopa Regionaalarengu Fond.

[5] CR (EC) nr 1290/2005 (ELT L 209, 11.8.2005).

[6] KOM(2004) 621 (lõplik).

[7] KOM(2005) 121 (lõplik).

[8] KOM(2005) 628 (lõplik).

[9] KOM(2006) 34 (lõplik).

[10] ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon.

[11] KOM(2005) 35 (lõplik).

[12] Metsastamine, metsa uuendamine, raadamine ja metsa majandamine.

[13] Selle rühma kohustuste hulka kuuluvad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) kohtumistel toimuvad arutelud, mis käsitlevad maakasutust, muutusi maakasutuses ja metsanduses (LULUCF).

[14] KOM(2006) 216 (lõplik) „Bioloogilise mitmekesisuse hävimise peatamine 2010. aastaks ja pärast seda”.

[15] „SEBI 2010” (Euroopa 2010. aasta bioloogilise mitmekesisuse näitajate ühtlustamine koostöös Euroopa keskkonnaagentuuri ja ÜRO keskkonnaprogrammiga).

[16] ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsioon.

[17] Määrus (EÜ) nr 2152/2003 (ELT L 324, 11.12.2003).

[18] Euroopa Ühenduste Statistikaamet.

[19] Euroopa Keskkonnaagentuur.

[20] ÜRO Euroopa Majanduskomisjon.

[21] ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon.

[22] ELil on kaks algatust ajakohase ja ühtse georuumilise teabe hankimiseks kuni aastani 2008: satelliitnavigatsioonisüsteem Galileo ning maavaatlussüsteem GMES (ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire).

[23] 4. MCPFE (Viin 2003): Metsa säästliku majandamise näitajad.

[24] Otsus 89/367/EÜ (EÜT L 165, 15.6.1989, lk 14).

[25] Otsus 2004/391/EÜ (ELT L 120, 24.4.2004, lk 50).

[26] Otsus 97/837/EÜ (EÜT L 346, 17.12.1997, lk 95).

[27] ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsioon, ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon, ÜRO kõrbestumisega võitlemise konventsioon, ÜRO ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsioon.

[28] ÜRO metsafoorum, rahvusvaheline troopilise puidu kokkulepe.

[29] KOM(2003) 251 (lõplik).

[30] KOM(1999) 457 (lõplik)

[31] ÜRO metsafoorumi 6. istung: ettepanek kuulutada 2010. aasta rahvusvaheliseks metsade aastaks.