SELETUSKIRI

1. ETTEPANEKU TAUST

Algatuse eesmärk on tagada 2016. aasta põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringu ja sellega seotud projektide rahastamine. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1166/2008, mis käsitleb põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringuid ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut, on sätestatud, et põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringud tuleb 2010. aastal teha põllumajandusloenduse ning 2013. ja 2016. aastal valikuuringute vormis. Lisaks on määrusega ette nähtud, et 2010. või 2011. aastal tuleb läbi viia põllumajanduslike tootmismeetodite uuring. Liikmesriigid ja komisjon vajavad nende uuringute läbiviimiseks märkimisväärseid rahalisi vahendeid. Määruse kohaselt saab EL katta maksimaalselt 75 % liikmesriikide uuringute tegemisega seotud kuludest. Maksimaalsed toetussummad on riikide kaupa kindlaks määratud. Kuna uuringud tehakse kahte mitmeaastast finantsraamistikku hõlmaval ajavahemikul, ei olnud võimalik kogu rahastamise ulatust korraga kindlaks määrata. Määruse (EÜ) nr 1166/2008 artikli 14 kohaselt määravad eelarvepädevad ja seadusandlikud institutsioonid 2016. aasta põllumajandusettevõtete struktuuriuuringu finantsraamistiku kindlaks komisjoni ettepanekul uue, 2014. aastal algavaks ajavahemikuks kehtestatud finantsraamistiku alusel.

Peale selle tuleb arvesse võtta Horvaatia ühinemist Euroopa Liiduga. Seepärast tuleb määrust muuta, et lisada sinna maksimaalne toetussumma Horvaatia jaoks.

Euroopa statistikasüsteemi strateegia kohaselt peaks Euroopa statistikasüsteemi komiteel olema nõuandev roll ning ta peaks abistama komisjoni rakendamisvolituste teostamisel. See tähendab, et komiteemenetlustes tuleks alaline põllumajandusstatistika komitee asendada Euroopa statistikasüsteemi komiteega.

Käesoleva ettepanekuga muudetakse määrust (EÜ) nr 1166/2008 järgmiselt: i) kehtestatakse finantsraamistik aastateks 2014−18; ii) sätestatakse Horvaatiale põllumajandusettevõtete struktuuriuuringute tegemiseks antava ELi toetuse maksimumsumma ning iii) asendatakse komisjoni abistav komitee.

Põllumajanduslike majapidamiste ühtlustatud struktuuriuuringuid on õigusaktidele tuginedes tehtud kogu ELi territooriumil alates 1966. aastast. Kehtiv määrus (EÜ) nr 1166/2008 on üks õigusakt nimetatud teemat käsitlevate õigusaktide seerias ning seega on määruse muutmise ettepanek täielikult kooskõlas Euroopa statistikaprogrammi ja liidu poliitikaga.

2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

Peamised konsultatsioonid eri sidusrühmade ja muude huvitatud isikutega toimusid määruse (EÜ) nr 1166/2008 koostamise ajal. Komisjoni talitused on käesolevat ettepanekut hinnanud lähtuvalt põllumajandusettevõtete struktuuriuuringuga seotud andmete vajadusest.

Ettepanek oli arutlusel alalises põllumajandusstatistika komitees.

Algatusele on tehtud eelhindamine.

3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

Määrusega muudetakse määrust (EÜ) nr 1166/2008, mis käsitleb põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringuid ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut. Sellega kehtestatakse finantsraamistik 2016. aasta põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringuteks, sätestatakse Horvaatiale uuringute tegemiseks antava ELi toetuse maksimumsumma ja asendatakse komisjoni rakendusvolituste teostamisel abistav komitee.

Euroopa statistika tegemise õiguslik alus on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 338. Kooskõlas seadusandliku tavamenetlusega võivad Euroopa Parlament ja nõukogu võtta meetmeid statistika tegemiseks, kui see on vajalik liidu tegevuseks. Selles esitatakse Euroopa statistika tegemise nõuded, mille kohaselt peavad statistilised andmed vastama erapooletuse, usaldatavuse, objektiivsuse, teadusliku sõltumatuse, tasuvuse ja statistilise konfidentsiaalsuse nõuetele.

Ettepanek on kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega, kuna tegemist on määrusesse (EÜ) nr 1166/2008 tehtavate väiksemate muudatustega, millest osa olid ette nähtud juba kõnealuse määruse vastuvõtmisega seotud seadusandliku menetlusega.

Kavandatav vahend: määrus. Muud vahendid ei oleks asjakohased, kuna ettepanekuga muudetakse kehtivat Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust.

Komisjon võttis 27. juunil 2013 vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku, millega kohandatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 teatavaid õigusakte, mis näevad ette kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamist (2013/0218 (COD)). Määrus (EÜ) nr 1166/2008, mis käsitleb põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringuid ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut, on üks neist alusaktidest, mida delegeeritud õigusaktide süsteemiga kohandatakse.

4. MÕJU EELARVELE

Põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringute tegemine on kulukas ning seega eeldab teabenõuete täitmine liikmesriikide ja komisjoni poolset märkimisväärset rahastamist. Määruse (EÜ) nr 1166/2008 kohaselt hüvitatakse liikmesriikide kulud 75 % ulatuses ning maksimumsummad määratakse kindlaks riikide kaupa. Vajatavad summad on määruses sätestatud, v.a Horvaatia puhul, kes ühines Euroopa Liiduga 2013. aastal. Lisaks on arvesse võetud assigneeringud, mis on vajalikud komisjonis liikmesriikide poolt esitatud andmete töötlemiseks kasutatavate andmebaasisüsteemide haldamiseks, hoolduseks ja arendamiseks. Perioodi 2014−2018 finantsraamistiku kogumaht on 20 650 000 eurot.

Selleks et rahuldada põllumajandusstatistikale seatud kõrgeid kvaliteedinõudeid ning tagada kogutud teabe kättesaadavaks tegemine ja parim võimalik kasutamine, on vaja parandada metoodikat ning leida viise vastajate ja riiklike statistikaametite koormuse vähendamiseks, vastates samas uutele teabevajaduse nõuetele. Seepärast tehakse ettepanek eraldada Eurostatile komisjoni sisemenetluse teel täiendavad haldusassigneeringud andmebaaside ja metoodikate arendamiseks.

.

2013/0367 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1166/2008, mis käsitleb põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringuid ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut, seoses finantsraamistikuga aastateks 2014–2018

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 338 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 1166/2008, mis käsitleb põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringuid ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 571/88,[1] on sätestatud, et liikmesriigid peavad 2010., 2013. ja 2016. aastal läbi viima põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringud ning et nad saavad liidult rahalist toetust maksimaalselt 75 % ulatuses uuringu tegemiseks kulunud summast; maksimaalne toetussumma määratakse kindlaks.

(2) Põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringute läbiviimiseks ja liidu teabenõuete täitmiseks on vaja liikmesriikide ja komisjoni poolset märkimisväärset rahastamist

(3) Määrusega (EÜ) nr 1166/2008 nähti ette rahaline toetus uuringukava rakendamiseks, sh komisjonis liikmesriikide poolt esitatud andmete töötlemiseks kasutatavate andmebaasisüsteemide haldamiseks, hoolduseks ja arendamiseks, ning määrati kindlaks toetussummad aastateks 2008–2013.

(4) Määruse (EÜ) nr 1166/2008 artikli 14 lõike 2 kohaselt määravad eelarvepädevad ja seadusandlikud institutsioonid ajavahemikuks 2014–2018 ettenähtud summa kindlaks komisjoni ettepanekul uue, 2014. aastal algavaks ajavahemikuks kehtestatud finantsraamistiku alusel.

(5) Kavandatud rahalisest toetusest tuleks rahastada ainult 2016. aasta põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringut ja komisjonis liikmesriikide poolt esitatud andmete töötlemiseks kasutatavate andmebaasisüsteemide haldamist, hooldamist ja arendamist.

(6) Võttes arvesse Horvaatia ühinemist ja vajadust korraldada selles liikmesriigis 2016. aastal põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringud, tuleks kindlaks määrata Horvaatiale uuringute tegemiseks antav maksimaalne liidu rahaline toetus; seda kohandust on vaja ühinemise tõttu ja seda ei ole sätestatud ühinemisaktis.

(7) Nõukogu 31. juuli 1972. aasta otsusega 72/279/EMÜ[2] loodud alaline põllumajandusstatistika komitee annab komisjonile nõu ja abistab teda rakendamisvolituste teostamisel vastavalt põllumajandusstatistika valdkonna õigusaktidele.

(8) Strateegia kohaselt, mis näeb ette Euroopa statistikasüsteemi komitee uue struktuuri ning mille eesmärk on parandada koordineerimist ja tõhustada partnerlust, peaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta[3] asutatud Euroopa statistikasüsteemi komiteel olema nõuandev roll ning ta peaks abistama komisjoni rakendamisvolituste teostamisel. Komisjon peab jätkuvalt nõu põllumajandus- ja kalandusstatistika ekspertidega, enne kui saadab teema aruteluks Euroopa statistikasüsteemi komiteele.

(9) Viide alalisele põllumajandusstatistika komiteele tuleks asendada viitega Euroopa statistikasüsteemi komiteele.

(10) Alalise põllumajandusstatistika komiteega on konsulteeritud,

(11) Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1166/2008 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1166/2008 muudetakse järgmiselt.

1) Artiklile 13 lisatakse järgmine lõige 5:

„5. 2016. aasta põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringu tegemiseks Horvaatiale eraldatav maksimumsumma on 500 000 eurot.”

Punktist 5 saab punkt 6.

2) Artiklit 14 muudetakse järgmiselt.

a) Lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2. Liidu rahaline toetus 2016. aasta põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringute rakendamiseks, sh komisjonis liikmesriikide poolt vastavalt käesoleva määruse sätetele esitatud andmete töötlemiseks kasutatavate andmebaasisüsteemide haldamiseks, hoolduseks ja arendamiseks vajalikud assigneeringud, on 2014.–2018. aastaks 20 650 000 eurot.”

b) Lisatakse lõige 4 järgmises sõnastuses:

„4. Komisjon rakendab liidu rahalist toetust kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju[4].”

3) Lisatakse artikkel 14a järgmises sõnastuses:

„Artikkel 14a

Euroopa Liidu finantshuvide kaitse

1. Komisjon astub vajalikke samme, tagamaks, et käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse liidu finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetustegevusega, tõhusa kontrolliga ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning vajaduse korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega.

2. Komisjonil või tema esindajatel ja Euroopa Kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal ja kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda liit on programmi vahenditest rahastanud.

Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib korraldada sellise rahastamisega otseselt või kaudselt seotud ettevõtjate tööruumides kohapealseid kontrolle, mis peavad toimuma määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatud korras ning mille eesmärk on teha kindlaks, kas toetuslepingu, toetuse määramise otsuse või liidu eelarvest rahastamise lepinguga seoses esineb pettust, korruptsiooni või mis tahes muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.

Ilma et see piiraks esimese ja teise lõigu kohaldamist, antakse kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud lepingutega, toetuslepingutega ja toetuse määramise otsustega, samuti käesoleva määruse rakendamisest tulenevate lepingutega komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile selgesõnaliselt õigus selliseks auditeerimiseks ja kohapealseks kontrolliks.”

4) Artikkel 15 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 15

Komitee

1. Komisjoni abistab Euroopa statistikasüsteemi komitee, mis on asutatud määrusega (EÜ) nr 223/2009. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes)[5] tähenduses.

2. Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president eesistuja

FINANTSSELGITUS

1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus

1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile

1.3. Ettepaneku/algatuse liik

1.4. Eesmärgid

1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus

1.6. Meetme kestus ja finantsmõju

1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid

2. HALDUSMEETMED

2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

2.2. Haldus- ja kontrollisüsteem

2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

3.2. Hinnanguline mõju kuludele

3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele

3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus

3.3. Hinnanguline mõju tuludele

FINANTSSELGITUS

1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1166/2008, mis käsitleb põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringuid ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut, seoses finantsraamistikuga aastateks 2014–2018

1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB)[6] struktuurile

3403 – Statistilise teabe tootmine

1.3. Ettepaneku/algatuse liik

¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet

¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[7]

x Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist

¨ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet

1.4. Eesmärgid

1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

Majanduskasvu ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamine ning edukas maamajandus

1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile

Erieesmärk nr 1

Tagada, et 2016. aasta ühtlustatud statistilised andmed Euroopa Liidu põllumajandusettevõtete struktuuri kohta on poliitikakujundajate ja muude sidusrühmade, sh üldsuse jaoks kättesaadavad.

Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile

3403 – Statistilise teabe tootmine

1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju

Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.

Ettepaneku eesmärk on tagada jätkuv rahaline toetus liikmesriikidele andmete kogumiseks põllumajandusettevõtete struktuuri kohta; ettepanekus määratakse kindlaks 2016. aasta põllumajandusettevõtete struktuuriuuringu läbiviimiseks antava rahalise toetuse suurus ajavahemikul 2014−2018.

Kavandatud programmi eesmärk on jätkata ühise põllumajanduspoliitika (k.a uue ÜPP 2020) järelevalve ja rakendamise toetamist, tehes võimalikuks teabe kogumise jätkumise põllumajanduses aja jooksul toimunud struktuurimuutuste hindamiseks. Selline hindamine on vajalik ELi põllumajanduse suundumuste analüüsimiseks.

Ühine põllumajanduspoliitika on olnud ja − maaelu arengu poliitikat arvesse võttes − on jätkuvalt äärmiselt oluline ELi poliitikavaldkond eelarve seisukohast (30−40 % ELi kogueelarvest). Seega on tähtis hinnata poliitika mõju põllumajanduse arengule. Käesoleva algatusega jätkatakse rahalise toetuse andmist liikmesriikidele andmete kogumiseks põllumajandusettevõtete struktuuri kohta, et tagada andmeseeriate ja andmete esitamise jätkuvus, mis on vajalik ühise põllumajanduspoliitika järelevalveks ja rakendamiseks. Kõik muud kehtiva õigusraamistiku aspektid säilivad muutmata kujul ning uut mõju ei ole oodata.

1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad

Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.

Ettepaneku rakendamise jälgimine toimub järgmiselt: i) töörühmade kohtumised liikmesriikidega; ii) andmekogumite valideerimine vastavalt andmeedastaja käsiraamatu eeskirjadele ning iii) liikmesriikide metoodikaaruannete analüüsimine.

1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus

1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused

Põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringud (2010. aasta põllumajandusloendus ning 2013. ja 2016. aasta valikuuringud) kuuluvad määruse (EÜ) nr 1166/2008 kohaldamisalasse.

1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisaväärtus

Ühtlustatud andmekogumist on vaja selleks, et ühise põllumajanduspoliitika raames oleks võimalik teha võrreldavaid järeldusi ELi tasandil. Euroopa Liidu eri piirkondade erinevad klimaatilised ja keskkonnatingimused ning põllumajandustavad rõhutavad liidu tasandi lähenemisviisi vajalikkust. Kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega jäetakse meetmega liikmesriikidele õigus otsustada andmete kogumise viisi üle (isikuküsitlused, küsitlus posti, interneti või telefoni teel, muude haldusallikate kasutamine jne). Määruse kohaselt tuleb teatava ühtlustatud teabe kogumiseks kasutada siiski ühiseid määratlusi (mida liikmesriigid võivad oma põllumajanduse olukorra alusel erinevalt tõlgendada). Seega on ELi tasandi meede vajalik, et saada võrreldavat teavet põllumajanduse kohta ELi tasandil.

1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

Põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringute struktuur on üpris keeruline ja eeldab suurt tööd liikmesriikides − nii väidavad oma riigis uuringut rakendavad liikmesriikide esindajad töörühmades (praegu kogutakse iga uuritava põllumajandusliku majapidamise puhul teavet ligikaudu 200 muutuja kohta). Põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringute töörühma koosolekutel peeti konsultatsioone vastajate ja andmete kogumise eest vastutavate organisatsioonide koormuse üle. Konsultatsioonide käigus selgus, et nõutavate andmete kogumine on liikmesriikide (statistikaametite ja vastajate) jaoks märkimisväärselt koormav ning et andmete kvaliteedi tagamiseks on sageli vaja korraldada isikuküsitlusi. Liikmesriigid ja komisjon vajavad uuringute tegemiseks ja nõutava teabe kogumiseks märkimisväärset rahalist toetust − kogemuse põhjal võib öelda, et liikmesriikide kulud võivad olla palju suuremad kui ELi pakutav tugi (mis moodustab maksimaalselt 75 % iga riigi puhul kindlaks määratud summast). 2010. ja 2013. aasta uuringute finantsraamistik on määrusega (EÜ) nr 1166/2008 kindlaks määratud ning samas määruses on sätestatud, et 2016. aasta põllumajandusettevõtete struktuuriuuringu finantsraamistiku määravad eelarvepädevad ja seadusandlikud institutsioonid kindlaks komisjoni ettepanekul uue, 2014. aastal algavaks ajavahemikuks kehtestatud finantsraamistiku alusel.

Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

Põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringuid on õigusaktidele tuginedes tehtud ELi tasandil juba pikka aega − alates 1966/1967. aastast. Praegu kehtiv õigusakt (määrus (EÜ) nr 1166/2008) hõlmab 2010. aasta põllumajandusloendust ning 2013. ja 2016. aasta valikuuringuid. Kavas on esitada uus seadusandlik algatus uuringuprogrammi jätkamiseks pärast 2016. aastat, et ühise põllumajanduspoliitika kujundamist, rakendamist, järelevalvet ja hindamist saaks toetada kuni aastani 2020 ja hiljemgi.

1.6. Meetme kestus ja finantsmõju

× Piiratud kestusega ettepanek/algatus

– × Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [1.1.2014]–[31.12.2018]

– × Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2014–2019

¨ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus

– rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA,

– millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

1.7. Kavandatud eelarve täitmise viisid[8]

x Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt

– x oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali;

– ¨ rakendusametite kaudu;

¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

¨ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:

– ¨ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele;

– ¨ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele (täpsustada);

– ¨Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;

– ¨ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 nimetatud asutustele;

– ¨ avalik-õiguslikele asutustele;

– ¨ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised;

– ¨ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;

– ¨ isikutele, kellele on delegeeritud ELi lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.

– Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”

Märkused

2. HALDUSMEETMED

2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

Täpsustage teostamise tingimused ja sagedus.

Toetuse saajad peavad esitama kogutud andmed ning vastava metoodikaaruande.

2.2. Haldus- ja kontrollisüsteem

2.2.1. Välja selgitatud ohud

Võimalikud andmete kvaliteedi ja õigeaegsuse probleemid.

2.2.2. Ettenähtud kontrollimeetod(id)

Andmekogumite suhtes kohaldatavad valideerimiseeskirjad edastatakse eelnevalt liikmesriikidele. Jälgitakse tähtaegadest kinnipidamist. Liikmesriigid peavad iga uuringu kohta esitama metoodikaaruande. Kontrollitakse kulude abikõlblikkust.

2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.

Lisaks kõikide regulatiivsete kontrollimehhanismide rakendamisele kujundab Eurostat välja pettusevastase võitluse strateegia aastateks 2014−2017, mis vastab uuele, 24. juunil 2011 vastu võetud komisjoni pettusevastase võitluse strateegiale. Sellega tagatakse pettusevastase võitlusega seotud sisekontrollimeetmete täielik kooskõla komisjoni pettusevastase võitluse strateegiaga ja pettuseriski ohjamise suunamine pettuseriski valdkondade ja sobivate reageerimisviiside kindlakstegemisele. Vajaduse korral moodustatakse võrgustikud ja võetakse kasutusele asjakohased IT-vahendid, mis on ette nähtud pettusejuhtumite analüüsimiseks.

Eurostat on koostanud kulude rakendamiseks kontrollistrateegia 2013–2017. Strateegia meetmeid ja vahendeid kohaldatakse kavandatava määruse puhul täiel määral. Keerukuse vähendamise, kulutõhusate järelevalvemenetluste kasutamise ja riskipõhiste eel- ja järelkontrollide abil soovitakse vähendada pettuste tõenäosust ja pettust ära hoida. Kontrollistrateegia hõlmab ka spetsiaalseid teadlikkuse tõstmise meetmeid ja pettuse ärahoidmisega seotud koolitust.

3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

· Olemasolevad eelarveread

Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus

Nr Nimetus || Liigendatud/ liigendamata ([9]) || EFTA riigid[10] || Kandidaatriigid[11] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

2 || 05 08 02 Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad || Liigendatud || EI || EI || EI || EI

· Uued eelarveread, mille loomist taotletakse

Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus

Nr [Rubriik.…..] || Liigendatud/ liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

|| [XX.YY.YY.YY] || || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI

3.2. Hinnanguline mõju kuludele

3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || Nr 2 || Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

DG: Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat (AGRI) || || || 2014 || 2015 [12] || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || KOKKU

 Tegevusassigneeringud || || || || || || ||

Eelarverida nr 05 08 02[13] || Kulukohustused || (1) || 0,250 || 19,500 || 0,300 || 0.300 || 0,300 || || 20,650

Maksed || (2) || || 9,850 || 0,300 || 0,300 || 9,900 || 0,300 || 20,650

Eeelarverida nr || Kulukohustused || (1a) || || || || || || ||

Maksed || (2a) || || || || || || ||

Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[14] || || || || || || ||

Eeelarverida nr || || (3) || || || || || || ||

Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 0,250 || 19,500 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || || 20,650

Maksed || =2+2a+3 || || 9,850 || 0,300 || 0,300 || 9,900 || 0,300 || 20,650

 Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 0,250 || 19,500 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || || 20,650

Maksed || (5) || || 9,850 || 0,300 || 0,300 || 9,900 || 0,300 || 20,650

 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || || || || || || ||

Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 2 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 0,250 || 19,500 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || || 20,650

Maksed || =5+ 6 || || 9,850 || 0,300 || 0,300 || 9,900 || 0,300 || 20,650

Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:

 Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || || || || || || ||

Maksed || (5) || || || || || || ||

 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || || || || || || ||

Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1−4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 || || || || || || ||

Maksed || =5+ 6 || || || || || || ||

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || „Halduskulud”

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

|| || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || KOKKU

Statistika peadirektoraat ||

 Personalikulud || 0,537 || 0,537 || 0,537 || 0,537 || 0,537 || 2,685

 Muud halduskulud || 0,30 || 0,45 || 0,55 || 0,45 || 0,45 || 2,2

Statistika peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 0,837 || 0,987 || 1,077 || 0,987 || 0,987 || 4,885

|| || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || KOKKU

Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0,837 || 0,987 || 1,077 || 0,987 || 0,987 || 4,885

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

|| || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || KOKKU

Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1−5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 1,087 || 20,487 || 1,377 || 1,287 || 1,287 || || 25,525

Maksed || 0,837 || 10,837 || 1,377 || 1,287 || 10,887 || 0,300 || 25,525

3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

– ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist

– x Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Täpsustada eesmärgid ja väljundid ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || ||

|| Väljundi liik[15] || Väljundi keskmine kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku cost

ERIEESMÄRK nr 1[16]:… || || || || || || || || || || || || || ||

- Väljund || Andmebaas || 1,45 || || 0,25 || || 0,3 || || 0,3 || || 0,3 || || 0,3 || || 1,45

- Väljund || Mikroandmed || 11,4 eurot kande kohta || || || || 9,6 || || || || || || 9,6 || 1,685 miljonit kannet || 19,2

- Väljund || || || || || || || || || || || || || ||

Erieesmärk nr 1 kokku || || || || || || || || || || || || || ||

ERIEESMÄRK nr 2 || || || || || || || || || || || || || ||

- Väljund || || || || || || || || || || || || || ||

Erieesmärk nr 2 kokku || || || || || || || || || || || || || ||

KULUD KOKKU || || || || 0,25 || || 9,9 || || 0,3 || || 0,3 || || 9,9 || || 20,65

3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

3.2.3.1. Ülevaade

– ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist

– ¨ Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

|| Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || KOKKU

Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || || || || || ||

Personalikulud || 0,537 || 0,537 || 0,537 || 0,537 || 0,537 || 2,685

Muud halduskulud || 0,3 || 0,45 || 0,55 || 0,45 || 0,45 || 2,2

Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 0,837 || 0,987 || 1,077 || 0,987 || 0,987 || 4,885

Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud[17] || || || || || ||

Personalikulud || || || || || ||

Muud halduskulud || || || || || ||

Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku || || || || || ||

KOKKU || 0,837 || 0,987 || 1,077 || 0,987 || 0,987 || 4,885

3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus

– ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist

– x Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:

Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina (või maksimaalselt üks koht pärast koma)

|| Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018* || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogufinantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

 Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)

XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 4,1 || 4,1 || 4,1 || 4,1 || 4,1 || ||

XX 01 01 02 (delegatsioonides) || || || || || || ||

XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || || || || || || ||

10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || || || || || || ||

 Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[18]

XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid) || || || || || || ||

XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) || || || || || || ||

XX 01 04 aa[19] || - peakorteris[20] || || || || || || ||

- delegatsioonides || || || || || || ||

XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || ||

10 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || ||

Muud eelarveread (täpsustage) || || || || || || ||

KOKKU || 4,1 || 4,1 || 4,1 || 4,1 || 4,1 || ||

XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.

Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

Ülesannete kirjeldus:

Ametnikud ja ajutised töötajad || - algatusega seotud toetuste haldamine - andmete valideerimine - toetus ja metoodiline töö - aruannete analüüsimine

Koosseisuvälised töötajad ||

3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

– x Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.

– ¨ Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine

Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele.

– ¨ Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist[21].

Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.

3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus

– Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist

– Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:

assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

|| Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || Kokku

Täpsustage kaasrahastav asutus || || || || || || || ||

Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU || || || || || || || ||

3.3. Hinnanguline mõju tuludele

– x Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.

– ¨ Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:

– ¨ omavahenditele

– ¨ mitmesugustele tuludele

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Tulude eelarverida: || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[22]

Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

Artikkel …. || || || || || || || ||

Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.

Täpsustage tuludele avalduva mõju arvutusmeetod.

[1] ELT L 321, 1.12.2008, lk 14.

[2] EÜT L 179, 7.8.1972, lk 1.

[3] ELT L 87, 31.3.2009, lk 164.

[4] ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

[5] ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

[6] ABM: tegevuspõhine juhtimine — ABB: tegevuspõhine eelarvestamine.

[7] Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või b.

[8] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.

[9] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.

[10] EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

[11] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.

[12] Eelarverea 05 08 02 ajavahemiku 2014−2020 maksed tehakse peamiselt 2015. aastal (2016. aasta uuringu ettemaksed) ning lõppmaksed 2018. aastal.

[13] Eelarverida 05 08 02 kuulub ajavahemikul 2014-2020 EAGFi ja selle suhtes kehtib konkreetne vaheülemmäär..

[14] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

[15] Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).

[16] Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele. „Erieesmärk (-eesmärgid)….“

[17] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B.A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

[18] Lepingulised töötajad, renditud tööjõud, noored eksperdid delegatsioonides, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid.

[19] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B.A read).

[20] Peamiselt struktuurifondid, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) ja Euroopa Kalandusfond (EFF).

[21] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.

[22] Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25% sissenõudmiskulude mahaarvamist.