Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2022/C 298/09)

Käesolev teade avaldatakse komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõike 5 kohaselt.

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„Coteaux Varois en Provence“

PDO-FR-A0725-AM02

Teate kuupäev: 18.5.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Nimetus

Nimetuse „Coteaux Varois en Provence“ kirjaviis on kogu spetsifikaadis ühtlustatud ja Varois on kirjutatud suure tähega.

See ühtlustamine ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

2. Piirkonnad, kus tehakse eri toiminguid

Nimetuse „Coteaux Varois en Provence“ tootespetsifikaadi I peatüki punkti IV „Piirkonnad, kus erinevaid toiminguid tuleb teha“ on muudetud, et täiendada seda viitega ametlikule geograafilisele koodile, milles on tunnustatud ja kindlaks määratud kommuunide loetelu departemangude kaupa riigisisesel tasandil. See redaktsiooniline muudatus võimaldab viidata geograafilisele piirkonnale INSEE avaldatud ametliku geograafilise koodi 2020. aastal kehtinud redaktsiooni järgi ja tagada geograafilise piirkonna õigusliku määratlemise.

Koonddokumenti on täiendatud selle viitega punktides „Geograafiline piirkond“ ja „Vahetus läheduses asuv piirkond“.

3. Viinamarjaistanduse pidamine

On ajakohastatud nimetuse „Coteaux Varois en Provence“ tootespetsifikaadi I peatüki punkti IV „Viinamarjaistanduste pidamine“, et vaadata läbi kriteeriumid, millega on määratud kindlaks istutustihendus. Taimede miinimumarv hektari kohta on välja jäetud. Istutustiheduse arvutamisel, võttes arvesse, et maksimumpindala ühe taime kohta on 2,5 ruutmeetrit. Pindala arvutamiseks korrutatakse ridadevaheline kaugus tüvedevahelise kaugusega. Reavahe ei või olla üle 2,5 meetri ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe ei või olla alla 0,8 meetri.

Koonddokumendi punkti „Veinivalmistustavad“ on muudetud.

4. Toodete turuleviimist käsitlevad sätted

Nimetuse „Coteaux Varois en Provence“ tootespetsifikaadi I peatüki IX punkti alapunkti 4 „Turuleviimine tarbija jaoks“ on ajakohastatud, et jätta välja kuupäev, millest alates võivad veinid eri turustajate vahel ringelda. Selle kuupäeva väljajätmine võimaldab veinidel vabalt liikuda turustajate vahel niipea, kui veinivalmistusprotsess lõpule jõuab.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5. Aruandekohustused

Nimetuse „Coteaux Varois en Provence“ tootespetsifikaadi II peatüki punkti 3 „Deklareerimine enne pakendamist“ on muudetud täpsustamaks, et iga ettevõtja, kes soovib selle nimetusega veini pakendada, peab esitama heakskiidetud kontrolliasutusele asjaomase partii pakendideklaratsiooni. Partii on määratletud kui ühest või mitmest mahutist pärit ühtlane tervik. Deklareerimiskord, mida ettevõtjad peavad järgima, on üle viidud nimetuse kontrollikavasse.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

6. Tootespetsifikaadi põhipunktid, mida tuleb kontrollida

Nimetuse „Coteaux Varois en Provence“ tootespetsifikaadi III peatükki on muudetud, et ajakohastada toote kontrollimisel kontrollitavate tootespetsifikaadi põhipunktide loetelu.

Niisugune ajakohastamine ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Ajakohastatud on ka kontrolliasutuse kontaktandmeid tootespetsifikaadi III peatükis. Niisugune ajakohastamine tehakse koonddokumendi punktis „Kontaktandmed“.

KOONDDOKUMENT

1. Nimetus(ed)

Coteaux Varois en Provence

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

1. Analüütiline kirjeldus

LÜHIKIRJELDUS

Nimetusega „Coteaux Varois en Provence“ veinid on vaiksed punased, roosad ja valged veinid.

Villimisel on punaste veinide maksimaalne õunhappesisaldus 0,4 g/l.

Pärast kääritamist on veinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus kuni 4 g/l valgete ja roosade veinide puhul ning 3 g/l punaste veinide puhul.

Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 11 mahuprotsenti.

Muud analüütilised kriteeriumid vastavad liidu õigusnormidele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus milliekvivalentides liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2. Veinide organoleptiline kirjeldus

LÜHIKIRJELDUS

Roosades veinides, mis on kuivad ja mille värvus varieerub puhasroosast kuni erkroosani, avaldub suurepäraselt Provence’i viinamarjasortide kuldne kolmik, milleks on ’Cinsault N’, ’Grenache N’ ja ’Syrah N’, ning mida iseloomustavad värskete puuviljade ja sageli punaste marjade aroomid. Lõhna- ja maitseprofiilile lisavad mõnikord keerukust mõned vürtsikad või gariiginoodid, mis meenutavad tüümiani, rosmariini, leetpõõsast, kadakamarju jm. Nende veinide maitses on värskus ja struktuursus hästi tasakaalus.

Punased veinid saadakse peamiselt sortide ’Grenache N’, ’Syrah N’ ja ’Mourvèdre N’ tasakaalustatud segust. Tegemist on külluslike, struktureeritud ja hästi säilivate veinidega, millel on rikkalikud ja siidised tanniinid ning puuviljanoodid, mis arenevad vürtsiste ja gariigi lõhnade suunas.

Kuivad valged veinid on valmistatud peamiselt sordist ’Vermentino B’, mida sageli kombineeritakse sortidega ’Grenache B’, ’Clairette B’, ’Sémillon B’ või ’Ugni blanc B’. Veinidel on peen lõhn. Neid iseloomustab hea tasakaal värskuse ja täidluse vahel.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus milliekvivalentides liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

5.1. Konkreetsed veinivalmistustavad

Viljelustava

Istutustihedus:

iga viinapuu kasvuala maksimaalne pindala on 2,5 m2. Pindala arvutamiseks korrutatakse ridadevaheline kaugus tüvedevahelise kaugusega.

Reavahe ei või olla üle 2,5 meetri ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe ei või olla alla 0,8 meetri.

— Viinapuud kärbitakse lühikeseks (kujundatakse lehvikukujuliselt või Royat’ nöörpuu vormis). Igal taimel on kuni kuus võrset, millest igaühel on kuni kaks punga, mis teeb kuni 12 punga taime kohta.

— Sorte ’Cabernet Sauvignon N’ ja ’Syrah N’ võib lõigata nii, et need jäetakse pikaks, nn Guyot’ lõikusena, mille puhul on taimel kuni 10 punga, millest kaheksa pikal võrsel. Viinapuid võib kasvuperioodil kasta üksnes kestva kuivuse ajal ning juhul, kui on häiritud viinapuu füsioloogiline areng ja viinamarjade õige valmimine.

Konkreetne veinivalmistustava

Roosade veinide valmistamisel on aktiivsöe kasutamine lubatud veinivirde ja veel kääritamisetapis oleva pressitud värske veini puhul, mille kogus ei ületa 20 % asjaomase veinivalmistaja vastava aasta saagist valmistatud roosa veini mahust.

Peale selle sätte tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandil ning maaelu ja merekalapüügi seadustikuga (code rural et de la pêche maritime) kehtestatud kohustustest.

5.2. Maksimaalne saagikus

60 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine ja pressimine ning veini valmistamine toimub 2020. aasta ametliku geograafilise koodi alusel Vari departemangu järgmiste kommuunide territooriumil: Barjols, Bras, Brignoles, Brue-Auriac, Camps-la-Source, La Celle, Châteauvert, Forcalqueiret, Garéoult, Méounes-lès-Montrieux, Nans-les-Pins, Néoules, Ollières, Pontevès, Rocbaron, La Roquebrussanne, Rougiers, Saint-Maximin-la-Sainte-Baume, Saint-Zacharie, Sainte-Anastasie-sur-Issole, Salernes, Seillons-Source-d’Argens, Signes, Tavernes, Tourves, Le Val, Varages, Villecroze.

7. Veiniviinamarjasordid

’Cabernet-Sauvignon N’ (tume)

’Carignan N’ (tume)

’Cinsaut N’ (tume) – ’Cinsault’

’Clairette B’ (hele)

’Grenache N’ (tume)

’Grenache blanc B’ (hele)

’Mourvèdre N’ (tume) – ’Monastrell’

’Semillon B’ (hele)

’Syrah N’ (tume) – ’Shiraz’

’Tibouren N’ (tume)

’Ugni blanc B’ (hele)

’Vermentino B’ (hele) – ’Rolle’

8. Seos(t)e kirjeldus

8.1. Seost väljendavate loodustegurite kirjeldus

Geograafiline piirkond kuulub „lubjakivise Provence'i“ looduspiirkonda. Seda piirkonda, mis piirneb lõunas Toulonnais' ja Sainte-Baume'i mägedega, idas Saint-Quinis' kaljumassiiviga, põhjas Canjuers' platoodega ning läänes Aurélien' mäe ja Sainte-Victoire'i nõlvadega, iseloomustab ebatasane reljeef, mille kõrgeim osa on 600–1 000 meetri kõrgusele ulatuv Sainte-Baume'i massiiv. See hõlmab Vari departemangu 28 kommuuni, mis paiknevad Brignoles'i ümber.

Vastavalt viinamarjaistanduste asukoha kindlaksmääramise tavadele, on geograafilises piirkonnas viinamarjade korjamiseks ettenähtud maatükid täpselt piiritletud.

Selle geoloogiat ja topograafiat iseloomustab esiteks savi-lubjakivikurdude rida, mis paikneb idast läände ning mis vaheldub gravette’ide (kohalik termin, mis tähistab kiviseid ja kolluviaalseid setteid) ja ränikivialadega, ning teiseks kõrge platoo, mis koosneb triiase ajastu moodustistest, kus saavad alguse Vari peamised jõed.

Viinamarjaistanduste kõrgus merepinnast, mis jääb kõige kõrgemate maatükkide puhul vahemikku 350–500 meetrit, ja lubjarikkad kaljumassiivid, mis peatavad mere mõju, muudavad geograafilise piirkonna ikkagi vahemerelise kliima kontinentaalsemaks, mida näitab asjaolu, et Brignoles’i piirkonnas kasvab iilekstamm ja põhja pool karvane tamm. Aastane sademete hulk varieerub vahemikus 700–900 mm ja keskmine temperatuur kõigub 13 °C ümber. Sügis ja kevad on sageli väga pehmed. Suvele on iseloomulikud temperatuurid, mis päeval on mõnikord kõrvetavad, kuid kliima muudavad mõõdukamaks jahedamad ööd. Talved on väga külmad ja karmid, külmemad kui mujal Provence’is.

Viinamarjakasvatuspiirkond metsastunud lubjakivimassiivide vahel asub lubjakivi leostumisel tekkinud savipinnasel ja kivise kolluviaalse mullaga kaetud lubjakivinõlvade jalamil. Orud on kitsad ja madalikud paiknevad eri kõrgustel. Piirkonda ümbritseb kaitstud päritolunimetusega „Côtes de Provence“ hõlmatud geograafiline piirkond ja kontrollitud päritolunimetusega „Coteaux d’Aix-en-Provence“ hõlmatud geograafiline piirkond, kuid nimetusega „Coteaux Varois en Provence“ hõlmatud piirkond erineb nendest mulla laadi poolest, sest siin on ainult lubjakivimuld (või savi-lubjakivimuld), ja jahedama kliima poolest.

8.2. Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Viinapuid kasvatati siin juba Rooma ajastul. Nende levik katkes siiski barbarite sissetungide ajal 5. ja 6. sajandil. Seejärel sai viinamarjaistanduste areng taas hoo sisse. Seda õhutasid Saint-Victori kloostri mungad, hiljem templirüütlid ja Provence’i krahvid, kelle residents asus Brignoles’is. Neid veine joodi peamiselt kohapeal, eelkõige Provence’i krahvide või Aixi parlamendi lauas alates keskajast kuni 19. sajandi lõpuni.

Kuna geograafiline piirkond paikneb sisemaal, elasid põlluharijad autarkia olukorras, kasvatades samal maatükil viinapuid, teravilja ja oliivipuid, mis tekitas Oullières’ile iseloomuliku maastiku.

Nagu kõikide Provence’i viinamarjaistanduste puhul on piirkonnas palju erinevaid viinamarjasorte. See on seotud kaubavahetusega Hispaania ja Itaalia ning Rhône’i jõe oru vahel, sest kaubateed kulgesid läbi geograafilise piirkonna. Järk-järgult valiti välja tosin viinamarjasorti, et need kohaneksid piirkonna oludega ja võimaldaksid toota kvaliteetveine. Sellised sordid on eelkõige ’Cinsaut N’, ’Grenache N’ ning ’Grenache blanc B’, ’Mourvèdre N’, ’Syrah N’, ’Tibouren N’, ’Carignan N’, ’Clairette B’, ’Ugni B’ ja ’Vermentino B’.

19. sajandi lõpp, mida iseloomustas Brignoles’i ümbritsevate boksiidikaevanduste areng, aitas kaasa sellele, et lisatulu teenida soovivad kaevurid kasvatasid viinapuid. Selline viinamarjaistanduste pidamise areng suurendas 20. sajandi algul tekkinud ja eriti Vari keskuses levinud koostöö mõju.

Nimetus „Coteaux varois“ esines esimest korda 1945. aastal õigusaktis, millega määrati kindlaks veinide hinnad. 29. jaanuari 1975. aasta määruses, mida on täiendatud veel ühe, 18. detsembri 1978. aasta määrusega, on määratletud toote „Vin de Pays des Coteaux varois“ tootmispiirkond. 28. juuni 1984. aasta määrusega tunnustati päritolunimetust „Coteaux varois“ parima kvaliteediga veinina. Kontrollitud päritolunimetust tunnustati 26. märtsil 1993 nimetuse „Coteaux varois“ all ja seejärel 2. augustil 2005 nimetuse „Coteaux varois en Provence“ all.

2009. aastal tootsid 81 üksikut keldrit ja 10 ühistukeldrit 2 560 hektaril 117 500 hektoliitrit veini.

Roosad veinid moodustavad 85 % toodangust, punased veinid 12,5 % ja valged veinid 2,5 %.

8.3. Põhjuslikud seosed

Kontinentaalsete mõjudega vahemereline kliima, mis on jahedam kui rannikualadel, ning kivised savi-lubjakivimullad, mille niiskusrežiim on hästi tasakaalus ja mis soojenevad kergesti, soodustavad viinamarjade korralikku küpsemist ja polüfenoolide teket, sest taimedel veepuudusest tekkiv stress on vähene. Sellele geograafilisele piirkonnale suvehooajal iseloomulik jahedate ööde ja kuumade päevade vaheldumine aitab kaasa kvaliteetsete polüfenoolide tekkele ja küpsemisele, eelkõige vahetult enne viinamarjade koristamist. Polüfenoolide sisaldus muudab eelkõige punased veinid rikkalikuks ja nende tanniinid peeneks.

Viinamarjaistandustele avaldab mõju tugev külm ja kuiv põhjatuul mistraal, mis viinapuid kogu nende kasvutsükli jooksul tervendab, piirates seenhaiguste arengut, eriti pärast augustikuiseid sagedasi äikesehoogusid.

Kõik need tegurid aitavad saada küpset ja kontsentreeritud saaki, mis on terve ning annab puuviljalisi ja kompleksseid veine, millel on meeldiv ja iseloomulik tasakaal, midagi täidluse ja elavuse vahepealset.

Kontrollitud päritolunimetusega „Coteaux Varois en Provence“ veinide tuntus ja maine kasvab Provence'i südames tänu tootjate dünaamilisusele. Viimastele toob kasu veinimaja, mis asub endises La Celle'i kloostris – rahu ja eemaletõmbumise kohas. Selle küpressialleega ääristatud maja krundile on rajatud prantsuse stiilis istandus ning sellest võib leida Provence'i piirkonna 80 viinamarjasordi kollektsiooni.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse viinamarjade pressimise ning veini valmistamise erandit, hõlmab järgmiste kommuunide territooriumi 2020. aasta ametlike geograafiliste indeksite alusel:

— Vari departemang: Besse-sur-Issole, Carcès, Correns, Cotignac, Cuers, Entrecasteaux, Flassans-sur-Issole, Montfort-sur-Argens, Pierrefeu-du-Var, Pourcieux;

— Bouches-du-Rhône’i departemang: Auriol.

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

a. Veini märgistamisel võib märkida suurema geograafilise üksuse „Vin de Provence“. Laiema geograafilise piirkonna nimetuse tähemärgid ei või olla kõrgemad ega laiemad märgisel esitatud kaitstud päritolunimetuse tähemärkidest. Suurema geograafilise üksuse nimetus „Vin de Provence“ peab asuma samas vaateväljas kui päritolunimetus.

b. Veinide märgistusel võib täpsustada väiksema geograafilise piirkonna nimetuse, kui kõnealune piirkond on: — kantud katastrisse; — märgitud saagideklaratsioonile. Selle katastriüksuse nimetus esitatakse tähtedega, mille kõrgus ja laius moodustavad kuni poole päritolunimetuse tähtede suurusest.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-56db90a9-1adb-44fb-806d-d89e584cfdf9

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.