Põllumajandustoodete ja toiduainete sektoris kasutatava kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote spetsifikaadi heakskiidetud standardmuudatuse avaldamine vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 artikli 6b lõigetele 2 ja 3

(2023/C 40/07)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (1) artikli 6b lõikele 5.

Teade standardmuudatuse heakskiitmise kohta (määrus (EL) nr 1151/2012)

„Wiśnia nadwiślanka“

ELi nr: PDO-PL-0586-AM01

Taotluse esitamise kuupäev: 26.10.2022

KGT ( ) KPN (X)

1. Toote nimetus

„Wiśnia nadwiślanka“

2. Liikmesriik, kuhu geograafiline piirkond kuulub

Poola

3. Standardmuudatusest teavitav liikmeriigi ametiasutus

Põllumajanduse ja maaelu arengu ministeerium ul. Wspólna 30, 00-930 Varssavi Poola

oznaczenia@minrol.gov.pl

4. Heakskiidetud muudatuse/muudatuste kirjeldus

Geograafiline piirkond

Kirjeldus

Tootespetsifikaadi punkti 5 ja koonddokumendi punkti 4 (geograafilise piirkonna täpne määratlus) tekst:

„Hapukirssi „Wiśnia nadwiślanka“ kasvatatakse järgmises geograafilises piirkonnas:

Masoovia vojevoodkonna Lipsko piirkonnas haldusüksused: Lipsko, Sienno, Solec n/Wisłą,

Święty Krzyż vojevoodkonna Opatówi piirkonnas haldusüksused: Ożarów und Tarłów,

Lublini vojevoodkonna Kraśniki piirkonnas haldusüksus Annopol.“

on asendatud järgmisega:

„Hapukirsi „Wiśnia nadwiślanka“ kasvatusala hõlmab järgmist geograafilist piirkonda:

Masoovia vojevoodkonna Lipsko maakonna Lipsko, Sienno, Solec nad Wisłą ja Rzeczniówi vallad,

Święty Krzyżi vojevoodkonna Opatówi maakonna Ożarówi ja Tarłówi vallad ning Ostrowiece maakonna Ostrowiec Świętokrzyski, Bałtówi ja Bodzechówi vallad,

Lublini vojevoodkonna Kraśniki maakonna Annopoli vald.“.

Muudatusega laiendatakse geograafilist piirkonda, nii et see hõlmaks ka Rzeczniówi, Ostrowiec Świętokrzyski, Bałtówi ja Bodzechówi valdasid.

Need vallad asuvad algselt määratletud piirkonna vahetus läheduses ning nende mulla- ja ilmastikutingimused ning sealsete tootjate oskused on sarnased. Seega saab taotluses täpsustatud omadustega hapukirssi „Wiśnia nadwiślanka“ seal kasvatada ja nende leviala laiendada ning saavutada rahuldava saagikuse. Sellele piirkonnale annavad ainulaadse iseloomu lubjakivi aluspõhi kui peamine pinnasetegur ning vooluveekogud, sealhulgas Kamienna jõgi, mis muudavad sealsed ilmastikutingimused õitsemise ajal leebemaks ning tagavad õite tõhusa tolmeldamise ja taimede väetamise. Hapukirsi „Wiśnia nadwiślanka“ istandusi oli nimetatud valdades seni vähe, kuid nende arv on suurenemas, mis on parim tõend selle hapu kirsipuu liigi kasvatamise võimalikkuse kohta kõnealuses piirkonnas.

Käesolev muudatus käsitleb geograafilist piirkonda ja kuulub seega määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõikes 2 sätestatud standardmuudatuse määratluse alla. Muudatus ei kuulu artikli 53 lõike 2 punktides a–d nimetatud muudatuste kategooriasse.

Muudatus mõjutab koonddokumenti.

KOONDDOKUMENT

„Wiśnia nadwiślanka“

ELi nr: PDO-PL-0586-AM01 – 26.10.2022

KGT ( ) KPN (X)

1. [KPN või KGT] nimetus(ed)

„Wiśnia nadwiślanka“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Poola

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik [loetletud XI lisas]

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Kaitstud nimetuse „Wiśnia nadwiślanka“ all võib turustada üksnes juurevõsusid moodustava „sokówka“ hapu kirsipuu vilju.

Kaitstud päritolunimetus hõlmab hapukirssi „Wiśnia nadwiślanka“, mida kasutatakse töötlevas tööstuses ning tarbitakse vahetult nende erakordsete maitseomaduste tõttu. „Wiśnia nadwiślanka“ on üks Poolas kasvavatest juurevõsusid moodustava „sokówka“ hapu kirsipuu liikidest, mis on Visla jõe (poola keeles: Wisła) äärses piirkonnas laialt levinud; sellest tuleneb ka nimetus, mis tähendab „Visla ääres kasvav hapu kirsipuu“. Nimetusel ei ole ladinakeelset vastet. See hapu kirsipuu on arenenud selektiivselt stepi-kirsipuust, mis paljuneb vegetatiivselt juurevõsude abil. Stepi-kirsipuu (Prunus fruticosa Pall.) kuulub roosõieliste sugukonna (Rosaceae Juss.) ploomipuuliste alamsugukonna (Prunoideae) toompuu perekonna (Prunus L.) kirsipuu alamperekonda (Cerasus Mill.). „Wiśnia nadwiślanka“ oletatava stepi-kirsipuust (Prunus fruticosa Pall.) põlvnemise tõenduseks on selle paljunemisviis, viljade suurus, värvuse intensiivsus ja asjaolu, et kõnealuse viljapuu kasvatuspiirkonnas leidub veel praegugi üksikuid looduslikke stepi-kirsipuu kasvualasid. Hapukirsi „Wiśnia nadwiślanka“ viljad on suhteliselt väiksemad kui magusa kirsipuu (Prunus Avium L.), hapu kirsipuu (Prunus cerasus L.) ja nende hübriidide põhjal aretatud sortide viljad.

Mõiste „sokówka“ tähendab seda, et kirsside viljaliha intensiivse värvi tõttu kasutatakse neid peamiselt mahla (poola keeles „sok“) valmistamiseks. Luuseeme on viljalihaga sarnanevat tumedat värvi. Mõiste „juurevõsusid moodustav“ tuleneb sellest, et viie aasta jooksul pärast istutamist moodustavad kirsipuud paljunemiseks juurevõsusid.

Viljade värvus on kogu pealispinnal ühtlaselt intensiivne ning varieerub sügavpunasest bordoopunaseni. Viljad on ümmargused, kergelt lamendunud. Luuseemne ja vilja kaalu vahekord sõltub puu vanusest, jäädes tavaliselt vahemikku 9,4–11,3 %. Sõltuvalt puu vanusest ja kasvukohast on vilja keskmine läbimõõt 12–20 mm ja kaal 1,6–3,3 g. Leheväetise kasutamise ja soodsate ilmastikutingimuste tagajärjel võib vilja läbimõõt olla kuni 25 mm ja kaal kuni 4 g. Viljaliha on kogu vilja läbilõike ulatuses ühtlaselt tumepunase värvusega. Intensiivne värvus säilib ka pärast töötlemist. Vili on aromaatne, maitse ja lõhn on hapukirsile iseloomulik, kusjuures maitse on väga intensiivne ja kergelt hapukas.

Hapukirsi „Wiśnia nadwiślanka“ viljad peavad sõltumata kasutamise eesmärgist olema terved, mädaplekkideta, ilma nähtavate võõrlisanditeta, taimekahjuriteta ja taimekahjurite tekitatud kahjustusteta, ebatavalise pinnaniiskuseta ning mis tahes võõra lõhna ja maitseta.

Töötlemiseks ette nähtud hapukirsi „Wiśnia nadwiślanka“ viljad tuleb koristada ilma varteta, kui viljakest on saavutanud täielikule küpsusele viitava värvuse. Lubatud on erineva suurusega, päikese- ja rahekahjustusega viljad tingimusel, et säilivad „Wiśnia nadwiślanka“ eritunnused.

Vahetult tarbimiseks ette nähtud hapukirsi „Wiśnia nadwiślanka“ vilju tuleb korjata käsitsi. Viljad peavad olema kahjustusteta ja värske välimusega.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul) ja sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

–

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik tootmisetapid peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas. Viljapuuaiad peavad punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas asuma lubjarikkal või lubja-savi pinnasel. Istutusmaterjali saadakse määratletud geograafilises piirkonnas asuvate viljapuuaedade vähemalt viieaastaste puude juurevõsudest. Taimede istutamise vahe ei tohi olla väiksem kui 4x2 m, seega kulub iga puu jaoks 8 m2 pinda. Puid väetatakse vastavalt viljapuude väetamise standardeeskirjadele.

Vahetult tarbimiseks ette nähtud hapukirsi „Wiśnia nadwiślanka“ vilju tuleb korjata käsitsi. Juulis korjatavatel viljadel jäetakse vars külge, hiljem korjatud marjad võivad olla ka varreta.

Hapukirsi „Wiśnia nadwiślanka“ vilju, mis saabuvad töötlemiskohta vähemalt 24 tunni jooksul pärast korjamist, ei ole vaja jahutada. Pikemaajalise ladustamise puhul on nõutav asjakohane jahutamine.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Vahetuks tarbimiseks ettenähtud hapukirsid korjatakse 0,5–5 kg pakenditesse.

Töötlemiseks ettenähtud hapukirsi „Wiśnia nadwiślanka“ viljad korjatakse kuni 13 kg netokaaluga puuviljakastidesse või sobiva kaaluga kinnise põhjaga kastidesse kaubaalusel.

Hapukirsi „Wiśnia nadwiślanka“ viljad pakitakse sobivatesse pakenditesse otse korjamiskohas. See nõue kehtestati asjakohase tootekvaliteedi tagamiseks ning päritolukontrolli ja -järelevalve kindlustamiseks.

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

–

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Hapukirsi „Wiśnia nadwiślanka“ kasvatusala hõlmab järgmist geograafilist piirkonda:

Masoovia vojevoodkonna Lipsko maakonna Lipsko, Sienno, Solec nad Wisłą ja Rzeczniówi vallad,

Święty Krzyżi vojevoodkonna Opatówi maakonna Ożarówi ja Tarłówi vallad ning Ostrowiece maakonna Ostrowiec Świętokrzyski, Bałtówi ja Bodzechówi vallad,

Lublini vojevoodkonna Kraśniki maakonna Annopoli vald.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Hapukirsi „Wiśnia nadwiślanka“ kasvatusala asub Visla jõe ääres, kus on selleks sobivad keskkonnatingimused ning lubjarikkad ja lubja-savisegused mullad. Pindmine mullakiht ei ole tavaliselt üle 0,5 m ja selle all on massiivne lubjakivikalju. Kirjeldatud piirkonna ilmastikutingimusi mõjutab ka selle asukoht Poola suurima jõe, Visla kallastel, mille vahetus läheduses valitseb ainulaadne mikrokliima. Hapukirsi „Wiśnia nadwiślanka“ kasvupiirkonnas esineb puude õitsemise ajal öökülma, mis põhjustab aastate lõikes ebaühtlast viljasaaki, kuid Visla jõest tulenev soojus leevendab siiski selle tagajärgi. Selle tulemusena on määratletud geograafilises piirkonnas kõnealuse hapukirsi kasvatamiseks suhteliselt usaldusväärsed tingimused.

Kõnealuse hapukirsi kasvupiirkonnas on valdavalt neutraalsed või leelisesed mullad. Hapukirss „Wiśnia nadwiślanka“ talub hästi ka kõrgemat pH-taset kui 7,0, kuid aretatud sortide jaoks on optimaalne pH-tase 6,7–7,1 ja nemad nii kõrget pH-taset ei talu. Kõnealuste muldade kõrge pH-tase on tingitud pinnase suurest kaltsiumisisaldusest (rohkem kui 1 000 mg/l).

Geograafilise piirkonna eripära oluline aspekt on tootjate omandatud teadmised ja oskused. Tootjad on õppinud sellele piirkonnale iseloomulikku hapu kirsipuud kasvatama ning oma kasvatusmeetodeid kõnealuse piirkonna mulla- ja ilmastikutingimustega kohandama. See avaldub eelkõige taimede õiges istutustiheduses ja viisis, kuidas võsusid eemaldatakse vastavalt sellele pinnasele, milles hapu kirsipuu kasvab, samuti selles, kuidas juurevõsusid alates viiendast kasvuaastast eemaldatakse. Kui juurevõsusid ei eemaldata, siis puud võsastuvad, fütosanitaartingimused halvenevad, viljad jäävad väikeseks ning saagikus väheneb. Seoses hapukirsi „Wiśnia nadwiślanka“ suurenenud vastupanuvõimega haigustele on oluline valida ka sobivad taimekaitsevahendid. Eelkõige on vaja tõrjuda kirsi-kirikärbest (Rhagoletis cerasi), kelle täiskasvanud isendid võivad sooja kevade ja kõnealuse kirsiliigi varasema õitseaja korral tekitada kahju ajal, mida aretatud sortide puhul ei täheldata.

Toote eripära

Hapukirsi „Wiśnia nadwiślanka“ viljade iseloomulikud tunnused:

— võrreldes aretatud sortide viljadega on kõnealused kirsid oluliselt väiksemad,

— kirsside mahl on väga intensiivset värvi,

— väga suur antotsüaniini sisaldus: rohkem kui 115 mg/100 g (määramine kõrgefektiivse vedelikkromatograafia meetodiga),

— kõrge murdumisnäitaja: 16–23 oBx,

— suur suhkrusisaldus: rohkem kui 13 %,

— kõrge happesus (orgaaniliste hapete sisaldus): vähemalt 1,4 % väljendatuna õunhappena 8,1 pH-taseme juures.

Hapukirsi „Wiśnia nadwiślanka“ viljad sisaldavad vähemalt 20 % rohkem antotsüaniini kui Poola kõige populaarsema hapukirsisordi „Łutówka“ viljad, mis on tuntud selle poolest, et need sobivad töötlemiseks kõige paremini; erinevus võib ulatuda isegi 100 %-ni. Selle erinevuse suurus ja tegelik väärtus absoluutarvudes sõltuvad konkreetse aasta ilmastikutingimustest ja kasvukohast.

Hapukirsi „Wiśnia nadwiślanka“ eripära on ka see, et pärast varre eemaldamist (eelkõige saagikoristuse esimestel nädalatel) voolab väike kogus mahla varre õõnsusse ja taheneb nagu tarretis, mis takistab edasist mahla väljavalgumist ja pikendab seega viljade säilivusaega võrreldes aretatud sortidega.

Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote kvaliteedi või omaduste vahel

Kõnealuse juurevõsusid moodustava „sokówka“ hapukirsi kasvatuspiirkond oli algselt Słupia Nadbrzeżna ümbruses. Aja jooksul levis see sarnaste mulla- ja ilmastikutingimustega piirkondadesse kogu Visla jõe äärsel alal. Selle Visla jõe äärsel kitsalt piiritletud alal kasvavat, juurevõsusid moodustavat „sokówka“ hapukirssi tuntakse seega nimetuse „Wiśnia nadwiślanka“ all.

Suure kaltsiumisisaldusega leeliselistel muldadel kasvavate puude eluiga on lühike (20–25 aastat) ja viljad on väiksemad, aromaatsemad ning intensiivsema värvusega. Sügavamal asuva lubjakihiga savimuldadel võib kasvada üle 50 aasta vanuseid puid, mille viljad on suuremad ja vähem aromaatsed. Aluspinnase kaltsiumisisaldus tingib mahla tugeva kondensatsiooni, millele viitab suhteliselt kõrge ekstrakti- ja pigmendisisaldus, ning viljad on suurepärase maitsega ja töötlevas tööstuses väga nõutud. Selliste omaduste kujunemine ei ole võimalik, kui muld on happeline ja madala kaltsiumisisaldusega.

Kõnealune juurevõsusid moodustav „sokówka“ hapukirss kasvab ka muudes geograafilistes piirkondades tavaliselt hästi, kuid viljade moodustamine on seotud raskustega. Need on tingitud suhteliselt varasest õitsemisajast ja seetõttu kevadkülmade põhjustatud kahjustustest, mis omakorda pärsivad saagikust. Määratletud geograafilises piirkonnas valitsevatest tingimustest erinevad mikroklimaatilised tingimused soodustavad suuremate viljade moodustumist, mille veesisaldus on suurem ja ekstraktisisaldus väiksem.

Kohalike mullatüüpide ja jõe läheduse koosmõju ei mõjuta mitte ainult kasvu ja õitsemist, vaid sellega kaasneb ka viljade jõulisem areng ja parema kvaliteediga viljade moodustumise, millel on eespool loetletud eriomadused. Kvaliteet on tihedalt ja lahutamatult seotud viljapuuaedade asukohaga ning seal valitsevate mulla- ja ilmastikutingimustega. Kõik teised hapukirsi sordid kasvavad ja viljuvad määratletud piirkonnas valitsevates mulla- ja ilmastikutingimustes halvasti.

Lisaks hapukirsi „Wiśnia nadwiślanka“ erilisele kasvukeskkonnale mõjutavad toote lõppkvaliteeti oluliselt ka kohalike tootjate eespool kirjeldatud erakordsed oskused.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

https://www.gov.pl/web/rolnictwo/produkty-zarejestrowane-jako-chronione-nazwy-pochodzenia-chronione-oznaczenia-geograficzne-oraz-gwarantowane-tradycyjne-specjalnosci

(1) ELT L 179, 19.6.2014, lk 17.