P6_TA(2007)0043

Eelarvetoetus arengumaadele

Euroopa Parlamendi resolutsioon eelarvetoetuse kohta arengumaadele (2006/2079(INI))

Euroopa Parlament,

- võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 177 ja 180;

- võttes arvesse ÜRO 18. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni, millega nähakse ette aastatuhande arengueesmärgid, mille rahvusvaheline üldsus on ühiselt kehtestanud vaesuse kaotamiseks;

- võttes arvesse ÜRO rahvusvahelise rahvastiku- ja arengukonverentsi (Kairo, 1994) tegevuskava;

- võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile "Ühenduse toetus majandusreformi kavadele ja struktuurilisele kohandamisele: ülevaade ja perspektiivid" (KOM(2000)0058);

- võttes arvesse koostöötalituse EuropeAid ning arengu peadirektoraadi ja välissuhete peadirektoraadi 2003. aasta aprillis koostatud juhendit kolmandatele riikidele antava eelarvetoetuse kavandamise ja rakendamise kohta;

- võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000 [1] (Cotonou koostööleping);

- võttes arvesse Birminghami Ülikooli rahvusvahelise arengu osakonna ja koostööpartnerite 2006. aasta mai koondaruannet "Üldeelarve toetuse ühine hindamine";

- võttes arvesse kontrollikoja eriaruannet nr 5/2001 eelarveabiks ette nähtud struktuurilise kohandamise toetuse ekvivalentfondide kohta (seitsmes ja kaheksas EAF) koos komisjoni vastustega [2];

- võttes arvesse kontrollikoja eriaruannet nr 2/2005 AKV riikidele antava EAFi eelarvetoetuse kohta: riigi rahanduse reformi komisjonipoolne juhtimine koos komisjoni vastustega [3];

- võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile "Koostöö relvakonfliktis olevate AKV riikidega" (KOM(1999)0240);

- võttes arvesse oma 6. aprilli 2006. aasta resolutsiooni abi tõhususe ja korruptsiooni kohta arengumaades [4];

- võttes arvesse Euroopa Parlamendi välispoliitika peadirektoraadi poliitikaosakonna 2004. aasta juuni teadet eelarvetoetuse kui ühe abistamisvõimaluse eeliste ja puuduste kohta;

- võttes arvesse OECD arenguabikomitee (DAC) kõrgetasemelist kohtumist, mis toimus 2005. aasta märtsis Pariisis;

- võttes arvesse 2. märtsi 2005. aasta Pariisi deklaratsiooni abi tõhususe kohta;

- võttes arvesse 2005. aasta juuni riiklike kulutuste ja finantsaruandluse programmi tulemuslikkuse hindamisraamistikku;

- võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

- võttes arvesse arengukomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni arvamust (A6-0005/2007),

A. arvestades, et jätkuvad arutelud teemal, kuidas saavutada parimaid tulemusi arengufondide abil, et abisaaja maa elanikud sellest kasu saaksid;

B. arvestades, et tuleb tõdeda, et aastakümnete pikkused jõupingutused parandada arengumaade elanike igapäevaseid elutingimusi on ebaõnnestunud mitmel pool maailmas mitmetel keerukatel põhjustel ja asjaoludel, mille hulgas võib kindlasti mainida halba valitsemistava, rahaliste vahendite väärkasutamist ja korruptsiooni;

C. arvestades asjaolu, et arengukoostööga tegelemise vajalikkust tuleb pidevalt põhjendada mitte ainult üldsusele, vaid ka tegevuses riiklike kulutuste valdkonna muude sidusrühmadega;

D. arvestades, et eelarvetoetust loetakse Euroopa Ühenduse arengukoostöö oluliseks vahendiks ning ligikaudu üks viiendik EAFi vahenditest moodustavad suunamata eelarvetoetused;

E. arvestades, et otse valitsuselt valitsusele ja abisaaja maa oma süsteemide kaudu antava kavakohase toetuse tähtsust tunnustas arenguabikomitee Pariisi kõrgetasemeline kohtumine 2005. aasta märtsis;

F. arvestades, et eelarvetoetus võimaldab tihedamat kooskõlastamist abiandjatega;

G. arvestades, et abisaaja maa tõhusalt toimivad riiklikud struktuurid, nii põhivabaduste, inimõiguste ja poliitilise pluralismi mõttes toimiv demokraatia kui ka järelevalvele allutatud eelarveprotsess, otstarbekas kulutuste tegemine ja teenuste osutamine, on eelarvetoetuse tõhususe seisukohast keskse tähtsusega;

H. arvestades, et eelarvetoetusega võib volitada abisaaja maad määrama kindlaks arenguprotsessi;

I. arvestades, eelarvetoetuse andmine, eriti prioriteetide seadmise ja hindamise osas toimub koostöö raames ning abiandja ja abisaaja maa pideva poliitilise dialoogi kaudu;

J. arvestades, et eelarvetoetus peaks tugevdama ka demokraatlikke protsesse, andes kodanikuühiskonnale koha poliitikas, eriti kaasamise teel vaesuse vähendamise ja arengustrateegia kujundamisse, ning edendades parlamentaarset järelevalvet arengupoliitika ja eelarvekulutuste üle;

K. arvestades, et eelarvetoetust võib anda kas kogu makromajanduse ja eelarve raamistikku hõlmava üldeelarve toetusena või sektoripõhise eelarvetoetusena;

L. arvestades, et eelarvetoetuse eraldamise võtmekaalutlused on "välisrahastamise puudujääk", vaesuse tase, hea valitsemistava, eelnevad saavutused, arengualased kohustused ning reaalne hinnang võimalikele tulemustele vaesuse vähendamise, kasvu ja institutsioonide reformi valdkonnas;

M. arvestades, et üldeelarve toetuse summad on täielikult asendatavad, kuna ülekanded tehakse otse antud riigi riigikassa arvele, mis tähendab, et tegelikult vastutab abisaaja maa kõnesolevate vahendite kasutamise kontrolli, omandilise kuuluvuse ja aruandluse eest;

N. arvestades, et Cotonou koostöölepingus nähakse artikli 61 lõikes 2 ja artiklis 67 abisaaja maale selgelt ette eelarvetoetuse saamise abikõlbulikkuse tingimused, mis nõuavad konkreetseid norme riiklike kulutuste haldamise, makromajandusliku ja valdkondliku poliitika ning riigihangete osas ning lisaks sellele tuleb abiandja ja abisaaja maal tagada, et kohandamised on majanduslikult elujõulised ning sotsiaalselt ja poliitiliselt teostatavad;

O. arvestades, et põhivabadusi ja inimõigusi, sealhulgas poliitilist pluralismi austav parlamentaarne demokraatia ja riigi tõhus finantshaldussüsteem on eelarvetoetuse saamise eeltingimused ning neid tuleks hinnata abisaaja maa hea valitsemistava, demokraatlikult valitud parlamendi järelevalve ja õigusriigi põhimõtete, valitsuse aruandekohustuse, pädevuse ning selgelt määratletud makromajandus-, arengu- ja valdkondliku poliitika ning avalike hangete avatuse ja läbipaistvuse taseme põhjal;

P. arvestades, et riski tuleks hinnata asjaomaste riigistruktuuride suutlikkuse põhjal hallata ja kasutada vahendeid, hea valitsemistava ja arengupõhimõtete järgimise, korruptsiooni esinemise ning demokraatia põhimõtete ja inimõiguste järgimise põhjal;

Q. arvestades, et riigi tõhus finantshaldus- ja eelarvesüsteem, mille eesmärk on luua stabiilne makromajanduskeskkond, on arengu oluline eeltingimus;

R. arvestades, et tervel real eelarvetoetuse saamises osalevatel riikidel, eriti AKV riikidel on äärmiselt halb riigi finantshaldussüsteem;

S. arvestades, et abiandjate ja abisaajate koostöö peab tagama ühise ja tõhusa arengupoliitika kohaldamise ning reformide tulemuste analüüsi, mis on oluline eelarvetoetuse otstarbekuse hindamisel,

1. kutsub komisjoni ja liikmesriike kasutama eelarvetoetust ainult juhul, kui selle otsest kasulikkust on võimalik tõendada selgelt eesmärgistatud kriteeriumide põhjal ning ainult pärast kõigi seonduvate riskide põhjalikku hindamist;

2. rõhutab, et eelarvetoetus kui abistamisviis saab olla edukas vaid juhul, kui mõlemad pooled täidavad tõelise partnerluse ja vastutuse vaimus täielikult oma kohustusi;

3. palub eelarvetoetuse puhul keskenduda võimaluste piires vaesuse vähendamisega seotud arenguprioriteetidele ja anda nendele abiandja ja abisaaja vahelises poliitilises dialoogis keskne koht ning tagada abiandja ja abisaaja maa parlamentaarne järelevalve;

4. rõhutab suutlikkuse tõstmise tähtsust abisaajate maade poolt, kes peavad endale võtma olulisema juhtiva rolli arenguabi kooskõlastamisel;

5. rõhutab aruandekohustuse tava loomise tähtsust, mille puhul kaasatakse täielikult parlamendid ja kõrgeimad kontrolliasutused; tõdeb, et eelarvetoetus peab käima käsikäes kodanikuühiskonna tugevdamisega;

6. peab kõigi osaliste vahel kokku lepitud ja eelarvetoetuse kavaga kaasnevate selgete, üksikasjaliste ja realistlike tingimuste erapooletut rakendamist kõnesoleva rahastamisvahendi puhul oluliseks ning vajalikuks, et tegelda abiandmise ettenägematu volatiilsusega;

7. soovitab AKV riikidele antava eelarvetoetuse puhul kasutada abikõlblikkuse kriteeriume, mis on kehtestatud Cotonou koostöölepingu artikli 61 lõikes 2 ja artiklis 67;

8. väljendab muret seoses otsusega kasutada eelarvetoetust Malawis, kus esineb teadaolevalt olulisi riske, ning Keenias, kelle puhul on kõik liikmesriigid peatanud eelarvetoetuse andmise, mis seab kahtluse alla komisjoni võime kasutada kõnesolevat vahendit tõhusalt;

9. väljendab muret asjaolu pärast, et kontrollikoda on mõnedel juhtudel leidnud, et komisjoni põhjendused anda eelarvetoetust riikidele, kellel on halb riigi finantshalduse süsteem, on ebapiisavad ning Cotonou koostöölepingu artikli 61 lõiget 2 ja artiklit 67 on sageli tõlgendatud laialt ja subjektiivselt;

10. tunneb muret, et kontrollikoda on avastanud ebakohti komisjoni tegevuses, mis on seotud eelarvetoetuse kui vahendi järjepidevuse, kasutamise kontrollimise ja järelevalve ning abisaaja maa enda eelarvekontrolli mehhanismide, nimelt parlamendi ja kõrgeima kontrollorgani toetamisega, samuti kasutatakse liiga vähe tehnilist abi, mis kõik on vältimatult vajalikud vahendi toimimise seisukohalt;

11. tõdeb, et ühes riigis saab olla vaid üks makromajanduse reformimise kava, mille koostamist tavaliselt suunavad rahvusvahelised finantsinstitutsioonid, kuid mille juures peaksid komisjon ja liikmesriigid püüdma etendada aktiivsemat rolli poliitika mõjutamisel;

12. tuletab meelde, et makromajanduse reformidel võib olla jätkusuutlik mõju vaid siis, kui need hõlmavad täielikult inim- ja sotsiaalarengu eesmärke;

13. on seisukohal, et sektoripõhist eelarvetoetust või tervet sektorit hõlmavaid lähenemisviise tuleks tervishoiu- ja haridussektorites lugeda eelistatud sekkumisvahenditeks;

14. kinnitab veel kord, et 20% kõigist iga-aastastest kulukohustustest tuleks eraldada tegevusele põhi- ja keskhariduse ning esmase tervishoiu sektoris (kaasa arvatud seksuaaltervishoid ja pereplaneerimine);

15. palub komisjonil võtta vastu uus rahvusvaheline tulemuslikkuse hindamisraamistik ja seda kohaldada, et anda hinnang riigi finantshaldusele, nagu ette nähtud riiklike kulutuste ja finantsaruandluse programmis;

16. kutsub komisjoni asjakohaselt ja erapooletult reageerima juhtudele, kui riigid enam ei järgi demokraatia ja inimõiguste põhimõtteid;

17. palub komisjonil vastavalt Cotonou koostöölepingu artikli 9 lõikele 3 ja artiklile 97 hinnata korruptsiooni esinemist ja sellest tulenevaid riske;

18. kutsub komisjoni säilitama järjepidevust poliitikas ja otsuste tegemisel, mis puudutavad eelarvetoetusealast koostööd, ning nõuab abifondide tõhusat haldamist, et kõrvaldada abi andmise ettenägematu volatiilsuse võimalus, ning peab komisjoni sobivaimaks institutsiooniks ELi antava abi kooskõlastamise hõlbustamisel;

19. peab oluliseks rahaliste vahendite väljamaksmise ja hindamise vastavusseseadmist abisaaja maa arengustrateegia, eelarve- ja hindamisprotsessiga;

20. kutsub komisjoni hoidma jätkuvalt tähelepanu keskpunktis õigluse edendamist ja vaesuse vähendamist, keskendudes ühiskonna kõige äärmuslikumas olukorras olevatele ja vaeseimatele;

21. kiidab heaks muutuvsummade kasutamise, mis sõltuvad tulemuslikkusest, kuid märgib, et väljamaksete suuruse muutumine peaks olema võimalikult prognoositav, et see ei avaldaks ebasoodsat mõju eelarveplaneerimisele;

22. väljendab muret raskuste pärast tulemusnäitajate, eelkõige vaesuse vähenemise eesmärkide saavutamise hindamisel ja palub komisjonil toetada suutlikkuse tõstmist statistikas, andmekogumisel, kvaliteedi hindamisel ja analüüsis;

23. palub komisjonil koos kõigi koostööosalistega korrapäraselt kontrollida, kas abisaaja maa majanduspoliitika on kooskõlas arenguabi eesmärkide ja põhimõtetega ning selle tingimusi täidetakse;

24. palub komisjonil, liikmesriikidel ja abisaaja maadel anda üldsusele korrapäraselt teavet kõnesoleva valdkonna kohta, et muuta Euroopa maksumaksjale eelarvetoetuste mõju nähtavaks ja suurendada teadlikkust arengukoostöö vajalikkusest üldiselt ja eriti eelarvetoetuse mõjust, et kummutada levinud väiteid vahendite väärkasutamise kohta ning anda teavet eelarvetoetuse kasutamise põhinõuete, samuti juhtude kohta, kus selline toetus on osutunud ebatõhusaks; palub komisjonil parandada ELi nähtavust arenguabi valdkonnas ning dokumenteerida ja tõendada abisaajate kolmandate riikide edusamme nende eelarvetoetuste omal vastutusel haldamisel;

25. kutsub komisjoni hindama korrapäraste ajavahemike tagant eelarvetoetuse mõju vaesusevastasele võitlusele tasuvuse seisukohast ja tõendama abisaajate kolmandate riikide edusamme eelarvetoetuste omal vastutusel haldamisel; seejuures peaks komisjon eristama üldiseid ja sektorispetsiifilisi eelarvetoetusi, et saada rohkem selgust erinevate abistamisvahendite tõhususe kohta vaesuse vähendamisel; samuti tuleb anda hinnang eelarve- ja projektitoetuste halduskulude kohta; eesmärk peab olema suuta mõistetavalt põhjendada, millal millist vahendit kasutada;

26. palub komisjonil kõrvaldada kontrollis ja järelevalves esinevad puudused eelarvetoetuse väliskontrolli (mida teostab nt kontrollikoda) kasutuselevõtmise teel; komisjoni tuleb ergutada võtma initsiatiivi ühise kontrolliinstitutsiooni loomiseks koos teiste suuremate rahastajatega;

27. nõuab, et abisaaja maade endi eelarvekontrollimehhanismide toetamiseks peaks abisaaja maa parlament osalema eelarve vastuvõtmises ning eelarveseadus tuleks avaldada; nõuab samuti, et parlament hindaks igal aastal eelarvetoetust tehtud edusammude põhjal;

28. palub komisjonil selgitada, kuidas saab eelarvetoetusi ajaliselt piirata; märgib, et vahendi mõte ja otstarve peab olema tugevdada abisaaja maade endi vastutust; palub komisjonil selgitada, millises (konkreetses) ajavahemikus on seda võimalik saavutada;

29. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

[1] EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3. Lepingut on muudetud 25. juuni 2005. aasta koostöölepingu muutmise lepinguga (ELT L 287, 28.10.2005, lk 4).

[2] EÜT C 257, 14.9.2001, lk 1.

[3] ELT C 249, 7.10.2005, lk 1.

[4] ELT C 293 E, 2.12.2006, lk 316.

--------------------------------------------------