EUROOPA KOMISJON Brüssel,23.9.2019 COM(2019) 615 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE ISA² programmi vahendamise tulemused {SWD(2019) 1615 final}



Sisukord 1. Sissejuhatus 2. Taustteave 3. Ühtne arusaam koostalitlusvõimest 4. Metoodika 5. Hindamise teemad ja küsimused 6. Tähelepanekud 6.1. Asjakohasus 6.2. Tulemuslikkus 6.3. Tõhusus 6.4. Sidusus 6.5. ELi lisaväärtus 6.6. Kasulikkus 6.7. Jätkusuutlikkus 7. Soovitused 7.1. Teadlikkuse suurendamine ka mujal peale riikide haldusasutuste 7.2. Mitte üksnes kasutajakesksed, vaid kasutajate vajadustest lähtuvad lahendused 7.3. Tingimuste loomine suuremaks jätkusuutlikkuseks 8. Edasised sammud



1.Sissejuhatus Kooskõlas ISA2 programmi käsitleva otsusega käivitati 1. jaanuaril 2016 Euroopa haldusasutuste, ettevõtete ja kodanike jaoks viieaastane koostalitlusvõimealaste lahenduste ja ühiste raamistike programm (ISA2 programm), mis on jätk varasemale ISA programmile. Käesolevas aruandes on esitatud ISA2 programmi vahehindamisel tehtud tähelepanekud ja soovitused. ISA2 programmi käsitleva otsuse artikli 13 lõike 3 kohaselt peab komisjon korraldama programmi vahehindamise ning edastama selle tulemused Euroopa Parlamendile ja nõukogule 30. septembriks 2019. Komisjon kasutas hindamisel konsultatsioonifirma sõltumatute ekspertide abi. Hindamist jälgis talitustevaheline juhtrühm. 2.Taustteave ISA2 programmi põhieesmärk on edendada Euroopa avaliku sektori IKT-põhist ajakohastamist ning hõlbustada ettevõtjate ja kodanike vajadustele vastamist Euroopa haldusasutuste parema koostalitlusvõime kaudu. Täpsemalt on programmil järgmised eesmärgid: –hõlbustada Euroopa haldusasutuste, ettevõtete ning kodanike vahelist tõhusat ja tulemuslikku piiriülest ja valdkondadevahelist elektroonilist suhtlemist; –aidata kaasa tõhusama, lihtsama ja kasutusmugavama e-halduse loomisele riiklikes, piirkondlikes ja kohalikes haldusasutustes; –edendada ELis koostalitlusvõime suhtes terviklikku käsitlusviisi, tehes kindlaks, luues ja võttes kasutusele koostalitlusvõimealaseid lahendusi ning soodustades nende korduvkasutamist Euroopa haldusasutustes. Sellega toetatakse mitmesuguste ELi poliitikastrateegiate ja tegevuste elluviimist. Nende eesmärkide täitmiseks tugineb programm oma eelkäija – ISA programmi – saavutustele. Tähelepanu pööratakse ka sujuvale ühendamisele ELi haldusasutuste digiüleminekuga seotud laiema poliitilise raamistikuga. Seda silmas pidades on ISA2 programm peamine vahend, millega toetatakse Euroopa koostalitlusvõime raamistiku (EIF) elluviimist ajakohastatud ja laiendatud kujul, nagu kavandati teatises „Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia“. ISA2 aitab kaasa ka sellistele poliitilistele algatustele nagu e-valitsuse tegevuskava aastateks 2016–2020, Tallinna 2017. aasta deklaratsioon e-valitsuse kohta ning ühtse digivärava määrus. Praktilisest küljest töötab ISA2 programm alates 1. jaanuarist 2016 kuni 31. detsembrini 2020 kogueelarvega 130,9 miljonit eurot. Sellega rahastatakse meetmeid, mis määratakse igal aastal kindlaks iga-aastases jooksvas tööprogrammis. Programmi juhtimisel edendatakse ka koostoimet teiste ELi programmidega, nagu Euroopa ühendamise rahastu ja struktuurireformi tugiprogramm. Programmi peamised sidusrühmad on Euroopa haldusasutused nii ELi, riiklikul, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil. Samas mõjutab programm palju rohkemaid sidusrühmi, sealhulgas ELi ettevõtjaid ja kodanikke. ISA2 on avatud ELi liikmesriikidele, teistele Euroopa Majanduspiirkonna riikidele ning kandidaatriikidele. Lisaks 28 ELi liikmesriigile võtavad programmist osa veel kolm riiki: Island, Norra (alates 2016. aastast) ja Montenegro (alates 2018. aastast). Programm soodustab ka koostööd teiste ELi-väliste riikide ning rahvusvaheliste organisatsioonide ja asutustega. 3.Ühtne arusaam koostalitlusvõimest Kooskõlas ISA2 programmi käsitleva otsuse artikli 1 lõikega 2 tagatakse ISA2 programmiga Euroopa koostalitlusvõime raamistiku kaudu ühtne arusaam koostalitlusvõimest ja selle rakendamine liikmesriikide haldusasutustes. Komisjon jälgib ISA2 programmi kaudu Euroopa koostalitlusvõime raamistiku rakendamist. Sellega seoses töötatakse ISA2 programmis välja integreeritud raamistik liikmesriikides ja komisjonis Euroopa koostalitlusvõime raamistiku rakendamisel tehtavate edusammude jälgimiseks, hindamiseks ja seonduvaks aruandluseks. Seda seireraamistikku kavandatakse ja rakendatakse riikide koostalitlusvõimeraamistike vaatluskeskuse (NIFO) meetme raames, mida toetatakse ISA2 programmi kaudu. Euroopa koostalitlusvõime raamistiku rakendamise tulemused kogu ELis esitatakse igal aastal veebipõhise tulemustabeli kaudu, et anda poliitikakujundajatele tõhusamalt teavet ning jõuda visuaalsema ja intuitiivsema lahenduse abil laiema avalikkuseni. Praktikas on tulemustabeli eesmärk tõhustada teabevahetust ja suutlikkuse suurendamist, et liikmesriigid oleksid teadlikumad Euroopa koostalitlusvõime raamistiku rakendamise hetkeolukorrast ning et muuta raamistiku soovituste täitmine nende jaoks lihtsamaks. Nende eesmärkide saavutamiseks tehakse liikmesriikidele kättesaadavaks töövahendite pakett, kust saab praktilisi suuniseid Euroopa koostalitlusvõime raamistiku rakendamiseks heade tavade ja lahenduste abil. Euroopa koostalitlusvõime raamistiku rakendamise seireraamistiku eesmärk on hankida tõendusmaterjali Euroopa koostalitlusvõime raamistiku tulevaseks hindamiseks, mis esialgsete plaanide kohaselt pidi toimuma enne 2019. aasta lõppu. Et aga liikmesriikidel oleks võimalik oma riiklik e-valitsuse, digiteenuste ja koostalitlusvõime poliitika realistliku aja jooksul Euroopa koostalitlusvõime raamistikuga kohandada ning võttes arvesse, et uus ja ulatuslikum Euroopa koostalitlusvõime raamistik eeldab täiendavat sisemist ja välist kooskõlastamist, et saavutada lõplik ühiselt tunnustatud ja integreeritud seiresüsteem, on osutunud vajalikuks Euroopa koostalitlusvõime raamistiku hindamine 2021. aastaks edasi lükata. Nende tegurite tõttu algas andmete kogumise protsess alles 2019. aastal, mistõttu pole Euroopa koostalitlusvõime raamistiku hindamiseks samal aastal piisavalt andmeid.

Lisaks saab Euroopa koostalitlusvõime raamistiku hindamisel paralleelselt ISA2 programmi lõpphindamisega 2021. aastal luua mitmesugust koostoimet, kuna programm on peamine vahend, millega toetatakse Euroopa koostalitlusvõime raamistiku rakendamist. 4.Metoodika ISA2 programmi vahehindamisel tugineti kvantitatiivsetele ja kvalitatiivsetele andmetele, mis koguti mitmesuguste meetodite abil, nagu dokumentide analüüs, avalik arutelu, suunatud veebiküsitlused, põhjalikud vestlused ja avaseminar. Konsultatsioonid võimaldasid saada teavet ISA2 programmi eri sidusrühmadelt, alates liikmesriikide ja komisjoni talituste esindajatest kuni kodanike ja standardiorganisatsioonideni. Andmete kogumise tõhusamaks suunamiseks valiti 9 paketiks jaotatud 53 meetme hulgast, mida ISA2 programmist kuni 2018. aastani rahastati, välja 20 meedet. Et valimisse kuuluvad meetmed kajastaksid programmi hästi, tugineti valiku tegemisel neljale eelnevalt määratletud kriteeriumile. Lisaks üldisele andmete kogumisele andsid programmile eksperdihinnangu neli koostalitlusvõime valdkonna tehnilist eksperti. 5.Hindamise teemad ja küsimused Hindamisel keskenduti järgmisele seitsmele põhikriteeriumile. –Asjakohasus – mil määral on ISA² programmi eesmärgid ikka veel asjakohased, pidades silmas nii riikide kui ka ELi tasandil tekkivaid vajadusi ja probleeme? –Tulemuslikkus – kui kaugel on ISA² programmi tulemused programmi eesmärkide saavutamisest? Kas on aspekte, mis on rohkem või vähem tulemuslikud kui teised, ja kui on, siis milliseid järeldusi võib sellest teha? –Tõhusus – kuivõrd on programm olnud kulutõhus? Millised programmi aspektid on kõige tõhusamad või ebatõhusamad, eriti kasutatud ressursside seisukohalt? Millised on programmi tulemused kavandatud tööd ja eelarvet silmas pidades? –Sidusus – mil määral on ISA² meetmed programmi raames rakendatava tervikliku käsitlusviisi osa (sisemine sidusus)? Mil määral on ISA² meetmed kooskõlas teiste ELi sekkumismeetmetega, millel on sarnased eesmärgid, ning sama valdkonna üleilmsete algatustega (väline sidusus)? –ELi lisaväärtus – mis on ISA² programmist saadav lisaväärtus võrreldes sellega, mida oleks mõistlik oodata riiklikul, piirkondlikul ja/või kohalikul tasandil tegutsevatelt liikmesriikidelt? –Kasulikkus – kuidas vastavad ISA² programmi meetmed ning saavutatud ja eeldatavad tulemused vajadustele, mida need peaksid täitma? –Jätkusuutlikkus – mil määral on tagatud selliste välja töötatud lahenduste rahaline, tehniline ja operatiivne jätkusuutlikkus, mida hoitakse käigus ja viiakse ellu ISA² programmi kaudu? 6.Tähelepanekud 129 sidusrühmalt konsultatsioonide käigus kogutud andmete, ulatusliku dokumentide analüüsi ja eksperdihinnangute põhjal kinnitati vahehindamisel, et ISA2 on kõigi hindamiskriteeriumide osas tulemuslik. Hindamine piirdub aga aastatel 2016–2018 rahastatud meetmetega, mistõttu saab pooleliolevate meetmete tulemused ning ISA2 pikemaajalised tulemused välja selgitada alles pärast programmi lõppu. 6.1.Asjakohasus ISA2 eesmärgid vastavad jätkuvalt digitaalsete avalike teenuste koostalitlusvõime valdkonnas tekkivatele vajadustele ja probleemidele, mis näitab, et programm on asjakohane. Enamik konsultatsioonide käigus vastuseid andnud sidusrühmadest on nõus, et halduslike e-tõkete probleem ja seonduvad vajadused, mis programmi raames algselt tuvastati, on endiselt aktuaalsed. Osal neist (129-st sidusrühmast 46-l) on aga praeguseks tekkinud täiendavad vajadused (nt normatiivsem käsitlusviis koostalitlusvõimeliste avalike teenuste kavandamiseks) ja probleemid (sh vahendite piiratus), millega ISA2 saab vaid osaliselt tegeleda. Üks erilist tähelepanu nõudev täiendav vajadus on tagada tihedam koostöö ja teabevahetus kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, et suurendada teadlikkust koostalitlusvõimest ning ISA2 lahendused kohalikul ja piirkondlikul tasandil kasutusele võtta. Haldusasutuste teadlikkuse suurendamine koostalitlusvõimest oli esimene ISA programmi lõpphinnangus esitatud kolmest soovitusest. ISA2 programmis võeti selle soovituse täitmiseks 2017. aastal vastu teabevahetuse strateegia ja tegevuskava ning aastatel 2016–2018 korraldati kümme suuremat üritust, millest igaühel osales keskmiselt 211 inimest. Lisaks tegutsesid ISA2 esindajad aktiivselt 60 samal ajavahemikul korraldatud üritusel. Vahehindamine näitab, et need jõupingutused tasusid end ära, kuna enamik konsultatsioonis osalenud sidusrühmadest väitis, et neil on põhjalikud teadmised koostalitlusvõimest (128-st sidusrühmast 91) ning ISA2 programmist (128-st sidusrühmast 81). Olenemata üldisest teadlikkusest näitab eespool nimetatud täiendav vajadus, et programm peaks jätkama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja ehk ka kaudsete kasusaajate – näiteks kodanike ja ettevõtjate – teadlikkuse suurendamist. 6.2.Tulemuslikkus

ISA2 programmi seni saavutatud tulemused on kooskõlas programmi eesmärkidega. Siiski ei vasta need täielikult oodatud tulemustele, kuna enamik meetmeid on alles pooleli ja lahendusi alles töötatakse välja. Ka see, et programm alles kestab, mõjutab lahenduste kasutuselevõtu määra. Eelmistest programmidest üle võetud meetmete raames loodud lahendused on praegu laiemas kasutuses kui need lahendused, mis on loodud ISA2 käigus kasutusele võetud meetmete raames. ISA2 ühe konkreetse eesmärgi puhul leiti hindamisel, et programm üksi on vähem tulemuslik: tõhusama, lihtsama ja kasutusmugavama e-halduse loomine riiklikes, piirkondlikes ja kohalikes haldusasutustes. Siin saavad liikmesriigid palju ära teha ning täiendada ELi tasandi algatusi koostalitlusvõime ja digiülemineku valdkonnas.. Välised tegurid võivad programmi eesmärkide ja tulemuste saavutamist nii tõhustada kui ka ohustada. Riigiasutuste üleskutse ühiste standardite ja raamistike järele on väline tegur, mis aitab programmi tulemuslikumaks muuta. Samas võib institutsioonide keerukus takistada piiriülese ja valdkondadevahelise koostalitlusvõime saavutamist. Lisaks leiti hindamisel, et ISA2 meetmed on suuresti vastavuses ISA2 programmi käsitleva otsuse artiklis 4 loetletud üldpõhimõtetega – seda tänu jooksva tööprogrammi protsessile, mis tagab, et neid põhimõtteid võetakse tööprogrammi kavandamisel süstemaatiliselt arvesse. 6.3.Tõhusus Programmi elluviimine kulgeb kavakohaselt; kõik meetmed edenevad eesmärgipäraselt või on kavandatud töö taseme saavutamisele lähedal. Eri tulemusnäitajate rohkuse tõttu on aga keeruline teha järeldusi programmi üldise kulutõhususe kohta. Nende ISA2 pakettide puhul, mille jaoks oli võimalik eri meetmete tulemusnäitajaid ühendada, on kulud lõppkasutaja kohta (nt ettevõtjad, kodanikud) hinnanguliselt väga väikesed. ISA2 programmist rahastatavate meetmete valimise protsessi peetakse suhteliselt tõhusaks. Ettepaneku koostamise kulud on üsna väikesed: 0,07–0,4 % ettepaneku heakskiitmise korral eraldatavatest võimalikest rahalistest vahenditest. Siiski saaks valikuprotsessi täiustada, lihtsustades jooksvat tööprogrammi (nt muutes vormi paindlikumaks) ja tehes teemapõhiseid algatusi, tagades seeläbi, et valikuprotsess lähtub eesmärkidest. 6.4.Sidusus Konsultatsioonis osalenud sidusrühmade sõnul esineb ISA2 meetmete puhul olulist koostoimet ja vähe kattuvusi. See suur sisemine sidusus on kooskõlas ISA programmi lõpphindamise teise soovitusega rakendada ISA2 programmis koostalitlusvõime terviklikku käsitlust. Mis puutub välisesse sidususse, järgis ISA2 ISA programmi lõpphindamise kolmandat (viimast) soovitust ning arendas tihedat koostööd teiste ELi poliitikavaldkondade ja algatustega. Edendati koostoimet Euroopa ühendamise rahastu, programmi „Horisont 2020“ ja struktuurireformi tugiprogrammiga. ISA2 programmil on koostoime ka selliste algatustega nagu ühtne digivärav, digitaalse ühtse turu strateegia, e-valitsuse tegevuskava, Tallinna deklaratsioon e-valitsuse kohta ning pidevalt ajakohastatav IKT standardimise kava. Siiski oldi arvamusel, et ISA2 ja Euroopa ühendamise rahastu teatavate lahenduste vahel on kattuvusi, mis tuleks kõrvaldada iga lahenduse rakendusala täpsema piiritlemise teel. 6.5.ELi lisaväärtus ISA2 tagatav kooskõlastamise tase on Euroopa haldusasutuste üldise koostalitlusvõime parandamiseks äärmiselt oluline. Lisaks rõhutas 109-st vastanust 91, et ISA2 suudab oma eesmärgid saavutada väiksemate kuludega kui sarnased riiklikud või kohalikud ja piirkondlikud algatused. On ilmne, et ISA2 on aidanud parandada piiriülest koostalitlusvõimet ELis: i) programm suurendab kõigis liikmesriikides teadlikkust koostalitlusvõimest; ii) see aitab lisada kõnealuse teema riiklikesse tegevuskavadesse; ning iii) see loob võrgustikke ja soodustab teabevahetust. ISA2 on aidanud edendada ka ELi ühist poliitikat: programmil on keskne roll Euroopa koostalitlusvõime raamistiku rakendamisel ja see toetab digitaalse ühtse turu loomist. 6.6.Kasulikkus Kasutajad on ISA2 lahendustega üldiselt rahul: 110-st sidusrühmast viitas vähesele rahulolule vaid 7. Kuna programm alles kestab, eeldatakse, et ISA2 lahenduste kasutuselevõtt suureneb, nii et lahendused vastavad üha paremini kasutajate vajadustele ja kasutajate üldine rahulolu suureneb. 6.7.Jätkusuutlikkus ISA2 lahenduste jätkusuutlikkus sai konsultatsioonis osalenud sidusrühmadelt erinevat tagasisidet. 84-st vastanust 66 on seisukohal, et programmi tulemused jääksid püsima ka ilma tulevase rahastuseta, 85-st vastanust rohkem kui 55 leiab aga, et vajadus toimingute järele ja lahenduste hooldamise kulud võivad vähendada ISA2 lahenduste tulemuste saavutamise suutlikkust, kui programm lõpetataks. Sidusrühmad on aga nõus, et ISA2 programmil on keskne osa ELi koostalitlusvõime maastiku täiustamisel ning et programmi puudumine seaks ohtu Euroopa haldusasutuste jõupingutused koostalitlusvõime parandamiseks ja avaliku sektori IKT-põhise ajakohastamise edendamiseks Euroopas. 7.Soovitused Vahehindamine näitab ISA2 programmi senist tulemuslikkust positiivses valguses. Sellegipoolest leiti ka valdkondi, kus on arenguruumi. Allpool esitatud soovitustes ongi käsitletud programmi neid aspekte ning välja on toodud nii lühi- kui ka pikemaajalised meetmed. Lühiajalised meetmed on sellised, mida saaks rakendada ISA2 viimases jooksvas tööprogrammis 2020. aastal ja uuele mitmeaastasele finantsraamistikule ülemineku perioodil. Pikemaajaliste meetmete puhul kuluks tulemuste saavutamiseks rohkem aastaid.