Eriaruanne Euroopa välisteenistuse 
loomine ET 2014  nr 11
EUROOPA
KONTROLLIKODA
EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel +352 4398-1E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist (http://europa.eu).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2014
ISBN 978-92-872-0582-7
doi:10.2865/1740
© Euroopa Liit, 2014
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Printed in Luxembourg
ET 2014  nr 11
Eriaruanne Euroopa välisteenistuse 
loomine
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 
teisele lõigule)
02
 Sisukord
Punktid
I–VI  Kokkuvõte
1–9 Sissejuhatus
1–6 Õiguslik alus ja taust
7–9 Organisatsiooni ülesehitus
10–12 Auditi ulatus ja lähenemisviis
13–67 Tähelepanekud
13–22 Euroopa välisteenistus loodi kiirustades ja ilma asjakohase ettevalmistuseta ning protsessi 
mõjutasid liiga paljud piirangud ja ebaselgelt määratletud ülesanded
14–18 Euroopa välisteenistuse roll otsustati protsessi hilises etapis ja sõnastati ebamääraselt
19–22 Välisteenistus oli silmitsi mitme poliitilise ja rahalise probleemiga
23–50 Puudused ressursside prioriseerimisel, organiseerimisel ja eraldamisel vähendavad  
välisteenistuse tõhusust
25–28 ELi välispoliitika üldise strateegilise raamistiku loomine ei olnud välisteenistuse jaoks prioriteene;  
samuti ei võetud vastu teenistuse sisestrateegiat
29–34 Välisteenistuse keeruline ülesehitus ei hõlbusta osakondadevahelist õigeaegset koostööd
35–39 ELi eriesindajad ei ole välisteenistuse töösse küllaldaselt integreeritud
40–44 Välisteenistusel oli keeruline täita olulisi ametikohti eelkäijatelt üle võetud töötajatega
45–50 Värbamismenetlused olid aeganõudvad, kulukad ega parandanud täielikult varasemast ajast pärit 
tasakaalustamatust
03 Sisukord
51–67 Koordinatsioon komisjoni ja liikmesriikidega küll paraneb, ent on Euroopa välisteenistuse 
potentsiaali rakendamiseks siiski ebapiisav
52–56 Töö koordineerimine komisjoniga oli osaliselt mõjus
57–61 ELi delegatsioonide uus ülesehitus eeldab paremat koordineerimist ja selle haldamise tõhusus on väiksem
62–64 Liikmesriigid ja välisteenistus ei ole veel täielikult ära kasutanud oma diplomaatiliste esinduste võrgustike 
vahelist potentsiaalset sünergiat
65–67 Välisteenistuse kui nõukogu ettevalmistavate organite alalise eesistuja rollist tulenevat potentsiaalset kasu 
ei ole täielikult ära kasutatud
68–73 Järeldused ja soovitused
 Euroopa välisteenistuse vastus
04
 Kokkuvõte
I
Lissaboni lepinguga loodi uus välisasjade ja julgeole -
kupoliitika kõrge esindaja ametikoht, mille täitja on 
samaaegselt ka Euroopa Komisjoni asepresident. Liidu 
välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi (edaspidi „välisasjade ja julge -
olekupoliitika kõrge esindaja”) töö eesmärk on tagada ELi välispoliitika kooskõla. Selle ülesande täitmisel aitab teda Euroopa välisteenistuse nime kandev uus 
diplomaatiline korpus.
II
Euroopa välisteenistus (edaspidi „Euroopa välisteenis -
tus” või „välisteenistus”) alustas ametlikult tööd  
1. jaanuaril 2011 ning see koosneb Brüsselis asuvast  
peakorterist ja ELi huvide esindamiseks loodud 
140 delegatsioonist koosnevast ülemaailmsest võrgustikust.
III
Auditiga uuriti, kas:
 – välisteenistuse loomine oli asjakohaselt ette 
valmistatud;
 – välisteenistuse ressursid prioriseeriti, organiseeriti 
ja jaotati tõhusalt;
 – välisteenistus on oma tööd komisjoni ja liikmes-  
riikidega mõjusalt koordineerinud.
IV
Välisteenistuse loomisega on ELil nüüd toimiv välis -
poliitika teenistus, millel on oma poliitikaosakonnad, kriisiohjamisstruktuurid, lai diplomaatiliste esinduste 
võrgustik ja tasakaalustatud moel erinevatest allikatest 
värvatud töötajaskond. Kontrollikoda leidis aga, et:
 – välisteenistus loodi kiirustades ja ilma asjakohase  
ettevalmistuseta ning protsessi mõjutasid liiga  
paljud piirangud ja ebaselgelt määratletud 
ülesanded; – puudused ressursside prioriseerimisel, organi-  
seerimisel ja eraldamisel on vähendanud välis-  
teenistuse tõhusust ning ELi eriesindajad ei ole 
teenistuse töösse küllaldaselt integreeritud;
 – koordinatsioon komisjoni ja liikmesriikidega on 
küll paranenud, ent oli Euroopa välisteenistuse 
potentsiaali rakendamiseks siiski ebapiisav.
V
Käesolev aruanne valmis välisteenistuse loomise 
sõltumatu hindamise tulemusena. Kontrollikoja audit 
tehti samaaegselt välisteenistust kajastava vahehinda -
mise koostamisega. Kontrollikoja leiud ja soovitused 
on üldiselt kooskõlas välisteenistuse enesehindamise tulemustega, mis rõhutab veelgi vajadust leitud puu -
duste kõrvaldamiseks.
VI
Aruandes esitatakse terve rida välisteenistuse lisand-  
väärtuse ja tõhususe suurendamiseks mõeldud soo -
vitusi, nagu ülesannete ja eesmärkide täpsustamine, 
organisatsiooni struktuuri optimeerimine, administra -
tiivse raamistiku lihtsustamine, välisteenistuse stratee -
gilise rolli tugevdamine ja kavandamisprotsessi paran -
damine. Samuti soovitatakse aruandes üle vaadata ELi 
eriesindajate ametissenimetamine ja töö ning Euroopa välisteenistuse värbamismenetlused. Välisteenistus 
peaks püüdma koostöös komisjoniga vähendada oma 
jäikade finants- ja personalieeskirjade mõju ELi  
delegatsioonide töö tõhususele. Samuti peaks välis -
teenistus jätkama jõupingutusi liikmesriikidega toimuva teabevahetuse ja ühispaiknemise eden -
damiseks ning kaaluma võimalust pakkuda teatud 
konsulaarteenuseid.
05
 Sissejuhatus
1 Euroopa Liidu lepingu 
artikkel 18.
2 Ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja, välissuhete eest vastutav volinik ning nõukogu rotatsiooni korras vahetuva eesistujariigi välisminister.
3 Nõukogu järeldused Euroopa välisteenistuse vahehindamise kohta, üldasjade nõukogu istung, 17.12. 2013.
4 Euroopa Liidu lepingu  
artikli 27 lõike 3 kohaselt koosneb Euroopa 
välisteenistus komisjoni ja 
nõukogu peasekretariaadi ametnikest ning liikmesriikide diplomaatilistest teenistustest lähetatud töötajatest.
5 Nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsus 2010/427/EL, millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine (ELT L 201, 3.8.2010, lk 30).Õiguslik alus ja taust
01 
Lissaboni lepinguga loodi ELi välis-  
poliitika juhi (välisasjade ja julgeoleku-  
poliitika kõrge esindaja) uus ameti -
koht. Kõrge esindaja on samaaegselt 
ka Euroopa Komisjoni asepresident1. 
Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja tööd toetab Euroopa  
välisteenistuse nime kandev uus 
diplomaatiline korpus. Kirjeldatud 
muudatustega tehti lõpp endisele nn 
troika mehhanismile
2, mille kaudu ELi 
välispoliitikat oli viimasel kahel aasta -
kümnel teostatud.
02 
Välisteenistusest pidi saama ELi uue välispoliitika nurgakivi  – „kaasaegne ja 
toimiv välispoliitiline teenistus, millel 
on vahendid ELi väärtuste ja huvide 
edendamiseks ning koostöö ja järje-  
pidevuse tagamiseks ELi suhetes üle -
jäänud maailmaga”
3 – mis võimendab 
nii ELi institutsioonide kui ka liikmes -
riikide välispoliitilisi jõupingutusi. 
Nimetatud eesmärgi täitmiseks koon -
dab välisteenistuses kokku peamiste 
sidusrühmade (komisjoni, nõukogu ja liikmesriikide) jõud. Välisteenistu -
se töötajate erinevat päritolu peeti 
teenistuse edukuse üheks keskseks 
elemendiks ja seetõttu märgiti seda ka Lissaboni lepingus
4.03 
Lissaboni lepingu jõustumise hetkel  
(1. detsember 2009) vaagisid liikmes -
riigid endiselt Euroopa välisteenistuse loomise erinevaid võimalusi. Välis -
asjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekul ning pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist ja Euroopa Komisjoni nõusolekul võttis 
nõukogu 26. juulil 2010 vastu otsuse, 
millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine
5. 
Otsuses kinnitati teenistuse auto -
noomiat, esitati selle organisatsiooni 
ülesehituse peamised põhimõtted ja 
loetleti Euroopa välisteenistusse üle viidavad komisjoni ja nõukogu pea-  
sekretariaadi talitused.
04 
Euroopa välisteenistuse ainulaadsed omadused eristavad seda komisjonist (rahvusülene institutsioon) ja nõuko -
gust (valitsustevaheline institutsioon). Olenevalt sellest, kas küsimus on liidu ainupädevuses või mitte, toimib Eu -
roopa välisteenistus nagu komisjon või nõukogu peasekretariaat. Komisjoni 
talitusena toimides on Euroopa välis -
teenistusel komisjoni sisemistes koor -
dineerimismehhanismides osalemiseks 
teiste talitustega võrdsed õigused ja pädevus.
06 Sissejuhatus
6 Nõukogu järeldused Euroopa 
välisteenistuse vahehindamise kohta, üldasjade nõukogu istung, 17.12. 2013.
7 Võrgustik, mille rajamist alustas komisjon 50 aastat tagasi.
8 Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjades ja muude teenistujate teenistustingimustes jagatakse ELi ametnikud vastavalt nende ametikohustuste iseloomule ja tähtsusele kahte gruppi: administraatorite tegevusüksuseks ja assistentide tegevusüksuseks. Administraatorite tegevusüksuse töö hõlmab haldus-, nõuandvaid, keelevaldkonna- ja teaduslikke ülesandeid; assistentide tegevusüksuse töö aga tehnilisi või bürooülesandeid. 
9 Nõukogu otsuse 2010/427/EL artikli 6 lõige 9.
10 46% delegatsioonides  
(376 administraatorite tegevusüksuse ametikohta)  
ja 24% peakorteris  
(559 administraatorite tegevusüksuse ametikohta).05 
Nõukogu tegi ettepaneku viia läbi Eu -
roopa välisteenistuse loomist käsitlev 
vahehindamine. Hindamises (avalda -
tud 29. juulil 2013) tehakse kokkuvõte 
tehtud edusammudest ja kogetud raskustest, ning see sisaldab keskmi -
seks ja lühemaks perioodiks soovitusi välisteenistuse toimimise parandami -
seks. 17. detsembril 2013 võttis nõu -
kogu vastu vahehindamist käsitlevad järeldused
6, milles muu hulgas toetati 
lühema perioodi soovituste elluviimist ning kutsuti välisasjade ja julgeoleku -
poliitika kõrget esindajat andma enne 2015. aasta lõppu hinnangut Euroopa välisteenistuse korraldusele ja toimi -
misele ning vajaduse korral esitama nõukogu uue otsuse ettepanekut.
06 
Kontrollikoja audititöö toimus pa -
ralleelselt Euroopa välisteenistuses käiva vahehindamise koostamisega. 
Kontrollikoda on teadlik nii vahehinda -
misest kui ka sellega seotud nõukogu 
järeldustest ning märgib, et mitmes punktis on kontrollikoja järeldused ja soovitused kooskõlas mõlema mai -
nitud dokumendi sisuga. Nimetatud 
kontekstis, eelkõige aga võetavate 
parandusmeetmete valguses, annab  
kontrollikoja aruanne sõltumatu hin -
nangu selle tähtsa Euroopa asutuse tööle.Organisatsiooni 
ülesehitus
07 
Euroopa välisteenistus alustas amet -
likult tegevust 1. jaanuaril 2011. Selle 
moodustavad Brüsselis asuv peakorter 
ja ELi huvide esindamiseks mõeldud 
140 endisest komisjoni delegatsioonist koosnev ülemaailmne võrgustik
7, mis 
anti Euroopa välisteenistusele üle selle tegevuse alustamise kuupäeval ning 
nimetati ümber ELi delegatsioonideks.
08 
Euroopa välisteenistus on halduskü -
simustes iseseisev. Selle töötajaskond 
koosnes alguses üksnes välisteenitusse 
üle viidud nõukogu peasekretariaadi  
ja komisjoni talituste töötajatest. 
Hiljem hakati järk -järgult tööle võtma 
ka liikmesriikide diplomaate. Nõukogu otsusega seati eesmärk, mille kohaselt 
peaks kolmandik Euroopa välisteenis -
tuse administraatorite tegevusüksuse 
ametikohtadest
8 koosnema liikmesrii -
kide diplomaatidest9. 2013. aasta juuni 
seisuga oli Euroopa välisteenistuses 3392 töötajat (1487 peakorteris ja 1905 
delegatsioonides), ning 935-st admi -
nistraatorite tegevusüksuse ameti-  
kohast oli liikmesriikide diplomaatide -
ga täidetud 33%
10.
09 
Euroopa välisteenistuse 2014. aasta 
eelarve on 519 miljonit eurot, mis jaguneb peakorteri (41%) ja delegat -
sioonide vahel (59%). Lisaks eraldab komisjon delegatsioonidele igal aastal ligikaudu 270 miljonit eurot. See tuleneb asjaolust, et delegatsioonides töötab endiselt palju komisjoni tööta -
jaid, kellest enamik tegeleb komisjoni 
vastutusalasse kuuluva ELi tegevuseel -
arve täitmisega.
07
 Auditi ulatus ja 
lähenemisviis
11 Teabetaotluste abil 
valmistatakse ette kõrgetasemelisi kohtumisi. Euroopa välisteenistuse töötajad vastavad neile erinevate dokumentide vormis, milleks on nt jutupunktid, kõned ja taustmaterjalid.
12 Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Eesti, Hispaania, Itaalia, Küpros, Läti, Ungari, Madalmaad, Austria, Poola, Portugal, Slovakkia, Rootsi ja Ühendkuningriik.10 
Euroopa välisteenistuse loomist audi -
teerides püüdis kontrollikoda vastata 
kolmele küsimusele:
a) Kas Euroopa välisteenistuse 
loomine oli asjakohaselt ette valmistatud?
b) Kas Euroopa välisteenistuse res-sursid prioriseeriti, organiseeriti ja jaotati tõhusalt?
c) Kas Euroopa välisteenistus on oma tööd komisjoni ja liikmesriikidega 
mõjusalt koordineerinud?
11 
Audit hõlmas ELi institutsioonide ja 
liikmesriikide tehtud ettevalmistus -
tööd ning Euroopa välisteenistuse 
tööd alates selle tegevuse alustamisest 
1. jaanuaril 2011 kuni detsembrini 2013.
12 
Hindamiseks vajaliku tõendusmaterjali kogumine põhines alljärgneval:
a) dokumentide analüüs ja kirjanduse 
läbivaatamine;
b) 30 teabetaotlusest
11 koosnev 
valim, mis oli koostatud nõukogu presidendi, komisjoni presidendi, 
välisasjade ja julgeolekupolii -
tika kõrge esindaja või volinike 
poolt aastatel 2011 -2012 esitatud 
teabetaotlustest;c) 30 administraatorite tegevusüksu -
se ametikoha värbamismenetlusest koosnev valim: neist 15 peakorteris 
ja 15 delegatsioonides;
d) 14 Euroopa välisteenistuse kooli -
tust sisaldav valim, mis moodustati 
alates 2011. aastast korraldatud koolitustest;
e) Euroopa välisteenistuse tööta -
jaskonna kvantitatiivne analüüs seisuga 15. aprill 2013, 10. jaanuar 2012 ja 25. jaanuar 2011;
f) ELi delegatsioonidest moodusta -
tud valimi (35 delegatsiooni) alusel 
tehtud uuring, millele vastasid kõik 
35 delegatsiooni;
g) liikmesriikides tehtud uuring, mil -
lele vastas 15 riiki
12;
h) nõukogu peasekretariaadi ja 
üheksa komisjoni peadirektoraadi 
esindajatega tehtud intervjuud, mille eesmärk oli kuulda nende vaateid koostöö kohta Euroopa välisteenistusega;
i) intervjuud Euroopa välisteenistuse juhtkonna ja töötajatega, ELi inim -
õiguste eriesindajatega Vahemere lõunapiirkonnas ja Kosovos, ning Belgia, Saksamaa, Prantsusmaa, 
Luksemburgi ja Poola välisminis -
teeriumide esindajatega.
08
 Tähelepanekud
13 Iiri valijad lükkasid Lissaboni 
leppe 2008. aasta juunis tagasi ning kiitsid selle heaks alles teise referendumiga  
2. oktoobril 2009.
14 Viimane olemasolev üldine ELi strateegiadokument on endiselt 2003. aasta Euroopa julgeolekustrateegia, mida küll 2008. aastal ajakohastati, ei peegelda maailma muutnud geopoliitilisi sündmusi. Liikmesriigid ei ole aga uue strateegia vajalikkuse osas ühel meelel  – mõned 
neist on seisukohal, et 2003. aastal määratletud põhimõtted on endiselt jõus.
15 Nõukogu otsuse 2010/427/EL artiklid 2 ja 3. Lisaks (välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja kui ELi välistegevuse poliitika kooskõla tagaja kontekstis) tunnistatakse otsuse artiklis 9 Euroopa välisteenistuse võtmerolli komisjoni välistegevuse meetmete koostamisel.Euroopa välisteenistus 
loodi kiirustades ja ilma asjakohase ettevalmis-  
tuseta ning protsessi mõjutasid liiga paljud piirangud ja ebaselgelt 
määratletud ülesanded
13 
Käesolevas osas vastatakse esimesele 
küsimusele: kas Euroopa välisteenis-tuse loomine oli asjakohaselt ette 
valmistatud? Aruandes analüüsitakse, 
kas Euroopa välisteenistuse ülesanded on selgelt määratletud ja arvuliselt piiratud, kas komisjon ja liikmesriigid mõistavad ülesandeid ühtemoodi, 
ning kas Euroopa välisteenistusel on 
nende teostamiseks vajalikud poliitika- ja finantsvahendid.
Euroopa välisteenistuse 
roll otsustati protsessi 
hilises etapis ja sõnastati 
ebamääraselt
14 
Lissaboni lepingu ratifitseerimise 
ümber valitsenud ebakindluse tõt -
tu13 ei valmistanud liikmesriigid ja ELi 
institutsioonid Euroopa välisteenistuse loomist küllaldaselt ette. Seetõttu kest -
sid Lissaboni lepingu jõustumise ajal (1. detsember 2009) endiselt liikmesrii -
kide, komisjoni ja nõukogu vahelised kõnelused tulevase teenistuse üles-  
ehituse üle.15 
Kõneluste käigus oli oluliseks faktoriks asjaolu, et puudus ELi eesmärke sisal -
dav üldine ELi välispoliitika strateegia, mida oleks saanud ettevalmistuste käigus aluseks võtta
14.
16 
Seetõttu ei määratleta nõukogu otsuses Euroopa välisteenistuse jaoks mingeid eesmärke. Selle asemel loetle -
takse vaid teenistuse ülesanded
15:
a) toetab kõrget esindajat tema 
kolmest osast koosneva mandaadi 
täitmisel: liidu ühise välis- ja julge -
olekupoliitika tegemisel, välisasja -
de nõukogu eesistuja ülesannete täitmisel ja komisjoni asepresiden -
di ülesannete täitmisel;
b) abistab Euroopa Ülemkogu ees-  
istujat, komisjoni presidenti ja ko -
misjoni nende ülesannete täitmisel välissuhete valdkonnas;
c) toetab liikmesriikide diplomaatilisi teenistusi, nõukogu peasekreta -
riaati, komisjoni ning liidu muid institutsioone ja ameteid (eelkõige 
Euroopa Parlamenti), ning teeb 
nendega koostööd.
09 Tähelepanekud
16 ELi sisepoliitikasuunad ja 
nendealane tegevus võivad oluliselt mõjutada ka väljaspool ELi piire toimuvat; samuti võivad väljaspool ELi toimuvad sündmused mõjutada suundumusi liidu sees. ELi sisepoliitika välispoliitilise dimensiooni all mõeldakse üldiselt olukordi, kus ELi sisepoliitika välisaspektidel on suurenev välis- ja julgeolekupoliitiline dimensioon. ELi sisepoliitikasuundadest välispoliitikale avalduva mõju näiteks on kahepoolsed suhted Kanadaga, mida on kaua domineerinud diskussioon ELi poliitika mõjust kliimamuutusele seoses õliliivast toodetud nafta pääsuga Euroopa turule.
17 Välisteenistus alustas tööd araabia kevade sündmuste ajal, täpsemini vahetult enne rahvusvahelist sekkumist Liibüas.
18 Liidu reageering koosnes mitmest algatusest, nagu 2011. aasta mais vastu võetud uue naabruspoliitika väljatöötamine, ELi büroo avamine Benghazis mais 2011 ja Euroopa Liidu eriesindaja ametisse nimetamine Vahemere lõunapiirkonda juulis 2011. ELi delegatsioon Liibüas avati lõpuks novembris 2011.
19 ELi terviklik lähenemisviis kujutab endast ühe riigi või piirkonna suhtes kasutatavat integreeritud lähenemisviisi, mille raames kombineeritakse kõrgetasemelise eesmärgi saavutamiseks traditsioonilisi vahendeid (nt arenguabi) ning ühise välis- ja julgeolekupoliitika meetmeid (nt sanktsioonid). Sellise kombineerimise lisandväärtust tunnistati juba varem (nt pärast Balkani sõdu), ent selle elluviimist mõjutas tol ajal ELi välispoliitika tegemises osalenute suur arv. Välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni selleteemaline ühine teatis avaldati 11.12.2013.17 
Nõukogu otsus peegeldab selle teksti 
koostamise ajal liikmesriikide, Euroopa 
Parlamendi ja komisjoni vahel valit -
senud üksmeelt. Selles ei määratleta 
täpsemalt välisteenistuse laialdasi ülesandeid ega täpsustata rohkem nende sisu.
18 
Seega ei põhinenud talituste Euroo -
pa välisteenistusse üle viimine mitte 
nende oodataval panusel Euroopa 
välisteenistuse eesmärkide täitmisse, vaid tegevusel ja administratiivsel positsioonil, mis neil oli komisjonis või nõukogu peasekretariaadis. Eriti selgelt ilmneb see ELi sisepoliitika 
välispoliitilise dimensiooni puhul, mille 
jaoks komisjon välisteenistusele res -
sursse ei eraldanud
16. Loodud välistee -
nistuses puudusid ELi jaoks tähtsate globaalsete teemadega (nt kliimamuu -
tused ja energiajulgeolek) tegelevad osakonnad, sest enne välisteenistuse loomist anti nimetatud teemadega te -
gelemiseks mõeldud ressursid endisest komisjoni välissuhete peadirektoraa -
dist üle komisjoni teistele talitustele. See aitas de facto tekitada olukorra, kus välisteenistusel oli praktilisi raskusi mõne ELi välispoliitikat mõjutava ko -
misjoni tegevuse koordineerimisel.Välisteenistus oli silmitsi 
mitme poliitilise ja rahalise 
probleemiga
19 
Euroopa välisteenistuse loomine leidis 
aset Vahemere lõunapiirkonna kasvava ebastabiilsuse õhkkonnas
17. Välistee -
nistuse tähelepanu oli suunatud ELi reageeringu juhtimisele
18, selle asemel 
et arendada liikmesriikide ja ELi insti -
tutsioonide seas kaua oodatud välis -
poliitilisi algatusi, nagu ühise julge -
oleku- ja kaitsepoliitika menetluste ja struktuuride reform ning ELi tervikliku lähenemisviisi väljatöötamine
19.
10 Tähelepanekud
20 Nõukogu otsuse preambuli 
selgituse 15 sedastatakse, et: „... loomisel tuleks juhinduda kulutõhususe põhimõttest”.
21 Välisteenistuse autonoomseks toimimiseks vajalikud haldusülesanded (nt nõukogu töörühmade juhtimine), millega varem tegelesid rotatsiooni korras vahetuv eesistujariik, ja ELi delegatsioonidele antud uued kohustused (nt riigis asuvate ELi liikmesriikide saatkondade töö koordineerimine).20 
ELi ja liikmesriikide eelarvetes võe -
tavate kasinusmeetmete kontekstis 
otsustas nõukogu, et välisteenistuse 
loomisel peaks lähtuma eelarve neut -
raalsuse põhimõttest20. Uue institut -
siooni loomine on aga oma olemuselt kallis, eriti kui loodav organisatsioon 
peab täitma uusi ülesandeid. Otsus -
tamisel ei teinud nõukogu tõepoolest 
vajalike ressursside hindamist, mis oleks pidanud arvesse võtma nii uusi nõudmisi
21 kui ka komisjoni ja nõukogu 
peasekretariaadi struktuuride liitmisest 
tulenevat potentsiaalset sünergiat.
21 
Eelarve neutraalsuse tingimust raken -
dati rangelt ning uude teenistusse võe -
ti üle vaid välispoliitikaga tegelevad struktuurid. Seetõttu ei eraldatud välis-  
teenistusele ressursse tugifunktsioo -
nide täitmiseks. Selle asemel osutasid 
komisjon ja nõukogu peasekretariaat edasi tugiteenuseid, mis hõlmasid eri -
nevaid valdkondi personalihaldusest (nt värbamine, arstlikud läbivaatused ja palkade väljamaksmine) haldustoeni (nt IT, hooned ja nõupidamisruumid). Selliste teenuste osutamiseks sõlmis välisteenistus komisjoni ja nõukogu 
peasekretariaadiga teenustaseme 
kokkulepped. Lühiajalises perspektiivis oli tegu pragmaatilise lahendusega, ent kokkuvõttes ei vastanud osutatud teenused täielikult välisteenistuse 
vajadustele:
a) välisteenistus ei osanud hinnata 
ega saanud muuta ei teenus-  
taseme kokkulepete ulatust ega neist saadavat kasu, sest lepin -
gute koostamisel võeti aluseks 
enne teenistuse loomist osutatud 
tugiteenused;b) kokkulepete kestuse puhul ei 
arvestatud välisteenistuse vaja -
dustega. Näiteks lõppes nõukogu 
peasekretariaadi poolt salastatud 
teabe jaotamiseks mõeldud turva -
tud süsteemide haldustoe osuta -
mise leping enne, kui oli loodud 
alternatiivne ja mõjus lahendus (kooskõlas eelarve neutraalsuse 
põhimõttega).
22 
Koostamata jäi üldine hindamine, 
mis oleks võrrelnud välisteenistuse tegevuskulusid varasemate struktuu -
ride (sealhulgas liikmesriikide omade) kuludega. Kulude poolest pidi välistee -
nistuse loomine tooma liikmesriikidele märkimisväärset kokkuhoidu. Näiteks saavad liikmesriigid oma aruannete koostamise asemel kasutada välistee -
nistuse koostatud poliitikaalaseid aru -
andeid, rotatsiooni korras vahetuval eesistujariigil on väiksem töökoormus nõukogu töörühmade ettevalmista -
misel ja juhtimisel ning liikmesriikide lähetatud diplomaatide palkade maks -
misega tegeleb nüüd välisteenistus.
11 Tähelepanekud
22 ELil on praegu strateegiline 
partnerlus kümne riigiga: Brasiilia, Kanada, Hiina, India, Jaapan, Mehhiko, Venemaa, Lõuna -Aafrika, Lõuna -Korea ja 
Ameerika Ühendriigid. Loetletud partnerlused olid sõlmitud juba ammu enne välisteenistuse loomist.
23 Hispaania, Itaalia, Poola ja Rootsi arvates vajasid ELi välissuhted laiaulatuslikku strateegilist lähenemisviisi ning otsustasid selle väljatöötamiseks algatada Euroopa globaalse strateegia algatuse mõttekoja.
24 Euroopa Parlamendi aruanne ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise kohta (A7-0357/2012), 31.10.2012.
25 Pooled küsimustikule vastanud liikmesriigid olid seisukohal, et välisteenistus peaks rohkem panustama ELi välispoliitikasuundade (nt piirkondlike strateegiate) väljatöötamisse.Puudused ressursside 
prioriseerimisel, organi -
seerimisel ja eraldamisel vähendavad välisteenis -
tuse tõhusust
23 
Käesolevas osas (punktid 23–50) vasta -
takse teisele küsimusele: kas Euroopa 
välisteenistuse ressursid prioriseeriti, 
organiseeriti ja jaotati tõhusalt? Kont -
rollikoda auditeeris värbamismenetlus -
test, teabedokumentidest ja koolitus -
test koosnevaid valimeid ning koostas 
töötajaskonna kvantitatiivse analüüsi.
24 
Nimetatud töö põhjal hindas kontrolli -
koda välisteenistuse juhtimisstra-  
teegiat, ülesannete püstitamist ja 
kavandamist, teenistuse organisatsioo -
ni struktuuri, ELi eriesindajate rolli ja 
personalihaldust, keskendudes see-  
juures värbamisele, töötajate jaotusele ja koolitusele.ELi välispoliitika üldise stra -
teegilise raamistiku loomine 
ei olnud välisteenistuse 
jaoks prioriteene; samuti ei võetud vastu teenistuse 
sisestrateegiat
25 
Üldise välispoliitika strateegia koos -
tamise asemel eelistas välisteenistus 
kiiresti muutuvas rahvusvahelises olu -
korras kasutada konkreetset olukorda arvestavaid lähenemisviise. Samuti ot -
sustas välisteenistus ELi strateegiliste partnerluste jaoks mitte välja pakkuda üldist lähenemisviisi, kuigi olemas -
olevad lähenemisviisid
22 olid kokku 
lepitud kaua enne Lissaboni lepet, koostatud juhtumipõhiselt ega pruu -
kinud olla selgelt seotud ELi praeguste välispoliitiliste prioriteetidega. Üldise strateegilise raamistiku puudumist on kritiseerinud mõned liikmesriigid
23 ja 
Euroopa Parlament24. Viimane eeldas 
välisteenistuselt ELi välispoliitika ku -
jundamisel omaalgatuslikumat rolli25.
26 
Kui strateegilised suunised puuduvad, konsulteerib välisteenistus ELi seisu -
koha ettevalmistamiseks ELi institut -
sioonide ja liikmesriikidega. Konsul -
teerimise põhjal valminud konkreetset olukorda käsitlevate strateegiate näol on tegu intensiivsete arutelude tule -
mustega, mille on hiljem vastu võtnud 
komisjon ja heaks kiitnud nõukogu. 
Selline protsess ei soodusta kiiret tegutsemist.
12 Tähelepanekud
26 2007. aastal loodud 
eesistujariikide kolmiku süsteemi aluseks on Euroopa Ülemkogu otsus, mille kohaselt koosneb kolmik nõukogu vahetuvateks eesistujateks olevast kolmest üksteisele järgnevast eesistujariigist. Süsteemi eesmärk on nõukogu töö kooskõla ja sidususe tagamine.
27 Kriisiohjamise ja planeerimise direktoraat (loodud 2009), tsiviilmissioonide plaanimise ja juhtimise teenistus (2007), luureandmete analüüsi keskus (2002) ja sõjaline staap (2001). Nimetatud struktuurid on hädavajalikud nõukogu poolt kriisidele reageerimiseks otsustatud tsiviil- ja sõjaliste vahendite rakendamiseks (nt Saheli piirkonna stabiilsuse toetamiseks mõeldud sõjalise väljaõppemissiooni alustamine Malis 2013. aastal).
28 Geograafiline laud koosneb ühest või enamast välisteenistuse töötajast ja tegeleb ühe riigi küsimustega. Lauad on koondatud geograafilisteks talitusteks.
29 Välissuhete peadirektoraadis oli neli tippjuhti (üks peadirektor ja kolm asepeadirektorit) ning nõukogu peasekretariaadis kaks tippjuhti (peadirektor  
ja asepeadirektor). Välisteenistuses on aga  
13 tippjuhti.27 
Välisteenistus ei ole veel vastu võt -
nud sisestrateegiat ega juhtimiskava. 
Välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge 
esindaja seadis aga 2011. aastal kolm prioriteeti:
a) välisteenistuse kui toimiva institut -
siooni loomine;
b) ELi kümne strateegilise partnerluse 
edasiarendamine;
c) Euroopa naabruspoliitika tugevda -
mine reaktsioonina araabia kevade 
sündmustele.
Lisaks vähestele prioriteetidele oli 
välisteenistus küllalt paindlik muutuva olukorraga kohanemiseks ning tema 
toetav roll oli otsustava tähtsusega nii 
Kosovo -Serbia dialoogi kui ka Iraani 
tuumaprogrammi kõneluste käigus.
28 
Välisteenistus ei ole kehtestanud ei eesmärke ega välja töötanud nende prioriteetide saavutamise mõõtmiseks 
vajalikke üksikasjalikke kriteeriume. 
Samuti ei ole välisteenistus koostanud põhjalikku kavandamisraamistikku, mistõttu otsustab iga osakond ise oma tegevuse kavandamise. See pärsib 
välisteenistuse üldist tõhusust, kuna 
ülesanded ja ressursid ei pruugi  
teenida kõige kõrgema tasandi ees -
märke. Põhjaliku kavandamis-  
raamistiku puudumine raskendab ka välisteenistuse tegevuse integreerimist 
komisjoni aasta töökava ja 18-kuulise  
nn kolmikprogrammi
26 laiemasse 
konteksti (viimase töötavad välja kolm 
vahetuvat eesistujariiki ja nõukogu peasekretariaat).Välisteenistuse keeruline 
ülesehitus ei hõlbusta osa -
kondadevahelist õigeaegset koostööd
29 
Välisteenistusel on keeruline üldstruk -
tuur. Osaliselt tuleneb see asjaolust, et 
erinevalt tüüpilistest välisministeeriu -
midest on tal täiendavaid funktsioone, 
mida tavaliselt täidavad kaitse- ja sise -
ministeeriumid ning luureteenistused. Geograafilised lauad (mis on suuresti üle võetud komisjoni välissuhete pea -
direktoraadist) ja nõukogu peasekreta -
riaadist üle võetud kriisiohjamisstruk -
tuurid
27 moodustavad organisatsioonis 
kaks eraldiseisvat osa. Viimane neist allub otse välisasjade ja julgeoleku-  
poliitika kõrge esindajale.
30 
Välisteenistuse püramiidikujuline ülesehitus on keerulisem kui nendel välispoliitika struktuuridel, mille asen -
damiseks ta loodi:
a) välisteenistuse põhifunktsiooni 
moodustavatel geograafilistel laudadel
28 on varasemast rohkem 
juhtimistasandeid (vt tabel );
b) organisatsioonis on rohkem üksusi ja need on ka varasemast väikse -
mad (juhtidel on kitsam vastutus -
valdkond ja neile allub ligikaudu 20% vähem töötajaid); ning
c) välisteenistuse tippjuhtkond on kaks korda suurem kui tema eelkäijatel
29.
13 Tähelepanekud
30 Kattuvusi on eelkõige 
kriisiohjamis- ja operatiivse koordineerimise osakonna, julgeolekupoliitika ja konfliktide vältimise direktoraadi, ning teatud määral ka globaalsete küsimuste ja terrorismivastase võitluse üksusega. Näiteks leiti auditi käigus kattuvusi kriiside vältimise, kriisidele reageerimise plaanimise, kosmosepoliitika ja julgeolekusektori reformi valdkondades.31 
Euroopa välisteenistuse juhtivtöötaja -
te liiga suure arvu põhjustas osaliselt 
nõukogu otsus, mille kohaselt pidi 
geograafiliste piirkondade struktuuri -
de juhtimiseks loodama peadirektorite 
ametikohad ning kolmandik välistee -
nistuse töötajatest pidi tulema liikmes -
riikidest. Kuna enamik välisteenistusse üle viidud juhtivatest ametkohtadest oli juba alaliste ametnikega täidetud, 
loodi juurde uusi juhikohti, mis võimal -
das olulise osa neist täita liikmesriikide 
diplomaatidega.32 
Nõukogu peasekretariaadist üle võe -
tud ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika struktuurid loodi juhtumipõhiselt 
mitme aasta vältel ja ilma selle aluseks 
oleva üldise raamistikuta. Seejuures tekkisid kattuvused teiste kriisiohja -
misega tegelevate osakondadega
30. 
Välisteenistus on hakanud kirjeldatud teemadega tegelema, ent tegu on kee -
rulise protsessiga, mis eeldab mitme nõukogu otsuse muutmist ja selleks vajalikku kõigi liikmesriikide ühehääl -
set toetust. Vahepeal on välisteenistus koordineerimise parandamiseks loo -
nud uued mehhanismid, nagu kriisi-  
ohjamisnõukogu ja kriisijuhtimisüksu -
se (vt 1. selgitus ).TabelÜlevaade välisteenistuse, välissuhete peadirektoraadi ja nõukogu peasekretariaadi 
juhtimistasanditest
Uus struktuur Varasemad struktuurid
Välisteenistus Välissuhete peadirektoraat Nõukogu peasekretariaat
(kuus tasandit) (viis tasandit) (viis tasandit)
1. Välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 1. Volinik
2. Tegevpeasekretär / peadirektor – 1. Peasekretär 
3. Asepeasekretär – –
4. Tegevdirektorid 2. Peadirektor 2. Peadirektor 
– 3. Asepeadirektorid 3. Asepeadirektor
5. Direktorid 4. Direktorid 4. Direktorid
6. Üksuse juhid 5. Osakonnajuhatajad 5. Osakonnajuhatajad
Allikas:  välisteenistuse personaliandmed ja Euroopa Liidu ametlik andmebaas, 2010.
14 Tähelepanekud
31 Tegevpeasekretär, peadirektor 
ja kaks asepeasekretäri.
32 Valimisse langenud dokumentide heakskiitmiseks kulus keskmiselt neli päeva ja heakskiitmise ahel sisaldas kuni nelja tasandit (üksuse juhi asetäitja, üksuse juht, direktor, tegevdirektor, haldusnõukogu liige) enne kui dokumendid jõudsid kabinetti, kus need võidi uuesti ümber kirjutada.33 
Välisteenistusel on organisatsiooni 
neljast tippjuhist koosnev haldusnõu -
kogu31. Haldusnõukogu peab taga -
ma, et välisteenistuse tegevus oleks järjepidev ja aitaks kaasa välisasjade 
ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 
seatud poliitikaeesmärkide saavutami -
sele. Välisteenistuse sisemistes prot -
seduurides käsitletakse teenistust kui ühtse rolli ja ülesannetega kollektiivset 
üksust. Haldusnõukogu on küll paran -
danud tippjuhtkonnasisest koordinee -
rimist, kuid ei ole suutnud vähendada 
välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja töökoormust, kellel on endi -
selt 23 otsest aruandlusliini.34 
Diplomaatilistele teenistustele omaselt on ka Euroopa välisteenistuses väga tähtis teabe õigeaegne omamine. Au -
ditiga hinnati kahte peamist liiki teabe -
väljundite koostamiseks ja jaotamiseks kehtivate menetluste mõjusust:
a) õigeaegselt vastatud teabetaotlus -
te kaudu aitab välisteenistus ette 
valmistada Euroopa Ülemkogu 
eesistuja, komisjoni presidendi, 
välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning volinike koh -
tumisi. Välisteenistuse struktuurist tuleneva aeganõudva heaks -
kiitmisprotsessi tõttu võib aga 
vastuste ettevalmistamine kesta 
suhteliselt kaua
32. Pealegi muudab 
osakondade töö parandamise kee -
ruliseks asjaolu, et neile antakse 
harva tagasisidet välisteenistuse 
koostatud teabedokumendi teksti või kohtumise lõpliku tulemuse kohta;Kriisijuhtimisüksus
Kriisijuhtimisüksus on uus koordineeriv mehhanism, mille ülesanne on anda välisteenistusele ja komisjonile selgeid poliitilisi ja strateegilisi suuniseid konkreetse kriisi ohjamiseks. Olenevalt kriisi omadustest koondab kriisijuhtimisüksus kokku kriisiohjamisstruktuurid, geograafilised ja horisontaalsed osakonnad ning komisjoni 
asjaomased talitused.
Kriisijuhtimisüksuse käivitamisel annab vastava geograafilise piirkonna tegevdirektor juhtimise üle kriisiohja -
mise ja tegevuse koordineerimise tegevdirektorile, kelle ülesanne on koordineerida ELi seisukohta. Kirjeldatud 
struktuur piirab ELi poolt samaaegselt ohjatavate kriiside arvu, sest kriisiohjamise tegevdirektoril puuduvad küllaldased ressursid enam kui kahe kriisi samaaegseks ohjamiseks. Seetõttu võidakse mõne riigi jaoks loodud 
kriisijuhtimisüksus laiali saata veel enne kriisi lõppu ja enne, kui on valminud ELi reageering (nt Liibüa puhul).1. selgitus
15 Tähelepanekud
33 Kirjeldatud olukorra põhjused 
peituvad nõukogu peasekretariaadi süsteemides, mille ülesehituses välditi tsiviil- ja sõjalise otstarbega teabe kokkupuutumist.
34 Nõukogu on eriesindajaid kasutanud alates aastast 1996. Algselt nimetas nõukogu eriesindaja ametisse siis, kui pidas seda vajalikuks. Pärast Lissaboni lepingu jõustumist võib nende ametisse nimetamiseks ettepaneku teha vaid välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja.b) välisteenistuse loomisega asusid 
teabeteenistused ja delegatsioo -
nid esimest korda ühes organisat -
sioonis. See suurendas omakorda 
võimalusi poliitilise aruandluse ja 
luureandmete ühendamiseks ot -
sustusprotsesside toetamisel. Luu -
reandmeid sisaldavaid dokumente 
jagatakse aga endiselt vähe, kuna 
osale saajatest salastatud teabe 
edastamine on seotud praktiliste 
raskustega. Sellest seisukohast ei 
ole enamik ELi delegatsioone sa -
lastatud dokumentidega tegelemi -
seks valmis, sest paljude delegat -
sioonide juhtidel puudub vajalik juurdepääsuluba, ning poliitika ja 
luurealaseks aruandluseks kasu -
tatavad süsteemid ei ole endiselt 
omavahel ühilduvad
33. Eelneva 
tulemusel on juurdepääs salasta -
tud teabele ja selle kasutamine 
välisteenistuses (eelkõige delegat -
sioonides) oluliselt piiratud.
ELi eriesindajad ei ole välis -
teenistuse töösse küllalda -
selt integreeritud
35 
Ühise välis- ja julgeolekupoliitika üks 
vanemaid poliitikavahendeid on ELi eriesindajad, keda kasutatakse ELi 
nimel kriiside lahendamiseks ja eriüles -
annetega tegelemiseks
34. Eriesindajad 
nimetab välisasjade ja julgeoleku-  
poliitika kõrge esindaja soovituse alu -
sel ametisse välisasjade nõukogu ning 
neil on liikmesriikide tugev toetus.36 
Algselt oli eriesindajatel tähtis osa nõukogu ja komisjoni vahelisel välis -
poliitika koordineerimisel, nimetatud roll kadus aga pärast välisteenistuse loomist. Võttes siiski arvesse eriesinda -
jate eriülesanded piirkondlike problee -
mide ja üleskerkinud kriiside lahenda -
misel, peab välisteenistus neid endiselt 
kasulikuks ning ka nõukogu hindab 
neid kui väärtuslikku välispoliitilist vahendit. Seetõttu on eriesindajate arv pärast ajutist vähenemist (2010. aasta 12-lt 2011. aastal 9-ni) taas suurene -
nud – 2013. aasta lõpu seisuga oli ELis 
11 eriesindajat.
37 
Eriesindajatel on lai mandaat, mis 
annab neile oma ametis suure paind -
likkuse, ent raskendab samas ka eri -
esindajate tulemuslikkuse hindamist. Kuigi neid peetakse kriiside lahenda -
mise juhtumipõhiseks vahendiks, on mõne eriesindaja ametiaeg kestnud kaheksa aastat, mis toob endaga kaasa nende liiga tavapäraseks muutumise 
ja välisteenituse tavapärase struktuuri 
õõnestamise ohu.
16 Tähelepanekud
35 2012. aastal eraldati ühise 
välis- ja julgeolekupoliitika eelarvest eriesindajatele 27 897 500 eurot, mis moodustas 5,7% välisteenistuse 2012. aasta kogueelarvest. Nimetatud summa pärineb ühise välis- ja julgeolekupoliitika tegevuseelarve assigneeringutest.
36 Eelkõige tsiviiloperatsioonide planeerimise ja läbiviimise teenistus, mille ülesanne on ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika tsiviilmissioonide operatsioonide planeerimine ja läbiviimine.38 
2013. aasta 7. detsembri seisuga 
paiknesid 11 eriesindajast seitse 
välisteenistuse ruumes Brüsselis. ELi 
eriesindajad on välisteenistuse struk -
tuuri integreeritud juhul, kui neil on samaaegselt ka delegatsiooni juhi roll (selline topeltroll on 11 eriesindajast neljal, kes kõik asuvad väljaspool ELi). 
Selgete protseduuride puudumise 
tõttu võib iga eriesindaja ise otsustada, kuidas nad koordineerivad oma tööd välisteenistuse asjaomaste osakonda -
dega, mis omakorda suurendab ohtu, et nende tegevus ei ole kooskõlas ELi 
muu tegevusega. Vaid pooled küsit -
letud delegatsioonide juhtidest olid 
seisukohal, et nad olid eriesindajate tegevusest piisavalt informeeritud.
39 
Komisjon rahastab eriesindajate tööd enda hallatavast ELi põhitege -
vuse eelarvest, mis tagab keerulises 
eelarveolukorras välisteenistusele 
väljaspool välisteenistuse halduseel -
arvet märkimisväärsed lisaressursid
35. 
Sellised eelarvevahendid on siis ka väljaspool välisteenistuse jaoks loodud 
haldus- ja juhtimisraamistikku (eelkõi -
ge personali, palkade ja aruandluse 
mõttes) ning neist tulenevad täien -
davad haldus- ja finantskohustused vähendavad poliitikakujundamiseks 
kasutatavat aega.Välisteenistusel oli keeru -
line täita olulisi ametikohti 
eelkäijatelt üle võetud 
töötajatega
40 
Välisteenistus alustas tööd talle 
eraldatud ressursside ja talituste ning 
teistest institutsioonidest 2010. aasta 
31. detsembri seisuga üle võetud töö -
tajatega. 2011. aastal tegi välisteenistus esialgse hindamise, mille eemärk oli ratsionaliseerida geograafiliste lauda -
de tööd. 2012. aastal alustati julgemaid 
eesmärke sisaldava teise analüüsiga, 
mis puudutas vajaduste hindamist ja ressursside kohandamist ELi välispo -
liitika prioriteetidega. Nimetatud kaks analüüsi võimaldasid välisteenistusel tugevdada oma haldus- ja tugifunkt -
sioone, kus välisteenistuse loomise ajal nappis töötajaid.
41 
Hoolimata 18 töötaja ümberpaigutami -
sest ei ole delegatsioonide poliitika-  
osakondade ametikohad endiselt 
täidetud ning vahetuva eesistujariigi 
süsteemist tulenevate kohustuste ülevõtmiseks ei ole uusi ressursse eral -
datud. Samuti ei ole asjaomastele osa -
kondadele
36 eraldatud vajalikke uusi 
töötajaid ühise välis- ja julgeolekupo -
liitika 2012. ja 2013. aastal alustatud 
missioonide tegevuse kavandamiseks 
ja elluviimiseks (eelkõige puudutab see Liibüa, Somaali poolsaare ja Saheli piirkonna kriiside lahendamist).
17 Tähelepanekud
37 Kokku jäi juhtivast 
ametikohast ilma 35% Brüsselisse naasnud delegatsiooni juhtidest.
38 Välisteenistuse värbamisprotseduuride kogumaksumus ei ole teada, sest välisteenistuse personaliosakond maksab vaid liikmesriikide diplomaatide kulud,  
ELi ametnike vastavad  
kulud maksavad aga ELi institutsioonid. Nimetatud nõue, mille kohaselt maksavad delegatsioonid oma töötajate värbamismenetlustes osalemise kulud, koormab ka delegatsioonide endi eelarveid.42 
Lisaks kliimamuutusele ja energiajul -
geolekule (vt punkt 18) tõi audit välja 
mitu valdkonda, kus valdkondlike 
teadmiste puudumine oli eriti proble -
maatiline: majandus- ja finantsküsimu -
sed, ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika alased teadmised delegatsioonide tasandil, avakosmosetegevuse tege -
vusjuhend, küberturvalisus, migrat -
sioon, sanktsioonid ja kriminaaltulu jälitamine. Talitustevaheliste kon -
sultatsioonide protseduuris, mis on välisteenistuse jaoks võtmetähtsusega võimalus poliitika kujundamist mõju -
tada, on temaatilised lauad komisjoni peamisteks vestluspartneriteks. Seega raskendavad välisteenistuse teadmis -
tes valitsevad lüngad sisepoliitika välis -
poliitilise dimensiooni puhul poliitika 
kooskõla tagamist.
43 
Nõukogu peasekretariaadis ja komisjoni 
välispoliitikaga tegelevates struktuu -
rides kasutati erinevaid IT -lahendusi. 
Lisaks kaasnesid välisteenistuse loomi -
sega uued nõuded (nt delegatsiooni -
dega teabe vahetamiseks kasutatavad turvatud võrgud). Välisteenistus ei saa
-
nud aga tegelda oma koheste vajaduste rahuldamisega (nt komisjonilt ja nõu
-
kogu peasekretariaadilt päritud raken -
duste ajakohastamise ja integreerimise ning delegatsioonide ja liikmesriikidega toimuva infovahetuse parandamisega).
44 
Välisteenistus sõltub suures osas liikmesriikidest lähetatud eksperti -
dest, kelle arv ei sisaldu ametikohtade loetelus (2013. aasta juuni seisuga on 
peakorteris ja delegatsioonides kokku 
366 lähetatud eksperti). Nimetatud arv näitab, et enam kui pooled vä -
listeenistuse administraatori tasandi 
töötajatest on liikmesriikidest piiratud 
ajaks lähetatud ja võidakse koju tagasi 
kutsuda. See kujutab endast omakor -
da riski välisteenistuse n.ö erialasele 
mälule ja talitluspidevusele.Värbamismenetlused olid 
aeganõudvad, kulukad 
ega parandanud täieli -
kult varasemast ajast pärit 
tasakaalustamatust
45 
Välisteenistus pidi kahe ja poole aasta 
jooksul oma töötajaskonda uuendama, võttes liikmesriikidest tööle kolmandi -
ku oma juhtivtöötajatest. Tegu oli ELi 
institutsioonide jaoks seninägematu 
kohustusega. Praeguseks on välistee -
nistus selle eesmärgi täitnud.
46 
Kaadri loomuliku voolavuse abil oli 
ühe kolmandiku nõuet keeruline täita, sest enamikul töötajatest olid tähtaja -
tud lepingud. Seega mõjutas protsess töötajate karjäärivõimalusi ja paljud otsustasid välisteenistusest lahkuda (eriti puudutas see neid, kelle lähetu -
sed delegatsioonides hakkasid lõppe -
ma
37). Organisatsiooni jaoks oli tegu 
väärtuslike kogemuste kaotamisega ja töötajate jaoks stressi allikaga.
47 
Välisteenistuse värbamismenetlused on aeganõudvad (eelkõige delegat -
siooni juhtide ametikohtade puhul), 
kuna välisasjade ja julgeolekupoliitika 
kõrge esindaja otsustas vestelda kõigi esialgselt välja valitud kandidaatidega, hoolimata delegatsiooni suurusest. Protseduurid on ka kulukad, sest pal -
jud kandidaadid asusid väljaspool ELi, vestlusteks peab aga isiklikult Brüsse -
lisse tulema
38. Välisasjade ja julge-  
olekupoliitika kõrge esindaja tiheda töögraafiku tõttu on töövestlusi raske 
pikalt ette planeerida või lühiajalisi 
muudatusi vältida, mis tekitab oma -
korda täiendavaid kulusid, viivitusi ja 
meediapoolset kriitikat.
18 Tähelepanekud
39 2012. ja 2013. aastal kutsuti 
rohkem kui ühele töövestlusele vastavalt 75 ja 39 kandidaati. 2013. aastal peeti kümne kõige enam kutseid saanud kandidaadiga Brüsselis kokku 37 töövestlust.
40 2011. aasta jaanuaris oli administraatorite tasandi töötajatest naisi 28%; ELiga 2004. ja 2007. aastal liitunud riikidest pärines 13% töötajatest.48 
Tähtsamate ametikohtade täitmisel 
osalevad protseduuris ka liikmesriiki -
de, komisjoni ja nõukogu peasekre -
tariaadi esindajad, mis aitab tagada kandidaatide päritolumaa seisukohast tasakaalustatud protseduuri. Välistee -
nistus ei ole aga kehtestanud juhtide jaoks kompetentsiraamistikku, mille 
alusel saaks hinnata esialgselt välja 
valitud kandidaate. Hindamiskeskus -
te võimalikest eelistest hoolimata otsustas välisteenistus neid juhtivate ametikohtade täitmisel mitte kasuta -
da. Näiteks võivad hindamiskeskused 
vähendada töövestluste arvu
39, anda 
täiendavat teavet kandidaatide tead -
miste kohta ning tuua välja koolitus- ja arenguvajadused.
49 
2013. aasta septembri seisuga püsis 
endiselt märkimisväärne sooline ja geograafiline tasakaalustamatus, mis 
eksisteeris juba varasemates välispolii -
tika struktuurides
40:
a) administraatorite tasandil töötas liiga vähe naisi (34%) ning delegat -
sioonides ja juhtivatel ametikohta -
del oli nende alaesindatus veelgi 
märkimisväärsem (naisi vastavalt 26% ja 21% administraatoritest);
b) vaid 14% juhtivtöötajatest on pärit 2004. ja 2007. aastal liitunud liik -
mesriikidest (näitaja on alla 21%, mis vastaks nende osakaalule ELi rahvastikust).50 
Sissejuhatav koolitus ei vastanud kül -
laldaselt välisteenistuse uute töötajate 
vajadustele, sest liikmesriikide diplo -
maadid ei ole kursis komisjoni menet -
luste ja tavadega, ning ELi ametnikud 
ei ole küllaldaselt koolitatud oma uute diplomaatiliste ülesannete täitmiseks. 2013. aasta septembris sissejuhatava 
koolituse ülesehitust siiski muudeti.
19 Tähelepanekud
41 Välisteenistuse vahehindamise 
kohaselt „ei korraldatud neid kohtumisi paraku küllalt sageli. Komisjoni president ja kõrge esindaja leppisid äsja kokku, et välissuhete volinikud peaksid kõrge esindaja eesistumisel tihemini koos käima”.
42 Majandus- ja rahandusküsimuste volinikule komisjoni asepresidendi staatuse ja täiendavate tööhoobade andmisega suurendas komisjon voliniku rolli.
43 Riikide töörühmade koosolekuid organiseerib asjaomane geograafiline teenistus keskmiselt kaks kuni kolm korda aastas; tavaliselt ei osale neis kõik asjaomased pooled (nt temaatilised lauad, ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika struktuurid ja ELi eriesindajad). Kriisiohjamisnõukogus ei ole esindatud välisteenistuse terrorismivastase võitluse ja arengu direktoraat, humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat, arengu ja koostöö peadirektoraadi EuropeAid ja eriesindajad. Komisjoni peadirektoraatidest on luureandmete juhtkomitees esindatud vaid siseasjade peadirektoraat.Koordinatsioon komisjoni 
ja liikmesriikidega küll paraneb, ent on Euroopa välisteenistuse potent -
siaali rakendamiseks siiski ebapiisav
51 
Käesolevas osas (punktid 51–67) 
vastatakse kolmandale küsimusele: kas välisteenistus on oma tööd ko -
misjoni ja liikmesriikidega mõjusalt koordineerinud? Kontrollikoda kasu -
tas kriteeriume, mis iseloomustavad välisteenistuse koordineerimismehha -
nismide mõjusust suhtluses komisjoni ja liikmesriikidega (nii peakorteri kui ka delegatsioonide tasandil).
Töö koordineerimine 
komisjoniga oli osaliselt 
mõjus
52 
Välisteenistuse eesmärk oli aidata 
kaasa välispoliitika kooskõla paranda -
misele. Nimetatud eesmärgi täitmine 
eeldab tihedat koostööd komisjoniga, 
kes säilitas Lissaboni lepinguga samuti teatud välissuhetealased ülesanded (nt arenguabi, kaubandus, laiene -
mine, humanitaarabi ja sisepoliitika 
välisaspektid).53 
Komisjoni asepresidendina on välis -
asjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal komisjoni otsustusprotses-
sides tähtis roll, ent tema ametikoha olemuse tõttu puudus ta 2012. aastal kahelt kolmandikult komisjoni istungi -
telt, k.a nendelt, mis mõjutasid otseselt või kaudselt ELi välispoliitikat. Lisaks 
osutus keeruliseks ka välissuhete eest 
vastutavate volinike kohtumiste kor -
raldamine – 29 kuu jooksul korraldati neid vaid viis, kusjuures kõik komisjoni presidendi eesistumisel
41. Eelkirjel -
datud kontekstis ei ole suudetud ka täpsemini selgitada välispoliitika kõrge 
esindaja kui komisjoni asepresidendi 
rolli/pädevust (eelkõige teiste volinike töö koordineerimisel). Küll aga on teh -
tud edusamme majandus- ja rahaküsi -
muste ning euro voliniku kui komisjoni 
asepresidendi pädevuse määratlemi -
sel; nimetatud ametikoht loodi  
2011. aasta oktoobris raske finantskriisi 
vastu võitlemise meetmete raames
42.
54 
Töötasandil koordineerivad välistee -
nistus ja komisjon oma tööd erinevates foorumites. Auditiga leiti, et riikide 
töörühmad, luureandmete juhtkomi -
tee ja kriisiohjamisnõukogu kohtuvad 
kavandatust harvemini ning kohtumis -
tel ei osale kõik asjaomased pooled
43. 
Süstemaatilisem koordineerimine toimus komisjoni peasekretariaadi  
ja poliitika koordineerimise üksuse iganädalaste kohtumiste vormis ning nõukogu töörühmade tööd ette val -
mistavate välisteenistuse ja komisjoni peadirektoraatide vaheliste kohtumis -
te käigus.
20 Tähelepanekud
55 
Välisteenistus osaleb komisjoni talitus -
tevahelistes konsultatsioonides, ent 
selle piiratud ressursid vähendavad 
teenistuse poolt sisepoliitika välis-  
aspektidele avaldatavat mõju. Valitsus -
tevahelisse pädevusse kuuluvas ühises välis- ja julgeolekupoliitikas hindab välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge 
esindaja enne komisjoniga konsultee -
rimist, kas käsitletav teema kuulub 
eranditult või enamjaolt nimetatud pädevusse. Kohati on tegu arvamuse küsimusega ja ettepanek võib sellest hoolimata mõjutada ka komisjoni 
pädevusvaldkondi.56 
Välisteenistus ja komisjon on oma 
tegevuse koordineerimiseks sõlminud 
ametlikud töökokkulepped. Kuna välis-  
teenistus on komisjonist eraldatud, 
on uued protseduurid kokkuvõttes jäigemad ja keerulisemad kui need, mis kehtisid ajal, mil välissuhete eest vastutas välisasjade peadirektoraat. 
Paljudel varem komisjonis töötanud 
välisteenistuse töötajatel oli küll endi -
selt hea kontaktidevõrgustik, mis koor -
dineerimist lihtsustas, ent aja jooksul nende võrgustike tähtsus tõenäoliselt väheneb. Välisteenistuse kui eraldiseis -
va üksuse loomine suurendas lisaks ka samade teemadega tegelevate ELi institutsioonide arvu ja võib raskenda -
da mõjusa tööjaotuse kokkuleppimist. Seda näitab ELi kriisibüroode ülesehi -
tuse näide (vt 2. selgitus ).
Kriisibürood
Olukorra jälgimine kujutab endast maailmas toimuvate sündmuste pidevat vaatlemist ja analüüsi. Seejuures kasutatakse allikatena kõiki olemasolevaid ressursse, k.a ELi delegatsioonide koostatud aruandeid, luurealli -
kaid ja avalikku meediat. 2012. aastal ELi vaatluskeskust luues kasutas välisteenistus olemasolevaid ressursse, 
mis olid varem mitme osakonna vahel killustatud. Tegu oli küll positiivse sammuga ELi-sarnaste rollidega 
kriisibüroode arvu vähendamisel, ent ELi tasandil on veel palju tegemata.
Selleks, „et tagada koordineeritum, kiirem ja tõhusam reaktsioon Euroopas või mujal maailmas aset leidvatele 
katastroofidele,” asutas komisjon 2013. aasta mais hädaolukordadele reageerimise keskuse. Lisaks toetab nõu -
kogu peasekretariaat ELi hädaolukordade ja kriiside koordineerimise korra (EU -CCA) elluviimist, mida muudeti 
eesmärgiga „tagada tõsiste kriiside korral vahetuva eesistujariigi juhtimisel kiire ja koordineeritud ELi valdkon -
dadeülene reaktsioon”. Praegu puudub ELi vaatluskeskuse, hädaolukordadele reageerimise keskuse ning ELi hädaolukordade ja kriiside koordineerimise korra struktuuride vahel selge pädevuste jaotus, mis väldiks ilmset pädevusvaldkondade kattuvuse riski.
Kriisiohjamises on oma roll veel teistelgi keskustel
44. Praegune struktuur tekitab küsimusi nende tõhususe ja 
mõjususe kohta – teave ja pädevus on hajutatud erinevate poolte vahel (nt kavandab EL alates 2015. aastast 
koostada vaid ühise ohu- ja riskihindamisaruande).
44 Siseasjade peadirektoraadi strateegilise analüüsi ja reageerimise võimekus, tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi tervisealaste 
hädaolukordade lahendamise üksus, Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse hädaabimeetmete keskus ning Frontexi vaatluskeskus.2. selgitus
21 Tähelepanekud
45 46% kontrollikoja 
küsimustikule vastanud delegatsioonide juhtidest kulutab poole või enamgi oma ajast juhtimis- ja haldusküsimustega tegelemisele.ELi delegatsioonide uus 
ülesehitus eeldab paremat 
koordineerimist ja selle hal -
damise tõhusus on väiksem
57 
Delegatsioonide tasandil tehakse sel -
get vahet välisteenistuse ja komisjoni 
halduseelarvete vahel, mis omakorda 
muudab keerulisemaks nii eelarve ka -
vandamise kui ka rakendamise. Näiteks 2012. aastal rahastas komisjon delegat -
sioonide halduskulusid kaheksa peadi -
rektoraadi ja kolme rahastamisvahendi 
kaudu. Erinevad eelarved vähendavad 
delegatsioonide tõhusust, sest prae -
guse struktuuri juures kulub haldus -
eelarve juhtimiseks rohkem ressursse. Piiratud ressursside ja detsentralisee -
ritud eelarve täitmise raamistikus on 
tegu riskiallikaga (vt 3. selgitus ).  
2013. aasta novembris tegi välisteenis -
tus komisjonile lihtsustamisettepane -
ku, mille rakendamise korral väheneks 
rahastamisallikate arv maksimaalselt 
kahele.58 
Delegatsioonide juhtidele on tehtud 
märkimisväärselt keeruliseks ka töö -
tajatele prioriteetsete tööülesannete jagamine: komisjoni töötajad tohivad välisteenistuse ülesannete täitmiseks kasutada vaid kuni 20% oma tööajast. Lisaks ei ole komisjoni töötajatel õi -
gust kinnitada välisteenistuse kulusid. 
Selle tulemusel kulub oluline osa de -
legatsioonide juhtide ajast poliitiliste 
teemadega tegelemise asemel haldus-  
küsimustele, mis omakorda pärsib nende mõjusust
45.
59 
Delegatsioonide juhtidel ja peakorteri ametnikel ei ole alati infot komisjoni peakorteri ja delegatsioonides paikne -
vate komisjoni töötajate vahel liikuvate instruktsioonide ja aruannete kohta. Selline olukord seab ohtu ELi tegevuse kooskõla.
Piirangud kulutuste kinnitamisel
Kehtestatud on ranged piirangud sellele, kes delegatsioonide töötajatest tohib välisteenistuse halduseelarve ja komisjoni tegevuseelarve kulusid kinnitada. Ainuke erand on delegatsiooni juht, kes töötab küll välisteenis-  
tuses, ent keda komisjon on volitanud komisjoni tegevuseelarve kulusid kinnitama. Selline ülesehitus on 
toonud endaga kaasa olukordi, kus mitte kellelgi ei ole õigust teostada finantstehingute mõnda olulist etappi; 
seda eelkõige delegatsioonides, mille ainukeseks välisteenistuse administraatori tasandi töötajaks on delegat -
siooni juht: tema äraolekul ei ole kellelgi teisel õigust kinnitada välisteenistuse halduseelarve kulusid.3. selgitus
22 Tähelepanekud
46 Ühispaiknemise edasist 
suurendamist ning aruannete ja teabe jagamist toetatakse täielikult ka nõukogu järeldustes Euroopa välisteenistuse vahehindamise kohta.60 
Välisteenistus ja komisjon koordineeri -
vad delegatsioonide juhtimist delegat -
sioonide järelevalvekomitee (EUDEL) 
kaudu, mille kohtumised toimuvad nii juhtkonna kui ka töötasandil. Samal ajal on komisjon loonud ka vaid komis -
joni puudutavate küsimustega tege -
leva eraldiseisva foorumi (COMDEL). 
Välisteenistusele ei saadeta COMDELi 
kohtumiste kokkuvõtteid ega konsul -
teerita asjakohaste algatuste küsimus-tes. Näiteks viis komisjon 2011. aastal läbi põhjaliku uuringu, millega hinnati delegatsioonides asuvate komisjoni 
ametikohtade töökoormust; uuring ei 
hõlmanud aga delegatsioonide kõikide töötajate (k.a välisteenistuse töötajate) suhtelist töökoormust ega ELi üldiseid prioriteete. Asjaolu, et delegatsioonide 
küsimustega tegelemiseks on loodud 
kaks eraldiseisvat foorumit, muudab töökorralduse keerulisemaks.
61 
Kirjeldatud probleemidest hoolimata on liikmesriigid seisukohal, et komisjo -
ni endiste delegatsioonide muutmine 
ELi delegatsioonideks on olnud välis -
teenistuse jaoks suur kordaminek.Liikmesriigid ja välisteenis -
tus ei ole veel täielikult ära 
kasutanud oma diplomaati -
liste esinduste võrgustike  
vahelist potentsiaalset sünergiat
62 
Välisteenistus ja liikmesriikide diplo-  
maatilised teenistused kohtuvad 
regulaarselt ja arutatavad ühist huvi pakkuvaid teemasid. Neid kohtumisi organiseeriti erineval tasemel ning nad 
võimaldasid välisteenistusel koordi -
neerida väga erinevaid teemasid alates 
poliitilistest kuni administratiivsete  
küsimusteni (nt koolitused ja julge-  
olek).
63 
ELi delegatsioonide uuele rollile ei ole aga järgnenud nende ja liikmesriikide diplomaatiliste teenistuste vahelise 
potentsiaalse sünergia märkimisväär -
set ärakasutamist, mida võib suurel 
määral seletada lühikese aja ja liikmes -
riikide endi puuduva pühendumisega. ELi delegatsioonid ja liikmesriikide diplomaatilised esindused kasutavad 
endiselt väga harva ühispaiknemist 
ning poliitikaalast ühist aruandlust rakendatakse vaid erandjuhtudel. Tegelikkuses on delegatsioonide ja liikmesriikide saatkondade vaheline infovahetus endiselt ühesuunaline, st 
delegatsioonidele edastatakse vaid 
vähesel määral infot. Ühispaiknemine ja ühine poliitikaalane aruandlus on valdkonnad, kus välisteenistus saaks pakkuda lisandväärtust
46.
23 Tähelepanekud
64 
ELi delegatsioonide loomise aluseks 
olnud Lissaboni lepinguga suuren -
dati ootusi, et need „Euroopa majad” hakkavad pakkuma konsulaarteenu -
seid, sealhulgas konsulaarkaitset ELi kodanikele. Palju tööd on aga endiselt tegemata ja välisteenistus ei ole veel koostanud üksikasjalikku analüüsi 
nimetatud küsimuste lahendamise 
maksumuse kohta (eelkõige puudutab see osa keskmiste ja väikeste liikmesrii -
kide ootuste täitmise maksumust). Liik -
mesriigid ei ole nimetatud küsimuses ühisele seisukohale jõudnud. Samuti 
ei ole kokku lepitud kriisi- ja hädaolu -
kordades kasutatavate eeskirjade ja 
õigusaktide ühtlustamises, töötajate koolitamises ning kulude jaotamises.
Välisteenistuse kui nõukogu 
ettevalmistavate organite 
alalise eesistuja rollist tule -
nevat potentsiaalset kasu ei 
ole täielikult ära kasutatud
65 
Välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge 
esindaja on välisasjade nõukogu eesis -
tuja, Euroopa Liidu nõukogu ühe koos -
seisu eesistuja, ja nimetab ametisse mitme ettevalmistava organi (k.a polii -
tika- ja julgeolekukomitee) eesistujad. See lihtsustab küll koordineerimist ja annab välisteenistusele märkimisväär -
se mõju kogu välispoliitika tsükli üle, ent süsteemis on ometi puudusi, nagu sisepoliitika välisaspektidega tegeleva ettevalmistava organi puudumine.66 
Alaliste eesistujate süsteemi peeti paremaks võrreldes varasema vahel -
duvate eesistujate mudeliga, sest see annab võimaluse pikaajaliseks planee -
rimiseks ja paremaks strateegiliseks mõtlemiseks. Küsimustikule vastanud liikmesriigid olid aga seisukohal, et vä -
listeenistuse roll nõukogu komisjonide 
ja töörühmade eesistujana ei toonud 
endaga kaasa strateegilisemat lähene -
misviisi võrreldes ajaga, kui loetletud foorumite tööd juhtisid vahetuvad eesistujariigid.
67 
Kokkuvõttes vajatakse praeguse ülesehituse raames endiselt tihedat koostööd vahetuva eesistujariigiga, 
kes juhib võtmetähtsusega teemadega 
tegelevat üldasjade nõukogu, mille pä -
devusvaldkonda kuuluvad nt liitumis-  
läbirääkimised, alaliste esindajate komitee ning mõned olulised nõukogu 
töörühmad (nt arengupoliitika töö -
rühm). Praeguseni on koordineerimine 
toimunud, kuigi selle tõhusust on vähendanud välisteenistuse kavanda -
mises ja prioriteetide seadmises pei -
tuvad puudused, mis on endaga kaasa 
toonud dokumentide hilist esitamist 
ja rahvusvahelistele tippkohtumistele eelnenud lühiajalisi etteteatamisaegu.
24
 Järeldused  
ja soovitused
68 
Käesolev aruanne valmis Euroopa 
välisteenistuse loomise sõltumatu 
hindamise tulemusena. Kontrollikoja 
audit tehti samaaegselt välisteenistust kajastava vahehindamise koostamise -
ga. Kontrollikoja leiud ja soovitused on üldiselt kooskõlas välisteenistuse enesehindamise tulemustega, mis rõ -
hutab veelgi vajadust leitud puuduste kõrvaldamiseks.
69 
Välisteenistuse loomisega on ELil tegutsev välispoliitika teenistus, millel on oma poliitikaosakonnad, kriisi-  
ohjamisstruktuurid, lai diplomaatiliste esinduste võrgustik ja tasakaalustatud moel erinevatest allikatest värvatud töötajaskond.
70 
Välisteenistuse loomine leidis aset kee -
rulises finantsolukorras ja ELi piiride lähedal kasvava ebastabiilsuse õhk -
konnas. Välisteenistus loodi kiirustades ja ilma asjakohase ettevalmistuseta ning protsessi mõjutasid liiga paljud piirangud ja ebaselgelt määratletud ülesanded. Kokkuvõttes oli kõigil eel-  
pool loetletud põhjustel oma osa 
välisteenistuse loomisel valitsenud 
keerulise keskkonna tekkimisel (vt punktid 13–22).
71 
Puudused eesmärkide seadmisel, planeerimisel, organiseerimisel ja ressursside eraldamisel on samuti vähendanud välisteenistuse tõhusust. 
ELi eriesindajad ei ole veel küllaldaselt 
välisteenistuse struktuuri integreeri -
tud. Kontrollikoda leidis, et inimeste töölevõtmisel valitsenud märkimis -
väärset soolist ja geograafilist tasa-  
kaalustamatust ei ole endiselt täielikult 
kõrvaldatud, ning värbamismenetlu -
sed on kulukad ja aeganõudvad (vt 
punktid 23–50).72 
Töö koordineerimine komisjoniga oli vaid osaliselt mõjus – see tulenes pea -
miselt tipptasandil puuduvatest mõju -
satest koordineerimismehhanismidest ning delegatsioonides kasutatavast jäigast finants- ja haldusraamistikust, mis juhib ressursse poliitikaalastest ülesannetest eemale. Koordineerimine 
liikmesriikidega on paranenud, ent 
seda saab veelgi paremaks muuta, et ära kasutada nt teabevahetuses ja ühispaiknemises peituvat sünergiat, parandada konsulaarteenuseid (seal -
hulgas ELi kodanikele pakutavat kon -
sulaarkaitset) ning suurendada nõu-  
kogu ja selle ettevalmistavate organite strateegilist rolli (vt punktid 51–67).
73 
Ülaltoodud järelduste alusel soovitab kontrollikoda järgnevat:
a) välisteenistus peaks täpsustama 
oma eesmärke ja pädevust, opti -
meerima organisatsiooni struk -
tuuri ning lihtsustama teenistuse toimimiseks loodud administratiiv -
set raamistikku;
b) välisteenistus peaks uurima koos liikmesriikide ja komisjoniga ELi välis- ja julgeolekupoliitika üldise strateegilise raamistiku 
ettevalmistamise vajalikkust ja 
võimalikkust; sellise poliitika peab omakorda heaks kiitma Euroopa Ülemkõukogu;
c) välisteenistus peaks välja töötama põhjaliku kavandamisraamistiku, mis aitaks parandada teenistuse sisemist sidusust ning selle tegevu -
se integreerimist komisjoni aasta töökavva ja vahetuvate eesistuja -
riikide nn kolmikprogrammi;
25 Järeldused ja soovitused 
d) välisteenistus peaks tegema 
nõukogule ettepaneku vaadata üle ELi eriesindajate töö praegune 
raamistik, et tagada nende sujuv 
integreerimine välisteenistuse 
struktuuri, sealhulgas eriesindajate 
ametisse nimetamise tingimused, nende mandaatide üksikasjad ja eriesindajate tulemuslikkuse hin -
damise mehhanismid ning tegema 
ettepanekuid näiteks nende admi -
nistratiivse positsiooni personali -
värbamise ja rahaliste aspektide 
muutmiseks;
e) esimese kolme tegevusaasta koge -
muste alusel peaks välisteenistus 
üle vaatama oma värbamismenet -
lused, kehtestama juhtivtöötajate 
jaoks kompetentsiraamistiku, suurendama kulude kokkuhoiu eesmärgil uute tehnoloogiate ka -
sutamist, kasutama oluliste ameti-  
kohtade täitmisel hindamiskes-kuste teenuseid ning hoolikamalt valima, milliste ametikohtade täit -
misse on mõistlik kaasata poliitilist tasandit;f) välisteenistus ja komisjon peaks tegema ettepaneku kehtestada ELi delegatsioonide juhtimiseks uue 
haldus- ja juhtimisraamistiku, mis 
vähendaks praeguse eelarvekorra 
keerukust ja jäikust ning võimal -
daks delegatsioonide töötajaid ELi 
huvides paindlikult kasutada;
g) välisteenistus peaks jätkama jõu -
pingutusi liikmesriikidega toimuva 
teabevahetuse ja ühispaiknemise 
parandamiseks ning koostama teostatavusuuringu konsulaar -
teenuste (sealhulgas ELi kodanike konsulaarkaitse) pakkumise võima -
likkuse kohta.
III auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Karel PINXTEN, võttis käesoleva 
aruande vastu 20. mai 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.
Kontrollikoja nimel
president
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

26
strateegiliste partneritega kuuluvad ELi välispolii -
tika prioriteetide hulka. ELi võimaluste üle nende 
oluliste suhetega tegelemise tõhustamiseks on 
aktiivselt diskuteeritud ka kõige kõrgemal poliiti -
lisel tasandil, kaasa arvatud Euroopa Ülemkogus (2010. aasta septembris) ja ministrite tasandil 
(2010. aasta detsembri välisasjade nõukogus), eriti aga 2011. aasta septembris toimunud välisministrite mitteametlikul kohtumisel ning mitmel muul korral. 
Kuna strateegiliste partnerriikide rühma kuuluvad 
riigid ja nende suhted ELiga on väga mitmekesised, 
on alati mõistetud, et kõigile partnerlustele sama 
mõõdupuuga lähenemine ei pruugi olla viljakas. Esialgu keskenduti aruteludes põhiliselt stratee -
gilistele partnerlustele Ameerika Ühendriikide, Venemaa ja Hiinaga. Seejärel käsitleti ka Brasiiliat, Indiat ja Lõuna -Aafrika Vabariiki ning mõistagi kõiki 
teisi strateegilisi partnereid. Samuti tasub mainida, et strateegiliste partnerluste struktuur, mis eeldab korrapäraseid kokkusaamisi eri tasanditel ja eriti tippkohtumiste regulaarset korraldamist, soodustab nende partnerlussuhete suhtes tehtavaid liikmes -
riikide süstemaatilisi järeltegevusi ning nende 
kohandamist vastavalt poliitilistele prioriteetidele 
ja muutuvale rahvusvahelisele olukorrale. Sellega seoses on eriti olulised enne tippkohtumisi alaliste esindajate komitees korraldatavad arutelud.
Välisteenistuse keeruline ülesehitus 
ei soodusta osakondadevahelist 
õigeaegset koostööd
32 ja 1. selgitus. Kriisijuhtimisüksus
Koostöö edendamiseks on loodud kaks uut mehha -
nismi: kriisiohjamisnõukogu, mis tegeleb horison -
taalsete teemadega, ja kriisiplatvorm, mis korraldab 
ELi kriisireageerimist kõigis asjaomastes aspektides (diplomaatiline, humanitaarne, julgeolek, kriisi
-
ohjamine jne) koos kõigi oluliste sidusrühmadega Euroopa välisteenistusest ja komisjonist (eriti huma
-
nitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat ning arengu ja koostöö peadirektoraat EuropAid). Kui krii
-
siplatvorm on loodud, korraldavad liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja, välisteenistuse tegevpeasekretär või piirkondlik tegevdirektor koos 
kriisile reageerimise tegevdirektoriga kohtumise, et 
võtta koos kõigi ELi reaktsiooni kujundavate osa
-
pooltega vastu operatiivjäreldused. Nagu on öeldud hiljuti vastu võetud teatises tervikliku lähenemisviisi 
kohta, luuakse kriisiplatvorme väga regulaarselt 
kõigi kriisiriikide suhtes, nagu tehti ELi reaktsiooni puhul Liibüas kuni 2011. aasta oktoobrini.Tähelepanekud
Euroopa välisteenistuse roll otsustati 
protsessi hilises etapis ja sõnastati 
ebamääraselt
15
Euroopa välisteenistusele on tehtud ülesandeks 
abistada liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat tema kohustuste täitmisel, mil -
leks on liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning 
julgeoleku- ja kaitsepoliitika teostamine vastavalt 
nõukogult saadud volitustele ning tagada liidu 
välistegevuse järjepidevus.
ELi liikmesriigid teevad ühise välis- ja julgeoleku -
poliitika otsuseid ühehäälselt ja Euroopa välistee -
nistus oleks saanud koostada üldise välispoliitika 
strateegia üksnes juhul, kui ELi liikmesriigid oleksid andnud liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõr -
gele esindajale selge volituse selles suunas tegutse -
miseks, kuid seda ei tehtud. Mõned liikmesriigid on 
teinud selle asemel Euroopa välisteenistuse osalusel 
küll algatusi, näiteks Euroopa globaalse strateegia projekt, mida edendasid Hispaania, Itaalia, Poola ja Rootsi, kuid teised ei ole neid toetanud.
ELi strateegia lähtub 2003. aastal vastu võetud Eu-  
roopa julgeolekustrateegiast ja selle rakendamis -
aruandest, mis koostati 2008. aastal ning mille järel -
dused on mitmes aspektis ka täna kehtivad ja asja-  
kohased (vt ka meie kommentaar 25. punkti kohta).
Välisteenistus oli silmitsi mitme 
poliitilise ja rahalise probleemiga
21
Nõukogu peasekretariaadi puhul oli iseloomulik 
selle rolli pidev ja kiire vähendamine.
ELi välispoliitika üldise strateegilise 
raamistiku loomine ei olnud 
välisteenistuse jaoks prioriteene; 
samuti ei võetud vastu teenistuse sisestrateegiat
25
Alates oma mandaadi saamisest on liidu välisasja-  
de ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning 
komisjoni asepresident korduvalt öelnud, et suhted Euroopa välisteenistuse vastus
Euroopa välisteenistuse vastus 27
34
Seoses taandega b  kehtib sama ÜJKP tsiviilmissioo -
nide raportite suhtes.
Arvuliselt on juurdepääsuluba 70 delegatsiooni juhil 
140st. See protsess võtab aega riiklike teenistuste osalemise tõttu. Alates asutamisest on Euroopa välisteenistus siiski teinud sellel teemal märkimis -
väärseid edusamme ja olukord paraneb jätkuvalt. 
Meie eesmärk on jõuda olukorrani, kus igal delegat -
siooni juhil on sobiva tasemega juurdepääsuluba. 
Selleks teatatakse välisministeeriumidele, et nende kandidaatidel peaks võimaluse korral juurdepääsu -
luba juba olemas olema.
Salastatud teabe jaoks on olemas registrid delegat -
sioonides, kes peavad tegelema dokumentidega, 
mille salastatuse tase on EU CONFIDENTIAL või kõrgem. Registrikontrolliametnikud on saanud väljaõpet ja on valmis kõnealuseid salastatud doku -
mente käsitsema.
Seoses salastatud süsteemidega: kõigil delegat -
sioonidel on võimalus saata ja võtta vastu teavet 
salastatuse tasemel EU RESTRICTED ja sellest madalamatel tasemetel. See hõlmab ka aruandeid 
kõnealuse teabe taseme kohta. Samas süsteemis on 
ühendatud poliitilised ja luurearuanded.
23 delegatsiooni on praegu varustatud süsteemi -
dega, mis võimaldavad saata ja vastu võtta teavet 
kuni tasemeni EU SECRET. See arv kasvab 2014. aas-  
ta lõpuks 30-ni ja 2016. aasta keskpaigaks on võe -
tud eesmärgiks 60. Süsteemis on seega ühendatud kahte liiki aruanded.
Lisaks on salastatud teabe süsteemid praegu 
täielikult ümbertegemisel eesmärgiga koondada 
praegused erinevad süsteemid ühtsesse süsteemi 
„EEAS Corporate”. Viimane peaks saama töövalmis 2016. aastal.ELi eriesindajad ei ole välisteenistuse 
töösse küllaldaselt integreeritud
36
Lisaks liidu tegevuse järjepidevuse ja kooskõlalisuse 
tagamisele toetavad ELi eriesindajad liidu välis -
asjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning asepresidendi tööd oma piirkonnas või teema-  
valdkonnas. Neil on tähtis ülesanne tugevama ja 
tulemuslikuma ELi välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) 
väljatöötamisel ning liidu püüdlustes suurema tule -
muslikkuse, ühtsuse ja võimekuse poole maailmas. Nad tagavad ELi aktiivse poliitilise kohalolu olulistes 
riikides ja piirkondades, tegutsedes ELi ja selle polii -
tika tutvustaja ja esindajana.
37
Põhimõtteliselt koordineerivad ELi eriesindajad 
oma tegevust asjaomaste ELi osalistega. Näiteks nagu on öeldud nõukogu 18. juuli 2011. aasta 
otsuse 2011/426/ÜVJP , millega nimetatakse ametisse 
Euroopa Liidu eriesindaja Bosnias ja Hertsego -
viinas artikli 12 (Koordineerimine) lõikes 2: „Liidu kriisiohjamisoperatsioonide toetamiseks parandab ELi eriesindaja koos teiste kohapeal viibivate liidu 
osalistega teabe levitamist ja jagamist kõnealuste 
liidu osaliste vahel, et saavutada võimalikult ühtne arusaam olukorrast ja olukorra ühine hindamine.”
Siiski on õige, et nende kaasamine struktuuri on 
keeruline.
38
Teisalt on nende volitustes öeldud: „ELi eriesindaja vastutab oma volituste täitmise eest, tegutsedes kõrge esindaja alluvuses. … ELi eriesindaja teeb 
tihedat koostööd Euroopa välisteenistusega.” Need 
sätted vähendavad oluliselt „kaalutlusõiguse” kasutamisvõimalusi.
Euroopa välisteenistuse vastus 28
Välisteenistusel oli keeruline täita olulisi 
ametikohti eelkäijatelt üle võetud 
töötajatega
43
Vt kommentaar punkti 34 kohta.
44
Euroopa välisteenistus on kavandatud nii, et see 
soodustaks vastastikku rikastavat tegevust ELi liikmesriiklike diplomaatiliste teenistuste ja Euroopa institutsioonide personali vahel. Algusest peale oli kavas, et lähetuses viibiv personal hakkaks rotat -
siooni korras vahetuma. Riikidest Euroopa välistee -
nistusse lähetatud ekspertidel on võimalus tutvuda ELi poliitika ja struktuuride tegevuse praktiliste aspektidega. See on nende riikide valitsustele kaht -
lemata kasulik.
Värbamismenetlused olid 
aeganõudvad, kulukad ega parandanud täielikult varasemast ajast pärit 
tasakaalustamatust
47
Delegatsiooni juhi kohale kandideerijatega Brüsselis 
vestlemist peetakse vajalikuks, kuna nad asuksid tööle keerulisel juhtival ametikohal väljaspool 
peakorterit.
Kuigi mõnikord tuleb välisasjade ja julgeolekupolii -
tika kõrge esindaja ning delegatsiooni juhi kandi -
daadi vestluste aega muuta seoses kõrge esindaja 
töögraafikus tekkivate vältimatute muutustega, 
püütakse vestluse kuupäeva ja/või kellaaja muutu -
misest kandidaadile alati teatada enne, kui ta peab reisi alustama.
48
Euroopa välisteenistus analüüsis võimalikke eeli -
seid, mida annaks hindamiskeskuste kasutamine juhtivate ametikohtade täitmiseks. Jõudsime järeldusele, et see ei oleks meiesugusele institut -
sioonile parim lahendus, eriti algusjärgus, kui meil tuleb kiiresti värvata vajalikul arvul liikmesriikide diplomaate.39
Komisjon vastutab iga ELi eriesindaja volituste täitmiseks vastu võetud nõukogu otsuse rahalise 
rakendamise eest. Suurem osa ELi eriesindajate 
eelarvetest on seotud personali- ja logistikakulu -
dega, mida võib pidada sisuliselt halduskuludeks, kuid mida praegu hallatakse tegevuskuludena, sest neid rahastatakse ÜVJP eelarvest. Sellise korralduse tagajärjel on kasutusele võetud erinevad protse -
duurireeglid, mis ei ole parim lahendus, ning selle peamine põhjus on asjaolu, et iga ELi eriesindaja peab looma oma büroo ja seda juhtima ning lahen -
dama kõik haldus-, logistika-, lepingu- ja finants-  
küsimused väga väheste töötajatega. Nii ei pruugi igas büroos olla kõiki vajalikke eriteadmisi ja koge -
musi. 2013. aastal eraldati ÜVJP eelarvest ELi eriesin -
dajatele 23,5  miljonit  eurot.
Olukorda saaks oluliselt parandada abipersonali ja funktsioonide samasse kohta koondamisega, kasu -
tades ühte järgmistest võimalustest:
– ühendamine Euroopa välisteenistusega;
– koondamine ühisesse teeninduskeskusesse;
– eraldi tugiüksuse loomine.
Praeguses olukorras saavad ELi eriesindajad teatud 
valdkondades (eriti rahandus ja lepingud, hanked, raamlepingute kasutamine vajalike teenuste ja seadmete tellimiseks) ulatuslikku tuge välispoliitika 
vahendite talituselt ja samuti Euroopa välisteenis -
tuselt. Euroopa välisteenistus pakub ulatuslikku 
logistilist tuge (bürooruumid, kontorimööbel, IT- ja sidevahendid ning -teenused), mis vormistatakse vastastikuse mõistmise memorandumitega. Brüsse -
lis asuvad ELi eriesindajad saavad töötada Euroopa 
välisteenistuse ruumides ning need ELi eriesindajad, 
kes on ühtlasi delegatsiooni juhid ja asuvad väljas -
pool ELi, kasutavad oma delegatsiooniga ühiseid bürooruume ja teenuseid.
Sõltumata edaspidi valitavast ühendamisvõima -
lusest, peavad ELi eriesindajad siiski esitama oma 
tegevuse kohta aruandeid Euroopa välisteenistu -
sest eraldi, sest nende suhtes kehtivad jätkuvalt ELi toimimise lepingu erisätted.
Euroopa välisteenistuse vastus 29
Lissaboni lepinguga loodi uus välisasjade ja julge -
olekupoliitika kõrge esindaja ametikoht, mille täitja 
on samaaegselt ka Euroopa Komisjoni asepresident. 
Kõrge esindaja tööd toetab Euroopa välisteenistuse 
nime kandev ELi uus diplomaatiline korpus. Kont -
rollikoja eriaruandes otsiti vastust küsimusele, kas 
välisteenistuse loomist oli mõjusalt juhitud. Aruan -
dega leiti, et välisteenistus loodi kiirustades ja ilma asjakohase ettevalmistuseta, ning et selle tõhusust 
vähendasid organisatsiooni ressursside haldamises 
sisalduvad puudused. Samuti leidis kontrollikoda, et 
koordinatsioon komisjoni ja liikmesriikidega on küll 
paranenud, ent endiselt ebapiisav.
56
ELi kriisikeskus tegeleb põhiliselt poliitiliste kriiside ja looduskatastroofidega väljaspool ELi.
Euroopa hädaolukordadele reageerimise keskus 
tegeleb põhiliselt väljaspool ELi ja ELis aset leidvate loodusõnnetustega kooskõlas humanitaarabi ja kodanikukaitset käsitlevate ELi õigusaktidega.
Sünergilise toime suurendamiseks ja dubleerimise 
vähendamiseks esitati Euroopa välisteenistuse  
2013. aasta hinnangus ettepanek paigutada häda -
olukordadele reageerimise keskus ja kriisikeskus samasse kohta.
ELi delegatsioonide uus ülesehitus 
eeldab paremat koordineerimist ja selle haldamise tõhusus on väiksem
57
Euroopa välisteenistus nõustub täielikult kontrolli -
koja analüüsiga delegatsioonide finantsprotsesside 
kohta ja sama kehtib ka ÜVJP eelarve suhtes, eriti 
ÜJKP tsiviilmissioonide tulemusliku juhtimise puhul.
59
Euroopa välisteenistuse ja komisjoni vahel kokku 
lepitud reegel peakorteri ja delegatsioonide suhete reguleerimiseks ütleb, et kõigile delegatsioonide juhtidele tuleb teatada kõigist korraldustest, mis 
saabuvad peakorterist delegatsioonidele, ning nad 
peavad nägema kõiki aruandeid, mille nende dele -
gatsioon esitab peakorterile.49
Kui võtta aluseks 2014. aasta veebruari andmed, siis vastab tõele, et naiste osakaal juhtivatel kohtadel 
on meeste omast väiksem, kuid see on tõusnud 
25,5% tasemele.
Pärandina kaasa saadud geograafilisele ebaühtlu -
sele vaatamata on Euroopa välisteenistus teinud 
suuri pingutusi, et värvata diplomaate uutest liik -
mesriikidest. 2014. aasta veebruari seisuga oli 29% juhtivatel kohtadel töötavatest diplomaatidest pärit uutest liikmesriikdest.
Seoses soolise ja geograafilise tasakaalustatusega 
võib öelda, et naised on kandideerimisel endiselt 
edukamad kui mehed, kuid probleemiks on naiste 
kandideerimisavalduste ebapiisav arv.
Geograafilise ebaühtluse küsimus aga võib sõltuda 
sellest, milliseid arve on kasutatud. Tõime 2013. aas-  
ta personaliaruandes esile, et palgaastmel AD olevate ELi 12 liikmesriigist pärit töötajate osakaal on tõusnud 16,9%-lt 18,6%-ni, samas kui suuruse poolest on nende riikide osakaal 20,6%. Seega ei ole töötajate protsent sellest tasemest kaugel ja tõuseb kiiresti. Palgaastmel AST on vastav osakaal ühe 
aastaga suurenenud 12,7%-lt 16,1%-ni. Lepinguliste 
töötajate puhul on näitajad madalamad.
50
Töötajaid esimeseks delegatsiooni lähetamiseks ette valmistavate seminaride kava on tõepoolest kohandatud sobivamaks hiljuti ametisse määra -
tud kolleegide jaoks. Delegatsioonide personali iga-aastaste seminaride käigus on samuti pidevalt 
korraldatud diplomaatilisi ülesandeid käsitlevaid koolitusi.
Töö koordineerimine komisjoniga oli 
osaliselt mõjus
54
Väidetavalt on vaja rohkem jõupingutusi ÜJKP 
struktuuride kaasamiseks, et tõhustada koordineeri -
mist nii komisjoniga kui ka Euroopa välisteenistuse 
sees.
Euroopa välisteenistuse vastus 30
tika küsimustes või muudes rahvusvahelise tähtsu -
sega küsimustes, näiteks majandus ja kaubandus, 
ränne, julgeolek jne. Üldjuhul edastavad ELi dele -
gatsioonid seisukohtade märgukirju regulaarselt ka kolmandates riikides asuvatele ELi liikmesriikide saatkondadele.
64
Tuleks tõepoolest meenutada, et konsulaarkaitse on endiselt riikide pädevuses ja seega ei osuta delegat -
sioonid ELi kodanikele otsest abi. Delegatsioonid toetavad liikmesriike koostöö soodustamise kaudu ja aitavad neil osutada abi kodanikele, kelle riigil 
ei ole kohalikku konsulaaresindust. Seda tehakse 
mitmes riigis. Üks hiljutine näide on Lõuna -Sudaan, 
kus delegatsioon aitas korraldada ilma kohapealse konsulaaresinduseta laste evakueerimist (enamik esindamata kodanikke pärines järgmistest riikidest: Itaalia, Belgia, Soome, Portugal, Rootsi, Iirimaa, 
Kreeka, Taani). Sarnaseid näiteid võib leida Liibano -
nist ja Filipiinidelt, kui mainida ainult kõige viima -
seid juhtumeid.
Välisteenistuse kui nõukogu 
ettevalmistavate organite alalise eesistuja rollist tulenevat potentsiaalset 
kasu ei ole täielikult ära kasutatud
Ühine vastus punktidele 65–67
See on tõepoolest veel lõpetamata töö. Sellegi -
poolest on eesistuja koha stabiilsus ja seda ülesan -
net täitnud isikute suurenevad kogemused kaasa 
toonud mitu eelist ning aidanud seda rolli edasi 
arendada, eriti seoses sellega, kuidas töörühmad ja komiteed suhtlevad kolmandate osapooltega kol -
mandate riikide külastamise käigus ning eesistuja ja kolmandate riikide, kodanikuühiskonna ja muude 
sidusrühmade regulaarse dialoogi abil.
65
Sisepoliitika välismõõtmega tegelevad mitu nõu -
kogu töörühma, näiteks COTER (terrorismi rahvus-  
vahelised aspektid) ja JAIEX (justiits- ja siseküsi -
muste välisaspektid). Neid juhatavad aga rotat -
siooni korras vahetuva eesistujariigi esindajad 
asjaomasest teemavaldkonnast.60
Selline kahekordne süsteem (komisjoni koordineeri -
miskomitee delegatsioonides oleva ressursi halda -
miseks (COMDEL) ja töörühm EUDEL) toob kaasa korduvaid arutelusid samal teemal, otsuste viibimist ning võib takistada otsekontakte Euroopa välistee -
nistuse ja komisjoni talituste vahel. Viimastel kuudel on EUDELi töökorraldust siiski kohandatud ja nüüd toimuvad töörühma koosolekud direktorite tasan -
dil, mis sobib paremini otsuste tegemiseks. Sellegi -
poolest oleme nõus, et delegatsioonide juhtimise koordineerimine oleks lihtsam, kui see toimuks ainult ühes kohas, töörühmas EUDEL.
Liikmesriigid ja välisteenistus ei ole 
veel täielikult ära kasutanud oma diplomaatiliste esinduste võrgustike 
vahelist potentsiaalset sünergiat
63
Lisaks juba olemasolevale neljale ühise asukoha 
projektile on pärast Euroopa välisteenistuse loo -
mist seitsmes riigis käivitatud veel kaheksa ühise 
asukoha projekti eri liikmesriikidega. Edasiste ühise 
asukoha projektide võimalusi uuritakse ja oleme kindlad, et see tava laieneb. Ühise asukoha kasu -
tamine on Euroopa välisteenistuse jaoks prioriteet mitte ainult praktilistel ja majanduslikel kaalutlustel, 
vaid ka selle sümboolse tähenduse pärast.
Seoses aruannete vahetamisega ELi institutsioonide 
ja liikmesriikide vahel on peakorteri ja delegatsioo -
nide tasandil kasutusel süstemaatilisem standardne süsteem. Euroopa välisteenistus jätkab tava edastada tippkohtumisi, ELi ja kahepoolseid kohtumisi, visiite 
jne käsitlevaid aruandeid COREU -võrgu vahendusel, 
nagu varem on teinud rotatsiooni korras vahetuvad 
eesistujariigid. Lisaks jagavad ELi delegatsioonid teavet paljude eri tasandil toimuvate ELi koordinee
-
rimiskoosolekute kohta, näiteks missioonijuhtide, missioonijuhtide asetäitjate, majandus- ja kaubandus
-
küsimuste, koostöö, ajakirjanduse, teabe ja kultuuri jm teemal peetavad koosolekud. ELi delegatsioonid ja ELi liikmesriikide saatkonnad kolmandates riikides koostavad samuti regulaarselt ELi missioonijuhtide
 
ühisaruandeid. Delegatsioonid levitavad lisaks regu-  
laarselt muid aruandeid, analüütilisi uuringuid ja hin-  
nanguid ning elektroonilisi märgukirju. Euroopa välis-  
teenistus saadab igal päeval laiali märgukirju seisu-  
kohtadega oluliste rahvusvaheliste sündmuste suh-  
tes. Seisukohtade märgukirjad on tõhus vahend, mis  
aitab teada anda ELi seisukohta rahvusvahelise polii-  
Euroopa välisteenistuse vastus 31
Järeldused ja soovitused
71
Esimestel kuudel pärast Euroopa välisteenistuse 
loomist keskendusid kõik haldusteenistused sellele, 
et tõhustada protsesse, mis olid varem täielikult või 
osaliselt korraldatud komisjoni talituste abiga (per -
sonalitöö, IT jne). 2012. ja eriti 2013. aastal toimunud Euroopa välisteenistuse peakorteri struktuuri muut -
mine, 20 AD -taseme ametikoha üleviimine pea -
korterist delegatsioonidesse ning delegatsioonide vahendite nullbaasiline eelarvestamine on esime -
sed algatused planeerimise ja ressursside jagamise tõhustamiseks.
Euroopa välisteenistuse personali hindamise 
süsteemi vastuvõtmine 2012. aastal ning esimene 
hindamine 2013. aastal peaksid looma aluse põhjali -
kumale ja terviklikumale personalihaldusele.
Loodetavasti tugevdab see protsess järk -järgult 
seost personali tööpanuse ja Euroopa välisteenis -
tuse prioriteetide vahel, suurendades institutsiooni 
tõhusust ja tulemuslikkust.
Euroopa välisteenistuse tegevuse tõhusus paraneb 
siis, kui organisatsiooni ja üksikisikute eesmärgid on omavahel paremini kooskõlas.
72
Alates 2012. aastast toimuvad Euroopa välistee -
nistuse ning arengu ja koostöö peadirektoraadi personalitöötajate regulaarsed töökohtumised, kus 
käsitletakse delegatsioonides asuvate ametikohtade 
haldust ning see on oluline samm Euroopa välistee -
nistuse ja komisjoni tegevuse parema koordineeri -
tuse suunas.
Samuti on tõhustatud personalitöö süsteeme, nt 
SYSPER2, et parandada ühist personalihaldust (süs -
teem Job Context).66
ÜVJP iseloomulik tunnus on see, et suurem osa käsitletavatest poliitikavaldkondadest on seotud 
plaaniväliste ja ennustamatute sündmustega ning 
vajadusega kriisile kiiresti reageerida. Alalise ees-  
istuja olemasolu tegelikud eelised on järgmised.
1) Pideva vestluspartneri olemasolu poliitilises dia -
loogis ja konsultatsioonides kolmandate riikidega. 
Ühe näitena võib mainida, et poliitika- ja julgeole -
kukomitee eesistuja suutis taaselustada hääbuva 
dialoogi Ameerika Ühendriikidega, kellele varem ei pakkunud huvi olukord, kus iga kuue kuu järel tuli kohtuda uue vestluspartneriga.
2) Välditakse olukorda, kus poliitiliste prioriteetide valimisel lähtutakse vajadusest saavutada tulemusi kuue kuu jooksul. Näiteks mereturvalisuse ja Guinea lahe strateegiad koostati aegamööda ja põhjalikult märksa pikema aja jooksul ning lõpptulemus on 
selle võrra parem.
67
Kolme erineva eesistujaga (Euroopa välisteenistus, 
vahetuv eesistujariik ja Euroopa Ülemkogu eesis -
tuja) organite koordineeritud koostöö korraldamine 
samas poliitikavaldkonnas on keeruline ülesanne. 
Samuti tuleb märkida, et koordineerimise muudab tarbetult keerukamaks asjaolu, et nõukogu organite volitusi ei ole alates Lissaboni lepingust muudetud, mis tähendab, et ülesannete jaotus ÜVJP raamesse 
kuulumise või sellest väljapoole jäämise alusel ei 
vasta alati sellele, millised on Euroopa välisteenis -
tuse, komisjoni ja nõukogu tegelikud kohustused.
Euroopa välisteenistuse vastus 32
73 e)
Euroopa välisteenistus võtab kontrollikoja soovituse 
teadmiseks ning pooldab selle üldist suunitlust. 
Ta ei ole siiski endiselt kindel, kas hindamiskeskusi 
oleks võimalik kasutada Euroopa välisteenistuse personalipoliitika praeguses arengujärgus.
73 f)
Euroopa välisteenistus nõustub selle soovitusega, mis peaks laienema ka ÜJKP tsiviilmissioonide juhtimisele. Vastavad ettepanekud on praegu komisjoniga arutamisel ja Euroopa välisteenistus kutsub jätkuvalt üles lihtsustama delegatsioonide 
finantsjuhtimist.
73 g)
Euroopa välisteenistus nõustub selle soovitusega 
ning juhib tähelepanu sellele, et ühise asukoha kasutamise küsimuses toimuvad ELi liikmesriikide ja 
muude ELi institutsioonidega (nt Euroopa Investee -
rimispank) aktiivsed ja viljakad arutelud. Konsulaar -
teenistuste küsimuses on korraldatud kahepoolseid 
kohtumisi liikmesriikidega, et mõista nende konk -
reetseid vajadusi ja soove. Igasugune edasiminek 
selles valdkonnas sõltub liikmesriikide nõusolekust.73 a)
Euroopa välisteenistus võtab kontrollikoja soovituse 
teadmiseks ja tegeleb sellega juba Euroopa välis -
teenistuse hindamise kontekstis.
73 b)
Eespool esitatud põhjustel (vt vastus punktile 25) ei ole Euroopa välisteenistus veendunud, et ELi 
välis- ja julgeolekupoliitika uus üldine strateegiline 
raamistik on vajalik ja saavutatav. Ta on siiski valmis koos nõukogu ja komisjoniga seda küsimust edas -
pidi uuesti arutama.
73 c)
Euroopa välisteenistus nõustub selle soovitusega. Samas rõhutab Euroopa välisteenistus juba tehtud jõupingutusi sisemise ja institutsioonidevahelise 
ühtsuse saavutamiseks ning kinnitab oma tahet 
selles valdkonnas edasi liikuda tihedas koos -
töös muude asjaomaste ELi institutsioonide ja liikmesriikidega.
73 d)
Euroopa välisteenistus nõustub selle soovitusega. Nõukogule ja komisjonile on esitatud ettepanekud ja nende arutelu jätkub.
KUST  SAAB  ELi VÄLJAANDEID ?
Tasuta väljaanded :
•  üksikeksemplar id: 
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop .europa.eu);
•  rohkem eksemplar e ning plak atid ja kaardid: 
Euroopa Liidu esindust est (http://ec .europa.eu/r epresen t_et .htm),  
delega tsioonidest väljaspool ELi (http://eeas .europa.eu/delega tions/inde x_et .htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://eur opa.eu/eur opedir ect/inde x_et .htm) 
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne oper aatori, hotelli ja telefonik abiini puhul).
Tasulised väljaanded :
• EU Bookshopi kaudu (http://bookshop .europa.eu) .
Tasulised tellimused :
•  Euroopa Liidu Väljaannet e Talituse edasimüüja te kaudu  
(http://publica tions .europa.eu/others/agen ts/inde x_et .htm).
QJ-AB-14-011-ET-C  ISSN 1831-0818
Lissaboni lepinguga loodi uus välisasjade ja 
julgeolekupoliitika kõrge esindaja ametikoht, mille täitja on samaaegselt ka Euroopa Komisjoni asepresident. Kõrge esindaja tööd toetab Euroopa välisteenistuse nime kandev ELi uus diplomaatiline korpus. Kontrollikoja eriaruandes otsiti vastust küsimusele, kas välisteenistuse 
loomist oli mõjusalt juhitud. Aruandega leiti, 
et välisteenistus loodi kiirustades ja ilma 
asjakohase ettevalmistuseta ning et selle 
tõhusust vähendasid organisatsiooni ressursside 
haldamises sisalduvad puudused. Samuti leidis 
kontrollikoda, et koordinatsioon komisjoni ja 
liikmesriikidega on küll paranenud, ent endiselt 
ebapiisav.
EUROOPA
KONTROLLIKODA