ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 2.4.2009 
SEK(2009) 424 
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
mis on lisatud dokumendile:   
 
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAM ENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMI TEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 
 
Uus partnerlus ülikoolide moderniseerimiseks: ELi foorum ÜLIKOOLIDE ja 
ETTEVÕTJATE dialoogiks 
 
Mõju hindamise kokkuvõte  
   
{COM(2009) 158 final 
SEC(2009) 423 
SEC(2009) 425} 
ET 2   ET KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE, MI S KÄSITLEB UUT PARTNERLUST 
ÜLIKOOLIDE MODERNISEERIMISEKS:  ELi FOORUM ÜLIKOOLIDE JA 
ETTEVÕTJATE DIALOOGIKS 
Käesolev mõjuhinnang lisatakse komisjoni  teatisele „Uus partnerlus ülikoolide 
moderniseerimiseks: ELi foorum ÜL IKOOLIDE ja ETTEVÕTJATE dialoogiks”. 
Haridusnõukogu resolutsioonis, mis käsitleb  ülikoolide moderniseerimist Euroopa 
konkurentsivõime nimel ülemaailmses teadmist epõhises majanduses, kutsutakse komisjoni 
üles toetama liikmesriikide tegevust uuendamisk ava suhtes, muu hulgas edendades ülikoolide 
ja tööstuse/erasektori vahelist partnerlust. 
Haridust ja koolitust on alguses t peale käsitatud otsustava te gurina Lissaboni  strateegia 
eesmärkide saavutamisel. Siinjuures on eriti suur tähtsus teadmist e kolmnurgal, mis on 
teadmistepõhise majanduse liikumapanev jõud ja tagab jätkusuutliku majanduskasvu. Euroopa peab mobiliseerima oma jõupingutused, et teadmiste kolmnurk täies mahus toimima hakkaks
1. Ülikoolidel on siin oluline roll ja se lleks, et lahendada hariduse, teaduse ja 
innovatsiooni valdkonna probleeme, tuleb välja töötada ja rakendada uued koostöövormid 
ülikoolide ja teadusasutuste  ning äriringkondade vahel. 
Komisjoni teatises „Ülikoolide uuendamiskava täitmine: haridus, teadus ja innovatsioon”2 
rõhutati ülikoolid e keskset rolli Euroopa tuleviku kujundamise l ning edukal üleminekul 
teadmistepõhisele majandusele ja ühiskonnale . Teatises rõhutati vajadust kõnealuse sektori 
põhjaliku ümberstruktureerim ise ja moderniseerimise  järele, et Euroopa ei jääks ülemaailmses 
hariduse, teaduse ja innovatsiooni alases kon kurentsis kaotajaks. Kõnealuses dokumendis 
soovitati kolme valdkonda, kus ettevõtja d saaksid anda omapoolse panuse:  
– Juhtimine: ülikoolid võiksid üle võ tta ettevõtete juhtimise mudeleid; 
– Rahastamine: ettevõtjad võiksid osaleda ülikoo lide tegevuse rahastamises nii hariduse kui 
ka teaduse valdkonnas; ning 
– Õppekavad: üliõpilased peaksid saama sellise ha riduse, mis valmistab nad ette tulevaseks 
tööks; ettevõtjad saavad aida ta sellekohaseid vajadusi välja selgitada ja pakkuda 
praktikavõimalusi, mis aitavad üliõpilasel õpin gutelt tööle siirduda. Ettevõtjad peavad ka 
tundma motivatsiooni, et suunata oma töötaj aid edasi õppima ja oskusi ajakohastama kogu 
tööea vältel. 
Uuendatud Lissaboni strateegias rõhutatakse pa rtnerlusele toetuva lähenemisviisi tähtsust: 
Lissaboni tegevuskava peaksid omaks võtma  kõik sidusrühmad nii ELi, riiklikul, 
piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil. Kõik nad peaksid andma oma panuse Euroopa tuleviku ülesehitamisse. Mobiliseerimine ja  kollektiivsed jõupingutused on partnerluse 
põhielemendid. Ülikoolid, teadusorganisatsioonid ja är iühingud on selliste partnerluste 
peamised osalised.  
                                                
 
1 KOM(2008)865 (lõplik) „Ajakohastatud strateegiline raamistik üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja 
koolituse alal.” 
2 KOM(2006) 208 (lõplik) „Ülikoolide uuendamiskava täitmine: haridus, teadus ja innovatsioon” 
ET 3   ET 2008. aasta veebruaris korraldas komisjon ülikoode  ja ettevõtjate vahelise foorumi, millele 
järgnesid nimetatud aasta j ooksul veel kolm teemakohast seminari. Sai selgeks, et 
sidusrühmad hindavad seda dialoogi kõrgelt. Arutelu ei põhinenud mitte küsimusel, KAS 
koostööd on vaja, vaid sellel, KUIDAS korrald ada koostööd nii, et see oleks kõikidele 
sidusrühmadele kasulik. Nii ettevõ tluse kui ka haridusvaldkonna osalejad tervitasid võimalust 
diskuteerida neil teemadel ja kasutada juba  saadud kogemusi. Euroopa tasandil avaldati suurt 
toetust ideele kujundada ülikoolid e ja ettevõtjate vahelisest f oorumist dialoogi pidamise ja 
partnerluste mobiliseerimise va hend, mille raames tegeldaks ka selliste heade tavade 
kogumise, jagamise, vahetuse ja levitamisega , mis näitavad, kuidas ettevõtjad ja ülikoolid 
saavad teha vastastikku kasulikku koostööd. Käes olevas teatises teha kse ettepanek muuta 
ülikoolide ja ettevõtjate vaheline foorum amet likuks ja määrata kindlaks selle edaspidine 
korraldus; teatises tehakse poliitilised järeld used, mis toetuvad senisele dialoogile, ja 
esitatakse järgmises tööetapi s käsitletavate teemade kava. 
Ülikoolide ja ettevõtjate vaheline foorum p eaks tegelema suure hulga teemadega, mis on 
kindlaks määratud 2006. aasta te atises, eelkõige järgmisega: 
– toetama selliste õppekavade väljatöötamist,  mis tagavad ülikoolilõpetajate parema 
tööhõive; 
– toetama selliste oskuste väljaselgitamist, mida oodatakse ülikoolilõpetajatelt, kui nad 
tulevad tööturule; 
– toetama ettevõtliku meelelaadi arendami st ülikoolilõpetajate, õppejõudude ja 
teadustöötajate seas; 
– toetama asjakohaste juhtimisstruktuu ride väljatöötamist ülikoolides; 
– toetama kõrghariduse kaasamist elukestva õp pe valdkonda, täpsem alt ülikoolide ja 
ettevõtjate vahelist koostööd koolitus- ja ümberõppeprogrammide koostamisel ja rakendamisel; 
– toetama inter- ja transdistsiplinaarsust teadus- ja koolituskavades; 
– toetama teadmiste vahetust, jagamist ja kujunda mist ülikoolide, teadusorganisatsioonide ja 
ettevõtjate vahelise suurema liikuvuse kaudu (üliõpilased, teadust öötajad, õppejõud, muud 
kõrgharidustöötajad, ettevõtete töötajad). 
Käesolevas mõjuhinnangus vaadeldakse võima likke mõjusid seoses kõnealuse üldise 
tegevuskava kahe peamise teemaga: esiteks pr obleem, et väga paljudel ülikoolilõpetajatel 
puudub tööturu nõudmistele vastav teadmiste, oskus te ja pädevuste kooslus, ning teiseks 
Euroopa ebapiisav innovatsioonisuutlikkus.  
ELi tasandi meetmete puhul on võimalik kaaluda nelja  variandi vahel: Uusi meetmeid ei võeta 
(alusstsenaarium); konkreetsed meetmed, kasuta des olemasolevaid vahendeid; sihipärased 
poliitilised meetmed ELi tasand il, mis hõlmavad ELi tasandi pol iitikadokumendi väljaandmist 
koos üleeuroopalise platvormi loomisega si dusrühmade vahel struktureeritud dialoogi 
pidamiseks; liikmesriikidele s uunatud poliitilised meetmed. 
Ühegi variandi puhul ei ole ette näha keskkonna mõjusid. Variandid ei mõjuta eelarvet. Kõigi 
pakutud meetmete puhul on kavas need rakendad a olemasolevate rahaliste vahendite kaudu. 
ET 4   ET Vaatlustest on selgunud, et ülikoolide ja e ttevõtjate vahelisel ko ostööl on positiivne 
majanduslik ja sotsiaalne mõju. Seda, milline võiks olla pakutud variantide otsene majanduslik ja sotsiaalne mõju liikmesriikides, on siiski raske hinnata. Euroopa tasandil ei ole 
võimalik ette kirjutada, milliseid meetmeid peaks liikmesriik võtma. EL saab üksnes pakkuda liikmesriikidele toetusmeetmeid. EL saab osutada meetme hädavajalikkusele, ta saab välja selgitada peamised probleemid ja välja pa kkuda võimalikud lahendused, ta saab luua 
sidusrühmade vahelisteks arutel udeks ja kogemuste vahetuse ks vajaliku platvormi ning 
pakkuda näiteid paljudest eri al likatest kogutud heade tavade kohta. Üleeuroopalisel tasandil 
on võimalik praeguste algatuste ja programmi de vaheline sünergia paremaks muuta. 
Varianti 3, s.o sihipärased pol iitilised meetmed ELi tasandil, mis hõlmavad ELi tasandi 
poliitikadokumendi väljaandmist koos üleeuro opalise platvormi loom isega sidusrühmade 
vahel struktureeritud dialoogi pidami seks, peetakse kõige sobivamaks. 
Järelevalve ja hindamine jääksid ühelt poolt ül eeuroopalise haridus- ja koolitusalase koostöö 
ajakohastatud strateegilise raamistiku osaks ja  teiselt poolt võiks korraldada konkreetseid 
uuringuid selles valdkonnas toimunud arengute hindamiseks.