EUROOPA KOMISJON Brüssel,10.5.2017 COM(2017) 228 final KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE digitaalse ühtse turu strateegia rakendamise vahekokkuvõtte kohta Ühendatud digitaalne ühtne turg kõigile







{SWD(2017) 155 final}



„Digitehnoloogia ja digitaalne kommunikatsioon

on tunginud kõigisse eluvaldkondadesse.

Meil on vaja töötada sellise Euroopa nimel, mis avab meie kodanikele ja meie majandusele uued võimalused,

mis on tänapäeval digitaalsed.” President Junckeri kõne olukorrast Euroopa Liidus 14. septembril 2016



1. Sissejuhatus Mitu edukat tehnoloogilise muutuse lainet on muutnud inimühiskonda ja majandust, tuues kaasa pikaajalise positiivse mõju nii majanduskasvule kui ka elukvaliteedile. Praegusel digitaalsel revolutsioonil on kõik eeldused sedasama teha. Kaks kolmandikku eurooplastest arvab, et uus digitehnoloogia on avaldanud positiivset mõju ühiskonnale, majandusele ja nende endi eludele. Lõviosa vastajatest on seisukohal, et ELi liikmesriikide ametiasutused ja ettevõtted peaksid võtma meetmeid, et tegeleda seoses digiteerimisega esile kerkinud probleemidega. Inimestel ja ettevõtetel ELis on olemas kõik vajalik, et digitaalse ühtse turu võimalusi ära kasutada. Need hõlmavad tugevat tootmisbaasi ja kiire kasvuga idufirmade ökosüsteemi, mis koos digiteeritud tööstusprotsesside ja kvalifitseeritud tööjõuga võivad lähitulevikus majanduskasvu ergutada. Andmemajanduse potentsiaali avamiseks peab EL neid võimalusi ära kasutama, et maksimeerida Euroopa teenusesektori digiteerimine, eelkõige tervishoiu-, energia-, transpordi- ja rahandusvaldkonnas. Neid eeliseid saab aga täiel määral ära kasutada vaid siis, kui nii EL, liikmesriigid kui ka erasektor teevad olulisi lisainvesteeringuid digitaalsetesse oskustesse ja infrastruktuuri. ELi digitaalse ühtse turu lõpuleviimiseks on vaja ka selget ja stabiilset õigusraamistikku, et soodustada innovatsiooni, vähendada turu killustatust ja võimaldada kõigil osalejatel osa saada uuest turudünaamikast õiglastel ja tasakaalustatud tingimustel. See loob usalduse, mis on ettevõtjate ja tarbijate kindlustunde aluseks. See on digitaalse ühtse turu strateegia eesmärk. Koos parema juurdepääsetavuse ja õiglaste tingimustega tähendab kõnealune strateegia avatud turgu, kus ettevõtjad ja üksikisikud saavad ükskõik kus Euroopas sama tõhusalt tegutseda kui oma koduriigis. Strateegia vastuvõtmisele järgnenud kahel aasta on komisjon teinud ettepanekuid kõigi 16 kindlaks määratud põhimeetme kohta. Nendes keskendutakse valdkondadele, kus EL saab anda lisaväärtust, näiteks Euroopa digitaalvaldkonna projektid, mis on nii laiahaardelised ja keerukad, et riigid üksi ei suudaks neid ellu viia. On äärmiselt oluline, et kõik osapooled tagaksid, et meetmed võetakse, rakendatakse ellu ja jõustatakse sellise aja jooksul, mis on kooskõlas digitaalmajanduse kiire arenguga. Selle võimaldamiseks kasutab komisjon kõiki poliitilisi vahendeid ja rahastamisvõimalusi, kuid täpselt sama oluline on liikmesriikide, Euroopa Parlamendi, nõukogu ja sidusrühmade toetus. Ilma selleta ei saa digitaalne ühtne turg teoks. Ka valges raamatus „Euroopa tulevik“ on rõhutatud digimaailma olulist rolli Euroopa ümberkujundamises. Digitehnoloogia mõjutab ELi poliitika iga tahku: kuidas me toodame ja tarbime energiat, kuidas me liigume punktist A punkti B, kuidas kapital Euroopas liigub. Varsti saavad inimesed reisida kõikjal ELis, ilma et nad peaksid muretsema rändlusteenuste hindade või selle pärast, et nad ei saa kuulata muusikat, mängida mänge, vaadata filme ja spordisündmusi, mille eest nad on juba maksnud. On oluline, et ELi ettevõtjad võtaksid kasutusele digitehnoloogia võimalused, et jääda ülemaailmsel tasandil konkurentsivõimeliseks ja et ELi idufirmad saaksid kiiresti kasvada, kasutades täielikult ära pilvandmetöötlust, suurandmete lahendusi, robootikat ja kiiret lairibaühendust, luues seeläbi uusi töökohti, suurendades tootlikkust, ressursitõhusust ja muutudes jätkusuutlikumaks. E-valitsuse lahenduste kasutamine tooks inimestele, ettevõtetele ja haldusasutustele samuti tohutut kasu ja avaks ukse uutele piiriülestele võimalustele, eriti kui kasutatakse elektroonilisi allkirju. Samal ajal peab digitaalne taristu, millel digitaalmajandus rajaneb, olema töökindel, vastupidav ja seda peab saama kohandada vastavalt esilekerkivatele ohtudele. Vastasel korral inimeste ja ettevõtete usaldus kaob ja digilahenduste kasutuselevõtt väheneb.

Käesolevas vahekokkuvõttes hinnatakse digitaalse ühtse turu rakendamisel tehtud edusamme ning tehakse kindlaks, millistes valdkondades on vaja teha täiendavaid jõupingutusi ja millistes aspektides nõuab muutuv digitaalne maailm uusi ELi tasandi meetmeid. Teatisele on lisatud 2017. aasta Euroopa digitaalarengu aruanded, milles kirjeldatakse tehtud edusamme nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil, ning komisjoni talituste töödokument, milles on esitatud tõendid, millele käesolev läbivaatamine toetub. 2. Üleskutse kiireks õigusaktide koostamiseks ja tõhusaks rakendamiseks Ühisavalduses ELi seadusandlike prioriteetide kohta rõhutati ELi institutsioonide poliitilist vastutust võtta digitaalse ühtse turu seisukohast olulised õigusaktid vastu 2017. aasta lõpuks. Viivituste korral oleksid inimesed vähem kaitstud; nad ei saaks kasutada paremaid, kiiremaid ja odavamaid ühendusi ning nende juurdepääs laiemale veebisisule oleks blokeeritud. Kolmekordne kasu tarbijatele on saamas reaalsuseks Eelised, mis nähti ette komisjoni esimestes ettepanekutes, hakkavad pärast Euroopa Parlamendi ja nõukoguga sõlmitud kokkuleppeid tegelikkuseks saama. Rändluse jaehinnadkaotatakse alates 15. juunist 2017. ELis reisivad mobiiltelefonide kasutajad, saavad helistada, sõnumeid saata ja veebis surfata sama hinnaga nagu koduvõrgus. Riikide reguleerivad asutused jälgivad hoolikalt arenguid, et tagada uute õigusnormide järgimine ja kasu tarbijatele. 34 % eurooplastest teevad vähemalt kord aastas ELi piires välisreise. Aastal 2014 väitsid umbes pooled Euroopa kodanikud, et nad ei kasuta välismaal olles internetti, sest see on liiga kallis. Veebisisuteenuste piiriülene kaasaskantavus, mis tähendab, et alates 2018. aasta algusest saavad tarbijad oma internetiteenuste paketti (filmid, spordiülekanded, e-raamatud, videod, mängud või muusika) kasutada ka teistes ELi riikides reisides. 60 % noortest eurooplastest ütlevad, et piiriülene kaasaskantavus on internetiteenuse tellimisel oluline. Selle kolmekordse eelise paketi viimane osa tuleneb põhjendamatu asukohapõhise piiramise kõrvaldamise ettepaneku kiirest vastuvõtmisest. Ettevõtjad ei saa enam teiste liikmesriikide tarbijaid diskrimineerida, kui see ei ole objektiivselt põhjendatud. Vaid veidi üle kolmandiku piiriülestest ostukatsetest on edukad (37 %). Internetiühendus kõigile Selleks et parandada ühenduvust ja uute teenuste arendamist pärast 2020. aastat, võtavad liikmesriigid koordineeritud meetmeid, et võtta traadita lairibaühenduse jaoks kasutusele kvaliteetne 700 MHz sagedusala. Sagedusala piiriülene koordineerimine on oluline element. Ilma selleta ei saaks 5G võrgud ja uued teenused, mis nendega kaasnevad – internetiühendusega autod, kaugtervishoiusüsteem, arukad linnad ja videote voogedastus nutiseadmetes – korralikult toimida. Selleks et varustada EL kvaliteetsete ja kiirete telekommunikatsioonivõrkudega, on ülioluline, et liikmesriikidel oleks ka edaspidi koordineeritud sagedusalapoliitika. Kui me tahame, et digirevolutsiooniga kaasnevatest hüvedest saaks osa igaüks, on Euroopal vaja elektroonilise side seadusandlikku raamistikku, millega edendataks sellise taristu kasutamist, mille kaudu saab internet tõrgeteta levida igal pool ELis, ka maapiirkondades , tagades samas tõhusa konkurentsi. Suur osa vajalikest investeeringutest tuleb erasektorist, mida toetab parem õiguskeskkond. Selle jaoks on vaja kiiresti vastu võtta Euroopa elektroonilise side seadustiku ettepanek ja määrus Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Ameti (BEREC) kohta. Lairibaühenduse kiiret kasutuselevõttu toetavad ka Euroopa elektroonilise side seadustikus kavandatavad meetmed, et tõhustada raadiospektri koordineerimist, soodustada konkurentsi telekommunikatsiooniturgudel ja investeeringuid suure läbilaskevõimega võrkudesse. Samuti on vaja kiiresti rakendada direktiiv 2014/61/EL kiire elektroonilise side võrkude kasutuselevõtukulude vähendamise meetmete kohta . Internetiühenduse eesmärkide saavutamiseks aastaks 2025, on vaja kokku 500 miljardi euro väärtuses investeeringuid, millest praeguste hinnangute kohaselt on puudu 155 miljardit eurot. Selleks et veelgi stimuleerida investeeringuid, mida tehakse praegu kiire lairibaühenduse kasutuselevõtuks, võtab EL kasutusele ka Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid (ligikaudu 6 miljardit eurot aastaks 2020, et võimaldada rohkem kui 14,5 miljonile leibkonnale kiire lairibaühendus) ja rahastamisevahendid, nagu Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (ligikaudu 3,2 miljardit eurot avaliku ja erasektori investeeringuid) ja Euroopa ühendamise rahastu. Euroopa ühendamise lairibaühenduse fond aitab erainvestoritel ühendada jõud, et toetada digitaalvõrgu taristuid alateenindatud piirkondades ja kaasata aastani 2021 kuni 1,7 miljardit eurot täiendavaid investeeringuid. See töö saab ka tõuke tasuta internetiühenduse edendamist kohalikes kogukondades (WiFi4EU algatus) käsitleva ettepaneku kiire vastuvõtmise ja rakendamisega. See võimaldaks kuni 8 000 kohalikul kogukonnal saada osa 120 miljoni euro suurusest rahalisest toetusest, mis on ette nähtud aastani 2020. Siinkohal tuleb märkida, et komisjon kiidab regulaarselt heaks riiklikke lairibaühenduse riigiabi kavasid ning see on samuti üks oluline ELi tasandi meede investeeringute soodustamiseks. Kõik sidusrühmad peavad tegema koostööd, et saavutada ELi ühenduvuseesmärk aastaks 2025 ja tagada, et Euroopa saavutaks 5G tegevuskava rakendamise kaudu maailmas juhtpositsiooni 5G teenuste kasutamises. Parem internetipõhine kauplemiskoht tarbijatele ja ettevõtjatele Digitaalse ühtse turu üks peamisi eesmärke on piiriülese e-kaubanduse ergutamine. Selleks et need eelised materialiseeruma hakkaksid, on nüüd rida ettepanekuid vaja kiiresti vastu võtta. Täielikult ühtlustatud digitaallepinguõigus ja rangemad õigusnormid riiklike tarbijakaitseametite koostöö kohta parandavad tarbijakaitset ja tingimusi ettevõtjate jaoks, kes müüvad tooteid ja teenuseid piiriüleselt. Täielikult ühtlustatud õigusnormid digitaallepingute kohta vähendavad tarbijalepinguid käsitlevate siseriiklike õigusnormide erinevust ja kõrvaldavad ühe peamistest põhjustest, miks ettevõtjad kasutavad asukohapõhist piiramist. See, kui palju ettevõtjaid e-kaubanduse võimalusi kasutavad, sõltub ka saadetiste taskukohaste piiriülese kättetoimetamise teenuste kättesaadavusest ja lihtsamast käibemaksu deklareerimise korrast. Innovatsiooni soodustava keskkonna loomine tõhusa jõustamise kaudu

Komisjon algatas 2015. aasta mais e-kaubanduse sektori konkurentsiuuringu, et teha kindlaks võimalikud konkurentsiprobleemid, mis tulenevad ettevõtjate äritavadest. Sektoriuuringu tulemused aitavad tegeleda just neid e-kaubanduse tavasid käsitlevate konkurentsieeskirjade jõustamisega, millel on konkurentsile ja piiriülesele kaubandusele kõige negatiivsem mõju. Komisjon on juba algatanud kolm uurimist väidetavate konkurentsi kahjustavate tavade kohta tarbeelektroonika, videomängude ja hotellimajutuse puhul. Ka liikmesriikide ametiasutused on teinud konkreetseid jõupingutusi tarbijakaitsealaste õigusaktide jõustamiseks ja sellealase koostöö parandamiseks. Koos käimasolevate jõupingutusustega suurendada eeskirjade täitmise tagamise suutlikkust internetis, aitavad tarbijavaidluste veebipõhise lahendamise süsteem ning ebaausate kaubandustavade direktiivi ajakohastatud suunised tagada, et tarbijate õigusi ka praktikas tulemuslikult kaitstakse. Intellektuaalomandi õiguste kaitse on oluline, et edendada loomingulisust ja innovatsiooni ning luua turul usaldust. Komisjon on lõpetamas kõigi intellektuaalomandi õiguste, sealhulgas autoriõiguse jõustamist käsitleva olemasoleva õigusliku raamistiku hindamist. Eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse reaalsuseks muutmine internetis Isikuandmete kaitse üldmäärus on oluline vahend, et tagada üksikisikute põhiõigus isikuandmete kaitsele digitaalajastul. Sellega pakutakse ettevõtjatele lihtsamaid õigusnorme, luuakse uusi ärivõimalusi ja soodustatakse innovatsiooni. Komisjon teeb tihedat koostööd liikmesriikide, sõltumatute andmekaitseasutustega, ettevõtete ja kodanikuühiskonnaga, et valmistada ette määruse kohaldamist alates 25. maist 2018. Eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitleva määruse muutmise eelnõuga täiendatakse isikuandmete kaitse üldmäärust ning tagatakse kooskõla selle üldmääruse asjaomaste õigusnormidega. Sellega suurendatakse õiguskindlust ja kasutajate eraelu puutumatuse kaitset internetis veelgi, võimaldades samal ajal ettevõtetel senisest enam kasutada elektroonilise side andmeid, kui kasutajad on selleks loa andnud. Eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitleva määruse kiire vastuvõtmine võimaldab tarbijatel ja ettevõtjatel pärast isikuandmete kaitse üldmääruse kehtima hakkamist 2018. aasta mais kasu saada täieliku digitaalse privaatsuse raamistikust. Sisu loomise ja levitamise tingimuste parandamine digitaalajastul Audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi kavandatava läbivaatamisega luuakse õiguslik raamistik, mida on ajakohastatud vastavalt digitaalajastu vajadustele. Sellega tagatakse tasakaal konkurentsivõime ja tarbijakaitse vahel, edendatakse aktiivsemalt Euroopa päritolu teoseid ja suurendatakse reguleerivate asutuste sõltumatust. 67 % ELi elanikest, kes kasutasid viimase kolme kuu jooksul internetti, loevad uudiseid internetis. Rohkem kui pooled (51 %) kasutasid internetti mängude mängimiseks või mängude, piltide, filmide või muusika allalaadimiseks. 31 % kuulasid veebiraadiot. ELil on vaja ka tänapäevaseid autoriõiguse eeskirju tagamaks, et tarbijad ja loojad saaksid digitaalse maailma võimalusi täiel määral ära kasutada. Komisjoni ettepaneku eesmärk on tagada parem piiriülene juurdepääs veebisisule, suuremad võimalused autoriõigusega kaitstud materjalide kasutamiseks haridus-, teadus- ja kultuuripärandi kaitse valdkonnas ning paremini toimiv ja õiglasem veebisisuga kauplemise turg. Alates digitaalse ühtse turu strateegia algatamisest 2015. aasta mais, on komisjon tegelenud kõigi põhimeetmetega, esitades kokku 35 ettepanekut. Praeguseks on üks neist kaasseadusandjate poolt vastu võetud. Komisjon kutsub Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles jõudma digitaalse ühtse turu strateegia raames tehtud ettepanekute osas kiiresti kokkuleppele ja paneb kõigile osapooltele südamele, et nad tagaksid kavandatud meetmete kiire vastuvõtmise ja rakendamise, mis võimaldaks ELi elanikel ja ettevõtetel saada kasu toimivast digitaalsest ühtsest turust. 3. Õiglase, avatud ja turvalise digitaalse keskkonna tagamine Digimaailm on kiiresti muutuv keskkond, kus poliitika peab kohanema muutuvate oludega. Uute tehniliste lahenduste laialdane kasutuselevõtt võib tuua suurt kasu majandusele ja meie igapäevaellu. Siiski on oluline, et nende suhtes kehtiksid teatavad eeskirjad, mis annavad tarbijatele ja ettevõtetele kindlustunde. Selleks on vaja digitaalse ühtse turu strateegiat laiendada, et võtta arvesse uusi suundumusi ja probleeme, näiteks seoses veebiplatvormide, andmemajanduse ja küberjulgeolekuga. 3.1 Veebiplatvormide muutmine õiglase internetikeskkonna vastutustundlikeks osalejateks Veebiplatvormid ergutavad innovatsiooni ja majanduskasvu digitaalmajanduses. Neil on internetimaailma arengus suur roll ja nad loovad uusi turuvõimalusi, eelkõige just VKEde jaoks. Samal ajal on platvormid muutunud peamisteks internetisisule juurdepääsu kontrollijateks, vahendades juurdepääsu teabele, sisule ja internetikaubandusele. Veebiplatvormid korraldavad internetimaailma, mis muudab veebi ehk WWWd põhjalikult, tuues kaasa uusi võimalusi, aga ka probleeme. Hiljutises veebiplatvormi käsitlevas Eurobaromeetri uuringus osalenud VKEdest 82% kasutavad toodete ja/või teenuste reklaamimiseks internetis veebiplatvorme või otsingumootoreid. 66 % kinnitavad, et nende järjestusel otsingutulemustes on nende müüginumbritele märkimisväärne mõju . Ligi pool (42 %) vastanud VKEdest kasutavad oma toodete ja teenuste müümiseks internetipõhiseid kauplemiskohti. Lisaks sellele kasutab 90 % ettevõtjatest, kes esitasid komisjoni korraldatud teabe hankimise ülesande käigus oma vastused ettevõtjate kaubandustavade kohta seoses äriplatvormidega, sotsiaalmeedia veebiplatvorme ärilisel eesmärgil. Enamik (53 %) Eurobaromeetri 2016. aasta küsitlusele vastanutest ütles, et nad jälgivad arutelusid sotsiaalmeedias, näiteks loevad artikleid internetis või jälgivad internetipõhiseid suhtlusvõrgustikke või blogisid. Valdav enamus aruteludes osalejatest või nende jälgijatest on kuulnud, lugenud, näinud või ise kogenud, kuidas ajakirjanike, blogijate või sotsiaalmeedias aktiivsete isikute suunal on tehtud vihkamist õhutavaid avaldusi või ähvardusi (75 %) . Oma 2016. aasta mai teatises veebiplatvormide kohta tõi komisjon välja kaks konkreetset küsimust, millega oleks vaja põhjalikumat tegeleda: õiglase ja innovatsiooni soodustava ärikeskkonna tagamine ning ebaseadusliku veebisisu kiire ja tõhus eemaldamine veebiplatvormidelt koos nõuetekohase kontrolli ja tasakaalu kehtestamisega. Õiglaste ja innovatsiooni soodustavate majanduslike tingimuste loomine platvormide jaoks

Komisjon viis läbi teabe hankimise ülesande ettevõtjate kaubandustavade kohta seoses äriplatvormidega. Esialgsed tulemused näitavad, et mõned veebiplatvormid kasutavad kaubandustavasid, mis võivad olla nende professionaalsetele kasutajatele kahjulikud, näiteks toodete või teenuste eemaldamine (nimekirjast kustutamine) ilma piisava etteteatamisajata või ilma ühegi tõhusa võimaluseta vaidlustada platvormi otsust. Ollakse mures, et mõned platvormid annavad eelise oma toodetele või teenustele, diskrimineerivad teatavaid tarnijaid ja müüjaid ning piiravad juurdepääsu isikuandmetele ja isikustamata teabele ja sellise teabe kasutamist, sealhulgas teave, mille ettevõte on platvormil oma tegevuse kohta sisestanud. Oluliste probleemidena on välja toodud ka vähene läbipaistvus, nt otsingutulemuste järjestus, või selguse puudumine seoses teatavate kehtivate õigusaktide või tegevuspõhimõtetega. Suurem osa professionaalsete kasutajate ja veebiplatvormide erimeelsustest jääb lahendamata ning see võib asjaomaseid ettevõtteid väga negatiivselt mõjutada. Asjaolu, et puuduvad õigusvahendid, mis võimaldaksid ärikasutajatel esilekerkivaid probleeme kiiresti ja tõhusalt lahendada, on äriplatvormi kontekstis samuti suur probleem, nagu nähtus uutest tõenditest. Nende murede lahendamiseks on komisjoni üldine poliitiline eesmärk tagada õiglane, prognoositav, jätkusuutlik ja usaldusväärne ettevõtluskeskkond veebipõhises majanduses Võitlus ebaseadusliku veebisisu vastu Võitlus ebaseadusliku veebisisuga nõuab otsustavat tegutsemist kõigi sidusrühmade poolt. Samal ajal tuleb tagada põhiõigused, nagu sõnavabadus, ning soodustada innovatsiooni. Komisjon võttis endale kohustuse säilitada veebiplatvormide tasakaalustatud ja prognoositav vastutuskord ja kasutada ebaseadusliku veebisisuga võitlemisel valdkondlikku probleemipõhist lähenemisviisi. Selleks et suurendada interneti usaldusväärsust, võttis komisjon endale ülesandeks analüüsida vajadust ebaseadusliku veebisisu kogu ELi hõlmava ametliku märgistamise ja eemaldamise mehhanismide (teavitamine ja meetmed) järele ning vastutust käsitlevate õigusnormide ja selliste platvormide toetamise vajadust, kes on vabatahtlikult võtnud ennetavaid meetmeid, et võidelda ebaseadusliku infosisu vastu. Toetudes viimase aja saavutustele ja edukale tööle paljudes digitaalse ühtse turu raames toimunud platvormiaruteludes, leiab komisjon, et on vaja paremini kooskõlastada käimasolevaid algatusi, et muuta need sidusamaks, ning kooskõlastada seiret, et suurendada dialoogide mõju. Arutelud ebaseadusliku infosisu kõrvaldamise menetluslike aspektide ja põhimõtete üle moodustavad osa tööst, mida komisjonil on kavas koos platvormidega teha. See puudutab selliseid küsimusi nagu minimaalsed menetluslikud nõuded veebivahendajate teavitamise ja andmesisu kõrvaldamise menetluse jaoks, mis on seotud näiteks järgmiste aspektidega: teavitamise kvaliteedikriteeriumid, eemaldamisele vastuväite esitamise mehhanism, aruandluskohustus, kolmandate isikutega konsulteerimise mehhanism, vaidluste lahendamise süsteemid ja tegevuse kooskõlastamine ametiasutustega, meetmed korduvrikkujate suhtes ning solvavate ja pahatahtlike teadete puhul. See peaks toimuma koostoimes käimasolevate dialoogide ja tööga muudes valdkondades, näiteks Euroopa julgeoleku tegevuskava raames. Edasine töö selles valdkonnas võiks hõlmata ka tööstusharu parimate tavade edendamist, näiteks ametlikke märgistamisprogramme. Komisjon teeb järgmist: ·valmistab ette meetmed, mis käsitlevad platvormide ja ettevõtjate vahel kindlaks tehtud probleeme, nagu ebaõiglased lepingutingimused ja ebaõiglased kaubandustavad, keskendudes ka vaidluste lahendamisele, õiglaste tavade kriteeriumidele ja läbipaistvusele. Sõltuvalt mõjuhinnangust ning liikmesriikide ja sidusrühmadega peetavate struktureeritud dialoogide tulemustest võivad need meetmed võtta õigusakti kuju. See töö peaks valmis saama 2017. aasta lõpuks. Komisjon kasutab ka tulevikus oma konkurentsipoliitika jõustamise volitusi, kui see on vajalik; ·tagab platvormidialoogide parema koordineerimise digitaalsel ühtsel turul, keskendudes ebaseadusliku sisu eemaldamise mehhanismidele ja tehnilistele lahendustele, et suurendada nende tõhusust, austades seejuures täielikult põhiõigusi. Eesmärk on toetada neid mehhanisme suuniste ja ühtsete menetluslike aspektidega, nagu ebaseaduslikust sisust teavitamine ja selle eemaldamine, tagades samal ajal läbipaistvuse ning vajaliku kontrolli ja tasakaalu, et kaitsta põhiõigusi ja vältida õiguspärase sisu ülemäärast eemaldamist. Komisjon annab ka juhtnööre vastutuseeskirjade kohta ja toetab platvorme vabatahtlike meetmete võtmisel, kui nad tegutsevad ennetavalt ebaseadusliku veebisisu eemaldamiseks, tegutsedes heas usus. See töö peaks andma esimesi konkreetseid tulemusi 2017. aasta lõpuks. 3.2 Euroopa andmemajanduse arendamine Andmemajandus saab aidata Euroopa ettevõtetel kasvada, moderniseerida avalikke teenuseid ning võimestada kodanikke. Selleks peavad andmed olema kogu aeg kättesaadavad ja ühtse turu piires vabalt liikuvad ning kättesaadav peab olema ka nende analüüsimiseks vajalik kõrgjõudlusega andmetöötlus. Kui andmemajandust käsitlev asjakohane poliitika ja õiguslik raamistik võetakse vastu õigel ajal, suureneb andmemajanduse koguväärtus aastaks 2020 739 miljardi euroni, moodustades 4 % ELi SKPst (rohkem kui kahekordne suurenemine võrreldes hetkeolukorraga) ning andmespetsialistide arv kasvab 6 miljonilt 2016. aastal rohkem kui 10 miljonini aastaks 2020, kui lähtuda kiire kasvu stsenaariumist. ELi õigusaktidega on keelatud isikuandmete vaba liikumise piiramine Euroopa Liidus isikuandmete kaitse ettekäändel. Muud liiki piirangud aga isikuandmete kaitse üldmäärusega hõlmatud ei ole. Isikustamata andmed jäävad praeguste eeskirjade kohaldamisalast välja. Isikustamata andmed on näiteks maksudokumendid, nagu arved, raamatupidamisdokumendid või ettevõtte registreerimisdokumendid, aga samuti täppispõllumajanduse andmed (aitavad jälgida ja optimeerida pestitsiidide, toitainete ja vee kasutamist) või andurite edastatavad andmed, näiteks tuuleturbiinide puhul, nagu temperatuur, tuuleolud, või tööstusrobotite hooldusandmed, näiteks teade värvi lõppemise kohta. Selleks et tagada isikustamata andmete tõhus ja usaldusväärne piiriülene vaba liikumine, peaksid liikmesriigid ja tööstus juhinduma andmete vaba liikumise põhimõttest ELi piires. Nõuded andmete asukohale, mis tähendab, et andmeid tohib säilitada ja töödelda vaid konkreetsel territooriumil, oleks õigustatud vaid vähestel juhtudel, näiteks riikliku julgeoleku eesmärgil. Ühtse lähenemisviisi väljatöötamiseks algatas komisjon avaliku konsultatsiooni ning üksikasjaliku arvamuste vahetuse liikmesriikidega ELi andmete vaba liikumise koostööraamistiku üle digitaalsel ühtsel turul. See raamistik võiks lisaks andmete vaba liikumise põhimõttele ELi piires hõlmata ka liikmesriikide õigustatud huvisid andmete turvalise säilitamise suhtes, tagades andmete piiriülese kättesaadavuse näiteks maksukontrolli eesmärgil, kuid võimaldades samal ajal ka majanduslikke ja muid hüvesid, mis tulenevad isikustamata andmete vabast liikumisest. Komisjon kaalub kooskõlas Euroopa pilvandmetöötluse algatusega edasisi täiendavaid meetmeid, mis hõlmaksid ärikasutajate pilvandmetöötluse lepinguid ja pilveteenuse osutajate vahetamist. Lisaks sellele võib komisjon algatada rikkumismenetlusi, kui ta leiab, et kehtivaid teenuste vaba liikumist käsitlevaid õigusnorme ei ole nõuetekohaselt rakendatud. Ka jälgib komisjon tähelepanelikult, kuidas liikmesriigid kohaldavad isikuandmete kaitse üldmääruse erisätteid, näiteks seoses geneetiliste, biomeetriliste ja terviseandmetega, tagamaks et isikuandmete vaba liikumist ei piirata liidus põhjendamatult. Samal ajal kui isikuandmete suhtes kehtivad ühtlustatud õigusnormid, reguleerivad ettevõtted isikustamata andmetele juurdepääsu ja nende taaskasutamist ettevõtetevahelise suhtluse kontekstis juhtumispõhiselt või lepingu alusel. Võttes aluseks teatisele „Euroopa andmemajanduse loomine“ järgnenud avaliku konsultatsiooni tulemused, hindab komisjon, kas isikustamata andmetele juurdepääsu reguleeriva selge raamistiku puudumine pärsib innovatsiooni ja majanduskasvu, seda eelkõige VKEde puhul, ning kas oleks vaja algatusi, mis edendaks õiglast ja tasakaalustatud juurdepääsu andmetele ja nende kasutamist. Komisjoni töös seoses andmetele juurdepääsu ja nende kasutamisega vaadeldakse ka võimalusi, kuidas teha kättesaadavaks rohkem avaliku sektori andmeid ja avaliku sektori rahastatud andmeid, sest see on oluline andmeallikas innovatiivsete teenuste ja teadusuuringute jaoks. Eritähelepanu pööratakse veel sellele, kuidas teha rangelt kindlaks määratud tingimustel kättesaadavaks ametiasutuste eravalduses olevad andmed, mida ametiasutused kasutavad avalikku huvi pakkuvate ülesannete täitmiseks. Asjade interneti kasutuselevõtt toob uusi probleeme seoses ühendatud süsteemide ning toodete ja teenuse ohutusega ning ettevõtete vastutusega. Vigased andurid, halvasti töötav tarkvara või ebastabiilne ühendus ei võimalda täpselt kindlaks teha, kes on tehniliselt ja õiguslikult mis tahes tekkinud kahju eest vastutav. Komisjon kaalub vajadust kohandada kehtivat õiguslikku raamistikku, et võtta arvesse uusi tehnoloogilisi arenguid (kaasa arvatud robootika, tehisintellekt ja 3D printimine), eriti tsiviilõigusliku vastutuse vaatenurgast ning võttes arvesse tootevastutuse direktiivi ja masinadirektiivi käimasoleva hindamise tulemusi Standardites osutatud patenditud tehnoloogia (standardi jaoks olulised patendid) kättesaadavuse prognoositavus on ülioluline asjade interneti leviku jaoks, kus erinevad sektorid rakendavad mobiilside standardeid. Komisjon otsib praegu tõhusaid vahendeid, et tagada tasakaalustatud raamistik selle intellektuaalomandi litsentsimiseks viisil, mis austaks nii tehnoloogia arendajate kui ka kasutajate huve. Komisjon teeb järgmist: ·koostab mõjuhinnangu alusel 2017. aasta sügiseks õigusakti ettepaneku ELi andmete vaba liikumise koostööraamistiku kohta, milles võetakse arvesse andmete vaba liikumise põhimõtet ELis, isikustamata andmete liikuvust, sealhulgas näiteks selliste äriteenuste nagu pilveteenuste vahetamise korral, ning teatavate andmete kättesaadavuse põhimõtet, kui neid andmeid kasutatakse õigusliku kontrolli eesmärgil ja isegi siis, kui need andmed on talletatud teises liikmesriigis;

·valmistab 2018. aasta kevadel kehtivatele õigusaktidele ja mõjuhinnangule toetudes ette avaliku sektori ja avaliku sektori rahastatud andmete kättesaadavuse ja taaskasutamise algatuse ning uurib üldist huvi pakkuvate eravalduses olevate andmete küsimust; ·analüüsib põhjalikumalt, kas määrata kindlaks põhimõtted, kes on vastutav kahju eest, mille on tekitanud andmemahukad tooted; ·hindab, kas on vaja võtta meetmeid seoses esilekerkivate andmeprobleemidega, mida tõsteti esile 2017. aasta jaanuaris avaldatud andmeid käsitlevas teatises, näiteks andmetele juurdepääsu õigused. 3.3 Usaldusväärse küberkeskkonna edendamine – ühine küberjulgeolekuprobleemidega tegelemine Ühiskonnas on tähelepanu liikumas spetsiaalsetelt võrguseadmetelt (arvuti, nutitelefon, kantavad seadmed) pidevalt võrgus olevatele seadmetele (majapidamistarbed, tööstustooted jne). Aastaks 2020 on hinnangute kohaselt üksnes ELis internetti ühendatud 6 miljardit majapidamisseadet (televiisorid, külmikud, pesumasinad jms). Võrgustunud majandus ja ühiskond on küberohtudele ja -rünnakutele vastuvõtlikum ja vajab tugevamat kaitset. Suurem sõltuvus võrguühendusest tähendab, et meie võrgustatud keskkond on täpselt nii turvaline nagu selle nõrgim lüli ja et iga turvarikkumine võib põhjustada märkimisväärset kahju. Iga nõrka kohta (ebaturvaline ühendus või toode) saab nii ära kasutada, et mõju võib olla väikesest häiringust ja tühisest kahjust kuni laiaulatuslike tundlike isikuandmetega seotud rikkumiste, terrorismi ja demokraatlike protsesside õõnestamiseni. Küberrünnakute arv suureneb ja nendega tegelemisel seisame tihti silmitsi probleemiga, et kuigi küberrünnakud on enamasti piiriülesed, lõpeb õiguskaitsealane pädevus riigipiiriga. Alates 2016. aasta algusest on iga päev toimunud üle 4 000 lunavararünnaku, mida on 300 % rohkem kui aastal 2015. Need rünnakud kahjustavad kõiki ettevõtteid, ükskõik kui suured või väikesed nad poleks, ning õõnestavad usaldust digitaalmajandusse ja meie demokraatlikesse institutsioonidesse. Laiaulatuslikud küberrünnakud võivad häirida teenuseid kogu Euroopa Liidus ja seda võivad ära kasutada hübriidrünnakute toimepanijad. Siin on vaja tõhusat reageerimist ja kriisiohjamist ELi tasandil, mis tugineks sihtotstarbelisele küberpoliitikale ning Euroopa solidaarsuse ja vastastikuse abi mitmekülgsetele vahenditele. Euroopa on astunud olulisi samme, et tagada küberjulgeolek ja suurendada usaldust digitehnoloogiasse. ELi küberjulgeoleku strateegia võeti vastu 2013. aastal. Esimene liidu õigusakt küberjulgeoleku kohta, direktiiv võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse kohta (küberjulgeoleku direktiiv) võeti vastu juulis 2016. Sellega loodi liikmesriikidevaheliseks strateegiliseks ja operatiivkoostööks vajalikud struktuurid ning struktuurid, mis muudavad võrgud ja infosüsteemid ELis vastupanuvõimelisemaks. Kuna ohtude spekter on alates 2013. aastast oluliselt muutunud, on ELi küberjulgeoleku strateegia vaja läbi vaadata. Praegu käimas oleva hindamise eesmärk on välja selgitada strateegia tõhusus ning teha kindlaks lüngad ELi meetmetes. Seda võetakse arvesse integreeritud ja tulevikku suunatud läbivaatamises, et teha kindlaks, kuidas EL saab anda küberjulgeoleku edendamisel lisaväärtust seoses ennetustegevuse ja vastupanuvõime, reageerimise, küberheidutuse, kriisiohjamise ning Euroopa Liidu rolliga ülemaailmsel tasandil. Pärast hiljutist avalikku konsultatsiooni ja käimasolevat tulemuslikkuse hindamist on vaja läbi vaadata ka Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA) pädevus ja ülesanded, võttes eelkõige arvesse ameti uut rolli küberjulgeoleku direktiivi raames. Võrgustatud tooted ja süsteemid peavad olema turvalised alates hetkest, mil need turule tulevad. Suurandmete ja pilvandmetöötluse rakendused peavad samuti olema küberturvalised ning vastama ELi andmekaitsealastele õigusaktidele. Euroopa IKT-turvalisuse raamistiku loomine, millega kehtestatakse õigusnormid selle kohta, kuidas korraldada IKT-turvalisuse sertifitseerimist, võib aidata säilitada usaldust interneti vastu ja vähendada küberjulgeolekuturu praegust killustatust. Samuti on ELis vaja säilitada ja arendada olulist küberjulgeoleku tööstussuutlikkust. Küberturbealane avaliku ja erasektori partnerlus, millele pandi alus 2016. aastal ning mis peaks aastaks 2020 aitama mobiliseerida kuni 1,8 miljardi euro ulatuses investeeringuid, on aluseks edasisele analüüsile selle kohta, kuidas liit ja selle liikmesriigid saaksid koos investeerida rohkem vahendeid, et ühiselt suurendada küberjulgeoleku vastupanuvõimet, edendada teadusuuringuid ja tagada tugev küberjulgeolekutööstus eri majandussektorites (nt energia, transport, rahandus, tervishoid), kellel on ühised küberjulgeolekuprobleemid. 2017. aasta septembriks teeb komisjon järgmist: ·vaatab koos liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindajaga läbi 2013. aasta ELi küberjulgeoleku strateegia, et tegeleda praegu ähvardavate riskidega, parandada julgeolekuolukorda liidus ja liikmesriikides ning suurendada inimeste ja ettevõtete kindlustunnet ja usaldust digitaalmajandusse ja ühiskonda. See toimub 2013. aasta ELi küberjulgeoleku strateegia saavutuste hindamise raames; ·vaatab üle Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA) ülesanded, et määrata kindlaks selle roll muutunud küberjulgeoleku tingimustes ja viib selle tegevuse kooskõlla küberjulgeoleku direktiivi nõuetega, toetudes seejuures hiljutisele avalikule konsultatsioonile ja käimasoleva hindamise tulemustele; ·töötab välja meetmed küberjulgeoleku standardite, sertifitseerimise ja märgistamise kohta, et muuta info- ja kommunikatsioonitehnoloogial põhinevad süsteemid, sealhulgas internetti ühendatud seadmed küberjulgeoleku seisukohalt turvalisemaks. 4. Meie ühiskonna ja majanduse digitaalse ümberkujundamise haldamine Digitaalse ühtse turu strateegia raames on kasutusele võetud mitu poliitikameedet, millesse on vaja rohkem panustada, et kasutada ära digiteerimise pakutavaid võimalusi ja lahendada sellega kaasnevad probleemid. Digitehnoloogia on ELi majanduse seisukohast eriti oluline, sest suurendab ettevõtjate tootlikkust. See võib aidata hoida Euroopas töökohti, mis muidu asendataks kulutõhusamate alternatiividega. Suure kasvupotentsiaaliga idufirmade ja kasvufirmade toetamine soodustab innovatsiooni ja toob tööhõivealast kasu, kuna need firmad loovad tavaliselt uusi töökohti. Digitaalne ümberkujundamine aitab traditsioonilistel tööstusharudel toota uusi kaupu ressursitõhusamal viisil ning võimaldab avaliku sektori asutustel pakkuda paremaid, kiiremaid ja odavamaid teenuseid. Seeläbi on tekkinud täiesti uued majandussektorid, nagu äpimajandus. Kuid digitaalne ümberkujundamine võib põhjustada ka majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või häireid. Selles olukorras tuleb tagada, et üksikisikud ja ettevõtted saaksid neist tehnoloogiatest ja uutest teenustest kasu, samuti püüelda esmajärjekorras selle poole, et teatavad inimesed või piirkonnad ei jääks arengust maha. Digitaalse ümberkujundamise protsessi haldamiseks peab EL aitama tagada poliitikameetmete õige koosluse. 4.1 Digitaaloskused ja võimalused kõigi jaoks

Digiteerimine, nagu ka varasemad tehnoloogilised läbimurded, mõjutab tööturgusid – osa töökohti asendatakse uutega, luuakse uusi töökohti ja paljud töökohad kujundatakse ümber. Ehkki praegu on võimatu prognoosida digitaalse ümberkujundamise tegelikku mõju, on selge, et seda tuleb pehmendada ning täiendada avaliku poliitikaga. Viimase kümne aasta jooksul on ELis töötavate IKT-spetsialistide arv suurenenud ligikaudu 2 miljoni võrra, kuid 2015. aastal teatas neli kümnest IKT-spetsialiste vajanud Euroopa äriühingust, et neil on raskusi vabade töökohtade täitmisel. Juba praegu eeldab 90 % töökohtadest vähemalt teatavat digitaaloskuste taset ja sellised oskused muutuvad järjest olulisemaks nendele, kes tahavad osaleda ühiskonnaelus ja kodanikuühiskonna tegevustes. Digitaaloskused on Euroopas paranemas, kuid edasiminek on aeglane ja see varieerub suuresti. 2016. aastal oli digitaaloskuste tase ebapiisav 44 %-l ELi elanikkonnast ja 37 %-l tööjõust. Muret tekitab asjaolu, et peaaegu pooled Euroopa ettevõtted ei rakenda ikka veel strateegiaid oma töötajate ümberõpetamiseks. Töötajad vajavad uusi oskusi, et saada kasu uute tehnoloogiate kasutuselevõtust. Selleks on vaja väga suuri investeeringuid. 2016. aasta juunis määrati Euroopa uues oskuste tegevuskavas kindlaks, et digitaaloskusi tuleks pidada tulevikus vajalikeks oskusteks. Seda seisukohta rõhutati ka Euroopa sotsiaalõiguste samba raames. See hõlmab täiskasvanute põhioskuste, sealhulgas digitaaloskuste suurendamise meedet, milleks 2016. aasta detsembris võeti vastu nõukogu soovitus, mille kohaselt tuleb 2018. aasta keskpaigaks koostada riiklikud tegevuskavad. Digitaaloskuste ja töökohtade koalitsioon kaasab ettevõtted, sotsiaalpartnerid ja avaliku sektori asutused digitaaloskuste parandamisse ja võib aidata optimeerida ELi vahendite kasutamist, et suurendada oskuste taset ja tööalast konkurentsivõimet. Seeläbi loodud partnerlused võivad aidata komisjonil 2018. aastal algatada ja ellu viia ka katseprojekti „Digitaalne võimalus“, mille eesmärk on anda kõrgkooli lõpetanutele praktilisi kogemusi piiriülese praktika kaudu digitaalvaldkonnas. Hoolimata arvukatest reformidest kogu ELis on komisjon siiski mures ja leiab, et liikmesriikide tasandil on vaja oskuste arendamiseks teha suuremaid jõupingutusi ja edusamme. Samal ajal kui meie majandus ja ühiskond muutuvad kiiresti, on muutused õpetus- ja koolitusmeetodites olnud järk-järgulised. Praeguses tempos jätkates suureneb lõhe inimeste olemasolevate ja tegelikult vajatavate oskuste vahel. Liikmesriigid peavad tegutsema ja komisjon on valmis ulatama abikäe, pakkudes haridus- ja koolitussüsteemide ajakohastamiseks poliitilist toetust, teadusuuringuid ja praktilisi vahendeid. Oskuste tegevuskava ja algatuste kiire rakendamine liikmesriikides tuleb seada prioriteediks, et digitaalse ümberkujundamisega sammu pidada. Komisjon: ·kutsub liikmesriike üles kiiresti rakendama uut oskuste tegevuskava, eriti nõukogu soovitust „Oskuste täiendamise meetmed: uued võimalused täiskasvanutele“, ning täitma digitaaloskuste ja töökohtade koalitsiooni raames võetud kohustusi; ·algatab 2018. aastal projekti „Digitaalne võimalus“, mille kaudu pakutakse piiriülese praktika võimalusi digitaalvaldkonnas. 4.2 Idufirmad ning tööstuse ja teenustesektori digiteerimine Tehnoloogia kiire muutumine tähendab, et ettevõtted, kes ei suuda üleminekut teoks teha, jäävad teistest maha. Digitaaloskuste edendamise protsess peab toimuma käsikäes digitehnoloogia kasutuselevõtmisega nii suurtes kui ka väikestes äriühingutes ja kõigis tööstusharudes. See annab eelkõige idufirmadele ja VKEdele võimaluse luua uusi ja paremaid tooteid ja teenuseid madalama hinna ja väiksemate ressurssidega. Samuti kujundatakse ELi tegevuspõhimõtteid selliselt, et aidata ettevõtetel neist võimalikult suurt kasu saada. Selleks et aidata Euroopa ettevõtjatel digitehnoloogia hüvedest täiel määral kasu saada, võttis komisjon 2016. aasta aprillis vastu ulatusliku strateegia Euroopa tööstuse digiteerimise kohta, mis hõlmas meetmeid tööstuse digiteerimist käsitlevate riiklike algatuste õhutamiseks, et teha koostööd ja üksteise kogemustest õppida. Selleks loodi 23. märtsil 2017 Roomas toimunud digipäeval Euroopa platvorm, mis ühendab liikmesriikide algatusi. Järgmise kolme aasta jooksul on programmist „Horisont 2020“ täiendavalt ette nähtud 300 miljonit eurot digitaalsete innovatsioonikeskustega seotud meetmeteks, mis on kohalike idufirmade ja innovatsiooni toetamiseks hädavajalikud. Kavas on jätkata ka ligikaudu 3,2 miljardi euro väärtuses vahendite investeerimist peamistesse tehnoloogiatesse, sealhulgas nanoelektroonika, fotoonika, robootika, 5G, kõrgjõudlusega andmetöötlus, suurandmed, pilvandmetöötlus ja tehisintellekt ning nende integreerimist katseprojektide ja katselaborite kaudu kogu väärtusahela ulatuses. 300 miljonit eurot kõnealusest investeeringust on sihtotstarbeliselt planeeritud järgmise põlvkonna digitaalsete tööstusplatvormide arendamiseks eelkõige uute etalonarhitektuuri mudelite kaudu, mis aitavad luua arukaid tehaseid ja teenuseid. ELi tööstuse digiteerimisel on peamiseks edu valemiks kriitilise massi investeeringute kaasamine, mis võimendavad Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni koguinvesteeringuid täiendavate erasektori ja riiklike avaliku sektori investeeringutega, seda eelkõige avaliku ja erasektori partnerluste kaudu, et suurendada ELi rahastamise mõju kõigile majandussektoritele. See teeb Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni investeeringute kogusummaks ligikaudu 5,5 miljardit eurot, mida võimendatakse veelgi erasektori ja riiklike avaliku sektori investeeringutega, seda eelkõige avaliku ja erasektori partnerluste kaudu, et suurendada investeeringute mõju kõigile majandussektoritele. Energeetikasektoris toimub praegu põhjalik ümberkujundamine. Paketi „Puhas energia kõikidele eurooplastele“ ettepanekutes koondatakse kokku olemasolevad sätted tarbijate vaba juurdepääsu kohta oma tarbimisandmetele. Neid andmeid saab muu hulgas kasutada kütteostuvõimetuse kindlakstegemiseks ja sellega võitlemiseks või hoonete energiatõhususe parandamiseks. Kavandatavate meetmetega parandatakse ka juurdepääsu mõõteandmetele, mis on oluline selleks, et aidata tarbijatel oma tarbimist optimeerida; samuti aitab see energiaettevõtetel ja teenusepakkujatel oma pakkumist konkreetse kliendi vajadustega kohandada. Lisaks aitab digitehnoloogia kaasa ka ressursside tõhusamale kasutamisele kogu toote elutsükli jooksul, mis on ELi ringmajanduse tegevuskava keskmes. Digitehnoloogia (automatiseerimise ja robotiseerimise) täiemahuline tootmisprotsessi lisamine võib parandada toodete ringlussevõtmist ja demonteerimist, samuti automatiseeritud kvaliteetsete sortimis- ja taaskasutussüsteemide väljaarendamist. Transpordis võib üleminek koostoimelisele, ühendatud ja automatiseeritud liikuvusele vähendada liiklusõnnetusi, saastet ja ummikuid ning seeläbi parandada liikluse ja läbilaskevõime juhtimist ning energiatõhusust. Samuti tugevdab see transpordi ja digitaalse tööstuse konkurentsivõimet ning aitab lõimida eri transpordiliigid üheks liikuvussüsteemiks, mis on kohandatud kasutajate vajadustega, olgu selleks siis kaubaveologistika või inimesed, kaasa arvatud erivajadusega isikud. Selles olukorras on kõige olulisemad standardid, millega tagatakse transporditaristu, andmete, rakenduste, teenuste ja võrkude koostalitlusvõime. Märtsis alla kirjutatud eelkokkuleppes teatasid ELi 27 liikmesriiki, Šveits ja Norra oma valmisolekust teha koostööd piirüleste liiklusohutuse katsete, andmetele juurdepääsu, andmete kvaliteedi ja usaldusväärsuse, ühenduvuse ja digitehnoloogia valdkonnas. Kõrge automatiseeritustaseme ja internetiühendusega sõidukite kasutuselevõtt on ELi autotööstuse jaoks selgelt kõige olulisem ülesanne, mis aitab säilitada konkurentsivõime rahvusvahelisel tasandil. Komisjon valmistab praegu ette ulatuslikku liikuvusmeetmete paketti, mis on kavas esitada 2017. aasta lõpupoole kahes etapis. Digitehnoloogia võimaldatud uued kontseptsioonid finantssektoris ehk finantstehnoloogia võib parandada ettevõtete juurdepääsu rahastamisele, suurendada konkurentsivõimet, tuua kasu tarbijatele ja ergutada idufirmade kasvu. Selleks et aidata kaasa ELi tasandi meetmete ettevalmistamisele kapitaliturgude liidu raames, on algatatud avalik konsultatsioon. Plokiahel on samuti üks murranguline tehnoloogia, mis võib avaldada väga suurt mõju finantssektorile, aga ka muudele valdkondadele. Kavas on luua Euroopa plokiahela tehnoloogia vaatluskeskus, kelle ülesanne on kaardistada ja jälgida arengut, koguda oskusteavet ja edendada selle tehnoloogia kasutamist.

Kõikides tööstus- ja teenustesektorites on IKT standarditel, eriti avatud standarditel, digiteerimisel oluline roll, sest need tagavad koostalitlusvõime, vähendavad turutõkkeid ja edendavad innovatsiooni. Nende standardite üleilmne edendamine aitab tagada Euroopa mõju globaliseerunud majandusele ka väljaspool ühtset turgu. Komisjon: ·kutsub liikmesriike üles täies mahus rakendama Euroopa tööstuse digitaliseerimise strateegiat ning tegema 2018. aasta alguseks kokkuvõtte saavutatud tulemustest; ·esitleb 2017. aasta kevadel igakülgset liikuvuse paketti, võttes selles piisavalt arvesse digivaldkonna küsimusi; jätkab aktiivset koostööd liikmesriikide ja sidusrühmadega, et rakendada liikmesriikide poolt 23. märtsil 2017 allakirjutatud eelkokkuleppes ette nähtud meetmeid. 4.3 Digitaalne innovatsioon avaliku sektori teenuste ajakohastamiseks Avaliku halduse ajakohastamine Digitehnoloogia võimaldab avaliku sektori asutustel osutada teenuseid kiiremini, täpsemalt ja tõhusamalt. Mitmes liikmesriigis on juba algatatud mahukad ajakohastamisprogrammid, mis toovad nende kodanikele igakülgset kasu. ELi tasandil püütakse e-valitsuse tegevuskavas aastateks 2016–2020 kiirendada ja laiendada digiteerimise ulatust, suurendades seeläbi avaliku halduse tõhusust ning aidates kaasa ettevõtete ja kodanike vabale liikumisele. Kasu võib tuleneda lihtsamatest eraisikutele ja ettevõtetele mõeldud haldusmenetlustest, nagu vaikimisi digitaalsed menetlused ja ühekordsuse põhimõte. Näiteks peavad e-riigihanke menetluses osalevad ettevõtjad esitama vaid ühe dokumendi. Ühekordsuse põhimõtte kasutamine ELi tasandil aitaks hoida kokku ligikaudu 5 miljardit eurot aastas. 2. mail 2017 vastu võetud ühtse digivärava ettepanek toob üksikisikutele ja ettevõtetele kaasa väiksema halduskoormuse, kui nad ühtse turu piires liiguvad ja/või ettevõtlusega tegelevad. Selle kaudu pakutakse hõlpsat juurdepääsu asjaomasele teabele ja abiteenustele ning antakse kasutajatele võimalus täita internetis teatavaid olulisi menetlusi, samuti tagatakse teiste riikide kasutajatele mittediskrimineeriv juurdepääs riiklikele veebipõhistele menetlustele. Ühtne digivärav on ka esimene samm ühekordsuse põhimõtte rakendamise suunas piiriülestes olukordades. Kavandatav algatus digitaalsete lahenduste kohta kogu äriühingu elutsükli jooksul võimaldab äriühingutel täita haldusnõudeid (registreerida, esitada ja ajakohastada äriühingu dokumente) internetis ja piiriüleselt millega tuuakse digiteerimise kasutegur ka ettevõtte asutamise ja ettevõtlusega tegelemise faasi. Euroopa üliõpilase e-kaart annab Erasmus+ programmis osalevatele üliõpilastele juurdepääsu ülikoolide teenustele kogu ELis, kasutades selleks riiklikke e-identimise vahendeid. Avalik sektor saab suurendada oma piiriüleste teenuste koostalitlusvõimet, järgides Euroopa koosvõimeraamistiku hiljuti ajakohastatud soovitusi ning jagades oma andmeid ja teenuseid kooskõlas INSPIRE direktiiviga. Euroopa kataloogis osutatud IKT-standardite kasutamine suurendaks digitaaltoodete ja -teenuste turgu. Kuna tegevuskava on dünaamiline, saab komisjon seda pidevalt ajakohastada, et toetada avaliku halduse ümberkujundamist ja tagada kodanikele igal ajal ja igal poolt hõlbus, usaldusväärne ja sujuv juurdepääs avalikele teenustele, mida nad vajavad. Komisjon lisab tegevuskavale uusi meetmeid, et selle mõju suurendada. Komisjon teeb järgmist: ·lisab e-valitsuse tegevuskavva täiendavaid meetmeid ja kutsub liikmesriike üles järgima ühekordsuse põhimõtet kooskõlas isikuandmete kaitset käsitlevate õigusaktidega; ·esitab ettepanekud äriühinguõiguse raamistiku muutmiseks, et hõlbustada digitaalseid lahendusi kogu äriühingu elutsükli jooksul. Tervishoiu digitaalne ümberkujundamine Digitehnoloogia aitab panustada inimeste tervise parandamisse ja tegeleda tervishoiusüsteemis esinevate süsteemsete probleemidega. Digitehnoloogia võib pakkuda kulutõhusaid vahendeid, et toetada üleminekut haiglapõhiselt tervishoiumudelilt patsiendikesksele ja integreeritud mudelile, parandada juurdepääsu hooldusteenustele ja aidata kaasa tervishoiusüsteemide jätkusuutlikkuse ja toimetulekuvõime arendamisele. On oluline, et selliste vahendite väljaarendamisel järgitaks täies ulatuses andmekaitsenorme.

Komisjon teeb liikmesriikidega koostööd, et tagada teises liikmesriigis ravi saavatele kodanikele võimalus edastada meditsiinilisi põhiandmeid digitaalselt ja kasutada ravimite väljaostmiseks e-retsepte. Suuremas osas liikmesriikides peaks see süsteem tööle hakkama 2020. aastal. Selleks et kõik kodanikud pääseksid välismaal ravil olles oma elektroonilistele terviseandmetele privaatselt ja konfidentsiaalselt ligi ja saaksid neid edastada, tuleb siiski veel palju ära teha. Kõrgjõudlusega andmetöötlus võib avada suurandmete potentsiaali tervishoius täiustatud andmetaristu ja andmeanalüüsi kaudu. Käesoleval aastal loodud Euroopa tugivõrgustikud on suurepärane näide sellest, mida Euroopa suudab saavutada, kogudes haruldaste ja komplekshaiguste kiiremaks diagnoosimiseks ja raviks kokku meditsiinilised eksperditeadmised ja andmed. Täiendavad ELi meetmed selles valdkonnas võivad luua suurt lisaväärtust ja kriitilist massi. ELis sisestatud ja patsientide sõnaselgel nõusolekul või isikuandmete kaitse üldmäärusega lubatud muudel õiguslikel alustel ja asjakohaseid kaitsemeetmeid kohaldades töödeldud terviseandmed võivad teadusuuringuid enneolematul viisil edendada. Samuti võib see võimaldada nakkuspuhangute varajast avastamist, kiirendada ravimite ja meditsiiniseadmete arendamist ning elavdada innovatiivseid tervishoiulahendusi, nagu telemeditsiin ja mobiilsed terviserakendused. 2017. aasta aprillis võeti vastu kaks uut meditsiiniseadmeid käsitlevat määrust, mida hakatakse järk-järgult kohaldama järgmise viie aasta jooksul. Kõnealuste määrustega nähakse ette uue ulatusliku ELi-ülese meditsiiniseadmete andmepanga Eudamed loomine, mille suurandmete kasutamine aitab kaasa innovatiivsete digitaalsete diagnostika- ja ravilahenduste arengule ning võimaldab turvaprobleemide varajast avastamist. Komisjon võtab 2017. aastal vastu teatise, milles käsitletakse kooskõlas isikuandmete kaitset, patsiendiõigusi ja e-identimist käsitlevate õigusaktidega digitaalse tervishoiu valdkonnas täiendavate meetmete võtmise vajadust ja nende ulatust, eelkõige seoses järgmisega: ·kodanike turvaline juurdepääs elektroonilistele terviseandmetele ja võimalus neid piiriüleselt jagada ning kasutada e-retsepte; ·andmetaristu toetamine teadusuuringute, haiguste ennetamise ja personaalsete ravi- ja hoolduslahenduste edendamiseks peamistes valdkondades, mille hulka kuuluvad ka haruldased, nakkavad ja komplekshaigused; ·tagasiside ja koostöö hõlbustamine patsientide ja tervishoiuteenuste osutajate vahel, et toetada haiguste ennetamist ja võimestada kodanikke, samuti kvaliteetset ja patsiendikeskset tervishoidu, keskendudes kroonilistele haigustele ja tervishoiusüsteemi tulemuste paremale tõlgendamisele. 4.4. Digitehnoloogiasse ja -taristusse tehtavate investeeringute suurendamine Digitaalse ühtse turu eduka toimimise eelduseks on suurepärane taristu. EL kaasab aastatel 2016–2020 tööstuse digiteerimiseks juba 50 miljardi euro väärtuses avaliku ja erasektori investeeringuid, mis täiendavad ELi sihtotstarbelist 5,5 miljardi euro suurust teadusuuringute ja innovatsiooni investeeringut. EL on samuti teinud digiteerimise ja lairibaühenduse jaoks kättesaadavaks 21,4 miljardi euro väärtuses Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendeid, mille eeldus on riiklike ja piirkondlike digitaalse majanduskasvu strateegiate ja lairibaühenduse strateegiate koostamine ja millega tugevdatakse kõigil tasanditel seost tegevuspõhimõtete ja rahastamiseesmärkide vahel. Üle kahe kolmandiku vastajatest (69 %) arvab, et kiirem ja usaldusväärsem internetiühendus õhutaks neid uusi digitehnoloogiaid rohkem kasutama. Digiteerimisse tuleb siiski investeerida tunduvalt rohkem, eelkõige valdkondades, kus investeeringud peavad olema tunduvalt suuremad kui ükskõik missuguse liikmesriigi investeerimisvõimekus. ELi rahastamisprogrammide kombineerimine ja täiendamine muude avaliku ja erasektori rahastamisallikatega, sealhulgas Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) raames, võib tõhusust suurendada. 2017. aasta aprilli seisuga moodustasid EFSI investeeringud digisektorisse koos avaliku ja erasektori poolse rahastamisega ligikaudu 17,8 miljardit eurot (10 % selleks kuupäevaks kaasatud investeeringute kogusummast). Euroopa avatud teaduse pilve, kõrgjõudlusega andmetöötluse ja Euroopa andmetaristu arendamine Teadlastele, avalikule sektorile ja ettevõtetele mõeldud Euroopa pilvandmetöötluse kasutuselevõtt, millest teatati Euroopa pilvandmetöötluse algatuse teatises, parandab ettevõtete, eriti VKEde ja mittetehnoloogilise tööstuse innovatsioonivõimet ja võimet luua suurema väärtusega digitaalseid tooteid. 2020. aastaks pakub Euroopa avatud teaduse pilv virtuaalkeskkonda, kus saab olenemata valdkonnast ja riigipiirist andmeid talletada, jagada ning taaskasutada. Samuti pakutakse selle kaudu linke muudele algatustele, nagu Copernicuse Maa seire andmetele ja teabele juurdepääsu teenustele. Kõrgjõudlusega andmetöötlus on tööstuse ja andmemajanduse digiteerimise seisukohast kriitilise tähtsusega. See võimaldab üleminekut suurema väärtusega toodetele ja teenustele. Teatavates Euroopa majandussektorites, nagu töötlev tööstus, nafta ja gaas, energeetika ja transport, on edukalt kasutusele võetud kõrgjõudlusega andmetöötlust kasutavad rakendused. Kuid üldises plaanis kaotab Euroopa juhtpositsiooni kõrgjõudlusega andmetöötluse taristuvõimekuse osas, kuna Hiina, Ameerika Ühendriigid ja Jaapan on selles valdkonnas ette jõudnud. Ilma maailmatasemel kõrgjõudlusega andmetöötluse võimalusteta ei saavuta Euroopa oma dünaamilise andmemajanduse eesmärki. Euroopa ei saa riskida sellega, et ELi teadusuuringute ja tööstuse toodetud andmeid töödeldakse kõrgjõudlusega andmetöötluse vähese suutlikkuse tõttu mujal. See suurendaks Euroopa sõltuvust kolmandates riikides asuvatest andmetöötlusvõimalustest ja tingiks innovatsiooni väljavoolu Euroopast. Keerukate süsteemide arendamiseks, omandamiseks ja käitamiseks on vaja olulisi investeeringuid ja ühelgi Euroopa riigil eraldi ei ole selleks vahendeid. Seetõttu peavad Euroopa Komisjon ja liikmesriigid üheskoos oma püüdlusi koordineerima ja vahendeid jagama, et tagada kõnealuse Euroopa juhtprojekti edu. Euroopa Parlament ja nõukogu on andnud tugeva poliitilise toetuse sellele, et EL võidaks tagasi oma juhtpositsiooni, võttes eesmärgiks ELi kõrgjõudlusega andmetöötlusvõimaluste jõudmise esikolmikusse aastaks 2022–2023, ja et ELis tekiks tugev kõrgjõudlusega andmetöötluse tööstus. Kõrgjõudlusega andmetöötlusse tehtud investeeringute tasuvus Euroopas on olnud suurepärane – hiljutine uuring osutas, et iga kõrgjõudlusega andmetöötlusse investeeritud euro tootis keskmiselt 867 eurot lisatulu ja 69 eurot kasumit. 97 % kõrgjõudlusega andmetöötlust kasutama hakanud äriühingutest ütlesid, et nad ei oleks ilma selleta enam konkurentsivõimelised. 23. märtsil 2017 Roomas toimunud digipäeval kirjutasid seitse liikmesriiki alla deklaratsioonile, millega toetatakse järgmise põlvkonna andmetöötlust ja andmetaristut. Euroopa andmetöötluse ja andmetaristu eksatasandile viimiseks on vaja 5 miljardit eurot lisavahendeid. Praegused rahastamisvahendid ei ole suurte ülesandepõhiste algatuste puhul piisavad. Seetõttu uurib komisjon võimalusi üleeuroopalise kõrgjõudlusega andmetöötluse ja andmetaristu arendamist toetava raamistiku loomiseks. Eri ELi rahastamisvahendite kombineerimine liikmesriikide ja erasektori rahastamisega oleks investeeringute soodustamiseks parim viis.

Pikas plaanis tõotab kvantandmetöötlus lahendada andmetöötlusprobleemid, mis käivad praegustele superarvutitele üle jõu. Seetõttu hoogustab komisjon püüdlusi, et kvanttehnoloogia võimalusi maksimaalselt ära kasutada. Komisjon kavatseb teha järgmist: ·esitada sidusrühmadega peetavatele käimasolevatele konsultatsioonidele tuginedes 2017. aasta lõpuks Euroopa avatud teaduse pilve rakendamise tegevuskava ning eraldada selleks programmi „Horisont 2020“ 2018.–2020. aasta tööprogrammist vajalik rahaline toetus; ·teha 2017. aasta lõpuks ettepanek õigusakti kohta, millega kehtestatakse avaliku hanke raamistik integreeritud eksatasandi superandmetöötluse ja andmetaristu jaoks. Võimekuse arendamine tehisintellekti valdkonnas Tehisintellekt võib ühiskonnale olulist kasu tuua ja sellest saab tulevikus majanduse ja tootlikkuse kasvu oluline liikumapanev jõud. Seadmete ja teenuste varustamine intelligentse käitumisega võib nende reageerimisvõimet parandada ja muuta nad autonoomsemaks. Hiljutine prognoos osutab, et robotite ja tehisintellekti lahenduste turg suureneb 2020. aastaks 142 miljardi euroni. Teadmiste, töö, robotite ja isejuhtivate sõidukite automatiseerimise kombineeritud majanduslik mõju jõuab 2025. aastaks prognooside kohaselt 6,5 triljoni kuni 12 triljoni euroni aastas, sealhulgas tootlikkuse suurenemine ja kasu sellistes valdkondades nagu tervishoid ja turvalisus. Tehisintellekti kasutamine eri tehnoloogilistes lahendustes võib aidata kaasa näiteks liiklussurmade vähendamisele, ressursside, nagu energia ja vee arukamale kasutamisele, vähemale pestitsiidide kasutamisele põllumajandusettevõtetes ja konkurentsivõimelisemale tootmissektorile. Tervishoius aitavad robotid muude ülesannete hulgas juba teha suurt täpsust nõudvaid operatsioone. Samuti on nad abiks ohtlikes olukordades, näiteks maavärinate või tuumakatastroofide järgsetel päästeoperatsioonidel. Euroopa Liit peab tehisintellekti tehnoloogia, platvormide ja rakenduste arendamisel juhtpositsioonile jõudmiseks toetuma oma tugevatele külgedele teaduses ja tööstuses, samuti Euroopa innovatiivstele idufirmadele. Selleks rahastab Euroopa Liit projekte, mille eesmärk on tagada, et inimesed saavad robotitega kõige turvalisemal ja parimal võimalikul viisil koos töötada ja suhelda, ning jätkab tehisintellekti lahendustega saavutatud võimaluste ja nendega seotud probleemide jälgimist. 5. Digitaalne ühtne turg – Euroopa olulisim trump üleilmses digimajanduses ja -ühiskonnas Tugev Euroopa Liit rajaneb täielikult integreeritud siseturul ja avatud üleilmsel majandussüsteemil. Digimaailmas hõlmab see teabe ja üleilmsete väärtusahelate vaba liikumist, mida soodustab vaba, avatud ja turvaline internet. Üleminek ELi digitaalsele ühtsele turule, mis rajaneb ausa konkurentsi toetamisel ja meie põhiväärtustel ning põhiõigustel- ja vabadustel, võib aidata Euroopal lahendada paljusid eesseisvaid üleilmseid majandusprobleeme. Ligikaudu 40 %-l maailma elanikkonnast on praegu internetiühendus, 1995. aastal oli sama näitaja 4 %. Ajavahemikul 2008–2012 suurenes ülemaailmne piiriülene andmetega kauplemine 49 % võrra, samal ajal kui kaupade või teenustega kauplemine suurenes vaid 2,4 % võrra. Euroopa regulatiivne mudel alates e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste määrusest kuni võrgu neutraalsuse eeskirjade ja telekommunikatsiooniraamistikuni on oluline võrdluspunkt paljudele väljaspool Euroopat, kuna digitaalmajanduse ja -ühiskonna keerukate aspektidega tegelemiseks vajatakse stabiilset ja prognoositavat õigusraamistikku. Privaatsusega ei saa kaubelda. Stabiilsete, turvaliste ja konkurentsivõimeliste üleilmsete kaubavoogude eeltingimuseks on pigem privaatsuse ja isikuandmete kaitse tagamine. Komisjoni eesmärk on hõlbustada selliseid piiriüleseid andmevoogusid, tagades samal ajal kaitse kõrge taseme nii õiguskaitsekoostöö valdkonnas kui ka kaubandussektoris. Kaubandussektoris on andmetega kauplemisel tohutu potentsiaal, seda nii kaubavahetuses kui ka teenustekaubanduses, eeldusel et partnerid järgivad ELi andmekaitsestandardeid. Komisjon alustab esmajärjekorras arutelusid võimalike kaitse piisavuse otsuste üle peamiste kaubanduspartneritega Ida- ja Kagu-Aasias, alustades Jaapanist ja Koreast 2017. aastal, kuid pidades silmas ka muid strateegilisi partnereid, nagu India, Ladina-Ameerika riigid, eelkõige Mercosuri riigid, ja Euroopa naaberriigid. 20. märtsil 2017 alustas komisjon dialoogi Jaapaniga võimaliku piisavustagatise üle. Komisjon uurib ka muid võimalikke vahendeid piiriüleseks andmeedastuseks, nagu lepingute tüüptingimuste kasutamist kooskõlas uue ELi andmekaitseraamistikuga, mida saab kohandada ettevõtete või andmetöötlustoimingute konkreetsete liikidega ja pakub seeläbi suurt paindlikkust. ELi dialoogid partneritega kogu maailmast, paljusid sidusrühmi hõlmavate mudelite toetamine ja aktiivne osalemine rahvusvahelistes võrgustikes aitavad ka edaspidi toetada avatud internetti, intellektuaalomandi õiguse järjepidevat jõustamist ning tugevdada ELi juhtpositsiooni 5G ja asjade interneti tehnoloogia kasutuselevõtmiseks vajalike ühtsete standardite edendamisel.