KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE Lisatud dokumendile: Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV maksekontoga seotud tasude võrreldavuse, maksekonto üleviimise ja põhimaksekontole juurdepääsu kohta /* SWD/2013/0165 final */





1. Sissejuhatus Igal Euroopa Liidu kodanikul peaks sõltumata rahvusest ja/või elukohast olema õigus pääseda kogu ELis juurde peamistele pangandusteenustele, kuna selline juurdepääs on muutunud majanduses ja ühiskondlikus elus osalemise oluliseks tingimuseks. Praegu sellist juurdepääsu kõigil ei ole. Parem juurdepääs põhilistele pangandusteenustele võimaldaks tarbijatel saada täit kasu siseturust, nt soodustades isikute vaba liikumist ja lihtsustades kaupade piiriülest ostmist. Peale selle takistab ebaselge teave pangatasude kohta tarbijatel teadliku otsuse tegemist selle üle, milline konto on kõige sobivam. Kuna pakkumisi on keeruline võrrelda, väldivad ELi tarbijad pigem maksekonto üleviimist, kuigi teine konto vastaks nende vajadustele paremini. Lõpetuseks, ELi tarbijaid, kes soovivad kasutada pangandusteenuseid teises liikmesriigis, takistavad uue turu nõudmised või tavad, mistõttu on need kodanikud, kes selles riigis ei ela, ebasoodsamas olukorras. See omakorda häirib konkurentsi jaepangandussektoris. Sellised probleemid ja nende mõju on selgelt omavahel seotud, seda nii üksikisikute kui ka kogu majanduse seisukohast. Käesolevas mõjuhinnangus püütakse neid probleeme käsitleda ja sellega: i. parandada siseturu nõuetekohast toimimist ja hoida ära konkurentsimoonutusi jaepanganduse valdkonnas. Turuosaliste ebavõrdsed tingimused vähendavad omavahelist konkurentsi ja osa võimalusi jääb kasutamata. Sekkumiseta on oht, et maksekontode sätted üha kaugenevad üksteisest, ohustades pikemas perspektiivis turu lõimumist. ii. võimaldada tarbijatel teha teadlikke otsuseid. Konkurentsivõimelisel ja tõhusalt toimival ühtsel turul, kus tarbijakaitse on kõrgel tasemel, oleks ELi kodanikel kõik vajalikud vahendid, et otsida oma vajadustele kõige paremini vastavat toodet, olgu see siis oma liikmesriigis või mujal. iii. anda kõigile Euroopa kodanikele võimalus saada kasu ühtsest turust, toetades majanduslikku ja finantsalast kaasatust ja andes juurdepääsu põhilistele pangandusteenustele kogu ELis. Juurdepääs põhimakseteenustele lihtsustab finantsalast kaasamist, võimaldades kõigil tarbijatel osaleda siseturul ja saada sellest kasu (sealhulgas siseturu digikeskkond). Sellele võtmeteenusele juurdepääsu parandamine kujutab endast vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogrammi (strateegia „Euroopa 2020” juhtalgatus) meedet, mille eesmärk on võidelda sotsiaalse tõrjutuse vastu[1]. Käesolevas mõjuhinnangus keskendutakse tarbijate hoitavatele maksekontodele. Käesolevas mõjuhinnangus ei vaadelda ettevõtjate, sealhulgas väikeste ja mikroettevõtjate hoitavaid maksekontosid, kui neid ei hoita isikuliselt. Käesolev mõjuhinnang ei hõlma hoiukontosid, millel võivad olla piiratumad maksefunktsioonid. 2. Taust Kõnealuseid teemasid on käsitletud ka varem. 2007. aastal palus komisjon Euroopa pangandussektori komiteel (EBIC) lihtsustada tarbijate jaoks kontode liigutamist ühest pangast teise. Selle alusel töötas EBIC välja maksekonto üleviimise ühised põhimõtted[2]. Riikide pangandusühingud pidid need rakendama 2009. aasta lõpuks. Uuringute põhjal on põhimõtete rakendamine olnud ebapiisav[3] ja ühised põhimõtted ei ole kõrvaldanud kõiki tõkkeid piiriüleselt liikuvuselt. 2010. aasta augustis palus komisjon EBICil parandada kontotasude selgust, võrreldavust ja läbipaistvust ning tagada, et teave tasude kohta on tarbijatele kergesti kättesaadav. Hoolimata suurtest jõupingutustest, mida tehti kuni 2011. aasta lõpuni, et leppida kokku põhimõtetele tuginevas makseteenuste pakkujate isereguleeritavas käitumistavas, ei suudetud jõuda tulemusteni. 2011. aasta juulis võttis komisjon vastu soovituse juurdepääsu kohta põhimaksekontole,[4] milles on sätestatud põhimõtted, millega tagada tarbijatele juurdepääs maksekontole kogu ELis. Kuigi liikmesriike paluti järgida soovitust 2012. aasta jaanuariks, on ainult kolmel liikmesriigil[5] soovitusele vastav raamistik. Juurdepääs maksekonto teenustele on võtmetähtsusega ka võitluses sotsiaalse tõrjutusega[6]. Võttes arvesse nii isereguleerivate ja reguleerivate algatuste ebaõnnestumist, rõhutasid Euroopa Ülemkogu ja parlament, et oluline on ühtse turu toimimine kõigi kodanike jaoks. Eriti oma resolutsioonis „Ühtne turg Euroopa kodanikele”[7] palub Euroopa Parlament komisjonil esitada 2011. aasta juuniks seadusandlik ettepanek, millega tagatakse teatavate põhiliste pangandusteenuste kättesaadavus ning parandatakse 2011. aasta lõpuks pankade teenustasude läbipaistvust ja võrreldavust. 2012. aasta märtsis toetas Euroopa Ülemkogu komisjoni kavatsust teha uue meetmepaketi ettepanek maksekontode kohta, mille eesmärk on avada ühtsel turul uusi kasvuvaldkondi. Samamoodi paluti hiljutises Euroopa Parlamendi aruandes koos soovitustega komisjonile põhilistele pangandusteenustele juurdepääsu kohta[8] teha komisjonil asjakohane seadusandlik ettepanek 2013. aasta jaanuariks. Lisaks on 3. oktoobril 2012 vastu võetud ühtse turu aktiga II ette nähtud seadusandlik algatus pangakontode kohta ELis, mis on üks 12 põhimeetmest, mille eesmärk on saavutada konkreetseid tulemusi kohapeal ning kehutada kodanikke ja ettevõtjaid kasutama ühtse turu eeliseid[9]. Selle eesmärk on „võimaldada kõigile ELi kodanikele juurdepääs põhimaksekontole, tagada pangakontotasude läbipaistvus ja võrreldavus ning muuta pangakonto vahetamine lihtsamaks”[10]. Lisaks on komisjoni 2013. aasta tööprogrammi osana ette nähtud ettepanekud pangakontotasude läbipaistvuse ja võrreldavuse ning pangakontode üleviimise valdkonnas[11]. 3. Probleemi määratlus 3.1. Juurdepääs põhimaksekonto teenustele Uuringute põhjal puudub ELis maksekonto hinnanguliselt 30–68 miljonil kodanikul[12]. Paljud nendest, kellel maksekonto puudub, ei vaja või ei soovi seda.[13] See võib olla osalt tingitud psühholoogilistest teguritest, kuna paljusid tarbijaid võib hirmutada hind, kontode bürokraatlik keerukus jne. Hinnanguliselt aga pooled nendest, kellel konto puudub, siiski tahaksid seda[14]. Põhjused, miks tarbijatel puudub juurdepääs kontole, on erinevad. Ebatõhus, ebajärjepidev või puuduv õigusraamistik Hoolimata sellest, et liikmesriikidel paluti järgida soovitust põhimaksekontole juurdepääsu kohta[15] 2012. aasta jaanuariks ja 2012. aasta keskpaika kavandatud komisjoni läbivaatamisest, on reguleerivate algatuste ebaõnnestumine muutnud soovituse kohaldamise ebapiisavaks ja mõju turule puudub, nagu märgitud Euroopa Komisjoni ja parlamendi aruannetes[16]. Pankade piiratud kasumlikkus teatavate tarbijagruppide puhul Maksekonto pakkuja ja tarbija ajendite erinevused tingivad tarbijate maksekontotaotluste tagasilükkamise. Eriti võib see nii olla haavatava tarbijagrupi puhul, keda pangad võivad pidada ebakasumlikuks, aga ka paljude liikuvate tarbijate puhul, kelle kohta võib olla kättesaadav vähe teavet. Piiratud ja kulukam juurdepääs toodetele ja teenustele Ilma kontota tarbijal võib olla raskem ja kallim osta mis tahes muud finantstoodet, kuna maksekontod on sageli aknaks teiste finantstoodete ja -teenusteni, nt kodukindlustus. Sellistel tarbijatel on piiratud võimalused saada kasu e-ärist, kuna enamikuks tehinguteks on vaja krediitkaarti või pangaülekannet. Muud makseviisid on tavaliselt kallimad ja ebamugavamad[17]. Uuring kinnitab, et 22 % uutest pangaklientidest sooritas pärast konto avamist oste telefoni teel või internetis[18]. Vähene teadlikkus põhimaksekonto kättesaadavusest Nendes liikmesriikides, kus põhimaksekonto on olemas, ei turustata seda aktiivselt, kuna selle pakkujate ja tarbijate ajendid on erinevad. Maksekontole juurdepääsu diskrimineerivad eeskirjad Peamiselt keeldutakse tarbijatele konto tegemisest korrapärase sissetuleku puudumise tõttu, 40 % sellistest tarbijatest märkis põhjusena just selle. Teised keeldumise levinumad põhjused on elukoha puudumine vastavas riigis ja piisavate dokumentide puudumine. Tarbijate väike usaldus finantssüsteemi vastu Mõned haavatavamad tarbijad võivad kontoavamisest hoiduda ohu tõttu, et võla korral arestitakse kontol olev raha. Põhimaksekonto kasutamise piirangud Põhimaksekonto erinevad tunnused tekitavad tõkkeid siseturul, nt võib põhimaksekontolt teha ainult siseriiklikke ülekandeid või kasutada ainult selle riigi sularahaautomaate. Liikuvatele või haavatavatele tarbijatele, kes elavad piirialadel või kes töötavad ja elavad rohkem kui ühes liikmesriigis, kujutab see endast suurt probleemi. 3.2. Pangatasude esitamine ja nende võrdlemise lihtsus Maksekontode tunnused ja hinnastruktuurid on oma olemuselt keerukad, mis põhjustab teabe asümmeetriat ja piirab tarbijate valikut ja konkurentsi maksekonto pakkujate vahel. Teenuste ja tasude mitmekesisus Maksekontod hõlmavad erinevaid teenuseid ja tasustamisstruktuurid võivad olla keerukad. Tasude keerukus mõjutab tarbijate võimet mõista, mida need endast kujutavad. Tasude mõistmine on siiski eri pakkumiste võrdlemise eeltingimuseks. Hinnamudelid Mõnel hinnamudelil tundub olevat lihtsam tasustamisstruktuur (nt paketipõhine, kaudselt tuludel põhinev mudel) kui teistel (tehingu- ja kontopõhised mudelid). Kuigi riikide turgudel näib sageli üks hinnamudel teiste üle domineerivat, on mitmes liikmesriigis kasutusel rohkem kui üks hinnamudel. Kuigi mitmekesisus tagab toodete laiema valiku ja see ei ole halb, muudab see sobiva toote valiku keerukamaks. Tasude lihtsus ja läbipaistvus Sama liiki teenusele osutamisel erinevate mõistete kasutamine võib muuta panga pakkumiste võrdlemise keeruliseks. Uuringus[19] leiti, et kuigi kaks kolmandikku finantseerimisasutustest andsid tasude kohta teavet oma veebisaitidel, ei andnud 69 % pankadest teavet selgelt ja vaja oli täiendavalt kontakteeruda, et saada avaldatud tasude kohta selgitusi. Maksekontode hinnaerinevused liikmesriigi piires ja liikmesriikide vahel Maksekontode puhul on täheldatud suuri hinnaerinevusi, mis tekitab küsimusi hinnapõhise konkurentsi taseme kohta turul. Samuti loovad hinnaerinevused mulje, et maksekontod ei ole õiglase hinnaga, vähendades seega tarbijate usaldust sektori vastu. Klientide diskrimineerimine hinnaga Hinna alusel diskrimineeritakse, kui eri klientidele on kulud sarnaste tunnustega toote eest erinevad. Peale selle lisavad sissejuhatavad hinnapakkumised tõkkeid selgetele ja võrreldavatele pangapakkumistele, mis raskendab tarbijal konto hoidmisega seotud pikaajaliste kulude mõistmist. Ebatõhus, ebajärjepidev või puuduv õigusraamistik Praegune õigusraamistik on liikmesriigiti väga erinev nii reguleerimisala kui ka reguleerimise sügavuse poolest. Kuigi krediidiasutused peavad tarbijatele konto avamisel esitama lepingutingimused, ei ole mitmed liikmesriigid näinud ette konkreetseid esitamisnõudeid. Ka järelteabe nõuded erinevad suurel määral. Riikide koordineerimata meetmed loovad siseturul ebavõrdsed tingimused, mistõttu ELi kodanikud ei saa kasu samaväärsest tarbijakaitsest. 3.3. Maksekonto üleviimine Võimalik ja tegelik klientide liikuvus loob konkurentsi maksekonto pakkujate vahel ning julgustab neid pakkuma parema kvaliteediga ja odavamaid tooteid. Uuringu[20] põhjal ei ole see maksekontode puhul siiski nii. Konto üleviimist piiravad tegurid on järgmised: Ebapiisav teave Ühistes põhimõtetes[21] nõutakse teabe esitamist üleviimise protsessi kohta, kuid seda ei tehta. Uuringus[22] leiti, et kuigi 86 % juhtudel esitati teavet kas filiaalis, internetis või telefonitsi, oli pakutav teave väga erinev. Päringutest kolmandiku puhul ei olnud pankade veebisaitidel teave konto üleviimise kohta kättesaadav. 45 % juhtudest ei antud üksikasjalikku teavet protsessi kohta ja 80 % juhtudest ei pakutud selgitavat teavet. Konto üleviimise protsessi keerukus Üks suuremaid takistusi konto liikuvusele on probleemid püsikorralduste ja otsekorralduste üleviimisel. Uuringus[23] leiti, et kahel kolmandikul juhtudest öeldi tarbijatele, et pank ei saa neid püsikorralduste üleviimisel aidata. Konto üleviimine on tarbijate jaoks aega- ja pingutustnõudev. 2009. aastal ei viinud ligikaudu 21 miljonit tarbijat kontot mujale üle, kuna nõudsid liiga suurt kulu ja jõupingutust[24]. Sageli on ebaselge, kui kaua protsess kestaks ja mis saab otsekorraldustest üleminekuperioodil. Uuringu põhjal ei järgita sageli ka ühiste põhimõtetega ette nähtud tähtaegu[25]. Otsene rahaline kulu Maksekontot üleviivad tarbijad kannavad rahalisi kulusid, nt kahe konto hoidmine üleviimise ajal. Muud otsesed kulud, mis võivad tekkida, on kontojäägi üleviimise tasu ja kirjavahetusega seotud kulud. Psühholoogilised tegurid Tarbija võib vaistlikult loobuda konto üleviimisest. Madalmaades on üleviimismäär madal hoolimata sellest, et konto üleviimissüsteem on olemas alates 2004. aastast. Üks põhjus on, et tajutakse, et protsess on keeruline, kuigi need, kes seda üleviimisteenuse abil tegid, pidasid seda lihtsaks[26]. Maksekonto piiratud piiriülene üleviimine Isereguleeritavaid ühiseid põhimõtteid ei kohaldata konto piiriülese üleviimise suhtes, mille puhul läbitakse jätkuvalt eraldi konto avamise ja sulgemise protseduurid konto üleviija kulul. Samas tooks piiriülese üleviimise teenus märkimisväärset kasu. Ligikaudu 12,3 miljonit ELi üle 15-aastast kodanikku elavad püsivalt teises liikmesriigis ja konto üleviimise teenus lihtsustaks nende liikumist. Võttes arvesse maksekontode hinna suuri erinevusi, oleks kõigil tarbijatel, nii liikuvatel kui ka paiksetel, võimalus otsida paremaid lahendusi ja säästa raha, avades maksekonto teises liikmesriigis. 4. Seotus Maksekonto kättesaadavus on moodsas majanduses ülioluline. Tõeliselt toimival siseturul peaks konto olema kättesaadav ka teisel pool oma riigi piire, ükskõik kus ELis. Kui ELi kodanik kolib Poolast Ühendkuningriiki, kuid ta ei saa avada seal kontot, ei oma läbipaistev teave tasude kohta ja konto tõhus üleviimise protsess mingit väärtust. Komisjoni jaepangandussektori uuringu[27] käigus leiti, et klientide vähene liikuvus oli otseselt seotud pankade suurema kasumlikkusega ja tarbijate liikumine maksekontoturul mõjutas turujõudu (mõõdetuna jaepanganduse kogukasumlikkuses) nii, et 1 % võrra suurem turuliikumine[28] tingis vastava vähenemise pankade maksueelses kasumimääras. Läbipaistmatud tasustruktuurid häirivad konto sujuva üleviimise protsessi ja raskendavad parema toote väljavalimist või muudavad selle võimatuks piiriülese võrdlemise korral. Kontot saab tegelikult üle viia alles siis, kui tarbija on tasusid käsitleva läbipaistva ja kergesti mõistetava teabe alusel toote välja valinud. Üleviimise takistused võivad seega olla viimaseks teguriks pika protsessi lõpuks. Teisest vaatenurgast esitatuna ei saa tasude piiriülene läbipaistvus ja/või üleviimismehhanismid olla tegelikult tõhusad, kuni ei kõrvaldata tarbijate jaoks tõkkeid piiriüleselt turule juurdepääsult. Kokkuvõttes jätavad nendes kolmes valdkonnas tuvastatud probleemid rahalistel põhjustel teatavad tarbijad kõrvale ning takistavad tarbijate liikuvust ja konkurentsi ning piiravad tõhusust maksekontoturgudel. Peale selle põhjustavad need praktilisi probleeme aja, jõupingutuse ja rahalise kulu seisukohast nii tarbijatele kui ka sektorile, kes püüavad ELis liikuda, pidurdades majanduskasvu ja vähendades majanduse paindlikkust. 5. Eesmärgid Käesoleva algatuse üldine eesmärk on luua tõhus ja konkurentsivõimeline ühtne turg (aluslepingu artikli 114 lõige 1), tagada kõrgetasemeline tarbijakaitse (aluslepingu artikli 114 lõige 3), mis toetab tasakaalustatud majanduskasvu ja suuremat majanduslikku kaasatust. Käesoleva mõjuhinnangu eesmärke on kirjeldatud allpool esitatud tabelis. Üldeesmärgid · Tõsta tarbijate usaldust · Laiendada tarbijate valikut nii kättesaadavate toodete kvaliteedi kui ka hinna kärpimise osas · Lihtsustada finantsalast kaasamist ja sellega klientide liikumist · Lihtsustada maksekonto pakkujate piiriülest tegevust · Tagada turuosalistele võrdsed tingimused Konkreetsed eesmärgid || Tegevuseesmärgid Juurdepääs põhilistele kontoteenustele Lihtsustada juurdepääsu põhilistele kontoteenustele (mitte kohustada igaüht omama maksekontot) || § Vähendada pangaühenduseta eurooplaste arvu 2020. aastaks 6,4 miljoni võrra [29] § Tagada juurdepääs kõigile põhilistele makseviisidele kõigile põhimaksekontodega tarbijatele § Lihtsustada 3,5 miljoni tarbija jaoks 2020. aastaks piiriülest juurdepääsu põhilistele pangandusteenustele[30] § Parandada tarbijate teadlikkust põhimaksekontodest Pangatasude esitamine ja nende võrdlemise lihtsus Tagada, et ELi tarbijad saavad selget, põhjalikku ja võrreldavat teavet pangatasude kohta || § Tarbijad on võimelised mõistma pankade pakkumisi ja hindama hinna ja kvaliteedi suhet § Maksekontopakkumised on lihtsasti võrreldavad § Aidata tarbijatel valida nende vajadustele kõige paremini sobiv pakkumine § Suurendada tarbijate teadlikkust tegelikult makstud tasudest § Vähendada tarbijate halduskoormust seoses konto üleviimisega Maksekontode üleviimine Tagada, et ELi kodanikud saavad maksekontosid lihtsasti ja kiiresti vahetada. . || § Konto üleviimine on sujuv ja lihtne protsess § Tarbijaid teavitatakse üleviimise protsessist sobival viisil ja pakutakse vastavat tuge § Valesti suunatud/tegemata maksete arvu üleviimisprotsessi käigus vähendatakse alla 5 % tasemele korduvtehingute puhul § Vähendatakse tarbijate otseseid rahalisi kulusid seoses konto üleviimisega § Üleviimisprotsess kestab kuni 14 päeva § Suureneb maksekonto kasutajate liikuvus 6. Vajadus ELi meetmete järele Kuna maksekonto on finantsteenustega seotud toode, mida kõige tõenäolisemalt ostetakse piiriüleselt,[31] on asjakohaste lahenduste leidmine eespool osutatud probleemidele väga oluline. Tegevusetusel võivad olla tõsised tagajärjed. Näiteks võib see takistada täielikult toimiva siseturu väljakujundamist, mis võib oluliselt mõjutada tarbijaid, ettevõtjaid ja majandust laiemalt. Regulatiivsed ja isereguleerivad algatused, mida käsitleti eespool punktis 2, on ebaõnnestunud. Hoolimata avalikust väljakuulutamisest, et maksekonto turgude läbivaatamine juba käib,[32] on olukorra parandamiseks käivitatud riiklikul tasandil vähe algatusi või puuduvad need üldse. Komisjon on lubanud tegutseda, kui kõnealused algatused ebaõnnestuvad. Subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt võib EL meetmeid võtta ainult juhul, kui kavandatud eesmärke ei suuda liikmesriigid üksi saavutada. Kuigi võib olla, et ELi sekkumisega ei saa lihtsalt hõlmata teatavaid piiriülese pangandusteenuste ülevõtmise mittemateriaalseid tunnuseid, nt keel või kaugus, on ELi sekkumine nimetatud eesmärkide saavutamiseks õigustatud mitmel põhjusel: Siseturu nõuetekohase toimimise parandamine ja konkurentsimoonutuste vältimine jaepanganduse valdkonnas ELi algatusega käsitletakse kõige paremini tegureid, mis takistavad äritegevust või suurendavad kulusid tegutsemisel teises liikmesriigis, võrreldes makseteenuste riigisiseste pakkujate kuludega. Sellega maksimeeritakse tõhususest saadavat võitu, ennetatakse uute tõkete tekkimist ja tugevdatakse jaefinantsturgu. Turuosaliste praegused ebavõrdsed tingimused põhjustavad väiksemat omavahelist konkureerimist ja võimaluste kasutamatajätmist. Sellele lisanduvad väike klientide liikuvus ja ebatõhusad üleviimismehhanismid takistavad turule sisenejatel uute klientide kaasamist. Ainult liikmesriikide meetmed või nende puudumine tingiks eeskirjade erinemise, millega kaasneksid väikese konkurentsiga turud ja ebaühtne tarbijakaitse ELis. Kokkuvõttes on vaja ühist lähenemisviisi, et määrata kindlaks pangatasude võrreldava esitamise nõuded, mis hõlmaks nii siseriiklikke kui ka piiriüleseid turgusid, kuna erinevad nõuded, mis keskenduvad ainult piiriülesele tegevusele, võivad riigisiseseid turgusid veelgi killustada. Võimaldada tarbijatel , teha teadlikke valikuid ja lasta neil saada kasu ühtsest turust Tuvastatud probleemid kahjustavad tarbijat, kärpides usaldust, suurendades kulusid ja vähendades tarbija liikuvust, seda nii siseriiklikult kui ka piiriüleselt, ja seega kujutavad endast probleemi kogu ühiskonna jaoks. Konkurentsivõimelisel ja tõhusalt toimival ühtsel turul, kus tarbijakaitse on kõrgel tasemel, oleks kõigil ELi kodanikel vajalikud vahendid, et otsida oma vajadustele kõige paremini vastavat toodet ükskõik kus ELis. Anda kõigile Euroopa kodanikele juurdepääs olulistele teenustele ja võimalus saada kasu ühtsest turust, toetades majanduslikku ja finantsalast kaasatust. Ilma ELi tasandil meetmete võtmiseta on raske tuua ühtsest turust saadav kasu kõigi ELi kodanikeni. Ühtsed tingimused ELi tasandil aitavad tarbijatel saada täit kasu Euroopa finantssektori integratsioonist, lihtsustades finantsalast kaasatust, võimaldades tarbijatel võita siseturu olemasolust (nt osaleda e-äris ja seega digitaalturul, st saada piiriülene juurdepääs konkurentsivõimelistele kaupadele ja teenustele). Juurdepääs olulistele teenustele, sealhulgas põhimaksekonto teenustele,[33] toetab aktiivse kaasamise strateegiaid, mille eesmärk on uuesti integreerida inimesed, kes on tööturult kõige kaugemal. Seega moodustab see osa selliste meetmete võtmisest, mis on kindlaks määratud vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogrammis, mis on üks strateegia „Euroopa 2020” juhtalgatusi ning mille eesmärk on jõuda kaasava majanduskasvuni kogu ELis. Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 114 põhineva algatusega aidataks saavutada siseturu loomise ja nõuetekohase toimimise eesmärk koos kõrgetasemelise tarbijakaitsega, ning vältida jaepanganduses konkurentsimoonutusi. Selle algatusega järgitakse subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet, kuna on selge, et kavandatud eesmärke ei suuda liikmesriigid üksi saavutada. Selle alusel on ELi sekkumine maksekontode valdkonnas õigustatud. 7. Poliitikavalikud, mõju analüüs ja võrdlus Allpool esitatud tabelis tehakse kokkuvõte poliitikavalikutest. Kaalumisele jäänud võimalused on märgitud poolpaksus kirjas. 7.1 Juurdepääs põhimaksekonto teenustele Poliitikavalik || Ülevaade 1 || ELi meetmed puuduvad 2 || Tagada soovituse sätete kohaldamine. 3 || Muuta soovituse sätteid, mis on asjaomastele isikutele olulised A: Kehtestada universaalne õigus põhimaksekontole B: Kehtestada oma riigi elanikele õigus põhimaksekontole C: Kehtestada õigus põhimaksekontole selles riigis mitteelavatele kodanikele, kellel on seos riigiga, kus nad soovivad konto avada 4 || Parandada põhimaksekonto tunnuseid A: Laiendada põhiliste teenuste loetelu, et hõlmata internetipangandus ja -kaubandus B: Laiendada põhiliste teenuste loetelu, et hõlmata väike arvelduskrediit või nn puhver C: Märkida minimaalne kontojääk, mida ei saa arestida D: Tagada, et maksekonto tunnused ei ole diskrimineerivad. On oluline tagada juurdepääs põhimaksekontole kõigile kodanikele, eriti haavatavate gruppide tarbijatele. Valikuvõimaluse 2 rakendamine oleks kõige kasulikum nii vastava riigi elanikele kui ka nendele, kes selles riigis ei ela. Arvatakse, et valikuvõimalus 4A, B ja C meelitaks ligi palju pangaühenduseta tarbijaid ja parandaks juurdepääsu erinevatele makseviisidele, kuna igaüks neist pakub täiendavat kontofunktsiooni. Valikuvõimalus 4A meelitaks kõige tõenäolisemalt täiendavaid tarbijaid ja valikuvõimalus 4D meelitaks samuti paljusid pangaühenduseta tarbijaid, eriti liikuvaid tarbijaid, kuna see võimaldaks kontot kasutada samal viisil kogu ELis. Valikuvõimaluste 2, 4A ja 4D kombinatsioon on kõige tõhusam, et kõrvaldada probleemid turul ja jõuda seatud eesmärkideni. Valikuvõimalused 4A ja 4D on kooskõlas Euroopa Parlamendi soovitustega, „Seadusandlik akt peaks võimaldama põhimaksekonto kasutajal sooritada kõiki põhilisi maksetehinguid, nt kasutada seda kontot sissetuleku või toetuste laekumiseks, maksta arveid või makse ning osta kaupu ja teenuseid nii füüsiliselt kui ka kaugteenusena, kasutades selleks üldkasutatavaid liikmesriigi süsteeme“[34]. 7.2 Pangatasude esitamine ja nende võrdlemise lihtsus Poliitikavalik || Ülevaade 1 || ELi meetmed puuduvad 2 || Kehtestada standardhinnakiri konto avamise protseduuri osana. Kõigile liikmesriikidele ühised tasud oleksid kindlaks määratud ELi tasandil ja neid täiendataks riigi tasandil, et hõlmata 20 enim esinevat tasu või vähemalt 80 % peamistest tekkinud kuludest. 3 || Kehtestada nõue koostada sõnastik pangatasude terminitega A: Ühtlustamata terminoloogia B: Ei põhine täielikult ühtlustatud terminoloogial 4 || Kehtestada nõue luua liikmesriikide tasandil sõltumatud tasude võrdlemise veebisaidid A: Üks ametlik veebisait igas liikmesriigis B: Võrdlemisveebisaidid, mis on litsentsitud akrediteerimissüsteemi alusel 5 || Kehtestada nõue maksekonto hoidmise kulude tüüpiliste näidete esitamise kohta A: Pangad koostavad oma tüüpilised näited B: Liikmesriigid kirjeldavad tüüpilisi näiteid 6 || Koostada tarbijate kasutusprofiilid ja teha kulude simulatsioon tulevastele maksekonto hoidjatele A: Pangad koostavad oma kliendiprofiilid B: Liikmesriigid kirjeldavad kliendiprofiile 7 || Koostada ELi standardvormid tasude kohta eelteabe esitamiseks 8 || Kehtestada pankadele nõue esitada makstud tasude kohta järelteavet 9 || Koostada ELi standardvormid tasude kohta järelteabe esitamiseks Valikuvõimalusega 2 kohustatakse esitama kontotasude loetelu. Need töötataks välja ELi tasandil ja täiendataks liikmesriikide tasandil, kasutades standardset terminoloogiat. See lihtsustaks eri pakkumiste võrdlemist ja võimaldaks tarbijatel kontrollida, mõista ja võrrelda tasusid. See toetaks turul konkureerivate kontopakkujate vahel võrdsete tingimuste loomist, kuna kõik ELi maksekonto pakkujad peaksid täitma samu nõudeid. Valikuvõimalust 8 peetakse tõhusaks, eriti koos valikuvõimalusega 2, kuna selle korral antaks järelteavet tasude samade punktide kohta, mis võimaldaks tarbijal mõista oma tasusid ja laseks neil teha õigeid valikuid. Võttes arvesse valikuvõimaluste 2 ja 8 ning 4B korral antud teavet, vähendab veebivahend tarbijate jaoks otsimis- ja üleviimiskulusid ja võimaldab neil võrrelda kontopakkumisi. Valikuvõimalus 4B on liikmesriikide jaoks tõhusam kui 4A, kuna selle korral ei tule liikmesriikidel luua uut veebisaiti, vaid kasutatakse olemasolevaid. 7.3 Maksekonto üleviimine Poliitikavalik || Ülevaade 1 || ELi meetmed puuduvad 2 || Tagada, et üleviimisteenused järgivad ühiseid põhimõtteid 3 || Parandada ühiste põhimõtete tõhusust A: Parandada olemasolevaid ühiseid põhimõtteid oma riigi tasandil B: Laiendada muudetud ühiste põhimõtete ulatust kogu ELi hõlmavale piiriülesele konto üleviimisele 4 || Kehtestada automaatne ümbersuunamise teenus kõigile laekumistele ja maksetele A: Riigisiseselt B: ELi tasandil 5 || Kehtestada maksekonto teisaldatavus A: Riigisiseselt B: ELi tasandil Pikema aja jooksul oleksid kõige tõhusamad valikuvariandid 3B ja 5B koos. See kujutaks endast tõsist sammu paremini integreeritud ja toimiva siseturu suunas. Siiski võiks veel täiendavalt analüüsida valikuvõimaluse 5B rakendamisega seotud tehnilisi võimalusi ja riske. Selleks võiks volitada Euroopa Pangandusjärelevalvet tegema lisaanalüüse, et uurida tehnilisi võimalusi ja tõhusust teatava aja jooksul. Praegune eelisvalikuvõimalus on 3B. 8. Poliitikavalikute pakett Põhjus, miks valida poliitikavalikute pakett, mis hõlmaks kolme käesolevas mõjuhinnangus käsitletud valdkonda, on rangelt ja põhiliselt seotud üldiste eesmärkidega. Ainult kolmes valdkonnas võetavate meetmete kombinatsioon annaks ELi kodanikele õiguse põhimaksekontole, looks ühtsed standardid, et tagada läbipaistvad ja võrreldavad pangakontotasud ja lihtsustaks (piiriülest) pangakontode üleviimist. Mõjuhinnangus kaalutakse nelja paketti, milles grupeeritakse poliitikavalikud, mis kajastavad ELi sekkumise eri taset. Eelistatud paketis on grupeeritud eelistatud poliitikavalikud, mida on kirjeldatud seoses kõigi kolme valdkonnaga eespool punktis 7. Olles võimalusi hinnanud, leitakse, et see pakett edendaks paremini siseturu toimimist, tagaks võrdsel tasemel tarbijakaitse kõigile ELi kodanikele ja toetaks majanduskasvu koos suurema finantsalase kaasatusega. Valikuvõimaluste paketiga, mis jätaks kõrvale kasvõi ühe elementidest, võiks ohustada ühtse turu loomist, millele ei ole juurdepääsu kõigil ELi kodanikel, veelgi suurendada turu killustumist, ohustada konkurentsi ja vähendada tõhususest saadavat kasu. 9. Kumulatiivne mõju Järgmised kolm tabelit esitavad kõigis kolmes valdkonnas eraldi eelistatud valikuvõimaluste osas ülevaate kulude ja saadava tulu kohta. Mitut liiki kulud, mis tekivad krediidiasutustel ja liikmesriikidel eelistatud valikuvõimaluse korral, peaksid olema kumulatiivsed (nt IT-süsteemide ajakohastamine, ja kumuleeruvad korduvkulud nõuete täitmise eest vastutavate lisatöötajatega seoses). Valikuvõimaluse tõhususe hindamise meetodiga kaalutakse nii määratletavaid kui ka selgelt määratlematuid kulusid ja kasu sidusrühmadele, nagu kirjeldatud käesolevas punktis. ELi kogukasu (miljonit eurot aastas) || Poliitikavalik 2 || Poliitikavalik 4A: || Poliitikavalik 4D Tarbija: || 108-542 || 22-108 || 22-108 Ühekordsed kulud || 0 || 0 || 0 Korduvad aastased kulud || 108-542 || 22-108 || 22-108 Makseteenuste pakkujad: || 71-356 || 15-74 || 19-94 Ühekordsed kulud || puudub || 0 || 0 Korduvad aastased kulud || 71-356 || 15-74 || 19-94 Liikmesriik: || 3,02 || 0 || 0,38 Ühekordsed kulud || 1,13 || 0 || 0,14 Korduvad aastased kulud || 1,89 || 0 || 0,24 Ettevõtja: || 0 || 0 || 0 Juurdepääs põhimaksekontole ELi kogukasu (miljonit eurot aastas) || Poliitikavalik 2 || Poliitikavalik 4A: || Poliitikavalik 4D Tarbija: || 542-2711 || 236-1179 || 68-339 Ühekordne kasu || ei ole selgelt määratletav Korduv aastane kasu || 542-2711 || 236-1179 || 68-339 Makseteenuste pakkuja: || 18-89 || 2-11 || -1.8 kuni -9 Korduv aastane kasu || 18-89 || 2-11 || -1.8 kuni -9 Liikmesriik: || 18-89 || 2-11 || 2-11 Ühekordne kasu || ei ole selgelt määratletav Korduv aastane kasu || 18-89 || 2-11 || 2-11 Ettevõtja: || 32-160 || 16-80 || 4-20 Korduv aastane kasu || 32-160 || 16-80 || 4-20 ELi kogukasu (miljonit eurot aastatel 2013–2022) || Poliitikavalik 3B Tarbija: Konto üleviimise harjumuse muutumine Otseste/kaudsete kulude vähenemine Krediidiasutus: Piiriüleste kulude säästmine Ärivõimalused || 3 655,4 tähtsusetu Ei ole selgelt määratletav ELi kogukulud (miljonites eurodes) || Krediidiasutus ühekordne korduv Liikmesriik: ühekordne korduv || 67 – 129 2 041 – 2 649 3 19 Pangatasude võrdlemise lihtsus ja tasude esitamise nõuded Maksekonto üleviimine ELi kogukasu (miljonit eurot aastatel 2013–2022) || Poliitikavalik 2 || Poliitikavalik 4B || Poliitikavalik 8 Kasu tarbija jaoks: Konto üleviimise harjumuse muutumine Parem kontohaldus Krediidiasutus Piiriüleste kulude säästmine Ärivõimalused || 584,87 Ei ole selgelt määratletav || 731,08 Ei ole selgelt määratletav || 1 462,16 2 702,57 Ei ole selgelt määratletav ELi kogukulud (miljonit eurot aastatel 2013–2022) || || || Krediidiasutus: ühekordne korduv Liikmesriik: ühekordne korduv || 95,95-163,03 183,17-245,40 0,05-0,08 0,06-1,17 || 0,32-0,65 4,77-9,53 0,36-0,66 3,48-6,74 || 192,42-326,31 260,37-492,45 0,07-0,11 0,81-1,59 Eelistatud poliitilise vahendi hindamisel soositi siduvat poliitikavahendit kõigi valdkondade jaoks. See hinnang ei muutu, kui eelistatud poliitikavalikud on liidetud paketti. Kokku liites eelisvalikute kolm paketti täiendavad üksteist ja nende mõju ei erine üksteisest. Eelistatud poliitikavalik tähendab tarbijate jaoks suurt muutust. Juurdepääsu käsitlevad meetmed vähendavad pangaühenduseta kodanike arvu, luues samal ajal täielikult toimiva maksekontode siseturu, mis on tõhus ja konkurentsivõimeline. Tarbijad saavad kasu paremast juurdepääsust oma rahale sõltumata geograafilisest asukohast, kogevad suuremat turvalisust tänu sularahatehingute madalamale tasemele, paraneb kaupade ja teenuste valik, kui elektrooniline makse on kohustuslik; avaneb lihtsam juurdepääs töö- ja kinnisvaraturule ja väheneb finantsalase, majandusliku ja sotsiaalse tõrjutuse tunne. Tugev positiivne mõju tarbijate usaldusele toetab nõudlust maksekontode järele ja soodustab tarbijate liikuvust nii siseriiklikul kui ka piiriülesel tasandil. Konkurentsi loodetav mõju hõlmab kulutõhusust krediidiasutuste jaoks (kuna nad saaksid kasutada samu IT-süsteeme, protsesse, töötajate koolitust jne kõigis liikmesriikides, kus nad tegutsevad, andes mastaabisäästu), lihtsamat turulepääsu teiste riikide maksekontopakkujatele ja konkurentsivõimelistele teenusepakkujatele paremat võimalust turuosa laiendamiseks. Mitte selgelt määratletav kasu krediidiasutuste jaoks hõlmab järgmist: laiem kliendibaas, kellele turustada teisi tooteid (nt kodukindlustus); sularahamaksete väiksemad kulud ja riskid ning kapitali ja rahastamisse panustamisest saadav kasu. Eelistatud poliitikavalikud tähendavad krediidiasutustele kulusid, kuid nende üldine mõju on mõistlik. Maksekonto pakkujatele peaksid kulud lühemas perspektiivis ületama kasu, seda vähemasti määratletavate kulude puhul. Neid kulusid piiravad mitu tegurit. Esiteks on mitmed poliitikavalikud mitmes liikmesriigis juba rakendatud. Teiseks loodetakse olulist sünergiat eri poliitikavalikutest (nt IT-süsteemide, sisekommunikatsiooni ja töötajate koolituste kohandamine). Kolmandaks saaksid maksekonto pakkujad katta oma kulusid, kohandades maksekontode hindu. Neljandaks, mida rohkem maksekontosid aja jooksul avatakse, seda väiksemad on juurdepääsu, üleviimise ja läbipaistvusega seotud kulud. Liikmesriigid ja ühiskond laiemalt saaksid kasu sotsiaalkindlustusmaksete madalamatest kuludest või väheneksid pettused seoses sotsiaalteenuste ja maksudega. Üldisemalt parandaks konkurentsivõimeliste pangandusturgude toetamine ühtse turu tõhusust, mis on majanduskriisi ajal eriti väärtuslik. Sellised eelised võimendaksid üksteist, parandades ja soodustades tarbijate ja ettevõtjate usaldust, ja toetaksid seega majanduskasvu. Sellel ettepanekul puudub mõju ELi või ELi agentuuride eelarvele. Kõnealune pakett tooks ELi ettevõtjatele märkimisväärset kasu. Neil ei peaks tekkima kulusid, kuid nad saaksid märkimisväärset kasu paremast juurdepääsust maksekontodele. Eelistatud poliitikavalikud loovad tingimused suurema turu tekkimiseks nende kaupade ja teenuste jaoks. Peale selle käivitaksid maksekontoteenustega seotud mittediskrimineerivad vahendid ja internetirakendused tõenäoliselt piiriülese kaubanduse. Peamine halduskoormus tuleneb krediidiasutuste siseprotsessidest, mida kohandatakse vastavalt tarbijatele ja ametiasutustele teabe esitamise nõuetele. See sisaldab peamiselt infosüsteemide ja -materjalide kohandamise kulu. Liikmesriikidel tekivad kulud avaliku teavitamise kampaania korraldamisest, et tõsta tarbijate teadlikkust oma õigustest. Tarbijate halduskoormus peaks vähenema, kuna nad ei pea konto avamiseks esitama enam nii palju dokumente ja tõendeid. 10. Kokkuvõte Õigusaktide pakett maksekontode kohta, milles võetakse arvesse riikide eripärasid, tagades juurdepääsu põhilistele makseteenustele, kontotasude võrreldavuse ja läbipaistvuse ning millega lihtsustatakse maksekonto üleviimist, vastab eesmärkidele, mis on kindlaks määratud käesolevas mõjuhinnangus ning vastab Euroopa Parlamendi resolutsioonidele ja ühtse turu aktis II nimetatud meetmetele. Komisjon peaks paketi asjakohasuse ja tõhususe vaatama läbi pärast selle rakendamist. See läbivaatamine võiks hõlmata avalikku konsultatsiooni, testoste ja tarbijate kaebuste analüüsi. Arvesse tuleks võtta ka selliseid tegureid nagu pangaühenduseta tarbijate arv, elektrooniliste makseviiside kasutamine ja konto üleviimist kasutavate tarbijate arv. [1] Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm: Sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse Euroopa raamistik (KOM(2010) 758), ja sellel lisatud dokument (SEK(2010)1654). [2] Maksekonto üleviimise ühised põhimõtted, http://www.eubic.org/Position%20papers/2008.12.01%20Common%20Principles.pdf. [3] Consumer Market Study on the consumers’ experiences with bank account switching with reference to the Common Principles on Bank Account Switching, GfK, jaanuar 2012, BEUC ja riikide uuringud Ühendkuningriigis, Iirimaal ja Austrias. [4] Komisjoni soovitus 2011/442/EL, 18. juuli 2011. [5] Belgia, Prantsusmaa ja Itaalia. [6] KOM(2010) 758 ja SEK(2010) 1654. [7] Euroopa Parlamendi resolutsioon 2010/2278(INI). [8] Euroopa Parlamendi resolutsioon 2012/2055(INI). [9] http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/barnier/headlines/news/2012/10/20121003_en.htm [10] „Ühtse turu akt II – Üheskoos uue majanduskasvu eest”, COM(2012) 573, 3. oktoober 2012, lk 16. [11] „Komisjoni 2013. aasta tööprogramm”, COM/2012) 629, 23. oktoober 2012, I lisa, lk 5. [12] Study on the costs and benefits of policy actions in the field of ensuring access to basic account – Final Report (CSES, juuli 2010, lk 14) ja arvutused eurobaromeetri eriuuringu põhjal jaefinantsteenuste kohta (Euroopa Komisjon, veebruar 2012). [13] Eurobaromeetri eriuuring jaefinantsteenuste kohta, Euroopa Komisjon, veebruar 2012, lk 31. [14] Komisjoni talituste arvutused Eurostati põhjal, Measuring Financial Inclusion, The Global Findex Database, Maailmapank, aprill 2012, ja Eurobaromeetri eriuuring jaefinantsteenuste kohta, Euroopa Komisjon, veebruar 2012. [15] Komisjoni soovitus 2011/442/EL, 18. juuli 2011. [16] Euroopa Parlamendi resolutsioon 2012/2055(INI). [17] Banking services and poorer households, finantsteenuste töörühm, detsember 2010. [18] Nothing is free: A survey of the social cost of the main payment instruments in Hungary, Ungari Pank, lk. 27. [19] Preparing the monitoring of the impact of the Single European Payments Area (SEPA) on consumers, Van Dijk Management Consultants, 2008. [20] Consumer Market Study on the consumers’ experiences with bank account switching with reference to the Common Principles on Bank Account Switching, GfK, jaanuar 2012, BEUC ja riikide uuringud (Ühendkuningriik, Iirimaa ja Austria). [21] http://ec.europa.eu/internal_market/finservices-retail/docs/baeg/switching_principles_en.pdf [22] Consumer Market Study on the consumers’ experiences with bank account switching with reference to the Common Principles on Bank Account Switching, GfK, jaanuar 2012. [23] Samas. [24] Consumers' views on switching service providers, Eurobaromeeter 243, Euroopa Komisjon, lk 18. [25] Vt joonealune märkus 21. Tarifs et mobilité bancaires: le désolant palmarčs des Banques, UFC Que Choisir, 2010; Kontowechsel: Wie funktioniert er?, VKI, märts 2010. [26] ICB Final report recommendations, ICB, september 2011, lk 220. [27] Report on the retail banking sector inquiry, SEK(2007) 106, Euroopa Komisjon, 31.1.2007; http://ec.europa.eu/competition/sectors/financial_services/inquiries/sec_2007_106.pdf [28] Määratletud tarbijate osakaaluna, kes vahetavad maksekonto pakkujat antud aastal. [29] ELi 2020. aasta strateegia eesmärk on vähendada vaeste ja sotsiaalselt tõrjutute arvu 2020. aastaks vähemalt 20 miljoni võrra, parandades muu hulgas juurdepääsu olulistele teenustele ja lahendades finantsalase tõrjutuse probleemi. http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=751&langId=en [30] Samas. [31] Vt joonealune märkus 9. [32] Vt joonealune märkus 4. [33] Koos eri teenuste võimaldamisega, nt tervishoid, lastehoid, sotsiaalelamispind või elukestev õpe. [34] Vt joonealune märkus 15.