1. Sissejuhatus

F-gaase[1] kasutatakse üha rohkem eri valdkondades, nt jahutus- ja kliimaseadmed, vahud, aerosoolid ning tuletõrje- ja elektriseadmed. Samas on F-gaasid väga tugevad kasvuhoonegaasid[2]. Praeguses F-gaaside määruses keskendutakse peamiselt nende kasvuhoonegaaside vähendamisele seadmete kasutusea ja kasutuselt kõrvaldamise jooksul, kuid määrusega keelatakse F-gaaside kasutamist uutes seadmetes väga vähe. Samas on F-gaaside ohutuid ja energiatõhusaid alternatiive peaaegu kõigis kasutusvaldkondades juba praegu saadaval.

Komisjon avaldas aruande F-gaaside määruse kohaldamise, mõjude ja piisavuse kohta[3]. Tuvastati rakendamisega seotud puudused, mis tuleb kõrvaldada. Kui F-gaaside määrust täielikult kohaldada, saaks F-gaaside määruse ja liikuvate kliimaseadmete direktiivi (direktiiv 2006/40/EÜ) koosmõjus külmutada F-gaaside heitkogused praegusel tasemel. Samas järeldati aruandes, et EL peaks võtma F-gaasidega seoses lisameetmeid, arvestades võimalust heitkoguseid suhteliselt väikese kuluga veelgi vähendada.

Samuti on ka Euroopa Parlament korduvalt kutsunud üles võtma selles valdkonnas rangemaid meetmeid[4],[5].

Rahvusvahelisel tasandil kutsuvad enam kui 100 riiki osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokolli kohaselt üles võtma meetmeid F-gaaside valdkonnas[6]. EL on alates 2009. aastast põhimõtteliselt toetanud ettepanekuid järkjärguliselt vähendada Montreali protokolli kohaselt F-gaaside kasutust kogu maailmas. Lisaks edendab algatus „Kliima ja puhta õhu kaitse koalitsioon lühiealise kliimamõjuga saaste kohta”, mis hõlmab USAd, G8 riike, Euroopa Komisjoni, Maailmapanka ja ÜRO keskkonnaprogrammi, F-gaaside valdkonnas mitut meedet[7].

2. Probleemi määratlus

Kliimamuutused mõjutavad äärmuslike ilmastikutingimuste ja kohanemiskulude kaudu kogu inimkonda. Rahvusvahelise teadusringkonna konsensus kutsub üles hoidma ülemaailmset temperatuuritõusu alla 2 ˚C, et vältida soovimatut mõju kliimale [8]. Praegu moodustavad F-gaasid ELis tekkivatest kasvuhoonegaasidest vaid 2 %, kuid nende globaalse soojendamise potentsiaal ületab CO2 oma märgatavalt. Vastavalt kavale vähendada kulutõhusalt ELi majanduse CO2-heidet, tuleks F-gaaside heitkoguseid 2050. aastaks vähendada 70–78 % ja 2030. aastaks 72–73 % heitkoguste vähendamise piirkuluga umbes 50 eurot 1 CO2-ekvivalenttonni kohta[9]. See tähendab F-gaaside sektori vähenemist 70 miljoni CO2-ekvivalenttonni võrra võrrelduna 2030. aastaks prognoositud heitega praeguste õigusaktide täieliku kohaldamise korral.

F-gaaside kasutamine on maailmas alates 1990. aastast kiiresti kasvanud ja kui selle küsimusega ei tegeleta, suureneb see heide märkimisväärselt. Kuna F-gaase sisaldavate seadmete ja toodete (nt ehitusotstarbeline isolatsioonivaht) kasutusiga on pikk (kuni 50 aastat), tooks praegune avaliku sektori tegevusetus kaasa tarbetult suured heitkogused mitmeks aastakümneks.

Seepärast on lisaks praeguse F-gaaside määruse kohaldamise puudustega tegelemisele hädavajalik ka tulevasi heitkoguseid veelgi vähendada. Analüüsist[10] selgub, et aastaks 2030 oleks võimalik 2/3 ELi prognoositavatest heitkogustest[11] kulutõhusalt[12] vältida, kui võetakse meetmeid F-gaaside kasutamise vältimiseks sobiva alternatiivi olemasolu korral. Kokku on ajavahemikus 2015–2030 võimalik kulutõhusalt säästa ligi 625 miljonit CO2-ekvivalenttonni.

Selle valdkonna tegevusetuse tulemusena ei suuda EL saavutada oma kasvuhoonegaaside heitkoguste eesmärke või tuleb teistes tööstusvaldkondades võtta kulukamaid meetmeid, mistõttu ei ole kogu tööstussektor kulude tõttu enam konkurentsivõimeline.

Lisaks on kasutamata võimalus toetada keskkonnahoidlike alternatiivsete tehnoloogiate turuosa suurendamist, edendades seega innovatsiooni, keskkonnahoidlikku töökohtade loomist ja majanduskasvu[13].

3. Poliitikaeesmärgid

F-gaaside määruse läbivaatamise üldeesmärk on tagada kulutõhus panustamine [14] kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisesse ELis 80–95 % võrra aastaks 2050, arvestades üleilmset eesmärki hoida maailmas temperatuuri tõusu alla 2 ºC võrreldes industriaalühiskonna-eelse tasemega.

Seda tuleks saavutada eelkõige järgmiste tegevuste kaudu:

– piirata suure globaalse soojendamise potentsiaaliga F-gaaside kasutamist seal, kus sobivad alternatiivid on olemas;

– julgustada alternatiivsete ainete ja tehnoloogia kasutamist ilma ohutust, funktsionaalsust ja energiatõhusust kaotamata;

– vältida seadmete lekkimist ja tagada F-gaase sisaldavate seadmete nõuetekohane kasutuselt kõrvaldamine;

– edendada võimaliku tulevase kokkuleppe saavutamist, mille eesmärk on fluorosüsivesike kasutamist Montreali protokolli kohaselt järkjärguliselt vähendada;

– suurendada jätkusuutlikku majanduskasvu, stimuleerida innovatsiooni ja töötada välja keskkonnahoidlikke tehnoloogiaid;

– piirata soovimatut mõju väikese ja keskmise suurusega ettevõtjatele, konkurentsivõimele ja tööhõivele, piirata ettevõtete ja asutuste halduskoormust ning säilitada siseturul võimalikult suur konkurents.

4. Poliitikavalikud

Mõju hindamisel võetakse arvesse viit poliitikavalikut. Esimese analüüsitava poliitikavaliku (variant A – poliitika ei muutu) puhul ei kehtestata uusi õigusnõudeid, samas sisaldab see definitsioonide täpsustusi ja ELi tasandi mitteseadusandlikke meetmeid eesmärgiga toetada olemasolevate nõuete paremat kohaldamist. Olemasolevaid õigusakte peetakse hädavajalikuks, kuid eesmärkide saavutamisel ebapiisavaks, seega kasutatakse neid nelja lisavaliku hindamisel võrdlusalusena.

– Variant B. Osalejate vabatahtlike kokkulepete kasutamine tööstussektorites, kus nimetatud lepped on väikeste heitkoguste vähendamise kulude tõttu realistlikud.

– Variant C. Piiramis- ja kokkukogumismeetmete rakendusala laiendamise poliitikavalikuga nõutakse F-gaaside piiramist sektorites, mida F-gaaside määruses praegu ei kajastata.

– Variant D. Järkjärgulise kasutuse vähendamise valikuga sätestatakse ELi turule lubatava HFCde hulga sammsammulise vähendamise piirmäärad aastani 2030. See poliitikavalik sisaldab ka meetmeid, mis käsitlevad eeltäidetud seadmetes kasutatavaid HFCsid, et vältida olukorda, kus piirang hõlmab ainult ELis toodetud tooteid.

– Variant E. F-gaaside kasutamise keeld sektorites, kus juba praegu on kõigile rakendustele olemas asendustehnoloogia.

Mõned neist poliitikavalikutest ja neis sisalduvatest meetmetest ei ole vastastikku välistavad – neid võib omavahel kombineerida ka teiste poliitikavalikute puhul.

Teised variandid ja alamvariandid on läbi kaalutud ja kõrvale jäetud, arvestades nelja järgnevat kriteeriumi:

– tulemuslikkus (vähem kui 1 miljon CO2-ekvivalenttonni);

– tõhusus (enam kui 50 eurot vähendatava CO2-ekvivalenttonni kohta);

– tehnilised piirangud (nt ohutuse või energiatõhususe vallas);

– muud piirangud (nt kooskõla muude ELi poliitikasuundadega).

Seega on kõik valitud poliitikavalikud ja nende alamvariandid nende algusest peale tulemuslikud, kulu- ja energiatõhusad ning ohutud, kuna tervise ja kasvuhoonegaaside olelusringi probleeme on käsitletud juba kontrollanalüüsi etapis.

5. Mõju

5.1. Keskkonnamõju

Kõige tulemuslikum kasvuhoonegaaside vähendamise meetod on järkjärguline kasutuse vähendamine (variant D), millega on võimalik saavutada vähendamine 71 miljoni CO2-ekvivalenttonni (ehk 2/3 praegustest heitkogustest) aastaks 2030. F-gaaside kasutamise keeluga asjakohastes sektorites (variant E) saaks vähendada heitkoguseid 53 miljoni CO2-ekvivalenttonni võrra ja vabatahtlike kokkulepetega (variant B) 22 miljoni CO2-ekvivalenttonni võrra aastaks 2030 (vt tabel 1). Piiramismeetmete rakendusala laiendamise (variant C) puhul oleks heitkoguste vähendamine väga väike, kuna selle kohaldamine piirneb ainult mõne transpordiliigiga. Nimetatud heitkoguste vähendamine sisaldab ka energiatõhususe mõju (st heitkoguste üldine vähendamine alternatiive arvestades). Nende tulemuste arvutamise metoodika põhineb ohutute ja energiatõhusate alternatiivide kasutamise võimalikkuse üksikasjalikul ja põhjalikul analüüsil, kusjuures nende alternatiivide kulu peab olema väiksem kui 50 eurot 1 ekvivalenttonni vähendatud CO2-heite kohta kõigis 28-s peamises alamsektoris, kus F-gaase kasutatakse [15]. Kõikide variantide puhul on arvestatud, et ainete keskkonda eraldumisest põhjustatud ökotoksikoloogilised riskid on väikesed või tähtsusetud.

5.2. Majanduslik mõju

F-gaaside valdkonnas on palju turuosalisi, keda poliitikamuutused erineval moel mõjutavad: F-gaaside tootjad, seadmete tootjad, elektriettevõtjad, seadmete hooldusettevõtted, importijad ja eksportijad, seadmete kasutajad, jaemüügi- ja toorainesektor (nt metallid ja tooted). Mitme teguri majanduslikku mõju (vt tabel 1) analüüsiti sisend-väljundmudeli (EmIO-F) ja üldise tasakaalu mudeli (GEM-E3) abil. Üldine mõju on väike, sisend-väljundmudeli põhjal prognoositakse väikest positiivset mõju kogutoodangule (kuni 0,009 %) ja GEM-E3 põhjal väikest langust (kuni –0,006 %). Majanduslik mõju on tugevaim järkjärgulise vähendamise (variant D) ja keelu (variant E) puhul. Kui vaadelda sektoreid, mida F-gaasid otseselt mõjutavad, võib seadmete tootmise valdkonnas esineda väikest kasu, kuid energiaga varustamise valdkonnas võib alternatiivsete seadmete suurema energiatõhususe tõttu esineda majanduslikku kahju. Mõju keemiatööstusele on väike. Teenuste sektoris prognoosivad mudelid väikest majanduskahju, kuna on vähem F-gaase sisaldavaid seadmeid, mis vajavad lekkekontrolli. Samas peaksid alternatiivsete seadmete uus hooldusvajadus ja olemasolevate piirangusätete kohaldamise seni kasutamata võimalused eelnimetatud võimaliku kahju täielikult kompenseerima.

Järkjärguline vähendamine (variant D) mõjutab kõige suuremat hulka rakendusvaldkondi ja soodustab seepärast enim uusi (keskkonnahoidlikke) tehnoloogiaid ning toob kaasa alternatiivide laiema kasutuse. Samal põhjusel kasvavad mõnevõrra ka otsesed kogukulud (investeeringu- ja tegevuskulud) seadmete kasutajatele (järgnevad variant E (keeld) ja B (vabatahtlikud kokkulepped)). Selle aluseks on konservatiivne hinnang, kus on arvesse võetud ainult praegu olemasolevaid asendusvalikuid, ja arvutused on tehtud praeguste hindade põhjal. Seega ei võetud arvesse tehnoloogia tulevasest arengust ja mastaabisäästust tingitud tõenäolist kulude vähenemist.

Hinnangu kohaselt on kaudne mõju väga väike. Väikeste kulude tõttu ei esine konkurentsile üldjuhul negatiivset mõju, eriti kuna ükski poliitikavalikutest ei too kaasa olemasolevate seadmete väljavahetamist, seega tekiksid otsesed investeerimiskulud vaid pärast seadme kasutuselt kõrvaldamist. Mõju tarbijahindadele oleks väike kõigi variantide puhul ja makromajanduslikult tähtsusetu (GEM-E3 põhjal –0,01 % kuni 0,00 % variandi D ja E puhul). Piirkondliku mõju osas võib Lõuna-Euroopa riikides olla otsene kulu elaniku kohta1 euro võrra suurem, kuna seal kasutatakse laialdasemalt kliimaseadmeid.

Väike- ja keskmise suurusega ettevõtjad moodustavad suure osa firmadest, mis tegutsevad aktiivselt valdkondades, kus kasutatakse F-gaase. Kooskõlas analüüsist selgunud väikese majandusliku mõjuga ei prognoosita neile ettevõtetele ülemäärast koormust. Sidusrühmad rõhutasid mitmel korral, et järkjärguline vähendamine (variant D) võimaldab osalejatele rohkem paindlikkust kui F-gaaside keeld (variant E). Väga väikeseid F-gaaside turul osalejaid võib aruandlusest ja teatud kohustustest vabastada, kasutades kaitsemeetmed (nt de minimis-klauslid).

Kõik poliitikavalikud on välja töötatud nii, et seadmete kohalikele tootjatele ja importijatele kehtivad toodete ELis turule laskmisel samad tingimused. Seega ei mõjutata rahvusvahelist konkurentsivõimet. Tõenäoline on Euroopa firmade esimesena tegutseja konkurentsieelis rahvusvahelisel turul, eriti kui saavutatakse üleilmne kokkulepe F-gaaside kasutuselt kõrvaldamise osas. F-gaaside järkjärguline vähendamine (variant D) ja keeld (variant E) tekitaks olulise turu väikese globaalse soojendamise potentsiaaliga tehnoloogiate jaoks ja seega soodustaks selliste tehnoloogiate arendamist ka eksportivates kolmandates riikides. Halduskulud saab hoida suhteliselt väikesed, kuna F-gaaside määruse kohast olemasolevat aruandlusskeemi saab kasutada tulevaste poliitikavalikute rakendamise alusena. Kuludele lisanduks vaid sõltumatu tõendamisega seonduv kulu, mis kehtib eriti nõuetekohaselt täidetud vabatahtlike kokkulepete meetodi (variant B) puhul.

Tabel 1. Kokkuvõtlik tabel poliitikavalikute keskkonna-, majandusliku ja sotsiaalse mõju kohta 2030. aastaks[16]

MÕJU || Variant B || Variant C || Variant D || Variant E ||

|| Vabatahtlikud kokkulepped || Laiendatud rakendusala || Järkjärguline vähendamine || Keelud ||

KESKKONNAMÕJU || || || || ||

Heitkoguste vähendamine summa (miljonit CO2-ekvivalenttonni) || 22,2 || 1,4 || 70,7 || 53,3 ||

Otsesed kogukulud (miljonit eurot aastas) || 530 || 66 || 1 500 || 1 330 ||

Halduskulud (miljonit eurot aastas) || 10,7 || 0 || 0,2 (+1,9 ühekordne kulu) || 1,2 ||

Otsene mõju sektori toodangule (% muutus) (% 2007. aasta toodangust, sisend-väljundmudel) || 0,006 || tähts. || 0,009 || 0,003 ||

- masinad/seadmed || 0,38 || tähts. || 0,52 || 0,23 ||

- teenused/hooldus || –0,09 || tähts. || –0,38 || –0,37 ||

- kemikaalid || –0,19 || tähts. || 0,17 || 0,03 ||

- elekter || –0,19 || tähts. || –0,59 || –0,26 ||

Mõju SKP-le (% muutus, mudel GEM-E3) || väiksem kui variant D || tähts. || –0,006 || –0,003 ||

Piirkondlik mõju || tähts. || tähts. || väike mõju Lõuna-Euroopas || väiksem kui variant D ||

Mõju VKEdele || ei ole märkimisväärset mõju || tähts. || ei ole märkimisväärset mõju || ei ole märkimisväärset mõju ||

Siseturg || puudub || puudub || puudub || puudub ||

Konkurentsivõime, kaubandus ja investeeringud || väike || tähts. || väike alternatiividele positiivne || väike alternatiividele positiivne ||

Kolmandad riigid || tähts. || tähts. || soodustab globaalseid alternatiive || soodustab globaalseid alternatiive ||

Tarbijahind || tähts. || tähts. || tähts. || tähts. ||

Innovatsioon ja teadusuuringud || soodustab uusi tehnoloogiaid vähemal määral || tähts. || soodustab uusi tehnoloogiaid ja tooteid || soodustab uusi tehnoloogiaid ja tooteid ||

SOTSIAALNE MÕJU || || || || ||

Tööhõive: mõju 2030. a (töökohtade arv) || +600 || tähts. || –16 000 kuni +7 000 || –12 000 kuni +4 000 ||

Ohutus- ja terviseriskid || tähts. || tähts. || tähts. || tähts. ||

5.3. Sotsiaalne mõju

Mõju tööhõivele on väike. F-gaaside järkjärgulise vähendamise (variant D) korral ulatub mudelitega prognoositav mõju 7 000 töökoha lisandumisest 1 600 kuni 16 000 töökoha kadumiseni. Kuna ülejäänud valikute korral on mõju väiksem, jääb maksimaalne prognoositav mõju vahemikku +0,003 % kuni –0,007 % (variant D). Töökohtade loomine toimuks masinate ja seadmete valdkonnas ning sisendmaterjale tootvates sektorites (nt põhimetallid ja metallitooted). Töökohtade kaotust nähakse ette energiaga varustamise valdkonnas ja teenuste sektoris, kuid muu mõju tasakaalustab tõenäoliselt viimatinimetatud negatiivse mõju.

Kui järgitakse ohutusstandardeid ja -korda, ei ole tervise- ja kutsealaste riskide suurenemist alternatiivide puhul ette näha. Alternatiivide teostatavuse analüüs põhines eeldusel, et kasutatakse vaid läbiproovitud, ohutut ja energiatõhusat tehnoloogiat. Ohutusriske vähendavad veelgi soovitused sertifitseeritud töötajate minimaalsete koolitusnõuete osas, mis hõlmavad ka asendusaineid.

6. Valikute võrdlus

Mõjuhinnangust järeldub, et F-gaaside järkjärguline vähendamine (variant D) tagaks kõige suurema täiendava keskkonnakasu, soodustaks suurimal määral innovatsiooni ning oleks majandusele ja ühiskonnale tervikuna vähekulukas. Selle variandi tulemusel toimuks kooskõlas ELi edenemiskavaga „Vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050” 60 %-line vähenemine aastaks 2030 võrreldes 2005. aastaga. Seda valikut näevad ka paljud sidusrühmad paindlikumana, võrreldes keeluga (variant E). Vabatahtlike kokkulepete (variant B) ja isegi piiramis- ja kokkukogumismeetmete rakendusala laiendamisega (variant C) ei suudeta kaugeltki tagada piisavat heite vähendamist, arvestades üldist eesmärki. Sotsiaalset ja majanduslikku mõju loetakse kõikide variantide puhul väga väikeseks.

Üldiselt saab saavutada suurima tulemuslikkuse, kui kombineerida järkjärguline vähendamine (variant D) piirangusätete laiendamisega (variant C) mõne transpordiliigi puhul ning kehtestades turul keelud mõnes piiratud valdkonnas (gaasid, mis ei kuulu järgjärgulise vähendamise alla, ja kõrvalsaaduste hävitamine, mis on variandi E alamvariandid). Meetmed, mis tagavad ülemmäära arvutamisel ka eeltäidetud seadmetega imporditud koguste arvesse võtmist, on järkjärgulise vähendamise meetodi keskkonnaalase terviklikkuse ja turul võrdsete tingimuste tagamise seisukohalt hädavajalikud.

Mõni sidusrühm[17] soovitab kombineerida järkjärgulise vähendamise teatud „toetavate” keeldudega (nt jahutusseadmete valdkonnas), et pakkuda rohkem kindlust F-gaaside kättesaadavuse kohta sektorites, kus asendusi on raskem leida. Sellised keelud ei mõjutaks põhimõtteliselt keskkonna-, majanduslikku ja sotsiaalset mõju, kuna need sektorid kaetaks järkjärgulise vähendamisega. Seega, variandi D ja C koosmõjus koos lisanduvate ja toetavate keeldudega saaks heitkoguseid vähendada ligi 72 miljoni CO2-ekvivalenttonni võrra (lisades variandile D vähendamise ligi 1 miljon CO2-ekvivalenttonni võrra).

[1] F-gaasid hõlmavad fluorosüsivesinikke (HFC), perfluorosüsivesinikke (PFC) ja väävelheksafluoriidi (SF6). ELis turule viidavatest F-gaasidest moodustasid 98 massiprotsenti HFCd (2010. aasta andmed).

[2] F-gaaside globaalse soojendamise potentsiaal on CO2 omast kuni 23 000 korda võimsam.

[3] KOM(2011) 581. „Teatavaid fluoritud kasvuhoonegaase käsitleva määruse (määrus (EÜ) nr 842/2006) kohaldamise, mõjude ja piisavuse kohta”. 26. september 2011. ec.europa.eu/clima/policies/F-gas/docs/report_en.pdf.

[4] Euroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioon. „Muude kui süsinikdioksiidiga seotud kliimat mõjutavate inimtekkeliste heidete probleemi terviklik käsitlus”. P7_TA-PROV(2011)0384.

[5] Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2012. aasta resolutsioon. „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – Euroopa Parlamendi resolutsioon konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava kohta” (2011/2095(INI)), P7_TA-PROV(2012)0086.

[6] ozone.unep.org/Meeting_Documents/mop/22mop/MOP-22-9E.pdf.

[7] www.unep.org/ccac/.

[8] Valitsustevaheline kliimamuutuste rühm, 4. hindamisaruanne „Kliimamuutused 2007”: 3. töörühm „Kliimamuutuste leevendamine”.www.ipcc.ch/publications_and_data/ar4/wg3/en/contents.html.

[9] KOM(2011) 112. „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava” eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52011DC0112:EN:NOT.

[10] Schwarz et al. (2011) „Preparatory study for a review of Regulation (EC) No 842/2006 on certain fluorinated greenhouse gases.” (Ettevalmistav uurimus määruse (EÜ) nr 842/2006 (teatavate fluoritud kasvuhoonegaaside kohta) läbivaatamiseks.) Öko-Recherche et al. ec.europa.eu/clima/policies/f-gas/docs/2011_study_en.pdf.

[11] Prognoos kehtib eeldusel, et F-gaaside määrus täielikult kohaldatakse.

[12] Sageli oluliselt vähem kui 50 eurot CO2-ekvivalenttonni kohta.

[13] Paljud neist keskkonnahoidliku majanduskasvu ettevõtjatest (sageli väikese ja keskmise suurusega ettevõtjad) on märkinud, et praeguste turutingimuste olukorras on neil raske oma tooteid turustada.

[14] Kulutõhusaks arvestatakse heitkoguste vähendamise kulusid, mis jäävad alla 50 euro 1 tonni vähendatud CO2-heite kohta.

[15] Schwarz et al. (2011) „Preparatory study for a review of Regulation (EC) No 842/2006 on certain fluorinated greenhouse gases. ” (Ettevalmistav uurimus määruse (EÜ) nr 842/2006 (teatavate fluoritud kasvuhoonegaaside kohta) läbivaatamiseks.) Öko-Recherche et al.

[16] tähts. = tähtsusetu.

[17] Nt keskkonnakaitseteenistuste võrgustik (Network of Environmental Protection Agencies).