Pärast blokeerimisseaduse taasjõustamist selle lisa muudatusega 2018. aastal jagavad ELi isikud ja äriühingud komisjoniga teavet selle kohta, kuidas loetletud eksterritoriaalsed sanktsioonid mõjutavad nende majandus- ja/või finantshuve. Pärast seda, kui blokeerimisseadust 2018. aastal muudeti ning kui Ameerika Ühendriigid taastasid 2019. aastal Helmsi-Burtoni seaduse III ja IV jaotise kehtivuse, on komisjon saanud arvukalt teateid. Käesolevas aruandes kirjeldatakse neid teateid üksikasjalikult ja antakse ülevaade ELi-väliste riikide sanktsioonide eksterritoriaalsest kohaldamisest tulenevast mõjust. Aruanne põhineb kõnealuse menetluse raames komisjonile esitatud teabel. Seega ei ole see ammendav ega saa käsitleda juhtumeid, millest ei ole komisjonile teatatud.

Piiravad meetmed (sanktsioonid) on liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitika oluline vahend, mille kaudu Euroopa Liit (EL) saab vajaduse korral sekkuda, et ennetada konflikte või reageerida tekkivatele või käimasolevatele kriisidele. Kuigi ELi sanktsioonide sisuline eesmärk on mõjutada poliitikat või tegevust ELi-välistes riikides, kohaldatakse neid üksnes nendel aladel, mis on ELi jurisdiktsiooni all. Teisisõnu on nendega kehtestatud kohustused siduvad ELi kodanikele või ELis asuvatele või siin majandustegevusega tegelevatele isikutele. Muudes jurisdiktsioonides seevastu kohaldatakse mõningaid sanktsioone eksterritoriaalselt, st kolmandate riikide, sh ELi liikmesriikide kodanikelt ja äriühingutelt eeldatakse tegutsemist nende sanktsioonide kohaselt. EL lähtub põhimõttest, et sanktsioonide eksterritoriaalne kohaldamine on vastuolus rahvusvahelise õigusega.

Pärast taandumist ühisest laiaulatuslikust tegevuskavast (edaspidi ka „Iraani tuumalepe“) kehtestas USA Iraani suhtes uuesti sanktsioonid. 7. augustil 2018 muutis Euroopa Komisjon blokeerimisseadust, et neid muutusi kajastada. Iraani käsitlevad loetletud eksterritoriaalsed õigusaktid on järgmised:

Blokeerimisseaduses on sätestatud, et ELi isikud ja äriühingud peavad teavitama komisjoni, kui loetletud eksterritoriaalsed õigusaktid mõjutavad otseselt või kaudselt nende majandus- või finantshuve. Nad peavad teavitama komisjoni 30 päeva jooksul mis tahes kahjust või sündmusest. Äriühingu puhul on see kohustus direktoritel, juhatajatel või juhtimisvastutusega isikutel.

Komisjon on saanud enamiku teateid rahvusvahelises kaubanduses või panganduses tegutsevatelt äriühingutelt. Samuti on ta saanud teateid üksikisikutelt ja muudelt üksustelt, nagu ühingud, diplomaatilised esindused ja ettevõtjate ühendused.

§III jaotis: III jaotises on sätestatud alus USA kohtutes hagi esitamiseks üksikisikute või äriühingute vastu, kes võimaliku hageja arvates „teeb tehinguid“ Kuuba valitsuse poolt sundvõõrandatud varaga. Tehingute tegemise mõiste on määratletud väga laialt (see hõlmab vara omamist, maa hõivamist, maast või varast kasu saamist).

— „Cuban Liberty and Democratic Solidarity Act of 1996” (Helmsi-Burtoni seadus).

§spetsiaalselt määratud kodanike nimekirjad (SDN-nimekirjad). USA rahandusministeeriumi välisvarade kontrolli osakond (OFAC) peab nimekirja üksikisikutest ja äriühingutest, keda nimetatakse „spetsiaalselt määratud kodanikeks ja blokeeritud isikuteks“ (ingl specially designated nationals and blocked persons e SDN) ning kes kantakse loetellu, kui nad on toiminud viisil, mis on vastuolus USA sanktsioonide poliitikaga. ELi isikuid ja äriühinguid võib loetellu kanda, kui OFAC leiab, et nad on teatavaid tehinguid tehes rikkunud USA eksterritoriaalseid õigusakte. ELi isiku ja äriühingu võib nimekirja kanda ka juhul, kui tal on ärisuhted mõne nimekirjas oleva isikuga (näiteks loetellu kantud Iraani üksusega);

Nende aktide kokkuvõte on avaldatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2018/1100 . Täielikud sätted on esitatud asjakohastes õigusaktides.

— „Iran Threat Reduction and Syria Human Rights Act of 2012” ja

— „Iran Freedom and Counter-Proliferation Act of 2012”;

Teadete all mõistetakse komisjonile tehtud ametlikke esildisi loetletud eksterritoriaalsete õigusaktide kahjuliku mõju kohta. Teateid võivad esitada üksikisikud, äriühingud või muud üksused, nagu ühingud, diplomaatilised esindused või ettevõtjate ühendused. Samuti on laekunud ühisteateid (st mitu isikut esitavad ühe teate).

Käesolevas aruandes on käsitletud teateid, mille komisjon on saanud otse või millest riigi pädev asutus on komisjonile teatanud ajavahemikus 1. augustist 2018 kuni 1. märtsini 2021.

Komisjonile on teada 10 teadet, mis on seotud ELi liikmesriikide kohtutes toimuvate menetlustega või millele on sellised menetlused kohtujärgnenud (vt punkt 4.2).

Teatatud kahjulikud mõjud on seotud ärisuhte ühepoolse lõpetamisega, millega sageli rikutakse lepingut. Väidetavalt blokeerimisseadust rikkunud äripartnerid on impordi ja ekspordiga tegelevad äriühingud, tarkvara- ja telekommunikatsiooniteenuste osutajad, tööstusettevõtted, lennuettevõtjad, posti- ja kullerteenuste osutajad, veo- ning tarbekaupade ettevõtjad.

Lisaks teatasid mitu ELis tegutsevat panka, kelle peakontor asub Iraanis või Kuubas, et ELi pangad on ühepoolselt lõpetanud pangandus- ja finantsteenuste lepingud. Sellistest lõpetamistest teavitasid komisjoni ka välisesindused ELi liikmesriikides.

Mitmel juhul on pangandussuhte peatamine põhjustanud teate esitanud poolele tõsist rahalist ja majanduslikku kahju. Tavaliselt blokeerib pank ülekanded, mis on seotud kaupade või teenuste ekspordiga Kuubast ja Iraanist või Kuubasse ja Iraani, ning makse ei jõua ELi äriühinguni. Paljud teateesitajad juhtisid tähelepanu sellele, et nende äripartner ei ole kantud SDN-nimekirja.

Sellist kahjulikku mõju on mitut liiki ja see võib hõlmata järgmist:

Kuna finantssüsteemid on tihedalt põimunud, on ELi pangad ja muud finantsteenuste osutajad eksterritoriaalsete sanktsioonide mõjuväljas. Seetõttu avaldub kahjulik mõju ELi pankadele ja muudele finantsteenuste osutajatele, kes eksterritoriaalseid sanktsioone täites võivad ahelefekti kaudu põhjustada kahjulikku mõju ka muudele ELi isikutele ja äriühingutele.

ELi isikud ja äriühingud, sh pangad, on komisjoni korrapäraselt teavitanud pangandustegevuse või finantsteenustega seotud kahjulikust mõjust nii Kuuba kui ka Iraani puhul. Mõne teate on esitanud mitu isikut või äriühingut ühisteate kujul.

Kui teate esitaja ja komisjoni või riigi pädeva asutuse vahelises edasises teabevahetuses teatatud kahjulik mõju ei ole identne esialgses teates teatatud kahjuliku mõjuga, käsitatakse seda siiski uue teatena. Vaid vähesed ELi isikud ja äriühingud on komisjonile või riigi pädevale asutusele teatanud, et neile on avaldunud mitut liiki kahjulikku mõju.

Rangelt võttes võib komisjon kaaluda üksnes teateid, mille on saatnud blokeerimisseaduse artikli 11 kohaldamisalasse kuuluvad isikud. Komisjon on siiski arvesse võtnud ka mitmeid teateid, mille on saanud välisesindused ELi riikides.

Teate esitajad andsid teada, et nad on lepinguliste kohustuste täitmata jätmise või ärisuhte lõpetamise tõttu kandnud tõsist kahju. Kahjulik mõju ulatub tõsistest takistustest kaupade eksportimisel või tarnimisel Iraani või Kuubasse kuni sisulise võimetuseni teha mis tahes majandustehinguid. Mitu teatist esitavat osalist otsustas algatada nende rikkumiste vaidlustamiseks kohtumenetluse. Komisjon jälgib tähelepanelikult kohtuasju, millest teda on teavitatud, ning pakub taotluse korral tehnilist abi kahju kandnud ELi isikutele ja äriühingutele.

Tavaliselt on ärisuhe ELi äriühinguga ühe või mitme äripartneri poolt ootamatult ja ühepoolselt lõpetatud. Väidetavalt rikuvad need äripartnerid oma lepingulisi kohustusi, kuigi teatise esitaja ei ole USA sanktsioonidega otseselt seotud. Nimetatud kaudsed või oletatavad põhjused võivad olla seotud näiteks sellega, et Kuuba või Iraan on ELi mõjutatud äriühingu emaettevõtja või tegeliku tulusaaja riik, asjaomaste toodete sihtkoht või teenuste või toodete saaja riik. Harvadel juhtudel teavitas ELi äriühing komisjoni kahjulikust mõjust, mille on põhjustanud välismaised äripartnerid, kelle suhtes kohaldatakse otseselt USA sanktsioone.

Lisaks teatas mitu ELis tegutsevat panka, mille peakontorid asuvad Iraanis või Kuubas, et nad usuvad, et mõned nende äripartnerid, sealhulgas telekommunikatsiooniteenuste osutajad ja tootmisettevõtted, katkestasid ärisuhted, et järgida USA sanktsioone (n-ö pingutasid üle).

Üks üksikisik andis komisjonile teada, et postiettevõtja keeldus postipakki Kuubasse toimetamast. Postiettevõtja teatas oma kliendile sõnaselgelt, et kättetoimetamine ei ole võimalik USA embargo tõttu Kuuba suhtes.

3.4.Haldus- ja kohtumenetlused USAs

Kokku 28 teate esitajat andsid komisjonile või asjaomasele riiklikule pädevale asutusele teada USA õigusasutuses toimunud kohtuvaidlusest või USA haldusasutuses toimunud menetlusest. Enamik neist teadetest on seotud Helmsi-Burtoni seaduse (mis käsitleb tehingute tegemist Kuuba valitsuse poolt sundvõõrandatud varaga) III jaotise kohaldamisega. Kui III jaotise alusel võetavad meetmed mõjutavad üksnes ELi äriühinguid, siis IV jaotise kohased menetlused toimuvad üksikisikute suhtes. Iraaniga seotud juhtumeid oli vähe.

3.4.1.Helmsi-Burtoni seaduse III jaotise kohaldamisega

seotud kohtuvaidlused (Kuuba)

Mitu ELi isikut ja äriühingut teatas, et nad said teate kavatsuse kohta algatada menetlus USA kohtus Helmsi-Burtoni seaduse III jaotise alusel. Need teated saatsid USA isikud või äriühingud, kes väitsid, et ELi äriühingud tegid Kuubal sundvõõrandatud varaga tehinguid. Üldjuhul teatavad nad ELi äriühingule, et algatatakse hagi, välja arvatud juhul, kui teate saaja „lõpetab viivitamata varaga tehingute tegemise“.

Komisjoni teavitati ka ametliku menetluse alustamisest USA kohtutes. Sellega seoses nõustusid USA kohtud kahel korral menetluse peatama ajaks, mil ELi kostja taotleb komisjonilt luba. Komisjon hindab praegu üht sellist loataotlust.

3.4.2.Haldusmenetlused USAs Helmsi-Burtoni seaduse IV jaotise alusel (Kuuba)

Mõned üksikisikud teatasid, et USA välisministeerium on neid teavitanud Helmsi-Burtoni seaduse IV jaotise kohase menetluse algatamisest või kavatsusest see algatada. IV jaotis võimaldab USA välisministeeriumil keelata siseneda USA territooriumile välisriigi füüsilistel isikutel ja nende perekondadel, kui välisministeerium leiab, et nad on „teinud tehinguid“ Kuubal sundvõõrandatud varaga, millele on õigus USA kodanikel.

Üksikisikud, keda see säte puudutab, on USA kodanike sundvõõrandatud varaga „tehingute tegemises“ süüdistatavate äriühingute juhatajad või kõrgema tasandi töötajad. Komisjon on teadlik ka sellest, et teatavatel ELi kodanikel ja nende perekondadel on kõnealustel põhjustel keelatud USAsse siseneda.

3.4.3.Teated USA kohtumenetluste kohta, mis on seotud USA sanktsioonidega Iraani suhtes

Mõned teated käsitlevad USAs toimuvaid kohtumenetlusi ELi isikute ja äriühingute vastu seoses USA eksterritoriaalsete sanktsioonidega Iraani suhtes. Mõnes teates antakse teada USA nõudest anda välja ELis elavad Iraani kodanikud, keda süüdistatakse USA sanktsioonide rikkumises. Muud teated on seotud pangandusvaldkonna haldusmenetlustega.

3.5.Vastumeelsus investeerida või tegeleda äritegevusega loetletud eksterritoriaalsetes õigusaktides käsitletud riikides

ELi isikud ja äriühingud teatasid komisjonile ka oma vastumeelsusest investeerida riikidesse, mille suhtes kohaldatakse loetletud eksterritoriaalseid seadusi. Ennetades võimalikke kahjulikke mõjusid, pelgasid nad jätkata legitiimset ja õiguspärast äritegevust Kuubas ja Iraanis. Riigi pädevaid asutusi või komisjoni teavitanud ELi isikud ja äriühingud taotlesid ka enne investeerimisotsuse tegemist kindlustandvaid lubadusi ja toetust.

Kuigi komisjon on saanud kõnealustel põhjustel vaid piiratud arvu teateid, usub ta, et küsimus teeb muret palju rohkematele ELi isikutele ja äriühingutele. Komisjon jälgib tähelepanelikult kõiki teateid ning julgustab ELi isikuid ja äriühinguid võtma ühendust komisjoni talitustega, et teavitada neid loetletud eksterritoriaalsete õigusaktide kahjulikust mõjust.

4.Blokeerimisseaduse kohtulik tõlgendamine ELi ja liikmesriikide kohtutes