[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 22.10.2007

KOM(2007) 623 lõplik

2007/0218 (AVC)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokolli allakirjutamise kohta, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga

Ettepanek:

NÕUKOGU JA KOMISJONI OTSUS

ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

23. oktoobril 2006 volitas nõukogu komisjoni alustama ühenduse ja selle liikmesriikide nimel läbirääkimisi endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga, eemärgiga sõlmida ühelt poolt Euroopa ühenduste ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokoll, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga.

Läbirääkimiste neli vooru toimusid 27. oktoobril 2006, 27. novembril 2006, 29. märtsil 2007 ja 11. mail 2007. Komisjon ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi valitsus parafeerisid protokolli kirjavahetuse teel 26. juulil ja 13. septembril 2007. Parafeeritud protokolli tekst on lisatud.

Lisatud ettepanekud on 1) protokolli allakirjutamist käsitleva nõukogu otsuse kohta ning 2) protokolli sõlmimist käsitleva nõukogu ja komisjoni otsuse kohta.

Komisjon teeb nõukogule ettepaneku:

- võtta Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide nimel vastu protokolli allakirjutamist käsitlev otsus;

- sõlmida protokoll Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide nimel ning kiita heaks protokolli sõlmimine Euroopa Aatomienergiaühendusega.

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokolli allakirjutamise kohta, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 310 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lausega,

võttes arvesse ühinemislepingule lisatud ühinemisakti, eriti selle artikli 6 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[?]

ning arvestades järgmist:

1. 23. oktoobril 2006 volitas nõukogu komisjoni alustama ühenduse ja selle liikmesriikide nimel läbirääkimisi endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga, eemärgiga sõlmida ühelt poolt Euroopa ühenduste ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokoll, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga.

2. Kõnealused läbirääkimised on edukalt lõpule viidud ning protokollile tuleks Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide nimel alla kirjutada, eeldusel et leping hiljem sõlmitakse,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik(ud), kes on volitatud Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide nimel kirjutama alla ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokollile, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga, eeldusel et leping hiljem sõlmitakse.

Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Brüssel, […]

Nõukogu nimel

eesistuja

2007/0218 (AVC)

Ettepanek:

NÕUKOGU JA KOMISJONI OTSUS

ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 310 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lausega ja artikli 300 lõike 3 teise lõiguga,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 101 teist lõiku,

võttes arvesse ühinemislepingule lisatud ühinemisakti, eriti selle artikli 6 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[?]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut,[?]

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 101 kohaselt antud nõukogu heakskiitu

ning arvestades järgmist:

(1) Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokoll, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga, on Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide nimel alla kirjutatud XY vastavalt nõukogu otsusele nr XY.

(2) Kuni protokolli jõustumiseni kohaldatakse seda ajutiselt alates ühinemise kuupäevast.

(3) Protokoll tuleks sõlmida,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokoll, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga, kiidetakse Euroopa Ühenduse, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja liikmesriikide nimel heaks.

Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja annab Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide nimel hoiule protokolli artikliga 11 ettenähtud heakskiitmiskirjad. Komisjoni president annab samal ajal kõnealused heakskiitmiskirjad hoiule Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel.

Brüssel,

Komisjoni nimel Nõukogu nimel

eesistuja eesistuja

LISA

ÜHELT POOLT EUROOPA ÜHENDUSTE JA NENDE LIIKMESRIIKIDE NING TEISELT POOLT ENDISE JUGOSLAAVIA MAKEDOONIA VABARIIGI VAHELISE STABILISEERIMIS- JA ASSOTSIEERIMISLEPINGU PROTOKOLL, ET VÕTTA ARVESSE BULGAARIA VABARIIGI JA RUMEENIA ÜHINEMIST EUROOPA LIIDUGA

BELGIA KUNINGRIIK,

BULGAARIA VABARIIK,

TŠEHHI VABARIIK,

TAANI KUNINGRIIK,

SAKSAMAA LIITVABARIIK,

EESTI VABARIIK,

IIRIMAA,

KREEKA VABARIIK,

HISPAANIA KUNINGRIIK,

PRANTSUSE VABARIIK,

ITAALIA VABARIIK,

KÜPROSE VABARIIK,

LÄTI VABARIIK,

LEEDU VABARIIK,

LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,

UNGARI VABARIIK,

MALTA VABARIIK,

MADALMAADE KUNINGRIIK,

AUSTRIA VABARIIK,

POOLA VABARIIK,

PORTUGALI VABARIIK,

RUMEENIA,

SLOVEENIA VABARIIK,

SLOVAKI VABARIIK,

SOOME VABARIIK,

ROOTSI KUNINGRIIK,

SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK,

edaspidi „liikmesriigid“, keda esindab Euroopa Liidu Nõukogu, ja

EUROOPA ÜHENDUS, EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUS,

edaspidi „ühendused“, keda esindavad Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjon,

ühelt poolt ning

ENDINE JUGOSLAAVIA MAKEDOONIA VABARIIK,

teiselt poolt,

võttes arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia (edaspidi „uued liikmesriigid”) ühinemist Euroopa Liiduga ja seega ühendusega 1. jaanuaril 2007

ning arvestades järgmist:

3. Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vaheline stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping (edaspidi „stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping“) kirjutati kirjavahetuse teel alla 9. aprillil 2001 Luxembourgis ja see jõustus 1. aprillil 2004.

4. Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemist käsitlevale lepingule (edaspidi „ühinemisleping“) kirjutati alla Luxembourgis 25. aprillil 2005.

5. Bulgaaria Vabariik ja Rumeenia ühinesid Euroopa Liiduga 1. jaanuaril 2007.

6. Vastavalt ühinemislepingule lisatud ühinemisakti artikli 6 lõikele 2 lepitakse uute liikmesriikide ühinemine stabiliseerimis- ja assotsieerimislepinguga kokku kõnealuse lepingu protokolli sõlmimise teel.

7. Vastavalt stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 35 lõikele 3 on toimunud konsultatsioonid, et tagada kõnealuses lepingus deklareeritud ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vastastikuste huvidega arvestamine,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

I jagu

LEPINGUOSALISED

Artikkel 1

Bulgaaria Vabariik ja Rumeenia ühinevad ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepinguga, mis kirjutati kirjavahetuse teel alla 9. aprillil 2001 Luxembourgis, võtavad vastu lepingu teksti, samuti lõppaktile lisatud ja samal kuupäeval alla kirjutatud ühisdeklaratsioonide ja ühepoolsete deklaratsioonide teksti ning võtavad kõnealuseid tekste arvesse sarnaselt teistele ühenduse liikmesriikidele.

STABILISEERIMIS- JA ASSOTSIEERIMISLEPINGU, SEALHULGAS SELLE LISADE JA PROTOKOLLIDE TEKSTI MUUDATUSED

II JAGU

PÕLLUMAJANDUSTOOTED

Artikkel 2

Põllumajandustooted kitsamas tähenduses

1. Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu IVa lisa asendatakse käesoleva protokolli I lisa tekstiga.

2. Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu IVb lisa asendatakse käesoleva protokolli II lisa tekstiga.

3. Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu IVc lisa asendatakse käesoleva protokolli III lisa tekstiga.

4. Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu IVd lisa asendatakse käesoleva protokolli IV lisa tekstiga.

Artikkel 3

Kalandustooted

1. Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 28 lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2. Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik kaotab kõik tollimaksudega samaväärse toimega maksud ja tollimaksud, mida kohaldatakse ühendusest pärit kala ja kalandustoodete impordi suhtes, välja arvatud toodete puhul, mis on loetletud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu Vb ja Vc lisas ja mille puhul on tollimaksude vähendamine ette nähtud kõnealuses lisas.”

2. Käesoleva protokolli V lisa tekst lisatakse stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingule Vc lisana.

Artikkel 4

Töödeldud põllumajandustooted

1. Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokolli nr 3 II lisa asendatakse käesoleva protokolli VI lisa tekstiga.

2. Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokolli nr 3 III lisa asendatakse käesoleva protokolli VII lisa tekstiga.

Artikkel 5

Veine käsitlev leping

Dokumendi „Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise vahelepingu kaubandusaspekte kohandav lisaprotokoll, et võtta arvesse teatavate veinide suhtes kohaldatavaid vastastikuseid soodustusi, veininimetuste vastastikust tunnustamist, kaitset ja kontrolli ning piiritusjookide ja aromatiseeritud jookide nimetuste vastastikust tunnustamist, kaitset ja kontrolli käsitlevate läbirääkimiste tulemusi“ I lisa (stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 27 lõikes 4 osutatud Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vaheline leping vastastikuste kauplemissoodustuste kohta teatavate veinide puhul) punktid 1 ja 3 asendatakse käesoleva protokolli VIII lisa tekstiga.

III jagu

PÄRITOLUREEGLID

Artikkel 6

Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokolli nr 4 asendatakse käesoleva protokolli IX lisa tekstiga.

ÜLEMINEKUSÄTTED

IV JAGU

ARTIKKEL 7

MAAILMA KAUBANDUSORGANISATSIOON

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik võtab endale kohustuse, et ta ei esita nõudeid, taotlusi ega esildisi, ega muuda ega tühista kontsessioone vastavalt GATT 1994 artiklitele XXIV.6 ja XXVIII seoses ühenduse käesoleva laienemisega.

Artikkel 8

Kauba päritolu tõendamine ja halduskoostöö

1. Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi või uue liikmesriigi poolt nendevahelise sooduskorra või autonoomse korra raames nõuetekohaselt välja antud päritolutõendit aktsepteeritakse asjaomastes riikides, tingimusel et:

a) kõnealune päritolu tagab tariifse sooduskohtlemise vastavalt stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingus sisalduvatele tariifsetele soodusmeetmetele,

b) päritolutõend ja veodokumendid on välja antud hiljemalt ühinemisele eelnenud kuupäeval,

c) päritolutõend esitatakse tollile nelja kuu jooksul alates ühinemise kuupäevast.

Kui kaup on deklareeritud impordiks endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis või uues liikmesriigis enne ühinemise kuupäeva endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ja asjaomase uue liikmesriigi vahel kõnealusel ajal kohaldatud sooduskorra või autonoomse korra raames, võib aktsepteerida ka kõnealuste kordade raames tagasiulatuvalt välja antud päritolutõendit, tingimusel et see esitatakse tollile nelja kuu jooksul alates ühinemise kuupäevast.

2. Endisel Jugoslaavia Makedoonia Vabariigil ja uutel liikmesriikidel on lubatud säilitada load, millega on nendevahelise sooduskorra või autonoomse korra raames antud „heakskiidetud eksportija“ staatus, tingimusel et:

a) kõnealune säte on olemas ka endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ja ühenduse vahel enne ühinemise kuupäeva sõlmitud lepingus ning

b) heakskiidetud eksportijad kohaldavad kõnealuse lepingu kohaselt kehtivaid päritolureegleid.

Need load asendatakse hiljemalt aasta pärast ühinemise kuupäeva uute lubadega, mis on välja antud vastavalt stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu tingimustele.

3. Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi või liikmesriikide pädevad tolliasutused aktsepteerivad lõikes 1 ja 2 osutatud sooduskorra ja autonoomse korra raames väljaantud päritolutõendite järelkontrolli taotlusi kolme aasta jooksul pärast asjaomase päritolutõendi väljaandmist ning kõnealused asutused võivad selliseid taotlusi esitada kolme aasta jooksul pärast seda, kui nad on koos impordideklaratsiooniga esitatud päritolutõendi heaks kiitnud.

Artikkel 9

Transiitkaup

1. Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu sätteid võib kohaldada endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist uude liikmesriiki või uuest liikmesriigist endisesse Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki eksporditud kauba suhtes, mis on kooskõlas stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokolli nr 4 sätetega ning ühinemise kuupäeval teel või ajutiselt ladustatud endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis või asjaomases uues liikmesriigis asuvas tollilaos või vabatsoonis.

2. Sellistel juhtudel võib võimaldada sooduskohtlemist, tingimusel et nelja kuu jooksul pärast ühinemise kuupäeva esitatakse impordiriigi tolliasutustele päritolutõend, mille on tagasiulatuvalt välja andnud ekspordiriigi tolliasutused.

ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

V JAGU

Artikkel 10

Käesolev protokoll ja selle lisad on stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu lahutamatu osa.

Artikkel 11

1. Ühendus, liikmesriike esindav Euroopa Liidu Nõukogu ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik kiidavad käesoleva protokolli heaks oma menetluste kohaselt.

2. Lepinguosalised teavitavad üksteist eelmises lõikes osutatud menetluste lõpuleviimisest. Heakskiitmiskirjad on antud hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati.

Artikkel 12

1. Käesolev protokoll jõustub viimase heakskiitmiskirja hoiuleandmise kuupäevale järgneva kuu esimesel päeval.

2. Käesolevat protokolli kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.

Artikkel 13

Käesolev protokoll on koostatud kahes eksemplaris igas lepinguosaliste ametlikus keeles ja kõik need tekstid on võrdselt autentsed.

Artikkel 14

Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu tekst, lepingu lisad ja protokollid, mis moodustavad lepingu lahutamatu osa, ning sellele lisatud lõppakt ja deklaratsioonid koostatakse bulgaaria ja rumeenia keeles ning nende tekst on originaaltekstiga võrdselt autentne. Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu kiidab kõnealused tekstid heaks.

I LISA

„IVa LISA

ÜHENDUSEST PÄRIT PÕLLUMAJANDUSTOODETE IMPORT ENDISESSE JUGOSLAAVIA MAKEDOONIA VABARIIKI (TOLLIMAKSU NULLMÄÄR)

(vastavalt artikli 27 lõike 3 punktile a)

0105 19 20 | 0404 | 1003 00 90 10 | 1209 30 | 2104 20 00 10 | 2309 90 91 |

0105 94 | 0408 | 1006 10 10 | 1209 91 | 2302 | 2309 90 95 |

0105 99 10 | 0410 | 1007 | 1209 99 | 2307 | 2309 90 99 10 |

0106 90 00 50 | 0601 | 1008 | 1211 | 2308 | 2401 |

0206 10 | 0602 10 | 1103 11 | 1212 | 2309 90 10 | 4301 |

0206 21 | 0602 20 | 1103 13 10 | 1501 | 2309 90 20 |

0206 22 | 0602 30 | 1103 13 90 10 | 1503 | 2309 90 31 |

0206 30 | 0602 40 | 1103 19 40 | 1517 90 99 | 2309 90 33 |

0206 41 | 0703 10 19 10 | 1105 | 1701 12 | 2309 90 35 |

0206 49 | 0703 10 19 30 | 1108 | 1702 11 | 2309 90 39 |

0206 80 | 0703 90 00 10 | 1202 | 1702 19 | 2309 90 41 |

0206 90 | 0802 11 | 1209 22 | 1702 20 | 2309 90 43 |

0208 | 0802 12 | 1209 23 | 1702 30 | 2309 90 49 |

0210 91 | 0904 11 | 1209 24 | 1702 40 | 2309 90 51 |

0210 92 | 0904 12 | 1209 25 | 1702 60 | 2309 90 53 |

0210 93 | 1001 10 00 10 | 1209 29 | 1703 | 2309 90 59 |

0210 99 | 1002 | 2005 10 00 10 | 2309 90 70 |

ex 0713 20 00 | Kikerhernes – seemneks |

ex 0713 31 00 | Aedoad sordist Vigna mungo (L.) Hepper või Vigna radiata (L.) Wilczek – seemneks |

ex 0713 32 00 | Asukioad (Phaseolus või Vigna angularis) – seemneks |

ex 0713 39 00 | Muud aedoad seemneks |

ex 0713 50 00 | Põldoad (Vicia faba var. major) ja söödaoad (Vicia faba var. equina ja Vicia faba var. minor) – seemneks |

”

II LISA

„IVb LISA

ÜHENDUSEST PÄRIT PÕLLUMAJANDUSTOODETE IMPORT ENDISESSE JUGOSLAAVIA MAKEDOONIA VABARIIKI (TOLLIMAKSU NULLMÄÄR TARIIFIKVOOTIDE RAAMES)

(vastavalt artikli 27 lõike 3 punktile b)

CN-kood[?] | Kirjeldus | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Alates aastast 2011 |

0201 0202 | Värske, jahutatud või külmutatud veiseliha | 300 | 50 |

0203 | Värske, jahutatud või külmutatud sealiha | 2000 | 70 |

0203 | Värske, jahutatud või külmutatud sealiha | 200 | 50 |

0406 | Juust ja kohupiim | 600 | 70 |

0701 90 | Kartulid, värsked või jahutatud | 100 | 50 |

1209 21 | Lutserniseemned | 15 | 50 |

”

IV LISA

„IVd LISA

ÜHENDUSEST PÄRIT PÕLLUMAJANDUSTOODETE IMPORT ENDISESSE JUGOSLAAVIA MAKEDOONIA VABARIIKI (TOLLIMAKSU JÄRKJÄRGULINE VÄHENDAMINE ÜLEMINEKUAJAL, TOLLIMAKSU NULLMÄÄR ALATES 1. JAANUARIST 2011)

(vastavalt artikli 27 lõike 3 punktile d)

0102 90 21 00 | 0405 20 90 00 | 0712 90 90 00 | 1102 |

0102 90 29 00 | 0405 90 | 0802 21 00 00 | 1103 13 90 90 |

0102 90 41 00 | 0602 90 30 00 | 0802 22 00 00 | 1103 19 10 00 |

0102 90 49 00 | 0602 90 41 00 | 0802 31 00 00 | 1103 19 30 00 |

0102 90 51 00 | 0602 90 45 00 | 0802 32 00 00 | 1103 19 50 00 |

0102 90 59 00 | 0602 90 49 00 | 0802 40 00 00 | 1103 19 90 00 |

0102 90 61 00 | 0602 90 51 00 | 0802 50 00 00 | 1103 20 |

0102 90 69 00 | 0602 90 59 00 | 0802 60 00 00 | 1104 |

0102 90 71 00 | 0602 90 70 00 | 0802 90 20 00 | 1106 10 00 00 |

0102 90 79 00 | 0602 90 91 00 | 0802 90 50 00 | 1106 30 |

0102 90 90 00 | 0602 90 99 00 | 0802 90 85 00 | 1107 |

0105 11 19 00 | 0603 | 0803 00 | 1209 21 00 00 |

0105 11 99 00 | 0604 | 0804 | 1509 |

0105 12 00 00 | 0709 90 60 00 | 0805 90 00 00 | 1510 00 |

0105 19 90 00 | 0710 80 10 00 | 0810 20 | 1514 99 |

0105 99 20 00 | 0710 80 80 00 | 0810 40 | 1603 00 |

0105 99 30 00 | 0710 80 85 00 | 0810 50 00 00 | 1701 91 00 00 |

0105 99 50 00 | 0711 20 | 0810 60 00 00 | 1701 99 90 00 |

0201 10 00 00 | 0712 20 00 00 | 0810 90 | 2007 |

0201 20 | 0712 31 00 00 | 0811 | 2309 |

0201 30 00 00 | 0712 32 00 00 | 0812 |

0202 10 00 00 | 0712 33 00 00 | 0813 |

0202 20 | 0712 39 00 00 | 0901 |

0202 30 | 0712 90 05 00 | 0902 |

0209 00 30 00 | 0712 90 19 00 | 1003 00 90 20 |

0209 00 90 00 | 0712 90 30 00 | 1003 00 90 90 |

0210 20 | 0712 90 50 00 | 1004 00 00 90 |

”

V LISA

„Vc LISA

ÜHENDUSEST PÄRIT KALA JA KALANDUSTOODETE IMPORT ENDISESSE JUGOSLAAVIA MAKEDOONIA VABARIIKI (TOLLIMAKSU NULLMÄÄR TARIIFIKVOOTIDE RAAMES)[?]

(vastavalt artikli 28 lõikele 2)

CN-kood[?] | Kirjeldus | Iga-aastane tollimaksuvaba kvoot |

0301 93 00 | Elus karpkalalised | 75 tonni |

”

VI LISA

„II LISA

ÜHENDUSEST PÄRIT KAUPADE ENDISESSE JUGOSLAAVIA MAKEDOONIA VABARIIKI IMPORTIMISEL KOHALDATAVAD TOLLIMAKSUD[?]

CN-kood[?] | Kirjeldus | Tollimaksumäär (%) |

2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Alates aastast 2011 |

-1 | -2 | -3 | -4 | -5 | -6 | -7 |

0403 | Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor (kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusaine-, lõhna- ja maitseainetega, puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga või ilma): |

0403 10 | - jogurt: |

-- lõhna- ja maitseainetega või puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga: |

--- pulbrina, graanulites või muul tahkel kujul piimarasvasisaldus: |

0403 10 51 00 | ---- kuni 1,5 % massist | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st |

0403 10 53 00 | ---- üle 1,5 %, kuid mitte üle 27 % massist | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st |

0403 10 59 00 | ---- üle 27 % massist | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st |

--- muud, piimarasvasisaldus: |

0403 10 91 00 | ---- kuni 3 % massist | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st |

0403 10 93 00 | ---- üle 3 %, kuid mitte üle 6 % massist | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st |

0403 10 99 00 | ---- üle 6 % massist | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st |

0403 90 | - muud: |

-- lõhna- ja maitseainetega või puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga: |

--- pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, piimarasvasisaldus: |

0403 90 71 00 | ---- kuni 1,5 % massist | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st |

0403 90 73 00 | ---- üle 1,5 %, kuid mitte üle 27 % massist | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st |

0403 90 79 00 | ---- üle 27 % massist | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st |

--- muul kujul, piimarasvasisaldus: |

0403 90 91 00 | ---- kuni 3 % massist | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st |

0403 90 93 00 | ---- üle 3 %, kuid mitte üle 6 % massist | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st |

0403 90 99 00 | ---- üle 6 % massist | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st |

0405 | Või ja muud piimarasvad; piimarasvavõided: |

0405 20 | - piimarasvavõided: |

0405 20 10 00 | -- rasvasisaldus vähemalt 39 %, kuid alla 60 % massist | 80 % ESR-st | 70 % ESR-st | 60 % ESR-st | 50 % ESR-st | 0 |

0405 20 30 00 | -- rasvasisaldus vähemalt 60 %, kuid mitte üle 75 % massist | 80 % ESR-st | 70 % ESR-st | 60 % ESR-st | 50 % ESR-st | 0 |

0501 00 00 00 | Töötlemata juuksed, puhastatud, pestud või pesemata; juuksejäätmed | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

0502 | Kodu- ja metssea harjased ning karvad; mägrakarvad jm karvad harjatoodete valmistamiseks; selliste harjaste ja karvade jäätmed | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

0505 | Linnunahad jm sulgede või udusulgedega kaetud kehaosad, suled (sh kärbitud servadega) ja udusuled, töötlemata või töödeldud puhastamise, desinfitseerimise või säilitusmaterjaliga immutamise teel; sulgedest või nende osadest pulber ja jäätmed | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

0506 | Loomakondid ja sarvesäsi, töötlemata, rasvatustatud, eeltöödeldud (kuid kujusse lõikamata), happega töödeldud või deželatiniseeritud; nendest valmistatud pulber ning jäätmed | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

0507 | Elevandiluu, kilpkonna kilp, vaalaluu ja vaalakiused, sarved, kabjad, küüned, nokad (töötlemata või eeltöödeldud, kuid vormimata); nendest valmistatud pulber ning jäätmed | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

0508 00 00 00 | Korallid jms materjal, töötlemata või eeltöödeldud; merekarbid, kooriklaste ja okasnahksete mereloomade koorikkestad, seepia luukestad (töötlemata või eeltöödeldud, kuid vormimata), nende jäätmed ja nendest valmistatud pulber | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

0510 00 00 00 | Hall ambra, kopranõre, näärmeeritis ja muskus; kantariidid (hispaania kärbsed); sapp, kuivatatud või kuivatamata; näärmed jm farmaatsiatööstuses kasutatavad loomsed saadused (värsked, jahutatud, külmutatud või muul moel eelsäilitatud) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

0511 | Mujal nimetamata loomsed tooted; inimtoiduks kõlbmatud surnud loomad grupist 1 või 3: |

- muud: |

0511 99 | -- muud: |

--- looduslikud loomsed käsnad: |

0511 99 31 00 | ---- töötlemata kujul | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

0511 99 39 00 | ---- muud | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

0511 99 85 | --- muud: | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

0710 | Külmutatud köögivili, toores või eelnevalt aurutatud või keedetud: |

0710 40 00 00 | - suhkrumais | 80 % ESR-st | 70 % ESR-st | 60 % ESR-st | 50 % ESR-st | 0 |

0711 | Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud köögivili (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud: |

0711 90 | - muu köögivili; köögiviljasegud: |

-- köögiviljad: |

0711 90 30 00 | --- suhkrumais | 80 % ESR-st | 70 % ESR-st | 6 0% ESR-st | 50 % ESR-st | 0 |

0903 00 00 00 | Mate | 80 % ESR-st | 70 % ESR-st | 60 % ESR-st | 50 % ESR-st | 0 |

1212 | Jaanileivapuu kaunad, mere- ja muud vetikad, suhkrupeet ja suhkruroog, värsked, jahutatud, külmutatud või kuivatatud, jahvatatud või jahvatamata; puuviljade kivid ja tuumad ning mujal nimetamata, inimtoiduks kasutatavad taimsed tooted (k.a sigurisordi Cichorium intybus sativum röstimata juured): |

1212 20 00 00 | - mere- ja muud vetikad | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

1302 | Taimemahlad ja -ekstraktid; pektiinid, pektinaadid ja pektiidid; agar-agar, taimeliimid ja paksendajad, modifitseeritud või modifitseerimata: |

- taimemahlad ja -ekstraktid: |

1302 12 00 00 | -- lagritsast | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

1302 13 00 00 | -- humalast | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

1302 19 | -- muud: |

1302 19 80 | --- muud: | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

1302 20 | - pektiinid, pektinaadid ja pektaadid | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

- taimeliimid ja paksendid, modifitseeritud või modifitseerimata: |

1302 31 00 00 | -- agar-agar | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

1302 32 | -- jaanileivapuu kaunadest ja seemnetest või guaaraoa seemnetest taimeliimid ja paksendajad, modifitseeritud või modifitseerimata: |

1302 32 10 00 | --- jaanileivapuu kaunadest või seemnetest | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

1401 | Peamiselt punumiseks kasutatav taimne materjal (näiteks bambus, rotang, pilliroog, kõrkjad, pajuvitsad, raffia, puhastatud, pleegitatud või värvitud õled ja niinekoor) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

1404 | Mujal nimetamata taimne materjal | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

1505 00 | Villarasv ja sellest saadud rasvained (k.a lanoliin) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

1506 00 00 00 | Muud loomsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

1515 | Muud taimerasvad ja -õlid (k.a jojoobiõli) ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata: |

1515 90 | - muud: |

1515 90 11 | -- tungaõli; jojoobi- ja oiticica õli; mürdivaha ja jaapanivaha; nende fraktsioonid: | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

1516 | Loomsed või taimsed rasvad või õlid ja nende fraktsioonid, osaliselt või täielikult hüdrogeniseeritud, esterdatud, ümberesterdatud või elaidiseeritud, rafineeritud või rafineerimata, kuid edasiselt töötlemata: |

1516 20 | - taimsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid: |

1516 20 10 00 | -- hüdrogeenitud kastoorõli, nn opaalvaha | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

1517 | Margariin; söödavad segud või valmistised loomsetest või taimsetest rasvadest või õlidest või selle grupi erinevate rasvade ja õlide fraktsioonidest, v.a rubriigi 1516 toidurasvadest või -õlidest ning nende fraktsioonidest: |

1517 10 | - margariin, v.a vedel margariin: |

1517 10 10 00 | -- piimarasvade sisaldusega üle 10 %, kuid mitte üle 15 % massist | ESR | ESR | ESR | ESR | ESR |

1517 90 | - muud: |

1517 90 10 00 | -- piimarasvade sisaldusega üle 10 %, kuid mitte üle 15 % massist | ESR | ESR | ESR | ESR | ESR |

-- muud: |

1517 90 93 00 | --- toidusegud või valmistised, mida võib kasutada vormimäärdena | 80 % ESR-st | 70 % ESR-st | 60 % ESR-st | 50 % ESR-st | 0 |

1518 00 | Loomsed või taimsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid, keedetud, oksüdeeritud, veetustatud, vääveldatud, läbipuhutud, polümeriseeritud vaakumis kõrge kuumuse juures või inertgaasides või muul viisil keemiliselt modifitseeritud, v.a rubriigi 1516 tooted; mujal nimetamata loomsete või taimsete rasvade või õlide või erinevate käesolevasse gruppi kuuluvate rasvade või õlide fraktsioonide toidukõlbmatud segud või valmistised | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

1520 00 00 00 | Toorglütserool; glütserooliveed ja glütseroolleelised | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

1521 | Taimsed vahad (v.a triglütseriidid), meevaha, muud putukavahad ja spermatseet, rafineeritud või rafineerimata, värvitud või värvimata | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

1522 00 | Degraa; loomsete või taimsete vahade või rasvainete töötlemise jäägid: |

1522 00 10 00 | - degraa (parkerasv) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

1702 | Muud suhkrud, sh keemiliselt puhas laktoos, maltoos, glükoos ja fruktoos, tahkel kujul; maitse- ja värvainelisanditeta suhkrusiirupid; tehismesi, naturaalse meega segatud või segamata; karamell: |

1702 50 00 00 | - keemiliselt puhas fruktoos | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

1702 90 | - muud, sealhulgas invertsuhkur ja muu suhkru ning suhkrusiirupi segud kuivaine fruktoosisisaldusega 50 % massist: |

1702 90 10 00 | -- keemiliselt puhas maltoos | ESR | ESR | ESR | ESR | ESR |

1704 | Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), mis ei sisalda kakaod: | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st |

1803 | Kakaopasta, rasvatustatud või rasvatustamata | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

1804 00 00 00 | Kakaovõi, -rasv ja -õli | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

1805 00 00 00 | Kakaopulber, suhkru või muu magusainelisandita | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

1806 | Šokolaad jm kakaod sisaldavad toiduvalmistised: |

1806 10 | - kakaopulber, suhkruga või muu magusainelisandiga: | 35 % ESR-st | 25 % ESR-st | 15 % ESR-st | 5 % ESR-st | 0 |

1806 20 | - muud tooted plokkide, tahvlite või batoonidena massiga üle 2 kg või vedelal kujul, pastana, pulbrina, graanulitena või muul kujul, mahutis või kontaktpakendis massiga üle 2 kg: | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st |

- muud, plokkide, tahvlite või batoonidena: |

1806 31 00 00 | -- täidisega | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st |

1806 32 | -- täidiseta: | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st |

1806 90 | - muud | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st |

1901 | Linnaseekstrakt; jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud mujal nimetamata toiduained, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 40 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt; mujal nimetamata toiduained rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest kaupadest, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad kakaod alla 5 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt: |

1901 10 00 00 | - jaemüügiks pakendatud imikutoidud | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

1901 20 00 00 | - segud ja taignad rubriigis 1905 nimetatud pagaritoodete valmistamiseks | 80 % ESR-st | 70 % ESR-st | 60 % ESR-st | 50 % ESR-st | 0 |

1901 90 | - muud | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

1902 | Pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, täidisega (näiteks liha- või muu täidisega) või täidiseta, muul viisil toiduks valmistatud või mitte: spagetid, makaronid, nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, canneloni jms; kuskuss, valmistoiduna või mitte; |

- täidiseta pastatooted, kuumtöötlemata ja muul viisil toiduks valmistamata: |

1902 11 00 00 | -- muna sisaldavad | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st |

1902 19 | -- muud | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st |

1902 20 | - täidisega pastatooted, kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud või mitte: |

-- muud: |

1902 20 91 00 | --- kuumtöödeldud | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st |

1902 20 99 00 | --- muud | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st |

1902 30 | - muud pastatooted | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st |

1902 40 | - kuskuss | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st |

1903 00 00 00 | Tapiokk ja selle tärklisest valmistatud asendajad helvestena, teradena, kruupidena, sõelmetena vms kujul | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

1904 | Teraviljade või teraviljasaaduste paisutamise või röstimise teel saadud toidukaubad (näiteks maisihelbed); eelnevalt kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud mujal nimetamata teravili (v.a mais) teradena, helvestena või muul kujul (v.a lihtjahu, püülijahu ja tangud) toiduks valmistatud teraviljad: | ESR | ESR | ESR | ESR | ESR |

1905 | Leiva- ja saiatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised jms pagaritooted, kakaoga või kakaota; armulaualeib, tühjad kapslid farmaatsiatööstusele, oblaadid, riispaber jms | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st |

2001 | Köögiviljad, puuviljad, marjad, pähklid jm taimede söödavad osad, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konserveeritud: |

2001 90 | - muud: |

2001 90 30 00 | -- suhkrumais (Zea mays var. saccharata) | 80 % ESR-st | 70 % ESR-st | 60 % ESR-st | 50 % ESR-st | 0 |

2001 90 40 00 | -- jamss, bataat jms toiduks kasutatavad taimeosad, mis sisaldavad vähemalt 5 % massist tärklist | 80 % ESR-st | 70 % ESR-st | 60 % ESR-st | 50 % ESR-st | 0 |

2001 90 60 00 | -- palmipungad | 80 % ESR-st | 70 % ESR-st | 60 % ESR-st | 50 % ESR-st | 0 |

2004 | Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutatud, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted: |

2004 10 | - kartulid: |

-- muud: |

2004 10 91 00 | --- jahu või helvestena | 80 % ESR-st | 70 % ESR-st | 60 % ESR-st | 50 % ESR-st | 0 |

2004 90 | - muud köögiviljad, sh segud: |

2004 90 10 00 | -- suhkrumais (Zea mays var. saccharata) | 80 % ESR-st | 70 % ESR-st | 60 % ESR-st | 50 % ESR-st | 0 |

2005 | Muud köögiviljad, valmistatud või konserveeritud ilma äädikata või äädikhappeta, külmutamata, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted: |

2005 20 | - kartulid: |

2005 20 10 00 | -- jahu või helvestena | 80 % ESR-st | 70 % ESR-st | 60 % ESR-st | 50 % ESR-st | 0 |

2005 80 00 00 | -- suhkrumais (Zea mays var. saccharata) | 80 % ESR-st | 70 % ESR-st | 60 % ESR-st | 50 % ESR-st | 0 |

2008 | Puuvili, marjad, pähklid jm söödavad taimeosad, muul viisil valmistatud või konserveeritud, mujal nimetamata, suhkru-, muu magusaine- või alkoholilisandiga või ilma: |

- pähklid, maapähklid ja muud seemned, omavahel segatud või mitte: |

2008 11 | -- maapähklid: |

2008 11 10 00 | --- maapähklivõi | 80 % ESR-st | 70 % ESR-st | 60 % ESR-st | 50 % ESR-st | 0 |

- muud, sh segud, v.a alamrubriiki 2008 19 kuuluvad segud: |

2008 91 00 00 | -- palmipungad | 80 % ESR-st | 70 % ESR-st | 60 % ESR-st | 50 % ESR-st | 0 |

2008 99 | -- muud: |

--- piirituselisandita: |

---- suhkrulisandita: |

2008 99 85 00 | ----- teramais, v.a suhkrumais (Zea mays var. saccharata) | 80 % ESR-st | 70 % ESR-st | 60 % ESR-st | 50 % ESR-st | 0 |

2008 99 91 00 | ----- jamss, bataat jms toiduks kasutatavad taimeosad, mis sisaldavad tärklist vähemalt 5 % massist | 80 % ESR-st | 70 % ESR-st | 60 % ESR-st | 50 % ESR-st | 0 |

2101 | Kohvi-, tee- ja mateekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid, tooted kohvist, teest või matest või nende ekstraktidest, essentsidest ja kontsentraatidest; röstitud sigur jm röstitud kohviasendajad, ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid nendest | 80 % ESR-st | 70 % ESR-st | 60 % ESR-st | 50 % ESR-st | 0 |

2102 | Pärmid (aktiivsed ja mitteaktiivsed); muud mitteaktiivsed (surnud) üherakulised mikroorganismid (v.a rubriigis 3002 nimetatud vaktsiinid); valmis küpsetuspulbrid: | ESR | ESR | ESR | ESR | ESR |

2103 | Kastmed ning valmistised kastmete valmistamiseks; kastmelisandite segud, maitseainesegud; sinepipulber ja valmissinep: |

2103 10 00 00 | - sojakaste | 80 % ESR-st | 70 % ESR-st | 60 % ESR-st | 50 % ESR-st | 0 |

2103 20 00 00 | - ketšup jm tomatikastmed | ESR | ESR | ESR | ESR | ESR |

2103 30 | - sinepipulber ja valmissinep | 80 % ESR-st | 70 % ESR-st | 60 % ESR-st | 50 % ESR-st | 0 |

2103 90 | -- muud: |

2103 90 10 00 | -- vedel mango-chutney | 80 % ESR-st | 70 % ESR-st | 60 % ESR-st | 50 % ESR-st | 0 |

2103 90 30 00 | -- aromaatsed bitterid alkoholisisaldusega 44,2–49,2 % mahust, mis sisaldavad 1,5–6 % massist emajuurt, vürtse ja mitmesuguseid koostisosi ning 4–10 % massist suhkrut, nõudes mahuga kuni 0,5 liitrit | 80 % ESR-st | 70 % ESR-st | 60 % ESR-st | 50 % ESR-st | 0 |

2103 90 90 | -- muud: |

2103 90 90 10 | --- pipral põhinevad ürdisegud | 80 % ESR-st | 70 % ESR-st | 60 % ESR-st | 50 % ESR-st | 0 |

2103 90 90 50 | --- majonees | ESR | ESR | ESR | ESR | ESR |

2103 90 90 90 | --- muud | 80 % ESR-st | 70 % ESR-st | 60 % ESR-st | 50 % ESR-st | 0 |

2104 | Supid ja puljongid, valmistised nende valmistamiseks; homogeenitud toidusegud kahest või enamast komponendist: |

2104 10 | - supid ja puljongid, pooltooted nende valmistamiseks: | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st |

2104 20 00 | - homogeenitud toidusegud |

2104 20 00 10 | -- lastetoit pakendites netomassiga kuni 250 g | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

2104 20 00 90 | -- dieettoit pakendites netomassiga kuni 250 g | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

2105 00 | Jäätis jm toidujää, kakaoga või kakaota | 35 % ESR-st | 25 % ESR-st | 15 % ESR-st | 5 % ESR-st | 0 |

2106 | Mujal nimetamata toiduvalmistised: |

2106 10 | - valgukontsentraadid ja tekstureeritud valkained | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

2106 90 | - muud: |

2106 90 20 00 | -- alkoholtoodete segud (v.a lõhnaainetel põhinevad), mida kasutatakse jookide valmistamiseks | 35 % ESR-st | 25 % ESR-st | 15 % ESR-st | 5 % ESR-st | 0 |

-- muud: |

2106 90 92 00 | --- mis ei sisalda piimarasvu, sahharoosi, isoglükoosi, glükoosi ega tärklist või sisaldavad piimarasvu alla 1,5% massist, sahharoosi või isoglükoosi alla 5 % massist, glükoosi või tärklist alla 5 % massist: | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

2106 90 98 | --- muud: | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

2201 | Vesi, k.a looduslik ja tehislik mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandita ja maitse- ja lõhnaaineteta; jää ja lumi | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st |

2202 | Vesi, k.a mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandiga või maitse- ja lõhnaainetega, ja muud mittealkohoolsed joogid, v.a rubriiki 2009 kuuluvad puu- ja köögiviljamahlad | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st | 50 % ESR-st |

2203 00 | Linnaseõlu | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

2205 | Vermut jm taimede või aromaatsete ainetega maitsestatud vein värsketest viinamarjadest: | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

2207 | Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega vähemalt 80 % mahust; denatureeritud etüül- jm alkohol, mis tahes alkoholisisaldusega | 80 % ESR-st | 70 % ESR-st | 60 % ESR-st | 50 % ESR-st | 0 |

2208 | Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega alla 80 % mahust; piiritusjoogid, liköörid jm alkohoolsed joogid | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

2402 | Sigarid, manilla sigarid, sigarillod ja sigaretid, tubakast või tubaka aseainetest | 70 % ESR-st | 70 % ESR-st | 70 % ESR-st | 70 % ESR-st | 70 % ESR-st |

2403 | Muu töödeldud tubakas ja tööstuslikud tubakaasendajad; „homogeenitud” või „taastatud” tubakas; tubakaekstraktid ja -essentsid | ESR | ESR | ESR | ESR | ESR |

2905 | Atsüklilised alkoholid, nende halogeen-, sulfo-, nitro- ja nitrosoderivaadid: |

- muud mitmehüdroksüülsed alkoholid: |

2905 43 00 00 | -- mannitool | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

2905 44 | -- D-glütsitool (sorbitool): | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

2905 45 00 00 | -- glütserool | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

3301 | Eeterlikud õlid, mis sisaldavad või ei sisalda terpeene, k.a tahked või absoluteeritud valmistised; resinoidid; õlivaiguekstraktid; eeterlike õlide kontsentraadid rasvades, mittelenduvates õlides, vahades vms keskkonnas (saadud anfloraaži või leotamise teel); terpeenid, mis saadakse kõrvalsaadustena eeterlike õlide vabastamisel terpeenidest; eeterlike õlide veeaurudestillaadid ja vesilahused: |

3301 90 | - muud: |

3301 90 10 00 | -- terpeenid, mis saadakse kõrvalsaadustena eeterlike õlide vabastamisel terpeenidest | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

-- õlivaigudekstraktid |

3301 90 21 00 | --- lagritsast ja humalast | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

3301 90 30 00 | --- muud | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

3302 | Lõhnaainesegud ning ühe või mitme lõhnaaine baasil valmistatud ained ja segud (k.a alkohollahused), kasutamiseks tööstustoormena; muud valmistised lõhnaainete baasil, jookide valmistamiseks: |

3302 10 | - kasutamiseks toiduainetööstuses ja jookide tootmisel: |

-- kasutamiseks jookide tootmisel: |

--- kõiki joogi aroomiaineid sisaldavad valmistised: |

3302 10 10 00 | ---- tegeliku alkoholisisaldusega üle 0,5 % mahust | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

---- muud: |

3302 10 21 00 | ----- mis ei sisalda piimarasva, sahharoosi, isoglükoosi, glükoosi ega tärklist või sisaldavad massist alla 1,5 % piimarasva, alla 5 % sahharoosi või isoglükoosi ja alla 5 % glükoosi või tärklist | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

3302 10 29 00 | ----- muud | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

3501 | Kaseiin, kaseinaadid jm kaseiini derivaadid; kaseiinliimid: |

3501 10 | - kaseiin: | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

3501 90 | - muud: |

3501 90 90 00 | -- muud | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

3505 | Dekstriinid jm modifitseeritud tärklised (näiteks eelgeelistatud või esterdatud tärklised); tärkliste, dekstriinide jm modifitseeritud tärkliste alusel valmistatud liimid: |

3505 10 | - dekstriinid jm modifitseeritud tärklised: |

3505 10 10 00 | -- dekstriinid | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

-- muud modifitseeritud tärklised: |

3505 10 90 00 | --- muud | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

3505 20 | - liimid | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

3809 | Viimistlusained, värvikandjad ja värvikinnistid, mida kasutatakse värvimise või värvi kinnitumise kiirendamiseks, ning muud tekstiili-, paberi-, naha- jms tööstuses kasutatavad mujal nimetamata tooted ja preparaadid (näiteks apretid ja peitsid): |

3809 10 | - tärklisainete baasil | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

3823 | Tööstuslikud monokarboksüülrasvhapped; rafineerimisel saadud happelised õlid; tööstuslikud rasvalkoholid | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

3824 | Valuvormi- ja kärnisegutugevdid; mujal nimetamata keemiatooted ja keemiatööstuse ja sellega seotud tööstusharude valmistised (k.a need, mis kujutavad endast looduslike saaduste segusid): |

3824 60 | - sorbitool (v.a alamrubriiki 2905 44 kuuluv) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

”

VII LISA

„III LISA

ÜHENDUSEST PÄRIT KAUPADE ENDISESSE JUGOSLAAVIA MAKEDOONIA VABARIIKI IMPORTIMISEL KOHALDATAVAD TOLLIMAKSUD (TOLLIMAKSU

NULLMÄÄR TARIIFIKVOOTIDE RAAMES)[?]

CN-kood[?] | Kirjeldus | Iga-aastane tollimaksuvaba kvoot |

1517 10 | Margariin, v.a vedel margariin | 100 tonni |

1704 90 | Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), mis ei sisalda kakaod, v.a närimiskumm, suhkruga kaetud või katmata | 265 tonni |

1806 | Šokolaad jm kakaod sisaldavad toiduvalmistised | 350 tonni |

1902 | Pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, täidisega (näiteks liha- või muu täidisega) või täidiseta, muul viisil toiduks valmistatud või mitte: spagetid, makaronid, nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, canneloni jms; kuskuss, valmistoiduna või mitte | 100 tonni |

1905 | Leiva- ja saiatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised jms pagaritooted, kakaoga või kakaota; armulaualeib, tühjad kapslid farmaatsiatööstusele, oblaadid, riispaber jms | 430 tonni |

1905 31 1905 32 | Magusad küpsised; vahvlid | 330 tonni |

1905 90 | Muud | 150 tonni |

2101 11 2101 12 | Ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid Tooted, mis põhinevad neil ekstraktidel, essentsidel ja kontsentraatidel või kohvil | 5 tonni |

2103 30 90 | Valmissinep | 200 tonni |

2105 | Jäätis jm toidujää, kakaoga või kakaota | 50 tonni |

ÜHENDUSEST PÄRIT KAUPADE ENDISESSE JUGOSLAAVIA MAKEDOONIA VABARIIKI IMPORTIMISEL KOHALDATAVAD TOLLIMAKSUD (SOODUSTUSED

TARIIFIKVOOTIDE RAAMES)[?]

CN-kood[?] | Kirjeldus | Aastane kogus (tonnides) | Kohaldatav tollimaks tariifikvootide raames (%) |

2201 | Vesi, k.a looduslik ja tehislik mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandita ja maitse- ja lõhnaaineteta; jää ja lumi | 150 | 12 |

8. „

VIII LISA

„1. Järgmiste endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärit toodete ühendusse importimisel kohaldatakse järgmisi soodustusi:

CN-kood | Kirjeldus | Kohaldatav tollimaks | 2007. aasta kogus (hl) | Iga-aastane korrigeerimine alates 2008. aastast (hl) | Erisätted |

ex 2204 10 ex 2204 21 | Kvaliteetvahuvein Vein värsketest viinamarjadest | Tollimaksu-vabastus | 49 000 | + 6 000 | (1) |

ex 2204 29 | Vein värsketest viinamarjadest | Tollimaksu-vabastus | 350 000 | - 6000 | (1) |

1) Lepinguosalise taotlusel võib pidada konsultatsioone kvootide kohandamiseks, viies 6000 hl ületavad kogused rubriigi ex 2204 29 suhtes kohaldatava kvoodi alt rubriikide ex 2204 10 ja ex 2204 21 suhtes kohaldatava kvoodi alla.”

***

„3. Järgmiste ühendusest pärit toodete endisesse Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki importimisel kohaldatakse järgmisi soodustusi:

CN-kood | Kirjeldus | Kohaldatav tollimaks | 2007. aasta kogus (hl) | Iga-aastane korrigeerimine alates 2008. aastast (hl) | Erisätted |

ex 2204 10 ex 2204 21 | Kvaliteetvahuvein Vein värsketest viinamarjadest | Tollimaksuvabastus | 12 000 | + 300 |

”

IX LISA

„PROTOKOLL NR 4,

MILLES KÄSITLETAKSE MÕISTE „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED“ MÄÄRATLUST JA HALDUSKOOSTÖÖ VIISE ÜHENDUSE JA ENDISE JUGOSLAAVIA MAKEDOONIA VABARIIGI VAHELISE KOKKULEPPE KOHALDAMISEL

SISUKORD

I JAOTIS ÜLDSÄTTED

Artikkel 1 Mõisted

II JAOTIS MÕISTE „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED” MÄÄRATLUS

Artikkel 2 Üldnõuded

Artikkel 3 Kumulatsioon ühenduses

Artikkel 4 Kumulatsioon endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis

Artikkel 5 Täielikult teatavast riigist pärinevad tooted

Artikkel 6 Piisava töö või töötluse läbinud tooted

Artikkel 7 Ebapiisav töö või töötlus

Artikkel 8 Kvalifikatsiooniühik

Artikkel 9 Tarvikud, varuosad ja tööriistad

Artikkel 10 Komplektid

Artikkel 11 Kõrvalised tegurid

III JAOTIS TERRITORIAALSED NÕUDED

Artikkel 12 Territoriaalsuse põhimõte

Artikkel 13 Otsevedu

Artikkel 14 Näitused

IV JAOTIS TOLLIMAKSUDE TAGASTAMINE VÕI TOLLIMAKSUDEST VABASTAMINE

Artikkel 15 Tollimaksude tagastamise või tollimaksudest vabastamise keeld

V JAOTIS PÄRITOLUTÕEND

Artikkel 16 Üldnõuded

Artikkel 17 Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmise kord

Artikkel 18 Tagasiulatuvalt väljaantud liikumissertifikaadid EUR.1

Artikkel 19 Liikumissertifikaadi EUR.1 duplikaadi väljaandmine

Artikkel 20 Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmine eelnevalt väljaantud või vormistatud päritolutõendi alusel

Artikkel 21 Arvestuslik eraldamine

Artikkel 22 Arvedeklaratsiooni koostamise tingimused

Artikkel 23 Heakskiidetud eksportija

Artikkel 24 Päritolutõendi kehtivus

Artikkel 25 Päritolutõendi esitamine

Artikkel 26 Importimine osasaadetistena

Artikkel 27 Päritolutõendist vabastamine

Artikkel 28 Tõendavad dokumendid

Artikkel 29 Päritolutõendite ja tõendavate dokumentide säilitamine

Artikkel 30 Lahknevused ja vormistusvead

Artikkel 31 Eurodes väljendatud summad

VI JAOTIS HALDUSKOOSTÖÖ KORD

Artikkel 32 Vastastikune abi

Artikkel 33 Päritolutõendi õigsuse kontroll

Artikkel 34 Vaidluste lahendamine

Artikkel 35 Sanktsioonid

Artikkel 36 Vabatsoonid

VII JAOTIS CEUTA JA MELILLA

Artikkel 37 Protokolli kohaldamine

Artikkel 38 Eritingimused

VIII JAOTIS LÕPPSÄTTED

Artikkel 39 Protokolli muudatused

Lisade loetelu

I lisa: Sissejuhatavad märkused II lisa loetelu kohta

II lisa: Loetelu päritolustaatuseta materjalidega tehtavatest töödest või töötlemistoimingutest, mis annavad tootele päritolustaatuse

III lisa: Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 ja kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 taotluse näidised

IV lisa: Arvedeklaratsiooni tekst

V lisa: Artiklites 3 ja 4 osutatud kumulatsiooni menetlusest väljaarvatud tooted

Ühisdeklaratsioonid

Ühisdeklaratsioon Andorra Vürstiriigi kohta

Ühisdeklaratsioon San Marino Vabariigi kohta

I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas protokollis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „valmistamine” – igat liiki töö või töötlemine, kaasa arvatud komplekteerimine või eritoimingud;

b) „materjal” – koostisosa, toormaterjal, komponent või osa jne, mida on toote valmistamisel kasutatud;

c) „toode” – valmistatav toode, isegi kui see on ette nähtud hiljem mõnes teises valmistamistoimingus kasutamiseks;

d) „kaup” – nii materjalid kui ka tooted;

e) „tolliväärtus” – kooskõlas üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) 1994 VII artikli rakendamise lepinguga (WTO leping tolliväärtuse määramise kohta) määratud tolliväärtus;

f) „tehasehind” – hind, mida makstakse ühenduses või endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis asuvas tehases toote eest tootjale, kelle ettevõttes toimub viimane töö või töötlus, tingimusel et hind sisaldab kõikide kasutatud materjalide väärtust ja sellest on maha arvatud kõik riigisisesed maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote eksportimisel;

g) „materjalide väärtus” – kasutatud päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus importimise ajal või kui see ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse ühenduses või endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis;

h) „päritolustaatusega materjalide väärtus” – mutatis mutandis kohaldatava punkti g kohaselt määratletud materjalide väärtus;

i) „lisandväärtus” – toodete tehasehind, millest on lahutatud kõikide selliste nimetatud tootes sisalduvate materjalide tolliväärtus, mis pärinevad artiklites 3 ja 4 osutatud riikidest, või kui tolliväärtus ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse ühenduses või endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis;

j) „grupid” ja „rubriigid” - grupid ja rubriigid (neljakohalised koodid), mida kasutatakse nomenklatuuris, mis moodustab kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi, käesolevas protokollis edaspidi „harmoneeritud süsteem” või „HS”;

k) „klassifitseerimine” – osutab toote või materjali klassifitseerimisele teatud rubriiki;

l) „kaubasaadetis” – tooted, mis saadetakse samaaegselt ühelt eksportijalt ühele kaubasaajale või mis saadetakse eksportijalt kaubasaajale üheainsa veodokumendi alusel või selle dokumendi puudumisel üheainsa kaubaarve alusel;

m) „territooriumid” – territooriumid ja territoriaalveed.

II JAOTIS

MÕISTE „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED” MÄÄRATLUS

Artikkel 2

Üldnõuded

1. Käesoleva lepingu kohaldamisel loetakse järgmisi tooteid ühendusest pärinevateks toodeteks:

a) täielikult ühenduses saadud või toodetud tooted artikli 5 tähenduses;

b) ühenduses saadud või toodetud tooted, milleks on kasutatud täielikult ühenduses saadud või toodetud materjalide asemel muid materjale, tingimusel et need on läbinud ühenduses piisava töö või töötluse artikli 6 tähenduses;

2. Käesoleva lepingu kohaldamisel loetakse järgmisi tooteid endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärinevateks toodeteks:

a) täielikult endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis saadud või toodetud tooted artikli 5 tähenduses;

b) endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis saadud või toodetud tooted, milleks on kasutatud täielikult endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis saadud või toodetud materjalide asemel muid materjale, tingimusel et need on läbinud endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis piisava töö või töötluse artikli 6 tähenduses.

Artikkel 3

Kumulatsioon ühenduses

1. Ilma et see piiraks artikli 2 lõike 1 kohaldamist, loetakse tooteid ühendusest pärinevaks, kui need on seal saadud või toodetud ning neis on kasutatud endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist, ühendusest või mis tahes Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis[?] osalevast riigist pärit materjale või Türgist pärit materjale, mille suhtes kohaldatakse EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu 22. detsembri 1995. aasta otsust 1/95,[?] tingimusel et ühenduses tehtud töö või töötlus on artiklis 7 mainitud toimingutest ulatuslikum. Need materjalid ei pea olema läbinud piisavat tööd või töötlust.

2. Kui ühenduses tehtav töö või töötlus ei ole artiklis 7 mainitud toimingutest ulatuslikum, loetakse saadud või toodetud toode ühendusest pärinevaks ainult juhul, kui sellele seal lisandunud väärtus on suurem kui mõnest muust lõikes 1 osutatud riigist või territooriumilt pärinevate kasutatud materjalide väärtus. Vastasel juhul loetakse saadud või toodetud toode pärinevaks riigist, kust pärinevate ühenduses valmistamiseks kasutatud päritolustaatusega materjalide väärtus on suurim.

3. Lõikes 1 osutatud riikidest või territooriumidelt pärinevad tooted, mis ei läbi ühenduses tööd või töötlust, säilitavad nendesse riikidesse või territooriumidele eksportimisel oma päritolustaatuse.

4. Käesolevas artiklis sätestatud kumulatsiooni võib kohaldada üksnes järgmistel tingimustel:

a) päritolustaatuse saamisega seotud riikide või territooriumide ning sihtriigi vahel kohaldatakse vastavalt üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) XXIV artiklile sooduskaubanduslepingut;

b) materjalid ja tooted on saanud päritolustaatuse käesolevas protokollis sätestatud päritolureeglitega samasuguste päritolureeglite kohaldamisel

ning

c) teatised kumulatsiooni kohaldamiseks vajalike nõuete täitmise kohta on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas (C-seerias) ning endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis sealse korra kohaselt.

Käesolevas artiklis sätestatud kumulatsiooni kohaldatakse alates Euroopa Liidu Teatajas (C-seerias) avaldatud teatises märgitud kuupäevast.

Ühendus esitab Euroopa Ühenduste Komisjoni kaudu endisele Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile üksikasjalikud andmed lepingute kohta ja vastavad päritolureeglid, mida kohaldatakse teiste lõikes 1 osutatud riikide või territooriumidega.

Käesolevas artiklis sätestatud kumuleerumist ei kohaldata V lisas loetletud toodetele.

Artikkel 4

Kumulatsioon endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis

1. Ilma et see piiraks artikli 2 lõike 2 kohaldamist, loetakse tooteid endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärinevaks, kui need on seal saadud või toodetud ning neis on kasutatud ühendusest, endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist või mis tahes Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis[?] osalevast riigist pärit materjale või Türgist pärit materjale, mille suhtes kohaldatakse EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu 22. detsembri 1995. aasta otsust 1/95,[?] tingimusel et ühenduses tehtud töö või töötlus on artiklis 7 mainitud toimingutest ulatuslikum. Need materjalid ei pea olema läbinud piisavat tööd või töötlust.

2. Kui endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis tehtav töö või töötlus ei ole artiklis 7 mainitud toimingutest ulatuslikum, loetakse saadud või toodetud toode endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärinevaks ainult juhul, kui selle lisandväärtus on suurem kui mõnest muust lõikes 1 osutatud riigist või territooriumilt pärinevate kasutatud materjalide väärtus. Vastasel juhul loetakse saadud või toodetud toode pärinevaks riigist, kust pärinevate endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis valmistamiseks kasutatud päritolustaatusega materjalide väärtus on suurim.

3. Lõikes 1 osutatud riikidest pärinevad tooted, mis ei läbi endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis tööd või töötlust, säilitavad nendesse riikidesse eksportimisel oma päritolustaatuse.

4. Käesolevas artiklis sätestatud kumulatsiooni võib kohaldada üksnes järgmistel tingimustel:

a) päritolustaatuse saamisega seotud riikide või territooriumide ning sihtriigi vahel kohaldatakse vastavalt üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) XXIV artiklile sooduskaubanduslepingut;

b) materjalid ja tooted on saanud päritolustaatuse käesolevas protokollis sätestatud päritolureeglitega samasuguste päritolureeglite kohaldamisel

ning

c) teatised kumulatsiooni kohaldamiseks vajalike nõuete täitmise kohta on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas (C-seerias) ning endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis sealse korra kohaselt.

Käesolevas artiklis sätestatud kumulatsiooni kohaldatakse alates Euroopa Liidu Teatajas (C-seerias) avaldatud teatises märgitud kuupäevast.

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik esitab Euroopa Ühenduste Komisjoni kaudu ühendusele üksikasjalikud andmed lepingute kohta, mida kohaldatakse teiste lõikes 1 osutatud riikide või territooriumidega, kaasa arvatud nende lepingute jõustumiskuupäeva ja vastavad päritolureeglid.

Käesolevas artiklis sätestatud kumuleerumist ei kohaldata V lisas loetletud toodetele.

Artikkel 5

Täielikult teatavast riigist pärinevad tooted

1. Järgmisi tooteid käsitatakse täielikult ühenduses või endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis saadud või toodetud toodetena:

a) nende pinnasest ja merepõhjast kaevandatud mineraalsed maavarad;

b) seal koristatud taimekasvatussaadused;

c) seal sündinud ja kasvatatud elusloomad;

d) seal kasvatatud elusloomadest valmistatud tooted;

e) seal toimunud jahi ja kalapüügi saadused;

f) merekalapüügisaadused ja muud väljaspool ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi territoriaalvett nende laevade püütud saadused;

g) nende kalatöötlemislaevade pardal üksnes punktis f osutatud saadustest valmistatud tooted;

h) seal kogutud kasutatud esemed, millest saab üksnes tooret, sealhulgas kasutatud rehvid, mis sobivad üksnes protekteerimiseks või jäätmeteks;

i) sealse tootmistegevuse jäätmed ja jäägid;

j) väljaspool nende territoriaalvett merepõhjast või selle aluspinnasest kaevandatud saadused, kui neil on selle merepõhja või selle aluspinnase kasutamise ainuõigus;

k) kõik kaubad, mis on seal valmistatud üksnes punktides a–j nimetatud saadustest või toodetest.

2. Lõike 1 punktides f ja g olevaid mõisteid „nende laevad” ja „nende kalatöötlemislaevad” kohaldatakse ainult selliste laevade ja kalatöötlemislaevade suhtes:

a) mis on registreeritud või laevaregistrisse kantud mõnes ühenduse liikmesriigis või endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis;

b) mis sõidavad mõne ühenduse liikmesriigi või endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi lipu all;

c) millest vähemalt 50 % kuulub ühenduse liikmesriikide või endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kodanikele või äriühingule, mille peakontor asub ühes neist riikidest ja mille juht või juhtkond, juhatuse või nõukogu esimees ning enamik mõlema organi liikmeid on ühenduse liikmesriikide või endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kodanikud ja mille kapitalist kuulub täis- või osaühingu puhul vähemalt pool eespool nimetatud riikidele või nende avalik-õiguslikele isikutele või kodanikele;

d) mille kapten ja juhtkonnaliikmed on ühenduse liikmesriikide või endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kodanikud

ning

e) mille laevaperest vähemalt 75 % on ühenduse liikmesriikide või endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kodanikud.

Artikkel 6

Piisava töö või töötluse läbinud tooted

1. Artikli 2 kohaldamisel käsitatakse tooteid, mis ei ole täielikult saadud või toodetud, piisava töö või töötluse läbinuna, kui II lisa loetelus esitatud tingimused on täidetud.

Nendes tingimustes on märgitud kõikide käesolevas lepingus nimetatud toodete valmistamisel kasutatavate päritolustaatuseta materjalidega tehtavad kohustuslikud tööd või töötlemistoimingud, mida kohaldatakse üksnes selliste materjalide suhtes. Sellest tulenevalt, kui toodet, mis on saanud päritolustaatuse loetelus ettenähtud tingimuste täitmisega, kasutatakse teise toote valmistamisel, ei kohaldata selle puhul teise toote suhtes kehtivaid tingimusi ega arvestata selle toote valmistamiseks kasutatud materjale teises tootes kui päritolustaatuseta materjale.

2. Olenemata lõikest 1 võib päritolustaatuseta materjale, mida loetelus ettenähtud tingimuste kohaselt ei tohi kasutada toote valmistamiseks, siiski kasutada, kui:

a) nende koguväärtus ei ületa 10 % toote tehasehinnast;

b) käesoleva lõike kohaldamisel ei ületata ühtki protsendimäära, mis on loetelus seatud päritolustaatuseta materjalide suurimaks väärtuseks.

Käesolevat lõiget ei kohaldata harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete suhtes.

3. Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse, kui artikli 7 sätetest ei tulene teisiti.

Artikkel 7

Ebapiisav töö või töötlus

1. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, käsitatakse järgmisi toiminguid päritolustaatuse omandamiseks ebapiisava töö või töötlusena, olenemata sellest, kas artikli 6 tingimused on täidetud või mitte:

a) toimingud, mis tagavad toodete seisundi säilimise nende vedamisel ja ladustamisel;

b) pakkeüksuste osadeksjagamine ja koondamine;

c) pesemine, puhastamine; tolmu, oksiidi, õli, värvi ja muude katete eemaldamine;

d) tekstiili triikimine ja pressimine;

e) lihtsad värvimis- ja poleerimistööd;

f) teravilja ja riisi kestade eemaldamine, osaline või täielik pleegitamine, poleerimine ja glaseerimine;

g) suhkru toonimine ja tükkipressimine;

h) puuviljade, pähklite ja köögiviljade koorimine ja kividest puhastamine;

i) teritamine, lihtlihvimine või lihtlõikamine;

j) tuulamine, uhtmine, sortimine, klassifitseerimine, liigitamine, kokkusobitamine; (kaasa arvatud kaupade komplekteerimine);

k) lihtne klaas- või plastpudelitesse, plekkpurkidesse, kottidesse, karpidesse, kastidesse pakkimine, alustele jms kinnitamine ning kõik muu lihtne pakendamine;

l) märkide, etikettide, logode ja muude eristusmärkide kinnitamine või trükkimine tootele või selle pakendile;

m) üht või mitut sorti toodete segamine; suhkru segamine mis tahes muu ainega;

n) toote osade lihtne kokkupanemine terviktoote saamiseks või toodete osadekslammutamine;

o) kaks või rohkem punktides a–n loetletud toimingut üheskoos;

p) loomade tapmine.

2. Et määrata kindlaks, kas tootega tehtud töö või töötlus on lõike 1 tähenduses ebapiisav, vaadeldakse kõiki ühenduses või endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis selle tootega läbi viidud toiminguid koos.

Artikkel 8

Kvalifikatsiooniühik

1. Käesoleva protokolli sätete kohaldamisel on kvalifikatsiooniühik see toode, mida loetakse põhiüksuseks harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri järgi liigitamisel.

Sellest tulenevalt:

a) kui toode, mis koosneb esemete rühmast või kokkupandud esemetest, liigitatakse harmoneeritud süsteemi järgi ühte rubriiki, moodustab tervik kvalifikatsiooniühiku;

b) kui partii koosneb mitmest identsest tootest, mis on liigitatud samasse harmoneeritud süsteemi rubriiki, kohaldatakse käesoleva protokolli sätteid iga toote suhtes eraldi.

2. Kui harmoneeritud süsteemi 5. tõlgendamisreegli kohaselt loetakse klassifitseerimisel pakend toote juurde kuuluvaks, tuleb see ka päritolu kindlaksmääramisel lugeda toote juurde kuuluvaks.

Artikkel 9

Tarvikud, varuosad ja tööriistad

Seadme, masina, aparaadi või sõidukiga kaasas olevaid tarvikuid, varuosi ja tööriistu, mis sisalduvad tavavarustusena selle hinnas ning mille eest ei esitata eraldi arvet, käsitletakse kõnealuse seadme, masina, aparaadi või sõiduki lahutamatu osana.

Artikkel 10

Komplektid

Komplektid, nagu on määratletud harmoneeritud süsteemi 3. tõlgendamisreegliga, on päritolustaatusega, kui kõik komplekti kuuluvad tooted on päritolustaatusega. Kui komplekt koosneb päritolustaatusega ja päritolustaatuseta toodetest, on komplekt tervikuna siiski päritolustaatusega, kui päritolustaatuseta toodete väärtus ei ületa 15 % komplekti tehasehinnast.

Artikkel 11

Kõrvalised tegurid

Selleks et määrata kindlaks, kas toode on päritolustaatusega või mitte, ei ole vaja kindlaks määrata toote valmistamisel kasutatavate järgmiste toodete päritolu:

a) elektrienergia ja kütus;

b) sisseseade ja varustus;

c) masinad ja tööriistad;

d) kaubad, mis ei kuulu ega ole mõeldud kuuluma toote lõppkoosseisu.

III JAOTIS

TERRITORIAALSED NÕUDED

Artikkel 12

Territoriaalsuse põhimõte

1. Kui artiklites 3 ja 4 ning käesoleva artikli lõikes 3 ei ole sätestatud teisiti, peavad II jaotises kehtestatud päritolustaatuse saamise tingimused olema ühenduses või endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis pidevalt täidetud.

2. Kui artiklites 3 ja 4 ei ole sätestatud teisiti, tuleb juhul, kui ühendusest või endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist mõnda teise riiki eksporditavad päritolustaatusega kaubad tagasi saadetakse, käsitada neid päritolustaatuseta kaupadena, kui tollile ei saa tõendada, et:

a) tagasitoodud kaubad on samad kaubad, mis eksporditi

ning

b) need ei ole kõnealuses riigis või eksportimise ajal läbinud ühtegi muud toimingut peale nende, mis on vajalikud kaupade seisundi säilitamiseks.

3. Ühendusest või endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist eksporditud ja hiljem sinna reimporditud materjalidega väljaspool ühendust või endist Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki toimunud töö või töötlus ei mõjuta päritolustaatuse saamist vastavalt II jaotises sätestatud tingimustele, kui:

a) kõnealused materjalid on täielikult saadud või toodetud ühenduses või endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis või nendega enne eksportimist tehtud tööd ja töötlemistoimingud on artiklis 7 osutatud toimingutest ulatuslikumad

ning

b) tollile suudetakse nõuetekohaselt tõendada, et:

i) reimporditud kaup on saadud eksporditud kaubaga tehtud töö või töötlemise teel

ning

ii) käesoleva artikli kohaldamisel väljaspool ühendust või endist Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki tekkinud kogulisandväärtus ei ole suurem kui 10 % selle lõpptoote tehasehinnast, millele päritolustaatust taotletakse.

4. Lõike 3 kohaldamisel ei rakendata II jaotises sätestatud päritolustaatuse saamise tingimusi väljaspool ühendust või endist Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki toimuva töö või töötlemise suhtes. Kui lõpptoote päritolustaatuse kindlaksmääramiseks kasutatakse II lisa loetelus sätestatud eeskirja, mis näeb ette kõigi kasutatud päritolustaatuseta materjalide maksimaalse väärtuse, ei või asjaomase lepinguosalise territooriumil kasutatud päritolustaatuseta materjalide koguväärtus koos käesoleva artikli kohaldamisel väljaspool ühendust või endist Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki tekkinud kogu lisandväärtusega olla suurem ettenähtud protsendimäärast.

5. Lõigete 3 ja 4 kohaldamisel tähendab „kogulisandväärtus“ kõiki väljaspool ühendust ja endist Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki tekkivaid kulusid, sealhulgas seal kasutatud materjalide väärtust.

6. Lõigete 3 ja 4 sätteid ei kohaldata toodete suhtes, mis ei vasta II lisa loetelus sätestatud tingimustele või mida saab pidada piisava töö või töötluse läbinuks ainult siis, kui kohaldatakse artikli 6 lõikes 2 sätestatud üldisi lubatud piirväärtusi.

7. Lõigete 3 ja 4 sätteid ei kohaldata harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete suhtes.

8. Käesoleva artikliga hõlmatud töö või töötlemine väljaspool ühendust või endist Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki toimub välistöötlemise korra või muu sarnase korra kohaselt.

Artikkel 13

Otsevedu

1. Lepingus ette nähtud sooduskohtlemist kohaldatakse ainult käesoleva protokolli nõuetele vastavate toodete suhtes, mille vedu toimub otse ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel või muude artiklites 3 ja 4 nimetatud riikide või territooriumide kaudu. Ühe kaubasaadetise moodustavaid tooteid võib siiski vedada muude territooriumide kaudu, vajaduse korral neid kõnealustel territooriumidel ümber laadides või ajutiselt ladustades, tingimusel et need jäävad transiidi- või ladustamisriigis tolli järelevalve alla ega läbi muid toiminguid peale maha- või uuesti pealelaadimise või kauba seisundi säilitamiseks vajalike toimingute.

Päritolustaatusega tooteid võib torutranspordi kaudu vedada läbi muude territooriumide peale ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi.

2. Impordiriigi tollile tõendatakse, et lõike 1 tingimused on täidetud, esitades selleks järgmised dokumendid:

a) üksainus veodokument, mis hõlmab teekonda ekspordiriigist läbi transiidiriigi, või

b) transiidiriigi tolli tõendi:

i) milles on täpne toodete kirjeldus,

ii) kuhu on märgitud toodete maha- ja uuesti pealelaadimise kuupäevad ning vajaduse korral laevade nimed või muud kasutatud veovahendid

ning

iii) mis näitab, millistel tingimustel viibisid tooted transiidiriigis, või

c) nende puudumisel kõik muud tõendavad dokumendid.

Artikkel 14

Näitused

1. Päritolustaatusega toodete suhtes, mis on saadetud näitusele mõnda muusse riiki peale artiklites 3 ja 4 osutatud riikide, ning mis pärast näitust on müüdud ühendusse või endisesse Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki importimiseks, kohaldatakse impordil lepingu sätteid, kui tollile on piisavalt tõendatud, et:

a) eksportija on toimetanud nimetatud tooted ühendusest või endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist näitust korraldavasse riiki ja seal need näitusel välja pannud;

b) kõnealune eksportija on tooted müünud või muul viisil võõrandanud ühenduses või endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis asuvale isikule;

c) tooted on saadetud näituse ajal või vahetult pärast näitust samal kujul, nagu need näitusele saadeti

ning

d) alates näitusele saatmisest ei ole tooteid kasutatud muuks otstarbeks kui seal väljapanekuks.

2. Päritolutõend tuleb välja anda või koostada kooskõlas V jaotise sätetega ja esitada importiva riigi tollile tavalisel viisil. Sellele märgitakse näituse nimi ja aadress. Vajaduse korral võidakse nõuda dokumentaalseid lisatõendeid väljapanekutingimuste kohta.

3. Lõiget 1 kohaldatakse kõikide kaubandus-, tööstus-, põllumajandus- ja käsitöönäituste, -messide ja muude samalaadsete avalike ürituste ja väljapanekute suhtes, mille jooksul kõnealused tooted jäävad tollikontrolli alla, välja arvatud kauplustes või äripindadel korraldatavad eraviisilised üritused, mille eesmärk on välismaiste toodete müük.

IV JAOTIS

TOLLIMAKSUDE TAGASTAMINE VÕI TOLLIMAKSUDEST VABASTAMINE

Artikkel 15

Tollimaksude tagastamise või tollimaksudest vabastamise keeld

1. Päritolustaatuseta materjalide suhtes, mida kasutatakse ühendusest, endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist või mõnest teisest artiklites 3 ja 4 nimetatud riigist või territooriumilt pärinevate toodete valmistamiseks, mille kohta on välja antud või koostatud päritolutõend vastavalt V jaotise sätetele, ei kohaldata ühenduses ega endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis mitte mingisugust tollimaksude tagastamist ega tollimaksudest vabastamist.

2. Lõikes 1 nimetatud keeldu kohaldatakse tollimaksude või samaväärse toimega maksude osalise või täieliku tagastamise, vähendamise või nendest vabastamise korra suhtes, mida ühendus või endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik kohaldab valmistamiseks kasutatavate materjalide suhtes, kui kohaldatakse otsest või tegelikku tagasimaksmist, vähendamist või maksudest vabastamist juhul, kui nendest materjalidest saadud või toodetud tooted eksporditakse, kuid mitte juhul, kui need on ette nähtud kodumaiseks kasutamiseks.

3. Päritolutõendis märgitud toodete eksportija peab olema valmis igal ajal tolli nõudmisel esitama kõik vajalikud dokumendid, mis tõendavad, et asjaomaste toodete valmistamisel kasutatud päritolustaatuseta materjalide eest ei ole saadud tollimaksu tagasimaksu ning et kõik nende materjalide suhtes kohaldatavad tollimaksud ja samaväärse toimega maksud on tegelikult makstud.

4. Lõigete 1–3 sätteid kohaldatakse ka artikli 8 lõikes 2 nimetatud pakendi, artiklis 9 nimetatud tarvikute, varuosade ja tööriistade ning artiklis 10 nimetatud komplekti kuuluvate toodete suhtes, kui need on päritolustaatuseta.

5. Lõigete 1–4 sätteid kohaldatakse ainult nende materjalide suhtes, mille suhtes kohaldatakse käesolevat lepingut. Need sätted ei välista lepingu alusel eksporditavate põllumajandustoodete suhtes eksporditoetuste süsteemi kohaldamist.

V JAOTIS

PÄRITOLUTÕEND

Artikkel 16

Üldnõuded

1. Ühendusest pärinevate toodete importimisel endisesse Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki ja endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärinevate toodete importimisel ühendusse kohaldatakse käesoleva lepingu sätteid, kui esitatakse kas:

a) liikumissertifikaat EUR.1, mille näidis on esitatud III lisas, või

b) artikli 22 lõikes 1 ettenähtud juhtudel deklaratsioon, edaspidi „arvedeklaratsioon”, mille eksportija esitab kaubaarves, saatelehel või muus äridokumendis, kus kõnealuseid tooteid piisavalt täpselt kirjeldatakse, et neid oleks võimalik identifitseerida; arvedeklaratsiooni tekst on esitatud IV lisas.

2. Olenemata lõikest 1, saavad käesolevas protokolli kohased päritolustaatusega tooted artiklis 27 ettenähtud juhtudel soodustusi käesoleva lepingu alusel ilma eespool nimetatud dokumente esitamata.

Artikkel 17

Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmise kord

1. Ekspordiriigi toll annab kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 välja eksportija või tema vastutusel tegutseva volitatud esindaja kirjaliku taotluse alusel.

2. Selleks täidab eksportija või tema volitatud esindaja kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 ja taotluse vormi, mille näidised on esitatud III lisas. Need vormid täidetakse ühes nendest keeltest, milles on koostatud käesolev leping, ning kooskõlas eksportiva riigi seadustega. Kui need on täidetud käsitsi, peavad need olema täidetud tindiga ja trükitähtedes. Tooteid tuleb kirjeldada selleks ettenähtud lahtris, jätmata tühje ridu. Kui lahtrisse jääb tühja ruumi, tuleb kirjelduse viimase rea alla tõmmata rõhtjoon ja tühi ruum läbi kriipsutada.

3. Eksportija, kes taotleb kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmist, peab olema valmis igal ajal esitama kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandnud eksportiva riigi tolli taotlusel kõik vajalikud dokumendid, mis tõestavad asjaomaste toodete päritolustaatust ja kinnitavad, et käesoleva protokolli muud nõuded on täidetud.

4. Ühenduse liikmesriigi või endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi toll annab välja kaupade liikumissertifikaadi EUR.1, kui asjaomaseid tooteid võib pidada pärinevaks ühendusest, endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist või mõnest muust artiklis 3 või 4 nimetatud riigist või territooriumilt, kui need vastavad käesoleva protokolli nõuetele.

5. Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljastanud tolliasutused võtavad vajalikud meetmed, et kontrollida toodete päritolustaatust ja muude käesoleva protokolli nõuete täitmist. Selleks on tal õigus nõuda ükskõik milliseid tõendeid ja kontrollida eksportija raamatupidamisdokumente ning teha muid kontrollimisi, mida ta peab asjakohaseks. Ta teeb ka kindlaks, et lõikes 2 osutatud vormid on nõuetekohaselt täidetud. Eelkõige vaatab ta, kas toodete kirjeldamiseks ettenähtud lahter on täidetud nii, et sinna ei ole võimalik pettuse eesmärgil midagi lisada.

6. Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmise kuupäev märgitakse sertifikaadi lahtrisse 11.

7. Toll annab liikumissertifikaadi EUR.1 eksportijale välja niipea, kui tegelik eksport on toimunud või tagatud.

Artikkel 18

Tagasiulatuvalt väljaantud liikumissertifikaadid EUR.1

1. Olenemata artikli 17 lõikest 7 võib liikumissertifikaadi EUR.1 erandkorras välja anda pärast asjakohaste toodete eksportimist, kui:

a) seda ei antud ekspordi ajal välja eksimuse, tahtmatu tegevusetuse või muude eriliste asjaolude tõttu

või

b) tollile on tõendatud, et liikumissertifikaat EUR.1 anti välja, kuid importimisel ei aktsepteeritud seda tehnilistel põhjustel.

2. Lõike 1 rakendamisel peab eksportija oma taotluses märkima liikumissertifikaadi EUR.1 aluseks olevate toodete eksportimise koha ja kuupäeva ning esitama taotluse põhjused.

3. Toll võib liikumissertifikaadi EUR.1 välja anda tagantjärele alles siis, kui on veendunud, et eksportija taotluses esitatud teave on kooskõlas vastavate dokumentide andmetega.

4. Tagasiulatuvalt välja antud liikumissertifikaadile EUR.1 tuleb teha järgmine ingliskeelne kanne:

„ISSUED RETROSPECTIVELY”.

5. Lõikes 4 osutatud märge tehakse liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse „Märkused”.

Artikkel 19

Liikumissertifikaadi EUR.1 duplikaadi väljaandmine

1. Liikumissertifikaadi EUR.1 varguse, kadumise või hävimise korral võib eksportija taotleda sertifikaadi väljaandnud tollilt duplikaati nende valduses olevate ekspordidokumentide põhjal.

2. Sel viisil välja antud duplikaadil peab olema järgmine ingliskeelne märge:

„DUPLICATE”.

3. Lõikes 2 osutatud märge tehakse liikumissertifikaadi EUR.1 duplikaadi lahtrisse „Märkused”.

4. Duplikaat, millele peab olema märgitud liikumissertifikaadi EUR.1 originaali väljaandmise kuupäev, kehtib sellest kuupäevast.

Artikkel 20

Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmine eelnevalt väljaantud või vormistatud päritolutõendi alusel

Kui päritolustaatusega tooted suunatakse ühenduse või endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi tolliasutuse kontrolli alla, võib originaalpäritolutõendi asendada ühe või mitme kaupade liikumissertifikaadiga EUR.1, kui kõik tooted või osa neist saadetakse mujale ühendusse või endisesse Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki. Liikumissertifikaadi EUR.1 (liikumissertifikaatide) asendussertifikaadi(d) annab välja tolliasutus, kelle järelevalve alla tooted paigutatakse.

Artikkel 21

Arvestuslik eraldamine

1. Kui ühesuguste ja omavahel asendatavate päritolustaatusega ja päritolustaatuseta materjalide eraldi varudest tekivad märkimisväärsed kulutused või materiaalsed raskused, võivad tolliasutused asjaomaste isikute kirjalikul taotlusel kiita heaks niinimetatud arvestusliku eraldamise meetodi, mida kasutatakse varude korraldamiseks.

2. See meetod peab tagama, et saadud toodete, mida võib käsitada päritolustaatusega toodetena, arv peab vastama võrdlusperioodil kaubavarude füüsilisel eraldamisel saadud arvule.

3. Tolliasutused võivad anda sellise loa vastavalt kohaseks peetud tingimustele.

4. Selle meetodi kasutamine registreeritakse ja seda rakendatakse üldiste raamatupidamispõhimõtete alusel, mida kohaldatakse riigis, kus toode on valmistatud.

5. Sellise hõlbustamise soodustatud isik võib välja anda või taotleda vastavalt asjaoludele päritolutõendit toodete kogusele, mida võib käsitada pärinevate toodetena. Tolli taotlusel deklareerib kõnealune isik, kuidas neid koguseid on hallatud.

6. Toll kontrollib loa kasutamist ja võib selle ära võtta igal ajal, kui hõlbustamist kasutav isik kasutab luba vääriti või ei täida mõnda muud käesolevas protokollis sätestatud tingimust.

Artikkel 22

Arvedeklaratsiooni koostamise tingimused

1. Artikli 16 lõike 1 punktis b nimetatud kaubaarve deklaratsiooni võib koostada:

a) artiklis 23 määratletud heakskiidetud eksportija

või

b) iga eksportija iga kaubasaadetise kohta, mis koosneb ühest või mitmest päritolustaatusega tooteid sisaldavast pakendist, mille koguväärtus ei ületa 6 000 eurot.

2. Arvedeklaratsiooni võib koostada, kui asjaomaseid tooteid võib pidada pärinevaks ühendusest, endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist või mõnest muust artiklis 3 või 4 nimetatud riigist võiterritooriumilt, ja kui need vastavad käesoleva protokolli nõuetele.

3. Eksportija, kes koostab arvedeklaratsiooni, peab olema valmis igal ajal esitama eksportiva riigi tolli taotlusel kõik vajalikud dokumendid, mis tõestavad asjaomaste toodete päritolustaatust ja kinnitavad, et käesoleva protokolli muud nõuded on täidetud.

4. Eksportija koostab arvedeklaratsiooni, trükkides trükimasinal, tembeldades või välja trükkides arvele, saatelehele või mõnele muule äridokumendile deklaratsiooni, mille tekst on esitatud IV lisas, kasutades üht nimetatud lisas esitatud keelelist versiooni kooskõlas eksportiva riigi siseriiklike õigusaktidega. Kui deklaratsioon täidetakse käsitsi, tuleb seda teha tindiga ja kasutada trükitähti.

5. Arvedeklaratsioonile kirjutab eksportija oma originaalallkirja käsitsi. Heakskiidetud eksportijalt artikli 23 tähenduses ei nõuta siiski sellistele deklaratsioonidele allakirjutamist, tingimusel et ta kinnitab eksportiva riigi tollile kirjalikult, et võtab endale täieliku vastutuse iga arvedeklaratsiooni eest, mille alusel saab teda identifitseerida, nagu ta oleks sellele käsitsi alla kirjutanud.

6. Eksportija võib koostada arvedeklaratsiooni sellega hõlmatud toodete eksportimisel või pärast eksportimist, kui see esitatakse importivas riigis hiljemalt kahe aasta jooksul pärast sellega seotud toodete importimist.

Artikkel 23

Heakskiidetud eksportija

1. Ekspordiriigi toll võib anda igale eksportijale (edaspidi „heakskiidetud eksportija”), kes tegeleb pidevalt käesoleva lepinguga hõlmatud kaupade veoga, loa täita ise arvedeklaratsioone, olenemata kõnealuste toodete väärtusest. Eksportija, kes taotleb sellist luba, peab tolliasutusele esitama kõik tagatised, mis on vajalikud toodete päritolustaatuse ja muude käesolevas protokollis ettenähtud nõuete täitmise kontrollimiseks.

2. Toll võib anda heakskiidetud eksportija staatuse ükskõik millistel tingimustel, mida ta peab asjakohaseks.

3. Toll annab heakskiidetud eksportijale tolliloa numbri, mis märgitakse arvedeklaratsioonile.

4. Toll kontrollib, kuidas heakskiidetud eksportija seda luba kasutab.

5. Toll võib loa igal ajal kehtetuks tunnistada. Ta peab tegema seda siis, kui heakskiidetud eksportija ei esita enam lõikes 1 nimetatud tagatisi, ei täida lõikes 2 nimetatud tingimusi või kasutab luba muul viisil vääriti.

Artikkel 24

Päritolutõendi kehtivus

1. Päritolutõend kehtib neli kuud alates selle väljaandmisest eksportivas riigis ning see tuleb nimetatud aja jooksul esitada importiva riigi tollile.

2. Päritolutõendeid, mis esitatakse impordiriigi tollile pärast lõikes 1 sätestatud esitamistähtaja möödumist, võib sooduskohtlemise kohaldamiseks aktsepteerida, kui need dokumendid jäid tähtaja jooksul esitamata erandlike asjaolude tõttu.

3. Kui esitamisega jäädakse hiljaks muudel põhjustel, võib impordiriigi toll päritolutõendeid aktsepteerida juhul, kui tooted on neile esitatud enne kõnealuse tähtaja möödumist.

Artikkel 25

Päritolutõendi esitamine

Päritolutõendid esitatakse impordiriigi tollile selles riigis kohaldatavas korras. Nimetatud toll võib nõuda päritolutõendi tõlget ja võib samuti nõuda, et koos impordideklaratsiooniga esitatakse ka importija kinnitus selle kohta, et tooted vastavad käesoleva lepingu rakendamiseks ettenähtud tingimustele.

Artikkel 26

Importimine osasaadetistena

Kui importija taotlusel ja importiva riigi tolli poolt ettenähtud tingimustel imporditakse harmoneeritud süsteemi XVI ja XVII jaotise või rubriikide 7308 ja 9406 alla kuuluvaid harmoneeritud süsteemi 2. tõlgendamisreegli punkti a tähenduses lahtivõetud või kokkupanemata tooteid eraldi saadetistena, esitatakse tollile selle toote kohta üksainus päritolutõend esimese kaubasaadetise importimisel.

Artikkel 27

Päritolutõendist vabastamine

1. Tooteid, mida üks eraisik saadab teisele eraisikule väikepakendis või mis kuuluvad reisija isikliku pagasi hulka, käsitatakse päritolustaatusega toodetena ning päritolutõendit ei ole vaja esitada, kui nimetatud tooted ei ole kaubanduslikku laadi ning on deklareeritud käesoleva protokolli nõuete kohaselt ja kui ei teki kahtlust nimetatud deklaratsiooni õigsuses. Kui tooted saadetakse posti teel, võib selle deklaratsiooni esitada tollideklaratsioonil CN22/CN23 või sellele dokumendile lisatud paberilehel.

2. Importi, mis on juhutine ja hõlmab eranditult tooteid, mis on ette nähtud vastuvõtjate või reisijate või nende perekonnaliikmete isiklikuks kasutamiseks, ei käsitata kaubandusliku impordina, kui toodete laadi ja koguse põhjal on ilmne, et neid ei impordita kaubanduslikel eesmärkidel.

3. Lisaks sellele ei tohi väikepakendite puhul selliste toodete koguväärtus ületada 500 eurot ja reisijate isikliku pagasi hulka kuuluvate toodete puhul 1200 eurot.

Artikkel 28

Tõendavad dokumendid

Artikli 17 lõikes 3 ja artikli 22 lõikes 3 osutatud dokumendid, millega tõendatakse, et kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 või arvedeklaratsiooniga hõlmatud tooteid võib pidada ühendusest, endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist või mõnest muust artiklis 3 või 4 osutatud riigist või territooriumilt pärinevateks toodeteks ja et need vastavad muudele käesoleva protokolli nõuetele, võivad olla muu hulgas järgmised:

a) otsesed tõendid toimingute kohta, mida eksportija või tarnija on teinud kõnealuste kaupade saamiseks, ja mis sisalduvad tema raamatupidamisdokumentides või asutusesiseses auditeeritud raamatupidamises;

b) dokumendid, mis tõendavad kasutatud materjalide päritolustaatust ja mis on välja antud või koostatud ühenduses või endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis, kus neid dokumente kasutatakse riigisisese õiguse kohaselt;

c) dokumendid, mis tõendavad, et materjalid on läbinud töö või töötluse ühenduses või endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis ja mis on välja antud või koostatud ühenduses või endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis, kus neid dokumente kasutatakse riigisisese õiguse kohaselt;

d) kaupade liikumissertifikaadid EUR.1 või arvedeklaratsioonid, mis tõendavad kasutatud materjalide päritolustaatust ning mis on välja antud või koostatud ühenduses või endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis käesoleva protokolli kohaselt või mõnes muus artiklis 3 või 4 nimetatud riigis või territooriumil käesolevas protokollis esitatud reeglitega identsete päritolureeglite kohaselt;

e) piisavad tõendid artikli 12 kohaselt väljaspool ühendust või endist Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki toimunud töö või töötluse kohta, mis tõendavad, et kõnealuse artikli nõuded on täidetud.

Artikkel 29

Päritolutõendite ja tõendavate dokumentide säilitamine

1. Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmist taotlev eksportija säilitab artikli 17 lõikes 3 kirjeldatud dokumente vähemalt kolm aastat.

2. Arvedeklaratsiooni koostanud eksportija säilitab arvedeklaratsiooni koopiat ja artikli 22 lõikes 3 kirjeldatud dokumente vähemalt kolm aastat.

3. Ekspordiriigi toll, kes annab välja liikumissertifikaadi EUR.1, säilitab artikli 17 lõikes 2 kirjeldatud taotlust vähemalt kolm aastat.

4. Impordiriigi toll säilitab neile esitatud liikumissertifikaate EUR.1 ja arvedeklaratsioone vähemalt kolm aastat.

Artikkel 30

Lahknevused ja vormistusvead

1. Kui päritolutõendil ja tolliasutusele toodete impordiga seotud formaalsuste täitmiseks esitatud dokumentides olevate andmete vahel avastatakse väikseid erinevusi, ei muuda see päritolutõendit iseenesest tühiseks, kui tõendatakse nõuetekohaselt, et see dokument vastab esitatud toodetele.

2. Päritolutõendit ei tohiks tagasi lükata ilmsete vormistusvigade, näiteks trükivigade tõttu, kui need vead ei sea kahtluse alla selles dokumendis esitatud andmete õigsust.

Artikkel 31

Eurodes väljendatud summad

1. Juhuks kui toodete kohta esitatakse arve muus vääringus peale euro, määravad asjaomased riigid artikli 22 lõike 1 punkti b ja artikli 27 lõike 3 sätete kohaldamiseks igal aastal kindlaks eurodes väljendatud summadega samaväärsed summad ühenduse liikmesriikide, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ning artiklites 3 ja 4 nimetatud teiste riikide või territooriumide omavääringus.

2. Kaubasaadetise suhtes kohaldatakse artikli 22 lõike 1 punkti b või artikli 27 lõike 3 sätteid selle vääringu põhjal, milles arve on koostatud, kooskõlas asjaomase riigi poolt fikseeritud summadega.

3. Omavääringus kasutatavad summad on võrdväärsed eurodes väljendatud summadega oktoobri esimese tööpäeva kursi alusel. Summad teatatakse Euroopa Ühenduste Komisjonile 15. oktoobriks ja neid hakatakse kohaldama alates järgmise aasta 1. jaanuarist. Euroopa Ühenduste Komisjon teatab vastavad summad kõikidele asjaomastele riikidele.

4. Riik võib eurodes väljendatud summa omavääringusse konverteerimise tulemusena saadud summa ümardada suuremaks või väiksemaks. Ümardatud summa ei tohi konverteerimise tulemusena saadud summast erineda rohkem kui 5 % võrra. Riik võib eurodes väljendatud summa väärtuse omavääringus muutmata jätta, kui lõikes 3 sätestatud iga-aastase korrigeerimise ajal saadakse selle summa konverteerimise tulemusena enne ümardamist summa, mis on omavääringus väljendatud summast vähem kui 15 % suurem. Omavääringus väljendatud samaväärse summa võib jätta muutmata, kui samaväärne summa väheneks konverteerimise tulemusena.

5. Stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee vaatab ühenduse või endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi taotlusel eurodes väljendatud summad üle. Kõnealusel ülevaatamisel kaalub stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee asjaomaste piiride mõju tegeliku väärtuse säilitamise kasulikkust. Selleks võib ta otsustada muuta eurodes väljendatud summasid.

VI JAOTIS

HALDUSKOOSTÖÖ KORD

Artikkel 32

Vastastikune abi

1. Ühenduse liikmesriikide ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi tolliasutused annavad üksteisele Euroopa Ühenduste Komisjoni kaudu templijäljendid, mida kasutatakse nende tolliasutustes kaupade liikumissertifikaatide EUR.1 väljaandmiseks, ja nende tolliasutuste aadressid, kes vastutavad kõnealuste sertifikaatide ja arvedeklaratsioonide kontrollimise eest.

2. Selleks et tagada käesoleva protokolli nõuetekohane kohaldamine, abistavad ühendus ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik teineteist oma vastavate tolliasutuste kaudu, kontrollides kaupade liikumissertifikaatide EUR.1 või kaubaarve deklaratsioonide ehtsust ning nendes dokumentides esitatud teabe õigsust.

Artikkel 33

Päritolutõendi õigsuse kontroll

1. Järelkontrolli päritolutõendite üle tehakse pisteliselt või siis, kui importiva riigi tollil tekib põhjendatud kahtlus dokumentide ehtsuses, kõnealuste toodete päritolustaatuses või käesoleva protokolli muude nõuete täitmises.

2. Lõike 1 rakendamisel tagastab impordiriigi toll ekspordiriigi tollile liikumissertifikaadi EUR.1, arve, kui see on esitatud, ja arvedeklaratsiooni või nende dokumentide koopiad, esitades vajaduse korral järelkontrolli põhjused. Kõik saadud dokumendid ja teave, mille põhjal võib oletada, et päritolutõendis esitatud andmed on ebaõiged, saadetakse kontrollitaotluse tõendamiseks.

3. Kontrolli viib läbi ekspordiriigi toll. Selleks on tal õigus nõuda ükskõik milliseid tõendeid ja kontrollida eksportija raamatupidamisdokumente ning teha muid kontrollimisi, mida ta peab asjakohaseks.

4. Kui impordiriigi toll otsustab kontrollitulemuste saamiseni asjakohaste toodete sooduskohtlemise peatada, pakub ta importijale võimalust, et tooted vabastatakse, kui eelnevalt on kasutusele võetud kõik vajalikud ettevaatusabinõud.

5. Kontrolli tulemustest teatatakse kontrolli taotlenud tolliasutusele võimalikult kiiresti. Tulemustest peab selgesti ilmnema, kas dokumendid on ehtsad ning kas asjaomaseid tooteid võib pidada ühendusest, endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist või mõnest muust artiklis 3 või 4 nimetatud riigist või territooriumilt pärinevateks toodeteks ja kas need vastavad käesoleva protokolli muudele nõuetele.

6. Kui põhjendatud kahtluse korral ei saada vastust kümne kuu jooksul pärast kontrolli taotluse kuupäeva või kui vastus ei sisalda piisavalt teavet, et otsustada, kas kõnealune dokument on ehtne, või määrata toodete tegelikku päritolu, keeldub kontrolli taotlenud tolliasutus soodustuste andmisest, välja arvatud erandlikel asjaoludel.

Artikkel 34

Vaidluste lahendamine

Kui seoses artiklis 33 nimetatud kontrollimenetlusega tekivad vaidlused, mida kontrolli taotlenud tolliasutus ja kontrollimise eest vastutav tolliasutus ei suuda lahendada, või kui tekib käesoleva protokolli tõlgendamisega seotud küsimus, esitatakse need lahendamiseks stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomiteele.

Importija ja impordiriigi tolli vahelised vaidlused lahendatakse alati kõnealuse riigi õigusnormide kohaselt.

Artikkel 35

Sanktsioonid

Sanktsioon määratakse igale isikule, kes toodete sooduskohtlemise saavutamiseks koostab või laseb koostada valeandmeid sisaldava dokumendi.

Artikkel 36

Vabatsoonid

1. Ühendus ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et päritolutõendi alusel kaubastatavaid tooteid, mida veo ajal hoitakse nende territooriumil asuvates vabatsoonides, ei vahetata muude kaupade vastu ning et nendega ei tehta muid toiminguid kui need, mis on ette nähtud toodete riknemise vältimiseks.

2. Kui ühendusest või endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärinevaid tooteid imporditakse vabatsooni päritolutõendi alusel ja need läbivad seal töö või töötluse, annavad asjaomased asutused erandina lõikes 1 sisalduvatest sätetest eksportija taotlusel välja uue EUR.1 sertifikaadi, kui läbitud töö või töötlus on kooskõlas käesoleva protokolliga.

VII JAOTIS

CEUTA JA MELILLA

Artikkel 37

Protokolli kohaldamine

1. Artiklis 2 kasutatav mõiste „ühendus” ei hõlma Ceutat ja Melillat.

2. Ceutasse või Melillasse imporditavate endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärit toodete suhtes kohaldatakse sama tolliprotseduuri, mida kohaldatakse ühenduse tolliterritooriumilt pärit toodete suhtes Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi Euroopa ühendustega ühinemise akti protokolli nr 2 alusel. Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik kohaldab Ceutast ja Melillast pärinevate käesoleva lepinguga hõlmatud toodete importimisel sama tolliprotseduuri kui toodete suhtes, mida imporditakse ühendusest ja mis pärinevad ühendusest.

3. Ceutast ja Melillast pärinevaid tooteid käsitleva lõike 2 kohaldamisel kohaldatakse käesolevat protokolli vastavalt artiklis 38 sätestatud eritingimustele mutatis mutandis .

Artikkel 38

Eritingimused

1. Kui järgmisi tooteid on veetud otseveona artikli 13 sätete kohaselt, loetakse:

(1) Ceutast ja Melillast pärinevateks toodeteks:

a) täielikult Ceutas ja Melillas saadud või toodetud tooteid;

b) Ceutas ja Melillas saadud või toodetud tooteid, mille valmistamisel on kasutatud muid kui punktis a osutatud tooteid, tingimusel et:

i) nimetatud tooted on läbinud piisava töö või töötluse käesoleva protokolli artikli 6 tähenduses

või

ii) nimetatud tooted pärinevad endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist või ühendusest, tingimusel et nad on läbinud töö või töötluse, mis on artiklis 7 osutatud toimingutest ulatuslikum;

(2) endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärinevateks toodeteks:

a) täielikult endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis saadud või toodetud tooteid;

b) endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis saadud või toodetud tooteid, mille valmistamisel on kasutatud muid kui punktis a osutatud tooteid, tingimusel et:

i) nimetatud tooted on läbinud piisava töö või töötluse käesoleva protokolli artikli 6 tähenduses

või

ii) nimetatud tooted pärinevad Ceutast ja Melillast või ühendusest, tingimusel, et nad on läbinud töö või töötluse, mis on artiklis 7 osutatud toimingutest ulatuslikum.

2. Ceutat ja Melillat käsitatakse ühtse territooriumina.

3. Eksportija või tema volitatud esindaja kirjutab „Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik” ja „Ceuta ja Melilla” kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse 2 või arvedeklaratsioonile. Ceutast ja Melillast pärinevate toodete puhul märgitakse lisaks sellele kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse 4 või arvedeklaratsiooni nende päritolustaatus.

4. Hispaania toll vastutab käesoleva protokolli kohaldamise eest Ceutas ja Melillas.

VIII JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 39

Protokolli muudatused

Stabiliseerimis-ja assotsieerimisnõukogu võib otsustada käesoleva protokolli sätteid muuta.

I LISA

SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED II LISA LOETELU KOHTA

Märkus 1:

Loeteluga kehtestatakse kõikidele toodetele tingimused, millele need peavad vastama, et neid saaks käsitleda piisava töö või töötluse läbinuna käesoleva protokolli artikli 6 tähenduses.

Märkus 2:

2.1. Loetelu kahes esimeses veerus kirjeldatakse saadud toodet. Esimeses veerus on harmoneeritud süsteemis kasutatav rubriigi- või grupinumber ja teises veerus kõnealuse süsteemi vastava rubriigi või grupi kaubakirjeldus. Kahe esimese veeru iga kande kohta on kolmandas või neljandas veerus reegel. Kui mõnel juhul on esimese veeru kande ees „ex”, tähendab see, et kolmanda või neljanda veeru reegel kehtib ainult teises veerus kirjeldatud rubriigi osa suhtes.

2.2. Kui esimesse veergu on koondatud mitu rubriiginumbrit või on esitatud grupinumber ja seetõttu on teises veerus toodete üldkirjeldus, kohaldatakse kolmanda või neljanda veeru asjakohast reeglit kõikide toodete suhtes, mis on harmoneeritud süsteemis liigitatud kõnealuse grupi rubriikidesse või ükskõik millisesse esimesse veergu koondatud rubriiki.

2.3. Kui loetelus on eri reegleid, mida kohaldatakse ühe rubriigi eri toodete suhtes, sisaldab iga taane rubriigi selle osa kirjeldust, mida hõlmab kolmanda või neljanda veeru vastav reegel.

2.4. Kui kahe esimese veeru kande suhtes on mõni reegel nii kolmandas kui ka neljandas veerus, võib eksportija valida, kas ta kohaldab kolmandas või neljandas veerus sätestatud reeglit. Kui neljandas veerus ei ole päritolureeglit, tuleb kohaldada kolmandas veerus sätestatud reeglit.

Märkus 3:

3.1. Käesoleva protokolli artikli 6 sätteid toodete kohta, mis on saanud päritolustaatuse ja mida kasutatakse muude toodete valmistamisel, kohaldatakse hoolimata sellest, kas päritolustaatus on saadud neid tooteid kasutavas tehases või mõnes muus lepinguosalise tehases.

Näide:

Rubriiki 8407 kuuluv mootor, mille puhul reegel näeb ette, et selles sisalduda võivate päritolustaatuseta materjalide väärtus ei või ületada 40 % tehasehinnast, on valmistatud rubriiki ex 7224 kuuluvast „muust sepistamise teel eelvormitud legeerterasest”.

Kui see eelvormitud teras on ühenduses sepistatud päritolustaatuseta valuplokist, on see teras juba omandanud päritolustaatuse loetelu rubriiki ex 7224 käsitleva reegli alusel. Mootori väärtuse arvutamisel võib sepist käsitada päritolustaatust omavana, hoolimata sellest, kas see on toodetud samas tehases kus mootor või muus ühenduse tehases. Kasutatud päritolustaatuseta materjalide koguväärtuse arvutamisel ei võeta seega päritolustaatuseta valandi väärtust arvesse.

3.2. Loetelu reegel näeb ette päritolustaatuse saamiseks vajaliku minimaalse töö või töötluse, millest ulatuslikum töö või töötlemine annab samuti päritolustaatuse; väiksem töö või töötlemine päritolustaatust ei anna. Kui reegel näeb ette, et teatavas valmistamisetapis olevat päritolustaatuseta materjali tohib kasutada, on ka kõnealuse materjali kasutamine varasemas valmistamisetapis lubatud, kuid hilisemas etapis mitte.

3.3. Ilma et see piiraks märkuse 3.2 kohaldamist, kui reeglis kasutatakse väljendit „tootmine mis tahes rubriigi materjalidest”, tähendab see, et kasutada võib kõigi rubriikide materjale (ka kaubaga sama rubriigi ja kirjelduse alla kuuluvaid materjale), kui nimetatud reeglis sisalduvatest eripiirangutest ei tulene teisiti.

Väljend „tootmine mis tahes rubriigi materjalidest, sealhulgas muudest rubriigi ... materjalidest” või „tootmine mis tahes rubriigi materjalidest, sealhulgas muudest materjalidest tootega samast rubriigist” tähendab siiski seda, et kasutada võib tootega samasse rubriiki liigitatud materjale, välja arvatud materjalid, mille kirjeldus on sama mis loetelu 2. veerus esitatud tootekirjelduses.

3.4. Kui loetelu reegel näeb ette, et toodet võib valmistada mitmest materjalist, tähendab see, et kasutada võib üht või mitut materjali. Kõiki nimetatud materjale kasutama ei pea.

Näide:

Rubriikidesse 5208–5212 kuuluvaid tekstiile käsitlev reegel näeb ette, et kasutada võib looduslikke kiude ja muu hulgas ka keemilisi materjale. See ei tähenda, et kasutama peab mõlemat; kasutada võib üht või mõlemat.

3.5. Kui loetelu reegel näeb ette, et toode peab olema valmistatud teatavast materjalist, ei takista nimetatud tingimus kasutamast muid materjale, mis oma iseloomulike omaduste tõttu reeglile ei vasta. (Vt ka märkus 6.2 tekstiilide kohta.)

Näide:

Rubriigi 1904 toiduaineid käsitlev reegel, mis välistab teravilja ja teraviljasaaduste kasutamise, ei takista selliste mineraalsoolade, kemikaalide ja muude lisandite kasutamist, mis ei ole valmistatud teraviljast.

Seda reeglit ei kohaldata siiski kaupade suhtes, mida võib toota sama laadi, kuid varasema tootmisetapi materjalist, kuigi neid ei või toota teatavatest loetelus määratletud materjalidest.

Näide:

Kui ex gruppi 62 kuuluva lausriidest valmistatud rõiva puhul on lubatud kasutada üksnes päritolustaatuseta lõnga, ei tohi valmistamist alustada lausriidest, isegi kui lausriiet lõngast tavaliselt valmistada ei saa. Sellisel juhul oleks lähtematerjal tavaliselt lõnga valmistamisele eelnevas etapis, see tähendab kiudaine etapis.

3.6. Kui loetelu reegel näeb ette kasutatavate päritolustaatuseta materjalide maksimaalväärtuseks kaks protsendimäära, ei tohi nimetatud protsendimäärasid liita. Teisisõnu ei tohi kõigi kasutatavate päritolustaatuseta materjalide maksimaalväärtus ületada suurimat määratud protsendimäära. Lisaks sellele ei tohi ületada ka iga materjali suhtes kehtivat protsendimäära.

Märkus 4:

4.1. Loetelus kasutatud termin „looduslikud kiud” osutab muudele kiududele kui tehis- ja sünteeskiud. Termin osutab ketruseelses etapis ole