Abi puhul, millega kaetakse avalike teenuste hulka kuuluvate teatud kohustuste täitmise kulud, (mida raudteesuunised praegu ei hõlma) võib komisjon samuti teatavatel tingimustel kaaluda grupierandi tegemise võimalust hüvitistele, mida liikmesriigid annavad avaliku teenindamise kohustuste täitmise eest raudtee- ja siseveetranspordi ning mitmeliigilise transpordi sektoris, tingimusel et see ei ole hõlmatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1370/2007 (määrus (EÜ) nr 1370/2007).

Komisjon on omandanud märkimisväärseid kogemusi seoses raudteesuuniste punktis 6.3 käsitletud transpordi koordineerimiseks antava abiga ning abiga, mida antakse, et toetada vähem saastavaid ja kestlikumaid transpordiliike ja -lahendusi kui ainult maanteetransport, sh abiga, mida antakse, et toetada ühendvedusid ja siseveetransporti. Komisjoni kogemuste alusel on transpordi koordineerimiseks antav abi ülemineku jaoks määrava tähtsusega ja see ei põhjusta teatavatel tingimustel olulisi konkurentsimoonutusi. Lisaks sellele on liikmesriigid laialdaselt kutsunud üles tegema grupierandi transpordi koordineerimiseks antavale abile. Seetõttu on kohane lubada komisjonil teha grupierand abile, mida liikmesriigid annavad kõnealustele meetmetele, kui täidetud on teatavad tingimused.

Eelkõige on komisjoni eesmärk suurendada õiguskindlust ja vähendada halduskoormust teatavate riigiabi meetmete puhul, millega toetatakse kauba- ja reisijatranspordi puhul üleminekut maanteetranspordilt vähem saastavatele transpordiliikidele ja -lahendustele, mis on lähtuvalt komisjoni ulatuslikust otsustuspraktikast kavandatud nii, et konkurentsimoonutused oleksid piiratud. Grupierandi määrustega suurendatakse liikmesriikide ja abisaajate õiguskindlust seoses sellega, kuidas meetmed tuleks kavandada. Samal ajal lihtsustatakse nendega menetlusi, tehes teatavatele meetmetele erandi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 tulenevast kohustusest teatada komisjonile riigiabist enne selle rakendamist, määrates võimaluse korral lähtuvalt komisjoni otsustuspraktikast eelnevalt kindlaks kokkusobivuse tingimused, millega tagatakse, et võimalikud konkurentsimoonutused on piiratud.

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 93 kohaselt ei ole toetused „vastuolus aluslepingutega, kui need vastavad transpordi koordineerimise vajadusele või kujutavad endast avalike teenuste hulka kuuluvate teatud kohustuste täitmise kulude katmist.“ Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 93 kuulub Euroopa Liidu toimimise lepingu VI jaotise „TRANSPORT“ alla, mida kohaldatakse konkreetselt raudtee-, maantee- ja siseveetranspordi suhtes, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikes 1. Käesolev ettepanek käsitleb raudtee- ja siseveetransporti, sh mitmeliigilist transporti.

Neid eesmärke ei ole võimalik saavutada ilma liikmesriikide märkimisväärsete investeeringuteta. Liikmesriigid võivad vähese CO2 heitega transpordiliike toetavate investeeringutena kaaluda näiteks investeeringuid uude või olemasolevasse sõidukiparki, raudteetaristusse, ümberlaadimisterminalidesse ja hooldustöökodadesse, samuti investeeringuid, mille eesmärk on suurendada nõudlust heiteta sõidukipargi ja digilahenduste järele, mis võimaldavad eri transpordiliikide vahelist ja sektoritesisest koostalitusvõimet. Selleks tuleb kehtestada riigiabi eeskirjad, mis lubavad neid investeeringuid, kui avaliku sektori toetus on vajalik, säilitades ja täiustades samal ajal konkurentsi raudtee- ja siseveetranspordi ning mitmeliigilise transpordi sektoris.

Hästi toimiv raudtee- ja siseveetranspordi ning mitmeliigilise transpordi süsteem on määrava tähtsusega, et tagada ühendatus kõikjal Euroopas, luua ühtne Euroopa raudteepiirkond, edendada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 170 ja 174, saavutada ELi kliimaeesmärgid („Euroopa roheline kokkulepe“) ning toetada ELi tööstuse vastupidavust ja väärtusahelaid („ajakohastatud uus tööstusstrateegia“), sh need mis toetavad digipöörde ja digiülemineku eesmärke („Euroopa digistrateegia“). 9. detsembril 2020 võttis komisjon vastu teatise oma säästva ja aruka liikuvuse strateegia kohta („komisjoni säästva ja aruka liikuvuse strateegia“), milles on märgitud, et raudtee- ja siseveetranspordi ning mitmeliigilise transpordi tugevdamine on oluline osa Euroopa transpordi rohe- ja digipöördest, mis on omakorda määrava tähtsusega, et saavutada liidu eesmärk muutuda 2050. aastaks kliimaneutraalseks.

Nagu komisjon märkis oma 2021. aasta kestliku majanduskasvu strateegias, võivad transpordile suunatud meetmed suurel määral toetada rohepööret, vähendades märkimisväärselt kasvuhoonegaaside heiteid ja parandada õhukvaliteeti, edendades samal ajal tootlikkuse kasvu ja tugevdades tööstuse ökosüsteemide vastupidavust. Selles kontekstis rõhutas komisjon, et on oluline investeerida ühistransporti ja taristusse, mis toetab üleminekut säästvamale ja arukamale liikuvusele, sealhulgas sujuvaid ja tõhusaid Euroopa mitmeliigilisi võrgustikke ning üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) reisijate- ja kaubaveovõrkude ajakohastamist.

Tuleb kehtestada erieeskirjad, mis võimaldavad lihtsustada raudtee- ja siseveetranspordile ning mitmeliigilisele transpordile abi andmise menetlust. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 4 ja artiklis 109 sätestatud nõukogu ja komisjoni pädevuste jaotuse alusel kuulub nõukogu pädevusalasse määrata kindlaks abi liigid, mis võidakse vabastada riigiabist teatamise kohustusest, ja komisjoni pädevusalasse määruste vastuvõtmine, millega määratakse kindlaks nende vabastuste tegemise üksikasjalikud normid. Komisjon vabastab nõukogu kindlaks määratud abimeetmed grupierandite määruste alusel Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustusest, mis võimaldab liikmesriikidel anda seda abi otse, ilma komisjoni eelneva nõusolekuta. Nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrusega (EL) 2015/1588, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes („2015. aasta võimaldamismäärus“), on määratud kindlaks teatud arv abi liike, mille komisjon võib vabastada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustusest. 2015. aasta võimaldamismäärus hõlmab siiski ainult riigiabi meetmeid, mis on kuulutatud siseturuga kokkusobivaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 või 3 alusel, ning ei käsitle abimeetmeid, mille siseturuga kokkusobivust hinnatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 93 alusel. Seega on komisjon seisukohal, et see lünk tuleks täita eesmärgiga lihtsustada menetlust nende liikmesriikide huvides, kes rakendavad raudtee- ja siseveetranspordile ning mitmeliigilisele transpordile riigiabi andmise meetmeid. Kuna raudtee- ja siseveetranspordile ning mitmeliigilisele transpordile antav riigiabi kuulub Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 93 kohaldamisalasse, mille puhul on tegemist Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõigete 2 ja 3 suhtes erinormiga, näib olevat täielikult põhjendatud võtta vastu konkreetne võimaldav nõukogu määrus raudtee- ja siseveetranspordi ning mitmeliigilise transpordi jaoks („transpordi võimaldamismäärus“). Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 93 kuulub Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa transporti käsitleva VI jaotise alla ja selles on sätestatud, et riigiabi ei ole vastuolus aluslepingutega, kui see vastab transpordi koordineerimise vajadusele või kujutab endast avalike teenuste hulka kuuluvate teatud kohustuste täitmise kulude katmist. Selleks et teha kindlaks riigiabi siseturuga kokkusobivus kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 93, tuleb seega kontrollida, kas abi antakse nende eesmärkide saavutamiseks. Komisjoni grupierandi määruses sätestataks selleks vajalikud kriteeriumid. Käesoleva ettepaneku eesmärk on viia raudtee- ja siseveetranspordi ning mitmeliigilise transpordi suhtes kohaldatavad riigiabi eeskirjad vastavusse komisjoni säästva ja aruka liikuvuse strateegiaga. Transpordi võimaldamismääruse kohaselt saaks komisjon võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 93 alusel vastu abi puhul tehtavaid grupierandeid käsitlevaid määrusi, kui sellega kaasneb piiratud konkurentsi ja kaubanduse moonutamise risk. Käesolev ettepanek võimaldab komisjonil võtta vastu grupierandi määrusi valdkondades, kus ta on omandanud piisavalt kogemusi, et määrata kindlaks selged kokkusobivuse kriteeriumid, tagades samal ajal, et liikmesriikidevahelisele konkurentsile ja kaubandusele avaldub ainult piiratud mõju. Transpordi võimaldamismäärusel endal ei oleks otsest mõju, aga see oleks õiguslik alus võimalike grupierandi määruste vastuvõtmiseks. Komisjon hindab kõigi kõnealuste grupierandi määruste eri poliitikavariante ja nende mõju mõjuhinnangu raames lähtuvalt transpordi võimaldamismäärusest.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormide ja muude liidu tegevuspõhimõtetega

Käesolev ettepanek aitab saavutada liidu üldeesmärke, esiteks eelkõige eesmärki tagada riigiabi eeskirjade täitmine ja neid lihtsustada ning teiseks eesmärki rakendada Euroopa rohelist kokkulepet. Riigiabi eeskirjade täitmise tagamise puhul, nagu komisjon on märkinud oma 8. mai 2012. aasta teatises riigiabi ajakohastamise kohta, tuleks keskenduda siseturule kõige suuremat mõju avaldavatele juhtumitele. Sellest lähtuvalt tuleks esiteks rangemalt kontrollida suuri ja võimaliku moonutava mõjuga abisummasid ning teiseks analüüsida pealiskaudsemalt juhtumeid, millel on kaubandusele ja konkurentsile ainult piiratud mõju. Viimatinimetatut saab saavutada, tehes neile abiliikidele teatamisnõudest grupierandi. Riigiabi eeskirjade lihtsustamise huvides on vaja kasutada avaliku teenindamise kohustuste täitmise eest hüvitisena antava abi suhtes kohaldatavate menetluste puhul järjepidevat lähenemisviisi nii reisijate- kui ka kaubaveo turusegmentides. Määruse nr 1370/2007 artikli 9 lõikega 1 on juba sätestatud erand, mille kohaselt on kooskõlas riigiabi eeskirjadega eelneva teatamise kohustusest vabastatud avaliku reisijateveoteenuse osutamiseks makstavad avaliku teenindamise hüvitised. Kuid praeguse seisuga ei ole kehtestatud sarnast avaliku teenindamise hüvitise grupierandit kaubaveo puhul. Seetõttu tuleks transpordi võimaldamismääruse kohaldamisalasse lisada abi, millega kaetakse avalike teenuste hulka kuuluvate teatud kohustuste täitmise kulud kauba raudtee- ja siseveetranspordi või ühendvedude puhul, nagu on osutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 93. Käesolev ettepanek panustab Euroopa rohelisse kokkuleppesse, aidates edendada rohelist, tõhusat ja omavahel ühendatud mitmeliigilist transpordisüsteemi, mis on vajalik samm, et saavutada liidu eesmärk muutuda 2050. aastaks kliimaneutraalseks. Sel puhul on selge seos käesoleva ettepaneku ja raudteesuuniste kavandatud läbivaatamise vahel, kuna nende mõlema eesmärk on edendada avaliku sektori rahaliste vahendite eraldamist üleminekule maanteetranspordilt raudtee- ja siseveetranspordile ning kestlikumatele mitmeliigilise transpordi lahendustele ning lõppkokkuvõttes toetada Euroopa transpordi rohe- ja digipööret, tagades samal ajal, et konkurentsimoonutused jäävad piiratuks. Kavandatud transpordi võimaldamismäärusega vabastataks teatamiskohustusest Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 93 kohaldamisalasse kuuluvad meetmed, mille puhul on võimalik määrata kindlaks selged siseturuga kokkusobivuse tingimused.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 109, millega antakse nõukogule õigus võtta vastu asjakohaseid määrusi, et määrata eelkõige kindlaks tingimused, mille puhul kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3, ja abi liigid, mis võidakse nimetatud menetlusest vabastada. Nõukogu pädevus võtta vastu asjakohaseid määrusi, et määrata kindlaks abiliigid, millele võib teha grupierandi, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 109, hõlmab kõiki riigiabi meetmeid, sh raudtee- ja siseveetranspordi ning mitmeliigilise transpordi puhul, mida hõlmab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 93.

•Subsidiaarsus ja proportsionaalsus

Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 3 („Liidul on ainupädevus järgmistes valdkondades: [---] b) siseturu toimimiseks vajalike konkurentsieeskirjade kehtestamine“). Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

Ettepanek ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik selle eesmärgi saavutamiseks, milleks on võimaldada komisjonil teha grupierand transpordi koordineerimiseks antavale abile ja abile, millega kaetakse avalike teenuste hulka kuuluvate teatud kohustuste täitmise kulud, kui täidetud on teatavad tingimused. Seepärast on ettepanek kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega.•Vahendi valik