Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2022/C 49/07)

Selle dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastulauseid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„Cancoillotte“

ELi nr: PGI-FR-02765 – 19. märts 2021

KPN ( ) KGT (X)

1. Nimetus(ed)

„Cancoillotte“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.4: Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne)

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Cancoillotte“ on sulatatud juustust toode, mis on valmistatud rasvatust lehmapiimast juustu „Metton“ sulatamisel või ja vee lisamisega.

Valmistoote tekstuur on poolvedel kuni voolav ja veidi kleepuv.

Lõhn ja maitse meenutavad piima ja võid ning neil on kerge pärminoot.

Kui see on „naturaalne“, st ilma maitseaineteta, on „Cancoillotte“ ühtlane kreemika kuni helekollase värvusega toode.

Selles on kuivekstrakti vähemalt 20 % ja selle rasvasisaldus on valmistootes alla 15 % kogumassist.

Lubatud on ainult looduslikud lõhna- ja maitseühendid ning lõhna- ja maitsepreparaadid määruses (EL) nr 1334/2008 esitatud määratluse tähenduses.

Kõigi maitset andvate lisaainete lisamist on piiratud 20 %ni valmistoote kogumassist ja igas kategoorias:

— vürtsid, lõhna- ja maitseained: kuni 5 %ni valmistootes;

— seened, lõhna- ja maitsetaimed, pähklid: kuni 10 %ni valmistootes;

— viinamarjasortidest ’Chardonnay’, ’Savagnin’ ja ’Aligoté’ valmistatud valge vein eraldi või seguna; kaitstud päritolunimetustega „Arbois“, „Côtes du Jura“, „Château-Chalon“ või „L’Etoile“, mis võivad saada traditsioonilise märke „Kollane vein“; liköörvein; absint; kirssidest valmistatud kange alkohoolne jook ehk kirsch: kuni 20 %ni valmistootes.

Kui kasutatakse mitmesse kategooriasse kuuluvaid lisaaineid, ei kumuleerita eespool näidatud suhtarve.

Lisada võib ka soola (NaCl).

Valminud juustu „Metton“ suitsutamine on lubatud.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Piim on toodetud põllumajandusettevõttes, mis vastab järgmistele tingimustele:

— vähemalt 70 % (kuivaines) piimalehmade põhiratsioonist peab olema toodetud põllumajandusettevõttes;

— peamine söödamaa on vähemalt 70 aari piimalehma kohta.

Töötleja juures on valge juustu „Metton“ tootmiseks kogutud piim pärit piimakarjalt, mis koosneb vähemalt 2/3 ulatuses Montbéliarde ja/või prantsuse Simmentali ja/või Vogeeside Simmentali tõugu piimalehmadelt.

Kohalike heinamaade potentsiaali ärakasutamine ja kohalike veisetõugude kasutamine võimaldavad saada piima, mille koor kogutakse kokku ja töödeldakse kohapeal. Järele jääv rasvatu piim on suure valgusisaldusega, mis kohaliku eritehnoloogia kasutamisel tagab vahetoote („Metton“) ja juustu „Cancoillotte“ kõrge kvaliteedi.

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Piimatootmine, valge juustu „Metton“ valmistamine, juustu „Metton“ laagerdamine ja sulatamine peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Pakendamine toimub geograafilises piirkonnas. See on tingitud vajadusest pakendada toode kuumalt kohe pärast sulatamist.

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Peale toiduainete märgistamist ja esitlemist käsitlevates õigusaktides ette nähtud kohustuslike märgete esitatakse juustu etiketil ühel ja samal nägemisväljal järgmised andmed:

— toote registreeritud nimetus: „Cancoillotte“ (sisust olenemata) niisuguse suurusega tähtedega, mis moodustavad vähemalt 2/3 kõige suurematest tähtedest märgistuses;

— märge „kaitstud geograafiline tähis“ või akronüüm „KGT“;

— Euroopa Liidu KGT sümbol.

Toote märgistus peab sisaldama ka järgmist:

— luba, kui on;

— märge „valmistatud rasvatust piimast“.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond hõlmab järgmisi kommuune.

Doubs’, Jura, Haute-Saône’i ja Territoire de Belfort’i departemangudes: kõik kommuunid.

Aini departemangus järgmisi kommuune: Attignat, Beaupont, Bény, Béréziat, Bourg-en-Bresse, Ceyzériat, Coligny, Cormoz, Courmangoux, Courtes, Bresse Vallons, Curciat-Dongalon, Curtafond, Domsure, Drom, Foissiat, Jasseron, Jayat, Journans, Lescheroux, Malafretaz, Mantenay-Montlin, Marboz, Marsonnas, Meillonnas, Montagnat, Montrevel-en-Bresse, Pirajoux, Polliat, Ramasse, Revonnas, Saint-Denis-lès-Bourg, Saint-Didier-d’Aussiat, Saint-Etienne-du-Bois, Saint-Jean-sur-Reyssouze, Saint-Julien-sur-Reyssouze, Saint-Just, Saint-Martin-le-Châtel, Saint-Nizier-le-Bouchoux, Saint-Sulpice, Saint-Trivier-de-Courtes, Salavre, Servignat, Tossiat, Val Revermont, Verjon, Vernoux, Villemotier, Viriat.

Côte d’Ori departemangus järgmisi kommuune: Athée, Auxonne, Beaumont-sur-Vingeanne, Bèze, Bézouotte, Billey, Blagny-sur-Vingeanne, Bourberain, Champagne-sur-Vingeanne, Champdôtre, Charmes, Chaume-et-Courchamp, Chazeuil, Cheuge, Cléry, Cuiserey, Dampierre-et-Flée, Drambon, Etevaux, Flagey-lès-Auxonne, Flammerans, Fontaine-Française, Fontenelle, Heuilley-sur-Saône, Jancigny, Labergement-lès-Auxonne, Lamarche-sur-Saône, Licey-sur-Vingeanne, Lux, Magny-Montarlot, Marandeuil, Maxilly-sur-Saône, Mirebeau-sur-Bèze, Montigny-Mornay-Villeneuve-sur-Vingeanne, Montmançon, Noiron-sur-Bèze, Oisilly, Orain, Perrigny-sur-l’Ognon, Pluvet, Poncey-lès-Athée, Pont, Pontailler-sur-Saône, Pouilly-sur-Vingeanne, Renève, Sacquenay, Saint-Léger-Triey, Saint-Maurice-sur-Vingeanne, Saint-Sauveur, Saint-Seine-en-Bâche, Saint-Seine-sur-Vingeanne, Soirans, Soissons-sur-Nacey, Talmay, Tanay, Til-Châtel, Tillenay, Tréclun, Trochères, Véronnes, Vielverge, Villers-les-Pots, Villers-Rotin, Vonges.

Haute-Marne’i departemangu järgmisi kommuune: Belmont, Chassigny, Coublanc, Cusey, Enfonvelle, Farincourt, Fresnes-sur-Apance, Genevrières, Gilley, Grenant, Maâtz, Melay, Neuvelle-lès-Voisey, Pressigny, Saulles, Savigny, Tornay, Valleroy, Voisey, Voncourt.

Saône-et-Loire’i departemangu järgmisi kommuune: Allerey-sur-Saône, Authumes, Bantanges, Baudrières, Beaurepaire-en-Bresse, Beauvernois, Bellevesvre, Les Bordes, Bosjean, Bouhans, Bragny-sur-Saône, Branges, Brienne, Bruailles, Champagnat, La Chapelle-Naude, La Chapelle-Saint-Sauveur, La Chapelle-Thècle, Charette-Varennes, Charnay-lès-Chalon, La Chaux, Ciel, Condal, Cuiseaux, Dampierre-en-Bresse, Devrouze, Diconne, Dommartin-lès-Cuiseaux, Le Fay, Flacey-en-Bresse, Frangy-en-Bresse, La Frette, Fretterans, Frontenard, Frontenaud, La Genête, Huilly-sur-Seille, Joudes, Jouvençon, Juif, Lays-sur-le-Doubs, Lessard-en-Bresse, Loisy, Longepierre, Louhans, Ménetreuil, Mervans, Le Miroir, Montagny-près-Louhans, Montcony, Montjay, Montpont-en-Bresse, Montret, Mouthier-en-Bresse, Navilly, Pierre-de-Bresse, Le Planois, Pontoux, La Racineuse, Rancy, Ratte, Romenay, Sagy, Saillenard, Saint-André-en-Bresse, Saint-Bonnet-en-Bresse, Sainte-Croix, Saint-Didier-en-Bresse, Saint-Etienne-en-Bresse, Saint-Germain-du-Bois, Saint-Gervais-en-Vallière, Saint-Martin-du-Mont, Saint-Martin-en-Gâtinois, Saint-Usuge, Saint-Vincent-en-Bresse, Saunières, Savigny-en-Revermont, Savigny-sur-Seille, Sens-sur-Seille, Serley, Sermesse, Serrigny-en-Bresse, Simandre, Simard, Sornay, Le Tartre, Thurey, Torpes, Toutenant, Tronchy, Varennes-Saint-Sauveur, Verdun-sur-le-Doubs, Vérissey, Villegaudin, Vincelles.

Vosges’i departemangus järgmisi kommuune: Ameuvelle, Châtillon-sur-Saône, Grignoncourt, Lironcourt, Martinvelle, Regnévelle.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Toote „Cancoillotte“ seos geograafilise piirkonnaga põhineb selle mainel ja eriomadustel.

Toote „Cancoillotte“ maine on seotud selle Franche-Comté päritoluga. Üleriigilisel ja rahvusvahelisel tasandil on toode tuntud Franche-Comté piirkonna tootena.

Lisaks põhinevad selle eriomadused peamiselt tootjate ning laagerdamis- ja sulatustöökodade sajandite jooksul omandatud oskusteabel.

Toote „Cancoillotte“ geograafiline piirkond koosneb endisest Franche-Comté halduspiirkonnast ning sellega külgnevatest Aini, Côte d’Ori, Haute-Marne’i, Saône-et-Loire’i ja Vosges’i departemangu kommuunidest. Selles Kesk-Prantsusmaa idapoolsemas osas paiknevas piirkonnas on piimakarjakasvatusel oluline roll. Kliima, mida iseloomustavad suured temperatuurikõikumised ja kogu aastale hästi jaotunud sademed, mida on aga rohkesti kevadel, soodustab rohu kasvamist. Seda rohumaade potentsiaali kasutatakse ära piimatootmises, mis toetub põllumajandusettevõtete söödaalasele sõltumatusele ja kohapeal levinud piimaveisetõugude kasvatamisele. Selle piirkonna piimal on omadused, mis soodustavad koore ja või ning juustuks töödeldava rasvatu piima tootmist.

Kohalike rohumaade potentsiaali ärakasutamist reguleerib piimalehmade põhiratsioon, mis koosneb väga suures osas põllumajandusettevõttes toodetud söödast. Kohalikud veisetõud, milleks on Montbéliarde ning prantsuse ja Vogeeside Simmental, moodustavad üle kahe kolmandiku piimakarjast.

Juustu „Cancoillotte“ on ammustest aegadest seostatud nn madala maaga (tasandike ja orgudega) piirkonnas, mis ulatub Ainist endise Lorraine’ini, Alpide ja Vogeeside eelmäestikeni. Piima töötlemine (kooreks, võiks ja juustuks) on nimelt alati olnud oluline tegevusala talumajapidamistes ning seda kahel eesmärgil: kodutarbimiseks ja müügiks. Eluks vajalik piimakogus hoiti alles, samas kui ülejäänu töödeldi perekondlikus meiereis.

Koort koguti sageli või valmistamiseks, kuid rasvatust piimast valmistatud juust („Metton“) ei olnud algsel kujul tarbimiseks sobilik. Juust pidi laagerduma, seejärel juust sulatati ja sellest valmistati tarbimiseks sobilikku juustu „Cancoillotte“.

Nii kaua kuni kollektiivseid meiereisid ei olnud, oli „Cancoillotte“ seega suurepärane isevalmistatud juust. Ka juustu „Metton“ turustati piirkonna turgudel.

Kohalikud meiereid valmistavad endiselt koort ja võid ning neil on seega rasvatut piima, mille üks loogiline kasutamisvõimalus on juustu „Metton“ valmistamine.

Toote „Cancoillotte“ põhiomadused on järgmised:

— väga väike rasva jääksisaldus, mis peab valmistootes jääma alla 15 %;

— poolvedel kuni voolav tekstuur, mis on veidi kleepuv;

— lõhn ja maitse, mis meenutavad piima ja võid ning millel on kerge pärminoot.

Toote eripära tuleneb konkreetsest tehnoloogiast (rasvatu piima kasutamine, juustuterade valmimine, vee ja väikese koguse sulatatud või lisamine).

Kohalike rohumaade potentsiaali ärakasutamine ja kohalike veisetõugude kasutamine võimaldab saada väga suure rasvasisaldusega ja väga nõutud piima. Et rasva mitte lipolüüsiga lõhustada, toimus piimatootmine traditsiooniliselt meiereide läheduses piiratud alal. Kuna kvaliteetne piimarasv eraldati koore ja või tootmiseks, töötati välja tehnoloogia rasvatu piima töötlemiseks konkreetseks tooteks „Cancoillotte“.

Kohalike rohumaade potentsiaali ärakasutamine ja kohalike veisetõugude kasutamine võimaldavad saada piima, mille valgusisaldus on Prantsusmaa keskmisest suurem. Juustu „Metton“ tootmiseks kasutatava piima suur valgusisaldus tagab juustuvalmistamise edukuse. Vahetoote („Metton“) kvaliteet võimaldab saada heade organoleptiliste omadustega valmistoote „Cancoillotte“.

Juustu valmistamise ja sulatamise oskusteave tagab juustumassi kiire laagerdumise, mille käigus jälgib juustumeister nii juustu „Metton“ välimust, maitset kui ka lõhna. Kui rasvatust piimast juust („Metton“) on laagerdunud, peavad sellel juba olema omadused, mis tagavad juustu „Cancoillotte“ lõpliku maitse: lõhn ja maitse, mis meenutavad piima ja võid ning millel on kerge pärminoot.

See rasvatust piimast saadud juust tuleb sulatada, lisades võid sellises koguses, mis võimaldab saada väikese rasvasisaldusega valmistoote. Juustu sulatamine nõuab suurt vilumust ja igal juustusulatajal on oma töövõtted, mida antakse edasi juustutöökojas ning mis võimaldab saavutada juustu „Cancoillotte“ erilise tekstuuri.

Kuna laagerdamisel võib juust „Metton“ omandada tugeva pärminüansi, maitsestavad France-Comté elanikud oma toodet „Cancoillotte“ nii, et lisavad juustu „Metton“ sulatamise ajal kastrulisse koostisaineid, mis on kodus käepärast: küüslauku, šalottsibulat, veini, kreeka pähkleid, murulauku ja eelkõige seeni. Veini lisamine on ajalooline traditsioon, mis on vajalik toote ka vedeldamiseks.

Toote „Cancoillotte“ eripära seisneb eelkõige selle ajaloolises ja praeguses maines, mis on seotud juustu päritoluga.

Pr Dondaine’i „Atlas Linguistic and ethnographic de La Franche-Comté“ („Franche-Comté keele- ja etnograafiaatlas“, 1978) annab tunnistust sellest, et selle nime kasutamisel on pikk ajalugu (vähemalt juba 19. sajandil).

„Cancoillotte“ muutus üldkasutatavaks nimeks endise Franche-Comté piirides ja isegi kaugemal.

Toote „Cancoillotte“ tööstuslik tootmine sai alguse pärast esimest maailmasõda, kuid arenes peamiselt välja 20. sajandi keskel.

1939.–1945. aasta sõja ajal oli piirkonna elanikel juustu „Cancoillotte“ jaoks eraldi toidutalong.

Toodet „Cancoillotte“ on alati mainitud niisugustes traditsioonilisi tooteid käsitlevates teostes nagu „Franche-Comté: produits du terroir et recettes traditionnelles“ („Franche-Comté: kohalikud tooted ja traditsioonilised retseptid“, 1993) (Prantsusmaa kulinaarse pärandi ülevaade) kirjastuselt Albin Michel/Cnac. Seda käsitletakse korrapäraselt ajaleheartiklites (nt ajalehes L’Est Républicain 24. novembril 2015 ilmunud artikkel „Bientôt au tour de la „Cancoillotte“?“ – „Kas varsti saabub „Cancoillotte’i“ kord?“) või tehakse sellest reportaaže üleriigilises pressis, näiteks Prantsusmaa suurima telekanali telepäevikus (https://www.facebook.com/watch/?v=855699664847425). Laiemale avalikkusele mõeldud toiduvalmistamissaitidel on palju retsepte, milles kasutatakse juustu „Cancoillotte“: 58 retsepti, mis põhinevad juustul „Cancoillotte“, on kättesaadavad saidil www.marmiton.org/, 43 retsepti saidil www.cuisineaz.com/. Toode „Cancoillotte“ on osalenud kohalikel või üleriigilistel konkurssidel, näiteks üldisel põllumajandusvõistlusel, kus võisteldakse medalitele kahes kategoorias: naturaalne „Cancoillotte“ ja maitsestatud „Cancoillotte“ (https://palmares.concours-general-gricole.fr/produits).

Toote kasutajasõbralik ja populaarne välimus ning sõna muusikaline kõla on võlunud paljusid kohalikke luuletajaid ja lauljaid. Juustust „Cancoillotte“ laulab isegi üks rahvusvahelise kuulsusega artist, nimelt H. F. Thieffaine (vt katkendit 2015. aasta kontserdilt: https://www.youtube.com/watch?v=M1_uhIhhAMw).

Juustu „Cancoillotte“, mida traditsiooniliselt tarbitakse Prantsusmaa kirde- ja idaosas ning keskosa idapoolses osas, Lorraine’ist kuni Bresse’ini, süüakse koos niisuguste piirkondlike toodetega nagu Morteau vorst ja Montbéliard’i vorst.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-Cancoillotte-211006.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.