ET

Brüssel 23.4.2010

KOM(2010)179 lõplik

2010/0095 (COD)

Ettepanek

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV,

millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord

(kodifitseeritud tekst)

SELETUSKIRI

1. Kodanike Euroopa jaoks peab komisjon oluliseks Euroopa Liidu õigust lihtsustada ja selgemaks muuta, nii et see oleks kodanikele loetavam ja kättesaadavam; see annab kodanikele parema võimaluse neile antud õigusi kasutada.

Seda eesmärki ei ole võimalik saavutada, kuni arvukad sätted, mida on korduvalt ja sageli oluliselt muudetud, asuvad laiali, osad esialgses õigusaktis ja osad muutvates õigusaktides. Nii tuleb kehtiva õiguse kindlakstegemiseks uurida ja võrrelda suurt hulka õigusakte.

Muudetud õigusaktide kodifitseerimine on seega oluline õiguse selguse ja loetavuse saavutamiseks.

2. 1. aprillil 1987. aastal otsustas [1] komisjon anda oma talitustele ülesande kodifitseerida kõik õigusaktid hiljemalt kümnenda muudatuse järel. Komisjon rõhutas, et see on minimaalne nõue ning et õigusnormide arusaadavuse ja selguse huvides tuleks talitustel püüda nende vastutusalas olevaid tekste kodifitseerida veel tihedamini.

3. Seda kinnitati Edinburghi Euroopa Ülemkogu eesistuja järeldustega detsembris 1992 [2], rõhutades kodifitseerimise tähtsust, mis annab õiguskindlust konkreetsel ajahetkel asjas kohaldamisele kuuluva õiguse osas.

Kodifitseerides tuleb täpselt järgida tavapäraselt Euroopa Liidu õigusaktide vastuvõtmiseks ettenähtud seadusandlikku menetlust.

Kuna kodifitseeritavatesse õigusaktidesse ei või teha sisulisi muudatusi, otsustasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes, et kodifitseeritavate õigusaktide kiiremaks vastuvõtmiseks võib kasutada kiirendatud menetlust.

4. Käesoleva ettepaneku eesmärk on kodifitseerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiiv 98/34/EÜ millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord [3]. Uus direktiiv asendab sellesse inkorporeeritud õigusaktid [4]; käesolevas ettepanekus on säilitatud kodifitseeritud õigusaktide sisu ja nende kokkupanemisel on tehtud ainult kodifitseerimiseks vajalikud vormilised muudatused.

5. Kodifitseerimise ettepanek on koostatud direktiivi 98/34/EÜ ja selle muutmisaktide eelneva konsolideerimise alusel kõikides ametlikes keeltes, mis on teostatud Euroopa Liidu Väljaannete Talituse poolt andmetöötluse abil. Juhul kui artiklitele on antud uued numbrid, siis vastavus vanade ja uute numbrite vahel on näidatud tabelis, mis on kodifitseeritud direktiivi VI lisas.

98/34/EÜ (kohandatud)

1 98/48/EÜ art 1 p 1

2010/0095 (COD)

Ettepanek

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV,

1 millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord (kodifitseeritud tekst)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 114 , 337 ja 43 ,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [5],

pärast ettepaneku edastamist riiklikele parlamentidele,

toimides kooskõlas seadusandliku tavamenetlusega [6],

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivi 98/34/EÜ, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord [7] on korduvalt oluliselt muudetud [8]. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida.

98/34/EÜ

(2) Siseturg kujutab endast ilma sisepiirideta ala, kus on tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine. Kaupade liikumise koguseliste piirangute ning mõjult samalaadsete meetmete keelamine on seetõttu üks Euroopa Liidu peamisi põhimõtteid.

(3) Siseturu tõrgeteta toimimise huvides tuleks tagada, et siseriiklikud algatused tehniliste standardite või eeskirjade kehtestamisel oleksid võimalikult selged ja arusaadavad.

(4) Toodetega seotud tehnilistest eeskirjadest tulenevaid kaubandustõkkeid võib lubada ainult siis, kui need on vajalikud oluliste nõuete täitmiseks ja nende eesmärk on üldiste huvide tagamine.

(5) On oluline, et komisjon saaks vajaliku teabe oma käsutusse enne tehnika kohta käivate sätete vastuvõtmist. Seepärast peavad liikmesriigid, kellelt vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikele 3 nõutakse komisjoni abistamist tema ülesande täitmisel, teatama komisjonile oma projektidest tehniliste eeskirjade valdkonnas.

(6) Kõiki liikmesriike tuleb samuti teavitada ükskõik missuguse liikmesriigi kavandatavatest tehnilistest eeskirjadest.

(7) Siseturu eesmärk on luua ettevõtjate konkurentsivõimet soosiv keskkond. Laialdasem teavitamine on üks võimalus, kuidas aidata ettevõtjatel paremini selle turu eeliseid kasutada. Seetõttu on vaja ette näha võimalus, et ettevõtjad saaksid teatatud eelnõude pealkirjade korrapärase avaldamise ja nende eelnõude salastatuse sätete alusel hinnata teiste liikmesriikide esitatud siseriiklike tehniliste eeskirjade toimet.

(8) Õiguskindluse huvides on otstarbeks, et liikmesriigid teatavad avalikult käesoleva direktiiviga ettenähtud siseriiklike tehniliste eeskirjade vastuvõtmisest.

(9) Toodete tehniliste eeskirjade puhul näevad turu nõuetekohase toimimise või jätkuva arengu tagamiseks kavandatud meetmed ette siseriiklike kavatsuste suuremat selgust ja arusaadavust ning esitatud eeskirjade võimaliku turumõju hindamiskriteeriumide ja tingimuste laiendamist.

(10) Seetõttu on vaja hinnata kõiki tootele esitatavaid nõudeid ning arvestada toodete kohta kehtivate siseriiklike tavade arengut.

(11) Nõuded, välja arvatud tehnilised spetsifikatsioonid, mis osutavad turuleviidud toote elutsüklile, võivad mõjutada selle toote vaba liikumist või luua takistusi siseturu nõuetekohasele toimimisele.

(12) On vaja selgitada de facto tehniliste eeskirjade mõiste. Eelkõige need sätted, millega ametivõimud viitavad tehnilistele spetsifikatsioonidele või teistele nõuetele või soodustavad nende järgimist, samuti nendele toodetele viitavad sätted, millega ametivõimud üldistes huvides on seotud, muudavad nimetatud nõuded või spetsifikatsioonid siduvamaks kui nad oma individuaalse algupära tõttu oleksid.

(13) Komisjonile ja liikmesriikidele tuleb anda ka küllaldaselt aega kavandatud meetmesse muudatusettepanekute tegemiseks, et kõrvaldada või vähendada takistusi, mida see meede võib põhjustada kaupade vabale liikumisele.

(14) Asjaomane liikmesriik peab kavandatud meetme lõpliku teksti sõnastamisel neid muudatusettepanekuid arvesse võtma.

98/34/EÜ (kohandatud)

(15) Siseturg eeldab, et eelkõige juhul, kui liikmesriigid ei saa vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendada, võtab komisjon vastu siduvad õigusaktid või teeb ettepaneku need vastu võtta. On kehtestatud konkreetne ajutine ooteaeg vältimaks olukorda, kus siseriiklike meetmete vastuvõtmine ohustaks samas valdkonnas siduvate õigusaktide vastuvõtmist Euroopa Parlamendis ja nõukogus või komisjonis.

(16) Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 3 sätestatud üldistele kohustustele peab kõnealune liikmesriik kavandatud meetme rakendamise niikauaks edasi lükkama, et oleks võimalik kas esitatud muudatusettepanekud ühiselt läbi vaadata või ette valmistada õigustloova akti ettepanek või vastu võtta komisjoni siduv õigusakt.

98/34/EÜ põhjendus 18 (kohandatud)

(17) Hõlbustamaks meetmete vastuvõtmist Euroopa Parlamendis ja nõukogus , peaksid liikmesriigid hoiduma tehniliste eeskirjade vastuvõtmisest, kui nõukogu on seda sektorit käsitleva komisjoni ettepaneku kohta vastu võtnud esimese lugemise seisukoha.

98/34/EÜ põhjendus 19

(18) Siseriiklikel tehnilistel standarditel võib kaupade vabale liikumisele olla tegelikult samasugune mõju nagu tehnilistel eeskirjadel.

98/34/EÜ põhjendus 20 (kohandatud)

(19) Seetõttu oleks asjakohane teavitada komisjoni standardieelnõust samadel tingimustel nagu tehnilistest eeskirjadest. Vastavalt EL toimimise lepingu artiklile 337 ning nõukogu poolt kooskõlas asutamislepingute sätetega ettenähtud piirides ja tingimustel võib komisjon koguda vajalikku teavet ja teostada talle antud ülesannete täitmiseks vajalikku kontrolli.

98/34/EÜ põhjendus 21

(20) Liikmesriike ja standardiasutusi on samuti vaja teavitada teiste liikmesriikide standardiasutuste kavandatavatest standarditest.

98/34/EÜ põhjendus 22

(21) Süstemaatilist teatamist on tegelikult vaja ainult uute standardimisobjektide puhul, kui nende objektide menetlemine siseriiklikul tasandil võib põhjustada siseriiklikes standardites erinevusi, mis võivad häirida turu toimimist. Siseriikliku standardimise arenguga seotud edaspidine teatamine või teabevahetus peavad sõltuma huvist, mida uue standardi vastu tunnevad need, kellele sellest on juba teatatud.

98/34/EÜ põhjendus 23

(22) Komisjonil peab siiski olema võimalus nõuda kõikide siseriiklike standardimisprogrammide täielikku või osalist edastamist, et ta saaks kontrollida standardimise arengut teatavates majandussektorites.

98/34/EÜ põhjendus 24

(23) Asjaomased pooled peavad ise ja enda jaoks rajama Euroopa standardimissüsteemi, mille otsused peavad olema järjekindlad, selged ja arusaadavad ning põhinema avatusel, konsensusel, sõltumatusel erihuvidest, tõhususel ja riiklikul esindatusel.

98/34/EÜ põhjendus 25 (kohandatud)

(24) Euroopa Liidus toimuv standardimine peab põhinema siseriiklike standardiasutuste põhiõigustel, nagu võimalus saada standardieelnõusid, saada teavet esitatud märkuste alusel võetud meetmete kohta, osa võtta siseriiklikust standardimistegevusest või nõuda siseriiklike standardite asemel Euroopa standardite ettevalmistamist. Liikmesriigid peavad võtma oma pädevuses olevaid asjakohaseid meetmeid tagamaks, et nende standardiasutused neid õigusi järgivad.

98/34/EÜ põhjendus 26

(25) Siseriiklike standardiasutuste suhtes Euroopa standardi ettevalmistamise ajal kohaldatavat ooteaega käsitlevad sätted tuleb kooskõlastada nende sätetega, mis standardiorganid on vastu võtnud Euroopa standardiorganisatsioonide raames.

98/34/EÜ põhjendus 27

(26) On vaja asutada alaline komitee, kelle liikmed on liikmesriikide nimetatud ja kelle ülesanne on aidata komisjonil uurida siseriiklikke standardieelnõusid ning osa võtta selle pingutustest vähendada nendest eelnõudest kaupade vabale liikumisele tekkida võivaid kahjulikke mõjusid.

98/34/EÜ põhjendus 28

(27) Alalise komiteega tuleks nõu pidada käesolevas direktiivis viidatud standardieelnõude taotluste üle.

98/34/EÜ põhjendus 29

(28) Käesolev direktiiv ei tohi mõjutada liikmesriikide kohustusi seoses direktiivide siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtpäevadega, mis on esitatud V lisa B osas,

98/34/EÜ

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

1. Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) toode – iga tööstuslikult valmistatud toode ja põllumajandustoode, ka kalatoode;

98/48/EÜ art 1 punkt 2 alapunkt a

b) teenus – infoühiskonna iga teenus ehk kõik vahemaa tagant elektroonilisel teel ja teenusesaaja isikliku taotluse alusel ning tavaliselt tasu eest osutatavad teenused;

selle määratluse puhul tähendab:

i) “vahemaa tagant”, et teenust osutatakse ilma osapoolte üheaegse kohalolekuta,

ii) “elektroonilisel teel”, et teenus saadetakse lähtepunktist ja võetakse sihtkohas vastu elektrooniliste andmetöötlus- (sh pakkimisseadmete) ja säilitusseadmete abil ning seda saadetakse, edastatakse ja võetakse vastu täielikult juhtmete või raadio kaudu, optiliselt või muude elektromagnetiliste vahendite abil,

iii) “teenusesaaja isikliku taotluse alusel”, et teenust osutatakse andmeedastusena isikliku taotluse alusel;

Käesoleva määratluse alla mittekuuluvate teenuste näidisloend on toodud III lisas;

98/34/EÜ (kohandatud)

1 98/48/EÜ art 1 punkt 2 alapunkt b

1 c) tehniline spetsifikatsioon – dokumendis sisalduv spetsifikatsioon, millega nähakse ette toote nõutavad omadused, nagu kvaliteet, kasutusotstarve, ohutus või mõõtmed, sealhulgas nõuded toote müüginimetuse, terminite, tunnuste, kontrollimise ja kontrollimeetodite, pakendamise, märgistamise või etikettimise ning vastavushindamismenetluse kohta;

Termin “tehniline spetsifikatsioon” hõlmab EL toimimise lepingu artikli 38 lõike 1 teise lõigu kohaselt ka põllumajandustoodete tootmismeetodeid ja -protsesse, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ [9] artiklis 1 määratletud inimtarbeks ja loomadele mõeldud tooteid ning ravimeid, samuti teiste toodete tootmismeetodeid ja -protsesse, kui need mõjutavad toodete omadusi;

1 d) muud nõuded – nõuded, mis ei ole tehniline spetsifikatsioon ja mis esitatakse tootele eelkõige tarbijate või keskkonna kaitsmise eesmärgil ning mis mõjutavad tema elutsüklit pärast turuleviimist, nagu kasutamise, ringlussevõtu, taaskasutamise või kõrvaldamise tingimused, kui need võivad oluliselt mõjutada toote koostist, olemust või turustamist;

98/48/EÜ art 1 punkt 2 alapunkt c

e) teenuseid puudutav eeskiri – üldist laadi nõuded, mis puudutavad teenuste pakkumisele juurdepääsu ja nende pakkumist punkti b) tähenduses, eelkõige aga teenusepakkujat, teenuseid ja teenuste tarbijat puudutavad sätted, välja arvatud sätted, mis ei puuduta otseselt nimetatud punktis määratletud teenuseid;

Selles määratluses:

i) peetakse eeskirja konkreetselt infoühiskonna teenustele suunatuks, kui selle põhjenduste või regulatiivosa kõigi sätete või mõne üksiksätte konkreetseks eesmärgiks on reguleerida nimetatud teenuseid otsesel ja sihikindlal viisil,

ii) eeskirja ei peeta konkreetselt infoühiskonna teenustele suunatuks, kui see puudutab nimetatud teenuseid ainult kaudselt ja juhuslikult;

98/34/EÜ

1 98/48/EÜ art 1 punkt 2 alapunkt d

1 f) standard – tehniline spetsifikatsioon, mille tunnustatud standardiorgan on korduvaks või pidevaks kasutuseks heaks kiitnud, mille järgimine ei ole kohustuslik ja mis on kas:

i) rahvusvaheline standard: rahvusvahelise standardiorganisatsiooni vastuvõetud ja üldsusele kättesaadavaks tehtud standard,

ii) Euroopa standard: Euroopa standardiorgani vastuvõetud ja üldsusele kättesaadavaks tehtud standard,

iii) siseriiklik standard: siseriikliku standardiasutuse vastuvõetud ja üldsusele kättesaadavaks tehtud standard;

1 g) standardimisprogramm – tunnustatud standardiorgani tööprogramm, milles loetletakse standardimise objektid;

1 h) standardieelnõu – teatavat objekti käsitlevate tehniliste spetsifikatsioonide teksti sisaldav dokument, mis kavatsetakse vastavalt siseriiklikule standardimismenetlusele vastu võtta niisugusena, nagu see on pärast ettevalmistamist ja märkusteks või kontrolliks üldsusele saatmist;

1 i) Euroopa standardiorgan – I lisas nimetatud organ;

1 j) siseriiklik standardiasutus – II lisas nimetatud asutus;

98/48/EÜ art 1 punkt 2 alapunkt e

k) tehnilised eeskirjad – tehnilised spetsifikatsioonid ja muud nõuded või teenuseid puudutavad eeskirjad, sealhulgas vastavad haldusnormid, mille järgimine turustamisel, teenuste pakkumisel, teenusepakkuja asutamisel või teenuste kasutamisel liikmesriigis või selle põhiosas on de jure või de facto kohustuslik, samuti liikmesriikide õigus- ja haldusnormid, mis keelavad toote valmistamise, impordi, turustamise, kasutamise või keelavad teenuste pakkumise või kasutamise või teenusepakkuja asutamise, välja arvatud need normid, mis on sätestatud artiklis 10;

De facto tehniliste eeskirjade hulka kuuluvad:

i) liikmesriigi õigus- ja haldusnormid, milles viidatakse kas tehnilistele spetsifikatsioonidele, muudele nõuetele või teenuseid puudutavatele eeskirjadele või ametiala- või tegevusjuhistele, milles omakorda viidatakse tehnilistele spetsifikatsioonidele, muudele nõuetele või teenuseid puudutavatele eeskirjadele ning mille järgimine lubab oletada vastavust eespool nimetatud õigus- ja haldusnormidega kehtestatud kohustustele,

ii) vabatahtlikud kokkulepped, mille puhul riigiasutus on üks lepinguosaline ja mis üldistes huvides näevad ette tehniliste spetsifikatsioonide, muude nõuete või teenuseid puudutavate eeskirjade järgimise, välja arvatud riigihangete pakkumistingimused,

iii) tehnilised spetsifikatsioonid, muud nõuded või teenuseid puudutavad eeskirjad, mis on seotud toodete või teenuste tarbimist mõjutavate fiskaal- või finantsmeetmetega, soodustades selliste tehniliste spetsifikatsioonide, muude nõuete või teenuseid puudutavate eeskirjade järgimist; siia ei kuulu siseriiklike sotsiaalkindlustussüsteemidega seotud tehnilised spetsifikatsioonid või muud nõuded.

98/48/EÜ art 1 punkt 2 alapunkt e (kohandatud)

Kaasa arvatakse liikmesriikide nimetatud asutuste kehtestatud tehnilised eeskirjad, mis loetletakse nimistus, mille koostab ja vajaduse korral uuendab komisjon artiklis 5 viidatud komitee töö raames.

98/48/EÜ art 1 punkt 2 alapunkt e

Selle nimistu muutmisel kasutatakse sama menetlust;

98/48/EÜ art 1 punkt 2 alapunkt f

l) tehniliste eeskirjade eelnõu – tehnilise spetsifikatsiooni, muu nõude või teenuseid puudutava eeskirja tekst, sealhulgas haldusnormid, mis on koostatud eesmärgiga need tehniliste eeskirjadena jõustada või lõpuks jõustada lasta, ja mis on ettevalmistusetapis, kus saab veel teha olulisi muudatusi.

98/48/EÜ art 1 punkt 2 alapunkt a (kohandatud)

2. Käesolevat direktiivi ei kohaldata:

a) raadioringhäälingu teenustele;

b) nõukogu direktiivi 89/552/EMÜ artikli 1 punktis e [10] sätestatud teleringhäälingu teenustele.

98/48/EÜ art 1 punkt 2 alapunkt c (kohandatud)

3. Käesolevat direktiivi ei kohaldata neid küsimusi puudutavate eeskirjade suhtes, mis kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/21/EÜ [11] määratletud telekommunikatsiooniteenuste kohta antud Euroopa Liidu õigusaktide reguleerimisalasse.

4. Käesolevat direktiivi ei kohaldata eeskirjadele nende küsimuste kohta, mida reguleeritakse finantsteenuste kohta antud Euroopa Liidu õigusaktidega ja mille mittetäielik nimekiri on toodud käesoleva direktiivi IV lisas.

5. Käesolevat direktiivi, välja arvatud artikli 8 lõiget 3, ei kohaldata eeskirjadele, mis on kehtestatud reguleeritud turgude ( Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ [12] tähenduses) või teiste turgude poolt või jaoks või nimetatud turgudele kliiring- või maksearveldusi tegevate asutuste poolt või jaoks.

98/34/EÜ (kohandatud)

6. Käesolevat direktiivi ei kohaldata nende meetmete suhtes, mida liikmesriigid peavad asutamislepingute alusel vajalikuks isikute, eelkõige töötajate kaitse tagamiseks toodete kasutamisel, eeldades, et need meetmed ei avalda mõju toodetele.

Artikkel 2

1. Komisjonile ning I ja II lisas viidatud standardiorganitele ja -asutustele teatatakse uutest objektidest, mille puhul II lisas viidatud siseriiklikud asutused on nende objektide standardimisprogrammi lülitamise teel otsustanud ette valmistada või muuta standardit, kui ei ole tegemist identse või samaväärse rahvusvahelise või Euroopa standardi ülevõtmisega.

2. Lõikes 1 viidatud teave näitab eelkõige, kas kõnealuse standardi puhul on tegemist:

a) rahvusvahelise, kuid mitte samaväärse standardi ülevõtmisega,

b) uue siseriikliku standardiga või

c) siseriikliku standardi muutmisega.

Pärast nõu pidamist artiklis 5 viidatud komiteega võib komisjon kehtestada kõnealuse teabe esitamiseks ühtsed reeglid, samuti selle teabe esitamist reguleeriva plaani ja kriteeriumid, et teabe hindamist lihtsustada.

3. Komisjon võib nõuda, et talle esitataks standardimisprogrammid täielikult või osaliselt.

Komisjon teeb kõnealuse teabe liikmesriikidele kättesaadavaks niisugusel viisil, mis võimaldab erinevate programmide hindamist ja võrdlemist.

4. Vajaduse korral muudab komisjon liikmesriikidelt saadud teabe alusel II lisa.

5. Komisjoni ettepaneku alusel teeb nõukogu otsuse muudatuste kohta I lisas.

Artikkel 3

I ja II lisas viidatud standardiorganitele ja -asutustele ning komisjonile saadetakse nende nõudmisel kõik standardieelnõud; kõnealune organ teavitab neid eelnõude kohta tehtud märkuste põhjal võetud meetmetest.

Artikkel 4

1. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et nende standardiasutused:

a) edastavad artiklites 2 ja 3 ettenähtud teabe;

b) avaldavad standardieelnõud niisugusel viisil, et oleks võimalik saada ka teiste liikmesriikide osapoolte märkusi;

c) annavad teistele II lisas viidatud organitele õiguse passiivselt või aktiivselt (vaatleja saatmise kaudu) osaleda planeeritud tegevuses;

d) ei ole vastu, et nende tööprogrammis olevat standardimisobjekti arutatakse Euroopa tasandil vastavalt Euroopa standardiorganite sätestatud reeglitele, ega võta ette midagi, mis võiks mõjutada sellega seoses tehtavat otsust.

2. Eelkõige hoiduvad liikmesriigid niisuguse siseriikliku standardi tunnustamisest, heakskiitmisest või kasutamisest, mis on vastu võetud artikleid 2 ja 3 ning käesoleva artikli lõiget 1 rikkudes.

Artikkel 5

Liikmesriikide nimetatud esindajatest luuakse alaline komitee, kes võib paluda ekspertide või nõustajate abi; komitee esimees on komisjoni esindaja.

Komitee koostab ise oma töökorra.

Artikkel 6

1. Komitee tuleb kokku vähemalt kaks korda aastas koos I ja II lisas nimetatud standardiorganite ja -asutuste esindajatega.

98/48/EÜ art 1 punkt 3 alapunkt a

Komitee tuleb kokku erakorralises koosseisus, kui on vaja käsitleda infoühiskonna teenuseid puudutavaid küsimusi.

98/34/EÜ

2. Komisjon esitab komiteele aruande käesolevas direktiivis ettenähtud korra rakendamise ja kohaldamise kohta ning ettepanekud olemasolevate või prognoositavate kaubandustõkete kõrvaldamiseks.

3. Komitee avaldab arvamust lõikes 2 nimetatud teavitamise ja ettepanekute kohta ning võib sellega seoses teha eelkõige ettepaneku, et komisjon:

a) nõuaks Euroopa standardiorganitelt Euroopa standardi kehtestamist teatava tähtaja jooksul;

b) kaubandustõkete ohu vältimiseks tagaks vajaduse korral, et asjaomased liikmesriigid otsustaksid esialgu omavahel vajalike meetmete üle;

c) võtaks kõik asjakohased meetmed;

d) määratleks valdkonnad, kus ühtlustamine tundub vajalik, ja niisuguse olukorra tekkimisel võtaks ette asjakohase ühtlustamise selles sektoris.

4. Komisjon peab komiteega nõu pidama:

a) enne muudatuste tegemist I ja II lisa loeteludesse (artikli 2 lõige 1);

b) teabe esitamise ühtsete reeglite, samuti standardimisprogrammide esitamisplaani ja kriteeriumide kehtestamisel (artikli 2 lõige 2);

c) otsustades käesoleva direktiiviga ettenähtud teabevahetuse süsteemi toimimise, samuti kõigi süsteemis tehtavate muudatuste üle;

d) kontrollides käesoleva direktiiviga ettenähtud süsteemi toimimist;

e) lõike 3 punktis a viidatud standardiorganitele esitatud nõuete üle.

5. Komisjon võib komiteega nõu pidada iga saadud esialgse tehniliste eeskirjade eelnõu üle.

6. Käesoleva direktiivi rakendamisega seotud küsimused võib komiteele käsitlemiseks esitada selle esimehe või liikmesriigi algatusel.

7. Komitee menetlused ja talle esitatav teave on salajased.

Komitee ja siseriiklikud asutused võivad eksperdiarvamuse saamiseks siiski nõu pidada füüsiliste või juriidiliste isikutega, sealhulgas erasektorisse kuuluvatega, kui nad kasutavad vajalikke ettevaatusabinõusid.

98/48/EÜ art 1 punkt 3 alapunkt b

8. Teenuseid puudutavate eeskirjade osas võivad komisjon ja komitee konsulteerida tööstuse või teadusmaailma füüsiliste või juriidiliste isikutega ning võimalusel esindusorganitega, kes on võimelised andma ekspertarvamust ükskõik milliste teenuseid puudutavate eeskirjaeelnõude sotsiaalsete ja ühiskondlike eesmärkide ja tagajärgede kohta, ning võivad nende arvamusega arvestada, kui neilt seda nõutakse.

98/34/EÜ

Artikkel 7

1. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et artikli 6 lõike 3 punktis a viidatud Euroopa standardi ettevalmistamise ajal või pärast selle kinnitamist ei tee nende standardiasutus midagi, mis võiks mõjutada kavatsetud ühtlustamist, eelkõige et nad ei avalda kõnealuses valdkonnas uut või muudetud siseriiklikku standardit, mis ei ole täielikult kooskõlas olemasoleva Euroopa standardiga.

2. Lõiget 1 ei kohaldata standardiasutuste töö suhtes, mis on ette võetud ametivõimude taotlusel konkreetsetele toodetele tehniliste spetsifikatsioonide või standardi kehtestamiseks, et jõustada neid tooteid käsitlevad tehnilised eeskirjad.

Liikmesriigid edastavad komisjonile kõik käesoleva lõike esimeses lõigus viidatud taotlused tehniliste eeskirjade eelnõudena vastavalt artikli 8 lõikele 1 ja näitavad nende jõustamise alused.

Artikkel 8

1. Piiramata artikli 10 kohaldamist, edastavad liikmesriigid viivitamata komisjonile kõik tehniliste eeskirjade eelnõud, välja arvatud siis, kui tegemist on rahvusvahelise või Euroopa standardi täieliku teksti ülevõtmisega, mille puhul piisab teatest vastava standardi kohta; nad teatavad komisjonile ka põhjused, miks selliste tehniliste eeskirjade jõustamine oli vajalik, kui neid põhjusi ei ole eelnõus juba selgitatud.

Vajaduse korral edastavad liikmesriigid samaaegselt oluliselt ja otseselt asjaga seotud põhiliste õigusnormide tekstid, kui see on vajalik tehniliste eeskirjade eelnõu mõju hindamiseks ja kui seda ei ole varem edastatud.

98/34/EÜ (kohandatud)

Liikmesriigid edastavad eelnõu käesoleva lõike esimeses ja teises lõigus nimetatud tingimustel uuesti, kui nad teevad sellesse muudatusi, mis oluliselt muudavad eelnõu reguleerimisala, lühendavad algselt planeeritud rakendamise ajakava, lisavad spetsifikatsioone või nõudeid või teevad viimati nimetatuid rangemaks.

Kui eelnõuga püütakse eelkõige tervishoiust või tarbijate või keskkonna kaitsmisest lähtudes keemilise aine, valmistise või toote turustamist või kasutamist piirata, siis ilma, et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 [13] VIII jaotise sätete kohaldamist edastavad liikmesriigid ka kõnealuse aine, valmistise või toote ning kõigi teada olevate ja kättesaadavate asendusainete, -valmististe või -toodete kohta andmete kokkuvõtte või viited, kui selline teave on kättesaadav, ja samuti meetme prognoositava mõju tervishoiule ning tarbija ja keskkonna kaitsele, esitades ühtlasi riskianalüüsi, mis tehakse kooskõlas määruse (EÜ) nr 1907/2006 XV lisa II.3 peatükki puudutavas osas ettenähtud põhimõtetega.

98/34/EÜ

Komisjon teatab liikmesriikidele viivitamata eelnõust ja kõikidest temale edastatud dokumentidest; ta võib arvamuse saamiseks suunata selle eelnõu ka artiklis 5 nimetatud komiteele ja vajaduse korral kõnealuse valdkonna eest vastutavale komiteele.

98/48/EÜ art 1 p 4

Artikli 1 lõike 1 punkti k teise lõigu punktis iii viidatud tehniliste spetsifikatsioonide, muude nõuete või teenuseid puudutavate eeskirjade osas võivad komisjoni või liikmesriikide märkused või üksikasjalikud arvamused kajastada ainult seda aspekti, mis võib takistada kaubandust või, teenuseid puudutavate eeskirjade osas, teenuste vaba liikumist või teenusepakkujate asutamist, mitte aga meetme fiskaal- või finantsaspekte.

98/34/EÜ

2. Komisjon ja liikmesriigid võivad tehniliste eeskirjade eelnõu edastanud liikmesriigile märkusi teha; liikmesriik arvestab neid märkusi tehniliste eeskirjade edaspidisel ettevalmistamisel nii palju kui võimalik.

3. Liikmesriigid edastavad tehniliste eeskirjade lõpliku teksti viivitamata komisjonile.

4. Käesoleva artikli alusel antav teave ei ole salajane, välja arvatud liikmesriigi selgesõnalise nõudmise korral. Iga selline nõue peab olema põhjendatud.

Sellistel juhtudel võivad artiklis 5 nimetatud komitee ja siseriiklikud asutused vajalike ettevaatusabinõude kasutuselevõtmisel taotleda erasektori füüsilistelt ja juriidilistelt isikutelt eksperdiabi.

5. Kui tehniliste eeskirjade eelnõu moodustab osa meetmetest, mille eelnõuna edastamist komisjonile nõutakse mõne teise Euroopa Liidu õigusakti alusel, võivad liikmesriigid lõikes 1 ettenähtud teabe edastada selle teise õigusakti alusel, kui nad näitavad vormikohaselt, et nimetatud teave puudutab ka käesolevat direktiivi.

Kui komisjon käesoleva direktiivi kohaselt ei reageeri tehniliste eeskirjade eelnõule, ei piira see ühtki otsust, mis võidakse teha teiste Euroopa Liidu õigusaktide alusel.

Artikkel 9

1. Liikmesriigid lükkavad tehniliste eeskirjade eelnõu vastuvõtmise edasi kolme kuu võrra alates päevast, mil komisjon sai artikli 8 lõikes 1 ettenähtud teabe.

98/48/EÜ art 1 punkt 5 alapunkt a

2. Liikmesriigid lükkavad:

– nelja kuu võrra edasi sellise tehniliste eeskirjade eelnõu vastuvõtmise, mis artikli 1 lõike 1 punkti k teise lõigu punkti ii tähenduses on koostatud vabatahtliku kokkuleppe vormis,

– kuue kuu võrra edasi iga muu tehniliste eeskirjade eelnõu vastuvõtmise, piiramata seejuures lõigete 3, 4 ja 5 kohaldamist (välja arvatud teenuseid puudutavate eeskirjade eelnõude puhul),

– alates päevast, mil komisjon saab artikli 8 lõikes 1 ettenähtud teate, kui komisjon või teine liikmesriik esitab kolme kuu jooksul, alates kõnealusest kuupäevast, üksikasjaliku arvamuse, mille kohaselt kavandatud meede võib põhjustada takistusi kaupade vabale liikumisele siseturul,

–

nelja kuu võrra edasi iga muu teenuseid puudutavate eeskirjade eelnõu, piiramata seejuures lõigete 4 ja 5 kohaldamist, alates päevast, mil komisjon saab artikli 8 lõikes 1 ettenähtud teate, kui komisjon või teine liikmesriik esitab kolme kuu jooksul alates kõnealusest kuupäevast üksikasjaliku arvamuse, mille kohaselt kavandatud meede võib põhjustada takistusi teenuste vabale liikumisele või teenusepakkuja asutamisele siseturul.

Komisjoni või liikmesriikide üksikasjalikud arvamused teenuseid puudutavate eeskirjade eelnõude kohta ei tohi mõjutada kultuuripoliitilisi meetmeid, eelkõige audiovisuaalses sfääris, mida liikmesriigid võivad ellu viia Euroopa Liidu õiguse alusel, arvestades nende keelelist mitmekesisust, konkreetseid rahvuslikke ja piirkondlikke iseärasusi ning kultuuripärandit.

Asjaomane liikmesriik teatab komisjonile meetmetest, mille võtmist ta nende üksikasjalike arvamuste tõttu kavandab. Komisjon avaldab selle kohta arvamust.

Asjaomane liikmesriik toob vajadusel ära põhjused, miks ta ei saa teenuseid puudutavate eeskirjade puhul üksikasjalikke arvamusi arvesse võtta.

3. Liikmesriigid lükkavad tehniliste eeskirjade, välja arvatud teenuseid puudutavate eeskirjade eelnõu vastuvõtmise edasi 12 kuu võrra alates päevast, mil komisjon saab artikli 8 lõikes 1 ettenähtud teate, kui komisjon kolme kuu jooksul pärast seda päeva teatab oma kavatsusest võtta samas küsimuses vastu direktiiv, määrus või otsus vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 288 või teha sellekohane ettepanek.

98/34/EÜ (kohandatud)

4. Liikmesriigid lükkavad tehniliste eeskirjade eelnõu vastuvõtmise edasi 12 kuu võrra alates päevast, mil komisjon sai artikli 8 lõikes 1 ettenähtud teabe, kui komisjon kolme kuu jooksul pärast seda päeva jõuab järeldusele, et tehniliste eeskirjade eelnõu käsitleb küsimust, mida käsitleb vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 288 Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud direktiivi-, määruse- või otsuseettepanek.

5. Kui nõukogu võtab lõigetes 3 ja 4 viidatud ooteaja jooksul vastu esimese lugemise seisukoha, pikendatakse seda tähtaega lõike 6 kohaselt 18 kuuni.

6. Lõigetes 3, 4 ja 5 viidatud kohustused kaotavad kehtivuse, kui:

a) komisjon teatab liikmesriikidele oma kavatsusest loobuda siduva õigusakti kohta ettepaneku tegemisest või selle vastuvõtmisest;

b) komisjon teatab liikmesriikidele oma eelnõu või ettepaneku tagasivõtmisest;

c) Euroopa Parlament ja nõukogu või komisjon on vastu võtnud siduva õigusakti.

98/48/EÜ art 1 punkt 5 alapunkt b

7. Lõikeid 1 kuni 5 ei kohaldata sellistel juhtudel, kui:

a) rahva tervise või ohutuse või loomade või taimede kaitsmisega ning teenuseid puudutavate eeskirjade puhul ka avaliku korra, eriti alaealiste kaitsmisega seotud tõsistest ja ettenägematutest asjaoludest tekkinud kiireloomulistel põhjustel peab liikmesriik väga lühikese aja jooksul ette valmistama tehnilised eeskirjad nende viivitamatuks avaldamiseks ja kehtestamiseks, kus nõupidamine pole võimalik, või

b) finantssüsteemi turvalisuse ja terviklikkuse kaitsmise, eriti hoiustajate, investorite ja kindlustatud isikute kaitsmisega seotud tõsistest asjaoludest tekkinud kiireloomulistel põhjustel peab liikmesriik viivitamata rakendama finantsteenuseid puudutavaid eeskirju.

Liikmesriik põhjendab võetud meetmete kiireloomulisust artikliga 8 ettenähtud teates. Komisjon avaldab arvamust selle teate kohta niipea kui võimalik. Juhtudel, kus kirjeldatud menetlust on kasutatud vääriti, võtab komisjon vajalikke meetmeid. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti.

98/34/EÜ

Artikkel 10

1. Artikleid 8 ja 9 ei kohaldata liikmesriikide nende õigus- ja haldusnormide või vabatahtlike kokkulepete suhtes, mille abil liikmesriigid:

98/48/EÜ art 1 punkt 6 alapunkt a

a) järgivad siduvaid Euroopa Liidu õigusakte, mille tulemusena võetakse vastu tehnilised spetsifikatsioonid või teenuseid puudutavad eeskirjad;

b) täidavad rahvusvahelistest kokkulepetest tulenevaid kohustusi, mille tulemusena võetakse Euroopa Liidus vastu ühtsed tehnilised spetsifikatsioonid või teenuseid puudutavad eeskirjad;

98/34/EÜ (kohandatud)

c) kasutavad siduvates Euroopa Liidu õigusaktides sätestatud kaitseklausleid;

d) kohaldavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/95/EÜ artikli 12 lõiget 1 [14];

e) piirduvad Euroopa Liidu Kohtu otsuse täitmisega;

98/48/EÜ art 1 punkt 6 alapunkt b

f) piirduvad komisjoni nõudel tehniliste eeskirjade muutmisega käesoleva direktiivi artikli 1 lõike 1 punkti k tähenduses, et kõrvaldada kaubandustõke või, teenuseid puudutavate eeskirjade puhul, takistused teenuste vabale liikumisele või teenusepakkujate asutamisvabadusele.

98/34/EÜ

2. Artiklit 9 ei kohaldata liikmesriikide õigus- ja haldusnormide suhtes, mis keelavad toote valmistamise, kuivõrd need normid ei takista toodete vaba liikumist.

98/48/EÜ art 1 punkt 6 alapunkt c

3. Artikli 9 lõikeid 3 kuni 6 ei kohaldata artikli 1 lõike 1 punkti k teise lõigu punktis ii viidatud vabatahtlike kokkulepete suhtes.

4. Artiklit 9 ei kohaldata artikli 1 lõike 1 punkti k teise lõigu punktis iii viidatud tehniliste spetsifikatsioonide või muude nõuete või teenuseid puudutavate eeskirjade suhtes.

98/34/EÜ (kohandatud)

Artikkel 11

Iga kahe aasta järel esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele aruande käesoleva direktiivi kohaldamise tulemuste kohta.

Euroopa standardiorganitele käesoleva direktiivi kohaselt antud standardimistööde loetelu ning statistika saadud teabe kohta avaldatakse kord aastas Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 12

Kui liikmesriigid tehnilised eeskirjad vastu võtavad, lisavad nad nendesse eeskirjadesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 13

Direktiiv 98/34/EÜ, mida on muudetud V lisa A osas loetletud õigusaktidega, tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud kehtetuks tunnistatud direktiivi III lisa B osas ja käesoleva direktiivi V lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise tähtaegadega.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile kooskõlas VI lisas esitatud vastavustabeliga.

98/34/EÜ

Artikkel 14

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 15

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

[…], […]

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president eesistuja

[…] […]

I LISA

EUROOPA STANDARDIORGANID

CEN

Euroopa Standardikomitee

Cenelec

Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee

ETSI

Euroopa Elekterside Standardimise Instituut

_____________

2006/96/EÜ art 1 ja lisa punkt f (kohandatud)

II LISA

RIIKLIKUD STANDARDIASUTUSED

1. BELGIA

NBN

Bureau de normalisation

Bureau voor Normalisatie

CEB/BEC

Comité électrotechnique belge

Belgisch Elektrotechnisch Comité

2. BULGAARIA

БИС

Български институт за стандартизация

3. TŠEHHI VABARIIK

ÚNMZ

Úřad pro technickou normalizaci, metrologii a státní zkušebnictví

4. TAANI

DS

Fonden Dansk Standard

NITA

IT- og Telestyrelsen, National IT and Telecom Agency

5. SAKSAMAA

DIN

Deutsches Institut für Normung e.V.

DKE

Deutsche Elektrotechnische Kommission im DIN und VDE

6. EESTI

EVS

Eesti Standardikeskus

Sideamet

7. IIRIMAA

NSAI

National Standards Authority of Ireland

ETCI

Electrotechnical Council of Ireland

8. KREEKA

ΕΛΟΤ

Ελληνικός Οργανισμός Τυποποίησης

9. HISPAANIA

AENOR

Asociación Española de Normalización y Certificación

10. PRANTSUSMAA

AFNOR

Association française de normalisation

11. ITAALIA

UNI [15]

Ente nazionale italiano di unificazione

CEI [16]

Comitato elettrotecnico italiano

12. KÜPROS

ΚΟΠΠ

Κυπριακός Οργανισμός Προώθησης Ποιότητας (The Cyprus Organisation for Quality Promotion)

13. LÄTI

LVS

SIA “Standartizācijas, akreditācijas un metroloģijas centrs”

Standartizācijas birojs

14. LEEDU

LST

Lietuvos standartizacijos departamentas

15. LUKSEMBURG

ILNAS

Institut luxembourgeois de la normalisation, de l’accréditation, de la sécurité et qualité des produits et services

16. UNGARI

MSZT

Magyar Szabványügyi Testület

17. MALTA

MSA

L-Awtorita' ta' Malta dwar l-Istandards (Malta Standards Authority)

18. MADALMAAD

NEN

Nederlands Normalisatie-instituut

NEC

Nederlands Elektrotechnisch Comité

19. AUSTRIA

ÖN

Österreichisches Normungsinstitut

ÖVE

Österreichischer Verband für Elektrotechnik

20. POOLA

PKN

Polski Komitet Normalizacyjny

21. PORTUGAL

IPQ

Instituto Português da Qualidade

22. RUMEENIA

ASRO

Asociaţia de Standardizare din România

23. SLOVEENIA

SIST

Slovenski inštitut za standardizacijo

24. SLOVAKKIA

SÚTN

Slovenský ústav technickej normalizácie

25. SOOME

SFS

Suomen Standardisoimisliitto SFS ry

Finlands Standardiseringsförbund SFS rf

FICORA

Viestintävirasto

Kommunikationsverket

SESKO

Suomen Sähköteknillinen Standardisoimisyhdistys SESKO ry

Finlands Elektrotekniska Standardiseringsförening SESKO rf

26. ROOTSI

SIS

Swedish Standards Institute

SEK

Svensk elstandard

ITS

Informationstekniska standardiseringen

27. ÜHENDKUNINGRIIK

BSI

British Standards Institution

______________

98/48/EÜ art 1 p 7

III LISA

Näidisloend teenustest, mis ei kuulu artikli 1 lõike 1 punkti b teises lõigus viidatud teenuste hulka

1. Teenused, mida ei osutata “vahemaa tagant”

Teenused, mida osutatakse teenusepakkuja ja teenuse tarbija füüsilisel juuresolekul, isegi kui seejuures kasutatakse elektroonilisi seadmeid:

a) arsti vastuvõturuumides toimuvad arstlikud läbivaatused, mille käigus kasutatakse elektroonilisi seadmeid patsiendi füüsilisel juuresolekul;

b) elektroonilises vormis esitatud kataloogide sirvimine kaupluses kliendi füüsilisel juuresolekul;

c) arvutivõrgu kaudu lennupileti broneerimine reisibüroos kliendi füüsilisel juuresolekul;

d) mängukohtades elektrooniliste mängude andmine kliendi kasutusse kliendi füüsilisel juuresolekul.

2. Teenused, mida ei osutata “elektroonilisel teel”

– Materiaalse sisuga teenused, kuigi neid osutatakse elektrooniliste seadmete abil:

a) raha- ja piletiautomaatide abil osutatavad teenused;

b) juurdepääs tasulistele teelõikudele, parklatele vms, kuigi sisse- või väljapääsude juures on elektroonilised seadmed juurdepääsuõiguse ja/või õigesti sooritatud makse kontrollimiseks.

– Sidusühenduseta teenused: CD-ROM-idel ja diskettidel oleva tarkvara levitamine;

– Teenused, mida ei osutata andmete elektrooniliste töötlus-/talletussüsteemide abil:

a) kõnesuunamisteenused;

b) telefaksi- ja teleksiteenused;

c) telefoni või faksi teel osutatavad teenused;

d) arsti poolt telefoni või faksi teel antav konsultatsioon;

e) advokaadi poolt telefoni või faksi teel antav konsultatsioon;

f) telefoni või faksi teel toimuv otseturustamine.

3. Teenused, mida ei osutata “teenusesaaja isikliku taotluse põhjal”

Teenused, mida osutatakse, edastades andmeid üksikisiku nõudeta, ning mis on mõeldud samaaegselt piiramatule arvule vastuvõtjatele (rühmaedastus):

98/48/EÜ art 1 p 7 (kohandatud)

a) direktiivi 89/552/EMÜ artikli 1 punktis e sätestatud teleringhäälingu teenused (kaasa arvatud tellitavad videosaated — mitmekanalisüsteem);

98/48/EÜ art 1 p 7

b) raadioringhäälingu teenused;

c) (televisiooni kaudu edastatav) teletekst.

_____________

IV LISA

Artikli 1 lõikes 4 viidatud finantsteenuste näidisloend

– Investeerimisteenused

– Kindlustus- ja edasikindlustusteenused

– Pangateenused

– Pensionifondidega seotud teenused

– Futuuri- või optsioonitehingutega seotud teenused.

Selliste teenuste hulka kuuluvad eelkõige:

98/48/EÜ art 1 p 7 (kohandatud)

a) direktiivi 2004/39/EÜ lisas nimetatud investeerimisteenused; ühisinvesteerimisettevõtjate teenused;

b) teenused seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/48/EÜ [17] I lisas nimetatud toimingutega, mis eeldavad vastastikust tunnustamist;

c) kindlustus- ja edasikindlustustegevusega hõlmatavad toimingud, millele on viidatud:

– nõukogu direktiivi 73/239/EMÜ artiklis 1 [18],

– nõukogu direktiivis 64/225/EMÜ [19],

– nõukogu direktiivis 92/49/EMÜ [20] ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/83/EÜ [21] .

_______________

V LISA

A osa

Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatustega

(viidatud artiklis 13)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/34/EÜ (EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37) | |

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/48/EÜ (EÜT L 217, 5.8.1998, lk 18) | |

2004. aasta ühinemisakt II lisa 1. osa H jaotis (ELT L 236, 23.9.2003, lk 68) | Ainult osas, mis puudutab viiteid direktiivile 98/34/EÜ punktis 2 |

Nõukogu direktiiv 2006/96/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 81) | Ainult osas, mis puudutab viiteid direktiivile 98/34/EÜ artiklis 1 |

B osa

Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtajad

(viidatud artiklis 13)

Direktiiv | ülevõtmise tähtaeg |

98/34/EÜ | - |

98/48/EÜ | 5. august 1999 |

2006/96/EÜ | 1. jaanuar 2007 |

_____________

LISA VI

Vastavustabel

Direktiiv 98/34/EÜ | Käesolev direktiiv |

Artikli 1 esimese lõigu sissejuhatav fraas | Artikli 1 lõike 1 sissejuhatav fraas |

Artikli 1 esimese lõigu punkt 1 | Artikli 1 lõike 1 punkt a |

Artikli 1 esimese lõigu punkti 2 esimene lõik | Artikli 1 lõike 1 punkti b esimene lõik |

Artikli 1 esimese lõigu punkti 2 teise lõigu esimene taane | Artikli 1 lõike 1 punkti b teise lõigu alapunkt i |

Artikli 1 esimese lõigu punkti 2 teise lõigu teine taane | Artikli 1 lõike 1 punkti b teise lõigu alapunkt ii |

Artikli 1 esimese lõigu punkti 2 teise lõigu kolmas taane | Artikli 1 lõike 1 punkti b teise lõigu alapunkt iii |

Artikli 1 esimese lõigu punkti 2 kolmas lõik | Artikli 1 lõike 1 punkti b kolmas lõik |

Artikli 1 esimese lõigu punkti 2 neljanda lõigu sissejuhatav fraas | Artikli 1 lõike 2 sissejuhatav fraas |

Artikli 1 esimese lõigu punkti 2 neljanda lõigu esimene taane | Artikli 1 lõike 2 punkt a |

Artikli 1 esimese lõigu punkti 2 neljanda lõigu teine taane | Artikli 1 lõike 2 punkt b |

Artikli 1 esimese lõigu punkt 3 | Artikli 1 lõike 1 punkt c |

Artikli 1 esimese lõigu punkt 4 | Artikli 1 lõike 1 punkt d |

Artikli 1 esimese lõigu punkti 5 esimene lõik | Artikli 1 lõike 1 punkti e esimene lõik |

Artikli 1 esimese lõigu punkti 5 teine lõik | Artikli 1 lõige 3 |

Artikli 1 esimese lõigu punkti 5 kolmas lõik | Artikli 1 lõige 4 |

Artikli 1 esimese lõigu punkti 5 neljas lõik | Artikli 1 lõige 5 |

Artikli 1 esimese lõigu punkti 5 viienda lõigu sissejuhatav fraas | Artikli 1 lõike 1 punkti e teise lõigu sissejuhatav fraas |

Artikli 1 esimese lõigu punkti 5 viienda lõigu esimene taane | Artikli 1 lõike 1 punkti e teise lõigu alapunkt i |

Artikli 1 esimese lõigu punkti 5 viienda lõigu teine taane | Artikli 1 lõike 1 punkti e teise lõigu alapunkt ii |

Artikli 1 esimese lõigu punkti 6 sissejuhatav fraas | Artikli 1 lõike 1 punkti f sissejuhatav fraas |

Artikli 1 esimese lõigu punkti 6 esimene taane | Artikli 1 lõike 1 punkti f alapunkt i |

Artikli 1 esimese lõigu punkti 6 teine taane | Artikli 1 lõike 1 punkti f alapunkt ii |

Artikli 1 esimese lõigu punkti 6 kolmas taane | Artikli 1 lõike 1 punkti f alapunkt iii |

Artikli 1 esimese lõigu punktid 7 kuni 10 | Artikli 1 lõike 1 punktid g kuni j |

Artikli 1 esimese lõigu punkti 11 esimene lõik | Artikli 1 lõike 1 punkti k esimene lõik |

Artikli 1 esimese lõigu punkti 11 teise lõigu sissejuhatav fraas | Artikli 1 lõike 1 punkti k teise lõigu sissejuhatav fraas |

Artikli 1 esimese lõigu punkti 11 teise lõigu esimene taane | Artikli 1 lõike 1 punkti k teise lõigu alapunkt i |

Artikli 1 esimese lõigu punkti 11 teise lõigu teine taane | Artikli 1 lõike 1 punkti k teise lõigu alapunkt ii |

Artikli 1 esimese lõigu punkti 11 teise lõigu kolmas taane | Artikli 1 lõike 1 punkti k teise lõigu alapunkt iii |

Artikli 1 esimese lõigu punkti 11 kolmas lõik | Artikli 1 lõike 1 punkti k kolmas lõik |

Artikli 1 esimese lõigu punkti 11 neljas lõik | Artikli 1 lõike 1 punkti k neljas lõik |

Artikli 1 esimese lõigu punkt 12 | Artikli 1 lõike 1 punkt l |

Artikli 1 teine lõik | Artikli 1 lõige 6 |

Artikli 2 lõige 1 | Artikli 2 lõige 1 |

Artikli 2 lõike 2 esimese lõigu sissejuhatav fraas | Artikli 2 lõike 2 esimese lõigu sissejuhatav fraas |

Artikli 2 lõike 2 esimese lõigu esimene taane | Artikli 2 lõike 2 esimese lõigu punkt a |

Artikli 2 lõike 2 esimese lõigu teine taane | Artikli 2 lõike 2 esimese lõigu punkt b |

Artikli 2 lõike 2 esimese lõigu kolmas taane | Artikkel 2 lõige 2 esimene lõik punkt c |

Artikli 2 lõike 2 teine lõik | Artikkel 2 lõige 2 teine lõik |

Artikli 2 lõiked 3, 4 ja 5 | Artikkel 2 lõiked 3, 4 ja 5 |

Artikkel 3 | Artikkel 3 |

Artikli 4 lõike 1 sissejuhatav fraas | Artikkel 4 lõige 1 sissejuhatav fraas |

Artikli 4 lõike 1 esimene taane | Artikkel 4 lõige 1 punkt a |

Artikli 4 lõike 1 teine taane | Artikkel 4 lõige 1 punkt b |

Artikli 4 lõike 1 kolmas taane | Artikkel 4 lõige 1 punkt c |

Artikli 4 lõike 1 neljas taane | Artikkel 4 lõige 1 punkt d |

Artikli 4 lõige 2 | Artikkel 4 lõige 2 |

Artikkel 5 | Artikkel 5 |

Artikli 6 lõiked 1 ja 2 | Artikkel 6 lõiked 1 ja 2 |

Artikli 6 lõike 3 sissejuhatav fraas | Artikkel 6 lõige 3 sissejuhatav fraas |

Artikli 6 lõike 3 esimene taane | Artikkel 6 lõige 3 punkt a |

Artikli 6 lõike 3 teine taane | Artikkel 6 lõige 3 punkt b |

Artikli 6 lõike 3 kolmas taane | Artikkel 6 lõige 3 punkt c |

Artikli 6 lõike 3 neljas taane | Artikkel 6 lõige 3 punkt d |

Artikli 6 lõiked 4 kuni 8 | Artikkel 6 lõiked 4 kuni 8 |

Artikkel 7 | Artikkel 7 |

Artikkel 8 | Artikkel 8 |

Artikli 9 lõiked 1 kuni 5 | Artikkel 9 lõiked 1 kuni 5 |

Artikli 9 lõike 6 sissejuhatav fraas | Artikkel 9 lõige 6 sissejuhatav fraas |

Artikli 9 lõike 6 esimene taane | Artikkel 9 lõige 6 punkt a |

Artikli 9 lõike 6 teine taane | Artikkel 9 lõige 6 punkt b |

Artikli 9 lõike 6 kolmas taane | Artikkel 9 lõige 6 punkt c |

Artikli 9 lõike 7 esimese lõigu sissejuhatav fraas | Artikkel 9 lõige 7 esimene lõik sissejuhatav fraas |

Artikli 9 lõike 7 esimese lõigu esimene taane | Artikli 9 lõike 7 esimese lõigu punkt a |

Artikli 9 lõike 7 esimese lõigu teine taane | Artikli 9 lõike 7 esimese lõigu punkt b |

Artikli 9 lõike 7 teine lõik | Artikli 9 lõike 7 teine lõik |

Artikli 10 lõike 1 sissejuhatav fraas | Artikli 10 lõike 1 sissejuhatav fraas |

Artikli 10 lõike 1 esimene taane | Artikli 10 lõike 1 punkt a |

Artikli 10 lõike 1 teine taane | Artikli 10 lõike 1 punkt b |

Artikli 10 lõike 1 kolmas taane | Artikli 10 lõike 1 punkt c |

Artikli 10 lõike 1 neljas taane | Artikli 10 lõike 1 punkt d |

Artikli 10 lõike 1 viies taane | Artikli 10 lõike 1 punkt e |

Artikli 10 lõike 1 kuues taane | Artikli 10 lõike 1 punkt f |

Artikli 10 lõiked 2, 3 ja 4 | Artikli 10, lõiked 2, 3 ja 4 |

Artikli 11 esimene fraas | Artikli 11 esimene lõik |

Artikli 11 teine fraas | Artikli 11 teine lõik |

Artikkel 12 | Artikkel 12 |

Artikkel 13 | - |

- | Artikkel 13 |

Artikkel 14 | Artikkel 14 |

Artikkel 15 | Artikkel 15 |

Lisa I | Lisa I |

Lisa II | Lisa II |

Lisa III | - |

Lisa IV | - |

Lisa V | Lisa III |

Lisa VI | Lisa IV |

- | Lisa V |

- | Lisa VI |

____________

[1] KOM(87) 868 PV.

[2] Vt järelduste 3 lisa A osa.

[3] Teostatud vastavalt komisjoni teatisele Euroopa Parlamendile ja nõukogule - acquis communautaire’i kodifitseerimisest KOM(2001) 645 lõplik.

[4] Vt käesoleva ettepaneku V lisa A osa.

[5] ELT C […], […], lk […].

[6] ELT C […], […], lk […].

[7] EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37.

[8] Vt V lisa A osa.

[9] EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67 .

[10] EÜT L 298, 17.10.1989, lk 23.

[11] EÜT L 108, 24.4.2002, lk 33 .

[12] ELT L 145, 30.4.2004, lk 1.

[13] ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

[14] EÜT L 11, 15.1.2002, lk 4 .

[15] UNI ja CEI on koostöös asutustega “Istituto superiore delle Poste e Telecommunicazioni” ja “ministero dell'Industria” andnud ETSI raames tehtavad tööd CONCITile (Comitato nazionale di coordinamento per le tecnologie dell'informazione).

[16] UNI ja CEI on koostöös asutustega “Istituto superiore delle Poste e Telecommunicazioni” ja “ministero dell'Industria” andnud ETSI raames tehtavad tööd CONCITile (Comitato nazionale di coordinamento per le tecnologie dell'informazione).

[17] ELT L 177, 30.6.2006, lk 1 .

[18] EÜT L 228, 16.8.1973, lk 3.

[19] EÜT 56, 4.4.1964, lk 878.

[20] EÜT L 228, 11.8.1992, lk 1.

[21] EÜT L 345, 19.12.2002, lk 1.

--------------------------------------------------