EUROOPA KOMISJON Brüssel,18.10.2016 COM(2016) 700 final KOMISJONI TEATIS Esimene eduaruanne Euroopa rände tegevuskava alusel loodud ELi ja kolmandate riikide partnerlusraamistiku kohta



1. SISSEJUHATUS Euroopa rände tegevuskavas on kirjeldatud ELi terviklikku strateegiat rändeprobleemi haldamiseks ning välistegevus on selle strateegia üks olulisemaid komponente. Praegu rändevooge põhjustavad tegurid ei kao kuhugi ka tulevikus. Seetõttu vajab EL pikaajalisi lahendusi. Esimene oluline samm selles suunas tehti juba 2015. aasta novembris Valletta tippkohtumisel. Seejärel tegi komisjon 2016. aasta juunis ettepaneku luua Euroopa rände tegevuskava raames kolmandate riikidega uus partnerlusraamistik . Euroopa Ülemkogu kiitis 2016. aasta juunis partnerlusraamistiku heaks ja kutsus üles seda kiirelt rakendama, alustades piiratud arvu riikidega. Septembris rõhutati Bratislava tegevuskavas, et selle kaudu peaks olema võimalik „vähendada ebaseadusliku rände voogusid ja suurendada tagasisaatmiste määra“, ning tuletati meelde, et edusamme hindab Euroopa Ülemkogu juba detsembris. Partnerlusraamistik on Euroopa igakülgne ja tulevikku suunatud lähenemisviis päritolu-, transiit- ja sihtriikidega koostöö süvendamiseks. Eduks on vaja kõikide osaliste täit tahet. See tähendab ELi ja liikmesriikide ühiseid pingutusi, et kõigi ELi käsutuses olevate vahendite toel leida kiireid lahendusi pakilistele rändeprobleemidele, panustada senisest otsustavamalt ebaseadusliku rände algpõhjustega võitlemisse, edendada säästvat arengut ja stabiilsust ning luua seadusliku rände võimalusi. Sellega peab kaasnema tõeline partnerlus iga kolmanda riigiga eraldi, lähtudes konkreetsetest vajadustest ja huvidest ning seades selgeid eesmärke. Igal juhul peab lähenemisviis ka edaspidi tuginema ELi poliitikat iseloomustavale humanitaar- ja inimõiguste austamisele. See on taust, millega käesolevas esimeses aruandes loetletud edusammude ning partnerlusraamistiku rakendamiseks kõrge esindaja, komisjoni ja liikmesriikide tehtud ühiste jõupingutuste kirjelduse juures arvestada. Kuigi hästi hallatud rände saavutamine nõuab pikaajalist tegevust, eeldab elude päästmise kohustus, smugeldajate ärimudeli lõhkumine ja ebaseadusliku rände kontrolli alla saamine ka kiireid tulemusi. Esimeses etapis oli vältimatu, et kõigepealt tuli luua uued struktuurid ja rahastamisvahendid, mida on vaja partnerlusraamistiku eesmärkide saavutamiseks, kuid see on andnud ka käegakatsutavaid tulemusi. Käesolevas aruandes tutvustatakse peamisi lahendamist vajavaid probleeme ning partnerlusraamistiku rakendamise järgmisi samme detsembrini ja edaspidi. 2. PARTNERLUSRAAMISTIKU KÄIMALÜKKAMINE Kokkulepped Partnerlusraamistiku kasutamisega muutub see, kuidas EL ühes liikmesriikidega haldab rändealaseid suhteid kolmandate riikidega, kes on päritolu- ja transiidiriigid. Seejuures on olulisel kohal kokkulepete põhimõte. Kokkulepped moodustavad poliitilise raamistiku pideva ja operatiivse koostöö tegemiseks, koondades erinevad tööliinid, et töötada välja laiapõhjaline partnerlus kolmandate riikidega, ühendades selgete eesmärkide seadmiseks ja ühiste kohustuste võtmiseks ELi ja liikmesriikide käsutuses olevad rahastamis-, abi- ja mõjuvahendid. Kokkulepetest võivad sündida ametlikud rahvusvahelised lepingud, nt tagasivõtulepingud. Kokkulepetega välditakse aga ohtu, et täiemahulise ametliku lepingu tehniliste üksikasjade üle läbirääkimise tõttu tulemuste saavutamine takerdub. Paralleelselt vastastikku kasulike rände haldamise elementide järk-järgult kindlaks määramisega koostatakse sellisele vastastikkusele mõistmisele tuginedes operatiivselt iga partnerriigi konkreetset olukorda arvestavad kokkulepped. Neis saavad seejärel juhtpõhimõtted, millest lähtuda ühiselt kokku lepitud eesmärkide kestlikul täitmisel. Euroopa Ülemkogu detsembris toimuval istungil hinnatakse, kui kaugele on selliste kokkulepetega jõutud. Kõige keskmes on partnerlus. Esiteks on kokkulepete eduks vaja, et EL ja liikmesriigid kohaldaksid ühtset lähenemisviisi. Partnerlusraamistiku kogu potentsiaal pääseb mõjule üksnes siis, kui liikmesriigid kaasatakse nii poliitilisse panustamisse (rõhutades käesoleva meetme esmatähtsust) kui ka praktilise toe pakkumisse (eelkõige tagasivõtmisel ja tagasisaatmisel, kuid ka muudes valdkondades nagu seaduslik ränne). Teiseks on edu võti ühine arusaam ELi ja partnerriikide huvidest. Rände haldamiseks tuleb osaliste huvisid ja prioriteete ühitades saavutada vastastikku kasulik tulemus. Kui partnerriigid näevad vaeva tulemuste maksimeerimiseks, saab ka EL jätkata suhete ja koostöö süvendamist partnerriikides ELi poliitikameetmete kogu spektri ulatuses. Kõik stiimulid tuleks integreerida, et luua koostööks vajalikud mõjuvahendid, mida saab vajaduse korral kohe kasutada, et veelgi enam toetada just kõige enam pingutavaid partnerriike, kuid mida saab kasutada ka edasimineku puudumisel tagajärgedega tegelemiseks. Laiemas plaanis on rändeprobleemi lahendamiseks vaja üleilmset lähenemisviisi. New Yorgi pagulaste ja rändajate deklaratsioonis rõhutati vajadust saavutada üleilmne vastutuse jagamine. ELi juhtroll on oluline ka edaspidi, et näidata partnerlusraamistiku ja algatuste eeskuju märgilist tähtsust ÜRO tippkohtumisel kokku lepitud eesmärkide saavutamisel. Uue partnerlusraamistiku elluviimine tegelikkuses – uute tööpõhimõtete rakendamine Esimese sammuna on EL ja liikmesriigid teinud koostööd, et täpsustada juuni teatises määratletud konkreetseid lahendusi kõige prioriteetsemate riikide jaoks. Neid pakette on võimendanud nii ELi kui ka liikmesriikide ulatuslikud poliitilised ja diplomaatilised pingutused prioriteetsete partnerriikidega ühise keele leidmisel. Edastatava sõnumi järjepidevuse tagamiseks on see toimunud kooskõlastatult, kaasates täiel määral ka ELi delegatsioonid ja liikmesriikide saatkonnad. ELi institutsioonide ja liikmesriikide vaheline kooskõlastamine on saavutanud uue taseme, mida ilmestavad strateegiliselt kavandatud kõrgetasemelised visiidid prioriteetsetesse riikidesse, oluliste ühiste infokohtumiste (nt ÜRO Peaassambleel) kaudu vahendatud sidusate sõnumite edastamine, ühine tagasiside ja aruandlus. Selle tulemusel on rändeküsimused nüüd prioriteetsete partneritega suhtlemisel kesksel kohal – ühes muude oluliste välispoliitikaküsimustega nagu julgeolek, kaubandus ja vaesuse vähendamine. Asjaomased prioriteetsed riigid on nüüd teadlikud, et EL peab rändega seotud küsimusi ülimalt oluliseks. Kirjeldatud välismeetmete kõrval tuleb parandada ka Euroopa Liidu enda menetlusi ja toiminguid, kõrvaldades näiteks riiklikul ja ELi tasandil võimalikud takistused, mis võiksid pidurdada tagasisaatmis- ja tagasivõtmismenetlusi ning rändajaid smugeldavate rühmituste tuvastamise ja jälitamise eriressursside kasutamist. Euroopa piiri- ja rannikuvalve uued volitused annavad selleks uusi võimalusi. Liikmesriikide üks peamisi panuseid käesoleva raamistiku elluviimisse oli olulisematesse kolmandatesse riikidesse saadetavate Euroopa rändeküsimuste kontaktametnike värbamine. Nad täidavad keskse kontaktpunkti ülesandeid ja esimesed kontaktametnikud asuvad tööpostile veel enne käesoleva aasta lõppu. Nad täidavad liikmesriikide sisserände kontaktametnikega, ELi ametitega, pädevate riiklike ja piirkondlike asutustega ning rahvusvaheliste organisatsioonidega koostööd tehes ELi delegatsioonide struktuuris koordinatsioonikeskuse rolli, aidates kursil püsida, partneritega suhelda ja koostööd teha ning toetades käegakatsutavate tulemuste saavutamist. Partnerlusraamistik näitab kätte stabiilse tee pikaajalise eduni. Need pingutused kannavad juba esimesi vilju. Partnerlusraamistikuga on meie dialoog partnerriikidega saanud uut hoogu, võimaldades ELi prioriteetide paremat mõistmist ja parandades koostöötahet. Viimastel kuudel on saavutatud enam kui varem mitme aastaga, sh ka tagasisaatmise ja tagasivõtmise vallas. Korraldatakse tuvastusmissioone, et lahendada probleemseid tagasisaatmata jätmisi. Edenevad arutelud, et kehtestada ELi-ülene tuvastamise ja tagasisaatmise standardne töökord. Pärast aastatepikkust ummikseisu alustatakse peagi oluliste partneritega tagasivõtmisläbirääkimisi. Poliitilise dialoogi toetuseks pakutakse finants- ja tehnilist abi, millele lisanduvad kõrvalmeetmed ja muu sihtotstarbeline abi, et toetada rändest ja smugeldamisest kõige enam mõjutatud kogukondade vastupanuvõimet ning sügavuti algpõhjustega võidelda.

3. PARTNERRIIGID 3.1 Prioriteetsed riigid Ränne on nüüd ELi ja Aafrika suhetes kesksel kohal. 2015. aasta novembris õnnestus Valletta tippkohtumisel koondada erinevad huvid ühisesse tegevuskavasse ning 35 Aafrika riigi ja ELi liikmesriikide juhid nõustusid rände haldamise ühtsete põhimõtetega. Nad esitasid tervikliku poliitilise deklaratsiooni ja seadsid eesmärgiks rakendada igakülgne tegevuskava, leppides kokku terviklikus ja tasakaalustatud koostöös, mille raames viiakse meetmeid paralleelselt ellu viies tegevusvaldkonnas. Suutlikkus ühendada kõigi osalevate riikide jaoks vastuvõetavad ja kõigi nende riikide suhtes kohalduvad laiapinnalised lahendused võimalusega teha iga riigiga eraldi süvendatud koostööd valmistas ette pinnase partnerlusraamistiku elluviimiseks. Kõige prioriteetsema tegevuse all määratletud riigid on olulised ebaseadusliku rände päritolu- või transiidiriigid, milles mõnes viibib ka palju põgenikke ja kus tuleb hakkama saada riigisisese ümberasumisega. Lisaks peab suurem osa neist riikidest lahendama eriomaseid arengu- ja julgeolekuprobleeme. Niger Niger on Lääne-Aafrikast tulevate, Vahemere keskosa rändeteel liikuvate rändajate jaoks oluline transiidiriik. Agadezi piirkond jääb teele Sahara kõrbe läbimisel ja on seega sõlmpunkt, mida läbivad kümned tuhanded ebaseaduslikud rändajad, kes üritavad (tavaliselt Liibüa kaudu) jõuda üle Vahemere Euroopasse. Need rändajad asuvad väga ohtlikule rännakule ja paljud neist surevad teel. Samas on Niger väga vaene riik ja peab toime tulema suurte julgeolekuohtudega (sh Boko Haramiga), mis kõik kurnab riigi niigi piiratud eelarvevahendeid. Endiselt on suur probleem kuritegelikud võrgustikud, kes riigi põhjaosas piiriäärsetel aladel rändajate smugeldamise ja inimkaubandusega tegelevad. Niger on tõendanud, et soovib rändeküsimuses arendada ELiga tihedamat koostööd. See oli nii juba enne partnerlusraamistikku. Kõrge esindaja / asepresidendi Nigeri-visiit 2015. aasta septembris ning seejärel volinik Mimica visiit 2015. aasta novembris aitasid olulisel määral kaasa sellele, et algatati dialoog, mille tulemusel jõuti Nigerit läbivate ebaseaduslike rändajate voo piiramisel ka konkreetsete tegudeni. Samuti juhtisid Saksamaa välisminister ja Prantsusmaa välisminister 2016. aasta mais kõrgetasemelist dialoogi, mille tulemusel koostati ühine rändedeklaratsioon, ning edasiarendusena kohtus kõrge esindaja / asepresident juunis ELi G5 ministrite kohtumise raames Nigeri välisministriga. Alates 2016. aasta juunist on partnerlusraamistik koostööd märkimisväärselt võimendanud. Ränne oli volinik Stylianidese juulis toimunud missiooni üks põhiteemasid ja sellele järgnes tegevus tehnilisel tasandil. See andis impulsi, et luua rände kooskõlastamise kohalik platvorm („koordineerimisplatvorm“), mida juhivad ühiselt siseminister ja ELi Nigeri delegatsiooni juht. Liikmesriikide kõrgemate ametnike osalusel toimus esimene kohtumine juba 6. oktoobril 2016. Nigeri ametiasutused on asutanud inimkaubanduse vastu võitlemiseks spetsiaalse ameti, kuhu saab suunata ka ELi toetuse. Ränne oli samuti üks põhiteemasid augustis Saksamaa majanduskoostöö- ja arenguministri visiidi ajal ning oktoobris Saksamaa liidukantsleri visiidi ajal. Tihedas koostöös ELiga on valmimas Nigeri ametiasutuste tegevuskava smugeldamise vastu võitlemiseks, ebaseadusliku rände vähendamiseks ja enim smugeldamisega seotud kogukondadele alternatiivsete majanduslike võimaluste pakkumiseks. Nigeri valitsus on alates augustist märkimisväärselt suurendanud rändajate smugeldamise vastu võitlemist. Selle tulemusel on smugeldamise kahtlusega vahistatud 47 isikut, kes praegu ootavad kohtumenetlust, ja arestitud on üle 63 sõiduki. Nigeri valitsus kohaldab ilma kehtivate dokumentideta Liibüasse või Alžeeriasse suunduvate ebaseaduslike rändajate kontrollimisel rangemaid meetmeid ning korraldab teadlikkuse parandamise kampaaniaid, et vähendada inimeste indu võtta ette ohtlikku teed Euroopasse. Agadezi on saadetud tagasi sajad ebaseaduslikud rändajad, kes vabastati või anti üle Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni transiidikeskusele, et nad pöörduks vabatahtlikult oma päritoluriiki tagasi. EL on samal ajal rakendanud erinevaid vahendeid. Eelnevalt loodud Euroopa Liidu ÜJKP missioon Nigeris (EUCAP Sahel Niger) asutas Agadezis alalise kohaliku esinduse, kuhu lähetati tööle kümme rahvusvahelist töötajat, kes pakuvad erikoolitust (sh dokumentide võltsimise, inimkaubanduse ja kriminaaluurimismeetodite vallas) ning nõustavad Nigeri tsiviilkaitsetöötajaid ja prokuröre. Kohalik esindus saavutab täieliku tegevusvõime aasta lõpuks. EL on märkimisväärselt suurendanud tuge piiride haldamisele ning kuritegelike võrgustikega võitlemise meetmetele, samuti ebaseadusliku rände algpõhjustega tegelemisele, sh noortele töökohtade loomisega. Samuti aitab Nigeris rände haldamist, julgeolekut ja piiride haldamist parandada Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfond („ELi Aafrika usaldusfond“). Projektid hõlmavad rändajatega seotud ressursside ja reageerimise mehhanismi, suutlikkuse suurendamist ning tuge Agadezi kohalikule majandusele, mis praegu sõltub suuresti rändajate transiidivoost saadavast sissetulekust. Liikmesriikide toetuse raames on Nigeri ametiasutusi muu hulgas abistatud olulisemate seadmete ja vahenditega. Joonis: Nigerist lahkuvate ja Nigerisse saabuvate rändajate kõver (allikas: Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon) Praegu on ELi ja Nigeri alates 2016. aasta juunist toimunud rändealase tihendatud koostöö täielikku mõju veel vara hinnata. Siiski on võimalik, et senised jõupingutused on aidanud väljaminevaid vooge märkimisväärselt vähendada, sest alates oktoobri algusest on täheldatud senistele suundumustele vastupidiselt, et sissetulevad vood vähenevad. Ühtlasi on märkimisväärselt suurenenud vabatahtlike tagasipöördumiste arv, mis 2015. aastal oli 1 721, kuid on 2016. aastal esimese 8 kuuga juba rohkem kui 3 020. EL toetab Nigeris nelja rändajate transiidikeskust, kus on kokku 1 500 kohta ja mille kaudu on alates 2015. aasta novembrist kuni 2016. aasta juulini abistatud üle 12 000 rändaja. Need positiivsed muutused on toimunud riigis, mida iseloomustab keeruline julgeolekuolukord ja probleem äärmise vaesusega. ELil on kindel soov neid edusamme edasiseks arenguks ära kasutada ja jätkata Nigeri toetamist erinevate probleemidega toimetulemisel. Peamised valupunktid ja järgmised sammud Edasine panustamine koordineerimisplatvormi ja kõrgetasemeliste visiitide kaudu.

Agadezis asuva kohaliku esinduse täielik tegutsemisvõime ja tugevam koostöö ÜJKP raames. Tööd alustab Euroopa rändeküsimuste kontaktametnik. Smugeldamisest ja inimkaubandusest kõige enam mõjutatud kogukondade ja isikute toetamine alternatiivsete elatise teenimise võimaluste loomisega. Agadezi piirkonnas smugeldamise vastu võitlemise tegevuskava rakendamise toetamine, sh piirivalve ja õiguskaitse valdkonna koostööks. Jätkub koolituste ja vahendite tagamine. Eriesinduse loomine riikliku riskianalüüsivõime parandamiseks ning piirkondlikuks koostööks ja teabevahetuseks. Suurem finantsabi tagasipöörduvate rändajate taasintegreerimiseks ja vastuvõtvatele kogukondadele. Nigeeria Nigeeria on Aafrika suurima ja kiirelt kasvava rahvaarvuga riik. Samuti on see oluline ELi saabuva ebaseadusliku rände päritoluriik, kust 2015. aastal tuli ebaseaduslikult üle piiri rohkem kui 23 000 inimest ja peaaegu sama arv (22 800) inimesi 2016. aasta esimesel kaheksa kuu jooksul. Inimkaubandus on seal suur probleem. Tagasisaatmise määr on viimastel aastatel langenud, kuid see oli 2015. aastal siiski 34 %, mis näitab, et koostöö siiski toimub. Kuigi Nigeeria majanduskasv on viimastel aastatel olnud märkimisväärne, peab riik sellest hoolimata veel lahendama mitmeid probleeme, sh julgeolekurindel (Boko Harami mässulised). See on üks peamisi kohti, kust hangitakse võltsitud passe ja muid isikut tõendavaid dokumente, ning see asjaolu on väga murettekitav nii Nigeeria kui ka ELi jaoks. Samuti on Nigeeria üks peamisi inimkaubanduse ohvrite päritoluriike. Seega peaks koostöö suurendamine olema järgmistel nädalatel eriti oluline. Nigeeria ja EL kirjutasid 2015. aasta märtsis alla (esimesele omataolisele kolmanda riigiga sõlmitud) rände ja liikuvuse ühisele kavale, mis tagab süvendatud koostöö stabiilse raamistiku. See hõlmas muu hulgas järgmisi teemasid: ELi suunduva seadusliku rände kanalid, eelkõige kvalifikatsioonide tunnustamise ja korduvrände kaudu, Aafrika riikide vahelise liikuvuse hõlbustamine, elutähtsasse infrastruktuuri investeerimine ning olulistes sektorites (nt põllumajanduses) majanduslike võimaluste ja töövõimaluste loomine. Partnerlusraamistik on sellele koostööle lisanud uue mõõtme. ELi ja Nigeeria vahelise tagasivõtulepingu läbirääkimisi on kiirendatud, andes nõukogule 2016. aasta septembris ametlikult läbirääkimiste volituse ning seades läbirääkimiste alguskuupäevaks 25. oktoobri. Nigeeria on eriti huvitatud tagasivõtmiseks tehtava koostöö lihtsustamisest ELi-ülese lepingu abil. Itaalia ja Saksamaa välisminister külastasid Nigeeriat ja rõhutasid rändeküsimusega tegelemise olulisust. Praktilise koostöö näide on ka kontaktpunktide määramine muu hulgas tagasivõtmise ja smugeldamise valdkonnas ning ühiste tagasisaatmisoperatsioonide parimate tavade pidev täiustamine. Samal ajal on paranenud tagasisaatmisalane operatiivkoostöö, mida näitab Nigeeria osalemine Euroopa piiri- ja rannikuvalve tagasisaatmisteemalisel üritusel ning tuvastusmissioonid, mis on kavas korraldada liikmesriikidesse novembris ja mille kordaminekuks on vaja liikmesriikide täit koostööd. Lisaks Euroopa Arengufondi raames toimuvale koostööle on ELi Aafrika usaldusfond ellu kutsunud projekte, mille kaudu lahendada konkreetseid rände haldamise probleeme ning võidelda ebaseadusliku rände algpõhjustega. Ootel on projekt, millega aidatakse kaasa rände paremale haldamisele ning hõlbustatakse tagasipöördumist ja jätkusuutlikku taasintegreerimist. Peamised valupunktid ja järgmised sammud Tagasivõtulepingu läbirääkimiste edendamine, et kiiresti lepingu sõlmimiseni jõuda. Tagasisaatmise ja tagasivõtmise operatiivkoostöö edasine parandamine, sh tuvastusmissioonide kaudu. Inimkaubanduse ja smugeldamise vastase võitluse tugevdamine. Rohkem algatusi ärilise koostöö valdkonnas, sh algpõhjustega võitlemiseks. Tööd alustab Euroopa rändeküsimuste kontaktametnik.

Rändajate smugeldamisega võitlemiseks ELi koostöö platvormi loomine. Kasutatakse seaduslike rändekanalite, ERASMUSe ning muude poliitikavaldkondade ja vahendite võimalusi. Senegal Senegal on ELi olulisim poliitiline partner Lääne-Aafrika piirkonnas. Senegalist ELi suunduva ebaseadusliku rände tase on märkimisväärne (rohkem kui 6 300 ebaseaduslikku piiriületust 2015. aastal) ja tagasisaatmise määr on ebapiisav (2015. aastal 22,4 %). Nii Aafrika-sisese kui ka ELi suunduva rände traditsioon on Senegalis pikk ja ränne on majanduslikult oluline, kuna rahasaadetised moodustavad ligikaudu 10 % SKPst. Märkimisväärsed seaduslikud sisserändevõimalused on juba loodud – 2014. aastal elas ELis seaduslikult üle 220 000 senegallase ning igal aastal annavad ELi liikmesriigid Senegali kodanikele välja keskmiselt 15 000 – 20 000 uut elamisluba. Senegal on olnud oluline osaleja Rabati protsessis ning Valletta tippkohtumisel ja tegevuskavas, pannes eelkõige rõhku seaduslikule rändele ning võitlusele rändajate smugeldamise ja ebaseadusliku rände algpõhjustega. Partnerlusraamistiku abil peetakse nüüd Senegaliga intensiivset dialoogi rändeprobleemide üle. Volinik Avramopoulos käis 2016. aasta juulis Dakaris ja tegi ettepaneku rände haldamise kõiki aspekte hõlmava koostöö arendamiseks. See oli oluline samm tuvastusmissioonide varasemal algatamisel ja nüüd on need kavas korraldada novembri lõpus. Üldise ELi lähenemisviisiga kooskõlas on mitu liikmesriiki algatanud läbirääkimised kahepoolsete tagasisaatmis- või tagasivõtulepingute üle või teinud ettepaneku selliste läbirääkimiste algatamiseks. Alates juulist on toimunud mitu kõrgetasemelist visiiti. Saksamaa majanduskoostöö- ja arenguminister külastas Senegali augustis ja Prantsusmaa siseminister oktoobris. Tagasisaatmise parema töökorralduse üle peetavad läbirääkimised Euroopa piiri- ja rannikuvalve ning Senegali ametiasutuste vahel edenevad hästi. Nimetatud algatused aitavad kaasa rändealase koostöö tihendamisele, kaasa arvatud tagasisaatmisel ja reisidokumentide kättetoimetamisel. Selleks et toetada Senegali püüdlusi võidelda ebaseadusliku rände algpõhjustega, on ELi Aafrika usaldusfondi raames algatatud noortele töökohtade loomise projekte. Senegal osaleb ka piirkondlikus projektis, millega toetatakse õiguskaitseasutusi. Samuti on ettevalmistamisel projektid, millega aidatakse kaasa paremale rände haldamisele ja tagasipöördumise hõlbustamisele, rahvastikuregistri süsteemide koondamise toetamisele ning majanduslike ja töövõimaluste loomisele suure rändepotentsiaaliga piirkondades. Peamised valupunktid ja järgmised sammud Viia liikmesriikides ellu kavandatud tuvastusmissioonid. Koostöö reisidokumentide valdkonnas. Tugevdada ELi raamistikus kahepoolseid koostöövõimalusi. Tööd alustab Euroopa rändeküsimuste kontaktametnik. Toetada rahvastikuregistrite ja biomeetria edasiarendamist. Leppida Euroopa piiri- ja rannikuvalvega kokku töökorralduses. Kasutatakse seaduslike rändekanalite, ERASMUSe ning muude poliitikavaldkondade ja vahendite võimalusi. Mali Mali on oluline päritolu- ja transiidiriik. Riigis on pikk väljarände traditsioon ning 2014. aastal moodustasid rahasaadetised kuni 7,7 % riigi SKPst. Lääne-Aafrikas on hinnanguliselt 1,5 miljonit mali rändajat. Mali kodanikud on rohkem kui 6 500 ebaseadusliku piiriületusega 2015. aastal Lääne-Aafrikast Euroopasse sisenevate ebaseaduslike rändajate kõige olulisemate rühmade seas. Ebaseaduslike rändajate tagasisaatmine Malisse on seni olnud vähene – 2015. aastal oli tagasisaatmise määr vaid 11,4 %. Viimased neli aastat on Malis olnud kriis ja sisemised rahutused, mille põhjuseks on mitme relvastatud rühmituse kohalolu. 2015. aasta juunis kirjutati alla rahulepingule. Käimasolev rahuprotsess edeneb väga visalt, mis teeb poliitilise ja julgeolekuolukorra ebastabiiseks. Selline areng võib ohustada rände haldamise püüdlusi. EL ja liikmesriigid annavad riigi stabiliseerimiseks laiaulatuslikku poliitilist, diplomaatilist ja julgeolekualast toetust. Valletta tippkohtumine ja sellele järgnenud, 2016. aasta aprillis peetud esimene kõrgetasemeline rändedialoog, mida juhtis ELi nimel Madalmaade välisminister, olid olulised sammud rände eri aspekte käsitleva koostöö tihendamisel Maliga. Partnerlusraamistikuga on seda tööd tõhustatud. Malisse on toimunud mitu kõrgetasemelist missiooni, viimati Eesti peaministri visiit septembri alguses, volinik Mimica visiit septembri lõpus ja Saksamaa liidukantsleri visiit oktoobris. Mali on rändeprobleemide jaoks nimetanud koordinatsioonikeskuse, mis tagab rände üle peetava operatiivdialoogi jaoks ühtse kontaktpunkti ja koordinaatori. Praegu on lõpetamisel standardne töökord, mille eesmärk on parandada koostööd Mali konsulaatide ja liikmesriikide rändeasutuste vahel, samuti kiirendada tuvastamise ja tagasisaatmise menetlust. Lisaks toimub novembri lõpus tuvastusmissioon. Neid konkreetseid meetmeid on edendatud diplomaatilise töö kaudu, sealhulgas volinik Mimica 2016. aasta septembri visiidi ja Saksamaa liidukantsleri oktoobri visiidi kaudu. Mali on seni üks suurimaid ELi Aafrika usaldusfondist rahastatud projektidest abisaajaid. Heaks on kiidetud juba kuus projekti, sealhulgas piirihaldust käsitlev projekt. Ettevalmistamisel on täiendavad projektid, millega aidatakse kaasa paremale rände haldamisele, tagasipöördumise hõlbustamisele ja jätkusuutlikule taasintegratsioonile, rahvastikuregistri süsteemide koondamise toetamisele ning majanduslike ja töövõimaluste loomisele suure rändepotentsiaaliga piirkondades.

Peamised valupunktid ja järgmised sammud Viia lõpule kokkulepe standardse töökorra kohta ja alustada selle rakendamist. Viia liikmesriikides ellu kavandatud tuvastusmissioonid. Tugevdada ametite (Euroopa piiri- ja rannikuvalve ning EUROPOL) tööd kohapeal. Tööd alustab Euroopa rändeküsimuste kontaktametnik. Kasutatakse seaduslike rändekanalite, ERASMUSe ning muude poliitikavaldkondade ja vahendite võimalusi. Etioopia Etioopia on Aafrika Sarve piirkonnast pärit rändajate peamine päritolu- ja transiidiriik. Samuti võtab Etioopia vastu Aafrika suurimat pagulaste kogukonda (rohkem kui 730 000 pagulast). Rände tõuketegurite hulka kuulub toiduga kindlustamatus, millele lisandub kiiresti kasvav elanikkond, surveloodusvaradele, töövõimaluste nappus ning puudulik juhtimine ja poliitiliste vabaduste puudumine. 9. oktoobril kuulutas Etioopia pärast sagenenud vägivaldseid meeleavaldusi välja erakorralise seisukorra kuni kuueks kuuks. EL ja liikmesriigid teevad diplomaatiliste kanalite kaudu intensiivset koostööd Etioopia partneritega, et aidata praegusele olukorrale lahendusi leida. Rohkem kui 100 miljonilise elanikkonnaga Etioopia on ka Euroopasse suunduvate ebaseaduslike rändajate lähtepunkt. Ehkki 2015. aastal registreeriti vaid 2 700 ebaseaduslikku piiriületust, prognoositakse, et Etioopia ebaseaduslike rändajate arv võib olla suurem, kuna kahtlustatakse, et paljud väidavad end olevat eritrealased, kuna nende puhul on heaks kiidetud varjupaigataotluste arv suurem. Rahasaadetised moodustavad märkimisväärse osa Etioopia tuludest (hinnanguliselt toetab see Etioopia majandust kolm korda rohkem kui arengukoostöö). Tagasisaatmise määr on väga madal (2015. aastal 12,2 %). 2015. aasta oktoobris algatati kõrgetasemeline rändedialoog ning 2015. aasta novembris kirjutati alla rände ja liikuvuse ühisele kavale. Tiheneva koostöö taustal algatati 2016. aasta juunis ELi ja Etioopia strateegilise koostöö raames rändealane valdkondlik dialoog. Lisaks on Etioopia Hartumi protsessi tulevane eesistuja, võttes juhtpositsiooni piirkondlikes jõupingutustes võidelda inimkaubanduse ja inimsmugeldamisega. Partnerlusraamistikus on pandud rõhk sellele, et kasutada kõnealust dialoogi konkreetsete käimasolevate tagasisaatmisjuhtumite lahendamisel tõhusa partnerluse näitena. Toimunud on kõrgetasemelised ja liikmesriikide visiidid, eelkõige Slovaki välisministri ja Saksamaa liidukantsleri visiit oktoobris. Jätkatakse diplomaatilisi püüdlusi, et veelgi tõhustada mitut rände aspekti käsitlevat koostööd, eelkõige tagasisaatmiste valdkonnas, kus koostööga ei ole veel konkreetseid tulemusi saavutatud. Seetõttu on oluline esimene samm Etioopia valitsuse teadaanne selle kohta, et nad on tagasisaatmiseks tuvastanud suurema osa käesoleva aasta esimeses pooles esitatud juhtumitest. Etioopia ametiasutused nimetasid kontaktpunkti, kes teeb liikmesriikidega koostööd tuvastamise ja tagasisaatmise küsimustes. EL annab rahalist toetust, et parandada segarändevoogude haldamist Etioopias. ELi Aafrika usaldusfond kiitis lisaks piirkondlikele programmidele heaks mitu projekti. Käimas on biomeetria- ja taasintegratsioonialaste projektide ettevalmistamine. Etioopia on teinud ELi toetusel edusamme pagulaste elatise teenimise võimaluste toetamisel, eelõige 2016. aasta septembri teadaandega, et ta loob kahe uue tööstuspargi rajamise kaudu pagulastele 30 000 töökohta (kokku on eesmärk luua 100 000 töökohta). Peamised valupunktid ja järgmised sammud Kinnitada käimasolevate juhtumite menetlemise kord. Seada sisse kooskõlastatud menetlus tagasisaatmistes kokkuleppele jõudmiseks ja nende täideviimiseks. Tõhustada abi projektidele, millega parandatakse pagulaste elatise teenimise ja tööhõivevõimalusi. Tõhustada abi rahvastikuregistri / isikut tõendavate dokumentide arendamiseks. Tööd alustab Euroopa rändeküsimuste kontaktametnik.

Kasutatakse seaduslike rändekanalite, ERASMUSe ning muude poliitikavaldkondade ja vahendite võimalusi. 3.2 Jordaania ja Liibanon Juuni teatises rõhutati, et nii Jordaania kui ka Liibanon näevad tõsist vaeva Süüria kriisi mõjuga toimetulekul. Jordaania on võtnud vastu ligikaudu 1,4 miljonit süürlast, mis võrdub peaaegu 20 %ga elanikkonnast. ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet on registreerinud 630 000 süüria pagulast, kellest üle 70 % on naised ja lapsed. Liibanon on maailma suurima pagulaste määraga riik elaniku kohta – 2016. aasta juuni seisuga on ta vastu võtnud üle 1 miljoni ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametis registreeritud Süüria pagulase. ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti hinnangul võib Süüria pagulaste tegelik arv olla isegi 1,3 miljonit. Praegune olukord avaldab tugevat survet loodusvaradele, nagu vesi, halvendab pagulaste ja vastuvõtvate kogukondade vahelisi suhteid ning vähendab juurdepääsu haridusele, tervishoiuteenustele ja töökohtadele. Läbivaadatud Euroopa naabruspoliitikas sätestatakse partneritega kahepoolsete suhete piiritlemise uus raamistik. See on sõnastatud ka dokumendis „Partnerluse prioriteedid“, mis on aluseks suhetele konkreetse riigiga ja milles lepitakse eelolevateks aastateks kokku piiratud hulgas sihtprioriteetides. EL ja Liibanon ning Jordaania leppisid kokku, et dokumendile „Partnerluse prioriteedid“ lisatakse lisa, mida nimetatakse ka „Kokkuleppeks“. Selles määratakse kindlaks ELi, Liibanoni ja Jordaania kohustused seoses Süüria kriisi mõjuga. Kõnealused dokumendid on nüüd valmis ametlikuks heakskiitmiseks vastavates assotsiatsiooninõukogudes. EL on juba sõlminud liikuvuspartnerluse Jordaaniaga ja varsti on kavas lõpule viia liikuvuspartnerluse läbirääkimised Liibanoniga. 8. novembril algavad läbirääkimised ELi tagasivõtulepingu üle ja samal ajal toimuvad viisalihtsustuslepingu läbirääkimised. Kõnealune töö oli partnerlusraamistiku teatise avaldamise ajal juba käimas ja sellest on tingitud ka vormilised erinevused, kuigi lähenemisviis on juba sama. Kokkulepped põhinevad peamiselt mõlema riigi poolt kindlaks määratud prioriteetidel ning kasutavad mõlema riigi täiendava toetamise eesmärgil mitme eri valdkonna tegevuspõhimõtteid. Kokkulepetes keskendutakse mõlema riigi institutsioonilise ja majandusliku vastupanuvõime tugevdamisele, laiendades samal ajal teenuseid ja majanduslikke võimalusi Süüria pagulaste ja vastuvõtvate kogukondade jaoks, parandades kaitset, tööhõive võimalusi, hariduse ja põhiteenuste kvaliteeti. See hõlmab ka Jordaaniaga juulis saavutatud kokkulepet lihtsustada päritolureegleid, mida Jordaania eksportijad kasutavad ELiga kauplemisel, lihtsustades seeläbi juurdepääsu ELi turule ja aidates samal ajal Jordaanial leida töövõimalusi riigis viibivatele Süüria pagulastele. Prioriteetseid meetmeid rahastatakse täiendavatest ELi vahenditest, mis lubati Liibanonile ja Jordaaniale Londoni konverentsil, sealhulgas vähemalt 1 miljardit eurot, mis tuleb eraldada 2016. ja 2017. aastal, ning lisavahendid, mille EL võib eraldada tulevikus, seda eelkõige Süüria kriisile reageerimiseks loodud Euroopa Liidu piirkondliku usaldusfondi kaudu. Peamised valupunktid ja järgmised sammud Kinnitada kokkulepped assotsiatsiooninõukogudes. Alustada läbirääkimisi ELi-Jordaania viisalihtsustus- ja tagasivõtulepingute üle. Viia lõpule läbirääkimised ELi-Liibanoni liikuvuspartnerluse üle. 3.3 Olukord muudes riikides Paralleelselt intensiivsete jõupingutustega kõige prioriteetsemates riikides on partnerlusraamistiku lähenemisviisi edendatud paljudes riikides, mis on tõhusa rändepoliitika elluviimise seisukohast väga olulised. Selle tulemusel on astutud konkreetseid samme partnerlusraamistiku eesmärkide suunas. Oluline näide on 2. oktoobril alla kirjutatud „Afganistani ja ELi ühised edasised sammud seoses migratsiooniküsimustega“. See on selge märk Afganistani soovist muuta kõnealuse valdkonna koostöö prioriteetsemaks. Laiaulatuslikust raamistikust saavad kasu mõlemad osalejad ja see aitab ületada varem edasiminekut seganud takistusi. EL ootab tõhusa rakendamise tagamiseks tihedat koostööd Afganistaniga. EL on ka muudel juhtudel tihendanud kontakte partneritega, et rõhutada rände uut rolli välissuhetes. ELi-Pakistani tagasivõtulepingu rakendamisel esinevate püsivate raskustega võitlemine on tagasivõtmise ühiskomitee korrapärastel koosolekutel otsustavalt käsile võetud ning juulis loodi rändajate smugeldamise probleemiga võitlemiseks sihtotstarbeline koostööplatvorm. Olukorra parandamise meetmed tuleb võimalikult kiiresti ellu viia. Sarnaselt oli oluline samm, et 2016. aasta aprillis lepiti Bangladeshiga kokku meetmed, mis hõlmasid kohustust tagasisaatmise standardtöökorra arendamiseks, tuvastusmissioone, teavituskampaaniaid ja taasintegratsiooniprojekte. Kuid sellele järgnenud edasiminek on olnud aeglane. Muud riigid, kus uut protsessi tuleb tulemuste saavutamiseks edendada, hõlmavad päritolu-, transiidi- ja sihtriiki Iraani, kellega on kavas pidada ulatuslikku rändealast dialoogi. Samuti vajavad eritähelepanu Alžeeria ja Maroko. Rändega seotud probleemid on nüüd peamistele partneritele ELi finantsabi andmisel kesksel kohal. Ehkki arvnäitajad püsivad väikesed, on märke Egiptusest lähtuva rändajate smugeldamise sagenemise kohta. Kontakte on tihendatud, viimati volinik Hahni visiidiga. Vahendeid on eraldatud suutlikkuse suurendamise projektidele, haavatavate ja muude rändele kalduvate rühmade toetamisele ning ühistele smugeldamisvastastele meetmetele, kasutades ära nii Süüria kriisile reageerimiseks loodud Euroopa Liidu piirkondlikku usaldusfondi kui ka ELi Aafrika usaldusfondi. Selline sihipärane tegevus on oluline aspekt ka uutes suhetes Tuneesiaga, et suurendada vastupanuvõimet ebakindlas sotsiaal-majanduslikus ja julgeolekuolukorras. Tuneesiaga on juba algatatud läbirääkimised viisalihtsustus- ja tagasivõtulepingute üle ning nende lepingute kiire sõlmimine peaks olema prioriteet. Liibüa on otsustava tähtsusega kui Vahemere keskosa rändetee peamine väljumiskoht. Stabiilne ja ühtne Liibüa valitsus, kes saaks käsutada kõiki julgeolekujõudusid, aitaks kõige rohkem kaasa olukorra haldamisele, seda mitte ainult rannikul, vaid ka suutlikkuse kaudu võtta riigi rände haldamisel kasutusele ennetav lähenemisviis . Euroopa reageerimisel rändekriisile on Vahemerel olnud kõige tähtsam operatsioon EUNAVFOR MED Sophia . Seda on toetatud ka Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissiooniga Liibüas, sh kriisiohje suutlikkuse suurendamise tsiviilmissiooni plaanid, samuti ELi–Liibüa komitee, mis tegeleb maismaapiiri integreeritud haldamisega. Käimasolevate ja hiljuti lõpetatud projektide väärtus on 30 miljonit eurot. Kõnealused projektid keskenduvad peamiselt kaitse ja abi pakkumisele haavatavatele rändajatele ja riigisisestele põgenikele nii kogukondades kui ka kinnipidamiskeskustes, samuti kogukondade stabiliseerimise suurendamisele ja võitlusele rändajate smugeldamise vastu. Samuti jätkatakse tööd humanitaarse repatrieerimise ja taasintegratsiooni tõhustamiseks. Piirkondlikul tasandil arendatakse Liibüa, Nigeri ja Tšaadi välisministrite kolmepoolse piirihaldust käsitlenud kohtumise järelmeetmena ELi toetuse abil koostööraamistikku. Tuleks märkida, et sagenevad aruanded Liibüasse lõksu jäänud rändajate humanitaarolukorra olulise halvenemise kohta. 3.4 Koostöö horisontaalraamistik Partnerlusraamistiku lähenemisviis on arendanud edasi ELi käimasolevat rändealast koostööd ja selle eesmärkide saavutamist kiirendanud. Valletta tegevuskava pani aluse tõhustatud rändealasele koostööle Aafrika riikidega. Valletta tippkohtumisel tehti Euroopa ja Aafrika arengu- ja rändeteemalisele dialoogi („ Rabati protsess “) raames Hartumi protsessile ülesandeks jälgida Valletta tegevuskava elluviimist. Rabati protsess on rakendanud projekti, mis edendab diasporaa investeerimist rände päritoluriikidesse.