ECRISe üksikasjalikes tehnilistes kirjeldustes on loetletud 225 näitajat, mida ECRISe puhul jälgitakse. Selle statistika loob süsteem automaatselt liikmesriigi tasandil ja liikmesriigid saadavad need andmed üks kord kuus Euroopa Komisjonile.

·Ehkki ECRIS on välja töötatud eelkõige liidu kodanikke puudutava teabe vahetamiseks, on selle süsteemi kaudu võimalik vahetada teavet ka kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute (TCN) kohta. Komisjon tegi statistilise aruandega samas paketis ettepaneku kehtestada täiendavad õigusaktid, millega luuakse keskne ECRIS-TCN-süsteem kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute andmete töötlemiseks ECRISe kaudu.

·Liikmesriigil, kes on süüdi mõistnud mõne teise liikmesriigi kodaniku, on õiguslik kohustus teavitada ECRISe kaudu selle isiku kodakondsusjärgset liikmesriiki süüdimõistva kohtuotsusega seotud teabest võimalikult kiiresti ja edastada ka hilisemaid ajakohastatud andmeid (teavitused uute süüdimõistvate kohtuotsuste ja andmete ajakohastamise kohta).

Käesolev aruanne on komisjoni esimene statistiline aruanne ECRISe kaudu karistusregistri andmete vahetamise kohta liikmesriikide vahel, mis on ette nähtud nõukogu otsuse 2009/316/JSK artiklis 7.

Teabepäringute ja neile antavate vastuste arv on viimase viie aastaga kiiresti suurenenud ning jõudis 2016. aastaks 364 000 päringuni ja 350 000 vastuseni. See on positiivne märk liikmesriikide suurenevast teadlikkusest selle kohta, kui vajalik on kasutada ECRISt andmete pärimiseks nii kriminaalmenetluses kasutamiseks kui ka muuks otstarbeks, näiteks seoses töölevõtuga, eriti selliste töökohtade puhul, mis eeldavad otseseid ja korrapäraseid kontakte lastega, kooskõlas direktiiviga 2011/93/EL .

Alates 2014. aastast, kui süsteemiga oli liitunud 25 liikmesriiki, on uute süüdimõistvate kohtuotsuste kohta edastatavate teadete arv järk-järgult stabiliseerunud ja 2016. aastaks jõudis see 330 000 teateni. Sellele eelnes esialgne kiire kasvu periood, mil võrgustikuga liitusid uued liikmesriigid, kes lõid omavahel uusi ühendusi. Eeldatavalt suureneb see arv sõltumatult süüdimõistvate kohtuotsuste arvust veelgi sedamööda, kuidas omavahelise ühendatuse määr läheneb 100 %-le.

Alates ECRISe esimesest tegutsemisaastast on 31 % teabepäringutele isiku varasema karistatuse kohta vastatud teabega varasemate süüdimõistvate kohtuotsuste kohta. See tähendab, et 31 % teabepäringu puhul oli asjaomane isik mujal ELis juba varem üks kord või korduvalt süüdi mõistetud. See näitab, kui oluline on ECRIS karistusandmete kohta teabe saamisel. 2016. aastal sisaldas üle 105 000 vastustest teavet varasemate kriminaalkaristatuste kohta.

Kui 2012. aasta lõpuks olid kõik süsteemis osalevad liikmesriigid vahetanud 300 000 teadet, siis 2016. aastal jõudis see arv ligi kahe miljonini, mis tähendab ühes kuus keskmiselt 165 000 teadet. Praegu saadetakse nii teateid uute süüdimõistvate kohtuotsuste kohta, teabepäringuid kui ka vastuseid teabepäringutele umbes 350 000 aastas. Kõige aktiivsem liikmesriik nende kolme teateliigi kogumahu arvestuses oli 2016. aastal DE (24,9 %), millele järgnesid UK (13,7 %), IT (7,7 %), PL (6,6 %) ja RO (5,5 %).

Pärast ECRISe viit tegutsemisaastat on kõik 28 liikmesriiki nüüdseks ECRISega ühendatud; Sloveenia ja Portugal liitusid 2017. aasta jaanuaris. Ometi ei vaheta ükski liikmesriik ECRISe kaudu teavet kõigi ülejäänud 27 liikmesriigiga. 2016. aasta lõpu seisuga oli loodud üksnes 76 % kõigist võimalikest omavahelistest ühendustest. Seega ei ole veel jõutud süsteemi lõpliku eesmärgini ehk selleni, et iga liikmesriik oleks ECRISe kaudu kõigi teiste liikmesriikidega ühenduses ja vahetaks nendega teavet.

Samuti paluti liikmesriikidel esitada statistika selle kohta, kui palju süüdimõistvaid kohtuotsuseid on liikmesriigid langetanud oma territooriumil teiste liikmesriikide (kolmandate riikide) kodanike suhtes, et saada teavituskorra rakendamisest ülevaadet.

Aruanne põhineb süsteemi automaatselt loodud statistikal, mille liikmesriigid on komisjonile saatnud. 225 statistilisest näitajast, mis ECRISe jaoks kehtestati, valiti välja need, mis annaksid üksnes kõige asjakohasemat ja olulisemat statistilist teavet.

Käesolevas aruandes antakse ülevaade ECRISe kasutamise ja praktilise rakendamise kohta alates selle kasutuselevõtmisest 2012. aasta aprillis kuni 31. detsembrini 2016, rõhuasetusega 2016. aastal. Aruande eesmärk on kirjeldada liikmesriikide andmevahetuse vastavust ECRISe õigusraamistikule ja teha kindlaks kõik süsteemi tõhususega seotud probleemid, et oleks võimalik need lahendada.

ECRIS on detsentraliseeritud süsteem, kus kõik liikmesriigid peaksid olema üksteisega ühendatud. Sellise koosseisu korral on ühenduste maksimaalne arv 756 (27*28). Ehkki nüüdseks on kõik liikmesriigid ECRISega ühendatud, ei vaheta mitte ükski neist ECRISe kaudu teavet kõigi ülejäänud 27 liikmesriigiga.

Liikmesriik loetakse ECRISega ühendatuks, kui ta vahetab karistusandmeid vähemalt ühe ühendatud partneriga. Praeguseks on kõik 28 liikmesriiki ECRISega ühendatud ja vahetavad karistusandmeid vähemalt ühe muu liikmesriigiga. Viimased liikmesriigid (SI ja PT) liitusid 2017. aasta jaanuaris. Andmed varasemate ECRISega liitumiste kohta on esitatud lisa punktis 1.1.

Kogu ECRISe toimimisperioodi jooksul on keskmiselt 81 % päringutest tehtud kriminaalmenetluse jaoks ja 19 % muuks otstarbeks kui kriminaalmenetlus. Muuks otstarbeks tehtud päringute hulk suurenes 2016. aastal 22 %-ni ehk 79 000 päringuni. Kõige suurema osa muuks otstarbeks kui kriminaalmenetlus tehtud päringute hulgast moodustavad eraisikute päringud, millega nad soovivad karistusregistrist andmeid enda kohta: need moodustavad 68 % kõigist muuks otstarbeks tehtud päringutest ja 15 % kõigist päringutest kokku.

2016. aastal vastati peaaegu 13 000 teabepäringule õigusaktides ettenähtud tähtajast hiljem. See moodustab päringute koguarvust 3,6 %. Kõige rohkem oli tähtaegade järgimisega probleeme järgmistel liikmesriikidel: EL (28,1 % Kreekale saadetud päringutest said vastuse tähtajast hiljem), FI (21,5 %), EE (20,5 %), RO (9,3 %) ja IT (5,28 %).

Kõige rohkem 2016. aastal teabepäringuid saatnud liikmesriik oli DE (38,6 %), millele järgnesid UK (26,7 %), CZ (10,1 %), AT (6,9 %), ES (3,7 %) ja FR (3,5 %). Mõned liikmesriigid aga ei saatnud üldse teabepäringuid (EL) või saatsid neid vähe (2016. aastal BG, CY, HU, IT, MT, SK; 2015. aastal BG, HU, IT, SK; 2014. aastal BG, EE, HR, HU, IT, SK). See toob endaga kaasa olukorra, kus kriminaalkohtud võivad teha otsuseid ilma teadmisteta teistes liikmesriikides varem tehtud süüdimõistvate otsuste kohta vastupidiselt raamotsuses 2008/675/JSK sätestatud nõuetele. Ebapiisav teave varasemate süüdimõistvate kohtuotsuste kohta takistab usaldusväärsete karistusandmete kasutamist muuks otstarbeks peale kriminaalmenetluse (näiteks töölevõtmisele eelnev kontroll) ja seega vähendab kuritegevuse ennetamist.

Sellele vastukaaluks ei saada mõned liikmesriigid enda elanike kohta, kes on teise liikmesriigi kodanikud, teateid uute süüdimõistvate kohtuotsuste kohta kas üldse (EL) või saadavad vaid üksikuid teateid (2016. aastal BG, EE, HR, LT, LV, MT, RO; 2015. aastal BG, EE, LV, HR, LT; 2014. aastal BG, EE, HR, LT, LV, RO, SK). Kui süüdimõistvatest kohtuotsustest ei teavitata süstemaatiliselt ja usaldusväärselt, on süüdimõistetutel võimalik oma kuritegelikku minevikku varjata või samu kuritegusid uuesti sooritada.

Kõige aktiivsemad liikmesriigid uute süüdimõistvate kohtuotsuste kohta teadete väljasaatmise arvestuses olid 2016. aastal DE (29,7 % kõigist sellistest teavitustest), IT (19,0 %), BE (13,6 %), UK (9,9 %), ES (9,0 %) ja FR (5,2 %).

Mõned liikmesriigid saadavad välja märkimisväärselt rohkem teabepäringuid, kui nad ise saavad. 2016. aastal olid sellised riigid DE, UK, AT ja CZ. Teistel liikmesriikidel on suur töökoormus teabepäringutele vastamisel, ise aga saadavad nad teabepäringuid välja vähem. Sellised riigid on PL, RO, SK, LT, IT, BG, LV, HU, HR, IE, EL ja EE. Mõne liikmesriigi töökoormus seisenb peamiselt arvukate teadete saatmises uute süüdimõistvate kohtuotsuste kohta süüdimõistetu kodakondsusjärgsesse liikmesriiki, ise aga saadavad nad teabepäringuid välja vähem. Sellised riigid on IT, BE, ES, FR ja CY.

Alltoodud graafikul on esitatud uute süüdimõistvate kohtuotsuste kohta saadetud teadete, saadetud teabepäringute ja saadetud vastuste arv igas ühendatud liikmesriigis 2016. aastal. Andmed aastate 2014 ja 2015 kohta on esitatud lisa punktis 1.2.

Sellele vastukaaluks on teabepäringute ja nendega seotud vastuste arv kiiresti kasvamas. See on positiivne märk liikmesriikide suurenevast teadlikkusest vajaduse kohta kasutada ECRISt selleks, et teha kriminaalmenetluse käigus teabepäringuid eesmärgiga võtta arvesse varasemat karistatust kooskõlas raamotsusega 2008/675/JSK. Samuti annab sellele positiivsele suundumusele oma panuse järjest suurenev muuks otstarbeks kui kriminaalmenetluseks esitatavate teabepäringute arv (näiteks seoses töölevõtuga, eriti selliste töökohtade puhul, mis eeldavad otseseid ja korrapäraseid kontakte lastega, kooskõlas direktiiviga 2011/93/EL).

Alates 2014. aastast, mil ühendatud liikmesriikide arv kasvas 25-ni, on uute süüdimõistvate kohtuotsuste kohta esitatavate teadete arv järk-järgult stabiliseerunud pärast hüppelist tõusu, mida seostatakse uute liikmesriikide liitumisega võrgustikku ja ühenduste arvu kasvamisega. Eeldatavalt suureneb see arv sõltumatult süüdimõistvate kohtuotsuste määrast veelgi sedamööda, kuidas omavahelise ühendatuse määr läheneb 100 %-le.

Alltoodud graafikul on esitatud teadete, päringute ja päringuvastuste arvu muutumine ECRISe viie tegutsemisaasta jooksul. Siin on arvesse võetud üksnes uusi süüdimõistvaid kohtuotsuseid puudutavad teated, ajakohastavad teated on välja jäetud. Vastused hõlmavad vastuseid päringutele, vastusest keeldumist ja muid vastuseid.

Kui 2012. aasta lõpuks olid kõik süsteemis osalevad liikmesriigid vahetanud 300 000 teadet, siis 2016. aastal jõudis see arv ligi kahe miljonini, mis tähendab ühes kuus keskmiselt 165 000 teadet. Need arvud hõlmavad kõiki teatetüüpe: teateid, ajakohastamist, päringuid, vastuseid, vastusest keeldumist, muid vastuseid, lisateabe vahetamist jne.

2017. aastal on neljal liikmesriigil (AT, ES, UK ja IE) teistega võrreldes kõige rohkem toimivaid ühendusi (26).

- 2014. aastal: DE (28,7 %), millele järgnesid IT (10,9 %), UK (9,7 %), FR (8,3 %) ja PL (6,8 %).

Need arvud näitavad olulisi erinevusi liikmesriikide ECRISega seotud tegevuse ja töökoormuse vahel.

Mõned liikmesriigid esitavad teabepäringuid märksa sagedamini, kui neile esitatakse. Sellised on DE, UK, AT ja 2016. aastal ka CZ. Teistel liikmesriikidel on suur töökoormus teabepäringutele vastamisel, ise aga saadavad nad teabepäringuid välja vähem. Sellised on PL, RO, SK, LT, IT, BG, LV, HU, HR, IE, EL ja EE. Mõne liikmesriigi töökoormus koosneb peamiselt arvukate teadete saatmisest uute süüdimõistvate kohtuotsuste kohta süüdimõistetu kodakondsusjärgsesse liikmesriiki, samas kui nad ise saadavad teabepäringuid välja vähem. Sellised on IT, BE, ES, FR ja CY.

3.4. Teatamine

Alltoodud graafikul on esitatud kõigi omavahel ühendatud liikmesriikide 2016. aastal väljastatud teadete arv; eraldi on välja toodud teated uute süüdimõistvate kohtuotsuste kohta ja teated varasemate teadete ajakohastamiseks. Andmed aastate 2014 ja 2015 kohta on esitatud lisa punktis 1.3.

aadetud teadete arv on liikmesriigiti väga erinev, ulatudes peaaegu 100 000 teatest uute süüdimõistvate kohtuotsuste kohta (DE) mitte ühegi teateni (EL) aastas. Nende erinevuste analüüsimisel tuleb arvesse võtta peamiselt kahte tegurit: riigi suurus ja teiste liikmesriikide kodanike (mittekodanikest ELi elanikkond) suhtes tehtud süüdimõistvate otsuste arv. Igat liikmesriiki eraldi käsitlev üksikasjalik statistika on esitatud lisa punktis 2.

Kõige aktiivsem liikmesriik uute süüdimõistvate kohtuotsuste kohta saadetud teadete arvestuses oli

- 2016. aastal: DE (29,7 %), millele järgnesid IT (19,0 %), BE (13,6 %), UK (9,9 %), ES (9,0 %) ja FR (5,2 %)

- 2015. aastal: DE (28,7 %), millele järgnesid IT (19,8 %), BE (12,5 %), UK (11,4 %), FR (6,3 %) ja ES (5,9 %)

- 2014. aastal: DE (30,0 %), millele järgnesid IT (20,8 %), FR (11,2 %), BE (8,4 %), UK (7,9 %) ja ES (5,8 %).

Kõigi saadetud teadete, sealhulgas ajakohastamisteadete arvestuses näeb edetabel välja üsna samasugune, välja arvatud see, et 2016. aastal tõusis kolmandale kohale ES, mis oli 2014. ja 2015. aastal olnud neljandal kohal.

Saadetud teated uute süüdimõistvate kohtuotsuste kohta ja ajakohastamisteated moodustasid sellest 2016. aastal keskmiselt vastavalt 73,2 % ja 26,8 %.Andmed aastate 2014 ja 2015 kohta on esitatud lisa punktis 1.3. Nende omavaheline suhe on liikmesriigiti väga erinev: mõnel juhul on ajakohastamisteadete arv kaks korda suurem kui teadete arv (nt AT ja PL), mõnel juhul on need kategooriad peaaegu võrdsed (nt ES ja NL) ning mõnel juhul moodustavad ajakohastamisteated kõigist teadetest üliväikese osa (nt BE ja UK). Kõige arvukamalt teateid välja saatva DE puhul moodustavad ajakohastamisteated kõigist saadetud teadetest umbes 22 %.

Statistiliste andmete detailse analüüsi põhjal tuvastati kaks probleemi.

Esiteks ei saada mõned liikmesriigid mittekodanikest ELi elanike kohta teateid uute süüdimõistvate kohtuotsuste kohta kas üldse (EL) või saadavad vaid üksikuid selliseid teateid (2016. aastal BG, EE, HR, LT, LV, MT, RO; 2015. aastal BG, EE, LV, HR, LT; 2014. aastal BG, EE, HR, LT, LV, RO, SK). Selle tulemusena jäid need süüdimõistvad kohtuotsused, millest ei teavitatud, kodakondsusjärgse(te)s liikmesriigis/liikmesriikides registreerimata ja õigusrikkujatel võib olla võimalus pääseda oma kriminaalse mineviku tagajärgede eest.

Teiseks ei saatnud mõned liikmesriigid ajakohastatud teavet varem saadetud teadete kohta üldse (2016. aastal BG, DK, EE, EL, LV, RO; 2015. aastal BG, DK, FI, EL; 2014. aastal DK, EE, FI, EL, HR, RO) või saatsid selliseid teateid vähe (2016. aastal HR, LT, LU; 2015. aastal EE, HR, LT, LU, LV, RO; 2014. aastal BG, HU, IE, LT, LU, LV, SK). Süüdimõistvate kohtuotsuste kohta ajakohastatud teabe saatmata jätmine toob endaga kaasa olukorra, kus kodakondsusjärgne liikmesriik töötleb, sealhulgas levitab aegunud ja ebausaldusväärset teavet.

3.5. Teabepäringud

Alltoodud graafikul on esitatud kõigi omavahel ühendatud liikmesriikide saadetud teabepäringute arv 2016. aastal võrreldes nendele päringutele laekunud vastuste arvuga. Andmed aastate 2014 ja 2015 kohta on esitatud lisa punktis 1.4.

Väljastatud teabepäringute arv on liikmesriigiti väga erinev, ulatudes 140 000 päringust (DE) mitte ühegi päringuni (EL) aastas. Nende erinevust analüüsimisel tuleb peamiselt arvesse võtta asjaomases liikmesriigis elavate teiste liikmesriikide kodanike arvu.