Komisjon on läbi vaadanud kõik ELi tasandi meetmed, et hinnata nende jätkuvat eesmärgipärasust, võttes arvesse ELi lepingu artikli 50 lõike 3 kohase perioodi pikendamist. Selle läbivaatamise tulemusena on komisjon seisukohal, et need liidu seadusandlikud ja muud aktid täidavad jätkuvalt oma kavandatud eesmärke. Seega ei ole vaja nende sisu muuta. Komisjon ei kavanda uusi meetmeid enne uut väljaastumiskuupäeva.

ELi tasandi meetmed on kokku võetud 10. aprillil 2019 avaldatud neljandas Brexitiks valmistumise teatises. Komisjon on esitanud 19 seadusandlikku ettepanekut, et valmistuda Ühendkuningriigi väljaastumiseks. Euroopa Parlament ja nõukogu on 18 neist vastu võtnud ning poliitiline kokkulepe on saavutatud ka viimase osas, mis puudutab ELi 2019. aasta eelarvet ja mis peaks ametlikult vastu võetama juunis 2019. Need õigusaktid on loetletud 1. lisas ja need reguleerivad selliseid valdkondi, nagu transport, sotsiaalkindlustuse koordineerimine, Erasmus+ ja Ühendkuningriigi kodanike suhtes kohaldatav viisarežiim. Lisaks sellele on komisjon vastu võtnud 63 mitteseadusandlikku akti, mis puudutavad paljusid poliitikavaldkondi.

Nagu on märgitud neljandas Brexitiks valmistumise teatises (10. aprill 2019), on komisjon valmis pakkuma rahalisi toetusmeetmeid mõju leevendamiseks kõige enam mõjutatud piirkondades ja sektorites, võttes arvesse kättesaadavaid vahendeid ning ELi eelarve kulu- ja tulupoole mis tahes kohandamisi, mis leppeta väljaastumisega võivad kaasneda. Selleks et mõjutatud sidusrühmi viivitamata toetada, pakuvad ELi riigiabi eeskirjad paindlikke lahendusi riiklike toetusmeetmete jaoks.

Nagu komisjon on korduvalt rõhutanud, saavad erandolukorra meetmed ainult leevendada lepinguta väljaastumise korral tekkivaid märkimisväärseid häireid. Kuigi komisjon ei spekuleeri erinevate stsenaariumidega kaasneva võimaliku majandusliku mõju üle, on selge, et Ühendkuningriigi leppeta lahkumisel oleks majandusele oluline negatiivne mõju ning et see mõju oleks proportsionaalselt palju suurem Ühendkuningriigis kui EL 27 liikmesriikides. Liikmesriikide ja sidusrühmade ettevalmistused vähendavad tõenäoliselt lepinguta väljaastumise negatiivset mõju nende suhtes. Negatiivset mõju leevendab ka majanduse kõigi sektorite korralik valmisolek.

Euroopa Ülemkogu (artikkel 50) on otsustanud hinnata ettevalmistuste seisu oma kohtumisel 20.–21. juunil 2019. Hindamise hõlbustamiseks ja järjena oma neljale varasemale Brexitiks valmisolekut ja erandolukorra meetmeid käsitlevale teatisele teeb komisjon käesolevas teatises kokkuvõtte Euroopa Liidu ja EL 27 liikmesriikide võetud valmisoleku- ja erandolukorra meetmetest, ajapikenduse mõjust ja allesjäänud vajalikest ettevalmistustöödest. Komisjon kutsub liikmesriike ja sidusrühmi üles kasutama ajapikendust selleks, et kontrollida, kas kõik vajalikud valmisoleku- ja erandolukorra meetmed on võetud.

Ühendkuningriik on otsustanud Euroopa Liidust lahkuda ja on algatanud Euroopa Liidu lepingu artikliga 50 ettenähtud menetluse. Pärast Ühendkuningriigilt taotluse saamist otsustas Euroopa Ülemkogu (artikkel 50) 11. aprillil 2019 pikendada Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikes 3 sätestatud tähtaega veel kuni 31. oktoobrini 2019. Kui Ühendkuningriik ratifitseerib väljaastumislepingu mis tahes ajal enne 31. oktoobrit 2019, astub riik liidust välja ratifitseerimismenetluse lõpuleviimisele järgneva kuu esimesel päeval. Komisjon on jätkuvalt seisukohal, et parim valik on Ühendkuningriigi korrakohane väljaastumine liidust väljaastumislepingu alusel.

Mõne sektori ettevõtjad märkisid märtsis 2019, et neil ei ole olnud piisavalt kohanemisaega. Komisjon soovitab sidusrühmadel tungivalt 31. oktoobrini 2019 antud lisaaega ära kasutada, et tagada kõigi vajalike meetmete võtmine Ühendkuningriigi väljaastumiseks valmistumisel. Sidusrühmad peaksid olema kindlad, et olemas on kõik tegevusload ning et on tehtud kõik piiriülese kaubandusega seotud haldustoimingud ja võetud vajalikud meetmed ettevõtete ümberpaigutamiseks ja ümberkorraldamiseks ning lepingute kohandamiseks. Eelkõige ei ole võimalik lasta ELi turule tooteid, mis ei vasta nõuetele ja millel puuduvad vajalikud load. Nagu eespool märgitud, ei kavatse komisjon võtta ühtegi uut meedet, et võtta arvesse võimalikku leppeta lahkumist, ega hüvitada ettevõtjate-poolseid tegematajätmisi. Komisjon on seisukohal, et ajapikendusest tulenev lisaaeg on põhimõtteliselt piisav, et ettevõtjad jõuaksid kohandusi teha, nii et isegi kui vabastused või erandid on kättesaadavad, ei oleks vaja neid kasutada.

EL 27 liikmesriikide riiklikel, piirkondlikel ja kohalikel ametiasutustel on olnud keskne roll Ühendkuningriigi väljaastumiseks valmistumisel. Kõik EL 27 liikmesriigid on vastu võtnud õigusaktid ja strateegiad ning teinud praktilisi ettevalmistusi. Nii nagu komisjon on läbi vaadanud ELi tasandi erandolukorra meetmed, peaksid EL 27 liikmesriigid tegema sama oma riiklike erandolukorra meetmetega, et olla kindel nende eesmärgipärasuses ka pärast artikli 50 lõike 3 kohase perioodi pikendamist. Leppeta väljaastumise korral tuleb lõplikke ettevalmistusmeetmeid kohaldada hiljemalt alates 1. novembrist 2019.

Kodanike elamis- ja sotsiaalkindlustusõigused

Mis puudutab Ühendkuningriigi kodanike elamisõigust, siis on EL 27 liikmesriigid enne 12. aprilli 2019 ette valmistanud või vastu võtnud riiklikud erandolukorra meetmed, mis tagavad, et Ühendkuningriigi kodanikud ja nende kolmandatest riikidest pärit pereliikmed saavad leppeta väljaastumisele vahetult järgneval perioodil seaduslikult riigis viibida. Komisjon on teinud EL 27 liikmesriikidega koostööd, et tagada üldise lähenemisviisi sidusus, kuid tunnistab samal ajal vajadust paindlikkuse järele, kuna liikmesriigid seisavad silmitsi erinevate probleemidega, sõltuvalt oma õigus- ja haldussüsteemist ning nende territooriumil elavate Ühendkuningriigi kodanike arvust.

Selleks et olukorda selgitada, on komisjon koostöös EL 27 liikmesriikidega avaldanud oma Brexitiks valmistumise veebilehel ülevaate liikmesriikide elamisõigust käsitlevatest meetmetest . Komisjon jätkab selle ülevaate ajakohastamist EL 27 liikmesriikidelt saadud uusima teabega. Komisjon kutsub EL 27 liikmesriike üles jätkama teavitustegevust nende territooriumil elavate Ühendkuningriigi kodanike seas. Komisjon tuletab meelde, et praegu ELis elavate Ühendkuningriigi kodanike õigusliku seisundi kaitsmine on esmatähtis.

Teave Ühendkuningriigi valitsuse lähenemisviisi kohta Ühendkuningriigis elavate ELi kodanike suhtes on kättesaadav Ühendkuningriigi valitsuse veebisaidil.

Nagu on selgitatud neljandas Brexitiks valmistumise teatises (10. aprill 2019), on komisjon teinud koostööd EL 27 liikmesriikidega, et täiendada ELi erandolukorra määrusega sätestatud sotsiaalkindlustusõiguste kaitse taset leppeta lahkumise korral. See hõlmab ühepoolse koordineeritud erandolukorra lähenemisviisi kohaldamist kõigi kindlustatud isikute suhtes, kelle õigused on enne väljaastumise kuupäeva seotud Ühendkuningriigiga. Lisaks sellele võivad EL 27 liikmesriigid pärast väljaastumist ühepoolselt kohaldada summeerimispõhimõtet töötamis-, kindlustus- või elamisperioodide suhtes Ühendkuningriigis või võtta täiendavaid ühepoolseid meetmeid. Samuti võivad nad lubada juurdepääsu tervishoiuteenustele Ühendkuningriigis kindlustatud isikutele, kes elavad nende territooriumil. Komisjon on koostanud kokkuvõtte liikmesriikide meetmetest, mis kinnitab, et kuigi liikmesriikide võetud meetmetes on riikide eripäradest tingitud erinevusi, tagab kooskõlastatud lähenemisviis kaitse ühtlase baastaseme kõigis EL 27 liikmesriigis. EL 27 liikmesriigid peaksid kasutama ajapikendust, et teavitada kodanikke ja tagada, et kodanikel oleks juurdepääs teabele, mida nad vajavad Ühendkuningriigi väljaastumiseks valmistumisel.

Ravimid, meditsiiniseadmed ja keemilised ained

Ühendkuningriigi väljaastumine võib mõjutada kahte liiki inimtervishoius kasutatavaid ja veterinaarravimeid: neid, mille müügiloa annab tsentraliseeritud korras Euroopa Komisjon, ja neid, mille müügiloa annavad liikmesriigid. 12. aprilliks 2019 oli jäänud väga vähe selliseid tsentraalses korras müügiloa saanud tooteid (ligikaudu 1 %), mis ei olnud regulatiivsete nõuetega kooskõlla viidud. Kuigi olukord on kontrolli all, tuleb siiski nii ravimitööstuse kui ka patsientide huvides selle küsimusega tegeleda. Euroopa Ravimiamet (EMA) jõuab tsentraalses korras müügiloa saanud toodete õigusnormidele vastavuse menetlusega peagi lõpule. Liikmesriikidelt müügiloa saanud toodetega on rohkem tööd. Ravimitootjatel soovitatakse tungivalt kasutada ajapikendust selleks, et viia ülejäänud ravimid koostöös EMA ja liikmesriikide ravimiametitega 31. oktoobriks 2019 nõuetega vastavusse. Mis puudutab partiide kontrollimise rajatiste üleviimist Ühendkuningriigist EL 27 liikmesriikidesse, siis avaldas komisjon märtsis 2019 ettevõtjatele suunised võimaluse kohta saada ajutine erand, kui on täidetud teatavad tingimused. Kuigi see küsimus ei ole artikli 50 lõike 3 kohase perioodi pikendamise tõttu nii pakiline, on need suunised nii tsentraalses korras kui ka liikmesriikidelt müügiloa saanud toodete puhul jätkuvalt asjakohased, kuna võimaldavad kvaliteedikontrolliasutuste üleviimise kiiret lõpetamist.

Lisaks sellele toimub meditsiiniseadmete sertifikaatide ülekandmine Ühendkuningriigi teavitatud asutustelt EL 27 teavitatud asutustele. Mitmed Ühendkuningriigi teavitatud asutused loovad uusi asutusi EL 27 liikmesriikides või teevad koostööd EL 27 teavitatud asutustega, et kanda oma klientide sertifikaadid üle EL 27 liikmesriikidesse. Kuigi enne 12. aprilli 2019 tehti sertifikaatide ülekandmisel suuri edusamme, on siiski veel palju teha, et täita kõik nõuded 31. oktoobriks 2019. Kui Ühendkuningriigi teavitatud asutustel ei ole võimalik kõiki oma klientide sertifikaate õigeaegselt üle kanda, soovitatakse tootjatel tungivalt oma sertifikaadid ise EL 27 teavitatud asutustele üle kanda. Liikmesriigid peaksid aitama ettevõtjatel keskenduda ettevalmistusmeetmetes kriitilistele toodetele ja sellise EL 27 teavitatud asutuse leidmisele, kes nende sertifikaadid õigeaegselt üle kannab. Liikmesriigid arutavad selles küsimuses tehtavaid edusamme korrapäraselt eelkõige meditsiiniseadmetega tegelevate pädevate asutuste võrgustiku Brexiti töörühmas ja on ka komisjoniga pidevalt ühenduses. Komisjon leiab, et artikli 50 lõike 3 kohase perioodi pikendamine 31. oktoobrini 2019 annab piisavalt aega nii sertifikaatide ülekandmise kui ka tootemärgiste kohandamise lõpetamiseks.

Mis puudutab keemilisi aineid, siis 2019. aasta aprilli lõpuks olid 463 aine REACH-määruse kohased registreeringud üle kantud EL 27 liikmesriikidesse, samal ajal kui 718 ainet olid jätkuvalt registreeritud ainult Ühendkuningriigis asuva registreerija poolt. Euroopa Kemikaaliamet (ECHA) avas REACH-ITs nn Brexiti akna, et võtta vajalikke meetmeid REACHi kohaste registreeringute ülekandmiseks enne väljaastumiskuupäeva. Lähtuvalt artikli 50 lõike 3 kohase perioodi viimasest pikendamisest hoiab ECHA Brexiti akna avatuna kuni 31. oktoobrini 2019. Ettevõtjatel, kelle Ühendkuningriigis asuvad registreerijad ei ole oma registreeringut EL 27 liikmesriikidesse veel üle kandnud, soovitatakse tungivalt seda võimalust kasutada ja teavitada võimalikke EL 27s asuvaid kaasregistreerijaid ja allkasutajaid, ning oma tegevus nendega kooskõlastada. Kui registreeringuid üle ei kanta, ei saa asjaomaseid kemikaale väljaastumise kuupäevast alates ELi turule lasta. Mis puudutab REACH-määruse kohaseid lubasid, siis peavad Ühendkuningriigis asuvad loataotlejad oma taotlused üle kandma EL 27s asuvale äriühingule, et vältida tarnehäireid.

Toll, kaudne maksustamine ja piiripunktid

Tolli ja kaudse maksustamise valdkonnas korraldas komisjon enne eelnevat väljaastumise kuupäeva hulga tehnilisi kohtumisi ning avaldas juhendid tolli-, käibemaksu- ja aktsiisiküsimuste kohta. Enne väljaastumise kuupäeva on kavas pidada liikmesriikide ametiasutustega veel valdkonnaüleseid ülevaatlikke arutelusid. Pingutusi tehakse ka selles suunas, et pakkuda liikmesriikide tolliametnikele erikoolitust seminaride ning veebis kättesaadavate videote ja animatsioonide kujul ning korraldades kiirkoolitusprogramme uute tollitöötajate värbamiseks ja olemasolevate töötajate ümberõpetamiseks.

Lisaks muudele ettevalmistustele Ühendkuningriigi EList väljaastumiseks jätkab komisjon 18. veebruaril 2019 alanud mitmekeelset teavituskampaaniat, mis on suunatud ELi ettevõtjatele ja kõigile teistele sidusrühmadele. Teavituskanalite hulka kuuluvad näiteks spetsiaalne veebisait, brošüürid, tollijuhend ja veebis kättesaadavad selgitused tehniliste lahenduste kohta, mis võetakse kasutusele tagamaks, et liidu tolliseadustikku hakatakse leppeta väljaastumise korral rakendama Ühendkuningriigi suhtes.

Liikmesriigid on teinud märkimisväärseid investeeringuid taristusse ja personali, eeskätt need liikmesriigid, mille kaudu siseneb Euroopa Liitu ja väljub sellest kõige rohkem ELi ja Ühendkuningriigi vahel liikuvaid kaupu. Samuti panustavad liikmesriigid komisjoni pingutustesse ettevõtjaid ja sidusrühmi koolitada ja teavitada.

Arvestades, et Ühendkuningriigi väljaastumine mõjutab väga suurt hulka ettevõtjaid, on raske hinnata, milline on nende valmisoleku tase tolli valdkonnas, ent statistilised andmed näitavad, et meetmeid on võetud.

Esiteks on 2019. aasta veebruarist märtsini märkimisväärselt suurenenud Euroopa Liidu registreerimis- ja identifitseerimisnumbrite (EORI) arv, mis antakse kõigile ettevõtjatele, kelle tulevase impordi-/eksporditegevuse tolliasutused registreerivad. Selle kohta on komisjon teatanud, et ettevõtjad võivad esitada registreerimiseks vajalikud andmed ja astuda vajalikud sammud enne väljaastumise kuupäeva. Teiseks on kasvanud ka volitatud ettevõtja staatuse taotluste arv . Volitatud ettevõtja staatus võimaldab kasutada teatavaid tollialaseid hõlbustusi ja lihtsustusi. Need suundumused näitavad, et sidusrühmad on üha rohkem valmis tolliprotseduuride muutumiseks, kuid ei tähenda, et võetud on kõik vajalikud valmisolekumeetmed. EORI numbrite andmine ja volitatud ettevõtja staatuse taotlemine on kõigest osa ettevalmistustest, mida ettevõtjad peavad Ühendkuningriigi leppeta lahkumiseks tegema, kuna see olukord võib kaasa tuua ka muutusi näiteks logistikas ja tegevuse planeerimises või vajaduse võtta tööle tollispetsialiste. Suuremad pingutused ei peaks piirduma riikidega, mis on Ühendkuningriigile lähedal: iga EL 27 liikmesriigi äriühing, kes kavatseb jätkata kauplemist Ühendkuningriigiga pärast väljaastumise kuupäeva, peaks hakkama tegutsema ja võtma ühendust oma riigi tolliasutustega, et teha kindlaks, kas ta on teinud kõik vajalikud ettevalmistused.

Sanitaar- ja fütosanitaarkontrolli valdkonnas on EL 27 liikmesriigid avanud uusi piiripunkte ja laiendanud olemasolevaid piiripunkte kohtades, kus Ühendkuningriigist imporditavad kaubad ELi sisenevad. Nagu eespool juba mainitud, tuleb mitteseadusandlik akt, millega need piiripunktid heaks kiideti, uuesti vastu võtta, võttes arvesse artikli 50 lõike 3 kohase perioodi viimast pikendamist. Seni peaksid EL 27 liikmesriigid kasutama seda lisaaega, et hinnata, kas neid piiripunkte on vaja veel kohandada, tagamaks, et need oleksid kohe tegevusvalmis. Lisaks on komisjon pidevalt kontaktis kõige enam mõjutatud liikmesriikidega, nii et leppeta lahkumise korral oleks võimalik kiiresti kasutusele võtta maismaamarsruut Iirimaalt Ühendkuningriigi kaudu ülejäänud ELi ja tagada vajalike IT-süsteemide tugi.

Transport

Lennutranspordi valdkonnas sisaldab erandolukorra määrus (EL) 2019/502 mehhanismi, kuidas ELi lennuettevõtjad saavad pärast Ühendkuningriigi väljaastumist täita nõuet, et lennuettevõtjates peab enamusosalus ja kontroll kuuluma ELi juriidilistele või füüsilistele isikutele. Lennuettevõtjatel oli määruse jõustumisest (st 28. märtsist 2019) aega 15 päeva, et esitada liikmesriigi lennutegevuslube väljaandvale asutusele kava, milles kirjeldatakse meetmeid, mida lennuettevõtja nõuete täielikuks täitmiseks kavatseb võtta. Pädevatel lennutegevuslube väljaandvatel asutustel on aega kaks kuud, et hinnata, kas esitatud meetmed tagavad nõuete täitmise, ning nad peavad komisjoni ja lennuettevõtjat oma hinnangust teavitama. Erandolukorra määruse kohaselt on asjaomastel lennuettevõtjatel seejärel aega 30. märtsini 2020, selleks et meetmed rakendada ning liidu õigusest tulenevaid omandi- ja kontrollialaseid nõuded täielikult täita. See protsess on toimumas ja komisjon on liikmesriikide ametiasutustega pidevalt kontaktis. Samuti lubab erandolukorra määrus Ühendkuningriigi lennuettevõtjatel esitada taotlusi lennutegevusloa saamiseks igas liikmesriigis, kus nad soovivad tegutseda. Ka neid sätteid kohaldatakse alates 28. märtsist 2019.