Seda silmas pidades teeb EL ettepaneku teha koostööd ning koostada pandeemiaks valmisoleku ja sellele reageerimise käsiraamat. See võiks hõlmata kriisiks valmisoleku kavade, kriisiprotokollide ja sihtotstarbeliste vahendite tihedat kooskõlastamist tulevaste hädaolukordade lahendamiseks. EL on samuti valmis tegema USAga koostööd Maailma Terviseorganisatsiooni tegevuse tõhustamisel ning koostama ja esitama ühise reformiettepaneku, millega tugevdada selle organisatsiooni sõltumatust, läbipaistvust, usaldusväärsust ja tõhusust.

Pikemas perspektiivis peaksid EL ja USA sellest pandeemiast üheskoos õppima ning ennetamise, valmisoleku ja reageerimise valdkonnas tihedamat koostööd tegema. See võiks hõlmata andmete ja teadmiste jagamise parandamist, varajase hoiatamise süsteeme ning oluliste meditsiiniseadmete varumist. Meie vastavad ravimi-, haiguste ennetamise ja tõrje ning biomeditsiiniliste uuringute ametid peaksid oma tegevust koordineerima, et tagada ühtne transatlantiline seisukoht ja teabevoog.

Tunnistades, et vaktsineerimine päästab elusid, peaksid EL ja USA ühendama jõud ka vastupanuvõimeliste, õiglaste ja ulatuslike logistikavõrgustike loomisel, et levitada vaktsiine ja hankida meditsiinitarbeid kogu maailmas. Samuti kutsub EL USAd üles ühinema Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) kaubandus- ja tervishoiualgatusega, et hõlbustada viivitamata oluliste meditsiini- ja tervishoiutoodetega kauplemist.

EL kutsub USAd ühinema viiruse üleilmse tõkestamisega, ja sellega seotud COVAXi mehhanismiga, mis tegeleb vaktsiinide üleilmse kättesaadavuse tagamisega. Eesmärk on tagada ohutute vaktsiinide võrdne jaotamine rohkem kui 180 osalevale riigile, olenemata nende asukohast ja rahalistest võimalustest. Eesmärk on järgmise aasta lõpuks teha kättesaadavaks 2 miljardit doosi, millele on õiglane juurdepääs ka väikese ja keskmise sissetulekuga riikidel. USA COVAXis osalemine ja sellesse rahaline panustamine oleks tugev sõnum, mis aitaks katta rahastamispuudujääki ja parandaks meie ühiseid eduvõimalusi.

Pandeemiast ülesaamiseks peab keegi võtma juhtrolli ning EL on juba algusest peale tegutsenud viiruse üleilmsel tõkestamisel esirinnas. Koostöös Maailma Terviseorganisatsiooni ja kodanikuühiskonnaga tõi Euroopa Liit COVID-19 tõrje vahenditele juurdepääsu raamistiku (ACT-A) kaudu kokku 40 riiki, et koguda rohkem kui 16 miljardit eurot testide, ravi ja vaktsiinide väljatöötamiseks ning õiglaseks jaotamiseks.

Lähiperspektiivis on üleilmset koostööd kõige rohkem vaja selleks. et võidelda nii Atlandi ookeani mõlemal kaldal kui ka kogu maailmas jätkuvalt tohutut isiklikku, ühiskondlikku ja majanduslikku kahju külvava viirusega. Inimkonna ühine eesmärk on kaitsta elusid ja elatusvahendeid ning taasavada meie majandus ja ühiskond võimalikult kiiresti.

Seda silmas pidades esitab EL ettepaneku uue, tulevikku suunatud üleilmset koostööd edendava transatlantilise tegevuskava kohta, mis keskendub valdkondadele, kus meil on sarnased huvid, kus meie ühisel mõjuvõimul on kõige suurem kasutegur ning kus maailm vajab liidreid.

Me ei tohiks sattuda ka eksitavate arutelude lõksu, mille eesmärk on seista vastu tugevamale Euroopale ja tugevamale transatlantilisele partnerlusele. Ühtne, suutlik ja omal jõul toimetulev EL on hea Euroopale, transatlantilisele partnerlusele ning mitmepoolsele süsteemile - need on vastastikku tugevdavad, mitte teineteist välistavad arengusuunad.

Selle uue tegevuskava sõnastamisel ei tohiks me laskuda nostalgiasse ja lähtuda möödunud kümnenditel valitsenud maailmakorrast või eelmiste põlvkondade loodud transatlantilisest partnerlusest. USA ja EL on muutunud, muutunud on ka võimudünaamika ning geopoliitiline ja tehnoloogiline tegelikkus.

USA administratsiooni vahetumine, jõulisem Euroopa ja vajadus kujundada koroonajärgset maailma annab meile ainukordse võimaluse töötada välja üleilmsele koostööle keskenduv uus transatlantiline tegevuskava, mis põhineb meie ühistel väärtustel, huvidel ja üleilmsel mõjul. Sellest peaks saama sarnase mõtteviisiga partnerite uue üleilmse liidu nurgakivi. See leiab aset ajal, mil USA uue administratsiooni ja Euroopa Liidu seisukohad ja eesmärgid siseriiklikes ja rahvusvahelistes küsimustes on üksteisele lähenemas.

Nii nagu vajadus koostöö järele on saanud üha olulisemaks, tuleb ka transatlantilise partnerluse eest hoolt kanda ja anda seda värskendada. Viimastel aastatel on meie suhteid proovile pannud geopoliitilised jõuvahekordade muutused, kahepoolsed pinged ja tagasipöördumine ühepoolse poliitika juurde.

Selline jõu ja mõjuvõimu kombinatsioon on hädavajalik, et kinnistada üleilmset koostööd 21. sajandil - olgu siis tegemist tervishoiu, julgeoleku, kliima, kaubanduse ja tehnoloogiaga, või mitmepoolse reeglitel põhineva korraga. Meie ühisel pühendumusel on oluline koht maailmas, kus autoritaarsed jõud püüavad õõnestada demokraatiat, agressiivsed ringkonnad üritavad destabiliseerida piirkondi ja institutsioone, ning suletud majandused kasutavad ära meie ühiskonna jaoks nii olulist avatust.

Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide suhted on ainulaadsed ning põhinevad ühisel ajalool ning ühistel väärtustel ja huvidel. Transatlantiline partnerlus sündis lootusest saavutada riikidevaheline rahu, edu ja jõukus. Pärast Teist maailmasõda oli Marshalli plaan toeks Euroopa kogukondade ja majanduse taastamisel. Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsioon (NATO) tagas meie ühise julgeoleku. Euroopa ja USA osalesid ühiselt mitmepoolse, reeglitel põhineva üleilmsete probleemide lahendamise süsteemi väljatöötamisel ja rajamisel. Atlandi ookeani mõlemal kaldal elavate inimeste jaoks on transatlantilised sidemed meie ühiskondade, identiteedi, majanduse ning isikliku elu jaoks olulisel kohal.

Üleilmseks pandeemiaks valmisoleku ja sellele reageerimise parandamine on üks järgmisel aastal Itaalia G20 eesistumise ajal peaminister Conte ja president von der Leyeni ühiselt korraldatava G20 ülemaailmse tervishoiualase tippkohtumise prioriteete. EL tervitab USA panust tippkohtumise ettevalmistamisse.

Esimesed sammud ·EL ja USA peaksid tagama vaktsiinide, testide ja ravi väljatöötamise ja õiglase üleilmse jaotamise rahastamise, alustades algatustega ACT-A ja COVAX ühinemisest ja nende toetamisest. ·Pandeemiaks valmisoleku ja sellele reageerimise käsiraamatu välja töötamine ning tõhusam koostöö ja andmete jagamine meie vastavate ametite vahel. ·Koostöö oluliste meditsiinitoodetega kauplemise hõlbustamiseks, alustades WTO kaubandus- ja tervishoiualgatusega ühinemisest. ·Koostöö Maailma Terviseorganisatsiooni tegevuse tõhustamisel ning ühise reformiettepaneku koostamine ja esitamine.

3.Koostöö meie planeedi ja jõukuse kaitseks

Meie ajastu peamisteks väljakutseteks on kliimamuutused ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemine. Need probleemid eeldavad süsteemseid muutusi meie majanduses ning üleilmset koostööd mõlemal pool Atlandi ookeani ja kogu maailmas. EL on sealjuures teerajaja rollis tänu Euroopa rohelisele kokkuleppele. See on meie uus majanduskasvu strateegia, mis keskendub heitkoguste vähendamisele ja samal ajal uute töökohtade loomisele. Selles käsitletakse kõiki aspekte alates sellest, kuidas me toodame ja tarbime, sööme ja kütame, töötame ja reisime.

Meie peaeesmärk on saada 2050. aastaks maailma esimeseks kliimaneutraalseks maailmajaoks. Lõuna-Koreast Lõuna-Aafrikani ja Hiinast Jaapanini, on maailma riigid nüüd valmis pühenduma heitevabale tulevikule. Kui USA võtaks sarnase kohustuse, tähendaks see seda, et hõlmatud oleks ligikaudu kaks kolmandikku maailma majandusest ja rohkem kui pool maailma heitkogustest.

Seda silmas pidades tervitab EL soojalt ametisseastuva presidendi Bideni lubadust taasühineda Pariisi kokkuleppega ja võtta Pariisi kokkuleppega seoses ambitsioonikas ajakohastatud eesmärk. Ühine transatlantiline kohustus jõuda 2050. aastaks heitevaba ühiskonnani muudaks kliimaneutraalsuse enne järgmisel aastal Glasgows toimuvat ÜRO kliimamuutuste raamkonverentsi COP26 uueks üleilmseks võrdlusaluseks.

Koos partneritega saavad EL ja USA juhtida maailma rohelise, ring-, konkurentsivõimelise ja kaasava majanduse suunas. See nõuab investeeringuid, innovatsiooni ja õigeid hinnasignaale. Seepärast peaksime tegema tihedat koostööd heitkogustega kauplemise, CO2 heite maksustamise ja maksupoliitika valdkonnas. Eelkõige võib tulevane WTO nõuetele vastav ELi süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanism, mille eesmärk on vältida kasvuhoonegaaside heite ülekandumist, olla võimalus teha koostööd, et kehtestada selliste meetmete jaoks üleilmne vorm.

See võiks olla osa laiemast transatlantilisest keskkonnahoidliku kaubanduse tegevuskavast, mille käivitamise kohta teeb komisjon ettepaneku 2021. aasta keskel ning millest võiks samuti ühiselt luua WTO kaubandus- ja kliimaalgatuse.

Euroopa on eeskujuks ka rohepöörde kestlikul rahastamisel ning töötab selle nimel, et 30 % majanduse taastekavast NextGenerationEU rahastataks roheliste võlakirjade kaudu. Siiski peame me investeerimisvajaduste rahuldamiseks kõik rohkem vaeva nägema. ELil ja USA-l on suurte finantskeskuste ja seadusandjatena parimad võimalused selle töö juhtimiseks. Transatlantiline koostöö kestlikku rahastamist käsitleva õigusraamistiku väljatöötamisel aitaks erasektoril oluliselt paremini mõista, mida peetakse keskkonnahoidlikuks investeeringuks – paljuski nagu ELi taksonoomiagi puhul.

Selline erarahastamine on hädavajalik, et investeerida õigetesse tehnoloogiatesse ning anda meie novaatoritele ja ettevõtjatele esimesena turule siseneja eelise. EL ja USA peaksid kasutama ära oma kogemusi ja eksperditeadmisi uue keskkonnahoidliku tehnoloogia liidu kaudu, et luua juhtivaid turge ning teha koostööd sellise puhta ja ringluspõhise tehnoloogia valdkonnas nagu taastuvad energiaallikad, võrgupõhine energia salvestamine, akud, puhas vesinik ning süsinikdioksiidi kogumine, säilitamine ja kasutamine. See täiendaks ELi-USA energianõukogu tegevust, looks viljaka pinnase transatlantilistele investeeringutele ning toetaks partnerriike nende kliimakohustuste täitmisel.

Samuti peame oma töös keskenduma looduse ja keskkonna laialdasemale kaitsmisele. Loodusele ja elustikule avalduv surve ohustab maailma majandusarengut ja toiduga kindlustatust. Samuti muudab see tulevased nakkushaigused ja pandeemiad tõenäolisemaks ja ohtlikumaks. Järgmine, Hiinas Kunmingis toimuv ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konverents (COP15) on looduse jaoks sama oluline kui COP21 oli kliima jaoks.

EL kutsub USAd üles ühinema bioloogilise mitmekesisuse konventsiooniga ning EL ja USA peaksid tegema koostööd, et tagada ambitsioonika kokkuleppe saavutamine eesmärgiga võtta kaitse alla 30 % maailma maismaast ja 30 % maailma meredest. ELi ja USA kohustuste selge lähendamine aitaks oluliselt kaasa üleilmse konsensuse saavutamisele selle eesmärgi suhtes.

EL ja USA peaksid samuti tegema koostööd, et juhtida võitlust üleilmse metsade hävitamise vastu, piirates seda põhjustavate toodete tootmist ja tarbimist. See võiks olla osa uuest keskkonnahoidliku kaubanduse tegevuskavast ning käsitleda ka seda, kuidas teha koostööd looduse taastamise ja taasmetsastamise valdkonnas nii kodus kui ka mujal maailmas.

Sarnaselt peame tegema rohkem, et kaitsta ookeane kui loomulikke hapnikutarnijaid ja kliima mõjutajaid. EL on juhtinud jõupingutusi, et töötada välja tugevam üleilmne raamistik mereprügi ja merekeskkonna plastireostuse käsitlemiseks. Kuna on oht, et 2050. aastaks on meie ookeanides rohkem plasti kui kala, on kiiresti vaja üleilmset plastilepet ning EL kutsub USAd enne järgmist ÜRO Keskkonnaassambleed üles oma jõupingutustega ühinema.

EL teeb USAle ka ettepaneku teha koostööd kokkuleppe vahendamiseks merekaitsealade määramise kohta Lõuna-Jäämeres, mis oleks üks ajaloo suurimaid looduskaitsealaseid kokkuleppeid.

Rohepööre peab hoogustama sotsiaalset, majanduslikku ja tehnoloogilist arengut kogu maailmas. Sellega seoses on eriti tähtis, et EL ja USA annaksid olulise panuse arenenud riikide lubadusse mobiliseerida 2020. aastaks ühiselt 100 miljardit USA dollarit aastas kliimameetmeteks arengumaades. Oma ühise toetuse kaudu peame aitama arengumaadel teha jõupingutusi uusimate teaduslike avastuste ja parimate olemasolevate tehnoloogiate alusel.

Esimesed sammud ·Seisukohtade kooskõlastamine ja ambitsioonikate üleilmsete kokkulepete nimel tehtavate jõupingutuste juhtimine järgmisel aastal toimuvatel ÜRO teedrajavatel kliimat ja bioloogilist mitmekesisust käsitlevatel tippkohtumistel, alustades ühisest kohustusest jõuda 2050. aastaks heitevaba ühiskonnani. ·Uut transatlantilist keskkonnahoidliku kaubanduse tegevuskava käsitleva ettepaneku esitamine, mis hõlmaks WTO raames toimuvat kaubandus- ja kliimaalgatust ning meetmeid, et vältida kasvuhoonegaaside heite ülekandumist. ·Transatlantilise keskkonnahoidliku tehnoloogia liidu loomine, et tagada tihedam koostöö puhaste ja ringluspõhiste tehnoloogiate arendamisel ning juhtivate turgude loomisel. ·Kestlikku rahastamist käsitleva üleilmse õigusraamistiku ühine väljatöötamine, võttes arvesse ELi taksonoomia kogemusi. ·Ühised jõupingutused metsade hävitamise vastase võitluse juhtimisel ja ookeanide kaitse tugevdamisel – alustades ühistest jõupingutustest üleilmse plastileppe sõlmimiseks ja merekaitsealade määramiseks Lõuna-Jäämeres.

4. Koostöö tehnoloogia, kaubanduse ja standardite valdkonnas