ET 
 
 
EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS, 
30. detsember 2005, 
Riigikogu taotlusel, Eesti Panga seaduse muutmise seaduse eelnõu kohta 
(CON/2005/59)  
 1. 7. novembril 2005 sai Euroopa Keskpank (EKP) Riig ikogult taotluse avaldada arvamust seoses 
Eesti Panga seaduse muutmise sea duse eelnõuga (edaspidi seaduseelnõu). 
2. EKP arvamuse andmise pädevus põhineb nõukogu 29. juuni 1998 otsuse 98/415/EÜ (Euroopa 
Keskpangaga konsulteerimise kohta riikide am etiasutuste poolt õigusakti eelnõude sätetega 
seoses)
1 artikli 2 lõike 1 kolmandal taandel, kuna seaduseelnõu sätted käsitlevad riigi keskpanka. 
Euroopa Keskpank on käesoleva arvamuse vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra 
artikli 17.5 esimese lausega.  
3. EKP arusaama kohaselt on seaduseelnõu, mis jõus tub Euroopa Liidu Nõukogu poolt kehtestatud 
kuupäeval Eesti Vabariigi erandi tühistamisel  asutamiselepingu artikli 122 lõikes 2 sätestatud 
korras, peamine eesmärk Eesti Panga se aduse kooskõlla viimine Euroopa Ühenduse 
asutamislepinguga ja Euroopa Keskpankade Sü steemi ja Euroopa Keskpanga põhikirjaga. 
Lähenemisaruandes 20042 märkis EKP, et Eesti seadustest, eelkõige Eesti Panga seadusest, ei 
tulene Eesti Panga õiguslik lõimumine eurosüstee miga ja seetõttu tuleb seadust muuta, et täita 
asutamislepingu artikli 109 tingimusi. Lähenemisaruandes soovitas EKP tungivalt ka Eesti põhiseaduse paragrahvi 111 muutmist õiguskindluse tõttu. 
 
4. Üldiselt toetab EKP seaduseelnõu, eelkõige koha ndusi, mis on tehtud arvestades Eesti Panga 
tulevast kuulumist eurosüsteemi. EKP soovib siis ki osutada mõnedele sätetele, mida tuleks 
täpsustada. Asutamislepingu artik li 109 kohaselt peavad liikmesriig id tagama riigi õigusaktide 
kooskõla asutamislepingu ja põhikirjaga; seetõttu  tuleb kõrvaldada mis tahes mittevastavus. 
Asutamisleping ja põhikiri ei sätesta viisi, kuid as riigi õigusakte tuleb kohandada. Õigusakte võib 
kohandada viidetega asutamislepingule ja põhikirj ale, kaasates sätted neile viidates, jättes 
mittevastavused välja või neid meetodeid ühitades.   
5. EKP märgib, et seaduseelnõu paragrahvi 1 kohaselt on Eesti Pank Euroopa Keskpankade Süsteemi 
(EKPS) liige. EKP arusaama kohaselt tegutseb Eesti Pank EKPS ülesandeid täites kooskõlas EKP 
suuniste ja juhistega. Eelneva tõttu ja õigusaktid e hierarhia kajastamiseks toetaks EKP, et viide 
                                                      
1  EÜT L 189, 3.7.1998, lk 42. 
2  Lähenemisaruanne 2004, lk 36. 
 
2 EKP õigusaktidele Eesti Panga seaduse kavandatud paragrahvi 1 lõikes 3 asuks vahetult pärast 
viidet põhikirjale.  
6. EKP toetab seaduseelnõu paragrahvi 2, mille koh aselt on Eesti Panga esmane eesmärk hindade 
stabiilsuse säilitamine. EKP märgib, et teisi Ee sti Panga ülesandeid on muudetud nende kooskõlla 
viimiseks ühenduse õigusega. Samas, kuigi seadu seelnõus osutatakse asutamislepingule üldiselt, 
toetaks EKP konkreetset viidet asutamislepingu artikli  105 lõikele 1. See toetaks EKP arusaama, et 
Eesti Panga seaduse kavandatud paragrahvi 2 lõik es 1 osutatud eesmärkide täitmine on ülimuslik 
Eesti Panga seaduse kavandatud paragrahvi 4 lõik es 4 osutatud eesmärkide täitmise suhtes, millest 
tuleneb, et ühenduse üldise majanduspoliitika  toetamine on ülimuslik Eesti valitsuse 
majanduspoliitika toetamise suhtes. Siiski tuleb märk ida, et Eesti Panga ülesannete loetelus esineb 
puudusi: esiteks, kavandatud paragra hvi 2 lõike 2 punkt 2 ei järgi asutamislepingu artikli 105 lõike 
2 ning põhikirja artikli 3 lõike 1 kolmanda taande  sõnastust; teiseks, RKP tegevussõltumatuse 
huvides soovitatakse Eesti Panga seaduse kavandatud paragrahvi 2 lõike 2 punktis 8 viidata ka 
Eesti Panga seaduse paragrahvi 2 lõikele 2.  
7. EKP märgib ära seaduseelnõu paragr ahvi 3 parema sõnastuse ja toetab selget viidet keskpankade 
sõltumatuse põhimõttele. Samuti toetab EKP seadu seelnõu paragrahvi 16, mille kohaselt toimub 
välisvaluutareservide hoidmine ja juhtimine kooskõlas seaduste, Eesti Panga põhikirja ja EKP 
nõukogu suunistega. Ka seadu seelnõu paragrahv 17 Eesti Pa nga aastaaruande koostamise kohta 
viib Eesti Panga seaduse kooskõlla põhikirja artikliga 26.4.  
8. EKP märgib, et Eesti Panga seaduse paragrahvi 10 lõike 4 kohaselt võib presidendi äraolekul teda 
asendada asepresident. Sellega seoses toetab  EKP seaduseelnõu sätet, mille kohaselt tagatakse 
asepresidendi sõltumatus, kehtestades viieaastase ametiaja ja laiendades Eesti Panga seaduse 
paragrahvi 10 lõiget 3 ka asepresidentidele. S eaduseelnõust ei selgu, kas asepresidentide ametiaega 
saab uuendada ja EKP toetaks vastavat selgitust . Samuti toetaks EKP selgitust, kas Eesti Panga 
seaduse paragrahvi 10 lõike 4 alusel võib nõukogu mä ärata asendaja ainult asepresidentide hulgast.   
9. Seaduseelnõu paragrahv 19 sätestab, et asepreside ndid, kes on ametis seaduseelnõu jõustumisel, 
loetakse sellest kuupäevast ametisse nimetatuks viieks aastaks. Üleminekukord võib tekitada 
probleeme juhtimise stabiilsuse osas, kuna nende ametiaeg lõpeb samal ajal. Üleminekumeetmena 
määrati ka EKP juhatuse liikmed põhikirja artikli 50 al usel algselt täisametia jast lühemaks ajaks. 
Asepresidentide osas võib toetada samasugust sätet.  
10. EKP märgib, et seaduseelnõu ei m uuda Eesti Panga seaduse paragra hvi 11 lõiget 1. Eesti Panga 
seaduse paragrahvi 11 lõike 1 esimese taande kohaselt on Eesti Panga presidendi ainupädevuses 
muuhulgas raha- ja panganduspoliitika kujundamine. See säte ei tunnusta EKP otsuseid tegevate 
organite pädevust. Seetõttu soov itatakse jätta Eesti Panga seaduse paragrahvi 11 lõike 1 esimesest 
taandest välja sõnad „raha- ja“.    
11. EKP märgib, et seaduseelnõu paragrahv 12 muudab E esti Panga seaduse paragrahvi 14 ja kehtestab 
Eesti Panga õigused seaduse paragrahvis 2 sätestat ud eesmärkide saavutamiseks. Kuigi loetelu on 
 
3 üldjoontes põhikirjaga kooskõlas, muudaks paragr ahvi paremaks viide põhikirjale kuna praegune 
sõnastus ei kajasta EKP pädevust avaturutehin gute ja krediiditehingute, kohustusliku reservi, 
arveldus- ja maksesüsteemide, jne osas. Samuti tu leks eelistada, et seaduseelnõu paragrahvis 12 
toodud õiguste loetelu sätestaks rakendusmeetme d muude rahapoliitiliste kon trollivahendite osas, 
mis on osutatud põhikirja artiklis 20.  
12. EKP toetab seaduseelnõu paragrahvi 13, mis viib  Eesti Panga seaduse kooskõlla asutamislepingu 
artikliga 106 ja põhikirja artikliga 16. Selguse huvides võiks pangatähtedele ja müntidele viidata terves seaduseelnõus kui „euro pangatähtedele ja müntidele“. 
 
13. EKP märgib, et seaduseelnõu paragrahv 14 tühistab  Eesti Panga seaduse para grahvi 15 lõike 5. 
EKP arusaama kohaselt ei ole pärast euro kasutu selevõttu Eestis seadusliku maksevahendina enam 
vaja noteerida Eesti krooni kurssi valuutade suhtes.  
14. Seaduseelnõu paragrahvi 18 eesmärk on viia E esti Panga seadus kooskõlla riikliku statistika 
seadusega. Seda arvestades märgib EKP, et põhi kirja artiklist 5.2 tulenevad RKPde teatavad 
kohustused statistikateabe kogumisel, mida seaduseelnõu ei kajasta. Seetõttu  tuleks seaduseelnõu 
muuta, võttes arvesse põhikirja.  
15. Seaduseelnõu jätab tähelepanuta veel ühe küsimu se, mida käsitleti EKP lähenemisaruandes 20043. 
Eesti Panga seaduse paragrahv 9 lõige 2 koosmõ jus paragrahvi 31 lõikega 1 sätestab, et nõukogu 
nimetab ametisse Eesti Panga raamatupidamise sõltumatud välisaudiitorid; see ei võta arvesse 
ühenduse ja EKP pädevust põhikirja artikli 27.1 al usel. Lisaks ei tunnusta Eesti Panga seaduse 
paragrahvi 31 lõike 1 viimane lause Eesti Panga  nõukogu volitusi ega ühendu se ja EKP pädevust.   
16. Käesolev arvamus avaldatakse EKP veebilehel. 
  Frankfurt Maini ääres, 30. detsember 2005  
 
[alla kirjutanud] 
 
EKP president 
Jean-Claude TRICHET 
                                                     
 
3  Lähenemisaruanne 2004, lk 221.