Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

(2020/C 57/08)

Käesolev teade on avaldatud vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõikele 5 (1).

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Saumur-Champigny“

PDO-FR-A0147-AM02

Teate kuupäev: 18. november 2019

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Geograafiline nimetus

I peatüki II punktis ja XII punkti alapunkti 2 alapunktis b on pärast sõnu „geograafiline tähis“ jäetud välja sõna „täiendav“.

Teatavates nimetuse „Val de Loire“ tootespetsifikaatides lubatakse viidata „Val de Loire“ laiemale piirkonnale, kasutades selleks üldtuntud samanimelist geograafilist nimetust, mille etikett vastab tootespetsifikaadis täpsustatud erisätetele. Teatavatel juhtudel kasutatakse täiendavaid geograafilisi nimetusi, mis viitavad väiksematele geograafilistele piirkondadele ja rangematele tootmistingimustele. Siinkohal on sõna „täiendav“ välja jäetud segaduse vältimiseks.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi punkti 9, milles käsitletakse lisatingimusi.

2. Geograafiline piirkond

I peatüki IV punkti alapunktis 1 asendatakse lause „Viinamarjade korjamine ja pressimine ning veini valmistamine ja kääritamine toimub järgmiste kommuunide territooriumil:“ lausega „Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab 2018. aasta ametliku geograafilise koodi põhjal järgmiste kommuunide territooriume:“. Samuti lisatakse järgmine lause: „Geograafilist piirkonda kujutavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel“.

Geograafilist piirkonda käsitleva punkti väljapakutud sõnastuse eesmärk on lihtsustada väljendust ning sellega kõrvaldatakse etappide määratlusega (pressimine, valmistamine, kääritamine) seotud ebaselgused.

Redaktsiooniline muudatus: haldusüksuste loetelus võetakse arvesse pärast tootespetsifikaadi heakskiitmist toimunud ühinemisi ja muid halduspiirkondades tehtud muudatusi. Suurema õiguskindluse huvides viidatakse selles Prantsusmaa statistikaameti (INSEE) igal aastal avaldatava ametliku geograafilise koodi kehtivale versioonile. Geograafilise piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Ühtlasi viidatakse sellele, et geograafilist piirkonda kujutavad kartograafilised dokumendid on avalikkuse tõhusamaks teavitamiseks kättesaadavad riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebilehel.

Sellega seoses muudetakse koonddokumendi punkti 6, milles käsitletakse geograafilist piirkonda.

3. Piiritletud maatüki kogupindala

Tootespetsifikaadi I peatüki IV punkti alapunktis 2 lisatakse sõnade „5. september 2007“ järele sõnad „ja 19. jaanuar 2017“.

Selle muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, mil pädev riiklik asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud maatüki kogupindala muudatuse heaks kiitis. Maatüki piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks tootmispiirkond, mille maatükid on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

4. Vahetus läheduses asuv piirkond

I peatüki IV punkti alapunktis 3 asendatakse kommuunide loetelu järgmise loeteluga:

— Deux-Sèvres’i departemang: Saint-Martin-de-Mâcon, Tourtenay;

— Indre-et-Loire’i departemang: Chinon;

— Maine-et-Loire’i departemang: Artannes-sur-Thouet, Brézé, Brossay, Cizay-laMadeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné ja Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montreuil-Bellay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Just-sur-Dive, Saumur, Terranjou (Chavagnes’ delegeeritud kommuuni endine territoorium), Les Ulmes, Vaudelnay;

— Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

See võimaldab arvesse võtta pärast tootespetsifikaadi viimase versiooni koostamist aset leidnud kommuunide mitmesuguseid ühinemisi. Vahetus läheduses asuva piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi punkti 9, milles käsitletakse lisatingimusi.

5. Põllumajanduse keskkonnasätted

I peatüki VI punkti alapunkti 2 lisatakse pärast teksti „loodusliku taimkatte“ järgmine tekst: „või põhjendama viinamarjakasvatuse valdkonna ametiasutuste lubatud biotõrjevahendite kasutamist. Kui maatükil kasutatakse biotõrjeks mõeldud herbitsiide, on muude herbitsiidide kasutamine keelatud.“

Käesolev muudatus on seotud sellega, et ettevõtjad kasutavad Anjou viinamarjaistandustes järjest enam agroökoloogilisi tootmistavasid. Muudatusest nähtub, et tehnilistes lahendustes võetakse järjest enam arvesse keskkonnakaitseprobleeme. Toetades taimkatte olemasolu, mehaaniliste või bioloogiliste umbrohutõrjevahendite kasutamist, vähendab see nõue keemiliste herbitsiidide kasutamist. Herbitsiidide kasutamise vähendamine peab võimaldama kaitsta paremini viinamarjaistanduste pinnast ning säilitada selle loomulikke omadusi (viljakus, elurikkus, bioloogiline puhastamine), mis aitab kaasa veinide kvaliteedi ja autentsuse saavutamisele ning tugevdab veinipiirkonna mõistet.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

6. Koristushooaja algus

I peatüki VII punkti alapunktist 1 on välja jäetud järgmine lause: „Koristushooaja alguse kuupäev määratakse kindlaks põllumajanduse ja merekalanduse seadustiku artikli D. 645-6 sätete alusel.“

Koristushooaja alguse kuupäeva kindlaksmääramine ei ole tänapäeval enam vajalik, sest ettevõtjatel on nüüd olemas suur hulk vahendeid, mis võimaldavad viinamarjade küpsust väga täpselt hinnata. Kõikidel ettevõtjatel on isiklikus ja ühiskasutuses teatavad seadmed ja varustus, mis võimaldavad sõltuvalt tootmiseesmärkidest täpselt kindlaks määrata koristushooaja alustamise optimaalse kuupäeva iga kasvatusala jaoks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

7. Suhkrusisaldus

I peatüki IX punkti alapunkti 1 alapunktis c lisatakse pärast teksti „glükoos + fruktoos“ järgmine tekst: „veinid pärast kääritamist“.

Muudatus tehakse, et vältida segiminekut suhkrusisaldusega enne kääritamist, ning on oluline täpsustada, et nimetatud sisaldust tuleb kontrollida pärast kääritamist.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi punkti 4, milles käsitletakse veinide kirjeldust.

8. Puutükid

Tootespetsifikaadi I peatüki IX punkti alapunkti 1 alapunktis d lisatakse teksti „puutükkide kasutamine on keelatud“ järele sõnad „välja arvatud veinivalmistamise ajal“.

Muudatuse eesmärk on tühistada tammepuutükkide kasutamise keeld selle päritolunimetusega punaste veinide valmistamise ajal. Tootjad soovivad kinnitada päritolunimetusega veinide eripära puuviljaliste ja mahedamaitseliste veinidena, mis sobivad joomiseks juba noorena. Veini valmistamisel kasutatavad puidutanniinid lasevad puuviljalistel omadustel paremini esile tulla ja arendavad veinide struktuuri, andes neile ümaruse ja pika järelmaitse ning tagades samas laagerdamise korral stabiilse värvuse.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi punkti 5, milles käsitletakse veinivalmistuse eritavasid.

9. Veinikeldri mahutavus

I peatüki IX punkti alapunkti 1 alapunktis e asendatakse lause: „Iga ettevõtja veinikeldri mahutavus peab olema vähemalt 1,4 korda suurem kui põllumajandusettevõtte keskmine saagikus viimase viie aasta jooksul.“ järgmise lausega: „Iga ettevõtja veinikeldri mahutavus peab olema vähemalt 1,4 korda suurem kui viimase viie aasta keskmine toodetud veinikogus.“

Tootespetsifikaadis ei viidata mitte mahule (väljendatuna hektoliitrites või kuupmeetrites), vaid saagikusele, st tootmispindalaga jagatud koristatud saagi mahule (väljendatuna hektoliitrites hektari kohta (hl/ha)). Kavandatud muudatus võimaldab seda ühikutega seotud ebaühtlust parandada ilma sisuliste muudatusteta (minimaalne mahutavus peab alati olema 1,4 korda suurem kui põllumajanduslikus majapidamises eelmistel hooaegadel toodetud veini keskmine kogus).

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

10. Veinide ringlus

Välja jäetakse I peatüki punkti IX alapunkti 4 alapunkt b, milles käsitletakse veinide ringlusse laskmist volitatud laopidajate vahel.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

11. Seos geograafilise piirkonnaga

Fraasi „Société Agricole et Industrielle d’Angers“ lisatakse sõna „Agricole“, sest ajakirja nimi polnud täielik. Väljapakutud muudatus võimaldab selle puuduse kõrvaldada.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi punkti 8, milles käsitletakse seoseid.

12. Üleminekumeede

Tootespetsifikaadi XI punkti alapunktis 1 osutatud üleminekumeede jäetakse välja, sest selle tähtaeg lõppes aastal 2017.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

13. Märgistamiseeskirjad

Lisatakse alapunkt 1 järgmises sõnastuses:

„1. Üldsätted Veine, millele taotletakse käesoleva tootespetsifikaadi alusel kontrollitud päritolunimetust „Saumur-Champigny“ ja mida selle nimetuse all esitletakse, ei tohi pärast saagikoristust deklareerida, üldsusele kättesaadavaks teha, saata, müügile panna ega müüa, ilma et saagideklaratsioonil, kuulutustel, prospektidel, etikettidel, arvetel ja mis tahes anumatel poleks kirjas eespool nimetatud kontrollitud päritolunimetust.“

Probleem oli selles, et oli unustatud lisada kõigis tootespetsifikaatides sätestatud reegel.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

14. Andmete säilitamine

II peatüki II punkti alapunktis 3 asendatakse sõna „võimalik“ sõnaga „naturaalne“.

Saavutamaks kooskõla kõigi Anjou Saumuri piirkonna tootespetsifikaatides kasutatud sõnastuste vahel, asendatakse sõnad „naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides“ sõnadega „võimalik alkoholisisaldus“ või „alkoholisisaldus kraadides“. Nimetatud muudatused parandavad tootespetsifikaatide loetavust. Andmete säilitamist käsitlevate sätete ühtlustamise eesmärk on lihtsustada registrite inspekteerimiskava koostamist ja registrite kontrollimist.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

15. Peamised kontrollitavad punktid

III peatükki on muudetud, et tagada kooskõla Anjou Saumuri piirkonna tootespetsifikaatides kontrollitavate põhipunktidega.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Saumur-Champigny

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Tegemist on punaste vaiksete veinidega. Neil on järgmised omadused:

— naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt 10,5 mahuprotsenti

— fermenteeritavate suhkrute maksimaalne sisaldus on pärast kääritamist 3 g/l.

Pärast rikastamist ei tohi veini alkoholisisaldus ületada 12,5 mahuprotsenti.

Maloaktiline kääritamine peab olema lõppenud. Pakendamata või pakendamisetapis turustamiseks valmis olevate veinide õunhappe sisaldus on ≤ 0,4 g/l.

Veinid on sageli sügavat rubiinpunast värvi ja tihti punaste puuviljade või kannikese aroomiga. Veinid on värsked, ümarad ja maheda maitsega ning need on võluvad nii noorena kui pärast paariaastast säilitamist.

Muud kriteeriumid vastavad liidu õigusnormidele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistuse eritavad

Istutustihedus – ridadevaheline kaugus

Viljelustavad

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 4 000 puud hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 2,50 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe ei või olla väiksem kui üks meeter.

Viinapuude kasvualadel, kus istutustihedus on väiksem kui 4 000 puud hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 puud hektari kohta, võib koristatud saaki kasutada kontrollitud päritolunimetusega toote valmistamiseks, kui on järgitud päritolunimetuse tootespetsifikaadis toestuse ja taimede kõrguse kohta kehtestatud eeskirju. Viinapuude kasvualas ei tohi ridade vahe olla suurem kui kolm meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe ei või olla väiksem kui üks meeter.

Viinapuude lõikamise eeskirjad

Viljelustavad

Viinapuud lõigatakse erinevatesse kõrgustesse hiljemalt 30. aprillil, kasutades järgmisi tehnikaid:

Viinamarjasort ’Pineau d’Aunis N’: igal viinapuul on tüve kohta maksimaalselt 10 punga ja pika võrse puhul maksimaalselt kuus punga või igal viinapuul on tüve kohta maksimaalselt 12 punga ja pika võrse puhul maksimaalselt neli punga.

Viinamarjasordid ’Cabernet Franc N’ ja ’Cabernet-Sauvignon N’: igal viinapuul on tüve kohta maksimaalselt 12 punga ja pika võrse puhul maksimaalselt kaheksa punga või igal viinapuul on tüve kohta maksimaalselt 14 punga ja pika võrse puhul maksimaalselt viis punga.

Rikastamine

Veinivalmistuse eritavad

Lubatud on substraktiivsete rikastamistehnoloogiate kasutamine, maksimaalne osalise kontsentreerimise tase töödeldavates kogustes võib olla kuni 10 %.

Pärast rikastamist ei tohi veini alkoholisisaldus ületada 12,5 mahuprotsenti.

Puutükkide kasutamine

Veinivalmistuse eritavad

Puutükkide kasutamine on keelatud, välja arvatud veinivalmistamise ajal.

b. Maksimaalne saagikus

69 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab 2018. aasta ametliku geograafilise koodi põhjal järgmise Maine-et-Loire’i kuuluvate kommuunide territooriume: Chacé, Montsoreau, Parnay, Saint-Cyr-en-Bourg, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Varrains.

Geograafilisi piirkondasid kujutavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

’Cabernet Franc N’

8. Seos(t)e kirjeldus

1. Üksikasjalik teave geograafilise piirkonna kohta

a) Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Viinamarjaistandused on osa endisest Anjou provintsist, kus Pariisi nõo edelaserv kohtub Armorikaani mäemassiivi eelmäestikuga. Asjaolu, et valkjas kriidine pinnas asub kõrvuti tumedama kiltkivise pinnasega, on võimaldanud ajalooliselt eristada nn valge Anjou ehk Saumuri piirkonda nn musta Anjou ehk Anjou piirkonnast. Viinamarjaistandused piirnevad põhjas Loire’i jõega. Seda läbib Thouet’ jõe ja selle lisajõe Dive’i lõuna-põhjasuunaline org. Kõnealune jõgede võrgustik on kujundanud maastiku üksteisele järgnevateks erisuunalisteks küngasteks, mille kõrgus jääb vahemikku 40–110 meetrit. Geograafiline piirkond hõlmab kaheksat Maine-et-Loire’i departemangus asuvat kommuuni. Need Touraine’i kulumisastangul ja seda moodustavatel pinnavormidel asuvad kommuunid kuuluvad kontrollitud päritolunimetuse „Saumur“ geograafilisse piirkonda.

Viinapuud on võtnud üle soodsad kasvukohad ja kujundanud maastiku, säilitades seejuures küngaste otsas okaspuud ja lehtpuud, mille hulgas domineerivad tamme- ja kastanipuud. Viinamarjaistanduste keskel on õhutuskanal hiiglaslikele süvenditele, millest kaevandati hoonete ehitamiseks kive ning mida on kasutatud seenekasvatuseks ja veinide säilitamiseks. Viinamarjaistanduste ja ehitiste kogumi vaheline harmoonia, veinivalmistamisega tegelevate külade ja nende kõrval asuvate eravalduses olevate selliste hoonete koosmõju, mille fassaadid on skulptuuridega kaunistatud, võrratult valged ja valgele Anjou’le iseloomulikud, on aidanud luua piirkondliku looduspargi ja kanda selle piirkonna UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Viinamarjade tootmiseks ette nähtud maatükid on täpsemalt erinevate Touraine’i pinnareljeefidega piiritletud. Õhemad või paksemad rendsiinad ja lubjarikkad pruunmullad on küngaste tippudes kohati kaetud liiva ja saviga, mis pärineb hilisematel, nagu Santoni ja eotseeni ajavahemikel tekkinud pinnavormidest. Pinnasel on hea soojusrežiim ja mõõdukad veevarud ning sellel puuduvad hüdromorfsed tunnused.

Saumuri piirkonnas valitseb ookeanikliima. Viinamarjaistandustest läänes asuvad Mauges’i mäemassiivid lisavad ookeanikliimale fööni tuulte mõju. Aastane keskmine sademete hulk jääb vahemikku 550–600 millimeetrit ja on iseloomulik niiskete tuulte eest kaitstud piirkonnale samas, kui Mauges’i mägedes on aastane keskmine sademete hulk enam kui 800 millimeetrit. Sademehulkade vaheline erinevus on veelgi suurem viinamarjade kasvuperioodil, eelkõige alates juunist kuni saagikoristuseni. Geograafilise piirkonna lõunaosas asuvas Seuil du Poitou piirkonnas esineb mõningaid lõunapoolseid nüansse, mis väljenduvad Loire’i kallaste jaoks üllatavas taimestikus (iilekstammed, oliivipuud, mandlipuud jne). Aasta keskmine õhutemperatuur on suhteliselt kõrge (umbes 12 °C).

b) Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Saumuri viinamarjaistanduste ajalugu on kuni keskajani seotud Anjou krahvile kuuluvate Anjou viinamarjaistanduste ajalooga. Saumuri viinamarjaistandused on geoloogiliselt sarnased Touraine’i piirkonna istandustega ning on ajalooliselt ja inimtegurite tõttu Anjou piirkonnaga seotud. Saumur-Champigny viinamarjaistandused said alguse 1066. aastal, kui Saint-Flortenti mungad korrastasid Bois Doré nõlva, mis kõrgub Loire’i jõe ääres Saumurist kuni Montsoreauni. Toona Coteaux de Saumuri nime kandnud viinamarjaistandused said väga kuulsaks neis toodetud valge veini kvaliteedi poolest.

Punast veini hakati tootma XVII sajandi alguses. Kardinal Richelieu, kes oli toona Guyenne’is, saatis 1630. aasta paiku oma Touraine’is asuvale majapidajale Chinoni, Bourgueil’ ja Saumuri kantonitesse istutamiseks mitu tuhat Bordeaux piirkonnas kõige hinnatumat viinamarjasordi ’Cabernet Franc N’ taime. Siiski näib, et seda viinamarjasorti istutati juba varem ja et see saabus Nantes’i sadama kaudu (sellest ka kohalik nimetus „Breton“) tänu selle päritolupiirkonna Akvitaania ja Anjou vahelisele liidule seoses Henri II Plantagenêt’ ja Akvitaania Eleanori vahelise abieluga.

XVIII sajandil hakati punast veini oluliselt rohkem tarbima ja sel ajal mitmekordistus viinamarjasorti ’Cabernet Franc N’ kasvatavate istanduste arv. 1845. aastal ütles krahv Odart oma teoses „Viinamarjasortide uurimus“ („Traité des cépages“) viinamarjasordi ’Cabernet Franc N’ kohta järgmist: „See Prantsusmaa lääneosas ääretult levinud sort andis Bordeaux’ veinile ning samuti Chinoni ja Bourgueil’ punastele veinidele ja Champigny veinidele neile iseloomulikud omadused“. Siiski teatab Guillory Ainé 1861. aastal, et punaseid veine valmistatakse tunduvalt vähem kui valgeid veine. Ta sõnas ühes ajakirja „Bulletin de la Société Agricole et Industrielle d’Angers“ numbris järgmist: „Loire’i jõe vasakul kaldal on kõige tuntumad punased veinid Souzay, Champigny ja Dampierre“.

Viinamarjasordi ’Cabernet Franc N’ areng oli aeglane, aga järjekindel, seda eelkõige tänu XIX lõpupoole Parnay’ kommuunis tegutsenud edumeelsele viinamarjakasvatajale Antoine Cristalile. Tema pingutused viinamarjasordi mõistmiseks, kohandamiseks ja arendamiseks võimaldasid kontrollitud päritolunimetusel „Saumur-Champigny“ alates 1960ndatest hoogsalt areneda, kinnitades niiviisi doktor Maisonneuve’i poolt 1925. aastal ilmunud teoses „Anjou, selle viinamarjad ja vein“ („L’Anjou, ses vignes et ses vins“) öeldut: „See kasvab Saumuri lubjarikkas mullas väga hästi ja sellest valmistatakse Champigny parimaid veine.“

Veinitootjate ühistu loomine 1957. aastal võimaldas areneda turul esialgu Pariisis ja seejärel kogu Prantsusmaal ning alates 1980ndatest aastatest ekspordi abil väljapoole riigipiire. 2009. aastal toodeti kontrollitud päritolunimetust „Saumur-Champigny“ kandvat veini keskmiselt 70 000 hektoliitrit.

2. Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

„Saumur-Champigny“ veinid on väga meeldivad punased veinid. Vein on sageli sügavat rubiinpunast värvi ja tihtipeale puuviljade või kannikeste aroomiga. Veinid on värsked, ümarad ja maheda maitsega ning need on võluvad nii noorena kui pärast paariaastast säilitamist.

3. Põhjuslikud seosed

Suhteliselt soe ja kuiv kliima ning lubjarikas kriidine pinnas võimaldavad head vee äravoolu ja soodustavad taimede korrapärast, kuid mitte üleliigset veega varustamist, mis võimaldas viinamarjasordil ’Cabernet Franc N’ hakata kasvama päikese suhtes kõige parema asukohaga nõlvadel, mis tagavad viinamarjadele optimaalset küpsusastet soodustava varaküpsuse ja hea õhuga varustatuse. Ettevõtjad õppisid väga kiiresti ära tehnikad, mis võimaldasid neil veinivalmistustehnikate kohandamise abil viinamarjade parimad omadused esile tuua. Neid tehnikaid, millest enamik on tänaseks tavadeks muutunud, esitles väljapaistev veinispetsialist Sébille-Auger 1843. aastal ühel Souzay-Champigny viinamarjaistandust tutvustaval üritusel.

XX sajandi teisel poolel arenes märkimisväärselt kontrollitud päritolunimetuse „Saumur-Champigny“ istutusala ja selle müümine välisriikidesse ning seda eksporditi enam kui 40 riiki.

Kogukonna soovi viinamarjaistandust põlistada tunnustati UNESCO maailmapärandi nimistusse kandmisega. Kontrollitud päritolunimetus „Saumur-Champigny“, mida peetakse Val de Loire’i piirkonna üheks mainekamaks päritolunimetuseks, kinnitab tänapäeval Georges Clémenceau sõnu, kes ütles pärast oma sõbra Antoine Cristali toodangu avastamist järgmist: „Riik, kes sellist veini toodab, on võimas riik, sest pole ühtegi võimsat riiki, millel puuduks ajalugu ja võimas tsivilisatsioon.“

9. Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Geograafiline nimetus „Val de Loire“

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada geograafilise tähise „Val de Loire“ vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud eeskirjadele. Geograafilise nimetuse „Val de Loire“ märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi ületada (kõrguselt ega laiuselt) kaht kolmandikku tähtede suurusest, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Väiksem geograafiline üksus

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Kontrollitud päritolunimetusega veinid võib märgistada väiksema geograafilise piirkonnaga, kui kõnealune piirkond on:

— kantud katastrisse,

— märgitud saagideklaratsioonile.

Kõnealuse katastriüksuse nimetuse märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi ületada (ei kõrguses ega laiuses) poolt tähtede suurusest, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse erandit seoses veini pressimise ja valmistamisega, koosneb 2018. aasta ametliku geograafilise koodi põhjal järgmistest kommuunidest:

— Deux-Sèvres’i departemang: Saint-Martin-de-Mâcon, Tourtenay;

— Indre-et-Loire’i departemang: Chinon;

— Maine-et-Loire’i departemang: Artannes-sur-Thouet, Brézé, Brossay, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné ja Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montreuil-Bellay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Just-sur-Dive, Saumur, Terranjou (Chavagnes’ delegeeritud kommuuni endine territoorium), Les Ulmes, Vaudelnay;

— Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-0e0411ee-1698-4400-9eda-5fc7e90883b0

(1) EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.