ET    ET ET 
 
ET 1   ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 23.7.2008 
SEK(2008) 2291  
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
lisatud dokumendile: ettepanek 
 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS 
 
hülgetoodetega kauplemise kohta 
  
MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE
  
  
HÜLGETOODETE KEELUSTAMISE VÕIMALIKU MÕJU KOHTA  
 
{KOM(2008) 469 lõplik} 
{SEK(2008) 2290} 
 
ET 2   ET KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE  
1. Kooskõlas kindla sooviga tagada loom ade heaolu ranged nõuded, võttis Euroopa 
Komisjon ülesandeks teha riikides, kus tegeldakse hülgeküttimisega, objektiivne süvaanalüüs loomade heaolu aspekti koht a hülgejahi puhul. Käesolevas aruandes 
esitatakse edasiste poliitiliste ja/või seadusandlike meetmete võimalikud variandid 
loomade heaoluga seotud murede lahendami seks hüljeste tapmise ja nülgimise puhul. 
2. Käesoleva analüüsi käigus uur iti hülgejahi eri viiside reguleerivaid raamistikke ja 
nende haldamise tavasid hül jeste levikuala riikides
1 ning tehti Euroopa 
Toiduohutusameti (EFSA) uurimustulemustele2 tuginedes kindlaks parimad tavad. 
Üksikasjalikult anal üüsiti järgmisi levi kuala riike: Kanada, Soome, Gröönimaa, 
Namiibia, Norra, Venemaa, Root si ja Ühendkuningriik (Šotimaa). 
3. Hindamisel ilmnes, et hüljeste levikuala riikides on erinevad hülgejahi korraldamise 
süsteemid ning et kõiki süsteeme on võimalik  paremaks muuta. Hüljeste küttimise 
põhjused ja taust on oluliselt erinevad. Er inevad on nii jahipida mise viis kui ka 
ulatus, samuti reguleeriv keskkond, milles jahipidamine aset leiab. Mõned levikuala riigid on vastu võtnud ja rakendanud põhjaliku korraldussüsteemi, mille eesmärk on minimeerida vastuolu tootmise ja loomade h eaolu vahel, samas kui teiste levikuala 
riikide korraldussüsteemid ei ole nii aren enud ja neis pööratakse vähem tähelepanu 
loomade heaolule. 
4. EFSA teaduslikus seisukohas osutatakse , et hülgeid on võimalik eri meetodeid 
kasutades tappa kiiresti ja tõhusalt, põhj ustamata neile asjatu t valu, stressi ja 
kannatusi. Siiski on tõendeid, et praktikas ei  kasutata alati tõhusat tapmisviisi ning 
loomi tapetakse ja nülitakse viisil, mis põhjus tab neile asjatut valu, stressi ja muid 
kannatusi, mida on võimalik vältida. 
5. Mõjuhinnangus võeti arvesse nii seadus andlikke kui ka mitteseadusandlikke 
poliitilisi meetmeid. Analüüsiti ka selliseid poliitilisi meetmeid, mis ei ole otseselt 
seotud korraldussüsteemiga, na gu ELi turule viimise või im pordi ja ekspordi täielik 
keelustamine, ning meetmeid, mida võib liigitada hülgejahi korraldamise süsteemi 
hea või halva tava alla.  
6. Hinnangu keskkonnamõõde piirdub mõjuga hü ljestele loomade heaolu aspektist, 
mida on siiski raske mõõta, kuna hüljeste tapmiseks kasutatavate meetodite tõhusus 
on erinev, sõltudes kasutatavatest meetoditest, tapjate oskustest ja 
keskkonnatingimustest. Majanduslik mõju piirdub mõjuga kaubandusele ja kohalikule majandusele nii nende riikide puhul , kus tegeldakse hülgejahiga, kui ka 
potentsiaalsete transiidi- ja  töötlemisriikide puhul, sa mas sotsiaalse mõõtme puhul 
käsitletakse peamiselt mõju inui ttidest elanikkonna tingimustele. 
7. Hülgetoodete ELi turule viimise täielik keelustamine  mõjutab hinnangu kohaselt 
ELi liikmesriike vähe. Sellisel juhul eelda takse siiski, et hülgenahkade ja muude 
                                                
 
1 COWI „Hülgeliikide isenditest saadud toodete keelustamise võimaliku mõju hinnang”, aprill 2008. 
2 EFSA sõltumatu teaduslik seisukoht hüljeste tapmise ja nülgimise meetodite loomade heaolu aspekti 
kohta, detsember 2007. http://www.efsa.europa .eu/EFSA/efsa_locale-
1178620753812_1178671319178.htm  
 
ET 3   ET hülgetoodete ümberlaadimine ning hülgena hkade import edasise töötlemise ja 
ekspordi eesmärgil võib jätkuda. Hinnangu kohaselt on kõnealune mõju veidi suurem ELi mittekuuluvate levikuala riikide puhul . Seda põhjustab asjaolu, et neis ELi 
mittekuuluvates riikides on hülgejahi ma ht palju suurem kui ELi kuuluvates 
levikuala riikides ning ELi turg on nende jaoks, välja arvatud Venemaa jaoks, üsna 
tähtis. Kõnealune variant jä taks ka tarbija ilma võimalu sest osta ELis hülgetooteid.  
8. Impordi ja ekspordi tä ielikul keelustamisel  oleks ELi liikmesriikidele keskmine 
majanduslik mõju, ehkki Soome ja Saksamaa puhul oleksid mõjud tunduvad, kui selline keeld hõlmaks ka transiitkauba ndust. Mõjud oleks veidi suurem ELi 
mittekuuluvate levikuala riikide puhul. Seda põhjustab ka asjaolu, et ELi 
mittekuuluvates riikides on hülgejahi ma ht palju suurem kui ELi kuuluvates 
levikuala riikides ning ELi turg on nende jaoks, välja arvatud Venemaa jaoks, üsna 
tähtis. Kui keeldu siiski laiendatakse transi itkaubandusele, kannatab eriti Kanada, kui 
kõnealust kauplemist ei suunata ümber, Saksamaa ja Soome asemel EList välja 
(näiteks Norrasse). Seega võib Norra tegelikult tugevdada oma positsiooni 
transiitkaubanduses. Tarbijad saaksid ainu lt väga piiratud valiku hülgetoodetest, mis 
on saadud ELi riikides kütitud hülgeliikide isenditest ning mida pakutakse müügiks 
ainult kohalikul turul.  
Taani ja Itaalia on ELi konkurentsitult suurimad hülge toorkarusnaha importijad 
edasise töötlemise ja ELi turul müümise eesmärgil ning seetõttu mõjutaks selline reguleerimine ka neid. Taani impordib toorkarusnahku Kanadast ja Gröönimaalt 
(neid ei loeta transiitkaubaks), Itaalia impordib toorkarusnahku Venemaalt, Soomest 
ja Ühendkuningriigist (Šotimaalt). Kreekal on samuti märkimisväärne 
toornahakaubandus, kusjuures nahad pä rinevad kahest viimati nimetatud 
levikualariigist. 
9. Märgistamissüsteemist  saadav kasu, mis võimaldab ta rbijatel üksikute hülgetoodete 
vahel vahet teha heaolu kaalutluste aspek tist (tootepõhine märgis tus) lähtudes, võiks 
hõlmata hinnatõusu tarbijaturul ning samal ajal hülgejahi main e üldist tõusu. Kui 
süsteem on vabatahtlik, siis võib see soodustada iseeneslikku loomulikku valikut, mille nõuete täitmine kaasa toob, ning seega hoida tasakaalu loomade heaolu, majandusliku ja sotsiaalse mõõte vahel, st  et märgistamisnõuete järgijad saaksid 
rohkem kasu, kui see neile maksma läheb, ning samas on võimalik suurendada ka 
hüljeste heaolu. Lisaks on hinnangu kohaselt  mõju suurim juhul, kui tegemist on 
laialt levinud rahvusvahelise märgistamissüst eemiga, mitte ainult ELis kasutatavaga. 
10. Võiks sõlmida kahe- ja mitmepoolseid kokkuleppeid  ELi ja ühe või mitme 
levikuriigi vahel, mis võiks suurendada geograafilist piirkonda, mida ei hõlma ükski seadusandlik meede. Sellisel juhul olek s mõju sarnane piiratud keelu mõjuga, mis 
võimaldab kauplemist, kui hülgejaht vastab mõnedele eespool käsitletud kehtivatele 
nõuetele. 
11. Võttes arvesse üldsuse, eelkõige Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide väljendatud 
muret loomade heaolu pärast, ei ole er aldiseisvad mitteseadusandlikud meetmed 
piisavad kõnealuse küsimu se lahendamiseks. 
12. EFSA teaduslikus seisukohas os utatakse selgelt, et on tõendeid, et praktikas ei 
kasutata alati tõhusat tapmisviisi, samuti toetavad seda edasise hindamise tulemused. Seepärast on põhjendatult alust kaaluda e ttevaatusabinõude rakendamist, et keelata 
 
ET 4   ET selliste hülgetoodete toomine Euroopa turu le, mis on valmistatud hüljestest, kelle 
tapmisel ja nülgimisel tekitati neile asjatut valu, stressi ja muid kannatusi. 
13. Loomade heaolu, majandusliku ja sotsiaal se mõõtme mõju hindamise tulemustest 
nähtub, et üldeesmärkide saavutamis eks näib olevat parim kasutada kombinatsiooni 
mitmest järgnevast  meetmest , st: 
• kaitsta hülgeid teguviiside eest, mis põhjusta vad neile tapmise ja nülgimise käigus 
asjatut valu, stressi ja muid kannatusi; 
• reageerida murele, mida avalikkus tunne b hüljeste tapmise ja nülgimise pärast. 
Seda tuleks teha kõigi hülgetoodete turule viimise, ühendusse impor timise, transiidina 
läbi ühenduse vedamise ja ühendusest eksportimise keelustamise kaudu. Kõnealuste kaupadega kauplemine oleks siiski võima lik, kui on täidetud teatavad hüljeste 
tapmise ja nülgimise viisi ja meetod itega seotud tingimused. Ühtlasi tuleks 
kehtestada teabenõuded, mille eesmärk on tagada, et hülgetoodetel, millega 
kauplemine oleks võimalik erandina tavapära selt kehtivatest keeldudest, oleks selgelt 
märgitud, et need on pärit eespool osut atud tingimustele va stavast riigist. 
Kõnealune eelistatav valik a itaks tagada, et üldsusel ei tuleks enam kokku puutuda 
hülgetoodetega, mis on saadud hüljestest, kellele tapmisel ja nülgimisel tekitati 
asjatut valu, stressi ja muid kannatusi , ning selle valikuga püütakse stimuleerida 
selliste tapmis- ja nülgimismeetodite kasutami st, mis ei tekitata asjatut valu, stressi ja 
muid kannatusi. Seega oleks sel valikul ot sene mõju loomasõbralike jahimeetodite 
ellurakendamisele ning see kaitseks  loomi asjatute kannatuste eest.