[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 18.9.2006

KOM(2006) 515 lõplik

2004/0048 (COD)

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE mis on esitatud EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu alusel ja milles käsitletakse nõukogu ühist seisukohta

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (ühenduse raudteevõrgus vedureid ja ronge juhtiva rongipersonali sertifitseerimise kohta) kinnitamise kohta

2004/0048 (COD)

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE mis on esitatud EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu alusel ja milles käsitletakse nõukogu ühist seisukohta

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (ühenduse raudteevõrgus vedureid ja ronge juhtiva rongipersonali sertifitseerimise kohta) kinnitamise kohta

1. TAUST

Ettepaneku edastamine Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2004)0142 – C6-0002/2004 – 2004/0048(COD): | 4. märts 2004 |

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus: | 9. veebruar 2005 |

Euroopa Parlamendi arvamus, esimene lugemine: | 28. september 2005 |

Ühise seisukoha vastuvõtmine: | 14. september 2006 |

2. KOMISJONI ETTEPANEKU EESMÄRK

Komisjon tegi 3. märtsil 2004. aastal ettepaneku võtta rida meetmeid („kolmas raudteepakett“), mille läbivaatamine nõukogus algas 2004. aasta aprillis ja mille läbivaatamine Euroopa Parlamendis algas 2004. aasta oktoobris. Tegemist on nelja õigusakti ettepanekuga, mille hulgas on direktiiv ühenduse raudteevõrgustikus vedureid ja ronge juhtiva rongipersonali sertifitseerimise kohta. See õigusakt koostati asjaomase valdkonna ja sotsiaalpartneritega konsulteerides ning sellega nähakse ette mehhanism, mis võimaldab paremini kindlaks määrata pädevus- ja vastutusalad, mis on seotud rongijuhtide ja rongide ohutust tagava personali koolituse ja hindamisega ning nende kvalifikatsiooni tunnustamisega. Rongijuhil peab olema litsents, mis tõendab tema üldist pädevust ning mis kehtib kogu ühenduse territooriumil. Litsentsile lisandub raudtee-ettevõtte väljastatav tunnistus, mis tõendab erikoolituse saamist konkreetse liini, kasutatavate rongide ja kõnealusele ettevõttele eriomaste töömenetluste ja ohutusmeetmete kohta.

3. MÄRKUSED ÜHISE SEISUKOHA KOHTA

Nõukogu tegi komisjoni ettepanekus ühehäälselt üldisi muudatusi, mis kiideti heaks, kuivõrd need aitavad saavutada püstitatud eesmärke.

Euroopa Parlamendi poolt esimesel lugemisel heakskiidetud 45 muudatusest kinnitas komisjon muutmata kujul või redaktsiooniliste parandustega 25 muudatust (1, 3, 4, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 18, 19, 27, 28, 29, 30, 31, 33, 34, 36, 42, 44 ja 46). Põhimõtteliselt nõustus komisjon veel 11 muudatusega (5, 17, 21, 22, 23, 35, 37, 40, 41, 43 ja 47) ja osaliselt veel ühe muudatusega (2). Komisjon leidis, et kaheksa muudatust ei ole vastuvõetavad (15, 24, 25, 26, 32, 38, 39 ja 45).

Nõukogu leidis, et märkimisväärset hulka Euroopa Parlamendi püstitatud eesmärkidest on ühises seisukohas juba arvesse võetud, ja võttis mõned muudatused muutmata kujul üle (27, 36, 44).

4. KOMISJONI ÜKSIKASJALIKUD MÄRKUSED

4.1. Komisjonis heakskiidetud muudatusettepanekud, mis kajastuvad osaliselt ühises seisukohas

Järgmised viitenumbrid osutavad ühise seisukoha põhjendustele ja artiklitele.

- Muudatusettepanek nr 1: ettepaneku täpsustused sisalduvad preambuli teistes osades.

- Muudatusettepanek nr 6: see muudatus sisaldub teises sõnastuses ühise seisukoha uues põhjenduses (20).

- Muudatusettepanek nr 8: see muudatus sisaldub osaliselt uues rongijuhi määratluses, mis on esitatud ühise seisukoha artikli 3 punktis b.

- Muudatusettepanek nr 10: selles muudatuses esitatakse koolituskeskuse määratlus, mis sisaldub osaliselt ühises seisukohas (artikli 3 punkt k).

- Muudatusettepanek nr 12: komisjon võib nõustuda selle lihtsustusega nende kategooriate puhul, mille alusel on lubatav juhtimine ühtlustatud täiendava tunnistuse alusel, kuivõrd ühise seisukoha artikli 4 lõikes 3 on nähtud ette lubatud teenuse tüüpi täpsemalt kindlaks määrata võimaldavate koodide definitsioon.

- Muudatusettepanek nr 13: Euroopa Parlamendi nõutav täpsustus sisaldub täielikult artikli 11 lõike 3 uues sõnastuses.

- Muudatusettepanekud nr 17, 46 ja 47: need muudatused on seotud artikliga 16, milles sätestatakse vajalikud perioodilised kontrollimeetmed, mis on rongijuhi litsentsi ja tunnistuse kehtivuse säilimise aluseks. Nõukogu ühise seisukoha artikkel 16 vaadati läbi, et saavutada vajalik tasakaal õigusakti sättesse ja lisasse paigutatavate eeskirjade vahel. Lisas määrati kindlaks miinimumsagedus kõikide kontrollimeetmete jaoks, vajadusel on neid tähtaegu võimalik kogemuste põhjal ja komiteemenetlust kasutades muuta. Täiendõppe põhimõte sisaldub ühise seisukoha artikli 23 lõikes 8.

- Muudatusettepanek nr 19: see muudatus on seotud artikliga 17 ja sisaldub peaaegu täielikult ühises seisukohas.

- Muudatusettepanekud nr 21 ja 22: ettepanekud artikli 18 ümbersõnastamise kohta on põhimõtteliselt vastuvõetavad. Need sisalduvad osaliselt ühises seisukohas, milles parandati jaotust tööandja poolt tehtava kontrolli (artikkel 18) ja pädeva ametiasutuse rakendatava kontrolli (artikkel 28) vahel.

- Muudatusettepanek nr 23: ettepanek artikli 19 ümbersõnastamise kohta on põhimõtteliselt vastuvõetav. Samas peeti vajalikuks pädeva ametiasutuse ülesannete ammendava loetelu koostamist ja ühise seisukoha teksti lisati see eesmärk.

- Muudatusettepanek nr 28: see muudatus on seotud pädeva ametiasutuse ülesannete delegeerimisega. Seda küsimust selgitati täiendavalt ja täpsustati artikli 19 uues sõnastuses.

- Muudatusettepanek nr 29: see muudatus on seotud akrediteeritud isikute nimekirja avaldamisega. Seda küsimust selgitati täiendavalt ja täpsustati artikli 20 uues sõnastuses, mis sisaldub nõukogu ühises seisukohas.

- Muudatusettepanekud nr 30 ja 33: need muudatused on seotud koolitajate ja eksamineerijate tunnustamisega pädeva ametiasutuse poolt. Need sisalduvad peaaegu täielikult muudetud ühise seisukoha artiklites 20, 23 (koolitus) ja 24 (eksamid).

- Muudatusettepanek nr 41: selle muudatuse eesmärgiks on määrata kindlaks olemasolevate tunnistuste üleviimise lõputähtaeg ja vastavalt ettepanekule sisaldub see ühise seisukoha artikli 36 uues lõike 2 punktis c.

- Muudatusettepanek nr 42: see muudatus sisaldub peaaegu täielikult ühise seisukoha artiklis 33. Muudatuse tekst hõlmab selgitust, mille koht on pigem preambulis kui regulatiivosas.

4.2 Komisjonis heakskiidetud muudatusettepanekud, mis ei kajastu ühises seisukohas

- Muudatusettepanek nr 2: komisjon toetas seda muudatust vaid osaliselt: viimane kõrvallause „samuti nagu piiriüleseid teenuseid osutava liikuvate töötajate töötingimusi sätestav kokkulepe“ ei ole vastuvõetav, kuivõrd komisjoni ettepanek ei käsitle töö- ja puhkeaega.

- Muudatusettepanekud nr 3 ja 4: need muudatused täpsustavad püstitatud eesmärke ja olid komisjonile vastuvõetavad.

- Muudatusettepanekud nr 5 ja 37: esindusorganisatsioonide rolli osas märkis komisjon, et tuleb teha vahet koostalitluse tehnilistel kirjeldustel (KTKdel), mis on Euroopa Raudteeagentuuri poolt koostalitluse valdkonna direktiivide ja nimetatud agentuuri asutamismääruse alusel väljatöötatud tehnilised nõuded, ning direktiivi lisadel, mille aluseks on ühisotsuse menetlus või pädevuse delegeerimisel komiteemenetlus. Seevastu nõustus komisjon sellega, et „ eeskirjade puhul, millel on mõju töötingimustele ning töötajate tervisele ja ohutusele, tuleb esindusorganisatsioonidega põhjalikult nõu pidada “.

- Muudatusettepanekud nr 7, 9, 11, 34 ja 35: need muudatused toetavad komisjoni lähenemisnurka ja nende abil soovitakse täpsemalt kindlaks määrata, kes kuuluvad rongipersonali hulka ja milliseid tingimusi kohaldatakse sellele personalile. Seega on need muudatused põhimõtteliselt vastuvõetavad, kuigi tuleb märkida, et Euroopa Parlamendi ettepaneku kohaselt uue komiteemenetluse alusel kinnitatava lisa lisamine tõstatab õiguslikke probleeme. Tuleb märkida, et lisaks sellele, et nõukogu need muudatused üle võttis, piiras ta selle direktiivi kohaldamisala üksnes rongijuhtidele.

- Muudatusettepanek nr 14: tegemist on kategooriate lihtsustamise loogilise tagajärjega. Samas lükati see muudatus, mis võimaldab liikmesriigil nõuda kaheaastast A-kategooria töökogemust enne B-kategooria tunnistuse väljastamist, tagasi, sest tunnistus väljastatakse raudtee-ettevõtte poolt tema omal vastutusel ning tunnistuse saamiseks peab kandidaadist rongijuht olema läbinud koolituse, mille eesmärgid on täpsustatud direktiivi lisas, ning tegema tunnustatud või akrediteeritud eksamineerijatele teatava arvu eksameid. Seega on olemas kõik tingimused, et tunnistusi väljastataks nõuetekohaselt, samas jääb ettevõtetele piisav vabadus koolituse paremaks korraldamiseks ja oma rongijuhtidele tunnistuste väljastamiseks.

- Muudatusettepanek nr 18: komisjon võib nõustuda muudatusega, mille kohaselt peab rongijuht pädevale ametiasutusele viivitamata teatama, kui tema töösuhe raudtee-ettevõttega või infrastruktuuri haldajaga lõpeb.

- Muudatusettepanek nr 31: see muudatus sobib kokku direktiiviga 95/46/EMÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta.

- Muudatusettepanek nr 40, mis on seotud artikli 34 lõigetega 1–4: Euroopa Parlament teeb selle muudatuse ühes osas ettepaneku käsitleda üksnes ronge, millele on direktiivist 91/440 tulenev juurdepääsuõigus. Direktiivi kohaldamise ajakava lihtsustamine tooks puudusena kaasa selle, et direktiivi kohaldamisala muutuks segasemaks. Samas ei ole ettepanekus sisalduvad tähtajad kolmanda raudteepaketi vastuvõtmise tähtaegu arvestades realistlikud. Artikli 34 uus sõnastus võimaldab ühendada erinevad nõuded: vajadus enne rongijuhtidele tunnistuste väljastamist rakendada tööle asjaomased registrid, vajadus võtta arvesse olemasolevaid rongijuhte ja võtta arvesse direktiivi jõustumise hetkel koolitust läbivaid rongijuhte jne.

- Muudatusettepanek nr 43: ettepanekus sisalduv muudatus käsitleb füüsiliste võimete kontrolli vastavalt III lisa punkti 3.2 alapunktile 1 ja sellega võib põhimõtteliselt nõustuda.

- 4.3 Komisjonis tagasilükatud muudatusettepanekud, mis ei kajastu ühises seisukohas

- Muudatusettepanek nr 15: eelistatakse „perioodiliste kontrollide“ põhimõtet, et rõhutada, et litsentsi ja täiendava ühtlustatud tunnistuse saamiseks peavad rongijuhid ohutuskaalutluste tõttu läbima regulaarselt teatavad katsed.

- Muudatusettepanekud nr 24 ja 25: mõisteid „kutsehaiguste arst“ ja „transpordipsühholoog“ tõlgendatakse erinevates liikmesriikides erinevalt. Seetõttu ei saa komisjon nõustuda nende muudatustega.

- Muudatusettepanek nr 26: selle muudatuse abil püstitatud eesmärk on ebaselge. Üldiste erialaste oskuste kontrollimist võib teha nii „asutus“ kui „eksamineerija“, kui neid on selleks volitanud pädev ametiasutus. Samas on ühise seisukoha tekst täpsem kui esialgse muudatusettepaneku oma (vt artiklid 20 ja 23) ning peaks Euroopa Parlamenti selles osas rahuldama.

- Muudatusettepanek nr 32: kuigi põhimõtteliselt tundub, et ettepaneku eesmärgiks on soov kaitsta tööandja poolt rongijuhi koolitamiseks tehtud investeeringut, kerkivad sellega seoses mitmed probleemid. Esmalt ei ole kehtestatud samaväärset eeskirja teiste transpordiliikide, eeskätt lennuliikluse kohta, kus koolitus on samuti väga kulukas. Selline eeskiri puudutab tööõigust ja tundub seega käesolevas direktiivis ebakohasena. Samuti, kui rongijuht lahkub tööandja teenistusest, võib tekkida väga erinevaid võimalusi. Kui rongijuht lahkub tööandja süü tõttu, siis miks peaks tema koolituse eest maksma teine ettevõte?

- Muudatusettepanek nr 39 : kui õigusakt on vastu võetud, tuleks liikmesriikidele jätta piisav aeg direktiivi ülevõtmiseks ja oma vastavate riiklike õigusaktide muutmiseks. Selles osas leitakse, et kaheaastat perioodi ei ole võimalik lühendada.

- Muudatusettepanek nr 45: ohutuse valdkonnas tuleb rõhutada, et ühtlustatud täiendava tunnistuse saamiseks mõnes teises riigis peab rongijuht läbima nõuetekohase koolituse, mis hõlmab infrastruktuuri, tööeeskirjade ja keele tundmist, ning tegema eksami selle riigi ohutusameti poolt akrediteeritud või tunnustatud eksamineerijale, kus rongijuht soovib töötada. See muudatus suurendaks asjatult majanduslikku mõju raudtee-ettevõtetele, kelle kulul koolitused toimuvad.

4.4 Komisjonis tagasilükatud muudatusettepanekud, mis kajastuvad ühises seisukohas

- Muudatusettepanek nr 38: see muudatusega käsitletakse aruannet, mille ametkond peab direktiivi kohaldamise kohta esitama. Ühise seisukoha tekstis on seda muudatust arvesse võetud, samas on see tekst täielikum.

- Muudatusettepanek nr 40, artikli 35 lõike 5 kohta: selle muudatuse ühe osaga luuakse võimalus nõuetest oma riigi rongijuhtide puhul ajutiselt mööda minna. Komisjon ei saa nõustuda selliste terveid riike käsitlevate eranditega mitmel põhjusel. Esiteks tekitaks see sotsiaalses plaanis kaks rongijuhtide klassi, samas kui tegelikkuses ei oleks nende vahe selgepiiriline. See tooks kaasa raskesti põhjendatavad erinevused rongijuhtide karjäärivõimalustes ja töötasus. Teiseks, ohutuse seisukohalt vaadates võivad samadel liinidel sõita kaht liiki rongijuhid – need, kes on koolitatud vastavalt käesolevale direktiivile ja kellel on vastav tunnistus, ning need, kes on koolitatud vastavalt seni kehtivale riiklikule koolituskorrale ning kellel on vastav tunnistus. Nende toimimine samades olukordades võib olla erinev. Kolmandaks, majanduslikus plaanis peavad liikmesriigid säilitama kahed erinevad õigusaktid ja kaks koolitajate/eksamineerijate akrediteerimise-tunnustamise süsteemi, ettevõtted peavad alal hoidma kaht koolitussüsteemi, jne. Selline kahetine süsteem ei ole tõhus ning toob kaasa kulude suurenemise.

5. JÄRELDUS

Komisjoni ettepanekus nähti ette hõlmata kogu rongipersonal, kes vastutab ohutusega seotud kriitiliste ülesannete eest, ning selles ei nähtud ette liikmesriigi võimalust erandeid kehtestada. Komisjon nõustub siiski, et nõukogu ühine seisukoht ei muuda tema ettepaneku põhieesmärki ega selle üldist suunitlust.