67.

Tuletades meelde oma arvamust isikuandmete kaitset käsitleva raamotsuse kohta, soovib andmekaitseinspektor antud kontekstis uuesti rõhutada igasugusele andmetöötlusele kohaldatavate ühtlustatud ja kõikehõlmavate andmekaitse-eeskirjade olulisust seoses õiguskaitsealase koostööga. Andmekaitseinspektor kordab seejärel ka muid nimetatud arvamuses esitatud tähelepanekuid. Käesolevas lõikes rõhutatakse järgmiseid andmekaitsega seotud küsimusi: — Isikuandmete seaduslik töötlemine Andmekaitseinspektor toetab põhimõtet, et teave võib olla kättesaadav ainult siis, kui see on kogutud seaduslikult (nagu on mainitud artiklis 2.2 seoses sunnimeetmeid kasutades kogutud teabega). Isikuandmete seaduslik töötlemine tagaks samuti, et kättesaadavaks tehtud ja asutuste vahel vahetatud teavet saaks nõuetekohaselt kasutada ka kohtumenetluses. Kuigi pärast kohtumenetluse algust töödeldud teave ei kuulu kavandatud õigusakti kohaldamisalasse, on siiski tõenäoline, et õiguskaitseasutuste vahel eelnevalt vahetatud teavet kasutatakse kohtumenetluses. — Isikuandmete kvaliteet on eriti oluline, sest kättesaadavuse põhimõte soodustab teabe kasutamist õiguskaitseasutuste poolt, kes tegutsevad väljaspool seda konteksti, milles andmed koguti. Nimetatud ametiasutustel on isegi vahetu juurdepääs teiste liikmesriikide andmebaasidele. Isikuandmete kvaliteeti saab tagada üksnes siis, kui nende täpsust kontrollitakse järjepidevalt ja nõuetekohaselt, kui tehakse vahet erinevat liiki teabel vastavalt asjaomaste isikute kategooriatele (ohvrid, kahtlustatavad, tunnistajad jne) ning kui vajadusel on märgitud täpsuse aste (vt Andmekaitseinspektori arvamus isikuandmete kaitse kohta, IV osa 6. punkt). Need tähelepanekud aitavad taas kord mõista, miks andmekaitse-eeskirju ning eelkõige täpsust käsitlevaid eeskirju tuleks kohaldada igat liiki andmetöötlusele, isegi siseriiklikule töötlemisele. Vastasel korral valitseks oht, et isikuandmed, millele on otsene juurdepääs, on ebatäpsed või aegunud ning piiravad seega nii andmesubjekti õigusi kui ka uurimise tõhusust. — Eesmärgi piiramine Kättesaadavuse põhimõtte kohaselt võivad teiste liikmesriikide vastavad pädevad asutused omada juurdepääsu isikuandmetele. Samas võivad õiguskaitseasutuste pädevused erinevates riikides oluliselt erineda. Seetõttu on oluline tagada, et austatakse eesmärgi piiramise aluspõhimõtet vaatamata andmeid vahetavate pädevate asutuste pädevuste erinevustele. Teatud asutuse poolt kindlal eesmärgil kogutud ja töödeldud teavet ei tohi seejärel kasutada erineval eesmärgil lihtsalt seepärast, et vastuvõtval ametiasutusel on erinev või näiteks suurem pädevus. Seetõttu tervitab andmekaitseinspektor kavandatud raamotsuse artiklit 7, mida tuleks tõlgendada kui isikuandmete kaitset käsitlevas raamotsuses sätestatud üldiste eeskirjade täpsustust. Lisaks sellele märgib andmekaitseinspektor, et pädevate asutuste samaväärsuse hindamist (mis käesoleva ettepaneku kohaselt viiakse läbi komiteemenetluse kohaselt) tuleks viia läbi ettevaatlikult ning eesmärgi piiramise põhimõtet austades. — Vahetatud teabe säilitamise tähtaegu tõlgendatakse samuti eesmärgi piiramise põhimõttest lähtuvalt: teatud eesmärgil vaadatud või vahetatud teave tuleb kustutada niipea, kui see ei ole sel eesmärgil enam vajalik. See välistaks andmebaaside tarbetu kattumise, võimaldades samas pädevatel asutustel korduvalt vaadata (ajakohastatud) kättesaadavat teavet juhul, kui see on vajalik muul õiguspärasel eesmärgil. — Kättesaadavuse põhimõtte kohaselt edastatud teabe registreerimine. Registreerimine peaks toimuma nii nõude esitanud kui nõude saanud liikmesriigis. Alles tuleb hoida ka kirjed registreerimise kohta mitte ainult teabe vahetamisel, vaid ka teabele juurdepääsul (vt Andmekaitseinspektori arvamus isikuandmete kaitse kohta, punkt 133), muu hulgas eesmärgiga tagada, et riiklikud pädevad asutused üksteist usaldaksid ning et nad ei kaotaks täielikult kontrolli kättesaadava teabe üle. Teabe jälgitavuse vajadusega on seotud ka võimalus teavet ajakohastada ja/või korrigeerida. — Andmesubjektide õigused Süsteemid andmete vahetamiseks ELi õiguskaitseasutuste vahel lisavad olukordi, kus erinevate liikmesriikide pädevad asutused töötlevad isikuandmeid (ajutiselt) samaaegselt. See tähendab ühelt poolt, et kehtestada tuleks andmesubjekti õigusi käsitlevad ELi ühisstandardid ning teiselt poolt, et andmesubjektidel peaks olema võimalus kolmanda samba raames andmekaitse-eeskirjadega lubatud ulatuses kasutada oma õigusi nii suhetes nende ametiasutustega, mis andmeid väljastavad kui ka nende asutustega, mis andmeid vaatavad ja töötlevad. — Järelevalve Andmekaitseinspektor märgib, et asjaoludest olenevalt võib rohkem kui üks riiklik järelevalveasutus olla pädev teostama järelevalvet käesoleva ettepaneku alusel teostatava isikuandmete töötlemise üle. Sellega seoses eeldab vahetu sidusjuurdepääs õiguskaitsealasele teabele asjakohaste riiklike andmekaitseasutuste poolset tõhustatud järelevalvet ja kooskõlastamist.