[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 7.12.2005

KOM(2005) 645 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

vahearuanne Hampton Court´is toimunud riigipeade ja valitsusjuhtide mitteametliku kohtumise järelmeetmete kohta

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

vahearuanne Hampton Court´is toimunud riigipeade ja valitsusjuhtide mitteametliku kohtumise järelmeetmete kohta

Vahearuanne koosneb kahest osast. 1. osas sätestatakse Hampton Court´i kohtumisest alates järgitud üldised põhimõtted ja võetud meetmed. 2. osas esitatakse lisateavet selle kohta, kuidas komisjon edendab Hampton Court´i kohtumisel kavandatud iga töösuunda.

1. OSA

1. SISSEJUHATUS

EUROOPA LIIDU RIIGIPEADEL JA VALITSUSJUHTIDEL OLI 27. OKTOOBRIL 2005 HAMPTON COURT´IS TULEMUSLIK ARUTELU SELLE ÜLE, KUIDAS PEAKS EUROOPA REAGEERIMA GLOBALISEERUMISELE. KOMISJONI TEATIS „EUROOPA VÄÄRTUSED GLOBALISEERUVAS MAAILMAS“ OLI ABIKS ARUTELU KESKENDAMISEL MEIE EES SEISVATELE VÄLJAKUTSETETELE JA VÕIMALUSTELE. KÕIK OLID NÕUS SELLEGA, ET EUROOPA VÄÄRTUSTE KAITSMINE NÕUAB MAJANDUSLIKKE ÜMBERKORRALDUSI JA SOTSIAALSET KAASAJASTAMIST. MITTEAMETLIKU KOHTUMISE LÕPUS PALUTI KOMISJONIL VÕTTA ENDA JUHTIDA EDASINE TEGEVUS JÄRGMISTES VALDKONDADES: UURIMIS- JA ARENDUSTEGEVUS, ÜLIKOOLID, DEMOGRAAFILISED VÄLJAKUTSED, ENERGEETIKA, RÄNNE JA TURVALISUS. LEPITI KOKKU, ET NIMETATUD TEGEVUSEGA EI KAASNE UUSI ALGATUSI EGA STRUKTUURE, VAID SEE LÕIMITAKSE OLEMASOLEVATESSE TEGEVUSKAVADESSE. PRESIDENT BARROSO TEATAS, ET KAVATSEB ESITLEDA KONTSEPTUAALSET DOKUMENTI, MIS KÄSITLEB EUROOPA LIIDU MÕJUKUST KOGU MAAILMAS. ET EUROOPA SUUDAKS PAKKUDA TÕHUSAMAID LAHENDUSI GLOBALISEERUMISKÜSIMUSTES, ON OLULINE TAGADA KIIRE JA KINDEL TEGUTSEMINE KÕIGIS NIMETATUD VALDKONDADES.

2. KOMISJONI JÄRGITAVAD PÕHIMÕTTED

9. novembril 2005. aastal saatis president Barroso peaminister Blair´ile, riigikantsler Schüsselile ja Euroopa Parlamendi presidendile Borellile kirja Hampton Court´i mitteametliku kohtumise esialgsete järelmeetmete kohta. Nimetatud teatises oli esitatud peamised küsimused, millele komisjon kavatseb keskenduda. Teatises oli sätestatud ka see, millal ja kuidas kavatseb komisjon tehtu kohta aru anda. Samuti anti teada, et komisjon valmistab detsembriks ette vahearuande Euroopa Ülemkogule, et anda lisateavet oma põhimõtete kohta, kuidas edendada iga töösuunda ja teha vahekokkuvõtteid, seda ka seoses tunnustatud välisekspertide kaasamisega.

Komisjon on kõigis Hampton Court´is käsitletud valdkondades viivitamata tegevust alustanud. Esimese sammuna tegi komisjon kindlaks küsimused, millega tuleks igas töösuunas tegeleda, võttes arvesse komisjonis arendamisel olevaid algatusi ja liikmesriikide saavutusi globaliseerumise küsimustega tegelemisel. Sellest tulenevalt on praeguseks ülesandeks, kuidas innustada uudset mõtlemist nimetatud küsimustes.

3. TUNNUSTATUD VÄLISEKSPERTIDE KAASAMINE

Nagu kokku lepitud, toetub komisjon oma nimetatud küsimustes olemasolevate teadmiste tugevdamiseks ja ajakohastamiseks tunnustatud välisekspertide teadmistele. Ekspertide panus on tõenäoliselt erinev sõltuvalt iga valdkonna arengutasemest ja küpsusastmest. Mõnes valdkonnas, nt rohelise raamatuga seotud konsultatsioonide käigus, on kogutud juba palju teadmisi. Teistes valdkondades on asjakohased ulatuslikumad konsultatsioonid. Seega on ekspertide kaasamise viis iga töösuuna puhul erinev. Näiteks uurimis- ja arendustegevuse valdkonnas on komisjon palunud kaastööd endise Soome peaministri Esko Aho juhitavalt väikeselt eksperdirühmalt. Ülikoolide valdkonnas on komisjon kahe aasta jooksul pidanud laiaulatuslikke konsultatsioone. Seetõttu küsitakse eksperdiarvamusi selle kohta, kuidas kõige paremini rakendada nende konsultatsioonide käigus saadud tulemusi. Muudes valdkondades pöördub komisjon ekspertide poole individuaalselt ja kiiresti, sest ta peab esitama aruande Austria eesistumisaja jooksul 2006. aasta esimesel poolel. Energia valdkonnas peaks ekspertide kaasamine kajastama tervikliku rohelise raamatu erinõudeid, mille komisjon kavatseb koostada.

4. ARUTELUD NÕUKOGUS

Nõukogu on Hampton Court´i järelmeetmetena korraldanud juba palju arutelusid. Komisjon ja liikmesriigid on vahetanud teavet oma ettevõtmiste ja algatuste kohta erinevates Hampton Court´is kavandatud töösuundades.

15. novembri haridusküsimuste nõukogus toimus arvamuste vahetus kõrghariduse teemal; keskenduti sellele, kuidas parandada kõrghariduse kvaliteeti ja edendada parima kvaliteediga ülikoole. Tõstatati ka ettevõtluse, ülikoolide ja teaduse vahelisi suhteid käsitlev teema. Liikmesriigid rõhutasid oma kohustust teha ümberkorraldusi kõrghariduses, erasektoriga partnerluse edendamise tähtsust, teaduse tippkeskuste arendamise vajadust ja oma kohustust tagada rahvusvaheliselt tunnustatud kõrged standardid ülipilaste huvi õhutamiseks.

28. novembri konkurentsiküsimuste nõukogu jõudis osaliste üldiste põhimõteteni kavandatava seitsmenda uurimis- ja arendustegevuse raamprogrammi suhtes. Nõukogu võttis vastu otsused, millega toetatakse komisjoni teatist „Rohkem teadusuuringuid ja innovatsiooni – Investeerimine kasvu ja tööhõivesse”, mis käsitleb kogu teadustegevuse ja innovatsiooni spektrit ja väljendab selgesõnaliselt ühenduse Lissaboni kavaga võetud kohustusi. Arutelus Hampton Court´i kohtumise järelmeetmete üle kinnitasid ministrid uurimis- ja arendustegevuse edendamise tähtsust ja meenutasid peamisi meetmeid, mis sellega seoses juba võetud on.

1. detsembri energiaküsimuste nõukogu pühendati energia siseturule ja selle tegelikule mõjule. Arutelus toetuti komisjoni nimetatud küsimusi käsitlevale aruandele ja tema esialgsetele järeldustele energiasektori kohta. Eesistujariigi märkus käsitles rakendamist, jõustamist ja läbipaistvust, edasist turu integreerumist ning kolmandate isikute paranenud juurdepääsu võrkudele. Komisjon esitas teavet Euroopa energiapoliitika peagi avaldatava rohelise raamatu kohta. Nõukogus aruleti ka kliimamuutuse ja säästva energia üle, viidates energiatõhususe rohelisele raamatule. Aruteluga anti panus ka tulevase energiatõhususe tegevuskava ettevalmistamisse.

1.-2. detsembri justiits- ja siseküsimuste nõukogu võimaldas komisjonil esitleda oma teatist „Esmatähtsad meetmed rändega seotud väljakutsetele reageerimiseks: esimene Hampton Court´i kohtumise järelmeede”. Nõukogus toimus esimene arvamustevahetus komisjoni teatise üle enne järgmist arutelu detsembrikuu Euroopa Ülemkogus. Nõukogu leppis kokku ka uues ELi terrorismivastase võitluse strateegias, mille peaks kinnitama Euroopa Ülemkogu.

8.-9. detsembri tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervishoiu ja tarbijakaitseküsimuste nõukogus võetakse arvamustevahetuses aluseks komisjoni roheline raamat „Demograafiliste muudatustega võitlemine: uus solidaarsus põlvkondade vahel”. Eesistujariik võtab päevakorda märkuse küsimustega võimalike riiklike algatuste kohta, mille eesmärgiks on suurendada tööealiste inimeste tööhõive määra ja parandada noorte, vanemate töötajate ja muude ebasoodsas olukorras inimeste rühmade tööhõivevõimalusi.

5. ARUANDLUS

Hampton Court´is kokkulepitu kohaselt teeb komisjon põhjaliku aruande kahe Euroopa Ülemkogu ees Austria eesistumisaja jooksul 2006. aasta esimesel poolel. Pidades silmas esimest käimasolevate ja 2006. aastaks kavandatud tööde inventuuri, üritab komisjon vajaduse ja võimaluse korral seostada oma aruandluse olemasolevate kohustuste ja menetlustega, et saada optimaalselt kasu koostoimest ja vältida kattuvusi.

Seetõttu seostatakse uurimis- ja arengutegevuse, ülikoolide, energia ja demograafiliste väljakutsete valdkonda tihedalt aruandlusega kasvu ja töökohtade teemal Lissaboni strateegia raames. Iga-aastane aruanne kevadel koguneva Euroopa Ülemkogu jaoks käsitleb eelkõige nimetatud küsimusi. Komisjon esitab ka lühiaruanded eespool nimetatud valdkondade kohta, milles võetakse arvesse tunnustatud välisekspertidelt saadud teavet. Nimetatud aruanded võivad sisaldada ettepanekuid edasiste täpsustuste kohta, mille tulemuseks on uued meetmed ja algatused Euroopa tasandil.

Rändevaldkonna aruandlus seostatakse paljude järgmiseks aastaks kavandatud komisjoni algatuste ja ettepanekutega. Kavandatud algatuste järelevalve ja esimesed tulemused peaksid komisjonil võimaldama 2006. aasta lõpuks ülemkogule uuesti aru anda. Seejuures otsitakse koosmõjusid Haagi programmiga, mis on peamine raamistik õigusel, vabadusel ja turvalisusel rajaneva ala meetmete jaoks.

Loomulikult sõltub turvalisuseteemaline aruandlus suurel määral detsembris 2005. kogunevas Euroopa Ülemkogus saavutatavatest tulemustest. Ühendkuningriik eesistujamaana ja terrorismivastase võitluse koordinaator on koostanud ettepaneku terrorismivastase võitluse strateegiaks.

Kontseptuaalne dokument Euroopa Liidu välismõju parandamiseks peaks valmima Euroopa Ülemkogu 2006. aasta juunikuu kogunemiseks. Nimetatud dokument annab ülevaate Euroopa Liidu sise- ja välispoliitika suundadest, aidates määratleda tema rolli maailmas.

II OSA

1. HAMPTON COURTI KOHTUMISE TÖÖSUUNAD

JÄRGMISTES PUNKTIDES KIRJELDATAKSE PRAEGUST OLUKORDA SEOSES HAMPTON COURT ’i töösuundade põhiteemadega täiendamaks 9. novembri teatises juba esitatud teavet ning antakse ülevaade peamistest hiljuti arutluseks esitatud või 2006. aastaks kavandatud üleeuroopalistest algatustest.

2. TEADUS- JA ARENDUSTEGEVUS

Euroopa teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni on vaja märkimisväärselt hoogustada. Eelkõige on vaja rohkem edukaid ettevõtteid sellistes valdkondades nagu IKT, kosmoseuuringud, bio- ja nanotehnoloogia. Jõudes kokkuleppele 7. teadusuuringute raamprogrammi ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmi osas, saame sellele protsessile oluliselt kaasa aidata. Siiski on vaja teha veelgi enam, kui soovime, et investeeringud Euroopa teadus- ja arendustegevusse suureneksid. Eelkõige on vaja tagada rahastamine väikestele arenguvõimelistele ettevõtetele ning peatada parimate ajude äravool Euroopast.

Komisjon töötab praegu välja mitut algatust, mis on otseselt seotud eelmainitud probleemidega. Lähtudes 7. raamprogrammist, riigiabi käsitlevast teatisest, infoühiskonna strateegiast i2010, ühtekuuluvuspoliitika strateegilistest suunistest ja muudest dokumentidest, avaldab komisjon 2006. aasta esimeses kvartalis teatise, milles määratakse kindlaks prioriteetsed meetmed investeeringute suurendamiseks teadus- ja arendustegevusse, atraktiivsete turgude loomiseks ning Euroopa uuendusmeelsete ettevõtete, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete kasvu edendamiseks. Komisjon püüab esitada teadus- ja arendustegevuse riikliku rahastamise konkreetseid näiteid, mille puhul on osutunud võimalikuks lihtsustada juurdepääsu rahastamisvõimalustele, kõrvaldada takistused piiriülestelt investeeringutelt, veelgi enam soodustada teadus- ja arendustegevuse rahastamist erasektorist ning edendada avaliku ja erasektori partnerlust. Seoses sellega uurib komisjon riigiabi käsitlevate õigusaktide ja konkurentsieeskirjade kohaldamist, et seeläbi edendada teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni. Komisjon avaldab ka kaitsetööstust ja selle turgu käsitleva teatise eesmärgiga suurendada Euroopa kaitsesektori konkurentsivõimet asjakohaste turgu reguleerivate õigusaktide ning teadus- ja arendustegevuse programmide abil.

3. ÜLIKOOLID

Nii haridus-, teadus- kui uuendustegevus koondub ülikoolidesse. Tuleb luua sobivad tingimused, mis võimaldaksid ülikoolidel oma potentsiaali maksimeerida. Selleks tuleb lahendada probleemid, mis on seotud rahastamise taseme ja allikatega, regulatiivse raamistiku ja juhtimissüsteemidega, juurdepääsu tagamisega kõrgharidusele ja eelkõige uuenduslike ideede ja oskuste jõudmisega ülikoolidest turule. Kõrgharidus ja teadustegevus on praeguseks muutunud globaalseks turuks. Euroopa ülikoolidel on hea võimalus ära kasutada võimalusi, mida see turg pakub, näiteks partnerlussuhete loomise teel ettevõtetega ning kolmandate riikide ülikoolide ja teaduskeskustega. Euroopa ülikoolide olukord paraneks, kui nad suudaksid ligi tõmmata ja hoida parimat ajupotentsiaali nii õppejõudude ja üliõpilaste kui teadlaste näol ja tõhusamalt ära kasutada nende teadmisi. Eriti vajab täiustamist kraadiõpe. Samuti on vaja suurendada rahastamist, mitmekesistada selle allikaid ja edendada ülikoolide ja ettevõtete koostööd.

Komisjon jätkab oma senist tööd selles valdkonnas ning konsulteerib ekspertidega, et otsustada konkreetsete meetmete üle.

Komisjon kavatseb selles valdkonnas avaldada Euroopa kõrgharidussüsteeme ja eelkõige ülikoole käsitleva teatise. Samuti uuritakse võimalusi Euroopa ülikoolide teadus- ja uuendustegevuse edendamiseks. Hiljuti korraldatud avaliku arutelu põhjal teeb komisjon 2006. aasta esimeses kvartalis ettepaneku Euroopa Tehnoloogiainstituudi asutamiseks, mis aitaks maksimeerida Euroopa parimate ülikoolide potentsiaali.

4. RAHVASTIKUPROBLEEMID

Järgmistel aastakümnetel väheneb tööealiste eurooplaste arv. Euroopa peab suurendama tööturul osalemist ning parandama töö ja eraelu tasakaalu. Selleks on vaja muuta poliitikat peresõbralikumaks, pakkuda paremaid lastehooldusteenuseid ning soodustada elukestvat õpet ja vanemate töötajate osalemist tööturul. Selles valdkonnas tuleks edendada võrdsete võimaluste poliitikat, mis aitaks suurendada osalemist tööturul ja sotsiaalset kaasatust.

Praegu analüüsib komisjon vastukaja oma 2005. aasta rohelisele raamatule ning valmistab ette ettepanekuid töö ja eraelu parema ja õiglasema tasakaalustamise kohta. Uute ettepanekute ettevalmistamisse on kaasatud ka väliseksperdid. Enne 2006. aasta suve avaldab komisjon Euroopa demograafilist tulevikku käsitleva teatise. Samuti avaldab komisjon Euroopa Parlamendi katsemeetme (nn Walteri algatus) raames koostatud analüüside tulemused ning mitu täiendavat ettepanekut edasise tegevuse kohta. 2006. aasta teisel poolel valmib komisjoni Euroopa kvalifikatsiooniraamistik, mille eesmärgiks on muuta kvalifikatsioonid läbipaistvamaks ja lihtsustada nende ülekandmist ja tunnustamist Euroopa riikides ühiste sihttasemete süsteemi abil. Samuti esitab komisjon suunised soolise võrdõiguslikkuse suurendamiseks, eelkõige tööturul.

5. ENERGEETIKA

Ülemaailmne nõudlus energia järele suureneb, aga energiavarusid napib. Energiatõhusus ja puhtam tehnoloogia muutuvad nii majanduse, varude tagamise kui keskkonnakaitse seisukohalt aina olulisemaks. Euroopa peab oma energiaallikaid mitmekesistama. Globaalse soojenemisega kaasnevate ohtude tõttu tuleb erilist tähelepanu pöörata vähem saastavale/saastevabale energiatootmisele ja taastuvatele energiaallikatele. See on oluline ka varude tagamiseks.

2006. aasta kevadel avaldab komisjon Euroopa energiapoliitikat käsitleva rohelise raamatu, et töötada välja ELi ühtne poliitika, mis tagaks konkurentsivõime, jätkusuutlikkuse ja energiavaru. Euroopa energiaturgu analüüsitakse mitmest küljest, nt antakse hinnang Euroopa võrgu integreerumisele. Samuti vaadatakse läbi suhted välistarnijatega. 2006. aasta esimesel poolel kavatseb komisjon teha ettepanekud ka teiste energeetikaalaste algatuste kohta, mis on seotud näiteks biokütuste ja biomassi ning kahjulike gaaside vabade söepõletustehnoloogiate kasutamisega. Energiatõhususe direktiivist lähtuva tegevuskava abil oleks võimalik saavutada 20%-energiasäästueesmärk 2020. aastaks.

Kolmandas kvartalis avaldatakse roheline raamat, mis käsitleb kohanemist kliimamuutusega, ja teatis autode süsinikdioksiidiheitmete vähendamise kohta. Mõni neist pikaajalistest probleemidest leiab peagi käsitlemist ka ELi säästva arengu strateegia läbivaatamise käigus.

6. MIGRATSIOON

Seaduslik migratsioon võib avaldada positiivset mõju Euroopa majandusele ja teadmiste baasile. Aktiivset poliitikat seadusliku migratsiooni ja integreerumise vallas peab täiendama kindel vastuseis ebaseaduslikule migratsioonile. Euroopa Liit jätkab oma laiaulatuslikku dialoogi kolmandate riikidega, mille eesmärgiks on parandada migratsiooni haldamist, kõrvaldada ebaseadusliku migratsiooni algpõhjused, propageerida seadusliku migratsiooni võimalusi ning võidelda ebaseadusliku migratsiooni ja inimkaubanduse vastu.

30. novembril 2005 võttis komisjon juba vastu teatise „Prioriteetsed meetmed rändeprobleemide lahendamiseks: esimene tagasiside Hampton Courti kohtumisele” ja Euroopa Nõukogult oodatakse konkreetseid meetmeid, mis keskenduksid Aafrikale ja Vahemere piirkonna riikidele. 2006. aasta esimeses pooles avaldatakse ebaseaduslikku migratsiooni käsitlev teatis.

Samuti avaldab komisjon peagi seaduslikku sisserännet käsitleva tegevuskava. Tegevuskavas kirjeldatakse mitmeid seadusandlikke ja muid meetmeid, mida komisjon kavatseb ajavahemikul 2006–2009 ellu viia. Tegevuskava keskendub seadusliku migratsiooni positiivsele majanduslikule mõjule, majandusmigrantide teadlikkuse suurendamisele ja nende integreerimisele.

7. JULGEOLEK

Euroopa kodanike julgeolek on tõsine probleem, eriti kui tuletada meelde hiljutisi terrorirünnakuid. Radikaliseerumise ärahoidmine ja meie esmatähtsa infrastruktuuri kaitsmine on äärmiselt oluline. Samuti tuleb meil teha ELi väliste riikidega tõhusamat koostööd kõigis justiits- ja siseküsimustes. Sellises koostöös tuleb kasutada olemasolevaid terrorismi ning inim- ja uimastikaubanduse vastase võitluse vahendeid.

ELi eesistujariik ja terrorismivastase võitluse koordinaator on teinud ettepaneku Euroopa terrorismivastase strateegia kohta. Strateegiat arutatakse 2005. aasta detsembris toimuval Euroopa Ülemkogu istungil. Seoses terrorismivastase võitlusega on komisjon täitnud oma kohustusi, mis tulenevad pärast Madridi rünnakuid vastu võetud tegevuskavast ja Haagi programmist. Arvestatud on ka Londoni pommirünnakute järel kehtestatud uut ajakava.

Järgmine aasta on väga oluline komisjoni 2005. aastal tehtud ettepanekute elluviimisel; need ettepanekud käsitlevad poliitikameetmeid ja õigusakte näiteks kättesaadavuse põhimõttest lähtuva teabevahetuse (mis hõlmab andmekaitset ja juurdepääsu viisainfosüsteemile), radikaliseerumise ja terroristide värbamise, esmatähtsa infrastruktuuri kaitse ning terrorismi ja lõhkeainete rahastamise vallas.

8. VÄLISTEGEVUS

Globaliseerumise laialdast mõju arvestades peab ELi välistegevus olema tõhus ja ühtne. ELi sise- ja välispoliitika määravad kindlaks, milline on Euroopa roll maailmas. Euroopa kodanikud ootavad, et EL esineks suhetes välismaailmaga järjekindlalt ja otsustavalt. Euroopa Liidu välistegevus peab muutuma ühtsemaks, tõhusamaks ja nähtavamaks.

Komisjon koostab praegu kontseptuaalset dokumenti, milles analüüsitakse ELi välistegevust. Dokumendi eesmärgiks on uurida sise- ja välispoliitikat ning dokumente, mis määravad kindlaks ELi rolli välismaailmas. Dokumendis vaadeldakse ka ELi võimalusi selles valdkonnas ja töötatakse välja lähenemisviis ja mitmed praktilised meetmed, mis aitavad ELil vastata praegustele väljakutsetele. Selle eesmärgiks on suurendada kooskõla ÜVJP ja ühenduse vahendite vahel ning ELi tasandi ja liikmesriikide poliitika vahel. Samuti peaks see muutma nähtavamaks ja aitama tunnustada ELi saavutusi ja edasiminekut välistegevuse vallas ning kooskõlastama ELi välis- ja sisepoliitikat, säilitades aruandekohustuse nii teiste ELi institutsioonide kui laiema avalikkuse ees.

Viimase kolme aastaga on Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikaga seotud tegevus märkimisväärselt laienenud ning nii nõukogu kui ka komisjon on omandanud väärtuslikke kogemusi, hinnates oma võimeid ja lahendades keerulisi küsimusi, mis ühenduse ja ÜVJP struktuuride kõigi tasandite koostöö käigus vahel tekivad. Pärast Hampton Courti kohtumist paluti peasekretäril/kõrgel esindajal Javier Solanal jätkata koos ELi eesistujariigi ja komisjoniga tööd ELi kaitsevõime, kriisiohjeldusstruktuuride ja ÜVJP rahastamise alal ning seoses ELi tegevusega Kosovos. Komisjon tervitab võimalust toetuda oma edasises tegevuses ELi senistele saavutustele nendes valdkondades, eelkõige mitmekesistades ja tõhustades ühenduse poliitikameetmeid, mis aitavad ohjeldada kriise ja toetavad ühist välis- ja julgeolekupoliitikat/Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikat. See töö peaks peegeldama ka vajadust tagada sujuv üleminek kriiside ohjeldamiselt pikaajalisele rekonstrueerimis- ja arendustegevusele. Samuti kiidab komisjon heaks eesmärgi, mis näeb ette ÜVJP rahastamise muutmist kiiremaks ja paindlikumaks, eelkõige järgmiste finantsperspektiivide ettevalmistamisel.

Annex

Hampton Court follow-up: authoritative figures to be consulted

The following authoritative figures have been identified as external experts to be consulted by the Commission in the implementation of the follow-up to Hampton Court. Other experts could be associated in different forms to the work to be carried out.

RESEARCH AND DEVELOPMENT

- AHO, Esko

- CONSEMÜLLER, Knut

- CORNU, Jo

- GEORGHIOU, Luke

- SUBIRÀ, Antoni

UNIVERSITIES

- BLANCHARD, Olivier

- CREWE, Ivor

- MAYOR, Frederico

- MONTI, Mario

- NIELSEN, Linda

- SOKOL, Jan

- WINCKLER, Georg

MEETING THE DEMOGRAPHIC CHALLENGE

- BÖRSCH-SUPAN, Axel

- DON, Henk

- GODET, Michel

- KALACHE, Alexandre

- RYCHTARIKOVA, Jitka

ENERGY[1]

- BORGES, Antonio

- HAIDER, Hans

- LARSSON, Allan

- SUTHERLAND, Peter

[1] There may be recourse to a wider group of experts if necessary in the context of the preparation of the Green Paper.