ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
A.

arvestades, et EL, tema liikmesriigid ja Euroopa Parlament on kinnitanud, et rahvuskogu on ainuke õiguspärane ja demokraatlikult valitud organ Venezuelas; arvestades, et Venezuela põhiseaduse artikli 194 kohaselt valib rahvuskogu oma liikmete hulgast üheks aastaks esimehe ja juhatuse;
35.

on kindlalt veendunud, et läbipaistvus on õigusriigi põhimõtte lahutamatu osa, mida peab järgima kogu õigusloomeprotsessi kestel, sest see mõjutab hääleõiguse, kandideerimisõiguse ja veel mitme õiguse – väljendusvabaduse, sõnavabaduse ja teabe saamise õiguse – tõhusat kasutamist; on seisukohal, et aktiivse ELi kodanikkonna loomine eeldab protsessi avalikku kontrolli, läbivaatamist ja hindamist ning võimalust tulemus vaidlustada; rõhutab, et see aitaks kodanikel üha enam tutvuda õigusloomeprotsessi põhikontseptsioonidega ja soodustaks liidu demokraatlikus elus osalemist;
26.

on arvamusel, et kodanikega suhtlemine, kodanike osalemine konverentsi protsessis ning konverentsi töö ja tulemused on väga suure tähtsusega; rõhutab, et kõik olemasolevad ja uued kommunikatsioonivahendid digitaalseks ja füüsiliseks osalemiseks tuleks kolme institutsiooni vahel kooskõlastada, alustades Euroopa Parlamendi olemasolevatest vahenditest ja Euroopa Parlamendi büroodest, selleks et kodanikud saaksid end jooksvalt konverentsi protsessiga kursis hoida ning jälgida menetlusi, kohe kui täiskogu istungid ning kodanike ja noorteagoraad on alanud;
87.

toonitab vajadust toetada õiglast üleminekut ja väljendab heameelt komisjoni võetud sellekohaste kohustuste üle; on veendunud, et hästi kavandatud õiglase ülemineku mehhanism, sh õiglase ülemineku fond, saab olema oluline vahend ülemineku lihtsustamiseks ja ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, käsitledes samal ajal sotsiaalset mõju; rõhutab, et selle vahendi püsikindel rahastamine, sealhulgas täiendavate eelarvevahenditega, on Euroopa rohelise kokkuleppe eduka rakendamise põhielement; on veendunud, et õiglane üleminek tähendab enamat kui ainult fondi, vaid see on terviklik poliitiline lähenemisviis, mida toetavad investeeringud, mis peavad tagama, et kedagi ei jäeta kõrvale, ning rõhutab sellega seoses ka liikmesriikide sotsiaalpoliitika rolli; on veendunud, et see mehhanism ei tohiks tähendada lihtsalt netoülekande tegemist riikide valitsustele või äriühingutele, ka ei tohiks seda kasutada ettevõtete kohustuste eest tasumiseks, vaid see peaks aitama konkreetselt kõigi CO 2 -heite vähendamisest kõige enam mõjutatud ELi sektorite ja kogukondade – näiteks söekaevandus- ja CO 2 -mahukate piirkondade – töötajatel minna üle puhtale tulevikumajandusele, ilma et see avaldaks negatiivset mõju ennetavatele projektidele ja algatustele; on veendunud, et fond peaks muu hulgas edendama oskuste täiendamist ja ümberõpet, et valmistada töötajaid ette ja aidata neil kohaneda uute tööhõiveväljavaadete, nõuete ja pädevustega, ning toetama kvaliteetsete ja kestlike töökohtade loomist; rõhutab kindlalt, et õiglase ülemineku rahastamine peab sõltuma konkreetsete ja siduvate CO 2 -heite vähendamise kavade elluviimise edukusest kooskõlas Pariisi kokkuleppega, eelkõige söe järkjärgulisest kasutusest eemaldamisest ja CO 2 -mahukate majanduspiirkondade üleminekust; peab vajalikuks luua asjakohane järelevalveraamistik, et jälgida, kuidas rahalisi vahendeid liikmesriikides kasutatakse; rõhutab siiski, et üksi rahaliste vahenditega ei saa üleminekut tagada ning vaja on terviklikku ELi strateegia, mis põhineb tõelisel dialoogil ja partnerlusel asjaomaste inimeste ja kogukondadega, sh ametiühingutega;
H.

arvestades, et Piirideta Ajakirjanike koostatud 2019. aasta ajakirjandusvabaduse indeksis on Burundi 180 riigi seas 159. kohal; arvestades, et väljendusvabadus ja sõnavabadus on vabade ja teadlikul otsusel põhinevate valimiste tagamiseks hädavajalikud; arvestades, et vaba, sõltumatu ja erapooletu ajakirjandus laiendab sõnavabadust kui üht põhilist inimõigust; arvestades, et riigi kontrolli all olevad traditsioonilised meediakanalid, nagu raadio ja ajalehed, on endiselt peamine teabeallikas; arvestades, et meediapädevust ning interneti ja sotsiaalmeedia kasutamise võimalusi tuleb suurendada, et võimaldada teabe saamist, tugevdada sotsiaalset ja poliitilist stabiilsust ja dialoogi ning tagada sellega vabad, teadlikul otsusel põhinevad ja õiglased valimised;
B.

arvestades, et praegu elab Ühendkuningriigis ligikaudu 3,2 miljonit ülejäänud 27 liikmesriigi (EL 27) kodanikku ning EL 27s elab umbes 1,2 miljonit Ühendkuningriigi kodanikku; arvestades, et need kodanikud, kes asusid elama teise liikmesriiki, tuginesid õigustele, mis neil on ELi õiguse kohaselt, ning lähtusid teadmisest, et need on elukestvad õigused;
35.

kinnitab, et tervishoiu kättesaadavus on inimõigus, seksuaal- ja reproduktiivtervis ning sellega seonduvad õigused põhinevad peamistel inimõigustel ning on inimväärikuse oluline osa; juhib tähelepanu sellele, et elutähtsate kaupade ja sotsiaalteenuste (näiteks vesi, toitumine, tervishoid, haridus ja kanalisatsioon) ning seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu ebapiisav kättesaadavus kujutavad endast inimõiguste lubamatut rikkumist; mõistab hukka naiste seksuaal- ja reproduktiivõiguste rikkumised, sealhulgas asjaomaste teenuste kasutamise keelamise; rõhutab, et kõigile naistele tuleks tagada nõuetekohane ja vastuvõetava hinnaga tervishoid, ka vaimne tervishoid, näiteks psühholoogiline abi, ning seksuaal- ja reproduktiivõiguste üldine austamine ja sellega seotud hariduse kättesaadavus ning et neil peaks olema võimalik teha vabu ja vastutustundlikke otsuseid oma tervise, sealhulgas seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu kohta; märgib, et need teenused on olulised, kuna aitavad kaitsta naiste elu ning vähendada väikelaste ja laste suremust; peab vastuvõetamatuks, et naiste ja tütarlaste seksuaal- ja reproduktiivtervis ning sellega seonduvad õigused on endiselt ideoloogiline lahinguväli, sealhulgas mitmepoolsetes suhetes; rõhutab, et relvakonfliktide ohvriteks olevatel naistel ja tütarlastel on õigus saada vajalikku arstiabi; rõhutab naiste rolli konfliktide ennetamisel ja lahendamisel, rahuvalves, humanitaarabis ja konfliktijärgses ülesehitustöös ning inimõiguste ja demokraatlike reformide edendamisel;
18.

palub komisjonil hinnata, kas see, et asjaomased ELi ametid otsustavad ise huvide konfliktide vältimise eeskirjade kasutamise üle, on asjakohane ja kuidas oleks võimalik tagada reeglite järjepidev kohaldamine; on seisukohal, et edaspidi sobiks ELi töötajate huvide konfliktide alaseid otsuseid kõige paremini langetama eetikaküsimustega tegelev sõltumatu organ, mille loomist komisjoni president Ursula von der Leyen kaalub;
77.

kutsub nõukogu üles võtma vastu Euroopa Parlamendi seisukoha Euroopa Kaitsefondi tulevase määruse artikli 5 kohta; rõhutab, kui oluline on viia Euroopa Kaitsefondi väljakujundamine viivitamata lõpule; tuletab meelde, et see instrument ei ole veel lõplikult heaks kiidetud, olemas on vaid osaline ja poliitiline kokkulepe, mis saavutati 2019. aasta aprillis; rõhutab, kui oluline on säilitada Euroopa Parlamendi seisukoht fondi suuruse, kolmandatele riikidele avamise ja asjakohase julgeoleku- ja kaitsepoliitikaga seotud intellektuaalomandi poliitika kehtestamise kohta, et kaitsta teadusuuringute tulemusi; tuletab meelde, et Euroopa kaitseturg on kolmandate riikide teenuseosutajatele väga suures osas avatud; kinnitab veel kord, et Euroopa Kaitsefondi ei tohi mingil juhul segi ajada protektsionistlike vahenditega; kutsub Euroopa Liidu liitlasriike üles kaaluma oma kaitseturgude vastastikust avamist; juhib sellega seoses tähelepanu kaitsevaldkonna teadusuuringute äärmiselt tundlikule ja strateegilisele laadile nii tööstuse konkurentsivõime kui ka liidu strateegilise autonoomia seisukohast; nõuab, et arvesse võetaks esialgseid kogemusi, mis on saadud Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi rakendamisel (eriti rahastamiskõlblike üksuste puhul erandite kohaldamisel) ning kaitsealaseid teadusuuringuid käsitleva katseprojekti ja ettevalmistavate meetmete valdkonnas; palub, et liikmesriigid kaasataks alati täiel määral otsuste tegemisse, kuna nad on kaitsetööstuse lõpptarbijad, et tagada programmide vastavus ÜJKP ning liikmesriikide strateegilistele vajadustele; on seisukohal, et Euroopa Kaitsefondi edukus sõltub sellest, kas fond suudab katta osalevate riikide spetsiifilisi kaitsevajadusi, edendada kaitseotstarbelisi materjale, mida võib kasutada, ja tagada piisavad eelarvevahendid, kindlustades samal ajal, et tööstusalaseid pädevusi ei dubleerita, riiklikke kaitseinvesteeringuid täiendatakse ning koostöö ei muutu liiga keeruliseks ning põhineb ELi relvastuse ja kaitseotstarbelise varustuse standardimisel ja koostalitlusvõimel; on seisukohal, et Euroopa kaitsetööstuse arendamine, reguleerides liiduväliste kolmandate isikute poolt kontrollitavate üksuste juurdepääsu fondist rahastatavatele projektidele, on täielikult kooskõlas Euroopa strateegilise autonoomia eesmärgiga ega ole vastuolus ELi ja selle liikmesriikide julgeoleku- ja kaitsehuvidega;
56.

tuletab meelde, et relvastuskontrolli, desarmeerimise ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise tulemuslik rahvusvaheline kord on ülemaailmse ja Euroopa julgeoleku nurgakivi; märgib, et vastutustundetu relvade üleandmine kolmandatele riikidele õõnestab ja nõrgestab ÜVJPd, eelkõige ELi jõupingutusi rahu, stabiilsuse ja kestliku arengu saavutamiseks; nõuab, et rangelt järgitaks ühises seisukohas 2008/944/ÜVJP (sõjatehnoloogia ekspordi kontrolli kohta) toodud kaheksat kriteeriumi ning nõuab ELi tasandi järelevalve- ja kontrollimehhanismi; rõhutab, et vaja on kaitsetööstust, kus maksumaksjate raha kasutatakse tulemuslikult ja tõhusalt, ning et EL peab edendama kaitseotstarbeliste kaupade integreeritumat siseturgu ning kooskõlastatud poliitikat kaitsealase teadus- ja arendustegevuse toetamiseks; kutsub liikmesriike üles seadma ELi välis- ja julgeolekupoliitika prioriteediks mitmepoolse tuumadesarmeerimise; on veendunud, et EL peab jätkama pingutusi Iraani tuumakokkuleppe säilitamiseks; nõuab tungivalt, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja kasutaks kõiki saadaolevaid poliitilisi ja diplomaatilisi vahendeid, et kaitsta ühist laiaulatuslikku tegevuskava ja uut strateegilise relvastuse vähendamise lepingut (uus START-leping) ning käivitada sidus ja usaldusväärne strateegia mitmepoolseteks läbirääkimisteks piirkondlike pingelõdvenduse ja usalduse suurendamise meetmete üle Pärsia lahe piirkonnas, mis hõlmaks kõiki piirkonna osalisi; toonitab, et ELi suutlikkus pidada kõigi asjaosalistega diplomaatilist suhtlust on suur väärtus, mida tuleks sel eesmärgil täiel määral kasutada;
K.

arvestades, et Human Rights Watch on teatanud, et Nigeeria sõjavägi on kinni pidanud üle 3 600 lapse (pooled neist on tüdrukud), kuna sõjavägi kahtlustab, et lapsed on seotud islamistlike ja valitsusväliste relvastatud rühmitustega, kusjuures tõendeid selle kohta on sageli vähe või need puuduvad hoopis; arvestades, et paljud kinnipeetavad on kannatanud väärkohtlemise, sealhulgas seksuaalvägivalla all ning on surnud kinnipidamisel haiguste, nälja, dehüdratsiooni või tulistamishaavade tõttu; arvestades, et sõjavägi on süstemaatiliselt keelanud juurdepääsu kinnipidamisasutustele, mistõttu ei ole võimalik kontrollida tingimusi, milles lapsi kinni peetakse;
B.

arvestades, et piiriüleste töötajate hulka kuuluvad isikud, kes kasutavad oma vaba liikumise õigust, et töötada ühes ELi liikmesriigis, jäädes samas teise liikmesriigi elanikeks, piirialatöötajad ja lähetatud töötajad; arvestades, et piirialatöötaja on töötaja, kes töötab ELi liikmesriigi piirialal, kuid naaseb iga päev või vähemalt kord nädalas selle naaberriigi piirialale, kus on tema elukoht ja mille kodanik ta on; arvestades, et lähetatud töötaja on töötaja, kelle tööandja on saatnud ajutiselt osutama teenust teises ELi liikmesriigis teenuslepingu alusel või kontsernisisese lähetuse või renditööjõu vahendamise raames; arvestades, et hooajatöötajate hulka kuuluvad ELi ja kolmandate riikide kodanikud, kes reisivad mõnda liikmesriiki, et seal ajutiselt elada ja teha tööd, mis sõltub hooaegade vaheldumisest;
6.

on seisukohal, et ELi ja Cabo Verde vaheline säästva kalapüügi partnerlusleping ja selle protokoll tuleb viia kooskõlla riiklike arengukavade ja meremajanduse tegevuskavaga, et arendada Cabo Verde kalandussektorit ökoloogilistes piirides, mis on prioriteetsed valdkonnad ELi toetuse saamiseks ning mille jaoks tuleb mobiliseerida vajalik tehniline ja rahaline abi, ning eelkõige tuleks teha järgmist: — tugevdada institutsioonilist suutlikkust ja parandada juhtimist; koostada õigusakte, tuginedes majandamiskavadele ning toetades kõnealuste õigusaktide ja majandamiskavade rakendamist; — tugevdada Cabo Verde majandusvööndi ja seda ümbritsevate alade seiret, kontrolli ja järelevalvet; — tugevdada ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu võitlemise meetmeid, sh sisevetes; — tugevdada partnerlusi teiste Cabo Verde majandusvööndis kalapüügist huvitatud riikidega, eelkõige kalanduskokkulepete abil, ning tagada läbipaistvuse, avaldades täielikult nende sisu, ning luues piirkondliku programmi vaatlejate koolitamiseks ja kasutamiseks; — toetada sellise andmekogumisprogrammi loomist ja täiustamist, mis võimaldab Cabo Verde ametiasutustel mõista olemasolevaid ressursse ja toetada ressursside teaduslikku hindamist, mille tulemuseks on parimatel kättesaadavatel teaduslikel teadmistel põhinev otsuste tegemine; — võimaldada kalanduse ja sellega seotud tegevuste jaoks olulise taristu ehitamist ja/või renoveerimist, nagu lossimiskaid ja sadamad (nii tööstuslikud kui ka käsitöönduslikud, näiteks Mindelo sadamas, São Vicente saarel), kala ladustamis- ja töötlemiskohad, turud, jaotus- ja turustustaristu ning kvaliteedianalüüsi laborid; — toetada ja parandada kõigi töötajate, eelkõige naiste töötingimusi kõigis kalandusega seotud tegevustes, sealhulgas mitte ainult turustamises, vaid ka ümberkujundamises, kalavarude majandamises ja teaduses; — toetada teaduslikke teadmisi, mis on vajalikud merekaitsealade loomiseks, sealhulgas nende rakendamiseks, järelevalveks ja kontrolliks; — piirata tundlike liikide, näiteks merikilpkonnade kaaspüüki; — võimaldada tugevdada organisatsioone, mis esindavad kalatööstuses, eelkõige väikesemahulises kalapüügis tegutsevaid mehi ja naisi ja aitavad seeläbi tugevdada tehnilist, haldus- ja läbirääkimissuutlikkust; — võimaldada põhi- ja kutseõppekeskuste loomist ja/või renoveerimist, seeläbi parandades kalurite, meremeeste ja kalandussektori ja muude ookeanidega seotud tegevustega seotud naiste oskusi; — tugevdada meetmeid, et julgustada noori kalapüügis osalema; — suurendada teadustöö tegemise suutlikkust ning võimekust teostada järelevalvet kalavarude üle; — parandada mereressursside üldist kestlikkust;
27.

peab taunitavaks politsei ja õiguskaitseasutuste kasutatavat rassilist ja etnilist profileerimist ning on seisukohal, et politsei- ja õiguskaitseasutused peavad olema rassismi- ja diskrimineerimisvastases võitluses eeskujuks; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid töötaksid välja poliitika ja meetmed, et diskrimineerimise vastu võidelda ning teha lõpp igasugusele rassilisele ja etnilisele profileerimisele kriminaalõiguse täitmise tagamises, terrorismivastastes meetmetes ja sisserändekontrollis; rõhutab eelkõige, et õiguskaitseasutuste kasutatavad uued tehnoloogiad tuleb kavandada ja neid tuleb kasutada nii, et need ei tekitaks rassiliste ja etniliste vähemuste diskrimineerimise ohtu; teeb ettepaneku tugevdada politsei- ja õiguskaitseasutuste töötajate koolitamist rassismi ja diskrimineerimisvastase võitluse strateegiate alal ning rassilise profileerimise takistamiseks, tuvastamiseks ja sellele reageerimiseks; kutsub liikmesriike üles mitte jätma politsei jõhkra käitumise ja väärkohtlemise juhtumeid karistamata ning neid nõuetekohaselt uurima, süüdlasi nende eest vastutusele võtma ja karistama;
31.

rõhutab, et kõigil liikmesriikidel peab olema arenenud, nüüdisaegse, turvalise ja säästva taristu võrgustik, et hõlbustada reisimist kogu ELis ning muuta äärepoolsemad liikmesriigid Euroopa-sisese ja rahvusvahelise turismi jaoks kättesaadavamaks; kutsub seetõttu komisjoni üles toetama puuduvate piiriüleste raudteeühenduste taastamist, kontrollima olemasoleva taristuvõrgu toimivust ning tegema viivitamata ettepanekuid lisameetmete kohta vähimarenenud ja äärepoolseimate piirkondade jaoks, kus võrgud on sageli kõige vähem välja kujundatud ja vajavad eritähelepanu; märgib, et ELi piirialad hõlmavad 40 % liidu territooriumist ja kolmandiku selle elanikkonnast; palub komisjonil tagada, et liikmesriikidel on asjakohane kava 2030. aastaks kogu TEN-T põhivõrgu ja 2050. aastaks üldvõrkude lõpuniehitamiseks, näidates ära ajakava ja eelarvevahendite kättesaadavuse, ning palub keskenduda eelkõige piiriülestele lõikudele, eriti liikmesriikides, kus ei ole selles vallas edusamme tehtud; juhib tähelepanu sellele, et see hõlmab hädavajalikku ühtse Euroopa taeva projekti, mida on küll ELi tasandil juba aastaid blokeeritud, kuid mis muudaks Euroopa lennunduse ühtaegu ohutuks, tõhusaks ja kestlikuks;
B.

arvestades, et praegune COVID-19 kriis on valusalt näidanud, et EL on endiselt lõpule viimata projekt ning et konverents peab paremini käsitlema võimetust tagada solidaarsus ja koordineerimine ning analüüsima majanduslikke, tervishoiualaseid ja sotsiaalseid vapustusi ning pidevaid rünnakuid põhiõiguste ja õigusriigi vastu; arvestades, et praegune kriis näitab seetõttu veelgi selgemalt, et Euroopa Liit peab töötama selle nimel, et olla edaspidi tõhusam, demokraatlikum ja kodanikele lähemal;
I.

arvestades, et viimase kümne aasta tarbijasuundumused näitavad, et üha rohkem omatakse mitut seadet ning teatud mobiilsete raadioseadmete (näiteks nutitelefonide) olelusring on lühike; arvestades, et sageli vahetatakse vanemad seadmed välja seetõttu, et neid peetakse iganenuks; arvestades, et lisaks tekitavad need suundumused täiendavaid elektroonikajäätmeid, sealhulgas laadijaid;
H.

arvestades, et hooldus on meie ühiskonna tugisammas ja sellega tegelevad enamasti naised; arvestades, et see tasakaalustamatus kajastub soolises palga- ja pensionilõhes; arvestades, et emakohustused ja hoolitsemine laste ning eakate, haigete või puuetega pereliikmete ja muude ülalpeetavate eest kujutab endast lisatööd või vahel ka täiskoormusega tööd, mida teevad peaaegu eranditult naised; arvestades, et see kajastub tööturu segregatsioonis ja osalise tööajaga töötavate naiste suuremas osakaalus, kes saavad madalamat tunnipalka, teevad karjääris pause ja on tööl vähem aastaid; arvestades, et see töö on sageli tasustamata ja ühiskond ei hinda seda piisavalt, kuigi sellel on tohutu sotsiaalne tähtsus ja see aitab kaasa sotsiaalsele heaolule;
21.

peab väga oluliseks, et nendel jõupingutustel oleks tugev sotsiaalne mõõde ning et need oleksid kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste samba, ÜRO kestliku arengu eesmärkide ja soolise võrdõiguslikkuse eesmärkidega, tagamaks et majanduse elavdamine tugevdaks territoriaalset ühtekuuluvust ja konkurentsivõimet ning tegeleks sotsiaalse ja majandusliku ebavõrdsusega ja nende vajadustega, keda kriis on kõige rängemini tabanud, nagu naised, vähemused ja vaesuspiiril või allpool seda elavad inimesed;
Q.

arvestades, et COVID-19 puhangust tulenev tervishoiukriis ja enneolematu sotsiaal-majanduslik mõju kodanike elule on veelgi kaalukam põhjus, et kõrvaldada praeguse mitmeaastase finantsraamistiku ja programmide katkemise või korrapäratu pikendamise oht; arvestades, et üha olulisem on tagada liidu võime oma tegevusi ellu viia ning koostada ambitsioonikas kriisile reageerimise ja kriisist taastumise strateegia, vaatamata sellele, et uue mitmeaastase finantsraamistiku jõustumise kuupäev on ebakindel; arvestades, et komisjon peaks sellega seoses edastama sidusrühmadele üheselt mõistetava sõnumi;
59.

toonitab, et ekspordilubade kasutamine ei tohi mingil juhul muutuda tegelikeks ekspordikeeldudeks; rõhutab, kui oluline on säilitada arengumaade juurdepääs nappidele meditsiinitoodetele; rõhutab, et isikukaitsevahendite eksport peab jõudma nendeni, kes seda kõige enam vajavad, mitte nendeni, kes suudavad maksta kõrgeimat hinda; on seisukohal, et selleks tuleb Maailma Kaubandusorganisatsioonis (WTO) ja Maailma Terviseorganisatsioonis (WHO) kokku leppida oluliste erakorraliste tervishoiutoodete ülemaailmne kataloog, et peatada hinnaspekulatsioonid ja hõlbustada nendega kauplemist; soovitab tungivalt kõigil riikidel ühineda WTO farmaatsiatoodete tollitariifide kaotamise lepinguga (nn topeltnulli leping) ning laiendada selle kohaldamisala kõigile farmaatsiatoodetele ja ravimitele, et tagada ülemaailmne piiriülene kaubandus; kutsub WTO liikmeid üles lisama selle teema järgmise WTO ministrite kohtumise päevakorda; väljendab sügavat muret WTO, WHO ning Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni ühise hoiatuse pärast, et ülemaailmsed piiravad kaubandusmeetmed võivad põhjustada toidupuudust kogu maailmas; nõuab meetmeid toiduainete tarneahela katkestuste minimeerimiseks, et vältida toiduga kindlustamatuse ja hinnavolatiilsuse süvenemist; kutsub kõiki liikmesriike üles kasutama kõiki olemasolevaid vahendeid, et tagada tõhusate mehhanismide olemasolu elutähtsate infrastruktuuride ja strateegilise tööstusvõimsuse võimalike investeeringute ja omandamiste hindamiseks ELis, ning võtma vajaduse korral leevendus- või blokeerimismeetmeid; kutsub komisjoni üles edendama kiiresti WTO e-kaubanduse läbirääkimisi, et tagada normid kiiresti kasvava e-kaubanduse jaoks, eriti kaupade osas;
39.

tunnistab vabakaubanduslepingu ning partnerlus- ja koostöölepingu institutsioonilist ja õiguslikku seost, millega tagatakse, et ELi ja Vietnami suhete keskmes on inimõigused; rõhutab, kui olulised on selle lepingu kiireks ratifitseerimiseks tõeliselt positiivsed suundumused inimõiguste valdkonnas, ning kutsub Vietnami ametivõime üles võtma olukorra parandamiseks konkreetseid meetmeid, et anda märku oma otsusekindlusest; tuletab meelde oma 15. novembri 2018. aasta nõudmisi, eelkõige karistusseadustiku reformi, surmanuhtluse, poliitvangide ja põhivabaduste kohta; nõuab tungivalt, et lepinguosalised kasutaksid lepinguid nii palju kui võimalik selleks, et parandada inimõiguste halba olukorda Vietnamis, ning rõhutab, kui tähtis on, et EL ja Vietnam peaksid ulatuslikku inimõiguste teemalist dialoogi; juhib tähelepanu asjaolule, et partnerlus- ja koostöölepingu artikkel 1 sisaldab standardset inimõiguste klauslit, mille alusel võib võtta asjakohaseid meetmeid, sealhulgas viimase abinõuna partnerlus- ja koostöölepingu ja seega kaudselt ka ELi ja Vietnami vabakaubanduslepingu või selle osade viivitamatu peatamine;
25.

kiidab heaks ajakohastatud metoodika, mis sisaldub Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (EIGE) väljaandes „Estimation of girls at risk of female genital mutilation in the European Union: Step-by-step guide (2nd edition)“ („Suguelundite moonutamisest ohustatud tüdrukute arvu hindamine Euroopa Liidus“ – praktiline juhend (2. väljaanne)), mille eesmärk on koguda täpsemaid ja kindlamaid andmeid; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles vastavaid andmeid ajakohastama, käsitlema usaldusväärse võrreldava ELi tasandi statistika puudumise probleemi naiste suguelundite moonutamise ja selle liikide kohta ning kogukonna- ja osaluspõhise lähenemisviisi abil kaasama andmete kogumise ja uurimise protsessi nii teadlasi kui ka suguelundite moonutamist praktiseerivaid kogukondi ja ohvreid; nõuab tungivalt, et organisatsioonid, valitsused ja ELi institutsioonid teeksid koostööd, et anda naiste suguelundite moonutamise kohta täpsemat kvalitatiivset ja kvantitatiivset teavet ning teha see üldsusele kättesaadavaks; ergutab ühtlasi vastavaid asutusi (politseid ja prokuröre) parimate tavade vahetamisele ja koostööle, sealhulgas rahvusvaheliste hoiatusteadete asjus;
D.

arvestades, et lähtepunktiks on eetikasuunised, näiteks komisjoni kõrgetasemelise tehisintellekti eksperdirühma vastu võetud põhimõtted; arvestades, et tuleks üle vaadata kehtiv ELi õigusraamistik, sealhulgas tarbijakaitseõigustikku, tooteohutust ja turujärelevalvet käsitlevad õigusaktid, et kontrollida, kas see raamistik suudab tehisintellekti ja automatiseeritud otsustusprotsesside tingimustes reageerida ning tagada kõrgel tasemel tarbijakaitse, nagu on nõutud ELi põhiõiguste harta artiklis 38;