[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 26.8.2008

KOM(2008) 526 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

metoodika ja suuniste kohta, mida sõltumatud eksperdid peavad Euroopa Teadusnõukogu struktuuri ja mehhanismide hindamisel kasutama

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

metoodika ja suuniste kohta, mida sõltumatud eksperdid peavad Euroopa Teadusnõukogu struktuuri ja mehhanismide hindamisel kasutama

SISSEJUHATUS

Eriprogrammi „Ideed“ raames loodud Euroopa Teadusnõukogu (European Research Council – ERC) on teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi uus teaduskomponent ja kaugele ulatuv uuendus võrreldes ühenduse varasema teadustegevusega. ERC eesmärk on anda kõige kõrgemal tasandil oluline panus Euroopa teadussuutlikkuse arengusse, toetades kogu Euroopas korraldatud avatud konkursi alusel eri uurimisrühmade tehtud teaduse tipptasemel eesliiniuuringuid.

Lisaks sellele põhineb ERC seitsmenda raamprogrammi alusel kehtestatud institutsioonilisel uuendstruktuuril, mis hõlmab ka näiteks asutamislepingu artikli 171 kohaseid ühiseid tehnoloogiaalgatusi. ERC abil muudetakse rakendusmeetodid palju uuenduslikumaks ning seda sõltumatu teadusliku nõukogu kaudu ning programmide iseseisva rakendamise abil komisjoni rakendusameti kujul spetsiaalse rakendamiskolleegiumi kaudu.

ERC seatud uued eesmärgid ja kehtestatud rakendusmeetodid tuginevad ühelt poolt Euroopa teadusruumi ja Lissaboni protsessi poliitilistele ja majanduslikele normidele, mille kohaselt on Euroopa suutlikkus teha eesliiniuuringuid väga oluline tema tulevikuväljavaadete seisukohalt globaliseeruvas maailmas, ning teiselt poolt ELi soovile parandada poliitika rakendamise institutsioonilist alust, muutes samal ajal Euroopa Liidu vahendite kasutamist tõhusamaks ja ausamaks.

Komisjonil on kohustus rakendada eriprogrammi „Ideed” ja tagada ERC täielik sõltumatus ja usaldusväärsus. Kui ERC on uuel viisil ELi teadusuuringuid rahastades edukas, siis innustab see raamprogrammi ulatuses muutma haldamist tõhusamaks ja kasutama rohkem välisjuhtimist.

Eespool kirjeldatu on käesoleva teatise taust. Teatises nähakse ette komisjoni ettepanek metoodika ja suuniste kohta, mida sõltumatud eksperdid peavad kasutama Euroopa Teadusnõukogu struktuuri ja mehhanismide hindamisel (edaspidi „hindamine”), nagu sätestatud seitsmendat raamprogrammi käsitlevates õigusaktides. Seega täidab komisjon oma kohustuse esitada kõnealune teatis 2008. aasta keskel[1].

KOMISJONI ETTEPANEKU EESMÄRK

ERC peaks toimima vastavalt järgmistele põhimõtetele: teaduse tipptase, sõltumatus, tõhusus ja läbipaistvus. Need põhimõtted kehtestati ja kinnitati poliitilises mõttevahetuses, mille tulemusel tegi komisjon ettepaneku eriprogrammi „Ideed” kohta. Euroopa Parlament ja liikmesriigid toetasid edaspidi peetud läbirääkimiste käigus ERCga seotud põhimõtteid ning ERC rakendusstruktuuri laadi üle arutleti elavalt. Arutati põhjalikult komisjoni ettepanekut selle kohta, et kõnealune asutus peaks olema rakendusamet, ning ettepanek võeti vastu tingimusel, et hiljem hinnatakse ameti tegutsemist tegemaks kindlaks, kas ERC on suuteline toimima pikemas perspektiivis kõige optimaalsemates tingimustes.

Tegevuse rakendamist ja haldamist kontrollitakse ja hinnatakse pidevalt, et anda hinnang saavutatud tulemustele ning kohandada ja parandada menetlusi vastavalt saadud kogemustele. Raamprogrammi artikli 7 lõikes 2 osutatud vahehinnangu kontekstis antakse teadusliku nõukogu täielikul osalusel samuti sõltumatu hinnang Euroopa Teadusnõukogu struktuurile ja mehhanismidele, lähtudes teadusliku tipptaseme, sõltumatuse, tõhususe ja läbipaistvuse kriteeriumidest. See hõlmab ka teadusliku nõukogu liikmete valiku menetlust ja kriteeriume. Hinnangus antakse selgesõnaline ülevaade rakendusasutusel põhineva struktuuri ja asutamislepingu artiklil 171 põhineva struktuuri eelistest ja puudustest. Nimetatud hinnangu põhjal peaks neid struktuure ja mehhanisme vastavalt muutma. Komisjon tagab, et muudetud struktuuri kasutuselevõtmiseks tehakse võimalikult kiiresti kõik vajalikud ettevalmistavad tööd (mis hõlmab kõiki õigusloomega seotud ettepanekuid, mida ta vajalikuks peab) ning vastav teave esitatakse vastavalt asutamislepingu nõuetele Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Sel eesmärgil kohandatakse või täiendatakse kaasotsustamismenetluse käigus raamprogrammi vastavalt asutamislepingu artikli 166 lõikele 2. Artikli 7 lõikes 2 osutatud eduaruanne, mis eelneb vahehindamisele, annab esialgse ülevaate Euroopa Teadusnõukogu toimimisest[2].

Komisjoni kindel eesmärk anda hinnang tõendite alusel ning täiesti sõltumatul ja läbipaistval viisil, et tagada sidusrühmade usaldus ja astuda vajalike samme,[3] mis on kooskõlas nõuetekohase menetlemisega ja usaldusväärse juhtimise põhimõttega selleks, et tema järeldusi hakatakse rakendama. Seepärast on oluline teha hinnangus ettepanekud paranduste kohta, mida on ELi õigusakte ja haldustavasid järgides võimalik teha.

ERC ARENGU PRAEGUNE SEIS

Seoses ERC loomisega ja selle rahastamistegevuse alustamisega on tehtud suuri edusamme ning struktuuride, mehhanismide ning sise- ja väliskeskkonnaga suhtlemise tõhususe kohta on juba palju õpitud.

Teaduslik nõukogu on koos komisjoniga alates 2005. aasta oktoobrist pühendunult ja väsimatult töötanud selle nimel, et välja arendada ERC teadusstrateegia, sealhulgas toetuskavad ja vastastikuse eksperdihinnangu meetodid, ning et leida vajaliku kvalifikatsiooni ja kogemustega inimesed, kes hakkavad andma vastastikust eksperdihinnangut.

Nüüd on tähtis võimalikult kiiresti edasi liikuda püsiva ja prognoositava pikaajalise struktuuri poole. Seepärast teeb komisjon ettepaneku anda vahehinnang nii kiiresti kui võimalik vastavalt ajakavale, mille järgi oleks võimalik vahehinnang anda peamises osas praeguse Euroopa Parlamendi koosseisu ametiajal ja lõpetada praeguse komisjoni koosseisu ametiajal.

Nagu märgitud komisjoni aastaaruandes,[4] loodi Euroopa Teadusnõukogu ametlikult komisjoni 2. veebruari 2007. aasta otsusega,[5] kooskõlas nõukogu ja parlamendi otsustega seitsmenda raamprogrammi kohta,[6] osalemiseeskirjadega[7] ning nõukogu otsusega eriprogrammi „Ideed” kohta[8]. Eriprogrammis „Ideed” määratletakse üldine ERC juhtimisstruktuur ja määratakse kindlaks teadusliku nõukogu, spetsiaalse rakendamiskolleegiumi ning komisjoni roll – komisjon vastutab programmi „Ideed” rakendamise ning ERC täieliku sõltumatuse ja usaldusväärsuse tagamise eest. Teadusliku nõukogu ja komisjoni talituste väga loomingulise ning tulemusliku koostöö käigus on kirjeldatud üksikasjalikku struktuuri ja rakendamist; erilist tähelepanu on pööratud vajadusele kohandada menetlemisviise, mis on kehtestatud ERCd arvesse võtmata.

Esimesel tegevusaastal (2007) toetati iseseisvat tegevust alustavaid uurijaid alustamistoetuste kava raames, et tagada nende iseseisvus. Välised sidusrühmad pidasid konkursikutset väga edukaks, võttes arvesse laekunud taotluste suurt arvu – käsitleti üle 9000 taotluse ning toetus määrati 300 korral. Mitu liikmesriiki on lisaks sellele teatanud, et nad kasutavad ERC tehtud hindamise tulemusi, et rahastada noori uurijaid, keda ERC ei ole eelarvepiirangute tõttu toetanud. Teisel tegevusaastal täiendati teadusprogrammi ja lisati edasijõudnute toetuskava, millest rahastatakse tunnustatud, iseseisvaid uurijaid; ka tehti teisel tegevusaastal olulisi edusamme rakendusameti loomise suunas.

ERC rakendusamet on ettevalmistusetapis. Komisjoni otsus ERC rakendusameti loomise kohta võeti vastu 14. detsembril 2007. aastal[9] pärast seda kui liikmesriikide rakendusametite regulatiivkomitee andis ettepaneku eelnõule positiivse hinnangu ning pärast Euroopa Parlamendi eelarvekomitee poolthääletust 2007. aasta novembris. Eeldatavalt määrab komisjon 2008. aasta septembris volitused ja võtab vastu otsuse korralduskomitee liikmete nimetamise kohta. Rakendusameti direktor ei ole veel ametisse nimetatud, kuid teadusuuringute peadirektoraadi juhtimisel käib praegu ameti personali värbamine ning arendatakse edasi rakendusameti tegevust ja infrastruktuuri. ERC personali värbamisel lähtutakse teaduse tipptasemega seotud erinõuetest; direktori ja kõrgema astme juhtide ametisse nimetamisel võetakse arvesse teadusliku nõukogu arvamust, nagu täpsustatud eriprogrammis „Ideed”.

Struktuuridele ja mehhanismidele antavast hinnangust olenemata on ERC loodud nii, et see oleks õppiv organisatsioon,[10] mis areneb ja kohaneb selleks, et oma eesmärke tõhusalt ja tulemuslikult täita. Seepärast on komisjon teadusliku nõukoguga konsulteerides astunud samme, et esimeste kogemuste põhjal kohandada mõnda rakendamise aspekti. Ilma et see piiraks vahehindamist ja selle tulemust, uurib komisjon võimalust astuda lisasamme tehniliste kohanduste abil ERC tegevuse oluliseks parandamiseks, järgides nõukogu ja parlamendi kehtivaid õigusakte. Lisas on esitatud valdkonnad, kus on kavas selliseid parandusi teha.

HINDAMISE KORRALDAMINE JA LÄBIVIIMINE

4.1 Sõltumatute ekspertide valimine

Hinnangu usaldusväärsus ja hindamise tulemused sõltuvad peamiselt hinnangut andvate ekspertide usaldusväärsusest, nende teadmiste ulatusest ja nende mainest. Komisjon teeb ettepaneku määrata hindamiskomisjon, mis koosneb lisaks esimehele veel neljast liikmest ning raportöörist; komisjon annab selle kohta teavet peamistele sidusrühmadele. . Hindamiskomisjon peaks üldiselt vastama järgmistele põhikriteeriumidele:

- erialased teadmised teadusuuringutega seotud poliitika ja teadusuuringute haldamise kohta riiklikul, Euroopa ja/või rahvusvahelisel tasandil;

- pädevus Euroopa Teadusnõukogu hindamiseks teaduslikust, halduslikust,[11] õiguslikust ja muust asjakohasest seisukohast.

Muud kriteeriumid, mida liikmete valimisel arvesse võetakse on järgmised:

- asjakohane tasakaal kõrgkoolide esindajate ja muude sidusrühmade (sealhulgas Euroopa teadusuuringute sihtasutuste) esindajate vahel, et oleks hõlmatud nii institutsioonilised teadmised kui ka tehniline pädevus;

- asjakohane sooline tasakaal;

- ulatuslikud ja mitmekülgsed kogu Euroopa teadusruumi kogemused.

Hindamiskomisjonile võivad abi anda muud eksperdid, kes komisjoni taotluse korral annavad erialast, sõltumatut teavet ja teevad analüüsi.

4.2 Reguleerimisala

Hinnangul on otsustav mõju ERC tulevikule; see peab olema piisavalt ulatuslik, et võimaldada lõplike järelduste tegemist. Hindamisel tuleb lisaks spetsiaalse rakendamiskolleegiumina toimiva rakendusameti õiguslikule raamistikule võtta arvesse ka erinevate tasandite õigusloomet ja haldustavasid, mille alusel määratletakse või millest lähtuvad ERC toimimisviisid. See asjaolu on eriti tähtis selleks, et kindlaks määrata kus ja milliseid parandusi on vaja teha, sealhulgas parandused, mis tehakse õigusakte muutes, ning et uurida võimalike struktuuride (näiteks rakendusamet, asutamislepingu artikli 171 kohane struktuur või mõni muu võimalus) eeliseid ja puuduseid, kuna mis tahes struktuuri toimimist mõjutab laiem kontekst. Arvesse võetakse näiteks järgmist:

- eriprogrammi „Ideed”, millega kehtestatakse ERC põhistruktuur[12] (muu hulgas teadusliku nõukogu ja spetsiaalse rakendamiskolleegiumi õigused ja kohustused ning muud rakendusviisid), ning seitsmendat raamprogrammi käsitlevaid õigusakte, sealhulgas osalemiseeskirju.

- erinevaid struktuure, mis toimivad otsuste tegemisel, koostöö korral ja programmide rakendamisel (eelkõige teaduslik nõukogu, selle peasekretär ja komisjon), sealhulgas struktuure, mis on määratletud esmaste õigusaktide alusel vastu võetud teisestes õigusaktides, eriti komisjoni otsust ERC loomise kohta.

- ühenduse institutsioonide või asutuste haldamise üldisemat konteksti, eelkõige nii finantsmäärust ja kohaldatavaid personalieeskirju kui ka erinevaid määrusi, suuniseid ja nende rakendamisel tunnustatavaid haldustavasid[13].

Kuna ERC on uus üksus, mis hõlmab varasemate raamprogrammide erinevaid põhimõtteid ja meetodeid, kerkivad sellega seoses käivitamisetapis esile mitmed rakendamisprobleemid. Hindamisel tuleb seepärast teha vahet ajutistel probleemidel, millele on lahendus juba leitud või ollakse seda leidmas, ning küsimustel, mida võib seostada ERC püsivate struktuuriliste aspektidega ning mis mõjutavad ERC toimimist pikemas perspektiivis.

Hindamine peab hõlmama ERC praegust arengut (näiteks samme rakendusameti haldussõltumatuse suunas ning teadusliku nõukogu tulevaste liikmete ametisse nimetamist) ning võtma arvesse kõiki kvantitatiivseid ning kvalitatiivseid tõendeid ja kogemusi, mis on kogunenud alates 2005. aasta oktoobrist, mil teaduslik nõukogu alustas oma tööd. Õigusaktides sätestatu kohaselt peaks hindamine hõlmama ka teadusliku nõukogu liikmete valimise menetlust ja kriteeriume.

Arvestades seda, kui tähtis on Euroopa teadusuuringute poliitika ning selle institutsionaalne areng, tuleb ERC tulemuslikkust tingimata hinnata lähtudes kogu maailmas kehtivatest kõige kõrgematest standarditest, eelkõige tuleb ERCd võrrelda liikmesriikide ja teiste arenenud riikide vastavate asutustega ning ELi teadusuuringute programmidega, mida haldab komisjon. Selle taustal on asjakohased ka muud kogemused, mis on saadud seitsmenda raamprogrammi alusel loodud või sellega seotud välisstruktuuride, nagu ühised tehnoloogiaalgatused või Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut, rakendamisel. Hindamisel tuleks arvesse võtta ka välisstruktuuride järgmisi komisjoni tehtud ulatuslikumaid läbivaatamisi: hindamisaruandeid, mida esitatakse iga rakendusameti esimese kolme tegevusaasta kohta, kõikide rakendusametite tulemuslikkuse kontrolli, sealhulgas ERC kontrolli, mida Kontrollikoda alustab 2008. aastal ning esitab selle tulemuste kohta aruande 2008. aasta detsembris.

4.3 Töömeetodid

Selleks, et tõendid oleksid piisavalt ulatuslikud ja põhjalikud, teeb komisjon ettepaneku luua uurimiskomisjon, kes konfidentsiaalselt uurib dokumente ja suulisi tõendeid, mis võivad olla saadud mitmelt peamiselt sidusrühmalt, sealhulgas ERC teaduslikult nõukogult, teadusringkonnalt (kõrgkoolide õppejõud, uurimisinstituudid, teadusuuringute sihtasutused, tööstus), liikmesriikidelt, EL institutsioonidelt, teadusuuringute peadirektoraadilt ning muudelt komisjoni talitustelt.

Hindamiskomisjon määrab ise kindlaks üksikasjalikud töömeetodid, kuid eeldatavalt teeb ta järgmist:

- kogub sidusrühmadelt suulisi ja kirjalikke tõendeid;

- analüüsib olemasolevaid tõendeid, sealhulgas eriprogrammi „Ideed” järelevalvega ja hindamisega seotud uuringuid;

- teeb sihtotstarbelisi analüüse, näiteks statistilise teabe ning asjakohaste poliitikadokumentide ja hinnangute alusel.

Komisjon annab hindamiskomisjonile kogu vajaliku teabe ning komisjoni talitused võivad hindamiskomisjoni palvel korraldada teatavate küsimuste käsitlemiseks sihtotstarbelisi ekspertide koosolekuid. Kooskõlas eespool nimetatud tingimusega teadusliku nõukogu täieliku kaasatuse kohta on teaduslik nõukogu märkinud, et tal on kavas esitada kokkuvõte oma seni saadud kogemustest ning ettepanekud paranduste tegemiseks, võttes arvesse teaduslike nõukogude parimaid rahvusvahelisi tavasid.

4.4 Kriteeriumid

Vahehindamise kohta kehtivad kriteeriumid on teaduse tipptase, sõltumatus, tõhusus ja läbipaistvus, mis kajastavad ERC loomise aluseks olevaid peamisi põhimõtteid. Järgmistes osades analüüsitakse ja tehakse märkusi iga kriteeriumi kohta eraldi. Tuleks siiski rõhutada, et neid kriteeriume peab käsitlema terviklikult, kuna need hõlmavad vastastiku seotud nõudmisi, näiteks ei saa teadusliku haldamise kvaliteeti käsitleda eraldi tõhususnõuetest. Kriteeriumide kohaldamisel tuleks arvesse võtta asjakohaseid võrdlusi, näiteks võrdlust ELi liikmesriikide või teiste arenenud riikide teadusasutuste puhul kehtiva korraga. Iga kriteeriumi eraldi ja kõiki kriteeriume koos analüüsides tuleb kindlasti järgida ERC tegevuse aluseks olevat põhinõuet – täielik usaldusväärsus.

4.4.1 Teaduslik tipptase

Teaduslik ja akadeemiline tipptase on ERC eesmärk ning sellele tugineb ka kogu ERC tegevus. Hindamisel tuleks arvesse võtta järgmisi olulisi küsimusi.

- Kui edukalt edendab ERC teaduslikku tipptaset Euroopa teadusruumis?

- Kui asjakohased on ERC strateegia, halduslik rakendamine ja programmide elluviimine teadusliku tipptaseme seisukohast?

- Kas ERC tegevusprintsiip ja toimingud hõlmavad teadusliku tipptaseme põhimõtet?

4.4.2 Sõltumatus

Sõltumatus hõlmab järgmisi aspekte, mida tuleks hindamisel arvesse võtta.

- Kas ERC toimib tingimustes, mis võimaldavad tõhusalt ja sõltumatult kindlaks määrata teadusnõuete kohast teaduslikku strateegiat?

- Kas spetsiaalne rakendamiskolleegium järgib teaduslikku strateegiat, mille on sõltumatult kujundanud teaduslik nõukogu?

- Kas spetsiaalne rakendamiskolleegium toimib tingimustes, mis võimaldavad viimasel rangelt, tõhusalt ning vajaliku paindlikkusega järgida teadusliku nõukogu kehtestatud teaduslikku strateegiat ning eriprogrammi „Ideed” nõudeid?

- Kas komisjoni kehtestatud struktuurid ja menetluskord on piisavalt asjakohased, et tagada ERC täielik sõltumatus pikas perspektiivis?

4.4.3 Tõhusus

ERC ei tegutse eraldiseisva üksusena, vaid osana Euroopa teadusuuringute süsteemist. Tõhususe puhul ei tule hinnata mitte üksnes ERC kasutatava ressursi suurust, vaid ka ERC võimet kasutada seda ressurssi tõhusalt, näiteks köita parimate taotlejate ja vastastikuse eksperdihinnangu andjate tähelepanu. ERC tõhususe hindamine tekitab seepärast järgmisi küsimusi.

- Kas ERC halduslikud kogukulud jäävad talle kehtestatud parameetrite piiresse ja on vastavuses kogu maailma muudes teadusasutustes kohaldatavate parimate tavadega?

- Kui tõhusalt hoiab komisjoni ja ERC vahel ülesannete jagamine ära tegevuste kattumise ja mil määral tagab ülesannete jagamine ERC tõhusa toimimise?

- Kas ERC juhtimisstruktuuri osaliste roll (teaduslik nõukogu, peasekretär, spetsiaalne rakendamiskolleegium, komisjon) ja nendevaheline koostöö on piisavalt hästi määratletud, üheselt mõistetavad ning asjakohaselt kooskõlastatud, et korraldamine ja haldamine toimiksid äärmiselt tõhusalt?

- Kas ERC vastuvõetud süsteemid ja menetluskord võimaldavad ressursse (inim- ja finantsressurss) säästvalt kasutades eesmärke saavutada?

- Kas ERC toimingud (konkursikutsed, ettepanekud, hindamine, toetuste andmine jne) on piisavalt lihtsad, paindlikud ja kasutajasõbralikud, et köita parimate taotlejate ja vastastikuse eksperdihinnangu andjate tähelepanu?

4.4.4 Läbipaistvus

ERC eesmärk on olla võimalikult sõltumatu ja järgida kõige rangemaid usaldusväärsuse norme. Selles kontekstis on läbipaistvuse printsiip üsna selgelt mõistetav. Peamised küsimused, millele tuleb tähelepanu pöörata, on järgmised.

- Kas ERC jagab kodanikele ja teistele sidusrühmadele piisavalt asjakohast ja põhjalikku teavet, et nad mõistaksid ERC tegevust ja oleksid kindlad, et ERC eelarvet kasutatakse asjakohaselt ning selle kasutamist kontrollitakse tõhusalt?

- Kas ERC annab ELi institutsioonidele piisavalt asjakohast ning põhjalikku teavet, et need saaksid täita oma järelevalvekohustust?

4.5 Ajakava ja tähtajad

Soovituslik ajakava, mis vastab eesmärgile korraldada hindamine võimalikult kiiresti, on järgmine:

- ekspertide määramine – veebruar 2009

- ekspertidest koosneva hindamiskomisjoni esimene koosolek – veebruar 2009

- suuliste ja kirjalike tõendite esitamine: veebruar – mai 2009

- lõpparuanne – juuli 2009

- esimene komisjoni vastus – september 2009

Hindamiskomisjon valmistab ette lõpparuande, milles esitatakse soovitused ja järeldused. See peaks sisaldama olemasolevate struktuuride ja mehhanismide eeliste ja puuduste analüüsi ja hindamist ning arvamust selle kohta, kas vajalikud muudatused on üksnes tehnilist laadi (näiteks rakendusameti näidisstruktuuri kohandamine) või peetakse neid olulisteks korralduslikeks ja/või õigusküsimusteks.

Konsulteerides teadusliku nõukoguga, peaks komisjonil hindamise tulemuse põhjal olema võimalik esitada vajalikke õiguslikke ettepanekuid.

KOKKUVÕTE

ERC struktuuri ja mehhanismide hindamisel on otsustav mõju ERC tulevasele struktuurile ning see on ELi teadusuuringute rahastamise tulevase arendamise suunis. Seepärast on äärmiselt oluline, et hindamine tehakse nõuetekohaselt ja tõhusalt ning et sidusrühmad, sealhulgas ELi institutsioonid ja teaduslik nõukogu, toetaksid seda täielikult.

Käesolevas teatises tehakse ettepanek põhjaliku, ulatusliku ning erapooletu hindamise soovitusliku aluse ja ajakava kohta, et sellele hindamisele tuginedes ERCd pikemas perspektiivis edasi arendada. Teatises tuvastatakse ka mitu võimalikku valdkonda, kus ERCd saaks tulemuslikumaks muuta ilma, et see piiraks hindamise korraldamist või selle tulemust.

Euroopa Parlamendil ja nõukogul palutakse 2008. aasta detsembriks teha märkusi teatises esitatud metoodika kohta, et komisjon saaks neid sõltumatu hindamise volituse andmisel arvesse võtta.

Hindamise tulemuse alusel astub komisjon oma järelduste rakendamiseks asjakohaseid samme, võttes samal ajal arvesse vajadust tagada mis tahes kohanduste abil ERC tegevuse jätkumine.

LISA

VÕIMALIKUD VAHENDID ERC TULEMUSLIKUMAKS MUUTMISEKS ILMA, ET SEE PIIRAKS ERC STRUKTUURI JA MEHHANISMIDE HINDAMIST

Nagu märgitud eespool punktis 3, ilma, et see piiraks vahehindamise korraldamist ja tulemust ning toetudes esimestele kogemustele, leiab komisjon juba praegu, et mitmes valdkonnas on ERC tegevust võimalik rakendamistingimuste ja tegevuskeskkonna tehniliste kohanduste abil oluliselt parandada, järgides samal ajal nõukogu ja parlamendi kehtivaid õigusakte. Kõnealused valdkonnad on järgmised:

- Teadusliku nõukogu ja spetsiaalse rakendamiskolleegiumi vaheliste sidemete roll ja selgus . Teadusliku nõukogu, komisjoni ja spetsiaalse rakendamiskolleegiumi vahelist koostööd oleks võimalik täpsustada. Sealhulgas võiks üksikasjalikumalt täpsustada ERC peasekretäri, teadusliku nõukogu esimehe ja aseesimeeste vahelise koostöö kohta ning selle kohta, milline roll on teadusliku nõukogu loodud juhatusel, mille koosolekutel kohtuvad esimees, aseesimehed ja peasekretär; kutse korral osaleb koosolekutel ka spetsiaalse rakendamiskolleegiumi direktor. Selle taustal võib läbi vaadata komisjoni otsuse ERC loomise kohta, et pöörata tähelepanu ajale, mida teadusliku nõukogu esimees ja aseesimehed pühendavad ERCga seotud küsimustele. Läbivaatamisel tuleks arvesse võtta huvide konflikti, mis võib tekkida näiteks siis, kui ERCle annavad rahalist toetust organisatsioonid, kuhu kuuluvad ERC juhatuse esimees ja aseesimehed; arvesse tuleks võtta ka sätteid teadusliku nõukogu vastutuse kohta, sealhulgas käitumisjuhendit ja aruande esitamise kohustust.

- Vastastikuse eksperdihinnangu andjate valimine ja ametisse nimetamine. Võttes arvesse ERC tegevuse laia teaduslikku ulatust ja vajadust suure hulga hindajate järele, peavad kõnealused menetlused olema ressursside tõhusa kasutamise eesmärgil võimalikult lihtsad ja paindlikud ning kooskõlas heade haldustavade ja finantshaldusega. Lihtsustused on võimalikud ühest küljest ekspertide valimise menetluste puhul, kuna ei ole selge, milline on teadusliku nõukogu ja komisjoni roll uurimistöötaotluste hindamiseks vastastikuse eksperdihinnangu andjate valimisel, ja teisest küljest seoses rakendusameti kohustusega valmistada ette komisjoni otsus iga ametisse nimetatud eksperdi puhul ning ekspertide nimetamise ja tasustamise korra osas.

- Toetuste andmise kord. Olemuslikult ebakindlate tulemustega eesliiniuuringute puhul järgib ERC põhimõtet, mille kohaselt välditakse „läbirääkimisi” toetuse üle, mida antakse taotluse heakskiitmise korral ning vastastikuse eksperdihinnangu komisjoni täpsustatud asjakohase eelarve alusel (pärast valimisotsuse tegemist). Juhtivteadlaste tegevuskohustuste hindamine võib olla asjakohane, et tagada töö kirjelduse kohandamise nõude puudumine, kui eksperthinnangu komisjon eelarvet vähendab.

- Seitsmenda raamprogrammi infotehnoloogiavahendite kohandamine vastavalt ERC vajadustele. Seitsmenda raamprogrammi rakendamise algusetapis, mis langes samale ajale ERC käivitamisetapiga, on viimane vältimatult tuginenud standardsetele vahenditele ja nende vahendite seitsmenda raamprogrammi jaoks tervikuna kohandatud variantidele. Komisjonil on kavas uurida, kuidas kõnealuseid vahendeid (näiteks veebipõhine elektrooniline taotlemise süsteem EPSS) on võimalik kohandada konkreetselt ERC tegevuse jaoks, et muuta see tõhusamaks ja suurendada selle sõltumatust viisil, mis on kooskõlas seitsmenda raamprogrammi majandus- ja tõhususpõhimõtetega tervikuna.

[1] „ Seoses artikli 7 lõikes 2 osutatud eduaruandega ning enne vahehindamist esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule 2008. aasta keskel teatise metoodika ja suuniste kohta, mida sõltumatud eksperdid Euroopa Teadusnõukogu struktuuride ja mehhanismide kontrollimisel kasutama peavad. Vajadusel esitab komisjon raamprogrammi kohandamise ettepaneku.” (ELT L 412, 30.12.2006)

[2] Nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Ideed”. (2006/972/EÜ) ELT L 54, lk.88, 22.2.2007.

[3] Hinnang antakse kooskõlas komisjoni kehtestatud hindamisstandarditega: „Muutuvatele vajadustele reageerimine: hindamise kasutuse tugevdamine” SEK(2007)213

[4] Aastaaruanne Euroopa Teadusnõukogu tegevuse ja eriprogrammis „Ideed” sätestatud eesmärkide saavutamise kohta 2007. aastal, KOM(2008)473

[5] 2007/134/EÜ: ELT L 57, 24.2.2007, lk 14.

[6] Otsus 1982/2006/EÜ, 18. detsember 2006, ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.

[7] Otsus 1906/2006/EÜ, 18. detsember 2006, ELT L 391, 30.12.2006, lk 1.

[8] Otsus 2006/972/EÜ, 19. detsember 2006, ELT L 400, 30.12.2006, lk.243 ja parandus ELT L 54, 22.2.2007, lk.81.

[9] Komisjoni otsus, 14. detsember 2007, millega luuakse Euroopa Teadusnõukogu rakendusamet ühenduse eriprogrammi „Ideed“ haldamiseks eesliiniuuringute valdkonnas vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003. ELT L 9, 12.1.2008, lk 15.

[10] Kooskõlas eriprogrammi sätetega: „… [..] Tegevuse rakendamist ja haldamist kontrollitakse ja hinnatakse pidevalt, et anda hinnang saavutatud tulemustele ning kohandada ja parandada menetlusi vastavalt saadud kogemustele.”

[11] Sealhulgas näiteks korralduslik finantskontroll või siseaudit jne.

[12] „[…] sõltumatu teaduslik nõukogu, kuhu kuuluvad kõige tuntumad ja Euroopa teadusringkonda täies ulatuses esindavad teadlased, insenerid ja teadurid, mida toetab lihtne ja kulutõhus spetsiaalne rakendamiskolleegium, mis asutatakse rakendusameti vormis ...),

[13] ERC personalipoliitika ja värbamisprotsessi puhul kohaldatakse Euroopa Liidu muude teenistujate kohta kehtivate teenistustingimuste sätteid (EÜT L 056, 4.3.1968, lk. 0001-0007). Kõnealused tingimused, mida õiguslooja on korduvalt kinnitanud, on aluseks ELi teadusuuringute toetamise mis tahes vahendile, sealhulgas ühised tehnoloogiaalgatused, olenemata sellest, kas toetust antakse rakendusametite või asutamislepingu artikli 171 kohase struktuuri kaudu.