ET    ET ET 
 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 16.7.2008 
SEK(2008) 2264 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
 
Lisatud dokumendile 
Ettepanek 
 
EUROOPA PARLAMENDI JA  NÕUKOGU DIREKTIIV 
 
eurofonde käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta 
 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE  
{KOM(2008) 458 lõplik} 
{SEK(2008) 2263} 
 
ET 2   ET KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE 
1. E UROFONDIDE DIREKTIIVI LÄBIVAATAMINE  
Eurofondide direktiiv 
Eurofondide [varem avatud inve steerimisfondide] direktiiv1 võeti vastu 1985. aastal. 
Direktiivi eesmärk oli luua investeerimisfondide  jaoks ühtne turg, mis parandaks sektori ja 
investorite äri- ja investeerimisvõimalusi . Direktiivis määratleti tingimused, millele 
investeerimisfondid pidid vastama, et neid saak s piiriüleselt turustada. Peamine eesmärk oli 
tagada investorikaitse kõrge tase . Direktiiviga kehtestati esimen e finantsteenuste tegevusluba.  
Eurofondide direktiivil on Euroopa investee rimisfondide turu arengus olnud võtmeroll. 
Eurofondide valitsetavad varad olid 2007. aa sta juunis 6 triljonit eurot. Eurofondid 
moodustavad ligikaudu 75 % ELi in vesteerimisfondide turust. H oolimata positiivsest arengust 
ilmnes, et direktiiv oli ülemäära piirav ega või maldanud fondijuhtidel ja  -halduritel täielikult 
ära kasutada arenguvõimalusi. Kuigi 2001. aasta muudatustega laienda ti eurofondi juhtide 
investeerimisõigusi, ei lahendanud see ag a majandussektori tõhususe kitsaskohti.  
Eurofondide õigusliku raamistiku läbivaatamine toimus kolmes osas (vt joonis 1). Komisjoni 
2005. aasta rohelise raamatuga,2 milles käsitletakse investeerimisfonde, algatati avalik 
arutelu ELi tasandil võetavate meetmete vaja likkuse ja ulatuse üle. Komisjoni talituste 
uuringutes ja sidusrühmadega peetud nõupidamistel järeldati: direktiivi  tuleks muuta, et 
kõrvaldada turulepääsu takistused ning või maldada fondisektoril tõhustada fondide 
valitsemist ja haldamist.  
Neid mõtteid arendati edasi investeerimisfonde käsitlevas valges raamatus3 ja selle 
mõjuhinnangus. Selles analüüsiti mitmeid võimalikke muudatusi, et tõhustada fondisektori 
pakkumise poolt ja tugevdada nõudluse poolt. Mõnel juhul järeldati valge raamatu 
mõjuhinnangus, et meetmete võtmine ELi tasandil ei näi olevat piisavalt õigustatud. Leiti, et 
meetmete võtmine sektori või liikmesriigi tasa ndil on piisav või soovita v. Mõnel teisel juhul 
arvati, et mitteseadusandlikud meetmed on kõige  kulutõhusam valik. Analüüsis järeldati, et 
teatavatel juhtudel on vaja õi gusakte muuta. Seepärast esita ti valges raamat us eurofondide 
direktiivi muudatused järgmise viie küsimuse osas: 1) teatamise kord, 2) fondide ühinemine, 3) varade ühendamine 4) fondivalitseja tegevusluba ja 5) lih tsustatud prospekt. 
Siseturu peadirektoraat avaldas 22. märtsil 2007 eelnõu , mille alusel korraldati avalikke 
arutelusid kõnealuste seadusemuudatuste vormi üle. Arutelude eesmärk oli saada tagasisidet 
                                                
 
1 20. detsembri 1985. aasta direktiiv 85/611/EMÜ,  muudetud muu hulgas 21 . jaanuari 2002. aasta 
direktiividega 2001/107/EÜ ja 2001/108/EÜ, mõlema id kutsutakse ka eurofondide III direktiiviks.  
2 Roheline raamat ELi investeerimisfondide õigusraamistiku tõhustamiseks, KOM(2005) 314(lõplik), 
12.7.2005. 
3 Valge raamat investeerimisfondide ühtse tururaamistiku täiustamise kohta, KOM(2006) 686(lõplik), 
15.11.2006. 
 
ET 3   ET valges raamatus esitatud meetmete vormi kohta. Vastajatelt saadud tagasi side oli oluline ja 
väärtuslik seadusandliku ettepaneku mõj uhinnangus esitatud an alüüsi koostamisel.  
Joonis 1. Eurofondide raamistiku läbivaatamine  
 
Väljund 
 
 
    
 
Roheline 
raamat 
   
 
 
Valge 
raamat  
  
 
Avaldatud 
eelnõu 
 
Ettepanek 
õigusakti 
kohta Kas esineb 
turutõrkeid? 
Vaja võtta meetmeid? 
Milliseid 
meetmeid? Sisend 
 
 
  
 Varahalduse 
eksperdirühma aruanne 
ja nõupidamised 
  
Rohelise raamatu 
avalik arutelu 
 
Turutõhususe 
eksperdirühma aruanne 
ja avalik arutelu 
+ 
Uuringud/töötoad 
+ 
Valge raamatu 
mõjuhinnang 
  
Avaldatud eelnõu 
arutelud jah
jah
pakett 
Lahenduste 
skeem Analüütiline strateegia Aasta  
    
2004 
  
 
2005 
   
 
2006 
    
 
2007 
 
2. T UVASTATUD PROBLEEMID , MILLE LAHENDAMISEKS ON VAJA EUROFONDIDE 
DIREKTIIVI MUUTA  
2.1. Takistused fondide turustam isel teistes liikmesriikides.  1985. aasta direktiiviga 
kehtestatud teatamise kord on tihti aeganõu dev ja vaevaline. Vastuvõtva riigi 
reguleerivate asutuste nõuded võivad olla dire ktiivis sätestatust karmimad ja alati ei 
peeta kinni kahekuusest tähtajast. Seepär ast on kõnealust korda mõnikord võrreldud 
fondile teistkordse tegevusloa andmisega. Teatamise korra säilitamise hinnangulised 
otsesed kulud on 25 miljonit eurot aastas (lisaks moodustavad algse teatamise kulud 
üle 20 miljoni euro)4. Palju suurem probleem on aga alternatiivkulu, mis on seotud 
viivitustega toodete turule viimisel.  
Seoses sellega soovitati valge raamatu mõjuhinnangus, et direktiivi muudatuste 
eesmärk peaks olema a) vähendada teatam isega seotud viivitusi, b) asendada 
praegune kord sellise korraga, kus teabevahet us toimub järelevalveasutuste vahel ja 
c) täpsustada iga liikmesriigi pä devate asutuste roll ja kohustused. 
                                                 
4 "A Harmonised, Simplified Approach to UCIT S Registration", EFAMA ja IMA, aprill 2005. 
 
ET 4   ET 2.2. Optimaalsest väiksemate fondide kiire levik.  Euroopa investee rimisfondide turgu 
iseloomustab väikeste fondide rohkus. 2006. aasta lõpus valitsesid 54 % Euroopa fondidest varasid alla 50 miljoni euro väärtuses. Keskmine Euroopa fond on 
keskmisest Ameerika fondist üle viie korra  väiksem. Suure hulga väikeste fondide 
valitsemine on kulukas. See takistab mastaab isäästu kasutamist ja suurendab kulusid. 
Hinnanguline aastane sääst oleks 6 miljardit eurot
5.  
Valge raamatu mõjuhinnangus järeldati, et fondisektoril aitavad võimalikku 
mastaabisäästu täielikult ära kasutada järgmi sed kaks meedet: 1) fondide (piiriüleste) 
ühinemiste õiguslik raamistik ja 2) üksuse põhise fondi moodustamise võimaldamine. 
2.3. Paindlikkuse puudumine sektori väärtusahelas.  Kuigi 2001. aasta muudatustega 
kehtestati fondivalitseja te gevusluba äriühinguna asutatud eurofondide jaoks, ei ole 
praegu fondivalitsejatel võima lik valitseda eurof onde teises liikmesriigis. Tulenevalt 
direktiivi ebaselgest tekstist ja jagatud vastutusest järelevalve teostamisel ei ole asjaomaste 2001. aasta sätete mõju piisa v. Seepärast on fondi konsolideerimisgrupid 
kohustatud asutama täieõigusliku fondivalitsej a igas liikmesriigis, kus asub mõni 
nende fond.  
Valge raamatu mõjuhinnangu alusel oli esmapilgul tõenäoline tegevusloa 
kehtestamine. Fondivalitseja tegevusloa kehtestamine sõltus kulutõhusate ja 
praktiliste lahenduste leidmisest, et teos tada mitte kohapeal valitsetavate fondide 
tõhusat järelevalvet ja  jõustada kohustusi. 
2.4. Vähetõhus lihtsustatud emissiooniprospekt.
 Hoolimata komisjoni 2004. aasta 
soovituses6 esitatud selgitustest ei osutunud liht sustatud prospekt investorite jaoks 
kasulikuks vahendiks, mille alus el investeerimisotsuseid te ha. Lihtsustatud prospekt 
on liiga pikk ja keeruline ning seetõttu investorite jaoks väheväärtuslik. Samal ajal on lihtsustatud prospekti koostamine sektor i jaoks üsna kallis ja aeganõudev.  
Valge raamatu mõjuhinnangus tehti ettepane k läheneda lihtsusta tud prospektile uuel 
viisil, st muuta direktiivi ja keskenduda  investoritele avalikustatava teabe 
põhiprintsiipidele ning määratleda üksikas jad (nt vorm ja sisu) rakendusmeetmete 
abil. 
3. V
ALGE RAAMATU SEADUSANDLIKE MUUDATUSTE KAVANDAMINE  
Uute sätete kavandamisel kaaluti mitmeid võimalusi. Neid valikuid hinnati tõhususe, 
turuintegratsiooni ja investor ikaitse kriteeriumidest lähtuvalt. Tabeli lisas on esitatud 
kokkuvõte mõjude kohta.  
                                                 
5 "Building an Integrated European Fund Management Industry: cross-border mergers of funds, a quick 
win?", Invesco, jaanuar 2005. 
6 Komisjoni 27. aprilli 2004. aasta soovitus 2004/384/EÜ nõukogu direktiivi 85/611/EMÜ I lisa C 
loendis sätestatud lihtsustatud prospekti mõnede osade kohta. 
 
ET 5   ET 3.1. Teistes liikmesriikides fondide tu rustamisega kaasnevate takistuste 
kõrvaldamine   
Teatamise kord  
Avaldatud eelnõus pandi ette teatamise ko rra uuendamine. Sellega kavandati, et 
päritoluliikmesriigi reguleeriv asutus edasta b teabe otse vastuvõtva riigi reguleerivale 
asutusele. Vastuvõtva liikmesriigi pädevatel as utustel ei ole võimalik vaidlustada vastuvõtva 
liikmesriigis nõuetekohaselt loa saan ud eurofondide turustamist.  
Avaldatud eelnõu arutelude kä igus üldiselt toetati kõnealus eid ettepanekuid, kuid mõningal 
määral tekitas muret see, et vastuvõtva liik mesriigi pädevatel asutustel on võimalik jõustada 
ühtlustamata reklaamieeskirju. Komisjoni tali tused võrdlesid ette panekute lõplikul 
vormistamisel kahte võimalikku valikut:  
1) säilitada vastuvõtva liik mesriigi teostatav eurofondi de turustamiskorra eelnev7 
kontrollimine, kuid lühendada sellise kontrollimise jaoks ette nähtud ajavahemikku;  
2) lubada eurofondide kohest turustamist vast uvõtvas liikmesriigis: vastuvõtva liikmesriigi 
reguleeriv asutus teostaks  tagantjärele pidevaid  kontrolle, mis keskenduksid peamiselt 
kohalikele turustuskanalitele.  
Teostatud analüüs näitab, et esimene valik (eelnev kontroll) ei parandaks eriti praegust 
olukorda. Teatamise korraga kaasnevad kulud ei väheneks märgatavalt. Samuti oleks jätkuvalt 
ebaselge eurofondide turustamise alguseni kuluv aeg vastuvõtvas liikmesriigis. Seega oleks teatamise kord jätkuvalt turutõke. See vähendaks  investoritele pakutavate fondide valikut ja 
konkurentsi (ning samuti konkurentsiga kaasnevat positiivset mõju fonditasudele, mida investoritel maksta tuleb). Seega kaasneks märgatav positiivne mõju üksnes siis, kui kõnealust korda lihtsustatakse otsustava lt. Seda oleks võimalik saavutada teise valiku abil. Väidetakse, 
et vastuvõtva liikmesriigi reguleeriva asutuse teostatavate eelnevate kontrollide kaotamine vähendaks investorikaitset. Sama s järeldati mõjuanalüüsis, et se lline risk on üsna väike.  
3.2. Väikeste fondide ki ire levikuga seotud prob leemide lahendamine 
a) Fondide ühinemine
 
Avaldatud eelnõus tutvustati sidusrühmad ele eurofondide ühinemise esialgset 
õigusraamistikku. Kavandatav raamistik hõlmaks kõige enam levinud ühinemismeetodeid (vt allpool esitatud joonised) ja kehtiks nii kodu maiste kui ka piiriüleste ühinemiste puhul. 
Samuti esitati ühinemiste regulatiivse h eakskiidu nõuded ning konkreetsed investorikaitse 
sätted. 
                                                
 
7 St enne eurofondide turule viimist vastuvõtvas liikmesriigis (tagantjärele kontroll toimub siis, kui 
eurofondi juba turustatakse vastuvõtvas liikmesriigis) 
 
ET 6   ET  
A B C Ühendav fond 
Tegevuse 
lõpetav fondTegevuse 
lõpetav fondÜhinemine uue fondi loomise teel 
A B 
Tegevuse lõpetav 
fond Tegevuse lõpetav 
fond Ühinemine ühendamise teel / 
ühinemise skeem  
 
Kõik sidusrühmad üldiselt toet asid kavandatavat lähenemisviisi. Kuid seoses investorite 
kavandatavate õigustega avaldati  muret investorikaitse küsimuste  pärast. Seepärast analüüsiti 
mõjuhinnangus kahte valikut: 
1) teavet ühinemise kohta antakse üksnes tegevuse lõpetava f ondi investoritele; 
2) teavet ühinemise kohta antakse nii tegevuse lõ petava kui ka ühendava fondi investoritele. 
Mõjuanalüüsis järeldatakse, et kumbki valik ei  ole tõhususe ja investorikaitse seisukohalt 
täielikult rahuldav. Esimene valik aitab sekt oril halduskulusid vä hendada, kuid sellega 
kaasnevad teatavad probleemid investorikaitse valdkonnas, samal ajal kui teine võimalus aitab 
vähendada investorikaitsega seotud riske, kui d on liiga koormav. Analüüsis järeldatakse, et 
kahe võimaluse ühendamine on kõige soovita tavam poliitiline valik. See tähendab, et 
süstemaatiliselt antaks teavet te gevuse lõpetava fondi investoritele ning t eatavatel juhtudel ka 
ühendava fondi investoritele. Näiteks soovitatakse,  et reguleeriv asutus , kes teeb ühinemise 
ettepaneku otsuse, hindab ühinemise võimali kku mõju ühendava fondi investoritele ja 
vajaduse korral otsustab, et kõnealus eid investoreid on vaja teavitada.  
b) Varade ühendamine  
Valge raamatu mõjuhinnangus tuvastati ka ks võimalikku varade ühendamise moodust: 
üksusepõhise fondi moodustamine laias tähendus es ja nn ühiseurofondi struktuur. Neid 
mõisteid on allpool graafiliselt kujutatud.  
Avaldatud eelnõus esitati üldjoont es muutused, mis eurofondide direktiivi tuleb teha, et luua 
raamistik üksusepõhise fondi moodustamise ks. Tulenevalt esialgsest mõjuhinnangust 
keskenduti avaldatud eelnõu ettepanekutes ühiseur ofondi struktuurile. Vastajate arvates oli 
kavandatav raamistik üsna normatiivne. Üksusepõhise fondi moodustamise osas valitud meetodit toetas enamik vastanutest. Samas kutsu sid mitmed vastajad komisjoni üles kaaluma 
võimalust kehtestada raamistik üksusepõhi se fondi moodustamiseks laias tähenduses. 
Seepärast keskenduti mõjuanalüüsis järgmistele valikutele: 
1) lubada üksusepõhise fondi loomist laias tähenduses; 2) lubada ühiseurofondi struktuuri. 
 
ET 7   ET  
Ühiseuro
fond A  
Investor-
eurofond αÜhiseuro
fond C Ühiseurofond D 
Investor-
eurofond βInvestor-
eurofond γ 20%20%
30% 50% 
20% 
50% 50%60%Ühiseuro
fond B  Üksusepõhise fondi loomine 
laias tähenduses 
Ühiseurofond 
Investor-
eurofond α Investor-
eurofond β Investor-
eurofond γÜhiseurofondi skeem 
kuni 100 % 
kuni 100 % kuni 100 % 
 
Võimalus luua üksusepõhine fond laias tähenduses võiks anda sektori osal istele olulise eelise. 
Paindlikkus investor-eurofondide  varade koosseisu kohandamisel võimaldaks fondi asutajatel 
kohanda oma fonde vastavalt muutuvatele trendide le ja investorite nõud mistele. Samas leiab 
komisjon, et sellise võimaluse kehtestamine võrduks eurofondide fondifondide suhtes praegu 
kehtivate sätete lihtsustamisega8. Kõnealuste hajutusnõuete lihtsustamisega kaasneksid 
investorite jaoks olulised soovimatud tagajä rjed. Seepärast järeldatakse valge raamatu 
mõjuhinnangus, et lihtne ühiseur ofond on soovitatav valik nii tõhus use kui ka investorikaitse 
seisukohast. 
3.3. Organisatsioonilise jäikuse vähendamine 
Fondivalitseja tegevusluba  
Avaldatud eelnõus üritati luua tasakaal fondivalitseja tervik liku tegevusloa ja 
järelevalveprobleemide vahel. Kavandatav raamistik hõlmas sätteid, et tagada minimaalsed 
põhinõuded fondi alalise asukoha riigis ja parandad a järelevalveasutuste koostöömehhanisme.  
Erinevalt eespool käsitletud nelja st teemast esitati avaldatud eel nõu arutelul üsna erinevaid 
arvamusi selle ettepaneku kohta. Sektori es indajad olid pettunud kavandatava tegevusloa 
reguleerimisalas. Teised osalised (peamiselt liikmesriikide eksperdid) leidsid, et kavandatava lähenemisviisiga ei olnud selgelt määratletu d reguleerivate asutuste  vastavad kohustused. 
Arvestades arutelu käigus tõstatatud põhiküsimusi, keskendus mõjuanalüüs järgmistele 
valikutele: 
1) status quo  säilitamine (st teha mitte midagi); 
2) muuta fondivalitseja tegevusluba äriühingu na asutatud eurofondide puhul toimivaks ja 
laiendada seda lepingu listele fondidele;  
3) muuta fondivalitseja tegevusluba toimiv aks äriühinguna asutat ud eurofondide puhul. 
Komisjoni analüüsid näitavad, et fondivalitseja tegevusloa  puudumine ei vähenda sektori 
paindlikkust asukohaga seotud toimingutes ja kulude kärpimisel. Pärast avaldatud eelnõu 
arutelusid on tehtav töö kesk endunud sätete kavandamisele n ii, et need ei tekitaks 
                                                
 
8 Fondifond on fond, mille portfell koosneb põhiliselt fondidest (ja likviidsetest varadest). Eurofondide 
direktiiviga on ette nähtud eeskirjad, millele eurofondide fondifondid peavad vastama, eelkõige 
kohustus investeerida vähemalt viide fondi. 
 
ET 8   ET regulatiivseid puudujääke, ebakindlust või ül ekoormust ning 1) selgitaksid fondi ja 
fondivalitseja järelevalveasutuse kohustusi , 2) looksid mehhanismid, et fondi 
järelevalveasutusel ja deposito oriumil oleks võimalik jälgida ja jõustada kehtivate nõuete 
järgimist fondi asukohariigis ja 3) tagaksid, et fondivalitseja ja tema järelevalveasutus 
annaksid fondi järelevalveasutusele ja  depositooriumile kogu vajaliku teabe. 
Tõhusate sätete kavandamiseks te htud töö näitab, et see valik: 
• hõlmaks mahukat teabevahetust ja arua ndluskohustust fondivalitseja, fondi 
järelevalveasutuse, fondi valitseja järelevalveasut use, fondihalduri ja depositooriumi vahel; 
• jätaks lahtiseks mitmed vastavate kohustusteg a seotud küsimused – fondi järelevalveasutus 
ja depositoorium sõltuksid suures os as fondivalitsejast ja fondivalitseja 
järelevalveasutusest oma kohustuste täitmise l; tekitaks probleemi, et stiimulid ja 
kohustused ei ole kooskõlas; 
• tekitaks jätkuvalt probleeme jõustamisega , eriti lepinguliste fondide puhul. Kuna 
lepinguline fond on ainuke olemasolev eu rofondi vorm 13 liikmesriigis, tundub 
fondivalitseja tegevusloa mõju äriühinguna asutatud eurofondidele olevat piiratud. 
Seepärast järeldatakse valge raamatu mõ juhinnangus, et sätete ga, mis on vajalikud 
fondivalitseja tegevusloa kehtestamiseks, kaasne ks liigne bürokraatia ja halduskulu. Sellised 
sätted ei hajutaks täielikult piiriülese f ondivalitsemisega seotud riske. Arvatakse, et 
võimalikud puudused kaaluksid üles eeldatavad ee lised. Seepärast teeb komisjon ettepaneku 
mitte muuta selles osas direktiivi sätteid, vaid säilitada status quo , kusjuures fondihaldurid 
saaksid piiriülesel haldamisel kasutada volitamisel põhinevaid lahendusi. Komisjon kavatseb 
küsida Euroopa väärtpaberituru reguleerijate  komiteelt nõu turvaliste, tõhusate ja 
majanduslikult otstarbekate lahenduste kohta, et tagada usaldusväärsus järelevalve ja 
riskijuhtimise küsimustes. 
3.4. Lihtsustatud prospe kti tõhusamaks muutmine   
Investori põhiteave  
Valge raamatu mõjuhinnangus esitati nimekiri  võimalikest muutustest, mis on seotud 
lihtsustatud prospekti pikkuse, sisu ja isegi ni mega (mõnede arvates segadusttekitav). Sellele 
tuginedes esitati avaldat ud eelnõus uus lähenemisviis investor itele avalikustatavale teabele – 
võeti kasutusele investori põhiteabe mõiste. S ee kajastab tõese, selge ja mitteeksitava 
teabekogumi ideed. Sidusrühmad kiitsid kavandat ava raamistiku üldiselt heaks. Samas olid 
vastajad eri seisukohal seoses se llega, et ettepaneku kohaselt ei  olnud nõutav esitada investori 
põhiteave ühtse dokumendina. Seepärast keske nduti mõjuanalüüsis kahele järgmisele 
võimalikule valikule: 
1) investori põhiteave esitatakse plokkidena, mis ei pruugi sisalduda ühtses dokumendis 
2) investori põhiteav e esitatakse ühtse is eseisva dokumendina. 
Plokid võimaldavad esitada teav et paindlikult. Avalikustatavat teavet oleks võimalik 
kohandada vastavalt inve storite tüübile ja/või  kasutatavatele turustuskanalitele ja -
meetoditele. Samas oleks investoritel väga tõenäoliselt ühtset dokumenti lihtsam kasutada. 
Investorid saaksid tooteid võrrelda. Võimalus  fonde võrrelda peaks keskpikas perspektiivis 
 
ET 9   ET suurendama konkurentsi ja seega avaldama survet  hindadele (tasudele). Peale selle tähendaks 
plokkide kasutusele võtmine sektorile suurem aid kohandumiskulusid nõuete täitmisega seotud 
kulude osas. Seega tundub, et ühtne eraldiseisev dokument vastab paremini investorikaitse ja 
tõhususe eesmärkidele.  
4. K AVANDATAVAD MEETMED  
Valge raamatu mõjuhinnangus soovitatakse võtta meetmeid, et: 
1) põhjalikult lihtsustada teatamise korda; 2) hõlbustada fondide ühinemisi; 3) lubada ühiseurofondi struktuuri; 4) põhjalikult uuendada lihtsustatud prospekti. Kavandatud meetmetega loodetakse saada maja nduslikku kasu: majandussektori ja investorite 
staatilised kulud vähenevad ni ng konkurentsi paranemise ja tootlikkuse suurenemisega 
kaasneb dünaamiline kasu. Aastas oleks võimalik hoida kokku mitu miljardit eurot tänu tõhususe suurenemisele. Mõne d investorid hakkavad sellest  järk-järgult kasu saama 
suurenenud tootlikkuse näol (tänu väiksematele f ondikulutustele) ja teised madalamate tasude 
näol, mis on tingitud sellest, et konkurents on su urem ja investoritel on lihtsam fondide vahel 
valida. Suurem paindlikkus fondisektori korrald amisel ja toimimisel ning lihtsustatud kord 
peaks looma uusi ettevõtlusvõimalusi ja halduskoormuse vähenemisega peaks suurenema 
fondisektori konkurentsivõime võrreldes teiste toodete ja turgudega. Tänu integreeritumale 
investeerimisfondide turule on Euroopa invest oritel võimalik valida suurema hulga parema 
tootlikkusega fondide vahel. Eurofondid pakuvad juba praegu kõrge tasemega investorikaitset 
ning sellise taseme säilitamine suurendab fondi de atraktiivsust ELis ja väljaspool. Kõnealune 
positiivne mõju aitab pikas perspektii vis tõhustada majandus t ja suurendada 
konkurentsivõimet ning seega saavutada Lissaboni  strateegia eesmärk e selles olulises 
sektoris. 
 
ET 10   ET  
Lisa. Lühiülevaade valge raamatu mõjuhinnangust  
(Soovitavad valikud on esitatud poolpaksus kirjas) 
 Mõjutab  Soosib  
Võimalikud valikud  investorik
aitset  tõhusust  turuintegratsiooni  
Teatamine     
Turukorralduse eelnev kontrollimine  + - ei 
Pidev tagantjärele kontroll  +/≈ + jah 
Fondide ühinemine     
Teave esitatakse üksnes tegevuse lõpetava 
fondi investoritele  - + jah 
Teave esitatakse kõigile investoritele¹  + - ei 
Üksusepõhise fondi moodustamine     
Lubada üksusepõhise fondi moodustamist laias 
tähenduses  - +/- jah 
Lubada ühiseurofondi struktuuri  + + jah 
Fondivalitseja tegevusluba     
Teha mitte midagi²  +/- - ei 
Fondivalitseja tegevusluba nii äriühinguna 
asutatud eurofondide kui ka lepinguliste 
fondide puhul  -- ≈ jah 
Muuta fondivalitseja tegevusluba toimivaks 
äriühinguna asutatud eurofondide puhul  - - jah 
Lihtsustatud prospekt     
Investori põhiteave esitada plokkidena  +/- - ei 
Investori põhiteave esitada ühtse 
eraldiseisva dokumendina  + + jah 
¹ Üksnes teatavatel juhtudel  
² Kuigi see valik ei tundu olevat selgelt pari m, näitas analüüs, et kaks teist valikut ei 
pruugi olla teostatavad.  
Hindamine: „+” = positiivne; „-” = negatiivne; „ ≈” = neutraalne