+++++ TIFF +++++

LÜHENDID

ACFA : kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomitee

EFF : Euroopa Kalandusfond

FAO : ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon

GT : brutoregistertonn

ICES : Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu

kW : kilovatt

OECD : Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon

STECF : kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee

UNCLOS : Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioon

SÕNASTIK

EU-10 : ELiga 2004. aastal ühinenud kümme liikmesriiki.

EU-12 : 1992. aastal ELi kuulunud 12 liikmesriiki.

EU-15 : 1995. aastal ELi kuulunud 15 liikmesriiki.

Kalastussuremus : kalastussuremus on see osa kalavarudest, mis igal aastal välja püütakse.

Kalavaru : kalavaruks võib lugeda ühe kalaliigi ressursside koguhulka. Selliseid varusid määratletakse tavaliselt nende asukoha põhjal. Need võivad, aga alati ei pruugi geneetiliselt erineda teistest kalavarudest.

Lubatud kogupüük : lubatud kogupüük on püügi piirnorm, mis on määratud enamiku oluliste kaubanduslike kalavarude puhul. Lubatud kogupüügi kohta teeb ettepaneku komisjon asjaomaste kalavarude seisundit käsitlevate teadussoovituste alusel ning selle määrab kord aastas kalandusministrite nõukogu. Liikmesriigid jagavad oma osa lubatud kogupüügist oma laevastikele välja püügikvootidena.

Maksimaalne jätkusuutlik saagikus : konkreetsete kalavarude puhul on maksimaalne saagikus kogus, mida võib igal aastal kalavarusid kahjustamata välja püüda. Seda iseloomustab kalastussuremuse tase, mis keskmiselt tagab maksimaalset jätkusuutlikku saagikust võimaldava kalavarude suuruse [9999].

Mitmeaastane arendusprogramm : ühise kalanduspoliitika algusest 1983. aastal kuni 2002. aastani reguleeriti püügivõimsust rea mitmeaastaste arendusprogrammide abil, milles nõukogu kehtestas liikmesriikide püügivõimsuse vähendamiseks konkreetsed eesmärgid.

Ohutud bioloogilised piirid : kalavarude ohutud bioloogilised piirid määratletakse kalavarude minimaal se ohutu suuruse ja maksimaalse kalastussuremuse kaudu. Kalavarude suurust mõõdetakse kudekarja biomassi alusel, mis näitab igal aastal kudevate kalade kogumassi. Kui varud jäävad kas allapoole ohutut kudekarja biomassi või ületavad maksimaalset ohutut kalastussuremuse määra, öeldakse, et kalavarud on väljaspool ohutut bioloogilist piiri [8888].

Pelaagilised kalad : pelaagilised kalad elavad veepinna lähedal – vastupidiselt põhjalähedastele kaladele, kes elavad veekogu põhjas või selle lähedal.

Püügikoormuse kohandamise kava : kalalaevade kasutusest kõrvaldamiseks maksab Euroopa Kalandusfond riigiabi vastavalt liikmesriikides koostatud püügikoormuse kohandamise kavadele. Püügikoormuse kohandamise kavas põhjendatakse teatud tüüpi kalalaevade kasutusest kõrvaldamise meetmeid – näiteks nõukogus vastu võetud tursavarude taastamise kavad vähendasid tursapüügivõimalusi ning mitu liikmesriiki viitas tursapüügi lõpetamisel nendele kavadele.

Püügivõimalus : püügivõimalus on koguseliselt kindlaksmääratud püügiõigus, väljendatuna saagis ja/või püügikoormuses.

Püügivõimsus : laeva püügivõimsus on laeva kogumahutavus ja võimsus kilovattides (kW), nagu määratletud nõukogu määruse (EMÜ) nr 2930/86 [7777] artiklites 4 ja 5. Kogumahutavusega mõõdetakse tegelikult laeva suletud ruumide mahutavust ning kilovattidega masina liikumapaneva jõu maksimumvõimsust.

KOKKUVÕTE

I. Ühise kalanduspoliitika eesmärk on edendada jätkusuutlikku kalapüüki. See tähendab kalavarude ja kalalaevastiku vahelist tasakaalu, et vältida kalavarude ülepüüki.

II. Kalalaevastiku liigne püügivõimsus on olnud probleemiks palju aastaid. See ohustab nii kalavarude jätkusuutlikkust kui ka kalandussektori pikaajalist elujõulisust. Üleliigse püügivõimsuse vähendamine on olnud ühise kalanduspoliitika eelmiste reformide korduv teema. Senised liigse püügivõimsuse vähendamiseks võetud meetmed – kalalaevastiku kohandamine vastavalt püügivarudele – on sellegipoolest osutunud ebatõhusaks.

III. Kontrollikoda uuris liigse püügivõimsuse vähendamise meetmete raamistikku ning seda, kuidas komisjon ja liikmesriigid neid meetmeid välja töötavad ja rakendavad.

IV. Kontrollikoda leidis raamistikus järgmised olulised puudused:

a) püügivõimsuse olemasolevad määratlused ei kajastanud nõuetekohaselt laevade püügivõimet;

b) kalalaevade püügivõimsuse ülemmäärad mõjutasid kalalaevade püügivõimsuse kohandamist püügivõimalustega tegelikkuses vähe;

c) liigset püügivõimsust ei olnud määratletud ega kvantifitseeritud;

d) kalapüügiõiguste üleandmise võimalust ei olnud arvesse võetud.

V. Kontrollikoda leidis liigse püügivõimsuse vähendamise meetmete väljatöötamisel ja rakendamisel olulisi puudujääke:

a) projektide rakendamine ning majandamis- ja kontrollsüsteemide sisseseadmine viibis;

b) liikmesriikide püügikoormuse kohandamise kavade usaldusväärne koostamine ja korrektne rakendamine ei olnud tagatud;

c) püügivõimsuse vähendamise eesmärgid ei olnud piisavalt põhjendatud. See suurendas ohtu, et kalalaevastiku liigse püügivõimsuse vähendamisega ei tegelda piisavalt;

d) Euroopa Kalandusfondist rahastatavad investeeringud kalalaevadesse võivad suurendada konkreetsete laevade püügivõimet;

e) ELi kalalaevastiku registrisse ei kantud riigiabi toel lammutatud kalalaevade andmeid korrektselt;

f) kalalaevade kasutusest kõrvaldamise kavade valikukriteeriumid ei olnud alati hästi määratletud, mille tulemusena lammutati kalalaevu, mis mõjutasid asjaomaseid kalavarusid vähe;

g) kalalaevade kasutusest kõrvaldamiseks kohaldatavate riigiabi määrade puhul ei arvestatud sageli tasuvust piisavate objektiivsete kriteeriumide alusel;

h) mõni kütusekriisi määrust kohaldanud liikmesriik ei vähendanud oma kalalaevastiku püügivõimsust nõutud ulatuses;

i) liigse püügivõimsuse vähendamiseks tehtud jõupingutustest ei antud nõuetekohaselt aru.

VI. Kontrollikoda soovitab komisjonil algatada puudujääkide kõrvaldamiseks meetmete väljatöötamine vähendamaks tõhusalt kalalaevastiku liigset püügivõimsust.

VII. Kontrollikoda soovitab liikmesriikidel töötada välja ja rakendada meetmed oma laevastiku kohandamiseks püügivõimalustega, võttes arvesse V punktis välja toodud rakendamispuudujääke.

SISSEJUHATUS

ÜHINE KALANDUSPOLIITIKA JA KALALAEVASTIKU LIIGNE PÜÜGIVÕIMSUS

1. Ühise kalanduspoliitika [1] eesmärk on edendada jätkusuutlikku kalapüüki. Seega sisaldab ühine kalanduspoliitika ülepüügi vältimise ja kalalaevastiku suuruse piiramise meetmeid. 2009. aasta aprilli rohelises raamatus ühise kalanduspoliitika reformi kohta [2] nentis komisjon, et 2002. aasta reform ei olnud seda eesmärki saavutanud, ning põhjendas seda kalalaevastike pidevalt liigse püügivõimsusega.

2. Kontrollikoja eriaruandes nr 3/1993 näidati, et liigne püügivõimsus oli oluline probleem juba 20 aastat tagasi. Mõned aruandes tõstatatud küsimused on olulised veel tänapäevalgi [3].

3. Kontrollikoja eriaruandes nr 7/2007 [4] jõuti järeldusele, et kalalaevastiku liigne püügivõimsus soodustab ülepüüki ning seda ei vähendatud tõhusalt ning liikmesriigid ei teinud selle kohta nõuetekohaseid aruandeid. Lisaks sellele suurendas täiustatud püügitehnoloogia kalalaevastike püügivõimsust.

4. Kalapüük on üks vähestest tegevustest, mille puhul juurdepääsuõigusi sageli ametlikult ei hinnata (erinevalt näiteks põllumajandusest või kaevandamisest). See võib soodustada kalavarude ülepüüki kalurite poolt ning ohustada varude pikaajalist jätkusuutlikkust. 2009. aasta aprilli rohelises raamatus hindas komisjon, et 88% kalavarusid püütakse üle jätkusuutliku taseme ning 30% kalavarudest on allpool bioloogiliselt ohutut piiri. ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon (FAO), [5] komisjon [6] ning valitsus- ja teadusallikad [7] on sageli osutanud ülepüügiga kaasnevale ohule ning rahvusvahelises õiguses [8] nõutakse, et liikmesriigid majandaksid kalavarusid jätkusuutlikult ja vähendaksid liigset püügivõimsust.

5. Viimaste teadusuuringute tulemused, mida komisjon tsiteeris oma arutelus [9] 2011. aasta kalapüügivõimaluste üle, näitasid kalavarude jätkusuutlikkuse paranemist, viidates samal ajal tõsiste probleemide jätkumisele. 1. selgitus näitab, et mõnetisele paranemisele vaatamata on paljude kalavarude olukord endiselt kriitiline.

1. SELGITUS

RAHVUSVAHELISE MEREUURIMISE NÕUKOGU (ICES) SOOVITUSED KIRDE-ATLANDI KALAVARUDE KOHTA [10]

| 2005 | 2010 |

Kalavarud allpool bioloogiliselt ohutut piiri | 26 | 22 |

Ülepüük | 32 | 28 |

Liigne lubatud kogupüük, mis ületab kalavarude hoidmiseks jätkusuutlikku taset (s.o lubatud kogupüük, mille nõukogu on määranud kõrgemana kui teadlaste poolt ametlikult soovitatud tase) | 59% | 34% |

Kalavarud, mille püük soovitatakse lõpetada | 12 | 14 |

Kalavarud, mille kohta teadusnõuanne puudub | 39 | 42 |

6. Komisjoni eesmärk on saavutada 2015. aastaks maksimaalsele jätkusuutlikule saagikusele vastav püük (vt sõnastik) ning ta on palunud ICESilt selle kohta teadusalast nõu.

7. Alates 1995. aastast on kalasaak ELis vähenenud (langus [11] 7 miljonilt tonnilt 5 miljoni tonnini 2009. aastal). Komisjoni 2009. aasta rohelise raamatu kohaselt on vähenemise enamasti tekitanud ülepüük ning see on osa nõiaringist, mille põhjustab liigne püügivõimsus ja kalalaevastike vähene majanduslik jõudlus.

8. Joonis 1 rõhutab ELi kalasaagi pidevat langustrendi, mis ohustab kalandussektori jätkusuutlikkust.

JOONIS 1

KALASAAGI VÄHENEMINE ELis

+++++ TIFF +++++

Allikas: Eurostati andmebaas "Kalasaak: kogumaht kõigi püügipiirkondade kohta".

ELI JÕUPINGUTUSED VÄHENDADA LIIGSET PÜÜGIVÕIMSUST

9. Ühine kalanduspoliitika määratleb [12] püügivõimsuse laeva brutoregistertonnide ja kilovattide (kW) kaudu. Eri tegurid, sealhulgas vähenevad varud, kütusehinna tõus, tehnoloogia paranemine, abi laevade kasutamisest kõrvaldamiseks ning ettevõtete ühinemine ja sulgemine vähendavad üksteisega koosmõjus aasta-aastalt kalalaevastike suurust [13]. Joonis 2 näitab vähenemise ulatust alates 1992. aastast.

JOONIS 2

KALALAEVASTIKE VÄHENEMINE ELis

+++++ TIFF +++++

Allikas: komisjoni iga-aastased aruanded jõupingutuste kohta saavutada püügivõimsuse ja püügivõimaluste vaheline tasakaal.

10. Ühise kalanduspoliitika algusest 1983. aastal kuni 2002. aastani piirati püügivõimsust mitmeaastaste arendusprogrammide süsteemi abil, mis nägi ette konkreetsed püügivõimsuse vähendamise eesmärgid. 2002. aastal jõudis komisjon järeldusele [14], et mitmeaastased arendusprogrammid ei ole suutnud püügivõimsuse suurenemist peatada. Mitmeaastased arendusprogrammid lõpetati ühise kalanduspoliitika reformiga 2002. aastal. Sestsaadik vastutavad liikmesriigid oma kalalaevastike püügimahu korrigeerimise meetmete kindlaksmääramise eest, et saavutada püsiv ja alaline tasakaal püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahel [15], pidades kinni üldisest laevastiku maksimaalsest püügimäärast ja kasutades ranget laevastiku koosseisu ja sealt väljaarvamise korda, mille alusel uute laevade laevastiku koosseisu arvamine tuleb hüvitada sama püügimahu ja võimsusega olemasolevate laevade laevastiku koosseisust väljaarvamisega. Lisaks alandatakse liikmesriikide püügivõimsuse ülemmäära riigiabi toel laevastikust väljaarvatud võimsuse võrra. Liikmesriigid esitavad komisjonile kord aastas aruande jõupingutuste kohta püügivõimsuse ja püügivõimaluste tasakaalustamisel ning komisjon esitab aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule lisaks üldisemale aruandele Euroopa Kalandusfondi rakendamise kohta eelneval aastal.

11. Euroopa Kalandusfond [16] annab programmitöö perioodil 2007–2013 ühise kalanduspoliitika toetuseks 4,3 miljardit eurot. Euroopa Kalandusfondist rahastatavad meetmed määratletakse rakenduskavades, mille koostavad liikmesriigid ja kinnitab komisjon. Olemasolev toetus sisaldab 1,2 miljardit eurot kalalaevastike kohandamiseks, mis hõlmab laevade kasutusest kõrvaldamise kava kaasrahastamist tingimusel, et liikmesriigid koostavad püügikoormuse kohandamise kavad. Püügikoormuse kohandamise kavades põhjendatakse teatud tüüpi kalalaevade lammutamist. Komisjon seadis Euroopa Kalandusfondile vahe-eesmärgiks vähendada kalalaevastike püügivõimsust 2010. aastaks 7% (140000 brutoregistertonni) võrra. Lisas on esitatud kokkuvõte Euroopa Kalandusfondi rakendamisest 2010. aasta lõpu seisuga.

12. Samuti toetab Euroopa Kalandusfond kalalaevadesse tehtavate investeeringute rahastamist, tingimusel et laevade püügivõimet ei suurendata.

13. Kütusehinna järsu tõusu tõttu 2008. aasta alguses võeti vastu nõukogu määrus (EÜ) nr 744/2008 [17], millega nähti ette ajutised meetmed kuni 31. detsembrini 2010, et edendada liikmesriikide kalalaevastike ümberkorraldamist.

AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS

14. Auditi eesmärk oli uurida, kas ELi meetmed aitasid laevastike püügivõimsuse kohandamisele olemasolevate püügivõimalustega tõhusalt kaasa.

15. Kontrollikoda uuris järgmisi küsimusi:

a) kas laevastiku püügivõimsuse vähendamise raamistik on selge?

b) kas erimeetmed on hoolikalt määratletud ja rakendatud?

16. Audit viidi läbi komisjonis ja seitsmes liikmesriigis (Taani, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Poola, Portugal ja Ühendkuningriik [18]), mis valiti välja nende kalalaevastike suuruse ja Euroopa Kalandusfondist saadavate kalalaevastike kohandamise vahendite alusel.

17. Audit toimus ajavahemikus mai–november 2010. Auditi käigus uuriti järgmisi punkte:

a) liikmesriikide rakenduskavade heakskiitmise ja rakendamise järelevalve menetlus komisjonis;

b) püügikoormuse kohandamise, kalalaevade kasutusest kõrvaldamise ja moderniseerimise kavade koostamine ja rakendamine ning kalalaevastiku püügivõimsuse piirangute järgimine liikmesriikides. Auditi käigus vaadati läbi 126 projekti, mis said 2008. aastast auditi tegemiseni Euroopa Kalandusfondilt 33,4 miljonit eurot toetust kalalaevade lammutamiseks ja moderniseerimiseks;

c) liikmesriikide püügipiirangute rakendamise kord: muu hulgas vaadati läbi 70 ELi kalalaevastiku registris tehtud toimingut ja liikmesriikide iga-aastased aruanded jõupingutuste kohta tasakaalustada püügivõimsus püügivõimalustega.

18. Kontrollikoda hindas poliitika elluviimist komisjonis ja liikmesriikides ühise kalanduspoliitika põhimääruse nõudmistel põhinevate kriteeriumide alusel. Samuti kasutas kontrollikoda Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) asjaomastes aruannetes [19] sätestatud kriteeriume. Lisaks võttis kontrollikoda arvesse Norra tavasid [20].

TÄHELEPANEKUD

19. Hoolimata laevastike püügivõimsuse vähendamisest brutoregistertonnides ja kilovattides ning seni tehtud jõupingutustest vähendada liigset püügivõimekust on allesjäänud kalalaevastik komisjoni arvates olemasolevate kalavarude seisukohast endiselt liiga suur. Liikmesriikide kalalaevastikud on võimelised püüdma märksa suuremas koguses kala, kui seda oleks tarvis kalavarude hoidmiseks jätkusuutlikul tasemel. Selle tulemusena:

a) on kaluritel võimalik püüda suuremaid koguseid kui need, mis on neile kvootidena eraldatud või õigustega lubatud, kusjuures ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi [21] oht suureneb, ja/või

b) kalurid ei saa oma kalleid kalalaevu täies mahus kasutada;

c) tekib surve nõukogule, kes kehtestab lubatud aastase kogupüügi sageli tasemel, mis ületab komisjoni pakutut või teadlaste soovitatut (vt 1. selgitus);

d) muutub raskemaks keeruliste kvoodieeskirjade ja püügikoormuse seire ning kontroll.

EBASELGE RAAMISTIK

20. Põhimääratluste, piirmäärade ja kontseptsioonide probleemid, mis tulenevad püügivõimsuse ja olemasolevate püügivõimaluste vastavusse viimise meetmetest, on toodud punktides 21–33. Neile lisanduvad erimeetmete väljatöötamise ja rakendamise probleemid, mida on kirjeldatud punktides 34–73.

PÜÜGIVÕIMSUSE EBAPIISAV MÄÄRATLEMINE

21. Brutoregistertonnides ja kilovattides määratletud püügivõimsus on peamine kontseptsioon, mida kasutatakse liikmesriikide kalalaevastike suuruse jälgimisel ning püügikoormuse kontrollimehhanismide ja kalalaevastike püügivõimalustega kohandamiseks mõeldud meetmete rakendamisel. Püügivõimsuse määratluse suhteline lihtsus soodustab selle kasutamist sedalaadi eesmärkidel. Laevastiku võimsuse vastavusse viimisel püügivõimalustega on aga laevastike tegelik püügivõimsus olulisem kui püügivõimsuse formaalne suurus. Brutoregistertonnid ja kilovatid ei ole laevade püügivõimsuse usaldusväärsed näitajad, arvestades eelkõige püügitehnoloogia arengut. Komisjon hindas ühise kalanduspoliitika 2008. aasta vahekokkuvõttes, et selline areng suurendab kalalaevade püügivõimsust umbes 3% aastas. Kontrollikoja hinnangul on see 16aastasel perioodil vahemikus 1992–2008 toonud ühtekokku 60% kasvu. Samal ajal kui EU-12 kalalaevastiku võimsus vähenes brutoregistertonnide ja kilovattide alusel 29%, kasvas tegelik võimsus samal perioodil tehnoloogia arengu toel 14% [22].

22. Lisaks leiab komisjon, et mootorite võimsust kilovattides ei mõõdeta paljudel juhtudel õigesti [23].

LAEVASTIKU PÜÜGIVÕIMSUSE ÜLEMMÄÄRAD ON ÜHA VÄHEM OLULISED

23. Kuivõrd Euroopa kalalaevastiku püügivõimsus on brutoregistertonnide/kilovattide alusel juba hulk aastaid vähenenud (punkt 9), on liikmesriikide suhtes kehtivad ülemmäärad ("sihttasemed" ja "koosseisust väljaarvamise ja koosseisu arvamise piirtasemed") muutunud tähtsusetuks. 2009. aasta lõpuks ulatus laevastiku püügivõimsus ELis brutoregistertonnides 73%-ni sihttasemetest ja 90%-ni koosseisu arvamise ja koosseisust väljaarvamise piirtasemetest, tekitades vastavalt 565000-tonnise ja 198000-tonnise vahe. See vahe on kasvanud iga aastaga, samal ajal kui laevastik kahaneb. Seepärast ei mõjuta laevastiku püügivõime piirmäär enam oluliselt laevastiku püügivõimsuse kohandamist olemasolevate püügivõimalustega. Need piirmäärad ei piira enam tegelikkuses liikmesriikide laevastiku majandamise poliitikat; liikmesriikide kalalaevastike mahutavus võiks olla peaaegu 200000 brutoregistertonni võrra suurem ja vastaks ikkagi eeskirjadele (vt joonis 3).

LIIGNE PÜÜGIVÕIMSUS ON MÄÄRATLEMATA JA KVANTIFITSEERIMATA

24. Liikmesriikide püügivõimsuse kohandamine püügivõimalustega on üks ühise kalanduspoliitika ja Euroopa Kalandusfondi nurgakive. Kuid liigse püügivõimsuse mõistet ühises kalanduspoliitikas ega Euroopa Kalandusfondi määruses ei käsitleta. Liikmesriikide kalalaevastike liigse püügivõimsuse taset ei ole ametlikult hinnatud alates 1995. aastast, kui see oli hinnanguliselt 40%. Määratluse ja mahulise määrangu puudumine tekitab probleeme liigse püügivõimsuse kindlakstegemisel ning otsustamisel, kas ja kuidas seda vähendada ning nende meetmete tõhusust hinnata.

JOONIS 3

KALALAEVASTIKU PÜÜGIVÕIMSUSE ÜLEMMÄÄRA TÄHTSUSE VÄHENEMINE

+++++ TIFF +++++

Allikas: komisjoni iga-aastased aruanded liikmesriikide jõupingutuste kohta saavutada püügivõimsuse ja püügivõimaluste vaheline tasakaal.

25. On laevastikke [24], mis moodustavad kõnealuste üldiste probleemide suhtes erandi. Nende püügivõimsus brutoregistertonnides ja kilovattides ületab oluliselt võimsuse, mida vajatakse kehtiva kvoodi kohase koguse väljapüüdmiseks (näiteks teatud suuremahuline pelaagiline kalapüük Kirde-Atlandil), ometi toimivad laevastikud kasumlikult ja asjaomased kalavarud püsivad jätkusuutlikuna.

EBAPIISAVAD EESKIRJAD KALAPÜÜGIÕIGUSTE KÄSITLEMISEKS, KUI KALALAEVAD KÕRVALDATAKSE KASUTUSEST RIIGIABI TOEL

26. Ühise kalanduspoliitika määrusega [25] nähakse ette püügilitsentsi ja "asjakohaste määrustega ettenähtud püügilubade" äravõtmine, kui kalalaevad kõrvaldatakse kasutusest riigiabi toel. Lisaks sellele arvatakse laeva brutoregistertonnides ja kilovattides väljendatud püügivõimsus kogupüügivõimsusest maha.

27. Ehkki konkreetse laeva kalapüügilitsents võidakse ära võtta ja püügivõimsus maha arvata, ei mõjuta see liikmesriikidele eraldatud püügikvoote. Kõnealuseid kvoote ei saa alatiseks ära võtta, kuivõrd liikmesriigid võivad need kalalaevade vahel ümber jaotada ning kasutada üleantavaid kvoodisüsteeme.

28. Ei ole selget määratlust selle kohta, millised kalapüügiõigused (püügiload ja -litsentsid) tuleb ära võtta, kui kalalaevad kõrvaldatakse kasutusest riigiabi toel. See ühise kalanduspoliitika püügiõiguste äravõtmise nõue on vastuolus iga-aastaste lubatud kogupüügi määrustega, mis võimaldavad teatavatel juhtudel selliste kalalaevadega seotud püügiõigusi üle anda [26]. Mõni liikmesriik lubab teatud püügiõigusi anda üle teistele kalalaevadele või teistele kaluritele (näiteks Taani ja Hispaania), samal ajal kui ülejäänud (näiteks Prantsusmaa ja Poola) need tühistavad.

29. Kui liikmesriigid lubavad kalalaevade kasutusest kõrvaldamiseks riigiabi saajatel nendega seotud püügiõigusi või -kvoote üle anda, annab see riigiabi saajatele täiendavad vahendid allesjäänud kalastustegevuse ümberkorraldamiseks või muude tegevuste jaoks. See lisandub laeva kasutusest kõrvaldamiseks Euroopa Kaladusfondist kaasrahastatavale riigiabile. Euroopa Kalandusfondi määrus ei viita võimalusele neid täiendavaid vahendeid kalalaevade kasutusest kõrvaldamiseks mõeldud riigiabi määrade kehtestamisel arvesse võtta.

30. Kalalaevastike ümberkorraldamiseks ja püügivõimsuse vähendamiseks võib kasutada ka teisi poliitikavahendeid. Püügiõiguste üleandmise õigus võib soodustada kalalaevastike ümberkorraldamist ning aidata kaasa liigse püügivõimsuse vähendamisele. Näiteks Taani kalalaevastiku püügivõimsust vähendati 2003.–2009. aastal [27] 27% võrra kalalaevade kasutusest kõrvaldamise toetamiseks mõeldud riigiabi peaaegu kasutamata. Seda ergutati üleantavate kvoodisüsteemide kasutuselevõtuga kalalaevastiku enamikus osades. Kinnitati, et püügivõimsus [28] on püügivõimalustega suures osas tasakaalus.

31. Ühendkuningriigis võttis Šotimaa rakendusasutus 2010. aastal kasutusele laevade riigiabi toel kasutusest kõrvaldamise kava, mis nõudis, et toetuse saajad annaksid oma püügiõigused üle teistele kalalaevadele.

32. Kontrollikoda märkis, et Norra võimud kasutavad püügivõimsuse püügivõimalustega kohandamiseks püügilitsentsi üleandmise kavasid, mitte aga ühise kalanduspoliitika lähenemist, mis hõlmab püügivõimsuse ülemmäärasid ja riigiabi laevade kasutusest kõrvaldamiseks.

33. Taani, Norra ja Šotimaa tegelevad konkreetsete püügipiirkondadega, mis erinevad teistes ELi vetes asuvatest mitme püügiliigiga piirkondadest ja kajastavad nende liikmesriikide valikuid oma konkreetse kalandussektori majandamiseks. Sellegipoolest näitavad nad, et püügiõiguste üleandmise kavasid, mis ühises kalanduspoliitikas sõnaselgelt ei sisaldu, on võimalik kasutada liigse püügivõimsuse vähendamise soodustamiseks.

NÕRK VÄLJATÖÖTAMINE JA RAKENDAMINE

34. Ajavahemikus 1.1.2007– 31.12.2009 vähendati kalalaevastiku püügivõimsust 138427 brutoregistertonni võrra, millega saavutati juba suures osas komisjoni Euroopa Kalandusfondi vahe-eesmärk (vt punkt 11). Kuid kalavarud on endiselt vähenenud, eesmärki tagada kalapüügil maksimaalne jätkusuutlik saagikus ei ole saavutatud ning brutoregistertonnides ja kilovattides väljendatud püügivõimsuse vähenemisest hoolimata tegelik püügivõimsus kasvab. Seega ei ole liikmesriigid suutnud kehtestada tõhusaid meetmeid oma kalalaevastike püügivõimsuse vastavusse viimiseks püügivõimalustega, nagu on nõutud ühises kalanduspoliitikas. Selles valdkonnas koostöös liikmesriikidega toimuva halduse kohaselt vastutavad rakendamise eest liikmesriigid ning komisjonil on vähe võimalusi liikmesriikide tegevust mõjutada. Komisjoni seire ei hoidnud seda probleemi ära. Järgmistes punktides esitatakse tegurid, mis kontrollikoja arvates probleemi tekkimist soodustasid.

35. Liikmesriigid viivitasid püügivõimsuse kohandamise meetmete rakendamisega ning meetmed ei põhinenud usaldusväärsetel tulemuseesmärkidel ega tulemuslikkuse kavadel. Mõned investeeringud laevadesse suurendasid konkreetsete kalalaevade püügivõimet. Kasutusest kõrvaldamise kavasid ei koostatud ega rakendatud nõuetekohaselt ning tulemustest anti aru puudulikult.

OLULISED VIIVITUSED EUROOPA KALANDUSFONDI LIIKMESRIIKIDEPOOLSEL RAKENDAMISEL

36. 2010. aasta lõpuks oli liikmesriikide sertifitseeritud kulutuste kohaselt Euroopa Kalandusfond kasutanud 645 miljoni eurot ehk 15% perioodil 2007–2013 kättesaadavast summast [29]. Enamik sellest summast deklareeriti 2010. aastal ning seisuga 31.12.2010 oli komisjonil välja maksmata veel 292 miljonit eurot. Viivituse põhjustasid peamiselt järgmised tegurid:

a) rakenduskavade hilinenud valmimine;

b) Kalanduse Arendusrahastu lõpuleviimise seadmine esikohale;

c) komisjoni talitustele vastuvõetavate juhtimis- ja kontrollisüsteemide hilinenud kehtestamine; enne seda ei saa aga teha vahemakseid. 11 liikmesriigi, sealhulgas kolme Euroopa Kalandusfondi kõige suurema rahalise toetusega riigi (Hispaania, Poola ja Itaalia) juhtimis- ja kontrollisüsteemid kiideti heaks alles 2010. aastal. 2010. aastal ei olnud Belgia, Rumeenia ega Ühendkuningriigi süsteemid veel endiselt heakskiitu saanud (vt joonis 4).

JOONIS 4

VIIVITUSED EUROOPA KALANDUSFONDI KASUTAMISEL

+++++ TIFF +++++

Allikas: komisjoni fondide haldamise andmebaas (struktuurifondid 2007).

37. Itaalia võimud põhjendasid pikki viivitusi Itaalias kavandatud meetmete rakendamisel (eelkõige kalalaevade kasutusest kõrvaldamisel) vajadusega rakendada komisjonile vastuvõetavaid juhtimis- ja kontrollisüsteeme.

PÜÜGIKOORMUSE KOHANDAMISE KAVADE PUUDULIKKUS

38. Püügikoormuse kohandamise kavad on püügikoormuse vähendamise peamine abinõu [30]. Neid tuleks põhjendada, eelkõige viidetega taastamise kavadele, kalanduskokkulepetele, majandamiskavadele või laevade kasutusest kõrvaldamise riiklikele kavadele. Euroopa Kalandusfondi määrus toetab ühenduse kalalaevastiku kohandamist ning võimaldab kalalaevade omanikel ja liikmesriikide püügikoormuse kohandamise kavade mõjuulatusse jäävatel kaluritel kasutada riigiabi. Ei ole sätet selle kohta, et komisjon peaks püügikoormuse kohandamise kavad läbi vaatama või heaks kiitma.

39. Euroopa Kalandusfondi määrus ei ava piisavalt püügikoormuse kohandamise kavade sisu, et tagada nende nõuetekohane rakendamine ja püügikoormuse vähendamine. Eeskirjad puuduvad järgmistes põhipunktides:

a) kas liikmesriik peaks koostama ühe püügikoormuse kohandamise kava või on püügikoormuse kohandamise kavasid vaja iga püügipiirkonna jaoks, mis on kaasatud riigi vahenditest rahastatavatesse laevade kasutusest kõrvaldamise kavadesse;

b) kas laevade kasutusest kõrvaldamise riiklikke kavasid võib lugeda püügikoormuse kohandamise kavadeks;

c) kas taastamise kavad ja majandamiskavad, mille nõukogu oli juba liikmesriikide rakenduskava heakskiitmise ajaks vastu võtnud, tuleb kaasata püügikoormuse kohandamise kavva;

d) millises ulatuses tuleks püügikoormuse kohandamise kavade tulemusena kalalaevastiku püügivõimsust kohandada püügivõimalustega.

40. Sätte puudumine püügikoormuse kohandamise kavade läbivaatamise kohta komisjonis ning ebapiisavad eeskirjad nende sisu kohta suurendavad ohtu, et püügivõimsuse püügivõimalustega tasakaalustamiseks võetavad meetmed ei ole piisavad. 2. selgituses on esitatud püügikoormuse kohandamise kavade rakendamise puudujäägid Hispaanias, Poolas, Prantsusmaal ja Ühendkuningriigis.

RAKENDUSKAVADE KEHVAD TULEMUSLIKKUSE NÄITAJAD

41. Asjakohased tulemuslikkuse näitajad on mis tahes riikliku poliitika kohustuslik osa, et suunata meetmed eesmärkidele ja võimaldada hinnata, kas need on saavutatud. Euroopa Kalandusfondi määrustes [31] sätestatakse, et liikmesriikide rakenduskavad peaksid sisaldama näitajaid, mis võimaldavad hinnata edusamme, sealhulgas konkreetseid eesmärke iga prioriteetse suuna kohta. 3. selgituses esitatakse liikmesriikide püügivõimsuse vähendamise eesmärgid, mida on auditeerinud kontrollikoda.

2. SELGITUS

PÜÜGIKOORMUSE KOHANDAMISE KAVADE EBAPIISAV RAKENDAMINE

a) Prantsusmaal püügikoormuse kohandamise kava ei avaldatud. Õigus taotleda kalalaevade kasutusest kõrvaldamiseks makstavat riigiabi oli 2007. aastal 84%-l Prantsusmaa emamaa laevastiku kalalaevade omanikel. Kalalaevastiku liigse püügivõimsuse vähendamist ei olnud asjaomaste seg mentide kaupa hinnatud, et põhjendada rakenduskavas esitatud püügikoormuse kohandamise kavale eraldatud vahendite suurenemist (vt 3. selgituse punkt b).

b) Poolas ei selgitatud piisavalt, miks tursapüügilaevastiku püügivõimsuse vähendamise eesmärki suurendati rakenduskavas määratud 3095 brutoregistertonnilt püügikoormuse kohandamise kavas 6000 brutoregistertonnini. Järgnevas kalalaevade kasutusest kõrvaldamise kavas said osaleda Läänemere laevastiku laevad, mis võivad püüda iga liiki kalu. Poola kalalaevastiku 2009. aasta aruandes ei hinnatud tursapüügivõimsuse vähendamist (erinevalt kogu püügivõimsuse vähendamisest).

c) Hispaania ei ole avaldanud ametlikke püügikoormuse kohandamise kavasid. Selle asemel luges ta piisavaks põhjenduseks riiklikke kalalaevade kasutusest kõrvaldamise kavasid. Kuid kalalaevade kasutusest kõrvaldamise kavasid ei põhjendatud ametlikult püügivõimsuse ja olemasolevate püügivarude sidumise ega püügikoormuse vajaliku taseme väljaselgitamisega.

d) Ühendkuningriigis käsitles püügikoormuse kohandamise kava alla 10-meetriseid laevu. Püügikoormuse kohandamise kavas ei hinnatud püügikoormuse ja püügivõimsuse tasakaalustamatust ning see kava ei saa seda oluliselt mõjutada, kuna alla 10-meetristele laevadele määratakse vähem kui 1% Inglise kalalaevastikule eraldatud kalavarude kvootidest.

3. SELGITUS

KALALAEVASTIKU PÜÜGIVÕIMSUSE (GT) VÄHENDAMISE EESMÄRGID RAKENDUSKAVADES 2007–2013

| Püügivõimsuse kavakohased vähendamised | Sihtvõimsus pärast EFFi | Märkus |

Liikmesriik | Lähtevõimsus | Vähendamise % | GT vähendamine |

Taani | 87342 | 15% | 13101 | 74241 | a) |

Hispaania | 480761 | 16% | 78670 | 402091 | |

Prantsusmaa | 194000 | 21% | 40648 | 153352 | b) |

Itaalia | 184493 | 10% | 17920 | 166573 | |

Poola | 42510 | 14% | 6000 | 36510 | c) |

Portugal | 106890 | 9% | 10030 | 96860 | |

Ühendkuningriik | 212844 | 10 %–15 % | 21284 - 31926 | 191560 - 180918 | d) |

a) Laevastiku ümberkorraldamisega püügilitsentsi üleandmise kavade toel ja ilma riigiabita loodeti vähendada laevade arvu 15% võrra.

b) Algset vähendamiseesmärki 8% ehk 15520 brutoregistertonni suurendati püügikoormuse kohandamise kavas 40648 brutoregistertonnini. Laevade kasutusest kõrvaldamise riiklikku kogurahastamist suurendati 66 miljonilt eurolt 150 miljoni euroni ning Euroopa Kalandusfondi kaasrahastamise määra alandati 40%-lt 20%-ni.

c) Vähendamine on suunatud tursapüügilaevastikule, mille püügivõimsus oli 10316 brutoregistertonni. Algset vähendamiseesmärki 30% ehk 3095 brutoregistertonni suurendati püügikoormuse kohandamise kavas 6000 brutoregistertonnini.

d) Nähti ette püügikoormuse vähendamine, kuid eesmärki ei määratud.

Allikas: liikmesriikide rakenduskavad ja püügikoormuse kohandamise kavad.

42. 4. selgituses on esitatud puudujäägid püügikoormuse vähendamise eesmärkide kehtestamisel Hispaanias, Poolas, Portugalis ja Ühendkuningriigis.

KALALAEVADE RAHASTAMISPROJEKTID, MIS VÕIVAD PÜÜGIVÕIMET SUURENDADA

43. Euroopa Kalandusfondi määruses [32] sätestatakse, et kalalaevadesse tehtavate investeeringute toetamine võib hõlmata laeva pardal ohutuse, töötingimuste, hügieeni, tootekvaliteedi parandamist, energiakasutuse tõhustamist ning selektiivsuse parandamist tingimusel, et need ei suurenda laeva kalapüügivõimet. Riigiabi ei anta kalalaevade ehitamiseks ega kalatrümmi suurendamiseks.

44. Kalalaevadesse tehtavate investeeringute rahastamise ja samaaegse nõude vahel, mille järgi investeeringud ei või suurendada kalapüügivõimet, on potentsiaalne vastuolu. Veelgi enam, kalapüügivõimet suurendavate investeeringute toetamise keelustamine ei ole selgelt määratletud ning on Euroopa Kalandusfondi määruse eri keeleversioonides erinev. Komisjon ei ole andnud selle nõude tõlgendamiseks piisavalt juhiseid.

4. SELGITUS

PÜÜGIVÕIMSUSE VÄHENDAMISE EESMÄRKIDE EBAPIISAV PÕHJENDAMINE

a) Poola kohta vt 2. selgituse punkt b.

b) Portugali rakenduskavas ei põhjendatud piisavalt eesmärki püügivõimsuse olemasolevate püügivõimalustega tasakaalustamise seisukohast.

c) Hispaanias ei võetud rakenduskava eesmärgis kõrvaldada kasutusest 78670 brutoregistertonni süstemaatiliselt arvesse eri kalavarude konkreetset olukorda. Seepärast ei võimalda see hinnata, kas kalalaevastiku kasutusest kõrvaldamise kavad on aidanud kalalaevastiku osade arvestuses liigset püügivõimsust vähendada.

d) Ühendkuningriigi rakenduskava nägi ette püügivõimsuse vähendamise, kuid konkreetset eesmärki ei seatud. See teeb tulemuslikkuse hindamise keeruliseks.

45. Praktikas võivad mõned laeva tehtavad abikõlblikud investeeringud parandada kalapüügivõimet. Näiteks tänu investeeringutele energiatõhusatesse masinatesse ning töö- ja ohutustingimuste parandamisele võivad kalalaevad jõuda püügipiirkonda kiiremini ja parandada kalurite tööviljakust. Selliste Euroopa Kalandusfondist rahastatavate investeeringute mõju kalapüügivõime kasvule on muude asjaomaste tegurite, nagu püügilubade ja ilmastikumuutuste ning muude laevas tehatavate, kuid fondist mitterahastatavate investeeringute tõttu raske mõõta.

46. Kõik auditeeritud liikmesriigid kinnitasid, et Euroopa Kalandusfondist rahastatud investeeringuprojektid ei suurendanud brutoregistertonnides ja kilovattides mõõdetavat püügivõimsust. Kuid nagu illustreerib 5. selgituse näide, ei kontrollinud liikmesriigid nõuetekohaselt, kas need investeeringud suurendavad laevade kalapüügivõimet.

47. Portugalis ja Taanis arvasid Euroopa Kalandusfondist kalalaevadesse tehtavate investeeringute taotlejad sageli, et saak suureneb, ehkki nende projektide puhul, mida kontrollikoda Taanis kontrollis, ei olnud tõendeid sellisest suurenemisest.

5. SELGITUS

KALALAEVADESSE TEHTAVAD INVESTEERINGUD, MIS SUURENDAVAD KALAPÜÜGIVÕIMET

Üks Ühendkuningriigis auditeeritud moderniseerimisprojekt hõlmas tavalise sõukruvi asendamist jugakäituriga ja selle projekti tulemusena kasvas laeva kiirus. Kapten teatas audiitoritele, et kiiruse suurenemise tulemusena kasvas kalasaak.

KALALAEVADE REGISTRISSE EI KANTA RIIGIABI TOEL LAMMUTATUD KALALAEVADE ANDMEID KORREKTSELT

48. Kalalaevastiku registrist on näha ühise kalanduspoliitika eeskirjade rakendamine, sealhulgas see, kuidas liikmesriigid järgivad kalalaevastiku püügivõimsuse sihttasemeid ja ülemmäärasid. Mittenõuetekohane teatamine riigiabi toel kasutusest kõrvaldatud kalalaevadest kergitab sihttasemeid ja ülemmäärasid (olenemata sellest, et need ülemmäärad on juba nii kõrgel, et nende mõju on piiratud – vt punkt 23). Kontrollikoda leidis Prantsusmaal ja Ühendkuningriigis kalalaevastiku registriandmetest vigu seoses Euroopa Kalandusfondi abi toel kasutusest kõrvaldatud kalalaevadega.

49. Auditi toimumise ajaks 2010. aastal oli Ühendkuningriigis Euroopa Kalandusfondi toel kasutusest kõrvaldatud 65 kalalaeva. Kuid kalalaevastiku registri kohaselt tundub, et kolm nendest 65 laevast tegutseb edasi (st neid ei ole kasutusest kõrvaldatud). Kalalaevastiku koosseisust välja arvatuks registreeritud 62 laeva puhul polnud näidatud, et nad on saanud riigiabi (vastav kogumahutavus oli 452 brutoregistertonni).

50. Samaks ajaks oli Prantsusmaal Euroopa Kalandusfondi abi toel kasutusest kõrvaldatud 155 kalalaeva. Ehkki kalalaevastiku registris olid kõik need laevad registreeritud kasutusest kõrvaldatuna, oli 87 puhul ekslikult näidatud, nagu need ei oleks riigiabi saanud (vastav kogumahutavus ulatus 5357 brutoregistertonnini).

PUUDUJÄÄGID LIIKMESRIIKIDE LAEVADE KASUTUSEST KÕRVALDAMISE KAVADE KOOSTAMISEL JA RAKENDAMISEL

KEHV EESMÄRGIASETUS

51. Liikmesriigid peavad riigi poolt rahastatavad kalalaevade kasutusest kõrvaldamise kavad püügikoormuse kohandamise kavade abil hoolikalt suunama kalapüügipiirkondadele, mille puhul on tõendeid liigsest püügivõimsusest. Konkreetsete kasutusest kõrvaldamiseks valitavate kalalaevade kohta tuleb kehtestada asjakohased valikukriteeriumid tagamaks, et nad tegelevad aktiivselt püügikoormuse kohandamise ja kalalaevade kasutusest kõrvaldamise kavas käsitletud kalapüügiga. Prantsusmaal ja Poolas kasutatavad abikõlblikkuse kriteeriumid ei olnud hästi määratletud.

52. Prantsusmaal oli enamikus kalalaevade kasutusest kõrvaldamise kavades peamine abikõlblikkuse kriteerium kindla kalapüügiloa omamine sihtpüügipiirkonnas (kalalaevadel võib olla luba mitmes piirkonnas kalapüüdmiseks). Kalalaevade kasutusest kõrvaldamise kavades käsitletud liikide väljapüügi kohta andmeid ei nõutud ning seetõttu sai riigiabi toel kasutusest kõrvaldada kalalaevu, mis püüdsid sihtliigi kala väga vähe. Kaks kümnest auditeeritud projektist käsitleb üldist tursapüügilaevade kasutusest kõrvaldamise kava. Vaid ühe projekti puhul oli laev enne kasutusest kõrvaldamist püüdnud olulise koguse turska:

KASUTUSEST KÕRVALDATUD LAEV PRANTSUSMAAL, MIS PÜÜDIS SIHTLIIGI KALA VÄGA VÄHE

| Kogupüük 2007–2008 (kg) | Tursk (kg) | % |

Laev 1 | 562944 | 7935 | 1,4% |

53. Keldi mere tursapüügilaevade kasutusest kõrvaldamise kava abikõlblikkuse peamine kriteerium oli, et tursk, merlang, euroopa merikurat ja kammeljas [33] peaksid moodustama vähemalt 25% laeva väljapüügist 2006. ja 2007. aastal. Selle tulemusena olid kalalaevad kasutusest kõrvaldamiseks abikõlblikud ka siis, kui need püüdsid väga vähe turska. Kolm kümnest auditeeritud projektist oli seotud selle kavaga ja need laevad olid püüdnud väga väikeses koguses turska:

KASUTUSEST KÕRVALDATUD LAEVAD PRANTSUSMAAL, MIS PÜÜDSID SIHTLIIGI KALA VÄGA VÄHE

| Kogupüük 2006–2008 (kg) | Tursk (kg) | % |

Laev 1 | 446894 | 512 | 0,1% |

Laev 2 | 173513 | 437 | 0,3% |

Laev 3 | 406201 | 1536 | 0,4% |

54. Poola ainsa kalalaevade kasutusest kõrvaldamise kavaga püütakse tursapüügilaevastikku kohandada olemasolevate varudega. Enamik Poola laevadest Läänemerel suudab püüda turska, ehkki paljud püüavad selle asemel pelaagilisi liike. Kalalaevade kasutusest kõrvaldamise kavas ei ole kehtestatud püügivahendite ega kalasaagi abikõlblikkuse kriteeriume, mis tähendab, et praktiliselt kõik Poola kalalaevastiku kalalaevad on riigiabi toel kasutusest kõrvaldamiseks abikõlblikud – isegi laevad, mis mõjutavad tursapüüki vähe.

RIIGIABI ANDMINE MITTETÖÖTAVATE KALALAEVADE KASUTUSEST KÕRVALDAMISEKS

55. Oluline oht riigiabi andmisel kalalaevade lammutamiseks on see, et toetusi makstakse kalalaevadele, mis lõpetaksid nagunii tegutsemise (tühimõju). Seda ohtu on võimalik vähendada, kui liikmesriik koostab kava reeglid hoolikalt, nt nõudes, et abikõlblikud kalalaevad oleksid merel olnud vähemalt teatud arvu päevi või et kalalaeva kasutatakse enne taotluse esitamist aktiivselt. Kontrollikoda leidis, et seda ohtu ei ole välditud.

56. Prantsusmaal oli üks kalalaeva kasutusest kõrvaldamise riigiabikõlblikkuse kriteeriume see, et laeval pidi riigiabi andmise otsustamise ajal olema kehtiv meresõiduluba. See tingimus ei olnud täidetud kümnest auditeeritud projektist ühe puhul (vt 6. selgitus).:

6. SELGITUS

MITTETÖÖTAVA KALALAEVA KASUTUSEST KÕRVALDAMINE PRANTSUSMAAL

Prantsuse võimud võtsid juunis 2008 vastu riigiabi taotluse, et kõrvaldada kasutusest kalalaev, mille meresõiduluba oli aegunud juulis 2006. Kalalaev ei olnud töötanud kogu 2007. aasta, sest oleks meresõiduloa saamiseks vajanud põhjalikku remonti. Kasutusest kõrvaldamiseks maksti abisummana välja 1284534 eurot, millest 513813 eurot tuli Euroopa Kalandusfondist.

57. Hispaanias oli üheks kalalaeva kasutusest kõrvaldamise abikõlblikkuse kriteeriumiks see, et kalalaev pidi olema kala püüdnud vähemalt 90 päeva mõlemal taotluse esitamise kuupäevale eelnenud kahest aastast või pidi olema taotluse esitamise kuupäevale eelnenud aastal kala püüdnud vähemalt 120 päeva. Kümnest auditeeritud projektist kaks on seotud mittetöötavate laevadega, ehkki esimesel juhul oli eespool osutatud abikõlblikkuse kriteerium täidetud (vt 7. selgitus).

7. SELGITUS

MITTETÖÖTAVATE KALALAEVADE KASUTUSEST KÕRVALDAMINE HISPAANIAS

a) Hispaania võimud võtsid juunis 2008 vastu taotluse, et kõrvaldada kasutusest kalalaev, mis ei olnud töötanud alates septembrist 2007, pärast laeva Lõuna-Ameerikas viibimise ajal sellel puhkenud tõsist tulekahju. Abisaaja esitas tõendid, et laev oli püüdnud kala rohkem kui 120 päeva jooksul enne taotluse esitamise kuupäeva. Kalalaev lammutati Uruguays. Kasutusest kõrvaldamiseks maksti abisummana välja 1611641 eurot, millest 983101 eurot tuli Euroopa Kalandusfondist.

b) Hispaania võimud võtsid juulis 2008 vastu taotluse, et kõrvaldada kasutusest laev, mis ei olnud töötanud alates maist 2007. Abisaaja esitas tõendid, et laev oli 2006. aastal püüdnud kala üle 120 päeva, kuid ei esitanud tõendeid, et laev tegutses aktiivselt 2007. aastal – aasta enne taotluse esitamise kuupäeva. Kasutusest kõrvaldamiseks maksti abisummana välja 780794 eurot, millest 468477 eurot tuli Euroopa Kalandusfondist.

58. Ühendkuningriigis pidi Inglismaal kehtiva kasutusest kõrvaldamise kava alusel abi saamiseks kalalaeval olema püügilitsents ja laev pidi olema merekõlblik. Need tingimused ei olnud täidetud kümnest auditeeritud projektist kahe puhul (vt 8. selgitus).

RIIGIABI MÄÄRA EBAPIISAV PÕHJENDAMINE

59. Kalalaevade kasutusest kõrvaldamise kava puhul on riigiabi määra kehtestamine üks peamisi kava tulemust ja maksumust mõjutavaid tegureid: kui on kehtestatud liiga madalad määrad, ei pruugi kavaga liituda piisavalt osalisi; kui määrad on liiga kõrged, võivad avaliku sektori kulutused minna kõrgeks ja olemasolev eelarve jaguneb väiksema hulga laevade vahel. Euroopa Kalandusfondi määruses sätestatakse, et liikmesriigid võivad hinnata abimäärade kulutasuvust objektiivsete kriteeriumide alusel, nagu kalalaeva turu- või kindlustusväärtus, käive, vanus ja püügivõimsus.

8. SELGITUS

MITTETÖÖTAVATE KALALAEVADE KASUTUSEST KÕRVALDAMINE INGLISMAAL

a) Inglise võimud võtsid jaanuaris 2009 vastu taotluse, et kõrvaldada kasutusest kalalaev, mille püügilitsentsi oli taotluse esitaja juulis 2008 üle andnud ühele oma teisele laevale. Inglise võimude nõuande kohaselt hangiti laevale uuesti püügilitsents üheksaks päevaks enne litsentsist lõplikku loobumist. Kasutusest kõrvaldamiseks maksti abisummana välja 14000 naelsterlingit (16588 eurot), millest 5600 naelsterlingit (6635 eurot) tuli Euroopa Kalandusfondist.

b) Inglise võimud võtsid jaanuaris 2009 vastu taotluse, et kõrvaldada kasutusest kalalaev, mis ei olnud merekõlblik alates augustist 2008, kuivõrd selle mootor oli vaja välja vahetada. Kasutusest kõrvaldamiseks maksti abisummana välja 171865 naelsterlingit (203623 eurot), millest 68746 naelsterlingit (81452 eurot) tuli Euroopa Kalandusfondist.

60. Enamik liikmesriike seob abimäärad nende kehtestamisel üksnes laeva püügivõimsusega brutoregistertonnides, sel juhul põhineb riigiabi fikseeritud elemendil ja laeva brutoregistertonnidega seotud muutuval elemendil. Erandiks oli Inglismaa kalalaevade kasutusest kõrvaldamise kava, mille puhul riigiabi määrad põhinesid hankemenetlusel, ja Portugali kava, kus võeti arvesse müüki, püügikvooti ja konkreetsete kalaliikide varude olukorda.

61. Enamikus liikmesriikides oli laeva brutoregistertonnides väljendatud püügivõimsusele viitamise eeliseks läbipaistvus ja kasutusmugavus, ent ei võetud piisavalt arvesse taotlejate kalalaevade eriomadusi ning eelkõige nende mõju kalalaeva kasutusest kõrvaldamise kavas silmas peetud kalavarudele. Peale selle ei võetud riigiabi määrades konkreetselt arvesse mõnes liikmesriigis kehtivat võimalust, et kalalaevade kasutusest kõrvaldamise kavast abi taotlejad saavad oma püügiõigusi müüa (vt punkt 29).

62. Auditeeritud liikmesriigid maksid riigiabi sarnasel määral. 9. selgituses esitatakse riigiabi määrad näidissuurusega kalalaevadele.

9. SELGITUS

RIIGIABI MÄÄRAD KALALAEVADE KASUTUSEST KÕRVALDAMISE EEST VALITUD LIIKMESRIIKIDES [34]

Liikmesriigid | Riigiabi (tuhandetes eurodes) näidismahutavusega kalalaevadele |

10 GT | 100 GT | 500 GT |

Taani | 123 | 553 | 1631 |

Hispaania | 118 | 527 | 1556 |

Prantsusmaa | 112 | 457 | 1397 |

Itaalia – harilikku tuunikala püüdvad laevad | 168 | 753 | 2223 |

Itaalia – muud laevad | 112 | 502 | 1482 |

Poola | 117 | 529 | 1542 |

Portugal | 101 | 452 | 1334 |

Ühendkuningriik (Inglismaa) | 131 | Puudub | Puudub |

KÜTUSEKRIISI MÄÄRUSE PIIRATUD MÕJU

63. Nõukogu määrusega (EÜ) nr 744/2008 ehk nn kütusekriisi määrusega võeti vastukaaluks kütuse kiirenenud hinnatõusule kasutusele ajutised eeskirjad ja suurem rahastamissumma kalalaevade kasutusest kõrvaldamiseks ning neisse tehtavateks investeeringuteks laevastiku osades, kus energiakulud moodustasid keskmiselt vähemalt 30% tootmiskuludest. Mõistet "laevastiku osa" määruses ei määratletud, nii et liikmesriigid said laevastiku kohandamise kava rakendada paindlikult ja vastavalt oma laevastiku ülesehitusele.

64. Et ajutistest eeskirjadest kasu saada, pidid liikmesriigid koostama ühe või mitu laevastiku kohandamise kava.

65. Taanis koostatud laevastiku kohandamise kava hõlmas mitut laevastiku osa. Laevastiku osad võisid koosneda ka ainult ühest laevast:

66. Ajavahemikul 2009–2010 kõrvaldati Taani laevastiku kohandamise kavas sisaldunud 40 algsest kalalaevast riigiabi toel kasutusest 34 laeva ja kuut laeva moderniseeriti. Toetuse saajad olid kohustatud investeerima vähemalt kalalaeva kasutusest kõrvaldamiseks saadud riigiabi suuruse summa kalalaevade moderniseerimisse või uute kalalaevade ehitamis se/importimisse. Sel moel rahastati osaliselt kuue uue kalalaeva ehitamist ja nelja importimist. Kuigi Euroopa Kalandusfond ei luba kalalaevade ehitamise otsest rahastamist, jäi nendest tehingutest mulje, et Euroopa Kalandusfondi toetuse abil aidati kaudselt kaasa uute laevade ehitamisele. See on Euroopa Kalandusfondi määruse eesmärkide vastane. Taani võimud leidsid, et nende laevastiku kohandamise kavaga õnnestus püügivõimsust brutoregistertonnides vähendada 43% võrra: 11555 brutoregistertonnilt 6639 brutoregistertonnini. Algse väidetud 11555-brutoregistertonnise püügivõimsuse moodustasid aga laevad püügivõimsusega 5742 brutoregistertonni koos püügivõimsusõigustega (õigused, mida sai kasutada laevade ostmiseks või importimiseks) 5813 brutoregistertonni. 43% maht saadi eeldusel, et kuna toetuse saajad kasutasid püügivõimsusõigusi sama püügivõimsusega kalalaevade ostmiseks või importimiseks, ei suurendanud omandatud kalalaevad tegelikult püügivõimsust. Laevastiku kohandamise kava tulemusena kasvas aga tegelike laevade maht 5742 brutoregistertonnilt 6639 brutoregistertonnini.

67. Prantsuse emamaal rakendati kaks laevastiku kohandamise kava. Algsest 36 kalalaevast püügivõimsusega 4407 bruto registertonni kõrvaldati kasutusest 18 laeva ja 18 moderniseeriti. Prantsuse võimud leidsid, et nende laevastiku kohandamise kavadega saavutati püügivõimsuse vähenemine 33% ehk 1480 brutoregistertonni võrra. Ent 18st kasutusest kõrvaldatud laevast 10 püügivõimsusega 1213 brutoregistertonni oli kaasatud juba eelmistesse Euroopa Kalandusfondi rahastatud kalalaevade kasutusest kõrvaldamise kavadesse. Kontrollikoda leiab, et laevastiku kohandamise kavaga vähendati laevade püügivõimsust tegelikult 267 brutoregistertonni võrra (1480 brutoregistertonnilt 1213 brutoregistertonnini), mis vähendas kogupüügivõimsust ainult 6% võrra.

68. Ühendkuningriigis (Inglismaal) loeti mootori täiustamist abikõlblikuks, kui see tõhustas kütusekasutust vaid 5% võrra.

LIIKMESRIIKIDE PUUDULIK ARUANDLUS

69. Ühise kalanduspoliitika määruses [35] sätestatakse, et igal aastal teeb komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule kokkuvõtte liikmesriikide jõupingutuste tulemustest püsiva tasakaalu saavutamisel püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahel ning lisab sellele kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) ning kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomitee (ACFA) arvamuse. Komisjoni kokkuvõte tugineb riikidelt saadud iga-aastastele aruannetele. Komisjoni rakendusmääruses [36] määratletakse liikmesriikide iga-aastastes aruannetes esitatav miinimumteave. Märtsis 2008 väljastasid komisjoni talitused suunised tehniliste, bioloogiliste ja majandusnäitajate kohta, mida liikmesriigid nendes aruannetes peavad kasutama.

70. Komisjoni koondaruannetes ning STECFi ja ACFA arvamustes sedastatakse igal aastal, et ehkki liikmesriikide laevastike aruanded paranevad, ei ole need piisavad. Sageli ei esitatud aruandeid ettenähtud nähtajaks ning enamik neist ei olnud koostatud vastavalt komisjoni 2008. aasta märtsi suunistele. Komisjoni viimases koondaruandes [37] 2008. aasta kohta nenditi, et enamikus aruannetes ei esitata piisavalt teavet, mille alusel saaks komisjon analüüsida jõupingutusi, mis on tehtud kalalaevastiku püügivõimsuse ja olemasolevate püügivõimaluste vahelise püsiva tasakaalu saavutamiseks.

71. Ühise kalanduspoliitika määrustes ei täpsustatud piisavalt liikmesriikide iga-aastaseid aruandeid käsitlevaid nõudeid ning puudulikke laevastiku aruandeid esitanud liikmesriikide jaoks ei kaasnenud negatiivseid tagajärgi. Seevastu kui liikmesriigid esitavad Euroopa Kalandusfondi vahendite kasutamise kohta puuduliku aastaaruande, võib komisjon vastavalt Euroopa Kalandusfondi määruse artiklile 83 vahemaksed katkestada.

72. Ehkki enamiku kontrollikoja külastatud liikmesriikide laevastiku aruannetes anti liikmesriikide kalapüügi ja püügivõimsuse kohta rohkesti teavet, ei ole Hispaania, Poola, Portugali ja Prantsusmaa aruande põhjal võimalik teha järeldusi nende kalalaevastike püügivõimsuse ja olemasolevate püügivõimaluste vahelise tasakaalu kohta. Need liikmesriigid ei kohaldanud komisjoni 2008. aasta märtsi suuniseid. Ühendkuningriik kasutab püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahelise tasakaalu hindamiseks muid tehnilisi näitajaid, kuid ei selgitanud, kuidas tema püügivõimsuse õiguste süsteemis tekivad püügivõimsuse kvoodid [38]. Itaalia ja Taani rakendasid nõuetekohaselt komisjoni suunised ja esitasid iga-aastased aruanded, milles käsitleti püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahelist tasakaalu piisavalt.

73. Kuivõrd liikmesriikide aruanded on puudulikud, ei ole ELi tasandil püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahelisest tasakaalust selget ülevaadet. See teeb sobivate liigse püügivõimsuse vähendamise strateegiate väljaselgitamise keerulisemaks ning raskendab nende strateegiate tõhususe hindamist.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

JÄRELDUSED

74. Kalalaevastiku liigne püügivõimsus on endiselt üks peamisi põhjusi, miks ühine kalanduspoliitika ei suuda tagada kalapüügi jätkusuutlikkust. Ehkki liigse püügivõimsuse vähendamine on olnud ühise kalanduspoliitika eelmiste reformide korduv teema, ei ole praegused meetmed tulemusi andnud. See näitab, et probleemi lahendamiseks tuleb kasutada uut lähenemist ja/või tuleb olemasolevaid meetmeid paremini rakendada.

PÜÜGIVÕIMSUSE JA OLEMASOLEVATE PÜÜGIVÕIMALUSTE TASAKAALUSTAMISE MEETMETE RAAMISTIK EI OLE RAHULDAV

75. Ühises kalanduspoliitikas ei ole kalalaevastiku liigse püügivõimsusega seotud probleemide lahendamiseks sobivaid eeskirju:

a) võttes arvesse tehnoloogia pidevat arengut, ei kajasta püügivõimsuse senised määratlused enam kalalaevade püügivõimet piisavalt hästi (punktid 21 ja 22);

b) ülemmäärad ei piira enam kalalaevastiku püügivõimsust reaalselt (punkt 23);

c) ehkki püügivõimsuse ühitamine püügivõimalustega on üks ühise kalanduspoliitika ja Euroopa Kalandusfondi nurgakive, ei ole liigset püügivõimsust määratletud ega kvantifitseeritud. See teeb liigse püügivõimsuse vähendamise meetmete väljatöötamise keerulisemaks ja raskendab nende meetmete tõhususe hindamist liikmesriikide tasandil (punktid 24 ja 25);

d) puuduvad piisavalt selged eeskirjad, kuidas käsitleda püügiõigusi (tühistamine/üleandmine/müük), kui laevad riigiabi toel lammutatakse. Veelgi enam, eeskirjades ei täpsustata püügiõiguste rolli püügivõimsuse ühitamisel püügiõigustega (punktid 26–33).

PÜÜGIVÕIMSUSE JA OLEMASOLEVATE PÜÜGIVÕIMALUSTE TASAKAALUSTAMISE MEETMETE VÄLJATÖÖTAMINE JA RAKENDAMINE EI OLE RAHULDAV

76. Liikmesriigid ei ole täitnud ühisest kalanduspoliitikast tulenevat kohustust kehtestada tõhusad meetmed püügivõimsuse kohandamiseks püügivõimalustega ning komisjoni seire ja järelevalve liikmesriikide üle ei olnud tõsiste rakendamisprobleemide ärahoidmiseks piisav. Mõne meetme ülesehitus ei ole samuti rahuldav.

a) Euroopa Kalandusfondist rahastatavate projektide rakendamine ning juhtimis- ja kontrollisüsteemide kehtestamine viibis (punktid 36 ja 37).

b) Püügikoormuse kohandamise kavad ei ole andnud tugevat alust kalalaevastike püügivõimsuse kohandamiseks olemasolevate püügivõimalustega (punktid 38–40).

c) Seitsmest auditi käigus uuritud liikmesriigist neli olid seadnud püügivõimsuse vähendamiseks ebapiisavad eesmärgid. See suurendab ohtu, et kalalaevastiku liigse püügivõimsuse vähendamisega ei tegelda piisavalt (punktid 41 ja 42).

d) Toetuse abil kalalaevadesse tehtavad investeeringud võivad tegelikult suurendada nende kalapüügivõimet (punktid 43–47).

e) Kalalaevastiku registrisse ei kantud riigiabi toel lammutatud kalalaevade andmeid korrektselt. See kergitas kalalaevastiku püügivõimsuse ülemmäärasid (punktid 48–50).

f) Kalalaevade kasutusest kõrvaldamise kavade abikõlblikkuse ja valiku kriteeriumid ei olnud hästi määratletud. Selle tulemusena lammutati kalalaevu, mis mõjutasid asjaomaseid kalavarusid vähe või üldse mitte (punktid 51–58).

g) Kalalaevade kasutusest kõrvaldamiseks kasutatavate riigiabi määrade puhul ei võetud piisavate objektiivsete kriteeriumide alusel üldiselt arvesse kulutasuvust (punktid 59–62).

h) Kütusekriisi määruse kohaldamisega ei õnnestunud kalalaevastiku püügivõimsust nõuetekohaselt vähendada (punktid 63–68).

i) Eeskirjad, mille kohaselt liikmesriigid annavad aru oma jõupingutustest püügivõimsuse tasakaalustamisel püügivõimalustega, on puudulikud ja ebaselged. See on üks põhjusi, miks enamik liikmesriike esitab puuduliku ja ebapiisava aruande, mille tulemusena on võimatu liigse püügivõimsuse kohta järeldusi teha (punktid 69–73).

SOOVITUSED

77. Kalalaevastiku liigse püügivõimsuse vähendamiseks ja kalandussektori jätkusuutlikkuse saavutamiseks annab Kontrolli koda järgmised soovitused.

SOOVITUS 1

Komisjon peaks tegema vajalikud algatused, sealhulgas kaaluma, kas põhimääruste muutmine on vajalik, et:

a) määratleda paremini püügivõimsus ja liigne püügivõimsus ning kaaluda asjakohasemaid tõhusaid meetmeid soodustamaks püügivõimsuse tasakaalustamist püügivõimalustega;

b) kehtestada kalalaevastiku püügivõimsuse tõhusad piirmäärad;

c) tagada, et püügikoormuse kohandamise kavade väljatöötamine ja rakendamine on tõhusalt suunatud püügikoormuse nõutavale vähendamisele;

d) selgitada, kuidas tuleks käsitleda kalapüügiõigusi juhul, kui kalalaev kõrvaldatakse riigiabi toel kasutusest;

e) selgitada, kas püügiõiguste üleandmiskavad mängivad liigse püügivõimsuse vähendamisel rolli;

f) selgitada välja, kas kalalaevadesse investeerimise riigiabi kava tuleb läbi vaadata, arvestades raskusi püügivõimet suurendavate investeeringute vältimisel, ja kui kava otsustatakse jätkata, selgitada, millised investeeringud kalalaevadesse on riigiabikõlblikud ja millised mitte;

g) teha liikmesriikidele ühemõtteliselt kohustuseks tagada, et nende laevandusregistri andmeid ajakohastatakse korrektselt ning aruannetes jõupingutuste kohta püügivõimsuse tasakaalustamisel püügivõimalustega esitatakse nõutav teave ning aruanded on sobiva kvaliteediga.

SOOVITUS 2

Rakendades ühise kalanduspoliitika meetmeid, mis on seotud nende kalalaevastike püügivõimsuse kohandamisega olemasolevate kalavarudega, peaksid liikmesriigid:

a) võtma parandusmeetmeid viivituste kõrvaldamiseks Euroopa Kalandusfondi vahendite kasutamisel;

b) tagama, et kõiki kalalaevadesse investeerimist soodustavaid meetmeid rakendatakse rangelt nõuetekohaselt ja need ei suurenda püügivõimet;

c) tagama, et kalalaevastiku registrit ajakohastatakse;

d) tagama, et kalalaevade kasutusest kõrvaldamise kavade valikukriteeriumid koostatakse nii, et need avaldavad sihtliigi kalavarude jätkusuutlikkusele positiivset mõju ning hoiavad ära riigiabi andmise mittetöötavate kalalaevade kasutusest kõrvaldamiseks;

e) tagama, et kasutusest kõrvaldatud laevade jaoks antud riigiabi määrade puhul võetakse nende kulutasuvust arvesse piisavate objektiivsete kriteeriumide alusel;

f) kasutama komisjoni suuniseid iga-aastase aruande koostamisel jõupingutuste kohta, mida tehakse, et saavutada püsiv tasakaal püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahel, ning andma tasakaalu kohta põhjendatud seletusi.

I auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Olavi ALA-NISSILÄ, võttis käesoleva aruande vastu 28. septembri 2011. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

president

[9999] Allikas: komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: "Säästva lähenemisviisi rakendamine ELi kalanduses maksimaalse jätkusuutliku saagikuse kaudu", KOM(2006) 360 (lõplik), 4.7.2006.

[8888] Allikas: Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu.

[7777] Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2930/86, 22. september 1986, kalalaevade omaduste määratlemise kohta (EÜT L 274, 25.9.1986, lk 1).

[1] Nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta (EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59).

[2] Roheline raamat ühise kalanduspoliitika reformi kohta, KOM(2009) 163 (lõplik), 22.4.2009.

[3] Näiteks ulatus kalalaevastiku liigne püügivõimsus hinnanguliselt 40 protsendini ja laevade kasutusest kõrvaldamise kavaga seotud abi ei kasutatud piisavalt otstarbekalt.

[4] Pärast kontrollikoja eriaruannet nr 7/2007 jõustus 2010. aastal uus kontrollimäärus (nõukogu määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1)).

[5] Näiteks ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni 2004. aasta ringkiri 994: "Measuring and appraising capacity in fisheries. Framework, analytical tools and data aggregation" (Püügipiirkondade püügivõimsuse mõõtmine ja hindamine. Raamistik, analüüsivahendid ja andmete kogumine).

[6] Komisjoni talituste töödokument kalanduse õigustepõhiste juhtimissüsteemide kohta, SEK(2007) 247, 26.2.2007.

[7] Näiteks Sissenwine, M., ja Symes, D. "Reflections on the Common fisheries Policy" – aruanne Euroopa Komisjonile, juuli 2007.

[8] Näiteks 1982. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooniga antakse allakirjutanud rannikuriikidele õigus määrata kalapüügiõigusi oma majandusvööndis, mis ulatub 200 miili kaugusele rannikust, ning nõutakse neilt selle tagamist, et elusloodusvarade majandamist ei ohustataks ülemäärase kasutamisega: Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni artikkel 61, 1833 UNTS 396. Konventsioon jõustus 16.11.1994.1999. aastal võttis ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon püügivõimsuse vähendamiseks vastu tegevuskava, milles sätestati, et liikmesriigid peaksid püügivõimsust 2005. aastaks tõhusalt majandama, sealhulgas püügivõimsust mõjutatud püügipiirkondades piirama ja järk-järgult vähendama.

[9] Arutelu 2011. aasta kalapüügivõimaluste üle, KOM(2010) 241 (lõplik), 17.5.2010.

[10] Eurostati andmetel moodustab püük sellest piirkonnast üle 70% ELi kalalaevastike kogupüügist.

[11] Allikas: Eurostat.

[12] Nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikkel 3n.

[13] Kuid vt punkt 21.

[14] Komisjoni 30. juuni 2002. aasta aruanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile kalalaevastiku mitmeaastase arendusprogrammi vahetulemuste kohta, KOM(2002) 483 (lõplik), 3.9.2002.

[15] Nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 III peatükk.

[16] Nõukogu 27. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1198/2006 Euroopa Kalandusfondi kohta (ELT L 223, 15.8.2006, lk 1).

[17] Nõukogu 24. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 744/2008, millega nähakse ette ajutine erimeede, et edendada majanduskriisi tõttu kannatavate Euroopa Ühenduse kalalaevastike ümberkorraldamist (ELT L 202, 31.7.2008, lk 1).

[18] Audit hõlmas rakendamist Inglismaal ja Šotimaal.

[19] Näiteks "Reducing Fishing Capacity: Best practices for Decommissioning Schemes" ("Püügivõimsuse vähendamine: laevade kasutusest kõrvaldamise kavade parimad tavad"). OECD 2009.

[20] Norra valiti välja seetõttu, et ELil ja Norral on mõned ühised kalavarud ning Norra üksi püüab peaaegu pool sellest kalakogusest mis kogu ELi laevastik.

[21] Ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüük moodustab hinnanguliselt 19% maailma kalapüügist ehk 10 miljardit eurot ning see on suur oht jätkusuutlikule kalandusele. Ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga võitlemise määrus jõustus 2010. aastal: nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks (ELT L 286, 29.10.2008, lk 1).

[22] Kontrollikoja hinnang lähtudes sellest, et vanemad laevad kõrvaldatakse laevastikust esmajärjekorras: 1992. aastast 2008. aastaks alles jäänud laevastiku püügivõimsususe kasv = (160% x (100% – 29%)) – 100%.

[23] Mootorivõimsuse mõõtmise eeskirjad kehtestati uue kontrollimäärusega.

[24] Allikas: Põhjamere piirkondlik nõuandekomisjon.

[25] Nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 11 lõige 3.

[26] Näiteks nõukogu määruse (EÜ) nr 40/2008 (ELT L 19, 23.1.2008, lk 1) IIa lisa punkt 10, IIb lisa punkt 9, IIc lisa punkt 9; nõukogu määruse (EÜ) nr 43/2009 (ELT L 22, 26.1.2009, lk 1) IIb ja IIc lisa ning nõukogu määrus (EL) nr 53/2010 (ELT L 21, 26.1.2010, lk 1).

[27] Kogumahutavus langes 107578 brutoregistertonnilt 2003. aastal 78821 brutoregistertonnini 2009. aastal.

[28] Taani võimude 2009. aasta aruanne jõupingutuste kohta püügivõimsuse tasakaalustamiseks püügivõimalustega, aprill 2010.

[29] Kalalaevastike kohandamise meetmeteks kasutati 385 miljonit eurot ehk 31% perioodil 2007–2013 kättesaadavast summast.

[30] Euroopa Kalandusfondi vademeekum, EFFC/10/2007, 26.3.2007.

[31] Määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 20 lõike 1 punkt c; komisjoni määruse (EÜ) nr 498/2007 I lisa A osa punkt 4 (ELT L 120, 10.5.2007, lk 1).

[32] Määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 25 lõige 2.

[33] Teised liigid lisati seepärast, et Keldi mere turska püütakse segapüügina ning teised liigid võivad sattuda traalidesse koos tursaga.

[34] Allikas: liikmesriikide rakenduskavad ja kasutusest kõrvaldamise kavad. Inglismaa kohta on esitatud keskmine summa, sest abimäärad põhinesid abi taotlejate pakkumustel. Määr on esitatud 10 brutoregistertonni kohta, kuivõrd abi toel lammutatud suurima laeva mahutavus Inglismaal oli 15 brutoregistertonni (auditi toimumise ajaks ei olnud Šotimaal Euroopa Kalandusfondi riigiabi toel lammutatud ühtki laeva). Taani, Poola ja Ühendkuningriigi puhul on aluseks võetud vahetuskurss seisuga 31.12.2010.

[35] Nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 14 lõige 1.

[36] Komisjoni 12. augusti 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1438/2003 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 III peatükis määratletud ühenduse laevastikupoliitika rakenduseeskirjad) artikkel 13 (ELT L 204, 13.8.2003, lk 21).

[37] Komisjoni aastaaruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule liikmesriikide 2008. aasta jõupingutuste kohta püsiva tasakaalu saavutamiseks püügivõimsuse ja kalapüügivõimaluste vahel, KOM(2010) 60 (lõplik), 25.2.2010.

[38] Seisuga 4.10.2010 on need kvoodid 81891 kilovatti ja 21957 brutoregistertonni.

--------------------------------------------------

LISA

EUROOPA KALANDUSFONDI VAHENDITE KASUTAMINE SEISUGA 31. DETSEMBER 2010

| Euroopa Kalandusfondi eelarve | Euroopa Kalandusfondi 1. prioriteetse suuna eelarve (kalalaevastike kohandamise meetmed) | Euroopa Kalandusfondi vahendite kasutamine vastavalt liikmesriikide kinnitusele 31.12.2010 | Euroopa Kalandusfondi 1. prioriteetse suuna rakendamine vastavalt liikmesriikide kinnitusele 31.12.2010 |

| miljonit eurot | miljonit eurot | miljonit eurot | miljonit eurot | % eelarvest |

Liikmesriik | Riigiabi | EFF | Riiklik | Riigiabi | EFF | Riiklik | Riigiabi | EFF | Riiklik | Riigiabi | EFF | Riiklik | Riigiabi | EFF | Riiklik |

Belgia | 48 | 26 | 22 | 18 | 12 | 6 | 11 | 8 | 3 | 10 | 7 | 3 | 56% | 58% | 50% |

Bulgaaria | 107 | 80 | 27 | 11 | 8 | 3 | 4 | 3 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0% | 0% | 0% |

Tšehhi Vabariik | 36 | 27 | 9 | 0 | 0 | 0 | 4 | 3 | 1 | 0 | 0 | 0 | – | – | – |

Taani | 238 | 134 | 104 | 54 | 40 | 14 | 41 | 29 | 12 | 22 | 20 | 2 | 41% | 50% | 14% |

Saksamaa | 247 | 156 | 91 | 13 | 8 | 5 | 38 | 26 | 12 | 1 | 0 | 1 | 8% | 0% | 20% |

Eesti | 113 | 85 | 28 | 20 | 15 | 5 | 19 | 14 | 5 | 6 | 5 | 1 | 30% | 33% | 20% |

Iirimaa | 66 | 42 | 24 | 46 | 35 | 11 | 37 | 27 | 10 | 37 | 27 | 10 | 80% | 77% | 91% |

Kreeka | 274 | 208 | 66 | 98 | 77 | 21 | 41 | 39 | 2 | 8 | 8 | 0 | 8% | 10% | 0% |

Hispaania | 2071 | 1132 | 939 | 764 | 439 | 325 | 402 | 202 | 200 | 237 | 132 | 105 | 31% | 30% | 32% |

Prantsusmaa | 557 | 216 | 341 | 179 | 66 | 113 | 172 | 50 | 122 | 136 | 38 | 98 | 76% | 58% | 87% |

Itaalia | 849 | 424 | 425 | 323 | 161 | 162 | 81 | 60 | 21 | 55 | 42 | 13 | 17% | 26% | 8% |

Küpros | 39 | 20 | 19 | 10 | 5 | 5 | 12 | 6 | 6 | 3 | 1 | 2 | 30% | 20% | 40% |

Läti | 167 | 125 | 42 | 35 | 26 | 9 | 30 | 22 | 8 | 19 | 14 | 5 | 54% | 54% | 56% |

Leedu | 71 | 55 | 16 | 17 | 14 | 3 | 14 | 11 | 3 | 5 | 4 | 1 | 29% | 29% | 33% |

Ungari | 47 | 35 | 12 | 0 | 0 | 0 | 5 | 4 | 1 | 0 | 0 | 0 | – | – | – |

Malta | 11 | 8 | 3 | 3 | 2 | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 0 | 1 | 33% | 0% | 100% |

Madalmaad | 121 | 49 | 72 | 45 | 17 | 28 | 33 | 10 | 23 | 28 | 8 | 20 | 62% | 47% | 71% |

Austria | 10 | 5 | 5 | 0 | 0 | 0 | 5 | 3 | 2 | 0 | 0 | 0 | – | – | – |

Poola | 979 | 734 | 245 | 225 | 169 | 56 | 50 | 37 | 13 | 50 | 37 | 13 | 22% | 22% | 23% |

Portugal | 326 | 246 | 80 | 75 | 63 | 12 | 51 | 42 | 9 | 29 | 27 | 2 | 39% | 43% | 17% |

Rumeenia | 308 | 231 | 77 | 13 | 10 | 3 | 17 | 13 | 4 | 2 | 1 | 1 | 15% | 10% | 33% |

Sloveenia | 29 | 22 | 7 | 3 | 2 | 1 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0% | 0% | 0% |

Slovakkia | 19 | 14 | 5 | 0 | 0 | 0 | 3 | 2 | 1 | 0 | 0 | 0 | – | – | – |

Soome | 92 | 39 | 53 | 8 | 3 | 5 | 20 | 9 | 11 | 1 | 1 | 0 | 13% | 33% | 0% |

Rootsi | 105 | 55 | 50 | 23 | 14 | 9 | 28 | 16 | 12 | 17 | 10 | 7 | 74% | 71% | 78% |

Ühendkuningriik | 247 | 138 | 109 | 74 | 40 | 34 | 12 | 6 | 6 | 6 | 3 | 3 | 8% | 8% | 9% |

Kokku | 7177 | 4306 | 2871 | 2057 | 1226 | 831 | 1133 | 645 | 488 | 673 | 385 | 288 | | | |

Kasutamine (%) | | | | | | | 16% | 15% | 17% | | | | 33% | 31% | 35% |

--------------------------------------------------