Oli näha, et pahatahtlikud jõud kasutavad väärinfot järjepidevalt äärmuslike vaadete propageerimiseks ja vastasleeride tekitamiseks kohalikes aruteludes. Muu hulgas kasutati selleks põhjendamatuid rünnakuid ELi vastu. Eri riikide poliitilised jõud võtsid sageli üle Vene allikate taktika ja narratiivi, et rünnata ELi ja selle väärtusi. Osales ka muid väliseid mõjutajaid.

Praegu olemas olevate tõendite põhjal ei saa väita, et välised jõud oleksid püüdnud spetsiifilise piirülese väärinfokampaaniaga Euroopa Parlamendi valimisi mõjutada. Samas näitasid kogutud tõendid Vene allikate jätkuvat ja järjepidevat väärinfoga seotud tegevust, mille eesmärk oli vähendada valimisaktiivsust ja mõjutada valijate eelistusi. Kõnealune tegevus puudutas mitmesuguseid teemasid alates liidu demokraatliku legitiimsuse vaidlustamisest kuni ühiskonda lõhestavate avalike mõttevahetusteni näiteks rände ja suveräänsuse üle. See kinnitab, et nii valitsustega seotud kui ka valitsusväliste isikute käivitatud väärinfo kampaaniad kujutavad endast ELi jaoks hübriidohtu.

4.Komisjon on edendanud koostööd, jaganud juhiseid ja toetust ning võtnud õiguslikke meetmeid, et toetada tööd, mida liikmesriigid teevad valimiste usaldusväärsuse kindlustamiseks ja liidu demokraatlike süsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks.

2.Vabatahtliku tegevusjuhendi abil tegi EL koostööd digitaalsete platvormide ja ettevõtjatega, et suurendada poliitilise teabevahetuse läbipaistvust ja vältida nende teenustega manipuleerimist. Tänu sellele on kasutajatel võimalik teada, miks nad näevad mingit konkreetset poliitilist sisu või reklaami, kust see pärit on ja kes on selle taga.

1.EL on suurendanud oma suutlikkust väärinfot ära tunda ja sellega toime tulla Euroopa välisteenistuse strateegilise kommunikatsiooni töörühmade ja ELi hübriidohtude ühisüksuse kaudu. Samuti on EL parandanud koordineeritud reageerimist. Selleks on loodud varajase hoiatamise süsteem, mis hõlbustab liikmesriikide ja ELi institutsioonide teabevahetust.

Liigseks rahuloluks ei ole siiski põhjust ning võitlust väärinfoga tuleb jätkata. Tegemist on kõiki meie ühiskonna osi puudutava probleemiga, mis ei kao kuhugi ning millega tuleb pidevalt ja sihikindlalt tegeleda. Selleks, et kaitsta liidu demokraatlikke protsesse ja institutsioone manipuleerimise ja väärinfo eest, tuleb teha senisest palju rohkem tööd.

Veel on vara teha lõplikke järeldusi selle kohta, kui palju esines valimiste kontekstis väärinfot ja milline oli selle mõju, kuid on selge, et ühise väärinfovastase tegevuskava alusel võetud meetmed ja spetsiaalne valimispakett aitasid ründeid ära hoida ja väärinfot paljastada. Need meetmed julgustasid paljusid ajakirjanikke, faktikontrollijaid, platvorme, riikide ametivõime ja kodanikuühiskonda andma oma panuse, et suurendada teadlikkust selle ohu vastu võitlemise võimalustest. Tänu üldsuse suuremale teadlikkusele oli pahatahtlikel jõududel keerulisem avalikke arutelusid manipuleerida.

Euroopa demokraatia tugevus on otseselt seotud kodanike aktiivse osalemisega selles. Rekordiline valimisaktiivsus Euroopa Parlamendi hiljutistel valimistel näitab, kui oluline on eurooplaste jaoks ELi tuleviku kujundamises kaasa rääkida.

Demokraatlike protsesside ja institutsioonide kaitsmine väärinfo eest on meie ühiskonna jaoks keeruline ülesanne. Et sellega toime tulla, on EL loonud kindla raamistiku, mille alusel tegutseda kooskõlastatult ja täielikus vastavuses euroopalike väärtuste ja põhiõigustega.

Kuigi tehtud on nii mõndagi, peavad platvormid väärinfoga tõhusa toimetuleku nimel tegutsema veelgi jõulisemalt. Facebook laiendas oma läbipaistvuspõhimõtteid ka temaatilistele reklaamidele, mida ei teinud ei Google ega Twitter, kuid sellele vaatamata on kõigi tegevusjuhendile allakirjutanute võetud läbipaistvusmeetmete tulemuslikkus endiselt küsitav. Samuti ei olnud platvormid piisavalt edukad reklaame majutavate veebisaitide läbipaistvuse suurendamisel. Osaliselt oli selle põhjuseks reklaamitööstuse passiivsus.

Alates jaanuarist kuni maini on digitaalsed platvormid võtnud meetmeid ebaautentse käitumise vastu, et piirata kogu maailmas spämmi ja väärinfo levikut. Google teatas, et kõrvaldas rohkem kui 3,39 miljonit Youtube’i kanalit ning 8600 kanalit seetõttu, et need rikkusid ettevõtte spämmi ja kellegi teisena esinemist puudutavaid põhimõtteid. Facebook blokeeris 2019. aasta esimeses kvartalis 2,19 miljardit võltskontot ning astus eraldi samme 1574 väljaspool ELi asuva ja 168 ELis asuva lehekülje, grupi ja konto suhtes, mida iseloomustas ELi liikmesriikide vastu suunatud ebaautentne käitumine. Twitter vaidlustas kogu maailmas peaaegu 77 miljonit spämmi meenutavat või võltskontot.

·Platvormid teatasid, et olid astunud samme oma teenuste tervikluse toetamiseks. Eelkõige keskenduti manipuleerivale käitumisele, mille eesmärk on muuta sisu koordineeritud operatsioonidega nähtavamaks, aga ka robotprogrammide ja võltskontode kuritarvitamisele.

·Kõik kolm digitaalset platvormi pingutasid, et suurendada poliitreklaami läbipaistvust. Selleks hakati poliitreklaamidele lisama nende äratundmist võimaldavaid silte ja tehti need avalikult kättesaadavaks otsingufunktsiooni toetavates reklaamiteekides.

2019. aasta Euroopa Parlamendi valimisi silmas pidades korraldasid komisjon ja audiovisuaalmeedia teenuste Euroopa regulaatorasutuste rühm (ERGA) 2019. aasta jaanuarist maini Facebooki, Google’i ja Twitteri esitatud aruannete põhjal nende platvormide tegevuse sihtseire. Seire käigus leiti, et saavutatud on järgmist.

Digitaalsetest platvormidest on saanud paljude ELi kodanike jaoks võimas infokanal. Seega võib neil olla oluline roll ka väärinfo levitamisel. Seepärast on komisjon palunud digitaalsetel platvormidel aktiivsemalt väärinfo vastu võidelda. Selle tulemusena võtsid suuremad platvormid (kaasa arvatud Facebook, Google ja Twitter) koos tarkvaraettevõtete ja reklaamitööstust esindavate organisatsioonidega oktoobris 2018 vastu väärinfot käsitleva isereguleerimisel põhineva tegevusjuhendi. Sellega võtsid nad endale vabatahtlikult kohustuse suurendada oma teenuste läbipaistvust, vastutusvõimet ja usaldusväärsust.

Selgelt on kasu varajase hoiatamise süsteemist, mis aitab muuta ELi institutsioonide ja riikide ametiasutuste omavahelise koordineerimise tihedamaks. Ametiasutused suhtlevad omavahel üha rohkem ning süsteemist on saanud väärinfo vastase võitluse keskpunkt. Ühtlasi on süsteemi kasutamine tugevdanud koostööd digitaalsete platvormidega, kuigi need peaksid veelgi tõhustama reageerimist väljastpoolt tulevatele teadetele ebaautentse käitumise ja pahatahtliku sisu kohta. Varajase hoiatamise süsteem on hõlbustanud ka rahvusvaheliste partneritega (nt G7 ja NATOga) tehtavat koostööd ning seda tugevdatakse edaspidi veelgi.

Selliste mõjutajate taktika muutub ja areneb sama kiiresti kui meetmed, mida võtavad riigid ja digitaalsed platvormid. Paistab, et need peamiselt just Vene allikatega seotud jõud on hakanud ulatuslikele operatsioonidele digitaalsetel platvormidel eelistama hoopis väiksemaid kohaspetsiifilisi operatsioone, mida on keerulisem avastada ja paljastada.

Näiteks on pahatahtlikud jõud kasutanud Jumalaema kiriku põlengut väidetava märgina sellest, kuidas läänelikud ja kristlikud väärtused ELis justkui alla käivad. Samuti tulid nad kiirelt välja teooriaga, et Austria poliitilises kriisis ja sellele järgnenud valitsuse kokkuvarisemises on süüdi „Euroopa süvariik“, „Saksa ja Hispaania julgeolekuteenistused“ ja üksikisikud. Valimisaktiivsuse vähendamiseks levitati lugusid selle kohta, et Euroopa Parlamendi seadusandlikud volitused on ebaolulised ja parlament on lobistide kontrolli all.

Saksamaal läks seoses ELi uute andmekaitse-eeskirjadega liikvele müüt nagu ei tohiks lapsed enam oma jõuluvanale mõeldud kirju kodulinna jõulukuuse külge kinnitada, nagu seda varem on tehtud. ELi andmekaitse-eeskirjade eesmärk on pakkuda kaitset selle eest, et isikuandmeid ei kasutataks nende omaniku loata, kuid neis ei ole kuskil kirjas, et lapsed ei tohi oma jõulukingisoove avalikult jagada, kui nende vanemad sellega nõus on.

·Parem teavitamine ELi poliitikast. ELi institutsioonid jagasid miljonitele ELi kodanikele mitmes keeles ennetavat teavet sotsiaalmeedias ja teavituskampaaniate kaudu, et suurendada teadlikkust ja arusaamist sellest, milline on ELi mõju inimeste igapäevaelule. Euroopa Parlament algatas teadlikkuse suurendamise kampaania „Seekord lähen valima“ ja mitme riigi ametiasutused tegid midagi samalaadset. Komisjon ja Euroopa välisteenistus laiendasid positiivset teabevahetust oluliselt erikampaaniatega, mis jõudsid miljonite kodanikeni.

·Väärinfole reageerimise suutlikkuse parandamine ELis. Komisjon koostas ja levitas koostöös Euroopa välisteenistuse ja Euroopa Parlamendiga materjale, et murda müüte ja suurendada teadlikkust. Selles tegevuses toetuti nii teadlaste kui ka institutsioonide teadmistele. Komisjonisisene väärinfo vastane võrgustik tegutses koostöös teiste ELi institutsioonidega korrapäraselt ja ühendas valdkondade poliitilisi teadmisi teabevahetuse oskusteabega. Mitu komisjoni esindust lõid oma veebisaidil eraldi lehed, millel lükatakse ümber kauaaegseid müüte ELi kohta, ning arendasid väärinfo kummutamiseks partnerlussuhteid faktikontrollijate ja toimetajate ning teiste kodanikuühiskonna algatustega.

·Ühiskondliku vastupanuvõime tugevdamine meediapädevuse kaudu. Heal tasemel meediapädevus on äärmiselt oluline, et kodanikud saaksid digiajastul teadlikke otsuseid teha. See on elujõulise ja nüüdisaegse demokraatia eeltingimus. Et parandada meediapädevust kogu ELis ja juhtida eeskätt piirkondlikul ja kohalikul tasandil tähelepanu parimatele tavadele, korraldas komisjon esimese Euroopa meediapädevuse nädala, mille jooksul toimus kogu ELis enam kui 320 üritust. Vastavalt uuele audiovisuaalmeedia teenuste direktiivile peavad liikmesriigid oma riiklikes raamistikes tugevdama meediapädevuse alaseid meetmeid, tehes selleks tihedat koostööd reguleerivate asutuste ja muude sidusrühmadega.

·Kodanikuühiskonna võimestamine. Rahvusvaheline faktikontrollimisvõrgustik lõi sõltumatute faktikontrollijate Euroopa haru, mis hõlmab 14 liikmesriiki, ja pani üles veebisaidi 11 ELi keeles. Komisjon aitab ka edaspidi kaasa sõltumatute faktikontrollijate ja teadlaste multidistsiplinaarse kogukonna loomisele Euroopas. Programmi „Horisont 2020“ raames on komisjon toetanud investeeringuid sisu kontrollimise ja sotsiaalmeedias levitamise uutesse tehnoloogiatesse. Samal ajal on komisjon suurendanud jõupingutusi liidu naabruspiirkonnas, et luua sidemeid ELi ja partnerriikide kodanikuühiskonna vahel. Tänu sellele on suudetud kindlaks teha ja katsetada väärinfo vastu võitlemise kogukonnapõhiseid lahendusi.

Komisjon käivitas väärinfo ja sotsiaalmeedia analüüsi sotsiaalse vaatluskeskuse (Social Observatory for Disinformation and Social Media Analysis ehk SOMA), et hõlbustada sõltumatute faktikontrollijate omavahelist suhtlust, teadmiste vahetamist ja parimate tavade väljatöötamist. SOMAle on juurdepääs esimesel neljateistkümnel Euroopa faktikontrolliorganisatsioonil ning ühtlasi rajab SOMA multidistsiplinaarsed väärinfo alase teadustöö keskused. Lisaks sellele rahastab Euroopa ühendamise rahastu 2,5 miljoni euroga uut digiteenuste taristut, mille eesmärk on toetada faktikontrollijaid ja teadlasi ühendavate võrgustike loomist.

4.Valimiste usaldusväärsuse kaitse

Pärast seda, kui tuli ilmsiks Facebooki ja Cambridge Analytica juhtum ja selgus, et maailma eri paigus on valimistesse sekkutud, on komisjon asunud otsustavalt kaitsma valimiste usaldusväärsust ja suurendama ühiskonna vastupanuvõimet. Selleks võeti vastu spetsiaalne valimispakett. Võetud meetmetega on saavutatud konkreetseid tulemusi järgmistes valdkondades.

·Valimisasutuste tegevuse parem koordineerimine. Koostöös liikmesriikidega loodud valimisvõrgustikud, kuhu kuuluvad valimiste seisukohast olulise pädevusega ametiasutused, on suurendanud valmisolekut võimalikeks ohtudeks ja võimaldanud nii riikide kui ka ELi tasandil valimiste-eelset tegevust paremini koordineerida. Muu hulgas tegelesid nad ohtude ja lünkade tuvastamise, kriisolukordadeks valmisoleku, teadlikkuse suurendamise kampaaniate, väärinfovastase võitluse, kehtivate õigusnormide seire ja täitmise tagamise ning riigis kehtivate õigusnormide ja menetluste analüüsimisega. Sisseseatud koostöö toetas tulemuslikult liikmesriikides valimisteks valmistumist ja aitas leida lahenduse mõnedele selles keerukas valdkonnas ette tulevatele erisustele.

·Parem kaitse küberohtude eest. Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA), komisjoni ja parlamendi toetusega korraldatud praktilised õppused aitasid suurendada küberohtudeks valmisolekut ja sellistele ohtudele vastupidavust. ELi institutsioonid võtsid meetmeid, et kaitsta institutsioonide ja oma valitud olulisemate esindajate sotsiaalmeedia kontosid. Tänu uue õigusraamistiku vastuvõtmisele saab EL nüüd kehtestada sanktsioone (nt vara külmutamist, reisikeelde), et takistada selliseid küberrünnakuid, mille puhul on tegemist välise ohuga liidule või tema liikmesriikidele, ja neile reageerida.

·Isikuandmete väärkasutamine. Komisjon andis andmekaitsekohustuste selgitamiseks välja suunised selle kohta, kuidas kohaldada isikuandmete kaitse üldmäärust valimiste kontekstis. Euroopa Andmekaitsenõukogu omalt poolt tegi avalduse isikuandmete kasutamise kohta poliitilistes kampaaniates ning võttis kohustuse teha koostööd teiste asjaomaste ametiasutustega, et kaitsta usaldust valimiste turvalisuse vastu ja nende usaldusväärsust. Lisaks sellele jõustusid uued meetmed, millega kehtestati sanktsioonid juhuks, kui Euroopa tasandi erakonnad peaksid rikkuma andmekaitsealaseid õigusnorme. Komisjon soovitas liikmesriikidel rakendada sama lähenemisviisi ka oma riigi tasandil.

·Läbipaistvuse suurendamine. Liikmesriike, erakondi, sihtasutusi ja kampaaniate korraldajaid kutsuti üles võtma meetmeid, et suurendada poliitilise teabevahetuse ja reklaamide läbipaistvust. Sooviti, et selle tegevuse tulemusena suudaksid ELi kodanikud tunda internetis ära tasulist poliitreklaami ja teadaandeid ning teha kindlaks, kes on nende taga. Selle eesmärgi saavutamiseks võib oma veebisaidil teha kättesaadavaks teabe internetitegevusega seotud kulude ja kriteeriumide kohta, millest lähtuvalt reklaame suunatakse.

Kirjeldatud kogemuste põhjal võtab komisjon oktoobris 2019 vastu põhjaliku aruande, mis käsitleb valimisi, kaasa arvatud valimispaketi rakendamist.

C.Järeldused

ELi kooskõlastatud lähenemisviis aitas Euroopa Parlamendi valimiste eel tagada parema valmisoleku ja koordineerimise, et väärinfo vastu võidelda. Esialgne analüüs näitab, et see aitas paljastada väärinfo levitamise katseid ja säilitada Euroopa Parlamendi valimiste usaldusväärsust, kaitstes samas väljendusvabadust. Viimase kahekümne aasta suurim valimisaktiivsus (50,97 %) näitab, et inimesed on ELi tegevusest huvitatud ja peavad seda oma elus oluliseks.

Liigseks rahuloluks ei ole siiski põhjust. Väärinfo on pidevalt arenev oht, mida tuleb uurida, et meie kasutatavad poliitilised vahendid oleksid ajakohased ning vastaksid uutele suundumustele ja tegutsemisviisidele. Pahatahtlikud allikad nii ELis kui väljaspool vahetavad pidevalt taktikat, nad eelistavad tegutseda väiksemas mahus ja kohalikul tasandil ning see tähendab, et nende avastamise ja avalikkuse ette toomise tõenäosus on väiksem. Ent nende eesmärk on ikka sama: nad tahavad ühiskonda lõhestada ja õõnestada kodanike usaldust demokraatlike protsesside ja institutsioonide vastu.

Demokraatlike protsesside ja institutsioonide kaitsmine väärinfo ja manipuleerimise eest on pikaajaline töö, millega tuleb järjepidevalt tegeleda. ELi institutsioonid ja liikmesriigid peavad selle nimel ühiselt tegutsema. On vaja piisavalt rahalisi ressursse ja töötajaid, et väärinfo levitamise kampaaniaid paremini avastada, analüüsida ja paljastada ning suurendada valmisolekut väärinfo levitamise kampaaniatele vastu astuda nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil. Väärinfoga tegelemisel on eriline vastutus erasektoril, eriti digitaalsetel platvormidel.

Materjalides, mis komisjon esitas Rumeenias Sibius 9. mail toimunud mitteametlikule EL 27 juhtide nõupidamisele, öeldi see väga selgelt välja: suunatud väärinfo levitamise kampaaniate arvu kasv jääb suureks probleemiks ka edaspidi. Samas kutsuti ELi institutsioone ja liikmesriike üles sellele ohule ühiselt vastu astuma.