[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 29.7.2009

KOM(2009) 297 lõplik

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Ühenduse ja Jaapani valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu allkirjastamise kohta

SELETUSKIRI

Teema: Nõukogu otsuse ettepanek Euroopa Ühenduse ja Jaapani valitsuse vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu allkirjastamise kohta .

1. Nii EL kui ka Jaapan seisavad silmitsi sarnaste probleemidega, nagu majanduskasv, tööstuse konkurentsivõime, tööhõive, piirkondlik ja sotsiaalne ühtekuuluvus, säästev areng ning võib-olla kõige olulisem on sotsiaal-majanduslikud kohandused, mis on vajalikud vananeva ühiskonna ja praeguse finantskriisiga toimetulekuks.

2. Euroopa Ühendusel ja Jaapani valitsusel (edaspidi „Jaapan”) on sarnased teadustöö prioriteedid, nagu bioteadused, info ja kommunikatsioon, tootmistehnoloogia, keskkond, sealhulgas kliimamuutus ja taastuvenergia, ning mõlemad on ka rahvusvahelise katsetermotuumareaktori ITER liikmed.

3. Jaapan on üks juhtivatest riikidest teadusuuringutesse tehtavate investeeringute poolest, mis ulatusid 3,61 %ni SKPst 2008. aastal ning millest 81,6 % moodustavad erasektori investeeringud. Seetõttu on Jaapan Euroopale teaduse ja tehnoloogia valdkonnas väga tähtis koostööpartner.

4. Siiski ei ole ELi ja Jaapani vahelisi koostöövõimalusi teaduse ja tehnoloogia vallas täiel määral ära kasutatud.

5. Võttes arvesse teaduse ja tehnoloogia tähtsust majanduslikule ja sotsiaalsele arengule Euroopas ja Jaapanis on mõlemad pooled väljendanud soovi parandada ja tõhustada vastastikust koostööd ühist huvi pakkuvates valdkondades ning 1. ja 2. mail 2003 Ateenas peetud ELi-Jaapani tippkohtumisel kõnealuse kohtumise pressiteatele lisatud tegevuskavaga on ette nähtud koostöö laiendamine teaduse ja tehnoloogia valdkonnas.

6. 5. juunil 2003 volitas nõukogu Euroopa Komisjoni pidama läbirääkimisi Euroopa Ühenduse ja Jaapani vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu üle.

7. Vahepeal peeti lepinguosaliste vahel pikki ja üksikasjalikke arutelusid, mille tulemusel valmis käesolevale dokumendile lisatud lepingu eelnõu, mis parafeeriti 19. veebruaril 2009.

8. Leping põhineb mõlema lepinguosalise vastastikuse kasulikkuse põhimõttel, mõlemale lepinguosalisele antavatel võimalustel osaleda teise lepinguosalise programmides ja uuringutes, mis viiakse läbi lepinguga reguleeritud valdkondades, mittediskrimineerimise, intellektuaalomandi tõhusa kaitse ja intellektuaalomandi õiguse ausa jagamise põhimõtetel.

9. Kõnealune teadus- ja tehnikakoostöö leping aitab struktureerida ja tugevdada ELi-Jaapani vahelist teadus- ja tehnikakoostööd, eelkõige ühiskomitee korrapäraste kohtumiste kaudu ning konkreetset koostööd (nt koordineeritud pakkumiskutsed) kavandades.

10. See jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad diplomaatiliste nootide vahetamisega teineteisele, et nad on lõpetanud lepingu jõustumiseks vajalikud siseriiklikud menetlused. Kõnealune leping kehtib viis aastat ning jääb jõusse ka edaspidi juhul, kui üks lepinguosaline ei lõpeta seda esialgse viieaastase kehtivusaja lõpus või pärast seda. Igal juhul võivad lepinguosalised iga viie aasta järel hinnata lepingu mõju ja lepingukohast koostööd.

Eespool osutatud kaalutlusi arvesse võttes palub komisjon, et nõukogu:

- volitaks komisjoni Euroopa Ühenduse nimel allkirjastama Euroopa Ühenduse ja Jaapani valitsuse vahelist teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingut.

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Ühenduse ja Jaapani valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu allkirjastamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 170 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1]

ning arvestades järgmist:

(1) Komisjon on pidanud ühenduse nimel Jaapani valitsusega läbirääkimisi teadus- ja tehnikakoostöö lepingu sõlmimise üle.

(2) Läbirääkimised lõppesid juurdelisatud lepingu sõlmimisega, mis parafeeriti 19. veebruaril 2009.

(3) Komisjoni läbirääkimiste tulemusena valminud leping tuleb allkirjastada, pidades silmas selle võimalikku sõlmimist hilisemal kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

.

1. Nõukogu eesistujale antakse õigus määrata isik(ud), kes on volitatud Euroopa Ühenduse nimel alla kirjutama Euroopa Ühenduse ja Jaapani valitsuse vahelisele teadus- ja tehnikakoostöö lepingule, tingimusel et see oleks võimalik sõlmida hilisemal kuupäeval.

2. Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA

JAAPANI VALITSUSE

JA EUROOPA ÜHENDUSE VAHELINE

LEPING

TEADUS- JA TEHNIKAKOOSTÖÖ KOHTA

Jaapani valitsus ja Euroopa Ühendus (edaspidi „ühendus”),

soovides jätkuvalt edendada lähedasi ja sõbralikke suhteid Jaapani ja ühenduse vahel ning olles teadlikud teaduslike teadmiste kiirest arengust ning selle positiivsest panusest kahepoolse ja rahvusvahelise koostöö edendamisse;

soovides laiendada teadus- ja tehnikakoostööd mitmes ühist huvi pakkuvas valdkonnas rahumeelse ja vastastikust kasu toova viljaka partnerluse loomise teel;

uskudes, et selline koostöö ja selle tulemuste rakendamine aitab kaasa Jaapani ja ühenduse majanduslikule ja sotsiaalsele arengule;

soovides luua ametlik raamistik koostöömeetmete elluviimiseks, mis tugevdab lepinguosalistevahelist teadus- ja tehnikakoostööd,

on kokku leppinud järgmises:

Artikkel 1

1. Lepinguosalised soodustavad, arendavad ja hõlbustavad käesoleva lepingu kohast koostööd teadus- ja tehnikavaldkonnas rahumeelsel eesmärgil.

2. Käesoleva lepingu kohane koostöö toimub järgmiste põhimõtete alusel:

a) vastastikune ja võrdne panus ning kasu;

b) külalisteadlaste vastastikune juurdepääs mõlema lepinguosalise teadus- ja arendusprogrammidele ja -projektidele;

c) käesoleva lepingu kohast koostööd mõjutada võiva teabe õigeaegne vahetamine;

d) teadmistepõhise ühiskonna edendamine Jaapani ja ühenduse majandusliku ja sotsiaalse arengu kasuks.

Artikkel 2

1. Käesoleva lepingu kohane koostöö hõlmab nii otsest kui ka kaudset koostööd.

2. Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „lepinguosalised” – Jaapani valitsus ja ühendus

b) „otsene koostöö” – koostöö lepinguosaliste või nende esindajate vahel;

c) „kaudne koostöö” – koostöö Jaapani isikute ja ühenduse vahel teadus- ja arendusprogrammide ja -projektide raames;

d) „teadus- ja arendusprogrammid ja -projektid” – ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogramm või Jaapani valitsuse, selle asutuste või ametiasutuste teadus- ja arendusprogrammid ja -projektid, mis põhinevad konkurentsivõimelisel rahastamissüsteemil;

e) „isikud” –

i) Jaapani puhul – kõik Jaapani kodanikud või kõik Jaapani õigusnormide kohaselt registreeritud juriidilised isikud ning

ii) ühenduse puhul – kõik ühenduse liikmesriikide kodanikud või ühenduse liikmesriikide õigusnormide või ühenduse õiguse kohaselt registreeritud juriidilised isikud;

f) „asutused” –

i) Jaapani puhul – Jaapani valitsusasutused ning

ii) ühenduse puhul – Euroopa Komisjon,

g) „ametiasutused” – ametiasutused, kelle eelarve ja tegevuskava on heaks kiitnud Jaapani valitsuse pädevad ministrid ning kelle konkurentsivõimelisel rahastamissüsteemil põhinevad teadus- ja arendusprogrammid ja -projektid on nende nõusolekul lisatud kaudseks koostööks vajalikesse programmidesse ja projektidesse;

h) „intellektuaalomandi õigused” – Stockholmis 14. juulil 1967 sõlmitud Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni asutamise konventsiooni artiklis 2 määratletud intellektuaalomand.

Artikkel 3

1. Otsese koostöö vormid võivad hõlmata järgmisi tegevusi:

a) mitmesugused kohtumised, näiteks ekspertide kohtumised, et arutada ja vahetada teavet teaduse ja tehnikaga seotud üldistel või konkreetsetel teemadel ning määrata kindlaks koos teostatavad teadus- ja arendusprogrammid ja -projektid;

b) teadus- ja arendustegevuse valdkonna tegevusi, poliitikat, tavasid ning õigusnorme käsitleva teabe vahetus;

c) teadlaste, tehnilise personali ja muude ekspertide külastused ning vahetused üldistes ja eriküsimustes;

d) muud koostöövormid, mida käesoleva lepingu artiklis 6 osutatud teadus- ja tehnoloogiakoostöö ühiskomitee võib määratleda, kavandada või otsustada.

2. Kaudse koostöö arendamiseks võivad kummagi lepinguosalise isikud osaleda teise lepinguosalise, tema asutuste või ametiasutuste juhitavates teadus- ja arendusprogrammides ja -projektides kooskõlas teise lepinguosalise õigusnormidega ning vastavalt käesoleva lepingu I ja II lisale.

Artikkel 4

Kõnealuses koostöös osalevad lepinguosalised, nende asutused või ametiasutused võivad kindlaks määrata käesoleva lepingu kohase koostöö üksikasjad ja korra.

Artikkel 5

Lepinguosalised või tema asutused võivad vajaduse korral ja teise lepinguosalise või tema asutuste nõusolekul lubada kõigi muude sektorite, sealhulgas erasektori teadlastel ja organisatsioonidel osaleda käesoleva lepingu alusel toimuvas otseses koostöös.

Artikkel 6

1. Käesoleva lepingu tõhusa rakendamise eesmärgil loovad lepinguosalised teadus- ja tehnikakoostöö ühiskomitee (edaspidi „ühiskomitee”). Ühiskomiteed juhivad ühiselt Jaapani välisministeeriumi ja Euroopa Komisjoni ametnikud.

2. Ühiskomitee ülesanded on:

a) teabe ja arvamuste vahetamine teadus- ja tehnikaprogrammide küsimustes;

b) käesoleva lepingu kohase koostöö kindlaksmääramine ja kavandamine ning selle kohta otsuste tegemine;

c) käesoleva lepingu kohase koostöö saavutuste läbivaatamine ning arutamine;

d) lepinguosaliste nõustamine ja nende tegevuse soodustamine käesoleva lepingu rakendamiseks;

e) teadus- ja arendusprogrammidele ja -projektidele vastastikuse juurdepääsu ning külalisteadlaste vastuvõtmise korra korrapärane läbivaatamine ning konkreetsete meetmete kontrollimine, et parandada kõnealust juurdepääsu ja tagada käesoleva lepingu artiklis 1 osutatud vastastikkuse põhimõtte tõhusus.

3. Ühiskomitee otsused võetakse vastu vastastikusel kokkuleppel.

4. Ühiskomitee tuleb kokku vastastikku kokkulepitud ajal, eelistatavalt vähemalt kord kahe aasta jooksul.

5. Jaapani valitsus ja ühendus korraldavad vaheldumisi ühiskomitee kohtumisi, kui ei ole kokku lepitud teisiti.

6. Iga lepinguosaline katab oma osaliste reisi- ja majutuskulud ühiskomitee kohtumiste jaoks. Kõik muud kõnealuste kohtumistega seotud kulud katab võõrustav lepinguosaline.

7. Ühiskomitee võtab vastu oma töökorra.

8. Kohtumiste välisel ajal võib ühiskomitee teha otsuseid diplomaatiliste kanalite kaudu.

Artikkel 7

Käesoleva lepingu rakendamine sõltub rahalistest vahenditest ning mõlema lepinguosalise kohaldatavatest õigusnormidest.

Artikkel 8

1. Otsesest koostööst tulenevat, intellektuaalomandi õigusega hõlmamata teaduslikku ja tehnilist teavet võib kumbki lepinguosaline avalikustada tavapäraste kanalite kaudu ja kooskõlas osalevate asutuste üldise korraga.

2. Intellektuaalomandi õigusi ja käesoleva lepingu kohase koostöö käigus loodud ja saadud avaldamata teavet käsitletakse kooskõlas käesoleva lepingu II lisaga.

Artikkel 9

Kumbki lepinguosaline teeb kohaldatavate õigusnormide kohaselt jõupingutusi, et kooskõlastada käesoleva lepingu alusel koostööd tegevate isikutega kõik potentsiaalsed rajatised ja vahendid, et hõlbustada kõnealuses koostöös osalevate teadlaste vaba liikumist ja külastusi ning koostöös kasutamiseks ettenähtud materjalide, andmete ja varustuse sissetoomist oma territooriumile ja sealt väljaviimist.

Artikkel 10

Käesoleva lepingu sätted ei piira lepinguosaliste õigusi ja kohustusi, mis tulenevad lepinguosaliste vahel või Jaapani valitsuse ja ühenduse liikmesriikide valitsuste vahel sõlmitud ja/või sõlmitavatest muudest lepingutest.

Artikkel 11

Kõik lepingu tõlgendamise või rakendamise küsimused või vaidlused lahendatakse lepinguosaliste vahel konsulteerimise teel.

Artikkel 12

Käesoleva lepingu I ja II lisa moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa.

Artikkel 13

1. Käesolev leping jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad diplomaatiliste nootide vahetamisega teineteisele, et nad on lõpetanud käesoleva lepingu jõustumiseks vajalikud siseriiklikud menetlused.

2. Käesolev leping kehtib viis aastat ning see jääb jõusse ka edaspidi juhul, kui üks lepinguosaline ei lõpeta seda esialgse viieaastase kehtivusaja lõpus või pärast seda, teatades teisele lepinguosalisele vähemalt kuus kuud kirjalikult ette oma kavatsusest käesolev leping lõpetada.

3. Lepingu lõpetamine ei mõjuta selle alusel toimuvat koostööd, mis on lepingu lõpetamise hetkel veel lõpetamata, ega käesoleva lepingu II lisa kohaselt tekkinud eriõigusi ja -kohustusi.

4. Kumbki lepinguosaline võib hinnata käesoleva lepingu mõju ja käesoleva lepingu kohast koostööd iga viie aasta järel; hinnangut andev lepinguosaline teavitab teist lepinguosalist hindamise tulemustest. Kumbki lepinguosaline teeb jõupingutusi, et hõlbustada teise lepinguosalise korraldatavat hindamist.

5. Käesolevat lepingut võib muuta lepinguosaliste vastastikusel nõusolekul, diplomaatiliste nootide vahetamisega poolte vahel. Kui ei ole teisiti kokku lepitud, jõustuvad muudatused punktis 1 sätestatud tingimustel.

Käesolev leping ning selle I ja II lisa on koostatud kahes eksemplaris jaapani, bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik nimetatud tekstid on võrdselt autentsed. Tõlgendamise erinevuste korral kehtib jaapani- ja ingliskeelne tekst.

SELLE KINNITUSEKS on Jaapani valitsuse ja Euroopa Ühenduse täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.

KOOSTATUD ………(koht) (kuupäev) …………….

JAAPANI VALITSUSE NIMEL: | EUROOPA ÜHENDUSE NIMEL: |

I LISA

Teadus- ja arendusprogrammides ja -projektides osalemise tingimused osalejatele

I. Kui üks lepinguosaline, tema asutused või ametiasutused sõlmivad käesoleva lepingu raames teise lepinguosalisega teadus- ja arendusprogrammide ja -projektide lepingu, annab teine lepinguosaline asjaomase taotluse korral mõistlikkuse ja võimaluste piires igakülgset abi, mida on vaja või mis aitab asjaomasel lepinguosalisel, tema asutustel või ametiasutustel sellist lepingut sujuvalt täita.

II. Jaapani isikud võivad osaleda ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogiarenduse raamprogrammis. Jaapani isikute osalemine on kooskõlas raamprogrammi osalemis-, levitamis- ja rakenduseeskirjadega.

III. Ühenduse isikud võivad teadus- ja tehnoloogiavaldkondades samamoodi kui teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammides osaleda Jaapani valitsuse, tema asutuste või ametiasutuste juhitavates, konkurentsivõimelisel rahastamissüsteemil põhinevates teadus- ja arendusprogrammides ja -projektides. Ühenduse isikute osalemine on kooskõlas Jaapani õigusnormide ning eriprogrammi või -projekti asjaomaste osalemis-, levitamis- ja rakenduseeskirjadega.

II LISA

Intellektuaalomandi õigused ja mitteavaldatav teave

I. LEPINGUOSALISTE INTELLEKTUAALOMANDI ÕIGUSED OTSESES KOOSTÖÖS

1. Otsese koostöö käigus loodud intellektuaalomandi õiguste, välja arvatud allpool punktis 3 osutatud autoriõigus ja sellega seonduvad õigused, suhtes kohaldatakse järgmisi eeskirju.

a) Intellektuaalomandi õigused kuuluvad intellektuaalomandi loonud lepinguosalisele või tema esindajatele. Kui intellektuaalomand on loodud ühiselt, võivad lepinguosalised või nende esindajad leppida kokku intellektuaalomandi õiguste kuuluvuses või intellektuaalomandi õiguste jagamises, võttes arvesse lepinguosaliste või nende esindajate osa intellektuaalomandi loomises.

b) Lepinguosaline või tema esindajad, kellele intellektuaalomand kuulub, annavad otsese koostöö tegemiseks teisele lepinguosalisele või tema asutustele loa selliste õiguste kasutamiseks, juhul kui see on vajalik, et teine lepingupool või tema asutused saaksid käeoleva lepingu kohaste projektide jaoks oma tööd teha. Patentide ja kasulike mudelite puhul antakse kõnealune luba kasutustasuta. Käesoleva alapunkti kohaselt intellektuaalomandi õiguste kasutamiseks loa andmine on kooskõlas kummagi lepinguosalise kohaldatavate õigusnormidega ning see antakse enne projekti algust lepinguosaliste või nende esindajate vahel kokkulepitud tingimustel.

2. Lepinguosaline või tema asutused, kellele kuuluvad otsese koostöö käigus loodud intellektuaalomand, annavad teisele lepinguosalisele või tema asutustele loa selliste õiguste kasutamiseks, juhul kui see on vajalik, et teine lepingupool või tema asutused saaksid käeoleva lepingu kohaste projektide jaoks oma tööd teha. Käesoleva punkti kohaselt intellektuaalomandi õiguste kasutamiseks loa andmine on kooskõlas kummagi lepinguosalise kohaldatavate õigusnormidega ning see antakse enne projekti algust lepinguosaliste või nende asutuste vahel kokkulepitud tingimustel.

3. Lepinguosaliste või tema asutuste autoriõiguse ja sellega seonduvate õiguste suhtes kohaldatakse järgmisi eeskirju.

a) Kui lepinguosaline või tema asutused avaldavad otsesest koostööst tulenevaid ja sellega seotud teaduslikke ja tehnilisi andmeid, teavet ning tulemusi ajakirjades, artiklites, aruannetes, raamatutes, videolintidel või tarkvarana, teeb asjaomane lepinguosaline kõik endast oleneva, et saada teisele lepinguosalisele kõikides riikides, kus kehtib autoriõigusekaitse, tühistamatu ja kasutustasuta lihtlitsents selliste andmete tõlkimiseks, taasesitamiseks, kohandamiseks, edastamiseks ja avalikuks levitamiseks.

b) Kõigile avalikult levitatavatele eksemplaridele, mis sisaldavad alapunkti a sätete alusel autoriõigusega kaitstavaid töid, märgitakse töö autori või autorite nimi või nimed, välja arvatud juhul, kui autor on sõnaselgelt keelanud oma nime avaldada. Samuti on eksemplaridel selgelt näha märge lepinguosaliste koostööpanuse kohta.

II. MITTEAVALDATAV TEAVE OTSESES KOOSTÖÖS

Lepinguosaliste või tema asutuste mitteavaldatava teabe suhtes kohaldatakse järgmisi eeskirju.

1. Edastades teisele lepinguosalisele või tema asutustele käesoleva lepingu kohase otsese koostööga seotud teavet, määrab kumbki lepinguosaline kindlaks teabe, mille avaldamist ta ei soovi.

2. Mitteavaldatavat teavet saav lepinguosaline või tema esindajad võivad omal vastutusel edastada kõnealuse mitteavaldatava teabe oma asutuste töötajatele või nende palgatud isikutele, juhul kui see on vajalik, et kõnealused asutused või isikud saaksid käeoleva lepingu kohaste projektide jaoks oma tööd teha.

3. Mitteavaldatavat teavet andva lepinguosalise või tema asutuste eelneva kirjaliku nõusoleku korral võib teine lepinguosaline levitada kõnealust mitteavaldatavat teavet laiemalt, kui on lubatud punktis 2. Laiemat levitamist käsitleva eelneva kirjaliku nõusoleku taotlemise ja selle andmise korra koostamiseks teevad lepinguosalised või nende asutused koostööd ning kumbki lepinguosaline annab kõnealuse nõusoleku oma riigi õigusnormidega lubatud ulatuses.

4. Käesoleva lepingu alusel korraldatud seminaridel või muudel kohtumistel saadud ning töötajate töölevõtmisest ja teadusrajatiste kasutamisest tulenevat teavet käsitatakse konfidentsiaalse teabena, tingimusel et sellise mitteavaldatava või muu konfidentsiaalse või piiratud levikuga teabe vastuvõtjat on edastamise ajal teavitatud edastatava teabe konfidentsiaalsusest vastavalt punktile 1, ning seda käsitletakse vastavalt punktidele 2 ja 3.

5. Kui ühele lepinguosalisele saab teatavaks, et ta ei suuda kindlasti või tõenäoliselt täita punktide 2–4 piiranguid ja tingimusi levitamisest hoidumise kohta, teatab ta sellest viivitamata teisele lepinguosalisele. Seejärel konsulteerivad lepinguosalised teineteisega, et määrata kindlaks asjakohased meetmed.

III. KAUDSES KOOSTÖÖS OSALEVATE ISIKUTE INTELLEKTUAALOMANDI ÕIGUSED

Kumbki lepinguosaline tagab, et teise lepinguosalise teadus- ja arendusprogrammides ja -projektides osaleva lepinguosalise, tema asutuste või ametisasutuste isikute intellektuaalomandi õigused ja osalemisest tulenevad seonduvad õigused ning kohustused on kooskõlas asjaomaste rahvusvaheliste konventsioonidega, mis on siduvad Jaapani valitsusele, ühendusele ja selle liikmesriikidele, sealhulgas intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping, Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamist käsitleva Marrakechi lepingu 1C lisa, samuti kirjandus- ja kunstiteoste kaitse Berni konventsioon (24. juuli 1971. aasta Pariisi akt) ja tööstusomandi kaitse Pariisi konventsioon (14. juuli 1967. aasta Stockholmi akt).

FINANTSSELGITUS

1. ETTEPANEKU NIMETUS:

Nõukogu otsuse ettepanek Euroopa Ühenduse ja Jaapani valitsuse vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu allkirjastamise kohta.

2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK

Poliitilise strateegia töötavad välja ning tegevust koordineerivad eelkõige järgmised peadirektoraadid: RTD, JRC, ENTR, INFSO ja TREN.

3. EELARVEREAD

3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B.A read)), sh järgmised nimetused:

Lepingu rakendamisega seotud kulud (õpikojad, seminarid, koosolekud ja videokonverentsid) kaetakse Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi eriprogrammide halduskulude ridadelt (XX.01.05.03).

3.2. Meetme kestus ja finantsmõju:

Kestus on esialgu viis aastat ning seda pikendatakse juhul, kui üks lepinguosaline ei lõpeta seda esialgse kümneaastase kehtivusaja lõpus või pärast seda, nagu on sätestatud lepingu artiklis 13.

3.3. Eelarve tunnusjooned ( lisage vajadusel ridu ):

Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |

XX.01.05.03 | Kohustuslik/ Mittekohust. | Liigendatud[2] Liigendamata[3] | EI | JAH | JAH | [1A] |

4. ÜLEVAADE VAHENDITEST

4.1. Rahalised vahendid

4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Kulu liik | Jao nr | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | n + 5 jj | Kokku |

Tegevuskulud[4] |

Kulukohustuste assigneeringud | 8.1 | a |

Maksete assigneeritud | b |

Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[5] |

Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4 | c | 0.110 | 0.110 | 0.110 | 0.110 | 0.110 | 0.550 |

VÕRDLUSSUMMA KOKKU |

Kulukohustuste assigneeringud | a+c | 0.110 | 0.110 | 0.110 | 0.110 | 0.110 | 0.550 |

Maksete assigneeringud | b+c | 0.110 | 0.110 | 0.110 | 0.110 | 0.110 | 0.550 |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[6] |

Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 | d |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6 | e |

Meetme soovituslik finantskulu kokku

Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | 0.110 | 0.110 | 0.110 | 0.110 | 0.110 | 0.550 |

Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | 0.110 | 0.110 | 0.110 | 0.110 | 0.110 | 0.550 |

Kaasrahastamise andmed

Kui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustada) poolset kaasrahastamist, peaks allpool esitatud tabelis näitama, milline on selle kaasrahastamise hinnanguline tase (kui kaasrahastajaid on mitu, võib lisada täiendavaid ridu):

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Kaasrahastav asutus | aasta n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 jj | Kokku |

…………………… | f |

Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU | a+c+d+e+f |

4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga

X Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.

( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi üleplaneerimine.

( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[7] sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine).

4.1.3. Finantsmõju tuludele

X Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele

( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:

NB: Kõik üksikasjad ja tähelepanekud, mis seonduvad tuludele avaldatava mõju arvutusmeetodiga, tuleb näidata eraldi lisas.

miljonites eurodes (üks koht pärast koma)

Enne meetme rakendamist [aasta n-1] | Olukord pärast meetme rakendamist |

Personal kokku |

5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID

Seletuskirjas nõutakse täpsemaid andmeid ettepaneku tausta kohta. Finantsselgituse käesolevas jaos tuleks esitada järgmine lisateave:

5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus

Otsus võimaldab lepinguosalistel parandada ja tihendada koostööd ühist huvi pakkuvates teadus- ja tehnoloogiavaldkondades.

5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoime

Lepingu aluspõhimõtted on mõlemapoolne kasu, vastastikune juurdepääs teineteise programmidele ja tegevusele, mis on seotud lepingu eesmärgiga, võrdne kohtlemine, intellektuaalomandi tõhus kaitse ja intellektuaalomandi õiguste õiglane jagamine. Samuti on ettepanek kooskõlas ühenduse kaetavate halduskuludega, mis on mõeldud ELi ekspertide ja ametnike lähetusteks ning õpikodade, seminaride ja koosolekute korraldamiseks Euroopa Ühenduses ja Jaapanis. Käesoleva lepingu alusel teaduse ja tehnoloogia valdkonnas toimuv koostöö täiendab ja toetab muid ühenduse meetmeid Jaapani suhtes.

5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames

Otsus peaks võimaldama Jaapanil ja Euroopa Ühendusel saada vastastikust kasu oma konkreetsete teadusprogrammidega saavutatud teaduslikest ja tehnoloogilistest edusammudest. See võimaldab eriteadmiste vahetust ning oskusteabe edastamist teadlaste, tootjate ja kodanike huvides, võttes täielikult arvesse intellektuaalomandi õiguste kaitset.

5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)

Märkige allpool meetme rakendamiseks valitud meetod(id)[9].

ٱ Tsentraliseeritud haldamine

ٱX otse, haldajaks on komisjon

ٱ kaudselt, haldamine on delegeeritud:

ٱ täitevasutustele

ٱ ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185

ٱ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele

ٱ Haldamine detsentraliseeritult või koostöös

ٱ liikmesriikidega

ٱ kolmandate riikidega

ٱ Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)

Asjakohased märkused:

6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE

6.1. Järelevalve kord

Komisjoni talitused teostavad koostöölepingu raames korrapäraselt järelevalvet kõikide tegevuste üle, millele lisanduvad ühenduse korrapärased hindamised. Kõnealune hindamine hõlmab järgmist:

a) tulemuslikkuse näitajad: – lähetuste ja koosolekute arv; eri valdkondade arv, milles koostööd tehakse;

b) teabe kogumine – raamprogrammi eriprogrammidest saadud teabe põhjal ning teabe alusel, mida Jaapan annab lepingu kohaselt loodavale ühiskomiteele.

6.2. Hindamine

Komisjon hindab kõnealuse koostöölepinguga hõlmatud meetmeid enne viieaastase rakendusperioodi lõppu.

6.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedus

Lepinguosalised hindavad vähemalt iga kahe aasta tagant lepingu kohaldamist artiklis 6 osutatud teadus- ja tehnikakoostöö ühiskomitee koosolekutel. Komisjon hindab sõltumatute ekspertide mõju-uuringu põhjal kõnealuse koostöölepinguga hõlmatud meetmeid enne viieaastase rakendusperioodi lõppu.

7. PETTUSEVASTASED MEETMED

Kui raamprogrammi rakendamine nõuab väliste töövõtjate kasutamist või hõlmab rahalisi toetusi nende lepinguosalistele, korraldab komisjon vajaduse korral finantsauditi, seda eelkõige juhul, kui tal on põhjust kahelda tehtud töö või tegevusaruannetes kirjeldatud töö tõepärasuses.

Ühenduse finantsauditeid teevad ühenduse töötajad või raamatupidamiseksperdid, kes on heaks kiidetud auditeeritava lepinguosalise õigusaktide kohaselt. Ühendus on kõnealuse valiku tegemisel vaba, kuid peab vältima huvide konflikti, millest auditeeritav lepinguosaline võib ühendust teavitada.

Lisaks tagab komisjon, et teadustegevuses kaitstakse Euroopa Ühenduse finantshuve tõhusa kontrolliga ja eeskirjade eiramise korral rakendatakse ennetavaid ning proportsionaalseid meetmeid ja karistusi. Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks lisatakse kõikidesse raamprogrammi rakendamisel kasutatavatesse lepingutesse eeskirjad kontrolli, meetmete ja karistuste kohta viidetega määrustele nr 2988/95, 2185/96 ja 1073/99.

Eelkõige peavad lepingutes sisalduma järgmised punktid:

- lepingu erisätted, millega kaitstakse EÜ finantshuve tehtud tööde kontrollimise kaudu;

- pettustevastase võitluse valdkonna haldusinspektorite osalemine määruste nr 2185/96 ja 1073/99 kohaselt;

- lepingute rakendamisega seotud kõigi tahtlike või hooletusest tulenevate rikkumiste puhul musta nimekirja koostamine ja halduskaristuste kohaldamine raammääruse nr 2988/95 kohaselt,

- asjaolu, et võimalikud sissenõudekorraldused eeskirjade rikkumise või pettuse puhul jõustatakse EÜ asutamislepingu artikli 256 kohaselt.

Lisaks korraldavad teadusuuringute peadirektoraadi vastutavad töötajad rutiinse meetmena teaduslike ja eelarveliste aspektide kontrolli. Kohapealset kontrolli korraldab Euroopa Kontrollikoda.

8. ANDMED VAHENDITE KOHTA

8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi

Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 |

Ametnikud või ajutine personal (XX 01 01)[11] | A*/AD |

B*, C*/AST |

Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal[12] |

Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal[13] |

KOKKU |

8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus

Lepingu haldamine hõlmab ELi ja Jaapani ekspertide ning ametnike lähetusi ja koosolekutel osalemist.

8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)

(Rohkem kui ühe variandi nimetamisel märkige palun ametikohtade arv iga variandi puhul)

X Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud

( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud

( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus

( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (sisesed ümberpaigutused)

( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud

8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Eelarverida (number ja nimetus) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | aasta n+5 ja järgmised aastad | KOKKU |

Muu tehniline ja haldusabi | 0.110 | 0.110 | 0.110 | 0.110 | 0.110 | 0.550 |

sise- |

välis- |

Tehniline ja haldusabi kokku | 0.110 | 0.110 | 0.110 | 0.110 | 0.110 | 0.550 |

8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Ametikoha liik | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 ja järgmised aastad |

Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) |

Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) |

(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku |

Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal

(122 000 eurot aastas ametnike puhul)

8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |

aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 ja järgmised aastad | KOKKU |

XX 01 02 11 01 – Lähetused |

XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid |

XX 01 02 11 03 – Komiteed[15] |

XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |

XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid |

2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) |

3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) |

Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) |

Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud

[1] ELT L […], […], lk […].

[2] Liigendatud assigneeringud.

[3] Liigendamata assigneeringud.

[4] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.

[5] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.

[6] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.

[7] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punkte 19 ja 24.

[8] Vajaduse korral, st kui meedet rakendatakse üle kuue aasta, lisage täiendavaid veerge.

[9] Kui näidatud on mitu meetodit, siis esitage palun täiendavad üksikasjad käesolevas punktis „Asjakohaste märkuste” all.

[10] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule.

[11] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.

[12] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.

[13] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.

[14] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.

[15] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.