[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 8.9.2008

KOM(2008) 536 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

Raudtee-kaubaveoteenuste kvaliteet

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

Raudtee-kaubaveoteenuste kvaliteet

1. KOMISJONI 2004. AASTA ETTEPANEK MÄÄRUSE KOHTA

Komisjon võttis 2004. aasta märtsis vastu ettepaneku Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, mis käsitleb kompensatsioone raudtee-kaubaveoteenuste suhtes kohaldatavate lepingujärgsete kvaliteedinõuete eiramise korral (KOM(2004) 144(lõplik), 3.3.2004). Kõnealuse ettepaneku esitamise tingis raudteekaubaveo ettevõtjate osutatavate teenuste halb kvaliteet ja vajadus parandada kõnealuste teenuste kvaliteeti mõistliku ajavahemiku jooksul, et säilitada raudteetranspordi piisav osakaal Euroopa Liidu logistikasüsteemis.

Lisaks leidis komisjon, et konkurentsi areng on liiga aeglane, et tagada raudtee-kaubaveoteenuste kvaliteedi piisav paranemine. Seepärast otsustas komisjon teha ettepaneku võtta meetmeid, et kehtestada raudteekaubaveo ettevõtjate ja nende klientide vahelistes lepingutes kompensatsiooninõuded. Võttes arvesse et turg oli veel vähe avatud ja turgu valitsesid juba tegutsevad ettevõtjad, olid kõnealused meetmed komisjoni hinnangul asjakohased, et innustada raudteekaubaveo ettevõtjaid veelgi parandama oma teenuste kvaliteeti.

Kõnealuses määruse eelnõus määratles komisjon kolm kvaliteedikriteeriumit, mida raudteekaubaveo ettevõtjad peavad järgima: kokkulepitud tarnetähtaeg, tarneprobleemide korral klientidele antav teave ja veokorraldusega seotud teatav paindlikkus.

Kuigi seadusandja toetas komisjoni eesmärke, ei pidanud ta määruse eelnõu asjakohaseks. Võttes arvesse seda seisukohta ja selleks, et komisjoni määratletud probleemidega jätkuvalt tähelepanelikult tegeletaks, kohustus komisjon esitama 2008. aastal teatise raudtee-kaubaveoteenuste kvaliteedi parandamisel saavutatud edusammude kohta ja õigusloome vajalikkuse kohta kõnealuses valdkonnas.

Käesolevas teatises analüüsitakse raudtee-kaubaveoteenuste kvaliteedi ja selle arengut viimastel aastatel, samuti raudtee-kaubaveosektoris rakendatud kokkulepete ja vabatahtlike meetmete tõhusust. Selles esitatakse soovitused võtta meetmeid ühenduse tasandil. Teatise koostamisel on võetud arvesse sektori sidusrühmade (kliendid, ettevõtjad, infrastruktuuri haldajad) seisukohti. Selles toetutakse ka valdkondlike ühenduste esitatud andmetele.

2. PRAEGUSED VAJADUSED SEOSES RAUDTEE-KAUBAVEOTEENUSTE KVALITEEDIGA

Viimastel aastatel on raudtee-kaubaveosektoris suundumused muutunud. Kõnealuse transpordiliigi osakaal ei vähene enam alates 2004. aastast. Raudteetransporti kasutati 2006. aastal oluliselt rohkem, nii et raudteetranspordi osakaal kaubaveos suurenes kõnealusel aastal Euroopas.

See suundumus ei ole siiski veel kindel, kuna raudteekaubaveo suurenemisele aitasid pigem kaasa välised tegurid (nagu naftahinna tõus, maanteede ülekoormus ja siseveetranspordiks ebasoodsad ilmastikutingimused) kui raudteekaubaveo atraktiivsuse märkimisväärne paranemine. Raudteetranspordi arenguks on tõepoolest teatavad võimalused. Kombineeritud transpordi mahu suurenemine ja kaubaveo vahemaade pikenemine ELis loovad eeldused raudteekaubaveo atraktiivsuse suurenemiseks. Nende võimaluste kasutamiseks peab raudteetransport olema konkurentsivõimelisem, st paindlikum, kiirem, usaldusväärsem ja/või odavam.

[pic]

Allikas : Eurostat

Kvaliteeti võib käsitleda kahel viisil: kavandatavate ja pakutavate teenuste tase ning lepinguliste kohustuste täitmine. Komisjoni määruse eelnõus keskendutaksegi neile kahele kvaliteedi aspektile, st üheltpoolt teenuse paindlikkusele ja kliendile antavale teabele ning teiselt poolt täpsusele.

Tööstustarbijate ootused võivad siiski olla seotud teenuste muude aspektidega: teenuse kättesaadavus, turvalisus ja ohutus. Vastavalt transporditava toote omadustele ja transpordiga seotud ohtudele on need kriteeriumid (nagu ka täpsus, teave ja paindlikkus) kliendi jaoks rohkem või vähem olulised. Üldiselt on raudtee-kaubaveoteenuste praeguste või tulevaste tarbijate rahuloluks vaja osutada eri kvaliteediga teenuseid vastavalt transporditava kauba olemusele. Seega on keeruline seada tähtsuse järjekorda kvaliteedikriteeriumid kõikide klientide puhul.

3. RAUDTEE-KAUBAVEOSEKTORI ETTEVÕTJATE EDUSAMMUD

a) Kvalitatiivsed elemendid

Raudteekaubaveo siseturg ja rahvusvaheline turg avati ühenduse tasandil konkurentsile suhteliselt hiljuti. Rahvusvaheliste teenuste turg avati järk-järgult alates 15. jaanuarist 2003 ja siseteenuste turg alates 1. jaanuarist 2007. Paljud liikmesriigid avasid oma turu juba mitmed aastad enne kõnealust tähtaega.

Turu avamine konkurentsile nii EL 12s kui ka EL 15s on ajendanud turgu valitsevaid ettevõtjaid ümber korraldama oma tegevust ja parandama oma teenuste kvaliteeti. Turu avamisega sageli kaasneb turgu valitsevate ettevõtjate tegevuse märkimisväärne ümberkorraldamine.

Raudteekaubaveo turg on jagatud mitmeks alamturuks, mille vajadused võivad erineda. Peamised alamturud on terase-, keemia-, auto-, paberi-, toiduainete- tooraine ja ühendveoteenuste turg. Paljud raudteekaubaveo ettevõtjad on teostamas reforme, mille eesmärk on paremini õppida tundma kõnealuste alamturgude vajadusi ja kohandada oma teenuseid nendele (suurte ettevõtjate teenused hõlmavad praegu lühemas või pikemas perspektiivis kavandatavaid üksikute vagunite vedusid, konteinervedusid ja täisrongilastivedusid).

Näiteks on rakendatud uued kliendisuhete korraldamise vahendid ja mehhanismid: täpsemalt alamturgude või suurklientidega tegelevad äriüksused ning kliendisuhteid soodustavad ja lihtsustavad IT-vahendid. Üldiselt on klientidele esitatav teave ja raudtee-kaubaveosektori ettevõtjate reageerimisvõime viimastel aastatel pidevalt paranenud.

Samuti on turgu valitsevad raudteekaubaveo ettevõtjad alustanud oma tegevuse ümberkorraldamist. Samas on eri liikmesriikide saavutused selles valdkonnas väga erinevad, kusjuures konkurentsi edendamine on selles arengus määrav tegur. Konkurents soodustab ettevõtjate tegevuse ratsionaliseerimist ja nende kulude vähendamist, uute meetodite ja tootmisviiside kasutuselevõttu, ettevõtjate pakutavate teenuste mitmekesistumist ning tõhusamate vahendite rakendamist.

Olenemata saavutatud edust, on raudteekaubaveo klientide üldine hinnang raudtee-kaubaveoteenuste kvaliteedi kohta väga erinev. Raudtee-kaubaveoteenuste kvaliteet näib praegu ikka veel olevat maanteetranspordisektori pakutavate teenuste kvaliteedist madalam, eelkõige turusegmentides, kus raudtee-kaubaveosektoril on võrreldes maanteetranspordisektoriga a priori olulised eelised.

b) Kvaliteedijuhtimine ja -nõuded

Seoses kvaliteedijuhtimisega võib esile tuua mitmeid kvaliteedi parandamise elemente. Esiteks on sektor kollektiivselt kohustunud parandama kaubaveo kvaliteeti vastavalt UICi,[1] CERi[2] ja CITi[3] poolt 2003. aasta juulis allkirjastatud hartale (vt I lisa), rahvusvaheliste tava- ja kombineeritud vedude kvaliteeti käsitlevale UICi/CERi ja FIATA[4]/CLECATi[5] ühisdeklaratsioonile ning UICi/FIATA/CITi poolt 2006. aasta oktoobris kohandatud suunistele, mis käsitlevad kvaliteedialaste kokkulepete väljatöötamist ja rakendamist teatavates rahvusvaheliste tavavedude segmentides.

Teiseks on paljud turgu valitsevad ettevõtjad kohustunud oma teenuste kvaliteedi tõendamiseks kasutama kvaliteedisertifikaate (vt II lisa), näidates sellega üles tahet parandada oma tulemuslikkust ja esitada lisatagatisi klientidele. Nende algatuste eesmärk ei ole niivõrd soodustada siduvate nõuete kehtestamist lepingutes, kuivõrd julgustada ettevõtjaid võtma vabatahtlikult meetmeid teenuste kvaliteedi ja klienditeeninduse parandamiseks.

Lepingute puhul ilmneb, et kvaliteedinõuete kohaldamine on viimase nelja aasta jooksul märkimisväärselt suurenenud, eriti kombineeritud vedude turul. Siiski näib, et kvaliteedinõudeid hõlmavate lepingute osakaal lepingute kogumahus on viimastel aastatel jäänud ligikaudu samaks. Uute turuosaliste tegevusmahu ja turuosa suurenemine mõjutaks soodsalt kvaliteedinõuete rakendamist, kuna kõnealused ettevõtjad nõustuksid kergemini kõnealuste nõuete kaasamisega lepingutesse, vajaduse korral vastavalt tõstes teenuste hinda.

Kvaliteedinõudeid hõlmavate lepingute osakaal

[pic]Allikas: CER

c) Kvaliteedi parandamisega seotud kvantitatiivsed elemendid

Mitmete algatuste mõju raudtee-kaubaveosektoris (vt 3. peatüki punkt b) ei ole selge. Teave raudteekaubaveo ettevõtjate osutatavate teenuste kvaliteedi kohta ei ole korrapärane ega piisavalt presentatiivne, et oleks võimalik asjakohaselt hinnata vabatahtlikult rakendatud algatuste tõhusust.

Kõige paremini on kättesaadavad andmed rongide täpsuse kohta. Kuid ka selle kohta on andmeid vähe ja need osutavad eri suundumustele. UIRRi[6] avaldatud andmete kohaselt (vt III lisa) on rahvusvaheliste kombineeritud vedude rongid väga ebatäpsed, kusjuures rongide täpsus on viimastel aastatel veelgi vähenenud. Kõnealuste andmete kohaselt on graafikust kinnipidamise määr 60 %st madalam (2006. aastal 53 %, 2007. aastal mõne protsendipunkti võrra kõrgem).

CERi avaldatud andmete kohaselt (vt IV lisa) on kaubarongide täpsus üldiselt pisut paranenud. Raudteekaubaveo ettevõtjate ühenduse kohaselt on Austrias, Taanis, Soomes, Madalmaades, Rootsis ja Hispaanias kaubarongide täpsuse määr sisevedude puhul üle 90 % ja valdavas enamikus liikmesriikides vähemalt 80 %.

Jättes kõrvale asjaolu, et rongide täpsus on ainult üks osa klientide eeldatavast kvaliteedist, tuleb märkida järgmist:

- teabe kättesaadavus ja usaldusväärsus on piiratud;

- sisevedude täpsus on hea. Samas näib, et täpsuse tase on halb, kui mitte väga halb rahvusvaheliste vedude puhul, mis moodustavad 50 % ELi raudteekaubaveost ja millel on järgmistel aastatel suurim kasvupotentsiaal (tänu eelkõige konteinervedude mahu suurenemisele);

- üldiselt on tehtud edusamme, kuid need ei ole piisavad.

4. INFRASTRUKTUURI JA ABITEENUSTEGA SEOTUD KÜSIMUSED

Seni on käesolevas analüüsis keskendutud ettevõtjate tegevusele, nende saavutustele oma tegevuse ümberkorraldamisel, kvaliteedikontrollil ja kliendisuhetes. Kaubarongide hilinemiste ja lepinguga ettenähtud kohustuste täitmata jätmise põhjusi ei ole alati lihtne kindlaks teha. ERFA[7] kohaselt ei ole vähemalt 60 % teenuse halva kvaliteedi juhtude eest vastutav raudteekaubaveo ettevõtja. Teenuse halva kvaliteedi eest on vastutavad mõnikord kliendid, väga sageli infrastruktuuri haldajad ja/või abiteenuste (terminalid ja sorteerimisjaamad) osutajad.

Infrastruktuurile ja teenustele juurdepääsu tingimused ning sellega seotud teenuste kvaliteet ei ole ELi lõikes võrreldav. Raudteeinfrastruktuuri haldamise ja sellesse valdkonda tehtavate investeeringute poliitika on eri liikmesriikides väga erinev. Siiski on kindel, et selles küsimuses peavad kõik infrastruktuuri haldajad tegema täiendavaid edusamme. Eelkõige tuleb parandada olukorda raudteeliikluse juhtimisega seotud valdkondades, et vähendada ettenägematute asjaolude mõju raudteetranspordi toimimisele. Selleks tuleb eelkõige tõhustada uuenduslike tehnoloogiate kasutamist ja parandada infrastruktuuri hooldamist. Eelkõige rahvusvaheliste teenuste puhul tuleb tugevdada koostööd liikmesriikide infrastruktuurihaldajate vahel ning palju kiiremini arendada tehnilist ja halduslikku koostalitusvõimet. Mõnikord on infrastruktuuri toimimise parandamiseks ainus lahendus investeerida uude infrastruktuuri.

Tuleb märkida, et käesolev analüüs hõlmab lisaks konkreetsele raudteeinfrastruktuurile ka terminale ja muid abiteenuseid, millel on oluline osa raudteekaubaveo tootmisahelas ja kes mõnikord ei suuda pakkuda raudteekaubaveo ettevõtjatele piisavalt heal tasemel teenuseid.

5. KOMISJONI SUUNISED JA ETTEPANEKUD

Eelmistes peatükkides esitatud elemendid osutavad, et raudtee-kaubaveosektori ettevõtjad (nii uued kui ka turgu valitsevad ettevõtjad) on saavutanud edu ja teinud märkimisväärseid jõupingutusi oma teenuste kvaliteedi parandamisel. Teenuste kvaliteedi tase jääb siiski klientide soovitust tasemest madalamaks. Seega ei näi raudtee-kaubaveosektori algatused olevat piisavad, võttes arvesse, et ettevõtjate tegevus ei ole ainus raudteekaubaveo kvaliteeti mõjutav tegur ning et infrastruktuuri läbilaskevõime ja abiteenused mängivad olulist rolli raudtee-kaubaveoteenuste osutamisel.

Võttes arvesse kõnealust asjaolu ning seadusandja ja sektori vastuseisu kõigile õiguslikele kohustustele ettevõtjate, infrastruktuuri haldajate ja klientide vahelistes lepingulistes suhetes, peab komisjon vajalikuks võtta tagasi määruse ettepanek, mis käsitleb kompensatsioone raudtee-kaubaveoteenuste suhtes kohaldatavate lepingujärgsete kvaliteedinõuete eiramise korral. Selleks et tegeleda ettepanekus tõstatatud probleemidega, millele sektor ei ole suutnud leida rahuldavaid lahendusi, jätkab ja vajaduse korral tõhustab komisjon konkurentsi arendamisega seotud tegevust ja oma algatusi kaubaveo infrastruktuuri ja abiteenuste kvaliteedi parandamiseks, jättes samas endale võimaluse esitada uus ettepanek, kui see on vajalik seoses raudteekaubaveo arenguga.

a) Konkurentsi edendamiseks suunatud meetmete jätkamine ja tõhustamine

Konkurentsi edendamine on teenuste kvaliteedi parandamisel oluline tegur. Komisjoni määruse eelnõu kohaselt on konkurentsi areng siiski liiga aeglane. Selleks et kiirendada selliste ühenduses vastu võetud suuniste tõhusat rakendamist, mille eesmärk on edendada konkurentsi raudteesektoris, keskendub komisjon lühiajaliselt järgmistele meetmetele:

- esimeses ja teises raudteepaketis sätestatud konkurentsieeskirjade tõhus kohaldamine[8];

- esimese raudteepaketi uuesti sõnastamine.

Raudteetransporditurgude toimimise parandamiseks on oluline jälgida ka raudtee-ettevõtjatele antavat riigiabi käsitlevate suuniste[9] rakendamist.

b) Infrastruktuuri parandamiseks ning koostalitusvõime edendamiseks suunatud meetmete jätkamine ja tõhustamine

Selleks et raudtee-kaubaveosektori ettevõtjad saaksid tulevikus kasutada kvaliteetset infrastruktuuri ning kvaliteetseid ja piisavas mahus abiteenuseid, tõhustab komisjon infrastruktuuri optimaalseks kasutamiseks, infrastruktuuri haldajate vahelise koostöö parandamiseks ja raudteeinfrastruktuuri investeeringute soodustamiseks suunatud meetmeid. Lisaks pööratakse suuremat tähelepanu reisi- ja kaubarongide tasakaalustatud ning tõhusa segaliikluse juhtimisele. Kõnealused suunised tuginevad järgmistele algatustele:

- Euroopas põhiliselt kaubaveoks kasutatava võrgustiku loomine[10]

- ERTMSi[11] ja tehniliste koostalitlusnõuete „Kaubaveos rakendatav telemaatika” (STI TAF)[12] kasutuselevõtu soodustamine ja sellega kaasnevate meetmete väljatöötamine;

- infrastruktuuri haldamisega seotud parimate tavade soodustamine mitmeaastaseid lepinguid käsitlevas teatises[13] esitatud põhimõtete võimalikult laiaulatusliku levitamise ja rakendamise kaudu;

- TEN-T programm,[14] eelkõige Euroopa koordineerijate tegevus;

- eelkõige logistikaahela integreerimist soodustava programmi Marco Polo jätkamine.

c) Raudteevõrgustiku teabe ning tulemusjuhtimise läbipaistvuse suurendamiseks suunatud meetmete jätkamine ja tõhustamine

Selleks et suurendada raudtee-kaubaveosektori ettevõtjate osutatava teenuse kvaliteediga seotud läbipaistvust ja soodustada veelgi kvaliteetsemate teenuste osutamist kogu sektoris (eelkõige seoses infrastruktuuri haldajate ja ettevõtjatega), edendab ja kontrollib komisjon jätkuvalt järgmist:

- toimivusskeemide loomine[15];

- raudteekaubaveo tulemuslikkust mõõtvate vahendite arendamine[16];

- kvaliteedinäitajate avaldamine.

LISAD

I lisa : kvaliteediharta (UIC, CER et CIT)

II lisa : peamiste raudteekaubaveo ettevõtjate kvaliteedisertifikaadid (allikas CER)

III lisa : rahvusvaheliste kombineeritud vedude rongide täpsus (allikas UIRR)

IV lisa : kaubarongide täpsus (allikas CER)

I LISA : KVALITEEDIHARTA (UIC, CER ET CIT)

[pic]

[pic]

[pic]

II LISA : PEAMISTE RAUDTEEKAUBAVEO ETTEVÕTJATE KVALITEEDISERTIFIKAADID

(ALLIKAS: CER)

ISO9001 | SQAS[17] | ISO 14001[18] | OHSAS 18001[19] | VDA 6.2[20] |

BDZ | (X)[21] |

BLS Cargo | X |

CFL Cargo | (X) |

CFR Marfa | X | (X) |

Green cargo | X | X | (X) |

GYSEV | X |

MAV Cargo | X | X |

PKP Cargo | X | X | (X) |

RCA | X | (X) | (X) | X | X |

Railion Deutschland | X | X | X |

Railion Nederland | X | X |

RENFE | X | X |

SBB Cargo | X | X | (X) | (X) |

SZ | X | X |

SNCB | X | X | X |

SNCF Fret | X | X |

Trenitalia Logistica | X | X | X |

VR | X | X |

ZSSK Cargo | X | (X) | (X) |

III LISA : RAHVUSVAHELISTE KOMBINEERITUD VEDUDE RONGIDE TÄPSUS 2006. AASTAL

(ALLIKAS UIRR)

[pic]

IV LISA : KAUBARONGIDE TÄPSUS

(ALLIKAS CER)

Austria

Rail Cargo Austria täpsus 2006. aastal

[pic]

Belgia

B-Cargo täpsus aastatel 2005–2007[pic]

Taani

Railion Denmark täpsus 2006. aastal

[pic]

Soome

VR täpsus aastatel 2003–2007

[pic] Madalmaad

Täpsus Madalmaades aastatel 2004–2005

[pic]

Rootsi

GreenCargo täpsus aastatel 2001–2007

[pic] Hispaania

[pic]

[1] Rahvusvaheline Raudteeliit ( Union Internationale des Chemins de fer )

[2] Euroopa Raudteede Ühendus

[3] Rahvusvaheline Raudteetranspordi Komitee

[4] Rahvusvaheline Ekspediitorite Föderatsioon

[5] Ekspedeerijate Euroopa Assotsiatsioon

[6] Rahvusvaheline Raudtee/Maanteetranspordifirmade Liit

[7] Euroopa Raudteekaubaveo Ühendus

[8] Järelmeetmed seoses komisjoni teatisega nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele esimese raudteepaketi ellurakendamise kohta (KOM(2006) 189 (lõplik), 3.5.2006).

[9] Ühenduse suunised raudtee-ettevõtjatele antava riigiabi kohta (SEK (2008) 512, 30.4.2008).

[10] Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Põhiliselt kaubaveoks kasutatava raudteevõrgustiku suunas” (KOM(2007) 608 (lõplik), 18.10.2007).

[11] Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteem.

[12] Komisjoni määrus (EÜ) nr 62/2006, 23. detsember 2005, mis käsitleb üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku kaubaveo telemaatiliste seadmete alasüsteemi tehnilisi koostalitlusnõudeid.

[13] Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile raudteeinfrastruktuuri kvaliteeti käsitlevate mitmeaastaste lepingute kohta (KOM(2008) 54 (lõplik), 6.2.2008).

[14] Üleeuroopaline transpordivõrk

[15] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruar 2001. aasta direktiivi 2001/14/EÜ (raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsuse jaotamise, raudteeinfrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutustunnistuste andmise kohta) artikkel 11 („Toimivusskeem”).

[16] Vt komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Põhiliselt kaubaveoks kasutatava raudteevõrgustiku suunas”, punkt 2.3 (KOM(2007) 608 (lõplik), 18.10.2007).

[17] Kvaliteedi ja turvalisuse sertifitseerimise süsteem.

[18] Keskkonnakvaliteedi sertifitseerimise menetlus.

[19] Töötervishoiu ja -ohutusega seotud menetluste sertifitseerimine.

[20] Autotööstuses rakendatav sertifitseerimine.

[21] Ettevalmistamisel.