Muudetud raamistikus ei kasutata mõistet „usaldusväärsus“, vaid märgitakse, et võib osutuda vajalikuks leida kompromiss „asjakohasuse“ ja „tõepärase esituse“ vahel. Seetõttu muutub vara ja kohustise määratlus tulevase oodatava majandusliku kasu tõenäosuse osas. See võib laiendada finantsaruannetes kajastatavate majandustehingute ulatust, arvestades kompromissi asjakohasuse ja ebakindluse vahel.

IASB andis 2018. aasta märtsis välja finantsaruandluse muudetud kontseptuaalse raamistiku. Praegu ei kuulu see kinnitamismenetluse kohaldamisalasse, sest kinnitamismenetlust kasutatakse ainult IFRSide ja tõlgenduste puhul. Muudetud kontseptuaalne raamistik täiendab olemasolevaid standardeid ning selle eesmärk on hõlbustada rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite mõistmist ja tõlgendamist. Muudetud raamistikus selgitatakse, et esitatav teave peaks aitama kasutajatel hinnata, kuidas juhtkond majandusüksuse ressursse haldab. Samuti märgitakse raamistikus, et konservatiivsus, mida määratletakse kui ettevaatlikkust otsuste tegemisel ebakindlates tingimustes, toetab finantsaruandluse usaldusväärsust, kuid see ei tohiks viia varade ja kohustiste asümmeetrilisest käsitlemisest tingitud väärkajastamisteni.

Pärast 2015. aastal toimunud konsulteerimist kehtestatud IASB 2017.–2021. aasta tööplaani eesmärk on olemasolevate standardite parandamine ja toetamine, parema teavitamise edendamine ja rakendamisele kaasaaitamine. 2017. aastal avaldas IASB oma projekti „Parem teavitamine“ raames aruteludokumendi, avalikult arutatava eelnõu ja rakendusjuhendi, mille eesmärk on parandada avalikustatava teabe asjakohasust, keskendudes olulisusele. Uurimisprojektid „Diskontomäär“ ja „Aktsiapõhised maksed“ viidi lõpule, ilma et olemasolevates standardites oleks tehtud märkimisväärseid muudatusi. Kooskõlas oma nõuetekohase menetluse käsiraamatu („Due Process Handbook“) nõuetega alustas IASB alates 1. jaanuarist 2013 kohaldatava standardi IFRS 13 „Õiglase väärtuse mõõtmine“ rakendamisjärgset läbivaatamist, et käsitleda ja lahendada rakendamisprobleeme.

1.1.4.Üldpõhimõtted

IASB nõuetekohase menetluse nõuded on esitatud nõuetekohase menetluse käsiraamatus. Nende praktilise kohaldamise üle teostab järelevalvet spetsiaalne kuraatorite komisjon, mida nimetatakse nõuetekohase menetluse järelevalvekomisjoniks. Peamised põhimõtted on järgmised.

•Läbipaistvus: tehnilised koosolekud on üldsusele avatud ning koosolekute salvestused ja IASB poolt läbi vaadatud tehnilised dokumendid esitatakse sihtasutuse veebisaidil ( https://www.ifrs.org/ ).

•Täielik ja õiglane konsulteerimine: iga ettepaneku puhul tuleb kohustuslikus korras korraldada vähemalt üks avalik koosolek ja avalik konsultatsioon. Samuti peab nõukogu kaaluma täiendavaid konsultatsioone, näiteks aruteludokumentide avaldamise, nõuanderühmade loomise, avalike kuulamiste korraldamise või kohapealse töö kaudu kooskõlas põhimõttega „järgi või selgita“. IASB-le saadetud arvamuskirjad avalikustatakse.

•Aruandekohustus: nõukogu peab analüüsima oma uute nõuete mõju, sealhulgas nii eeliseid finantsaruandluse seisukohast, pidades silmas võrreldavust, asjakohasust ja kasulikkust, kui ka aruannete koostajatele ja kasutajatele tekkivaid kulusid. Uusi standardeid toetavad järelduste alused, milles selgitatakse otsuste põhjuseid ja antakse vastused avalike konsultatsioonide käigus saadud kommentaaridele.

2017. aasta novembris otsustas nõuetekohase menetluse järelevalvekomisjon alustada nõuetekohase menetluse käsiraamatu läbivaatamist, mis peaks eeldatavalt jõudma lõpule 2020. aastaks. Läbivaatamise käigus kaalutakse mõju analüüsimise protsessi edasiarendamist pärast IFRSi nõuandekoguga konsulteerimist.

2017. aastal tellis IFRSi sihtasutus välisuuringu selle kohta, kuidas sidusrühmad sihtasutusse suhtuvad. Uuringu tulemuste kohaselt hindavad sidusrühmad kõrgelt sihtasutuse sõltumatust ja läbipaistvust, kuid nõuetekohase menetluse paindlikkuse ja mahukuse vahelise tasakaalu osas lähevad arvamused lahku.

1.1.5.Nõuetekohane menetlus, mõju analüüsimine ja ärimudelite arvessevõtmine, tagajärjed majandustehingutele, keerukus, lühiajaline vaade ja volatiilsus

Peamine 2017. aastal välja antud standard on IFRS 17 „Kindlustuslepingud“. Standard sai alguse 2007. aasta aruteludokumendist, millele järgnesid kaks 2010. ja 2013. aastal avaldatud avalikult arutatavat eelnõud. IASB korraldas ka neli katsetamisvooru. Viimane väliskontroll 2016. aastal hõlmas 12 kindlustussektoris tegutsevat ettevõtjat ning selle eesmärk oli selgitada välja standardi kuuest erinõudest tulenevad tõlgendamis- ja rakendamisprobleemid.

2017. aasta veebruaris rõhutas järelevalvenõukogu, et uued standardid peavad põhinema põhjalikul mõjuanalüüsil. IFRS 17 mõju analüüs anti välja 2017. aasta mais koos lõpliku standardiga. Kuigi Euroopa Komisjon avaldab mõjuanalüüsi väljaandmise üle heameelt, leiab ta siiski, et oleks soovitatav lülitada mõjuanalüüs süstemaatiliselt IASB standardite kehtestamise protsessi, et seeläbi kujundada standardi tulemust, selle asemel, et avaldada ad hoc mõjuanalüüs alles standardi kehtestamise protsessi lõpus. Mõjuanalüüsis rõhutati, et jooksvate eelduste kohaldamise ja oodatavate kahjumite õigeaegse kajastamise nõuded suurendavad läbipaistvust, samas kui standardiga IFRS 17 antavad valikuvõimalused võimaldavad kindlustusandjatel kajastada varasid ja kohustisi aruannetes kooskõlas oma ärimudeliga. Leiti, et järjepidevus jooksvate hinnangute kohaldamisel nii varade kui ka kohustiste suhtes leevendab lühiajalise vaate ja volatiilsusega seotud probleeme. Mõjuanalüüs näitas, et nõuete täitmisega seotud kulud on tõenäoliselt märkimisväärsed, kuid riigiti väga erinevad, mis peegeldab olemasolevate siseriiklike tavade mitmekesisust, sealhulgas seda, kas siseriiklik üldtunnustatud arvestustava näeb praegu ette õiglase väärtuse või jooksvate hindade kasutamise või mitte. Mis puudutab keerukust, siis tegevuskoormuse vähendamiseks pakuti lühiajaliste lepingute puhul välja lihtsustatud lähenemisviis. Mõjuanalüüsis kaaluti ka standardi IFRS 17 koostoimet reguleeriva raamistikuga Solventsus II. Samuti jõuti järeldusele, et standardi IFRS 17 täiendavad nõuded, mis puudutavad finantstulemuste aruandlust, nõuavad tõenäoliselt kindlustusandjatelt täiendavate süsteemide väljatöötamist. Seoses mõjuga kindlustusturgudele jõuti mõjuanalüüsi tulemusena järeldusele, et läbipaistvuse suurendamine võib tagada parema teabe ja kaudselt aidata kaasa hinnakujunduse või tootearenduse muutustele, kuid otsest mõju ei ole kindlaks tehtud.

Kokkuvõttes kujutab see väljaanne endast olulist edasiminekut IASB nõuetekohases menetluses. Samas tugineb standardiga kindlustusturule avaldatava mõju analüüs siiski suurel määral eeldusele, et raamatupidamisstandardid on neutraalsed ega mõjuta ettevõtte majanduslikku tegelikkust. Lisaks sellele on kindlustusturule avalduva mõju analüüs kvalitatiivne, mitte kvantitatiivne. Seetõttu ei pruugi tegelik mõju majandustehingutele ELis olla täielikult selge.

Euroopa Komisjon esitas 2017. aastal järelevalvenõukogule aruteludokumendi, mille eesmärk on üldiselt tõhustada IASB mõjuhindamise metoodikat. Täiendav dialoog mõju hindamise tõhustamise teemal lisati järelevalvenõukogu 2018. aasta tööplaani.

2.3.Juhtimine, ausus ja aruandekohustus

1.1.6.Ülevaade

IFRSi sihtasutust juhivad 22 kuraatorit, kes ühiselt vastutavad IASB üldise järelevalve ja ametissenimetamiste eest. 2017. aastal tulid kuraatorid kokku kolmel korral. Kuraatorite määramise aluseks on jaotus geograafiliste piirkondade kaupa ja avaliku sektori asutustega suhtleva lülina tegutseva järelevalvenõukogu eelnev heakskiit. Euroopa Komisjon on järelevalvenõukogu liige. Järelevalvenõukogu tuli 2017. aastal kokku ühel korral. IASB-l on 14 liiget, kelle kuraatorid on määranud geograafilise tasakaalu nõudeid arvestades. IASB liikmed nimetatakse ametisse viieks aastaks; ametiaega saab üks kord pikendada. IASB vastutab standardite kehtestamise eest. 2017. aastal pidas IASB 11 koosolekut. Kuraatorid nimetavad ametisse ka rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite tõlgendamise komitee (IFRIC) 14 liiget. IFRICi tegeleb IFRSide kohaldamise tõlgendamise ja finantsaruandlusega seotud küsimustes juhiste andmisega. Lisaks pakub IFRSi nõuandekogu osalemisvõimalusi organisatsioonidele ja üksikisikutele. Nõuandekogu liikmed määratakse kuraatorite poolt ja nõukogu peab suuri projekte puudutavate otsuste tegemisel nendega konsulteerima.

1.1.7.Läbipaistvuseeskirjad

Nõukogu ja tõlgendamise komitee koosolekud on üldsusele avatud, koosolekute päevakorrad avaldatakse ja koosolekud kantakse internetis üle.

IFRSi sihtasutuse liikmete ja sidusrühmade kohtumisi väljaspool nõuetekohane menetluse käsiraamatu raamistikku ametlikult ei protokollita.

1.1.8.Sidusrühmade esindatus

IFRSi sihtasutuses vaatavad kuraatorid iga viie aasta järel läbi struktuuri ja tulemuslikkuse ning selle käigus korraldatakse ka avalik konsultatsioon. Viimane selline konsultatsioon toimus 2015. aastal. Selle eesmärk oli saada tagasisidet kuraatorite geograafilise jaotuse kohta. Mõned sidusrühmad, sealhulgas Euroopa Komisjon, väitsid, et kuratoorium peaks peegeldama pühendumist IFRSide kasutuselevõtmisele ja osakaalu sihtasutuse rahastamises. Kuraatorid kinnitasid siiski, et kuratooriumi ja IASB liikmeskond peaks peegeldama maailma kapitaliturge ja olema vastavuses geograafilise tasakaalu nõuetega, et säilitada Aasia-Okeaania, Euroopa ja Ameerika samaväärne esindatus.