EUROOPA KOMISJON Brüssel,8.8.2017 COM(2017) 419 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 295/2008 (ettevõtluse struktuurstatistika kohta) rakendamise kohta



SISUKORD 1.SISSEJUHATUS 1.1.Määrus ettevõtluse struktuurstatistika kohta 1.2.Peamiste andmekogumite sisu 1.3.SBSi kättesaadavus 1.4.2015. ja 2016. aasta väljaanded 2.MÄÄRUSE TÕHUSUS JA ANDMEKOGUMITE ASJAKOHASUS 2.1.Andmete kättesaadavus ja täielikkus 2.2.Konfidentsiaalsuseeskirjad ja nende rakendamine 2.3.SBSi kasulikkus 3.TÄPSUS 4.SIDUSUS JA VÕRRELDAVUS 4.1.Sidusus 4.2.Võrreldavus 5.ANDMETE ESITAMISE TÄHTAJAD 6.KÄTTESAADAVUS JA SELGUS 7.SBS MÄÄRUSE NÕUETE TÄITMINE 8.ETTEVÕTETE KOORMUS NING SBSis KEHTESTATUD JA KAVANDATUD MUUDATUSED

8.1.Taust 8.2.SBSis kehtestatud ja kavandatud muudatused 9.EDASINE ARENG



1.SISSEJUHATUS 1.1.Määrus ettevõtluse struktuurstatistika kohta Määruse (EÜ) nr 295/2008 (ettevõtluse struktuurstatistika kohta) (edaspidi „SBS määrus“) artikli 13 lõike 1 kohaselt „esitab komisjon hiljemalt 29. aprilliks 2011 ja seejärel iga kolme aasta järel Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, mis käsitleb käesoleva määruse kohaselt koostatud statistikat, eriti selle kvaliteeti ja sellest tulenevat ettevõtete koormust“. Käesolev aruanne on 2014. aasta aprilli aruande jätk. Aruandes antakse 2013. vaatlusaasta lõplike andmete alusel ülevaade SBS määruse rakendamisel saavutatud edusammudest järgmistes majandussektorites: ·teenused, ·tööstus, ·kaubandus, ·ehitus, ·äriteenused ja ·ettevõtluse demograafia. Selles antakse teavet komisjoni võetud meetmete kohta, millega tagatakse Euroopa ettevõtluse kvaliteetse struktuurstatistika kättesaadavus, ning SBS määruse rakendamise kohta liikmesriikides. Samuti antakse aruandes teavet Eurostati kehtestatud meetmete kohta, mille eesmärk on muuta ettevõtluse struktuurstatistika asjakohasemaks ja vähendada ettevõtete koormust selle koostamisel. 1.2.Peamiste andmekogumite sisu Ettevõtluse struktuurstatistika (SBS) annab põhjaliku ja tervikliku ülevaate Euroopa ettevõtluse ja eri sektorite struktuurist, toimimisest ja põhitunnustest. Samuti võimaldab struktuurstatistika avaldada suurel hulgal näiteks rahvamajanduse arvepidamise, kiirstatistika ja äriregistrite andmeid. Üldiselt hõlmavad andmed kõiki sektoreid, välja arvatud põllumajandus ja isikuteenused. Andmeid kogutakse järgmiste muutujate kohta: ·väljundiga seotud muutujad (nt käive, lisandväärtus);

·sisendiga seotud muutujad tööjõusisendi (nt tööhõive, töötunnid), kaupade ja teenuste sisendi (nt ostude kogusumma) ja kapitalisisendi (nt investeeringud materiaalsesse varasse) kohta; ning ·ettevõtlusdemograafia muutujad (nt tegutsevate ettevõtete arv, loodud uute ettevõtete arv ja tegevuse lõpetanud ettevõtete arv). Peale selle tuletatakse eespool nimetatutest mitut muud olulist näitajat teatavate rahaliste muutujate suhtarvude või väärtustena ühe inimese kohta. Kõik liikmesriigid saadavad mitu andmekogumit, nagu nõutakse komisjoni määruses (EÜ) nr 251/2009. Peamised andmekogumid on: ·iga-aastane ettevõtlusstatistika (näitajad avaldatakse riigiti NACE Rev. 2 neljanumbrilisel tasemel (klassid)); ·iga-aastane ettevõtlusstatistika suurusklasside järgi (näitajad avaldatakse riigiti NACE Rev. 2 kolmenumbrilisel tasemel (rühmad), kusjuures suurusklassi määrab töötajate arv); ·iga-aastane piirkondlik statistika (näitajad avaldatakse NUTS 2 piirkondade kaupa NACE Rev. 2 kahenumbrilisel tasemel (jaotised)); ning ·iga-aastane demograafiastatistika õigusliku vormi või töötajate arvu suurusklasside järgi (näitajad avaldatakse riigiti NACE Rev. 2 neljanumbrilisel tasemel (klassid)). Riiklikud statistikaametid kasutavad enamiku andmete kogumiseks statistilisi uuringuid, äriregistreid ja haldusallikaid. Liikmesriigid kasutavad sõltuvalt andmeallikast erinevaid statistilisi meetodeid, näiteks laiendus, mudelipõhine hindamine või imputeerimise eri vormid, et tagada koostatava SBSi kvaliteet. Liikmesriikidelt saadud andmed läbivad enne Eurostati veebisaidil avaldamist kvaliteedikontrolli. 1.3.SBSi kättesaadavus Kõik liikmesriikide esitatud andmed 2013. vaatlusaasta kohta koos ELi koondandmetega on Eurostati veebisaidil kättesaadavad alates 2015. aasta detsembrist. Andmetele pääseb juurde osa „Structural business statistics (sbs)“ alt. Veebisaidi SBSi osa leiab pealkirja „Industry, trade and services“ alt või otsingufunktsiooni abil. 1.4.2015. ja 2016. aasta väljaanded Peale Eurostati veebisaidil avaldamise sisaldavad tulemusi paljud Statistics Explained tööstuse ja teenuste rubriigis avaldatud artiklid. Statistics Explained põhineb Viki-tüüpi tehnoloogial ja selle eesmärk on selgitada Euroopa statistikat, juhtides tähelepanu huvitavatele ja üllatavatele tulemustele andmete esitamisel ning võttes arvesse vajalikku taustateavet. SBSile on viidatud ka paljudes teistes väljaannetes. Rohkelt avaldati neid andmeid 2015. ja 2016. aastal Eurostati aastaraamatus ja piirkondlikus aastaraamatus. 2.MÄÄRUSE TÕHUSUS JA ANDMEKOGUMITE ASJAKOHASUS 2.1.Andmete kättesaadavus ja täielikkus Tabelid 1, 2 ja 3 näitavad, et üldiselt on liikmesriikide saadetavad andmed kõigi SBS moodulite jaoks piisavalt täielikud. Riigid jagatakse nende osakaalu alusel ELi muus kui finantssektoris loodavas lisandväärtuses „suurteks“, „keskmisteks“ või „väikesteks“. Puuduolevate andmete põhjused on järgmised: ·esines probleeme teatud muutujate arvutamisel;

·osa andmeid ei olnud 2013. vaatlusaasta kohta kättesaadavad; ·puudusid tegevusalaüksuse andmete allikad; ·andmed esitati pärast tähtaega või ei esitatud nullväärtusi. Riigid teevad jätkuvaid jõupingutusi, et parandada kõigi vajalike andmete esitamist. SBSi kättesaadavus oli Eurostati veebisaidil piiratud, sest osa andmeid, eriti väikeste riikide puhul, on konfidentsiaalsed. Tabel 1:2013. aasta teenuste, tööstuse, kaubanduse ja ehituse lõplike andmete kättesaadavus ja konfidentsiaalsus, NACE Rev. 2 Riigid Kõigi saadetud lahtrite osakaal (protsent) SBS määruse nõudes Konfidentsiaalsete lahtrite osakaal (protsent) saadetud lahtrite hulgas Suured riigid 95 11 Keskmise suurusega riigid 96 15 Väikesed riigid 99 19 KÕIK 97 16 28 ELi liikmesriigi ja Norra 2013. aasta tulemused näitasid andmete kättesaadavuse 2 % suurenemist võrreldes eelmise Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud aruandega. Kõige suurem edasiminek oli keskmiste riikide kategoorias. Samuti oli väga hea (95 %) äriteenuste statistika andmete (tabel 2) kättesaadavus. Samade andmete kättesaadavus oli paranenud keskmise suurusega ja väikestes riikides, kuid muutunud kehvemaks suurtes riikides. Ettevõtluse demograafia andmete (tabel 3) kättesaadavuse tase langes 3 %. Paranemismärke saab täheldada üksnes väikestes riikides, samal ajal kui keskmise suurusega ja suurtes riikides oli tase oluliselt langenud. Tabel 2:2013. aasta äriteenuste lõplike andmete kättesaadavus ja konfidentsiaalsus, NACE Rev. 2 Riigid Kõigi saadetud lahtrite osakaal (protsent) SBS määruse nõudes Konfidentsiaalsete lahtrite osakaal (protsent) saadetud lahtrite hulgas Suured riigid 95 0 Keskmise suurusega riigid 98 13 Väikesed riigid 93 23 KÕIK 95 16 Tabel 3:2013. aasta ettevõtluse demograafia lõplike andmete kättesaadavus ja konfidentsiaalsus, NACE Rev. 2 Riigid Kõigi saadetud lahtrite osakaal (protsent) SBS määruse nõudes Konfidentsiaalsete lahtrite osakaal (protsent) saadetud lahtrite hulgas Suured riigid 91 8 Keskmise suurusega riigid 84 11 Väikesed riigid 99 11 KÕIK 92 11 2.2.Konfidentsiaalsuseeskirjad ja nende rakendamine Eespool punktis 2.1 esitatud tabelid näitavad, mil määral konfidentsiaalsuseeskirjad on vähendanud andmete kättesaadavust. Kõik liikmesriigid on rakendanud sarnaseid konfidentsiaalsuseeskirju eelkõige selleks, et vältida andmete avaldamist ühe või mitme konkreetse ettevõtte kohta. Mitmes liikmesriigis kasutati ka „domineerimisreeglit“, mille kohaselt andmeid ei avaldatud, kui ühe vastaja näitajad ületasid arvandmetes teatava kindlaksmääratud protsendi. Need protsendimäärad varieerusid liikmesriigiti vähesel määral. Konfidentsiaalseks liigitatud andmete osatähtsus kõigub vahemikus 0–36 %, kusjuures eespoolnimetatud eeskirjade tõttu oli see näitaja üldiselt suurem keskmise suurusega ja väikestes riikides. 2013. aasta teenuste, tööstus-, kaubandus- ja ehitusstatistika konfidentsiaalsuse määr oli kokkuvõttes 2 % madalam kui eelmise aruande puhul. Konfidentsiaalsuse määr oli 5 % kõrgem äriteenustes, kuid 1 % madalam ettevõtluse demograafias. Eurostat peab konfidentsiaalsete andmete osakaalu liikmesriikides jätkuvalt suureks ja sellest tulenevalt kutsutakse riike üles tegema rohkem jõupingutusi konfidentsiaalsete andmete vähendamiseks edaspidi.

Peale konfidentsiaalsuseeskirjade, mida kohandati andmete suhtes riigi tasandil, piirati andmete avaldamist ka ELi tasandil, et vältida konfidentsiaalsete riiklike andmete avaldamist. Eeskirjad, mille alusel määratakse kindlaks asjaolud, mille puhul ELi koondandmeid avaldada ei tohi, on sätestatud liikmesriikidega kokku lepitud konfidentsiaalsushartas. Seetõttu ei saanud konfidentsiaalsuskaalutlustel avaldada 8% 2013. vaatlusaasta ELi teenuste, tööstuse, kaubanduse ja ehituse koondandmetest. Samal põhjusel ei ole avaldatud ka 14,2 % ELi ettevõtluse demograafia koondandmetest. Konfidentsiaalsete lahtrite numbrid ja protsendid on esitatud järgmises tabelis. Tabel 4:Iga-aastase ettevõtlusstatistika põhinäitajate konfidentsiaalsus, mille kohta avaldati ELi 2013. aasta koondandmed NACE Rev. 2 kõigil tasemetel SBS Andmelahtrite koguarv Konfidentsiaalsete andmelahtrite arv Konfidentsiaalsed andmed (%) Teenused 6 001 488 8,1 Tööstus 9 030 852 9,4 Kaubandus 2 208 73 3,3 Ehitus 767 34 4,4 Kokku (teenused, tööstus, kaubandus ja ehitus) 18 006 1 447 8,0 Ettevõtluse demograafia 20 412 2 900 14,2 2.3.SBSi kasulikkus Enamiku andmetest saab Eurostat kätte 18 kuud pärast vaatlusaasta lõppu. Tavaliselt kontrollitakse ja avaldatakse andmed nelja kuu jooksul pärast nende kättesaamist. ELi kogusummad arvutatakse hiljemalt kaks aastat pärast vaatlusaasta lõppu. Andmete kasulikkust võivad vähendada viivitused, mis tekivad liikmesriikide andmete edastamisel Eurostatile. Eurostat saab liikmesriikide andmete õigeaegset edastamist mõjutada vaid osaliselt. SBSi kasulikkust näitab allalaadimiste arv Eurostati veebisaidilt. Järgmises tabelis esitatud arvud on ajavahemiku kohta 2016. aasta jaanuarist kuni 2016. aasta detsembrini, mil 2013. aasta andmed olid kättesaadavad. Tabel 5:Allalaadimiste arv SBS Allalaadimiste arv 254 241 Koondtabelid (tööstus, ehitus, kaubandus ja teenused) 52 795 Tööstus ja ehitus 85 920 Kaubandus 27 179 Teenused 31 446 Piirkondlikud andmed – kõik sektorid 17 349 Äriteenused 5 171 Ettevõtluse demograafia 34 381 3.TÄPSUS SBSi täpsuse mõõtmiseks nõutakse komisjoni määruses (EL) nr 275/2010, et kõik liikmesriigid peavad esitama Eurostatile igal aastal teavet selliste kvaliteedinäitajate kohta nagu variatsioonikordajad. Nad peavad andma teavet andmete kogumiseks ja töötlemiseks kasutatud meetodite kohta. Liikmesriikide edastatud teabe alusel koostas Eurostat 2013. aastat käsitleva hinnangu, mille põhiosad sisalduvad käesolevas aruandes. Liikmesriikidel on vabadus otsustada, milline on kõige tõhusam ja tulemuslikum andmete kogumise ja töötlemise viis sõltuvalt riikide eripäradest (nt suurusklass, majandustegevus ja piirkonnad) ja kättesaadavatest haldusallikatest. Selleks et hinnata andmete kvaliteeti ELi tasandil, arvutas Eurostat ELi koond-variatsioonikordajad, mis põhinevad riiklikel variatsioonikordajatel kuue näitaja ja kõigi sektorite kohta NACE Rev. 2 ühenumbrilisel tasemel (jagu). Tabel 6:ELi teenuste, tööstus-, kaubandus- ja ehitusstatistika koond-variatsioonikordajad (%) 2013 ELi variatsioonikordajate osatähtsus (%) Variatsioonikordaja Ettevõtete arv Käive Lisandväärtus Tööjõukulud Koguinvesteeringud Palgaliste töötajate arv 0,0-0,5 81 65 50 100 11 69 0,6-1,5 13 24 50 0 28 31 1,6-2,5 6 6 0 0 17 0 >2,5 0 6 0 0 44 0 Eespool esitatud tabelist on näha, et ELi koond-variatsioonikordajad on enamikul juhtudel väiksemad kui 1,5, välja arvatud „Koguinvesteeringud“, mille kordajad on peamiselt vahemikus 0,6–2,5. 4.SIDUSUS JA VÕRRELDAVUS Nagu eespool märgitud, palutakse liikmesriikidel esitada aruanne iga vaatlusaasta kohta, milles antakse teavet andmete kogumiseks ja töötlemiseks kasutatud metoodika kohta.

4.1.Sidusus Sidusus näitab, mil määral võimaldab statistiline täpsus eri allikatest pärit andmeid kombineerida. Eurostat on seetõttu väga huvitatud sellest, et teha kindlaks SBSi ja muude ettevõtlusuuringute ühisjooned ja määrata, millises ulatuses need on kooskõlas. SBSi saab kasutada mitmest muust teabeallikatest, näiteks äriregistritest, rahvamajanduse arvepidamisest, tööjõukulude uuringutest, tööjõustatistikast ja lühiajalisest statistikast pärineva statistika kõrval. SBSi ja muude statistiliste allikate sidususe analüüs näitas mitut erinevust nii andmetes kui ka kasutatud meetodites. Iga konkreetse statistilise allika jaoks valitakse välja metoodika, mis vastab kõige paremini selle allika otstarbele ning sel põhjusel kipuvad eri andmeallikate puhul kasutatavad meetodid erinema. 4.2.Võrreldavus Teenuste, tööstus-, kaubandus- ja ehitusstatistika on võrreldav ajas ja riigiti alles alates 2005. vaatlusaastast, sest mõni riik tegi enne kõnealust aastat muudatusi metoodikas ja ulatuses. Uue tegevusalade klassifikaatori (NACE Rev. 2) kasutuselevõtmine 2008. aastal ei lase aegridu üle selle aasta edasi kanda. Ettevõtlusteenuste ja ettevõtluse demograafia statistika on võrreldavad alates 2008. aastast, mil sellealased uuringud muutusid kohustuslikuks. 5.ANDMETE ESITAMISE TÄHTAJAD Liikmesriikidele SBS määrusega kehtestatud tähtajad vaatlusaasta kohta andmete esitamiseks on järgmised: ·esialgne teenuste, tööstus-, kaubandus- ja ehitusstatistika – 10 kuud pärast aasta lõppu ning ·kõigi sektorite lõplikud andmed – 18 kuud pärast aasta lõppu. 18 riiki esitas oma andmed 2013. vaatlusaasta kohta õigel ajal. 6.KÄTTESAADAVUS JA SELGUS Kõik SBSid on saadaval tasuta Eurostati veebisaidil pealkirja „Tööstus, kaubandus ja teenused“ all koos metodoloogiliste küsimuste üksikasjalike selgitustega, mis võivad olla kasutajate jaoks asjakohased. Riiklikud statistikaametid avaldavad SBSi ka riiklikul tasandil, mis muudab andmed kasutajatele veel paremini kättesaadavaks. 7.SBS MÄÄRUSE NÕUETE TÄITMINE SBS määruse nõuete täitmist liikmesriikides hinnatakse esitatud andmete täielikkuse, enne lõplike andmete avaldamist saadud versioonide arvu ning selle järgi, kas andmed on esitatud ettenähtud tähtajaks. Võrreldes eelnenud aruannetega 2013. vaatlusaastal nõuete täitmise üldine tase paranes. Riigi konkreetsed olud võivad nõuete täitmise taset alandada. Enne lõplike andmete avaldamist esitas iga liikmesriik andmetest keskmiselt 1,3 versiooni. Tabelis 7 on esitatud üldine hinnang nõuete täitmisele kõigis ELi 28 liikmesriigis ja Norras.

Riigid on jagatud täitmise järgi nelja klassi: VH = Väga hea täitmine. Kõik nõutavad andmed (väikeste eranditega) esitati õigel ajal (90 % andmetest või rohkem). H =Hea täitmine. Puudusid mõned elemendid või esitati andmed mõningase hilinemisega (70–89 % andmetest). O =Andmed küll osaliselt esitati, kuid suur osa nõutavast teabest puudus või ei järgitud tähtaegu (10–69 % andmetest). P =Suur osa andmeid on puudu või esitati andmed suure hilinemisega (10% andmetest või vähem).

Tabel 7:Üldhinnang nõuete täitmisele Riik Üldhinne AT, BE, BG, CZ, DE, DK, ES, HR, HU, IT, LT, LV, MT, NL, NO, PT, RO, SI, SK, UK VH CY, EE, FI, FR, LU, PL, SE H EL, IE O - P Eespool esitatud tabel näitab, et enamikul liikmesriikidel oli nõuete täitmine „väga hea“ või „hea“. Eurostat astus samme, et parandada nõuete täitmist kahel viisil: koostades korraldatud täitmisseire aruande ja varustades liikmesriigid andmete kontrollivahendiga. Eurostat esitab nõuete täitmise aruande kaks korda aastas SBSi juhtrühmale. Mõnel juhul on Eurostati peadirektoraat saatnud kirju ka riiklike statistikaametite juhtidele. Ta on välja töötanud andmete kontrollivahendi, mida liikmesriigid saavad kasutada täpsuse ja konfidentsiaalsuse kontrollimiseks enne andmete saatmist Eurostatile. Kontrollvahendit kasutab suur osa liikmesriikidest ning see on aidanud vähendada versioonide arvu ja parandada liikmesriikide edastatud andmete kvaliteeti. Eurostat võtab osa ka tegevusest, mille eesmärk on saavutada täielik vastavus SBS määrusele seoses ettevõtte kui statistilise üksuse õige rakendamisega, nagu on määratletud nõukogu määruses (EMÜ) nr 696/93. Määruses on sätestatud, et „ettevõte on juriidiliste üksuste väikseim rühm, mis moodustab kaupu või teenuseid tootva organisatsioonilise üksuse, mis on oma otsuste tegemisel teatavas ulatuses sõltumatu“. Juriidilised üksused, kellel ei ole piisavat sõltumatust otsuste vastuvõtmisel, tuleks liita neid kontrollivate üksustega ja moodustada üks ettevõte. 23 riiki (22 ELi liikmesriiki ja üks EFTA liikmesriik) ei rakendanud SBSis ettevõtte määratlust statistilise üksusena nõuetekohaselt. Need riigid esitasid Eurostatile tegevuskava ettevõtte kui statistilise üksuse täielikuks rakendamiseks SBSis. Rakendamist alustati 2016. aasta juunis ning Eurostat kontrollis selle edenemist iga kuue kuu tagant. 8.ETTEVÕTETE KOORMUS NING SBSis KEHTESTATUD JA KAVANDATUD MUUDATUSED 8.1.Taust SBS määruse kohaselt jätkavad riiklikud statistikaametid ettevõtluse struktuurstatistika põhinäitajate kasutamist (nt teave ettevõtete arvu, nende asutamiste ja lõpetamiste, püsimajäämise, käibe, lisandväärtuse, tööhõive, koguinvesteeringute, toodangu ja tootmistegurite kohta) ja teevad need kasutajatele kättesaadavaks. Küll aga ei peeta enam jätkusuutlikuks sellise ettevõtluse struktuurstatistika koostamist, mis ei ole seotud teiste ettevõtlusstatistika valdkondadega, nagu on ette nähtud praeguses killustatud lähenemisviisis, kus iga valdkonda reguleeritakse eri õigusraamistikega. Selline statistika ei ole piisavalt kiire, et vastata kasutajate uutele vajadustele ja vähendada ettevõtete statistikakoormust. Neist raskustest teadlikuna on Eurostat teinud koostööd Euroopa statistikasüsteemi (ESS) huvitatud osalistega, et kohandada statistika koostamist suurtele ühiskondlikele arengutele ja ülemaailmsele majandusele, kasutades statistika integratsiooni raammääruse (FRIBS) alusel võetavaid meetmeid. Uues ettevõtlusstatistikat integreerivas õigusraamistikus käsitletakse ulatuslikemaid valdkondi. Tänu sellele luuakse omavahel seotud andmekogumissüsteem, mis tugineb mitmele allikale. Tõhususe suurendamiseks on projekti eesmärk tegeleda mitmesuguste probleemidega ning: ·tagada statistika tõhusam koostamine; ·tagada parem võrreldavus ja järjepidevus kõigis valdkondades; ·sujundada ühiseid andmenõudeid;

·vähendada ettevõtete koormust; ·vastata kasutajate uutele ja keerukamatele vajadustele. 8.2.SBSis kehtestatud ja kavandatud muudatused Ettevõtete koormuse vähendamine on oluline, et tagada tingimused statistika koostamise süsteemi tõhusaks toimimiseks Euroopas ning saavutada kavandatud ettevõtlusstatistika eesmärgid. Selleks et vähendada ettevõtete koormust ja suurendada statistika asjakohasust, on Eurostat teinud pidevalt koostööd riiklike statistikaametitega, lihtsustades andmenõudeid ja tagades, et olemasolevad andmed vastavad kasutajate vajadustele. Toimunud on mitu nõupidamist SBSi põhikasutajatega nii komisjonis kui ka sellest väljaspool. Nende tulemusena tühistas Eurostat finants- ja kindlustustegevuse sektorile kehtestatud nõuded ning võttis kasutusele SBSi standardmuutujad. See kehtib 2013. aastal kogutud andmetele. Mõned liikmesriikide meetmed ettevõtete koormuse vähendamiseks olid seotud SBSi andmete kogumisega. Enamik liikmesriike kasutab sageli valikuuringuid ja nad on võtnud kasutusele uusi valimi moodustamise strateegiaid, et vähendada nii ettevõtete koormust kui ka riiklike statistikaametite kulusid. Peale selle on mitu riiki jätnud uuringutest välja väikeettevõtted ning kasutanud haldusallikatest pärit andmeid ja ka hinnangulisi andmeid. Osa riike on välja töötanud ja kasutusele võtnud veebipõhised iga-aastase fiskaal- ja statistilise teabe kogumise süsteemid. Need süsteemid kasutavad moodsat infotehnoloogiat, võivad parandada andmete kvaliteeti ning lühendada andmete sisestamis- ja töötlemisaega. Selleks et viia ellu FRIBSi projekti raames kavandatud SBSi muudatusi ja muuta ELi ametlik statistika asjakohasemaks, võetakse järgmisi meetmeid. Kuigi see võib riiklikele statistikaametitele ja ettevõtetele tuua kaasa lisakulutusi, näiteks mõnele üksusele mõeldud lisauuringute korraldamisel, siis neid kulusid tasakaalustavad standarditud andmestruktuurid ning mitmes ettevõtlusstatistika eeskirjas kehtestatud andmenõuete lihtsustumine. ·Parandada kogu SBSi ulatust, laiendades NACE Rev. 2 tegevusalade jaotuse järgmistele jagudele: P (haridus), Q (tervishoid ja sotsiaalhoolekanne), R (kunst, meelelahutus ja vaba aeg) ja S96 (muu teenindus). ·Laiendada muutujate „investeeringud masinatesse ja seadmetesse“ ja „teenindussektorites töötatud tundide arv“ ulatust. ·Esitada esialgsed andmed VKEde kohta (suurusklasside järgi) kahe põhimuutuja alusel (käive, töötajate arv) 10 kuu jooksul pärast vaatlusperioodi lõppu. ·Korraldada ümber finants- ja kindlustustegevuse sektorile kehtestatud andmenõuded, võttes kasutusele SBSi muutujad, kustutades sektoripõhised muutujad ja laiendades katvust kõigile allsektoritele nagu kapitalirent, hüpoteeklaenuteenused, kommertslaenuteenused ning sarnased finantsüksused ja abitegevusalad. ·Kustutada kaubandussektori puhul andmed käibe jaotuse kohta toodete järgi. ·Kustutada andmed keskkonnakaitsekulutuste kohta. ·Vähendada rahvamajanduse arvepidamiseks vajalike muutujate üksikasjalikkust (NACE kahenumbriline tase). 9.EDASINE ARENG SBSis keskendutakse praegu üksnes riiklikule tasandile ega võeta arvesse uut keskkonda, kus äritegevus areneb pidevalt. Ühtne turg ja üleilmastumine on toonud kaasa muutusi ettevõtete juhtimises. Seda arvesse võttes on Eurostat koostöös liikmesriikidega kavandanud meetmeid SBSi muutmiseks, et vastata kasutajate muutuvatele vajadustele, mis on ametliku statistika koostamiseks väga oluline. Praeguste SBSi nõuete kavandatud muudatused on järgmised. ·Võtta kasutusele ettevõtete kontrolli põhimõte, mille järgi jaotatakse SBSi andmekogum kolme kategooriasse: sõltumatud ettevõtted, kodumaise kontrolli all olevad ettevõtted ja välisriikide kontrolli all olevad ettevõtted.