SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

1.1.Ettenägelik ja uuenduslik ELi eelarve, mis aitab Euroopal taastuda

EL on tegutsenud kiiresti, et astuda praegu kehtiva, ent 2020. aastal aeguva mitmeaastase finantsraamistiku piires üheskoos jõuliselt ja kooskõlastatult vastu kriisi sotsiaalsetele ja majanduslikele tagajärgedele. See reaktsioon täiendab majandus- ja finantsmeetmeid, mille liikmesriigid on võtnud omal äranägemisel.

Koroonaviiruse pandeemia on jõudnud igasse paika Euroopas ja kogu maailmas. Selle sotsiaal-majandusliku mõju ulatust ei ole võimalik ette näha. Juba praegu on kindel, et see põhjustab liikmesriikide finants- ja majandussüsteemides enneolematuid ja tõsiseid probleeme. Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt kahaneb euroala majandus 2020. aastal rekordilise 7,75 % võrra ja ELi majandus 7,5 % võrra. Võrreldes 2019. aasta sügisese majandusprognoosiga, on ELi ja euroala kasvuprognoose korrigeeritud umbes üheksa protsendipunkti võrra allapoole. ELi majandust tabanud šokk on sümmeetriline, sest pandeemia on levinud kõigisse liikmesriikidesse, ent majanduslanguse ulatus on prognooside järgi 2020. aastal väga erinev. Kevadprognoosi iseloomustavad seekord tavalisest suurem ebakindlus ja suuremad riskid, mis on seotud eeldustega koroonaviiruse pandeemia arengu ja selle tõkestamiseks võetavate meetmete kohta. Seda üldist pilti kinnitab ka vajaduste põhjalik hindamine.

Selleks et liit tuleks praegusest enneolematult raskest kriisist tugevamana välja, peab ta sellele kiiresti, jõuliselt ja kooskõlastatult reageerima. Probleemide ulatuse ja Euroopa majanduste omavahelise seotuse tõttu ei saa ükski liikmesriik üksi edu saavutada. Seepärast tuleb Euroopa majanduse taastekava keskmesse seada tugev ja ajakohastatud ELi eelarve. Komisjon on esitanud oma teatises „ELi eelarve, mis toetab Euroopa majanduse taastekava“ ulatusliku Euroopa majanduse taastekava, mis rajaneb solidaarsusel ning juhindub liidu ühistest väärtustest ja põhimõtetest. Selle peamine vahend on pikaajaline ELi eelarve, mida täiendatakse Euroopa Liidu taasterahastu rahastamisega omavahendite otsuse alusel. Need ettepanekud koos võimaldavad vallandada kogu ELi eelarve potentsiaali kaasata investeeringuid ning suunata taastumise olulistel esimestel aastatel võimalikult kiiresti rahalist toetust ja investeeringuid, et sillutada teed õiglasele ja kaasavale üleminekule rohelisele ja digitaalsele tulevikule, toetada liidu pikemaajalist strateegilist autonoomiat ja aidata tal tulevikus vapustustele paremini vastu panna. Kavandatud Euroopa Liidu taasterahastu (edaspidi „Euroopa taasterahastu“) on erakorraline hädaolukorra mehhanism, mille abil rakendatakse majanduse taastamise ja vastupanuvõime suurendamise meetmeid, suunates piiratud ajavahemiku jooksul rahalisi vahendeid liidu kõige olulisematesse programmidesse, ning mis keskendub kriisi tõttu tekkinud pakilistele investeerimisvajadustele. See on liitu koos hoidva solidaarsuse võimas väljendus. Rahastu on ajutine ja sihtotstarbeline ning sellega panustatakse akuutsete probleemide lahendamisse. Ressursside hankimiseks võetakse kapitaliturgudel või finantseerimisasutustelt omavahendite otsuse alusel laene, tuginedes selleks otstarbeks antud ajutisele ja erakorralisele õigusele. Laenatud vahendid täiendavad liidu eelarve assigneeringuid ning mitmeaastase finantsraamistiku kulude ülemmäärad nende kohta ei kehti. Neid kajastatakse eelarves eraldi, et rõhutada nende ajutist ja erakorralist olemust ning tagada täielik läbipaistvus. Liidu prioriteetidele vastavat ajakohast ja paindlikku pikaajalist eelarvet käsitlevate komisjoni ettepanekute alused kehtivad täielikult ka praegu. Komisjon jääb nende ettepanekute juurde, ent neid tuleb nüüd Euroopa taastumise toetamiseks tugevdada ja kohandada, võttes kasutusele uued sihtotstarbelised vahendid ja suurendades taastumise seisukohast kõige olulisemate programmide rahastamist. Eriti tähtis on kiiremas korras saavutada omavahendite otsuse, Euroopa taasterahastu ja uue pikaajalise raamistikuga seatud eesmärgid. Selleks et anda ettevõtjatele, piirkondadele, VKEdele, põllumajandustootjatele, teadlastele ja teistele ELi vahendite saajatele rahalist toetust ja suurendada neis usaldust, mida on tarvis pikaajaliste investeeringute tegemiseks, on äärmiselt oluline saavutada kokkulepe 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku kohta. Euroopa Parlamendis ja nõukogus juba tehtud märkimisväärsed edusammud kujutavad endast parimat eeldust, et kokkulepe saavutatakse õigeks ajaks. Koroonaviiruse pandeemia majanduslik mõju toob esile vajaduse tagada liidule piisav eelarvepoliitiline manööverdamisruum juhuks, kui esineb majandusšokke, mis viivad kogurahvatulu järsu ja ootamatu vähenemiseni. Selleks et tekitada omavahendite otsuse ülemmäärasid arvestades piisav varu, mille abil liit saaks täita kõik oma konkreetse aasta finantskohustused ja tingimuslikud kohustused isegi kõige ebasoodsamates majandusoludes, teeb komisjon ühtlasi ettepaneku suurendada omavahendite otsuses sätestatud kulukohustuste ja maksete assigneeringute ülemmäärasid püsivalt vastavalt 1,46 %-ni ja 1,40 %-ni ELi kogurahvatulust. Lisaks on tarvis erandkorras ja ajutiselt suurendada ka omavahendite otsuses sätestatud ülemmäärasid, et võimaldada võtta laene Euroopa taasterahastu raames.

1.2.Vajalikud muudatused mitmeaastase finantsraamistiku määruse eelnõus ja institutsioonidevahelise kokkuleppe eelnõus

Ulatuslik taastepakett eeldab täienduste ja kohanduste tegemist komisjoni 2018. aasta maikuu ettepanekutesse 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku kohta, et lisada neisse uued rahastamisvahendid ja programmid kõige pakilisemate taastamisvajaduste rahuldamiseks, märkimisväärsed lisavahendid kriisile reageerimise seisukohast oluliste muude programmide jaoks ja sätted, mis võimaldavad suuremat paindlikkust. 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku kulude ülemmäärasid, mis on sätestatud komisjoni ettepaneku (nõukogu määrus, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027) lisas, tuleb kohandada, et võtta arvesse läbirääkimistes tehtud edusamme, näha ette rahastus uute algatuste jaoks, praeguse kriisi tõttu esile kerkinud prioriteetide elluviimiseks ja hiljuti kohapeal eriti oluliseks muutunud ühiste ülesannete täitmiseks. Mis puudutab laenude võtmist majanduse taastekava jaoks omavahendite otsusega antud loa alusel ja Euroopa taasterahastu raames, on ajavahemikul 2021–2027 tehtavate võimalike kupongimaksete katmiseks vajalikud assigneeringud kooskõlas komisjoni ettepanekuga mitmeaastase finantsraamistiku kohta, eriti II rubriigiga „Ühtekuuluvus ja väärtused“ (välja arvatud alamrubriigiga „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“). Tulevastes mitmeaastastes finantsraamistikes tuleb ette näha assigneeringud, mis on vajalikud kupongimaksete ja lõpptähtpäeval toimuvate tagasivõtmiste katmiseks. Selliste sihipäraste kohandustega vastab liidu pikaajaline finantsraamistik paremini tema prioriteetidele ja püüdlustele ning aitab paremini suurendada liidu vastupanuvõimet ja strateegilist autonoomiat keskpikas ja pikas perspektiivis.

Kohandada on tarvis ka finantsraamistiku määruse eelnõu ja institutsioonidevahelise kokkuleppe eelnõu eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta. Nende kohandustega võimaldatakse suuremat paindlikkust rakendamisel, võttes arvesse vajadust hädaolukordades aktiveeritavate uute sätete järele. Nende abil lõimitakse eelnõudesse ka sellised uuendused nagu õiglase ülemineku fond ja nähakse eelarvepädevatele institutsioonidele ette kohustus anda Euroopa taasterahastu rakendamise kohta läbipaistvat teavet.

Komisjonil on kavas kohandada ka oma ettepanekuid tulevaste ühtekuuluvuspoliitika programmide kohta, muu hulgas selleks, et rohkem toetada kriisiga seotud investeeringuid, suurendada fondide ja piirkonnakategooriate vaheliste ülekannete paindlikkust ning lisada hädaolukorras aktiveeritavad uued sätted. Selleks et kõige suuremas hädas olevaid liikmesriike ja piirkondi piisavalt toetada, kavatseb komisjon lisada oma kohandatud ettepanekutesse kohustuse vaadata uusima kättesaadava statistika põhjal läbi ühtekuuluvuspoliitika eraldised liikmesriikidele, korrigeerides neid ainult ülespoole kuni suurendatud maksimaalse summani, milleks on 10 miljardit eurot (2018. aasta hindades). See eeldab mitmeaastase finantsraamistiku 2025.–2027. aasta kulude ülemmäärade vastavat kohandamist.