AEG OTSUSTADA LIIDU 2021.–2027. AASTA FINANTSRAAMISTIKU ÜLE

1.Aeg keskenduda tulemustele

Juunikuus kinnitasid ELi juhid oma eesmärki jõuda enne 2019. aasta lõppu kokkuleppele liidu tulevases finantsraamistikus. Sestpeale on töö Soome eesistumise ajal edenenud. See töö on toonud esile ühiseid valdkondi ja valdkondi, kus on vaja saavutada kompromiss, et jõuda tasakaalustatud ja kõigi suhtes õiglase kokkuleppeni.

2019. aasta lõpuks saavutatud kokkulepe tulevase raamistiku kohta annab liidule uue suunitluse ja otsusekindluse. See aitab vältida viivitusi ja takistusi, mis on vähemalt võrdsed praeguse perioodi alguses kogetutega, mille mõju võis kõigis liikmesriikides tunda aastatel 2014–2015. See eesmärk on saavutatav, kuid see on võimalik üksnes tugeva poliitilise juhtimise ja tahtekindlusega, leidmaks lahendusi, mis teeniksid Euroopa üldisi huve.

Oktoobris toimuv Euroopa Ülemkogu kohtumine annab juhtidele võimaluse tutvustada tulevase raamistiku peamisi parameetreid. Nende seas on eelarve üldine maht, tasakaal poliitikavaldkondade vahel, eelarve tulevased vahendid ja rahastamise tingimused. Juhtide ülesanne on leida õiglane tasakaal, milles on ühendatud ambitsioonid ja tegelikkus. Seejuures tuleks võtta igakülgselt arvesse Euroopa Parlamendi seisukohta, mis pooldab endiselt ambitsioonikat tulevast eelarvet.

Selles viimases etapis jätkab komisjon liidu vajadustele vastava tänapäevase, ühtlustatud ja paindliku eelarve koostamist. See on aeg, mil institutsioonid tulevad kokku, et tagada liidule järgmiseks aastakümneks edu. Uute programmide käivitamiseni on jäänud vaid 14 kuud ja palju tööd on veel tegemata. Aeg on keskenduda tulemustele.

2.Eelarve, mis on ülesannete kõrgusel

2021.–2027. aasta finantsraamistikus tuleb ette näha vahendid Roomas ja Sibius kokku lepitud positiivse tegevuskava elluviimiseks. See on ainulaadne võimalus viia ellu Euroopa Ülemkogu strateegilises tegevuskavas nimetatud prioriteedid ning komisjoni ametisseastuva presidendi Ursula von der Leyeni poliitilised suunised. Tulevase raamistiku üldine tase peab vastama liidu ambitsioonidele ning kajastama samal ajal õiglaselt Ühendkuningriigi väljaastumise mõju eelarvele. Komisjon tegi ettepaneku pikaajalise eelarve kohta, mis vastab 1,114 %-le EL 27 kogurahvatulust. Mõned on nõudnud eelarve piiramist 1,00 %-ga, teised aga toetavad Euroopa Parlamendi üleskutset suurema, kuni 1,3 % hõlmava eelarve koostamiseks. Väga tähtis on vaadelda neid arve õiges kontekstis. Praegu võrdub ELi pikaajaline eelarve 28 liikmesriigi jaoks, kaasa arvatud Euroopa Arengufond, 1,03 %-ga EL 28 kogurahvatulust. Ühendkuningriigi kulutusi maha arvates tõuseb selle osakaal aga 1,16 %-ni EL 27 kogurahvatulust. See ongi õige võrdlus. ELi eelarve suurus protsendina ELi kogurahvatulust Komisjoni pakutud tase on hetkel kehtivast juba madalam. See on loomulik reageering ELi eelarve ühe peamise rahastaja lahkumisele, kuid annab ühtlasi suure panuse uutesse ja alles kujunevatesse prioriteetidesse. Sellise suurusega pikaajaline eelarve ei tähendaks liikmesriikide osamaksete märkimisväärset ja jätkusuutmatut kasvu. Kui liikmesriikide sissemaksed suurenevad 2027. aastaks umbes kolmandiku võrra võrreldes 2020. aasta tasemega, siis on see peamiselt inflatsiooni ja reaalkasvu tagajärg, mis toob kaasa riikide eelarvete sarnase suurenemise kõnealusel ajavahemikul. Ülejäänu on osalt tingitud Ühendkuningriigi väljaastumisest ja osalt suurematest investeeringutest ühistesse prioriteetidesse, nagu teadusuuringud, digipööre, kliima, ränne, julgeolek ja kaitse ning liidu välistegevus. Märkimisväärsed lisakärped ei lubaks liidul oma prioriteete ellu viia ja mõjutaksid otseselt ELi toetusi piirkondadele ning talupidajatele, õppuritele ja teadlastele. See tekitaks tõsise puudujäägi Euroopa Ülemkogu poolt juunis 2019 kokkulepitud strateegilise tegevuskava rakendamises. Seepärast peab Euroopa Ülemkogu kiiresti kindlaks määrama ELi eelarve realistliku suurusjärgu. Märkimisväärne kõrvalekalle komisjoni ettepanekus kavandatud tasakaalust tähendaks tõsiseid tagajärgi. Suurem eelarve võimaldaks liidul saavutada üheskoos rohkem, kuid avaldaks täiendavat survet liikmesriikide osamaksetele, ehkki ELi eelarve rahastamissüsteemi reform, mille komisjon välja pakkus, leevendaks seda survet. Seevastu väiksem eelarve avaldaks kahjulikku mõju liidu suutlikkusele viia tulemuslikult ellu strateegilist tegevuskava ja liidu prioriteete. See õõnestaks meie poliitika ajakohastamist ja suutlikkust tegeleda uute kiireloomuliste prioriteetidega.

3.Õiglasem lähenemine ELi eelarve rahastamisele