Kakskümmend aastat Kopenhaageni tippkohtumisest

Põhiküsimused kõigepealt: õigusriik, demokraatia ja majandus

I. Laienemiskava

Kakskümmend aastat tagasi oli Lääne-Balkan konfliktis lõhestunud piirkond. Samal ajal leppis Euroopa Liit kokku Kopenhaageni kriteeriumidena tuntud tingimustes, mis käsitlesid uute liikmesriikide ELiga ühinemist. Kopenhaageni kriteeriumid toetusid ELi aluseks olevatele väärtustele, milleks on demokraatia, õigusriigi põhimõte, põhiõiguste austamine ning toimiv turumajandus. See sillutas teed ajaloolistele muutustele ning Kesk- ja Ida-Euroopa riikide ühinemisele.

Kümme aastat hiljem, 2003. aasta Thessaloniki tippkohtumisel esitas EL kõigile Lääne-Balkani riikidele ELi liikmesuse kohta selge perspektiivi, mille kohaselt tuleb ühinemiseks täita vajalikud tingimused, mis hõlmavad eelkõige Kopenhaageni kriteeriume ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi tingimusi.

Horvaatia on nimetatud tingimused täitnud. Pärast ühinemislepingu ratifitseerimist kõigi liikmesriikide poolt sai Horvaatiast 1. juulil 2013 Euroopa Liidu 28. liikmesriik. Horvaatia on esimene riik, kes on läbinud stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi. Horvaatia ühinemine on näide laienemisprotsessi ümberkujundavast ja stabiliseerivast mõjust ning ELi nn pehmest jõust.

Aprillis Serbia ja Kosovo* vahel saavutatud ajalooline kokkulepe kinnitab veelgi ELi perspektiivi ja rolli mõju sügavate ajaloohaavade parandamisel. See peegeldab olulisel määral ka mõlema riigi poliitilise juhtkonna julgust. Juunis otsustas Euroopa Ülemkogu alustada ühinemisläbirääkimisi Serbiaga ning nõukogu andis loa alustada ELi ja Kosovo vahel läbirääkimisi stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu sõlmimise üle.

Käesolev aasta on olnud laienemisprotsessis osalevatele riikidele märkimisväärne.

2013. aasta juunis kiitis Montenegro heaks ulatuslikud tegevuskavad, mis käsitlevad kohtusüsteemi ja põhiõigusi ning õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimusi hõlmavaid peatükke. Seda tehti kooskõlas uue lähenemisviisiga, et leida lahendus kõnealustes peatükkides käsitletud probleemidele juba ühinemisprotsessi alguses. Albaanias tähendab erakondadeülene toetus peamistele reformidele, parlamendivalimiste nõuetekohane läbiviimine ja täiendavad meetmed korruptsiooni- ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses seda, et kandidaatriigi staatus on jõudnud käeulatusse. Endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis suudeti aasta esimeses pooles poliitilisele kriisile lahendus leida, kuid endiselt teeb muret eelkõige sõna- ja meediavabaduse olukord. Meetmeid on võetud heanaaberlike suhete parandamiseks. Laiemas kontekstis on oluline saavutada läbimurre ÜRO vahendatavatel riiginime käsitlevatel läbirääkimistel. Bosnias ja Hertsegoviinas takistab ELiga ühinemisel edusammude tegemist ning majanduse väljavaateid poliitilise tahte puudumine reformide rakendamisel ja võimetus rakendada Sejdici-Finci kohtuasjas tehtud otsust.

Türgis tehti edusamme kohtusüsteemi ja muude reformide läbiviimisel ning septembris esitati kauaoodatud demokratiseerimise pakett. Kurdistani Töölisparteiga (PKK) jätkati rahukõnelusi, eesmärgiga lõpetada terroriaktid ja vägivald riigi kaguosas ning leida lahendus kurdi küsimusele. Muret tekitav oli aga viis, kuidas koheldi rahvahulki, kes avaldasid meelt Istanbulis Gezi pargis kavandatud kinnisvaraarenduse vastu. See juhtum rõhutas, et EL peab jätkuvalt jääma reformide läbiviimise võrdluspunktiks.

Islandi uus valitsus on ühinemisläbirääkimised ELiga peatanud ning teatanud, et neid ei jätkata enne, kui on toimunud referendum.

Ühinemisprotsess on täna palju rangem ja laiaulatuslikum kui varem. See peegeldab ELi poliitika arengut ning eelmistest laienemistest saadud kogemusi. Protsess toetub rangetele, kuid õiglastele tingimustele, mille kohaselt sõltub liikmesus meetmetest, mida iga riik kehtestatud kriteeriumide täitmiseks võtab. Varasemate kogemuste põhjal võib öelda, et kõige olulisem on leida kõigepealt lahendus põhiõiguste täitmisega seonduvale.

Praegu on laienemisprotsessi keskmes õigusriigi põhimõtte järgimine. Nõukogu poolt 2011. aasta detsembris kinnitatud uue lähenemisviisi kohaselt peavad riigid lahendama kohtusüsteemireformi ning organiseeritud kuritegevuse ja korruptsioonivastase võitlusega seotud probleemid juba ühinemisläbirääkimiste alguses. Sellega antakse riikidele reformide rakendamisel tulemuste saavutamiseks võimalikult palju aega, tagades nii reformide sügavale juurdumise ning pöördumatuse. Kõnealune uus lähenemisviis on oluline osa Montenegroga kasutatavast läbirääkimisraamistikust ning selle järgi kujundatakse ka meetmed, mida komisjon rakendab laienemisprotsessis osalevate ülejäänud riikide suhtes.

Viimase viie aasta üleilmne majanduskriis on kõigi riikide puhul tõstnud esile vajaduse põhjalikult läbi vaadata ning tugevdada majanduse juhtimist. See kehtib eelkõige Lääne-Balkani riikide kohta, kellest ükski ei ole toimiva turumajandusega riik. Kõiki neid riike mõjutab kõrge töötusemäär, seda eelkõige noorte hulgas. On oluline, et nimetatud riigid tõhustaksid reforme, et naasta jätkusuutliku majanduskasvu teele, ning lahendaksid probleemid, et täita majanduskriteeriumid ning parandada konkurentsivõimet. Käesolevas teatises esitatakse kõnealuse eesmärgi täitmist toetavad ettepanekud, mis hõlmavad muu hulgas riiklike majandusreformi strateegiate ning riikliku finantsjuhtimise tegevuskavade kasutuselevõttu.

Sündmused mitmes kandidaatriigis on esile tõstnud demokraatlike institutsioonide tugevdamise ning selliste kaasavate demokraatlike protsesside tagamise olulisuse, mis toetavad nende institutsioonide tegevust ning jõustavad peamisi demokraatlikke põhimõtteid ning ELi ühiseid väärtusi. Oluline on kodanikuühiskonna tähtsam roll, nagu ka ELiga integreerumist käsitlevad erakondadeülesed platvormid ning täiendavad edusammud valimis-, parlamendi- ja avaliku halduse reformi raames.

Euroopa Liit on rajatud ühistele väärtustele ja põhimõtetele, sealhulgas põhiõiguste austamisele. Kõik Lääne-Balkani riigid ja Türgi peavad teostama täiendavaid reforme, et sõnavabaduse põhimõtete ja vähemuste hulka kuuluvate isikute, sealhulgas romade õiguste kaitse oleks tagatud mitte ainult seadustes, vaid ka igapäevaelus. Teiste haavatavamate rühmade eelkõige seksuaalse sättumuse alusel toimuva diskrimineerimise eest kaitsmiseks on vaja võtta jõulisemaid meetmeid.

Heanaaberlikud suhted ja piirkondlik koostöö on jätkuvalt stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi oluliseks osaks. Eelkõige Serbia ja Kosovo areng on näidanud, et riigid suudavad kooskõlas Euroopa Liidu aluspõhimõtetega teha varasemate konfliktide pärandist ülesaamisel edusamme. Piirkondliku koostöö kaasavaks ja piirkondlikul tasandil juhitavaks muutmiseks tuleb seda täiendavalt tõhustada. Komisjon toetab täielikult Kagu-Euroopa koostööprotsessi ja piirkondliku koostöönõukogu tööd, sealhulgas piirkondliku 2020. aasta strateegi rakendamist. Samuti tuleb jätkata jõupingutusi kandidaatriikide ja liikmesriikide vaheliste kahepoolsete vaidluste lahendamiseks. Kahepoolsed küsimused tuleks lahendada asjaomaste poolte vahel võimalikult kiiresti ning see ei tohiks ühinemisprotsessi kinni hoida.

2014. aastal alustab tegevust teine ühinemiseelse abi rahastamisvahend. EL jätkab II ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kaudu kandidaatriikidele märkimisväärse abi andmist, et aidata neil ühinemiseks ettevalmistusi teha. Ajavahemikuks 2014–2020 ette nähtud vahendid on võrreldavad kehtiva finantsraamistiku raames eraldatuga (11,7 miljardit eurot jooksevhindades). II ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames toetatakse ka piirkondlikku ja piiriülest koostööd. II ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames keskendutakse ühist huvi pakkuvatele valdkondadele, eelkõige õigusriigi valdkonna reformide toetamisele ning nende jätkusuutlikule rakendamisele , demokraatlike institutsioonide ning hea valitsemistava tugevdamisele ja sotsiaal-majanduslikule arengule.

II ühinemiseelne abi rahastamisvahend on ka võimalus kindlustada laienemisstrateegia ja abi peamiste prioriteetide vahel senisest veelgi tihedam seos. II ühinemiseelse abi rahastamisvahendiga võetakse kasutusele mõningad olulised uuendused, näiteks töötatakse piiratud arvul prioriteetsetes valdkondades välja pikaajaline poliitika ja strateegia, mis viiakse vastavusse iga riigi vajaduste ja võimalustega. Seatakse selged eesmärgid ja realistlikud näitajad, mis seotakse mitmeaastase valdkondliku abiga. Kui riigid täidavad vajalikud avaliku sektori finantsjuhtimise normid, saavad nad abi eelarvest, mis on täiendavaks reformide elluviimise stiimuliks. Stiimulid on kättesaadavad riikides, kes on reformide teostamisel edusamme teinud. Kui reformide tulemused on kehvemad, jaotatakse vahendid ümber. Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi programmide haldamise ühtlustamist jätkatakse peamiselt vähemate ja ulatuslikumate projektide kaudu.

Kõigil laienemisprotsessis osalevatel riikidel on selge Euroopa perspektiiv. Liikmesuseks valmistumise edusammud sõltuvad meetmetest, mida iga riik kehtestatud kriteeriumide täitmiseks võtab, võttes aluseks objektiivsuse põhimõtte. See on otsustava tähtsusega laienemisprotsessi usaldusväärsuse ja laienemisprotsessis osalevatele riikidele stiimulite andmise jaoks, et nad jätkaksid kaugeleulatuvate reformide teostamist. Samal ajal on liikmesriikide jaoks oluline pidada koos ELi institutsioonidega teadlikku arutelu laienemispoliitika poliitilise, majandusliku ja sotsiaalse mõju üle. Neil on tähtis roll kodanike teavitamisel laienemispoliitika asjaoludest. Seda tehes tuleb kodanikke teavitada laienemise eelistest, sealhulgas sellega kaasnevast kasust rahu, julgeoleku ning heaolu tagamisel, ning vastata nende küsimustele.

II. Põhiprobleemid

Komisjon rõhutab käesolevas teatises mitmeid Lääne-Balkani riikide ja Türgi ees seisvaid põhiprobleeme: majanduse juhtimine ja konkurentsivõime; õigusriigi põhimõte; demokraatlikku korda tagavate institutsioonide toimimine; põhiõigused ning Lääne-Balkani riikide puhul mineviku pärandist ülesaamine. Nimetatud probleemid on Kopenhaageni kriteeriumide ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi tingimuste täitmisel kesksel kohal. Kõnealuste probleemide lahendamiseks võetavad meetmed täiendavad üksteist vastastikku. Näiteks õigusriigi põhimõtte edendamine ja põhiõiguste tagamine suurendavad õiguskindlust ning aitavad koos sügavama piirkondliku integreerumisega märkimisväärselt kaasa majandusarengu ja konkurentsivõime toetamisele.

a) Majanduse juhtimine ja konkurentsivõime

Viimase kolme aasta jooksul on EL oma majanduse juhtimist märkimisväärselt tõhustanud. Euroopa poolaasta raames koordineerivad liikmesriigid eelarve- ja struktuuripoliitikat, misjärel võtavad liikmesriikide parlamendid vastu eelarved. Laienemisprotsessis osalevate riikidega majandusdialoogi pidamiseks kasutatavaid vahendeid kohandatakse uute probleemide ja ELi koordineerimismehhanismide suhtes järk-järgult. Riikidel on palutud pöörata rohkem tähelepanu oma välispositsiooni jätkusuutlikkusele ning majanduskasvu struktuursetele takistustele. Arvestades asjaolu, et laienemisprotsessis osalevad riigid on ELiga majanduslikult ja rahanduslikult väga tihedalt integreeritud, on praegu oluline käsitleda peamisi vahendeid, mida EL majandusdialoogis kasutab.

ELi läheb ligikaudu 60 % Lääne-Balkani riikide ekspordist. EL on ka kõige suurem välismaiste otseinvesteeringute tegija. Kõikjal, välja arvatud Türgis, domineerivad finantssektoris ELi pangad. Juurdepääs ELi kaupade ja teenuste ühtsele turule on oluliseks majanduskasvu allikaks. Majanduse taastumisel ELis on positiivne mõju ka Lääne-Balkani riikidele. Komisjoni värskeim prognoos näitab, et 2013. aastal peaks Lääne-Balkani riikide majandus kasvama 2 % võrra. Türgi puhul prognoositakse majanduskasvuks 3,2 %, mis tähendab, et riik jõuab pärast 2012. aastal aset leidnud suhtelist langust taas kõrgemate majanduskasvumääradeni.

Tagasihoidlik majanduse taastumine Lääne-Balkani riikides ei taga jätkusuutlikku majanduskasvu ja lähenemist. Kõigis laienemisprotsessis osalevates riikides püsib majandusreformi, konkurentsivõime ja töökohtade loomisega seoses mitmeid märkimisväärseid probleeme.

· Türgi on küll toimiva turumajandusega riik, kuid ükski laienemisprotsessis osalev Lääne-Balkani riik ei ole selle staatuseni veel jõudnud.

· Pettuste ja korruptsiooni ohu vähendamiseks tuleb märkimisväärselt tugevdada avaliku sektori finantsjuhtimissüsteemi.

· Ettevõtjate jaoks ulatuslikuma õiguskindluse tagamiseks ning investorite usalduse suurendamiseks tuleb märkimisväärselt tõhustada õigusriiki.

· Eelarve konsolideerimise toetamiseks, suure välise tasakaalustamatuse ning kõrge töötusemäära (Lääne-Balkani riikides keskmiselt üle 20 %) vastu võitlemiseks tuleb tähtsustada struktuurireforme ja parandada konkurentsivõimet. Riikides esineb suuri piirkondlikke erinevusi; maapiirkondades on töötusemäär kõrgem.

Kõigepealt majanduse põhinäitajate parandamiseks ning majanduskriteeriumide täitmiseks nähakse laienemisprotsessis osalevate riikide jaoks ette uus lähenemisviis. Riikidel palutakse tõhustada majanduspoliitikat ning valitsemist riiklike majandusreformi strateegiate koordineeritud ettevalmistamise kaudu. Strateegiad peaksid hõlmama kahte põhielementi: makromajanduslikku ja eelarveprogrammi ning struktuurireformide ja konkurentsivõime programmi. Neid käsitletakse nii riikidega peetavate kahepoolsete kui ka mitmepoolsete dialoogide raames.

· Makromajanduslikku ja eelarveprogrammi koostatakse jätkuvalt olemasolevate vahendite kaudu, milleks on kandidaatriikide ühinemiseelsed majandusprogrammid ning potentsiaalsete kandidaatriikide majandus- ja eelarveprogrammid. Järelevalve tõhustamiseks kutsutakse majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu, kus osalevad ka kandidaatriikide ministrid, üles andma riigipõhiste soovituste kaudu sihtotstarbelisemaid poliitilisi suuniseid ning teostama meetmete rakendamise iga-aastast läbivaatamist ning kokkuvõtet.

· Uue elemendina palutakse riikidel töötada välja struktuurireformide ja konkurentsivõime programmid. Kõnealused programmid koostatakse samaaegselt eelarvekavadega, kuid vaadatakse seejärel läbi asjaomaste stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu alusel loodud asutustes, eelkõige tööstuse, konkurentsi, siseturu, teadustöö, hariduse, transpordi, energeetika ja keskkonna valdkonnas. Lisaks sellele kasutab komisjon sügisesi eduaruandeid selleks, et anda selgeid juhiseid reformide kohta, mis on vajalikud majanduskriteeriumide täitmisel täiendavate edusammude tegemiseks.

Komisjon osaleb ka laienemisprotsessis osalevate riikidega peetavas avaliku sektori finantsjuhtimist käsitlevas dialoogis, mille raames toetatakse muu hulgas majanduskriteeriumide täitmiseks tehtavaid edusamme. Riigid peavad koostama kõnealust valdkonda käsitlevad tegevuskavad, mille üle teostab järelevalvet komisjon. Edusammud tõhusa avaliku sektori finantsjuhtimise suunas võimaldavad II ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames anda ka valdkondlikku eelarvetoetust.

Komisjon jätkab kõnealuse lähenemisviisi kasutamist tihedas koostöös asjaomaste rahvusvaheliste finantseerimisasutustega ning annab sellega seoses ulatuslikku piirkondlikku tehnilist abi. Komisjoni soovitused majanduskriteeriumide kohta annavad suuniseid nimetatud tehnilise abi ulatuse kohta.

Muud konkurentsivõimet, investeeringuid, majanduskasvu ja töökohtade loomist edendavad meetmed

Komisjoni toetus Lääne-Balkani riikide jätkusuutlikule arengule on ulatuslikum kui vaid makromajanduslik stabiliseerimine ja toimiva turumajanduse saavutamine. Komisjon on alates kriisi algusest öelnud, et keerulise sotsiaal-majandusliku olukorra parandamiseks ja eelkõige kõrge töötusemäära vähendamiseks on vaja rohkem ära teha. Komisjon on rõhutanud ka vajadust toetada investeeringuid Lääne-Balkani riikide infrastruktuuri. Piiriüleseid transpordi-, energia- ja sidevõrke ei ole piisavalt arendatud. Võttes arvesse Lääne-Balkani riikide suurust, on integratsioon väga tähtis. Piirkondlik majanduskoostöö on tunnistatud üheks majanduskasvu saavutamise võimaluseks ning poliitilise koostöö ja heanaaberlike suhete aluseks. Teenuskaubanduse kavandatud liberaliseerimine Kesk-Euroopa vabakaubanduspiirkonnas toetaks seda eesmärki veelgi. Maapiirkondades inim- ja füüsilise kapitali arendamine ning põllumajandus- ja toiduainetesektoris ELi normide kasutuselevõtmine aitab kaasa piirkondliku põllumajandussektori konkurentsivõime parandamisele.

Komisjon on juba alustanud Türgi ja Serbiaga tööhõivet ja sotsiaalreformi käsitlevat uut dialoogi. Sellele järgnevad dialoogid endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ja Montenegroga. Potentsiaalsete kandidaatriikide sotsiaal-majanduslik olukord on palju raskem kui kandidaatriikides ning täiendavat abi on vaja anda haldussuutlikkuse tõhustamiseks, et võimaldada uues protsessis osalemist. Potentsiaalsed kandidaatriigid kaasatakse uude dialoogi järk-järgult. Laiaulatuslik tehniline abi on kavandatud 2014. aastasse, selle pearõhk on asetatud potentsiaalsetele kandidaatriikidele. Eesmärgiga vähendada oskustööliste nappust ning tõhustada haridussüsteemi, jätkab komisjon Lääne-Balkani riikide haridus- ja koolitusplatvormi arendamist.

Thessaloniki tegevuskava raames loodud piirkondlikud rühmad on hakanud piirkondliku koostöönõukogu egiidi all tegelema strateegia „Euroopa 2020” prioriteetide ellu viimisega. Koostamisel on piirkondlik 2020. aasta strateegia. Rohkem tuleb ära teha praegu hajutatud piirkondlike rühmade teadlikkuse ja suutlikkuse suurendamiseks, et nad saaksid osaleda eksperdihinnangute koostamisel ning anda soovitusi. Piirkondlik koostöönõukogu peab välja töötama avaliku järelevalvemehhanismi. Komisjon jälgib rühmade ja järelevalvemehhanismi töö tulemusi majandusdialoogi ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kavandamise raames.

Majanduskriteeriumide täitmisele viivaid reforme toetatakse ka Lääne-Balkani investeerimiskeskkonna kaudu. Lääne-Balkani investeerimiskeskkond mängib üha tähtsamat rolli selliste investeeringute ettevalmistamisel ning toetamisel, mida on majanduskasvu ja töökohtade loomise edendamiseks kõige rohkem vaja. Komisjon, kahepoolsed rahastajad ning rahvusvahelised finantseerimisasutused toetavad Lääne-Balkani investeerimiskeskkonna raames aastas 4 miljardi euro ulatuses investeeringuid transpordi-, energia-, keskkonna, kliimamuutuste, sotsiaal- ja erasektori / VKEde arendamisse. Komisjon kaasrahastab Lääne-Balkani VKEde platvormi, mille eesmärk on tagatiste ja riskikapitali abil parandada VKEde juurdepääsu rahastamisele.

ELi ja laienemisprotsessis osalevate riikide vahel transpordi- ja energiaühenduste parandamine saab olema oluliseks prioriteediks, mille abil edendada jätkusuutlikku majanduskasvu, töökohtade loomist, kaubandust ja kultuurivahetust. Komisjon rõhutab üleeuroopalise energiainfrastruktuuri edasiarendamise ja energiaühendusega koostöö tegemise olulisust. Tulevases transpordiühenduse asutamislepinguga edendatakse maismaatranspordi turgude ja infrastruktuuri integratsiooni, aidates sellega Lääne-Balkani riikidel rakendada ELi maismaatranspordi standardeid. Komisjon on vaadanud läbi ELi üleeuroopalise transpordi- (TEN-T) ja energiavõrgu (TEN-E), et parandada ühendusi laienemis- ja naabruspoliitikaga hõlmatud riikidega. Sellega seoses on komisjon üleeuroopalise energiavõrgu infrastruktuuri arendamiseks heaks kiitnud ühist huvi pakkuvate projektide loetelu. Energiaühenduse ministrite järgmisel kohtumisel tuleks vastu võtta energiaühenduse huvides olevate projektide loetelu.

Edendatakse koostööd Türgiga, võttes arvesse selle strateegilist asukohta ja potentsiaali energiatarnekeskusena. 2013. aastal ratifitseeris Türgi Trans-Anatoolia torujuhtme lepingu, eesmärgiga ühendada kõnealune torujuhe Trans-Aadria torujuhtmega, mille abil hakatakse maagaasi Türgi kaudu Kaspia merest ELi tarnima. Kõnealuses kontekstis lihtsustaksid ELi ja Türgi energiakoostöö tugevdamine ning sellest tulenev edu ühinemisläbirääkimistel edusammude tegemist ELi ja Türgi energiaturgude ühendamisel ja integreerimisel. Komisjon ootab Maailmapanga teostatud ELi ja Türgi tolliliitu käsitleva hindamise tulemusi. Kõnealuses Euroopa Komisjoni tellitud hindamises antakse soovitusi tolliliidu toimivuse parandamise ja rakendusala võimaliku laiendamise kohta.

Eespool nimetatud probleemide lahendamise toetamiseks võtab komisjon järgmisi meetmeid:

- kutsub laienemisprotsessis osalevaid riike üles koostama riiklikke majandusreformi strateegiaid, mis koosneksid kahest põhielemendist: olemasolevast makromajanduslikust ja eelarveprogrammist ning uuest struktuurireformide ja konkurentsivõime programmist. Kõnealuse protsessi tulemusena koostatakse riigipõhised soovitused ning selged juhised meetmete kohta, mis on vajalikud toimivaks turumajanduseks saamisel ja konkurentsivõime parandamisel täiendavate edusammude tegemiseks;

- algatab riikidega dialoogi vajalike meetmete kohta, mille abil täita avaliku sektori finantsjuhtimise standardeid ja mis valmistab ette pinda II ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames antavale võimalikule eelarvetoetusele;

- annab tihedas koostöös teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega laiaulatuslikku tehnilist abi.

Ajavahemikus 2007–2013 on valitsuste haldussuutlikkuse parandamiseks riiklike vahendite haldamise, majandus- ja eelarvepoliitika ning statistika ja riigipankade haldussuutlikkuse valdkonnas eraldatud kuni 190 miljonit eurot ühinemiseelset abi.

Komisjon jätkab II ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames majanduskriteeriumide täitmist ning sotsiaal-majanduslikku arengut tagavate reformide toetamist. Seda tehakse muu hulgas Lääne-Balkani investeerimiskeskkonna kaudu, prioriseerides ELi ja laienemisprotsessis osalevate riikide vaheliste transpordi- ja energiaühenduste parandamist ning andes tehnilist abi majanduse juhtimise toetamisele, tööhõivet ja sotsiaalküsimusi käsitlevale dialoogile, piirkondliku koostöönõukogu 2020. aasta strateegiat käsitlevatele eesmärkidele ning põllumajanduse ja maaelu arendamisele.

b) Õigusriigi põhimõte

Õigusriigi põhimõte on ELi aluseks olev põhiväärtus, mille kaitsmine on üks Euroopa Liidu peamistest ülesannetest. Nii on see olnud alates ELi loomisest kuni laienemise viimaste etappideni. Õigusriigi põhimõte on jätkuvalt ELi prioriteet, mis asub ühinemisprotsessi keskmes ning moodustab Kopenhaageni poliitiliste kriteeriumide vundamendi. Liiduga ühineda soovivad riigid peavad juba varajases etapis looma õigusriigi põhimõtet toetavad korrektselt toimivad tuumikinstitutsioonid ning neid edendama. Õigusriik toetab ettevõtluskeskkonda, pakkudes ettevõtjatele õiguskindlust ning stimuleerides investeeringuid, töökohtade loomist ning majanduskasvu. Organiseeritud kuritegevuse ja korruptsioonivastane võitlus on kuritegevuse poliitilisse, õigus- ja majandussüsteemi sissetungi tagasilöömisel otsustava tähtsusega. Enamikus laienemisprotsessis osalevates riikides on vaja teostada kaasavaid, läbipaistvaid ja põhjalikke kohtusüsteemi reforme, mille eesmärk on tagada sõltumatu, erapooletu, tõhus ja vastutusvõimeline kohtusüsteem. Erilist tähelepanu tuleb pöörata kohtunike hindamise ja distsiplinaarmenetlustele. Samuti on vaja luua tõhusamad korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise raamistikud, sest kõnealused kuritegevuse liigid on mitmes laienemisprotsessis osalevas riigis jätkuvalt tõsiseks probleemiks. Jõupingutusi on vaja teha märkimisväärsete tulemuste saavutamiseks kõikidel tasanditel, sealhulgas kõrgemal tasemel esineva korruptsiooni juhtumite tõhusal, tulemuslikul ja erapooletul uurimisel, nende eest süüdistuse esitamisel ja neid käsitlevate kohtuotsuste tegemisel.

Viisanõude kaotamise protsess on andnud Lääne-Balkani riikidele stiimuli võtta olulisi meetmeid, et reformida aspekte, mis on viisanõude kaotamise protsessiga kõige tihedamalt seotud. Need reformid on tugevdanud sisejuhtimist. Kõnealused riigid peavad kõnealuste reformide kindlustamiseks oma jõupingutusi tõhustama ning rakendama meetmeid, et vältida lihtsustatud viisarežiimi kuritarvitamist, nagu komisjon viisanõude kaotamise järgset järelevalvet käsitlevas aruandes rõhutas ja soovitas. Komisjon esitab neljanda aruande viisanõude kaotamise järgse järelevalve kohta 2013. aasta lõpuks. Rände- ja piirihaldusküsimuste lahendamist jätkatakse sobivas keskkonnas, nagu näiteks stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu pakutav raamistik, ning samuti 24. peatükis, mis käsitleb õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimusi.

Kohtusüsteemi ja põhiõigusi ning õigust, vabadust ja turvalisust käsitlevate ühinemisläbirääkimiste suhtes on rakendamisel uus lähenemisviis. Saadud kogemustele toetudes võetakse uue lähenemisviisi raames eesmärgiks saavutada kogu läbirääkimisprotsessi vältel häid tulemusi reformide rakendamisel. Kõnealuste küsimuste arutamine läbirääkimiste algetapis annab laienemisprotsessis osalevatele riikidele võimalikult palju aega tagada, et reformid on sügavalt juurdunud ja pöördumatud. Uut lähenemisviisi kohaldatakse praegu läbirääkimistes Montenegroga, kes on kõnealuseid peatükke käsitlevate läbirääkimiste alustamiseks koostanud laiaulatuslikud tegevuskavad. Alates 2013. aasta juunis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisest on uus lähenemisviis täielikult integreeritud Serbia läbirääkimisraamistikku ning praegu on käimas 23. ja 24. peatüki läbivaatamine.

Õigusriigi põhimõte on põhiteemaks ka ELi suhetes teiste laienemisprotsessis osalevate riikidega. Komisjoni kõrgetasemelises ühinemisdialoogis endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigiga on õigusriigi põhimõte jätkuvalt arutlusel. Mitmed komisjoni 2010. aasta arvamuse põhiprioriteedid, mis on Albaaniaga peetavate ühinemisläbirääkimiste alustamise eeltingimusteks, käsitlevad õigusriigi põhimõtet. Komisjon toetab kohtusüsteemi reformi Bosnia ja Hertsegoviinaga peetava õigusküsimusi käsitleva struktureeritud dialoogi kaudu ning peab Kosovoga õigusriigi teemal struktureeritud dialoogi, milles keskendutakse organiseeritud kuritegevuse ja korruptsioonivastasele võitlusele ning kohtusüsteemi reformile. Õigusriigi põhimõte kuulub ka Türgiga tehtava koostöö positiivse tegevuskava prioriteetide hulka.

Eespool nimetatud probleemide lahendamise toetamiseks võtab komisjon järgmisi meetmeid:

- rakendab Montenegro ja Serbia puhul uut lähenemisviisi peatükkide „Õigussüsteem ja põhiõigused” ning „Õigus, vabadus ja turvalisus” suhtes ning jätkab õigusriigi põhimõtte prioriseerimist teiste ühinemisprotsessis osalevate riikidega peetavate suunatud dialoogide kaudu;

- tõhustab koordineerimist asjaomaste Euroopa ametite vahel (Europol, Eurojust ja Frontex) ning ergutab kõnealuste ametite ja laienemisprotsessis osalevate riikide vahelist koostööd, sealhulgas Europoliga koostöökokkulepete sõlmimist,

- tugevdab toetust õigusriigi põhimõtte järgimisega seotud reformidele II ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kaudu nii riiklikul kui ka piirkondlikul tasandil, teostab kõnealustes olulistes valdkondades reforme ning tagab organiseeritud kuritegevuse ja korruptsioonivastast võitlust käsitlevate heade tavade tulemusliku vahetuse.

Ajavahemikus 2007–2013 anti õigusvaldkonna, kohtunike sõltumatuse, korruptsiooni- ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse ning piirihalduse ja turvalisuse parandamiseks enam kui 800 miljonit eurot ühinemiseelset abi. II ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kaudu töötatakse välja valdkondlikud strateegiad, mille raames keskendutakse eelkõige sõltumatu, tõhusa ja professionaalse kohtunikkonna väljaarendamisele ning riikliku ja piirkondliku tasandi tugeva raamistiku väljatöötamisele, organiseeritud kuritegevuse ja korruptsioonivastases võitluses heade tulemuste saavutamise toetamisele. See hõlmab seejuures ennetavaid meetmeid ning õiguskaitseasutustele tõhusate õigus- ja uurimisvahendite andmist, eelkõige finantsuurimiste tegemise suutlikkuse tagamiseks.

c) Demokraatlikku korda tagavate institutsioonide toimimine

Kopenhaageni poliitiliste kriteeriumide kohaselt peavad kandidaatriigid saavutama demokraatlikku korda tagavate institutsioonide stabiilsuse. Põhiinstitutsioonide, nagu parlamendi, valitsuse või avaliku halduse korrektne toimimine on otsustava tähtsusega. Institutsioonide ja avaliku halduse läbipaistvust, usaldusväärsust ning tõhusust, sealhulgas ulatuslikumat keskendumist kodanike ja ettevõtjate vajadustele, tuleb prioriseerida enamikus laienemisprotsessis osalevates riikides. Rohkem tuleb ära teha osalusdemokraatia tugevdamiseks ning ELiga seotud reformide jaoks riiklike platvormide loomiseks, millega luuakse erakondade ja laiemalt kogu ühiskonna vahele konsensus, mille alusel toetada olulisi reforme. Riigid peavad saavutama ka kesk-, regionaal- ja kohaliku tasandi valitsusüksuste vahel sobiva tasakaalu, mis toetaks kõige paremini reformide rakendamist ja kodanikele teenuste osutamist. Piirkondlike ja kohalike ametiasutuste roll ELi eeskirjadega vastavusse viimisel ning nende edasisel kohaldamisel on samuti väga oluline.

Demokraatlikud institutsioonid on mitmes laienemisprotsessis osalevas riigis jätkuvalt nõrgalt arenenud. Puudub konsensuse saavutamise traditsioon ning riikide parlamentide ülesanded on korralikult välja töötamata. Demokraatia kujutab endast enamat kui vaid vabade ja ausate valimiste korraldamist. Demokraatia aluseks on tugevad usaldusväärsed institutsioonid ja riikide parlamentide ümber koondunud osalusprotsessid. Parlamentaarset kontrolli kahjustab sageli õigusaktide puhul kiirmenetluste liigne kasutamine, nõrgad parlamendikomisjonide süsteemid ja menetlused ning ebapiisav sidusrühmadega konsulteerimine ja ekspertide minimaalne kaasatus.

Valimisi nähakse liiga sageli võimalusena saada riiklike institutsioonide üle poliitiline kontroll suuremas ulatuses, kui tavaliselt valitsuse vahetusega kaasneva poliitilise võimu üleandmise raames eeldatakse. Paljudel juhtudel on isegi suhteliselt madala tasandi avaliku halduse ametikohad politiseeritud. See kahjustab nii ametiasutuste suutlikkust kui ka usaldusväärsust. Avaliku halduse reform, sealhulgas avaliku teenistuse professionaalsemaks muutmine ning depolitiseerimine, on otsustava tähtsusega. Äärmiselt tähtis on võimetel põhineva värbamise kinnistamine, korruptsioonivastane võitlus ja asjakohaste haldusmenetluste tagamine, sealhulgas inimressursside suhtes.

Kodanikuühiskond, kodanikud ja eelkõige noored on sageli igapäevapoliitikas liiga marginaalsel positsioonil. Otsustajate ja sidusrühmade vahelist dialoogi tuleb edasi arendada. Toimiv kodanikuühiskond on iga demokraatliku süsteemi keskne osa. Selline kodanikuühiskond aitab edendada poliitilist vastutust ja sotsiaalset ühtekuuluvust, süvendada mõistmist ühinemisega seotud reformide suhtes ja suurendada kodanike kaasatust reformiprotsessi. Samuti aitab see kaasa leppimise saavutamisele konfliktide poolt lõhestatud ühiskondades. Mõnedel juhtudel tuleb luua toetavam ja soodustavam keskkond, mis parandab poliitilise dialoogi tingimusi ja erapooletut osalust otsustamisprotsessis, millele on toeks sõltumatute riiklike statistikaasutuste koostatud kvaliteetne statistika. Tagada tuleb selliste oluliste asutuste nagu ombudsmani ja riiklike auditeerimisasutuste sõltumatus ning tõhusus. Samuti tuleb nõuetekohaselt täita nende soovitusi.

Eespool nimetatud probleemide lahendamise toetamiseks võtab komisjon järgmisi meetmeid:

- teeb valimis- ja parlamendireformi toetamiseks intensiivsemat koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu Euroopa Nõukogu, OSCE/ODIHR ja OECD (SIGMA); jätkab piirkonna riikide ning ELi liikmesriikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi vahel parlamentidevahelise koostöö edendamist;

- suurendab ühinemisprotsessi käigus avaliku halduse reformile määratud prioriteetsust, pöörates erilist rõhku läbipaistvusele, depolitiseerimisele ning võimetel põhinevale värbamisele;

- keskendub senisest enam kodanikuühiskonnale, sealhulgas suutlikkuse suurendamisele, kodanikuühiskonda soodustava keskkonna loomisele ning sidusrühmade suuremale kaasamisele reformidesse, muu hulgas valitsuse meetmete ja kulutuste suurema läbipaistvuse kaudu;

- edendab Montenegro positiivsele näitele toetudes laiaulatuslikku ühinemisprotsessis osalemist ning asjaomaste dokumentide käsitlemisel maksimaalset läbipaistvust.

Ajavahemikus 2007–2013 anti muu hulgas riikide parlamentide, ombudsmanide ja riiklike auditeerimisasutuste suutlikkuse suurendamiseks enam kui 30 miljonit eurot ühinemiseelset abi. Samal ajal on kodanikuühiskonna organisatsioone toetatud ühinemiseelse abi rahastamisvahendist kokku ligikaudu 190 miljoni euroga ning demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendist 35 miljoni euroga. Komisjon toetab II ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kaudu demokraatlike institutsioonide, hea valitsemistava, sealhulgas ombudsmani institutsiooni ning avaliku halduse reformi tõhustamist, seda muu hulgas eespool nimetatud valdkondade mestimisprojektides. Komisjon uurib ka võimalusi, kuidas anda poliitikakujundajate, ametnike ja juhtide järgmisele põlvkonnale rohkem õigusi ja tuge, seda muu hulgas senisest sihtotstarbelisemate külastusprogrammide ja võimaliku ELi stipendiumisüsteemi kaudu. Komisjon jätkab ka muu hulgas kodanikuühiskonna naabrusrahastu kaudu kodanikuühiskonna suutlikkuse suurendamise toetamist ning edendab II ühinemiseelse abi rahastamisvahendi strateegilises rahastamises kodanikuühiskonna rolli.

d) Põhiõigused

Kodaniku-, poliitilised, sotsiaalsed ja majanduslikud õigused ning vähemuste hulka kuuluvate inimeste õigused kuuluvad enamikus laienemisprotsessis osalevates riikides olulisemate probleemide hulka. Põhiõigused on laienemisprotsessis osalevate riikide õigusaktides üldjoontes tagatud, kuid praktikas neid ei rakendata. Naiste olukorra parandamiseks, soolise võrdõiguslikkuse tagamiseks ning laste õiguste rakendamiseks ja puuetega inimeste toetamiseks on vaja rohkem ära teha.

Mitmes laienemisprotsessis osalevas riigis valmistab jätkuvalt tõsist muret sõnavabaduse tegelik tagamine. Lisaks sellele elavad rasketes tingimustes etnilised vähemused ja eelkõige romad, seda vaatamata nende õigusi toetavate õigusraamistike olemasolule. On oluline luua sellistes valdkondades nagu audiovisuaalmeedia, sport, poliitika, haridus ja internet esinevate teatavate rassismi ja ksenofoobia vormide ja väljenduste vastu võitlemise sidus raamistik. Levinud on ka diskrimineerimine seksuaalse sättumuse alusel. Nimetatud haavatavad rühmad kannatavad ka ühiskondliku vaenulikkuse all, mis võib väljenduda vaenuõhutamise, vägivalla või hirmutamisena.

Käesoleva aasta teatises asetab komisjon erilise rõhu sõnavabadusele, romade olukorrale ning homo-, bi- ja transseksuaalsete ning mõlemasooliste isikute õigustele. Komisjon teeb kõnealuseid põhiõigusi käsitlevates küsimustes tihedat koostööd asjaomaste rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonidega, nagu Euroopa Nõukogu ja OSCE. Komisjon teeb kandidaatriikidele ettepaneku osaleda ELi Põhiõiguste Ameti töös vaatlejatena, eesmärgiga toetada nende jõupingutusi põhiõiguste täieliku järgimise tagamisel.

- Sõnavabadus

Komisjon on ELiga ühinemise protsessi ning finants- ja tehnilise toetuse raames rõhutanud sõna- ja meediavabadust. 2013. aasta juunis korraldas komisjon koos Euroopa Parlamendiga konverentsi „Speak-up!2” , mis koondas sadu olulisi meedia, kodanikuühiskonna ja ametiasutuste sidusrühmi.

Ühinemisprotsessis osalevaid riike iseloomustab tavaliselt pluralistlik meediamaastik. Konverents „Speak-Up!2” tõstis aga esile mitu olulist probleemi, millele tuleks kiiresti lahendus leida. Ajakirjanike vastu suunatud hirmutamis- ja vägivallajuhtumite arv kasvab pidevalt, mis sunnib ajakirjanikke enesetsensuurile. Ametiasutused peavad tõhustama jõupingutusi uute ja varasemate juhtumite uurimisel ning tagama, et süüdlaste suhtes rakendataks hoiatavaid sanktsioone. Laimu dekriminaliseerimise kaudu tehti Kagu-Euroopas vaba ja kriitilise ajakirjanduse kaitsel oluline samm. Ajakirjanike vastu kohtumenetluste algatamine siiski jätkub. Riigivõimu kuritarvitamise vältimiseks tuleb kohtunikkonda arendada ja koolitada.

Poliitiline sekkumine meediavabadusse on jätkuvalt tõsine probleem. Avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide poliitilise ja finantsilise sõltumatuse tagamiseks Lääne-Balkani riikides tuleb teha suuremaid jõupingutusi. Seda on kõige parem tagada jätkusuutliku rahastamise, nõukogu liikmete määramist käsitlevate läbipaistvate eeskirjade ning vajalike reformide teostamiseks võetavate riiklike kohustuste abil. Suures osas laienemisprotsessis osalevates riikides ei toimi reguleerivad asutused rahuldaval tasemel. Lisaks sellele puudub toimiv ajakirjanduse eneseregulatsioon ning meediakanalid peavad oma sisejuhtimise tõhustamiseks tegema jõupingutusi. Samuti tuleb võidelda meediale avalduva mitteametliku majandusliku survega, seda muu hulgas meediakanalite omandilise kuuluvuse läbipaistvamaks muutmisega , millega välditakse omandi liigset kontsentratsiooni, ning riiklikke reklaamihankeid käsitlevate läbipaistvate eeskirjadega. Samuti tuleb meediakanalites korrektselt rakendada tööõigust.

Kõnealuste probleemide lahendamise toetamiseks võtab komisjon järgmisi meetmeid:

- edendab sõna- ja meediavabadust ning rõhutab ELi liikmesuse olulisust laienemisprotsessis osalevate riikidega peetavate regulaarsete poliitiliste dialoogide kaudu;

- sõna- ja meediavabadus on esmatähtsana järjekindlalt tagatud kohtusüsteemi ja põhiõigusi käsitleva 23. peatüki ning infoühiskonda ja meediat käsitleva 10. peatükiga;

- annab alates 2014. aastast välja uuriva ajakirjanduse preemiat.

Ajavahemikus 2007–2013 anti riikidele sõnavabadusega seotud probleemide lahendamiseks enam kui 27 miljonit eurot ühinemiseelset abi. Komisjon töötab II ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames ning koostöös peamiste partneritega (nt Euroopa Nõukogu, OSCE, OECD) välja sõnavabaduse kaitseks antava ELi finantsabi pikemaajalise visiooni.

- Romad

Euroopas elab ligikaudu 10 kuni 12 miljonit romat, kellest umbes 4 miljonit asub Türgis ja 1 miljon Lääne-Balkani riikides. Enamiku roma kogukondade olukord kogu Euroopas tekitab tõsist muret. Romad satuvad väga sageli rassismi ning diskrimineerimise ja sotsiaalse tõrjutuse ohvriks ning nad elavad sügavas vaesuses ning neil puudub piisav juurdepääs tervishoiule, haridusele ja koolitusele, eluasemele ning tööhõivele. Nende ees seisvate raskete tingimuste tõttu lahkuvad paljud kõnealusest piirkonnast ning otsivad varjupaika mitmes ELi riigis. Enamik neist varjupaigataotlustest lükatakse tagasi. Olukord ei ole jätkusuutlik.

Alates 2011. aastast on ELi tasandil loodud romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistik. Keskendudes romade vaesuse, sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise vähendamisele, on kõnealuse raamistiku eesmärgid ja põhimõtted võrdselt olulised kõigi nende laienemisprotsessis osalevate riikide jaoks, kus romade sotsiaalse ja majandusliku kaasatuse tagamiseks ning romasid käsitlevate riiklike strateegiate väljatöötamiseks ning nende piisava rakendamise, nendega seotud järelmeetmete võtmise ning järelevalve tagamiseks tuleb palju rohkem ära teha. Romade kaasamine peab saama riiklikuks prioriteediks, ja seda mitte ainult paberil, vaid kohapeal võetavate reaalsete meetmete kaudu , millega suurendatakse juurdepääsu haridusele, edendatakse tööhõivetja parandatakse tervishoiu- ning elutingimusi, eelkõige selleks, et tagada juurdepääs sellistele kommunaalteenustele nagu veevärk ja elekter. Romade puhul tuleb lahendus leida isikutunnistuste ja registreerimisega seotud probleemidele.

Romade kaasamine on jätkuvalt oluline eesmärk ning juhul kui selle saavutamiseks midagi ette ei võeta, muutub see üha raskemaks poliitiliseks probleemiks. Probleemile tuleb läheneda koordineeritud lähenemisviisist lähtudes, mis toetub kõigil tasandeil tugevale poliitilisele tahtele, mida väljendavad eelkõige asjaomaste riikide kohalikud omavalitsused ja valitsused, ning ülejäänud elanikkonna mõtteviisi muutusele. Oma roll on täita ka romade juhtidel, kes peaksid edendama kodanike registreerimist, tagama osalemise kohustuslikus hariduses ning piirama varjupaigataotlejate vooge. Kohalikud omavalitsused peavad olema valmis koolikohustuse täitmise kontrollimiseks ning murdma ülejäänud elanikkonna vastuseisu ühise õppetöö suhtes, sidudes selleks sotsiaaltoetuste maksmise kooliskäimisega.

Komisjon teeb iga laienemisprotsessis osaleva riigiga tihedat koostööd, et vaadata läbi romade kogukonna kaasamise edendamiseks võetud peamiste kohustuste rakendamisel tehtud edusammud. Parandada tuleb laienemisprotsessis osalevates riikides romade toetuseks tehtava töö sidusust ELi tasandil võetavate meetmetega.

Eespool nimetatud probleemide lahendamise toetamiseks võtab komisjon järgmisi meetmeid:

- toetab ja julgustab 2011. aastal toimunud seminaride siseriiklike järelkohtumiste korraldamist, mille raames riikide järelevalvekomisjonid kontrollitavad rangelt tegevust käsitlevate otsuste rakendamist;

- suurendab ja suunab romadele suunatud rahastu kaudu paremini ühinemiseelse abi rahastamisvahendi toetusi, et rahastada siseriiklikel seminaridel kokku lepitud meetmeid, ning teeb tõhusamat koostööd teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega;

- korraldab 2014. aastal Brüsselis romasid ja edasisi samme käsitleva konverentsi, mille raames antakse romade kaasamisel innovaatilisi ja edukaid projekte teostanud valitsusvälistele organisatsioonidele ka auhinnad.

Ajavahemikus 2007–2013 anti laienemisprotsessis osalevates riikides romade sotsiaalse kaasatuse ja integratsiooni toetamiseks, sealhulgas elutingimuste parandamiseks, enam kui 100 miljonit eurot ühinemiseelset abi. II ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kaudu suunab komisjon tõhusalt vahendite kasutamist ning tugevdab strateegilist koostööd väliste sidusrühmadega, määrates seejuures kindlaks parimad tavad ning neid edasi arendades. Esmatähtsaks peetakse projekte, mis otseselt mõjutavad iga roma elu, eriline tähelepanu on suunatud haridusele ja sotsiaalsele kaasatusele.

- Homo-, bi- ja transseksuaalsed ning mõlemasoolised isikud

Homofoobia, diskrimineerimine ja seksuaalse sättumuse või soolise identiteedi alusel toimepandavad vihakuriteod on Lääne-Balkani riikides ning Türgis siiani laialt levinud nähtused. Seda põhjustavad osaliselt puudulikud õigusraamistikud, kuid samuti kehtivate õigussätete ebajärjekindel rakendamine. Õiguste rikkumised hõlmavad diskrimineerimist sellistes valdkondades nagu tööhõive ja haridus, teatavate ametiasutuste võimetus jõustada sõna- ja kogunemisvabadust, vaenuõhutamine, hirmutamine ning füüsiline vägivald, isegi mõrvad.

2013. aasta juunis võttis EL vastu suunised, mis käsitlevad homo-, bi- ja transseksuaalsete ning mõlemasooliste isikute kõigi inimõiguste kasutamise edendamist ja kaitset, et anda juhiseid ELi välismeetmete võtmiseks kõnealuses valdkonnas. Edukas strateegia, mida laienemisprotsessis osalevates riikides kõnealuse valdkonna puhul kasutada, nõuab asjaomastelt valitsustelt, kohalikelt omavalitsustelt, õiguskaitseasutustelt ning ELilt tugevat poliitilist sihikindlust. Laienemisprotsessis osalevate riikide ametiasutused võivad täita olulist rolli, et muuta homo-, bi- ja transseksuaalseid ning mõlemasoolisi isikuid käsitlevat ühiskondlikku mõtteviisi, mis on sageli parimal juhul ambivalentne ning halvimal juhul vaenulik.

Türgis ja endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis tuleb kiiremas korras laiendada diskrimineerimisvastaste õigusaktide reguleerimisala, et see hõlmaks seksuaalset sättumust ning soolist identiteeti. Vihakuritegusid käsitlevad õigusaktid puuduvad siiani enamikus riikides. Tuleb koolitada õiguskaitseasutuste ja ombudsmani institutsioonide töötajaid, kohtunikke ning ajakirjanikke, et suurendada teadlikkust uutest õigusaktidest, tagada nende korrektne rakendamine ning parandada mõistmist. Riigid peavad püüdlema vaenuõhutamise, vägivalla ja hirmutamise suhtes nulltolerantsi kehtestamise suunas, võtma kõigepealt meetmeid varasemate juhtumite lahendamiseks ning olema valmis rangelt reageerima uutele juhtumitele. Riigid peavad võtma meetmeid võitlemaks stereotüüpide ja valeinformatsiooniga, muu hulgas haridussüsteemis. Diskrimineerimise põhjendamiseks ei või kasutada usulisi või kultuurilisi väärtusi. Kogunemis- ja sõnavabadust tuleks kaitsta muu hulgas geiparaadidesse asjakohase suhtumise kaudu, sealhulgas Serbias, kus selleaastane paraad keelati kahetsusväärselt turvakaalutlustel kolmandat aastat järjest ära.

Eespool nimetatud probleemide lahendamise toetamiseks võtab komisjon järgmisi meetmeid:

- suurendab poliitilist toetust ja nähtavust, tagades muu hulgas, et kõnealuste küsimustega tegeletakse süstemaatiliselt laienemisprotsessis osalevate riikidega peetavatel asjaomastel foorumitel ning ühinemisläbirääkimistel, seades selgemaid poliitilisi eesmärke ning tõhustades järelevalvet ning järelmeetmeid;

- organiseerib 2014. aastal kõrgetasemelise homo-, bi- ja transseksuaalseid ning mõlemasoolisi isikuid käsitleva konverentsi, mille eesmärk on saada ülevaade hetkeolukorrast ning tehtud edusammudest, jagada parimaid tavasid ning võtta vastu järeldused;

- parandab strateegilist koostööd väliste sidusrühmadega (rahvusvahelised organisatsioonid ja kodanikuühiskond).

Ajavahemikus 2007–2013 anti homo-, bi- ja transseksuaalseid ning mõlemasoolisi isikuid käsitlevate küsimustega seotud probleemide lahendamiseks ühinemiseelse abi rahastamisvahendi ning demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi kaudu enam kui 2,5 miljonit eurot. II ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kaudu suunab komisjon vahendite kasutamist tõhusalt muu hulgas asjaomaste asutuste töötajate, sealhulgas kohtunike ja politseinike koolitamiseks ning temaatilistele kampaaniatele ning muudele algatustele (töötoad, üritused), et parandada teadlikkust ning suurendada sallivust. Komisjon koordineerib abi andmist kõnealustes valdkondades eelkõige Euroopa Nõukogu ja OSCEga.

e) Kahepoolsete küsimuste lahendamine ja mineviku pärandist ülesaamine

Aprillis Belgradi ja Priština vahel saavutatud ajalooline kokkulepe loob mõlemale poolele tingimused ühtse Euroopa tuleviku loomiseks. Kokkulepe seab muud kahepoolsed vaidlused uude valgusse, olles tunnistuseks sellest, mida on võimalik poliitilise tahte, pealehakkamise ja ELi toetusega saavutada. ELi vahendatud rohkearvuliste kõrgetasemeliste kohtumiste tulemusena sõlmisid Serbia ja Kosovo 19. aprillil „Esimese kokkuleppe, mis käsitleb suhete normaliseerimise põhimõtteid”, mida täiendati mais tervikliku rakenduskavaga, millel on selge ajakava kuni 2013. aasta lõpuni. See sillutas teed Euroopa Ülemkogu otsusele alustada Serbiaga ühinemisläbirääkimisi ning Kosovoga stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu sõlmimiseks koostatavate läbirääkimisjuhiste heakskiitmisele nõukogu poolt.

Kahepoolsete küsimuste lahendamisel tehti edusamme ka mujal, kus tugevdati stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi oluliseks osaks olevaid heanaaberlikke suhteid. Serbia ning Bosnia ja Hertsegoviina on tihendanud omavahelisi kontakte, Serbia president avaldas Bosnias ja Hertsegoviinas toimepandud kuritegude pärast avalikku kahetsust ning Serbia ja Horvaatia vahelistes suhetes on tunda uut konstruktiivset suunda. Piirkonna riikide kahe- ja mitmepoolsed kontaktid on jätkunud ka sellistes tundlikes valdkondades nagu sõjakuriteod, põgenike tagasipöördumine, organiseeritud kuritegevus ja politseikoostöö. Sõjakuritegusid uurivate prokuröride vahel on sõlmitud mitmeid kokkuleppeid, sealhulgas Bosnia ja Hertsegoviina ning Horvaatia ja Serbia vahel. Tegeletakse väljaandmist takistavate tõkete kõrvaldamisega. Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Montenegro, Serbia ning Kosovo presidentide esindajad kohtusid septembris, et arutada esimest korda tõe otsimise ja lepituse piirkondliku komisjoni algatust. Lepiti kokku kõnealuse algatuse eesmärkides ja peamises rollis. Horvaatia, Serbia, Bosnia ja Hertsegoviina ning Montenegro rakendavad Sarajevo protsessi raames piirkondlikku eluasemeprojekti.

Tehtud edusamme tuleb säilitada. Mitmed kahepoolsed probleemid, mis hõlmavad vähemusi, ning endise Jugoslaavia lagunemisega seotud küsimused, nagu demarkatsioon, on siiani lahendamata. Lähiajalugu käsitlevad põhimõtteliselt lahknevad seisukohad koormavad suhteid, nagu ka rahvustevaheliste probleemide levik. Poliitilised ning muude valdkondade liidrid peavad näitama üles suuremat vastutust ning võtma vaenuõhutamise ja muude sallimatusevormide esinemise suhtes karmima seisukoha. Rohkem tuleb ära teha sõjakuritegude toimepanijate vastutusele võtmiseks, põgenikke ning riigisiseselt ümberasustatud isikuid käsitlevate küsimuste lahendamiseks ning vähemuste olukorraga seoses suhete normaliseerimiseks. Kadunud isikutega seoses ei ole tehtud piisavalt edusamme.

Rahvustevahelised ja staatusega seotud vaidlused takistavad jätkuvalt riiklike institutsioonide tööd, eelkõige Bosnias ja Hertsegoviinas, pidurdades nii reformiprotsessi. Keerulisi rahvustevahelisi küsimusi on võimalik edukalt lahendada dialoogi ja kompromisside kaudu, nagu tõendab Serbia-Kosovo kokkulepe ning Ohridi raamlepingu käimasolev rakendamine endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis.

Lahenduseta kahepoolsed küsimused mõjutavad jätkuvalt negatiivselt ühinemisprotsessi. Heanaaberlike suhete vaimus tuleb lahtised kahepoolsed küsimused asjaomaste poolte vahel lahendada võimalikult kiiresti. Märkimisväärsete kahepoolsete vaidluste ELi kaasa toomise vältimiseks tuleb ära kasutada kõik võimalused. Komisjon kutsub pooli üles tegema kõik selleks, et lahendada võimalikud pooleliolevad vaidlused vastavalt kehtestatud põhimõtetele ja vahenditele, pöördudes sealhulgas vajaduse korral Rahvusvahelise Kohtu või muude olemasolevate või ad hoc vaidluste lahendamisega tegelevate asutuste poole. Sloveenia ja Horvaatia on näidanud, et selline lähenemisviis võib anda positiivseid tulemusi. Kahepoolsed küsimused ei tohiks ühinemisprotsessi kinni hoida.

EL on praegu lisamas Belgradi ja Priština vaheliste suhete normaliseerimise nõuet Serbia ühinemisläbirääkimiste raamistikku. Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi puhul on peamine heanaaberlike suhete säilitamine, sealhulgas tuleb ÜRO egiidi all kiiresti leida läbirääkimiste teel saavutatav ja mõlemale poolele vastuvõetav lahendus nimeküsimusele. Komisjon on valmis andma lahenduste leidmiseks vajaliku poliitilise tõuke ning toetama asjaomaseid algatusi.

Leppimine on esmatähtis, et edendada stabiilsust piirkonnas, mida alles hiljuti lõhestasid konfliktid. Piirkonna riigid, liikmesriigid ja EL peavad Kagu-Euroopas mineviku pärandist ülesaamise suhtes positiivselt meelestatud keskkonna loomiseks rohkem ära tegema. Sellega vähendatakse ohtu, et lahenduseta kahepoolseid küsimusi kasutataks ära poliitilistel eesmärkidel. Komisjon rõhutab, et Horvaatia avaldus euroopalike väärtuste edendamise kohta Kagu-Euroopas on väga oluline. Horvaatia valmisolek kasutada ära oma unikaalset positsiooni ELi esimese liikmesriigina, keda on tugevalt mõjutanud 1990ndatel toimunud konfliktid, et anda poliitilist ja tehnilist toetust ELi suunas teel olevatele naabritele, on kiiduväärne. Komisjon on valmis vahendama sellist toetust eelkõige TAIEXi rahastamisvahendi kaudu.

Piirkondlik koostöö on jätkunud piirkondlikel foorumitel, nagu energiaühendus, Euroopa ühine lennunduspiirkond, Kesk-Euroopa vabakaubanduspiirkond (CEFTA) ning piirkondlik avaliku halduse kool. Piirkondlik koostöönõukogu arendab edasi oma rolli platvormina, millelt edendatakse kogu piirkonna jaoks oluliste küsimuste käsitlemist ning piirkonna ELi perspektiivi, et lisada piirkondlik koostöö riikide poliitilistesse tegevuskavadesse. Montenegro ettepanek Lääne-Balkani riikide kuuiku kohta (mis ühendaks Albaaniat, Bosniat ja Hertsegoviinat, endist Jugoslaavia Makedoonia vabariiki, Kosovot, Montenegrot ja Serbiat) on konstruktiivne algatus, mis toetub Visegradi neliku positiivsele kogemusele. On oluline, et sellised algatused annavad lisaväärtust juba olemasolevatele kokkulepetele ja täiendavad neid ning et need on kohalikul tasandil juhitavad ja motiveeritud. Aktiivne osalemine Doonau ning tulevases Aadria mere ja Joonia mere makropiirkondlikus strateegias võib samuti toetada majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning edendada integreerumist ELiga.

Eespool nimetatud probleemide lahendamise toetamiseks võtab komisjon järgmisi meetmeid:

- julgustab stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingus osalevate riikide hulgas kahepoolsete lepingute võrgustiku arendamist, et luua raamistik olulistes küsimustes ulatuslikuma poliitilise dialoogi tekkeks;

- jätkab poliitilise toetuse osutamist ja vahendamist kõigile asjaomastele riikidele, et leida kahepoolsetele küsimustele lahendus võimalikult kiiresti, ning jätkab lahenduste leidmiseks aktiivselt teiste foorumite toetamist.

Ajavahemikus 2007–2013 andis komisjon märkimisväärset ühinemiseelset abi projektidele ja algatustele, mis toetasid leppimist, ja üldisemalt piirkondlikku ja piiriülest koostööd. II ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames on leppimine oluline teema ning komisjon jätkab nende algatuste toetamist, mis on suunatud sõjapärandiga seotud küsimuste lahendamisele (Sarajevo protsess, sõjakuritegudega tegelevate prokuröride võrgustik, tõe ja leppimise protsess (RECOM)). Koostööd julgustatakse ja toetatakse ka hariduse, teaduse, kultuuri, meedia, noorte ja spordi valdkonnas. Komisjon jätkab selliste piirkondlike algatuste toetamist nagu piirkondlik koostöönõukogu ja piirkondlik avaliku halduse kool. On oluline tagada riikide ja piirkondlike programmide ning asjaomaste makropiirkondlike strateegiate tihe seotus ja nendes kasutatavate vahendite ühtlustamine.

***

III. Järeldused ja soovitused

Komisjon esitab eespool kirjeldatud analüüsi ja lisas esitatud riikide järeldustes välja toodud riigipõhiste hinnangute alusel järgmised järeldused ja soovitused:

I

1. Kakskümmend aastat tagasi oli Lääne-Balkan konfliktis lõhestunud piirkond. Samal ajal leppis Euroopa Liit kokku Kopenhaageni kriteeriumidena tuntud tingimustes, mis käsitlesid uute liikmesriikide ELiga ühinemist. Kümme aastat hiljem, 2003. aasta Thessaloniki tippkohtumisel, esitasid ELi liikmesriigid kõigile Lääne-Balkani riikidele ELi liikmesuse kohta selge perspektiivi, mille kohaselt tuleb ühinemiseks täita vajalikud tingimused, mis hõlmavad muu hulgas stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi tingimusi.

Horvaatia on nimetatud tingimused täitnud ning 2013. aasta juulis sai Horvaatiast Euroopa Liidu 28. liikmesriik. Horvaatia ühinemine on näide laienemisprotsessi ümberkujundavast ja stabiliseerivast mõjust ning ELi nn pehmest jõust. Aprillis Serbia ja Kosovo vahel saavutatud ajalooline kokkulepe kinnitab veelgi ELi perspektiivi ja rolli mõju sügavate ajaloohaavade parandamisel.

Kopenhaageni kriteeriumid on tänapäeval sama asjakohased, peegeldades ELi aluseks olevaid tuumikväärtusi: demokraatia, õigusriigi põhimõte, põhiõiguste järgimine. ELi ees seisvad majandusprobleemid rõhutavad majanduskriteeriumide olulisust ning vajadust majandus- ja finantsstabiilsust veelgi kindlustada ning laienemisprotsessis osalevate riikide majanduskasvu ja konkurentsivõimet edendada.

2. Ühinemisprotsess on täna palju rangem ja laiaulatuslikum kui varem, peegeldades ELi poliitika arengut ning eelmistest laienemistest saadud kogemusi. Protsess toetub rangetele, kuid õiglastele tingimustele, mille kohaselt sõltub liikmesus meetmetest, mida iga riik kehtestatud kriteeriumide täitmiseks võtab. See on otsustava tähtsusega laienemisprotsessi usaldusväärsuse ja laienemisprotsessis osalevatele riikidele stiimulite andmise jaoks, et nad jätkaksid kaugele ulatuvate reformide teostamist. Varasemate kogemuste põhjal võib öelda, et kõige olulisem on kõigepealt käsitleda põhinäitajaid.

3. Praegu on laienemisprotsessi keskmes õigusriigi põhimõtte järgimine. Nõukogu poolt 2011. aasta detsembris kinnitatud uue lähenemisviisi kohaselt peavad riigid lahendama kohtusüsteemireformi ning organiseeritud kuritegevuse ja korruptsioonivastase võitlusega seotud probleemid juba ühinemisläbirääkimiste alguses. Sellega antakse riikidele reformide rakendamisel tulemuste saavutamiseks võimalikult palju aega, tagades nii reformide sügavale juurdumise ning pöördumatuse. Kõnealune uus lähenemisviis on oluline osa Montenegro suhtes kasutatavast läbirääkimisraamistikust ning selle järgi kujundatakse ka meetmed, mida võetakse laienemisprotsessis osalevate ülejäänud riikide suhtes. Viisanõude kaotamise protsess on andnud Lääne-Balkani riikide kodanikele märkimisväärseid eeliseid ning riigid on saanud stiimuli rakendada reforme õigusriigi põhimõtte ning piirikontrolli ja rände valdkonnas. Riigid peavad suurendama jõupingutusi reformide kindlustamiseks ning rakendama meetmeid, et vältida lihtsustatud viisarežiimi kuritarvitamist.

4. Üleilmne majanduskriis on tõstnud kõigi riikide puhul esile vajaduse tugevdada majanduse juhtimist. Ükski Lääne-Balkani riik ei ole veel toimiva turumajandusega riik. Kõiki neid riike mõjutab kõrge töötusemäär, seda eelkõige noorte hulgas. On oluline, et need riigid tõhustaksid reforme, et saavutada jätkusuutlik majanduskasv, ning lahendaksid majanduskriteeriumide täitmist ning konkurentsivõime parandamist takistavad probleemid. Komisjon on koostanud kõnealuse eesmärgi täitmise toetamiseks mitu ettepanekut, mis hõlmavad muu hulgas riiklike majandusreformi strateegiate ning riikliku finantsjuhtimise tegevuskavade kasutuselevõttu. Komisjon teeb majanduskriteeriumide täitmist tagavate reformide toetamisel koostööd juhtivate rahvusvaheliste finantseerimisasutustega. Lääne-Balkani investeerimiskeskkonna raames jätkatakse töökohtade loomist ja majanduskasvu edendavate investeeringute toetamist. Väga oluline on välismaiseid otseinvesteeringuid rohkem ligimeelitava keskkonna loomine.

5. Sündmused mitmes kandidaatriigis on rõhutanud demokraatlike institutsioonide tugevdamise ning kaasavate demokraatlike protsesside tagamise olulisust. Komisjon julgustab ja toetab finantsabi kaudu kodanikuühiskonna ja ELiga integreerumist käsitlevate parteiüleste platvormide suuremat rolli. Komisjon edendab tihedas koostöös valdkonna teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega ka valimis-, parlamendi- ja avaliku halduse reforme.

6. Euroopa Liit on rajatud ühistele väärtustele ja põhimõtetele, sealhulgas põhiõiguste austamisele. Kõik Lääne-Balkani riigid ja Türgi peavad teostama täiendavaid reforme, et sõnavabaduse põhimõtete ja vähemuste hulka kuuluvate isikute, sealhulgas romade õiguste kaitse oleks praktikas tagatud. Teiste haavatavamate rühmade, eelkõige seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerimise eest kaitsmiseks on vaja võtta jõulisemaid meetmeid. Komisjon pöörab ühinemisprotsessis kõnealustele küsimustele rohkem tähelepanu, hõlmates sealhulgas ühinemiseelse abi rahastamisvahendi toetuste tõhusamat suunamist ning romadele suunatud rahastu kaudu romade kaasamisele suurema toetuse eraldamist.

7. Piirkondlik koostöö ja heanaaberlikud suhted on stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi oluliseks osaks. Minevikukonfliktidega seotud küsimused, sealhulgas sõjakuriteod, põgenike tagasipöördumine ning vähemuste kohtlemine ja kõigile kodanikele võrdsete õiguste tagamine on jätkuvalt põhiprobleemiks ja nendega tuleb viivitamata tegeleda. Selleks jätkab komisjon selliste algatuste toetamist, mis on suunatud mineviku pärandist ülesaamisele. Selleks, et piirkondlik koostöö oleks kaasav ja piirkondlikul tasandil juhitav, tuleb seda täiendavalt tõhustada. Komisjon toetab täielikult Kagu-Euroopa koostööprotsessi ja piirkondliku koostöönõukogu tööd, sealhulgas piirkondliku 2020. aasta strateegi rakendamist.

8. Jõupingutusi tuleb jätkata kandidaatriikide ja liikmesriikide vaheliste kahepoolsete vaidluste lahendamiseks. Kahepoolsed küsimused tuleks lahendada asjaomaste poolte vahel võimalikult kiiresti ning see ei tohiks ühinemisprotsessi kinni hoida. Komisjon kutsub pooli üles tegema kõik selleks, et lahendada võimalikud pooleliolevad vaidlused vastavalt kehtestatud põhimõtetele ja vahenditele. Ühinemisläbirääkimised võivad anda vaidluste lahendamisele vajaliku poliitilise tõuke. Komisjon jätkab poliitilise toetuse osutamist ja vahendamist kõigile asjaomastele riikidele, et leida kahepoolsetele küsimustele lahendus võimalikult kiiresti, ning jätkab lahenduste leidmiseks aktiivselt teiste foorumite toetamist. Komisjon julgustab stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingus osalevate riikide hulgas kahepoolsete lepingute võrgustiku arendamist, et luua raamistik olulistes küsimustes ulatuslikuma poliitilise dialoogi tekkeks.

9. 2014. aastal alustab tegevust teine ühinemiseelse abi rahastamisvahend, mis kehtib kuni 2020. aastani. EL jätkab II ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kaudu laienemisprotsessis osalevatele riikidele märkimisväärse abi andmist ning toetab ka piirkondlikku ja piiriülest koostööd. Keskendutakse ühist huvi pakkuvatele valdkondadele, vähendades prioriteetide ja suurendades projektide arvu. Riikide ees seisvaid probleeme asutakse lahendama senisest strateegilisemal ja sidusamal viisil, kasutades selliseid uudseid lahendusi nagu valdkondlik lähenemisviis, stiimulid paremate tulemuste saavutamiseks, suurem eelarvetoetus ning sügavam keskendumine mõõdetavate tulemuste saavutamisele. Suurte investeerimisvajaduste rahuldamiseks ning majanduskasvu ja töökohtade loomiseks tugevdab komisjon koostööd rahvusvaheliste finantseerimisasutustega selliselt, et ühinemiseelse abi rahastamisvahendiga oleks võimalik uuenduslike finantsvahendite kaudu kaasata ka erakapitali.

10. Laienemispoliitika sõltub ELi kodanike toetusest. Liikmesriikide jaoks on oluline pidada ELi institutsioonidega teadlikku arutelu laienemispoliitika poliitiliste, majanduslike ja sotsiaalsete mõjude üle. Neil on tähtis roll kodanike teavitamisel laienemispoliitika asjaoludest. Seda tehes tuleb kodanikke teavitada laienemise eelistest, sealhulgas sellega kaasnevast kasust rahu, julgeoleku ning heaolu tagamisel, ning vastata nende küsimustele.

II

11. Montenegro: ühinemisläbirääkimiste alustamine eelmisel aastal märkis Montenegro jaoks uue etapi algust teel ELi. Kohtusüsteemi ja põhiõigusi käsitleva 23. peatüki ja õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimusi käsitleva 24. peatüki suhtes uue lähenemisviisi rakendamiseks vajalikud põhjalikud ja püsivad poliitilised reformid nõuavad tugevat poliitilist tahet ja tõhustatud haldussuutlikkust. Ühinemisprotsess peab olema kaasav ning selles peab läbivalt osalema kodanikuühiskond. Montenegro on vastu võtnud üksikasjaliku tegevuskava, milles esitatakse terviklik reformikava õigusriigi põhimõtte järgimise tõhustamiseks. Nende kavade rakendamine ning edusammud nimetatud peatükke käsitlevate vahekriteeriumide täitmisel panevad paika ühinemisläbirääkimiste üldise tempo. Sellega seoses on oluline rakendada juulikuiseid põhiseaduse muudatusi, millega suurendati kohtusüsteemi sõltumatust, ning teha täiendavaid edusamme seoses organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni, sealhulgas kõrgemal tasemel esineva korruptsiooni vastases võitluses.

Avaliku halduse reform on esmatähtis, et tagada Montenegro suutlikkus kohaldada acquis´d, võidelda politiseerimise vastu ning suurendada avaliku teenistuse läbipaistvust ja professionaalsust. Viimaste kuude sündmused, eelkõige väidetav riiklike vahendite kasutamine erakonnapoliitilistel eesmärkidel, on näidanud, kui oluline on suurendada kodanike usaldust riigi institutsioonide vastu. Sellega seoses on oluline tagada, et uurimised viiakse läbi põhjalikult ja kiiresti ning võetakse sobivad meetmed. Vajalik on ka valimisprotsessi käsitleva parlamendirühma töö asjakohane järelevalve. Tugevdada tuleb sõnavabadust, sealhulgas uurides korrektselt kõigi ajakirjanike suhtes toime pandud vägivalla- ja hirmutamisjuhtumeid ja tuues kuritegude toimepanijad kohtu ette. Majanduses on kõige olulisemaks ettevõtluskeskkonna parandamine ning kõrge töötuse määra vastu võitlemine. Alumiiniumitootja KAP restruktureerimine on väga kiireloomuline probleem.

12. Serbia: 2013. aasta on olnud Serbiale ajalooline aasta teel Euroopa Liitu. Juunikuisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel tehtud otsus alustada ühinemisläbirääkimisi kujutab endast uue märkimisväärse etapi algust Serbia suhetes Euroopa Liiduga. See on tunnustus peamiste reformide teostamisel tehtud edusammude ning Serbia märkimisväärsete jõupingutuste eest suhete normaliseerimisel Kosovoga. Septembris jõustus stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping.

Serbia on aktiivselt ja konstruktiivselt töötanud selle heaks, et suhteid Kosovoga nähtavalt ja jätkusuutlikult parandada. Aprillis andis Serbia osalemine ELi vahendatud dialoogis märkimisväärse tulemuse: Kosovoga sõlmiti „esimene kokkulepe, mis käsitleb suhete normaliseerimise põhimõtteid” (edaspidi „esimene kokkulepe”), mida täiendati mais rakenduskavaga. Rakendamine on jätkunud ning selle tulemusena on kohapeal jõutud mitme pöördumatu muutuseni. Pooled on jõudnud kokkuleppele ka energiat ja telekommunikatsiooni käsitlevates küsimustes. Serbia peab jätkama Kosovoga suhete normaliseerimist ning kõigi dialoogis saavutatud kokkulepete rakendamist.

Komisjon alustas septembris acquis´ läbivaatamist ning soovib pidada esimese Serbia ühinemist käsitleva valitsustevahelise konverentsi hiljemalt 2014. aasta jaanuaris, pärast seda, kui nõukogu on vastu võtnud läbirääkimisraamistiku. Kõnealuses nõudlikus etapis peab Serbia erilist tähelepanu pöörama õigusriigi põhimõttega seotud olulistele valdkondadele, eelkõige kohtusüsteemi reformi rakendamisele, korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastasele võitlusele, avaliku halduse reformile, oluliste institutsioonide sõltumatusele, meediavabadusele ning diskrimineerimisele ja vähemuste kaitsele. Ennetavalt tuleb rakendada romasid käsitlevat strateegiat. Serbia peab jätkama ettevõtluskeskkonna parandamist ning arendama välja konkurentsivõimelise erasektori. Oluline on kõrge töötuse määra vastane võitlust. Serbia peab jätkama viimase aasta jooksul tehtud positiivset piirkondlikku koostööd, mis hõlmab naaberriikidega kõrgetasemeliste kontaktide loomist.

13. Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik: poliitiline kriis, mis järgnes eelmise aasta lõpus parlamendis aset leidnud sündmustele, tõi esile erakondadevahelised sügavad eraldusjooned, mis mõjutavad parlamendi toimimist, ning rõhutasid vajadust riiklikke huvisid järgiva konstruktiivse poliitika järele. Olulise tähtsusega on 1. märtsi poliitilise kokkuleppe jätkuv rakendamine. ELiga ühinemine on jätkuvalt riigi strateegiline prioriteet. Kõrgetasemeline ühinemisdialoog on kaasa aidanud edusammudele enamikus prioriteetsetes valdkondades, sealhulgas kuhjunud kohtuasjade lahendamine ja edusammud korruptsioonivastases võitluses. Kui arvestada riigi positsiooni ühinemisprotsessis, on ta saavutanud õigusaktide vastavusse viimisel kõrge taseme ning parandanud veelgi võimekust täita liikmesusega kaasnevaid kohustusi.

Järgmise aasta reformiprioriteediks peaks olema kehtivate õigus- ja poliitikaraamistike tõhus rakendamine ja jõustamine. Erilist tähelepanu tuleks pöörata õigusriigi põhimõtte järgimisele, sealhulgas kohtusüsteemi sõltumatusele ning korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses täiendavate tulemuste saavutamisele. Sõna- ja meediavabaduse olukord üldisemalt on samuti jätkuvalt muret tekitav. Rahvustevaheliste suhete seisukohast üliolulise Ohridi raamlepingu läbivaatamine tuleb lõpule viia ning raamlepingu soovitusi tuleb rakendada. Ennetavalt tuleb rakendada romasid käsitlevat strateegiat. Lahendus tuleb leida riigi ja erakonna vahel piiri hägustumise probleemile, nagu rõhutas valimistega seoses ka OSCE/ODIHR. Lahendada tuleb kõrge töötuse määra probleem ning tõhustada tuleb avaliku sektori finantsjuhtimist.

Komisjon on seisukohal, et poliitilised kriteeriumid on jätkuvalt piisavalt täidetud ning soovitab seetõttu alustada ühinemisläbirääkimisi. Liikumine edasi järgmistesse, laienemisprotsessi keerukamatesse etappidesse on oluline selleks, et kindlustada seniseid ja julgustada edasisi reforme ning tugevdada rahvustevahelisi suhteid. Kõrgetasemeline ühinemisdialoog on kasulik vahend, mille raames keskendutakse jätkuvalt olulisimatele küsimustele, sealhulgas heanaaberlikele suhetele, kuid see ei suuda asendada ühinemisläbirääkimisi.

Komisjon on jätkuvalt veendunud, et otsus alustada ühinemisläbirääkimisi aitaks kaasa selliste tingimuste loomisele, mis toetaksid heanaaberlike suhete parandamist üldisemalt ning eelkõige mõlemale poolele vastuvõetava lahenduse leidmist nimeküsimusele, mida komisjon oluliseks peab. Pärast peaaegu kahte aastakümmet peavad kõik ÜRO protsessis osalevad pooled väljendama lõpliku lahenduse leidmiseks tugevat poliitilist tahet, kaasates selleks aktiivselt ka rahvusvahelist üldsust.

Komisjon esitab soovituse kõnealuse riigiga ühinemisläbirääkimiste avamiseks juba viiendat korda. Nõukogu ei ole siiani otsust teinud. Suutmatus kõnealust soovitust järgida võib tekitada endisele Jugoslaavia Makedoonia vabariigile ja ELile tõsiseid probleeme. See seab kahtluse alla laienemisprotsessi usaldusväärsuse, mille aluseks on selged tingimused ja riikide enda saavutused. Kindla ELi perspektiivi puudumine seab ohtu riigi reformidega seotud jõupingutuste jätkusuutlikkuse.

Euroopa Ülemkogu kutsel taaskinnitab komisjon oma kavatsust esitada viivitamata ettepanek läbirääkimisraamistiku kohta, milles võetakse arvesse vajadust lahendada nimeküsimus ühinemisläbirääkimiste algetapis, ning korraldab ELi acquis'´ analüütilise kontrollimise, alustades kohtusüsteemi ja põhiõigusi ning õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimusi käsitlevatest peatükkidest. Komisjon on arvamusel, et juhul kui kontrollimine ja läbirääkimisraamistikku käsitlevad arutelud juba käiksid, oleks võimalik tekitada vajalik sünergia, mis toetaks läbirääkimiste teel saavutatud ja mõlemale poolele vastuvõetava lahenduse leidmist nimeküsimusele veel enne läbirääkimispeatükkide avamist. 23. ja 24. peatüki suhtes uue lähenemisviisi rakendamine ka endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi puhul annaks vajalikud vahendid, millega lahendada ka liikmesriikide jaoks olulised mureküsimused, ning aitaks kaasa reformide jätkusuutlikkusele.

Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu 2004. aasta aprillis jõustumise kümnenda aastapäeva eel kutsub komisjon nõukogu viiendat korda üles võtma vastu tema 2009. aasta ettepanek liikuda kooskõlas stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu asjaomaste sätetega edasi assotsieerimisprotsessi teise etappi, mille kohaselt lõpeb assotsieerumine maksimaalselt kümneaastase üleminekuperioodi lõpuks.

14. Albaania: eelmise aasta oktoobris soovitas komisjon nõukogule anda Albaaniale kandidaatriigi staatuse pärast oluliste meetmete võtmist kohtureformi ja avaliku halduse reformi valdkonnas ning parlamendi kodukorra ülevaatamist. 2012. aasta detsembris kutsus nõukogu kandidaatriigi staatuse andmise üle otsustamisega seoses komisjoni esitama võimalikult kiiresti aruande saavutatud edusammude kohta, võttes arvesse ka Albaania poolt korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses võetud täiendavaid meetmeid, sealhulgas ennetavaid uurimisi ja kohtumenetluste algatamisi selliste juhtumite puhul. Sellega seoses on Albaania võtnud ülejäänud olulised kohtu-, avaliku halduse ja parlamendireformi meetmed vastu erakondadeülese konsensuse alusel. OSCE/ODIHRi juhitud rahvusvaheline valimisvaatlusmissioon hindas juunikuised parlamendivalimised konkurentsil põhinevateks, kus kodanikud osalesid aktiivselt kogu valimiskampaania vältel ja järgiti põhiõigusi. Korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses on Albaania teinud esialgseid samme uurimiste ja kohtumõistmise tõhususe suurendamiseks ning õiguskaitseasutuste vahelise koostöö tugevdamiseks. Suurenes korruptsiooni ja rahapesuga seotud kohtuasjades süüdimõistetute arv, samuti kasvas inim- ja narkokaubandust käsitlenud uurimiste arv. Kõik Euroopa Nõukogu hiljutised soovitused erakondade rahastamist ja korruptsiooni käsitlevate õigusaktide kohta on rahuldavalt arvesse võetud. Albaania uus valitsus on selgelt pühendunud korruptsioonivastasele võitlusele ning tõstnud selle küsimuse oma programmis tähtsale kohale.

Komisjon võtab arvesse Albaania tehtud edusamme ning soovitab, et nõukogu annaks Albaaniale kandidaatriigi staatuse, eeldusel et Albaania jätkab organiseeritud kuritegevuse ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas meetmete võtmist.

Lisaks komisjoni 2010. aasta arvamusele peab Albaania ühinemisläbirääkimiste alustamiseks täitma järgmised olulised prioriteedid:

1. jätkama avaliku haldus reformi rakendamist, et edendada avaliku teenistuse professionaalsemaks muutmist ning depolitiseerimist;

2. võtma kohtuasutuste sõltumatuse, tõhususe ja usaldusväärsuse tugevdamiseks täiendavaid meetmeid;

3. tegema korruptsioonivastases võitluses täiendavaid jõupingutusi, sealhulgas juhtumite ennetaval uurimisel ning nende eest vastutusele võtmisel ja süüdistuste esitamisel usaldusväärsete tulemuste saavutamise suunas;

4. tegema organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses täiendavaid jõupingutusi, sealhulgas juhtumite ennetaval uurimisel ning nende eest vastutusele võtmisel ja süüdistuste esitamisel usaldusväärsete tulemuste saavutamise suunas;

5. võtma inimõiguste, sealhulgas romade õiguste kaitse ning diskrimineerimisvastase poliitika tugevdamiseks tõhusaid meetmeid ning rakendama omandiõigusi.

Komisjon on valmis Albaaniat kõnealuste oluliste prioriteetide saavutamisel toetama, alustades selleks Albaaniaga kõrgetasemelist dialoogi.

Valitsuse ja opositsiooni vaheline konstruktiivne ja jätkusuutlik dialoog ELiga seotud reformide küsimustes on Albaania ELiga ühinemise seisukohalt otsustava tähtsusega. Albaania konstruktiivne osalemine piirkondlikus koostöös on jätkuvalt väga oluline.

15. Bosnia ja Hertsegoviina liikumine Euroopaga integreerumise suunas on peatunud. Riik peab ELiga ühinemise teele naasmiseks hakkama viivitamata rakendama Sejdici-Finci kohtuasjas tehtud Euroopa Inimõiguste Kohtu otsust. Kõnealuse kohtuotsuse ellu viimine ei ole oluline mitte ainult riigi ELiga ühinemise teele naasmise seisukohast, vaid ka Bosnia ja Hertsegoviina presidentuuri ja rahvakoja jaoks, mis valitakse 2014. aastal. Bosnia ja Hertsegoviina peab kiiremas korras looma ka ELi küsimusi hõlmava koordineerimismehhanismi, et ELiga ühinemise küsimuses ühehäälselt kaasa rääkida.

Ilma konsensuseta, kuidas teel ELi edasi liikuda, on alati oht, et ühinemiseelne abi ei anna loodetud tulemusi. Kuna Sejdici-Finci kohtuasja rakendamisele ei ole veel lahendust leitud ning ELi küsimusi hõlmav koordineerimismehhanism on veel loomata, siis ei ole võimalik samal tasemel ühinemiseelse toetuse andmisega jätkata.

Komisjon on otsustanud II ühinemiseelse abi rahastamisvahendit käsitlevad arutelud kuni riigi ELiga ühinemise protsessis selguse saamiseni edasi lükata. Käegakatsutavate edusammude puudumisel eksisteerib võimalus, et Bosnia ja Hertsegoviina jäetakse ilma märkimisväärses mahus ühinemiseelse abi vahenditest.

EL toetab sihikindlalt Bosniat ja Hertsegoviinat ja selle kodanikke nende lootuste ning ambitsioonide täitmisel, mis käsitlevad edu saavutamist teel ELi. Edasised edusammud sõltuvad poliitiliste liidrite võimest teha koostööd ning saavutada kompromiss, mis avab tee ELiga ühinemisele. Sellise kompromissi saavutamine aitab kaasa sellele, et taastuks kodanike usaldus juhtkonna suutlikkuse suhtes saavutada ELiga integreerumisel edusamme. See sillutaks teed stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu jõustumisele ning seejärel tõsiseltvõetava ELiga ühinemise taotluse esitamisele.

Kohtusüsteemi üldisel reformimisel on tehtud piiratud edusamme, praegu on rakendamisel mitu komisjoni poolt õigusküsimusi käsitleva struktureeritud dialoogi raames esitatud soovitust. Kõnealune dialoog näitab laienemiskava potentsiaali ning tõhusa kaasatuse eeliseid. Teatavaid edusamme tehti ka sõjakuritegusid käsitlevate kuhjunud kohtuasjade arvu vähendamisel. ELi ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide toetusel toimunud kõiki tasandeid hõlmanud põhjalikud ettevalmistused tegid võimalikuks ka kauaoodatud rahvaloenduse korraldamise. Riigi ees seisavad siiski suured probleemid. Suuremat tähelepanu on vaja pöörata õigusriigi põhimõtte järgimisele, sealhulgas kohtureformile ning korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastasele võitlusele, avaliku halduse reformile, sõnavabadusele, sealhulgas ajakirjanike hirmutamisele ning diskrimineerimise (sealhulgas romade diskrimineerimise) vastu võitlemisele. Täiendavaid majandusreforme on vaja nõrga ettevõtluskeskkonna parandamiseks ning riigis ühtse majandusruumi loomiseks.

Horvaatia ühinemise järel peab komisjon vastuvõetamatuks, et Bosnia ja Hertsegoviina on siiani keeldunud kohandamast vahelepingut / stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut nii, et selles võetaks arvesse riigi traditsioonilist kaubavahetust Horvaatiaga. Komisjon kutsub Bosniat ja Hertsegoviinat üles oma seisukohad kiiremas korras läbi vaatama, et traditsioonilistel kaubavahetuse voogudel põhinev kohandamine võimalikult kiiresti lõpule viia.

16. Kosovo: 2013. aasta on olnud Kosovole ajalooline aasta teel Euroopa Liitu. Juunikuise ülemkogu kohtumise otsused, millega anti luba alustada läbirääkimisi stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu sõlmimiseks, kujutavad endast märkimisväärset uut etapi ELi ja Kosovo vahelistes suhetes. See on tunnustus peamiste reformide teostamisel tehtud edusammude ning Kosovo märkimisväärsete jõupingutuste eest suhete normaliseerimisel Serbiaga. Lepingut käsitlevaid läbirääkimisi alustatakse ametlikult sellel kuul. Komisjon loodab lõpetada kõnealused läbirääkimised 2014. aasta kevadel, parafeerida lepingu eelnõu suvel ning esitada seejärel nõukogule allakirjutamist käsitlevad ettepanekud ning leping sõlmida.

Kosovo on aktiivselt ja konstruktiivselt töötanud selle heaks, et suhteid Serbiaga nähtavalt ja jätkusuutlikult parandada. Aprillis andis Kosovo osalemine ELi vahendatud dialoogis märkimisväärse tulemuse: Serbiaga sõlmiti „esimene kokkulepe, mis käsitleb suhete normaliseerimise põhimõtteid” (edaspidi „esimene kokkulepe”), mida täiendati mais rakenduskavaga. Rakendamine on jätkunud ning selle tulemusena on kohapeal jõutud mitme pöördumatu muutuseni. Pooled on jõudnud kokkuleppele ka energiat ja telekommunikatsiooni käsitlevates küsimustes. Kosovo peab jätkama suhete normaliseerimist Serbiaga ning kõigi dialoogis saavutatud kokkulepete rakendamist. Komisjon eraldab täiendavaid ühinemiseelse abi vahendeid, et toetada aprillikuise kokkuleppe rakendamist asjaomastes kogukondades.

Kosovos on peamiseks prioriteediks õigusriigi põhimõtte järgimine. See on samuti nurgakiviks stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessile, milles Kosovo osaleb. Struktureeritud dialoog õigusriigi põhimõtte küsimuses jätkab seetõttu Kosovo toetamist ja suunamist kõnealuses valdkonnas, sealhulgas aruteludes ELi õigusriigimissiooni (EULEX) tuleviku üle Kosovos. Kosovo võtab jätkuvalt meetmeid viisanõude kaotamise tegevuskavas esitatud prioriteetide saavutamiseks ning komisjon esitab selle kohta aruande 2014. aasta esimeses pooles.

Kosovo peab nüüd keskenduma reformide rakendamisele, et täita tulevase stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu raames võetud kohustusi. Erilist tähelepanu tuleks pöörata organiseeritud kuritegevuse ja korruptsioonivastasele võitlusele, kohtu- ja avaliku halduse reformi läbiviimisele, vähemusse kuuluvate isikute (sealhulgas romad) õiguste tagamisele ning kaubandusküsimuste lahendamisele. Kosovo peab kiiremas korras lahendama töötuse ja struktuurse nõrkusega seotud probleemid, mis mõjutavad riigi tööturgu.

Komisjon kutsub ka kõiki valimisõiguslikke isikuid osalema novembrikuistel kohalikel valimistel. Tegemist on Põhja-Kosovo kohaliku kogukonna võimalusega kasutada oma demokraatlikke õigusi ning osaleda täieõiguslikult Kosovo edasises arengus. Komisjon loodab, et riigivõim tagab, et valimised on kaasavad ning täielikult järgitakse demokraatlikke põhimõtteid.

17. Türgi on kandidaatriik ja Euroopa Liidu strateegiline partner. Türgi oma suure ja dünaamilise majandusega on ELi oluline kaubanduspartner ning tolliliidu kaudu väärtuslik osa ELi konkurentsivõimest. Türgil on strateegiline asukoht, sealhulgas energiajulgeoleku mõttes, ning riigil on täita oluline piirkondlik roll. Komisjon rõhutab käimasoleva koostöö ja välispoliitilisi küsimusi käsitleva dialoogi olulisust. 2012. aastal algatatud positiivse tegevuskava raames jätkatakse Türgiga peetavate ühinemisläbirääkimiste toetamist ning täiendamist, kuid tegemist ei ole läbirääkimiste aseainega. ELi ja Türgi suhete täielikku potentsiaali on kõige parem rakendada aktiivse ja tõsiseltvõetava ühinemisprotsessi raamistikus, kus EL on jätkuvalt Türgi majandus- ja poliitiliste reformide läbiviimise võrdluspunktiks. Rohkem kõrgetasemelisi kontakte Türgi, ELi ja liikmesriikide vahel tugevdaks kõnealust koostööd veelgi.

Viimase kaheteistkümne kuu jooksul on reformide teostamisel tehtud olulisi edusamme. Neljanda kohtureformipaketiga tõhustatakse põhiõiguste kaitset, sealhulgas sõnavabadust, ning võitlust karistamatuse vastu piinamise ja väärkohtlemise juhtudel. Valitsus on käivitanud ajaloolise rahuprotsessi, mille eesmärk on lõpetada terrorism ja vägivald riigi kaguosas ning sillutada teed lahenduse leidmisele kurdi küsimuses. 2013. aasta septembris esitatud demokratiseerimispaketis teatatud meetmetega nähakse mitmes olulises valdkonnas ette täiendavad reformid, mis hõlmavad muu kui türgi keele kasutamist, vähemustesse kuuluvate isikute õigusi, praeguseid kõrgeid valimiskünniseid parlamenti pääsemisel ning eelarvetoetust erakondadele. Otsustavaks teguriks on reformide rakendamine koostöös sidusrühmadega ja kooskõlas Euroopa standarditega. Uue põhiseaduse koostamiseks loodud parlamendi erakondadeülene lepituskomisjon on saavutanud kokkuleppe põhiseaduse mitmes artiklis. Välismaalasi ja rahvusvahelist kaitset käsitleva tervikliku seaduse vastuvõtmisega tehti oluline samm varjupaigataotlejate asjakohase kaitse suunas. Loodi ombudsmani institutsioon ning see täitab juba aktiivselt oma rolli. Suurenenud on avalikud arutelud teemadel, mida varem peeti tundlikeks. Türgi on ka osutanud olulist humanitaarabi suurele arvule oma kodumaalt põgenenud süürialastele. Teiste positiivsete arengute hulka kuuluvad Türgi Trans-Anatoolia torujuhtme lepingu ratifitseerimine, mille eesmärk on ühendada kõnealune torujuhe Trans-Aadria torujuhtmega, mille abil hakatakse maagaasi Türgi kaudu Kaspia merest ELi tarnima.

Politsei ülemäärane jõukasutamine ja dialoogi täielik puudumine mai- ja juunikuus toimunud meeleavalduste ajal tekitab tõsist muret. See näitab kohest vajadust täiendavate reformide järele ning samuti vajadust laiendada dialoogi, et see hõlmaks kogu poliitilist spektrumit ja ühiskonda laiemalt, ning järgida põhiõigusi. Politsei meeleavalduste ajal käitumise uurimiseks on algatatud mitmeid haldus- ja kohtuuurimisi. Need tuleks teostada euroopalikke standardeid järgides ning süüdlased tuleks vastutusele võtta. Siseminister on laiali saatnud kaks ringkirja, eesmärgiga parandada menetlusi, mida kohaldatakse politsei meeleavalduste ajal sekkumise suhtes. Oluline on jätkata õiguskaitse järelevalvemehhanismi loomise kavaga, et tagada politsei käitumise sõltumatu järelevalve. Türgi õigussüsteem vajab täiendavaid muutusi, eelkõige tuleks tõhustada sõna- ja meediavabadust ning kogunemis- ja ühinemisvabadust. Kohtupraktika peaks süstemaatiliselt peegeldama Euroopa standardeid. Neljandat kohtureformipaketti tuleks rakendada täies ulatuses. Juunikuiste protestiaktsioonide laine on samuti viimase kümne aasta jooksul toimunud laiema demokraatliku reformi tulemus. Sellele on kaasa aidanud ka asjaolu, et esile on kerkinud elav ja mitmekesine kodanikuühiskond, keda tuleb austada ja kellega tuleb konsulteerida süstemaatilisemalt igal otsustustasandil, sõltumata sellest, kellele parajasti kuulub parlamendi enamus.

Kõik need arengud rõhutavad, kui oluline on ELi kaasatus ning ELi püsimine Türgis reformide läbiviimise võrdlusalusena. Selleks tuleb ühinemisläbirääkimistele anda uus hoog, järgides seejuures ELi kohustusi ja kehtestatud tingimusi. Sellega seoses kujutab 22. peatüki (regionaalpoliitika) avamine olulist sammu. Komisjon loodab korraldada valitsustevahelise konverentsi esimesel võimalusel. Türgi on teinud edusamme teiste peatükkidega seoses. Türgi saab läbirääkimiste tempot kiirendada, kui ta täidab kriteeriume ning teeb edusamme läbirääkimisraamistikus kindlaksmääratud nõuete täitmisel ja austab ELi ees võetud lepingulisi kohustusi.

Edusammud ühinemisläbirääkimistel ja edusammud poliitiliste reformide läbi viimisel kujutavad endast Türgis ühe mündi kahte väga erinevat külge. On nii Türgi kui ka ELi huvides, et 23. peatüki (kohtusüsteem ja põhiõigused) ning 24. peatüki (õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimused) avamise kriteeriumides lepitakse kokku ja need edastatakse Türgile võimalikult kiiresti, et oleks võimalik alustada mõlemat nimetatud peatükki käsitlevad läbirääkimised, et edendada ELi dialoogi Türgiga ühist huvi pakkuvates olulistes valdkondades ning toetada käimasolevaid reforme. ELi-Türgi tagasivõtulepingu allakirjutamine ning viisanõudest loobumisele suunatud viisadialoogi samaaegne alustamine annaks ELi ja Türgi vahelistele suhetele uue tõuke ning tooks mõlemale poolele konkreetseid eeliseid. On oluline, et kaks nimetatud protsessi liiguvad edasi ning et tagasivõtulepingu allakirjutamine ja ratifitseerimine Türgis toimuks kiiresti. ELi ja Türgi energiakoostöö jätkuv tugevdamine ning asjaomased edusammud ühinemisläbirääkimistel lihtsustaksid edusammude tegemist ELi ja Türgi energiaturgude ühendamisel ja integreerimisel.

Komisjon rõhutab, et ELi liikmesriikidel on kooskõlas ELi acquis’ ja rahvusvahelise õigusega, sealhulgas ÜRO mereõiguse konventsiooniga, kõik suveräänsed õigused, mille hulka kuulub muu hulgas õigus sõlmida kahepoolseid lepinguid ning uurida ja kasutada oma loodusvarasid. Kooskõlas nõukogu ja komisjoni eelnevate aastate seisukohtadega on hädavajalik, et Türgi täidab oma kohustust ja rakendab täielikult lisaprotokolli ja liigub edasi Küprose Vabariigiga kahepoolsete suhete normaliseerimise suunas. See võib anda ühinemisprotsessile uue hoo, võimaldades teha edusamme nõukogu 2006. aasta detsembri järeldustes käsitletud kaheksa peatüki osas. Komisjon õhutab ka vältima mis tahes ähvardusi, pingete tekitamist ja tegevust, mis võib heanaaberlikke suhteid ja vaidluste rahumeelset lahendamist kahjulikult mõjutada. Türgi sihikindlus ja konkreetne panus tervikliku lahenduse saavutamiseks Küprose küsimuses on otsustava tähtsusega.

18. Seoses Küprose küsimusega loodab komisjon, et Küprose kreeka ja türgi kogukonnad jätkavad täieulatuslikke läbirääkimisi tervikliku lahenduse saavutamiseks ÜRO egiidi all. Komisjon loodab, et mõlemad pooled asuvad kiirelt sisulisi küsimusi arutama, eesmärgiga jõuda kiiresti eduka lõpptulemuseni. Kõiki pooli kutsutakse üles andma oma panus kogukondade vahel positiivse kliima loomiseks, kasutades selleks meetmeid, mis toovad kasu Küprose elanike igapäevaelule, ning valmistama üldsust ette vajalikeks kompromissideks. Komisjon on arvamusel, et taasühendamisega kaasnevad eelised kaaluvad üles võimalikud järeleandmised, mida selle saavutamiseks teha tuleb. Eelkõige saaksid Küprose elanikud kasu süsivesinikuvarude kasutamisest. Komisjon on valmis omapoolset toetust protsessile suurendama, kui kaks poolt seda soovivad ja ÜRO sellega nõustub.

19. Island: Island oli jõudnud ühinemisläbirääkimistega lõppjärku, kui valitsus otsustas läbirääkimised peatada, ning sellega on ühinemisprotsess peatunud. Valitsus märkis, et kavatseb korraldada seniste läbirääkimiste ning Euroopa Liidus toimunud arengute hindamise, mille tulemused esitatakse järgmiste kuude jooksul Islandi parlamendile aruteluks. Komisjon on peatanud II ühinemiseelse abi rahastamisvahendiga seotud ettevalmistused. Island jääb igal juhul ELi oluliseks partneriks.

LISA

Järeldused Montenegro, Serbia, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi, Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Kosovo, Türgi ja Islandi kohta

Montenegro

ELi ühinemisläbirääkimiste alustamine Montenegroga 2012. aasta juunis tähendas riigi jaoks uue ja intensiivse etapi algust teel ELi. Kohtusüsteemi ja põhiõigusi käsitleva 23. peatüki ning õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimusi käsitleva 24. peatüki suhtes uue lähenemisviisi rakendamiseks vajalikud põhjalikud ja püsivad poliitilised reformid nõuavad tugevat poliitilist tahet ja tõhustatud haldussuutlikkust. Ühinemisprotsess peab olema kaasav ning selles peab läbivalt osalema kodanikuühiskond.

Montenegro keskendus aruandlusperioodil terviklike tegevuskavade ettevalmistamisele, mille abil juhitakse riigi reformiprotsessi õigusriigi valdkonnas. Juunis kiitis valitsus heaks tegevuskavad, mis kujutavad endast 23. ja 24. peatüki avamise kriteeriume. Tegevuskavade heakskiitmise järel soovitas komisjon augustis kõnealused peatükid avada ning septembris kutsus nõukogu Montenegrot esitama oma läbirääkimisseisukohad. Töö edeneb vastavalt Montenegro läbirääkimisraamistikus kehtestatud uuele lähenemisviisile, mida kõnealuste peatükkide suhtes kohaldatakse.

Kõiki läbirääkimispeatükke käsitlevad sõelumiskoosolekud olid toimunud 2013. aasta juuni lõpuks. Siiani on läbirääkimised ajutiselt suletud kahe peatüki osas (teadus ja teadusuuringud ning haridus ja kultuur). Avamiskriteeriumid on kindlaks määratud kuue peatüki puhul (kaupade vaba liikumine, asutamisõigus ja teenuste osutamise vabadus, konkurentsipoliitika, põllmajandus ja maaelu areng, toiduohutus, veterinaar- ja fütosanitaarpoliitika, regionaalpoliitika ja struktuurivahendite koordineerimine).

Avaliku halduse reform on esmatähtis, et tagada Montenegro suutlikkus kohaldada acquis´d, võidelda politiseerimise vastu ning suurendada avaliku teenistuse läbipaistvust ja professionaalsust. Viimaste kuude sündmused, eelkõige väidetav riiklike vahendite kasutamine erakonnapoliitilistel eesmärkidel, on näidanud, kui oluline on suurendada kodanike usaldust riigi institutsioonide vastu. Sellega seoses on oluline tagada, et uurimised viiakse läbi põhjalikult ja kiiresti ning võetakse sobivad meetmed. Vajalik on ka valimisprotsessi käsitleva parlamendirühma töö asjakohane järelevalve. Montenegro peab tagama ka pikaajaliste OSCE/ODIHRi valimisi käsitlevate õigusaktide kohta esitatud soovituste suhtes asjakohaste järelmeetmete võtmise ning kehtestama selge ja laialdaselt heakskiidetud avalike ja erakonna huvide kirjelduse. Montenegro täidab ELi liikmeks saamise poliitilisi kriteeriume jätkuvalt piisaval tasemel. 2012. aasta oktoobri parlamendivalimised ja 2013. aasta aprilli presidendivalimised ei ole muutnud riigi poolt võetud strateegilist suunda ühineda ELiga. Kuigi OSCE/ODIHR pidas nimetatud valimisi professionaalselt ja tõhusalt korraldatuks, esines siiski ka teatavaid puudusi. Presidendivalimiste tulemuste mittetunnistamisega opositsiooni poolt kaasnes suurima opositsioonirühma kahekuine boikott parlamendis. Boikott lõpetati pärast erakondadeülese kokkuleppe saavutamist, mille alusel loodi kaks parlamendikomisjoni, et uurida süüdistusi riiklike vahendite valimistega seotud eesmärkidel kasutamise kohta ning koostada soovitused valimisprotsessi parandamiseks. Riiklike vahendite väidetavat väärkasutamist uurinud parlamendi uurimiskomisjon lõpetas töö juulis. Parlament ei suutnud kokku leppida järeldustes, millega kehtestataks muu hulgas poliitiline vastutus, ning piirduti tehnilise aruande esitamisega. Kohtulike järelmeetmete võtmine ei ole tagatud.

Valimisprotsessi vastu usalduse suurendamist käsitlev töörühm on juba heaks kiitnud ühtset valijate nimekirja käsitleva õigusakti eelnõu, millega asendada valijate registrit käsitlev seadus, samuti isikutunnistusi käsitlevasse seadusesse tehtavate muudatuste eelnõu. Õigusriigi põhimõtte valdkonnas võttis parlament vastu kauaoodatud põhiseaduse muudatused, millega tugevdatakse kohtusüsteemi sõltumatust, mis on laias laastus kooskõlas Veneetsia komisjoni soovitustega.

Montenegro osaleb aktiivselt kohalikus ja rahvusvahelises politsei- ja õigusalases koostöös. Kui narkokaubandusega seotud kohtuasjades jõuti mõningate kohtuotsusteni, siis selliseid kuriteoliike nagu inimkaubandus või rahapesu on käsitletud väga vähestes kohtuasjades. Mõned esimese astme kohtuotsused organiseeritud kuritegevust ja korruptsiooni käsitlevates kohtuasjades on muudetud. Karistamatus kinnipeetavate piinamise juhtumites tekitab tõsist muret.

Montenegro on võtnud liidrirolli piirkondliku koostöö edendamisel, kasutades selleks eelkõige Lääne-Balkani riikide kuuiku loomise algatust.

Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga seoses säilib Montenegrol siiani 2007. aastal Ameerika Ühendriikidega sõlmitud kahepoolne immuniteedileping , mis võimaldab teha erandeid kohtualluvuse suhtes. Montenegro peab oma seisukohad ELi seisukohtadega vastavusse viima.

Tulevikku vaadates peab Montenegro tagama poliitiliste ja kohtulike järelmeetmete võtmise väidetava riiklike vahendite erakonnapoliitilistel eesmärkidel kasutamise suhtes. Samuti peab Montenegro lõpule viima valimisprotsessi käsitlenud parlamendirühma töö, võttes vastu seadusandlikke ja muid meetmeid, et laiendada poliitilist toetust ning edendada avalikkuse usaldust valimisprotsessi ja riigi institutsioonide vastu.

Riigi vastu avalikkuse usalduse suurendamine on tihedalt seotud õigusriigi tugevdamisega. Montenegro tegevuskavade tõhus ja õigeaegne rakendamine kõnealustes valdkondades mängib seetõttu keskset rolli. Erilist tähelepanu tuleks pöörata reformidele, mis suurendavad terviklike kaitsemeetmete ja tulemuspõhise ametisse nimetamise kaudu kohtusüsteemi sõltumatust, vastutust ja professionaalsust. Põhiseaduse muudatuste rakendamine mängib sellega seoses olulist rolli. Samal ajal peab Montenegro hakkama saavutama tulemusi korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevusega (sealhulgas kõrgemal tasemel) seotud kohtuasjade süstemaatilisel uurimisel ning neis kohtumõistmisel, samuti toimepandud kuriteo raskusele vastavate karistuste määramisel.

Tugevdada tuleb sõnavabadust, sealhulgas uurides korrektselt kõiki ajakirjanike suhtes toime pandud vägivalla- ja hirmutamisjuhtumeid ja tuues kuritegude toimepanijad kohtu ette. Suuremat tähelepanu on vaja pöörata inimõiguste kaitsel esinevate puuduste kõrvaldamisele kohtu- ja õiguskaitseasutuste poolt, eelkõige haavatavate rühmade puhul. Romad kogevad diskrimineerimist eelkõige sotsiaalsete ja majanduslike õiguste puhul ning on poliitilisel tasandil endiselt alaesindatud. Homo-, bi- ja transseksuaalsete ning mõlemasooliste isikute liikumise aktivistid kogevad siiani diskrimineerimist, rünnakutest teatatakse harva ja karistusi tuleb karmistada.

Avaliku sektori reorganiseerimiskava vastuvõtmine ning avalikke teenistujaid ja riigitöötajaid käsitleva uue seaduse jõustumine on positiivsed sammud. Avalike teenistujate õiglane ja konkurentsivõimeline värbamine on professionaalse avaliku teenistuse arendamise eeltingimuseks. Ilma kuupäevata lahkumisavaldused on lahendamata probleem ning need tuleks tagastada töötajatele, kes neile alla on kirjutanud.

Majanduskriteeriumide täitmisel on Montenegro teinud täiendavaid edusamme toimiva turumajanduse suunas. Riik peaks suutma keskmise tähtaja jooksul toime tulla konkurentsisurve ja turujõududega ELis, kui ta jätkab sobivate makromajanduslike meetmete ja struktuurireformide kaudu praeguste puuduste kõrvaldamist.

Pärast 2012. aastal toimunud majanduskasvu kiiret aeglustumist õnnestus riigil 2013. aastal majanduskasv taastada. Turism ja välismaised otseinvesteeringud koos suurenenud elektrienergia ekspordiga on toetanud majanduse taastumist, kompenseerides nii nõrka sisenõudlust. Jooksevkonto puudujääk väheneb, kuid on siiski väga suur. Juulis alustati alumiiniumitootja KAP suhtes pankrotimenetlust, mis kujutab endast märkimisväärsete tingimuslike kohustuste tõttu ohtu riigi rahandusele. Töötus on endiselt väga suur. Laenumahu kasv pöördus pärast nelja aastat langust tõusule, kuid viivislaenude suur hulk koormab siiani pankade kapitaliseeritust ning seega laenude andmist.

Praeguste majanduslike probleemide lahendamiseks ning maksebilansi vähendamiseks peab Montenegro suurendama konkurentsivõimet, tõhustades selleks tootlikkust ja meelitades välismaiseid otseinvesteeringuid lisaks turismile ja kinnisvarale ka muudesse majandussektoritesse. Usaldusväärse ettevõtluskeskkonna loomist takistab endiselt nõrk õigusriik ja korruptsioon. Töötuse kõrge määra tõttu tuleb ületada tööjõu pakkumise ja nõudluse vaheline lõhe ning lubada ettevõtja tasandil sõltumatut palgakujundamist. Samuti tuleb aktiveerimispoliitika rakendamiseks ning kaasava ja tõhusa tööturu loomiseks tuleb tõhustada riikliku tööhõiveameti tegevust. Ametiasutused peaksid kaaluma objektiivselt alumiiniumikontserni elujõulisust turutingimuste seisukohast ning samuti parimaid lahendusi, mis riigi rahandust liigselt ei survestamaks. Tuleks jätkata eelarve konsolideerimist, sealhulgas jõupingutusi maksuvõlgade kogumisel. Endiselt tekitab muret viivislaenude suur osakaal ning see nõuab tõhusamat pangandusjärelevalvet ning piisavate reservide olemasolu. Oluline probleem on jätkuvalt ka varimajandus.

Montenegro võimekustäita liikmesusega kaasnevaid kohustusi erineb valdkonniti. Haldussuutlikkust tuleb suurendada mitmes valdkonnas. Sellistes peatükkides nagu riigihanked, äriühinguõigus, intellektuaalomandiõigus, infoühiskond ja meedia, maksustamine ning ettevõtlus- ja tööstuspoliitika on Montenegro piisavalt edusamme teinud, nii et komisjon on soovitanud ühinemisläbirääkimiste alustamist.

Muudes valdkondades, nagu kaupade vaba liikumine, asutamisõigus ja teenuste osutamise vabadus, põllumajandus ja maaelu areng, toiduohutus, veterinaar- ja fütosanitaarpoliitika ning regionaalpoliitika ja struktuurivahendite koordineerimine, on avamiskriteeriumid, mis sageli hõlmavad acquis´ga vastavusse viimise strateegiaid, kindlaks määratud. Nimetatud kriteeriumid peaksid nüüd suunama Montenegro lähikuude tegevust. Konkurentsipoliitika peatüki puhul on eriti oluline täpsustada alumiiniumitootja KAP restruktureerimiskava, et Montenegro saaks oma tegevuse stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu raames võetud kohustustega vastavusse viia. Keskkonna ja kliimamuutuste valdkonnas on vastavusse viimise ja acquis´ rakendamise tagamiseks vaja teha märkimisväärseid jõupingutusi, mis hõlmavad muu hulgas strateegilist kavandamist.

Serbia

2013. aasta on olnud Serbiale ajalooline aasta teel Euroopa Liitu. Serbia on aktiivselt ja konstruktiivselt töötanud selle heaks, et suhteid Kosovoga nähtavalt ja jätkusuutlikult parandada. Aprillis andis Serbia osalemine ELi vahendatud dialoogis märkimisväärse tulemuse: – Kosovoga sõlmiti „esimene kokkulepe, mis käsitleb suhete normaliseerimise põhimõtteid” (edaspidi „esimene kokkulepe”), mida täiendati mais rakenduskavaga. Kaks poolt on kokku leppinud, et kumbki ei blokeeri ega õhuta teisi blokeerima teise poole edusamme ELiga ühinemise teel. Tegemist on põhjaliku muutusega kahe poole suhetes. Esimese kokkuleppe rakendamine on jätkunud ning selle tulemusena on kohapeal jõutud mitme pöördumatu muutuseni. Pooled on jõudnud kokkuleppele ka energiat ja telekommunikatsiooni käsitlevates küsimustes. Samuti on edusamme tehtud tehnilise dialoogi raames saavutatud kokkulepete rakendamisel ning Serbia koostöö EULEXiga on mitmes valdkonnas jätkuvalt paranenud.

Serbia on andnud reformidele uue hoo ning on laiendanud piirkondliku koostöö edendamiseks kõrgetasemelisi kontakte naaberriikidega. Serbia on võtnud teatavaid meetmeid eelarveseisundi konsolideerimiseks ning ettevõtluskeskkonna parandamiseks. Riik jätkas erinevates valdkondades õigusaktide vastavusse viimist nende ELi õigusaktide tingimustega, mille üle teostatakse järelevalvet vastavalt riiklikule acquis’ vastuvõtmise kavale (2013–2016). ELi ja Serbia vaheline stabiliseerimis- ja assotsieerimiskava jõustus 1. septembril.

Märkimisväärsete edusammude tulemusena avati Serbia ja Euroopa Liidu suhetes uus etapp. Euroopa Ülemkogu otsustas komisjoni 22. aprilli soovituste järel alustada ühinemisläbirääkimisi 28. juunil. Komisjon esitas 22. juulil nõukogule läbirääkimisraamistikku käsitleva ettepaneku. Komisjon alustas septembris ka ELi a