[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel, 28.9.2005

KOM(2005) 477 lõplik

2003/0107 (COD)

KOMISJONI ARVAMUS, mis on esitatud EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 kolmanda lõigu punkti c alusel Euroopa Parlamendi muudatuste kohta nõukogu ühisseisukohas seoses ettepanekuga, mis käsitleb

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIVI, mis käsitleb kaevandustööstuse jäätmete käitlemist ja direktiivi 2004/35/EÜ muutmist

JA MILLEGA MUUDETAKSE KOMISJONI ETTEPANEKUT vastavalt EÜ asutamisepingu artikli 250 lõikele 2

KOMISJONI ARVAMUS, mis on esitatud EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 kolmanda lõigu punkti c alusel Euroopa Parlamendi muudatuste kohta nõukogu ühisseisukohas seoses ettepanekuga, mis käsitleb

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIVI, mis käsitleb kaevandustööstuse jäätmete käitlemist ja direktiivi 2004/35/EÜ muutmist

1. Sissejuhatus

EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 kolmanda lõigu punktis c on sätestatud, et komisjon peab esitama arvamuse Euroopa Parlamendi teisel lugemisel tehtud muudatusettepanekute kohta. Komisjon esitab allpool oma arvamuse parlamendi 36 muudatusettepaneku kohta.

2. Taustteave

Ettepanek KOM(2003) 319 (lõplik) edastati Euroopa Parlamendile ja nõukogule EÜ asutamislepingu artikli 175 lõikega 1 ette nähtud kaasotsustamismenetluse kohaselt 2. juunil 2003.

Euroopa Majandus- ja sotsiaalkomitee esitas oma arvamuse 11. detsembril 2003.

Regioonide komitee esitas oma arvamuse 12. veebruaril 2004.

Euroopa Parlament esitas oma arvamuse esimesel lugemisel 31. märtsil 2004.

Arvestades Euroopa Parlamendi arvamust ja vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 251 lõikele 2 võttis nõukogu 12. aprillil 2005 ametlikult vastu ühise seisukoha. Komisjoni teatis ühise seisukoha kohta võeti vastu 27. aprillil 2005 ning Euroopa Parlament võttis vastu oma seisukoha 6. septembril 2005 toimunud teisel lugemisel.

3. ETTEPANEKU EESMÄRK

Kavandatava direktiivi abil püütakse vähendada kaevandusjäätmete kõrvaldamise rajatiste saastatud heitvete mõju keskkonnale ja inimese tervisele ning hoida ära õnnetusi või vähendada nende mõju, tagades eelkõige rikastamisjääkide hoidlate tammide ja jäätmemägede pikaajalise stabiilsuse. See on ka vastuseks Euroopas 1998. ja 2000. aastal toimunud kaevandusjäätmetega seotud suurõnnetustele ning selle eesmärgiks on töötada välja asjakohane õigusraamistik selliste jäätmete usaldusväärseks käitlemiseks.

4. Komisjoni arvamus Euroopa Parlamendi muudatuste kohta

6. septembril 2005 võttis Euroopa Parlament 48st esitatud muudatusest vastu 36. Vastuvõetud 36st muudatusest saab komisjon täielikult heaks kiita kaheksa muudatust, osaliselt ühe muudatuse ja põhimõtteliselt veel neli muudatust. 23 vastuvõetud muudatust ei saa komisjon heaks kiita.

4.1. Muudatused, mille komisjon heaks kiidab

4.1.1. Täielikult heakskiidetud muudatused

Muudatusega 14 lisatakse selgust artikli 3 punktis 11 esitatud termini „tamm“ määratlusele, muudatustega 17, 18 ja 21 selgitatakse jäätmekäitluskavade sisu. Muudatustega 29, 30, 32 ja 33 selgitatakse vee kaitsmisega seotud kohustuste kohaldamist ning antakse otsesed viited ELi veealastele õigusaktidele. Komisjon leiab, et muudatused on kooskõlas olemasoleva tekstiga ja parandavad seda ning lihtsustavad direktiivi rakendamist. Seetõttu kiidab komisjon need heaks.

4.1.2. Osaliselt heakskiidetud muudatused

Muudatuses 39 tehakse ettepanek rahalise tagatise korrapäraseks kohandamiseks vastavalt teostatavatele taastustöödele, mis vastab selle sätte mõttele ning mille võib heaks kiita. Samas ei pea komisjon otstarbekaks muudatuse teist osa, milles täpsustatakse, et nimetatud kohandamised hõlmavad maapealseid taastustöid nii jäätmehoidlas kui ka maa-alal, mida jäätmehoidla otseselt mõjutab. Muudetud artikli lõiget 3 tuleb seetõttu lugeda järgmiselt:

“3. Tagatise suurust tuleb korrapäraselt kohandada vastavalt mistahes taastustöödele, mida jäätmehoidlas on vaja ette võtta.“

4.1.3. Põhimõtteliselt heakskiidetud muudatused

Muudatusega 4 selgitatakse põhjenduses 14, et jäätmetekke vältimine kuulub jäätmekäitluskavade eesmärkide hulka. See on kooskõlas artikli 5 lõikega 1, kuid ühtlustamise huvides tuleks siin kasutada sõna „vähendamine“.

Muudatusega 10 edendatakse keskkonnakaalutluste integreerimist muudesse poliitikasuundadesse ning seda võib toetada, kuid kavandatud tekst sobiks paremini põhjendusse kui artiklisse.

Vastavalt muudatusele 23 peaks loataotluses sisalduma ka teave kaevandatavate maavarade ja eemaldatavate kivimijäätmete kohta; need üksikasjad täpsustavad loa puhul jäätmekäitluskava osana nõutavat jäätmete iseloomustamise kirjeldust ning need võib heaks kiita, kuid nad sobiksid paremini II lisasse.

Oluline tegur, millega jäätmehoidla asukoha puhul tuleb arvestada on kaitsealad ning seetõttu võib muudatust 27 toetada, selguse huvides pakub komisjon artikli 11 lõike 4 punkti a jaoks järgmise teksti:

„aa) jäätmehoidla asukoha puhul võetakse arvesse ühenduse või siseriiklikke kaitsealadega seotud kohustusi;

ab) jäätmehoidla asukoht on sobiv, arvestades eelkõige geoloogilisi, hüdrogeoloogilisi ning geotehnilisi tegureid, ja..."

4.2. Muudatused, mille komisjon tagasi lükkab

Muudatusega 3 jäetakse välja radioaktiivseid kaevandusjäätmeid käsitlev põhjendus. Komisjon peab nimetatud põhjendust oluliseks, kuna see selgitab seost EURATOMi asutamislepingu kohase võimaliku asjakohase õigusaktiga.

Muudatusega 8 muudetakse põhjendust 31, rõhutades ühenduse ja liikmesriikide vastutust väga saastavate mahajäetud jäätmehoidlate taastamisel ning julgustades kasutama selleks ühenduse vahendeid. Komisjon leiab, et olemasolev tekst põhjendab paremini vastavat artiklit (artikkel 20) ja viide ELi vahenditele on üleliigne.

Muudatustega 48/49/50 muudetakse termini „maavarade töötlemine” määratlust, nii et see hõlmab ka lubjakivi põletamist. Komisjon ei saa seda heaks kiita, kuna tegemist ei ole maavarade töötlemisega seotud toimingu, vaid tööstusliku tootmisega seotud toiminguga, mis jääb väljapoole direktiivi kohaldamisala.

Jäätmekäitluskavade puhul tuuakse muudatustega 16 ja 19 sisse teave, mis on direktiivis juba olemas, samas kui muudatuses 20 esitatud kohustuslikud üksikasjad on hõlmatud kaudselt artikli 5 lõike 3 punktiga f. Komisjon leiab, et need muudatused pole vajalikud.

Muudatusega 22 muudetakse hädaolukorra lahendamise kavade eesmärke – seda ei saa heaks kiita, kuna olemasolev tekst on juba piisavalt selge ja sisutihe.

Muudatuse 24 kohaselt peab loataotluses sisalduv jäätmekäitluskava olema eelnevalt heakskiidetud; seda ei ole siiski tarvis, kuna sellist heakskiitu võib anda ka loataotluse menetluse käigus. Muudatuses 25 on täpsustatud, et loas sisalduvat teavet kasutatakse jäätmehoidlate inventeerimise kavandamisel; seda ei peeta vajalikuks, kuna artikli 7 lõike 5 olemasolevas sõnastuses olev viide statistilistele eesmärkidele vastab ka selle muudatuse eesmärgile.

Muudatuse 26 kohaselt on artiklis 10 osutatud meetmeid, mida kohaldatakse jäätmete kaeveõõntesse tagasi panemise suhtes, laiendatud sinna paigutatavale „muule kaevandatud materjalile“ ja õõntele endile. Seda ei saa heaks kiita, kuna see jääb väljapoole direktiivi mõtet ja sisu.

Muudatusega 31 nähakse ette järelevalve sagedus jäätmehoidla järelhoolduse ajal. Kuna iga üksikjuhtumi puhul saavad selle kõige tõhusamalt määrata kindlaks pädevad asutused, siis ei saa seda muudatust heaks kiita.

Vee kaitsmise osas nõutakse muudatusega 34 käideldud saastunud vee ja nõrgvee vastavust ELi veealastele direktiividele. Seda nõuet ei peeta siiski vajalikuks, kuna ühenduse nõudeid kohaldatakse igal juhul. Seega ei ole ka vajalik nõuda sama muudatusega pakutud „muude heitvete“ käitlemist, kuna mõiste „nõrgvesi“ on määratletud piisavalt laialt. Muudatustega 6 ja 35 muudetakse vastavalt põhjendust 25 ja artikli 13 lõiget 4, et keelustada jäätmete juhtimine suublatesse, kui pole näidatud nende vastavus veepoliitika raamdirektiivile (2000/60/EÜ); nimetatud muudatust ei peeta vajalikuks, kuna olemasolev tekst on sama mõjuga. Muudatusega 36 esitatakse meetmed veega täitunud kaeveõõnte osas. Seda ei saa toetada, kuna see keskkonna suhtes oluline teema jääb käesoleva direktiivi kohaldamisalast välja ning sellele on pööratud piisavalt tähelepanu ka veepoliitika raamdirektiivis (2000/60/EÜ).

Rahaliste tagatiste osas nõutakse muudatusega 37 vastava siseriiklikku korra heakskiitmist komisjoni poolt; seda ei saa heaks kiita, kuna selliste kavade sobivust saavad paremini hinnata liikmesriigi pädevad asutused. Muudatusi 7 ja 38 põhjenduse 7 ja artikli 14 lõike 1 punkti b osas ei saa heaks kiita, kuna olemasolevas tekstis pakutakse välja otstarbekas viis vajaminevate summade arvestamiseks.

Muudatusega 42 esitatakse nõudmised, mida tuleb kohaldada olemasolevatele jäätmehoidlatele antud üleminekuperioodil, eriti veepoliitika raamdirektiivi nõuete täitmise osas. Selliste kohustuste seadmisega tehakse liiga rangeid ettekirjutusi ning neid ei saa heaks kiita, arvestades, et olemasolevad jäätmehoidlad peavad üleminekuperioodil igal juhul vastama jäätmete raamdirektiivi 75/442/EMÜ normidele, ohtlikke aineid käsitlevate direktiivide 2000/60/EÜ ja 76/464/EMÜ nõuetele ning põhjavee kaitse direktiivile 80/687EMÜ.

Muudatusega 43 jäetakse välja tekst, milles viidatakse üleminekusätetele tegevust lõpetavatele, kuid veel sulgemata jäätmehoidlate osas. Olemasolevas tekstis on esitatud otstarbekas viis eriolukorraga toimetulekuks, ning selles sisalduvad ka vajalikud ranged keskkonnakaitse meetmed. Seega ei saa nimetatud muudatust heaks kiita.

Uusi liikmesriike silmas pidades tuuakse muudatusega 9 sisse põhjendus direktiivi olulisuse rõhutamiseks. Komisjon leiab, et see ei ole vajalik, sest ühinejariigid hakkavad direktiivi üle võtma ja kohaldama ühinemise kuupäevast alates ja vahepealseid tulemusi kontrollib komisjon. Lisaks sellele sätestatakse muudatuses 44 , et mis tahes võimalik erand nimetatud riikidele ei kahjusta direktiivi eesmärke. Nimetatud säte piiraks siiski ühinemislepingus sätestatud nõukogu õigusi teha ajutisi erandeid ning seega ei saa seda heaks kiita.

Muudatusega 45 lühendatakse ülevõtmise tähtaega 24lt kuult 18le. Seda ei kiideta heaks, kuna direktiivi nõuetekohase ülevõtmise tagamiseks on vaja 24 kuud.

5. Järeldus

EÜ asutamislepingu artikli 250 lõike 2 kohaselt muudab komisjon vastavalt eespool toodule oma ettepanekut.