Komisjoni teatis

nõukogu määruse (EMÜ) nr 4064/89 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 447/98 seisukohalt vastuvõetavate parandusmeetmete kohta

(2001/C 68/03)

(EMPs kohaldatav tekst)

I. SISSEJUHATUS

1. Nõukogu 21. detsembri 1989. aasta määruses (EMÜ) nr 4064/89 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumise üle, [1] viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1310/97 [2] (edaspidi "koondumismäärus"), on selgelt sätestatud, et osaliste [3] tehtud ümberkujunduste järel võib komisjon otsustada kuulutada ühinemise ühisturuga kokkusobivaks. Nõukogu määruse (EÜ) nr 1310/97 8. põhjenduses kinnitatakse, et

"komisjon võib koondumise kuulutada ühisturuga kokkusobivaks menetluse teises faasis

[4]

pärast seda, kui osalised on võtnud kohustused, mis tasakaalustavad konkurentsiprobleemid ja kõrvaldavad need täielikult …"

. Peale selle nähakse 8. põhjenduses ette, et

"on kohane võtta kohustusi vastu menetluse esimeses faasis

[5]

juhul, kui konkurentsiprobleemi saab hõlpsasti kindlaks teha ja lihtsalt lahendada … Menetluse mõlemas faasis tuleks tagada läbipaistvus ning tõhus konsulteerimine liikmesriikide ja huvitatud kolmandate isikutega."

2. Käesoleva teatise eesmärk on anda juhised koondumistega seotud ümberkujunduste tegemiseks ning eelkõige selliste ümberkujundustega seotud kohustuste võtmiseks. Kõnealuseid ümberkujundusi nimetatakse tavaliselt "parandusmeetmeteks", sest nende eesmärk on vähendada ühinevate osaliste turuvõimu ja taastada eeldused tõhusaks konkurentsiks, mida ühinemine võib turgu valitseva seisundi loomise või tugevdamise kaudu moonutada. Käesolevas teatises sätestatud juhised kajastavad kogemusi, mida komisjon on saanud parandusmeetmete hindamisel, vastuvõtmisel ja rakendamisel kooskõlas koondumismäärusega alates selle jõustumisest 21. septembril 1990. Komisjon kohaldab käesolevas teatises esitatud põhimõtteid üksikjuhtudel ning arendab ja täiustab neid. Kohustusi käsitlevad juhised ei piira Euroopa Ühenduste Kohtu või Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu võimalikke tõlgendusi.

3. Käesolevas teatises sätestatakse komisjonile vastuvõetavate parandusmeetmete suhtes kohaldatavad üldpõhimõtted, komisjoni poolt koondumismäärusega hõlmatud juhtudel heaks kiidetud kohustuste põhiliigid, erinõuded, millele kohustuste võtmise ettepanekud peavad menetluse mõlemas faasis vastama, ning kohustuste täitmise põhinõuded.

II. ÜLDPÕHIMÕTTED

4. Koondumismääruse kohaselt hindab komisjon teatatud koondumise kokkusobivust ühisturuga, lähtudes selle mõjust ühenduses valitseva konkurentsi struktuurile. [6] Kokkusobivuse kontrollimisel koondumismääruse artikli 2 lõigete 2 ja 3 alusel hinnatakse, kas koondumine looks turgu valitseva seisundi või tugevdaks seda, takistades märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul või selle olulises osas. [7] Koondumine, mis loob eespool kirjeldatud turgu valitseva seisundi või tugevdab seda, ei ole sobi kokku ühisturuga ja komisjonil on õigus see keelata.

5. Kui koondumine põhjustab turgu valitseva seisundi loomise või tugevdamise tõttu konkurentsiprobleeme, võivad osalised püüda teha selles ümberkujundusi, et lahendada komisjoni tõstatatud konkurentsiprobleemid ja saada oma ühinemisele heakskiit. Ümberkujundusi käsitlevad ettepanekud võib esitada ja ümberkorraldused teha enne, kui tehakse otsus heakskiitmise kohta. Tavaliselt esitavad osalised oma kohustused siiski selleks, et muuta koondumine heakskiitmisele järgneva ajavahemiku jooksul ühisturuga kokkusobivaks.

6. Komisjoni ülesanne on tõendada, et koondumine loob või kindlustab turustruktuure, mis takistavad märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul. Osaliste ülesanne on tõendada, et kavandatud parandusmeetmete rakendamine aitab kõrvaldada võimalused komisjoni poolt tuvastatud turgu valitseva seisundi loomiseks või tugevdamiseks. Selleks peavad osalised komisjonile kooskõlas komisjoni koondumismäärusest tulenevate kohustustega selgelt tõendama, et parandusmeede taastab ühisturul tõhusad konkurentsitingimused.

7. Kaaludes, kas parandusmeede suudab taastada tõhusa konkurentsi, võtab komisjon arvesse kõiki parandusmeetmega seotud asjakohaseid tegureid, sealhulgas kavandatud parandusmeetme liiki, ulatust ja reguleerimisala, ning seda, kui tõenäoliselt osalised suudavad seda edukalt, täielikult ja õigeaegselt rakendada. Nende tegurite hindamisel tuleb silmas pidada ka selle turu struktuuri ja eripära, kus konkurentsiprobleemid tekivad, võttes muu hulgas arvesse osaliste ja teiste turul tegutsejate turuseisundit. Järelikult on osalised kohustatud algusest peale kõrvaldama kõik kõnealuste teguritega seotud ebamäärasused, mille tõttu komisjon võib kavandatud parandusmeetme tagasi lükata.

8. Üldisemalt võtab komisjon arvesse asjaolu, et kui parandusmeetmed kujutavad endast veel täitmata kohustusi, on nende lõpptulemus teatavas mõttes ebamäärane. Seda üldist tegurit peavad arvesse võtma ka osalised, kui nad komisjonile parandusmeetmed esitavad.

9. Kohtuasjas Gencor v. komisjon [8] kehtestas esimese astme kohus põhimõtte, et kohustuste põhieesmärk on tagada konkureerivad turustruktuurid. Sellest tulenevalt ei eeldata, et kohustused, milles üksnes lubatakse toimida teataval viisil, näiteks mitte ära kasutada kavandatud koondumise loodavat või tugevdatavat turgu valitsevat seisundit, muudavad koondumise ühisturuga kokkusobivaks. Kohus [9] on seisukohal, et määruse eesmärgist lähtuvalt tuleb üldjuhul eelistada struktuurilisi kohustusi, nagu näiteks tütarettevõtja müümise kohustus, sest need takistavad komisjoni poolt eelnevalt tuvastatud turgu valitseva seisundi loomist või tugevdamist ning ei eelda keskmise tähtajaga või pikaajaliste järelevalvemeetmete rakendamist. Ei saa siiski automaatselt välistada, et ka muud liiki kohustused suudavad takistada turgu valitseva seisundi loomist või tugevdamist. Selliste kohustuste heakskiitmine otsustatakse iga üksikjuhtumi puhul eraldi.

10. Pärast koondumise jõustumist ei saa ajutistest kaitsemeetmetest hoolimata taastada turul soovitud tingimusi enne, kui kohustused on täidetud. Seepärast peab saama kohustusi tõhusalt ja kiiresti täita. Pärast kohustuse täitmist ei peaks olema vaja kohaldada nende suhtes täiendavat järelevalvet. [10]

11. Komisjon võib kohustused heaks kiita menetluse mõlemas faasis. Kuna põhjalik turu-uuring tehakse siiski ainult II faasis, peavad komisjonile I faasis esitatavad kohustused olema piisavad, et välistada kindlalt koondumismääruse artikli 6 lõike 1 punktis c nimetatud tõsised kahtlused. [11] Komisjon peab kooskõlas koondumismääruse artikli 10 lõikega 2 tegema heakskiitmise otsuse kohe pärast seda, kui osaliste võetud kohustustega on kõrvaldatud koondumismääruse artikli 6 lõike 1 punktis c nimetatud tõsised kahtlused. Seda reeglit kohaldatakse eelkõige kohustuste suhtes, mille kohta tehakse ettepanek II faasi menetluse alguses. [12] Pärast põhjalikku uurimist ning juhul, kui komisjon teeb vastuväidetest teatamisel esialgse järelduse, et ühinemine loob koondumismääruse artikli 2 lõikes 3 nimetatud turgu valitseva seisundi või tugevdab seda, peavad kohustused sellise seisundi loomist või tugevdamist takistama.

12. Ehkki kohustuste võtmiseks peavad ettepaneku tegema osalised, võib komisjon tagada kohustuste täitmise, kehtestades heakskiitmise eelduseks kohustuste järgimise. [13] Tuleb eristada tingimusi ja kohustusi. Tingimuseks on näiteks nõue viia ellu kõik sellised meetmed, millega kaasneb struktuurimuutus turul – näiteks ettevõtte loovutamine. Sellise tulemuse saavutamiseks vajalikud rakendusmeetmed on üldjuhul osaliste kohustused, nt kohustus määrata usaldusisik, kellel on tühistamatu volitus ettevõtte müümiseks. Kui asjaomased ettevõtjad rikuvad kohustust, võib komisjon tühistada koondumismääruse artikli 6 lõike 2 või artikli 8 lõike 2 alusel tehtud heakskiitmise otsused kooskõlas artikli 6 lõikega 3 või artikli 8 lõike 5 punktiga b. Osalistele võib määrata ka koondumismääruse artikli 14 lõike 2 punktis a ja artikli 15 lõike 2 punktis a sätestatud trahve ja karistusmakseid. Kui ei saavutata olukorda, mis muudab koondumise ühisturuga kokkusobivaks, [14] st kui tingimust ei täideta, muutub kokkusobivust käsitlev otsus kehtetuks. Sel juhul võib komisjon vastavalt koondumismääruse artikli 8 lõikele 4 ette näha asjakohased meetmed tõhusa konkurentsi tingimuste taastamiseks. [15] Peale selle võib osalistele määrata artikli 14 lõike 2 punktis c sätestatud trahvid.

III. KOMISJONILE VASTUVÕETAVATE PARANDUSMEETMETE LIIGID [16]

1. Loovutamine

13. Kui kavandatav ühinemine ähvardab luua tõhusat konkurentsi takistava turgu valitseva seisundi või seda tugevdada, on keelustamise kõrval kõige kindlam viis tõhusa konkurentsi taastamiseks luua tingimused uue konkurentsivõimelise üksuse turuletulekuks või kindlustada loovutamise kaudu olemasolevate konkurentide olukord.

Elujõuline ettevõte

14. Loovutatava tegevuse puhul peab olema tegemist elujõulise ettevõttega, mis suudab sobiva ostja juhtimisel tõhusalt ja püsivalt konkureerida ühinemisel tekkiva üksusega. Elujõuline ettevõte on üldjuhul juba olemasolev üksus, mis suudab tootmisel kasutatavate materjalide tarnimise ja üleminekuperioodi väliste koostöövormide seisukohalt tegutseda eraldiseisvana, st ühinevatest osalistest sõltumatult.

15. Kui osalised teevad ettepaneku elujõulise ettevõtte loovutamiseks, peavad nad arvesse võtma selle uuele omanikule üleandmisega kaasnevat ebamäärasust ja riski. Need riskid võivad piirata loovutatava ettevõtte konkurentsivõimet ja luua turuolukorra, milles komisjoni tõstatatud konkurentsiprobleemid ei pruugi olla kõrvaldatud.

Loovutamise objekt

16. Kui konkurentsiprobleem tuleneb horisontaalsest kattuvusest, tuleb loovutada selleks kõige sobivam ettevõte. [17] Selleks võib olla omandava äriühingu ettevõte, kui tegemist on vaenuliku pakkumisega, mille korral teavitava osaliste teadlikkus omandatavast ettevõttest on piiratum. Sel juhul võib sihtäriühingu tegevuse loovutamise kohustus suurendada ohtu, et ettevõte ei osutu elujõuliseks konkurendiks, kes suudab turul tõhusalt ja püsivalt konkureerida.

17. Otsustamaks, milline kattuva tegevusega ettevõte tuleks loovutada, on oluline arvesse võtta ettevõtte eraldiseisva toimimise võimalikkust. [18] Ettevõtte elujõulisuse tagamiseks võib olla vajalik, et loovutamine hõlmaks ka tegevust turgudel, kus komisjon konkurentsiprobleeme ei tuvastanud, sest see võib olla ainus võimalus mõjutatavatel turgudel tõhusa konkurendi loomiseks. [19]

18. Ehkki konkreetsetel asjaoludel [20] on heaks kiidetud loovutamisi, mis hõlmavad nii ostja kui ka sihtäriühingu teatavaid varasid, võib see tekitada lisariski loovutamise tulemusel saadud ettevõtte elujõulisusele ja tõhususele. Seepärast tuleb selliseid loovutamisi väga põhjalikult hinnata. Erandjuhtudel võib ainult kaubamärke ja nende tootmiseks vajalikku vara hõlmav loovutatav kogum olla piisav, et luua tingimused tõhusaks konkurentsiks. [21] Sel juhul peab komisjon olema veendunud, et ostja suudab need varad tõhusalt ja kiiresti integreerida.

Sobiv ostja

19. Komisjoni heakskiitmise otsuse tingimus on, et elujõuline ettevõte antakse kindla aja jooksul üle sobivale ostjale. [22] Seega on elujõulise ettevõtte ja sobiva ostja suhtes kehtestatud tingimused omavahel seotud. Kavandatud kohustuse asjakohasuse hindamisel peab komisjon seetõttu oluliseks, kas ettevõte on sobiva ostja jaoks huvipakkuv. [23]

20. Kuna varad moodustavad osa ettevõttest, sõltub loovutatava kogumi elujõulisus mõnikord suurel määral ostja isikust. Sel juhul kiidab komisjon ühinemise heaks ainult juhul, kui osalised kohustuvad viima teatatud toimingu lõpule alles pärast seda, kui nad on sõlminud loovutatava ettevõtte osas siduva kokkuleppe komisjoni poolt heaks kiidetud ostjaga [24]"esialgne ostja").

21. Kui ettevõtte loovutamine seatakse heakskiitmise otsuse tingimuseks, peavad osalised leidma sobiva ostja. Sellega seoses võivad osalised lisada omal algatusel muid varasid, et muuta loovutatav kogum ostjate jaoks huvipakkuvamaks. [25]

Alternatiivsed loovutamiskohustused

22. Teatud juhtudel võib osaliste eelistatav (konkurentsiprobleeme lahendav elujõulise ettevõtte) loovutamine olla ebakindel või raske, kuna eesõigus on kolmandatel isikutel või kuna olulise tähtsusega lepingute, intellektuaalomandi õiguste või töötajate üleandmine on ebakindel. Osalised võivad siiski arvestada, et nad suudavad kõnealuse ettevõtte ettenähtud lühikese ajavahemiku jooksul loovutada.

23. Sel juhul ei saa komisjon riskida, et lõpptulemusena ei suudeta taastada tõhusat konkurentsi. Seetõttu peavad osalised esitama kohustuses alternatiivse ettepaneku, mis peab olema tõhusa konkurentsi taastamiseks vähemalt samaväärne või veel asjakohasem, ning kindla kava alternatiivse ettepaneku rakendamisviisi ja -aja kohta. [26]

Struktuuriliste seoste kõrvaldamine

24. Loovutamiskohustused ei pruugi piirduda horisontaalsest kattuvusest tulenevate konkurentsiprobleemide kõrvaldamisega. Struktuurilise seose katkestamiseks põhikonkurendiga võib olla vajalik loovutada olemasolev osalus ühisettevõttes. [27]

25. Muudel juhtudel võib võimalikuks parandusmeetmeks olla vähemusosaluse loovutamine või omavahel seotud juhtorganite kõrvaldamine, et ergutada turul valitsevat konkurentsi. [28]

2. Muud parandusmeetmed

26. Ehkki loovutamine on eelistatud parandusmeede, ei ole see ainus komisjonile vastuvõetav meede. Esiteks tuleks märkida, et teatavates olukordades ei ole ettevõtte loovutamine võimalik. [29] Teiseks võivad konkurentsiprobleemid tekkida erinevatel põhjustel, nagu näiteks ainuõiguslikud kokkulepped, võrgustike ühendamine (võrgustike mõju) või olulise tähtsusega patentide ühendamine. Sel juhul peab komisjon otsustama, kas muud parandusmeetmete liigid võivad olla turul tõhusa konkurentsi taastamiseks piisavad.

27. Kavandatavast koondumisest tingitud turustruktuuri muutuse tõttu võivad olemasolevad lepingulised suhted mõjuda tõhusale konkurentsile kahjulikult. See kehtib eelkõige ainuõiguslike pikaajaliste tarne- ja turustuskokkulepete puhul, kui need piiravad konkurentidele kättesaadavat turupotentsiaali. Kui ühinemisel tekkiv üksus omandab märkimisväärse turuosa, võib olemasolevatest ainuõiguslikest kokkulepetest tulenev konkurentsi takistav mõju aidata kaasa turgu valitseva seisundi loomisele. [30] Sel juhul võib pidada konkurentsiprobleemide kõrvaldamisel asjakohaseks olemasolevate ainuõiguslike kokkulepete tühistamist, [31] kui pole kindlalt ühtki tõendit selle kohta, et tegelikult ainuõigused säilivad.

28. Kavandatud koondumisest tingitud turustruktuuri muutusega võivad kaasneda märkimisväärsed tõkked ja takistused asjaomasele turule tulekul. Sellised tõkked võivad tuleneda kontrollist infrastruktuuri, eelkõige võrgustike üle, või olulise tähtsusega tehnoloogiate, sealhulgas patentide, oskusteabe või muude intellektuaalomandi õiguste üle. Sel juhul võib parandusmeetmete eesmärk olla turulepääsu hõlbustamine, tagades konkurentidele ligipääsu vajalikele infrastruktuuridele [32]või olulise tähtsusega tehnoloogiale.

29. Kui konkurentsiprobleem on tingitud kontrollist olulise tähtsusega tehnoloogia üle, on eelistatavaks parandusmeetmeks sellise tehnoloogia loovutamine, [33] sest see kõrvaldab edasise seose ühinemisel tekkiva üksuse ja selle konkurentide vahel. Loovutamise alternatiivina võib komisjon heaks kiita ka litsentsikokkulepped (eelistatavalt ainuõiguslikud litsentsid, mille omanikele ei ole kehtestatud kasutusvaldkondade piiranguid), kui loovutamine takistaks näiteks käimasolevat tõhusat teadustegevust. Seda lähenemisviisi on komisjon järginud näiteks farmaatsiatööstust [34] puudutavate ühinemiste puhul.

30. Kuna koondumine võib eri turgudel põhjustada erinevaid konkurentsiprobleeme, peaksid osalised koostama parandusmeetmete kogumid, mis hõlmavad loovutamise puhul rakendatavaid parandusmeetmeid ja muid turulepääsu hõlbustavaid parandusmeetmeid, mis võimaldavad ligipääsu võrgustikele või konkreetsele infosisule. [35] Sellised kogumid võivad aidata heastada teatavaid turgude sulgemisega kaasnevaid probleeme, mis tekivad näiteks telekommunikatsiooni- ja meediasektoris toimuvate koondumiste puhul. Ehkki mõned koondumised mõjutavad oluliselt ainult üht tooteturgu, võib erinevate kohustuste kogum siiski olla ainus vahend, mis võimaldab täielikult kõrvaldada kõnealustest koondumistest tingitud konkurentsiprobleemid. [36]

IV. OLUKORRAD, MILLE PUHUL PARANDUSMEETMETE LEIDMINE ON RASKE VÕI VÕIMATU

31. Komisjon on valmis arutama koondumisest tingitud konkurentsiprobleemide lahendusi tingimusel, et need lahendused on veenvad ja tõhusad. Mõningate koondumiste puhul ei ole siiski võimalik leida piisavaid parandusmeetmeid ühisturul esinevate konkurentsiprobleemide kõrvaldamiseks. [37] Sellisel juhul on ainsaks võimaluseks keelustamine.

32. Kui osaliste kavandatud parandusmeetmed on nii ulatuslikud ja keerukad, et komisjonil ei ole võimalik piisavalt kindlalt tagada, et need taastavad turul tõhusa konkurentsi, ei saa heakskiitmise otsust teha. [38]

V. KOHUSTUSTE SUHTES KEHTIVAD ERINÕUDED

1. I faas

33. Vastavalt koondumismääruse artikli 6 lõikele 2 võib komisjon tunnistada koondumise ühisturuga kokkusobivaks, kui on kindel, et teatatud koondumine ei tekita pärast ümberkujunduste tegemist enam lõike 1 punktis c nimetatud tõsiseid kahtlusi. Osalised võivad esitada komisjonile kohustuste võtmise kohta mitteametlikud ettepanekud juba enne teavitamist. Kui osalised esitavad kohustuste võtmise ettepanekud teavitamise ajal või kolme nädala jooksul alates teatise kättesaamisest, [39] pikendab komisjon koondumismääruse artikli 6 lõike 1 alusel tehtava otsuse tegemise tähtaega ühelt kuult kuue nädalani.

34. Selleks, et kohustuste võtmise ettepanekute alusel saaks teha artikli 6 lõikes 2 nimetatud otsuse, peavad need vastama järgmistele nõuetele:

a) ettepanekud esitatakse õigeaegselt ja hiljemalt kolmenädalase ajavahemiku viimasel päeval;

b) osaliste võetud kohustusi käsitletakse piisavalt üksikasjalikult, et neid saaks põhjalikult hinnata;

c) ettepanekutes selgitatakse, kuidas pakutud kohustused kõrvaldavad komisjoni tuvastatud konkurentsiprobleemid.

Samaaegselt kohustustega peavad osalised esitama kohustuste mittekonfidentsiaalse versiooni, mida kasutatakse turutesti tegemisel. [40]

35. Osaliste nõuetekohaselt esitatud ettepanekuid hindab komisjon. Komisjon konsulteerib esitatud kohustuste osas liikmesriikide asutustega ning vajaduse korral turutestide kaudu ka kolmandate isikutega. Kui konkreetsel juhul on hõlmatud Euroopa Majanduspiirkonnast (EMP) suurem geograafiline turg või kui loovutatav ettevõte hõlmab selle elujõulisusega seotud põhjustel EMP territooriumist suuremat piirkonda, võib kavandatud parandusmeetmete osas konsulteerida ka konkurentsiküsimustega tegelevate EMP-väliste organitega vastavalt ühenduse ja kõnealuste riikide kahepoolsetele koostöölepingutele.

36. Kui hindamine kinnitab, et kavandatud kohustused kõrvaldavad tõsiste kahtluste põhjused, kiidab komisjon ühinemise heaks I faasis.

37. Kui hindamisel selgub, et pakutud kohustused ei ole ühinemisest tingitud konkurentsiprobleemide kõrvaldamiseks piisavad, teavitatakse sellest osalisi. Kuna I faasi parandusmeetmed on mõeldud hõlpsalt tuvastatava konkurentsiprobleemi lihtsaks lahendamiseks, [41] võib kavandatud kohustuste puhul teha ainult teatavaid ümberkujundusi. Sellised konsultatsioonide vahetu tulemusena esitatavad ümberkujundused hõlmavad selgitusi, täpsustusi ja/või muid parandusi, mis tagavad kohustuste tulemuslikkuse ja tõhususe.

38. Kui osalised ei ole tõsiseid kahtlusi kõrvaldanud, teeb komisjon artikli 6 lõike 1 punktis c nimetatud otsuse ja algatab menetluse.

2. II faas

39. Kooskõlas koondumismääruse artikli 8 lõikega 2 peab komisjon tunnistama koondumise ühisturuga kokkusobivaks, kui pärast ümberkujunduste tegemist see ei loo ega tugevda koondumismääruse artikli 2 lõikes 3 nimetatud turgu valitsevat seisundit. Artikli 8 lõike 2 kohased kohustuste võtmise ettepanekud tuleb komisjonile esitada hiljemalt kolme kuu jooksul alates menetluse algatamise kuupäevast. Kõnealuse tähtaja pikendamist kaalutakse ainult juhul, kui osalised esitavad taotluse, mis sisaldab andmeid tähtaja pikendamist õigustavate erandlike asjaolude kohta. Tähtaja pikendamise taotlus peab laekuma kolme kuu jooksul. Tähtaja pikendamine on võimalik ainult erandlike asjaolude korral ning juhul, kui komisjonil on konkreetsel juhul piisavalt aega, et ettepanekut hinnata ning konsulteerida liikmesriikide ja kolmandate isikutega. [42]

40. Komisjon on valmis sobivaid kohustusi kolme kuu jooksul arutama. Osalistel soovitatakse esitada esialgsed ettepanekud, mis käsitlevad kohustuste igakülgse tulemuslikkuse seisukohalt vajalikke sisulisi ja korralduslikke aspekte.

41. Selleks, et kohustuste võtmise ettepanekute alusel saaks teha artikli 8 lõikes 2 nimetatud otsuse, peavad need vastama järgmistele nõuetele:

a) ettepanekud esitatakse õigeaegselt ja hiljemalt kolme kuu pikkuse ajavahemiku viimasel päeval;

b) neis käsitletakse kõiki vastuväidetest teatamisel tõstatatud konkurentsiprobleeme, mida ei ole hiljem välja jäetud. Ettepanekutes tuleb piisavalt üksikasjalikult täpsustada osaliste võetud kohustusi ja nende täitmise tingimusi, et neid saaks põhjalikult hinnata;

c) ettepanekutes selgitatakse, kuidas pakutud kohustused kõrvaldavad konkurentsiprobleemid.

Samaaegselt kohustustega peavad osalised esitama kohustuste mittekonfidentsiaalse versiooni, mida kasutatakse turutesti tegemisel.

42. Osaliste nõuetekohaselt esitatud ettepanekuid hindab komisjon. Kui hindamine kinnitab, et kavandatud kohustused kõrvaldavad konkurentsiprobleemid, esitatakse otsus komisjonile heakskiitmiseks pärast konsulteerimist liikmesriikide asutustega, kolmandate riikide asutustega [43] ning vajaduse korral turutestide kaudu ka kolmandate isikutega.

43. Kui aga hindamisel jõutakse järelduseni, et kavandatud kohustused ei ole koondumisest tingitud konkurentsiprobleemide lahendamiseks piisavad, teavitatakse sellest osalisi. Kui osalised teevad kavandatud kohustustes hiljem ümberkujundusi, võib komisjon sellised ümberkujundatud kohustused [44] heaks kiita ainult juhul, kui ta saab uurimise käigus juba esitatud teabe, sealhulgas eelnevate turutestide alusel ja täiendavat turutesti tegemata kindlaks teha, et selliste kohustuste täitmine aitab kõrvaldada tuvastatud konkurentsiprobleemid ja jätab piisavalt aega nõuetekohaseks konsulteerimiseks liikmesriikidega.

VI. KOHUSTUSTE TÄITMISE TINGIMUSED

44. Kohustused võetakse heakskiitmise otsuse tagamiseks ning need täidetakse tavaliselt pärast seda, kui kõnealune otsus on tehtud. Kohustuste edukaks ja õigeaegseks täitmiseks on vaja kaitsemeetmeid. Kohustuste täitmist käsitlevad sätted moodustavad osa kohustustest, mille osalised komisjoni ees võtavad. Neid kaalutakse iga üksikjuhtumi puhul eraldi. See kehtib eelkõige kohutuste täitmiseks ettenähtud kindlate tähtaegade suhtes, mis peaksid üldjuhul olema võimalikult lühikesed. Seetõttu ei ole võimalik neid tingimusi täielikult ühtlustada.

45. Järgnevate juhiste eesmärk on abistada osalisi kohustuste võtmise ettepanekute koostamisel. Põhimõtted lähtuvad loovutamiskohustusest, mis, nagu eespool nimetatud, on kõige tüüpilisem kohustus. Mitmed allpool käsitletavad põhimõtted on võrdselt kohaldatavad ka muud liiki kohustuste suhtes.

1. Loovutamiskohustuste põhitunnused

46. Tavalise loovutamiskohustuse puhul hõlmab loovutatav ettevõte üldjuhul nii materiaalset kui immateriaalset põhivara, milleks võib olla olemasolev äriühing, kontsern või ettevõte, mis ei moodustanud eelnevalt eraldiseisvat õiguslikku üksust. Seepärast peavad osalised [45] esitama loovutamiskohustuse esitamisel kavandatava loovutamise objekti täpse ja täieliku määratluse (edaspidi "ettevõtte kirjeldus" või "kirjeldus"). Kirjeldus peab sisaldama kõiki ettevõtte elemente, mis on vajalikud, et tagada turul selle elujõuline konkurentsivõime: materiaalne (nt uurimis- ja arendustegevus, tootmis-, levitamis-, müügi- ja turustustegevus) ja immateriaalne (nt intellektuaalomandi õigused, maineväärtus) põhivara, töötajad, tarne- ja müügikokkulepped (koos nende üleandmist puudutavate asjakohaste tagatistega), klientide nimekirjad, kolmandate isikutega sõlmitud teeninduskokkulepped, tehniline abi (ulatus, kestus, maksumus, kvaliteet) jne. Loovutatava ettevõttega seotud arusaamatuste vältimiseks tuleks eraldi kindlaks määrata ettevõttes kasutatav vara, mida osaliste hinnangu kohaselt ei tohiks loovutada.

47. Kirjelduses tuleb esitada kord, mille kohaselt ettevõtte omandaja võib säilitada ja välja valida sobivad töötajad. See kord tuleb esitada nii ettevõttes juba tegutsevate töötajate kohta kui ka selliste töötajate kohta, kes täidavad ettevõtte seisukohalt olulisi ülesandeid, nt uurimis- ja arendustegevusega tegelevad töötajad ja infotehnoloogiatöötajad, isegi juhul, kui nad töötavad mõnes muus osalistele kuuluvas ettevõtte osas. Selline kord ei piira kollektiivseid koondamisi, [46] ettevõtete üleminekul töötajate õiguste kaitset [47] ning töötajate teavitamist ja konsulteerimist [48] käsitlevate nõukogu direktiivide ning kõnealuseid direktiive rakendavate siseriiklike sätete kohaldamist.

48. Loovutamine viiakse lõpule osaliste ja komisjoni vahel kokku lepitud tähtajaks, mille määramisel on arvesse võetud kõiki seonduvaid asjaolusid. Loovutamiskohustuses täpsustatakse, millised kokkulepped – siduv eelleping, lõplik kokkulepe, omandiõiguse üleandmine – tuleb mis tähtajaks esitada. Loovutamise tähtaeg peaks algama päeval, mil komisjon võtab vastu otsuse.

49. Kohustuse tõhususe tagamiseks peab komisjon väljavalitud ostjale suunatud müügi eelnevalt heaks kiitma. Ostja peab tavaliselt olema elujõuline ja osalistest sõltumatu tegutsev või potentsiaalne konkurent, kellel on rahalised vahendid, [49] tõendatud asjatundlikkus ning huvi säilitada ja arendada loovutatavat ettevõtet osalistega konkureeriva aktiivse turujõuna. Peale selle ei tohi ettevõtte omandamine väljavalitud ostja poolt tekitada uusi konkurentsiprobleeme ega põhjustada ohtu, et kohustuse täitmine hilineb. Neid tingimusi nimetatakse edaspidi "ostjate suhtes kehtivateks nõueteks". Parandusmeetme struktuurilise tõhususe tagamiseks ei tohi ühinemisel tekkiv üksus isegi juhul, kui seda ei ole kohustuses selgesõnaliselt sätestatud, hiljem omandada mõju loovutatud ettevõtte üle tervikuna või osaliselt, välja arvatud juhul, kui komisjon on eelnevalt leidnud, et turustruktuur on sellisel määral muutunud, et mõju puudumine loovutatud ettevõtte üle ei ole enam vajalik selleks, et tagada koondumise kokkusobivus ühisturuga.

2. Loovutatava ettevõtte ajutine haldamine – tegevuse lahususe eest vastutav usaldusisik

50. Osalised peavad vähendama miinimumini ohtu, et loovutatav ettevõte kaotab selle üleandmisega seotud ebamäärasuste tõttu oma konkurentsivõime. Enne loovutamist peavad osalised komisjoni nõudel võtma kohustuse säilitada ettevõtte sõltumatus, majanduslik elujõulisus, turustatavus ja konkurentsivõime.

51. Nende kohustuste eesmärk on hoida ettevõte osalistele alles jäävast ettevõttest lahus ning tagada selle haldamine eraldiseisva ja müügikõlbliku ettevõttena. Kooskõlas hea äritavaga peavad osalised tavapärase majandustegevuse raames tagama loovutatava kogumi asjakohase materiaalse ja immateriaalse põhivara säilimise. See puudutab eelkõige põhivara, oskusteabe, konfidentsiaalse või omandiõigusega seotud äriteabe, klientuuri ning töötajate tehniliste ja kaubandusliku pädevuse säilitamist. Peale selle peavad osalised säilitama loovutatava kogumi puhul enne ühinemist valitsenud konkurentsitingimused, et jätkata ettevõtte tegevust endisel viisil. See hõlmab asjakohast haldus- ja juhtimistegevust, piisavat kapitali ja krediidiliini ning võib hõlmata ka muid tegevusharu konkurentsivõime säilitamisega seotud tingimusi.

52. Kuna komisjonil ei ole võimalik pidevalt otseselt osaleda nende ajutiste haldusmeetmete järgimise kontrollimisel, kiidab ta heaks usaldusisiku ("tegevuse lahususe eest vastutav usaldusisik") määramise, kes kontrollib, kuidas osalised kõnealuseid meetmeid järgivad. Tegevuse lahususe eest vastutav usaldusisik tegutseb loovutatava ettevõtte huvides. Kohustuses sätestatakse üksikasjalikult usaldusisiku volitused. Usaldusisiku volitused, mille komisjon tema määramisel heaks kiidab, hõlmavad näiteks vastutust järelevalve eest, mis annab õiguse kavandada ja vajaduse korral kehtestada meetmeid, mida usaldusisik peab kohustuste järgimise seisukohalt vajalikuks, ning kohustuste järgimist käsitlevate perioodiliste aruannete koostamist.

3. Kohustuste täitmine – loovutamise eest vastutav usaldusisik

53. Kohustuses sätestatakse ka üksikasjalik kord, mida komisjon järgib loovutamise elluviimise kontrollimisel: näiteks ostja heakskiitmise kriteeriumid, perioodilise aruandekohustuse nõuded ning prospektide või reklaammaterjalide heakskiitmine. Siin tuleb samuti märkida, et komisjonil ei ole võimalik pidevalt otseselt osaleda loovutamise korraldamisel. Seetõttu peab komisjon enamikul juhtudel asjakohaseks kiita heaks usaldusisiku ("loovutamise eest vastutav usaldusisik") määramine, kelle ülesanne on kontrollida kohustuste täitmist.

54. Loovutamise eest vastutava usaldusisiku ülesanded on iga üksikjuhtumi puhul erinevad, kuid hõlmavad tavaliselt õigust kavandada ja vajaduse korral kehtestada meetmeid, mida usaldusisik peab vajalikuks kohustuste järgimise tagamiseks, ning korrapäraste aruannete esitamist. Vajaduse korral võib usaldusisiku ülesanded jagada kahte etappi: esimeses etapis peab usaldusisik kontrollima osaliste tegevust võimaliku ostja leidmisel. Kui osalised ei suuda leida vastuvõetavat ostjat nende võetud kohustustes sätestatud aja jooksul, antakse usaldusisikule teises faasis komisjoni eelneval loal tühistamatu volitus müüa ettevõte teatud tähtajaks mis tahes hinna eest.

4. Usaldusisiku ja tema volituste heakskiitmine

55. Olenevalt kohustuste liikidest ja konkreetsest juhtumist võib loovutamise eest vastutav usaldusisik olla sama isik või institutsioon, kes tegutseb tegevuse lahususe eest vastutava usaldusisikuna. Usaldusisikuks on tavaliselt investeerimispank, juhtimiskonsultatsioonidega tegelev äriühing, raamatupidamisarvestusega tegelev äriühing või samalaadne asutus. Osalised esitavad komisjonile usaldusisiku(või usaldusisikute) kohta ettepaneku. Usaldusisik on osalistest sõltumatu ja omab ülesannete täitmiseks vajalikke oskusi ning tema määramine ei tohi ei esialgu ega hiljem põhjustada huvide konflikti. Osalised peavad esitama komisjonile piisava teabe, mille alusel ta saab kontrollida usaldusisiku vastavust nendele nõuetele. Komisjon vaatab usaldusisiku määramise tingimused läbi ja annab neile lõpliku heakskiidu, mis tühistatakse üksnes juhul, kui komisjonile esitatakse mõjuv põhjus uue usaldusisiku määramiseks.

56. Osalised vastutavad töötasu maksmise eest igale usaldusisikule kõigi tema tööülesannetega seoses osutatud teenuste eest ning töötasu struktuur ei tohi takistada usaldusisiku sõltumatust ja tulemuslikku tegevust volituste täitmisel. Usaldusisik täidab konkreetseid ülesandeid, mille eesmärk on tagada komisjoni nimel kohustuste heauskne järgimine, ning need ülesandeid määratakse kindlaks usaldusisiku volitustes. Volitus peab sisaldama kõiki vajalikke sätteid, mis võimaldavad usaldusisikul täita komisjoni poolt heaks kiidetud kohustustes sisalduvaid ülesandeid. Komisjon peab volituse heaks kiitma.

57. Kui usaldusisikule antud konkreetsed kohustused on täidetud, st pärast seda, kui loovutatava kogumi omandiõigus on üle antud või loovutamise järel jätkunud kohustused on täidetud, taotleb usaldusisik volituse kohaselt komisjonilt vabastust täiendavate ülesannete täitmisest. Usaldusisikule ülesannete täitmisest antud vabastusest hoolimata on komisjonil siiski õigus nõuda tema tagasinimetamist, kui hiljem selgub, et asjakohased kohustused ei ole täielikult ja nõuetekohaselt täidetud.

5. Ostja ja ostulepingu heakskiitmine

58. Osalised või usaldusisik võivad müügi teostada ainult juhul, kui komisjon kiidab väljavalitud ostja ja ostulepingu kohustuses sätestatud korras heaks. Osalised või usaldusisik peavad komisjoni nõudmiste rahuldamiseks tõendama, et väljavalitud ostja vastab kohustustes sätestatud nõuetele, st ostjate suhtes kehtivatele standarditele, ning ettevõtluse müük on kohustusega kooskõlas. Komisjon teeb osalistele ametlikult teatavaks oma seisukoha. Enne seda võivad komisjoni ametnikud arutada väljavalitud ostjaga tema äriplaani alusel, milline on tema huvi konkureerida ühinemisel tekkiva üksusega. Kui loovutatava kogumi eri osadele valitakse erinevad ostjad, hindab komisjon kõigi nende ostjate vastuvõetavust ning seda, kas kogu loovutatav kogum lahendab konkurentsiprobleemi.

59. Kui komisjon teeb talle kättesaadava teabe alusel kindlaks, et loovutatava kogumi omandamine väljavalitud ostja poolt ähvardab esmapilgul luua konkurentsiprobleeme [50] või tekitada muid raskusi, mille tõttu kohustuse õigeaegne täitmine võib hilineda või mis näitavad, et ostjal puudub piisav huvi ühinemisel tekkiva üksusega konkureerida, ei peeta väljavalitud ostjat vastuvõetavaks. Sel juhul teeb komisjon ametlikult teatavaks oma seisukoha, et ostja ei vasta ostjate suhtes kehtivatele nõuetele. [51]

60. Kui ostu tulemusel toimub ühenduse seisukohalt oluline koondumine, tuleb uus tehing koondumismääruse kohaselt teatavaks teha ja tavalise menetluse kohaselt heaks kiita. [52] Kui koondumine ei ole ühenduse seisukohalt oluline, ei piira komisjoni poolt ostjale antav heakskiit siseriiklike ametiasutuste volitusi ühinemise kontrollimisel.

[1] EÜT L 395, 30.12.1989, lk 1; parandatud versioon EÜT L 257, 21.9.1990, lk 13.

[2] EÜT L 180, 9.7.1997, lk 1.

[3] Mõisted "osalised" ja "ühinevad osalised" hõlmavad ka selliseid juhtumeid, mil teatise esitajaks on ainult üks osaline.

[4] Edaspidi "II faas".

[5] Edaspidi "I faas".

[6] Koondumismääruse 7. põhjendus.

[7] Ühisettevõtte loomisel uurib komisjon koondumist ka koondumismääruse artikli 2 lõike 4 alusel. Komisjon uurib, kas ühisettevõtte loomise eesmärk või mõju on sõltumatuks jäänud ettevõtjate konkurentsikäitumise kooskõlastamine. Kooskõlastamist hinnatakse vastavalt asutamislepingu artikli 81 lõigetele 1 ja 3, et teha kindlaks, kas see sobib kokku ühisturuga. Käesolevas teatises sätestatud põhimõtteid kohaldatakse üldjuhul ka artikli 2 lõikes 4 käsitletud juhtumite suhtes.

[8] Esimese astme kohtu 25. märtsi 1999. aasta otsus kohtuasjas T-102/96 Gencor versus komisjon [1999] ECR II-753, punkt 316.

[9] Sealsamas, punkt 319.

[10] Täiendavat järelevalvet eeldavate kohustuste heakskiitmist kaalub komisjon ainult erandlikel asjaoludel. Komisjoni otsus 97/816/EÜ (IV/M.877 – Boeing/McDonnell Douglas, EÜT L 336, 8.12.1997, lk 16).

[11] I faasis võetud kohustused võib heaks kiita ainult teatavates olukordades. Konkurentsiga seotud probleem peab olema nii ilmne ja parandusmeetmed nii konkreetsed, et põhjalik uurimine ei ole vajalik.

[12] Komisjoni 30. märtsi 1999. aasta otsus (IV/JV.15 – BT/AT & T); komisjoni otsus 2000/45/EÜ (IV/M.1532 – BP Amoco/Arco; EÜT L 18, 19.1.2001, lk 1).

[13] Kui komisjoni poolt teatud juhtumile antav lõpphinnang näitab, et konkurentsiprobleemid puuduvad või et probleemide lahendamine ei sõltu võetud kohustustes sisalduvatest teatavatest elementidest, võivad osalised kohustused tühistada pärast seda, kui neid on teavitatud. Kui osalised kohustusi ei tühista, võib komisjon nende ettepanekuid oma otsuses arvesse või eirab neid. Kui komisjon võtab ettepanekuid arvesse, selgitab ta oma otsuses, et need ei ole heakskiitmise eelduseks.

[14] Sama põhimõtet kohaldatakse juhul, kui olukord, tänu millele koondumine oli ühisturuga kokkusobiv, hiljem muutub; vt lõike 49 viimane lause.

[15] Nende meetmetega võivad kaasneda ka artikli 15 lõike 2 punktis b sätestatud karistusmaksed.

[16] Järgnev ülevaade ei ole täielik.

[17] Kui konkurentsiprobleem tekib vertikaalse integratsiooni korral, võib selle lahendada ka loovutamine.

[18] Komisjoni 29. septembri 1999. aasta otsus (IV/M.1383 – Exxon/Mobil, punkt 860); komisjoni 9. veebruari 2000. aasta otsus (COMP/M.1641 Linde/AGA, punkt 94).

[19] Komisjoni otsus 1999/229/EÜ (IV/M.913 – Siemens/Elektrowatt; EÜT L 88, 31.3.1999, lk 1, punkt 134); komisjoni otsus 2000/718/EÜ (COMP/M.1578 – Sanitec/Sphinx; EÜT L 294, 22.11.2000, lk 1, punkt 225); komisjoni 8. märtsi 2000. aasta otsus (COMP/M.1802 – Unilever/Amora Maille); komisjoni 28. septembri 2000. aasta otsus (COMP/M.1990 – Unilever/Bestfoods; EÜT C 311, 31.10.2000, lk 6).

[20] Komisjoni otsus 96/222/EÜ (IV/M.603 – Crown Cork & Seal/Carnaud Metalbox; EÜT L 75, 23.3.1996, lk 38).

[21] Komisjoni otsus 96/435/EÜ (IV/M.623 – Kimberly-Clark/Scott Paper; EÜT L 183, 23.7.1996, lk 1).

[22] Ostjate suhtes kehtivate nõuete kohta vt punkt 49.

[23] IV/M.913 – Siemens/Elektrowatt: vt eespool.

[24] Komisjoni 13. detsembri 2000. aasta otsus (COMP/M.2060 – Bosch/Rexroth).

[25] IV/M.1532 – BP Amoco/Arco (vt eespool): kui kohustus seisnes osaluse loovutamises Põhjamere teatud gaasitorustikes ja töötlusrajatistes, loovutati ka osalus seonduvates gaasimaardlates.

[26] Komisjoni 8. aprilli 1999. aasta otsus (COMP/M.1453 – AXA/GRE; EÜT C 30, 2.2.2000, lk 6).

[27] Komisjoni otsus 98/455/EÜ (IV/M.942 – VEBA/Degussa; EÜT L 201, 17.7.1998, lk 102).

[28] Komisjoni 9. veebruari 2000. aasta otsus (COMP/M.1628 – TotalFina/Elf); komisjoni 13. juuni 2000. aasta otsus (COMP/M.1673 – VEBA/VIAG); komisjoni 1. septembri 2000. aasta otsus (COMP/M.1980 – Volvo/Renault; EÜT C 301, 21.10.2000, lk 23).

[29] IV/M.877 – Boeing/McDonnell Douglas (vt eespool). Komisjoni uurimine näitas, et ükski olemasolev õhusõidukitootja ei ole huvitatud äriühingu Douglas Aircraft Company (DAC, äriotstarbeliste õhusõidukite tootmisega tegelev äriühingu McDonell Douglas allasutus) omandamisest äriühingult Boeing ning samuti ei suudetud leida potentsiaalset äriotstarbeliste reaktiivlennukite turule tulijat, kes võiks sinna tulla DAC omandamise kaudu.

[30] Komisjoni otsus 98/475/EÜ (IV/M.986 – AGFA Gevaert/DuPont; EÜT L 211, 29.7.1998, lk 22).

[31] Komisjoni 28. oktoobri 1999. aasta otsus (IV/M.1571 – New Holland/Case: EÜT C 130, 11.5.2000, lk 11); komisjoni 19. aprilli 1999. aasta otsus (IV/M.1467 – Rohm and Haas/Morton; EÜT C 157, 4.6.1999, lk 7).

[32] Komisjoni 5. oktoobri 1992. aasta otsus (IV/M.157 – Air France/Sabena; EÜT C 272, 21.10.1992, lk 1; komisjoni 27. novembri 1992. aasta otsus (IV/M.259 – British Airways/TAT; EÜT C 326, 11.12.1992, lk 1); komisjoni 20. juuli 1995. aasta otsus (IV/M.616 – Swissair/Sabena; EÜT C 200, 4.8.1995, lk 10); komisjoni 13. oktoobri 1999. aasta otsus (IV/M.1439 – Telia/Telenor); komisjoni 12. aprilli 2000. aasta otsus (COMP/M.1795 – Vodafone/Mannesmann).

[33] Komisjoni 9. augusti 1999. aasta otsus (IV/M.1378 – Hoechst/Rhône-Poulenc; EÜT C 254, 7.9.1999, lk 5); komisjoni 1. detsembri 1999. aasta otsus (COMP/M.1601 – Allied Signal/Honeywell); komisjoni 3. mai 2000. aasta otsus (COMP/M.1671 – Dow/UCC).

[34] Komisjoni 28. veebruari 1995. aasta otsus (IV/M.555 – Glaxo/Wellcome; EÜT C 65, 16.3.1995, lk 3).

[35] COMP/M.1439 – Telia/Telenor; COMP/M.1795 – Vodafone Airtouch/Mannesmann (vt eespool); komisjoni 13. oktoobri 2000. aasta otsus (COMP/M.2050 – Vivendi/Canal+/Seagram; EÜT C 311, 31.10.2000, lk 3).

[36] Komisjoni otsus 97/816/EÜ (IV/M.877 – Boeing/McDonnell Douglas; EÜT L 336, 8.12.1997, lk 16); COMP/M.1673 – VEBA/VIAG.

[37] Komisjoni otsus 94/922/EÜ (MSG Media Service, EÜT L 364, 31.12.1994, lk 1); komisjoni otsus 96/177/EÜ (Nordic Satellite Distribution, EÜT L 53, 2.3.1996, lk 20); komisjoni otsus 96/342/EÜ (RTL/Veronica/Endemol, EÜT L 134, 5.6.1996, lk 32); komisjoni otsus 1999/153/EÜ (Bertelsmann/Kirch/Premiere; EÜT L 53, 27.2.1999, lk 1; komisjoni otsus 1999/154/EÜ (Deutsche Telekom BetaResearch; EÜT L 53, 27.2.1999, lk 31); komisjoni otsus 97/610/EÜ (St Gobain/Wacker Chemie/NOM; EÜT L 247, 10.9.1997, lk 1); komisjoni otsus 91/619/EMÜ (Aerospatiale/Alenia/De Havilland, EÜT L 334, 5.12.1991, lk 42); komisjoni otsus 97/26/EÜ Gencor/Lonrho, EÜT L 11, 14.1.1997, lk 30); komisjoni otsus 2000/276/EÜ (M.1524 – Airtours/First Choice; EÜT L 93, 13.4.2000, lk 1).

[38] Komisjoni 15. märtsi 2000. aasta otsus (COMP/M.1672 – Volvo/Scania); komisjoni 28. juuni 2000. aasta otsus (COMP/M.1741 – WorldCom/Sprint).

[39] Komisjoni määruse (EÜ) nr 447/98 (rakendusmäärus) artikli 18 lõige 1, EÜT L 61, 2.3.1998, lk 1.

[40] Klientidel, konkurentidel, tarnijatel ja muudel äriühingutel, keda see võib mõjutada või kellel on eriteadmised, palutakse turutesti kaudu avaldada komisjonile oma põhjendatud arvamus kohustuse tõhususe kohta.

[41] Vt lõikes 1 osutatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1310/97 8. põhjendust.

[42] M.1439 – Telia/Telenor; ja komisjoni otsus 98/335/EÜ (M.754 – Anglo American/Lonrho; EÜT L 149, 20.5.1998, lk 21).

[43] Vt lõige 35.

[44] COMP/M.1628 – TotalFina/Elf, LPG, vt eespool, punkt 345.

[45] Kohustused peab allkirjastama selleks nõuetekohaselt volitatud isik.

[46] Nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiiv 98/59/EÜ kollektiivseid koondamisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 225, 12.8.1998, lk 16).

[47] Nõukogu 14. veebruari 1977. aasta direktiiv 77/187/EMÜ liikmesriikide seaduste ühtlustamise kohta, mis käsitlevad töötajate õiguste kaitset äriühingute, ettevõtete või nende osade üleminekul (EÜT L 61, 5.3.1977, lk 26), muudetud nõukogu direktiiviga 98/50/EÜ (EÜT L 201, 17.7.1998, lk 88).

[48] Nõukogu 22. septembri 1994. aasta direktiiv 94/45/EÜ Euroopa töönõukogu asutamise või töötajate teavitamis- ja nõustamiskorra sisseseadmise kohta liikmesriigiülestes ettevõtetes või kontsernides (EÜT L 254, 30.9.1994, lk 64), muudetud direktiiviga 97/74/EÜ (EÜT L 10, 16.1.1998, lk 22).

[49] Komisjon ei kiida heaks müüja rahastatavaid loovutamisi, arvestades nende mõju loovutatud äriühingu sõltumatusele.

[50] See on tõenäoline juhul, kui turustruktuur on juba väga kontsentreeritud ning turuosa läheks parandusmeetme kaudu üle mõnele teisele turul tegutsejale.

[51] COMP/M. 1628 – TotalFina/Elf – kiirteeäärsed teenindusjaamad.

[52] Komisjoni 29. septembri 1999. aasta otsus (Kohtuasi M.1383 – Exxon/Mobil) ja komisjoni 2. veebruari 2000. aasta otsused järgnevates kohtuasjades M.1820 – BP/JV Dissolution (avaldamata) ja M.1822 – Mobil/JV Dissolution (EÜT C 112, 19.4.2000, lk 6).

--------------------------------------------------