SISUKORD

1........... Sissejuhatus. 3

2........... EAGFi sihtotstarbeline tulu. 3

3........... Märkused EAGFi 2013. aasta eelarve esialgse täitmise kohta. 4

4........... EAGFi sihtotstarbelise tulu rakendamine. 6

5........... Järeldused. 7

1. lisa: || EAGFi assigneeringute esialgne kasutamine kuni 31. märtsini 2013

1. Sissejuhatus

1. lisas on esitatud eelarve täitmine 16. oktoobrist 2012 kuni 31. märtsini 2013 võrreldes kulude profiiliga, mis on välja töötatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005[1] artikli 20 kohaselt arvutatud näitaja põhjal.

2. EAGFi sihtotstarbeline tulu

Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) artiklile 34 käsitatakse vastavuse kontrolli otsuste kohastest finantskorrigeerimistest ja eeskirjade eiramisest tulenevat ning piimamaksust laekuvat tulu EAGFi kulude rahastamiseks määratud sihtotstarbelise tuluna. Nimetatud artikli kohaselt võib sihtotstarbelist tulu kasutada EAGFi kulude rahastamiseks. Kui osa sellest tulust jääb kasutamata, kantakse see automaatselt üle järgmisse eelarveaastasse.[2]

EAGFi 2013. aasta eelarve hõlmab nii komisjoni viimaseid prognoose turumeetmete ja otsetoetustega seotud eeldatavate kulude rahastamiseks vajalike summade kohta kui ka prognoose asjaomase eelarveaasta jooksul eeldatavasti laekuvate sihtotstarbeliste tulude ning eelmisel eelarveaastal kasutamata jäänud ja asjaomasesse eelarveaastasse üle kantud sihtotstarbeliste tulude kohta. Komisjon võttis 2013. eelarveaasta EAGFi assigneeringute summat käsitlevas ettepanekus arvesse eeldatavasti laekuva sihtotstarbelise tulu kogusummat ning taotles 2013. aasta eelarveprojektis assigneeringute tegemist, mille summa arvutamiseks lahutatakse hinnanguline sihtotstarbeline tulu hinnanguliselt vajaminevast summast. Eelarvepädevad institutsioonid võtsid vastu EAGFi uue eelarve, võttes arvesse eeldatavasti laekuvat sihtotstarbelist tulu.

2013. aasta eelarve koostamise ajal hindas komisjon kasutada oleva sihtotstarbelise tulu kogusummaks 1 533 miljonit eurot. Täpsemalt:

– 2013. eelarveaasta jooksul eeldatavasti laekuva sihtotstarbelise tulu suuruseks hinnati 628 miljonit eurot; vastavuse kontrolli kohaste korrektsioonide ja eeskirjade eiramisega seotud tulu suuruseks hinnati vastavalt 389 miljonit eurot ja 161 miljonit eurot; piimamaksust laekuva tulu suuruseks hinnati 78 miljonit eurot;

– 2012. eelarveaastast 2013. eelarveaastasse eeldatavasti ülekantava sihtotstarbelise tulu suuruseks hinnati 905 miljonit eurot (sh suhkruvaldkonna ümberkorraldusfondi saldo, mis on hinnanguliselt 675 miljonit eurot).

Komisjon eraldas 2013. aasta eelarves kõnealuse 1 533 miljoni euro suuruse esialgu prognoositud tulu kahe kava jaoks. Täpsemalt:

– 500 miljonit eurot puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide rakendusfondidele ning

– 1 033 miljonit eurot ühtse otsemaksete kava jaoks.

Nende kahe kava jaoks kiitsid eelarvepädevad institutsioonid komisjoni ettepaneku alusel heaks vastavalt 267 miljoni euro ja 30 635 miljoni euro suurused assigneeringud. Eelnimetatud heakskiidetud assigneeringute ja sihtotstarbelise tulu summa on vastavuses olemasolevate assigneeringute hinnangulise kogusummaga, mis puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide rakendusfondide puhul on 767 miljonit eurot ning ühtse otsemaksete kava puhul on 31 668 miljonit eurot.

1. lisas, mis kajastab 2013. aasta eelarve esialgset täitmist seisuga 31. märts 2013, on puu- ja köögiviljasektori ning tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste sektori eelarveassigneeringute real ära toodud eelnimetatud kahe kavaga seotud heakskiidetud assigneeringud, mille suurus, arvestamata eelnimetatud sihtotstarbelist tulu, on vastavalt 611 miljonit eurot ja 38 076 miljonit eurot. Pärast neile sektoritele eraldatud sihtotstarbelise tulu lisamist suureneb 2013. aasta eelarves prognoositavate assigneeringute kogusumma puu- ja köögiviljasektori puhul 1 111 miljoni euroni ning tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste puhul 39 109 miljoni euroni.

3. Märkused EAGFi 2013. aasta eelarve esialgse täitmise kohta

Eelarve esialgse täitmise määr 16. oktoobrist 2012 kuni 31. märtsini 2013 on esitatud 1. lisas. Seda määra võrreldakse kulude profiiliga, mille aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 20 põhjal kehtestatud näitaja. Järgmisena on esitatud lühikommentaar konkreetsete eelarveartiklite kohta, mille puhul 2013. aasta eelarve tegelik ja kavandatud täitmine erinevad kõige rohkem.

3.1. Turumeetmed

Assigneeringute kasutamine põllumajandusturgudel sekkumiseks oli heakskiidetud eelarveassigneeringute tasemest 95,4 miljonit eurot kõrgem, nagu osutas näitaja tase 31. märtsil 2013. See erinevus tuleneb eelarve täitmise tendentsidest eelkõige puu- ja köögiviljasektoris ning toiduabiprogrammide puhul.

3.1.1. Toiduabiprogrammid (–45,6 miljonit eurot)

Et assigneeringuid on kasutatud enim puudust kannatavate inimeste abistamise kava jaoks näitajast vähem, tuleneb sellest, et kava tuleviku suhtes ei olda kindlad ja seetõttu on enamikus liikmesriikides lükatud kava rakendamine 2013. aastal selle lõpukuudesse. Kuna 2013. aasta on kava viimane aasta, siis tunnevad liikmesriigid kindlasti survet täita sel aastal kogu eelarve. Seega on see kõrvalekalle komisjoni arvates vaid ajutine.

3.1.2. Puu- ja köögivili (+172,8 miljonit eurot võrreldes heakskiidetud assigneeringutega)

Heakskiidetud assigneeringute puhul on see eelarve täitmise määr peamiselt tingitud tootjaorganisatsioonide rakendusfondide kavaga seotud kulutustest, mida rahastatakse nii eelarve heakskiidetud assigneeringutest kui ka 2013. aasta eelarves sellele kavale eraldatud sihtotstarbelisest tulust (täpsem teave punktis 2). See eelarve täitmise määr tuleneb näitaja kohaldamisest seisuga 31. märts 2013 eelarve heakskiidetud assigneeringute suhtes, mis ei hõlma selle sektori sihtotstarbelist tulu.

Kõnealuse sektori jaoks kasutada olevate assigneeringute kogusumma on praegu komisjoni arvates piisav liikmesriikide poolt 2013. aastal eeldatavasti tehtavate kulude katmiseks.

1. lisa assigneeringute esialgse kasutamise tabeli joonealuses märkuses* on osutatud, milline oleks olukord, kui näitajat seisuga 31. märts 2013 oleks kohaldatud kõigi selliste assigneeringute suhtes, mis on eeldatavasti kasutada selle sektori rahastamiseks. Nagu punktis 2 osutatud, koosneb selle sektori jaoks eeldatavasti kasutada olev kogueraldis eelarve heakskiidetud assigneeringutest mahus 611 miljonit eurot ja sektori sihtotstarbelisest tulust, mis on hinnanguliselt 500 miljonit eurot. Seepärast, kui näitajat oleks kohaldatud kogueraldisele 1 111 miljonit eurot, mida kõnealune sektor eeldatavasti kasutada saab, siis ilmneks eelarve ülekasutamine 16,9 miljonit eurot. Seda aitab seletada tootjarühmadele eeltunnustuse saamiseks antavaks abiks eraldatud assigneeringute järjest suurem kasutamine. Komisjon jälgib ka edaspidi tähelepanelikult selle eelarveartikli täitmist.

3.2. Otsetoetused

Assigneeringute kasutamine otsetoetusteks oli näitajast (31. märtsi 2013. aasta seis) 1 326,2 miljonit eurot suurem.

3.2.1. Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused (+1 221,2 miljonit eurot võrreldes heakskiidetud assigneeringutega)

Seoses heakskiidetud assigneeringutega on ühtse otsemaksete kava puhul täheldatud eelarve ülekasutamist, mis tuleneb näitaja kohaldamisest seisuga 31. märts 2013 eelarve heakskiidetud assigneeringutele, mis ei hõlma selle sektori sihtotstarbelist tulu. Seisuga 31. märts 2013 on ühtse otsemaksete kava rakendamine ikka veel kiirem: 97,5 % võrreldes 2012. aasta 97,0 %ga. Teisalt on ühtse pindalatoetuse kava ning teiste kõnealuse sektori kavade assigneeringute kasutamine aeglasem, kui võiks näitajast järeldada. Nii on liikmesriigid ühtse pindalatoetuse kava jaoks seni maksnud ligikaudu 92,6 % hinnangulistest eelarvevajadustest võrreldes 2012. aasta samal ajal 2011. aasta nõuete eest makstud 94,9 %ga[3].

1. lisa assigneeringute esialgse kasutamise tabeli joonealuses märkuses on osutatud, milline oleks olukord, kui näitajat seisuga 31. märts 2013 oleks kohaldatud kõigi selliste assigneeringute suhtes, mis on eeldatavasti kasutada tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste rahastamiseks. Nagu punktis 2 osutatud, koosneb tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste jaoks eeldatavasti kasutada olev kogueraldis eelarve heakskiidetud assigneeringutest mahus 38 076 miljonit eurot ja tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste sihtotstarbelisest tulust, mis on hinnanguliselt 1 033 miljonit eurot. Seepärast, kui näitajat oleks kohaldatud kogueraldisele 39 109 miljonit eurot, mida saab eeldatavasti kasutada tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste jaoks, siis oleks täheldatud eelarve ülekasutamine 234,4 miljonit eurot. Erinevus tuleneb asjaolust, et ühtse otsemaksete kava näitaja, milleks on 96,9 %, põhineb aastatel 2010–2012 maksmise keskmisel tempol, tegelik rakendamismäär 31. märtsi 2013. aasta seisuga on aga 97,5 %.

Võrreldes olukorraga 28. veebruaril 2013 on ühtse otsemaksete kava maksete tempo aeglustunud ning tegeliku täitmise ja näitaja taseme vahe on märkimisväärselt vähenenud. Seda arvesse võttes leiab komisjon, et tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste puhul on ülekasutamine ajutine ning et olemasolevaid assigneeringuid ja sihtotstarbelist tulu on selle eelarveartikli täitmiseks piisavalt.

3.2.2. Muud otsetoetused (+105,6 miljonit eurot)

Heakskiidetud assigneeringute kiirem kasutus muude otsetoetuste jaoks tuleneb sellest, et teatavate kavade (eriti ammlehmade eritoetuste) puhul on tehtud makseid 31. märtsi 2013. aasta seisu näitajast kiiremini. Teisalt on aga artikli 68 kohast tootmiskohustusega seotud eritoetuskava rakendatud veidi aeglasemalt, kui võiks näitajast järeldada. Komisjon jälgib praegu tähelepanelikult muude otsetoetuste rakendamise olukorda.

3.3. Põllumajanduskulude audit 3.3.1. Eelmiste aastate raamatupidamisarvestuste kontrollimine ja heakskiitmine (+66,0 miljonit eurot)

Kuna komisjon ei ole vastu võtnud mitte ühtegi raamatupidamisarvestuse kontrolli alast otsust, siis ei ole liikmesriigid kuni 31. märtsini 2013 andnud teada mitte ühestki raamatupidamisarvestuse korrigeerimisest. Eelarve praegune täitmine tuleneb 31. märtsi 2013. aasta vastavast näitajast.

Tuleks märkida, et komisjon tegi oma 2013. aasta kirjalikus muutmisettepanekus ettepaneku teha korrektsioone mahus –56 miljonit eurot. Kuna selliseid korrektsioone ei ole võimalik ette näha, siis lähtus komisjon eelmiste aastate keskmisest eelarve täitmise määrast. Novembris koostatud uues eelarveprojektis suurendati summat pärast esimese lepitusmenetluse ebaõnnestumist –100 miljoni euroni. Eelarvepädevad institutsioonid võtsid pärast 5. detsembril 2012 toimunud lepituskohtumist vastu 2013. aasta eelarve, milles määrati korrektsioonide summaks –200 miljonit eurot.

Praegu on komisjon arvamusel, et raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsustest ning liikmesriikide poolt toetuste maksetähtaegade eiramisest tulenevad eeldatavad korrektsioonid ei ole piisavad, et täielikult katta suurem summa –200 miljonit eurot. Komisjonil oleks vaja positiivsete eelarveassigneeringutega katta negatiivsetest eelarveassigneeringutest tingitud oluline puudujääk selleks, et sulgeda see eelarvepunkt 2013. aastal.

3.4. Poliitikavaldkonnad 11 ja 17 3.4.1. Kalandusturud (–21,6 miljonit eurot)

Nende eelarvepunktide puhul määrati näitaja tase kindlaks lähtuvalt selle sektori jaoks esialgselt planeeritud kulukohustustest, mis pidi oodatavalt võetama 2013. aasta märtsis. Väikeste ajastamisprobleemide tõttu viidi teatavate kulukohustuste võtmine aga lõpule alles aprillis 2013, mistõttu on see erinevus selgelt ajutine.

4. EAGFi sihtotstarbelise tulu rakendamine

1. lisas esitatud tabelist nähtub, et 31. märtsi 2013. aasta seisuga oli sihtotstarbelist tulu laekunud 272 miljonit eurot. Täpsemalt:

– vastavuse kontrolli otsuste kohastest tagasinõuetest laekus 107,9 miljonit eurot ja eelarveaasta lõpuks oodatakse sellele lisa;

– eeskirjade eiramise eest nõuti sisse ligikaudu 84,6 miljonit eurot ja eelarveaasta lõpuks oodatakse ka sellele lisa ning

– praegu on laekunud enamus piimamaksust – ligikaudu 79,5 miljonit eurot.

Aastast 2012 aastasse 2013 üle kantavate sihtotstarbeliste tulude summa moodustas 1 245,6 miljonit eurot (sh suhkruvaldkonna ajutise ümberkorraldusfondi saldo, mis pärast kõikide tasumisele kuuluvate maksete tegemist on ligikaudu 755 miljonit eurot). See summa on märkimisväärselt suurem esialgselt prognoositud 905 miljonist eurost.

Seega on EAGFi kulude katmiseks olemasolevate sihtotstarbeliste tulude kogusumma 31. märtsi 2013. aasta seisuga 1 517,6 miljonit eurot. Komisjoni praeguse hinnangu kohaselt on seni laekumata sihtotstarbeline tulu 356 miljonit eurot (2013. aasta eelarve hinnanguliselt laekuv sihtotstarbeline tulu on 628 miljonit eurot, millest 272 miljonit eurot on laekunud).

5. Järeldused

EAGFi 2013. aasta eelarveassigneeringute esialgne kasutamine kuni 31. märtsini 2013 näitab, et liikmesriikide igakuised maksed ületavad näitajal põhinevat eelarve täitmise kulude profiili ligikaudu 1 439,2 miljoni euro võrra. See on tingitud peamiselt sellest, et komisjon andis liikmesriikidele üldloa otsetoetuste ettemaksete tegemiseks alates 16. oktoobrist 2012, mille tulemusel on kõnealuste toetustega seotud maksete tegemine kiirenenud. Eeldatavasti väheneb maksete tegemise kiirus, kui läheneb kõnealuste toetustega seotud maksete tähtaeg 30. juuni 2013.

Sihtotstarbelist tulu on kasutada 1 517,6 miljonit eurot ning eeldatavasti peaks 2013. aastal laekuma veel 356 miljonit eurot. Praegu eeldab komisjon, et laekunud ja aasta jooksul laekuv sihtotstarbeline tulu on piisav katmaks tootjaorganisatsioonide rakendusfondide ja ühtse otsemaksete kava rahastamist, nagu eeldati 2013. aastal, mil eelarve koostati.

[1] ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.

[2] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) artikli 14 kohaselt kantakse sihtotstarbeline sisetulu üle ainult järgmisse eelarveaastasse. Et tagada eelarve mõistlik haldamine, kasutatakse kõnealust sihtotstarbelist tulu üldjuhul enne asjaomase eelarveartikli heakskiidetud assigneeringuid.

[3] Tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste rakendamise tase arvutatakse protsendina eelarves ettenähtud vajadustest, mis hõlmavad ühtse otsemaksete kava puhul ka sihtotstarbelist tulu.