Kolmepoolne kohtumine (detsember 2021). Kolmepoolse kohtumise järgmine voor, kus osalesid USA, komisjoni ja asjaomaste liikmesriikide esindajad, toimus 8. detsembril videokonverentsi teel. Kuna Horvaatia oli ühinenud viisanõudest loobumise programmiga, paluti tal jagada saadud kogemusi. Horvaatia rõhutas eelkõige USA ametivõimude poolt koostatud kohandatud töökavade kasulikkust teekaardina vajalike edusammude kohta. Ülejäänud kolm liikmesriiki suutsid näidata, et on USA viisanõudest loobumise programmi seni täitmata julgeolekunõuete osas teinud oma töökava mitmes valdkonnas edasisi edusamme. Mõned üldisemat laadi küsimused jäid aga lahendamata. Tehtud edusammude kajastamiseks palusid USA ametiasutused kolmel liikmesriigil esitada ajakohastatud vastused USA küsimustikule, kuna see võimaldab USA-l töökavasid uuesti hinnata ja teha kindlaks sihtvaldkonnad, kus USA viisanõudest loobumise programmi nõuete täitmiseks on vaja veel täiendavaid edusamme. Viisa andmisest keeldumise määra näitajaid mõjutavad endiselt negatiivselt reisipiirangud ja välja antud viisade väike arv.

ELi ning USA justiits- ja siseministrite kohtumine (juuni 2021). ELi ja USA justiits- ja siseministrite kohtumisel 21.–22. juunil 2021 Portugalis Lissabonis rõhutasid nii Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja Portugal kui ka komisjon veel kord, kui tähtis on laiendada USA viisanõudest loobumise programmi kõigile ELi liikmesriikidele. Tehtud edusamme meenutades rõhutati, et viisanõudest loobumine ülejäänud liikmesriikide suhtes jääb endiselt mõlema poole poliitiliseks prioriteediks. Ministrite kohtumise järel tehtud ühisavalduses märgitakse, et Ameerika Ühendriigid ja Euroopa Liit tervitavad edusamme, mida on teinud neli ELi liikmesriiki, keda ei ole veel lisatud viisanõudest loobumise programmi, ja kinnitavad veel kord oma valmisolekut jätkata käimasolevaid jõupingutusi kolmepoolse protsessi ja kahepoolsete arutelude raames. Asepresident Schinas ja volinik Johansson tõstatasid selle küsimuse ka ministrite kohtumise raames toimuvatel kahepoolsetel kohtumistel sisejulgeolekuminister Alejandro Mayorkasega.

Kolmepoolse kohtumise käigus tutvustasid komisjoni talitused Schengeni hindamismehhanismi, et suurendada USA ametivõimude teadlikkust selles valdkonnas ELi tasandil kehtivatest normidest ja kontrollimehhanismidest. Kohtumine oli ka võimalus selgitada, mida tähendab see, kui liikmesriik kas kohaldab või ei kohalda täielikult Schengeni acquis’d, ja miks tuleks Schengeni hindamisi käsitleda vastastikuse viisavabaduse arutelust eraldi küsimusena.

Viisavaba reisimise küsimuse olulisust rõhutati kõige kõrgemal poliitilisel tasandil 15. juunil 2021 USA uue administratsiooniga peetud esimesel ELi ja USA tippkohtumisel, millest võtsid osa USA uus president Joe Biden, Euroopa Ülemkogu eesistuja Charles Michel ja Euroopa Komisjoni president Ursula von der Leyen. Tippkohtumise ühisavalduses väljendavad mõlemad pooled heameelt USA ja ELi edusammude üle, mis on tehtud selles suunas, et veelgi rohkem liikmesriike täidaks USAsse viisavabaks reisimiseks vajalikke nõudeid, ning kavatsevad jätkata dialoogi viisavaba reisimise võimaldamiseks.

Pärast seda kohtumist korraldas volinik Johansson 2021. aasta veebruaris ja märtsis mitu kohtumist nelja asjaomase liikmesriigi ministritega (välisministrid ja/või siseministrid), et arutada edasisi samme, mille abil saavutada USAga täielik vastastikune viisavabadus. Ministrid kordasid neil kohtumistel oma üldist pühendumust tegutseda üheskoos konstruktiivses ja positiivses vaimus ning teha tihedat koostööd komisjoni ja USAga, et saavutada võimalikult kiiresti täielik vastastikune viisavabadus.

Kõrgetasemelised kontaktid. Poliitilised kontaktid USA uue administratsiooniga intensiivistusid. Siseasjade volinik Ylva Johansson rõhutas 23. veebruaril 2021 oma esimesel videosilla teel toimunud kohtumisel tollal äsja ametisse nimetatud sisejulgeolekuministri Alejandro Mayorkasega, et oluline on saavutada täielik vastastikune viisavabadus ja teha selle eesmärgi nimel tihedat koostööd.

Alates viimasest teatisest on vastastikuse viisavabaduse küsimust käsitletud kõigil asjakohastel liidu ja USA vahelistel kohtumistel ja videokonverentsidel. Eelkõige oli see küsimus 21.–22. juunil 2021 ja 16. detsembril 2021 toimunud ELi ja USA justiits- ja siseministrite korrapäraste kohtumiste päevakorras. Teemat arutati ka ELi ja USA justiits- ja siseküsimuste kõrgete ametnike kohtumisel 14.–15. aprillil 2021 ja 20. septembril 2021 ning kolmepoolsetel kohtumistel, mis toimusid komisjoni, USA ja asjaomaste liikmesriikide vahel 9.–10. juunil 2021 ja 8. detsembril 2021.

2016. aasta aprilli teatises hinnati viisavabaduse peatamise tagajärgi ning mõju ELi kodanike ja äriühingute jaoks ning asjaomaste kolmandate riikide kodanike jaoks ja kutsuti Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles arutama, milline on kõige asjakohasem viis edasi liikuda. Seejärel esitas komisjon seitse järelteatist: 2016. aasta juulis ja detsembris, 2017. aasta mais ja detsembris, 2018. aasta detsembris ning 2020. aasta märtsis ja detsembris. Nendes andis komisjon ülevaate oma kontaktidest ja asjakohastest suundumustest ning hinnangu viisavabaduse võimaliku peatamise tagajärgedele. Viimases teatises määrati kindlaks ka komisjoni seisukoht, mis lähtub Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2020. aasta resolutsioonist komisjoni kohustuste kohta vastastikuse viisavabaduse valdkonnas seoses nimetatud resolutsioonis komisjonile esitatud üleskutsega võtta määruse (EL) 2018/1806 artikli 7 kohaselt vastu delegeeritud õigusakt, ning anti ülevaade asjade seisust. Sellest hoolimata kaebas Euroopa Parlament 4. märtsil 2021 komisjoni ELi Kohtusse, esitades ELi toimimise lepingu artikli 265 alusel tegevusetushagi. Menetlus on pooleli.

Komisjon esitas 12. aprillil 2016 teatise „Ülevaade olukorrast ja võimalikud edasised sammud seoses vastastikkuse põhimõtte kohaldamata jätmisega teatavates kolmandates riikides viisapoliitika valdkonnas“ . Teatises märgitakse, et komisjoni aktiivsel toetusel on enamik kolmandate riikidega seoses teatatud vastastikkuse põhimõtte kohaldamata jätmise juhtumeid lahendatud . Käesoleva teatise vastuvõtmise ajal puudutab vastastikkuse põhimõtte kohaldamata jätmine USAd, kuna Bulgaaria, Küprose ja Rumeenia kodanikelt nõutakse USAsse reisimisel endiselt viisat.

Vastastikune viisavabadus on ELi ühise viisapoliitika põhimõte ja eesmärk, mille poole peaks liit aktiivselt püüdlema oma suhetes kolmandate riikidega, aidates seeläbi kaasa liidu välissuhete usaldusväärsuse ja järjepidevuse parandamisele. Selle põhimõtte kohaselt võtab EL kolmanda riigi kodanike suhtes kehtestatud viisanõude kaotamise üle otsustamisel arvesse asjaolu, kas asjaomane kolmas riik on vastastikku vabastanud viisanõudest kõigi liikmesriikide kodanikud.

Võttes arvesse edusamme, mida koos USAga on tehtud seoses Poola ja Horvaatia ühinemisega USA viisanõudest loobumise programmiga ning ülejäänud kolme liikmesriigi jätkuvaid edusamme, on komisjon endiselt seisukohal, et USA kodanike suhtes viisanõudest vabastamise ajutine peatamine ei oleks otstarbekas. Lisaks on COVID-19 pandeemia tekitanud erakorralise olukorra, mis on negatiivselt mõjutanud reisimist ja viisapoliitika üldist rakendamist kogu maailmas. Kuigi olukord on paranemas, ei ole mõju reisimisele veel lõppenud ning viisanõudest vabastamise ajutine peatamine võib olla eriti kahjulik Atlandi-ülesele majandustegevusele.

Komisjon kinnitab oma kavatsust jätkata asjaomase kolme liikmesriigi aktiivset toetamist, et aidata neil täita USA viisanõudest loobumise programmi nõudeid. Eelseisvad tehnilised ja poliitilised kolme- ja kahepoolsed kohtumised pakuvad võimalusi säilitada hoogu, mis on saadud mitte üksnes Horvaatia lisamise tulemusena USA viisanõudest loobumise programmi, vaid ka seetõttu, et suhetes USAga on mitmes valdkonnas toimunud positiivne areng. Järgmisel korralisel kolmepoolsel kohtumisel, mis peaks kavakohaselt aset leidma 2022. aasta kevadel, jätkub tehniline töö, mis põhineb USA poolt igale ülejäänud liikmesriigile esitatud töökaval, et võimaldada neil riikidel täita USA viisanõudest loobumise programmi julgeolekunõuded.

ELi ja USA 15. juunil 2021 toimunud tippkohtumisel kinnitati kõrgeimal poliitilisel tasandil mitte ainult viisavaba reisimise tähtsust, vaid uut hoogu sai ka Atlandi-ülene partnerlus, kuna kiideti heaks uuendatud transatlantiline tegevuskava pandeemiajärgseks ajastuks ning kuulutati välja mitu ühismeedet ja uut algatust. Need on eelkõige seotud COVID-19 pandeemiaga, kaubandus- ja tehnoloogiaküsimustega, kliima, keskkonna ja energiaga ning välispoliitika ja julgeolekuga. Sellest ajast alates on tehtud suuri edusamme, eelkõige kaubanduse ja tehnoloogia ja kliima vallas, samuti ühiste jõupingutuste rakendamisel võitluses pandeemiaga ning tegelemisel pakiliste üleilmsete küsimuste ja välispoliitiliste probleemidega. See peegeldab suhetes USAga toimuvat üldist positiivset arengut mitmes valdkonnas. Inimestevahelised kontaktid moodustavad olulise osa ELi ja USA strateegilisest partnerlusest ja kehtivatest koostööraamistikest. Selleks et kõik ELi kodanikud saaksid ilma tõrgeteta kasu inimestevahelistest kontaktidest, jääb Euroopa Liidu prioriteediks USAga täieliku vastastikuse viisavabaduse saavutamine kõikide oma liikmesriikide jaoks.

Komisjon esitab poolelioleva kohtuasja suhtes kohtus oma seisukoha ning on jätkuvalt täielikult pühendunud käimasolevale tulemustele orienteeritud protsessile USAga koostöös Bulgaaria, Küprose ja Rumeenia ning Euroopa Parlamendi ja nõukoguga, et liikuda täieliku vastastikuse viisavabaduse poole.

Parlament on seisukohal, et komisjonil lasub määruse 2018/1806 artikli 7 alusel kohustus võtta vastu delegeeritud õigusakt, millega peatatakse ajutiselt viisanõudest vabastamine selliste kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei ole kaotanud viisanõuet teatavate ELi liikmesriikide kodanike suhtes. 22. oktoobri 2020. aasta resolutsioonis kutsus parlament komisjoni üles võtma kõnealune õigusakt vastu hiljemalt 22. detsembriks 2020. Komisjon vastas parlamendi üleskutsele, määrates kindlaks oma seisukoha 22. detsembri 2020. aasta teatises. Sellest hoolimata otsustas parlament esitada ELi toimimise lepingu artikli 265 alusel tegevusetushagi.

Komisjon väljendab heameelt Horvaatia lisamise üle viisanõudest loobumise programmi. Selleni jõuti aktiivse diplomaatilise töö ja kõigi osaliste tiheda koostöö tulemusena, aidates Horvaatial täita terrorismivastase võitluse, õiguskaitse, sisserändekontrolli, dokumentide turvalisuse, piirihaldusega seotud vajalikke nõudeid ning saavutada muu kui sisserändaja viisa andmisest keeldumise tase, mis jääb alla 3 %. See meetod aitas lahendada varasemaid vastastikkuse põhimõtte kohaldamata jätmise juhtumeid, näiteks Poola puhul. Poola kodanikel on alates 11. novembrist 2019 võimalik reisida USAsse viisavabalt. Tulemused näitavad selgelt, et selles valdkonnas on võimalik saavutada käegakatsutavat edu tänu järjepidevale tegevusele ja diplomaatilistele kontaktidele.

Pärast arvukaid kontakte, mis oli nii komisjonil kui ka Horvaatial USAga erinevatel tasanditel, tegi USA riigisekretär Antony Blinken 2. augustil 2021 ettepaneku lisada Horvaatia USA viisanõudest loobumise programmi. Kui oli tõendatud, et Horvaatia täidab vajalikke õiguslikke ja poliitilisi nõudeid, teatas USA sisejulgeolekuminister Mayorkas 28. septembril 2021, et Horvaatia on lisatud USA viisanõudest loobumise programmi. Alates 23. oktoobrist 2021 võivad Horvaatia kodanikud reisida USAsse turismi või ettevõtluse eesmärgil kuni 90 päevaks, ilma et neilt nõutaks USA lühiajalist viisat.

Töö üldiste julgeolekunõuete täitmiseks jätkub USA ametivõimude poolt igale kõnealusele liikmesriigile antud riigipõhise töökava põhjal (vt punkt II.1). Komisjon koordineerib ja vahetab teavet asjaomaste liikmesriikidega, et asjaomastes valdkondades võetaks asjakohased järelmeetmed. Järgmisel kolmepoolsel kohtumisel, mis on kavandatud 2022. aasta kevadesse, keskendutakse edusammude hindamisele töökavades osutatud valdkondades.

Kui viisa andmisest keeldumise määr näitas kõigi nelja asjaomase liikmesriigi puhul 2019. aastal langustrendi, siis eelarveaastal 2020 oli olukord teistsugune. Horvaatial langes see määr 4 %-lt 2,69 %-le, mis on alla ette nähtud 3 % piirmäära. Ülejäänud kolme liikmesriigi puhul kõnealune määr aga suurenes. Kui Küpros oli püsinud mitu aastat stabiilselt 3 % viisa andmisest keeldumise piirmäära juures, suurenes see nüüd 6,21 %-ni. Nii Bulgaaria kui ka Rumeenia puhul oli kõnealune määr 2019. aastal esimest korda alla 10 %, kuid 2020. aastal see suurenes: Rumeenia puhul oli see 10,14 % ja Bulgaaria puhul 12,52 %. See võib olla tingitud statistilisest ebakorrapärasusest aastal, mida iseloomustasid ulatuslikud reisipiirangud ja väljastatud viisade väike arv.

ELi ning USA justiits- ja siseministrite kohtumine (detsember 2021). Aasta, mida iseloomustasid pidevad diplomaatilised kontaktid, lõppes ELi ja USA justiits- ja siseministrite kohtumisega 16. detsembril 2021 Washingtonis, kus arutati vastastikuse viisavabaduse küsimust. Horvaatia ühinemist USA viisanõudest loobumise programmiga tervitati kui näidet sellest, et kolmepoolne protsess ja sihipärastel töökavadel põhinev tihe koostöö võivad anda käegakatsutavaid tulemusi. Kõik pooled kordasid taas, kui oluline on laiendada USA viisanõudest loobumise programmi kõigile ELi liikmesriikidele.

Lisaks oleksid sellisel sammul kaugeleulatuvad negatiivsed poliitilised, majanduslikud, rahalised, sotsiaalsed ja muud tagajärjed nii liikmesriikidele kui ka kodanikele ja ettevõtjatele mõlemal pool Atlandi ookeani. See ei aitaks saavutada eesmärki, et kõik ELi kodanikud saaksid USAsse viisavabalt reisida, ning võib ohustada kõigi teiste ELi kodanike viisavaba reisimist USAsse, kui USA toimiks nii, nagu ta on korduvalt vihjanud, ehk teisisõnu ainuüksi komisjoni delegeeritud õigusakti vastuvõtmine USA kodanike viisavabaduse peatamise kohta tooks kohe kaasa selle, et USA võtab vastumeetmed, taaskehtestades kõigi ELi kodanike suhtes viisanõude. Tulemused, mis saavutati Horvaatia hiljutise lisamisega USA viisanõudest loobumise programmi, näitavad, et käegakatsutavat edasiminekut täieliku vastastikuse viisanõudest loobumise suunas võib saavutada püsiva pühendumise ja koordineeritud diplomaatilise suhtluse kaudu.

Vastastikuse viisavabaduse mehhanismi rakendamisel peab komisjon võtma arvesse enda ja liikmesriikide võetud meetmete mõju ning võimalikke tagajärgi ELi ja selle liikmesriikide välissuhetele. Seetõttu on komisjon hinnanud ELi ja liikmesriikide tasandil võetud meetmete positiivset mõju, eelkõige asjaolu, et Horvaatiale anti viisavabadus 2021. aastal ja Poolale 2019. aastal, samuti teiste asjaomaste liikmesriikide jätkuvaid edusamme.

Komisjon on uurinud ka viisavabaduse peatamise eeldatavaid negatiivseid tagajärgi paljudele poliitikavaldkondadele ja sektoritele, samuti selle kahjulikku mõju Atlandi-ülesele koostööle ja ELi välissuhetele olulise strateegilise partneriga, võttes arvesse, et suhetes USAga on nii mitmeski sektoris saavutatud uus hoog ja üldine positiivne areng, nagu on selgitatud eespool. Seni, kuni komisjoni hinnangul viib dialoog USAga püsivate edusammudeni, on komisjon seisukohal, et täielikku vastastikust viisavabadust kõigile ELi kodanikele saab kõige paremini saavutada jätkuva diplomaatilise koostöö kaudu USAga ja tihedas koostöös asjaomaste liikmesriikidega. USA on jätkuvalt kindlalt pühendunud sellise dialoogi jätkamisele, eelkõige kahepoolsete kõrgetasemeliste kontaktide ja asjaomaste kolmepoolsete kohtumiste raames, et saavutada vastastikku kasulikke eesmärke.

Olgu märgitud, et asjaomased liikmesriigid on nõustunud jätkama USAga dialoogi, et saavutada konstruktiivse koostöö kaudu USAga tulemusi, ning et ükski neist ei ole komisjoniga ühendust võtnud sellise delegeeritud õigusakti vastuvõtmiseks, millega ajutiselt peatada viisavabadus USA kodanike jaoks.

Kõike seda arvesse võttes on komisjon seisukohal, et delegeeritud õigusakti vastuvõtmine USA kodanike viisanõudest vabastamise ajutiseks peatamiseks ei oleks praegu otstarbekas ega teeniks eesmärki saavutada viisavaba reisimine USAsse kõigi ELi kodanike jaoks. Samuti mõjutaks see negatiivselt ELi välissuhteid olulise strateegilise partneriga ajal, mil USAga on mitmes valdkonnas toimumas üldine positiivne areng.

Edusamme hinnatakse 2022. aastal ELi ja USA justiits- ja siseküsimuste kõrgete ametnike kohtumisel, millele järgneb ELi ja USA justiits- ja siseministrite kohtumine.

Komisjoni prioriteediks on endiselt saavutada täielik vastastikune viisavabadus kõigile liikmesriikidele. Et täieliku vastastikuse viisavabaduse suunas edasi liikuda, jätkab komisjon koostööd USA ja asjaomaste liikmesriikidega.

Sel eesmärgil jätkab komisjon tihedat koostööd Euroopa Parlamendi ja nõukoguga, et saavutada täielik vastastikune viisavabadus, ning hoiab Euroopa Parlamenti ja nõukogu edasise arenguga kursis. Komisjon jätkab korrapärast aruandmist edasise arengu kohta.