P6_TA(2007)0180

Somaali poolsaar: Euroopa Liidu piirkondlik, poliitiline koostöö rahu, julgeoleku ja arengu tagamiseks

Euroopa Parlamendi 10. mai 2007. aasta resolutsioon Somaali poolsaare kohta: Euroopa Liidu piirkondlik poliitiline koostöö rahu, julgeoleku ja arengu tagamiseks (2006/2291(INI))

Euroopa Parlament,

- võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 15.- 16. detsembri 2005. aasta kohtumisel vastu võetud ELi strateegiat "EL ja Aafrika: teel strateegilise partnerluse suunas" (ELi Aafrika strateegia);

- võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavaldust Euroopa Liidu arengupoliitika küsimuses: "Euroopa konsensus" (Euroopa konsensus arengu küsimuses), mis allkirjastati 20. detsembril 2005 [1];

- võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000 [2] ning muudetud Luxembourgis 25. juunil 2005 allkirjastatud lepinguga, millega muudetakse koostöölepingut [3] (Cotonou koostööleping), ning eriti selle artiklit 8;

- võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 15.- 16. detsembri 2005. aasta kohtumisel vastu võetud ELi strateegiat väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastu võitlemiseks;

- võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga "Aafrika strateegia: Euroopa Liidu piirkondlik poliitiline koostöö rahu, julgeoleku ja arengu tagamiseks Somaali poolsaarel" (KOM(2006)0601);

- võttes arvesse oma resolutsioone Dārfūri kohta, eriti 15. veebruari 2007. aasta [4], 28. septembri 2006. aasta [5], 6. aprilli 2006. aasta [6], 23. juuni 2005. aasta [7] ja 16. septembri 2004. aasta resolutsiooni [8];

- arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1706(2006), milles tehti ettepanek saata Dārfūri 22000 sõdurist koosnevad rahuvalvejõud;

- võttes arvesse Dārfūri rahukokkulepet, mis allkirjastati Abujas Nigeerias 5. mail 2006;

- võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1325(2000) naiste, rahu ja julgeoleku kohta, mis käsitleb sõja mõju naistele, ning 26. oktoobri 2005. aasta Aafrika naiste õiguste Maputo protokolli;

- võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni, mis on siduv ja mida kohaldatakse eranditeta;

- võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu 12.- 13. veebruari 2007. aasta istungi tulemusi;

- võttes arvesse oma 6. juuli 2006. aasta resolutsiooni Somaalia kohta [9];

- võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 14.- 15. detsembri 2006. aasta kohtumise eesistujariigi järeldusi;

- võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu 5. märtsi 2007. aasta istungi järeldusi Sudaani/Dārfūri kohta;

- võttes arvesse oma 6. aprilli 2006. aasta resolutsiooni abi tõhususe ja korruptsiooni kohta arengumaades [10];

- võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

- võttes arvesse arengukomisjoni raportit ja väliskomisjoni arvamust (A6-0146/2007),

A. arvestades, et ELi ja Aafrika riikide teisel tippkohtumisel, mis toimub 2007. aastal Lissabonis, on riigipeadel ja valitsusjuhtidel kavas kinnitada ELi ja Aafrika ühisstrateegia, mis kajastaks ELi pühendumist ELi Aafrika strateegia ümberkujundamisele ELi ja Aafrika ühisstrateegiaks; arvestades, et parlamenti pole siiani konsultatsioonidesse kaasatud;

B. arvestades, et eespool nimetatud Aafrika strateegiat käsitleva komisjoni teatise aluseks on julgeoleku- ja arenguküsimuste vastastikuse seotuse idee ning teatises sedastatakse, et ilma püsiva rahuta ei toimu arengut ning ilma arenguta ei saabu püsivat rahu, ning arvestades, et teatise eesmärgiks on anda suunised riike ja tervet piirkonda hõlmavate strateegiadokumentide väljatöötamiseks;

C. arvestades, et ELi Aafrika strateegia eesmärk on luua terviklik ja tulevikule suunatud raamistik ELi suheteks Aafrika mandriga, mille esmaülesanded on aastatuhande arengueesmärkide saavutamine ning jätkusuutliku arengu, julgeoleku ja hea valitsemistava edendamine Aafrikas;

D. arvestades, et Cotonou koostöölepingu artiklis 8 on antud raamistik lepinguosalistele vastastikust huvi pakkuvate või üldist tähtsust omavate poliitiliste eriküsimuste üle peetavaks poliitiliseks dialoogiks ning sätestatud, et dialoogis on tähtsal kohal üldised tegevuspõhimõtted, mille eesmärk on edendada rahu ning ära hoida, ohjeldada ja lahendada vägivaldseid konflikte;

E. arvestades, et Cotonou koostöölepingu artiklis 11 (Rahu tagamise põhimõtted, konfliktide vältimine ja lahendamine) on ette nähtud, et lepinguosalised rakendavad rahu tagamise ning konfliktide vältimise ja lahendamise terviklikku ja ühtset poliitikat, püüdes eelkõige suurendada piirkondade, allpiirkondade ja riikide suutlikkust;

Julgeoleku mõõde

F. arvestades, et Somaali poolsaar on maailma üks konfliktidele kõige altimaid ning samas ka üks kõige vaesemaid piirkondi, kus ebastabiilsus on süstemaatiline ning üks konflikt ja poliitiline kriis põhjustab ja õhutab teist, kus riikidevahelised suhted on keerulised ning riigipiirid ei ole püsivad, arenenud ega turvalised ja nende üle käivad vaidlused, kus riigid pakuvad varjupaika, tagalabaase, sõjalist abi ja diplomaatilist tunnustust naaberriikides sõdivatele rühmitustele;

G. arvestades, et üldiselt on konfliktide peapõhjusteks inimõiguste rikkumine, demokraatia ja õigusriigi puudumine, halb valitsemistava ja korruptsioon, etnilised pinged, ebatõhus asjaajamine, organiseeritud kuritegevus, narko- ja relvakaubandus ning kerg- ja väikerelvade kontrollimatu ja ebaseaduslik levik, vaesus, töötus ning sotsiaalne, majanduslik ja poliitiline ebaõiglus ja ebavõrdsus, rahvaarvu kiire suurenemine ning loodusvarade hoolimatu või halb haldamine ja/või kasutamine;

H. arvestades, et Somaali poolsaare konfliktid on omandanud piirkondliku mõõtme, kus neisse on kaasatud naabruses asuvad ja kaugemad riigid, ning ka järjest ulatuslikuma rahvusvahelise mõõtme;

Piirkondlik raamistik ja välisosalejad

I. arvestades, et valitsustevahelisel arenguametil (IGAD) on keskne roll poolsaare poliitika ja julgeoleku ülesehituses ja konfliktide ennetamises ning et see on ainus allpiirkondlik organisatsioon, mille liige on Somaalia;

J. arvestades, et Aafrika Liit (AL) tõstab oma suutlikkust tegutseda vahendajana konfliktide korral ja rahu tagamise alal, ning arvestades, et Aafrika rahutagamisvahend on ELi ja ALi vahelise koostöö kõige nähtavam aspekt;

Arengu mõõtmed

K. arvestades, et pikaajaline ebastabiilsus kahjustab piirkonna poliitilist, sotsiaalset ja majanduslikku arengut ning on üks peamisi takistusi aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel;

L. arvestades, et Somaali poolsaare riigid kuuluvad erinevatesse piirkondlikesse majandusorganisatsioonidesse ja -algatustesse, nagu Ida-Aafrika ühendus (EAC) [11], Ida- ja Lõuna-Aafrika ühisturg (COMESA) [12] ning Niiluse vesikonna algatus [13];

M. arvestades, et piirkonna probleeme halvendavad veelgi rahvaarvu suurenemise piirkondlik mõju, kliimamuutus ja sellega seotud surve loodusvaradele, eelkõige naftale, ning pinged, mida tekitab konkurents Niiluse veevarude pärast ja kõige kõrvaletõrjutumate rühmade hulka kuuluvate ning pigem etniliste ja keeleliste kui poliitiliste piiridega seotud rändkarjakasvatajate suur osakaal;

N. arvestades, et vaesusega seonduvad haigused, eelkõige HIV/AIDS, tuberkuloos ja malaaria, on nii piirkonna märkimisväärse vaesuse üks peapõhjustest kui ka selle tagajärg;

O. arvestades, et enamikus piirkonna riikidest registreeritakse algkoolidesse vähem kui 50% lastest;

P. arvestades, et naised ja lapsed on konfliktide korral kõige kaitsetumad ja langevad kergesti mis tahes põhiliste inimõiguste rikkumiste ohvriks, sealhulgas vägivald, etnilistest põhjustest ajendatud vägistamine, piinamine ja suguelundite moonutamine, samuti kannatavad nad meestest rohkem haiguste all ning nende juurdepääsu haridusele ja loodusvaradele takistatakse;

1. taunib tõsiasja, et ELi Aafrika strateegia väljatöötamise üheski etapis ei konsulteeritud nõuetekohaselt ei Euroopa Parlamendi ega Aafrika riikide parlamentidega, ei AKV-ELi parlamentaarse ühisassambleega ega kodanikuühiskonna esindajatega, mis seab kahtluse alla ühise kohustuse demokraatliku õiguspärasuse;

2. tuletab meelde, et jätkusuutliku lähenemisviisi väljatöötamine püsiva rahu saavutamiseks Somaali poolsaarel eeldab kõigi ELi poolt Aafrika küsimustes kehtestatud vahendite ja õiguslike raamistike koostoimet; nõuab Cotonou koostöölepingu artiklite 8-11 täielikku rakendamist;

Julgeoleku mõõde

3. rõhutab, et Somaali poolsaare konfliktide lahendamisel tuleb kasutada terviklikku ja konfliktitundlikku piirkondlikku lähenemisviisi, mis võimaldab piirkonna arengukäigule ja konfliktide süsteemile reageerida kõikehõlmavalt;

4. on seisukohal, et Somaali piirkonnale suunatud ELi tegevus peab hõlmama mitte üksnes julgeolekuprobleeme, vaid ka sotsiaalse, poliitilise ja majandusliku tõrjutuse ning julgeoleku ja õigluse tugevdamisega seonduvate konfliktide struktuurseid põhjuseid;

5. rõhutab, et julgeolekuprobleemide lahendamisel ja terrorismivastase poliitika elluviimisel ei tohi EL jätta tähelepanu alt välja inimõigusi ja humanitaarõigust; nõuab tungivalt, et liikmesriigid avalikustaksid ja denonsseeriksid kõik lepped piirkonnas arreteeritud terrorismis kahtlustatavate isikute "rahvusvahelise väljaandmise" kohta;

6. kutsub nõukogu ja komisjoni üles võtma resoluutseid samme, et astuda vastu karistamatusele piirkonnas, relvade salakaubandusele, inimõiguste ja relvarahu rikkumistele ning tsiviilisikute, rahuvalvajate ja humanitaartöötajate ründamisele, ning toetama Rahvusvahelise Kriminaalkohtu osalemist;

7. rõhutab, et Somaali poolsaarel püsiva rahu kehtestamine sõltub ka ELi pühendumisest demokraatiale ja inimõigustele piirkonnas; palub ELil kõnealuse piirkonna represseerivad režiimid avalikult hukka mõista; väljendab sügavat muret repressioonide pärast ALi asukohariigis Etioopias opositsioonijuhtide, ajakirjanike, inimõiguste aktivistide ja tavainimeste suhtes, mis on leidnud aset alates 2005. aasta ebaõiglastest valimistest;

Rahu kehtestav piirkondlik lähenemisviis

8. nõuab, et ELi kohalolekut piirkonnas tugevdataks, määrates ametisse ELi esindaja Somaali poolsaarel, kelle ülesandeks oleks ELi algatuste koordineerimine piirkonnas ja kes oleks kõigi Somaali poolsaare riikidega peetavates kõnelustes ELi peaosaleja ning esitaks regulaarselt aruandeid Euroopa Parlamendile;

9. ergutab komisjoni ja nõukogu tegema järgmisi samme, et lisaks komisjoni delegatsioonile Etioopias moodustada Euroopa Liidu delegatsioon ALis, asukohaga Etioopias;

10. kutsub komisjoni ja nõukogu üles alustama teiste piirkonnas tegutsevate huvitatud osapooltega, nimelt ÜRO, ALi, IGADi, Araabia Liiga, USA ja Hiinaga, konsultatsiooniprotsessi kõikehõlmava julgeoleku-, rahu- ja arengukonverentsi kokkukutsumise algatuse küsimuses, tegelemaks üheaegselt nende julgeolekuprobleemidega kõigis Somaali poolsaare riikides; juhib tähelepanu asjaolule, et selline algatus peaks käivitama piirkonna elanike ja riikide kindlustunnet suurendavate meetmete võtmise;

11. usub kindlalt, et oma püüetes tegelda Somaali poolsaare kriisiga peaks EL ennekõike otsima Aafrika enda lahendusi, seega lahendusi, milleni jõutakse kohapealsete piirkondlike organisatsioonide ALi ja IGADi kaasabil; rõhutab siiski, et konfliktide ennetamiseks ja lahendamiseks on neid organisatsioone vaja tugevdada, tõstes nende suutlikkust ja arendades riiklikke institutsioone ning eelkõige kasutades Aafrika rahutagamisvahendi võimalusi;

12. tuletab meelde, et tugevdamaks Aafrika enda võimet ennetada, ohjeldada ja lahendada Aafrika konflikte, tuleb tarvitusele võtta konkreetsed meetmed ALi rahu ja julgeoleku tegevuskava rakendamise toetamiseks, pakkudes Aafrika kiirreageerimisjõududele ning ALi komisjoni rahu- ja julgeolekuosakonnale tehnilist tuge, andes konsultatsioone ja osutades abi riiklike institutsioonide arendamisel;

13. tuletab meelde, et sellistel piirkondlikel algatustel nagu Aafrika vastastikune järelevalvemehhanism on oluline roll korruptsiooni ohjeldamisel ja hea valitsemistava edendamisel; rõhutab, et Aafrika riigid peaksid nimetatud algatused ellu viima ning et komisjon ja liikmesriigid peaksid selleks andma tehnilist ja rahalist abi;

14. kutsub liikmesriike üles töötama välja rahvusvahelist juriidiliselt siduvat vahendit väike- ja kergrelvade ning laskemoona jälgimise ja tähistamise kohta, et toetada piirkondlikke algatusi võitluses väike- ja kergrelvade ning laskemoonaga ebaseadusliku kauplemise vastu arengumaades;

15. tervitab UNICEFi algatust korraldada Pariisis lapssõdureid käsitlev rahvusvaheline konverents ( 5. ja 6. veebruaril 2007) ning rõhutab vajadust lõpetada laste ebaseaduslik ja vastuvõetamatu ekspluateerimine relvastatud konfliktides;

16. rõhutab vajadust kaotada ebaseaduslik kaubandus ja tagada väike- ja kergrelvade ringluse üle parem kontroll; tervitab ÜRO Peaassamblee 6. detsembri 2006. aasta resolutsiooni pealkirjaga: "Relvakaubandusleppe suunas: tavarelvade impordi, ekspordi ja üleandmise ühiste rahvusvaheliste standardite kehtestamine";

17. kutsub komisjoni ja nõukogu üles täiendama praeguseid desarmeerimis-, demobiliseerimis- ja taasintegreerimisalgatusi ning julgeolekusektori reformide algatusi uutega ja laiendama neid teistesse riikidesse/ piirkondadesse;

18. rõhutab vajadust toetada riiklike ja rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonide, kogukondlike organisatsioonide, rohujuure tasandi liikumiste ja muude valitsusväliste osalejate rolli rahu saavutamisel ja konfliktide ennetamisel;

Arengu mõõtmed / piirkondliku integratsiooni teljed

19. rõhutab, et eesmärgile vähendada vaesust aastatuhande arengueesmärkide saavutamise kaudu ning jõustada aastatuhande deklaratsioon tuleb anda prioriteet ja seda tuleb selgelt kajastada kogu ELi asjaomases poliitikas, mis piirkonda käsitleb, kuid on veendunud, et aastatuhande arengueesmärkides ei tohiks näha tehnilist küsimust, mille lahendamiseks piisab täiendava raha eraldamisest, ilma et määrataks kindlaks ja kõrvaldataks vaesuse põhjused;

20. usub kindlalt, et lisaks ühistele julgeolekuprobleemidele on Somaali poolsaare riikidel ka ühine arengukava, mis nõuab ühiseid jõupingutusi ning poliitilise juhtkonna ja ühiskonna mobiliseerimist neis riikides; rõhutab tõsiasja, et nimetatud probleemidega saab täiel määral tegelda üksnes ühiste konfliktitundlike lahenduste leidmisele suunatud ühistegevuse abil;

21. rõhutab tõsiasja, et algatuste ja piirkondliku koostöö korraldamine täpselt määratud ühistes probleemvaldkondades, nagu põgenike tulv, piirikontroll, toiduainetega varustamine, loodusvarad, energiaküsimused, keskkond, haridus, infrastruktuur, relvastuskontroll ja sooline võrdõiguslikkus, annaks kindla aluse positiivseks poliitiliseks dialoogiks Somaali poolsaare riikide vahel;

22. nõuab tungivalt, et komisjon pööraks piirkonna vajadustele piisavat tähelepanu mitte üksnes AKV piirkondade ja riikide strateegiadokumentide, vaid ka arengukoostöö rahastamisvahendi temaatiliste strateegiadokumentide ja iga-aastaste tegevuskavade koostamisel [14];

23. kutsub komisjoni üles parandama koordineeritust oma talituste ja liikmesriikide vahel, et ühtlustada sekkumist sellistes valdkondades nagu ELi ja Aafrika infrastruktuuripartnerlus ja ELi hea valitsemistava algatus ning et tagada neis valdkondades koordineeritus ÜRO, USA, Hiina ja teiste rahvusvaheliste osalejatega;

24. väljendab muret seoses spetsialistide prognoosidega, mille kohaselt kannatab Aafrika vähesest arengust ja vaesusest tingituna globaalse soojenemise tõttu kõige enam, kuigi Aafrika kasvuhoonegaaside heitkogused on väikseimad; rõhutab, et rahvusvahelisel üldsusel tuleb nimetatud piirkonda toetada, et sellel oleks kliimamuutuse tõsiste tagajärgedega lihtsam kohaneda;

25. tuletab meelde, et loodusvarade säästlik haldamine, sealhulgas veevarude kasutamine ning juurdepääs energiaallikatele ja nende kasutamine, peab moodustama lahutamatu osa Somaali piirkonnas vaesuse vastu võitlemise ja konfliktide ennetamise arengukavadest ja strateegiatest;

26. on seisukohal, et on vaja ELi toetust maa säästva majandamise programmile ja kõrbestumisvastasele programmile keskkonna ja maavarade säästva majandamise temaatilise programmi kaudu, ning ka AKV-ELi veerahastule veevarude keskkonnakaitse parandamiseks;

27. kutsub nõukogu ja komisjoni üles püüdlema dialoogi poole Hiinaga, võttes arvesse asjaolu, et Hiina on oma poliitilist ja majanduslikku kohalolekut Aafrikas suurendanud, tehes sellistes riikides nagu Sudaan infrastruktuuri- ja arenguprojektidesse suuri investeeringuid;

28. kutsub nõukogu ja komisjoni üles ergutama EAC-d, COMESAt ja Niiluse vesikonna algatust jagama oma konkreetsete rollide ja tegevuse kohta teavet omavahel ning Somaali poolsaare riikide ja piirkonna peamiste osapooltega; rõhutab EAC, COMESA ja Niiluse vesikonna algatuse positiivseid kogemusi sellistes valdkondades nagu piirikontroll, võitlus väike- ja kergrelvadega kauplemise ja nende leviku vastu, EAC tolliliit, kaubanduse ja investeeringute soodustamine (COMESA) ning koostöö Niiluse vesikonna veevarude säästva kasutamise alal;

29. tervitab ELi kavatsust teha erinevate partneritega koostööd rände, põgenike ja riigisiseselt ümberasustatud isikute probleemi lahendamisel ning ELi ettepanekut anda täiendavat abi vastuvõtvatele kogukondadele ja riikidele ning asjaomastele organisatsioonidele, kelle tegevusvaldkonnaks on lõuna-lõuna suunalise rände ja põgenikekriiside ennetamine;

30. on seisukohal, et kohalike kogukondade kaasamisel majandustegevusse, nii maa- kui linnapiirkondades, on otsustav tähtsus nende sotsiaal-majandusliku seisundi toetamisel konfliktijärgsetes ühiskondades;

31. rõhutab, et võitlus HIV/AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria, aga ka tähelepanuta jäetud haiguste ning naiste suguelundite moonutamise vastu peab olema üks peamistest strateegiatest vaesuse kaotamisel ja majanduskasvu edendamisel Somaali poolsaare riikides; rõhutab, et ELi tegevuse kavandamisel tuleb tähelepanu alla võtta ebasoodsamas olukorras olevad ja haavatavad elanike rühmad;

Riikide tasand

Sudaan

32. kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles võtma täieliku vastutuse ja tegema kõik võimalik, et kaitsta Dârfûri elanikke humanitaarkatastroofi eest, mida põhjustab relvarahu pidev rikkumine kõigi osaliste poolt ja eelkõige tsiviilelanikkonna vastu suunatud vägivald ning tsiviilabi andjate ründamine;

33. väljendab tõsist muret olukorra arengu pärast Dârfûris ja palub Sudaani valitsusel takistada relvastatud rühmitusel Janjaweed panna toime väljapressimisi; nõuab tungivalt, et Sudaani ametivõimud lihtsustaksid viivitamatult ALi ja ÜRO ühiste rahvusvaheliste relvajõudude saatmist piirkonda, ning nõuab relvajõudude saatmise kuupäeva kindlaksmääramist;

34. taunib asjaolu, et ÜRO allikate kohaselt on relvastatud rühmitused viimase kuue kuu jooksul otseselt rünnanud 30 valitsusvälise organisatsiooni ÜRO ala ning tapnud 12 humanitaartöötajat;

35. kutsub kõiki konflikti osapooli üles täitma oma kohustust austada humanitaarõigust ja tagama Dârfûris kõigi abivajajate täielik, turvaline ja takistamatu ligipääs abiandjatele ning kindlustama humanitaarabi kohaletoimetamine, eelkõige riigisiseselt ümberasustatud isikutele;

36. nõuab ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonirežiimi rakendamist majanduslike sihtsanktsioonide, sealhulgas reisikeeldude, varade külmutamise ja naftaembargoga ähvardamise kaudu; nõuab, et eraldataks seadmed ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga nr 1591 (2005) kehtestatud lennuvaba tsooni tagamiseks Dârfûri kohal;

37. rõhutab vajadust ja esitab üleskutse rakendada aegsasti Sudaani valitsuse ja ÜRO otsust ALi ning ÜRO ühiste relvajõudude kasutamise kohta julgeoleku suurendamiseks ja tsiviilelanike kaitsmise tõhustamiseks;

38. nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus, eelkõige ÜRO, EL ja tema liikmesriigid, Ameerika Ühendriigid, Hiina, India, Araabia Liiga ja AL, algataks rahukõnelused, et muuta Dârfûri rahukokkulepe sisuliselt paremaks ja kõigile osapooltele vastuvõetavaks ning seega võimaldada osapooltel kokkulepet paremini omaks võtta;

39. rõhutab, et Dârfûri konflikti lahendamise nurjumine tooks kaasa tõsised tagajärjed mitte üksnes Ida-Aafrikas, vaid ka teistes, suhteliselt stabiilsetes Aafrika piirkondades, nimelt Kesk-Aafrikas ja Ida-Aafrika järvede piirkonnas;

40. nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus ei jätaks Dârfûri konfliktile keskendumisel tähelepanuta muid konflikte Sudaanis ja eelkõige tunnistaks rahu haprust Lõuna-Sudaanis, mille on tinginud üldise rahukokkuleppe rakendamise venimine, ning destabiliseerumise suurt riski seoses pingeolukorraga põhja- ja lõunapiirkondade vahel, hõimudevaheliste konfliktidega ja elanikkonna valduses olevate relvade rohkusega;

Somaalia

41. mõistab hukka välisriikide sekkumise Somaalias ja palub Etioopia valitsusel viia oma väed Somaaliast välja; toetab ALi rahuvalvejõudude kasutamist konflikti osapooltega sõlmitava kõikehõlmava poliitilise kokkuleppe raames, millega luuakse rahvusliku ühtsuse valitsus, mis on suuteline tegema koostööd Islami Kohtute Liidu selle osaga, mis on avatud rahu- ja lepitusprotsessile, ning praeguses valitsuses esindamata hõimujuhtidega;

42. on seisukohal, et ALi rahuvalveoperatsioon Somaalias (AMISOM) peaks toimuma laialdasema, elanikkonna poolt toetatava poliitilise protsessi raames ja omama kindlat mandaati, head suutlikkust, selgeid eesmärke ja lahkumise strateegiat;

43. tervitab ELi toetust AMISOMile, kuid rõhutab, et ELi panuse tingimuseks peab olema kaasava poliitilise dialoogi ja lepitustegevuse alustamine Somaalia valitsusasutuste poolt, mis lahendaks viivitamata probleemid lepitusküsimustes, riiklike institutsioonide arendamises ja Somaalia rahvale rahu tagamisel;

44. rõhutab kõiki osapooli hõlmava poliitilise dialoogi olulisust, mis viib leppimiseni ja riigi ülesehitamiseni; tervitab Somaalia föderaalse vahevalitsuse võetud kohustust kutsuda kokku laiapõhjaline lepituskonverents (riiklik lepituskongress), millesse on kaasatud hõimud, usulahud, kodanikuühiskond, äriringkonnad ja poliitiliste jõudude liidrid; juhib tähelepanu asjaolule, et järgmiseks sammuks peab olema usaldusväärse, kõiki osapooli hõlmava valitsuse moodustamine;

45. nõuab, et Somaalia rahvusvahelise kontaktgrupi - kuhu kuuluvad EL, Itaalia, Rootsi, Ühendkuningriigid, ÜRO, AL, IGAD, Araabia Liiga, Norra, Ameerika Ühendriigid, Keenia ja Tansaania ning mis moodustati 2006. aasta mais rahvusvahelise üldsuse tegevust Somaalias koordineeriva foorumina - roll ümber hinnataks, suunamaks püüdlused valitsustava parandamisele ja riiklike institutsioonide arendamisele, ümberasustatud isikute ja puudust kannatavate elanike humanitaarabile ning stabiilsuse ja julgeoleku tugevdamisele piirkonnas;

46. palub Somaalia üleminekuaja föderaalvalitsusel tühistada erakorraline seisukord ja seada uuesti ametisse parlamendi spiiker rahvusliku leppimisprotsessi rakendamise eeltingimusena;

47. rõhutab üleminekuaja föderaalvalitsuse tungivat vajadust luua esindusasutused olulisematesse haldusüksustesse, sealhulgas Mogadishusse ja Kismaayosse, et tagada poliitiline stabiilsus ja kohaliku julgeoleku haldamine lühikese ajavahemiku jooksul, ning loobuda sunniviisilise desarmeerimise põhimõttest, eelkõige Mogadishus, pidades selle asemel läbirääkimisi vabatahtliku desarmeerimise kava üle;

48. on seisukohal, et Somaalimaa iseseisvusnõue tuleks läbi vaadata Somaalia üldise julgeolekukava raames;

Etioopia

49. kutsub nõukogu ja komisjoni üles avaldama Etioopia valitsusele survet, et avaldataks vangistatud isikute üldarv kogu riigis, et lubataks Rahvusvahelise Punase Risti Komitee külastusi ning et igal kinnipeetul lubataks suhelda oma perekonna ja õigusnõustajaga ning saada meditsiinilist abi, mida tema tervislik seisund nõuab, aga ka selleks, et viivitamata ja tingimusteta vabastataks kõik poliitilised vangid, s.t ajakirjanikud, ametiühinguaktivistid, inimõiguste kaitsjad ja tavakodanikud, ning et täidetaks valitsuse kohustusi inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete austamisel;

50. kutsub Etioopiat üles aktsepteerima oma piiride märkimist ja piiritlemist ÜRO piirikomisjoni poolt sätestatu alusel;

Eritrea

51. nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon nõuaksid Eritrea valitsuselt kõigi poliitiliste vangide vabastamist, erisüüdistuste alusel vangistatud isikute andmist õiglase kohtu alla lähimal ajal ning kõigi salajastes vanglates asuvate kinnipeetute kinnipidamiskohtade avalikustamist;

52. ergutab Eritrea presidenti jätkama tihedaid kontakte ELi esindajate ja erinevate liikmesriikide suursaadikutega Eritreas;

Uganda

53. kutsub nõukogu ja komisjoni üles aitama kaasa Põhja-Uganda rahuprotsessile, kus kõik konflikti osapooled peavad üles näitama tõelist ja pidevat pühendumist rahu saavutamisele, kinni pidama vaenutegevuse lõpetamise kokkuleppest ja lõpetama vaenu külvava ja õhutava propaganda;

54. nõuab tõelise lepitusprotsessi alustamist, milles sõjakuritegudes süüdi olevaid isikuid sõjakurjategijatena ka käsitletaks; rõhutab Rahvusvahelise Kriminaalkohtu keskset rolli sõjakuritegudes süüdistatavate isikute kohtu alla andmisel; kutsub nõukogu ja komisjoni üles toetama kohalikke protsesse alternatiivse õigusemõistmise ja lepitustegevuse tekkimiseks Põhja-Ugandas ning põhjapiirkonna ja riigi teiste piirkondade elanike vahel;

*

* *

55. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Euroopa Liidu liikmesriikidele ning ÜROle, Aafrika Liidule ja valitsustevahelisele arenguametile.

[1] ELT C 46, 24.2.2006, lk 1.

[2] EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

[3] ELT L 209, 11.8.2005, lk 27.

[4] Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0052.

[5] Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0387.

[6] ELT C 293 E, 2.12.2006, lk 320.

[7] ELT C 133 E, 8.6.2006, lk 96.

[8] ELT C 140 E, 9.6.2005, lk 153.

[9] Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0322.

[10] ELT C 293 E, 2.12.2006, lk 316.

[11] EAC liikmed on Uganda, Keenia ja Tansaania.

[12] COMESA liikmed on kõik Somaali poolsaare riigid peale Somaalia.

[13] Niiluse vesikonna algatuse liimed on: Burundi, Kongo DV, Egiptus, Eritrea, Etioopia, Keenia, Rwanda, Sudaan, Tansaania ja Uganda.

[14] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (ELT L 378, 27.12.2006, lk 41).

--------------------------------------------------