Kui kaubad on ühes liikmesriigis vabasse ringlusse lubatud ja liiguvad seejärel teise liikmesriiki, tasutakse aktsiisimaks sihtliikmesriigis kehtestatud määra ulatuses ja, kui see on asjakohane, võib ettevõtja seejärel taotleda vabasse ringlusse lubamisel juba tasutud aktsiisimaksu tagastamist.

Direktiivi artiklites 33 ja 34 on esitatud ettevõtjatevahelise (B2B) kaupade liikumise nõuded ja sätestatud, et liikumine peab kajastuma lihtsustatud haldussaatedokumendil (SAAD), mille üksikasjad on sätestatud määruses (EMÜ) nr 3649/92.

Direktiivi V peatükis (artiklites 33–38) on kehtestatud ühised eeskirjad, kuidas aktsiisikaubad, millelt aktsiisimaks on juba tasutud (st mis on tarbimisse lubatud), võivad Euroopa Liidus kaubanduslikult kaht moodi liikuda: ettevõtjatevahelised saadetised (B2B) ja aktsiisikaupade kaugmüük teises liikmesriigis asuvale füüsilisele isikule (B2C). Selline korraldus pakub huvi eelkõige VKEdele, mis ei suuda täita maksulao lubade ning aktsiisikaupade liikumise ja kontrollisüsteemi käitamise finantsnõudeid.

IV peatükk hõlmab olulist muudatust, mis tehti direktiiviga 2008/118/EÜ: aktsiisi peatamise korra alusel toimuva liikumise järelevalve automatiseerimine aktsiisikaupade liikumise ja kontrolli süsteemi (EMCS) kaudu. Aktsiisikaupade liikumise ja kontrolli süsteemi on välja töötanud ja seda käitavad ühiselt riikide maksuhaldurid ja komisjon ning komisjonil on keskne kooskõlastav roll. Aktsiisikaupade liikumise ja kontrolli süsteem võimaldab aktsiisi peatamise korra alusel reaalajas jälgida aktsiisikaupade volitatud ja registreeritud kohtade vahel liikumist ning tagab, et kaupu saab lähetada üksnes sellistesse kohtadesse. IV peatükiga on lisatud ka kindla kohaga seotud uut liiki ettevõtja ehk registreeritud kaubasaaja, kes võib kaupu aktsiisi peatamise korra alusel vastu võtta, aga ei või neid vallata. Selles peatükis on määratletud ka uut liiki ettevõtja ehk registreeritud kaubasaatja, kes võib aktsiisi peatamise korra alusel transportida kaupu impordikohast.

Aktsiisiandmete vahetamise süsteemist (SEED) saadud andmed võimaldavad kontrollida, kas aktsiisinumbri puhul on luba olemas, ja juhul kui on, saab andmeid selle kohta, milliseid aktsiisitooteid võib ettevõtja või maksuladu käidelda. Asjaomase liikmesriigi maksuhaldur registreerib aktsiisiandmete vahetamise süsteemi andmebaasis nii kaubasaatja kui ka -saaja.

III peatükki on direktiivist 92/12/EMÜ üle võetudmõiste „maksuladu“, s.o üks lubatud kohtadest, kus võib aktsiisi peatamise korra alusel aktsiisikaupu vallata ja toota, hõlbustades tootmis- ja laohoonete kontrolli. Üksikasjalikud loa andmise eeskirjad otsustatakse riikides, aga süsteem tervikuna on sätestatud direktiivi III peatükis. Iga maksuladu on seotud volitatud laopidajaga, kes vastutab maksulao juhtimise eest. Maksuladu ja volitatud laopidaja saavad kumbki kordumatu aktsiisinumbri.

I peatükis on määratletud aktsiisimaks kui tarbimiselt tasutav maks ning sätestatakse selliste mõistete nagu „volitatud laopidaja“ ja „maksuladu“ ühised määratlused. Ühised määratlused tagavad, et neid termineid mõistetakse õiguslikult ühtmoodi, ning loovad selge ja järjepideva raamistiku.

Nõukogu direktiiv 2008/118/EÜ asendas nõukogu direktiivi 92/12/EMÜ. Direktiivis määratakse kindlaks aktsiisikaupade valdamise ja liikumise kord Euroopa Liidu territooriumil, välja arvatud väikesel arvul territooriumidel, kus selle sätteid ei kohaldata. Direktiivi eesmärke ja seda, kuidas need eri poliitikatasanditel koos toimivad, on kajastatud allpool esitatud sekkumispõhimõtete skeemil.

Komisjon otsustas selle reguleeriva valdkonna hindamise korraldada õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi raames. Üksikasjalikke hindamistulemusi on kirjeldatud käesolevale aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendis (SWD (2017) xxxx). Tuginedes viiele peamisele hindamisküsimusele (asjakohasus, sidusus, tulemuslikkus, tõhusus ja Euroopa lisandväärtus), analüüsitakse hindamise käigus, kas direktiivis 2008/118/EÜ sätestatud sekkumisega on saavutatud kavandatud eesmärgid ja millisel määral on direktiiviga saavutatud selle eeldatav mõju.

Mõlemad eespool nimetatud uuringud seisnesid liikmesriikide ja ettevõtjate seas korraldatud küsitlustel, mille tulemusi võrreldi, et tagada sidus ja järjepidev ülevaade kõnealustest teemadest. Mõlema uuringu jaoks korraldati ligikaudu kolmandikus liikmesriikides mitu veelgi põhjalikumat juhtumiuuringut. Valitud liikmesriike peetakse esindavaks, tuginedes riigi suurusele, geograafilisele asukohale ja sellele, kas liikmesriik on aktsiisikaupade tootja või tarbija.

Nõukogu direktiivi 2008/118/EÜ artikli 45 lõikes 2 on sätestatud: „Hiljemalt 1. aprillil 2015 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta.“ Aruande jaoks tõendite kogumiseks lasi komisjon korraldada kaks välist hindamisuuringut. Esimene hindamisuuring, mis käsitles direktiivi V peatükki (st selliste aktsiisikaupade kaubanduslikku liikumist, millelt aktsiisimaks on juba tasutud, käsitlevaid eeskirju) avaldati 2015. aastal. Teine uuring, mis keskendus direktiivi III ja IV peatükile (maksuladudes hoidmise ja elektroonilise kontrollisüsteemiga seotud sätted), avaldati 2016. aastal.

Samas leidub tõendeid, et kehtiv V peatüki kohane kord, mis käsitleb kaupu, millelt aktsiisimaks on tasutud, tekitab äriühingutele märkimisväärse koormuse ega ole kooskõlas eesmärgiga soodustada kaupade vaba liikumist ühtsel turul, kuna ikka veel kasutatakse paberpõhiseid menetlusi ja liikmesriikide lähenemisviisid erinevad üksteisest. Ettevõtjad, kes kasutasid tasutud aktsiisimaksuga liikumiste korda, kinnitasid, et nõuete täitmisega seotud formaalsustele kulus keskmiselt 221 minutit ühe liikumise kohta.

Aktsiisikaupade liikumise ja kontrolli süsteemist saavad kasu nii suured kui ka väikesed ettevõtjad, ehkki suurettevõtjad said elektroonilise süsteemiga kaasnevast mastaabisäästust rohkem kasu. Ettevõtjad jagunesid selle järgi, kas aktsiisikaupade liikumise ja kontrolli süsteem vähendas kulusid (41 %), suurendas kulusid (30 %), ei muutnud midagi (18 %) või nad ei osanud öelda (11 %). Need tulemused on väga sarnased varasema ettevõtjaid käsitleva uuringu tulemustega, mis esitati Euroopa Parlamendile ja nõukogule 2013. aastal, ning võivad osutada sellele, et suuremad ettevõtjad on automatiseerimisest rohkem kasu saanud.

Kogutud andmete ekstrapoleerimise ja ELi standardkulude mudeli kohaldamise põhjal on tänu aktsiisikaupade liikumise ja kontrolli süsteemile ainuüksi 2014. aastal kokku hoitud 27,5–37 miljonit eurot (olenevalt asjaomaste isikute ametikohast). Liikmesriigid on väitnud ka seda, et paberipõhise süsteemi kaotamine ja seonduv tõhususe kasv on vabastanud ressursse, mis võimaldavad keskenduda kaupade riskantsematele liikumistele ja parandada liikumise kontrolli.

Liikmesriigid on veendunud, et aktsiisikaupade liikumise ja kontrolli süsteem on alandanud kulusid ja vähendanud dokumentide haldamisele kuluvat aega, nagu on näidatud tabelis 1.

Aktsiisikaupade liikumise ja kontrolli süsteem asendab paberipõhise süsteemi paberivaba (elektroonilise) järelevalvesüsteemiga, kõrvaldades seega haldustõkked aktsiisimaksuga maksustatud kauba liikumisel üle piiride tänu sellele, et minimeeritakse nii ettevõtjate kui ka maksuhaldurite kulusid ning samal ajal tagatakse paremad vahendid maksupettuse avastamiseks ja ärahoidmiseks. Alates süsteemi kasutuselevõtmisest ajavahemikul alates 2010. aasta jaanuarist kuni 2015. aasta maini on registreeritud üle 13,6 miljoni liikumise aktsiisi peatamise korra alusel ja neist 98,1 % toimusid ilma vahejuhtumiteta või edasist käsitsi sekkumist nõudmata.

Kaugmüügi puhul kinnitavad ettevõtjad, et kulud, mis on seotud maksuesindaja kasutamisega, mida enamik liikmesriike peab tegema, on märkimisväärne turulepääsu takistus. Selliste maksuesindusteenuste eest nõutavad tasud võivad mõnikord ületada posti- ja kiirkullerteenuste tasusid kolmandatest riikidest saadetud pakkide tollivormistuse eest. Mitu ettevõtjat väitis, et mõnel juhul oli lihtsam müüa tooteid kolmandatele riikidele kui kaugmüügi teel teistes liikmesriikides asuvatele tarbijatele.

Praegu on peaaegu võimatu korraldada alkoholi kaugmüüki mõnda teise liikmesriiki mõistliku kuluga, mis on võrreldav muude kaupade kaugmüügiga. Maksuesindaja teenuseid pakkusid üldiselt üksnes suured kaubaveoettevõtjad, kellel puudusid vahendid väikesaadetistega (tavaliselt 6–12 pudelit) tegelemiseks ning kes kas keeldusid teenust pakkumast või nõudsid põhjendamatult suurt tasu, nagu on näidatud tabelis 2.

Lähteriik–sihtriik Maksuesindaja keskmine kulu esitatud andmete järgi (ilma aktsiisimaksuta ja veini hinnata, välja arvatud juhul, kui need on märgitud) FR–NL 30–100 eurot deklaratsiooni kohta, välja arvatud transport FR–BE 20–40 eurot saadetise kohta (kaasa arvatud teenindusettevõte ja transport; minimaalselt 12 pudelit) FR–BE 40–70 eurot saadetise kohta FR–UK 60 eurot saadetise kohta (12 pudelist koosneva tellimuse korral) BE–UK 100 Inglise naela deklaratsiooni kohta (välja arvatud transport)

Allikas: „Duty suspension evaluation 2015“, Ramboll .

3.2.2.Aktsiisi- ja tollikorra sidusus

Väärtuse poolest kolmandik kogu Euroopa Liidus toodetud aktsiisikaubast eksporditakse. Sellegipoolest esineb aktsiisikauba kaudsel ekspordil mitu tehnilist ja õiguslikku probleemi.

Hindamise käigus vaadeldi aktsiisi peatumise korra alusel kauba liikumisele kehtiva korra ja vastava ekspordi tollikorra sidusust. Võib teha järelduse, et menetluste ühtlustamist on võimalik veelgi rohkem optimeerida. Kokkuvõttes olid nii liikmesriikide ametiasutused kui ka ettevõtjad nõus, et aktsiisikaupade ekspordil esineb probleeme. Liikmesriikidele tekitasid probleeme ka aktsiisitoodete impordi protseduurid, ent selgus, et ettevõtjatele tekitasid need vähem praktilisi küsimusi. Sellest hoolimata rõhutasid nii ettevõtjad kui ka liikmesriikide ametiasutused, et aktsiisikaupade liikumise ja kontrolli süsteemi kehtestamine on hõlbustanud aktsiisi- ja tolliprotseduuride kooskõlastamist. Eelmiste paberipõhiste süsteemidega võrreldes on aktsiisikaupade liikumise ja kontrolli süsteem tegevuse kooskõlastamist parandanud.

Eksport . Liikmesriikide ametiasutused ja ettevõtjad tunnistavad, et sidususe puudumine aktsiisi- ja ekspordiprotseduuride vahel on probleemne. 27 liikmesriigist 22 (80 %) olid arvamusel, et aktsiisi peatamise alusel aktsiisikauba liikumise kehtiv kord ei olnud sidus tollioperatsioonide ja ekspordi suhtes kohaldatavate korra, kohustuste ja protseduuridega. Esiteks tuleks ekspordiga seotud liikumistoimingud lõpetada aktsiisikaupade liikumise ja kontrolli süsteemis elektroonilise väljumissõnumi alusel, mille saadab tolli ekspordikontrolli süsteem (lühendatult ECS). Sageli ei saada tollilt seda sõnumit ning liikumistoiminguid tuleb kontrollida ja need lõpetada käsitsi. Teiseks, isegi kui sõnum saadakse, ei esita mõned eksportijad ekspordideklaratsioonis viidet ühtiva elektroonilise haldusdokumendi haldusviitenumbrile, mis muudab keeruliseks või võimatuks selle, et süsteem kohaldab väljumisandmeid õige elektroonilise haldusdokumendi suhtes. Need kitsaskohad tekitavad suuremaid halduskulusid. Selle tagajärjel läheb protsessi automatiseerimisest saadav kasu kaduma, sest liikumistoimingud tuleb käsitsi sulgeda, ühitades ekspordi kontrolli süsteemist saadud väljumistulemusi aktsiisikaupade liikumise ja kontrolli süsteemist saadud elektrooniliste haldusdokumentidega. Ühtivuse puudumise korral tuleb kaubasaatjal lasta esitada muud tõendid väljumise kohta või ta riskib liikumistagatise kaotamisega. 2014. aastal kinnitas Prantsusmaa, et pidi 12 000 ekspordiliikumist käsitsi sulgema. 41 % ettevõtjatest tunnistab, et sidususe puudumine aktsiisi- ja ekspordiprotseduuride vahel on probleem. Vastanud märkisid, et nad ei ole rahul aktsiisi- ja tolliprotseduuride kooskõlastamisega.

Allikas: „Duty suspension evaluation 2015“, Ramboll .

Import. Aktsiisiga seotud impordiga on tegu siis, kui kolmandast riigist Euroopa Liitu sisenenud kaupa ei suunata tolli eriprotseduurile või välistransiidiprotseduurile või see vabastatakse tollijärelevalvest. Sellega kaasneb tollimaksu, aga ka aktsiisi- ja käibemaksu tasumine, välja arvatud juhul, kui kauba suhtes kohaldatakse viivitamata aktsiisimaksu peatamise korda (kaupa vallatakse maksulaos või see lähetatakse impordikohast aktsiisimaksu peatamise korra alusel). Kui lõplik kaubasaaja asub teises liikmesriigis, peab aktsiisimaksu peatamise korra kohane liikumine toimuma aktsiisikaupade liikumise ja kontrolli süsteemiga tagavata järelevalve all.

Impordikorra puhul osutasid ettevõtjad vähem probleemidele; 17 %-l esines mõningaid probleeme, peamiselt tingituna riikide aruandlusnõuete erinevustest, mis suurendavad kulusid. Teisest küljest kinnitas 19 liikmesriiki 27st, et neile tekitab probleeme sidususe puudumine impordiprotseduuride ning aktsiisikaupade liikumise ja kontrolli süsteemile üleandmise vahel, mis viitab sellele, et protseduuride edasine ühtlustamine võib aidata vähendada halduskoormust ja nõuete täitmisega seotud kulusid.

Tollitransiit pärast eksporti

Mõned ettevõtjad eelistavad hoiduda kaudse ekspordi puhul aktsiisi- ja tolliprotseduuride paralleelsest kasutamisest ja kasutavad nende asemel transiidiprotseduuri enne kaupade lahkumist. Sel juhul lõpetatakse ekspordiprotseduur transiidiprotseduuriga, mis algab väljumistolliasutusest, mis toimib ka lähtetolliasutusena, mis ei asu selle füüsilise koha juures või lähedal, kus kaup liidust lahkub. Kaup viiakse seejärel uue arvutipõhise transiidisüsteemi järelevalve all väljumiskohta. Transiidiprotseduur lõpetatakse transiidiandmete sõnumi saamisel, mille sihttolliasutus lähtetolliasutusele saadab. Seda peetakse kaubanduse lihtsustamiseks, sest see võimaldab transportida kaubad ekspordiprotseduuri alusel kesksesse kohta, protseduur lõpetada ning seejärel kaup transiidiprotseduuri alusel ümber rühmitada ja eksportida.

Samas näitavad sidusrühmade arvamused kokkuvõttes, et see ei ole rahuldav lahendus. Peale selle puudub aktsiisiõigusnormides selge õiguslik alus pärast ekspordiprotseduuri transiidiprotseduuri kasutamiseks ning õiguslikust seisukohast lubatakse niimoodi transporditud kaup vabasse ringlusse ebaseaduslikult, kui vastav ekspordiprotseduur lõpetatakse ajal, kui transiidiprotseduur algab, st enne kui kaup lahkub füüsiliselt Euroopa Liidu tolliterritooriumilt.

27 liikmesriigist 11 teatas, et ekspordiprotseduuri kasutamine nii, et sellele järgneb transiidiprotseduur, tekitab probleeme. Selline menetlus nõuab kas aktsiisikaupade liikumise ja kontrolli süsteemi kohase liikumise käsitsi lõpetamist või mõnes liikmesriigis ekspordiprotseduuri lõpetamist ning seejärel käivitub aktsiisikaupade liikumise ja kontrolli süsteem automaatselt, kui transiit algab, isegi kui kaup liigub endiselt Euroopa Liidus transiidiprotseduuri alusel. Aktsiisikaupade liikumise ja kontrolli süsteemis leiduv teave ei ole enam täpne, sest kaup lahkub tegelikult Euroopa Liidust alles siis, kui transiidiprotseduur lõpetatakse.

40 % vastanutest, kes eksportisid aktsiisikaupu, andsid teada selle protseduuri kasutamisest (45 % ei kasutanud ja 15 % ei osanud öelda, kas seda protseduuri kasutati). Nad loetlesid aja- ja kulu kokkuhoiu ning liikumiste parema järelevalve võimalusega seotud eeliseid. Samas märkisid nad, et esines probleeme teabe kooskõlastamisel aktsiisi- ja transiidiprotseduuride puhul. Protseduurid, mille puhul kasutati ekspordiprotseduuri koos transiidiprotseduuriga aktsiisitoodete ekspordiks, tekitasid probleeme 26 % vastanute jaoks, kes neid kasutasid.

3.2.3.Asjakohasus