[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 28.11.2006

KOM(2006) 673 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE

Teatis AKV riikide ja piirkondadega majanduspartnerluslepingute sõlmimist käsitlevate läbirääkimissuuniste muutmise kohta {SEK(2006)1427}

SISSEJUHATUS

ETTEPANEKU TAUST |

110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesoleva teatise eesmärk on kutsuda Lõuna-Aafrika Vabariiki ühinema AKV riikide rühmaga (SADC/ Lõuna-Aafrika Arenguühendus), et pidada läbirääkimisi Aafrika lõunapiirkonna majanduspartnerluslepingu üle. |

120 | Üldine taust Käesolev teatis lähtub SADC 7. märtsil 2006. aastal tehtud ettepanekust ning teatise 2. lisas on esitatud ettepaneku vastuse kavand. EÜ-SADC vahelised majanduspartnerluslepingu sõlmimise alased läbirääkimised, mis algatati 2004. aasta juulis, peatati 2005. aastal tehnilisel tasandil, sest mõlemad pooled mõistsid, et mingisugust tõelist piirkondlikku integratsiooni Aafrika lõunapiirkonnas ei suudeta saavutada, kui ei selgitata välja EÜ-LAV vahelise kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu alusel toimuva kaubavahetuse mõju teistele Lõuna-Aafrika tolliliidu liikmetele. Kõike seda arvesse võttes on SADC ettepaneku eesmärk ühendada EÜ-LAV vahelise kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu läbivaatamise ja EÜ-SADC vahelise majanduspartnerluslepingu läbirääkimised. |

130 | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid AKV riikide ja piirkondadega majanduspartnerluslepingute sõlmimist käsitlevad läbirääkimissuunised (dok 9930/02 1. lisa). |

141 | Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Teatise vastuvõtmine aitab viia lõpule AKV riikide ja piirkondadega sõlmitavate majanduspartnerluslepingute läbirääkimised, mis on ELi üks eesmärke. |

KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

219 | 2006. aastal toimus ELi ja SADC vahel kõrgemate ametnike tasandil mitu majanduspartnerluslepingu läbirääkimiste vooru, kus arutati kõnealuse ettepaneku mõju. |

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |

229 | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |

230 | Esialgne mõju hindamine Lisatud komisjoni talituste töödokumendis on esitatud kavandatud muudatuse võimalike mõjude esialgne hindamine. |

ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |

305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Läbirääkimissuuniste kavandatud lisand on üles ehitatud järgmiselt: 1. SADC majanduspartnerluslepingu läbirääkimisi pidava rühma 7. märtsil 2006 tehtud ettepaneku kohaselt tuleks Lõuna-Aafrika Vabariiki kutsuda ühinema AKV riikide rühmaga Aafrika lõunapiirkonna majanduspartnerluslepingu üle peetavatel läbirääkimistel. 2. Eeldusel, et kõnealuse AKV riikide rühmaga (sealhulgas Lõuna-Aafrika Vabariigiga) sõlmitakse majanduspartnerlusleping, asendab kõnealune majanduspartnerlusleping oma jõustumise päeval EÜ-LAV vahelise kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu kaubandust käsitlevad sätted. 3. Arvestades Lõuna-Aafrika Vabariigi konkurentsivõimet on vältimatu, et Lõuna-Aafrika Vabariigile säilitatakse eraldi kaubandusrežiim kaupade juurdepääsu osas EÜ turule. 4. EÜ ja Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelise kaubavahetuse turulepääsu alaste sätete läbirääkimistel võetakse aluseks EÜ-LAV vahelise kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu sätted ja nende koostamisel analüüsitakse põhjalikult nende võimalikku mõju ELi majandusele. Mõned erandid võivad läbirääkimistelt kõrvale jääda. 5. Erilist tähelepanu osutatakse päritolureeglite korra ja asjakohaste jõustamismeetmete kehtestamisele viisil, mis suudab tagada kahe erineva kaubandusrežiimi eristamise eelneva täiendava hindamise põhjal. 6. Võetakse asjakohased kaitsemeetmed. |

310 | Õiguslik alus EÜ asutamislepingu artikkel 133 ja AKV riikide ja piirkondadega majanduspartnerluslepingute sõlmimist käsitlevad läbirääkimissuunised (dok 9930/02; 12.6. 2002). |

329 | Subsidiaarsuse põhimõte Teatis esitatakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |

Proportsionaalsuse põhimõte Teatis on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |

331 | Kavandatud meede (läbirääkimissuuniste lisand) on lihtsaim võimalik meede EL-SADC majanduspartnerluslepingu kontekstis. |

Õigusakti valik |

341 | Kavandatud õigusakt(id): Läbirääkimissuuniste lisand. |

342 | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el. Nimetatud õigusakt on kiireim võimalus EL-SADC majanduspartnerluslepingu alaste kõneluste lõpuleviimiseks. |

MÕJU EELARVELE |

409 | Teatisel puudub finantsmõju. |

1. KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE

Teatis AKV riikide ja piirkondadega majanduspartnerluslepingute sõlmimist käsitlevate läbirääkimissuuniste muutmise kohta

7. märtsil 2006. aastal esitas SADC (Lõuna-Aafrika Arenguühendus) EÜle ettepaneku, mille kohaselt Lõuna-Aafrika Vabariik ühineks ametlikult SADC majanduspartnerluslepinguga. Kõnealune ettepanek keskendub üksnes turulepääsu küsimusele, jättes kõrvale edasised kaubanduseeskirjade alased läbirääkimised. Vastutasuks pakutakse ELile praegu EÜ-SADC majanduspartnerluslepingus kindlaks määratud juurdepääsu kõigi SACU (Lõuna-Aafrika Tolliliit) liikmete, st Lõuna-Aafrika Vabariigi, Botswana, Lesotho, Namiibia ja Svaasimaa (edaspidi „BLNS-riigid“) turgudele ning võimalust mõningaid tariife tõsta, et võtta arvesse BLNS-riikide tundlikke valdkondi.

Riikide osas, kes ei kuulu Lõuna-Aafrika Tolliliitu, kuid kuuluvad SADC majanduspartnerluslepingu riikide rühma, st Mosambiik, Angoola ja Tansaania (edaspidi „MAT-riigid“, st riigid, kes kuuluvad vähimarenenud riikide hulka ja saavad seega EBA (algatus „Kõik peale relvade“) toetust), nõutakse, et EBA soodustused lepitaks kokku mittevastastikkusel alusel, mis on vastuolus WTO põhimõtetega.

Ettepanek tõstatab järgmised küsimused – kas me peaksime heaks kiitma Lõuna-Aafrika Vabariigi ühinemise majanduspartnerluslepinguga, kui jah, siis millistel tingimustel ning kas me saame välja jätta kõik kaubanduseeskirjadega seonduvad kohustused?

EÜ leiab, et Lõuna-Aafrika Vabariigi ühinemise EÜ-SADC majanduspartnerluslepinguga võib heaks kiita. Siiski tuleks heakskiitmisel jälgida teatavaid tingimusi ja nõudeid, mis käsitlevad Lõuna-Aafrika Vabariigi suhtes kohaldatavat kaubandusrežiimi, MAT-riikide olukorda, sõlmitava lepingu kohaldamisala ja pakutavate tollitariifide määratlemist.

SADC ettepanekut võib toetada, kuna seal selgitatakse Lõuna-Aafrika Vabariigi rolli läbirääkimistel ja esitatakse väga vajalik alus edasisteks aruteludeks, mida peab institutsionaalselt ja majanduslikult integreeritud riikide tuumik, kuhu saab järk-järgult liita piirkonna teisi riike. Siiski võib Lõuna-Aafrika Vabariigi integreerimine majanduspartnerluslepingusse tekitada märkimisväärseid probleeme. LAVi, kelle majandus on piirkonnas kõige konkurentsivõimelisem, ei saa kohelda samamoodi kui teisi Lõuna-Aafrika Tolliliidu liikmeid. EÜ peab kohaldama erinevat tariifimenetlust, mis ei ohusta selle riikide rühma piirkondlikku ühtekuuluvust. Erineva kaubandusrežiimi kohaldamisel peab EÜ tagama asjakohase ja range päritolureeglite kontrollsüsteemi toimimise ning sõltumatu kaitsemehhanismi loomise, mida kohaldatakse automaatselt, juhul kui meetmetest kõrvalehoidmine toob kaasa kaubanduse äkilise suurenemise.

Kõikide kaubandusega seonduvate eeskirjadega (nt teenused, investeeringud, riigihanked, kaubavahetuse soodustamine, intellektuaalomandi õigused ja konkurents) liituvate kohustuste väljajätmist oleks keeruline sobitada Cotonou lepingus sätestatuga. Peale selle on need eeskirjad majanduspartnerluslepingu arengu seisukohast otsustava tähtsusega. Nende piirkondade puhul on selge, et EÜ ei otsi siin oma ettevõtetele turulepääsuvõimalusi. EÜ eesmärk on arendada piirkonna ühtsust ja eelisarengut, mis tagaks ettevõtjatele prognoositavate, läbipaistvate ja täitmisele kuuluvate reeglite olemasolu. Vastuvõetav kompromiss oleks järkjärguline lähenemisviis koos läbivaatamisklauslitega, millega määrataks kindlaks majanduspartnerluslepingu eeskirjade sobiv pakett.

Lõpetuseks, kui EBA režiim lepitakse kokku Mosambiigi, Angoola ja Tansaania (MAT-riigid) nõuete kohaselt, ei ole need kokkulepped kooskõlas WTO eeskirjadega, sest ei täidetaks GATT XXIV artikli nõudeid ning seega oleksid kõnealused kokkulepped teiste EBA toetusesaajate suhtes diskrimineerivad. EÜ on seisukohal, et neid riike ei saa majanduspartnerluslepingu läbirääkimiste protsessist kõrvale jätta, sest see võiks piirkonna integratsiooni tugevdamise asemel, mis on majanduspartnerluslepingu põhieesmärk, pigem kaasa tuua selle piirkonna edasise lõhenemise. Hoolimata majanduspartnerluslepingu lõplikust kujust, peaks sõlmitav leping igal juhul jääma avatuks neile piirkonna AKV riikidele, kes soovivad sellega hiljem ühineda.

Käesoleva teatise eesmärk on selgitada eeliseid, mida toob kaasa AKV riikidega ja piirkondadega sõlmitavate majanduspartnerluslepingute läbirääkimissuuniste muudatus, mille eesmärk on kaasata Lõuna-Aafrika Vabariik ametlikult EÜ-SADC vahelistesse majanduspartnerluslepingute läbirääkimistesse ning selle muudatusega seotud tingimusi.

Käesoleva teatise 1. lisa on lisandi eelnõu, millega muudetakse AKV riikide ja piirkondade sõlmitavate majanduspartnerluslepingute läbirääkimissuuniseid.

2. lisa on EÜ vastus SADC 7. märtsil 2006 esitatud majanduspartnerluse raamlepingule.

Lisatud komisjoni talituste töödokument on esialgne mõjuhindamine, kus selgitatakse põgusalt EÜ-SADC vahelise majanduspartnerluslepingu läbirääkimiste seisu, lahendamist vajavaid probleeme ja muudatusega seonduvaid majanduslikke ja institutsionaalseid küsimusi.

1. lisa

AKV RIIKIDE JA PIIRKONDADEGA SÕLMITAVATE MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGUTE LÄBIRÄÄKIMISSUUNISTE LISAND

(dok. 9930/02;12.6.2002)

1. SADC majanduspartnerluslepingu läbirääkimiste rühma 7. märtsil 2006 tehtud ettepaneku kohaselt tuleks Lõuna-Aafrika Vabariiki kutsuda ühinema AKV riikide rühmaga Aafrika lõunapiirkonna majanduspartnerluslepingu üle peetavatel läbirääkimistel.

2. Eeldusel, et kõnealuse AKV riikide rühmaga (sealhulgas Lõuna-Aafrika Vabariigiga) sõlmitakse majanduspartnerlusleping, asendab kõnealune majanduspartnerlusleping oma jõustumise päeval EÜ-LAV kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu kaubandust käsitlevad sätted.

3. Arvestades Lõuna-Aafrika Vabariigi konkurentsivõimet, tuleb paratamatult säilitada Lõuna-Aafrika Vabariigile eraldi kaubandusrežiim kaupade juurdepääsu osas EÜ turule.

4. EÜ ja Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelise kaubavahetuse turulepääsu alaste sätete läbirääkimistel võetakse aluseks EÜ-LAV kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu sätted ja nende koostamisel analüüsitakse põhjalikult nende võimalikku mõju ELi majandusele.

5. Erilist tähelepanu osutatakse päritolureeglite korra ja asjakohaste jõustamismeetmete kehtestamisele, mis suudab tagada kahe erineva kaubandusrežiimi eristamise eelneva täiendava hindamise põhjal.

6. Võetakse asjakohased kaitsemeetmed.

2. lisa

EÜ vastus SADC 7. märtsil 2006 esitatud

majanduspartnerluse raamlepingule

Taustteave

7. märtsil 2006 esitas SADC majanduspartnerluslepinguga tegelev rühm ettepaneku, kuidas viia läbi majanduspartnerluslepingu läbirääkimisi. Ettepanek oli järgmine: Lõuna-Aafrika Vabariik peaks osalema majanduspartnerluslepingu läbirääkimistel; Mosambiigi, Angoola ja Tansaania suhtes tuleks kohaldada mittevastastikkusel alusel kokkulepitud EBA soodustuste andmine; läbirääkimistel tuleks käsitleda üksnes turulepääsu küsimusi; nn uue põlvkonna teema võiks olla ühisel arutlusel, ilma et majanduspartnerluslepingu raames võetaks siduvaid kohustusi. EÜlt nõutakse turulepääsu osas EBA soodustuste laiendamist võrdselt kõigile riikidele, sealhulgas Lõuna-Aafrika Vabariigile. Vastutasuks pakutakse ELile praegu EÜ-LAV vahelise kaubandus-, arengu ja koostöölepinguga (TDCA) kindlaksmääratud turulepääsule lisaks juurdepääsu kõigi Lõuna-Aafrika Tolliliidu (SACU) liikmete turgudele. Kõnealune turulepääsu pakkumine ELile jätab siiski võimaluse suurendada praegu EÜ-LAV vahelise kaubandus-, arengu ja koostöölepingu (TDCA) raames kohaldatavaid tollimakse mitmete toodete puhul, et arvestada Botswana, Lesotho, Namiibia ja Svaasimaa (BLNS-riigid) puhul kerkida võivaid probleeme. Lesotho suhtes kohaldatakse eritingimusi, sest Lesotho kuulub vähimarenenud riikide hulka.

Konfiguratsioon

SADC ettepanekut võib toetada, kuna seal selgitatakse Lõuna-Aafrika rolli läbirääkimistel ja esitatakse väga vajalik alus edasisteks aruteludeks, mida peab institutsionaalselt ja majanduslikult integreeritud riikide tuumik, kuhu saab järk-järgult liita piirkonna teisi riike.

EÜ võib seega Lõuna-Aafrika ühinemise EÜ-SADC majanduspartnerluslepinguga heaks kiita. Siiski tuleks heakskiitmisel jälgida teatavaid tingimusi ja nõudeid, mis käsitlevad Mosambiigi, Angoola ja Tansaania (MAT-riigid) olukorda, sõlmitava lepingu kohaldamisala ja pakutavate tollitariifide kindlaksmääramist.

EÜ leiab, et SADC majanduskoostöölepingu riikide rühma ettepanek, mis jätab majanduspartnerluslepingu läbirääkimiste protsessist kõrvale Mosambiigi, Angoola ja Tansaania, suurendaks piirkonna lõhenemist, selle asemel et tugevdada piirkonna integratsiooni, mis on majanduspartnerluslepingu põhieesmärk.

Igal juhul ja hoolimata SADC majanduspartnerluslepingu lõplikust konfiguratsioonist, peaks leping jääma avatuks neile piirkonna AKV riikidele, kes tahavad ühineda hilisemas etapis poolte kokkuleppe alusel.

Kaupade turulepääs

Lõuna-Aafrika Vabariigi konkurentsivõime, eriti põllumajanduse valdkonnas, toob paratamatult kaasa selle, et ELi turulepääsu osas kehtestatakse Lõuna-Aafrika Vabariigi suhtes teiste majanduspartnerluslepingu liikmetega võrreldes erinev režiim.

EÜ pakutavate tollitariifide puhul võetaks aluseks tegelikkuses juba kehtiv olukord, kus ühelt poolt rakendatakse EÜ-LAV vahelise kaubandus-, arengu ja koostöölepingu (TDCA) ja teiselt poolt Cotonou lepingu sätteid. Kõik täiendavad tariifsed soodustused BLNS ja MAT riikidele lepitaks kokku majanduspartnerluslepingu läbirääkimiste tulemusena ja nad sõltuksid nimetatud riikide püüdlustest võtta kohustusi kaubandusega seonduvate eeskirjade osas. Lähemas tulevikus ei ole kavas laiendada tollimaksu- ja kvoodivaba kohtlemist Lõuna-Aafrika Vabariigi suhtes.

ELi kaupade juurdepääsu küsimuses SADC majanduspartnerluslepinguga hõlmatud riikide turule võetakse samuti läbirääkimisel aluseks EÜ-LAV vaheline kaubandus-, arengu ja koostööleping (TDCA). EÜ on põhimõtteliselt EList Lõuna-Aafrika Vabariiki eksporditavate kaupade TDCA tariifide suurendamise vastu.

EÜ tunnistab samuti, et Lõuna-Aafrika Tolliliidu riikidest tuleb erilist tähelepanu pöörata Lesothole tema vähimarenenud riigi staatuse tõttu. Seda võetakse arvesse läbirääkimiste käigus.

Mittevastastikune ja lepingulisel alusel kehtestatud tollimaksu- ja kvoodivaba kohtlemine Angoola, Mosambiigi ja Tansaania suhtes ei ole kooskõlas WTO eeskirjadega, sest see ei täida GATT XXIV artikli nõudeid ja sellega diskrimineeritakse EBA toetusesaajaid. Majanduspartnerlusleping peaks seadma eesmärgiks täieliku turulepääsu võimalikult paljudele SADC majanduspartnerluslepinguga liitunud riikidele (va Lõuna-Aafrika Vabariik), arvestades, et mõnede tundlike toodete puhul on vaja kehtestada impordirežiim.

Kui lõpptulemusena otsustab mõni riik majanduspartnerluslepingu turulepääsusätetega mitte ühineda, siis kohaldatakse selle riigi suhtes tariife, mis põhinevad ühepoolsel ELi üldise soodustuste süsteemil (kui on tegemist vähimarenenud riikidega, siis EBA režiimil) või Lõuna-Aafrika Vabariigi puhul TDCA lepingu järgseid tariife.

Uue põlvkonna teemad

Pidades silmas sõlmitava lepingu kohaldamisala, peab EÜ vajalikuks, et majanduspartnerlusleping ei piirduks üksnes turulepääsu sätetega, jättes kõrvale kõik viited tarnijapoolsetele kohustustele (st teenused; investeeringud; riigihanked; kaubanduse hõlbustamine; intellektuaalomandi õigused; konkurents; tööjõu ja keskkonnaga seotud küsimused). Need küsimused on majanduspartnerluslepingu jätkusuutliku arengu seisukohast ääretult olulised ning väga vajalikud piirkondliku integratsiooni edasiseks süvendamiseks. Kui kohustuste rakendamine neis valdkondades on raskendatud vahendite puudumise tõttu, tuleks arengukoostöövahendite, eelkõige Cotonou lepingu raames ning koostöös üksikute liikmesriikidega või doonoriprogrammide raames leida asjakohased meetmed. Abisaamise eelduseks on eeskirjadest rangelt kinnipidamine.

EÜ leiab, et järkjärgulise lähenemisviisi abil võidakse jõuda sobiva tulemuseni. Eesmärk on keskenduda eeskirjadele, mis hõlmavad teenuskaubandust, investeeringuid ja kaubavahetuse hõlbustamist ning tegeleda teiste kaubanduseeskirjadega hilisemas järgus.

Majanduspartnerlusleping ja EÜ-LAV vaheline kaubandus-, arengu- ja koostööleping

Kokkuvõttes nõustub EÜ sellega, et läbirääkimiste protsessi on vaja muuta lihtsamaks. EÜ-LAV vaheline kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu läbivaatamine (kaubandusega seotud valdkondades) ja majanduspartnerluslepingu läbirääkimised tuleks ühendada ning tehnilise tasandi kohtumised ja kõrgemate ametnike vahelised kohtumised täpselt kokku leppida ja nii struktureerida, et SADC liikmesriikide suutlikkusele ei seataks liialt suuri nõudeid. 2006. aasta lõpus tuleks korraldada kohtumine ministrite tasandil, kus esitataks läbirääkimisprotsessi poliitilised suunised.