EUROOPA KOMISJON Brüssel,18.12.2015 COM(2015) 905 final KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE Kuues eduaruanne viisanõude kaotamise tegevuskava täitmise kohta Ukraina poolt {SWD(2015) 705 final}



I. SISSEJUHATUS ELi ja Ukraina viisanõude kaotamise dialoogi alustati 2008. aasta oktoobris. Novembris 2010 esitas Euroopa Komisjon Ukraina valitsusele viisanõude kaotamise tegevuskava (VLAP). Tegevuskavas nähakse tehniliselt asjakohaste küsimuste neljas nn teemarühmas ette rida täpseid sihttasemeid eesmärgiga luua õigus-, poliitiline ja institutsiooniline raamistik (1. etapp) ning tagada selle tulemuslik ja jätkusuutlik rakendamine (2. etapp). Need tuleb saavutada enne, kui biomeetrilisi passe kasutavad Ukraina kodanikud võivad viisavabalt siseneda Schengeni alale, et seal lühiajaliselt viibida. Septembris 2011 võttis komisjon vastu esimese eduaruande viisanõude kaotamise tegevuskava rakendamise kohta Ukrainas ning andis mitmeid soovitusi esimese etapi (õigusraamistik ja kavandamine) lõpuleviimiseks. Teise eduaruande avaldas komisjon 9. veebruaril 2012 ja kolmanda 15. novembril 2013. Pärast komisjoni neljandat aruannet (27. mai 2014) ja selle heakskiitmist nõukogus (23. juuni 2014) jõudis Ukraina ametlikult tegevuskava teise etappi, mille käigus hinnati õigusliku ja poliitilise raamistiku rakendamise jätkusuutlikkust. 8. mail 2015 võttis komisjon vastu viienda eduaruande viisanõude kaotamise tegevuskava rakendamise kohta Ukrainas. Selles märgiti, et Ukraina ametivõimud on viisanõude kaotamise tegevuskava teise etapi rakendamisel märkimisväärseid edusamme teinud. Kooskõlas viisanõude kaotamise tegevuskavas sätestatud metoodikaga viis komisjon läbi kohapealsed hindamised, milles osalesid ka ELi liikmesriikide eksperdid. Aruandele oli lisatud hinnang mõjule, mida võib rändele ja julgeolekule avaldada asjaolu, et tulevikus reisivad Ukraina kodanikud ELi viisavabalt. Käesolev kuues aruanne on Ukraina viisanõude kaotamise tegevuskava teise etapi rakendamise teine eduaruanne. Selles vaagitakse, kui tõhusalt ja jätkusuutlikult on Ukraina ametivõimud teise etapi nõudeid rakendanud, seda kooskõlas komisjoni viiendas aruandes antud soovitustega. Selles aruandes ei käsitleta neid sihttasemeid, mis eelmises aruandes juba saavutatuks loeti, kuna vastav järelevalve on näidanud, et nende nõuded on jätkuvalt täidetud.Saavutatud sihttasemed on järgmised: kriminaalasjades tehtav õigusalane koostöö ning reisi- ja isikut tõendavate dokumentide väljastamise tingimused ja menetluseeskirjad. Faktiline teave ja hindamine põhinevad sedastustel, mis tehti Ukrainas 31. augustist 2015 kuni 2. oktoobrini 2015 kõigi nelja viisanõude kaotamise tegevuskava teemarühma suhtes läbi viidud ELi hindamismissioonil, millel osalesid ELi liikmesriikide eksperdid, komisjoni ametnikud, Euroopa välisteenistuse esindajad ja ELi delegatsioon Ukrainas. Täiendavat teavet saadi hilisematel komisjoni, Euroopa välisteenistuse ning Ukraina ametivõimude kohtumistel ja nendevahelise teabevahetuse kaudu ning lisaks Ukraina poolt 17. augustil ja 22. novembril 2015 esitatud eduaruannete kaudu. Aruande juurde kuulub komisjoni talituste töödokument, milles käsitletakse detailsemalt aruandes kirjeldatud arengusuundumusi. Töödokumendi lisas on komisjon vastavalt viisanõude kaotamise tegevuskava nõuetele esitanud ajakohastatud analüüsi ja statistikapõhise informatsiooni ELi reisivate Ukraina kodanike suhtes tulevikus kehtestatava viisavabastuse võimaliku mõju kohta rändele ja julgeolekule, tuginedes asjaomaste ELi ametite ja sidusrühmade antud teabele. Mõjuhinnang annab ettekujutuse olulisematest tulevikusuundadest rände ja julgeoleku valdkonnas. See näitab, et EL on sisserändajatele Ukrainast jätkuvalt atraktiivne sihtkoht ning et võimalikud on rände ja julgeolekuga seotud probleemid, mida tuleb jälgida. 2. VIISANÕUDE KAOTAMISE TEGEVUSKAVA VEEL SAAVUTAMATA SIHTTASEMETE RAAMES VÕETUD MEETMETE HINDAMINE 2.1. Teemarühm 1: Dokumentide turvalisus, sealhulgas biomeetria

12. jaanuarist 2015 on tehtud märkimisväärseid edusamme. Välja antakse biomeetrilisi passe, mis vastavad Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni nõuetele. Riigi territooriumilt lahkuvate Ukraina kodanike kontrolliks on teise astme piirikontrollil Kiievi Borõspili lennujaamas võimalik lugeda Ukraina passidesse salvestatud sõrmejälgi ning seega on võimalik võrrelda passi esitaja sõrmejälgi nendega, mis on salvestatud kiibile. 19. augustil 2015 võeti vastu protseduurireeglite muudatused, et käsitleda võimalikku nimemuutuste kõrvalmõju reisi- ja isikut tõendavate dokumentide väljastamisele. Nimemuutuse korral tühistatakse niihästi sise- kui ka välispass. Käimas on tehniline konsultatsioon, mille eesmärgiks on luua automaatne link riikliku demograafilise üldregistri ja rahvastikuregistri andmete vahel. Link peaks toimima hakkama 1. jaanuarist 2016. Mais alustas Ukraina biomeetriliste diplomaatiliste ja teenistuspasside väljastamist ning biomeetriliste passide väljastamist konsulaatides. Vastav seadmestik paigaldati 98 konsulaaresindusse. Uued biomeetrilised isikutunnistused on katsetamisel ning nende väljastamist alustatakse 1. jaanuaril 2016. Dokumendi turvalisuse sihttase loetakse saavutatuks. 2.2. Teemarühm 2: Integreeritud piirihaldus, rände haldamine ja varjupaigaküsimused 2.2.1 Integreeritud piirihaldus Integreeritud piirihaldussüsteemi rakendamisel Ukrainas on tehtud edusamme. Riiklik piirivalveamet liigub kooskõlas ELi parimate tavadega tänapäevaseks õiguskaitseorganiks saamise suunas, seda hoolimata keerulisest olukorrast riigi idaosas. Ukraina ametivõimud on taganud juurdepääsu Interpoli andmebaasidele piiriületuspunktides. Novembris oli Interpoli andmebaasidega ühendatud 39 piiriületuspunkti. Ülejäänud 118 piiripunkti ühendatakse 2016. aastal. Ukraina on astunud täiendavaid samme naaberriikidega tehtavas koostöös piirikontrolli ja piiride valvamise alal, mis toimis ka juba enne seda küllaltki tõhusalt. Riiklik piirivalveamet koostas tulevase integreeritud piirihalduse strateegia kohta uue kontseptsiooni ajavahemikuks 2016–2020. Teisi piirikontrolliasutusi ning asjaomaseid pooli kaasava dialoogi tulemusena peaks riiklik piirivalveamet esitama üksikasjaliku, ELi parimate näidete eeskujul koostatud dokumendi, mis käsitleb osakondade- ja asutustesisese ning rahvusvahelise koostöö ning koordineerimise põhiküsimusi. Alates 2015. aasta 6. novembrist kaalub riiklik piirivalveamet ettepanekuid, mille valdkondlikud ministeeriumid ning ametid esialgse kontseptsiooni ning seda rakendava tegevuskava kohta on esitanud. Eelnõus nähakse ette, et kontseptsioon jõustub 1. jaanuaril 2016.

Integreeritud piirihalduse sihttase loetakse saavutatuks. 2.2.2 Rände haldamine Välistööjõu rännet käsitlev seadus võeti vastu teisel lugemisel 5. novembril 2015 ning president allkirjastas selle 21. novembril. Tegu on väga positiivse sammuga, kuna seadus reguleerib taasintegratsiooniprobleeme seadusandlikul tasandil. Riikliku migratsiooniameti suutlikkust ebaseaduslike sisserändajate riigi territooriumil avastamiseks on suurendatud. 27. mail 2015 võttis Ukraina valitsus vastu resolutsiooni, millega riiklik migratsiooniamet saab 1. jaanuarist 2016 juurde 500 töötajat, sh ametnikud, kes tegelevad ebaseadusliku rände vastu võitlemise ning ebaseaduslike sisserändajate riigi territooriumil avastamisega. Toimub keeleõpe. Riiklik migratsiooniamet uurib täiendavaid võimalusi kaasata rahvusvahelisi partnereid oma töötajate võõrkeelteoskuse parandamisse. 2014. aasta rändeprofiil ajakohastati ja avaldati 5. mail 2015. Rände juhtimise sihttase loetakse saavutatuks. 2.2.3 Varjupaigaküsimused Viienda aruande soovituste rakendamisel on toimunud märkimisväärne edasiminek. Üles on seatud välismaalaste andmebaasi pagulaste allsüsteem. Juhtumikäsitlejatel on riikliku migratsiooniameti veebilehe kaudu ligipääs informatsioonile päritoluriigi kohta. 1. juulil 2015 alustas tööd 100 riiklikult rahastatavat piirkondlikku ja kohalikku õigusabikeskust, kust saavad teisest õigusabi rahvusvahelist kaitset taotlevad isikud. Ajutistes majutuskeskustes isikutele, kes taotlevad rahvusvahelist kaitset ja kellel on õigus rahvusvahelisele kaitsele, on ette nähtud toitlustamine, mille korraldamisel on võetud aluseks teatav päevane toiteväärus inimese kohta, sõltumata toidu maksumusest. Vastuvõtukeskuste personalile, juhtumikäsitlejatele ja kohtunikele on läbi viidud koolitus. Praegu on Ukraina vastuvõtuvõimeks 100 kohta Odessas ning 130 kohta Taga-Karpaadi oblastis. Uue, 353 kohaga majutuskeskuse avamine Kiievi oblastis Jagotini linnas lükati käesolevalt aastalt edasi 2017. aastasse. 100 täiendava koha sisseseadmine Odessa ajutises majutuskeskuses sõltub selleks ette nähtud rahaliste vahendite vabastamisest. Üks jätkuvalt terav probleem on see, et teatavat liiki varjupaigataotlejate kinnipidamine ei põhine seaduses ette nähtud kinnipidamise alustel. Ülemraada võttis 10. novembril 2015 esimesel lugemisel vastu välismaalaste seaduse muutmise seaduse eelnõu, millega nähakse ette õigusasutuste otsuste kasutamine isikute kinnipidamiseks, kelle suhtes kohaldatakse tagasisaatmismenetlust. Tulevikus võidakse sarnaseid kaitseabinõusid ja spetsiifilisi kinnipidamise aluseid kohaldama hakata seaduslikult Ukrainas viibivate rahvusvahelise kaitse taotlejate kinnipidamise suhtes.

Varjupaigaküsimustes loetakse sihttase saavutatuks. 2.3. Teemarühm 3: Avalik kord ja julgeolek 2.3.1. Organiseeritud kuritegevuse, terrorismi ja korruptsiooni tõkestamine ning nende vastu võitlemine 2.3.1.1. Organiseeritud kuritegevuse tõkestamine ja selle vastu võitlemine Ukraina president kiitis 26. mail 2015 heaks riikliku julgeolekustrateegia, mille eesmärk on määratleda reformiprotsessi üldine visioon ja suund. See strateegia on suur samm edasi. Pooleli on siseministeeriumi ja organiseeritud kuritegevuse tõkestamise eest vastutavate asutuste reformimine, mis on keerukas protsess. Ametivõimude eesmärgiks on panna täpselt paika õiguskaitseasutuste võimupiirid ja pädevused, sealhulgas uurimise ja süüdistuse esitamise protsessi selge vastutusahel. Süvendatult tuleks käsitleda reformi põhielemente, nagu ühene pädevus ning ülesannete kattumise vältimine organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisel. Ukraina ametivõimud teevad jõupingutusi, et vähendada luure- ja vastuluureteenistuse kohtueelseid uurimisvolitusi. President allkirjastas 21. novembril 2015 seaduse, mille eesmärgiks on optimeerida kohtueelsel uurimisel rakendatavaid õiguskaitsevolitusi. Volitused ebaseadusliku salakaubaveo eeluurimiseks läksid julgeolekuteenistuselt üle siseministeeriumile. Täiendavalt on kaalutud ka prokuratuuri ja kohtunike spetsialiseerumist organiseeritud kuritegevuse juhtumitele. Tõhusa tunnistajakaitse tagamiseks kaaluvad Ukraina ametivõimud vahendite eraldamist järgmiseks eelarveperioodiks. Plaanis on uus menetlus tunnistajakaitsealaseks koostööks, samuti tunnistajakaitse järjekindel kohaldamine. Organiseeritud kuritegevuse tõkestamise ning selle vastu võitlemise sihttase loetakse saavutatuks.

2.3.1.2. Inimkaubandus Ukraina on astunud terve rea olulisi samme, et töötada välja inimkaubanduse vastu võitlemise strateegia ja meetmed. Vastu on võetud Riiklik inimkaubanduse vastu võitlemise programm, mis jõustub kava kohaselt 1. jaanuaril 2016. Sotsiaalpoliitika ministeerium konsulteerib muude asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, samas on alles tööjärgus kindlakstehtud ohvrite arvu vähenemise põhjuste hindamine ning uute suundumuste jälgimise tõhustamine. Kindlakstehtud ohvrite arv on jätkuvalt väga väike. 19. november seisuga olid Ukraina ametivõimud andnud inimkaubanduse ohvri staatuse 140 inimesele: 60 neist olid naised, 59 mehed ja 21 alaealised. Ukraina võimud võtsid ohvrite kindlakstegemiseks kasutusele ametliku menetluse, ent ohvrite kindlakstegemise tingimuseks on, et nad ise seda taotlevad. Lisaks loodi riiklik mehhanism inimkaubandusevastase võitlusega tegelevate asjaomaste asutuste vahelise koostöö hõlbustamiseks. Praegu kasutatav inimkaubandusevastane süsteem keskendub Ukrainast pärit isikutele ning ametlikult on identifitseeritud ainult mõned välismaalastest inimkaubanduse ohvrid. Suuremat tähelepanu tuleks pöörata riigisisesele inimkaubandusele, eelkõige sisepõgenikele. Lisaks sellele tuleb ellu rakendada olemasoleva tegevuskava seiresüsteem ning viia läbi hindamine alates 2016. aastast. Selle raames tuleks ette näha ka valitsusväliste organisatsioonide selge roll ning piisavad vahendid nende tõhusaks osaluseks protsessis. Ukraina jaoks oleks ohvrite identifitseerimise seisukohast tulus luua ühtne riiklik statistiline seiresüsteem. Ukraina võimud plaanivad valitsusväliste organisatsioonide rahastamist riikliku suunamismehhanismi raames. Ametnikele mõeldud koolitusi nende rolli ja vastutuse kohta ohvrite identifitseerimise protsessis on täiustatud. Inimkaubanduse tõkestamise sihttase loetakse saavutatuks. 2.3.1.3. Korruptsiooni ennetamine ja selle vastu võitlemine

Jätkunud on viiendas aruandes ära märgitud edusammud korruptsioonivastase poliitika alal, ennekõike õiguslikul ja institutsioonilisel tasandil. Oluline samm edasi on Ülemraada poolt 8. oktoobril 2015 vastu võetud õigusaktide pakett, mis hõlmab aruannet käsitlevates soovitustes esitatud aspekte. Kodanikuühiskond oli jätkuvalt üks korruptsioonivastase võitluse kava edasiviimise põhielemente. Loodi riiklik korruptsioonivastase võitluse büroo, 16. aprillil 2015 nimetati avaliku ja konkurentsipõhise valikumenetluse tulemusena ametisse selle juhataja ning värvatud ja välja koolitatud on 100 uurijat. Korruptsioonivastase võitluse büroo loomine kulgeb seega plaanipäraselt. Samas ei saa korruptsioonivastase võitluse büroo täie tõhususega tööle hakata vastava korruptsioonivastasele võitlusele spetsialiseerunud prokuratuurita. Korruptsioonivastasele võitlusele spetsialiseerunud prokuratuuri loomisega on küll juba algust tehtud, ent selle juures tuleb tagada, et ameti sõltumatus ja ausus oleksid väljaspool igasugust kahtlust. Vajakajäämised korruptsioonivastasele võitlusele spetsialiseerunud prokuratuuri juhtkonna personalivalikul, näiteks valikukomisjoni liikmete ja kandidaatide töökäiku puudutavate objektiivsete kriteeriumide puudumine, tõi esile vajaduse parendada asjaomast õigus- ja institutsioonilist raamistikku, et tagada täiel määral ameti sõltumatus ja ausus. Selleks tuleb prokuratuuri juhtkonna ja töötajate valiku-, värbamis- ja vallandamismenetluste juures ette näha rangemad meetmed nende sõltumatuse ja aususe tagamiseks. Korruptsioonivastasele võitlusele spetsialiseerunud prokuratuuri tegevuse alustamine peaks olema prioriteetne: tegu on kõrgema tasandi korruptsiooni vastu võitlemise tõhusa ja sõltumatu institutsioonilise raamistiku hädavajaliku elemendiga. 30. novembril nimetas peaprokurör ametisse korruptsioonivastasele võitlusele spetsialiseerunud prokuratuuri juhataja. Tehtud on edusamme korruptsiooni ennetamise riikliku ameti loomisel, eriti pärast selle uue juhatuse valimisi, mis toimus 28. augustil 2015. Valitsus peaks viieliikmelise juhatuse heaks kiitma 2015. aasta detsembris. 2014. aasta oktoobris vastu võetud korruptsiooni ennetamise seadus jõustus 26. aprillil 2015. Sellega nähakse ette varadeklaratsioonide kontrolli mehhanismid. Neid ülesandeid täidab korruptsiooni ennetamise riiklik amet. Samuti hakkab amet haldama praegu arendusjärgus olevat varadeklaratsioonide internetiportaali. 8. oktoobril 2015 võeti vastu erakondade rahastamise seadus. Kriminaaltulu jälitamise talituse ja varade haldamise talituse seaduseelnõu läbis esimese lugemise Ülemraadas 8. oktoobril 2015. 10. novembril võttis Ülemraada teisel lugemisel vastu rea seadusi, mille eesmärk on parendada kriminaaltulu jälitamise menetlusi. Täpsemalt on tegu seaduseelnõudega, mis käsitlevad kriminaaltulu jälitamise talitust, varade haldamise talitust, varade konfiskeerimist ja kolmandalt isikult konfiskeerimise erimenetlust. Valitsuse pakutud kujul nägid seaduseelnõud ette, et luuakse kriminaaltulu jälitamise talitus, mis täidaks muuhulgas külmutatud ja konfiskeeritud vara haldamise funktsiooni. Samuti sisaldasid eelnõud varade külmutamise ja konfiskeerimise protsessi käsitlevaid sätteid. Rida Ülemraada poolt esitatud muudatusettepanekuid on piiranud ameti funktsiooni konfiskeeritud varade haldajana, samuti arestimis- ning konfiskeerimissätteid. Õiguslikul ja institutsioonilisel tasandil tehtud edusammudel saab olla tõeline tulemus ainult siis, kui need rakendatakse sajaprotsendiliselt. Ukraina juhtkond kohustus: – tagama, et riiklik korruptsioonivastase võitluse büroo ja korruptsioonivastasele võitlusele spetsialiseerunud prokuratuur on täies mahus tegevust alustanud 2016. aasta esimeses kvartalis; – tagama 2016. aasta esimeses kvartali jooksul korruptsioonivastasele võitlusele spetsialiseerunud prokuratuuri sõltumatus ja ausus, sealhulgas lisades prokuratuuri käsitlevale seadusele asjakohased garantiid ameti juhtkonna valiku ja ametist vabastamise kohta; – tagama, et korruptsiooni ennetamise riiklik amet on täies mahus tegevust alustanud 2016. aasta esimeses kvartalis ning et korruptsiooni seisukohast kõige kriitilisemates piirkondades ja töökohtadel olevate ametnike varade ja võimalike huvide konfliktide kontroll algab kohe selle järel;

– tõhustama kriminaaltulu jälitamise ja haldamise alast institutsioonilist suutlikkust ning võtma 2016. aasta esimeses kvartalis vastu varade arestimise ja erikonfiskeerimise korda käsitlevad õigusaktid, et tagada kriminaaltulu jälitamise talituse töölehakkamine täisvõimsusel; – tagama 2016. aasta riigieelarves ja edaspidi vajalikud rahalised vahendid korruptsioonivastase võitluse institutsioonilise raamistiku, sealhulgas riikliku korruptsioonivastase võitluse büroo laitmatuks tööks. Neile kohustustele tuginedes loetakse korruptsioonivastase võitluse sihttase saavutatuks. 2.3.1.4. Rahapesu ja terrorismi rahastamine Ukraina riigipank on võtnud meetmed nende pankade suhtes, mis ei avalikusta tegelikult kasusaavaid omanikke ning ei taga klientide tõhusat identifitseerimist. 5. oktoobri 2015. aasta seisuga olid 132 kommertspanka 135st uute normidega kooskõlas oma omanikud avalikustanud. Tegelike kasusaajate jälgimiseks loodi riigipangas spetsiaalne üksus. 2015. aasta detsembri lõpuks plaanis riigipank töötada lõplikult välja riskipõhised rahapesuvastase võitluse vahendid, mida kasutada kohapeal ja mujal riigisisese poliitilise taustaga isikutega seonduvate riskidega toimetulekuks. 2. septembril 2015 loodi peaprokuratuuri kriminaalmenetluse järelevalve osakonna juurde eriüksus, mille ülesandeks on koordineerida rahapesu ja terrorismi rahastamise uurimist. Üksuse ülesanne on koordineerida rahapesu ja terrorismi rahastamise juhtumite uurimist. Üksuse operatiivtegevust tuleks täiendavalt jälgida. Kõiki internetipõhiseid teenuseid, mille puhul ei kasutata klientide identifitseerimist või ei jälgita raha päritolu, tuleb käsitada riskina. Riigipank on teinud jõupingutusi, et reguleerida maksesüsteeme, mida ei paku pangad. Samuti tehakse koostööd õiguskaitseasutustega, tagamaks riigipanga süsteemi mitte kuuluvate maksesüsteemide kooskõla õigusaktidega. Samuti tuleb rõhutada, et prokuratuur esitas süüdistuse ja algatas kriminaaluurimise Webmoney käitlejate suhtes, keda kahtlustatakse rahapesus. Rahapesuga seonduv sihttase loetakse saavutatuks. 2.3.1.5. Uimastid

Riiklikku uimastitevastast strateegiat ja sellega seotud tegevuskava rakendatakse ajavahemiku 2015–2020 teise tegevuskava kaudu. Ametivõimud on kaalunud uimasteid reguleerivate sätete koondamist ühte õigusakti. See aitab ühtlustada Ukraina uimasteid käsitlevaid õigusnorme. Tervishoiuministeerium tagab koostöö uimastipoliitika küsimustega tegelevate muude asutustega, kes osalevad regulaarselt riikliku uimastikontrollipoliitika rakendamises. Osana 2015. aasta tegevuskavast, mis käsitleb uimastipoliitika strateegia rakendamist 2020. aastaks, tegeleb siseministeerium koos julgeolekuteenistuse, riikliku piirivalveteenistuse ja riikliku maksuametiga planeeritud meetmete rakendamisega, sealhulgas operatiivsete ennetavate meetmete võtmine uimastite, psühhotroopsete ainete, nende analoogide ja lähteainete ning mürgiste ja tugevamõjuliste ravimite tuvastamiseks ja konfiskeerimiseks. 2015. aasta 1. jaanuarist 9. novembrini konfiskeeris riiklik piirivalveamet 200 kg uimasteid. Uimastitevastane sihttase loetakse saavutatuks. 2.3.2. Õigusalane koostöö kriminaalasjades Viiendas eduaruandes saavutatuks loetud kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö sihttase on jäänud endiseks. 2.3.3. Õiguskaitsealane koostöö Ametkondadevahelise koostöö alane reform siseministeeriumis on alles pooleli. 2015. aasta lõpuks plaanitakse ministeerium reorganiseerida tsiviilasutuseks, mille põhifunktsioon on kujundada välja ühtne riiklik siseasjade poliitika ning juhtida muude ametite (politsei, kaitsevägi, piirivalveteenistus, migratsiooniteenistus ja riiklikud hädaabiteenistused) tööd. 2. juulil 2015 võttis Ülemraada vastu Ukraina riiklikku politseid käsitleva seaduse, mis jõustus 7. novembril 2015. Seaduses nähakse Euroopa standarditega kooskõlas ette riigi politsei optimeerimine, selge võimustruktuuride lahushoidmine ja kattuvate funktsioonide kaotamine. Ministeeriumi reforme sel alal võib lugeda väga edukaks. Õiguskaitseasutuste teabevahetus toimub läbi süsteemi „Arkan“: tegu on integreeritud asutustevahelise infovahetus- ja telekommunikatsioonisüsteemiga riigipiiri ületavate isikute, sõidukite ja kaupade kontrolliks. Menetlus operatiivkoostöö kokkuleppe sõlmimiseks Europoliga on lõpusirgel. 2015. aasta 11. märtsil kirjutas Ukraina alla vastastikuse mõistmise memorandumile alla ja 19. märtsil kirjutas sellele alla Europol. 4. juunil võttis Ülemraada vastu seaduse, millega ratifitseeritakse Europoli ja Ukraina vastastikuse mõistmise memorandum turvalise teabevahetuskanali loomise kohta; seadus jõustus 13. juulil. 7. oktoobril 2015 tegi Europoli haldusnõukogu otsuse alustada läbirääkimisi operatiivkoostöö kokkuleppe allkirjastamise üle. Praegu peab Ukraina Interpoli büroo läbirääkimisi Europoliga, et alustada tööd turvalise teabevahetusvõrgu SIENA loomise kallal. Raskete kuritegude ja organiseeritud kuritegevuse ohtude hindamine (SOCTA) Ukrainas toimub Europoli metoodika järgi. Rahvusvaheline koostöö Ukraina õiguskaitseorganitega toimub läbi Interpoli ja Europoli kuritegude ennetamise, tuvastamise ja uurimise kanalite.

Õiguskaitseasutuste koostöö sihttase loetakse saavutatuks.



2.3.4. Andmekaitse Ukraina ametiasutused on isikuandmete kaitse seadust rahuldavalt rakendanud ning sõltumatu andmejärelvalveteenistus tegutseb tõhusalt. Ombudsmani sekretariaadi eelarvet suurendati 7 miljoni Ukraina grivna võrra (25 %) ning vahendid eraldati selle kolmele osakonnale: andmekaitseteenistus, diskrimineerimisvastase võitluse üksus ning avalikule teabele juurdepääsu üksus. Andmekaitse sihttase loetakse saavutatuks. 2.4. Teemarühm 4: Välissuhted ja põhiõigused Hoolimata märkimisväärsetest väljakutsetest nii sise- kui ka välispoliitilises plaanis, millega Ukraina pidevalt silmitsi seisab, on riik selles valdkonnas lühikese aja jooksul olulisi edusamme teinud. 2.4.1 Ukraina-sisene liikumisvabadus Tervishoiuministeeriumi 11. juuni 2015. aasta korraldusega nr 329 arvati nakkushaiguste nimekirjast välja HIV/AIDS. See tähendab, et sisserändeloa andmisest ei saa keelduda HIVi nakatumise/ AIDSi haigestumise alusel. Ukraina võimud on järk-järgult parendanud valitsuse kontrolli alt välja jäävatele aladele juurdepääsu reguleeriva õigusraamistiku kohaldamist ning on võtnud meetmeid, mis lihtsustavad kontaktjoone ületamist. See sihttase loetakse saavutatuks.

2.4.2 Reisi- ja isikut tõendavate dokumentide väljastamise tingimused ja menetlused See sihttase loeti viiendas eduaruandes saavutatuks. 2.4.3 Kodanike õigused, sealhulgas vähemuste kaitse Ukraina on rakendanud strateegilist lähenemisviisi võrdõiguslikkuse institutsiooni – mis on peamine diskrimineerimisprobleemidega tegelev institutsioon – suutlikkuse suurendamisel. Selle töötajate arv on kasvanud 15ni; 2015. aasta eelarves ja 2016. aasta eelarveprognoosis on ette nähtud märkimisväärselt suuremad eraldised. Institutsioon rakendas jätkuvalt Ukrainas diskrimineerimise tõkestamise ja selle vastu võitlemise strateegiat ja tegevuskava (2014–2017). Võrdõiguslikkuse institutsioon ja asjaomased ministeeriumid algatasid terve rea kampaaniaid üldsuse teadlikkuse suurendamiseks. 25. augustil 2015 võttis president vastu riikliku inimõiguste strateegia, millest osa on pühendatud mittediskrimineerimisega seonduvatele küsimustele. Ukraina jätkas rahvusvähemuste hulka kuuluvate isikute kaitset käsitleva õigusraamistiku rakendamist mõistlikul tasemel. Olulist edu on saavutatud õiguskaitseasutuste ametnike, prokuröride ja kohtunike koolitamisel mittediskrimineerimise küsimustes, kuna kasutatud on süsteemsemat ja püsivamat lähenemisviisi. Kuna Ukraina kohustus assotsieerimislepingu XL lisas täitma lepingu artikli 21 nõudeid viia oma õigus kooskõlla ELi diskrimineerimisvastaste direktiividega, võib viimase eduaruande soovituse diskrimineerimisvastase seaduse parendamiseks täidetuks lugeda, tingimusel et riikliku inimõiguste strateegia rakendamise tegevuskava hõlmab kindlaks tehtud vajakajäämisi ja seab ajalise limiidi nende kõrvaldamiseks. Samuti võttis Ülemraada 12. novembril vastu tööseadustiku muudatused, millega keelatakse sõnaselgelt diskrimineerimine seksuaalse sättumuse alusel. President allkirjastas muudatused 21. novembril ja need jõustusid 27. novembril. Hilisemates sama valdkonna õigusaktides, näiteks praegu parlamendis vastuvõtmist ootav uus tööseadustik, tuleb tagada sama keelu sätestamine. See sihttase loetakse saavutatuks. 3. ÜLDHINNANG JA JÄRGMISED ETAPID Alates ELi ja Ukraina vahelise viisanõude kaotamise dialoogi alustamisest 2008. aasta oktoobris ning viisanõude kaotamise tegevuskava esitamisest Ukraina ametiasutustele 2010. aasta novembris on komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule Ukraina edusammude kohta viisanõude kaotamise tegevuskava esimese ja teise etapi nelja teemarühma raames kindlaks määratud kriteeriumide täitmisel regulaarselt aruandeid esitanud. Samuti on komisjon jätkanud Ukraina poolt viisanõude kaotamise tegevuskava asjaomastes valdkondades tehtud edusammude jälgimist järgmiste kanalite kaudu: ELi ja Ukraina viisadialoogi kõrgemate ametnike kohtumine; ELi ja Ukraina ühine viisarežiimi lihtsustamise komisjon; ELi ja Ukraina tagasivõtmise ühiskomitee; ELi ja Ukraina õiguse, vabaduse ja turvalisuse küsimuste allkomisjon;

ELi ja Ukraina inimõiguste alane dialoog. Ühise viisarežiimi lihtsustamise komisjoni viimasel kohtumisel, mis toimus 23. aprillil 2015 ja kus osalesid ELi liikmesriikide esindajad, märkis komisjon, et muudetud viisarežiimi lihtsustamise lepingut on üldjoontes rakendatud vägagi rahuldavalt. 6. mail toimunud konsultatsioonil kinnitasid liikmesriigid, et tagasivõtulepingu rakendamine jätkub üldiselt rahuldavalt. ELi ja Ukraina viisadialoog on osutunud oluliseks ja eriti tõhusaks vahendiks, millega edendada laiaulatuslikke ja keerukaid reforme justiits- ja siseküsimustes, ent mitte ainult: see mõjutab ka selliseid valdkondi nagu õigusriik ja õigusreform. Neid küsimusi jälgitakse muudes dialoogiraamistikes, nagu assotsiatsioonikomitee ja assotsiatsiooninõukogu, ning ka assotsieerimiskava kontekstis. Ukraina edusammud kõigis neljas viisanõude kaotamise tegevuskava teemarühmas on püsivad ja jõudsad. See näitab Ukraina valitsuse ja kõikide riiklike institutsioonide pühendumust ja järjepidevaid pingutusi, mis on teinud viisanõude kaotamise tegevuskava kriteeriumide täitmisest riikliku peaeesmärgi. Ukraina on eraldanud asjakohased finants- ja inimressursid reformide jätkusuutlikkuse tagamiseks. Protsessi panustab ka EL: juba on eraldatud enam kui 35 miljonit eurot ebaseaduslike sisserändajate ajutise kinnipidamise rajatiste ehitamiseks ja sisseseadeks (projekt READMIT), antud on eelarvetoetust integreeritud piirihaldusele (60 miljonit eurot) ning märkimisväärselt on tehnilise abi ja eelarvevahenditega toetatud korruptsioonivastast võitlust (ligikaudu 30 miljonit eurot). Toetus viisanõude kaotamise tegevuskavaga seotud reformide rakendamise jätkamisele jätkub tulevase ulatusliku rände toetusprojektide paketi raames. Pakett hõlmab riikliku migratsiooniameti, piirivalveameti ja sisserändajate juhtumitega tegelevate kohtuorganite üldsuutlikkuse arendamist ja teabehaldussüsteemide ajakohastamist (28 miljonit eurot). Ettevalmistamisel on korruptsioonivastast võitlust ja õiguskaitset toetavad täiendavad algatused. Samuti on ülimalt oluline jätkata sihtotstarbeliste teavituskampaaniate korraldamist, mille eesmärk on selgitada viisavabalt Schengeni alale reisimisega kaasnevaid õigusi ja kohustusi ning ELi tööturule pääsemist reguleerivaid eeskirju. Esitatud on viies eduaruanne viisanõude kaotamise tegevuskava rakendamise kohta. Viies eduaruanne kinnitas, et asjaolude erakorralisust arvestades on viisanõude kaotamise tegevuskava nelja teemarühma raames saavutatud edasiminek olnud märkimisväärne. Lisaks sedastas see, et aruandes nõutavate meetmete rakendamise korral on Ukraina saavutanud kõik viisanõude kaotamise tegevuskava teise etapi sihttasemed. Komisjon leiab, et sellest peale on Ukraina teinud vajalikud edusammud, viinud läbi nõutavad reformid ja võtnud vajalikud kohustused, et tagada tõhusalt ja jätkusuutlikult veel saavutamata sihttasemeteni jõudmine. Käsitletud on kõiki viiendas eduaruandes nimetatud meetmeid, tagamaks, et õiguslik ja poliitiline raamistik, institutsioonilised ja organisatoorsed põhimõtted ning menetluste rakendamine kõigis neljas teemarühmas vastab Euroopa ja rahvusvahelistele standarditele. Komisjon jälgib ka tulevikus käimasolevaid reforme valdkondades, nagu korruptsioonivastane võitlus, inimkaubandus ja organiseeritud kuritegevus. Lähtudes käesolevast hinnangust ja võetud kohustustest ning arvestades 2008. aasta oktoobris alustatud ELi ja Ukraina viisanõude kaotamise dialoogi üle algusest peale toimunud järelevalve ja aruandluse tulemustega, leiab komisjon, et Ukraina on saavutanud kõik viisanõude kaotamise tegevuskava teise etapi neljas teemarühmas seatud sihttasemed. Võttes arvesse ELi ja Ukraina üldisi suhteid, esitab komisjon 2016. aasta alguses seadusandliku ettepaneku määruse (EÜ) nr 539/2001 muutmiseks.