[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 03.06.2005

KOM(2005) 233 lõplik

KOMISJONI ARUANNE

2003. aasta aruanne Euroopa Liidu teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse kohta [SEC(2005) 725]

KOMISJONI ARUANNE

2003. aasta aruanne Euroopa Liidu teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse kohta (EMPs kohaldatav tekst)

1. SISSEJUHATUS

Euroopa teaduspoliitikat rakendatakse selleks, et saavutada Lissaboni kohtumise eesmärk muuta Euroopa Liit säästvat majanduskasvu tagavaks konkurentsivõimeliseks ja dünaamiliseks teadmuspõhiseks majanduseks. Selleks on püstitatud kolm omavahel seotud eesmärki:

- Luua Euroopa teadusruum (ERA – European Research Area ), et võimaldada teadmiste ja teadlaste vaba liikumist ning kaotada Euroopa teadusstrateegiate ja -uuringute killustatus ja kordamine.

- Suurendada Euroopas 2010. aastaks investeeringuid teadusuuringutesse 3%ni Euroopa Liidu SKTst, millest kaks kolmandikku peaks tulema erasektorist.

- Toetada ja kindlustada tipptasemel teadusuuringuid kahe eespool nimetatud eesmärgi saavutamiseks ja tugevdada ning täiendada riigi- ja erasektori jõupingutusi teadusuuringute tegemisel.

Käesolevas aruandes käsitletakse ajavahemikul 2003. aasta jaanuarist 2004. aasta märtsini toimunud arengut ja tegevust. Aruanne on koostatud vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 173[1] ja kuuendat raamprogrammi käsitleva otsuse artiklile 4.[2] Aruandele on lisatud üksikasjalikumat aruannet sisaldav komisjoni töödokument ja statistikalisa. Lisaks eelmistes aastaaruannetes sisalduvale hõlmab aruanne teavet arengusuundade kohta Euroopa Liidu liikmesriikide teadusuuringutes ja tehnoloogiaarenduses.

2. ÜHENDUSE TEADUSUURINGUD JA TEHNOLOOGIAARENDUS

2.1. Kuuenda raamprogrammi rakendamine

2003. aastal täitus kuuenda raamprogrammi esimene aasta, mis oli oluline samm Euroopa teadusruumi loomise suunas. Programm, mille eelarve aastatel 2002–2006 on 17,5 miljardit eurot (liidu laienemise järel suurendati eelarvet 19,2 miljardi euroni), on üks ulatuslikumaid rahvusvahelisi teadus- ja arendustegevuse programme maailmas. Lisaks Euroopa Liidu liikmesriikidele võivad programmis koostöölepingute kaudu osaleda ka osalejad teistest riikidest.

Eesmärkide ja prioriteetide alal tehtud edusammud

Kuuenda raamprogrammi vahendeid on kasutatud väga suures ulatuses. 2003. aastal esitati üle 16 000 projektitaotluse, mis hõlmasid ligikaudu 160 000 osalejat rohkem kui 50 riigist. Rahastada otsustati umbes 2600 projektitaotlust (mis hõlmasid üle 27 000 osaleja).

Ühenduse teadusuuringute keskendamise ja integreerimise meetmerühmas esitati üle 10 000 projektitaotluse, millest rahastamiseks valiti välja üle 1600 umbes 24 000 osalejat hõlmavat projektitaotluse. Enamik neist (rohkem kui 1100 rahastamiseks väljavalitud projektitaotlust) on seotud kuuendas raamprogrammis nimetatud seitsme prioriteetse teemaga ja märkimisväärselt palju projektitaotlusi on seotud horisontaalmeetmetega, mis hõlmavad väikese ja keskmise suurusega ettevõtteid ja rahvusvahelist koostööd toetavaid erimeetmeid. Samuti saatis suur edu kuuenda raamprogrammiga vastu võetud uusi poliitika teadusliku toetamise ning uue ja kujunemisjärgus teaduse ja tehnoloogia meetmeid, mille raames valiti rahastamiseks välja 128 projektitaotlust, sealhulgas 11 projektitaotlust, mis esitati seoses SARSi epideemiaga korraldatud eripakkumiskutsega.

Euroopa teadusruumi struktureerimise meetmerühma pakkumiskutsele saadi 2003. aastal peaaegu 6000 projektitaotlust, enamik neist esitati inimressursside ja liikuvusega seotud toimingute raames. Rahastamiseks valiti neist projektitaotlustest umbes 880, millest üle 700 projektitaotluse olid seotud inimressursside ja liikuvusega ning ülejäänud projektitaotlustega sooviti rahastada teadusuuringute ja innovatsiooniga, teadustöö infrastruktuuriga ning teaduse ja ühiskonnaga seotud meetmeid. Lisaks loodi teadlaste liikuvuse portaal, kust saab teavet töö- ja rahastamisvõimaluste ning Euroopa teadlaskarjääri tegelike asjaolude kohta.

Kuuenda raamprogrammi Euroopa teadusruumi aluste tugevdamise meetmerühmale lisati uus toiming, s.o algatus ERANet, mille eesmärgiks on siduda omavahel ja muuta avatumaks riiklikud ja piirkondlikud teadusprogrammid. Algatus on olnud edukas – 2003. aastal esitati esimeses pakkumiskutses 74 projektitaotlust, millest üle 30 valiti välja rahastamiseks.

Seoses teadusuuringute tulemuste levitamisega toetati kuuenda raamprogrammi teadusuuringute ja innovatsiooni meetmetega, sealhulgas innovatsiooni levikeskuste võrgustikuga, teadusuuringute tulemuste kasutamist innovatsiooni eesmärgil, samas kui horisontaalsed teadusuuringud, milles osalevad väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, võimaldavad väiksematele ettevõtetele juurdepääsu nende vajadustele vastavatele teadusuuringutele. Lisaks keskendub internetiteenus CORDIS avatud juurdepääsu võimaldamisele Euroopa projektide ja ka mitmesuguste tehnoloogia vahendamisega seotud meetmete kohta olemasolevale teabele. Poliitika teadusliku toetamise kava üks iseloomulikke jooni on teadusuuringute tulemuste kasutamine poliitika eest vastutavate isikute poolt ning teaduse ja ühiskonna meetmerühma meetmete eesmärk on kaasata laiem avalikkus teadusuuringutesse. Üksikprojektide tasandil võeti teadusuuringute tulemuste kasutamise ja levitamise soodustamiseks vastu eeskirjad ja määratleti aruandluse mehhanismid.

Aasta jooksul läbiviidud hindamiste tulemused näitasid, et ühenduse teadusuuringud on väga palju kaasa aidanud Euroopa teadus- ja tehnoloogiaalase teabebaasi tugevdamisele, luues ulatusliku võrgustiku ja koostöö Euroopa teadlaste vahel era- ja avalikus sektoris ning luues oluliselt Euroopa lisandväärtust.

Finantsaspektid ja -vahendid

Programmi rakendamine ja eelarveline täitmine toimus plaanipäraselt, mis oli esitatud projektitaotlusi arvestades väga suur saavutus. 2003. aasta lõpuks sõlmiti 489 lepingut rahastamiskohustusega 1,64 miljardi euro väärtuses. Ülejäänud 2003. aasta eelarve jagati ülemaailmselt ja seejärel 2004. aasta üksikprojektide vahel.

Kuuenda raamprogrammi suurim uuendus oli uute vahendite kasutuselevõtmine, et saavutada rahastamisvõimaluste ja koostööpartnerite suurem kriitiline mass ja suurendada sõltumatust projektide rakendamisel. 2003. aastal esitatud projektitaotlustest valiti rahastamiseks välja üle 400 suure projekti, milles kasutati nimetatud vahendeid. 2003. aasta lõpuks sõlmiti integreeritud projektide meetmerühmas üle 80 lepingu ja pädevusvõrgustike meetmerühmas 30 lepingut. Nimetatud lepingud moodustavad vastavalt 53% ja 11% 2003. aastal sõlmitud lepingute EÜ-poolsest rahastamiskohustustest. Professor Marimoni juhitud sõltumatu toimkond alustas vahendite tõhususe hindamist 2003. aasta lõpus; toimkond esitas aruande 2004. aasta juulis.

Eespool toodut kokku võttes, HIV/AIDS-i-, tuberkuloosi- ja malaariaravimite ja -vaktsiinide kliiniliste uuringute läbiviimise võimaldamiseks Euroopa ja arengumaade kliiniliste uuringute partnerluse loomisega 2003. aastal lepiti kokku ühenduse osalemist liikmesriikide ühistes teadusuuringutes lubava asutamislepingu artikli 169 esmakordne kasutamine.

2.2. Muud Euroopa teadusruumi loomiseks võetud meetmed

Lisaks kõnealusele raamprogrammile astus Euroopa Liit mitmeid teisi olulisi samme Euroopa teadusruumi loomiseks:

- Seoses inimressursside arendamisega avaldas komisjon ettepanekud[3] teadlaskarjääri parandamiseks Euroopas, sealhulgas Euroopa harta ja tegevusjuhendi loomiseks.

- Euroopa ülikoolide tulevikku käsitleva üleeuroopalise arutelu alustamine. 2003. aasta jaanuaris avaldati konsultatiivdokument ja 2004. aasta aprillis toimus suur konverents Belgias Liege'is.

- ERA rahvusvahelise mõõtme arendamiseks alustati Vahemere piirkonna, Šveitsi, Mehhiko, Brasiilia, Tšiili, Ameerika Ühendriikide, Venemaa ja Ukraina koostööpartneritega läbirääkimisi kahepoolsete teaduse ja tehnoloogia koostöölepingute sõlmimiseks.

- Teaduse ja ühiskonna tegevuskavas saavutati edu ja viidi ellu kolm meedet (naised ja tööstus, naised ja laienemine ning teadusuuringud ja prognoos).

- Euroopa kosmosepoliitika loomisel saavutati märkimisväärset edu – 2003. aastal avaldati roheline raamat ja seejärel valge raamat ning Euroopa Liidu ja Euroopa Kosmoseagentuuri vahel sõlmiti koostööleping.

- Arutelu, mis on seotud põhiliste teadusuuringute toetamisega Euroopas ja Euroopa Teadusnõukogu loomisega, viidi komisjoni 2004. aasta jaanuari teatisega poliitilisele tasandile.

- Loodi esimesed tehnoloogiaplatvormid, et tuua kokku huvirühmad ja määratleda olulise tähtsusega tehnoloogiavaldkondade, sealhulgas vesiniku kütuseelementide ja nanoelektroonika strateegilised teadusuuringute kavad.

- Bioteaduste ja biotehnoloogia Euroopa strateegia töötati välja 2003. aasta märtsis.

- Alustati julgeolekualase teadustöö kolmeaastast ettevalmistavat meedet, et luua alus 2007. aastal algavale täisprogrammile.

- Pilootmeetme rakendamine meetmerühmas „Teadmiste piirkonnad“, ergutamaks teadusuuringute kaudu piirkondlike teadmuspõhiste majandussüsteemide loomist.

3. ARENGUTENDENTSID LIIKMESRIIKIDES JA AVATUD KOORDINEERIMISMEETODI KASUTAMINE.

2003. aasta oli tähtis ka teaduspoliitika valdkonnas avatud koordineerimismeetodi rakendamise seisukohalt, mida rakendati eesmärgiga suurendada investeeringuid teadusuuringutesse 3%ni Euroopa Liidu SKTst. 2003. aasta aprillis algatas komisjon tegevuskava, millega nähti ette meetmed, mis tuleb võtta Euroopa, liikmesriikide ja piirkondlikul tasandil. Seejärel loodi avatud koordineerimismeetodi kohaldamise esimese tsüklina kuues Teadus- ja tehnikauuringute komitee piirkonnas (CREST) liikmesriikide ekspertide rühmad, et saavutada eesmärk suurendada investeeringuid teadusuuringutesse 3%ni Euroopa Liidu SKTst.

Kooskõlas eesmärgiga suurendada investeeringuid teadusuuringutesse 3%ni Euroopa Liidu SKTst on peaaegu kõik liikmesriigid püstitanud riigisisesed eesmärgid teadus- ja arendustegevuse investeeringute suurendamiseks. Kõige hilisemad andmed näitavad, et enamik liikmesriikidest on alates 2002. aastast tõstnud teadus- ja arendustegevuse riikliku rahastamise taset, kuigi selleks, et saavutada investeeringute tasemeks 1% SKTst, on vaja teha märkimisväärseid edusamme. Avaliku poliitika seisukohast muutub teadus- ja arendustegevuse toetamine fiskaalmeetmete abil järjest tähtsamaks. Suundumused erasektori investeeringutes teadusuuringutesse ei ole nii selged ja olukord on liikmesriikides erinev. Sellele vaatamata on ilmne, et suurendamaks investeeringuid teadusuuringutesse 2%ni SKTst on vaja teha märkimisväärseid edusamme.

4. VÄLJAVAATED

Kuuenda raamprogrammi rakendamine kulgeb plaanipäraselt. Teadusringkondade jätkuvalt suur huvi kinnitab programmi tähtsust Euroopa teadusuuringute edendamisel.

Raamprogrammi eriprogrammide tööprogramme on mitu korda ajakohastatud. 2004. aasta lõpuks oli eriprogrammi „Euroopa teadusruumi integreerimine ja tugevdamine“ (EÜ asutamisleping) tööprogrammi ajakohastatud 14 korral, eriprogrammi „Euroopa teadusruumi struktureerimine“ (EÜ asutamisleping) tööprogrammi kaheksal korral ja eriprogrammi „Tuumaalane uurimistöö“ (Euratomi asutamisleping) tööprogrammi kahel korral. Igale ajakohastamisele järgnesid uued pakkumiskutsed. Kokku avaldati 2004. aasta lõpuks üle 120 pakkumiskutse.

Samas täiustab komisjon programmi rakendamist, et lahendada teadusringkondade probleeme ja arvestada soovitusi meetmete järelevalveks ja hindamiseks, sealhulgas kõrgetasemelise toimkonna aruannet kuuenda raamprogrammi vahendite tõhususe kohta.[4] Komisjon on toimkonna soovituste järgimiseks loonud nimetatud meetmed ja koostanud tegevuskava menetluste tõhustamiseks ja kiirendamiseks.

Komisjon on seadnud teadusuuringud prioriteediks oma eelarve- ja poliitilistes ettepanekutes aastateks 2007–2013.[5] 2004. aasta juunis algatas komisjon arutelu seitsmenda raamprogrammi[6] ettevalmistamiseks, millega nähakse ette veelgi ambitsioonikamad tegevuspõhimõtted teadusuuringute toetamiseks Euroopas, tegemaks edusamme Lissaboni eesmärkide saavutamiseks. Pärast arutelu esitas komisjon 2005. aasta aprillis seitsmendat raamprogrammi käsitlevad ettepanekud.

LISATEABE ALLIKAD

Üksikasjalikum teave sisaldub käesolevale aruandele lisatud komisjoni töödokumendis. Lisateabe saamiseks on avalikkusele kättesaadavad järgmised dokumendid:

- Raamprogrammi ja eriprogrammide järelevalve aastaaruanded, mis annavad põhjaliku sõltumatu ülevaate programmide rakendamiseks võetud meetmete edukusest ja kvaliteedist.

- Viie aasta hindamisaruanded, milles on uuritud ühenduse teadusuuringute rakendamist ja saavutusi eelneva viie aasta jooksul.

- Teaduslike ja tehnoloogiliste näitajate Euroopa aruanne, mis sisaldab Euroopa ja liikmesriikide TTA meetmete kirjeldusi, statistikat ja üksikasjalikku analüüsi maailma kontekstis.

- Põhiliste andmete igal aastal avaldatavad aruanded, mis sisaldavad näitajate kogumit, mille alusel saab hinnata Euroopa positsiooni teaduses, tehnoloogias ja innovatsioonis.

- Teadusuuringud ja arendustegevus: aastastatistika (Eurostat): sisaldab rahvusvahelist võrdlevat statistikat teadus- ja arendustegevuse eelarvete, kulude, töötajate ja patentide kohta liikmesriikides piirkondade lõikes.

- Euroopa teaduse ja tehnoloogia statistika, mida avaldatakse kogumikus „Euroopa Liidu panoraam“ (teadus-, uurimis- ja arendustegevuse peadirektoraat/ Eurostat).

- Seoses ühenduse TTA programmidega avaldatud uuringud ja analüüsid, mis käsitlevad asjaomaste TTA valdkondade spetsiifilisi probleeme.

Enamikku nimetatud dokumentidest saab lugeda või tellida ühenduse internetilehekülgedelt:

- Komisjoni koduleht EUROPA: http://europa.eu.int/

- CORDIS-e koduleht, mis sisaldab terviklikku teavet TTA raamprogrammi kohta: http://www.cordis.lu

- Komisjoni teadus-, uurimis- ja arendustegevuse peadirektoraadi koduleht:http://europa.eu.int/comm/research

- Komisjoni infoühiskonna peadirektoraadi koduleht:http://europa.eu.int/information_society/index_en.htm

- Komisjoni ettevõtluse peadirektoraadi koduleht:http://europa.eu.int/comm/dgs/enterprise/

- Komisjoni energeetika ja transpordi peadirektoraadi koduleht:http://europa.eu.int/comm/dgs/energy_transport/index.html

- Teadusuuringute Ühiskeskuse koduleht: http://www.jrc.cec.eu.int/

- Eurostati koduleht: http://europa.eu.int/comm/eurostat

[1] „Iga aasta alguses saadab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande. Aruanne sisaldab informatsiooni uurimistegevuse ja tehnoloogia arendamise ning tulemuste levitamise kohta eelmise aasta jooksul ning jooksva aasta tööprogrammi.“

[2] 27. juuni 2002. aasta otsus nr 1513/2002/EÜ. Artikkel 4 „Komisjon peab aastaaruandes, mille ta esitab vastavalt asutamislepingu artiklile 173, üksikasjalikult kirjeldama kuuenda raamprogrammi rakendamisel saavutatud edu ja eelkõige … eesmärkide ja prioriteetide saavutamisel tehtud edusamme; aruanne sisaldab ka finantsaspekte ja teavet vahendite kasutamise kohta.“

[3]. KOM(2003) 436, 18.7.2003.

[4] KOM(2004) 574; SEK(2004)1057, 27.8.2004

[5] KOM (2004) 101, 10.2.2004; KOM (2004) 487, 14.7.2004.

[6] KOM (2004) 353, 16.6.2004.