EUROOPA KOMISJON Brüssel,28.11.2022 COM(2022) 666 final 2022/0391(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 6/2002 ühenduse disainilahenduse kohta ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 2246/2002 (EMPs kohaldatav tekst) {SEC(2022) 422 final} - {SWD(2022) 367 final} - {SWD(2022) 368 final} - {SWD(2022) 369 final}



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Tööstusdisainilahenduste õigused kaitsevad toote välisilmet. Tööstusdisainilahendus muudab toote atraktiivseks. Visuaalne atraktiivsus on üks peamisi tegureid, mis mõjutab tarbijate otsust eelistada ühte toodet teisele. Hästi kujundatud tooted annavad tootjatele olulise konkurentsieelise. Selleks, et soodustada innovatsiooni ja uute tootedisainilahenduste loomist digiajastul, on üha enam vaja disainilahenduste kättesaadavat, tulevikukindlat, tõhusat ja järjepidevat õiguskaitset. Euroopa tööstusdisainilahenduste kaitse süsteem on üle 20 aasta vana. Tööstusdisainilahendusi käsitlevad liikmesriikide õigusaktid viidi osaliselt vastavusse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 1998. aasta direktiiviga 98/71/EÜ (edaspidi „direktiiv“). Lisaks riiklikele disainilahenduste kaitse süsteemidele kehtestati nõukogu 12. detsembri 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 6/2002 (edaspidi „määrus“) eraldiseisev süsteem, et kaitsta ühtseid õigusi, millel on kogu ELis registreeritud ühenduse disainilahenduse ja registreerimata ühenduse disainilahenduse kujul ühesugune mõju. Ainult üks kord, 2006. aastal, on määrust muudetud, et jõustada ELi ühinemine Haagi rahvusvahelise registreerimissüsteemiga. Lisaks kehtib remondivaruosade disainilahenduste kaitse suhtes endiselt üleminekukord. Kuna selles küsimuses kokkuleppele ei jõutud, sisaldab direktiiv „külmutusklauslit“, mille kohaselt võivad liikmesriigid säilitada oma kehtivad õigusaktid selle kohta, kas varuosad peaksid olema kaitstud, kuni direktiivi muudatused komisjoni ettepaneku põhjal vastu võetakse. Seetõttu on määruse (EÜ) nr 6/2002 kohaselt ühenduse disainilahenduse kaitse alt välja jäetud remondivaruosad, kuni nõukogu on komisjoni ettepaneku põhjal selles küsimuses oma poliitika vastu võtnud. Komisjoni 2004. aastal esitatud ettepanek ühtlustada nähtavate varuosade disainilahenduste kaitset, lisades direktiivi remondiklausli (nagu see on juba määruses), ei saanud nõukogus piisavat toetust, hoolimata Euroopa Parlamendi ülekaalukast toetusest, ning see võeti 2014. aastal tagasi. Kooskõlas komisjoni parema õigusloome tegevuskavaga ELi poliitika korrapäraseks läbivaatamiseks algatas komisjon 2014. aastal ELi disainilahenduste kaitse süsteemide toimimise hindamise, mis hõlmas põhjalikku majanduslikku ja õiguslikku hinnangut, mida toetasid mitmed uuringud. Euroopa Liidu Nõukogu võttis 11. novembril 2020 vastu järeldused intellektuaalomandi poliitika ja tööstusdisainilahenduste süsteemi läbivaatamise kohta liidus. Nõukogu kutsus komisjoni üles esitama ettepanekuid disainilahendusi käsitlevate ELi õigusaktide läbivaatamiseks, et ajakohastada disainilahenduste kaitse süsteeme ning muuta disainilahenduste kaitse üksikautorite ja ettevõtjate, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) jaoks atraktiivsemaks. Hindamise lõpptulemustele tuginedes teatas komisjon oma 25. novembri 2020. aasta teatises „Innovatsioonipotentsiaali rakendamine – intellektuaalomandi tegevuskava ELi majanduse taastamise ja vastupidavuse toetamise suurendamiseks“, et vaatab ELi kaubamärgi alaste õigusaktide eduka reformi järel läbi disainilahenduste kaitset käsitlevad ELi õigusaktid. Nõukogu võttis 25. juunil 2021 vastu täiendavad järeldused intellektuaalomandipoliitika kohta, milles nõudis, et komisjon seaks tööstusdisainilahendusi käsitlevate õigusaktide läbivaatamist ja ajakohastamist käsitleva ettepaneku prioriteediks, et esitada see õigeaegselt ja võimalikult kiiresti. Lisaks rõhutas Euroopa Parlament oma toetavas arvamuses intellektuaalomandi tegevuskava kohta vajadust disainilahenduste kaitse süsteem läbi vaadata, kuna see loodi 20 aastat tagasi. Käesoleva algatuse ja paralleelse direktiivi uuesti sõnastamise ettepaneku, mida käsitletakse koos paketina õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT) raames, peamine ühine eesmärk on edendada ELis disainilahenduste tipptaset, innovatsiooni ja konkurentsivõimet. Selleks tuleb tagada, et üldine disainilahenduste kaitse süsteem on digiajastul otstarbekohane ning muutub üksikautorite, VKEde ja disainimahukate tööstusharude jaoks oluliselt kättesaadavamaks ja tõhusamaks: vähenevad kulud ja keerukus, suurenevad kiirus, prognoositavus ja õiguskindlus. Käesolev määruse muutmise algatus põhineb eelkõige järgmistel eesmärkidel: –ajakohastada ja parandada kehtivaid sätteid, muuta aegunud sätteid, suurendada õiguskindlust ning selgitada õiguste kohaldamisala ja piiranguid; –parandada registreeritud ühenduse disainilahenduste kaitse kättesaadavust, tõhusust ja taskukohasust, lihtsustada ja ühtlustada menetlusi ning kohandada ja optimeerida makstavate lõivude taset ja struktuuri. •Kooskõla selles valdkonnas kehtivate õigusnormidega Käesoleva ettepanekuga soovitakse muuta nõukogu määrust (EÜ) nr 6/2002. Koos paralleelse ettepanekuga direktiivi 98/71/EÜ uuesti sõnastamiseks moodustab käesolev ettepanek sidusa paketi intellektuaalomandi tegevuskava rakendamiseks, mille eesmärk on ajakohastada ja veelgi ühtlustada kehtivaid ELi õigusakte disainilahenduste kaitse valdkonnas. Käesolev ettepanek on kooskõlas ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/1001 Euroopa Liidu kaubamärgi kohta. See puudutab näiteks disainilahenduste õiguste kohaldamisala, mida sarnaselt ELi kaubamärkide kohaldamisalaga laiendatakse nii, et see hõlmaks ka võltsitud kaupu transiitvedudel ja muudes tolliolukordades. See kehtib ka teatavate sätete kohta seoses menetlustega, mis on praegu osa ELi kaubamärgisüsteemist ja mis kavatsetakse lisada läbivaadatud määrusesse (EÜ) nr 6/2002, näiteks menetluste jätkamist või otsuste tühistamist käsitlevad sätted (vt ka allpool ELi kaubamärgi menetlustega vastavusse viimise kohta). Lisaks tehakse järjepidevuse huvides ettepanek anda komisjonile samad delegeeritud ja rakendusvolitused nagu määruses (EL) 2017/1001. •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega Kuna käesoleva ettepanekuga kavatsetakse muuta ajutine remondiklausel, mis on praegu sätestatud määruse (EÜ) nr 6/2002 artiklis 110, alaliseks sätteks, mis sisaldub kõnealuse määruse kavandatavas uues artiklis 20a, ja lisada remondiklausel ka direktiivi, on ettepanek kooskõlas määrusega (EL) nr 461/2010 (mootorsõidukite grupierandi määrus) ja täiendab seda monopolidevastase poliitika valdkonnas.

Ettepanek säilitada määruse (EÜ) nr 6/2002 remondiklausel on kooskõlas ka jõupingutustega, mis on tehtud kestlike toodete algatuse raames, mille eesmärk on edendada parandamist ja ringmajandust, ning täiendab neid. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus Ettepanek põhineb ELi toimimise lepingu artikli 118 lõikel 1, millega volitatakse Euroopa Parlamenti ja nõukogu kehtestama meetmeid Euroopa intellektuaalomandi õiguste loomiseks kogu ELis, sealhulgas kehtestama kogu ELi hõlmava tsentraliseeritud lubade andmise, koordineerimise ja järelevalve korra. See tähendab muutust võrreldes õigusliku alusega, mida kohaldati määruse (EÜ) nr 6/2002 suhtes, mis sarnaselt ühenduse kaubamärgi esimese määrusega (määrus (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta) põhines EÜ asutamislepingu artiklil 308. Artikkel 118 lisati Euroopa Liidu toimimise lepinguga (ELi toimimise leping) ja see annab nüüd sõnaselge õigusliku aluse kogu ELi hõlmavatele intellektuaalomandi õigustele. Nüüd annab see õigusliku aluse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2017/1001 Euroopa Liidu kaubamärgi kohta. •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul) ELi toimimise lepingu artikli 118 lõiget 1 saab kohaldada üksnes Euroopa intellektuaalomandi õiguste loomiseks. Liidu disainilahenduste süsteem on autonoomne kord, mis on loodud ELi määrusega ja mida kohaldatakse riiklikest süsteemidest sõltumatult. EUIPO ehk Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (endine Siseturu Ühtlustamise Amet) on õiguslikult, halduslikult ja majanduslikult sõltumatu reguleeriv asutus, mille asutas nõukogu, et hallata ühenduse registreeritud disainilahenduse ja ühenduse kaubamärgi (nüüd ELi kaubamärk) registreerimissüsteemi. Nagu määruse (EL) 2017/1001 kohaste kaubamärkide korra muudatuste puhul, näitas ka käesoleva algatuse mõjuhinnangus tehtud analüüs, et määruse (EÜ) nr 6/2002 teatavaid sätteid on vaja muuta, eelkõige selleks, et parandada ja ühtlustada ühenduse registreeritud disainilahenduse registreerimissüsteemi. •Proportsionaalsus Ettepaneku eesmärk on vähendada ühenduse disainilahenduste süsteemi kasutavate ettevõtjate ja üksikautorite ning EUIPO halduskoormust ja nõuete täitmisega seotud kulusid. Ettepanek hõlmab eraldiseisva määruse (EÜ) nr 6/2002 sihipäraseid muudatusi ega lähe kaugemale sellest, mis on vajalik kindlaksmääratud eesmärkide saavutamiseks. •Vahendi valik Käesoleva ettepaneku eesmärke on võimalik saavutada üksnes määruse vormis seadusandliku aktiga, millega muudetakse ühenduse disainilahendust reguleerivaid kehtivaid sisulisi ja menetlussätteid. Seepärast on vaja võtta vastu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 6/2002. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll Komisjon viis läbi kehtiva direktiivi ja määruse üldise hindamise, mis avaldati 2020. aasta novembris. Selles jõuti järeldusele, et disainilahenduste kaitset käsitlevad ELi õigusaktid on eesmärgid täitnud ja on endiselt suures osas otstarbekohased. Määruse (EÜ) nr 6/2002 hindamise käigus leiti siiski teatavaid puudusi. Eelkõige on ühenduse registreeritud disainilahenduste registreerimise menetlused osaliselt vananenud või tekitavad tarbetut halduskoormust ning makstavate lõivude tase ja struktuur ei ole optimaalne. Hindamise tulemuste põhjal koostas Euroopa Komisjon mõjuhinnangu ja otsustas seejärel õigusaktid läbi vaadata. Mõjuhindamise eri etapid alates probleemide ja nende põhjuste määratlemisest kuni eesmärkide ja võimalike poliitikavalikute kindlakstegemiseni tuginesid hindamisaruande järeldustele. •Konsulteerimine sidusrühmadega 18. detsembrist 2018 kuni 30. aprillini 2019 korraldati esimene põhjalik avalik konsultatsioon, mille eesmärk oli i) koguda piisavalt sidusrühmade tõendeid ja seisukohti, et toetada ELi disainilahendusi käsitlevate õigusaktide hindamist, ning ii) teha kindlaks, mil määral need õigusaktid toimivad kavakohaselt ja kas neid saab endiselt pidada eesmärgipäraseks.

Peaaegu kaks kolmandikku vastanutest leidis, et ELi tööstusdisainilahenduste kaitse süsteem (direktiivi kohane siseriiklik disainilahenduste süsteem ja ühenduse disainilahenduste kord tervikuna) toimib hästi. Samal ajal juhtis peaaegu pool vastanutest tähelepanu soovimatutele tagajärgedele või puudustele määruses ja/või direktiivis. Lisaks hindamise eesmärgil toimunud ulatuslikule konsultatsioonile korraldas komisjon 29. aprillist kuni 22. juulini 2021 teise avaliku konsultatsiooni, et saada sidusrühmadelt täiendavaid tõendeid ja seisukohti valitud küsimuste ja võimalike valikuvariantide ning nende mõju kohta, et toetada disainilahendusi käsitlevate õigusaktide läbivaatamist. •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Määruse (EÜ) nr 6/2002 ja direktiivi 98/71/EÜ läbivaatamise mõjuhinnangus tugineti eelkõige kahele välisuuringule, milles võeti arvesse nii ELi disainilahenduste kaitse süsteemide toimimise majanduslikke kui ka õiguslikke aspekte. Mis puudutab konkreetselt varuosade kaitse teemat, toetasid mõjuhinnangut lisaks veel kaks uuringut, mis käsitlesid kaitse mõju hindadele ja hindade hajutatusele ning mootorsõidukite varuosade turustruktuurile ELis. Mõju hindamist toetav täiendav teave saadi tihedas koostöös EUIPOga ning mitmest muust EUIPO koostatud uuringust ja aruandest, samuti muudest kättesaadavatest uuringutest ja andmekogudest, mille koostasid riiklikud ja rahvusvahelised avaliku sektori asutused, sealhulgas riiklikud intellektuaalomandiametid, teadlased ja muud sidusrühmad. • Mõjuhinnang Kuna käesolev ettepanek on esitatud paketina koos ettepanekuga vaadata läbi direktiiv 98/71/EÜ, viis komisjon läbi ühise mõjuhinnangu nii selle kui ka paralleelse direktiivi 98/71/EÜ uuesti sõnastamise ettepaneku kohta. Mõjuhinnang esitati õiguskontrollikomiteele 27. oktoobril ja komitee kiitis selle heaks 26. novembril 2021. Lõplikus mõjuhinnangus võetakse arvesse kõnealuses arvamuses sisalduvaid märkusi. Mõjuhinnangus käsitles komisjon kahte põhiprobleemi: 1) häired ELi-siseses kaubanduses ja konkurentsitõkked mõnes liikmesriigis seoses remondivaruosadega; 2) ettevõtjate, eelkõige VKEde ja üksikautorite raskused registreeritud disainilahenduste kaitse taotlemisel ELi või riiklikul tasandil, mis on tingitud suurtest kuludest, koormusest ja viivitustest kaitse saamisel ning selle vähesest prognoositavusest. Kuigi varuosade probleemi (esimene probleem) ja lahknevate (menetluslike) sätete küsimust teise probleemi osana tuleb käsitleda direktiivi paralleelse läbivaatamise käigus, tuleb ühenduse disainilahenduste registreerimise osaliselt aegunud menetlusi ja ühenduse registreeritud disainilahenduste eest makstavaid mitteoptimaalseid lõive vaadelda määruse (EÜ) nr 6/2002 läbivaatamisel. Ühenduse disainilahenduste registreerimise keerukate menetluste probleemi lahendamiseks ning kaitse kättesaadavamaks ja tõhusamaks muutmise eesmärgi saavutamiseks kaaluti üksnes järgmist (lihtsalt) varianti. Variant 2: registreeritud ühenduse disainilahenduse menetluste lihtsustamine ja ühtlustamine (sealhulgas ELi kaubamärgi reformiga vastavusse viimise kaudu). See valik hõlmab eelkõige disainilahenduste kujutiste nõuete ajakohastamist, disainilahenduste koondtaotluste puhul klassi ühtsuse nõude väljajätmist ning registreeritud ühenduse disainilahenduse menetluste vastavusse viimist ELi kaubamärgi menetlustega. Registreeritud ühenduse disainilahenduse mitteoptimaalsete lõivude probleemi lahendamiseks ja eesmärgiga muuta registreeritud ühenduse disainilahenduse kaitse taskukohasemaks kaaluti järgmist varianti koos allvariantidega. Variant 3: registreeritud ühenduse disainilahenduse madalam registreerimislõiv ja koondtaotluse lihtsustamine. See võimalus nõuab koondtaotluste puhul klassi ühtsuse nõude kaotamist ja makstavate lõivude korrigeerimist. Selleks, et tagada väiksema ja suurema taotluste arvuga taotlejate võrdne kohtlemine, hõlmab lõivu suuruse kohandamine ka kindlasummalise tasu kehtestamist iga täiendava disainilahenduse kohta ja seega koondtaotluses sisalduvate disainilahenduste arvust sõltuvate eri tasemega hulgasoodustuste kaotamist. Et tasakaalustada neid taotluse esitamise etapi eeliseid, kaasneb eespool nimetatud meetmega edasiste pikendamislõivude suurendamine. See mudel võimaldab lihtsustada ühenduse registreeritud disainilahenduse kaitse kättesaadavust eelkõige VKEde jaoks (õiguse odavam omandamine ja esmakordne pikendamine), tagades samal ajal, et registrisse jäävad ainult turul kasutatavad ühenduse registreeritud disainilahendused, ja näha ette järk-järgult suurenevad pikendamislõivud teise, kolmanda ja neljanda pikendamise korral. Nii allvariandi 3.1 kui ka 3.2 puhul vähendatakse ühe ühenduse registreeritud disainilahenduse omandamise põhilõivu 350 eurolt 250 eurole. Iga täiendava disainilahenduse eest, mis moodustab osa koondtaotlusest, oleks lõiv allvariandi 3.1 puhul 125 eurot ja allvariandi 3.2 puhul 100 eurot. Allvariandi 3.1 kohased pikendamislõivud on järgmised: – esimene pikendamine – 70 eurot; – teine pikendamine – 140 eurot;

– kolmas pikendamine – 280 eurot; – neljas pikendamine – 560 eurot. Selle allvariandi puhul on kahe esimese pikendamise lõivude summa võrdne kehtivate tasudega: kokku 210 eurot. Seevastu allvariandi 3.2 puhul oleksid kõik pikendamislõivud suuremad kui praeguse süsteemi puhul. Tasude kohandamisega kaasneks igal juhul tasude struktuuri lihtsustamine, kuna kaotataks avaldamislõiv, mis lisataks registreerimislõivule. Selleks, et viia registreeritud ühenduse disainilahenduse eeskirjad vastavusse ELi kaubamärgi eeskirjadega, kaotataks registreeritud ühenduse disainilahenduste üleandmise lõiv. Lõivu vähendamisest saaksid kasu eelkõige registreeritud ühenduse disainilahenduse süsteemi kasutajad. Ettevõtjate jaoks suureneks kulutõhusus ja nad ei maksaks EUIPO teenuste eest rohkem, kui on hädavajalik. See võimaldaks eelkõige VKEdel ja üksikautoritel piirata kulusid ja konkureerida suuremate ettevõtetega soodsamatel tingimustel, mis tooks kasu tarbijatele ja lõppkokkuvõttes ühiskonnale tervikuna. Selleks, et muuta registreeritud ühenduse disainilahenduse kaitse ettevõtjatele kättesaadavamaks ja taskukohasemaks ning pidada sammu tehnoloogia arenguga, peaks variant 2 menetluste lihtsustamise ja ühtlustamise kohta kombineerituna allvariandiga 3.1 lõivude kohta (mis võrreldes allvariandiga 3.2 ei too kaasa pikendamislõivude ülemäärast ja ebaproportsionaalset suurenemist) looma positiivset mõju ja selget kasu ettevõtjatele, eelkõige VKEdele ja üksikautoritele. •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine Käesolev ettepanek ja paralleelne direktiivi 98/71/EÜ uuesti sõnastamise ettepanek lisati komisjoni 2022. aasta tööprogrammi II lisasse ning seega on need osa õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmist (REFIT). Käesoleva ettepaneku eesmärk on viia registreeritud ELi disainilahenduste kaitse süsteem kooskõlla digiajastuga ning muuta see taotlejate jaoks kättesaadavamaks ja tõhusamaks. Mis puudutab digitaliseerimist, siis disainilahenduste kujutamist käsitlevate nõuete kavandatud ajakohastamine võimaldaks taotlejatel oma disainilahendusi selgelt ja täpselt reprodutseerida, kasutades üldkättesaadavat tehnoloogiat. See hõlbustaks eelkõige uut liiki digitaalsete disainilahenduste esitamist. Disainilahenduste kujutamist käsitlevate nõuete üksikasjalik läbivaatamine (mis vajalike uute jõustatavate teiseste õigusaktide alusel järgneb) oleks väga kasulik nii taotluse esitanud ettevõtjatele kui ka EUIPO-le, sest see vähendaks märkimisväärselt puuduste tekkimise võimalust ja suurendaks õiguskindlust. Lihtsustamise mõttes võimaldaks kavandatav klassi ühtsuse nõudest loobumine ettevõtjatel esitada suuremal arvul disainilahendusi, kuna koondtaotluse disainilahendused ei pea piirduma sama laadi toodetega. Peale selle vähendaks registreeritud ühenduse disainilahenduse lõivumäärade kavandatav kohandamine ja lihtsustamine (eelkõige avaldamislõivu kaotamine ja kindlasummalise tasu kehtestamine koondtaotluse raames esitatud täiendava disainilahenduse kohta) halduskoormust ning muudaks ühenduse disainilahenduse registreerimise taotlejate jaoks lihtsamaks ja läbipaistvamaks. Kulude kokkuhoiust on tehtud kokkuvõte ja seda täpsustatud mõjuhinnangu tabelis 8.1. • Põhiõigused Algatus parandaks autorite võimalusi kaitsta oma õigusi, mis avaldaks positiivset mõju sellistele põhiõigustele nagu õigus omandile ja õigus tõhusale õiguskaitsevahendile. Selleks, et muuta disainilahenduste kaitse süsteem ELis tasakaalustatumaks, on selle eesmärk ka luua usaldusväärsem disainilahenduste õiguste piirangute loetelu, võttes arvesse õiglusel ja konkurentsil põhinevaid kaalutlusi. 4. MÕJU EELARVELE Ettepanek ei mõjuta Euroopa Liidu eelarvet ning seepärast ei ole sellele lisatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta finantsmääruse (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ, Euratom) nr 966/2012) artiklis 35 nõutud finantsselgitust. 5.MUU TEAVE •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord Komisjon kasutab EUIPO aastaaruandeid ja statistikat, et jälgida eelkõige EUIPO disainilahenduste taotluste arengut, disainilahenduste kaitse kasutamist VKEde poolt (tulevase statistilise jaotuse alusel) ning muudatusi i) koondtaotluste arvus, ii) pikendatud kaitse saanud disainilahenduste arvus ja iii) pikendamiste arvus.

Järelevalvetegevuses võetaks arvesse nõutavat rakendamisperioodi (sealhulgas vajalike uute teiseste õigusaktide vastuvõtmiseks, mis põhinevad komisjonile antavatel delegeeritud ja rakendamisvolitustel) ning antaks turuosalistele piisavalt aega uue olukorraga kohanemiseks. Muudatuste hindamiseks kaalutakse mõjuhinnangu punktis 9 osutatud asjakohaste näitajate kogumit. Selline hindamine toimuks viis aastat pärast kõigi vajalike muudatuste täielikku rakendamist, mis hõlmaks ka teiseseid õigusakte määruse (EÜ) nr 6/2002 sätete täiendamiseks ja rakendamiseks. •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus – EUIPO juhtimist käsitleva terminoloogia ja sätete ajakohastamine Järjepidevuse huvides ja pärast Lissaboni lepingu jõustumist on mõiste „ühendus“ aegunud. Seepärast on määruses (EÜ) nr 6/2002 kasutatud terminoloogia viidud kooskõlla nii Lissaboni lepinguga kui ka määrusega (EL) 2017/1001 ELi kaubamärgi kohta. Edaspidi nimetatakse registreeritud ühenduse disainilahendusi registreeritud ELi disainilahendusteks. – EUIPO juhtimist käsitlevad sätted (XI jaotis) Kuna määrusega (EL) 2017/1001 muudeti EUIPO juhtimise põhisätteid, kohandatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 6/2002 täiendavaid sätteid. – Disainilahenduse ja toote määratlus (artikkel 3) Mõisteid ajakohastatakse, täpsustatakse ja laiendatakse, et i) muuta määruse ettepanek tehnoloogia arengut silmas pidades tulevikukindlaks ning ii) tagada suurem õiguskindlus ja läbipaistvus seoses disainilahenduste kaitse tingimustele vastava esemega. Vastuseks uutele tehnoloogilistele lahendustele, mis ei sisaldu füüsilistes toodetes, tehakse ettepanek ajakohastada ja laiendada toote mõistet, et paremini hõlmata ja eristada neid tooteid, mida kujutatakse graafiliselt, mis on esitatud füüsilise objektina või mille puhul on esemete ruumilisest paigutusest selge, et need moodustavad sisekeskkonna. – Kaitse objekt (artikkel 18a) Suurema õiguskindluse huvides seoses nähtavuse nõudega tehakse ettepanek lisada erisäte, mille kohaselt disainilahenduse kaitse antakse ainult nendele välistele tunnustele, mis on registreerimistaotluses nähtavalt näidatud. – Registreeritud disainilahendusest tulenevate õiguste ulatus (artikkel 19) Selleks, et disainilahenduse õiguste omanikud saaksid tõhusamalt lahendada probleeme, mis tulenevad 3D-printimise tehnoloogia laialdasemast kasutuselevõtust, tehakse ettepanek disainilahenduse õiguste ulatust vastavalt kohandada. Pärast ELi kaubamärgi reformi on selleks, et üha suureneva võltsimistegevuse vastu tulemuslikult võidelda, peetud oluliseks lisada ka registreeritud ühenduse disainilahenduste õigusraamistikku vastav säte, mis võimaldab õiguste omanikel takistada võltsitud toodete transiitvedu läbi ELi territooriumi või nende sattumist muusse tolliolukorda, ilma et neid lubataks siin vabasse ringlusse. – Antud õiguste piiramine (artikkel 20) Selleks et tagada asjaomaste õigustatud huvide parem tasakaal ja võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu praktikat, tehakse ettepanek täiendada lubatud kasutusviiside loetelu, lisades sinna kasutamise viitamise ning kriitika ja paroodia eesmärgil. – Remondiklausel (artikkel 20a) Kooskõlas remondiklausli lisamisega direktiivi tehakse ettepanek muuta praegu määruse (EÜ) nr 6/2002 artiklis 110 sisalduv ajutine remondiklausel alaliseks sätteks. Kooskõla tagamiseks direktiivi lisatud remondiklausliga ja võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu praktikat, tehakse ettepanek piirata remondiklausli kohaldamisala sõnaselgelt nende koostisosadega, mille välimus sõltub asjaomase mitmeosalise toote välimusest.

Lisaks tuleks selgelt sätestada, et remondiklauslit saab kasutada kaitsemeetmena rikkumisnõuete vastu üksnes juhul, kui tarbijaid on nõuetekohaselt teavitatud mitmeosalise toote remontimiseks kasutatava toote päritolust. – Disainilahenduse teadaanne (artikkel 26a) Registreeritud ELi disainilahenduste omanikele tehakse kättesaadavaks disainilahenduse teadaanne, mis võimaldab neil teavitada üldsust disainilahenduse registreerimisest. – Kumulatsiooni põhimõte (artikli 96 lõige 2) Säilitatakse disainilahenduse ja autoriõiguse kaitse kumuleerimise põhimõte, võttes samas arvesse asjaolu, et alates algse õigusakti vastuvõtmisest on autoriõiguse valdkonnas edenenud ühtlustamine. – Disainilahenduse kujutise nõuded (artiklid 36 ja 36a) Määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 36 lõike 1 punkti c muudatusettepaneku eesmärk on tagada, et disainilahenduse kujutis võimaldab selgelt eristada ja avaldada kõiki selle objekti üksikasju, millele kaitset taotletakse, olenemata kasutatud esitusvahendist. Kuna esitatud näidiste arv on väike, tehakse ettepanek kaotada võimalus esitada disainilahenduse kujutise asemel näidis. Kavandatava uue artikli 36a eesmärk on anda komisjonile õigus täpsustada registreeritud ELi disainilahenduse taotluses esitatavaid üksikasju, sealhulgas ajakohastada disainilahenduse kujutise standardeid digiajastule vastavaks (vt ka eespool õigusloome kvaliteedi ja lihtsustamise kohta). – Koondtaotlused (artikkel 37) Tehakse ettepanek kaotada nn klassi ühtsuse nõue, et taotlejad saaksid koondada mitu disainilahendust ühte koondtaotlusse, ilma et need piirduks samasse Locarno klassi kuuluvate toodetega, ja neil oleks võimalik saada kasu hulgiallahindlusest. – Vastavusse viimine ELi kaubamärgi menetlustega Tehakse mitu muudatusettepanekut, et muuta registreeritud ühenduse disainilahenduse menetlused tõhusamaks, tagades samal ajal kooskõla ELi kaubamärgikorraga. Sellised muudatused hõlmavad i) loobumist võimalusest esitada registreeritud ühenduse disainilahenduse taotlus mõne liikmesriigi tööstusomandi õiguskaitse keskameti või Beneluxi intellektuaalomandi büroo kaudu, ii) võimaluse lisamist menetluse jätkamise või EUIPO otsuse tühistamise taotlemiseks ning iii) kutseliste esindajate eeskirjade laiendamist kogu Euroopa Majanduspiirkonnale. – Makstavad lõivud (I lisa) Võttes arvesse registreeritud ühenduse disainilahenduste lõivude tähtsust ELi disainilahenduste kaitse süsteemi üldise toimimise seisukohast ja selle vastastikust täiendavust riiklike disainilahenduste kaitse süsteemidega ning selleks, et tagada kooskõla määrusega (EL) 2017/1001 ELi kaubamärgi kohta, tehakse ettepanek integreerida määrusesse (EÜ) nr 6/2002 nii ühenduse disainilahenduse lõivud kui ka praegu komisjoni määruses (EÜ) nr 2246/2002 (lõivude määrus) sätestatud makse-eeskirjad. Lõivude määrus seetõttu aegub ja tehakse ettepanek see kehtetuks tunnistada. Võrreldes registreeritud ühenduse disainilahenduse lõivudega, mis on praegu lõivude määruses sätestatud, tehakse ettepanek vähendada taotluse esitamise lõivu, mis koos klassi ühtsuse nõude kaotamisega koondtaotluste puhul muudab juurdepääsu ELi registreeritud disainilahenduste kaitsele taskukohasemaks, eelkõige VKEdele ja üksikautoritele, kes esitavad tavaliselt vähem disainilahenduse taotlusi kui suuremad ettevõtted. Lisaks tehakse ettepanek lihtsustada registreeritud ühenduse disainilahenduste lõivude struktuuri (nt registreerimislõivu ja avaldamislõivu ühendamisega üheks taotluse esitamise lõivuks), et veelgi suurendada süsteemi juurdepääsetavust, läbipaistvust ja kasutajasõbralikkust registreeritud ELi disainilahenduste kaitset taotlevate ettevõtjate ja autorite jaoks. – Vastavusse viimine ELi toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291 Määrusega antakse komisjonile volitused võtta vastu teatavaid eeskirju. Need eeskirjad on praegu sätestatud i) komisjoni 21. oktoobri 2002. aasta määruses (EÜ) nr 2245/2002, millega rakendatakse nõukogu määrus (EÜ) nr 6/2002 ühenduse disainilahenduse kohta, ja ii) komisjoni 16. detsembri 2002. aasta määruses (EÜ) nr 2246/2002 siseturu ühtlustamisametile makstavate lõivude kohta. Kuna seda ei ole veel tehtud, on vaja viia määrusega komisjonile antud volitused vastavusse ELi toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291. Seepärast kavandatakse ettepanekuga anda komisjonile lisaks mitu uut konkreetset volitust võtta vastu delegeeritud õigusakte ja rakendusakte. 2022/0391 (COD)

Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 6/2002 ühenduse disainilahenduse kohta ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 2246/2002 (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 118 esimest lõiku, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1)Nõukogu määrusega (EÜ) nr 6/2002 loodi Euroopa Liidule eriomane disainilahenduste kaitse süsteem, mis nägi ette disainilahenduste kaitse liidu tasandil paralleelselt riikliku tasandi disainilahenduste kaitsega, mis on liikmesriikides kättesaadav vastavalt sealsetele disainilahenduste kaitset käsitlevatele riigisisestele õigusaktidele, mis on ühtlustatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 98/71/EÜ. (2)Järgides oma teatist parema õigusloome kohta ja oma võetud kohustust vaadata liidu poliitika korrapäraselt läbi, viis komisjon läbi liidu disainilahenduste kaitse süsteemide ulatusliku hindamise, mis hõlmas põhjalikku majanduslikku ja õiguslikku hinnangut, mida toetasid mitmed uuringud. (3)Oma 11. novembri 2020. aasta järeldustes, mis käsitlesid intellektuaalomandi poliitikat ja tööstusdisainilahenduste süsteemi läbivaatamist liidus, kutsus nõukogu komisjoni üles esitama ettepanekuid määruse (EÜ) nr 6/2002 ja direktiivi 98/71/EÜ läbivaatamiseks. Selle läbivaatamise eesmärk peaks olema ajakohastada liidu tööstusdisainilahendustega seotud kaitsesüsteeme ning muuta disainilahenduste kaitse üksikautorite ja ettevõtjate, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) jaoks atraktiivsemaks. (4)Kogemused, mis on saadud ühenduse disainilahenduste süsteemi kehtestamisest saadik, on näidanud, et liidu ja kolmandate riikide autorid ja ettevõtjad on selle süsteemi omaks võtnud ja sellest on saanud edukas ja elujõuline täiendus või alternatiiv disainilahenduste kaitsele liikmesriikide tasandil. (5)Nende autorite ja ettevõtjate jaoks, kes ei soovi oma disainilahenduse kaitset liidu tasandil või kellel ei ole võimalik saada üleliidulist kaitset, kuid kellel puuduvad tõkked kaitse saamiseks liikmesriigi tasandil, on riigisisesed disainilahenduste kaitse süsteemid endiselt olulised. See, kas taotleda disainilahendusele õiguskaitset riigisiseselt ühes või mitmes liikmesriigis või ainult ELi disainilahendusena või mõlemal tasandil, tuleks jätta disainilahenduse kaitset sooviva isiku enda otsustada. (6)Ehkki komisjoni hinnang liidu disainilahenduste kaitsele kinnitas, et see on endiselt suurelt jaolt otstarbekohane, teatas komisjon oma 25. novembri 2020. aasta teatises „Innovatsioonipotentsiaali rakendamine – intellektuaalomandi tegevuskava ELi majanduse taastamise ja vastupidavuse suurendamise toetamiseks“, et ELi kaubamärgialaste õigusaktide eduka reformi järel asub ta muu hulgas läbi vaatama liidu õigusakte, mis käsitlevad disainilahenduste kaitset, et parandada liidus disainilahenduste kaitse kättesaadavust ja taskukohasust. (7)Paralleelselt ELi disainilahenduste süsteemi täiustamise ja muutmisega tuleks täiendavalt ühtlustada ka disainilahendusi käsitlevaid riigisiseseid õigusnorme ja tavasid ning viia need ELi disainilahenduste süsteemiga vastavusse piisavas ulatuses, et luua võimaluste piires kõikjal liidus võrdsed tingimused disainilahenduste registreerimiseks ja õiguskaitseks. Seda peaksid täiendama Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO, edaspidi „amet“), liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse keskametite ja Beneluxi intellektuaalomandi büroo täiendavad püüded soodustada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artiklis 152 sätestatud koostööraamistiku raames omavahelist lähenemist disainilahenduste valdkonna tavade ja töövahendite alal. (8)Määruse (EÜ) nr 6/2002 terminoloogiat on vaja ajakohastada, et see oleks kooskõlas Lissaboni lepinguga. Sellepärast tuleks mõiste „ühenduse disainilahendus“ asendada mõistega „Euroopa Liidu disainilahendus“ („ELi disainilahendus“). Lisaks tuleb terminoloogia viia kooskõlla määruse (EL) 2017/1001 terminoloogiaga. See tähendab eelkõige nimetuse „Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)“ asendamist nimetusega „Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet“.

(9)Alates ühenduse disainilahenduste süsteemi loomisest on infotehnoloogia esiletõusuga kaasnenud selliste uute disainilahenduste tulek, mis ei ole inkorporeeritud füüsilistesse toodetesse. See nõuab disainilahenduste kaitse alla kuuluvate toodete määratluse laiendamist nii, et see hõlmaks selgelt ka tooteid, mis on kujutatud graafiliselt, inkorporeeritud füüsilisse objekti või ilmnevad esemete, eelkõige sisekeskkonna kujundamiseks mõeldud esemete ruumilisest paigutusest. Selles kontekstis tuleks ühtlasi tunnistada, et oma osa disainilahenduste visuaalses välimuses võib olla ka elementide liikumisel, üleminekul või animeeritusel, eelkõige disainilahenduste puhul, mis ei ole inkorporeeritud füüsilisse objekti. (10)Õiguskindluse tagamiseks on asjakohane selgitada, et kaitse antakse õiguste omanikule terve toote või selle osa selliste disainitunnuste kohta, mis on ELi disainilahenduse registreerimise taotluses nähtavalt esitatud ja üldsusele kättesaadavaks tehtud kas nende avaldamise teel või võimaldades tutvuda vastava toimikuga. Kuigi üldjuhul ei pea konkreetse toote disainilahenduse tunnused olema disainilahenduse kaitse saamiseks ühelgi konkreetsel ajal ega üheski konkreetses kasutusolukorras nähtavad, tuleks kehtestada erand mitmeosalise toote selliste koostisosade disainilahenduse kaitsele, mis peavad jääma toote tavapärasel kasutamisel nähtavaks. (11)3D-printimise tehnoloogia kasutamine eri tööstusvaldkondades kasvab ning selle tulemusena on disainilahenduse õiguste omanikel raske tulemuslikult takistada oma kaitstud disainilahenduste ebaseaduslikku kopeerimist. Seepärast on asjakohane ette näha, et igasuguse sellise andmekandja või tarkvara loomine, allalaadimine, kopeerimine või kättesaadavaks tegemine, millele disainilahendus on salvestatud, selleks et reprodutseerida toode, mis rikub disainilahenduse õigusi, kujutab endast disainilahenduse kasutust, milleks on vaja õiguste omaniku luba. (12)Selleks et tagada disainilahenduse õiguskaitse ja tulemuslikult võidelda võltsimise vastu ning kooskõlas rahvusvaheliste kohustustega, mis liit on võtnud Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) raames, eelkõige üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) transiidivabadust käsitleva V artikli kohaselt ja geneeriliste ravimite osas TRIPS-lepingut ja rahvatervist käsitleva deklaratsiooni kohaselt, peaks ELi disainilahenduse omanikul olema õigus takistada kolmandaid isikuid äritegevuse käigus kaupu liitu toomast, ilma et neid siin vabasse ringlusse lastaks, juhul kui need kaubad tulevad kolmandatest riikidest ja sisaldavad ilma loata disainilahendust, mis on identne või sisuliselt identne registreeritud ELi disainilahendusega, või juhul kui neil kaupadel kasutatakse disainilahendust, mis on identne või sisuliselt identne registreeritud ELi disainilahendusega. (13)Selleks peaks registreeritud ELi disainilahenduste omanikel olema lubatud takistada õigusi rikkuvate toodete sissetoomist ja nende suunamist igasugustele tolliprotseduuridele ka siis, kui sellised tooted ei ole ette nähtud liidu turule laskmiseks. Tollikontrolli käigus peaksid tolliasutused kasutama volitusi ja menetlusi, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 608/2013, seda ka õiguse omaja taotlusel. Eelkõige peaksid tolliasutused tegema vastavaid kontrolle riskianalüüsi kriteeriumide alusel. (14)Disainilahenduste tõhusa õiguskaitse tagamise vajadus on vaja ühitada vajadusega vältida takistusi seaduslike toodetega kauplemisel. Seetõttu peaks registreeritud ELi disainilahenduse omaniku õigus lõppema, kui menetluses, mis toimub Euroopa Liidu disainilahenduste kohtus (edaspidi „ELi disainilahenduste kohus“), mis on pädev tegema sisulist otsust selle kohta, kas ELi disainilahendust on rikutud, suudab deklarant või toodete valdaja tõendada, et registreeritud ELi disainilahenduse omanikul ei ole õigust keelata lõppsihtriigis toodete turule laskmist. (15)Registreeritud ELi disainilahendusest tulenevate ainuõiguste suhtes tuleks kohaldada asjakohaseid piiranguid. Lisaks eraviisilisele ja mittekaubanduslikule kasutusele ning eksperimentaalsel otstarbel tehtavatele toimingutele peaks lubatud kasutuse alla kuuluma ka reprodutseerimine tsiteerimise või õpetamise tarbeks, viited võrdleva reklaami kontekstis ning kasutamine kommenteerimiseks, kriitikaks või paroodiaks, tingimusel et need toimingud on vastavuses hea kaubandustavaga ega kahjusta põhjendamatult disainilahenduse tavapärast kasutamist. Registreeritud ELi disainilahenduse kasutamist kolmandate isikute poolt kunstilise eneseväljenduse tarbeks tuleks lugeda mõistlikuks kasutuseks, kui see on samal ajal kooskõlas ausa tööstus- ja kaubandustavaga. Lisaks tuleks ELi disainilahendusi käsitlevaid õigusnorme kohaldada viisil, mis tagab põhiõiguste ja -vabaduste, eelkõige sõnavabaduse täieliku austamise. (16)Direktiiv (EL) [xxx] ühtlustab liikmesriikide õigusnormid, mis käsitlevad kaitstud disainilahenduste kasutamist mitmeosaliste toodete remontimisel, et taastada toodete algne välimus, juhul kui disainilahendust on kasutatud tootel või see sisaldub tootes, mis moodustab ühe koostisosa sellises mitmeosalises tootes, mille välimusest kaitstud disainilahendus sõltub. Seega tuleks praegune määruses (EÜ) nr 6/2002 sisalduv üleminekuperioodi remondiklausel muuta alaliseks sätteks. Kuna selle sätte soovitud toime on muuta registreeritud ja registreerimata ühenduse disainilahenduste õiguskaitse teostamatuks, juhul kui mitmeosalise toote koostisosa disainilahendust kasutatakse mitmeosalise toote remontimisel, et taastada selle algne välimus, tuleks remondiklausel lisada määruse (EÜ) nr 6/2002 alusel liidu disainilahenduse õiguse rikkumise korral kasutada olevate kaitsemeetmete hulka. Et tagada kooskõla direktiivi (EL) [XXX] lisatud remondiklausliga ja et disainilahenduse kaitse ulatust piirataks üksnes selleks, et vältida olukorda, kus disainilahenduse õiguste omajale antakse tegelikkuses tootemonopol, on vaja, et määruses (EÜ) nr 6/2002 sätestatud remondiklausli kohaldamine piirduks sõnaselgelt sellise mitmeosalise toote koostisosadega, mille välimusest kaitstud disainilahendus sõltub. Lisaks tuleks selleks, et tarbijaid mitte eksitada, vaid et nad saaksid teha teadliku valiku konkureerivate toodete vahel, mida saab remontimisel kasutada, õigusaktides samuti selgelt sätestada, et remondiklauslile ei saa tugineda koostisosa tootja või müüja, kes ei ole tarbijaid nõuetekohaselt teavitanud mitmeosalise toote remontimisel kasutatava toote päritolust. (17)Et hõlbustada disainilahendusega kaitstud toodete turustamist, eelkõige VKEde ja üksikautorite jaoks, ning suurendada teadlikkust nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil kehtivast disainilahenduste registreerimise korrast, peaks disainilahenduse õiguste omajatel ja nende nõusolekul ka teistel isikutel olema võimalik kasutada üldtunnustatud märget, mis koosneb sümbolist (D). (18)Arvestades, et liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse keskametitele ja Beneluxi intellektuaalomandi büroole esitatud ELi disainilahenduste taotluste hulk ei ole suur, ning selleks, et viia ELi disainilahenduste taotluste süsteem kooskõlla määruses (EL) 2017/1001 sätestatud süsteemiga, peaks nüüdsest olema võimalik esitada ametile ainult ELi disainilahenduse taotlusi. (19)Nii tehnoloogia areng kui ka senise ELi disainilahenduste registreerimise süsteemi kohaldamisel saadud kogemused on näidanud, et teatavaid menetluse aspekte on vaja parandada. Seega tuleks võtta teatavaid meetmeid, et menetlusi vajadust mööda ajakohastada, lihtsustada ja kiirendada ning õiguskindlust ja prognoositavust suurendada. (20)Selleks on äärmiselt tähtis pakkuda asjakohaseid vahendeid, mis võimaldavad kõiki disainilahendusi selgelt ja täpselt edasi anda ja mis on disainilahenduste visualiseerimise ja liidu tootmisharu vajaduste osas kohandatavad tehnoloogia arenguga. Tagamaks, et sama graafilist kujutist saab kasutada nii siis, kui disainilahendust taotletakse ühes või mitmes liikmesriigis, kui ka siis, kui taotletakse registreeritud ELi disainilahendust, peaksid amet, liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse keskametid ja Beneluxi intellektuaalomandi büroo olema kohustatud tegema üksteisega koostööd, et kehtestada ühised standardid vorminõuete jaoks, millele selline kujutis peab vastama. (21)Suurema tõhususe huvides on samuti asjakohane lihtsustada registreeritud ELi disainilahenduste kohta koondtaotluste esitamist, nii et taotlejatel oleks võimalik kombineerida disainilahendusi ühte taotlusse, ilma et nende suhtes kehtiks tingimus, et tooted, milles disainilahendused on ette nähtud sisalduma või millel kasutamiseks need on ette nähtud, peavad kõik kuuluma Locarno klassifikatsiooni samasse klassi. Siiski tuleks ette näha ülempiir, et vältida koondtaotluste võimalikku kuritarvitamist. (22)Tõhususe huvides ja menetluste lihtsustamiseks peaksid teavitus- ja sidevahendid olema üksnes elektroonilised. (23)Et muuta juurdepääs registreeritud ELi disainilahenduste kaitsele taskukohasemaks ja läbipaistvamaks, eelkõige VKEde ja üksikautorite jaoks, kes tavaliselt esitavad vähem disainilahendusi kui suuremad ettevõtjad, on asjakohane kohandada registreeritud ELi disainilahenduste taotlemise tasude struktuuri ja suurust. (24)Arvestades, et ametile makstavate lõivude suurus on ELi disainilahenduste kaitse süsteemi toimimise jaoks otsustava tähtsusega ja et see on oma laadilt riiklikke disainilahenduste kaitse süsteeme täiendav, ning selleks et viia seadusandlik lähenemisviis vastavusse määrusega (EL) 2017/1001, on asjakohane määrata nende lõivude suurus kindlaks otse määruse (EÜ) nr 6/2002 lisas. Lõivude suurus tuleks kehtestada tasemel, millega oleks tagatud nii see, et nendest saadav tulu oleks põhimõtteliselt piisav ameti eelarve tasakaalus hoidmiseks, kui ka see, et ELi disainilahenduste süsteem ja liikmesriikide disainilahenduste süsteemid eksisteeriksid üheskoos ja täiendaksid üksteist, võttes samuti arvesse ELi disainilahenduste turu suurust ning VKEde vajadusi. (25)Määrusega (EÜ) nr 6/2002 on komisjonile antud volitus võtta vastu kõnealuse määruse rakenduseeskirju. Seoses Euroopa Liidu toimimise lepingu jõustumisega tuleb määruse (EÜ) nr 6/2002 kohaselt komisjonile antud volitused viia vastavusse selle lepingu artiklitega 290 ja 291. (26)Et amet saaks ELi disainilahenduse taotlusi läbipaistva, põhjaliku, õiglase ja erapooletu korra kohaselt tulemuslikult, tõhusalt ja kiirelt läbi vaadata ja registreerida, tuleks ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt anda komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles täpsustatakse taotluse muutmise korra üksikasju. (27)Et registreeritud ELi disainilahendust saaks läbipaistva, põhjaliku, õiglase ja erapooletu korra kohaselt tulemuslikult ja tõhusalt kehtetuks tunnistada, tuleks ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt anda komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles täpsustatakse registreeritud ELi disainilahenduse kehtetuks tunnistamise korda. (28)Et apellatsioonikojad saaksid ameti otsuseid läbipaistva, põhjaliku, õiglase ja erapooletu korra kohaselt tulemuslikult, tõhusalt ja täielikult läbi vaadata, tuleks ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt anda komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et täpsustada apellatsioonimenetluste üksikasju, kui ELi disainilahendustega seotud menetluste puhul on vaja teha erandeid määruse (EL) 2017/1001 artikli 73 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktide sätetest.

(29)Et tagada ELi disainilahenduste süsteemi sujuv, tulemuslik ja tõhus toimimine, tuleks ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt anda komisjonile volitus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles määratakse kindlaks suulise menetluse nõuded ja üksikasjalik tõendite kogumise kord, üksikasjalik teatamiskord, sidevahendid ja vormid, mida menetlusosalised peavad kasutama, tähtaegade arvutamise ja kestuse reeglid, otsuse tühistamise või ELi disainilahenduste registrisse tehtud kande kustutamise kord, üksikasjalik menetluse jätkamise kord ning ametiga suhtlemisel kehtivad esindamise reeglid. (30)Et tagada apellatsioonikodade tulemuslik ja tõhus töökorraldus, tuleks ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt anda komisjonile volitus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles määratakse kindlaks apellatsioonikodade töökorralduse üksikasjad, juhul kui ELi disainilahendustega seotud menetlused nõuavad erandi tegemist määruse (EL) 2017/1001 artikli 168 alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktidest. (31)On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid toimuksid 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtete kohaselt. Eelkõige selleks, et tagada võrdne osalemine delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. (32)Et tagada määruse (EÜ) nr 6/2002 ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et täpsustada taotluste, avalduste, tunnistuste, nõuete, eeskirjade, teadete ja muude dokumentide üksikasju vastavalt määrusega (EÜ) nr 6/2002 kehtestatud asjakohastele menetlusnormidele ning täpsustada asja läbivaatamise kulude ja tegelike menetluskulude maksimummäärad, Euroopa Liidu Disainilahenduste Bülletäänis ja ameti teatajas avaldamise üksikasjalik kord, ameti ning liikmesriikide asutuste vahelise teabevahetuse kord, kirjaliku menetluse puhul tõendavate dokumentide tõlkimise üksikasjalik kord ning selliste otsuste täpsed liigid, mida teeb kehtetuks tunnistamise osakondades üksainus liige. Neid volitusi tuleks teostada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 kohaselt. (33)Kuna autoriõiguse normid on liidus suuresti ühtlustatud, on asjakohane kohandada määruses (EÜ) nr 6/2002 ja autoriõiguse normides sätestatud kaitse kumuleerimise põhimõtet, võimaldades kaitsta ELi disainilahenduste õigustega kaitstud disainilahendusi autoriõigusega kaitstud teostena, tingimusel et liidu autoriõiguse nõuded on täidetud. (34)Määrust (EÜ) nr 6/2002 tuleks seetõttu vastavalt muuta ja määrus (EÜ) nr 2246/2002 tuleks kehtetuks tunnistada. (35)Kuna käesoleva määruse eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid paremini saavutada liidu tasandil, sest ELi disainilahenduste süsteem on oma laadilt autonoomne ja riiklikest süsteemidest sõltumatu, siis võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kaugemale, kui on vaja nimetatud eesmärkide saavutamiseks. (36)Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 artikli 42 lõikele 1 konsulteeriti Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse …. ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määrust (EÜ) nr 6/2002 muudetakse järgmiselt. (1)Pealkiri asendatakse järgmisega: „Nõukogu määrus (EÜ) nr 6/2002, 12. detsember 2001, Euroopa liidu disainilahenduste kohta“. (2)Artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. Käesolevas määruses sätestatud tingimustele vastavat disainilahendust nimetatakse edaspidi Euroopa Liidu disainilahenduseks ehk ELi disainilahenduseks.“ (3)Kõigis artiklites asendatakse sõnad „ühenduse disainilahendus“ sõnadega „ELi disainilahendus“ vajalike grammatiliste muudatustega. (4)Kogu määruses asendatakse mõiste „ühenduse disainilahenduste kohus“ mõistega „ELi disainilahenduste kohus“ vajalike grammatiliste muudatustega. (5)Artikli 1 lõikes 3, artikli 7 lõikes 1, artikli 11 lõikes 1, artikli 22 lõikes 1, artikli 27 lõikes 1, artikli 96 lõikes 1, artikli 98 lõikes 1, artikli 98 lõikes 5, artikli 106a lõikes 1, artikli 106a lõikes 2, artikli 106d lõikes 1, artikli 106d lõikes 2 ja artikli 110a lõikes 1 asendatakse sõna „ühendus“ sõnaga „liit“ vajalike grammatiliste muudatustega. (6)Artikkel 2 asendatakse järgmisega: „Artikkel 2

Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/1001* asutatud Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (edaspidi „amet“) täidab ülesandeid, mis on talle pandud käesoleva määrusega. * Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2017. aasta määrus (EL) nr 2017/1001 Euroopa Liidu kaubamärgi kohta (ELT L 154, 16.6.2017, lk 1).“ (7)Lisatakse järgmine artikkel: „Artikkel 2a Õigusvõime Käesoleva määruse rakendamisel käsitatakse ettevõtjaid ja äriühinguid ja muid õigussubjekte juriidiliste isikutena, kui nende suhtes kohaldatava õiguse kohaselt on neil võime enda nimel omada igat liiki õigusi ja kohustusi, sõlmida lepinguid või teha muid õigustoiminguid ning olla kohtuasjas hagejaks ja kostjaks.“ (8)Artikkel 3 asendatakse järgmisega: „Artikkel 3 Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: (1)„disainilahendus“ – toote kui terviku või selle osa välimus, mis tuleneb eelkõige toote enese ja/või selle kaunistuste omadustest, eelkõige joontest, piirjoontest, värvustest, kujust, tekstuurist, materjalidest, kaasa arvatud nende tunnuste liikumistest, üleminekutest või muul viisil animeeritusest; (2)„toode“ – mis tahes tööstuslik või käsitöötoode (välja arvatud arvutiprogrammid), olenemata sellest, kas see sisaldub füüsilises esemes või teostub digitaalsel kujul, sealhulgas: (a)pakend, komplektid, kujundus, esemete, eelkõige sisekeskkonna moodustavate esemete ruumiline paigutus ja osad, mis on ette nähtud mitmeosaliseks tooteks kokkupanekuks; (b)graafilised teosed või sümbolid, logod, pinnamustrid, tüpograafilised kirjatüübid ja graafilised kasutajaliidesed; (3)„mitmeosaline toode“ – mitmest osast koosnev toode, mida on võimalik osade asendamiseks lahti võtta ja uuesti kokku panna.“ (9)Artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. Disainilahendust kaitstakse ELi disainilahendusena, juhul kui see on uudne ja eristatav.“ (10)Artikli 7 lõike 2 sissejuhatav fraas asendatakse järgmisega:

„2. Avalikustamist ei võeta artiklite 5 ja 6 kohaldamisel arvesse, kui avalikustatud disainilahendus, mis on identne disainilahendusega, mille kaitset registreeritud ELi disainilahendusena taotletakse, või ei erine oma üldmuljelt sellest, on avalikkusele kättesaadavaks tehtud:“. (11)Artikkel 12 asendatakse järgmisega: „Artikkel 12 Registreeritud ELi disainilahenduse kaitse algus ja tähtaeg 1. 1. jao nõuetele vastavat disainilahendust saab registreeritud ELi disainilahendusena kaitsta alates sellest, kui amet selle registreerib. 2. Registreeritud ELi disainilahendus registreeritakse viieks aastaks, mida arvestatakse registreerimistaotluse esitamise kuupäevast. Õiguste omaja võib kaitse tähtaega pikendada veel üheks või mitmeks viieaastaseks ajavahemikuks, kokku kuni 25 aastaks alates registreerimistaotluse esitamise kuupäevast.“ (12)Artikkel 13 jäetakse välja. (13)Artiklid 15 ja 16 asendatakse järgmisega: „Artikkel 15 Nõuded seoses õigusega ELi disainilahendusele 1. Kui registreerimata ELi disainilahenduse avalikustab või nõuab endale isik, kellel ei ole artikli 14 alusel sellele õigust, või kui selline isik on taotlenud või oma nimele registreerinud registreeritud ELi disainilahenduse, võib isik, kellel on sellele õigus, selle sätte alusel nõuda asjaomase liikmesriigi pädevas kohtus või ametiasutuses enda tunnustamist selle ELi disainilahenduse seadusliku omanikuna, ilma et see piiraks muude tema käsutuses olevate õiguskaitsevahendite kasutamist. 2. Kui isikul on õigus ELi disainilahendusele ühiselt koos teiste isikutega, võib see isik lõike 1 kohaselt nõuda enda tunnustamist ühisomanikuna. 3. Lõigete 1 ja 2 kohaste menetluste kasutamise õigus aegub kolm aastat pärast registreeritud ELi disainilahenduse avaldamist või registreerimata ELi disainilahenduse avalikustamist. Seda sätet ei kohaldata, kui isik, kellel puudub õigus ELi disainilahendusele, on disainilahenduse taotlemisel, avalikustamisel või oma nimele registreerimisel tegutsenud pahauskselt. 4. Isik, kellel on artikli 14 kohaselt õigus ELi disainilahendusele, võib käesoleva artikli lõike 1 alusel esitada ametile omanikuvahetuse taotluse koos asjaomase liikmesriigi pädeva kohtu või asutuse lõpliku otsusega. 5. Registreeritud ELi disainilahenduse puhul kantakse artiklis 72 osutatud ELi disainilahenduste registrisse (edaspidi „register“) järgmised andmed: (a)märge selle kohta, et lõike 1 kohane kohtumenetlus on algatatud asjaomase liikmesriigi pädevas kohtus või asutuses; (b)asjaomase liikmesriigi pädeva kohtu või asutuse lõpliku otsuse või muul viisil menetluse lõpetamise kuupäev ja üksikasjad; (c)igasugune muudatus registreeritud ELi disainilahenduse omandiõiguses, mis tuleneb asjaomase liikmesriigi pädeva kohtu või asutuse lõplikust otsusest. Artikkel 16 Õigust registreeritud ELi disainilahendusele käsitleva kohtuotsuse toime

1. Kui artikli 15 lõike 1 kohase kohtumenetluse tulemusena läheb registreeritud ELi disainilahenduse omandiõigus täielikult üle teisele isikule, muutuvad litsentsid ja muud õigused kehtetuks registreeritud ELi disainilahenduse uue omaniku registrisse kandmisega. 2. Kui registreeritud ELi disainilahenduse omanik või litsentsiaat on enne artikli 15 lõike 1 kohase kohtumenetluse algatamise registreerimist disainilahendust liidus kasutanud või teinud selleks tegelikke ja olulisi ettevalmistusi, võib ta kasutamist jätkata, juhul kui ta 3 kuu jooksul uue omaniku registrisse kandmisest arvates taotleb uuelt omanikult, kelle nimi on registrisse kantud, lihtlitsentsi. Litsents antakse mõistlikuks ajaks ja mõistlikel tingimustel. 3. Lõiget 2 ei kohaldata, kui registreeritud ELi disainilahendust kasutama hakates või selleks ettevalmistusi tegema asudes tegutses kõnealuse ELi disainilahenduse omanik või litsentsiaat pahauskselt.“ (14)Artiklisse 18 lisatakse järgmine lause: „Selle õiguse hulka kuulub õigus kanda registrisse autori või meeskonna nime muudatus.“ (15)4. jao pealkirja järele lisatakse artikkel 18a järgmises sõnastuses: „Artikkel 18a Kaitse objekt Kaitstud on registreeritud ELi disainilahenduse need välisomadused, mis on registreerimistaotluses nähtavalt esitatud.“ (16)Artiklid 19–21 asendatakse järgmisega: „Artikkel 19 ELi disainilahendusest tulenevad õigused 1. Registreeritud ELi disainilahendus annab selle omanikule ainuõiguse kasutada seda disainilahendust ning takistada kolmandat isikut seda ilma omaniku nõusolekuta kasutamast. 2. Lõike 1 alusel võib eelkõige keelata järgmised toimingud: (a)sellise toote valmistamine, pakkumine, turule laskmine või kasutamine, milles disainilahendus sisaldub või millel disainilahendust kasutatakse; (b)punktis a osutatud toote importimine või eksportimine; (c)punktis a osutatud toote ladustamine punktides a ja b osutatud eesmärkidel; (d)sellise andmekandja või tarkvara loomine, allalaadimine, kopeerimine ja teistega jagamine või teistele levitamine, millele disainilahendus on salvestatud, et võimaldada valmistada punktis a osutatud toodet. 3. Erandina artikli 10 lõikest 1 on registreeritud ELi disainilahenduse omanikul õigus takistada kolmandaid isikuid toomast kaubandustegevuse käigus kolmandatest riikidest liitu tooteid, mida ei lasta liidus vabasse ringlusse, kui disainilahendus sisaldub nendes toodetes või seda kasutatakse nendel toodetel identsena või kui disainilahendust ei ole võimalik olulistes aspektides sellistest toodetest eristada ja luba ei ole antud. Esimeses lõigus osutatud õigus lõpeb, kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 608/2013* kohaselt algatatud menetluses, mille eesmärk on teha kindlaks, kas ELi disainilahenduse õigust on rikutud, esitab toodete deklarant või valdaja tõendeid selle kohta, et registreeritud ELi disainilahenduse omanikul ei ole õigust keelata lõppsihtkohariigis nende toodete turule laskmist.

4. Registreerimata ELi disainilahenduse omanikul on õigus takistada lõigetes 1 ja 2 osutatud toiminguid üksnes juhul, kui vaidlustatud kasutus tuleneb disainilahenduse kopeerimisest. Eespool nimetatud vaidlusalust kasutust ei loeta registreerimata ELi disainilahenduse kopeerimisest tulenevaks, kui selle on sõltumatult loonud autor, kelle puhul on alust arvata, et ta ei ole omaniku poolt avalikuks tehtud disainilahendusega tuttav. 5. Lõiget 4 kohaldatakse ka selliste registreeritud ELi disainilahenduste suhtes, mille avaldamine on edasi lükatud, seni kuni asjaomaseid registrikandeid ega toimikut ei ole artikli 50 lõike 4 kohaselt avalikkusele kättesaadavaks tehtud. Artikkel 20 ELi disainilahendusest tulenevate õiguste piirangud 1. ELi disainilahendusest tulenevaid õigusi ei kohaldata järgmise suhtes: (a)toimingud, mis on tehtud eraviisiliselt ja mitte ärilisel eesmärgil; (b)toimingud, mis on tehtud katse-eesmärkidel; (c)reprodutseerimine tsiteerimiseks või õpetamiseks; (d)toimingud, mille eesmärk on tuvastada toode kui disainilahenduse õiguste omaniku toode või viidata tootele kui nende õiguste omaniku tootele; (e)toimingud, mis on tehtud kommenteerimise, kriitika või paroodia eesmärgil; (f)seadmed ja varustus kolmandas riigis registreeritud laevadel ja õhusõidukitel, mis sisenevad ajutiselt liidu territooriumile; (g)punktis f osutatud laevade ja õhusõidukite remondiks ette nähtud varuosade ja tarvikute import liitu; (h)punktis f osutatud laevade ja õhusõidukite remonditööd. 2. Lõike 1 punkte c, d ja e kohaldatakse üksnes juhul, kui toimingud on kooskõlas õiglaste kaubandustavadega ega piira disainilahenduse tavapärast kasutamist põhjendamatult, ning punkti c puhul, kui mainitakse selle toote päritolu, milles disainilahendus sisaldub või millel seda kasutatakse. Artikkel 20a Remondiklausel 1. Kaitset ei anta ELi disainilahendusele, mis moodustab koostisosa mitmeosalises tootes, mille välimusest sõltub koostisosa disainilahendus, ja mida kasutatakse artikli 19 lõike 1 tähenduses üksnes selle mitmeosalise toote remontimisel, et taastada selle algne välimus. 2. Mitmeosalise toote koostisosa tootja või müüja ei saa tugineda lõikele 1, kui ta ei ole tootele kantud selge ja nähtava märkega või muul sobival viisil tarbijat teavitanud mitmeosalise toote remontimisel kasutatava toote päritolust, et tarbija saaks teha teadliku valiku konkureerivate toodete vahel, mida saab remontimisel kasutada. Artikkel 21

Õiguste lõppemine ELi disainilahendusest tulenevad õigused ei laiene toimingutele, mis on seotud tootega, milles ELi disainilahendusest tuleneva kaitse alune disainilahendus sisaldub või millel seda kasutatakse, juhul kui ELi disainilahenduse omanik on toote Euroopa Majanduspiirkonnas turule lasknud või kui seda on tehtud tema nõusolekul.“ * Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 608/2013, mis käsitleb intellektuaalomandi õiguskaitse tagamist tollis ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1383/2003 (ELT L 181, 29.6.2013, lk 15). (17)Artikli 24 lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. ELi disainilahenduse võib kehtetuks tunnistada ka pärast seda, kui ELi disainilahendus on aegunud või sellest on loobutud, juhul kui taotleja ilmutab õigustatud huvi sisulise otsuse saamise vastu.“ (18)Artikkel 25 asendatakse järgmisega: „Artikkel 25 Kehtetuse alused 1. ELi disainilahenduse võib kehtetuks tunnistada üksnes järgmistel juhtudel: (a)ELi disainilahendus ei vasta artikli 3 punktis 1 esitatud määratlusele; (b)ELi disainilahendus ei vasta artiklite 4–9 tingimustele; (c)pädeva kohtu või asutuse otsuse kohaselt puudub õiguste omanikul artikli 14 kohane õigus ELi disainilahendusele; (d)ELi disainilahendus on vastuolus varasema disainilahendusega, mis on avalikkusele kättesaadavaks tehtud ja kaitse saanud alates kuupäevast, mis eelneb taotluse esitamise kuupäevale, või kui nõutakse prioriteeti, siis ELi disainilahenduse prioriteedikuupäevale: i) tulenevalt registreeritud ELi disainilahendusest või sellise disainilahenduse taotlusest, tingimusel, et disainilahendus registreeritakse, ii) tulenevalt liikmesriigi registreeritud disainilahenduse õigusest või sellise õiguse taotlusest, tingimusel, et disainilahendus registreeritakse, või iii) tulenevalt disainilahenduse õigusest, mis on registreeritud 1999. aasta tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Haagi kokkuleppe Genfi redaktsiooni (edaspidi „Genfi redaktsioon“) alusel ja mis kehtib liidus, või tulenevalt sellise õiguse taotlusest, tingimusel, et disainilahendus registreeritakse; (e)hilisemas disainilahenduses on kasutatud eristavat tähist ja liidu õigus või liikmesriigi õigus, mis seda tähist reguleerib, annab tähise õiguste omajale õiguse selline kasutus keelata; (f)disainilahenduses on loata kasutatud liikmesriigi autoriõiguse normidega kaitstud teost; (g)disainilahenduses on väärkasutatud tööstusomandi kaitse Pariisi konventsiooni (edaspidi „Pariisi konventsioon“) artiklis 6b loetletud elementi või nimetatud artiklis loetlemata märke, embleeme ja vapikilpe, mille suhtes liikmesriigil on eriline avalik huvi.

2. Lõike 1 punktides a ja b sätestatud kehtetuse alustele võivad tugineda järgmised isikud: (a)iga füüsiline või juriidiline isik; (b)iga rühm või organ, mis on moodustatud selleks, et esindada valmistajate, tootjate, teenuseosutajate, kauplejate või tarbijate huve, kui see rühm või organ võib tema suhtes kohaldatava õiguse alusel olla enda nimel kohtuasjades hagejaks ja kostjaks; 3. Lõike 1 punktis c sätestatud kehtetuse alusele võib tugineda üksnes isik, kellel artikli 14 kohaselt on õigus ELi disainiahendusele. 4. Lõike 1 punktides d, e ja f sätestatud kehtetuse alustele võivad tugineda üksnes järgmised isikud: (a)varasema õiguse taotleja või omaja; (b)isikud, kellel on liidu õigusnormide või asjaomase liikmesriigi õiguse kohaselt õigus neid õigusi kasutada; (c)litsentsiaat, kellele kaubamärgi omanik või disainilahenduse õiguse omanik on loa andnud. 5. Lõike 1 punktis g sätestatud kehtetuse alusele võib tugineda üksnes isik või üksus, keda väärkasutus puudutab. 6. Erandina lõigetest 4 ja 5 võivad liikmesriigid sätestada, et lõike 1 punktides d ja g sätestatud alustele võib omal algatusel tugineda ka asjaomase liikmesriigi pädev asutus. 7. ELi disainilahendust ei või kehtetuks tunnistada, kui lõike 1 punktides d–g osutatud õiguste taotleja või omaja on enne kehtetuks tunnistamise taotluse või vastuhagi esitamist andnud ELi disainilahenduse registreerimiseks selge nõusoleku. 8. Kui lõike 1 punktides d–g osutatud õiguste taotleja või omaja on varem taotlenud ELi disainilahenduse kehtetuks tunnistamist või esitanud rikkumise suhtes algatatud menetluses vastuhagi, ei või ta esitada uut kehtetuks tunnistamise taotlust ega vastuhagi mõne muu kõnealustes punktides osutatud õiguse põhjal, millele ta oleks võinud tugineda ka esmase taotluse või vastuhagi puhul.“ (19)Artikli 26 lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. Loetakse, et kehtetuks tunnistatud ELi disainilahendusel on käesoleva määruse kohane toime algusest peale puudunud.“ (20)Artikli 26 järele lisatakse järgmine pealkiri: „6. jagu Registreerimisteade“ (21)6. jao pealkirja järele lisatakse artikkel 26a järgmises sõnastuses: „Artikkel 26a Registreerimissümbol

Registreeritud ELi disainilahenduse omanik võib teavitada üldsust sellest, et disainilahendus on registreeritud, märkides tootele, milles disainilahendus sisaldub või millel seda kasutatakse, ringi sisse paigutatud D-tähe. Sellisele disainilahenduse teadaandele võib lisada disainilahenduse registreerimisnumbri või hüperlingi disainilahenduse registrikandele.“ (22)Artikkel 28 asendatakse järgmisega: „Artikkel 28 Registreeritud ELi disainilahenduse üleandmine 1. Registreeritud ELi disainilahenduse üleandmine toimub kirjalikult ja lepingupooled kirjutavad sellele alla, välja arvatud juhul, kui see tuleneb kohtuotsusest. Registreeritud ELi disainilahenduse üleandmine, mis ei vasta esimeses lõigus sätestatud nõuetele, on kehtetu. 2. Ühe poole taotluse korral märgitakse registreeritud ELi disainilahenduse üleandmine registrisse ja avaldatakse. 3. Üleandmise registrisse kandmise taotlus peab sisaldama teavet registreeritud ELi disainilahenduse, uue omaniku ja vajaduse korral uue omaniku esindaja kohta. Samuti peab see sisaldama dokumente, mis nõuetekohaselt tõendavad üleandmist vastavalt lõikele 1. 4. Kui lõikes 1 sätestatud tingimused või artiklis 28a osutatud rakendusaktides sätestatud tingimused, mida kohaldatakse üleandmise registreerimise suhtes, ei ole täidetud, annab amet taotlejale puudustest teada. Kui ameti määratud tähtaja jooksul puudusi ei kõrvaldata, lükkab amet üleandmise registreerimise taotluse tagasi. 5. Kahe või enama registreeritud ELi disainilahenduse üleandmise registreerimiseks võib esitada ühe taotluse, kui registreeritud omanik ja õigusjärglane on kõigil nendel registreeritud disainilahendustel samad. 6. Kuni üleandmist ei ole registrisse kantud, ei saa õigusjärglane registreeritud ELi disainilahenduse registreerimisest tulenevaid õigusi kasutada. 7. Kui ametiga suhtlemisel on tarvis kinni pidada tähtaegadest, võib õigusjärglane esitada vastavad avaldused ametile pärast seda, kui üleandmise registreerimise taotlus on ametile laekunud. 8. Kõik dokumendid, millest tuleb registreeritud ELi disainilahenduse omanikule artikli 66 kohaselt teatada, adresseeritakse isikule, kes on omanikuna registrisse kantud.“ (23)Lisatakse artikkel 28a järgmises sõnastuses: „Artikkel 28a Üleandmisega seotud rakendusvolituste andmine Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks: (a)üksikasjad, mis peavad sisalduma artikli 28 lõikes 3 osutatud üleandmise registreerimise taotluses; (b)artikli 28 lõikes 3 osutatud dokumendid, mida nõutakse üleandmise tõendamiseks, võttes arvesse registreeritud omaniku ja õigusjärglase antud nõusolekut. Need rakendusaktid võetakse vastu artikli 109 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.“

(24)Artiklid 31–34 asendatakse järgmisega: „Artikkel 31 Maksejõuetusmenetlus 1. ELi disainilahendus võib olla ainult sellise maksejõuetusmenetluse objekt, mis on algatatud liikmesriigis, mille territooriumil asub võlgniku põhihuvide kese. 2. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ* artikli 13 punktis 1 määratletud kindlustusandjate ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013** artikli 4 lõikes 1 määratletud krediidiasutuste puhul on lõikes 1 osutatud põhihuvide kese see liikmesriik, kus kindlustus- või edasikindlustusandjale või krediidiasutusele on antud tegevusluba. 3. Kui ELi disainilahendus on ühisomandis, kohaldatakse lõiget 1 ühisomaniku osa suhtes. 4. Kui ELi disainilahendus on maksejõuetusmenetluse objekt, tehakse sellekohane kanne pädeva riikliku asutuse taotlusel registrisse ja avaldatakse. Artikkel 32 Litsentsimine 1. ELi disainilahendus võib terves liidus või selle osas olla litsentsi objektiks. Litsents võib olla ainulitsents või lihtlitsents. 2. ELi disainilahenduse omanik võib kasutada sellest ELi disainilahendusest tulenevaid õigusi litsentsiaadi vastu, kes rikub litsentsilepingu sätteid järgmise osas: (a)litsentsi kehtivusaeg; (b)see, millises vormis võib disainilahendust kasutada; (c)tootevalik, mille jaoks litsents on antud; (d)litsentsiaadi poolt litsentsi alusel valmistatud toodete kvaliteet. 3. Kui litsentsilepingus ei ole sätestatud teisiti, võib litsentsiaat algatada ELi disainilahenduse rikkumise menetluse üksnes disainilahenduse omaniku nõusolekul. Ainulitsentsi omanik võib sellise menetluse siiski algatada, kui ELi disainilahenduse omanik ei ole mõistliku aja jooksul pärast ametlikku teatamist ise õiguse rikkumise suhtes menetlust algatanud. 4. Litsentsiaadil on talle tekitatud kahju hüvitamiseks õigus astuda rikkumismenetlusse, mille on algatanud ELi disainilahenduse omanik. Artikkel 32a Litsentside ja muude õiguste registrisse kandmise kord 1. Artikli 28 lõikeid 2 ja 3, artikli 28a alusel vastu võetud norme ning artikli 28 lõiget 6 kohaldatakse mutatis mutandis artiklis 29 osutatud asjaõiguse või selle üleandmise registreerimise, artiklis 30 osutatud sundtäitmise, artiklis 31 osutatud maksejõuetusmenetluses oleku ning artiklis 32 osutatud litsentsi registreerimise või litsentsi üleandmise registreerimise suhtes. Artikli 28 lõikes 3 sätestatud tõendavate dokumentide nõuet siiski ei kohaldata, kui taotluse esitab ELi disainilahenduse omanik.

2. Lõikes 1 osutatud õiguste registreerimise taotlus, kui see on asjakohane, loetakse esitatuks alles siis, kui nõutav lõiv on tasutud. 3. Litsentsi registreerimise taotlus võib sisaldada taotlust litsentsi registrisse kandmiseks ühe või mitmena järgmistest: (a)ainulitsents; (b)all-litsents, juhul kui selle annab litsentsiaat, kelle litsents on registrisse kantud; (c)litsents, mis piirdub konkreetse tootevalikuga; (d)litsents, mis piirdub teatava osaga liidust; (e)ajutine litsents. Kui esitatakse taotlus litsentsi registrisse kandmiseks esimese lõigu punktis c, d või e nimetatud litsentsina, tuleb litsentsi registreerimise taotluses märkida konkreetne tootevalik, liidu osa või ajavahemik, mille jaoks litsents antakse. 4. Kui käesolevas määruses sätestatud litsentside ja muude õiguste registreerimise tingimused ei ole täidetud, annab amet taotlejale puudustest teada. Kui ameti määratud tähtaja jooksul puudusi ei kõrvaldata, lükkab amet registreerimistaotluse tagasi. Artikkel 33 Tagajärjed kolmandatele isikutele 1. ELi disainilahenduse puhul toovad artiklites 28, 29 ja 32 nimetatud õigustoimingud kõikides liikmesriikides kolmandatele isikutele tagajärgi alates registrisse kandmisest. Nimetatud õigustoimingul on enne registrisse kandmist siiski tagajärgi nendele kolmandatele isikutele, kes on omandanud registreeritud ELi disainilahendusega seotud õigused pärast toimingu kuupäeva, kuid olid õiguste omandamise kuupäeval toimingust teadlikud. 2. Lõiget 1 ei kohaldata isiku suhtes, kes omandab registreeritud ELi disainilahenduse või sellest tuleneva õiguse terve ettevõtja üleminekuga või muu üldõigusjärgluse alusel. 3. Artiklis 30 osutatud õigustoimingute mõju kolmandatele isikutele reguleerivad artikli 27 kohaselt kindlaksmääratud liikmesriigi õigusaktid. 4. Pankrotimenetluste ja muude sarnaste menetluste õiguslikke tagajärgi kolmandatele isikutele reguleerib selle liikmesriigi õigus, kus selline menetlus esimesena algatatakse kõnealuse valdkonna siseriiklikes õigusaktides või kohaldatavates konventsioonides määratletud tähenduses. Artikkel 33a Litsentse ja muid õigusi käsitleva registreeringu kustutamise või muutmise kord 1. Artikli 32a lõike 1 alusel tehtud registreering kustutatakse või seda muudetakse ühe asjaomase isiku taotluse põhjal. 2. Taotlus peab sisaldama asjaomase registreeritud ELi disainilahenduse registreerimisnumbrit, mitme disainilahenduse ühise registreerimise korral iga disainilahenduse numbrit ja selle õiguse üksikasju, mille registreeringu kustutamist või muutmist taotletakse. 3. Taotlusele tuleb lisada dokumendid, mis näitavad, et registreeritud õigust ei ole enam olemas või et litsentsiaat või muu õiguse omaja nõustub registreeringu kustutamise või muutmisega.

4. Kui registreeringu kustutamise või muutmise nõuded ei ole täidetud, annab amet taotlejale puudustest teada. Kui ameti määratud tähtaja jooksul puudusi ei kõrvaldata, lükkab amet registreeringu tühistamise või muutmise taotluse tagasi. Artikkel 34 Registreeritud ELi disainilahenduse taotlus omandiõiguse objektina Registreeritud ELi disainilahenduste taotluste suhtes kohaldatakse artikleid 27–33a. Kui mõne nimetatud sätte toime oleneb registrisse kandmisest, täidetakse see formaalsus registreeritud ELi disainilahenduse registrisse kandmisel. * Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (ELT L 335, 17.12.2009, lk 1). ** Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013, mis käsitleb krediidiasutuste suhtes kohaldatavaid usaldatavusnõudeid ja millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1). (25)Artikkel 35 asendatakse järgmisega: „Artikkel 35 Taotluste esitamine 1. Registreeritud ELi disainilahenduse taotlus esitatakse ametile. 2. Amet väljastab taotlejale viivitamata kättesaamistõendi, mis sisaldab vähemalt toimiku numbrit, disainilahenduse kujutist, kirjeldust või muud identifitseerimisvahendit, dokumentide liiki ja arvu ning nende vastuvõtmise kuupäeva. Koondtaotluse puhul täpsustatakse ameti väljastatavas tõendis esimene disainilahendus ja esitatud disainilahenduste arv.“ (26)Artiklit 36 muudetakse järgmiselt: (a)lõiked 1–4 asendatakse järgmisega: „1. Registreeritud ELi disainilahenduse taotlus peab sisaldama: (a)palvet disainilahendus registreerida; (b)taotleja identifitseerimisandmeid; (c)disainilahenduse kujutist, mida on võimalik reprodutseerida, mis võimaldab selgelt eristada kõiki kaitstava objekti üksikasju, millele kaitset taotletakse, ja mida on võimalik avaldada. 2. Taotlus peab lisaks sisaldama viidet toodetele, milles disainilahendus on mõeldud sisalduma või millel kasutamiseks see on ette nähtud. 3. Lisaks võib taotlus sisaldada:

(a)kirjeldust, mis selgitab kujutist; (b)palvet registreerimise avaldamine artikli 50 kohaselt edasi lükata; (c)teavet esindaja kohta, juhul kui taotleja on esindaja nimetanud; (d)nende toodete klassifikatsiooni, milles disainilahendus on mõeldud sisalduma või millel kasutamiseks see on ette nähtud, vastavalt tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise klassifikatsiooni Locarno kokkuleppe (edaspidi „Locarno klassifikatsioon“) klassile ja alamklassile disainilahenduse taotluse esitamise kuupäeval kehtivas redaktsioonis; (e)autori või autorite kollektiivi äramärkimist või taotleja vastutusel avaldust, et autor või autorite kollektiiv on äramärkimisõigusest loobunud. 4. Taotluse esitamisel tuleb tasuda taotluse esitamise lõiv. Kui esitatakse lõike 3 punkti b kohane edasilükkamistaotlus, tuleb lisaks tasuda ka avaldamise edasilükkamise lõiv.“; (b)lõige 5 asendatakse järgmisega: „5. Lisaks lõigetes 1–4 osutatud nõuetele peab registreeritud ELi disainilahenduse taotlus vastama käesolevas määruses ja selle alusel vastu võetud rakendusaktides sätestatud vorminõuetele. Niivõrd kui need nõuded on seotud lõike 1 punktis c osutatud disainilahenduse kujutise ja kujutamisvahenditega, määrab tegevdirektor kindlaks erinevate vaadete numeratsiooniviisi, juhul kui kujutis on esitatud staatiliste vaadetena, elektroonilise faili formaadi ja suuruse ning muud asjakohased tehnilised näitajad. Kui need nõuded näevad ette sellise sisu identifitseerimise, millele kaitset ei taotleta, kasutades teatavat liiki visuaalseid lahtiütlusi, või teatavat liiki kujutiste esitamise, võib tegevdirektor määrata kindlaks täiendavad visuaalsete lahtiütluste liigid ja konkreetsed vaadete liigid.“ (27)Lisatakse artikkel 36a järgmises sõnastuses: „Artikkel 36a Taotlusega seotud rakendusvolituste andmine Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks üksikasjad, mis peavad sisalduma registreeritud ELi disainilahenduse taotluses. Need rakendusaktid võetakse vastu artikli 109 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.“ (28)Artiklit 37 muudetakse järgmiselt: (a)lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega: „1. Ühte registreeritud ELi disainilahenduste koondtaotlusse võib koondada kuni 50 disainilahendust. Amet nummerdab kõik koondtaotluses sisalduvad disainilahendused tegevdirektori määratud süsteemi kohaselt. 2. Lisaks artikli 36 lõikes 4 osutatud lõivudele tuleb koondtaotluse puhul tasuda taotluse esitamise lõiv iga täiendava disainilahenduse eest, mis koondtaotluses sisaldub, ning juhul kui taotluses sisaldub palve avaldamine edasi lükata, siis ka avaldamise edasilükkamise lõiv iga sellise koondtaotluses sisalduva disainilahenduse kohta, mille edasilükkamist taotletakse.“; (b)lõige 3 asendatakse järgmisega: „3. Koondtaotlus peab vastama artikli 37a alusel vastu võetud rakendusaktides ettenähtud esitamistingimustele.“; (c) lõige 4 asendatakse järgmisega: „4. Iga disainilahendust, mis sisaldub koondtaotluses või sellisel taotlusel põhinevas registreeringus, võib käsitleda teistest disainilahendustest eraldi. Eelkõige võib teistest eraldi teostada selle õigusi, seda litsentsida, käsitada seda asjaõiguste, sundtäitmise või maksejõuetusmenetluse esemena, sellest loobuda, seda pikendada või üle anda, selle avaldamist edasi lükata või seda kehtetuks tunnistada.“

(29)Lisatakse artikkel 37a järgmises sõnastuses: „Artikkel 37a Koondtaotlustega seotud rakendusvolituste andmine Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks üksikasjad, mis peavad sisalduma koondtaotluses. Need rakendusaktid võetakse vastu artikli 109 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.“ (30)Artiklid 38 ja 39 asendatakse järgmisega: „Artikkel 38 Taotluse esitamise kuupäev Registreeritud ELi disainilahenduse taotluse esitamise kuupäev on kuupäev, mil taotleja esitab ametile dokumendid artikli 36 lõikes 1 sätestatud teabega, tingimusel et artikli 36 lõikes 4 ja artikli 37 lõikes 2 sätestatud taotluse esitamise lõivud tasutakse ühe kuu jooksul alates nende dokumentide esitamisest. Artikkel 39 Liidu taotluse ja riigisisese taotluse võrdsus Registreeritud ELi disainilahenduse taotlus, millele on määratud esitamiskuupäev, on liikmesriikides sama toimega kui tavapärane riigisisene taotlus, võttes vajadusel arvesse ka ELi disainilahenduse taotlusele lisatud prioriteedinõuet.“ (31)Artiklid 40, 41 ja 42 asendatakse järgmisega: „Artikkel 40 Klassifikatsioon ja tootenimetused 1. Tooted, milles ELi disainilahendus on mõeldud sisalduma või millel kasutamiseks see on ette nähtud, klassifitseeritakse vastavalt Locarno klassifikatsioonile selle redaktsioonis, mis kehtib disainilahenduse taotluse esitamise kuupäeval. 2. Tootenimetuses määratakse selgelt ja täpselt kindlaks toodete laad ning see peab võimaldama liigitada iga toodet ainult ühte Locarno klassifikatsiooni klassi ja alamklassi, kasutades võimaluse korral ameti poolt kättesaadavaks tehtud ühtlustatud tootenimetuste andmebaasi. Tootenimetus peab vastama disainilahenduse kujutisele. 3. Tooted rühmitatakse vastavalt Locarno klassifikatsiooni klassidele ning iga rühma ees on klassi number, millesse see toodete rühm kuulub, ja esitatakse selle klassifikatsiooni kohases klasside ja alamklasside järjestuses. 4. Kui taotleja kasutab tootenimetusi, mis ei sisaldu lõikes 2 osutatud andmebaasis või mis ei vasta disainilahenduse kujutisele, võib amet pakkuda välja tootenimetusi kõnealusest andmebaasist. Kui taotleja ameti määratud tähtaja jooksul ei vasta, võib amet jätkata taotluse läbivaatamist, lähtudes väljapakutud tootenimetustest. Artikkel 41 Prioriteediõigus

1. Isikul, kes on esitanud nõuetekohase taotluse disainilahenduse õiguste või kasuliku mudeli kohta ükskõik millises riigis, mis on tööstusomandi kaitse Pariisi konventsiooni või Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingu osaline, või tema õigusjärglasel on sama disainilahenduse või kasuliku mudeli kohta registreeritud ELi disainilahenduse taotluse esitamisel prioriteediõigus kuue kuu jooksul esmase taotluse esitamisest alates. 2. Prioriteediõiguse aluseks loetakse iga sellise taotluse esitamine, mis on selle riigi õiguse kohaselt, kus taotlus esitati, või kahe- või mitmepoolsete lepingute kohaselt piisav taotluse esitamise kuupäeva kindlaksmääramiseks. 3. Hilisemat taotlust, mis käsitleb sama disainilahendust kui varem esitatud esmane taotlus ning on esitatud samas riigis või käib sama riigi kohta, käsitatakse prioriteedi määramisel esmase taotlusena, juhul kui varasem taotlus on hilisema taotluse esitamise kuupäevaks tagasi võetud, sellest on loobutud või see on rahuldamata jäetud, ilma et seda oleks avalikkusele kättesaadavaks tehtud ja ilma et sellest oleks lähtunud mingisuguseid õigusi ning eeldusel, et see ei ole veel olnud prioriteedinõude aluseks. Varasemat taotlust ei või sellisel juhul pidada hiljem prioriteedinõude aluseks. 4. Kui esimene taotlus on esitatud riigis, mis ei ole Pariisi konventsiooni ega Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingu osaline, kohaldatakse lõikeid 1–3 üksnes sel määral, mil avaldatud uurimistulemustest selgub, et kõnealune riik annab ametile esitatud esmase taotluse alusel ja käesolevas määruses ettenähtud tingimustel samaväärse toimega prioriteediõiguse. Vajaduse korral palub tegevdirektor komisjonil kaaluda võimalust uurida, kas esimeses lauses osutatud riik tagab sellise vastastikuse kohtlemise. Kui komisjon teeb kindlaks, et riik tagab sellise vastastikuse kohtlemise, avaldab ta vastavasisulise teate Euroopa Liidu Teatajas. 5. Lõikes 4 osutatud prioriteediõigust hakatakse kohaldama alates päevast, mil Euroopa Liidu Teatajas avaldatakse teade selle kohta, et tagatud on vastastikune kohtlemine, juhul kui teates ei ole määratud varasemat kohaldamise alguskuupäeva. Prioriteediõigus kaotab kehtivuse kuupäeval, mil Euroopa Liidu Teatajas avaldatakse komisjoni teade selle kohta, et vastastikust kohtlemist enam ei võimaldata, juhul kui teates ei ole määratud varasemat kehtivuse lõppkuupäeva. 6. Lõigetes 4 ja 5 osutatud teated avaldatakse ka ameti teatajas. Artikkel 42 Prioriteedinõue 1. Registreeritud ELi disainilahenduse taotleja, kes soovib kasutada varasema taotluse prioriteeti, peab esitama prioriteedinõude kas koos taotlusega või kahe kuu jooksul taotluse esitamisest arvates. Selline prioriteedinõue peab sisaldama varasema taotluse kuupäeva ja riiki. Varasema taotluse toimiku number ja prioriteedinõuet tõendavad dokumendid esitatakse kolme kuu jooksul prioriteedinõude esitamise kuupäevast arvates. 2. Tegevdirektor võib ette näha, et dokumente, mille taotleja peab esitama prioriteedinõude tõendamiseks, võib olla vähem kui dokumente, mida nõutakse artikli 42a alusel vastu võetud rakendusaktides, tingimusel et nõutav teave on ametile kättesaadav muudest allikatest.“ (32)Lisatakse artikkel 42a järgmises sõnastuses: „Artikkel 42a Prioriteedinõudega seotud rakendusvolituste andmine Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks dokumentide liigid, mis tuleb esitada artikli 42 lõike 1 kohaselt varasema taotluse alusel prioriteedi nõudmiseks. Need rakendusaktid võetakse vastu artikli 109 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.“ (33)Artikkel 43 asendatakse järgmisega: „Artikkel 43 Prioriteediõiguse toime Prioriteediõiguse toime seisneb selles, et artiklite 5, 6, 7, 22, artikli 25 lõike 1 punktide d, e ja f ning artikli 50 lõike 1 kohaldamisel loetakse prioriteedikuupäev registreeritud ELi disainilahenduse taotluse esitamise kuupäevaks.“ (34)Artikkel 44 asendatakse järgmisega: „Artikkel 44

Näituseprioriteet 1. Kui registreeritud ELi disainilahenduse taotleja on tooteid, milles disainilahendus sisaldub või millel seda kasutatakse, esitlenud ametlikul või ametlikult tunnustatud näitusel, mis kuulub 1928. aastal allakirjutatud ning viimati 30. novembril 1972. aastal muudetud rahvusvaheliste näituste konventsiooni alla, ning kui ta esitab taotluse kuue kuu jooksul selliste toodete esmaesitluse kuupäevast arvates, siis võib ta prioriteediõigust nõuda nimetatud kuupäevast alates. 2. Taotleja, kes soovib lõike 1 alusel prioriteeti nõuda, peab esitama prioriteedinõude kas koos taotlusega või kahe kuu jooksul taotluse esitamisest arvates. Taotleja esitab kolme kuu jooksul prioriteedinõude esitamisest arvates tõendid selle kohta, et tooted, milles disainilahendus sisaldub või millel seda kasutatakse, on lõike 1 tähenduses avalikustatud. 3. Liikmesriigis või kolmandas riigis antud näituseprioriteet ei pikenda artiklis 41 sätestatud prioriteedi tähtaega.“ (35)Lisatakse artikkel 44a järgmises sõnastuses: „Artikkel 44a Rakendusvolituste andmine Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks selliste tõendite liigid ja üksikasjad, mis tuleb esitada artikli 44 lõike 2 kohase näituseprioriteedi nõudmiseks. Need rakendusaktid võetakse vastu artikli 109 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.“ (36)V jaotise pealkiri asendatakse järgmisega: „V JAOTIS REGISTREERIMISE, PIKENDAMISE JA MUUTMISE KORD“ (37)Artiklit 45 muudetakse järgmiselt: (a)lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. Amet kontrollib, kas registreeritud ELi disainilahenduse taotlus vastab artiklis 38 sätestatud taotluse esitamise kuupäeva määramise tingimustele.“; (b)lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega: „2. Amet kontrollib, kas: (a)registreeritud ELi disainilahenduse taotlus vastab artikli 36 lõikes 5 ja koondtaotluse puhul artikli 37 lõikes 3 osutatud tingimustele ja nõuetele; (b)vajaduse korral on artikli 36 lõike 4 kohane täiendav lõiv avaldamise edasilükkamise eest ettenähtud tähtaja jooksul tasutud; (c)vajaduse korral on artikli 37 lõike 2 kohased täiendavad taotluse esitamise lõivud koondtaotluse eest ettenähtud tähtaja jooksul tasutud. 3. Kui registreeritud ELi disainilahenduse taotlus ei vasta lõikes 1 osutatud tingimustele, palub amet taotluse esitajal kõrvaldada puudused või tasuda maksmata lõivud kahe kuu jooksul selle palve saamisest arvates.

4. Kui taotleja ei täida lõikes 1 osutatud nõuete kohta esitatud palvet, ei käsitleta taotlust registreeritud ELi disainilahenduse taotlusena. Kui taotluse esitaja täidab ameti palve need nõuded täita, määrab amet taotluse esitamise kuupäevaks kuupäeva, mil kindlakstehtud puudused on kõrvaldatud või maksmata lõivud tasutud. 5. Kui taotleja ei täida lõike 2 punktides a ja b osutatud nõuete kohta esitatud palvet, lükkab amet taotluse tagasi. 6. Kui taotleja ei täida lõike 2 punktis c osutatud nõuete kohta esitatud palvet, ei käsitleta taotlust registreeritud ELi disainilahenduse taotlusena täiendavate disainilahenduste osas, välja arvatud juhul, kui on selge, milliste disainilahenduste kohta tasutud summa käib. Kui puuduvad muud kriteeriumid, mille abil kindlaks teha, milliste disainilahenduste eest on tasutud, käsitleb amet disainilahendusi numbrilises järjekorras, milles need on esitatud vastavalt artikli 37a kohaselt vastu võetud reeglitele. Taotlust ei käsitleta registreeritud ELi disainilahenduse taotlusena nende disainilahenduste puhul, mille eest täiendavat taotluse esitamise lõivu ei ole tasutud või mille eest ei ole seda tasutud täies ulatuses. 7. Kui prioriteedinõude tingimused ei ole täidetud, tähendab see kõnealuse taotluse puhul prioriteediõiguse kaotamist.“ (38)Artikkel 46 jäetakse välja. (39)Artikkel 47 asendatakse järgmisega: „Artikkel 47 Registreerimata jätmise alused 1. Kui amet leiab artikli 45 kohase kontrolli käigus, et disainilahendus, millele kaitset taotletakse, ei vasta artikli 3 punktis 1 esitatud määratlusele või on vastuolus avaliku korra või üldtunnustatud kõlblusnormidega, teatab ta taotlejale, et disainilahendust ei registreerita, täpsustades registreerimata jätmise aluse. 2. Lõikes 1 osutatud teates määrab amet tähtaja, mille jooksul taotleja võib esitada märkusi, võtta taotluse või vastustatud vaateplaanid tagasi või esitada disainilahenduse muudetud kujutise, mis erineb algselt taotluses esitatud kujutisest üksnes ebaoluliste detailide poolest. 3. Kui taotleja registreerimisest keeldumise aluseid ei kõrvalda, lükkab amet taotluse tagasi. Kui need alused käivad ainult mõne koondtaotluses sisalduva disainilahenduse kohta, lükkab amet taotluse tagasi ainult nende disainilahenduste osas.“ (40)Lisatakse artikkel 47a järgmises sõnastuses: „Artikkel 47a Taotluse tagasivõtmine ja muutmine 1. Taotleja võib ELi disainilahenduse taotluse või – koondtaotluse puhul – mõned taotluses sisalduvad disainilahendused igal ajal tagasi võtta. 2. Taotleja võib taotletud ELi disainilahenduse kujutist ebaolulistes üksikasjades igal ajal muuta.“ (41)Lisatakse artikkel 47b järgmises sõnastuses: „Artikkel 47b Taotluse muutmisega seotud volituste delegeerimine Komisjonil on õigus võtta artikli 109 lõike 2 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, millega täiendatakse käesolevat määrust, määrates kindlaks artikli 47a lõikes 2 osutatud taotluste muutmise korra üksikasjad.“

(42)Artikkel 48 asendatakse järgmisega: „Artikkel 48 Registreerimine 1. Kui registreeritud ELi disainilahenduse taotluse nõuded on täidetud ja sellises ulatuses, milles taotlust ei ole artikli 47 kohaselt tagasi lükatud, kannab amet taotluses sisalduva disainilahenduse ja artikli 72 lõikes 2 osutatud andmed registrisse. 2. Kui taotluses sisaldub palve avaldamine artikli 50 kohaselt edasi lükata, kantakse registrisse ka see asjaolu ja edasilükkamistähtaja lõppkuupäev. 3. Registreerimiskuupäevaks on artiklis 38 osutatud taotluse esitamise kuupäev. 4. Artikli 36 lõike 4 ja artikli 37 lõike 2 kohaselt tasutavaid lõive ei tagastata isegi mitte juhul, kui taotletavat disainilahendust ei registreerita.“ (43)Artikkel 49 asendatakse järgmisega: „Artikkel 49 Avaldamine Pärast registreerimist avaldab amet registreeritud ELi disainilahenduse artikli 73 lõike 1 punktis a osutatud ELi Disainilahenduste Bülletäänis.“ (44)Lisatakse artikkel 49a järgmises sõnastuses: „Artikkel 49a Avaldamisega seotud rakendusvolituste andmine Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks üksikasjad, mis peavad sisalduma artikli 49 kohases avaldatud teabes. Need rakendusaktid võetakse vastu artikli 109 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.“ (45)Artikkel 50 asendatakse järgmisega: „Artikkel 50 Avaldamise edasilükkamine 1. Registreeritud ELi disainilahenduse taotleja võib taotluse esitamisel paluda, et registreeritud ELi disainilahenduse avaldamine lükataks edasi 30 kuu võrra taotluse esitamise kuupäevast arvates, või kui nõutakse prioriteeti, siis prioriteedikuupäevast arvates. 2. Kui esitatakse lõike 1 kohane palve ja artikli 48 tingimused on täidetud, kantakse registreeritud ELi disainilahendus registrisse, kuid disainilahenduse kujutist ja taotlusega seotud toimikuid ei tehta avalikkusele kättesaadavaks, kui artikli 74 lõikest 2 ei tulene teisiti.

3. Amet avaldab ELi Disainilahenduste Bülletäänis viite lõikes 1 osutatud taotluse kohta. Viitele lisatakse teave registreeritud disainilahenduse õiguste omaja kohta, esindaja nimi (kui esindaja on olemas), taotluse esitamise ja registreerimise kuupäev ning taotluse toimiku number. Disainilahenduse kujutist ja disainilahenduse väljanägemisele iseloomulikke üksikasju ei avaldata. 4. Edasilükkamistähtaja möödudes või õiguste omaja taotluse korral varasemal kuupäeval teeb amet avalikkusele kättesaadavaks kõik registrikanded ja taotlusega seotud toimiku ning avaldab registreeritud ELi disainilahenduse ELi Disainilahenduste Bülletäänis. 5. Õiguste omaja võib takistada lõikes 4 osutatud registreeritud ELi disainilahenduse avaldamist, esitades hiljemalt kolm kuud enne edasilükkamistähtaja lõppu artikli 51 kohase taotluse ELi disainilahendusest loobumise kohta. Kõik taotlused loobumise registrisse kandmise kohta, mis ei vasta artiklis 51 ja artikli 51a alusel vastu võetud rakendusaktides sätestatud nõuetele või mis esitatakse pärast esimeses lauses osutatud tähtaega, lükatakse tagasi. 6. Kui registreerimine toimub koondtaotluse alusel, märgib omanik koos lõikes 4 osutatud varasema avaldamise taotlusega või lõikes 5 osutatud loobumistaotlusega selgelt, millised taotluses sisalduvad disainilahendused tuleb varem avaldada või millest loobutakse ning milliste disainilahenduste avaldamise edasilükkamist jätkatakse. 7. Kui omanik ei täida lõikes 6 sätestatud tingimusi, palub amet omanikul kõrvaldada puudused määratud tähtaja jooksul, mis ei lõpe mingil juhul pärast 30 kuu pikkust edasilükkamistähtaega. 8. Kui puudust lõike 7 kohaselt ettenähtud tähtaja jooksul ei kõrvaldata, loetakse varajase avaldamise taotlus esitamata jäetuks või loobumistaotlus tagasi lükatuks. 9. Registreeritud ELi disainilahenduse põhjal võib ajavahemikul, mil avaldamine on edasi lükatud, kohtumenetlusi algatada vaid tingimusel, et isikule, kelle vastu hagi esitatakse, on registris ning taotlusega kaasnevas toimikus sisalduv teave teatavaks tehtud.“ (46)Lisatakse artikkel 50a järgmises sõnastuses: „Artikkel 50a Avaldamine pärast edasilükkamistähtaega Artiklis 50 osutatud edasilükkamistähtaja möödudes või varasema avaldamise taotluse korral niipea, kui tehniliselt võimalik, teeb amet järgmist: (a)avaldab registreeritud ELi disainilahenduse ELi Disainilahenduste Bülletäänis koos artikli 49a kohaselt vastu võetud õigusnormides sätestatud märgetega ja koos märkega, et taotlus sisaldas artikli 50 kohast avaldamise edasilükkamise taotlust; (b)teeb avalikkusele kättesaadavaks kõik disainilahendusega seotud toimikud; (c)teeb avalikkusele kättesaadavaks kõik registrisse tehtud kanded, sealhulgas kanded, mis ei olnud artikli 74 lõike 5 kohaselt avalikuks tutvumiseks avatud.“ (47)Lisatakse artikkel 50b järgmises sõnastuses: „Artikkel 50b Registreerimistunnistus Pärast registreeritud ELi disainilahenduse avaldamist väljastab amet registreerimistunnistuse. Amet väljastab tunnistuste kinnitatud või kinnitamata ärakirju, mille eest tuleb tasuda lõiv, kui neid ärakirju ei väljastata elektrooniliselt.“ (48)Lisatakse artiklid 50c ja 50d järgmises sõnastuses: „Artikkel 50c

Rakendusvolituste andmine Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks üksikasjad, mis peavad sisalduma artiklis 50b osutatud registreerimistunnistusel, ja tunnistuse vorm. Need rakendusaktid võetakse vastu artikli 109 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. Artikkel 50d Pikendamine 1. ELi disainilahenduse registreeringu kehtivust pikendatakse õiguste omaja või tema poolt sõnaselgelt volitatud isiku taotlusel, kui on tasutud pikendamislõiv. 2. Amet teatab registreeringu kehtivuse lõppemisest registreeritud ELi disainilahenduse õiguste omajale ja kõigile isikutele, kellel on ELi disainilahenduse suhtes registreeritud õigusi, vähemalt kuus kuud enne kõnealuse kehtivuse lõppemist. Kui nimetatud teavet ei edastata, ei too see kaasa ameti vastutust ega mõjuta registreeringu kehtivuse lõppemist. 3. Pikendamistaotlus esitatakse kuue kuu jooksul enne registreeringu kehtivuse lõppemist. Selle aja jooksul tuleb tasuda ka pikendamislõiv. Kui seda ei ole tehtud, võib taotluse esitada ja lõivu tasuda ka kuue kuu jooksul pärast registreeringu kehtivuse lõppemist, tingimusel et nimetatud lisatähtaja jooksul tasutakse lisatasu selle eest, et pikendamislõivu tasumisega või pikendamistaotluse esitamisega on hilinetud. 4. Lõikes 1 osutatud pikendamistaotluses peab olema märgitud: (a)pikendamist taotleva isiku nimi; (b)pikendatava ELi disainilahenduse registreerimisnumber; (c)kui registreering põhines koondtaotlusel, siis märge selle kohta, milliste disainilahenduste pikendamist taotletakse. Kui pikendamislõiv tasutakse, loetakse selle lõivu tasumine pikendamistaotluseks, juhul kui see sisaldab kogu teavet, mida on vaja makse sihtotstarbe kindlakstegemiseks. 5. Juhul kui registreering põhines koondtaotlusel ja kui makstud lõivud ei ole piisavad, et katta kõiki disainilahendusi, mille pikendamist taotletakse, siis pikendatakse registreeringut, kui on selge, millise disainilahenduse eest on makstud summa ette nähtud. Kui puuduvad muud kriteeriumid, mille abil kindlaks teha, milliste disainilahenduste eest on tasutud, käsitleb amet disainilahendusi numbrilises järjekorras, milles need on esitatud vastavalt artikli 37a kohaselt vastu võetud reeglitele. 6. Registreeringu pikendamine jõustub järgmisel päeval pärast senise registreeringu kehtivuse lõppu. Pikendamise kohta tehakse registrisse kanne. 7. Kui pikendamistaotlus esitatakse lõikes 3 osutatud tähtaegade jooksul, kuid muud käesolevas artiklis sätestatud registreeringu pikendamist käsitlevad tingimused ei ole täidetud, teavitab amet taotlejat puudustest. 8. Kui pikendamistaotlust ei esitata või kui see esitatakse pärast lõikes 3 ette nähtud tähtaja möödumist või kui lõivu pole tasutud või kui see tasutakse alles pärast kõnealuse tähtaja möödumist või kui lõikes 7 osutatud puudusi selle ajavahemiku jooksul ei kõrvaldata, võtab amet seisukoha, et registreering on kehtivuse kaotanud, ja teatab sellest ELi disainilahenduse omanikule. Kui registreeringu kehtivuse kaotamise kindlakstegemise otsus on lõplikult jõustunud, kustutab amet disainilahenduse registrist. Kustutamine jõustub järgmisel päeval pärast senise registreeringu kehtivuse lõppemist. Kui pikendamise eest on lõiv tasutud, kuid registreeringut ei pikendata, makstakse lõiv tagasi. 9. Kahe või enama disainilahenduse kohta võib esitada ühe pikendamistaotluse, juhul kui kõigil taotlusega hõlmatud disainilahendustel on sama omanik või esindaja. Nõutav lõiv tuleb maksta iga pikendatava registreeringu eest.“ (49)Lisatakse artikkel 50e järgmises sõnastuses: „Artikkel 50e Muutmine

1. Registreeritud ELi disainilahenduse kujutist ei muudeta registris registreerimisperioodi ega pikendusperioodi ajal, välja arvatud ebaolulistes detailides. 2. Omaniku esitatud muutmistaotlus peab sisaldama registreeritud ELi disainilahenduse muudetud versiooni kujutist. 3. Muutmistaotlust ei loeta esitatuks enne, kui nõutav lõiv on tasutud. Kui lõivu ei ole tasutud või kui seda ei ole tasutud täies ulatuses, siis teatab amet sellest omanikule. Kui kahes või enamas registreeringus soovitakse muuta sama elementi, võib selle kohta esitada ühe taotluse, tingimusel, et kõigil neil disainilahendustel on sama omanik. Nõutav muutmislõiv tuleb tasuda iga muudetava registreeringu eest. Kui käesolevas artiklis ja artikli 50f alusel vastu võetud rakendusaktides sätestatud nõuded registreeringu muutmise kohta ei ole täidetud, teatab amet puudusest omanikule. Kui ameti määratud tähtaja jooksul puudusi ei kõrvaldata, lükkab amet muutmistaotluse tagasi. 4. Muudatuse registreeringu avaldamine sisaldab registreeritud ELi disainilahenduse kujutist selle muudetud kujul.“ (50)Lisatakse artikkel 50f järgmises sõnastuses: „Artikkel 50f Muutmisega seotud rakendusvolituste andmine Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks üksikasjad, mis peavad sisalduma artikli 50e lõikes 2 osutatud muutmistaotluses. Need rakendusaktid võetakse vastu artikli 109 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.“ (51)Lisatakse artikkel 50g järgmises sõnastuses: „Artikkel 50 g Nime või aadressi muutmine 1. ELi disainilahenduse omanik teatab ametile oma nime või aadressi muutusest, mis ei tulene registreeritud ELi disainilahenduse üleandmisest või omanikuvahetusest. 2. Kui sama omanik soovib muuta nime või aadressi kahes või enamas registreeringus, võib ta selle kohta esitada ühe taotluse. 3. Kui käesolevas artiklis ja artikli 50h alusel vastu võetud rakendusaktides sätestatud nõuded nime või aadressi muutmise kohta ei ole täidetud, teatab amet puudusest ELi disainilahenduse omanikule. Kui ameti määratud tähtaja jooksul puudusi ei kõrvaldata, lükkab amet taotluse tagasi. 4. Lõikeid 1, 2 ja 3 kohaldatakse ka registreeritud esindaja nime või aadressi muutmise suhtes. 5. Amet kannab artikli 72 lõike 3 punktides a ja b osutatud andmed registrisse. 6. ELi disainilahenduse taotluste suhtes kohaldatakse lõikeid 1–4. Muudatus kantakse toimikusse, mida amet peab ELi disainilahenduse taotluse kohta.“ (52)Lisatakse artikkel 50h järgmises sõnastuses: „Artikkel 50h Nime või aadressi muutmisega seotud rakendusvolituste andmine

Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks üksikasjad, mis peavad sisalduma artikli 50g lõike 1 kohases nime või aadressi muutmise taotluses. Need rakendusaktid võetakse vastu artikli 109 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.“ (53)Artikkel 51 asendatakse järgmisega: „Artikkel 51 Loobumine 1. Registreeritud ELi disainilahendusest loobumise kohta teeb õiguste omaja ametile kirjaliku avalduse. Loobumine jõustub registrisse kandmisel. 2. Kui loobutakse ELi disainilahendusest, mille avaldamine on edasi lükatud, loetakse, et sellel on käesolevast määrusest tulenev toime algusest peale puudunud. 3. Loobumine registreeritakse üksnes r