[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 4.9.2009

KOM(2009) 450 lõplik

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega kehtestatakse teatava Armeeniast, Brasiiliast ja Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumfooliumi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

SELETUSKIRI

1. ETTEPANEKU TAUST

- Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Ettepanek käsitleb nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 21. märtsi 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005, edaspidi „algmäärus”) kohaldamist Armeeniast, Brasiiliast ja Hiina Rahvavabariigist pärit teatavat liiki alumiiniumfooliumi importi käsitlevas menetluses.

- Üldine taust

Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis tehti kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.

- Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid

Ajutised meetmed on jõus ja need on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 287/2009, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatava Armeeniast, Brasiiliast ja Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumfooliumi impordi suhtes.

- Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega

Ei kohaldata.

2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE

- Konsulteerimine huvitatud isikutega

Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras.

- Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.

- Mõju hindamine

Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest.

Algmäärusega ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab täielikku nimekirja tingimustest, millele tuleb anda hinnang.

3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

- Kavandatud meetmete kokkuvõte

12. juulil 2008 algatas komisjon teatava Armeeniast, Brasiiliast ja Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumfooliumi importi käsitleva dumpinguvastase menetluse.

Määrusega (EÜ) nr 287/2009 kehtestas komisjon ajutise dumpinguvastase tollimaksu selle impordi suhtes.

Lisatud nõukogu määruse ettepanek põhineb lõplikel järeldustel dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja ühenduse huvi kohta. Üldiselt leidsid esialgsed järeldused kinnitust, mõned muudatused tehti dumpingumarginaalide ja kahjumarginaalide arvutamise osas ning seega ka tollimaksude osas.

Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku, mis tuleks avaldada hiljemalt 7. oktoobril 2009.

- Õiguslik alus

Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005.

- Subsidiaarsuse põhimõte

Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

- Proportsionaalsuse põhimõte

Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.

Asjaomase meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil.

Märkust selle kohta, et ühendusel, liikmesriikide valitsustel, piirkondlikel ja kohalikel asutustel, ettevõtjatel ja kodanikel lasuv finants- ja halduskoormus peab olema minimaalne ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga, ei kohaldata.

- Vahendi valik

Kavandatav vahend: määrus.

Muud vahendid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel:

Muud õigusaktid ei oleks asjakohased, sest algmääruses ei nähta ette muid võimalusi.

4. MÕJU EELARVELE

Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega kehtestatakse teatava Armeeniast, Brasiiliast ja Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumfooliumi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse ettepanekut, mille esitas komisjon pärast nõuandekomiteega konsulteerimist

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

1.1. Ajutised meetmed

(1) Määrusega (EÜ) nr 287/2009[2] (edaspidi „ajutine määrus”) kehtestas komisjon ajutise dumpinguvastase tollimaksu teatava Armeeniast, Brasiiliast ja Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumfooliumi impordi suhtes.

(2) Menetlus algatati pärast seda, kui Eurométaux (edaspidi „kaebuse esitaja”) esitas kaebuse tootjate nimel, kelle toodang moodustab valdava osa, käesoleval juhul üle 25 % ühenduse alumiiniumfooliumi toodangust.

(3) Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 13, hõlmas dumpingut ja kahju käsitlev uurimine ajavahemikku 1. juulist 2007 kuni 30. juunini 2008 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2005 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

1.2. Järgnenud menetlus

(4) Pärast selliste oluliste seikade ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal oli otsustatud kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad väljendasid oma seisukohti esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes seda soovisid, anti võimalus esitada oma seisukohad suuliselt.

(5) Pärast ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamist jätkas komisjon uurimist dumpingu, kahju ja ühenduse huvide osas ning analüüsis ja kontrollis kohapeal neid andmeid, mis sisaldusid mõnelt eksportivalt tootjalt ja ühenduse tootjalt küsimustikule saadud vastustes.

(6) Tehti viis kontrollkäiku järgmiste äriühingute valdustesse:

- Novelis UK Limited, Bridgnorth, Ühendkuningriik

- Novelis Luxembourg, Dudelange, Luksemburgi Suurhertsogiriik

- Novelis Foil France S.A.S., Rugles, Prantsusmaa

- Grupa Kety S.A., Kety, Poola

- Hydro Aluminium Inasa, S.A., Irurtzun, Hispaania

(7) Tehti üks täiendav kontrollkäik järgneva eksportiva tootja äriühingu valdustesse:

- Alcoa Transformación de Productos, S.L., Alicante, Hispaania

(8) Järgmiste eksportivate tootjate äriühingute valdustesse tehti kolm täiendavat kontrollkäiku:

- Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd., Shanghai ja Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd., Hebei („Alcoa”)

- Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd., Shandong („Shandong”)

- Zhenjiang Dinsheng Aluminium Industries Joint-Stock Limited Company, Jiangsu („Zhenjiang”)

(9) Külastati ka Shanghai futuuribörsi Shanghais.

(10) Kõiki asjaosalisi teavitati olulistest seikadest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist teatava Armeeniast, Brasiiliast ja Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumfooliumi impordi suhtes ning ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealustest seikadest ja kaalutlustest teatamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.

(11) Huvitatud isikute esitatud suulisi ja kirjalikke märkusi võeti arvesse ja vajaduse korral tehti järeldustes vastavad muudatused.

1.3. Uurimise ulatus

(12) Brasiilia eksportiv tootja väitis, et uurimise alla peaks kuuluma ka Venemaa, kuna kogu vaatlusaluse perioodi kestel (seega 2005 aastast kuni uurimisperioodi lõpuni) oli Venemaalt pärit impordi maht ja Venemaa turuosa märkimisväärne ja isegi suurem kui Armeenia vastavad näitajad. Brasiilia eksportiv tootja väitis ka seda, et Venemaalt pärit impordi hinnad olid vaatlusalustest riikidest pärit impordi hindadega ühel tasemel ning et uurimise algatamise ajal oli esmapilgul usutavaid tõendeid dumpingu kohta.

(13) Kaebuse analüüsimisel jõudis komisjon seisukohale, et Venemaa suhtes ei ole piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid dumpingu kohta. Järelikult oli põhjendatud Venemaa kohta kaebust mitte esitada. Kui puuduvad tõendid dumpingu kohta, ei ole sellel tähtsust, kas Venemaalt pärit impordi maht ja/või turuosa on suurem kui ühel või mitmel riigil, mille suhtes käib uurimine. Seepärast lükati Brasiilia eksportiva tootja kaebus tagasi.

2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

(14) Ühenduse järgtööstuse ümberkerimisega tegelevad äriühingud väitsid korduvalt, et vaatlusaluse toote hulka peaksid kuuluma ka tavarullid, st alla kümne kilosed alumiiniumfooliumi rullid, sest kui kehtestada lõplikud meetmed vaid üle kümne kiloste rullide (suurte rullide) kohta, põhjustaks see madala hinnaga tavarullide impordi suurenemise vaatlusalustest riikidest. Väideti ka seda, et mõlema toote põhinäitajad langevad kokku, ainus erinevus on pakendis.

(15) Ajutise määruse põhjendustes 15–19 jõuti järeldusele, et tavarullid ja suured rullid on erinevad tooted nii füüsiliste näitajate kui ka põhiliste kasutusalade osas. Seda järeldust kinnitas ka järgnev uurimine. Tõepoolest, suured rullid ja tavarullid ei erine mitte ainult pakendi poolest, kuna vaatlusalune toode tuleb enne lõpptarbijale müümist ümber kerida ja uuesti pakkida. Veel tehti kindlaks, et tarbijad, müügivõrk ja põhilised kasutusalad on erinevad. Seetõttu ei peetud asjakohaseks hõlmata tavarulle käesoleva uurimisega.

(16) Väiteid, et suurte rullide importi võidakse asendada tavarullide impordiga, käsitletakse järgnevates põhjendustes 97–99.

(17) Kuna vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 14–21 esitatud järeldused.

3. TURUMAJANDUSLIK KOHTLEMINE JA VÕRDLUSRIIK

3.1. Armeenia

(18) Armeenia ainus eksportiv tootja vaidlustas esialgsed järeldused, mis on esitatud ajutise määruse põhjendustes 24–31.

(19) Esiteks väitis äriühing, et komisjon eksis, kui leidis, et Armeenia äriühing peaks taotlema turumajanduslikku kohtlemist, kuna Armeenia on nende arvates turumajanduslik riik vastavalt WTO dumpinguvastasele lepingule, ning Armeenia tuleks dumpinguvastase algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a joonealusest märkusest välja jätta.

(20) Kuid nagu märgitud ajutise määruse põhjenduses 25, on Armeeniat eraldi nimetatud algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a joonealuses märkuses mitteturumajanduslike riikide loetelus. Mitteturumajanduslike WTO liikmetest riikide kohtlemine on sätestatud artikli 2 lõike 7 punktis b. Käesolev uurimine on kõnealuseid sätteid täielikult järginud. Seetõttu lükati kõnealune väide uuesti tagasi.

(21) Seejärel teatas äriühing, et ta täidab teist turumajandusliku kohtlemise kriteeriumi, mille kohta ajutise määruse põhjendustes 27–29 väidetakse, et see on täitmata. Äriühingu väide põhineb 2007. aasta kohta esitatud aruandel, mida äriühing ei olnud esitanud äriühingusse tehtud kontrollkäigul enne ajutiste meetmete kehtestamist. Äriühingu esindaja väitis uuesti, et nad ei arvanud, et teise kriteeriumi puhul tuleb esitada selline äriühingu aruanne, mis vastab rahvusvahelisele raamatupidamisstandardile, ning arvasid, et Armeenia riiklik raamatupidamisstandard on piisav, kuna Armeenia on WTO liige.

(22) See väide lükati tagasi. Äriühingul peab olema üks raamatupidamisaruanne, mis vastab rahvusvahelisele raamatupidamisstandardile. Audiitorite märgitud puudused nii 2006. kui ka 2007. eelarveaasta aruande kohta näitasid selgelt, et aruanded ei ole kooskõlas rahvusvahelise raamatupidamisstandardiga, mille tõttu äriühing ei suutnud tõendada teise kriteeriumi täitmist. Turumajandusliku kohtlemise kriteeriumid viitavad tegelikult rahvusvahelisele standardile ja WTO liikmeks olemine seda ei muuda. WTO liikmelisus ei ole näitaja, mis tagaks turumajanduslike tingimuste valdavust äriühingu majandustegevuses.

(23) Äriühingu esindaja väitis ka seda, et nad täidavad kolmandat turumajandusliku kohtlemise kriteeriumi, mis siiski ei olnud täidetud, nagu leiti esialgu ajutise määruse põhjenduses 30 selle põhjal, et Armeenia riik oli müünud aktsiaid ja andnud äriühingule tasuta maad. Äriühing leidis, et see ei ole oluline asjaolu, et äriühingule oli antud tasuta maad ja seda ei tuleks seostada aktsiate küsimusega, mida äriühing samuti ei pea oluliseks.

(24) See väide lükati samuti tagasi. Asjaolu, et maad saadi riigilt tasuta, kuid seda saab müüa, kui riigile maksta selle katastriväärtus (mis on märksa madalam turuväärtusest), muudab maa äriühingule tähtsaks ja väärtuslikuks varaks, mis aga ei kajastu äriühingu aruandluses ja mõjutab seega märkimisväärselt äriühingu kulusid. Äriühing ei suutnud tõendada ka seda, et aktsiate müük nimiväärtusest madalama hinnaga ei ole oluline moonutus.

(25) Seega võib nentida, et need kaks asjaolu, mis on seotud kolmanda kriteeriumi täitmisega, viitavad mitteturumajanduslikust kohtlemisest tulenevale moonutusele.

(26) Seetõttu ei saa äriühingu suhtes kohaldada turumajanduslikku kohtlemist.

3.2. Hiina Rahvavabariik

(27) Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja vaidlustas esialgsed järeldused, mis on esitatud ajutise määruse põhjenduses 32. Tootja kordas oma väidet, et komisjon ei oleks pidanud võrdlema mõlemaid, nii Shanghai futuuribörsi (SHFE) kui ka Londoni metallibörsi (LME) noteeringuid ilma käibemaksuta, sest ilma selle kohanduseta oleksid hinnad olnud uurimisperioodil sarnased.

(28) See väide lükati tagasi seetõttu, et ajutise määruse põhjenduses 38 on sätestatud, et hindasid tuleb võrrelda võrdsetel alustel. Hiina vaatlusaluse toote tootjad maksavad käibemaksu siis, kui ostavad toote tootmiseks alumiiniumi. Suurem osa sellest käibemaksust taotletakse tagasi valmistoote müümise järgselt, kusjuures kodumaise müügi korral tagastatakse käibemaks kogu ulatuses, kuid ekspordi korral on Hiina valitsus kehtestanud käibemaksu tagastamisele teatavad piirangud teatavatele kaupadele ja teatud puhkudel. Sellel väikesel osal käibemaksust, mida ei tagastata, ei ole eelmainitud järeldusele olulist mõju.

(29) Tuleb märkida ka seda, et märkimisväärne vahe LME ja SHFE hinnas uurimisperioodil näitab riigi sekkumist tooralumiiniumi hinnakujundusmehhanismi, millele on viidatud ajutises määruses (põhjendus 32) ja mis leidis kinnitust pärast komisjoni talituste korraldatud Shanghai futuuribörsi külastust.

(30) Külastusel sai kinnitust asjaolu, et riik avaldab hinna kujundamisele Shanghai futuuribörsil olulist mõju, sekkudes hinnakujundusmehhanismi, eriti seeläbi, et riik on nii alumiiniumtoorme müüja kui ka ostja riigivarude talituse ja teiste riigiorganite kaudu. Riik määrab ka igapäevased piirhinnad SHFE eeskirjade kaudu, mille on heaks kiitnud riiklik korraldaja – Hiina väärtpaberite reguleerimiskomisjon (CSRC). On teada, et SHFE on suletud börs, mis on avatud ainult Hiinas registreeritud äriühingutele ja Hiina kodanikele ning SHFE ja väljaspool Hiinat paiknevate rahvusvaheliste börside vahel ei ole tõhusat arbitraaži. See ilmneb märkimisväärsest hindade erinevusest SHFE ja rahvusvaheliste börside, nagu LME vahel Lisaks sellele võib tegelik kättesaamine SHFE futuuride lepingu lõppemisel (kui leping lõpeb tegeliku kättesaamisega) aset leida ainult Hiina Rahvavabariigis asuvas tunnustatud laos, seevastu rahvusvaheliste börside puhul võib kättesaamine leida aset igal pool kogu maailmas. Selliste kättesaamise eeskirjadega tagatakse Hiina kodumaise turu eraldatus maailmaturust ja hinnamoonutused Hiina äriühingute kasuks.

(31) Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 22–40 sätestatud esialgsed järeldused.

3.3. Hiina Rahvavabariik ja Armeenia: individuaalne kohtlemine

(32) Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 42 esitatud esialgsed järeldused Armeenia eksportiva tootja suhtes.

(33) Üks Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja vaidlustas esialgse järelduse neile individuaalse kohtlemise mittevõimaldamise kohta, mis on esitatud ajutise määruse põhjenduses 42. Individuaalset kohtlemist ei saadud võimaldada seetõttu, et äriühingu enamusosalus kuulus riigile. Äriühing väitis, et seda tuleks muuta, sest riigi osalus on teostatud Hong Kongi börsil noteeritud äriühingu kaudu ja äriühingu juhatuses ei ole riigiteenistujaid.

(34) Need väited lükati tagasi. Äriühing on riigi omanduses ja seetõttu kannab äriühingut juhtiv juhatus vastutust oma aktsionäri – riigi – ees. Äriühing ei suutnud tõendada ega esitada tõendeid selle kohta, et riik ei saa äriühingu ärilistesse otsustesse sekkuda juhatuse otsuste kaudu.

(35) Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 41 ja 42 esitatud esialgsed järeldused.

3.4. Võrdlusriik

(36) Märkuste puudumisel kinnitatakse esialgsed järeldused selle kohta, et Türgi on sobiv ja põhjendatud võrdlusriik, nagu on sätestatud ajutise määruse põhjendustes 43–52.

4. DUMPING

4.1. Brasiilia

(37) Kuna puuduvad märkused, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 53–68 sätestatud esialgsed järeldused.

4.2. Armeenia

(38) Armeenia ainus eksportiv tootja vaidlustas esialgsed järeldused, mis on esitatud ajutise määruse põhjendustes 69–77. Äriühing väitis, et sellised mahaarvamised, mis on tehtud vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 müügi-, üld- ja halduskulude osas ning seoses põhjendatud kasumiga müügil seotud äriühingute kaudu, ei ole õigustatud.

(39) Uurimisel selgus, et teatav osa müügist ei toimunud ühenduse seotud importijate kaudu. Sellistel juhtudel ei olnud algmääruse artikli 2 lõike 9 kohased kohandused põhjendatud ja vastavad arvutused vaadati üle.

4.3. Hiina Rahvavabariik

(40) Kuna puuduvad märkused, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 78–82 sätestatud esialgsed järeldused.

(41) Dumpingu jääkmarginaali arvutamiseks Hiina puhul muudeti esialgset metoodikat, mis on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 83, ning marginaal arvutati i) sellise äriühingu, kellele ei võimaldatud ei turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist, üldise dumpingumarginaali ja ii) sama äriühingu kõrgeima dumpinguga tehingu (mida kohaldati Comextist (mis oli koostööd mitteteinud Hiina eksportijate esindaja) saadud ekspordihindade suhtes) marginaali kaalutud keskmisena. Selle alusel kehtestati üleriigiliseks dumpingutasemeks 47,0 % CIF-hinnast ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist.

4.4. Lõplik dumpingumarginaal

Riik | Äriühing | Lõplik dumpingumarginaal |

Brasiilia | Companhia Brasileira de Aluminio | 27,6 % |

Kõik teised äriühingud | 27,6 % |

Hiina Rahvavabariik | Alcoa Bohai ja Alcoa Shanghai | 25,6 % |

Shandong Loften | 33,7 % |

Zhenjiang Dingsheng | 37,4 % |

Kõik teised äriühingud | 47,0 % |

Armeenia | RUSAL Armenal | 33,4 % |

Kõik teised äriühingud | 33,4 % |

5. KAHJU

5.1. Ühenduse toodang ja ühenduse tootmisharu määratlus

(42) Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 87, esitas äriühing Eurométaux kaebuse nelja ühenduse tootja nimel, kes tegid uurimise käigus koostööd. Lisaks toetas kaebust üks tootja ning üks tootja oli sellele vastu. Viis kaebuse esitanud või kaebust toetanud tootjat loetakse ühenduse tootmisharuks algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.

(43) Kuna ühenduse tootmisharu toodangu ja määratluse kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 86–87.

5.2. Ühenduse tarbimine

(44) Armeenia eksportiv tootja vaidlustas otsuse ühenduse tarbimise kohta, väites, et arvesse oleks tulnud võtta ühenduse tootmisharu müüki ühenduse sisemiseks vajaduseks. Sama äriühing väitis veel, et kaebuses esitatud hinnangulised andmed ei olnud usaldusväärne alus, mille järgi määrata ühenduse tarbimist ja viitas sõltumatule turu-uuringule.

(45) Väidetava ühenduse sisemise müügi kohta leiti, et uurimisperioodil toimus seda vaid piiratud mahus. Selline müük on seotud üksnes ühe ühenduse tootjaga vaatlusaluse perioodi esimesel aastal. Seega leiti, et sellel oli ainult tühine mõju üldisele olukorrale, kui sel mõju üldse oli.

(46) Ühenduse üldise tarbimise osas leiti, et esialgu kasutatud metoodika oli sobiv ja selle põhjal saadi tegelikust olukorrast üsna täielik ülevaade. Armeenia eksportiv tootja ei selgitanud, mille poolest ei ole sobilik see metoodika, mida kasutasid ühenduse institutsioonid, ja miks see ei anna usaldusväärseid tulemusi. Leiti, et uurimus, millele viitas Armeenia eksportiv tootja, ei ole otse selle küsimusega seotud, kuna selles käsitletakse teistsuguseid alumiiniumfooliumi liike ja andmeid väljaspool Euroopa Ühendust asuvate äriühingute kohta, mida ei saa kontrollida. Lisaks sellele kinnitasid teised huvitatud isikud, sealhulgas importijad, kes ei ole ühenduse tootmisharuga seotud, esialgseid järeldusi ühenduse kogutarbimise kohta, mis on esitatud ajutise määruse põhjenduse 90 tabelis 1.

(47) Eespool esitatu põhjal järeldati, et ühenduse kogutarbimine, mis on määratud ajutises määruses, annab tõese pildi tegelikust olukorrast.

(48) Kuna ühenduse tarbimise kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 88–90.

5.3. Vaatlusaluse impordi mõju kumulatiivne hindamine

(49) Pärast esialgsete järelduste avaldamist kordas Brasiilia eksportiv tootja väidet, et Brasiiliast pärinev toode vastab kõrgematele kvaliteedinõuetele, nagu näiteks vähima tõmbetugevuse ja venivuse osas, mistõttu sellel on rohkem kasutusalasid ja suurem ostjaskond võrreldes kahe ülejäänud vaatlusaluse riigi eksporditavate toodetega. Seega väitis äriühing, et alumiiniumfooliumi turg jaguneb toote kvaliteedi alusel eri segmentideks ja ainult Brasiilia toode vastab sellisele standardile, et seda saab müüa kõrgekvaliteediliste ja kaubamärgiga toodete turul.

(50) Brasiilia tootja kordas ka seda väidet, et tema toote müügivõrk ja turustamisviisid on teistsugused. Näiteks väitis ta seda, et Brasiilia eksport toimus enamasti vahendajate kaudu, seevastu Armeenia ja Hiina eksportivad tootjad müüsid kauba otse ümberkerimisega tegelevatele ühenduse äriühingutele. Veel väitis tootja, et Brasiilia eksportijal on püsivad ja pikaajalised ärisidemed ühenduse teatavate tarbijatega, kuna Armeenia ja Hiina eksportijad on äsja ühenduse turule tulnud.

(51) Sama eksportiv tootja väitis, et impordimahtude ja turuosa osas on suundumused teistsugused kui muudes eksportivates riikides, mis näitab, et ka konkurentsi tingimused on tõepoolest erinevad.

(52) Esimese väite, s.o kvaliteedistandardite erinevuse kohta näitas uurimine, et vaatamata kvaliteedi erinevustele toimib alumiiniumfooliumi turg peamiselt hinnapõhiselt ja kvaliteedi erinevustel on tarnija valimisel väiksem osa. Neid järeldusi kinnitasid koostööd tegevad eksportijad ja asjaomased tarbijad. Seega ei leidnud käesolevas uuringus kinnitust ja lükati tagasi Brasiilia eksportiva tootja põhjendamatu väide, et alumiiniumfooliumi turg jaguneb toote kvaliteedi järgi segmentideks.

(53) Väidetavate erinevate müügivõrkude ja turundusmeetodite kohta märgitakse, et Brasiilia eksportiv tootja ei vaidlusta seda, et ta müüs oma tooteid nii sõltumatu vahendaja kaudu kui ka otse ümberkerimisega tegelevatele ühenduse äriühingutele. Sellest järeldati, et müügivõrk on sama. See asjaolu, et Brasiilia eksportijal on viimastel aastatel kujunenud pikaajalised ärisidemed, ei välista seda, et need tooted on turul samades konkurentsitingimustes kui alles turule tulnud tooted. Eksportiv tootja tõepoolest ei väitnud ega näidanud seda, et tema tarbijad ei võiks sobiva tarnija leidmisel vahetada tarnijaid. Seega ei saa sellest, et Brasiilia eksportija on pikka aega olnud ühenduse turul, järeldada, et tema tooted oleksid teistsuguse konkurentsi tingimustes kui Armeeniast ja Hiinast imporditud tooted. See väide lükati seega tagasi.

(54) Erinevate impordisuundumuste kohta ei lisanud Brasiilia eksportiv tootja mingeid lisaandmeid ja seega kinnitatakse põhjenduses 93 esitatud esialgsed järeldused.

(55) Pärast esialgsete järelduste teatavaks tegemist väitis Armeenia eksportiv tootja, et Armeenia tooteid ei tuleks nende väikese impordimahu, väikese turuosa, väheste impordimõjude ja väidetavalt märkimisväärsete kvaliteedierinevuste tõttu võrreldes Brasiilia ja Hiina Rahvavabariigist pärit toodetega kahjuanalüüsis arvestada

(56) See väide lükati tagasi, kuna leiti, et on täidetud kõik kumuleerimise tingimused, nagu need on sätestatud algmääruse artikli 3 lõikes 4:

- Nagu esialgu kehtestatud ja kinnitatud põhjendustes 38 ja 39, ületab Armeeniale kehtestatud dumpingumarginaal algmääruse artikli 9 lõikes 3 määratletud miinimumtaset.

- Armeeniast pärit impordi maht ei olnud algmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses tähtsusetu, st selle riigi turuosa oli uurimisperioodil 5,26 %, nagu osutatud ajutise määruse põhjenduses 96 (tabel 4). Leiti, et Armeeniast pärit import kasvas oluliselt alates 2006. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni vaatamata Hiinast pärit impordi taaskäivitumisele ja Brasiiliast pärit märkimisväärsele impordile vaatlusalusel perioodil.

- Seoses vaatlusalustest riikidest imporditud toodete vahelise konkurentsi tingimustega ja eelkõige seoses väidetega toodete oluliste kvaliteedierinevuste kohta, nagu osutatud eespool põhjenduses 52, selgus uurimise käigus, et Armeeniast imporditud toodetel on samasugused füüsilised põhiomadused ja tehnilised näitajad ning vaatamata kvaliteedierisustele kasutatakse tooteid põhiliselt samal otstarbel. Samuti märgiti, et sama eksportiv tootja teatas kavatsusest viia oma toodang üle kõrgema kvaliteediga ja edasiseks töötlemiseks kasutatava fooliumi segmenti, mis näitab, et väide, nagu oleks selle tootja tooted madala kvaliteediga, võib olla liialdus.

(57) Seega lükati need Armeenia eksportiva tootja väited tagasi.

(58) Kuna ei ole muid märkusi vaatlusaluse impordi mõju kumulatiivse hinnangu kohta vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 4, kinnitatakse käesolevaga esialgsed järeldused, mis on esitatud ajutise määruse põhjendustes 91–94.

5.4. Import vaatlusalustest riikidest

5.4.1. Vaatlusaluste riikide impordi maht ja turuosa

(59) Kuna vaatlusalustest riikidest pärit impordi suhtes märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 95 ja 96 esitatud järeldused.

5.4.2. Hinnad

(60) Kuna vaatlusaluse impordi hindade suhtes märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 97 esitatud järeldused.

5.4.3. Hindade allalöömine

(61) Brasiilia eksportiv tootja vaidlustas metoodika, mille järgi arvutati tema puhul kohaldatav hindade allalöömise marginaal. Eksportiv tootja väitis seoses sellega, et hindade allalöömise marginaal ei ole arvutatud samal kaubandustasemel. Ta väitis, et Brasiiliast pärit eksporttoodang müüdi peamiselt sõltumatule importijale, kes müüb tooteid edasi ümberkerimisega tegelevatele äriühingutele, kuna ühenduse tootmisharu müük toimus otse ümberkerimisega tegelevatele äriühingutele. Seetõttu väitis ta, et ekspordihinnale tuleks lisada edasimüüja müügi-, üld- ja halduskulud. Uurimine näitas, et vastupidiselt Brasiilia eksportiva tootja väidetele ei müüdud eksporttoodangut peamiselt mitte sõltumatule importijale, vaid 70 % ulatuses müüdi see otse ümberkerimisega tegelevatele äriühingutele. Uurimine näitas seda, et ka ühenduse tootmisharu müüs vaatlusalust toodet põhiliselt ümberkerimisega tegelevatele äriühingutele, kuigi mõnel korral toimus müük edasimüüjale. Seda arvestades ja tagamaks seda, et võrdlus toimuks ühesugusel kaubandustasemel, otsustati välja jätta müük edasimüüjale ja võtta hinna allalöömise aluseks ainult müük otse ümberkerimisega tegelevatele äriühingutele. Kuna selline müük moodustas üle 70 % eksportiva tootja kogumüügist ühendusse, loeti see esinduslikuks.

(62) Sama Brasiilia eksportiv tootja väitis veel, et tuleks teha kohandus, mis arvestab imporditava toote ja ühenduse tootmisharu toote kvaliteedierinevusi. Uurimine näitas aga selgelt, et kvaliteet ei ole määrav asjaolu, sest lõpptarbija langetab otsuse hinna, mitte võimalike kvaliteedierinevuste (nagu näiteks fooliumi paksus) põhjal.

(63) Eespool esitatu alusel arvutatud kaalutud keskmine hinna allalöömine protsentides ühenduse tootmisharu müügihinnast sõltumatule tarbijale (tehasehinnast) oli Brasiilia puhul 9,6 %.

(64) Muid märkusi hindade allalöömise osas ei esitatud ja seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 98–100 esitatud järeldused.

5.5. Ühenduse tootmisharu olukord

(65) Nagu põhjenduses 42 mainitud, määrati kahjutegurid viielt ühenduse tootjalt saadud kontrollitud teabe põhjal. Kuues ühenduse tootja esitas küsimustiku vastused alles pärast esialgse määramise tegemist ja vastuseid ei saadud enam kontrollida, mistõttu neid lõplikul määramisel arvesse ei võetud. Pärast kohapeal tehtud kontrollkäike tuli seoses külastatud äriühingutes leitud tõendusmaterjaliga mõned kahjutegurid üle vaadata. Seetõttu tuli kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 dumpinguhinnaga impordi mõju ühenduse tootmisharule ja kõikide vaatlusalusel perioodil ühenduse tootmisharu seisundit mõjutanud majandustegurite hinnang vastavalt üle vaadata.

5.5.1. Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Tabel 1: toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |

Toodang tonnides | 50 952 | 48 467 | 40 071 | 32 754 |

Toodang (indeks) | 100 | 95 | 79 | 64 |

Tootmisvõimsus tonnides | 59 400 | 59 400 | 59 400 | 59 400 |

Tootmisvõimsus (indeks) | 100 | 100 | 100 | 100 |

Tootmisvõimsuse rakendamine | 86 % | 81 % | 67 % | 55 % |

Tootmisvõimsuse rakendamine (indeks) | 100 | 94 | 79 | 64 |

(66) Eespool esitatust võib näha, et ühenduse tootmisharus on ajavahemikus 2005. aastast kuni uurimisperioodini selgesti näha negatiivne suundumus. Üldise tootmisvõimsuse osas kinnitasid lõplikud järeldused tootmisvõimsuse rakendamise langust vaatlusalusel perioodil.

5.5.2. Müügimaht, turuosa, kasv ja keskmine ühikuhind Euroopa Ühenduses

(67) Järgmises tabelis antakse ülevaade ühenduse tootmisharu tulemuslikkusest ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele toimunud müügi puhul.

Tabel 2: müügimaht, turuosa, hinnad ja keskmine ühikuhind ühenduses

2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |

Müügimaht (tonnides) | 43 661 | 45 191 | 37 207 | 30 310 |

Müügimaht (indeks) | 100 | 104 | 85 | 70 |

Turuosa | 48% | 53% | 34% | 33% |

Ühikuhind (eurot/tonn) | 2 566 | 3 045 | 3 219 | 3 068 |

Ühikuhind (indeks) | 100 | 119 | 125 | 120 |

(68) Nagu esialgu kindlaks tehti, suurenes ühenduse tarbimine vaatlusalusel perioodil 4 %, aga ühenduse tootmisharu müügimaht vähenes 30 %, mis tähendab seda, et ühenduse tootmisharu ei saanud kasu tarbimise suurenemisest. Seega vähenes ühenduse tootmisharu turuosa 48 %-lt 2005. aastal 33 %-ni uurimisperioodil.

(69) Seega, kui pidada silmas ühenduse tootmisharu müüki sõltumatutele tarbijatele ühenduses, ei muuda lõplikud järeldused esialgseid järeldusi märkimisväärselt.

5.5.3. Varud

(70) Allpool esitatud andmed kajastavad varude mahtu iga perioodi lõpus.

Tabel 3: varud

2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |

Varud (tonnides) | 1 789 | 1 711 | 2 148 | 2 355 |

Varud (indeks) | 100 | 96 | 120 | 132 |

(71) Nagu mainitud ajutise määruse põhjenduses 107, selgus uurimise käigus, et varusid ei saa käsitleda arvestatava kahjutegurina, sest põhiosa toodangust valmistati tellimuste alusel. Seepärast on varude suundumusi käsitlevad andmed esitatud informatsiooniks. Lõplikud järeldused näitasid suurt varude kasvu – 32 %, mis oli tingitud ühe äriühingu varudest, mis olid küll müüdud, kuid veel kätte toimetamata, mistõttu see ei olnud esinduslik ühegi suundumuse puhul.

5.5.4. Investeeringud ja kapitali kaasamise võime

Tabel 4: investeeringud

2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |

Investeeringud (eurodes) | 7 090 015 | 807 899 | 1 355 430 | 3 998 397 |

Investeeringud (indeks) | 100 | 11 | 19 | 56 |

(72) Ühenduse tootmisharu investeeringud kahanesid märkimisväärselt, seega leiab kinnitust ajutise määruse põhjenduses 108 mainitud suundumus. Kuna ühenduse tootmisharus ajavahemikul 2005. aastast kuni uurimisperioodini tehtud investeeringute osas ei ole toimunud olulisi muutusi ega ole tehtud märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 108 esitatud järeldused.

5.5.5. Kasumlikkus, investeeringutasuvus ja rahavoog

Tabel 5: kasumlikkus, investeeringutasuvus ja rahavoog

2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |

EÜ müügi kasumlikkus | -2,8 % | -2,6 % | 0,2 % | -0,1 % |

Koguinvesteeringutasuvus | -43,7 % | -439,1 % | 19,3 % | -1,3 % |

Rahavoog | 2 % | 1% | 4 % | 5 % |

(73) Eespool esitatud tabelist on näha, et ühenduse tootmisharu kasumlikkus on vaatlusalusel perioodil pisut paranenud, kuigi see uurimisperioodil oli negatiivne ja jäi märkimisväärselt madalamaks kavandatud 5 %. Nagu näha eespool esitatud tabelitest 1 ja 2, seisnes ühenduse tootmisharu seisukorra halvenemine peamiselt ühenduse tootmisharu tootmis- ja müügimahu vähenemises. See näitab, et dumpinguhinnaga impordi tõttu on ühenduse tootmisharu kahjumi kõrvaldamiseks pidanud vähendama müügimahtu ja turuosa. Järelikult on ühenduse tootmisharu kannatanud olulist kahju, vaatamata sellele, et ta sai 2007. aastal väikest kasumit, sest uurimisperioodil oli ühenduse tootmisharul jälle väike kahjum. Läbivaadatud järeldused kasumi kohta ei muuda vastavaid esialgseid järeldusi ja lõplikud järeldused ei muuda lõppjäreldust, et üldine kasumlikkus jäi väga väikeseks, kui mitte negatiivseks, vaatamata sellele, et tarbimine 2007. aastal ja uurimisperioodil kasvas.

(74) Investeeringutasuvus arvutati uuesti ühenduse tootmisharult saadud ja kontrollitud andmete põhjal, kasutades metoodikat, mida on kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 110. Seetõttu tuli see näitaja 2007. aasta kohta positiivne, mis näitab, et ühenduse tootmisharu sai sel ajavahemikul väikest kasumit.

(75) Ka rahavoo osas tuli lõplikud järeldused läbi vaadata ühenduse tootmisharult saadud ja kontrollitud andmete tõttu. See näitaja kinnitab, et ühenduse tootmisharu on üritanud vastuseks suurenenud dumpinguhinnaga impordile kõnealustest riikidest hoida müügihinda võimalikult kõrgel, mis on viinud müügimahu ja turuosa vähenemisele.

5.5.6. Tööhõive, tootlikkus ja töötasu

Tabel 6: tööhõive, tootlikkus ja töötasu

2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |

Töötajate arv | 482 | 460 | 386 | 343 |

Töötajate arv (indeks) | 100 | 95 | 80 | 71 |

Tööjõukulu | 13 618 746 | 13 031 854 | 10 882 109 | 9 642 041 |

Tööjõukulu (indeks) | 100 | 96 | 80 | 71 |

Keskmine tööjõukulu | 28 226 | 28 359 | 28 195 | 28 122 |

Keskmine tööjõukulu (indeks) | 100 | 100 | 100 | 100 |

Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | 106 | 105 | 104 | 96 |

Tootlikkus (indeks) | 100 | 100 | 98 | 90 |

(76) Pärast andmete kontrollimist võib teha järelduse, et ajavahemikul 2005. aastast kuni uurimisperioodini jäid suundumused ühenduse tootmisharu tööhõive, tootlikkuse ja palkade osas üldjoontes samasuguseks kui ajutises määruses esitatud. Kuna puuduvad olulised muutused ja ei ole ka märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 112 esitatud esialgsed järeldused.

5.5.7. Dumpingumarginaali suurus

(77) Kuna märkusi eespool mainitu osas ei esitatud, kinnitatakse seega ajutise määruse põhjenduses 113 esitatud järeldused.

5.5.8. Toibumine varasemast dumpingust

(78) Kuna märkusi eespool mainitu osas ei esitatud, kinnitatakse seega ajutise määruse põhjenduses 114 esitatud järeldused.

5.5.9. Kasv

(79) Märkusi eespool mainitu osas ei esitatud ja seega kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 115 esitatud järeldused.

5.6. Järeldus kahju kohta

(80) Kuna muid märkusi ühenduse tootmisharu olukorra kohta ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 116–118 esitatud järeldus, et ühenduse tootmisharu on kannatanud olulist kahju.

6. PÕHJUSLIK SEOS

6.1. Dumpinguhinnaga impordi mõju

(81) Armeenia eksportiv tootja väitis, et keskmine Armeenia impordi turuosa ei olnud vaatlusalusel perioodil nii suur, et see oleks põhjustanud sellist kahju, mida ühenduse tootmisharu kandis. Üks Hiina eksportivatest tootjatest väitis, et Hiinast pärit import ei põhjustanud kahju, sest ühenduse tootmisharu kasumlikkuses oli paralleelselt Hiina impordiga tõususuund.

(82) Nagu mainitud ajutise määruse põhjendustes 91–94 ja nagu kinnitatakse eespool põhjendustes 49–58, on vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 4 täidetud tingimused, et kumuleerida import kõikidest uurimise all olevatest riikidest, hindamaks dumpinguhinnaga impordi mõju olukorrale ühenduse tootmisharus. Seega ei ole individuaalne impordi analüüs vaatlusaluste riikide kaupa asjakohane ja eespool esitatud väide lükati tagasi.

(83) Kontrollitud andmed ei muutnud oluliselt üldpilti ühenduse tootmisharu kahju kohta. Ühenduse tootmisharu kandis aastatel 2005 ja 2006 kahju ning aastal 2007 oli kasum marginaalne (0,2 %). Kasumitase langes uurimisperioodil ja langes väikese kahjumini 0,1 %.

(84) Meenutatakse, et ajutise määruse põhjenduses 121 ja eespool põhjenduses 73 on märgitud, et ühenduse tootmisharu olukorra halvenemine ilmnes peamiselt ühenduse tootmisharu toodangu ja müügimahu suures languses. See näitab, et dumpinguhinnaga impordi tõttu on ühenduse tootmisharu kahjumi kõrvaldamise tõttu kaotanud müügimahtusid ja turuosa. Järelikult on leidnud kinnitust, et vaatamata väikesele kasumile 2007. aastal on ühenduse tootmisharu kandnud uurimisperioodil olulist kahju. Et ühenduse tootmisharu olukorra halvenemine langes kokku vaatlusalustest riikidest pärit impordi suurenemisega, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse järeldused, mis on esitatud põhjenduses 123.

(85) Seetõttu tehakse järeldus, et ühenduse tootmisharu kantud kahjus oli määrav osa survel, mida avaldas dumpinguhinnaga import, mille maht ja turuosa suurenesid alates 2006. aastast märkimisväärselt. Seepärast lükatakse kõnealused väited tagasi.

6.2. Muude tegurite mõju

6.2.1. Import kolmandatest riikidest (v.a Hiina, Armeenia ja Brasiilia)

(86) Kuna muudest kolmandatest riikidest kui vaatlusalused riigid pärit impordi kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 124–126.

6.2.2. Ühenduse tootmisharu eksport

(87) Kuna ühenduse tootmisharu eksporditulemuse kohta ei ole märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 127 ja 128 esitatud järeldused.

6.2.3. Ühenduse tootmisharu import

(88) Üks eksportiv tootja viitas teatavatele turuandmetele ja väitis, et ühe ühenduse tootja import temaga seotud Hiina äriühingust oli olulise mahuga.

(89) Need andmed ei leidnud siiski kinnitust, sest kontrollitud andmed asjaomase Hiina eksportiva tootja ja temaga seotud ühenduse importija kohta kinnitavad esialgseid järeldusi, mis on esitatud ajutise määruse põhjenduses 129.

6.2.4. Enda tekitatud kahju

(90) Mõned huvitatud isikud väitsid korduvalt, et ühenduse tootjad on rohkem huvitatud kasumlikumast töötlemiseks kasutatava fooliumi (töödeldava fooliumi) turust. Nad väitsid, et töödeldavat fooliumi ja vaatlusalust toodet (mida nimetatakse ka majapidamisfooliumiks) toodetakse ühesugustel tootmisliinidel ja ühelt tootelt teisele üle minna on suhteliselt lihtne. Seetõttu on ühenduse tootmisharu vaatlusaluse toote tootmismahu kahanemine tingitud pigem majapidamisfooliumi tootmise suurenemisest, mitte vaatlusalustest riikidest pärit impordi suurenemisest. Nad väitsid seda, et vaatlusalustest riikidest pärit import oli tingitud ühenduse tootmisharu ebapiisavatest tarnetest ühenduse turule, mis oli põhjustatud majapidamisfooliumi tootmise suurenemisest. Kritiseeriti ajutise määruse põhjenduses 132 esitatud järeldusi, sest need põhinesid ainult ühe ühenduse majapidamisfooliumi tootjaga seotud andmetel.

(91) Uurimine kinnitas, et ühenduse tootmisharu majapidamisfooliumi toodang ei suurenenud olulisel määral. Tõepoolest, edasine uurimine näitas, et mitte ükski kaebuse esitajatest ega ka kaebust toetanud ühenduse tootjatest ei viinud olulisel määral oma tootmist üle majapidamisfooliumi tootmisele ja seetõttu tuleb kõnealused väited tagasi lükata. Seetõttu ei leidnud kinnitust väide, et oluline osa tootmisvõimsusest läks majapidamisfooliumi arvele. Ühtede ja samade valtsimisseadmetega saab tõepoolest toota mitut liiki fooliumi ja seetõttu võib järeldada, et kui õiglase kaubanduse tingimustes taastataks vaatlusaluse toote kasumlikkus, võiks ühenduse tootmisharule jääda rohkem võimsusi vaatlusaluse toote tootmiseks. See kinnitab esialgseid järeldusi, mis on esitatud ajutise määruse põhjenduses 132.

6.2.5. Tarbimise areng ühenduse turul

(92) Kuna tarbimise kohta ühenduse turul ei ole märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 133 ja 134 esitatud järeldused.

6.2.6. Ühenduse tootmisharu kulude areng

(93) Üks eksportiv tootja väitis, et ühenduse tootmisharu sai suurendada oma kasumimarginaali hoolimata toorme hinna tõusust, mis on vastuolus ajutise määruse põhjenduses 136 esitatud esialgse järeldusega, et ühenduse tootmisharu ei saanud oma müügihindasid tõsta samas tempos toormekulude suurenemisega. Kõnealune väide tuli tagasi lükata. Esiteks, vaatamata sellele, et uurimisel lõpuks ilmnes 2007. aasta kohta kasumlikkuse väike paranemine, ei järginud kasumlikkuse tõus siiski sama suundumust, mida ühenduse tarbimine. Teiseks viis kulude kasvu ülekandmine tarbijatele olulisele müügimahtude ja turuosa kaotusele, mis oli tingitud dumpinguhinnaga impordist, mis lõi alla hinnad ühenduse turul. Uurimine näitas ka, et tootmismahu vähenemine oli seotud dumpinguhinnaga impordi järsu suurenemisega tootmisvõimsuste püsivaks jäädes. Seetõttu jagunesid tootmiskulud madalamatele tootmismahtudele, mis tõi kaasa ühikuhindade tõusu.

6.3. Järeldus põhjuslike seoste kohta

(94) Kuna selle kohta ei ole muid märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 137–138 esitatud järeldused.

7. ÜHENDUSE HUVI

7.1. Ühenduse tootmisharu huvid

(95) Kuna ühenduse tootmisharu huvi kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 142–145 esitatud järeldused.

7.2. Importijate huvid

(96) Kuna importijate huvide kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 146–149 esitatud järeldused.

7.3. Kasutajate huvid

(97) Ümberkerimisega tegelevad äriühingud, kes on Euroopa Ühenduses peamised vaatlusaluse toote tarbijad ja keda esindab alumiiniumfooliumi liit (EAFA), väitsid järgmist:

- Vastupidiselt ajutise määruse põhjenduses 153 esitatud esialgsetele järeldustele on tavarullide veokulud Hiinast vaid väike osa kauba väärtusest (ligikaudu 1 % müügihinnast) ja need ei erine peaaegu üldse vaatlusaluse toote veokuludest (ligikaudu 0,2 % müügihinnast).

- Ühenduse ümberkerimisega tegelevate äriühingute pakutav suur tootevalik ei ole eeliseks, sest jaemüüjad saavad vaatlusalust toodet hankida suures koguses, sõlmides erilepinguid tavarullide importijate/edasimüüjatega.

- Vastupidiselt ajutise määruse põhjenduses 154 esitatud esialgsetele järeldustele jääb majapidamisfooliumi tootmine selliste ühenduse tootjate eelistuseks, kes ei ole huvitatud vaatlusaluse toote tootmisest. Kui kehtestada lõplikud meetmed, ei piisaks ühenduse vaatlusaluse toote tarnetest ümberkerimisega tegelevate äriühingute vajaduse rahuldamiseks.

- Vastupidiselt ajutise määruse põhjenduses 163 esitatud esialgsetele järeldustele tuleks lõplikke meetmeid, kui need kehtestatakse, kohaldada ka alla kümne kiloste rullide suhtes. Vastasel juhul suureneks tavarullide import, eelkõige Hiinast, mis põhjustaks ühenduse ümberkerimisega tegelevatele äriühingutele raskeid tagajärgi ja viiks nelja tuhande töökoha kaotuseni. Seda seisukohta toetasid kahe vaatlusaluse riigi eksportivad tootjad.

(98) Leiti, et veokulude kohta esitatud tõendid on usaldusväärsed ja neid tuleks seega arvestada. Seda, et vaatlusaluse toote importi võidakse asendada järgtööstuse toote impordiga, ei peetud põhjuseks, et dumpinguvastaseid meetmeid mitte kehtestada. Tõepoolest, ei ole esitatud ega saadud tõendeid selle kohta, et selline import märkimisväärselt kasvaks ja lööks alla ühenduse ümberkerimisega tegelevate äriühingute hinnad. Järgtööstuse eksportivate tootjate ebaõiglase kaubanduse tavasid tuleks eraldi uurida esmapilgul usutavate tõendite alusel. Lisaks sellele leitakse, et üleminek järgtööstuse toodete tootmisele suuremas koguses võtaks Hiinas aega, sest selleks on vaja teha uusi investeeringuid seadmetesse ja luua uusi müügikanaleid. Seetõttu ilmneksid tagajärjed alles aja jooksul. Ühenduse järgtööstuse töökohtade arvu osas on väide alusetu. Seetõttu ei saa esitatud arve usaldusväärseteks lugeda. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 153-162 esitatud esialgsed järeldused.

(99) Kuna ühenduse huvide kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 150–163 esitatud järeldused.

8. LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

8.1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

(100) Üks eksportiv tootja väitis, et kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutamine peaks põhinema pigem tootmiskuludel, mitte vaatlusaluse toote müügihinnal. Sama eksportija väitis, et kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutamisel kasutatud kavandatud kasum oli liiga suur ja see oleks pidanud olema 1 %, mis oleks paremini kooskõlas praeguse turuolukorraga, eelkõige silmas pidades majandussurutist. Sama eksportiv tootja kordas väidet, et oleks pidanud tegema kohandusi, arvestades eksporditud toote ja ühenduse tootmisharu poolt toodetud ja ühenduse turul müüdud toote kvaliteedi erinevusi.

(101) Esimese väite kohta, et kahju kõrvaldamise tase tuleks määrata tootmiskulude põhjal, märgiti, et selle metoodika kasutamisel ei ole mingit mõju tulemustele ja seda ei peetud asjakohaseks. Kavandatud kasumi taseme kohta märgiti, et ajutise määruse põhjenduses 165 on mainitud, et tootjate puhul kasutati väga konservatiivset maksueelset kasumimarginaali 5 %. See oli kaebuses välja pakutud ja seda kasutati varasemas uurimises. Kuid pakutud kavandatud kasum ei olnud sellisel tasemel, mis võimaldaks ühenduse tootmisharul säilitada tootmisvõimsusi ja teha uusi investeeringuid ning see tuli tagasi lükata. Arvestades kaebust toote kvaliteedi kohta ja eespool põhjenduses 52 kirjeldatut, leiti, et kõikidel tooteliikidel on ühesugused füüsilised põhiomadused ja tehnilised näitajad ning vaatamata kvaliteedierisustele kasutatakse tooteid põhiliselt samal otstarbel. Kuna puuduvad tõendid selliste väidete toetuseks, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 164-166 esitatud esialgsed järeldused.

(102) Teine eksportiv tootja väitis, et kahju kõrvaldamise tase peaks olema suunatud selliste müügihindade määramisele, millega kõrvaldataks tegelik kahjum. See väide tuli tagasi lükata, sest kahju kõrvaldamise tase on selline hinnatase, mille võiks ühenduse tootmisharu usutavasti saavutada dumpinguhinnaga impordi puudumisel.

(103) Sama eksportiv tootja väitis, et kavandatud kasum peaks vastama vaatlusaluse perioodi alguses saavutatud kasumi tasemele, mis oli vaadeldaval juhul kahjumi tase. Sellisel juhul oleks allalöömismarginaal vähim võimalik.

(104) See väide tuli tagasi lükata, sest ühenduse tootmisharu oli veel eelmise olukorra mõju all, kui toimus dumpinguhinnaga import Venemaalt ja Hiinast, ning ka Brasiiliast pärit dumpinguhinnaga import. Seega leiti, et kasumimarginaal 5 % on selline tase, mille võiks samalaadne tootmisharu selles sektoris tavalistes konkurentsi tingimustes usutavasti saavutada.

(105) Nagu märgitud eespool põhjenduses 61, jäeti allalöömise hinna ja seega ka kahju kõrvaldamise taseme arvutamisel ühesuguse kaubandustasemega võrdluse tagamiseks arvestamata Brasiilia eksportiva tootja müük tema sõltumatule vahendajale.

(106) Kuna kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendused 164–166.

(107) Lõplik üleriigiline kahjumimarginaal arvutati Hiina kohta järgmiste suuruste kaalutud keskmisena: i) sellise Hiina äriühingu kahjumimarginaal, kellele ei võimaldatud ei turumajanduslikku ega ka individuaalset kohtlemist; ii) sama äriühingu suurim kahjumimarginaal, kohaldatud Eurostati andmetest saadud ekspordihindade puhul (see on esinduslik koostööd mittetegevate Hiina eksportijate korral). Selle põhjal määrati üleriigiliseks kahjumimarginaaliks 30,0 % CIF-hinnast ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist.

8.2. Lõplikud meetmed

(108) Eespool esitatut silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks tasemel, millest piisaks dumpinguhinnaga impordi tekitatud kahju kõrvaldamiseks, ületamata seejuures kindlaksmääratud dumpingumarginaali.

(109) Kavandatakse järgmised lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad::

Riik | Äriühing | Lõplik dumpingumarginaal | Lõplik kahjumimarginaal | Lõplik dumpinguvastane tollimaks |

Brasiilia | Companhia Brasileira de Aluminio | 27,6 % | 17,6% | 17,6% |

Kõik teised äriühingud | 27,6 % | 17,6% | 17,6% |

Hiina Rahvavabariik | Alcoa Bohai ja Alcoa Shanghai | 25,6 % | 6,4% | 6,4% |

Shandong Loften | 33,7 % | 20,3% | 20,3% |

Zhenjiang Dingsheng | 37,4 % | 24,2% | 24,2% |

Kõik teised äriühingud | 47,0 % | 30,0% | 30,0% |

Armeenia | RUSAL Armenal | 33,4 % | 13,4% | 13,4% |

Kõik teised äriühingud | 33,4 % | 13,4% | 13,4% |

(110) Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast peegeldavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute puhul tuvastati. Neid tollimaksumäärasid (erinevalt „kõigi muude äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud. Kui imporditava toote on tootnud mõni muu äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud (sealhulgas ka konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksused), ei kohaldata tema suhtes nimetatud määrasid, vaid „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavaid tollimaksumäärasid.

(111) Taotlus kohaldada individuaalse äriühingu jaoks ette nähtud dumpinguvastast tollimaksumäära (näiteks pärast üksuse nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva üksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile[3] koos kõikide vajalike andmetega, näidates eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate üksustega seotud võimalikud muudatused äriühingu tootmistegevuses, riigisiseses või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

8.3. Ajutiste tollimaksude lõplik sissenõudmine

(112) Arvestades tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju taset leitakse, et ajutise määrusega kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda lõplikult kehtestatud tollimaksumäära ulatuses. Kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest väiksemad, vabastatakse ajutiselt tagatiseks antud summad, mis ületavad lõplike dumpinguvastaste tollimaksude määra.

8.4. Meetmete vorm

(113) Ainus Armeenia koostööd tegev eksportiv tootja ja ainus koostööd tegev Brasiilia eksportiv tootja esitasid uurimise käigus hinnakohustuse pakkumised algmääruse artikli 8 lõike 1 kohaselt.

(114) Mõlemad pakkumised vaadati läbi. Brasiilia eksportija pakkumine kõrvaldab dumpingu kahjustava mõju ja piirab piisaval tasemel kõrvalehoidmise ohtu. Armeenia eksportija pakkumise puhul tuleb arvestada seda, et seoses äriühingu kontserni keerulise struktuuriga ja keerulise müügivõrguga on suur ristkompenseerimise oht sama toote müümisel samadele tarbijatele, kuid muudelt müüjatelt, või ka muude toodete müümisel samadele tarbijatele sama kontserni teistest äriühingutest. Armeenia eksportija esitas oluliselt muudetud hinnakohustuse pakkumise pärast algmääruse artikli 8 lõikes 2 sätestatud tähtaega. Märgiti, et lisaks sellele, et muudetud hinnakohustuse pakkumine esitati pärast tähtaega, ei saa seda järgmisel põhjusel heaks kiita. Kuigi äriühing kohustus müüma ainult otse ELi esimesele sõltumatule tarbijale, s.o kaasamata müügikanalisse selle äriühinguga seotud kahte äriühingut, näitas uurimine, et äriühing müüs muid tooteid samadele tarbijatele ELis. Lisaks sellele teatas äriühing, et tal on kavas hakata tootma ja ELi müüma uut tüüpi toodet, nimelt töödeldavat alumiiniumfooliumi. Kuna on olemas võimalus, et uut tüüpi toodet hakatakse müüma samadele tarbijatele ELis, ei piira ka uus hinnakohustuse pakkumine ristkompenseerimise riski vastuvõetava tasemeni.

(115) Otsusega 2009/XXX/EÜ kiitis komisjon heaks CBA hinnakohustuse pakkumise. Nõukogu kinnitab, et hinnakohustuse pakkumine kõrvaldab dumpingu kahjustava mõju ja piirab piisaval tasemel kõrvalehoidmise ohtu. Rusal Armenali pakkumine lükati tagasi nii põhjenduses 114 esitatud põhjustel kui ka nende raamatupidamises leitud probleemide tõttu, nagu selgitatud eespool põhjendustes 21 ja 22.

(116) Et komisjon ja tolliasutused saaksid tõhusalt jälgida, kuidas CBA hinnakohustust täidab, kui asjaomasele tolliasutusele esitatakse taotlus vabasse ringlusesse lubamise kohta, on dumpinguvastasest tollimaksust vabastamine lubatud vaid sel juhul, kui i) esitatakse kinnitusarve, milleks on faktuurarve, kus on esitatud vähemalt II lisas sätestatud teave ja avaldus; ii) imporditavaid kaupu valmistab, toimetab ühendusse esimesele sõltumatule tarbijale ja arve esitab CBA ise ning iii) deklareeritud ja tollile esitatavad kaubad vastavad täpselt kinnitusarvele. Kui eespool sätestatud tingimused ei ole täidetud, kehtestatakse vabasse ringlusesse lubamise avalduse heakskiitmisel dumpinguvastane tollimaks.

(117) Juhul kui komisjon vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 9 tühistab rikkumise tõttu hinnakohustuse heakskiidu, viidates teatavatele tehingutele, ja teatab, et vastav kinnitusarve on kehtetu, tekib vabasse ringlusesse lubamise avalduse heakskiitmisel tollivõlg.

(118) Importijad peavad arvestama tollivõlaga kui tavalise äririskiga, mis võib tekkida kauba vabasse ringlusesse lubamise avalduse heakskiitmisel vastavalt põhjendustes 116 ja 117 kirjeldatule, vaatamata sellele, et komisjon on heaks kiitnud hinnapakkumise kohustuse sellelt tootjalt, kellelt nad kaupa ostavad (kas otse või kaudselt).

(119) Algmääruse artikli 14 lõike 7 kohaselt peaksid tolliasutused komisjonile kohe teatama, kui ilmneb hinnakohustuse rikkumine.

(120) Eespool esitatud põhjustel kiidab komisjon heaks CBA hinnakohustuse pakkumise, kuid Armenali hinnakohustuse pakkumist ei kiideta heaks. Asjaomaseid äriühinguid on teavitatud olulistest seikadest, kaalutlustest ja kohustustest, millel heakskiitmine ja tagasilükkamine põhinevad.

(121) Kui hinnakohustust rikutakse või see tühistatakse või kui komisjon tühistab hinnakohustuse heakskiidu, kohaldatakse dumpinguvastast tollimaksu, mille on kehtestanud nõukogu kooskõlas artikli 9 lõikega 4 ja mida kohaldatakse algmääruse artikli 8 lõike 9 tõttu automaatselt.

9. SEIRE

(122) Selleks, et vähendada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu, mis tuleneb tollimaksumäärade suurest erinevusest, peetakse vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane kohaldamine. Erimeetmete hulka kuuluvad järgmised meetmed:

(123) Käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastava kehtiva faktuurarve esitamine liikmesriikide tollile. Impordi suhtes, millele ei ole nimetatud arvet lisatud, rakendatakse kõigi muude eksportijate suhtes kohaldatavat dumpinguvastast jääktollimaksu.

(124) Kui sellise äriühingu ekspordi maht, mille suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb märgatavalt pärast asjaomaste tollimaksude kehtestamist, võib sellist mahu suurenemist käsitleda kaubandusstruktuuri muutusena, mis tuleneb meetmete kehtestamisest algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sel juhul, ja juhul kui tingimused on täidetud, võib algatada meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalsete tollimaksumäärade kaotamise ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu kehtestamise vajadust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Armeeniast, Brasiiliast ja Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumfooliumi suhtes, mis on paksusega vähemalt 0,008 mm, kuid mitte üle 0,018 mm, aluskihita, pärast valtsimist muul viisil töötlemata, kuni 650 mm laiustes ja rohkem kui kümme kilo kaaluvates rullides, ja mida praegu klassifitseeritakse CN-koodi ex 7607 11 19 (TARIC-koodi 7607 11 19 10) alla.

2. Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse allpool loetletud ettevõtete valmistatud ja lõikes 1 kirjeldatud toodete netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

Riik | Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |

Armeenia | Closed Joint Stock Company „Rusal-Armenal” | 13,4 % | A943 |

Kõik teised äriühingud | 13,4 % | A999 |

Hiina Rahvavabariik | Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd. ja Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd. | 6,4 % | A944 |

Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd. | 20,3 % | A945 |

Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd. | 24,2 % | A946 |

Kõik teised äriühingud | 30,0 % | A999 |

Brasiilia | Companhia Brasileira de Aluminio | 17,6 % | A947 |

Kõik teised äriühingud | 17,6 % | A999 |

3. Vaatamata esimeses lõikes sätestatule, ei kohaldata lõplikku dumpinguvastast tollimaksu impordi suhtes, mis on lubatud vabasse ringlusesse artikli 2 kohaselt.

4. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

5. Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse I lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide muude äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.

Artikkel 2

1. Vabasse ringlusesse deklareeritud imporditavad tooted, mille kohta on arved esitanud äriühingud, kelle hinnakohustused on komisjon heaks kiitnud ja kelle nimed on loetletud komisjoni otsuses [2009/…./EÜ], mida muudetakse aeg-ajalt, vabastatakse artiklis 1 sätestatud dumpinguvastasest tollimaksust, kui:

- imporditavad tooted on valmistanud ja ühendusse esimesele sõltumatule tarbijale lähetanud nimetatud äriühingud ning

- imporditava kaubaga koos esitatakse kinnitusarve, milleks on faktuurarve, mis sisaldab vähemalt käesoleva määruse II lisas nimetatud andmeid ning

- tolliasutusele esitatud ja deklareeritud kaubad vastavad täpselt kinnitusarvele.

2. Vabasse ringlusesse lubamise avalduse heakskiitmisel tekib tollivõlg, kui:

- lõikes 1 kirjeldatud impordi puhul tehakse kindlaks, et üks või mitu selles lõikes sätestatud tingimust on täitmata või

- kui komisjon tühistab hinnakohustuse heakskiidu algmääruse artikli 8 lõike 9 kohaselt määruse või otsusega, milles osutatakse teatavatele tehingutele ja teatatakse, et asjaomased kinnitusarved on kehtetud.

Artikkel 3

Summad, mille maksmine on tagatud vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 287/2009, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Armeeniast, Brasiiliast ja Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumfooliumi suhtes, mis on paksusega vähemalt 0,008 mm, kuid mitte üle 0,018 mm, aluskihita, pärast valtsimist muul viisil töötlemata, kuni 650 mm laiustes ja rohkem kui 10 kilo kaaluvates rullides, klassifitseeritud CN-koodi ex 7607 11 19 (TARIC-koodi 7607 11 19 10) alla, nõutakse lõplikult sisse eespool artiklis 1 sätestatud lõpliku tollimaksu määra ulatuses. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrasid, tagastatakse.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, [...]

Nõukogu nimel

eesistuja […]

I lisa

Artikli 1 lõikes 5 osutatud kehtival faktuurarvel peab olema faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud avaldus järgmises vormis:

1. Faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet.

2. Deklaratsioon: „Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud Euroopa Ühendusse ekspordiks müüdava alumiiniumfooliumi on tootnud (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) (asjaomane riik). Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.”

3. Kuupäev ja allkiri.

4. II lisa

Koos ühendusse saadetava kaubaga, mille suhtes kehtib hinnakohustus, esitatakse faktuurarve, millel peab olema järgmine teave:

1. Pealkiri „HINNAKOHUSTISEGA SEOTUD KAUBA FAKTUURARVE”.

2. Faktuurarve väljastanud äriühingu nimi.

3. Faktuurarve number.

4. Faktuurarve väljaandmise kuupäev

5. TARICi lisakood, mille alla kuuluvate arves kirjeldatud kaupade tollivormistus toimub ühenduse piiril.

6. Kauba täpne kirjeldus, sealhulgas:

- hinnakohustusega seotud tootekood (PCN);

- tootekoodile vastava toote kirjeldus lihtsas ja arusaadavas keeles;

- äriühingu tootekood (CPC);

- Tarici kood

- kogus (tonnides).

7. Müügitingimuste kirjeldus, sealhulgas:

- tonni hind;

- kohaldatavad maksetingimused;

- kohaldatavad tarnetingimused;

- kõik allahindlused ja hinnavähendid.

8. Selle ühenduses importijana tegutseva äriühingu nimi, kellele äriühing kohustusega seotud kauba faktuurarve otseselt väljastab.

9. Faktuurarve väljastanud äriühingu töötaja nimi ja järgmine allkirjastatud avaldus:

„Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud kaupade müük otseekspordiks Euroopa Ühendusse toimub [äriühingu ärinimi] võetud ja Euroopa Komisjoni otsusega 2008/XXXX/EÜ heaks kiidetud kohustuse kohaldamisalas ja selles sätestatud tingimustel. Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.”

[1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

[2] ELT L 94, 8.4.2009, lk 17.

[3] European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Office J-105 4/92, 1049 Brüssel, Belgia.