[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 30.10.2009

KOM(2009)617 lõplik

KOMISJONI ARUANNE

KAHEKÜMNES AASTAARUANNE STRUKTUURIFONDIDE RAKENDAMISE KOHTA (2008) [SEK(2009) 1495]

SISUKORD

1. Sissejuhatus 3

2. Rakendamisanalüüs 4

3. Sidusus ja kooskõlastamine 8

4. Hindamine 9

5. Kontroll 10

6. Komisjoni abistavad komiteed 12

KOMISJONI ARUANNE

KAHEKÜMNES AASTAARUANNESTRUKTUURIFONDIDE RAKENDAMISE KOHTA (2008)

Käesolev aruanne on esitatud määruse (EÜ) nr 1260/1999 (millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta) artikli 45 lõike 2 kohaselt. Aruanne hõlmab programmiperioodi 2000–2006 struktuurifondide tegevust 2008. aastal.

Käesolevas aruandes esitatud teavet käsitletakse üksikasjalikumalt komisjoni talituste töödokumendis (lisatud käesolevale aruandele).

1. Sissejuhatus

2008. aastal rakendati struktuurifondide programmiperioodi 2000–2006 programme ja projekte üheksandat korda. 2008. aastal hallati kokku 718 programmi[1].

Lisaks programmiperioodi 2000–2006 struktuurfondide programmide ja projektide rakendamisele ja nende lõpetamise ettevalmistamisele tegeles komisjon 2008. aastal aktiivselt ka perioodi 2007—2013 programmide (kokku 434, neist 317 ERF ja 117 ESF)[2] kavandamise ja planeerimisega.

Jätkati jõupingutusi struktuurifondidest kaasrahastatavate programmide ja projektide kvaliteedi ning sealhulgas programmide finantshalduse usaldusväärsuse parandamiseks. Partnerlusmudel, parem finantshaldus, kontroll ja hindamine on andnud väga häid tulemusi ning tugevdanud head valitsemistava kaasrahastatud programmide ja projektide puhul.

Perioodi 2000–2006 eesmärkide 1 ja 2 programmide järelhindamine peaks lõpule jõudma 2009. aasta lõpuks. ESF-i programmide järelhindamine peaks kavakohaselt lõppema 2010. aasta algul. Peale selle algatati 2008. aastal ka ühenduse algatuste URBAN ja INTERREG järelhindamine. Ühenduse algatuse EQUAL järelhindamine algatati 2009. aasta alguses. Kalanduse Arendusrahastu järelhindamiseks käivitati 2008. aasta lõpus allhange.

Kogemuste vahetamist edendati eelkõige piirkondade ja linnade vaheliste võrgustike kaudu ning ka veebruaris 2008 toimunud konverentsil „Piirkonnad majandusmuutustes”, kus esimest korda jagati häid tavasid edendavatele uuenduslikele projektidele „Regiostari” auhindu.

Seni suurim ühtekuuluvuspoliitika raames korraldatud ettevõtmine AVATUD USTE PÄEVAD „Euroopa regioonide ja linnade nädal” organiseeriti koos Regioonide Komitee ja 216 regiooni ja linnaga kõikjalt üle kogu Euroopa. Teemanädala juhtlause oli „Piirkonnad ja linnad silmitsi maailma väljakutsetega”.

ELi eesistujariigid Sloveenia ja Prantsusmaa rõhutasid ESF-i tähtsust, korraldades kõrgetasemelisi konverentse vastavalt Mariboris 2008. aasta juunis ja Le Havre'is sama aasta septembris.

2. Rakendamisanalüüs

2.1. Eelarve täitmine

2.1.1. Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF)

2008. aasta oli eelarve täitmise osas hea aasta, vaatamata halvenevale majandusolukorrale. Eelarve täitmise määr sooritatud maksude näol jõudis 99,9 %-ni (sama tulemus kui 2007. ja 2006. aastal), liikmesriikidele maksti piirkondlike programmide ja projektide tarbeks välja 15,1 miljardit eurot. Maksete assigneeringute täitmise määr oli kõigi eesmärkide puhul kõrgem kui esialgselt kavandatud: 11,5 miljardit eurot eesmärgile 1; 2,4 miljardit eurot eesmärgile 2; 1 miljard eurot INTERREG III-le ja 0,2 miljardit eurot muudele programmidele (Urban, uuenduslikud meetmed, Peace).

Programmiperioodi 2000–2006 täitmine 2008. aastal ületas esialgseid ennustusi – kavandatud 9,2 miljardi euro asemel maksti välja 15,1 miljardit eurot. 2008. aasta lõpuks oli eelmiste aastate väljamaksmata kulukohustusi kokku 12,6 miljardit eurot, 2007. aastal oli see summa 27,7 miljardit eurot. Nimetatud määr vastab 9,7 %-le perioodi 2000–2006 kulukohustuste kogusummast ning on võrdne 7 kuu kulukohustustega võttes arvesse, et aastane kulukohustuste keskmine on 20 miljardit eurot.

2008. aastal ei kohaldatud 2006. aasta kulukohustuste suhtes nn „n+2” eeskirja. Kogusumma, mis programmiperioodil 2000–2006 „n+2” eeskirja alusel kulukohustustest vabastatakse, otsustakse rakenduskavade lõpetamisel.

Kogu programmiperioodi jooksul oli 2008. aasta lõpuks liikmesriikidele makstud 118 miljardit eurot. Seega oli üldine kasutusmäär kõikide liikmesriikide kohta 91 % 129,4 miljardi euro suurusest kogueraldisest.

Võttes arvesse rahanduskriisi ja lähtuvalt komisjoni koostatud taastamispaketist, antakse seda taotlenud liikmesriikidele programmide kaupa kuue- või kaheteistkuuline pikendus. Abikõlblikkuse aega on pikendatud 281 programmi puhul (74 % perioodi 2000–2006 379-st programmist), mida rahastati 90 % ulatuses ERF-i vahenditest.

2.1.2. Euroopa Sotsiaalfond (ESF)

2008. aasta oli ESF-le eelarve täitmise osas rahuldav, vaatamata majandus- ja rahakriisi põhjustatud erakorralisele olukorrale.

Programmiperioodi 2000–2006 osas realiseeriti 2008. aastal maksete assigneeringutest 6394 miljardit eurot, seega 98 % aasta maksete assigneeringutest. Maksete assigneeringute kasutamine ulatus 2008. aastal 90,91 %-st eesmärgi 2 puhul 100 %-ni eesmärgi 1 puhul.

2008. aasta lõpus oli täitmata kulukohustusi 6,4 miljardit eurot (2007. aastal võrdluseks 12,9 miljardit eurot). Nimetatud summa moodustab 9,3 % perioodi 2000–2006 kulukohustuste kogusummast.

2008. aastal ei kohaldatud nn „n+2” eeskirja. Kogusumma, mis programmiperioodil 2000–2006 „n+2” eeskirja alusel kulukohustustest vabastatakse, otsustakse rakenduskavade lõpetamisel.

Kogu programmiperioodi jooksul oli 2008. aasta lõpuks liikmesriikidele makstud 62,2 miljardit eurot (90,7 % kogueraldisest).

Eeskirjade kohaselt võib programmiperioodi 2000–2006 makseid jätkata kuni 2008. aasta lõpuni. Võttes arvesse rahanduskriisi ja lähtuvalt komisjoni koostatud taastamispaketist, antakse seda taotlenud liikmesriikidele programmide kaupa kuue- või kaheteistkuuline pikendus. 91-st tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi vastutusel olnud programmist on abikõlblikkuse aega pikendatud 68 programmi (75 %) puhul.

2.1.3. Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfond (EAGGF)

2008. aastal oli EAGGFi arendusrahastust tehtud väljamaksete kogusumma 2 miljardit eurot. EAGGFi maaelu arengu programmide maksete assigneeringute kasutamise määr programmiperioodil 2000–2006 oli 97,2 % (arvesse on võetud kõik EAGGFi eelarveridadel kättesaadavad ühenduse vahendid, sh ka 2008. aasta lõpus muudelt, struktuurifondidega mitte seotud eelarveridadelt üle kantud summa 0,19 miljardit eurot). Kui maksete assigneeringute kasutamise määr oleks arvutatud esialgse eelarve põhjal, oleks see olnud 100 %.

2008. aastal ei olnud kulukohustusi, mis oleksid olnud seotud programmiperioodi 2000–2006 maaelu arengu programmidega, v.a 0,14 miljoni euro suurune summa ühe programmi puhul.

2008. aasta lõpuks oli eelmiste aastate väljamaksmata kulukohustusi kokku 1,8 miljardit eurot, 2007. aastal oli see summa 3,9 miljardit eurot.

Nagu juba eespool märgitud, oli 2006. aasta programmiperioodi viimane ja seega 2008. aastal „n+2” eeskirja kulukohustuste tühistamise kohta ei kohaldatud. Tühistatud kulukohustuste summa arvutatakse programmide lõpetamisel vastavalt komisjoni juhistele 2000–2006 programmide lõpetamise kohta.

2.1.4. Kalanduse Arendusrahastu (FIFG)

2008. aastal oli eelarve täitmine väga hea. Maksete kasutamise määr oli 97,8 %, liikmesriikidele maksti 320 miljonit eurot. Maksete assigneeringute kasutamine jagunes nii, et 195,7 miljonit eurot maksti eesmärgi 1 programmidele ja 124,3 miljonit eurot eesmärgist 1 väljapoole. Programmiperioodi 2000–2006 makseteks kasutati 2008. aastal 320 miljonit eurot, esialgselt oli kavandatud 269 miljonit.

FIFG täitmata kulukohustuste kogumaht oli 2008. aasta lõpus 449,3 miljonit eurot (2007. aastal 812,5 miljonit eurot). Nimetatud summa moodustab 11,3 % perioodi 2000–2006 kulukohustuste kogusummast.

Kogu programmiperioodi jooksul oli 2008. aasta lõpuks liikmesriikidele makstud 3515,2 miljardit eurot. Seega oli üldine kasutusmäär kõikide liikmesriikide kohta 89,3 % 3935,8 miljoni euro suurusest kogueraldisest.

2.2. Programmi rakendamine

2.2.1. Eesmärk 1

Eesmärgi 1 programmid keskendusid põhiinfrastruktuuri projektidele (41,4 %), kusjuures üle poole (51,9 %) kõigist selle kategooria investeeringutest tehti transpordiinfrastruktuuri. Enam kui kolmandik (33,3 %) eesmärgi 1 vahenditest investeeriti tootmiskeskkonda, kus prioriteediks on jätkuvalt VKEde ja käsitöösektori abistamine (28,3 %). Inimressurssidele suunatud projektidele eraldati eesmärgi 1 piirkondades 23,2 % vahenditest. Peamised abivaldkonnad olid peaaegu võrdsel määral tööturupoliitika (31,3 %) ning haridus ja kutseõpe (30,9 %).

2.2.2. Eesmärk 2

Eesmärgi 2 piirkondades keskendusid programmid jätkuvalt peamiselt tootmiskeskkonnale, sellele kategooriale eraldati üle poole (55,5 %) rahalistest vahenditest. Kõnealuse valdkonna puhul oli ülekaalus abi VKEdele ja käsitöösektorile (55,8 %). Teine enim toetatud tegevusvaldkond oli põhiinfrastruktuur, millele kulutati 29,7 % kõigist eesmärgi 2 vahenditest. Erinevalt eesmärgi 1 programmidest oli rahalisest seisukohast kõige olulisem valdkond tööstuspiirkondade kavandamine ja taastamine (45,4 %). Inimressursside kategoorias (10,2 % koguinvesteeringutest eesmärgi 2 piirkondades) olid peamised investeerimisvaldkonnad tööjõu paindlikkus, ettevõtlus, uuendustegevus ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad (30,5 %).

2.2.3. Eesmärk 3

ESFi programmi rakendamine oli 2008. aastal jätkuvalt suunatud peamiselt Euroopa tööhõivestrateegiale ning eelkõige meetmetele, millega parandada konkurentsivõimet tööturul (31,3 %), elukestvat õpet (hariduse ja kutseõppega seotud arendustegevus moodustas 22,3 % kuludest), sotsiaalset kaasatust (20,7 %) ja võrdseid võimalusi (6,4 %). Endiselt oli märgatav erinevus programmide rakendamise rahalises aspektis EL 15-s, kus jätkati pikaajaliste programmide rakendamist, ja EL 10-s, kus mõnel liikmesriigil oli mõne projekti ja meetme rakendamise alustamisega märkimisväärseid raskusi.

2.2.4. Kalandus väljaspool eesmärki 1

Väljaspool eesmärki 1 olevate FIFG programmide kulutuses keskenduti töötlemisele ja turustamisele (25,2 %). Tähtsuselt järgmine meede oli valdkonna ettevõtjate tegevuse toetamine (15,4 %), sellele järgnes vesiviljelus (12,4 %). Vanametalliks lammutamisega seotud kulutuste osakaal oli 2008. aastal 11 %.

2.2.5. Ühenduse algatused

2.2.5.1. INTERREG

2008. aasta lõpus valiti 81 INTERREG III / naabrusprogrammi raames välja umbes 15 000 projekti ja võrgustikku, mille eesmärk oli vähendada riigipiiride, keelebarjääri ja kultuurierinevuste mõju ning edendada piirialasid, toetada strateegilist arengut ja ELi ulatuslike piirkondade territoriaalset lõimumist ning parandada koostööd naabritega. Regionaalarengu poliitika ja selle meetmete tõhustamisele aitasid kaasa heade tavade jagamine ja kogemuste vahetamine.

2008. aastal kulges 81 INTERREG III / naabrusprogrammi rakendamine edukalt, maksete kasutamise määr oli 85 %. Kuna koostööprogrammid ja -projektid on spetsiifilised ja keerulised, ei olnud mõnede programmide kohustustest vabastamist (vastavalt „n+2” eeskirja kohaldamisele) võimalik vältida; tagasi nõuti kokku 3,74 miljoni euro suurune summa.

2.2.5.2. EQUAL

Enamikes liikmesriikides viidi läbi ühenduse algatuse EQUAL programmide lõpetamiseks vajalikud haldustoimingud. Üksikud liikmesriigid palusid abikõlblikkuse lõpukuupäeva lükkamist 2009ndasse aastasse, et saavutada kõrgem kasutusmäär ja jätkata meetmete süvalaiendamist.

Enamik liikmesriike suunas EQUALi raames võetud meetmed projektitulemuste kogumisele, dokumenteerimisele, sünteesimisele ja levitamisele (nt konverentsid saadud kogemuste vahetamiseks) ning EQUALi aquis ja lähenemisviisi integreerimisele ESFi programmiperioodi 2007–2013 rakenduskavadesse. Nimetatud integreerimise eesmärgil teostasid liikmesriigid personalisiiret, jätkasid riiklike teemavõrgustike tööd, rahvusvaheliste ja uuendusprojektide rahastamist ning kohustusid aktiivselt osalema ESFi juhtide õppevõrgustikes.

2.2.5.3. URBAN

Ühenduse algatuse URBAN rakendamise raames jätkus 2008. aastal 71 rakenduskava haldamine, koostati aastaaruandeid ning korraldati seirekomisjonide tööd ja iga-aastaseid kohtumisi. URBACT I programmi haldamine jätkus seirekomisjonide ja aruandlusmenetluse kaudu ning jälgides kaht kiirvõrgustike katseprojekti. URBACT II programm on peamine vahend algatuse „Piirkonnad majandusmuutustes” rakendamiseks, selle eesmärk on kiirendada heade tavade ja uuenduslike põhimõtete kasutuselevõttu.

2.2.5.4. LEADER+

Ühenduse algatus LEADER+ hõlmab kolme meedet: kohalike arengustrateegiate rakendamine avaliku sektori ja erasektori partnerluse kaudu, maapiirkondade vaheline koostöö ja võrgustike loomine. EL 15 liikmesriikides kiideti programmiperioodil 2000–2006 heaks 73 LEADER+ programmi. Hiljuti ühinenud ELi liikmesriikidel oli võimalik lülitada LEADER+ tüüpi meetmeid EAGGFi eesmärgi 1 raames rahastatavatesse programmidesse.

Enamik liikmesriikide LEADER+ võrgustikke lõpetas 2008. aastal tegevuse. Programmiperioodi lõpus keskenduti teabe levitamisele ja oskusteabe vahetamisele. Euroopa LEADER+ vaatluskeskus avaldas 2008. aastal teise ja kolmanda väljaande, milles esitati kokku 50 heade tavade näidet.

2.2.6. Uuenduslikud meetmed

2.2.6.1. Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF)

Regionaalpoliitika peadirektoraat haldas 181 piirkondlikku uuenduslike meetmete programmi (124-st 31. detsembriks 2008 lõpetatud programmist 39 lõpetati 2008. aastal), mille eesmärk on edendada strateegilist uuendustegevust regioonides, katsetades uuenduslikkust soodustavaid ja ELi toetuse kvaliteeti parandavaid uuenduslikke meetodeid ja tavasid järgmises kolmes valdkonnas: teadmised ja tehnoloogilised uuendused, infoühiskond ja säästev areng.

2.2.6.2. Euroopa Sotsiaalfond (ESF)

2008. aastal lõpetati viimased 2004. aasta uuenduslike meetmete programmid ning samuti hulk 2005. ja 2006. aasta projekte. Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat haldas viimaseid 2005. ja 2006. aastal valitud projekte ning kahte teabelevitamisega seotud projekti. Peadirektoraat korraldas seminari 2006. aasta projektide elluviijatele ja käivitas koos regionaalpoliitika peadirektoraadiga jätkuvõrgustiku, kuhu on kaasatud varasemate uuenduslike projektide elluviijad eelkõige Saksamaalt.

3. Sidusus ja kooskõlastamine

3.1. Kooskõla ühenduse muude poliitikavaldkondadega

3.1.1. Konkurents

Riigiabipoliitika vallas ei toimunud 2008. aastal suuri arenguid.

3.1.2. Siseturg

Liikmesriigid on kohustatud tagama, et struktuurifondidest kaasrahastatavad tegevused vastavad riigihangete direktiividele. Kui komisjoni teavitatakse EÜ õigusaktide rikkumisest või kui auditeerimine näitab, et rikkumine on toimunud, võetakse tarvitusele asjakohased meetmed. Kehtestatud on uus riigihangete regulatiivne raamistik ja välja on töötatud kontsessioonide sõlmimise lepingud, et pakkuda nii era- kui ka avalikule sektorile suuremat õiguskindlust.

3.1.3. Keskkond

Käimasolevate programmide puhul on peamine eesmärk jätkuvalt toetada ühenduse õigustiku järgimist asulate reovee, veevarustuse, jäätmehoolduse ja bioloogilise mitmekesisuse toetamise valdkonnas. Muud olulised investeerimisvaldkonnad on olnud keskkonnahoidlikud uuendused ja reostatud pinnase puhastamine. Säästva arengu edendamine on jätkunud investeeringutega keskkonnasäästlikku transporti ja energiasse ning aktiivselt on tegeletud projektide keskkonnaalastele õigusaktidele vastavuse tagamisega.

3.1.4. Transport

Vastavalt valgele raamatule "Euroopa transpordipoliitika aastani 2010: aeg otsustada" ja selle 2006. aasta vahekokkuvõttele on ühtekuuluvusprogrammid jätkuvalt peamine ühenduse toetuse allikas ühenduse transpordiprioriteetide elluviimiseks. Seepärast on struktuurifondidest rahastatud nii TEN-T projekte kui ka projekte, mille eesmärk on edendada kombineeritud transporti, transpordi energiatõhusust, arukaid transpordisüsteeme ja linnaliiklust.

3.1.5. Sooline võrdõiguslikkus

Komisjon rakendas „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiseid”, mis osutavad komisjoni võetud kohustusele selles valdkonnas. Soolise võrdõiguslikkuse põhimõtted ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine on programmiperioodi 2007–2013 kõiki programme läbiv teema. Struktuurifondides soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kõrgetasemelise töörühma koosolekul 2007. aasta juunis rõhutati soolise võrdõiguslikkuse eest seisvate organisatsioonide kaasamise tähtsust programmide väljatöötamisel ja rakendamisel.

3.2. Vahendite kooskõlastamine

3.2.1. Struktuurifondid ja Ühtekuuluvusfond

Programmiperioodil 2000–2006 said kõik 25 liikmesriiki abi struktuurifondidest, kuid 13 liikmesriiki said abi ka Ühtekuuluvusfondist, mis toetab vaesemaid riike. Struktuurifondide tegevust on hoolikalt kooskõlastatud nii omavahel kui seoses Ühtekuuluvusfondi (eelkõige ERF) tegevusega, et vältida toetatavate projektide dubleerimist.

3.2.2. Struktuurifondid ja Euroopa Investeerimispank (EIP) / Euroopa Investeerimisfond

Komisjon, EIP ja Euroopa Investeerimisfond tõhustasid koostööd, käivitades algatused JASPERS, JEREMIE ja JESSICA, mille eesmärk on lihtsustada üksikprojektide rakendamist 2007.–2013. aasta programmiperioodil.

2008. aasta oli programmi JASPERS (Ühine abi Euroopa piirkondade projektide toetuseks) esimene täiemahuline tegevusaasta. Aasta lõpus oli JASPERSi raames käsil 280 projekti ning 2008. aastal lõpetati 82 projekti (võrdluseks 2007. aastal lõpetati 22).

Uuele algatusele JEREMIE (Euroopa ühisressursid mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele), mille eesmärk on lihtsustada piirkondades VKEde juurdepääsu rahastamisele, oli 2008. aasta esimene tegevusaasta ja see kujunes edukaks, sest rahastut kasutasid piirkonnad ja korraldusasutused ning nii ettevõtlus- kui ka pangandussektor.

Uue algatusega JESSICA (Euroopa ühine toetus linnapiirkondade jätkusuutlikele investeeringutele), mille eesmärk on edendada Euroopa linnapiirkondades jätkusuutlikku investeerimist, majanduskasvu ja tööhõivet, püütakse struktuurifondide toetuste andmise viisis saavutada kultuurinihet, edendades ringlevate rahastamisviiside kasutuselevõttu ning julgustades omal jõul tegutsemist.

4. Hindamine

Komisjon jätkas 2008. aastal hindamisi, et toetada ühtekuuluvuspoliitikaga seotud otsuste tegemist.

Lõpule jõudis EFRi kaasrahastatavate uuendusprojektide analüüs, milles vaadeldi põhjalikult nende edutegureid ning ka üldiseid piiranguid ja takistusi. Uuring teostati eri piirkondades ERFi kaasrahastatud projektide põhjal ning selle tulemusena saadi põhjalikke teadmisi innovatsiooni toetavate mehhanismide kohta. Peale selle püütakse kavandada ja kontrollida praktilisi meetodeid ja vahendeid, mida võiks kasutada projektide analüüsimiseks.

Jätkus ka programmiperioodi 2000–2006 eesmärkide 1 ja 2 järelhindamine, mis koosneb iga etapi puhul 12 omavahel seotud tööpaketist, mis võimaldavad uurida ühtekuuluvuspoliitika tõhususe ja tulemuslikkuste eri aspekte. 2008. aastal jõudis lõpule ESFi 2000.–2006. aasta programmide järelhindamisega seotud ettevalmistav uuring, milles analüüsiti olemasoleva teabe asjakohasust ja usaldusväärsust. Seda uuringut aluseks võttes käivitati 2008. aasta lõpus peamine järelhindamine ja kaks temaatilist järelhindamist.

Kalanduse Arendusrahastu järelhindamiseks käivitati 2008. aasta lõpus allhange.

Peale selle algatati 2008. aastal ka ühenduse algatuste URBAN ja INTERREG järelhindamine. Ühenduse algatuse EQUAL järelhindamine algatati 2009. aasta alguses.

Komisjoni veel üks oluline ülesanne on anda liikmesriikidele metoodikaalaseid juhiseid ja korraldada hindamisalaste kogemuste vahetamist. Sellega seoses ajakohastatakse praegu veebipõhist interaktiivset vahendit EVALSED sotsiaalmajandusliku arengu hindamiseks.

5. Kontroll

5.1. Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF)

1994.–1999. aasta programmiperioodi 57-st programmist koosneva valimi suhtes viidi läbi lõpetamisaudit. Auditeeritavad programmid hõlmasid kõiki EL 15 liikmesriiki (sh üks INTERREG programm ja kaks eesmärgi 2 1994.–1996. aasta programmi). 2008. aasta lõpuks lõpetati 55-st menetlusest 40 ning tehti ligi 258 miljoni euro suurune finantskorrektsioon. Ülejäänud 17 programmi kohta tehakse otsus 2009. aastal.

Programmiperioodi 2000–2006 programmide osas on teostatud kokku 207 auditit (v.a INTERREG), milles uuriti haldus- ja kontrollisüsteemide oluliste osade toimimist liikmesriikides; nendest 22 auditit teostati 2008. aastal. Peale selle korraldati seoses ERFiga 21 kontrollkäiku projekte lõpetavate asutuste kontrollimiseks, et selgitada välja, kuidas liikmesriigid valmistavad ette projektide lõpetamist ning teha kindlaks ja leevendada sellega seotud ohtusid. Võttes arvesse 2007. aasta tegevusaruandes 51 INTERREG III programmi kohta tehtud reservatsioone, algatati intensiivne auditeerimiskava, mille tulemusena suurenes auditeeritud programmide arv 2008. aasta lõpuks 23-ni (2007. aasta lõpus oli see arv 8). Auditeeritud programmid hõlmavad 54,1 % programmide vahenditest.

5.2. Euroopa Sotsiaalfond (ESF)

Programmiperioodi 1994–1999 lõpetamisauditid jõudsid lõpule, Saksamaal (Brandenburgis) auditeeriti kolme projekti ning Belgias (Flandrias) kontrolliti lõpetamisega seotud dokumente. Seega täideti programmiperioodi 1994–1999 lõpetamisaudititega seoses seatud eesmärk – hõlmata kõik liikmesriigid ja kontrollida mõistlikku hulka programme.

2000.–2006. aasta programmidega seoses korraldati 113 kontrollkäiku, mille käigus a) auditeeriti 2007. aasta riskianalüüsis loetletud osaliselt või täies mahus auditeerimata rakenduskavasid, b) järelkontrolliti peatamismenetluse raames kokku lepitud tegevuskava rakendamist või Euroopa Liidu Kontrollikoja auditite järelmeetmete kohaldamist ning c) auditeeriti programmide valimit. Lisaks sellele toimus 2008. aastal viis kontrollkäiku perioodi 2000–2006 programmide lõpetamise ettevalmistamiseks, 76 sisulist kontrolli (pistelised kontrollid, mis hõlmasid nii dokumentide hindamist kui ka kohapealset kontrolli) ning 18 järelkontrolli.

5.3. Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfond (EAGGF)

Programmiperioodi 1994–1999 projektide järelauditite programm täideti juba 2006. aastal. Käimas on mitu finantskorrektsioonide menetlust. Komisjon võttis aasta jooksul vastu kolm finantskorrektsiooni otsust, mis hõlmasid 15 programmi.

Programmiperioodi 2000–2006 (EL 25) programmidest auditeeriti 2008. aastal 26 programmi, mis hõlmavad 45,3 % kavandatud vahenditest. EAGGFi arendusrahastu 152-st heakskiidetud programmist on alates 2000. aastast auditeeritud 92 programmi. Auditeeritud programmid hõlmasid 94,3 % EAGGFi kavandatud vahenditest ja 60,6 % programmide koguarvust. Komisjon võttis aasta jooksul vastu kolm finantskorrektsiooni otsust, mis hõlmasid kolme programmi; tagasi nõuti 18,8 miljonit eurot.

5.4. Kalanduse Arendusrahastu (FIFG)

2008. aasta lõpuks oli lõpetatud 50 programmiperioodi 1994–1999 kokku 52-st programmist, kaks programmi on finantskorrektsiooni otsusega lõpetamisel (otsus võeti vastu 2009. aasta alguses). Lõpetatud või lõpetamisel olevad programmid moodustavad 94,2 % programmide koguarvust.

Perioodi 2000–2006 programmide osas teostati 2008. aastal kaheksa FIFG-ga seotud auditit, mis hõlmasid üheksat rakenduskava ning mille eesmärk oli kontrollida haldus- ja kontrollisüsteemide tõhusat toimimist, korraldada järelevalvet ning valmistada ette programmide lõpetamist. Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat viis läbi kokku 44 kontrollkäiku, millega kaeti kõik 18 ühest fondist rahastatavat programmi ja 14 mitmest fondist rahastatavat programmi, mis kokku hõlmavad vahendeid 286,94 miljoni euro suuruses summas (6,92 % esialgsest kogueelarvest 2000–2006). Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi auditid hõlmasid kokku 94% FIFG programmiperioodi 2000–2006 vahenditest. 2008. aastal kohaldatud finantskorrektsioonide tulemusena nõuti tagasi 1,65 miljonit eurot.

Kontrollimisel saadud kogemused

Teatavates liikmesriikides võib mõnedes struktuurifondide juhtimis- ja kontrollisüsteemides endiselt esineda olulisi puudusi. Nendel juhtudel, kus süsteemide puudused on kindlaks määratud, on komisjon lõpetamas parandusmeetmete järelevalvet või on algatanud peatamise ja/või finantskorrektsiooni menetluse, mis lõpetatakse 2009. aastal.

5.5. Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF)

2008. aasta jooksul tegi OLAF seoses struktuurifondidest kaasfinantseeritud meetmetega 41 kontrollkäiku liikmesriikidesse. 23 kontrollkäiku olid seotud kohapealsete kontrollimistega[3] (tehti 31 kontrollkäiku ettevõtjate juurde) ning ülejäänud 18 kontrollkäiku olid seotud teabe kogumisega ning riigi ametiasutuste või õigusasutuste nõustamisega.

2008. aastal teatasid liikmesriigid kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1681/94[4] ja määrusega (EÜ) nr 1828/2006[5] komisjonile 3869-st eeskirjade eiramise juhtumist[6] 528 647 682 euro ulatuses, mis olid seotud programmiperioodidel 1994–1999, 2000–2006 ja 2007–2013 kaasfinantseeritud meetmetega. 62 juhtumit olid seotud programmiperioodiga 1994–1999, nende finantsmõju oli ligikaudu 11 miljonit eurot. Liikmesriigid teatasid komisjonile, et mitme juhtumi puhul on läbi viidud siseriiklikud haldus- ja/või kohtumenetlused ja et sisse on nõutud 109 811 425 eurot.

6. Komisjoni abistavad komiteed

6.1. Fondide koordineerimiskomitee (COCOF)

2008. aastal olid fondide koordineerimiskomitee peamised aruteluteemad operatiivse ja mitteoperatiivse tehnilise abi kasutamist käsitleva programmi rahastamine, INTERREG III programmiperioodi 2000–2006 programmide lõpetamine, finantskorraldus, suurprojektid, tulusad projektid, energiatõhususe ja taastuvenergia alaste meetmete abikõlblikkus ning liikmesriikidepoolse juhtimiskontrolli head tavad.

6.2. Euroopa Sotsiaalfondi komitee

Euroopa Sotsiaalfondi komitee (mis on loodud asutamislepingu artiklis 147 ettenähtud korras) arutas 2008. aastal Lissaboni paketti ja muudetud sotsiaalmeetmete kava ning võttis vastu arvamuse ELi eelarve läbivaatamise kohta, milles keskenduti eesmärgile saavutada täielik tööhõive, tõsta töö kvaliteeti ja suurendada sotsiaalset ühtekuuluvust, ning samuti Euroopa tööturu arengule ja inimkapitali kujundamisele. Euroopa Sotsiaalfondi komiteelt küsiti arvamust ka territoriaalset ühtekuuluvust käsitleva rohelise raamatu ning komisjoni ettepaneku kohta, mille eesmärk on maksimaalselt suurendada struktuurifondide, eelkõige ESFi panust finantskriisi lahendamiseks Euroopa majanduse elavdamise kava raames. ESFi tehniline töörühm jätkas vastastikuse õppimise programmi, mis käsitleb avaliku hankemenetluse kasutamist ESFi tegevustes, perioodi 2000–2006 programmide lõpetamist ja ESFi inimressursside arenguprogrammide näiteid.

6.3. Põllumajandusstruktuuride ja maaelu arengu komitee (STAR)

Põllumajandusstruktuuride ja maaelu arengu komitee kohtus 2008. aastal seitse korda ning esitas nõukogu määruse (EÜ) nr 1268/1999 artikli 4 kohaselt heakskiitva arvamuse SAPARDi maaeluarengu programmi kolme muudatuse kohta Bulgaarias (kaks muudatust) ja Horvaatias (üks muudatus).

6.4. Kalanduse ja akvakultuuri struktuurikomitee (CSFA)

2008. aastal konsulteeriti komiteega mitmel teemal, arutusel olid muu hulgas Euroopa läbipaistvuse algatus ning juhised määramaks struktuurifondidest või Ühtekuuluvusfondist kaasrahastatud kuludesse tehtavaid finantskorrektsioone juhul, kui ei ole järgitud riigihankeid käsitlevaid eeskirju.

[1] 226 olid seotud eesmärkidega 1 ja 2, 47 eesmärgiga 3, 12 kalanduse arendusrahastuga (eesmärgi 1 välised), 81 programmiga INTERREG, 71 programmiga URBAN, 27 programmiga EQUAL, 73 programmiga LEADER+ ja 181 projekti uuenduslike meetmete programmiga.

[2] Vt ka teatist programmiperioodi 2007–2013 strateegiate ja programmide läbirääkimistulemuste kohta.

[3] Määrus (EÜ) nr 2185/1996, EÜT L 292, 15.10.1996, lk 2.

[4] EÜT L 178, 12.7.1994, lk 43.

[5] ELT L 371, 27.12.2006, lk 1.

[6] 2007: teavitatud juhtumite arv oli 3671; nendega seotud kogusumma oli 694 362 858 eurot.