ET    ET  
 EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 30.11.2011 
SEK(2011) 1447 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemi käsitleva mõjuanalüüsi kokkuvõte 
Lisatud dokumendile 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanek Euroopa 
satelliitnaviatsioonisüsteemide rajamise  ja kasutamise kohta (2014-2020) 
{KOM(2011) 814 lõplik} 
{SEK(2011) 1446 lõplik}  
 
ET 2   ET 1. PROBLEEMI MÄÄRATLEMINE  
1.1. Poliitiline taust 
Põhjendus Ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi ( GNSS) tehnoloogia abil on võimalik mõõta väga 
usaldusväärselt asukohta, kiirust ja aega, mi stõttu on sellel olu line tähtsus tõhususe 
parandamisel paljudes majandussektorites ja kodanike igapäevaelu va ldkondades. USA GPS-
süsteem (globaalne positsioneerimissüsteem) on tõendanud satelliitnavigatsiooni eeliseid nii hästi, et seda peetakse nüüd US As vee-, elektri-, gaasi- ja telefoniteenuse kõrval viiendaks 
kommunaalteenuseks
1. USAs on nii sõjalisel kui tsiviilots tarbel kasutajad GPSist suuresti 
sõltuvad. Mitu muud riiki töötavad praegu välja oma satelliitnavigatsioonisüsteemi. 
Praegu ei ole Euroopa satelliitteenuste kasutajatel muud võimalust kui kasutada 
positsioneerimiseks, navigatsiooniks ja aja määramiseks USA GPSi või Venemaa 
GLONASSi (Global’naya Naviga tsionnaya Sputnikovaya Sistema)  satelliitsignaale. Euroopa 
sõltuvus GPSi pakutavast satelliitnavigatsi oonist on hinnanguliselt 6–7 % EL 27 SKPst, st 
800 miljardit eurot2. Sõjaväeline operaator ei saa siiski  anda mingisugust tagatist teenuse 
katkematuks toimimiseks. See tähendab, et Eu roopa majandus sõltub üha enam sõjalisest 
infrastruktuurist, mis ei ole Euroopa kontrolli all ega välja töötatud eeskätt Euroopa 
majanduslike eesmärkide teenimiseks. Euroopa Ge ostatsionaarne Naviga tsioonilisasüsteem 
(EGNOS) ning Galileo programmi raames rajat ud satelliitnavigatsiooni süsteem annab ELile 
sõltumatu juurdepääsu GNSSi tehnoloogiale. Se lline strateegiline samm võib Euroopa Liidu 
jaoks kaasa tuua otsese ja ka udse sotsiaal-majandusliku kasu. 
Euroopa Liit on pikka aega tunni stanud vajadust oma ülemaailmse 
satelliitnavigatsioonisüsteemi järele3. Sellel poliitilisel eesmärgil on mitu sihti, sealhulgas 
olemasolevatest süsteemidest täiesti sõltumatu, maailma esimese tsiviilkontrolli all oleva satelliitnavigatsiooni ja posits ioneerimise infrastruktuuri rajamine. Euroopa GNSSi 
lisaväärtus ei seisne üksnes Eur oopa sõltumatuse tagamisel seos es olulise tehnoloogiaga, vaid 
annab Euroopa Liidule ka olulist makromaja nduslikku kasu, viies ed asi GNSSil põhinevate 
uute teenuste ja toodete arendamist ning luues tehnoloogilisi kõrvalsaadusi teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni edendamiseks
4.  
Kuigi ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüst eemi sõltumatus on Galileo programmi peamine 
ajend, siis koostoime olemasoleva ja tulevast e satelliitnavigatsioonisüs teemidega, eriti USA 
GPSiga, on oluline lisaväärtus. Kui Galile o programmi raames loodud süsteem toimima 
hakkab, on koostoime ja satelliitnavigat sioonisüsteemide lisandumine kasulik 
turukasutajatele, sest see võimaldab suuremat  usaldusväärsust ja täpsust, ning enamik 
vastuvõtjaid kasutab mitmest süsteemist saadud teavet. Kasutajatel on vaja ka 
                                                 
1 Valge Maja, pressisekretäri büroo. Asetranspordimin ister Gene Conti antud infotund pressile 1. mail 
2000. 
2 KOM(2010) 308, 14.6.2010, mõjuhinnang, saate dokument Euroopa Komisjoni teatisele „Globaalse 
satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) rakendusi käsitlev tegevuskava”.  
3 Nõukogu resolutsioon, 19. detsember 1994, Euroopa toetuse kohta globaalse navigatsioonisatelliitide 
süsteemi (GNSS) arendamiseks. 
4 Üksikasjalik analüüs on esitatud 2007. aastal avaldatud komisjoni teatistes programmide Galileo ja 
EGNOS hetkeseisu kohta (KOM(2007) 261 (lõplik) ja KOM(2007) 534/2). 
 
ET 3   ET varundamissüsteeme süsteemirikke või signaalide tahtliku katkestamise korral, mis näitab 
tsiviilsüsteemi lisaväärtust. 
Juhtimine ja finantsraamistik 
Euroopa satelliitnavigatsi ooniprogramm käivitati 2001. aastal . Esialgu põhines projekt 
avaliku ja erasektori partnerlusel ühisettevõt tega Galileo, mis toimis ühise juhtimis- ja 
rahastamisplatvormina. 
2006. aastal asendati ühisettevõte Galileo Euroopa  GNSSi Agentuuriga, kes vastutab Euroopa 
GNSSi programmide avaliku huvi aspektide haldamise eest. Euroopa Kosmoseagentuur 
(ESA) vastutas GNSSi programmi de tehnilise haldamise ja rake ndamise eest 2,8 miljardi euro 
suuruse ühise rahastamisega ELilt ja ESA-lt. 
2008. aastal vastuvõetud GNSSi määrusega5 muudeti EL ainsaks po liitiliseks organiks 
Euroopa GNSSi poliitika juhtimisel ja täielikul  rahastamisel. GNSSi määruses on sätestatud 
ELi rahastamine programmidele Galileo ja EGNOS aastateks 2007–2013. 3,4 miljardi 
suurune eelarve jagati Galileo arendusetapi lõpule viimise, kasutuselevõtuetapi ja programmi 
EGNOS kasutamise vahel. 
Komisjoni ettepanekus järgmise mitmeaasta se finantsraamisti ku kohta ELi eelarveks 
ajavahemikuks 2014–20206 tehakse ettepanek rahastada GNSSi  programme täies ulatuses ELi 
eelarvest, kusjuures ülemmäärak s on pakutud 7 miljardit eurot. 
1.2. Kindlakstehtud probleemid 
Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammide rakenda mist takistavad kaks peamist probleemi:  
1) Galileo programmi raames rajatud satelliitnavigatsioonisüsteem ei toimi kavandatu 
kohaselt täielikult ega paku isesei svalt kõiki viit teenust 2013. aastaks.  Galileo programmi 
puhul on alates arendusetapist tekkinud ülekulud ja viivitused süsteemi valmimisel, mille mõju on osaliselt ennetatud mitme leevendusmeet mega. Siiski ei ole võimalik täita GNSSi 
määrusega ettenähtud ajakava (mille kohaselt toimib programmi Galileo raames rajatud 
süsteem 2013. aastaks täielikult ja  pakub iseseisvalt av atud teenust („Open  Service” ehk OS), 
ohutusteenust („Safety of Life Service” ehk So L), kaubandusteenust („Commercial Service” 
ehk CS), avalikku reguleeritud teenust („Public  Regulated Service” ehk PRS), otsingu- ja 
päästeteenust („Search and Resc ue Support Service” ehk SAR).  
2) Nii programmi Galileo kui ka EGNOS kasutusetapiks puudub pärast 2013. aastat 
kindel rahastamis- ja juhtimisskeem. GNSSi määrus hõlmab ajavahemikku 2008–2013, 
seega programmi Galileo arendus- ja kasu tuselevõtuetappi ning programmi EGNOS 
kasutusetapi algust. Ülekulude ja viiv ituste tõttu lõpetatakse programmi Galileo 
kasutuselevõtuetapp 2018/2019. aastal ning ka sutusetapiga alustatakse järk-järgult 
2014. aastal. Kuna GNSSi määruses ei ole sä testatud programmide Galileo ja EGNOS 
rahastamis- ja juhtimisskeemi pärast 2013. aastat, siis on süsteemide toimimiseks, 
hooldamiseks ja haldamiseks pikaajalises  plaanis vaja uut õiguslikku alust. 
                                                
 
5 Määrus (EÜ) nr 683/2008 Euroopa satelliitnavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) 
rakendamise jätkamise kohta. 
6 KOM(2011) 500, 29.6.2011, „Euroopa 2020.  aasta strateegia aluseks olev eelarve”. 
 
ET 4   ET Programmi Galileo kasutuselvõtu- ja kasutusetapi d vältavad paralleelselt ligikaudu viis aastat 
(2014–2019). Selle ajavahemiku jooksul peaks Galileo kasutuselevõtuetapi juhtimine 
pakkuma kolmandatele isikutele katkematut, te rviklikku ja usaldusvä ärset teenust ning 
saavutama lõppkasutajate jaoks häireteta katkematu teenuse. Tuleb kaaluda Galileo kasutusetapi juhtimise küsimust ning seda järk -järgult kohandada vastava lt esimeste teenuste 
pakkumise ajal selgunud vajadustele ni ng saadud kogemustele. Programmi EGNOS 
toimimise juhtimine tuleb sisse seada viivitamatult. 
1.3. Keda olukord mõjutab, kuid as ja millises ulatuses? 
Kaks eespool esitatud probleemi ta kistavad GNSSi määrusega kava ndatud teenuste osutamist: 
ilma rahastamise ja nõuetekohase juhtimissk eemita ei võimalda 2014. aastaks saavutatav 
infrastruktuur osutada täielikult ühtegi teenust. See avaldaks mõju ELi kodanikele, tööstusele 
ja avaliku sektori asut ustele mitmel tasandil: 
• Euroopa satelliitnavigatsi oonirakenduste tööstuse ka sv sõltub Euroopa GNSSi 
kättesaadavusest. Euroopa GNSSi puudumise  korral ei suudaks kogu kõnealune uus 
sektor esile kerkida; 
• mitu majandussektorit sõlt ub GNSSi olemasolust: 
• selle pakutav positsioneerim isalane teave juhib igasugus t transporditegevust ning 
seega logistikasüsteeme, mis pakuvad kaupu ELi tarbijatele; 
• aja määramise teavet kasutatakse, et s ünkroniseerida telekommunikatsioonivõrke ja 
üha enam juhtimissüsteemide elektrienerg iaga varustamiseks, eriti arukate võrkude 
arendamiseks. 
Loomulikult ei tugine need tööstusharud praegu Euroopa GNSS ile, vaid on siiani rahuldavalt 
kasutanud USA GPSi. Justnimelt asjaolu, et USA GPS pakub positsioneerimiseks ja aja 
määramiseks kulutasuvat lahendust, on kiir endanud GPS-põhiste seadmete vastuvõttu ELi 
kodanike igapäevaelu kõikidesse aspektidesse. Seetõttu on USA GPS sujuvalt muutumas ELi 
elutähtsa infrastruktuuri ainsaks rikkekohaks, mi s tähendab, et GPSi signaali häire avaldaks 
Euroopa ühiskonnale suurt mõju. 
2. S
UBSIDIAARSUSE ANALÜÜS  
ELi õigus võtta meetmeid põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu7 artiklil 170 ning GNSSi 
määrusel Euroopa satelliitnav igatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) rakendamise 
jätkamise kohta8. 
Liikmesriigid ei suuda satelliitn avigatsioonisüsteeme piisavalt rajada, kuna see ületab üksi 
tegutseva liikmesriigi rahalised ja tehnilised võimalused. Seetõttu on seda võimalik saavutada 
üksnes ELi tasandi meetmetega. 
GNSSi määruses on sätestat ud, et Euroopa Liit on kogu pr ogrammide käigus loodud või 
arendatud materiaalse ja immateriaalse va ra omanik. Kogu vastava materiaalse ja 
                                                 
7 ELT C 83, 30.3.2010, lk 47. 
8 ELT L 196, 24.7.2008, lk 1. 
 
ET 5   ET immateriaalse vara omanikuna peab EL ta gama, et kui 2014.–2015. aastal pakutakse esimesi 
positsioneerimise, navigeerimise ja aja määramise teenuseid, on loodud kõik tingimused 
süsteemide käitamiseks ja kasutamiseks. Seetõ ttu peab juhtimine toim uma Euroopa tasandil. 
3. EESMÄRGID  
Käesoleva ettepaneku üldeesmärgi kohaselt  ja vastavalt ELi toimimise lepingu9 artiklis 170 
sätestatule „aitab liit kaasa üleeuroopaliste võrkude rajamisele ja arendamisele”. Ka Euroopa 
2020. aasta strateegia10 juhtalgatuses on sätestatud järgmine: „ töötada välja tõhus 
kosmosepoliitika, et luua vahe ndid teatavate oluliste üleilmse te probleemide lahendamiseks 
ning eelkõige Galileo [...] rakendamiseks.”   
Poliitikaeesmärgid on järgmised: 
• seada sisse esimene ülemaailmne satell iitnavigatsioonisüsteem (GNSS), mis on 
tsiviilkontrolli all  ja täielikult sõltumatu muudest olemasolevatest süsteemidest , 
et osutada katkematuid GNSSi teenuseid ning tuua Euroopale strateegilist kasu; 
• parandada Euroopa majandusliku infrastruk tuuri läbilöögivõimet, pakkudes teiste 
süsteemide signaali rikke korra l varundamissüsteemi ; 
• suurendada võimalikult palju Euroopa so tsiaal-majanduslikku kasu, tuginedes 
täpsematele, kättesaadavamatele ja kindlamatele signaalidele seeläbi, et suure täpsusega satelliitnavigatsiooni potentsiaal i rakendatakse palju suuremas ulatuses, 
kui on võimalik praegu; 
• arendada välja Euroopa tehniline suutlikkus , et töötada välja, võtta kasutusele ja 
kasutada keerulisi laiaul atuslikke infrastruktuure. 
Need poliitikaeesmärgid olid aluseks Euroopa satelliitnavigatsiooni poliitika määratlemisel 
GNSSi määruses, mille eesmärk on varustad a EL programmide EGNOS  ja Galileo raames 
rajatud kahe satelliitnavigatsioonisüsteemiga: 
• programmi Galileo eesmärk on rajada esimene konkreetselt tsiviilkasutuseks 
ettenähtud ülemaailmne satelliitnavigatsi ooni, positsioneerimise ja aja määramise 
infrastruktuur. Programmi Galileo raames rajatud süsteem on täielikult sõltumatu muudest praegustest või võimalikest süst eemidest ning süsteemi edastatavaid 
signaale võib kasutada viie teenuse (ava tud teenus, ohutusteenus, kaubandusteenus, 
avalik reguleeritud teen us, otsingu- ja päästeteenus) osutamiseks; 
• programmi EGNOS eesmärk on parandada signaalide kvaliteeti olemasolevatel 
ülemaailmsetel satelliitnavig atsioonisüsteemidel, mida võib kasutada kolme teenuse 
(avatud teenus, ohutusteenus, andmetel e juurdepääsu teenus) osutamiseks. 
                                                
 
9 ELT C 83, 30.3.2010, lk 124. 
10 Komisjoni teatis KOM(2010) 2020, 3. märts 2010 ; „Euroopa 2020. aastal – Aruka, jätkusuutliku ja 
kaasava majanduskasvu strateegia”; lk 15. 
 
ET 6   ET 4. POLIITIKAVALIKUD   
4.1. Poliitikavalikud probleemi nr 1 lahendami seks: kuidas saavutada edu Euroopa 
GNSSi programmide rakendamisel ja kasutamisel? 
4.2. Galileo 
Programmi Galileo infrastruktuuri rakendamise edendamiseks võiks kaaluda järgmiseid 
võimalusi: 
(a) Kosmosesegment : 2014.–2015. aastaks kavandatud esialgse tegevusvõimega (Initial 
Operational Capability – IOC) peaks kavandatud 30 täieliku tegevusvõimega (Full Operational Capability – FOC) satelliidist olema kasutusele võetud 18 riigihanke teel 
juba saadud satelliiti. Võttes arvesse Ga lileo konkreetseid orbi taalparameetrid, võib 
kaaluda kolme teoreetiliselt ja tehniliselt teostatavat lõplikku satelliidisüsteemi: 
(1) kasutada lõplikus süsteemis 18 satelliiti; 
(2) kasutada lõplikus süsteemis 24 satelliiti; 
(3) kasutada lõplikus süsteemis 30 satelliiti. 
(b) Maapealne segment : esialgse tegevusvõime (2014–2015) puhul kasutatakse üksnes 
vahepealset maapealset infrastruktuuri
11 (v2), mis võimaldab Galileol pakkuda 
navigatsioonisignaale „avatud teenuseks” , „avalikuks reguleeritud teenuseks” ning 
„otsingu- ja päästeteenuseks”. Esialgse  tegevusvõime ja täieliku tegevusvõime 
vahepealseks ajaks on kavandatud maapealse  infrastruktuuri uuendamine (v3), et 
võimaldada ohutusteenuse osutamist iseseisval t ja rakendada täies ulatuses avalikku 
reguleeritud teenust. Kaaluda võib kol me tehniliselt teostatavat maapealse 
infrastruktuuri konfiguratsiooni: 
(1) maapealne infrastruktuur v2, mis saavutat akse esialgse tegevusvõime juures, ei 
võimalda ohutusteenust;  
(2) maapealne infrastruktuur v3 võimaldab ohutusteenust üksnes koostoimes  
USA GPSiga (see nõuaks vähem maap ealseid rajatisi ja lihtsamat 
infrastruktuuri); 
(3) maapealne infrastruktuur v3 võimaldab iseseisvat ohutusteenust . 
Tabel 1: Poliitikavalikud probleemi nr 1 puhul: 
Valikuvõimalus Kosmosese
gment Maapealne 
segment  Teenused 
1) Algseisund (A.3) (B.3)  Teenuseid on võimalik osutada iseseisvalt , nagu 
on määratletud Galileo missiooniks vajalikke nõudeid käsitlevas dokumendis. 
                                                 
11 Maapealne infrastruktuur hõlmab üle 50 maajaama kõi kjal maailmas. 
 
ET 7   ET 2) Läbivaadatud 
teenused (A.3) (B.2) Teenuseid on võimalik  osutada iseseisvalt, nagu 
on määratletud Galileo missiooniks vajalikke nõudeid käsitlevas dokumendis, välja arvatud „ohutusteenus”, mida on võimalik osutada üksnes koostöös GPSiga. 
3) Piiratud teenused (A.2) (B.2) Teenuseid on võima lik osutada iseseisvalt, aga 
mitte vastavalt Galileo missiooniks vajalikke 
nõudeid käsitlevas dokumendis määratletule 
(vähendatud teenuste ta se). Ohutusteenust on 
võimalik osutada üksnes koostöös GPSiga.  
4) Halvema kvaliteediga teenused (A.1) (B.1) Teenuseid ei ole võimalik pakkuda iseseisvalt , 
vaid üksnes koostoimes GPSiga, mitte vastavalt  
Galileo missiooniks vajalikke nõudeid käsitlevas dokumendis määratletule. 
5) Programmi Galileo lõpetamine puudub puudub puudub 
 
EGNOS Süsteem EGNOS on juba kasutusel, kuid selle teenuseid on vaja järg miste aastate jooksul 
kasutada, hooldada ja arendada. Seetõttu on või malik kaaluda üksnes kaht poliitikavalikut: 1) 
programmi jätkamine või 2) programmi lõpetamine. 
Kuna EGNOSi ohutusteenus juba toimib, siis on programmi jätkamine ainus võimalik valik: 
komisjon on ohutusteenuse toimivaks kuulutam isega kindlustanud lõppkasutajate võetud 
kohustuse EGNOSi kasutada. Eelkõige lennundu ssektori lõppkasutajad on sellest lähtuvalt 
teinud suuri investeeringuid oma süsteemide kohaldamiseks EGNOSi süsteemiga. See nõuab 
EGNOSi teenuste osutamiseks ko misjoni pikaaja list pühendumust. 
4.3. Poliitikavalikud probleemi nr 2 puhul : halduskord mõlema süsteemi 
kasutamiseks 
Halduskord on vaja kindlaks määrata juhtimis ülesannete, korralduse ja õigusliku vormi 
põhjal. Ülesannete ja nende korra lduse puhul tuleb kaaluda juhtim ise kaht tasandit: 1) nende 
programmide poliitiline järelevalve , mis jäävad ELi nimel komisj oni vastutusalasse, et ta 
määraks kindlaks üldeesmärgid ja missiooniks  vajalikud nõuded, otsust aks eelarve üle ja 
kontrolliks seda; 2) programmi haldamine , mida teostab üks üksus, kes tagab, et süsteemide 
puhul saavutatakse poliitil ise järelevalve tasand il seatud eesmärk õige l ajal ja ettenähtud 
kuludega, sealhulgas kõikide selle eesmärgi saavutamisega seotud toimingute 
kooskõlastamine ja seire. 
4.3.1.  Programmi haldamisega seotud valikud 
Võttes arvesse, et EL jääb vastutavaks program mide poliitilise järelevalve eest, on programmi 
haldamiseks neli poliitikvalikut: 
 
ET 8   ET (1) Euroopa Komisjon 
(2) ELi ühisettevõte 
(3) ELi reguleeriv asutus 
(4) ELi aktsiaselts 
Eelsõelumise kriteeriumeid kasu tades lükati teostatavu sele tuginedes taga si 1. valik (Euroopa 
Komisjon) ja 2. valik (ELi ühisettevõte).  3. ja 4. valikut analüüsiti täiendavalt. 
5. MÕJUHINNANG  
5.1. Probleemi nr 1 mõjude analüüs: ku idas saavutada edu Euroopa GNSSi 
programmide edasisel rakendamisel? 
Viie valiku mõju programmi Galileo raam es rajatud süsteemi täieliku tegevusvõime 
saavutamisele võib hinnata kasu (kaudne kasu  ja otsene tulu), kulu (infrastruktuuri 
lõpuleviimine ja kasutuskulud) ning ELi tööstusharu konkurentsivõime seisukohast. 
5.1.1.  Kasu analüüs 
Euroopa Kosmoseagentuur on teostanud simu latsioone navigatsio oni tulemuslikkuse 
hindamiseks, mida väljendatakse navigatsioonitäpsuse  ja kättesaadavusega  Galileo 
tulemuslikkuse eesmärkidena on Galileo missiooniks vajalikke nõudeid käsitlevas dokumendis sätestatud täpsuse puhul 4 meetrit horisontaalselt ja 8 me etrit vertikaalselt 
(kahekordne sagedus) ning kättesaadavuseks 99,5 %. 
Tabel 2: simuleeritud navigatsioonitäp sus Galileo infrastruktuurivaliku puhul12 
Horisontaalne täpsus  Vertikaalne täpsus  
(m)/kättesaadavus 99,5 %  Keskväärtuse 
täpsus 
(99,5 %)  Kasutaja 
asukoha 
vähim täpsus  Keskväärtuse 
täpsus 
(99,5 %)  Kasutaja 
asukoha 
vähim täpsus  
1) Algseisund  3,3 3,7 7 7,4 
2) Läbivaadatud teenused  3,3 3,7 7 7,4 
3) Piiratud teenused  8 25 11,5 30 
4) Halvema kvaliteediga teenused  80 250 138 451 
5) Programmi Galileo lõpetamine  Ei kohaldata  Ei kohaldata  Ei kohaldata  Ei kohaldata  
1. ja 2. valik täidavad eesmärke, isegi kasuta ja ebatäpseima asukoha puhul, samas kui 3. valik 
täidab need nõuded peaaegu.  4. valiku täpsus ei ole suurem a osa kasutajate jaoks piisav.  Need 
väärtused näitavad tulemuslikkuse järsku halven emist satelliitide arvu vähendamise korral. 
Satelliitide arv mõjutab teenuse katkematust , st navigatsiooni maapinnalt, mis on halvem 
isegi väiksema arvu sa telliitide puhul, ning süsteemi töökindlust , st süsteemi toimimise 
jätkusuutlikkust häirete, st sate lliidirikke korral. 4. valik ei ol e nii töökindel, sest ühe või 
mitme satelliidi rike halvendaks oluliselt navi gatsiooni tulemuslikkust ning tooks isegi kaasa 
                                                 
12 Need simulatsioonid sõltuvad mitmest eeldusest, mida ajakohastatakse vastavalt sellele, kuidas süsteem 
pärast kasutuselevõttu tegelikult toimib nt orbiidi määratlemise ja aja sünkroniseerimise täpsus. 
 
ET 9   ET teenuse osutamise katkemise. Sellised sündmused mõjutaksid vähem suurema satelliidiarvuga 
valikuid. 
Tabelis 3 on eri poliitikavalikute puhul näid atud programmi Galileo raames rajatud süsteemi 
osutatavate teenuste kättesaadavus t eraldi ja koostoimes USA GPSiga13. 
Tabel 3: Teenuste kättesaadavus missiooniks vaj alikke nõudeid käsitleva dokumendi põhjal 
Teenuste kättesaadavus missiooniks va jalikke nõudeid käsitleva dokumendi 
põhjal     
Avatud teenusAvalik 
reguleeritud 
teenus  Otsingu- ja 
päästeteenus  Kaubandusteenu
s Ohutusteen
us 
Iseseisvalt  Jah Jah Jah Jah Jah 1) 
Algseisund  
GPSiga  Jah Ei kohaldata  Jah Ei kohaldata  Jah 
Iseseisvalt  Jah Jah Jah Jah Ei 2) 
Läbivaadat
ud teenused  GPSiga  Jah Ei kohaldata  Jah Ei kohaldata  Jah 
Iseseisvalt  Ligilähedane 
missiooniks 
vajalikke 
nõudeid 
käsitlevas 
dokumendis 
sätestatule, 
kuid töökindlus 
piiratud  Vastab 
missiooniks 
vajalikke 
nõudeid 
käsitlevas 
dokumendis 
sätestatule, 
kuid töökindlus 
piiratud  Jah Jah Ei 3) Piiratud 
teenused  
GPSiga  Jah Ei kohaldata  Jah Ei kohaldata  Jah 
Iseseisvalt  Keskpärane 
täpsus ja halb 
järjepidevus  Keskpärane 
täpsus ja halb 
järjepidevus  Pikem 
lokaliseerimise 
aeg ja halb 
töökindlus  Vähendatud 
suutlikkus 
piiratud 
suurendamisega  Ei 4) Halvema 
kvaliteediga 
teenused  
GPSiga  Piiratud teenused  Ei kohaldata  Piiratud teenused  Ei kohaldata  Halvema 
kvaliteediga 
teenused  
Iseseisvalt  Ei Ei Ei Ei Ei 5) 
Programmi 
Galileo lõpetamine
 GPSiga  Ei kohaldata  Ei kohaldata  Ei kohaldata  Ei kohaldata  Ei kohaldata  
 
Koostalitusvõime väljavaade USA GPSiga , eelkõige 3. ja 4. valiku puhul, parandaks 
märgatavalt navigeerimise, kiiruse ja aja määram ise teenust, kuid sellel oleks mitu tagajärge:  
• programmi Galileo raames rajatud süsteem sõltuks osaliselt või täielikult 
koostalitusvõimest USA GPSiga . Euroopa ei saaks olla üks GNSSi innovatsiooni 
juhtidest. Ta kaotaks oma suutlikkuse mõju tada tuleviku navigatsioonistandardeid 
                                                 
13 Käesolev tabel põhineb 2011. aasta septembris Euro opa Kosmoseagentuurilt saadud teabel ning seda on 
tahtlikult lihtsustatud.  Teenus kättesaadav 
vastavalt missiooniks 
vajalikke nõudeid 
käsitlevale dokumendile Teenus piiratud   Teenuse kvaliteet 
halvem   Teenus ei ole 
kättesaadav  
 
ET 10   ET ning nõrgestaks oma tööstusharu konkurents ivõimet rakenduste ja järgmise etapi 
tehnoloogiaarengu valdkonnas just  seal, kus õitseb suurem  osa navigatsiooniturust; 
• programmi Galileo raames rajatud süsteemist ei saaks eraldi ülemaailmne 
satelliitnavigatsioonisüs teem, nagu soovivad sidusrühmad, vaid pigem USA GPSi 
lisa. Seetõttu mõjutab kasutajate tajutud ühe süsteemi rike süsteemide tulemuslikkust 
tervikuna.  
Need kaalutlused on olulised seoses avatud  teenuse, avaliku reguleeritud teenuse ja 
kaubandusteenuse osutamisega. Otsingu- ja pä ästeteenuse ning ohutusteenuse puhul tuleb 
märkida järgmist: 
• otsingu- ja päästeteenus toimib 18 varustat ud satelliidi abil ning s eega ei sõltu selle 
tulemuslikkus eri infrastrukt uurivalikute puhul kavandatud satelliitide arvust, kuigi 
4. valiku ehk halvema kvaliteediga teenuse puhul võib satelliidi võimaliku rikke tõttu 
olla otsingu- ja päästeteenuse lokalis eerimise aeg pikem ja töökindlus halb; 
• ohutusteenuse alternatiivid sõltuvad p eamiselt kasutuselevõetud maapealsest 
infrastruktuurist. 1. valiku puhul on võimalik osutada ohutu steenust eraldi, 2. ja 3. 
valiku puhul on ohutusteenust võimalik osutada üksnes koostalituses USA GPSiga ning 4. valiku puhul ohutus teenust ei osutata. 
5.1.1.1.  Kaudne kasu 
GNSSi programmi kumulatiivne kasu (maja nduslik, sotsiaalne ja keskkonna kasu) kuni 
2034. aastani rahalises väärtuses vä ljendatuna sõltub tehtud valikust.  Seda on loodud üle 20 
aasta, et võtta arvesse programmi Galileo raam es rajatud süsteemi täielikku olelusringi, 
kasutades Euroopa GNSSi Agentuuri väljatöötatud mudelit. 
Tabelis 4 esitatud kaudne kasu kokku võrdub kolmest allikast saadud kasuga:  
• eelnev turg ja ülekanduv mõju (investee ringud kosmoseinfrastruktuuri ning teadus- 
ja arendustegevuse invest eeringute ülekanduv mõju); 
• järgneva turu kasv (GNSSi rakenduste turu kasv); 
• üldsuse kasu (GNSSi rake nduste eraldiseisev või ka udne välismõju, nagu kasu 
avalik-õiguslikele asutustele, ühiskonnale ja kasutajatele). 
Tabel 4: EGNSSi kaudne kasu valikute kaupa (2014–2034) 
 Majanduslik kasu  Sotsiaalne ja 
keskkonna 
kasu  
(miljardit eurot / püsivhind 2011) ELi mitmeaastane finantsraamistik
 Eelneva turu 
kasv Järgneva turu 
kasv Üldsuse kasu  Kasu kokku  
1) Algseisund  19,94 26,43 87,41 133,77 
2) Algseisund ja algsete teenuste 
läbivaatamine  19,94 26,43 87,41 133,77 
3) Piiratud teenused  17,30 20,64 73,43 111,37 
4) Halvema kvaliteediga teenused  14,83 15,36 64,84 95,04 
5) Programmi Galileo lõpetamine  6,76 1,27 15,02 23,05 
 
ET 11   ET Allikas: Euroopa GNSSi Agentuur  
EGNOSi kaudne kasu on lisatud iga valiku puhul.  Viimane valik hõlmab programmi Galileo 
lõpetamist, kuid samas programmi EGNOS ka sutamist ja selle teenuste osutamist.  EGNOS on 
seetõttu 5. valiku puhul ainus kasu allikas. 
5.1.2.  Otsene tulu 
Lisaks sotsiaal-majanduslikule kasule eel datakse, et GNSSi programmi osutatavate 
teenuste kaudu saadakse otsest tulu. Võ imalikeks tuluallikateks on kaubandusteenus 
(juurdepääsutasu autentimisteenustele ja ülitäpsele positsioneerimisteenusele) ning 
avalik reguleeritud teenus (vastuvõtjate lits entsitasu, aktiveerimistasu ja signaalidele 
juurdepääsutasu)14. Teenuste puhul, millele juurdepääsust automaatselt keelduda ei 
ole põhimõtteliselt võimalik (nt ohutusteenus ), võiks kavandada täiendava kaudse 
kasu kaudsete maksustamismehhanism ide kaudu, kuid praegu puudub selliste 
mehhanismide jaoks õigusraamistik. 
Tabel 5: EGNSSi võimalik otsene tulu valikute kaupa 
(miljardit eurot / püsivhind 2011) ELi 
mitmeaastane finantsraamistik  Avaliku 
reguleeritud 
teenuse 
miinimum- ja 
maksimumtulu  Kaubandusteenus
e tulu  Keskmine tulu 
kokku 
2014-2034  
1) Algseisund  0,24 – 0,34  1,32 1,61 
2) Algseisund ja algsete teenuste läbivaatamine  0,24 – 0,34  1,32 1,61 
3) Piiratud teenused  0,24 – 0,34  0,00 0,28 
4) Halvema kvaliteediga teenused  0,00 0,00 0,00 
5) Programmi Galileo lõpetamine  0,00 0,00 0,00 
Avaliku reguleeritud teenuse ja kaubandustee nuse eeldatav tulu ei ületa 20-aastase 
ajavahemiku jooksul 1,61 miljardit eurot, mis on alla 10 % kogukulust järgmise 20 aasta jooksul. On selge, et Euroopa GNSS ei ole piisav alt tulus, et seda is eseisvalt käigus hoida, 
ning selleks on tulevikus vaja ri iklikku rahastamist. Otsene tu lu ei korva kunagi programmide 
käitamiskulu. 
5.1.3.  Kulude analüüs 
Kasutusele võetavate satelliitide arvu ja m aapealse segmendi spetsifikaatide puhul on eri 
valikuvõimalused. Iga valiku puhu l on hinnatud nii infrastruktuu ri lõpuleviimise kui ka 
Galileo ja EGNOSi kasutuseetapi kulusid. Kulusid on hinnatud sama ajavahemiku puhul kui tulusid: 2014–2034; see vastab ELi mitmeaas tase finantsraamistiku kolme- kuni 
seitsmeaastasele ajavahemikule. 
Tabel 6: Euroopa GNSSi programmide  kulu valikute kaupa aastatel 2014–2034 
(miljardit eurot / püsivhind 2011) ELi 
mitmeaastane finantsraamistik  ELi 
mitmeaastane 
finantsraamistik 
2014–2020  ELi mitmeaastane 
finantsraamistik 2021-
2034  
(2021-27, 2028-34) Kokku  
1) Algseisund  7,8 12 19,8 
                                                 
14 Avaliku reguleeritud teenuse võimalik tulu sõltub tehtavatest poliitikavalikutest. 
 
ET 12   ET 2) Algseisund ja algsete teenuste läbivaatamine  7,0 11,5 18,5 
3) Piiratud teenused  6,5 10,8 17,3 
4) Halvema kvaliteediga teenused  5,6 10 15,6 
5) Programmi Galileo lõpetamine  2,4 1,4 3,8 
5.1.4.  Mõju konkreetsele sektorile 
Analüüsis käsitletakse mõju nende sektor i(te) konkurentsivõimele, millele algatus on 
suunatud, vastavate sektorite tarnij atele (eelnev sektor) ja nende klientidele (järgnev sektor ja 
lõppkasutajad). Väärtusahela analüüsis käsitletakse nelja peamist segmenti:  
• eelnev segment : Euroopa kosmosetööstus, mis aitab kaasa ülemaailmse 
satelliitnavigatsioonisüsteemi rajamisele; 
• teenuse osutamine : Euroopa tööstusharu, mis osut ab kaubanduslikke või avalikke 
positsioneerimise, navigeerimise või aja määramise teenuseid; 
• järgnev segment : teenuse osutamisest sõltuv Euroopa rakenduste tööstus, mis tarnib 
satelliitsignaalide kasutamiseks vajalikku riist- ja tarkvara; 
• lõppkasutajad : teenuseid ja rakendusi kasutavad tööstusharud.  
See keskendub Euroopa rakendustööstusele ja lõppkasutajatele, mille puhul on mõju 
konkurentsivõimele eeldatavalt kõige suurem.  
Tabel 7: konkurentsivõime mõju kokkuvõte 
 (1-2) Algseisund ja 
teenuste läbivaatamine (3-4) Piiratud ja 
halvema kvaliteediga 
teenused  (5) Programmi Galileo 
lõpetamine  
Eelnev segment  + + + – 
Teenuse osutamine  + + + – 
Järgnev segment  +  + – 
Lõppkasutajad  + + + + 0 
Kokku  + + + –  
–: negatiivne mõju konkurentsivõimele  +: positiivne mõju konkurentsivõimele  
  
Eri valikute konkurentsivõimele avalduva mõju ül evaatest nähtub, et al gseisund ja teenuste 
läbivaatamine tõhustavad tõenäoliselt olulisel t ELi innovatsiooniala st konkurentsivõimet, 
luues uusi turgusid/ettevõtlu ssektoreid ning omades ülek anduvat mõju, mis parandab 
äritoiminguid ja stimuleerib i nnovatsiooni teis tes sektorites.  Positiivset mõju eeldatakse ka 
kulu ja hinna konkurentsivõimele. 
5.2. Probleemi nr 2 mõjude analüüs: haldus kord mõlema süsteemi kasutamiseks 
Probleemiga 2 seotud valikute puhul on kvalitat iivselt hinnatud, kuidas need täidavad 
finantsmääruses sätestatud juhtimise eesmärk e: teostatavus, otsustamine, töökindlus, 
hindamise ulatus, mõju ELi majandusele, kooskõla ELi poliitikavaldkondadega, ELi huvide 
edendamine ning ELi kontroll ja vastutus . Need eesmärgid on jaotatud tõhususe, 
tulemuslikkuse ja sidususe kriteeriumide põhjal rühmadesse. 
 
ET 13   ET 6. VALIKUTE VÕRDLUS  
6.1. Valikute võrdlemine probleemi nr 1 puhul: kuidas saavutada edu Euroopa 
GNSSi programmide edas isel rakendamisel?  
Tõhusus  
Poliitiliste üldeesmärkide täitmis e tõhusus põhineb valikute ja nende mõju tehniliste omaduste 
kvalitatiivsel võrdlemisel.  
Tabel 8: poliitiliste üldeesmärkide täitmine  Tõhusus  Tulemuslikkus  Sidusus  
ELi 
reguleeriv asutust
 • Väga teostatav. 
• Kiire otsustamine: 
• Väga töökindel:  
tõestatud õigusskeem. 
Sätestatud ELi toimimise lepingu artiklites 340 ja 343.  
 • Arenguks 
keskpärane 
väljavaade , 
eeldab asutuse asutamist käsitleva ELi õigusliku aluse muutmist.  
• Positiivne 
mõju ELi 
majandusele. • Hea 
kooskõla ELi poliitikavaldkondadega. 
• Tugev ELi 
kontroll ja 
vastutus. 
ELi 
aktsiaselts  • Väga raske teostada: 
ELil ei ole pretsedenti 
ega selgeid eeskirju 
ELi aktsiaseltsi 
loomiseks.   
• Kiire otsustamine ja 
suur paindlikkus 
• Vähene töökindlus: 
tegevus toimuks selle 
liikmesriigi siseriikliku õiguse kohaselt, kus aktsiaselts on asutatud.   • Arenguks 
halb väljavaade. 
• Mõju ELi 
majandusele on ebaselge. • Keskpärane 
kooskõla ELi 
poliitikavald
kondadega ning keskpärane ELi kontroll ja vastutus. 
 
 
ET 14   ET  Sõltumatu 
GNSSi loomine  ELi majandusliku infrastruktuuri 
läbilöögivõime parandamine
 Euroopa GNSSi 
tehnilise suutlikkuse 
arendamine  
1) Algseisund  
 100  % 
  100  % 
  100  % 
2) Läbivaadatud teenused 
 
  75 % 
  100  % 
  100  % 
3) Piiratud teenused  
 75 % 
  50 % 
  100  % 
4) Halvema kvaliteediga teenused
 
 0 % 
  0 % 
  25 % 
5) Programmi 
Galileo lõpetamine  
  0 % 
  0 % 
  0 % 
: Ei täida eesmärki: 
 Täidab eesmärgi täielikult  
 
Tulemuslikkus  
Poliitikavaliku tõhusust on hinnatud iga valiku kaudse kasu, otsese tulu ja kulu põhjal 
sõltuvalt võimaldatavate teenus te arvust ja kvaliteedist.  
Tabel 9: poliitikavalikute kulude ja tulude analüüs (2014–2034) 
Kaudne kasu  Otsene tulu  Kulu Netotulu  miljardit eurot / 
püsivhind 2011 ja diskonteeritud hind 
4 %
 Püsivhin
d Diskonteeritud 
hind  Püsivhin
d Diskonteeritud 
hind Püsivhin
d Diskonteeritud 
hind Püsivhin
d Diskonteeritud 
hind 
1) Algseisund  133,77 81,26 1,61 1,05 19,8 14,65 115,58 67,66 
2) Läbivaadatud 
teenused  133,77 81,26 1,61 1,05 18,5 13,69 116,88 68,63 
3) Piiratud teenused  111,37 67,59 0,28 0,20 17,3 12,80 94,35 54,99 
4) Halvema kvaliteediga teenused
 95,04 57,53 0,00 0,00 15,6 11,54 79,44 45,99 
5) Programmi 
Galileo lõpetamine  23,05 14,00 0,00 0,00 3,8 2,81 19,25 11,19 
Sidusus 
1. valik (algseisund) ja 2. va lik (läbivaadatud teenused)  on mõlemad kooskõlas ELi 
poliitilise raamistikuga, neil on väga positiiv ne mõju ELi tööstusharu konkurentsivõimele 
ning need võivad tuua ELile strateegilist kasu.  
3. valik (piiratud teenused) ja 4. val ik (halvema kvaliteediga teenused)  on sarnased:  
mõlemad on vaid osaliselt kooskõlas ELi eesm ärkide ja prioriteetidega ning mõlemad 
avaldavad konkurentsivõimele  küllaltki positiivset mõju. 
5. valik (programmi Galileo lõpetamine)  ei sobi üldse kokku ELi välja kuulutatud 
eesmärkidega ning sellel on negati ivne mõju konkurentsivõimele.   
 
ET 15   ET Kokkuvõtteks tuleks märkida, et võttes arvesse mõju, tõhususe, tulemuslikkuse ja sidususe  
aspekte ning eriti võimalikku kulude vähe ndamist, tundub eelistatud olevat 2. valik 
(läbivaadatud teenused). 
6.2. Valikute võrdlemine probleemi nr 2 puhul: halduskord mõlema süsteemi 
kasutamiseks 
ELi reguleeriva asutuse ja ELi aktsiaseltsi mõju võrdlemisest nähtub, et ELi reguleeriv 
asutus  tundub paremini sobivat programmi haldam ise eesmärkide täitmiseks, sest see on ELi 
seisukohast väga sidus, t õhus ja tulemuslik.  
ELi asutuste kasvava arvu tõttu on ebatõenäo line, et Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu 
Nõukogu nõustuvad ELi uue reguleeriva asutuse l oomisega. Praegustest ELi reguleerivatest 
asutustest on kõige sobivam kandidaat Eu roopa GNSSi Agentuur, sest see on osa 
olemasolevast GNSSi programmide juhtimisstru ktuurist ning sellel on esialgsed kogemused 
asjaomases valdkonnas. 
Euroopa GNSSi Agentuur ei saa paraku oma praegusel kujul  võtta viivitamatult üle 
programmi kasutusetapi haldusülesandeid, sest  selle praegused volitused piirduvad julgeoleku 
ja turuga seotud küsimustega ning sellel ei  ole piisavaid finants- ja inimressursse. 
7. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
EGNOSi ja Galileo teenuste tunnusjoonte, kva liteedi ja spetsifikaatide põhjal koostatakse 
väljundnäitajad ning nende GNSSi määruses sätest atud teenustele vastamise ulatus, teenuste 
osutamise alustamine kavandatud tähtajaks ja kavandatud kulude piires ning juhtimissüsteemi 
stabiilsus, jätkusuutlikkus ja tõhusus. Tulemu snäitajateks on Euroopa GNSSi tööstusharu 
konkurentsivõime, teenuste kasutamine, sealhulga s turu hõlvamine ning GNSSi programmide 
kaudu loodud töökohtade arv ning nende pr ogrammide kaudne ja otsene kasu. 
Komisjon tagab, et kõikides GNSSi progr ammide raames sõlmitud lepingutes ja 
kokkulepetes on sätestatud järelevalve ja finantskontroll. Kõikides seire- ja 
hindamismehhanismides on kesksel kohal programmi ülekulude ja teenuste 
osutamise viivituste võimalik vähendamine. Selleks pakub komisjon välja strateegilise raamistiku, kus on loetletud p eamised meetmed, hinnanguline eelarve ja 
ajakava kuni 30. juunini 2014, iga-aastane t öökava koos üksikasjalike meetmete ja 
näitajatega, iga-aastane rakendamisaruanne, milles hinnatakse nende meetmete täitmist, ja vahehindamine, milles keskendutak se kvantitatiivsetele ja kvalitatiivsetele 
tulemustele, mis on saavutatud 30. juuniks 2017, mil tuleks ette valmistada järgmine 
mitmeaastane finantsraamistik. 
Lisaks nendele tavapärastele meetme tele parandab komisjon, kasutades oma 
poliitilise järelevalve volitusi programmid e Galileo ja EGNOS suhtes, seire- ja 
hindamismehhanisme programmi juhtimise üksuse üle, nõudes üksikasjalikku iga-aastast majandamiskava ja rakendamisaruan deid, juhtides korrapäraseid koosolekuid 
programmide edendamise kohta ning teostade s finants- ja teh noloogilist auditit. 
Lisaks peaks programmide järelevalvesse olema kaasatud liikmesriigid, näiteks 
kasutades nende tehnilist suutlikkust, et  aidata kaasa programmide tehnilisele 
järelevalvele ning pakkuda välja tule muslikkuse põhinäitajad, mille põhjal 
programme hinnatakse. 
 
ET 16   ET Komisjon pakub igapäevases halduses välja riskijuhtimismehhanismi ja 
juhtimisvahendid, et minimeerida kulude  parema hindamise põhjal programmi 
ülekulude tekkimise tõenäosust, kasutades varasemaid kogemusi ning süsteemi tegelikku rakendamist.