Rehvide märgistamine moodustab osa toodete energiatõhususega seotud liidu õigusnormidest. Nende hulgas on veel ökodisaini eeskirjad, millega määratakse kindlaks miinimumnõuded energiat tarbivate toodete liidu turule lubamiseks, ning energiamärgistuse eeskirjad, mis annavad tarbijatele teavet toodete energiakulu ja muude oluliste aspektide kohta, aidates neil teha teadlikke, kuluefektiivseid ja keskkonnasõbralikke ostuotsuseid, mis on kasuks keskkonnale ning säästavad ka raha.

Nagu kõigi teistegi liidu turule toodavate toodete puhul, peavad rehvide kohaldatavatele nõuetele vastavust kontrollima riiklikud turujärelevalveasutused. Määrusega (EÜ) nr 765/2008 on kehtestatud liikmesriikide turujärelevalve raamistik ning see tagab tõhusa piiriülese turujärelevalve.

Rehvide märgistamise määrust muudeti enne selle kohaldamise algust kaks korda: esmalt selleks, et lisada uus C1-klassi (sõiduautode) rehvide märjale teele vastava haardevõime katsemeetod ning seejärel, et võtta arvesse sobiva rahvusvahelise märjale teele vastava haardevõime katsemeetodi väljatöötamist ka C2-klassi (kaubikute) ja C3-klassi (raskeveokite) rehvide jaoks ning lisada laborite ühtlustusprotseduur veeretakistuse mõõtmiseks. Neid muudatusi on käesolevas ettepanekus arvesse võetud.

Rehvide märgistuse täiustamine annab tarbijatele rohkem teavet kütusesäästlikkuse, ohutuse ja müra kohta, võimaldades neil rehvide ostmisel saada nende aspektide kohta täpset, realistlikku ja võrreldavat teavet. See aitab suurendada rehvimärgistussüsteemi tulemuslikkust, et muuta sõidukid puhtamaks, ohutumaks ja vaiksemaks ning maksimeerida süsteemi mõju transpordisektori CO2-heite vähendamisele.

Praegune rehvide märgistamise määrus on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ning kuna see sisaldab ettevõtjatele vahetult kohaldatavaid kohustusi, on kohane asendada see sama liiki instrumendiga.

Tarnijatelt nõutakse teabe sisestamist uude toodete andmebaasi. Tegemist on sama teabega, mille nad praegu peavad nõudmise korral esitama riiklikele turujärelevalveasutustele, mistõttu täiendav koormus on eeldatavalt minimaalne ning proportsioonis jõustamise ja läbipaistvusega seotud eelistega, mida toodete andmebaas peaks looma.

Kavandatavate muudatustega luuakse võimalus kajastada märgistuses lume-/jäärehvide teavet, tugevdada kohustust teha märgistus nähtavaks olukordades, kus tarbijad ei näe rehve, mille ostmist nad kaaluvad (kuna rehve ladustatakse mujal või tegemist on kaug- või internetimüügiga) ning lisada rehvid määruse (EL) 2017/1369 alusel loodud toodete registreerimise andmebaasi, et parandada turujärelevalvet ja tarbijate teavitamist.

Vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele ei lähe olemasoleva õigusraamistiku kavandatud muudatused kaugemale, kui on seatud eesmärgi saavutamiseks vajalik. Need parandavad selgust ja toimivust.

Äärmiselt oluline on tagada tootjatele ja edasimüüjatele võrdsed võimalused esitada tarbijatele teavet rehvide kohta, mis on ette nähtud müügiks kogu ELi siseturul. Sel põhjusel on vajalikud kogu ELi hõlmavad õiguslikult siduvad eeskirjad.

ELi tasandil vastu võetud energiatõhususe ja kütusesäästlikkuse alased õigusaktid peegeldavad energiavaldkonna üha suuremat poliitilist ja majanduslikku olulisust ning selle tihedat seost selliste poliitikavaldkondadega nagu energiavarustuskindlus, kliimamuutused, säästev areng, keskkond, siseturg ja majandusareng. Seni ei ole liikmesriigid üksi suutnud energiatõhususe eesmärke piisaval määral saavutada ning on vaja liidu tasandi meetmeid, et soodustada ja toetada meetmete võtmist riikide tasandil.

Määrus (EÜ) nr 1222/2009 põhineb Euroopa Ühenduse (EÜ) asutamislepingu artiklil 95 ehk nüüdsel Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELTL) artiklil 114. Siseturgu käsitlev õiguslik alus on kohane, kuna määrus on seotud liidu turule lubatavate rehvide tüübikinnitusnõuetega, kuid kuna see seondub ka kütusesäästlikkusega, on kohane lisada energiat käsitlev õiguslik alus, st ELTLi artikkel 194.

Algatus on osa kolmandast „Euroopa liikuvuse“ paketist, mis lähtub 2017. aasta septembris avaldatud uuest tööstuspoliitika strateegiast ning on ette nähtud Euroopas liikuvuse moderniseerimisest ja CO2-heite vähendamisest suurima kasu saamist võimaldava protsessi lõpuleviimiseks. On oluline, et tuleviku liikuvussüsteem oleks kõigi ELi kodanike jaoks ohutu, puhas ja tõhus. Eesmärk on muuta liikumisvõimalused Euroopas ohutumaks ja paremini kättesaadavaks, Euroopa tööstus konkurentsivõimelisemaks, Euroopa töökohad turvatumaks ning muuta liikuvussüsteem puhtamaks ja kliimamuutustega paremini toimetulevaks. See eeldab ELi, liikmesriikide ja sidusrühmade täielikku pühendumust muu hulgas kasvuhoonegaaside heite ja õhusaaste vähendamisele.

Käesolevale ettepanekule on lisatud mõjuhinnang, mis on avaldatud komisjoni Euroopa veebisaidil koos õiguskontrollikomitee 23. märtsil 2018 vastu võetud positiivse arvamusega (Ares(2018) 1626237).

Kuna ettepanekuga muudetakse olemasolevaid õigusnorme, uuriti võimalusi nende õigusnormide lihtsustamiseks ja täiustamiseks. Teksti on ajakohastatud, et tagada maksimaalne kooskõla muude sama valdkonna ajakohastatud õigusaktidega, eelkõige uue energiamärgistusraamistiku määrusega.

Eelistatud variandiks oli 3. variant. Selle variandi uurimisel leiti, et oodatav mõju on järgmine (mõjuhinnangu aruande 6. jaotis):

Ettepanekuga asendatakse olemasolev rehvide märgistamise määrus, mistõttu hinnanguline haldusmõju ja halduskulud on mõõdukad, kuna enamik vajalikke struktuure ja eeskirju on juba olemas.

Et tagada ühtsel turul aus konkurents ning tarbijate ühetaoline ja järjepidev teavitamine, tuleks kõikidele ettevõtjatele kohaldada samu eeskirju. Seetõttu peaksid kõikidele jaemüüjatele kehtima samad eeskirjad, kuna rehvimärgised on tarbijatele kasulikud üksnes siis, kui märgistatud on kõik tooted kõikides jaemüügipunktides. Seetõttu ei vabasta ettepanek kohaldamisest VKEsid ega mikroettevõtjaid. Samas ei ole Euroopa rehvitootjate hulgas VKEsid ega mikroettevõtjaid ning võimalikud kulud ei ole eeldatavasti märkimisväärsed ja seonduvad peamiselt tootjate ja jaemüüjate kohustusega kuvada märgis rehvide internetis müügiks pakkumisel.

Rehvide läbisõit on seotud nende vastupidavuse ja oodatava kasutuseaga. Kulumine on oluline mikroplasti keskkonnaheite allikas. Seni pole välja töötatud ühtki katset, mis võimaldaks rehvide läbisõitu või kulumist usaldusväärselt mõõta. Seetõttu tehakse ettepanek kaaluda delegeeritud volituste kasutamist selliste näitajate lisamiseks tulevikus, kui on valminud kohane katsestandard.

See annab tarbijatele täielikuma ülevaate rehvide sooritusvõimest talveoludes ja eelkõige märjale teele vastavast haardevõimest talveoludes. Lumesuutlikkuse jaoks on sobiv katse ja logo juba olemas ja see lisatakse märgisele. Jääsuutlikkuse katse on väljatöötamisel ning tehakse ettepanek kasutada delegeeritud volitusi selle näitaja lisamiseks pärast katsestandardi lõplikku valmimist.

Märgis hõlmab kolme näitajat: veeretakistus, märjale teele vastav haardevõime ja rehvide sõidumüra. Nende näitajate klasse on tarvis korrigeerida, et võtta arvesse tehnika arengut ning asjaolu, et üldise ohutuse määruse nõuetest tulenevalt on alumised klassid tegelikkuses tühjad, kuna selliseid rehve ei lubata enam liidu turul müüa.

Et täiendada ja standardida lõppkasutajale kättesaadavat teavet ning viia see vastavusse energiamärgistusraamistiku määruse nõuetega, on uues III lisas loetletud tehnilise dokumentatsiooni miinimumnõuded. Uues IV lisas on loetletud teave, mis peab olema turule toodavate rehvidega kaasas oleval toote infolehel, ning uues V lisas on sätestatud, milline teave tuleb esitada tehnilistes reklaammaterjalides

II lisas esitaud märgist on muudetud, et jätta välja kõige madalam veeretakistusklass ning lisada lume ikoon ja QR-kood. Lisaks on märgise kujundus teatud määral ühtlustatud energiamärgistusraamistiku määruse märgistega.

I lisas esitatud näitajate skaalat on korrigeeritud, muutes praeguste klasside A–G vahemikke, et neid täpsustada ning kajastada fakti, et kõige madalam klass (G) on nüüd üldise ohutuse määruse nõuetest tulenevalt tühi.

Rehvi protekteerimine on kasutatud rehvide kasutusea pikendamise moodus. Eelkõige on see oluline C3-klassi rehvide puhul, mis moodustavad umbes 30 % Euroopa protekteeritud rehvide turust ehk umbes 5 miljonit rehvi. Protekteeritud rehvide lisamine võiks tuua olulist energiasäästu ja aidata saavutada ringmajanduse eesmärke, näiteks jäätmetekke vähendamise vallas. Kuna aga sobiv katsemeetod puudub, tehakse ettepanek kaaluda delegeeritud volituste kasutamist protekteeritud rehvide lisamiseks tulevikus, kui on valminud kohane katsestandard.

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

(1)Liit on võtnud kohustuse ehitada üles energialiit koos tulevikku suunatud kliimapoliitikaga. Kütusesäästlikkus on väga oluline element liidu kliima- ja energiapoliitika raamistikus aastani 2030 ning energianõudluse vähendamise võtmetegur.

(2)Komisjon hindas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1222/2009 tõhusust ning jõudis seisukohale, et selle sätteid on määruse tõhustamise eesmärgil vaja ajakohastada.

(3)On asjakohane asendada määrus (EÜ) nr 1222/2009 uue määrusega, mis sisaldab 2011. aastal tehtud muudatusi ning millega muudetakse ja tõhustatakse mõningaid sätteid, et selgitada ja ajakohastada nende sisu, võttes arvesse viimastel aastatel rehvide tehnoloogia valdkonnas saavutatud edu.

(4)Transpordisektori arvele langeb kolmandik liidu energiatarbimisest. Maanteetransport tekitas ligikaudu 22 % liidu kasvuhoonegaaside koguheitest 2015. aastal. Rehvid mõjutavad kütusekulu 5–10 % ulatuses peamiselt veeretakistuse tõttu. Seepärast võiks veeretakistuse vähendamine aidata muuta maanteetransporti tunduvalt kütusesäästlikumaks ja seega aidata heidet vähendada.

(5)Rehve iseloomustavad mitu omavahel seotud näitajat. Ühe näitaja, näiteks veeretakistuse vähendamine võib negatiivselt mõjutada teisi näitajaid, nt märjale teele vastavat haardevõimet, märjale teele vastava haardevõime parandamine võib aga suurendada rehvide sõidumüra. Rehvitootjaid tuleks innustada optimeerima kõiki näitajaid ja ületama juba saavutatud standardeid.

(6)Kütusesäästlikud rehvid võivad olla kulutõhusad, sest kütusesääst enam kui kompenseerib rehvide kõrgema ostuhinna, mis tuleneb suurematest tootmiskuludest.

(7)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 661/2009 on sätestatud rehvide veeretakistuse miinimumnõuded. Tänu tehnoloogia arengule on võimalik vähendada rehvide veeretakistusest tulenevat energiakulu rohkem, kui on ette nähtud kõnealuste miinimumnõuetega. Maanteetranspordi keskkonnamõju vähendamiseks on seega asjakohane ajakohastada märgistamise sätteid, esitades ajakohastatud ja ühtlustatud teavet kütusesäästlikkuse kohta, innustades sel teel lõppkasutajaid ostma kütusesäästlikumaid rehve.

(8)Liiklusmüra on väga häiriv ja mõjub halvasti tervisele. Määruses (EÜ) nr 661/2009 on kehtestatud rehvide sõidumüra miinimumnõuded. Tänu tehnoloogia arengule on rehvide sõidumüra võimalik vähendada tunduvalt rohkem, kui on ette nähtud kõnealuste miinimumnõuetega. Liiklusmüra vähendamiseks on seega asjakohane ajakohastada märgistamise sätteid, et anda ühtlustatud teavet rehvide sõidumüra kohta ja sellega innustada lõppkasutajaid ostma parema sõidumüra näitajaga rehve.

(9)Ühtlustatud teabe esitamine rehvide sõidumüra kohta lihtsustaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/49/EÜ raames ka liiklusmüra vähendavate meetmete rakendamist ja aitaks suurendada teadlikkust selle kohta, et rehvid mõjutavad liiklusmüra.

(10)Määrusega (EÜ) nr 661/2009 on kehtestatud miinimumnõuded rehvide haardevõime kohta märjal teel. Tänu tehnoloogia arengule on võimalik parandada rehvide haardevõimet märjal teel tunduvalt rohkem, kui on ette nähtud kõnealuste miinimumnõuetega, ja seega vähendada pidurdusteekonda märjal teel. Liiklusohutuse suurendamiseks on asjakohane ajakohastada rehvide märgistamise sätteid, millega nähakse ette ühtlustatud teabe esitamine rehvide haardevõime kohta märjal teel, et sel teel innustada lõppkasutajaid ostma parema haardevõimega rehve.

(11)Et tagada kooskõla rahvusvahelise raamistikuga, viidatakse määruses (EÜ) nr 661/2009 ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjale nr 117, milles on esitatud rehvide veeretakistuse, sõidumüra ning märjale teele vastava haardevõime mõõtmise meetodid.

(12)Et lõppkasutajad saaksid teavet spetsiaalselt lume- ja jääoludes kasutamiseks ettenähtud rehvide omaduste kohta, on asjakohane nõuda, et rehvide märgistel esitataks teave lume- ja jäärehvide kohta.

(13)Rehvide kulumisel kasutamisel tekib suurel hulgal keskkonnale kahjulikke plastiosakesi, mistõttu komisjoni teatises „Euroopa strateegia plasti kohta ringmajanduses“ mainitakse vajadust leida lahendus plastiosakeste kavatsematule eraldumisele rehvidest, muu hulgas selliste meetmete abil nagu rehvide märgistamine ja minimaalsete nõuete sätestamine. Praegu ei ole veel sobivat katsemeetodit rehvide kulumise mõõtmiseks. Seepärast peaks komisjon nõudma, et töötataks välja selline meetod, võttes täielikult arvesse kõiki praegu olemasolevaid ja kavandatavaid rahvusvahelisi standardeid ja eeskirju, et luua võimalikult kiiresti sobiv meetod.

(14)Protekteeritud rehvidel on tähtis koht raskeveokite rehvide turul. Protekteerimine pikendab rehvide kasutusiga ja aitab täita ringmajanduse eesmärke, vähendades jäätmekoguseid. Märgistamisnõuete kohaldamine selliste rehvide suhtes aitaks oluliselt energiat säästa. Kuna praegu ei ole sobivaid katsemeetodeid protekteeritud rehvide toimivuse mõõtmiseks, tuleks käesoleva määrusega ette näha nende edaspidine lisamine.