Käesoleva aruande eesmärk on teavitada Euroopa Parlamenti ja nõukogu 22. oktoobril 2013. aastal vastu võetud otsuse 1082/2013/EL (tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta) rakendamisest. See aruandmiskohustus on sätestatud otsuse 1082/2013/EL artiklis 19, mille kohaselt tuleb aruanne esitada 7. novembriks 2015 ning iga kolme aasta järel uuesti. Aruande eesmärk on eelkõige esitada hinnang varajase hoiatamise ja reageerimise süsteemi (EWRS) ning epidemioloogilise seire võrgustiku toimimise kohta, ning samuti teave selle kohta, kuidas täiendavad loodud mehhanismid ja struktuurid ilma dubleerimata muid liidu tasandi hoiatussüsteeme.

6. novembril 2013 jõustunud otsus 1082/2013/EL on tõhustanud terviseohutust Euroopa Liidus ja liidu kodanike kaitset nakkushaiguste ning muude bioloogiliste ja keemiliste mõjurite ja keskkonnasündmuste eest.

Liikmesriikide valmisolekut ning ELi tasandil reageerimise koordineerimise kaudu hoiatusteadete edastamise, riskide hindamise ja piiriülese ohu hindamise mehhanisme on süstemaatiliselt katsetatud ELi suhtes üsna madala ja keskmise raskusastmega haiguspuhangute ajal. Samas on olnud suurimaks probleemkohaks hiljutine Ebola epideemia.

Kõikidel juhtudel on loodud mehhanismid ja struktuurid, täpsemalt varajase hoiatamise ja reageerimise süsteem, epidemioloogilise seire võrgustik, Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC) ning terviseohutuse komitee, osutunud tõhusaks ja need toimivad sellisel kvaliteeditasemel, mis on vajalik tõsise piiriülese terviseohu korral. Lisaks nende struktuuride tavapärasele igapäevasele tööle on need tegutsenud edukalt ka Ebola haiguspuhangu, koroonaviiruse põhjustatud Lähis-Ida respiratoorse sündroomi (MERS-CoV) ja poliomüeliidi ohu ajal.

Varajase hoiatamise ja reageerimise süsteem on aidanud edastada hoiatusteateid ja teatada liikmesriikide võetavaid meetmeid. Selektiivse teabevahetuse funktsioon oli isikuandmete edastamise seisukohalt ülioluline selleks, et toetada Ebola patsientide meditsiinilist evakuatsiooni mõjutatud riikidest ELi.

ECDC on loodud määrusega (EÜ) nr 851/2004 kui ELi sõltumatu asutus, kelle ülesanne on muu hulgas esitada õigel ajal riskihindamine nakkushaiguste poolt rahvatervisele põhjustatud ohu kohta, sealhulgas pakkuda välja võimalikud rahvatervise meetmed.

Need süsteemid täiendavad muid valdkondi (nt toit, loomatervis jne) hõlmavaid ELi kiirhoiatussüsteeme, kuid võivad ilma dubleerimata tõsiselt mõjutada rahvatervist. Vastastikune täiendavus on tagatud varajase hoiatamise ja reageerimise süsteemi informaatikavahendi ajakohastamisega, et võimaldada muude sektorite eest vastutavate kasutajate juurdepääsu teabele, ning luues tegevuspõhimõtted, mille eesmärk on jagada varajase hoiatamise ja reageerimise süsteemi kaudu levitatavaid teateid toiduohutuse, loomatervise, meditsiiniseadmete ja ravimite eest vastutavate komisjoni talituste ning tõsiste piiriüleste terviseohtude tõttu potentsiaalselt mõjutatud muude sektoritega. Täiendavad andmed ja näited on esitatud aruandes hiljem.

Vastavalt otsuse 1082/2013/EL artikli 4 lõikele 2 on enamik liikmesriike esitanud komisjonile teabe riigi tasandil valmisoleku ja reageerimise kavandamise kohta. Seni saabunud teabe põhjal koostas komisjon koostöös ECDC ja WHO Euroopa Regionaalbürooga (WHO EURO) kokkuvõtva eduaruande, et algatada arutelu terviseohutuse komitees.

Kuna pädevus võtta rahvatervise meetmeid tõsiste piiriüleste ohtude vastu lasub liikmesriikidel, on nad otsuse 1082/2013/EL kohaselt kohustatud teatama sellistest meetmetest, et tõhustada omavahelist koordineerimist koostöös komisjoniga. Ebola haiguspuhangu ajal vahetasid liikmesriigid teavet ja arutasid terviseohutuse komitees haiguspuhangule reageerimist. Haiguspuhangu ajal edukalt rakendatud oluline meede hõlmas nende meditsiinitöötajate evakueerimist ELi, kes olid Ebola viirusega nakatunud või kelle puhul kahtlustati sellega nakatumist. Lisaks võeti kasutusele meetmed, et hõlbustada Ebolast mõjutatud riikidest ELi saabuvate reisijate kontrollimist.

Kuigi üleüldine teabevahetus terviseohutuse komitees on olnud piisavalt tulemuslik, on protsessi käigus siiski saadud mõned olulised õppetunnid. Ebola haiguspuhangu kõrgpunkti ajal pöörati eriti suurt tähelepanu teabevahetusele, samal ajal kui reageerimise arutamist ja koordineerimist peeti vähem tähtsaks. Ebola haiguspuhanguga seotud peamine järeldus seisneb selles, et veel on arenguruumi nende sätete rakendamisel, mille kohaselt liikmesriigid oma riigisisest reageerimist koordineerivad.

2.Rakendusmeetmed ja nendega seotud olulisemad saavutused

2.1.Terviseohutuse komitee

Terviseohutuse komitee loodi 2001. aastal ELi tervishoiuministrite taotlusel kui terviseohutust käsitlev Euroopa tasandi mitteametlik nõuanderühm. Otsusega 1082/2013/EL sõnastati asutuse loomine ametlikult ning tugevdati komitee rolli.

Pärast liikmesriikide esindajate määramist saavutas terviseohutuse komitee täieliku koosseisu 2014. aasta juuniks. 26. juunil 2015 vastu võetud kodukorras on kehtestatud, et see vaadatakse läbi kuue kuu jooksul, võttes arvesse kahte rakendusotsuse eelnõud, mis võetakse vastu otsuse 1082/2013/EL artiklite 8 ja 11 alusel. Terviseohutuse komiteed juhib komisjoni esindaja. Komisjon tagab ühtlasi ka sekretariaaditeenused ning komitee täiskogu kohtub regulaarselt Luksemburgis keskmiselt kaks korda aastas (kohtutud on ühe korra 2014. aastal ja kolm korda 2015. aastal) ja erakorraliselt korraldatakse audiokohtumisi. Erakorralised audiokohtumised kutsub kokku komisjon või need toimuvad terviseohutuse komitee algatusel, eesmärgiga arutada meetmete kooskõlastamist ELi tasandil, et reageerida tõsistele piiriülestele terviseohtudele.

Terviseohutuse komitee nõustus 27. veebruari 2015. aasta täiskogu istungil looma alalise kontaktisikute võrgustiku ja valmisoleku alalise töörühma.

Pärast seda kui huvitatud liikmesriigid olid oma kandidaadid üles seadnud, loodi 2015. aasta aprillis liikmesriikide esindajatest koosnev rühm, kes arutas 2015. aasta mais asjaomastel audiokonverentsidel iga töörühma volituste eelnõud.

2.2.Valmisolek ja reageerimise kavandamine

Otsuse 1082/2013/EL artikli 4 lõikes 2 on nõutud, et liikmesriigid esitavad komisjonile 7. novembriks 2014 ning seejärel iga kolme aasta järel teavet riigi tasandil valmisoleku ja reageerimise kavandamise seisu kohta. Teave peab hõlmama rahvusvaheliste tervise-eeskirjade rakendamist, tervishoiusektori ja muude sektorite koostalitlusvõimet ning talitluspidevuse kavasid. Lisaks sellele peavad liikmesriigid vastavalt artikli 4 lõikele 3 teavitama komisjoni õigel ajal, kui nad muudavad oluliselt riigisisest valmisoleku kavandamist. Komisjon lõi eriotstarbelise „EUSurvey” veebisaidi, et võimaldada turvalist, kasutajasõbralikku ja ühtset teabe esitamist komisjoni rakendusotsuses 2014/504/EL kehtestatud vormi abil. Seisuga 23. oktoober 2015 olid 26 ELi liikmesriiki ja 1 EMP riik , moodustades 86 % EMP koguelanikkonnast, esitanud nõutud teabe nimetatud veebisaidi vahendusel. Nõutud teabe seni esitamata jätnud liikmesriikidele on seda kohustust meelde tuletatud.

Saadud teabele tuginedes edastas komisjon terviseohutuse komiteele vastavalt otsuse 1082/2013/EL artikli 4 lõikele 5 kokkuvõtva eduaruande arutelu algatamiseks. Kõnealuse dokumendi koostamisel on järgitud komisjoni rakendusotsusele 2014/504/EL lisatud ülesehituse vormi. Terviseohutuse komiteele edastatud teave koosneb üksnes koondandmetest.

Esitatud teabest ilmnes mitmeid tugevaid ja nõrku külgi. Tugevaks küljeks võib pidada enamuse vastajate osutatud asjaolu, et nad on rakendanud rahvusvaheliste tervise-eeskirjade kohaseid keskseid meetmeid ning kaasanud muid sektoreid valmisoleku ja reageerimise kavandamisega seotud tegevusse, mis hõlmab paljusid tõsiseid piiriüleseid terviseohte. Tervishoiusektori ja mitme muu tõsiste piiriüleste terviseohtudega tegelemisel oluliseks peetava sektori vaheliseks koordineerimiseks on kehtestatud standardne töökord. Enamik vastajaid ütlesid, et nad katsetasid sektorite koostalitlusvõimet.