[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 6.4.2005

SEK(2005) 443 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE

Ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks vajalikuks peetavad eelarvepuudujäägi vähendamise meetmed, mida Kreeka on võtnud vastuseks asutamislepingu artikli 104 lõike 9 alusel tehtud nõukogu 17. veebruari 2005. aasta otsusele

KREEKA ÜLEMÄÄRASE EELARVEPUUDUJÄÄGI MENETLEMINE

5. juulil 2004. aastal tunnistas nõukogu pärast vastavat komisjoni soovitust ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu Kreekas ning esitas viimasele vastavalt asutamiselpingu artikli 104 lõikele 7 soovituse niisuguse olukorra lõpetamiseks 2005. aasta lõpuks. 18. jaanuaril 2005. aastal otsustas nõukogu vastavalt artikli 104 lõikele 8, et Kreeka ei olnud soovituste põhjal tõhusaid meetmeid kasutusele võtnud.

17. veebruaril 2005. aastal, pärast komisjoni soovitust vastavalt artikli 104 lõikele 9, otsustas nõukogu Kreekale teatada, et tal tuleb võtta ülemäärase eelarvepuudujäägi vähendamiseks meetmeid, mida peetakse olukorra parandamiseks vajalikuks. Nõukogu kehtestas Kreekale tõhusate meetmete võtmisel otsuse täitmise tähtajaks 21. märtsi 2005. Nõukogu otsustas konkreetselt, et „Kreeka peab lahendama käesoleva ülemäärase eelarvepuudujäägi olukorra nii kiiresti kui võimalik, kuid hiljemalt 2006. aastaks järgmiste meetmete teel: (i) 2005. aasta parlamendi poolt heaks kiidetud eelarve range rakendamine ja (ii) 2006. aastal püsiva iseloomuga muudatuste rakendamine, mis viivad eelarvepuudujäägi vähenemisele vähemalt 0,6 protsendipunkti võrra SKT-st“. Nõukogu nõudis Kreekalt ka täiendavaid jõupingutusi, et „ teha kindlaks ning võtta kontrolli alla muud tegurid peale netolaenude võtmise, mis mõjutavad laenutaseme muutust “ ja „ parandada valitsussektori andmete kogumist ja töötlemist “. Nõukogu soovitas tungivalt „ võtta Kreekal vajalikke meetmeid, et tagada riigi rahanduse jätkuva tugevdamise eesmärgil keskpikas perspektiivis tasakaalulähedase või ülejäägiga eelarve koostamine, mis saavutatakse tsükliliselt kohandatava eelarvepuudujäägi vähendamise abil vähemalt 0,5% võrra SKT-st aastas pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist “. Lõpuks nõudis nõukogu, et Kreeka „ esitaks hiljemalt 21. märtsiks 2005. aastal aruande kõnealuses otsuses esitatud soovituste järgimiseks langetatud otsuste kohta “.

Käesolevas teabevahetuses antakse hinnang otsustele, mille Kreeka ametiasutused on nõukogu otsuse põhjal vastu võtnud.

KREEKA POOLT NÕUKOGU OTSUSE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

Kreeka ametiasutused esitasid käesoleva aasta 21. märtsil ajakohastatud stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2004-2007. Programmi eesmärkides võetakse arvesse samal kuupäeval komisjonile esitatud ning valitsuse poolt 29. märtsil avaldatud eelarvepaketi mõju, et toetada muudetud programmi rakendamist. Pakett sisaldab lisaks 2005. aasta eelarvesse kaasatud meetmetele lisameetmeid, mis tuleb ellu viia 2005. aastal, ning kinnitab valitsuse lubadust kehtestada 2006. aasta eelarve projektis eesmärgiks eelarvepuudujääk alla 3% SKT-st. Komisjon vaatab läbi ajakohastatud stabiisusprogrammi ning 29. märtsil avaldatud kohustuse, nagu seda eeldatakse vastavalt nõukogu otsuse artikli 2 lõikele 1 esitatud aruandes.

Vastavalt valitsussektori andmetele, mis Kreeka valitsus esitas märtsis ülemäärase eelarve puudujäägi menetluse kohases teatises,[1] kasvas tegelik SKT 2004. aastal 4,2% ning puudujääk küündis 6,1%-ni SKT-st.[2] Need arvud näitavad täiendava maksude alalaekumise ja ülemääraste kulutuste olemasolu 2004. aasta eelarve täitmisel, lisaks neile, mis ilmnesid juba 2004. aasta septembris ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevas teates, mille kohaselt oli hinnanguline eelarvepuudujääk oli 5,3% SKT-st.

Ajakohastatud stabiilsusprogramm hindab rakendatud ja teatavakstehtud meetmete[3] mõju eelarvele, esitades kolm erinevat makromajanduslikku stsenaariumit. Näidisstsenaariumis, mida kasutatakse programmi[4] hindamiseks, on 2005. aastal nähtud ette 2,9% ning 2006. ja 2007. aastal 3% suurune tegelik SKT kasv. Puudujääk küündib 2005. aastal eeldatavalt 3,7%-ni SKT-st ning langeb 2006. aastal 2,9%-le ja 2007. aastal 2,4%-le. Tsükliliselt kohandatava eelarvepuudujäägi vähendamine on kavandatud 2,5, 0,9 ja 0,5 protsendipunkti kaupa SKT-st vastavalt 2005., 2006. ja 2007. aastal. Võla suhe SKT-sse küündib 2005. aastal 109,5%-ni, langedes järgnevalt veidi alla 105% SKT-st programmiperioodi lõpuks.

Sellised programmi prognoosid eeldavad 2005. aasta eelarve ning 29. märtsil avalikustatud eelarvepaketi täielikku rakendamist. Konkreetselt 2005. aasta kohta on Kreeka valitsus teinud teatavaks püsimeetmed, mis hõlmavad käibemaksu keskmist tõusu 1 protsendipunkti võrra 2005. aastal, mis peab tekitama 610 miljonit eurot lisatulu ning tubaka, alkoholi ja naftasaaduste aktsiisimaksu tõusu kuni 280 miljoni euro võrra. Pakett sisaldab ka kokkuhoidu riigiteenistujate reisikulude arvel (45 miljonit eurot) ja toetuste vähendamist linnatranspordi ettevõtetele (50 miljonit eurot). Kokku viib pakett täieliku rakendamise korral eelarvepuudujäägi vähenemisele 985 miljoni euro võrra, mis on 0,5% SKT-st[5] 2005. aastal. Tuginedes Kreeka valitsusele, peavad need meetmed 2006. aastal kasvatama tulusid 1655 miljoni euro võrra (umbes 0,9% SKT-st), kui nad kehtivad kogu aasta jooksul. 29. märtsil tegi valitsus avalikuks ka oma lubaduse lülitada 2006. aasta eelarve projekti võimalikud meetmed, mis on vajalikud eelarvepuudujäägi vähendamiseks allapoole 3% künnist järgmisel aastal. Sellised meetmed sõltuvad kasvust ning käsitlevad esmaseid kulusid, eriti sõjalisi kulusid, riigipoolseid eraldisi sotsiaalkindlustuse fondi, kohalikele omavalitsustele ja riiklikele investeeringutele.

Laenudünaamika osas esitab kaasajastatud stabiilsusprogramm teavet varude muutuste korrigeerimise allikate ja arengute kohta. Konkreetselt 2004. aastal küündib varude muutuste korrigeerimine 2,9%-ni SKT-st. Kuna see hõlmab erastamisest laekunud raha, mis on kuni 0,5 protsendipunkti SKT-st, siis moodustavad võlga kasvatavad toimingud 3,4 protsendipunkti SKT-st. See arv hõlmab hoiuste kasvu (1,5 protsendipunkti), kassapõhise ja tekkepõhise raamatupidamise vahelisi erinevusi (1,4 protsendipunkti) ning aktsiate juurdekasvu ja muid väiksemaid korrektiive (0,5 protsendipunkti). Varude muutuste korrigeerimine on kavandatud langevana 1,9%-lt SKT-st 2005. aastal, mil erastamisest laekunud raha küündib 0,6 protsendipunkti SKT-st, 0,9%-ni SKT-st 2007. aastal, mil erastamisest laekunud raha on kavandatud kõigest 0,1% SKT-st.

On veel lahendamata küsimusi valitsuse andmete kogumisel ja töötlemisel, millele viitab EUROSTAT oma 18. märtsi pressiteates. EUROSTAT ei kinnitanud käesoleva aasta märtsis Kreeka ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohases teates esitatud arve puudujäägi kohta rahavoogude vasturääkivate näitude tõttu Kreeka ja ELi eelarves. EUROSTAT märkis ka, et viimastel aastatel tehtud tervishoiu- ja olümpiamängude kulutused ei ole lõplikud. Seetõttu võib valitsemissektori 2004. ja varasemate aastate eelarve puudujääk edaspidi kujuneda arvatust suuremaks.

HINNANG VASTU VÕETUD OTSUSTELE

Eespool kirjeldatud meetmete vastavuse hindamine artikli 104 lõike 9 alusel tehtud nõukogu otsusele viiakse läbi, tuginedes komisjoni talituste 2005. aasta kevadprognoosidele, mis on välja antud 4. aprillil ning kus võetakse arvesse märtsikuist ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohast teadet ning stabiilsusprogrammi uut versiooni aastateks 2004-2007. Hindamine peab samuti arvesse võtma täiendava eelarvepaketi mõju, mida ei olnud võimalik lülitada komisjoni teenistuste 2005. aasta kevadprognoosi, kuna see avaldati pärast prognoosi tähtpäeva.

Komisjoni talituste 2005. aasta kevadine prognoos kavandab puudujäägiks 4,5% SKT-st 2005. aastal ning 4,4% 2006. aastal. Võlasuhe küündib eeldatavalt 110,5%-ni SKT-st 2005. aastal ja 108,9%-ni SKT-st 2006. aastal. Need prognoosid tuginevad SKT kasvule 2,9% 2005. aastal ja eeldavad 2005. aasta eelarve täielikku rakendamist. 2006. aastal on kasvuks prognoositud 3,1%. Puudujääk 4,4% 2006. aastal tugineb stsenaariumile, mille korral poliitikamuudatusi ei tehta ning 2005. aasta puudujäägiks on 4,5% SKT-st ja eeldatakse, et omal äranägemisel võetud meetmeid ei rakendata. Kaasajastatud stabiilsusprogrammi eelarvepuudujäägi prognoosid (3,7% SKT-st 2005. aastal ja 2,9% 2006. aastal) ja komisjoni 2005. aasta kevadine prognoos (vastavalt 4,5 ja 4,4%) erinevad teineteisest, kuna nagu ülal mainitud, ei sisalda prognoos täiendava eelarvepaketi mõju. Lisaks sellele tuginevad kevadised prognoosid ettevaatlikumatele hinnangutele sotsiaalkindlustusmaksete ja mõnede esmaste kulude arengute osas. Need erinevused on esitatud järgnevas tabelis.

Teatavakstehtud meetmete eelarveline hindamine

2005 | 2006 |

Puudujääk (% SKT-st) |

Kevadine prognoos (1) | 4,5 | 4,4 |

Täiendavate meetmete mõju (2)=(2a)+(2b) | 0,5 | 0,9 |

Tulud (2a) | 0,4 | 0,8 |

Kulud (2b) | 0,1- | 0,1 |

Muude meetmete hindamise erisused (3)=(3a)+(3b)+(3c)-(3d) Madalamad sotsiaalkindlustusmaksed (3a) | 0,3 0,1 | 0,6 0,4 |

Kõrgemad esmased jooksevkulud | 0,2 | 0,3 |

(peamiselt tervishoid ja avaliku sektori palgad; 3b) |

Väiksemad kapitalisiirded (3c) | - | 0,1 |

Väiksemad intressimaksed (3d) | 0,2 |

Programmi eesmärk (1)-(2)-(3) | 3,7 | 2,9 |

Võlg (% SKT-st) |

Programm | 109,5 | 107,2 |

Kevadised prognoosid | 110,5 | 108,9 |

2005. aasta kevadised prognoosid ei võta 2005. aasta puhul arvesse täiendavaid meetmeid tulude poolel, mis avaldati pärast prognoosi tähtpäeva. Kreeka valitsuse väitel viiks meetmete täielik rakendamine 2005. aastal prognoositud puudujäägi vähenemisele umbes 0,5 protsendipunkti võrra SKT-st. Vastavalt komisjoni talituste 2005. aasta kevadisele prognoosile näib, et stabiilsusprogrammi uues versioonis on kavandatud, võrreldes töötajate hüvitistega 2005. aastal, liiga kõrged sotsiaalkindlustusmaksed, mis ei ole õigustatud tuginedes ei programmis esitatud meetmetele ega viimase aja suundumustele.[6] Veelgi enam – programmi prognoosid avaliku tarbimise kohta, eriti tervishoiu ja palkade osas, on liiga optimistlikud.[7] Sellised lahkarvamused Kreeka ametiasutuste ja komisjoni talituste vahel 2005. aasta eelarve mõju küsimuses ei aseta kahtluse alla 2005. aasta eelarves ette nähtud meetmete ranget rakendamist ning seega ka mitte vastavust nõukogu otsuse artikli 1 taandele (i) Lisaks on Kreeka valitsus lubanud mitte ainult rangelt kohaldama 2005. aasta eelarvet, vaid ka rakendama lisameetmeid poole protsendipunkti väärtuses 2005. aasta SKT-st, mis korvab osaliselt 2004. baas-aastal registreeritud täiendava kõrvalekalde mõju.

Valitsuse näitel peaks 2005. aastal rakendatavate lisameetmete ülekanduv toime vähendama 2006. aastal eelarvepuudujääki 0,9 protsendipunkti võrra SKT-st. See ei hõlma võimalikke meetmeid, mis kaasnevad valitsuse lubadusega viia 2006. aastal puudujääk alla 3% SKT-st, kuna neid ei ole üksikasjalikult kirjeldatud ning nende mõju eelarvele on seotud kasvu tulemustega. Pidades silmas komisjoni talituste 2005. aasta kevadprognoosi 2006. aasta kohta, kui eelarvepuudujääk on 4,4% SKT-st ning EUROSTATi 18. märtsi pressiteates leiduvaid märkusi, võivad need meetmed osutuda 2006. aasta ülemäärse eelarvejäägi korrigeerimisel vältimatuteks isegi soodsate kasvustsenaariumide korral. Tavalise stsenaariumi korral, kui poliitikamuudatusi ei tehta, tugineb 2005. aasta kevadine prognoos mõnede eelarvepunktidega seotud arengute osas, nagu sotsiaalmaksed, riigiteenistujate palgad ja ELi toetus,[8] komisjoni ettevaatlikumale hinnangule, kuigi intressimaksed võiksid komisjoni arvates olla mõnevõrra madalamad, kui programmis on kavandatud.[9] Kokkuvõttes võib eelarvepuudujääk kujuneda 0,6 protsendipunkti SKT-st võrra suuremaks, kui Kreeka ametiasutused on planeerinud. Lisaks sellele osutab EUROSTATi 18. mai pressiteade sellele, et 2004. aasta puudujääk võib osutuda arvatust suuremaks. Kuivõrd Kreeka ametiasutused ei ole selliste täiendavate kõrvalekallete korvamiseks tasakaalustavate meetmete rakendamist 2005. aastal ette näinud, siis toob statistiliste paranduste võimalik ülekanduv mõju endaga kaasa suurema puudujäägi 2005. aaastal ning seega ka 2006. aastal.

Kokkuvõttes arvab komisjon, et tulude alalaekumise, kulude ületamise ja statistiliste tulemuste muutumise näol olemas olevad riskid viivad tõeks osutumise korral 2005. ja 2006. aastal suurema puudujäägi tekkimisele, kui on kavandatud stabiilsusprogrammis. Kuigi sellised kõrvalekalded 2005. aastal ei lähe vastuollu nõukogu 17. veebruari 2005. aasta teatega Kreekale, nõuab nende ilmnemine 2006. aastal täiendavaid meetmeid, mis on kooskõlas Kreeka valitsuse lubadustega. Seda, kas teatavakstehtud täiendav 2006. aasta pakett on piisav, tagamaks puudujäägi tegelikku viimist alla 3% kontrollväärtuse järgmisel aastal, tuleb hinnata 2006. aasta eelarve projekti põhjal.

Näib, et võla osas on astutud olulisi samme, et teha kindlaks varude muutuste korrigeerimise erinevad allikad. Komisjoni 2005.aasta kevadprognooside kohaselt näitab kaasajastatud stabiilsusprogrammis esitatud teave, et varude muutuste korrigeerimine väheneb võrreldes 2004. aastaga, ehkki see on 2005. ja 2006. aastal veel oluline. See näib kinnitavat Kreeka võimude lubadust teha täiendavalt jõupingutusi, et määrata kindlaks ja kontrollida erakorralisi meetmeid.

Võrrelduna 2004. aasta märtsist pärineva teatega näib, et valitsussektori andmete kogumise ja töötlemisega seotud lahendamata küsimusi, mis on esile toodud EUROSTATi 18. märtsi pressiteates, on lahatud paremini ning mõnel juhul on probleemid ühekordse iseloomuga, nagu näiteks olümpiamängude kulud. Lisaks on Kreeka võimude algatusel ja tihedas koostöös EUROSTATiga viidud läbi mitu statistilist läbivaatust. Sellegi poolest näitab selliste lahendamata küsimuste olemasolu, et täiendavad jõupingutused on vajalikud, et parandada mehhanisme, mis tagavad valitsussektori andmete kiire ja täpse esitamise.

JÄRELDUSED

Olemasoleva teabe põhjal on Kreeka valitsus langetanud 21. märtsi 2005. aasta tähtpäevaks otsused, mis on kooskõlas nõukogu otsuses antud soovitustega vastavalt artikli 104 lõikele 9. Konkreetselt lisaks 2005. aasta eelarve rangele rakendamisele, mida nõuab otsus, on valitsus võtnud kasutusele ka lisameetmeid puudujäägi täiendavaks vähendamiseks. 2006. aasta kohta esitatud teave näitab, et 2006. aasta eelarves võib olla vajalik rakendada lisameetmeid, et viia eelarvepuudujääk alla 3% SKT-st. Sealjuures on 29. märtsil avaldatud valitsuse lubadus tagada ülemäärase puudujäägi korrigeerimine 2006. aastaks, võttes vajadusel kasutusele täiendavaid meetmeid, kooskõlas nõukogu soovitustega. Võla arengu ja valitsuse üldandmete osas on lisaks netolaenusid käsitlevatele meetmetele vajalikud ka täiendavad jõupingutused tegurite paremaks määratlemiseks ja kontrolliks, mis mõjutavad võlataseme muutumist ning parandavad valitsussektori teabe kogumist ja töötlemist.

Tuginedes antud hinnangule arvab komisjon, et praegu ei ole täiendavaid samme Kreeka ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlemisel vaja astuda. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohane teade käesoleva aasta septembrist, 2006. aasta eelarve projekti esitamine ja komisjoni talituste 2005. aasta sügisesed prognoosid koos aruandega, mille Kreeka ametiasutused peavad esitama oktoobris, nagu näeb ette nõukogu 17. veebruari 2005. aasta otsus, pakuvad lisateavet, mille põhjal enne aasta lõppu antakse uus hinnang ostsuse täitmisele.

[1] Need arvud 2004. aasta kohta ei ole EUROSTATi poolt 18.3.2005 valideeritud. Neid tuleb käsitleda esialgsetena ning nende suurus võib tõusta. Vastavate põhjuste kokkuvõte on esitatud allpool käesolevas lõigus.

[2] 6,0% SKT-st tugineb rahvamajanduse arvepidamisele (ESA95), mistõttu selles ei võeta arvesse vahetuslepingutest tulenevaid rahavoogusid.

[3] Hõlmab 29. märtsil avaldatut.

[4] Vaata 6.4.2005 vastu võetud komisjoni soovitust Kreeka muudetud stabiilsusprogrammi 2004-2007 käsitleva nõukogu arvamuse kohta, SEC(2005) 440.

[5] Programmi hindamiseks kasutatava näidisstsenaariumi nominaalse SKT alusel, mis on esitatud komisjoni talituste 2005. aasta kevadistes prognoosides, peaks tegelik number lähenema 0,55%-le SKT-st.

[6] Konkreetsemalt lähtutakse programmi prognoosides eeldusest, et tegelike sotsiaalkindlustusmaksete määr (sotsiaalkindlustusmaksetest saadava tulu ja töötajatele väljamakstavate hüvitiste kogusumma suhe) kasvab rohkem kui ühe protsendipunkti võrra. Programm näib kandvat varasema suure juurdekasvu üle tulevikuprognoosidesse, mis ei näi olevat õigustatud.

[7] Eelarve projektis kavandatud suur palgakulude ja vahetarbimise osa kärpimine SKT-st on teravas vastuolus lähiminevikus täheldatud arengutega, kuna neid eelarvepunkte on olnud raske kontrollida ja nad on põhjustanud eelarvest olulisi kõrvalekaldeid.

[8] Sotsiaalmaksete ja palkade osas on lahknevused Kreeka valitsuse ja 2005. aasta kevadiste prognooside vahel tingitud samadest teguritest, mis 2005. aastal (vaata joonealuseid märkusi 4 ja 5 eespool), sotsiaalmaksete puhul on nad võimendatud 2005. aasta lahknevuse ülekandumise mõju tõttu. ELi toetuse osas EUROSTATi poolt tõstatatud küsimused koos minevikus registreeritud madala vastuvõtmissuutlikkusega õigustavad komisjoni ettevaatlikku hinnagut.

[9] Vastavalt programmile peaksid nominaalsed intressimaksed kasvama 2006. aastal enam kui 9%. Sellist kasvu ei näi toetavat prognoositavad arengud võla- ja intressimäära osas. Seetõttu võib tulemus jääda SKT suhtes alla programmis esitatud arvudele.