ET Euroopa Liidu Teataja C 216/9

Euroopa andmekaitseinspektori arvamus ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta

2011/C 216/04

EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 16,

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 7 ja 8,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (1),

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta, (2) eriti selle artiklit 41,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE ARVAMUSE:

1. SISSEJUHATUS

1. 15. septembril 2010 kiitis komisjon heaks ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (edaspidi „ettepanek”) (3). Ettepaneku peamine eesmärk on kehtestada börsiväliste tuletisinstrumentide turu turvalisuse ja tõhususe parandamiseks ühised eeskirjad.

2. Komisjon ei konsulteerinud Euroopa andmekaitseinspektoriga, kuigi see on nõutud määruse (EÜ) nr 45/2001 (edaspidi „määrus (EÜ) nr 45/2001”) artikli 28 lõikega 2. Seepärast võttis Euroopa andmekaitseinspektor käesoleva arvamuse vastu omaalgatuslikult määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 41 lõike 2 põhjal.

3. Euroopa andmekaitseinspektor on teadlik sellest, et käesolevad nõuanded esitatakse õigusloomeprotsessi suhteliselt hilises etapis. Sellest hoolimata leiab ta, et käesoleva arvamuse väljaandmine on asjakohane ja kasulik. Esiteks rõhutab ta ettepaneku võimalikku mõju andmekaitsele. Teiseks on käesolevas arvamuses esitatud analüüs otseselt seotud muude sarnaseid sätteid sisaldavate kehtivate õigusaktide ning arutluse all olevate ja võimalike tulevaste õigusaktide kohaldamisega, nagu on selgitatud käesoleva arvamuse jaos 3.4.

2. TAUST JA ETTEPANEKU PEAMISED ELEMENDID

4. Finantskriisi tulemusel algatas ja korraldas komisjon finantsjärelevalve kehtiva õigusraamistiku läbivaatamise, et lahendada selles valdkonnas kindlaks tehtud olulised puudused seoses nii konkreetsete üksikjuhtumite kui ka finantssüsteemiga tervikuna. Hiljuti on selles valdkonnas vastu võetud mitu seadusandlikku ettepanekut, et tugevdada kehtivat järelevalvesüsteemi ning parandada kooskõlastamist ja koostööd ELi tasandil.

5. Eelkõige kehtestati kõnealuse reformiga tõhusam Euroopa finantsjärelevalveraamistik, mille moodustavad Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (4) ja Euroopa Finantsjärelevalve Süsteem. Viimane koosneb liikmesriikide selliste finantsjärelevalveasutuste võrgustikust, kes teevad koostööd kolme uue Euroopa järelevalveasutusega, s.o Euroopa Pangandusjärelevalve, (5) Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (6) ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega (7). Peale selle võttis komisjon vastu mitu konkreetset algatust regulatiivse reformi rakendamiseks kindlates valdkondades või seoses kindlate finantstoodetega.

6. Üks nendest algatustest on kõnealune ettepanek, milles käsitletakse „börsiväliseid tuletisinstrumente”, st selliseid tuletistooteid, (8) millega ei kaubelda börsil, vaid kahe vastaspoole eraviisiliste läbirääkimiste teel. Ettepanekuga kehtestatakse kõigile teatavaid künnise moodustavaid tingimusi täitvatele finantssektori vastaspooltele ja finantssektorivälistele vastaspooltele kohustus kliirida kõik standardsed börsivälised tuletisinstrumendid kesksete vastaspoolte kaudu. Peale selle kohustatakse kavandatava määrusega selliseid finantssektori vastaspooli ja finantssektoriväliseid vastaspooli esitama registreeritud kauplemisteabehoidlale üksikasjalikud andmed kõikide nende sõlmitud tuletislepingute ja selliste lepingute muudatuste kohta. Ettepanekus on sätestatud ka ühtlustatud organisatsioonilised ja usaldatavusnormatiivide nõuded kesksetele vastaspooltele ning organisatsioonilised ja tegevusnõuded kauplemisteabehoidlatele. Kuigi kesksete vastaspoolte tegevuslubade ja järelevalve eest vastutavad jätkuvalt riikide pädevad asutused, antakse kauplemisteabehoidlate registreerimise ja järelevalve õigus kavandatava määruse kohaselt täielikult Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusele.

3. TELEFONISUHTLUST JA ANDMEEDASTUST KÄSITLEVATE ANDMETE KÄTTESAADAVUSEGA SEOTUD SÄTETE ANALÜÜS

3.1. Üldised tähelepanekud

7. Ettepaneku artikli 61 lõike 2 punktiga d antakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusele õigus „taotleda andmeid telefonisuhtluse ja andmeedastuse kohta” (kursiiv lisatud). Nagu allpool lähemalt selgitatakse, ei ole selge ei kõnealuse sätte kohaldamisala ega eelkõige väljendi „telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevad andmed” täpne tähendus. Sellest hoolimata on tõenäoline või vähemalt ei saa seda välistada, et asjaomased telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevad andmed hõlmavad isikuandmeid direktiivi 95/46/EÜ ja määruse (EÜ) nr 45/2001 tähenduses ning asjakohasel määral direktiivi 2002/58/EÜ (mida nüüd, pärast selle muutmist direktiiviga 2009/136/EÜ, kutsutakse eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlevaks direktiiviks) tähenduses, st andmeid tuvastatud või tuvastatavate füüsiliste isikute telefonisuhtluse ja andmeedastuse kohta (9). Kui see on nii, siis tuleb tagada, et direktiivides ja määruses sätestatud isikuandmete õiglase ja seadusliku töötlemise tingimusi järgitakse täiel määral.

8. Elektrooniliste sidevahendite kasutamist käsitlevad andmed võivad hõlmata väga mitmesuguseid isikuandmeid, näiteks kõne alustaja ja vastuvõtja identiteet, kõne aeg ja kestus, kasutatud võrk, kaasaskantavate seadmete puhul isiku geograafiline asukoht jne. Peale selle võivad mõned Interneti ja e-postiga seotud liiklusandmed (näiteks külastatud veebilehtede loetelu) paljastada olulisi üksikasju teabevahetuse sisu kohta. Peale selle on liiklusandmete töötlemine vastuolus kirjavahetuse konfidentsiaalsusega. Seda arvesse võttes on direktiivis 2002/58/EÜ kehtestatud põhimõte, mille kohaselt tuleb liiklusandmed, mida side edastamiseks ei ole enam vaja, kustutada või muuta anonüümseks (10). Liikmesriigid võivad lisada siseriiklikesse õigusaktidesse erandeid konkreetsetel seaduslikel eesmärkidel, kui need erandid on demokraatlikus ühiskonnas asjaomaste eesmärkide saavutamiseks vajalikud, otstarbekad ja proportsionaalsed (11).

9. Euroopa andmekaitseinspektor tunnistab, et asjaomase juhtumi puhul on komisjoni eesmärgid seaduslikud. Ta mõistab vajadust algatuste järele, millega püütakse tõhustada järelevalvet finantsturgude üle, et tagada nende nõuetelevastavus ja kaitsta paremini nii investoreid kui ka majandust tervikuna. Ent liiklusandmetega otseselt seotud järelevalvevolitused peavad nende potentsiaalselt sekkuvat olemust arvesse võttes vastama vajalikkuse ja proportsionaalsuse nõuetele, st need peavad piirduma sellega, mis on asjakohane taotletava eesmärgi täitmiseks, ega tohi minna kaugemale selle saavutamiseks vajalikust (12). Seda silmas pidades on väga tähtis, et nii nende isikuline ja esemeline kohaldamisala kui ka nende kasutamise asjaolud ja tingimused oleksid selgelt sõnastatud. Peale selle tuleb näha ette piisavad kaitsemeetmed väärkasutamise ohu vältimiseks.

3.2. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutuse volituste ulatus ei ole selge

10. Artikli 61 lõike 2 punktis d on sätestatud, et „artiklites 51–60 ning 62 ja 63 sätestatud ülesannete (st kauplemisteabehoidlate järelevalvega seotud ülesannete) täitmiseks antakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusele õigus taotleda […] andmeid telefonisuhtluse ja andmeedastuse kohta”. Sellise üldise sõnastuse tõttu tekitab kõnealuse sätte isikuline ja esemeline kohaldamisala mitmeid kahtlusi.

11. Esiteks ei ole täiesti selge väljendi „andmed telefonisuhtluse ja andmeedastuse kohta” tähendus ja seetõttu vajab see selgitamist. Sättes võidakse viidata sellistele telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevatele andmetele, mida kauplemisteabehoidlad on kohustatud oma tegevuse käigus säilitama. Kauplemisteabehoidlate andmete säilitamise nõudeid on käsitletud mitmes kavandatava määruse sättes (13). Üheski neist ei ole aga täpsustatud, kas ja milliseid telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevaid andmeid peavad kauplemisteabehoidlad säilitama (14). Seepärast, kui asjaomases sättes osutatakse kauplemisteabehoidlate säilitatavatele andmetele, on äärmiselt oluline täpselt määratleda, milliseid telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevaid andmekategooriaid tuleb säilitada ja mida võib Väärtpaberiturujärelevalve Asutus taotleda. Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega peavad sellised andmed olema piisavad ja asjakohased ega tohi ületada sellise järelevalvega seotud otstarbe piire, mille tarvis neid töödeldakse (15).

12. Suurem täpsus on vajalik eelkõige käesoleval juhul, võttes arvesse suuri trahve ja perioodilisi karistusmakseid, mida kauplemisteabehoidlatele ja teistele asjaomastele isikutele (sealhulgas perioodiliste karistusmaksete puhul füüsilistele isikutele) võidakse kavandatava määruse rikkumise eest määrata (vt artiklid 55 ja 56). Sellised trahvisummad võivad ulatuda 20 %ni kauplemisteabehoidla eelneva majandusaasta sissetulekutest või käibest, st et kõnealune künnis ületab kaks korda Euroopa konkurentsiõiguses rikkumiste eest ette nähtud suurimat künnist.

13. Samuti tuleb märkida, et eespool nimetatud artikli 67 lõikega 4 delegeeritakse komisjonile volitused võtta vastu reguleerivad tehnilised standardid, milles täpsustatakse sellise teabe üksikasjad, mille kauplemisteabehoidlad peavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusele ja muudele asutustele kohustuslikus korras kättesaadavaks tegema. Seepärast saaks nimetatud sätet kasutada selleks, et täpsustada lähemalt kauplemisteabehoidlate suhtes kehtivaid andmete säilitamise nõudeid ja seega kaudselt ka Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutuse antud volitusi tutvuda telefoni- ja andmesidet käsitlevate andmetega. Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 290 on sätestatud, et seadusandliku aktiga võidakse komisjonile delegeerida õigus võtta vastu muid kui seadusandlikke akte, mis on üldkohaldatavad, mis täiendavad või muudavad seadusandliku akti mitteolemuslikke osi. Euroopa andmekaitseinspektori arvamuse kohaselt ei saa liiklusandmeid käsitlevate andmetega tutvumise volituste täpset ulatust käsitada määruse mitteolemusliku osana. Seepärast tuleks esemelist kohaldamisala täpsustada otse määruse tekstis ja mitte lükata seda edasi tulevastesse delegeeritud aktidesse.

14. Sarnased kahtlused ümbritsevad ka asjaomase sätte isikulist kohaldamisala. Eelkõige ei ole artikli 61 lõike 2 punktis d täpsustatud, kellele võib telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevate andmetega tutvumise taotluse suunata. Selgusetu on eeskätt see, kas volitused nõuda telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevaid andmeid piirduvad üksnes kauplemisteabehoidlatega (16). Kuna kõnealuse sätte eesmärk on võimaldada Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusel teostada järelevalvet kauplemisteabehoidlate üle, on Euroopa andmekaitseinspektor seisukohal, et sellised volitused peavad rangelt piirduma üksnes kauplemisteabehoidlatega.

15. Lõpuks saab Euroopa andmekaitseinspektor aru, et artikli 61 lõike 2 punkti d eesmärk ei ole võimaldada Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusel saada juurdepääsu liiklusandmetele otse sideteenuste osutajatelt. See tundub olevat loogiline järeldus, võttes eelkõige arvesse asjaolu, et ettepanekus ei ole kordagi viidatud telekommunikatsiooniteenuste osutajate käsutuses olevatele andmetele ega eespool punktis 8 nimetatud eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlevas direktiivis sätestatud nõuetele (17). Selguse mõttes soovitab ta aga see järeldus artikli 61 lõikes 2 või vähemalt kavandatava määruse põhjendustes ühemõttelisemalt sõnastada.

3.3. Ettepanekus ei ole osutatud asjaoludele ega tingimustele, mille korral võib juurdepääsu taotleda

16. Artikli 61 lõike 2 punktis d ei ole viidatud asjaoludele ega tingimustele, mille korral võib juurdepääsu taotleda. Samuti ei ole sellega ette nähtud olulisi menetluslikke tagatisi või kaitsemeetmeid väärkasutamise ohu vältimiseks. Järgmistes lõikudes esitab Euroopa andmekaitseinspektor selles küsimuses mõne konkreetse soovituse. a) Artikli 61 lõike 2 kohaselt võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutus „artiklites 51–60 ning 62 ja 63 sätestatud ülesannete täitmiseks” taotleda juurdepääsu telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevatele andmetele. Need artiklid hõlmavad kavandatava määruse tervet jaotist, milles on käsitletud kauplemisteabehoidlate registreerimist ja järelevalvet. Euroopa andmekaitseinspektori arvamuse kohaselt tuleb täpsemalt määratleda selliste volituste kasutamise asjaolud ja tingimused. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab piirata juurdepääsu telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevatele andmetele juhtudega, kui tegemist on kavandatava määruse konkreetselt kindlaks määratud ja tõsiste rikkumistega või kui on põhjendatud kahtlus (mida peavad toetama kindlad esialgsed tõendid), et selline rikkumine on aset leidnud. See piirang on väga oluline ka selleks, et hoida ära võimalus kasutada juurdepääsuvolitusi andmenuhkimisoperatsiooniks või andmekaeveks või muudel eesmärkidel. b) Selleks et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutus saaks taotleda juurdepääsu telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevatele andmetele, ei ole ettepaneku kohaselt vaja eelnevat kohtu luba. Euroopa andmekaitseinspektor leiab, et selline üldine nõue oleks põhjendatud, võttes arvesse kõnealuste volituste võimalikku sekkuvat laadi. Samuti tuleb arvestada seda, et mõne liikmesriigi õiguses nõutakse eelnevat kohtu luba igasuguseks sekkumiseks kirjavahetuse konfidentsiaalsusse ning takistatakse seega teistel õiguskaitseorganitel (nt politseil) ja haldusasutustel sekkuda ilma sellise range järelevalveta (18). Euroopa andmekaitseinspektor leiab, et kohustusliku kohtu loa saamine peaks olema vältimatu vähemalt juhul, kui sellist luba nõutakse siseriiklike õigusaktidega (19). c) Euroopa andmekaitseinspektor soovitab kehtestada nõude, mille kohaselt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutus võib taotleda telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevaid andmeid ametliku otsuse põhjal, milles on sätestatud taotluse õiguslik alus ja eesmärk, millist teavet taotletakse, teabe esitamise aeg ning ka taotluse saaja õigus lasta otsus Euroopa Kohtul läbi vaadata. Ükski ametliku otsuseta tehtud taotlus ei oleks selle saajale siduv. d) Ette tuleks näha piisavad menetluslikud kaitsemeetmed võimaliku väärkasutamise vältimiseks. Sellega seoses võiks ettepanekus nõuda komisjonilt rakendusmeetmete vastuvõtmist, millega kehtestatakse üksikasjalikult menetlused, mida kauplemisteabehoidlad ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutus peavad selliste andmete töötlemisel järgima. Sellistes aktides tuleks eelkõige täpsustada piisavad turvameetmed, samuti asjakohased tagatised seoses väärkasutamise riskiga, mis muu hulgas hõlmavad kutsestandardeid, mida asjaomaseid andmeid käsitsevad pädevad töötajad peavad järgima, aga ka sisemenetlused, millega tagatakse konfidentsiaalsust ja ametisaladuse hoidmist käsitlevate sätete nõuetekohane järgimine. Selliste meetmete vastuvõtmise menetluse käigus tuleks konsulteerida Euroopa andmekaitseinspektoriga.

3.4. Käesoleva arvamuse mõju muudele sarnaseid sätteid sisaldavatele õigusaktidele

17. Järelevalveasutuste volitused taotleda juurdepääsu telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevatele andmetele ei ole Euroopa õiguses uus nähtus ning need on juba sätestatud mitmes finantssektorit käsitlevas kehtivas direktiivis ja määruses. Eelkõige sisaldavad sarnaselt sõnastatud sätteid turu kuritarvitamist käsitlev direktiiv, (20) finantsinstrumentide turgude direktiiv, (21) eurofondide direktiiv (22) ja kehtiv määrus reitinguagentuuride kohta (23). Sama on tõsi ka komisjoni vastu võetud mitme hiljutise ettepaneku puhul – nimelt ettepanek võtta vastu direktiiv alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, (24) määrus kehtiva reitinguagentuure käsitleva määruse muutmiseks, (25) määrus lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide kohta (26) ning määrus energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta (27).

18. Kehtivate ja kavandatavate õigusaktide puhul tuleb eristada neid uurimisvolitusi, mis on antud riiklikele ametiasutustele, ning neid, mis kavatsetakse anda ELi asutustele. Liikmesriikidele on pandud mitme õigusaktiga kohustus anda riiklikele ametiasutustele õigus taotleda telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevaid andmeid „kooskõlas siseriikliku õigusega” (28). Sellest tulenevalt kohaldatakse selle kohustuse tegeliku täitmise suhtes iga juhul siseriiklikku õigust, sealhulgas direktiivide 95/46/EÜ ja 2002/58/EÜ rakendusakte ning riigi teisi õigusakte, mis sisaldavad täiendavaid menetluslikke kaitsemeetmeid seoses riiklike järelevalve- ja uurimisasutustega.

19. Selliseid tingimusi ei sisalda õigusaktid, millega antakse telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevate andmete taotlemise volitused otse ELi asutustele, näiteks käesolev ettepanek börsiväliste tuletisinstrumentide kohta ja eespool nimetatud ettepanek võtta vastu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta (edaspidi „reitinguagentuuride ettepanek”). Selle tagajärjel on sellistel juhtudel isegi suurem vajadus selgitada õigusaktis endas kõnealuste volituste isikulist ja esemelist kohaldamisala ning nende kasutamise asjaolusid ja tingimusi ning tagada, et väärkasutamise ohu vastu on olemas piisavad kaitsemeetmed.

20. Sellega seoses on käesolevas arvamuses esitatud tähelepanekutel, mis küll käsitlevad ettepanekut börsiväliste tuletisinstrumentide kohta, ka laiem tähtsus. Euroopa andmekaitseinspektor on teadlik asjaolust, et juba vastu võetud või varsti vastu võetavate õigusaktide puhul võivad need märkused tulla liiga hilja. Sellest hoolimata kutsub ta institutsioone üles kaaluma vajadust muuta arutluse all olevaid ettepanekuid, et võtta arvesse käesolevas arvamuses väljendatud probleeme. Seoses juba vastu võetud tekstidega kutsub Euroopa andmekaitseinspektor institutsioone üles otsima võimalusi kõnealuseid küsimusi selgitada, näiteks kui sätte kohaldamisala tuleb otseselt või kaudselt täpsustada delegeeritud õigusaktides või rakendusaktides, nagu andmete säilitamise nõuete üksikasju määratlevad õigusaktid, tõlgendavad teatised või muud võrreldavad dokumendid (29). Euroopa andmekaitseinspektor eeldab, et selliste seotud menetluste kontekstis konsulteerib komisjon temaga varakult.

4. ETTEPANEKU MUUDEST OSADEST TULENEVAD ANDMEKAITSEGA SEOTUD PROBLEEMID

21. Euroopa andmekaitseinspektor leiab, et on asjakohane teha täiendavaid märkusi ka ettepaneku mõne muu osa kohta, mis on seotud üksikisikute eraelu puutumatuse ja andmekaitsega.

4.1. Direktiivide 95/46/EÜ ja määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaldatavus

22. Nagu põhjenduses 48 on õigesti märgitud, on oluline, et liikmesriigid ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutus kaitsevad füüsiliste isikute õigust privaatsusele isikuandmete töötlemisel kooskõlas direktiiviga 95/46/EÜ. Euroopa andmekaitseinspektoril on hea meel, et põhjenduses osutatakse direktiivile. Asjaomase põhjenduse tähendust tuleks aga selgitada, täpsustades lähemalt, et määruse sätted ei piira direktiivi 95/46/EÜ siseriiklikke rakenduseeskirju. Eelistatavalt tuleks selline viide lisada mõnda sisulisse sättesse.

23. Peale selle täheldab Euroopa andmekaitseinspektor, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutus on Euroopa asutus, mille kohta kehtib määrus (EÜ) nr 45/2001 ja mille üle teostab järelevalvet Euroopa andmekaitseinspektor. Seepärast on soovitatav viia sisse sõnaselge viide kõnealusele määrusele, täpsustades ka seda, et ettepaneku sätted ei piira määruse kohaldamist.

4.2. Otstarbe piiramine, vajalikkus ja andmete kvaliteet

24. Üks kavandatava määruse põhieesmärk on suurendada börsiväliste tuletisinstrumentide turu läbipaistvust ja parandada regulatiivset järelevalvet selle turu üle. Seda eesmärki silmas pidades pannakse teatavaid künnise moodustavaid tingimusi täitvatele finantssektori vastaspooltele ja finantssektorivälistele vastaspooltele määrusega kohustus esitada registreeritud kauplemisteabehoidlale andmed iga nende sõlmitud börsivälise tuletislepingu kohta ning andmed kõigi lepingus tehtud muudatuste või lepingu lõpetamise kohta (artikkel 6) (30). Kauplemisteabehoidlad peavad sellist teavet hoidma ja tegema selle mitmesugustele asutustele regulatiivsetel eesmärkidel kättesaadavaks (artikkel 67) (31).

25. Juhul kui mõni tuletislepingu pool, kelle kohta eespool nimetatud kliirimis- ja teatamiskohustus kehtib, on füüsiline isik, on seda füüsilist isikut käsitlevad andmed isikuandmed direktiivi 95/46/EÜ artikli 2 punkti a tähenduses. Seega on eespool nimetatud kohustuse täitmise näol tegemist isikuandmete töötlemisega direktiivi 95/46/EÜ artikli 2 punkti b tähenduses. Isegi kui tehingu pooled ei ole füüsilised isikud, võidakse artiklite 6 ja 67 raames siiski töödelda selliseid isikuandmeid nagu äriühingute direktorite nimed ja kontaktandmed. Seega oleksid direktiivi 95/46/EÜ (või, kui see on asjakohane, määruse (EÜ) nr 45/2001) sätted kõnealustele toimingutele kohaldatavad.

26. Andmekaitsealase õiguse üks põhinõue on see, et teavet tuleb töödelda täpselt ja selgelt kindlaks määratud ning õiguspärastel eesmärkidel ning seda ei tohi hiljem töödelda viisil, mis on vastuolus kõnealuste eesmärkidega (32). Peale selle peaksid eesmärgi saavutamiseks kasutatavad andmed olema piisavad, asjakohased ning neid ei tohiks olla eesmärki arvestades ülemäära. Kavandatava määruse analüüsi tulemusena on Euroopa andmekaitseinspektor seisukohal, et ettepanekus sätestatud süsteem ei vasta nendele nõuetele.

27. Seoses otstarbe piiramisega tuleb rõhutada, et ettepanekus ei ole täpsustatud teabe esitamise süsteemi otstarvet ega veelgi olulisemana otstarvet, milleks pädevad asutused saavad ettepaneku artikli 67 alusel kauplemisteabehoidlate käsutuses olevate andmetega tutvuda. Üldine viide vajadusele suurendada börsiväliste tuletisinstrumentide turu läbipaistvust ei ole otstarbe piiramise põhimõtte täitmiseks ilmselgelt piisav. Seda põhimõtet on veelgi survestatud kavandatava määruse artikli 20 lõikes 3, mis käsitleb ametisaladusi ja mis oma praeguses sõnastuses paistab lubavat kavandatava määruse alusel saadud konfidentsiaalse teabe kasutamist mitmel täiendaval ja selgelt täpsustamata eesmärgil (33).

28. Peale selle ei ole ettepanekus täpsustatud seda, mis liiki andmeid dokumenteeritakse, millistest andmetest teatatakse ja millistele andmetele antakse juurdepääs, sealhulgas võimalikud tuvastatud või tuvastatavate isikute isikuandmed. Eespool nimetatud artiklitega 6 ja 67 antakse komisjonile volitused täpsustada lähemalt teabe esitamise ja säilitamise kohustusi delegeeritud aktides. Kuigi Euroopa andmekaitseinspektor mõistab sellise menetluse kasutamise praktilist vajadust, soovib ta rõhutada, et kuivõrd eespool nimetatud artiklite alusel töödeldav teave on seotud füüsiliste isikutega, tuleb peamised andmekaitse-eeskirjad ja tagatised sätestada alusaktis.

29. Lõpuks on direktiivi 95/46/EÜ artiklis 6 ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 4 nõutud isikuandmete säilitamine sellisel kujul, mis võimaldab andmesubjekte tuvastada ainult seni, kuni see on vajalik seoses andmete kogumise eesmärkidega. Euroopa andmekaitseinspektor märgib, et ettepanekus ei ole sätestatud kindlaid ajalisi piiranguid selliste andmete säilitamise kohta, mida võidakse kavandatava määruse artiklite 6, 27 ja 67 alusel töödelda. Artiklites 27 ja 67 on üksnes sätestatud, et asjakohaseid andmeid säilitatakse vähemalt kümme aastat. Ent tegemist on vaid minimaalse andmete säilitamise ajaga, mis on andmekaitsealastes õigusaktides sätestatud nõuetega ilmselgelt vastuolus.

30. Eespool kirjeldatu põhjal kutsub Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjat üles täpsustama, mis liiki isikuandmeid tohib ettepaneku alusel töödelda, määratlema eesmärgid, milleks mitmesugused asjaomased üksused tohivad isikuandmeid töödelda, ning kehtestama täpse, vajaliku ja proportsionaalse ajavahemiku eespool nimetatud töötlemisega seotud andmete säilitamiseks.

4.3. Kohapealne kontroll

31. Artikli 61 lõike 2 punktiga c antakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusele õigus teostada kohapeal etteteatatud või etteteatamata kontrolle. Ei ole selge, kas kõnealused kontrollid piirduvad kauplemisteabehoidlate äriruumidega või laienevad ka füüsiliste isikute eraruumidele või -valdustele. Artikli 56 lõike 1 punkt c, millega antakse komisjonile luba kehtestada Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutuse taotlusel perioodilised karistusmaksed kauplemisteabehoidla töötajatele või muudele kauplemisteabehoidlaga seotud isikutele, et sundida neid alluma uurimisele, mille Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutus on algatanud artikli 61 lõike 2 alusel, võib (ettekavatsematult) viidata vastupidisele.

32. Seda küsimust lähemalt arutamata soovitab Euroopa andmekaitseinspektor piirata kohapealse kontrolli teostamise õigust (ja sellega seotud õigust kehtestada artikli 56 alusel perioodilisi karistusmakseid) üksnes kauplemisteabehoidlate ning teiste nendega sisuliselt ja selgelt seotud juriidiliste isikute äriruumidega (34). Kui komisjon tõepoolest kavatseb füüsiliste isikute puhul lubada kontrolle väljaspool nende äriruume, tuleb seda selgitada ja näha ette rangemad nõuded, et tagada vastavus vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõttele (eriti seoses selliste kontrollide teostamise asjaolude ja tingimustega).

4.4. Andmevahetus ja otstarbe piiramise põhimõte

33. Kavandatava määruse mitme sättega on lubatud andmete ja teabe ulatuslik vahetamine Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutuse, liikmesriikide pädevate asutuste ja kolmandate riikide pädevate asutuste vahel (vt eelkõige artiklid 21, 23 ja 62). Andmeid võidakse kolmandatesse riikidesse edastada ka siis, kui kolmanda riigi tunnustatud keskne vastaspool või kauplemisteabehoidla osutab teenuseid liidus tunnustatud üksustele. Kuivõrd vahetatavad andmed ja teave on seotud tuvastatud või tuvastatavate füüsiliste isikutega, kohaldatakse vastavalt vajadusele määruse (EÜ) nr 45/2001 artikleid 7–9 ja direktiivi 95/46/EÜ artikleid 25–26. Eelkõige tohib andmeid kolmandatesse riikidesse edastada ainult juhul, kui sellistes riikides on tagatud piisav andmekaitse tase või kui kohaldatakse mõnda andmekaitsealastes õigusaktides sätestatud asjakohast erandit. Selguse mõttes tuleks teksti lisada sõnaselge viide määrusele (EÜ) nr 45/2001 ja direktiivile 95/46/EÜ ning märkida, et selline andmeedastus peab olema kooskõlas vastavalt määruse või direktiiviga ette nähtud kohaldatavate eeskirjadega.

34. Kooskõlas otstarbe piiramise põhimõttega (35) soovitab Euroopa andmekaitseinspektor kehtestada ka selged piirangud selle kohta, mis liiki isikuandmeid tohib vahetada, ning määratleda eesmärgid, milleks isikuandmeid tohib vahetada.

4.5. Vastutus ja aruandlus

35. Ettepaneku artiklis 68 on komisjonile kehtestatud mitu kohustust anda aru kavandatava määruse rakendamise eri elementide kohta. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab kehtestada ka Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusele kohustuse esitada korrapäraseid aruandeid oma uurimisvolituste kohta, eelkõige oma õiguse kohta taotleda telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevaid andmeid. Aruande järelduste põhjal on komisjonil võimalik esitada soovitusi, sealhulgas vajaduse korral ka ettepanekuid määruse läbivaatamiseks.

5. JÄRELDUSED

36. Kõnealuse ettepanekuga antakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusele õigus „taotleda andmeid telefonisuhtluse ja andmeedastuse kohta”, et täita oma kauplemisteabehoidlate järelevalvega seotud ülesandeid. Selleks et volitusi taotleda telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevaid andmeid saaks pidada vajalikeks ja proportsionaalseteks, peaks volitused piirduma sellega, mis on taotletava eesmärgi saavutamiseks asjakohane, ega tohiks ületada selleks vajalikku. Oma praegusel kujul ei vasta asjaomane õigusakt liiga üldise sõnastuse tõttu nendele nõuetele. Eelkõige ei ole piisavalt täpsustatud kõnealuste volituste isikulist ja esemelist kohaldamisala ega selle kasutamise asjaolusid ja tingimusi.

37. Kuigi käesolevas arvamuses esitatud märkused käsitlevad ettepanekut börsiväliste tuletisinstrumentide kohta, on need seotud muude sarnaseid sätteid sisaldavate kehtivate õigusaktide ning arutluse all olevate ja võimalike tulevaste õigusaktide kohaldamisega. See kehtib eelkõige sel juhul, kui sarnaselt käesoleva ettepanekuga antakse ELi asutusele asjaomased volitused ilma siseriiklikus õiguses sätestatud täpsetele tingimustele ja menetlustele osutamata (nt reitinguagentuuride ettepanek).

38. Eespool kirjeldatut arvesse võttes soovitab Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjal: — selgelt täpsustada telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevate andmete liigid, mida kauplemisteabehoidlad peavad säilitama ja/või pädevatele asutustele esitama. Sellised andmed peavad olema piisavad ja asjakohased ega tohi minna kaugemale nende töötlemise eesmärgist; — piirata õigust taotleda juurdepääsu telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevatele andmetele üksnes kauplemisteabehoidlatega; — sõnaselgelt sätestada, et see ei hõlma juurdepääsu telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevatele andmetele otse telekommunikatsiooniteenuste osutajatelt; — piirata õigust taotleda juurdepääsu telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevatele andmetele kavandatava määruse kindlaks määratud ja tõsiste rikkumistega ja juhtudega, kui on põhjendatud kahtlus (mida peavad toetama konkreetsed esialgsed tõendid), et selline rikkumine on aset leidnud; — selgitada, et kauplemisteabehoidlad esitavad andmeid telefonisuhtluse ja andmeedastuse kohta üksnes siis, kui neid taotletakse ametliku otsusega, milles on muu hulgas täpsustatud õigus lasta otsus Euroopa Kohtus läbi vaadata; — nõuda, et otsust et täideta ilma eelneva kohtuliku loata, mille on andnud asjaomase liikmesriigi õigusasutus (vähemalt siis, kui siseriikliku õiguse alusel sellist luba nõutakse); — nõuda komisjonilt rakendusmeetmete vastuvõtmist, milles oleks üksikasjalikult sätestatud järgitavad menetlused, sealhulgas piisavad turva- ja kaitsemeetmed.

39. Seoses ettepaneku muude tahkudega soovib Euroopa andmekaitseinspektor osutada märkustele, mille ta esitas käesoleva arvamuse 4. jaos. Eelkõige soovitab Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjal: — lisada viide direktiivile 95/46/EÜ ja määrusele (EÜ) nr 45/2001 vähemalt kavandatava määruse põhjendustesse ja eelistatavalt ka sisulistesse sätetesse ning täpsustada, et kavandatava määruse sätted ei piira vastavalt direktiivi ega määrust; — täpsustada, mis liiki isikuandmeid võib ettepaneku alusel kooskõlas vajalikkuse põhimõttega töödelda (eriti seoses artiklitega 6 ja 67), määratleda eesmärgid, milleks mitmesugused asjaomased asutused/üksused võivad isikuandmeid töödelda, ning kehtestada täpne, vajalik ja proportsionaalne ajavahemik eespool nimetatud töötlemisega seotud andmete säilitamiseks; — piirata artikli 61 lõike 2 punktist c tulenevat kohapealse kontrolli teostamise õigust ja õigust kehtestada artikli 56 alusel perioodilisi karistusmakseid üksnes kauplemisteabehoidlatega ning teiste nendega selgelt ja sisuliselt seotud juriidiliste isikutega; — sõnaselgelt sätestada, et isikuandmete rahvusvaheline edastamine peab olema kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 ja direktiivi 95/46/EÜ asjakohaste sätetega, kehtestada selged piirangud selle kohta, mis liiki isikuandmeid tohib vahetada, ning määratleda eesmärgid, milleks isikuandmeid tohib vahetada.

Brüssel, 19. aprill 2011 Euroopa andmekaitseinspektori asetäitja Giovanni BUTTARELLI

(1) EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

(2) EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

(3) KOM(2010) 484 (lõplik).

(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1092/2010 finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta (ELT L 331, 15.12.2010, lk 1).

(5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010 millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

(6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1094/2010 millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 48).

(7) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010 millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtestuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

(8) Tuletisinstrument on finantsleping, mis on seotud selle alusvara tulevase väärtuse või seisundiga (nt intressimäärade või valuuta väärtuse muutumine).

(9) Tavaliselt telefonisuhtluse või andmeedastuse algatanud töötajad, aga ka vastuvõtjad ja teised asjaomased kasutajad.

(10) Vt direktiivi 2002/58/EÜ artikli 6 lõige 1 (EÜT L 201, 31.7.2002, lk 45).

(11) Vt direktiivi 2002/58/EÜ artikli 15 lõige 1: kui selline piiramine on demokraatlikus ühiskonnas vajalik, otstarbekas ja proportsionaalne abinõu selleks, et kaitsta direktiivi 95/46/EÜ artikli 13 lõikes 1 nimetatud riiklikku julgeolekut (st riigi julgeolekut), riigikaitset, avalikku korda, kriminaalkuritegude või elektroonilise sidesüsteemi volitamata kasutamise ennetamist, uurimist, avastamist ja kohtus menetlemist. Selleks võivad liikmesriigid muu hulgas võtta seadusandlikke meetmeid, millega nähakse ette andmete säilitamine piiratud aja jooksul käesolevas lõikes sätestatud põhjustel.

(12) Vt nt Euroopa Kohtu otsus liidetud kohtuasjades C-92/09 ja C-93/09, Volker und Markus Schecke GbR (C-92/09), Hartmut Eifert (C-92/09) vs. Land Hessen, EKLis veel avaldamata, punkt 74.

(13) Näiteks põhjenduses 44 on märgitud, et kauplemisteabehoidlate suhtes kohaldatakse rangeid andmete säilitamise ja andmehalduse nõudeid. Artiklis 66 on täpsustatud, et kauplemisteabehoidla „salvestab kohe artikli 6 kohase saadud teabe ja säilitab seda vähemalt kümme aastat pärast vastavate lepingute lõppemist. Ta rakendab kiiret ja tõhusat menetlust, et salvestada säilitatavates dokumentides tehtavad muudatused [sic]”. Peale selle on artiklis 67 sätestatud, et „kauplemisteabehoidla teeb vajaliku teabe kättesaadavaks” Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusele ja mitmele teisele pädevale asutusele.

(14) Väljend „andmed telefonisuhtluse ja andmeedastuse kohta” võib hõlmata mitmesugust teavet, sealhulgas teabevahetuse kestust, aega või mahtu, kasutatud protokolli, saatja või vastuvõtja lõppseadmete asukohta, võrku, milles side algas või lõppes, ühenduse algust, lõppu või kestust või isegi külastatud veebisaitide loetelu ning teabevahetuse sisu, kui selle kohta andmed säilitatakse. Sel määral, mil tegemist on tuvastatud või tuvastatavate füüsiliste isikutega, on kogu selline teave isikuandmed.

(15) Vt direktiivi 95/46/EÜ artikli 6 lõike 1 punkt c ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 4 lõike 1 punkt c. Samuti tuleb kaaluda, kas on võimalik kehtestada konkreetsed kaitsemeetmed, millega vältida tõeliselt eraviisilise kasutamisega seotud andmete kogumist ja töötlemist.

(16) Artikli 56 lõike 1 punkt c, mille kohaselt võib komisjon Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutuse taotlusel kehtestada perioodilised karistusmaksed kauplemisteabehoidla töötajate või muude kauplemisteabehoidlaga seotud isikute suhtes, et sundida neid alluma uurimisele, mille Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutus on algatanud artikli 61 lõike 2 alusel, võib (ettekavatsematult) viidata vastupidisele.

(17) Nagu märgitud, on eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlevas direktiivis kehtestatud üldpõhimõte, mille kohaselt tuleb kustutada või muuta anonüümseks liiklusandmed, mida ei ole enam vaja side edastamiseks. Edaspidi võib töödelda üksnes selliseid andmeid, mis on vajalikud arvete ja sidumistasude jaoks, ning ainult selle ajavahemiku lõpuni, mille jooksul võib arve õiguspäraselt vaidlustada või seda sisse nõuda. Kõik erandid sellest põhimõttest peavad olema demokraatlikus ühiskonnas vajalikud, otstarbekad ja proportsionaalsed konkreetseteks avaliku korraga seotud eesmärkideks (st riikliku julgeoleku ehk riigi julgeoleku, riigikaitse, avaliku korra, kriminaalkuritegude või elektroonilise sidesüsteemi volitamata kasutamise ennetamise, uurimise, avastamise ja kohtus menetlemise tagamiseks).

(18) Näiteks Itaalia põhiseadusega on nõutud kohtu korraldus või luba mis tahes sekkumiseks kirjavahetuse konfidentsiaalsusse, sealhulgas teabevahetuse sisu mitte paljastavate liiklusandmetega tutvumiseks.

(19) Sarnane nõue on kehtestatud ka reitinguagentuuride ettepaneku muudetud versioonis, mida Euroopa Parlament hääletas 2010. aasta detsembris.

(20) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiiv 2003/6/EÜ siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta (ELT L 96, 12.4.2003, lk 16).

(21) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ (ELT L 145, 30.4.2004, lk 1).

(22) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (ELT L 302, 17.11.2009, lk 32).

(23) Euroopa parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta (ELT L 302, 17.11.2009, lk 1).

(24) 30. aprilli 2009. aasta ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta ning millega muudetakse direktiive 2004/39/EÜ ja 2009/…/EÜ, KOM(2009) 207.

(25) 2. juuni 2010. aasta ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta, KOM(2010) 289.

(26) 15. septembri 2010. aasta ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide kohta, KOM(2010) 482.

(27) 8. detsembri 2010. aasta ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta, KOM(2010) 726.

(28) Vt nt joonealuses märkuses 20 nimetatud turu kuritarvitamist käsitleva direktiivi artikli 12 lõige 2. Vt ka joonealuses märkuses 21 nimetatud finantsinstrumentide turgude direktiivi artikkel 50.

(29) Näiteks reitinguagentuuride ettepaneku artikliga 37 lubatakse komisjonil muuta määruse lisasid, mis sisaldavad reitinguagentuuride suhtes kehtivate andmete säilitamise nõuete üksikasju; vt ka reitinguagentuuride ettepaneku põhjendus 10, kus osutatakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutuse õigusele esitada ja ajakohastada mittesiduvaid suuniseid reitinguagentuuride määruse kohaldamisega seotud küsimustes.

(30) Ettepaneku artikli 6 lõikega 4 delegeeritakse komisjonile volitused määrata kindlaks aruannete üksikasjad ja tüüp vastavalt tuletisinstrumentide klassidele ning täpsustatakse, et kõnealused aruanded sisaldavad vähemalt järgmist: a) lepingupooled ning lepingust tulenevate õiguste ja kohustuste kandja, juhul kui need on erinevad, ja b) esitatakse lepingu põhijooned, sealhulgas tüüp, alusväärtus, tähtaeg ja teoreetiline väärtus.

(31) Vt seletuskirja punkt 11. Artiklis 67 on seda konkreetsemalt selgitatud ja sätestatud, et kauplemisteabehoidla teeb vajaliku teabe kättesaadavaks mitmele üksusele, nimelt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusele, pädevatele asutustele, kes teostavad järelevalvet nende ettevõtjate üle, kelle suhtes kehtib aruandluskohustus, pädevatele asutustele, kes teostavad järelevalvet kesksete vastaspoolte üle, ja Euroopa Keskpankade Süsteemi asjakohastele keskpankadele.

(32) Vt nt Euroopa andmekaitseinspektori 6. jaanuari 2010. aasta arvamus nõukogu direktiivi ettepaneku kohta, mis käsitleb maksustamisalast halduskoostööd, (ELT C 101, 20.4.2010, lk 1).

(33) Artikli 20 lõige 3 on sõnastatud järgmiselt: „Ilma et see piiraks kriminaalõigusega reguleeritud juhtumeid, võivad pädevad asutused, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutus, organid või muud füüsilised või juriidilised isikud kui pädevad asutused, kes saavad käesoleva määruse kohaselt konfidentsiaalset teavet, kasutada seda üksnes oma kohustuste ja ülesannete täitmiseks; pädevate asutuste puhul tähendab see käesoleva määruse reguleerimisala eesmärki, muude asutuste, organite või füüsiliste või juriidiliste isikute puhul eesmärki, mille jaoks kõnealune teave neile esitati, ja/või haldus- või kohtumenetluse konteksti, mis on seotud just kõnealuste ülesannete täitmisega. Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutus, pädev asutus või muu asutus, organ või isik annab teavet edastades selleks nõusoleku, võib teabe saav asutus kasutada seda siiski muudel eesmärkidel.”

(34) Sarnane täpsustus kehtestati reitinguagentuuride ettepaneku muudetud versioonis, mida Euroopa Parlament hääletas 2010. aasta detsembris.

(35) Direktiivi 95/46/EÜ artikli 6 lõike 1 punkt b ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 4 lõike 1 punkt b.