ET Euroopa Liidu Teataja C 389/35

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Euroopa kodanikualgatus (läbivaatamine)“

(omaalgatuslik arvamus)

(2016/C 389/05)

Raportöör: Antonio LONGO

21. jaanuaril 2016 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt oma kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmisel teemal:

„Euroopa kodanikualgatus (läbivaatamine)“

(omaalgatuslik arvamus).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav allkomitee võttis arvamuse vastu 17. mail 2016.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 518. istungjärgul 13.–14. juulil 2016 (13. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 107, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 1.

1. Järeldused ja soovitused

1.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab ka neli aastat pärast Euroopa kodanikualgatuse määruse jõustumist kodanikualgatuse keskset rolli Euroopa projektis ja selle vahendi võimalikku panust demokraatia defitsiidi vähendamisse, toetades kodanikuaktiivsust ja osalusdemokraatiat.

1.2 Komitee jagab Euroopa Parlamendi, Euroopa Regioonide Komitee ja Euroopa Ombudsmani seisukohta, et Euroopa kodanikualgatuse potentsiaali ei ole täiel määral ära kasutatud, kuna seda reguleeriv määrus tuleb läbi vaadata.

1.3 Komitee nendib märkimisväärseid tehnilisi, õiguslikke ja haldusprobleeme ning seda, et komisonile kuulub ilmselgelt liiga palju pädevusi kõnealuses valdkonnas, mis takistab edukate algatuste levikut, rakendamist ja järelevalvet.

1.4 Määruse läbivaatamise raames esitab komitee järgmised meetmed.

1.4.1 Lubada kodanike komiteedel käivitada toetusavalduste kogumine nende valitud kuupäeval.

1.4.2 Anda kodanike komiteedele juriidilise isiku staatus, et piirata korraldajate kriminaalvastutust seoses tahtliku või raske hooletusega, vastavalt mudelile, mida kirjeldatakse direktiivis 2008/99/EÜ keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu.

1.4.3 Luua füüsiliselt olemasolev ja veebipõhine kontaktpunkt one-stop-shop, kus kodanikud võivad saada teavet, teadmisi ja nõu algatuse esitamise kohta.

1.4.4 Analüüsida ettepanekuid alandada vanusepiiri isikute jaoks, kes soovivad kodanikualgatust toetada ja selles osaleda, kooskõlas Euroopa Parlamendi ja Euroopa Regioonide Komitee nõudmisega.

1.4.5 Lahendada ilmne komisjonisisene huvidekonflikt, lahutades teineteisest „institutsioonilise juhi“ ja „kohtuniku“ rollid. Sellega seoses võib komitee, korrates valmidust pühenduda ka edaspidi juba käivitatud algatuste toetamisele, samuti olla iseenesestmõistetav kandidaat, et täita läbirääkija ja institutsioonilise juhi rolli.

1.4.6 Tagada asjakohased järelmeetmed edukatele algatustele, kutsudes Euroopa Komisjoni üles töötama 12 kuu jooksul pärast kampaania lõppu välja seadusandliku ettepaneku või põhjendama asjakohaselt ettepaneku väljatöötamisest loobumise otsust. Komitee soovib, et ettepanekust loobumise korral avaldaks Euroopa Parlament Euroopa Komisjonile survet Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 225 tähenduses.

1.5 Komitee rõhutab, et teatavad probleemid ei nõua määruse läbivaatamist ja seega tuleks need ennetavalt lahendada, et mitte takistada potentsiaalseid korraldajaid. Et muuta kõnealune vahend tõhusamaks ja kasutajasõbralikumaks, soovib komitee järgmiste algatuste elluviimist.

1.5.1 Et muuta registreerimisprotsess läbipaistvamaks, peab komisjon kohandama selgeid ja lihtsaid menetlusi ning pakkuma üksikasjalikke vastuseid ja võimalikke lahendusi algatuste jaoks, mida ei ole võimalik registreerida, võimaldades kodanike komiteedel need ümber töötada ja uuesti esitada.

1.5.2 Komisjon peab jätkama läbirääkimisi liikmesriikidega, et lihtsustada, muuta ja kohandada riiklike standardite süsteemi andmete kogumiseks. Teeb ettepaneku piirata eelkõige isikut tõendavate dokumentide esitamise nõudeid ja anda kõigile kodanikele võimalus allkirjastada kodanikualgatused oma elukohariigis.

1.5.3 Tagada tasuta tarkvara toetusavalduste (OCS) (1) kogumiseks veebis, et hõlbustada toetusavalduste kogumist ja kataloogimist ning nende kontrolli riiklike ametiasutuste poolt. Loodab samuti, et see vahend tehakse kättesaadavaks ka puuetega inimestele.

1.6 Üldises mõttes soovitab komitee Euroopa kodanikualgatuse levitamise ja juurutamisesuhtes järgmist.

1.6.1 Suurendada kodanike teadmisi ja teadlikkust Euroopa kodanikualgatusest sihipäraste kampaaniate abil, võimaldades kodanike komiteedel teavitada allakirjutanud kodanikke saavutatud tulemustest ning kaasates Euroopa Komisjoni tõhusamalt edukate algatuste järelmeetmete avaldamisse.

1.6.2 Tagada mitmekeelsus ja uurida uusi võimalusi, et veebipõhise allkirjade kogumise teel ning sotsiaal- ja digitaalmeedia kaudu jõuda pidevalt üha laiema publikuni.

1.6.3 Võimaldada põhimõtteliselt kõigil ELi kodanikel olla Euroopa kodanikualgatuse korraldajaks, tagades võimaluse kampaaniaga seonduvate peamiste kulude hüvitamiseks, juhul kui Euroopa kodanikualgatus on ametlikult registreeritud.

1.7 Komitee teeb ettepaneku luua ELi kodanikuosaluse institutsiooniline foorum, millest saaks püsiv aruteluplatvorm komitee juures, sarnaselt Euroopa rändefoorumiga, kasutades seejuures ära Euroopa kodanikualgatuse päeva raames saadud kogemusi. Sellel teemal võiks komitee koostada konkreetse ja üksikasjaliku ettepanekus, mis sisalduks kõnealusel teemal koostatud omaalgatuslikus arvamuses.

2. Sissejuhatus

2.1 Euroopa kodanikualgatuse esitamise õigus kehtestati Lissaboni lepinguga (2) ja see kujutab endast piiriülese osalusdemokraatia uuenduslikku vahendit. See annab miljonile Euroopa kodanikule, kes on pärit vähemalt seitsmest liikmesriigist, õiguse kutsuda Euroopa Komisjoni üles koostama oma pädevuste raames õigusakti ettepanekut. Sel viisil soovitakse kaasata kodanikud aktiivselt Euroopa otsustusprotsessi, tagades neile seadusandlike ettepanekute kaudse algatamise õiguse.

2.2 Euroopa kodanikualgatust reguleerivad õigusaktid ja menetlused on sätestatud ELi määruses, mis võeti vastu 16. veebruaril 2011 ja jõustus 1. aprillil 2012 (3).

2.3 Euroopa kodanikualgatuse võivad korraldada ja/või allkirjastada kõik Euroopa kodanikud, kes on Euroopa Parlamendi valimisteks kehtestatud valimisõiguslikus vanuses (4). Algatusi ei saa juhtida organisatsioonid, kes võivad neid küll edendada või toetada, tingimusel, et nad tagavad seejuures täieliku läbipaistvuse.

2.4 Euroopa kodanikualgatuse menetluse võib jagada ülevaatlikult kolmeks etapiks.

2.4.1 Algetapil moodustatakse „kodanike komitee“ (5), toimub algatuse ametlik registreerimine (6) pärast seda, kui Euroopa Komisjon on algatuse heaks kiitnud (7) ja veebipõhise toetusavalduste kogumise süsteem on tõendatud (8).

2.4.2 Toetusavalduste kogumise etapil tuleb koguda miljon toetusavaldust (allkirja) maksimaalselt 12 kuu jooksul vähemalt seitsmes liikmesriigis (9). See tulemus peab olema tõendatud riiklike pädevate ametiasutuste poolt (10).

2.4.3 Esitamise etapil analüüsib algatust komisjon, kohtudes korraldajatega ja viies läbi avaliku arutelu Euroopa Parlamendis. Komisjonil on aega kolm kuud, et vastata asjaomase teatisega ja valida, kas võtta ettepanek vastu ning algatada seadusandlik menetlus.

3. Euroopa kodanikualgatuse neli esimest aastat

3.1 Tänaseks on üle 6 miljoni Euroopa kodaniku andnud allkirja mõnele Euroopa kodanikualgatusele. Kokku on esitatud 56 algatust, aga komisjon on neist registreerinud ainult 36, millest ainult kolm on saanud vähemalt miljoni kodaniku allkirjad (11). Ükski edukas algatus ei ole olnud aluseks uuele seadusandlikule ettepanekule, kuigi Euroopa Komisjon on mõnel juhul võtnud arvesse avalikku arvamust konkreetsete aspektide osas.

3.2 Märkimisväärsed tehnilised, õiguslikud ja haldustakistused, millega korraldajad kokku puutusid, ja edukate algatuste vähene õiguslik mõju on õõnestanud Euroopa kodanikualgatuse usaldusväärsust. See ilmneb registreeritud algatuste arvu dramaatilises vähenemises. Nende arv vähenes 16-lt 2012. aastal viiele 2015. aastal (12) ja kogutud toetuseavalduste arv vähenes rohkem kui 5 miljonilt 2012. aastal mõnele tuhandele 2015. aastal (13).

3.3 Nende nelja aasta jooksul on paljud korraldajad ja organiseeritud kodanikuühiskonna esindajad (14) teatanud selle vahendi puudustest ja jäikusest, mis pidi algselt olema selge, lihtne ja kasutajasõbralik. Need suundumused leidsid kinnitust avalikul arutelul, mille komitee korraldas 22. veebruaril 2016.

3.4 2015. aasta veebruaris, kolm aastat pärast määruse jõustumist, esitas Euroopa Parlament uuringu (15) määruse rakendamise hetkeseisu kohta, nõudes määruse läbivaatamist. Selle uuringu järeldused on ära toodud 2015. aasta oktoobris avaldatud resolutsioonis, (16) milles Euroopa Parlament esitas Euroopa Komisonile ametlikult asjaomase taotluse koos selgete ja üksikasjalike ettepanekutega.

3.5 Euroopa Ombudsman koostas 2015. aasta märtsis kõnealuse algatuse (17) parandamiseks 11 suunist uurimuse põhjal, mille eesmärk oli kontrollida Euroopa kodanikualgatuse menetluse tegelikku toimimist ning komisjoni rolli ja vastutust.

3.6 Regioonide Komitee võttis 2015. aasta oktoobris vastu arvamuse, milles samuti pooldati määruse kiiret ja põhjalikku läbivaatamist (18).

3.7 Vastusena arvukatele nõudmistele määrust muuta avaldas komisjon 2015. aasta aprillis, nagu määruses ette nähtud, aruande (19) seni saavutatud tulemuste kohta ning seejärel, 2016. aasta veebruaris, Euroopa Parlamendi ettepanekute järelmeetmed (20). Mõlemal juhul eitas komisjon võimalust praegust määrust lühikese aja jooksul muuta, tunnistades samas erinevaid probleeme, millega tuli kokku Euroopa kodanikualgatuse korraldajatel puutuda, ja nõustudes võimalusega parandada siduva õigusraamistikku rakendamist.

3.8 Praegu on Euroopa institutsioonide, korraldajate ja organiseeritud kodanikuühiskonna hulgas levinud arvamus, et vaatamata mõnele positiivsele tulemusele ei ole Euroopa kodanikualgatus näidanud veel kaugeltki kogu oma potentsiaali poliitilise ettepaneku ja kodanike aktiivse osaluse aspektist.

3.9 Peamine kriitika, mida institutsioonid ja sidusrühmad ühiselt on väljendanud, seisneb järgmises.

3.9.1 Kodanike ja riiklike asutuste vähesed teadmised ning vähene teadlikkus Euroopa kodanikualgatusest kui osalusdemokraatia vahendist (21).

3.9.2 Kodanike komiteed puutusid registreerimise ja toetusavalduste kogumise etapil kokku arvukate tehniliste, õiguslike ja haldustakistustega, mis seadsid ohtu algatuse tulemuslikkuse.

3.9.3 Kodanikud, kes soovisid algatust allkirjastada, puutusid kokku arvukate raskustega seoses andmetöötlust käsitlevate riiklike õigusaktidega.

3.9.4 Euroopa Komisjon ei ole väheseid edukaid algatusi arvesse võtnud uute seadusandlike ettepanekute koostamisel, võttes neid arvesse üksnes algatustega kaudselt seonduvate seadusandlike algatuste puhul.

3.10 Peamised raskused, millega kodanike komiteed kokku puutusid, on järgmised.

3.10.1 Kodanike komiteede õigusliku tunnustamise puudumine. Kõnealune aspekt mõjutab negatiivselt kodanikualgatuse selliseid olulisi praktilisi aspekte nagu rahastamisvahendite kogumine või arvelduskonto avamine. Lisaks sellele avaldab heidutavat mõju asjaolu, et korraldajad on isiklikult vastutavad „kahju eest, mida nad põhjustavad kodanikualgatuse korraldamisel (22)“.

3.10.2 Ülemäärane rangus Euroopa kodanikualgatuse kõlblikkuskriteeriumide rakendamisel. Ligikaudu 40 % algatustest ei saanud komisjoni heakskiitu esimesel etapil, st algatuse „registreerimisel“ (23). Euroopa Parlamendi arvates tuleks põhjalikumalt uurida huvide konflikti, mis valitseb Euroopa Komisjonis. Komisjon on ühest küljest kohustatud teavitama korraldajaid ja andma hinnangu selle kohta, kas algatus on heakskiidetav, kuid teisest küljest on ta ise kõnealuse algatuse sihtrühmaks (24).

3.10.3 Tegevuste kattumine Euroopa kodanikualgatuse ajakavas. Aeg, mida nõuab veebipõhise toetusavalduste kogumise süsteemi tõendamine igas liikmesriigis, vähendab toetusavalduste kogumiseks ettenähtud aega, mis on niigi lühike, st vähem kui 12 kuud.

3.10.4 Asjakohase toetuse puudumine komisjoni poolt eelkõige algatuse käivitamise ja juhtimise etapis. Põhjalikumat käsitlust väärivad komisjoni poolt tasuta pakutav veebimajutusteenus ja veebipõhine andmekogumisteenus ning korraldajate raskused mitmekeelsete dokumentide koostamisel ja levitamisel.

3.10.5 Euroopa kodanikualgatuse haldamine on kulukas protsess. Seda tõendab asjaolu, et kolme edukat algatust toetasid suured kodanikuühiskonna organisatsioonid, kes toetasid algatustega seonduvat tegevust nii tehnilisest kui ka korralduslikust ja rahalisest aspektist. Et mitte moonutada Euroopa kodanikualgatuse aluspõhimõtet, on paljud korraldajad rõhutanud vajadust suurema toetuse järele Euroopa tasandil, et kampaaniat käivitada.

3.10.6 Liigne rangus isikuandmete kogumisel ja haldamisel. Mõnes liikmesriigis on kõnealuses valdkonnas kehtivad eeskirjad vähendanud veelgi huvi uute algatuste korraldamise ja toetamise vastu. Lisaks sellele kehtivad mõnes liikmesriigis andmekogumisega seonduvate seaduste põhjal ainult need allkirjad, mille on andnud selles riigis elavad kodanikud, jättes seega 11 miljonit kodanikku osalemisõigusest ilma (25).

3.10.7 Korraldajate vähene osalus järelmeetmete raames. Arvestades edukate algatuste tagasihoidlikke järelmeetmeid, näib, et kohtumistest ja aruteludest ei piisa konkreetse seadusandliku menetluse käivitamiseks komisjoni poolt.

3.11 2016. aasta on otsustava tähtsusega Euroopa kodanikualgatuse jaoks selle protsessi raames, mis võib viia kodanikualgatuse läbivaatamiseni. Käesolev omaalgatuslik arvamus kujutab endast Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee panust kõnealusesse protsessi, olles teadlik sellest tohutust kasutamata potentsiaalist, mida see oluline ja uuenduslik vahend omab Euroopa otsustusprotsessis ja tõelise Euroopa kodakondsuse seisukohast.

4. EMSK ja Euroopa kodanikualgatus

4.1 Komitee kui sild, mis ühendab Euroopa institutsioone ja organiseeritud kodanikuühiskonda, on kaasatud kõnealusesse protsessi alates Euroopa kodanikualgatuse teemalise arutelu käivitamisest. Seda tõendavad seni vastuvõetud arvamused (26) ja sellise ajutise töörühma moodustamine, kes jälgib pidevalt selle õiguse (27) arengut ja rakendamist.

4.2 Lisaks sellele on komitee tihedalt kaasatud Euroopa kodanikualgatuse protsessi, (28) olles nii algatustega seonduvate läbirääkimiste juhatajaks kui ka institutsiooniliseks juhiks. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee algatuste ja pädevuste hulgas võib nimetada järgmisi.

4.2.1 Euroopa kodanikualgatuse päev, mida korraldatakse igal aastal, et hinnata koos kõigi osalejatega Euroopa kodanikualgatuse rakendamise hetkeseisu ja tulemuslikkust. Lisaks sellele hõlbustab see üritus heade tavade osas kogemuste vahetamist ning võrgustike loomist korraldajate ja teiste sidusrühmade vahel.

4.2.2 Büroo „Euroopa kodanikualgatuse Helpdesk“ loomine, et pakkuda muu hulgas tõlketeenust komisjonilt heakskiidu saanud algatuste kirjelduste tõlkimiseks ELi ametlikesse keeltesse.

4.2.3 Komitee ruumide andmine korraldajate käsutusse, et hõlbustada kampaaniate läbiviimist.

4.2.4 Praktilise juhendi koostamine, mis on nüüd kolmas väljaanne, et levitada ja edendada Euroopa kodanikualgatust (29). Lisaks sellele omistab komitee Euroopa kodanikualgatusele võtmerolli veel ühes avaldatud dokumendis pealkirjaga „Euroopa kodanikuaktiivsuse pass“, (30) mille eesmärk on teavitada Euroopa kodanikke nende õigustest ja innustada piiriülest osalusdemokraatiat.

4.2.5 Arhiivi loomine 2016. aastal akadeemiliste ja teaduslike dokumentide jaoks Euroopa kodanikualgatuse kohta, mis on avatud kõigile kodanikele tasuta kasutamiseks.

4.2.6 Kõigi komitee arvamustes väljendatud ametliku poliitikaga kooskõlas olevate edukate registreeritud algatuste esitlus täiskogu istungjärgul või sektsioonis. Jäädes neutraalsele seisukohale, tagab komitee neile asjakohase nähtavuse.

4.2.7 Komitee volitatud esindajad osalevad Euroopa Parlamendis korraldatavatel aruteludel, kus käsitletakse edukaid algatusi, panustades nende algatuste analüüsi- ja süvendamisprotsessi, mida juhib komisjon.

5. Üldised tähelepanekud

5.1 Komitee rõhutab taas oma toetust Euroopa kodanikualgatusele. Neli aastat pärast asjaomase määruse jõustumist ilmnevad julgustavad märgid osaluse ja tohutu kasutamata potentsiaali kohta. Komitee usub, et Euroopa kodanikualgatuse nõuetekohane ja täielik rakendamine võib aidata ületada üha suurenevat lõhet kodanike ja Euroopa Liidu vahel.

5.2 Komitee jagab arvamust, mida on väljendanud Euroopa Parlament, Euroopa Regioonide Komitee ja Euroopa Ombudsman ning mille kohaselt Euroopa kodanikualgatuse osaline ja piiratud rakendamine tuleneb mitmest tegurist. Eelkõige on tegemist tehniliste, õiguslike ja halduspiirangutega, aga ka selge institutsioonilise probleemiga, mis tuleneb Euroopa Komisjoni volituste ja vastutuste kattumisest.

5.3 Samas leiab komitee, et mõne neist probleemidest on komisjon edukalt lahendanud, sh näiteks tasuta tarkvara toetusavalduste veebipõhiseks kogumiseks, samal ajal kui teisi probleeme ei ole kahjuks võimalik lahendada ilma kõnealuse määruse muutmiseta.

5.4 Seega kutsub komitee komisjoni üles tegutsema kahes suunas: sekkuma aegsasti, et lahendada ja/või lihtsustada kõige väiksemaid ja ilmsemaid tehnilisi ja haldusprobleeme; esitama võimalikult kiiresti ettepaneku kõnealuse määruse muutmiseks, et tulla toime keerukamate institutsiooniliste, õiguslike ja korralduslike probleemidega.

6. Konkreetsed märkused

6.1 Euroopa kodanikualgatuse vahendi lihtsustamiseks ja tõhustamiseks teeb komitee järgmised määruse muutmise ettepanekud.

6.1.1 Võimaldada kodanike komiteedel käivitada toetusavalduste kogumine nende valitud kuupäeval. See on esmatähtis allkirjade kogumiseks ette nähtud 12 kuu tõhusal kasutamisel.

6.1.2 Tagada kodanike komiteede õiguslik tunnustamine, määrates neile vajadusel eristaatuse, piirates korraldajate kriminaalvastutust tahtliku või raske hooletusega, vastavalt direktiivile 2008/99/EÜ keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu.

6.1.3 Luua füüsiliselt olemasolev ja veebipõhine kontaktpunkt one-stop-shop, kus kodanikud võivad saada teavet, teadmisi ja nõu algatuste esitamiseks. Esmatähtis on tagada kodanike komiteedele asjakohane tehniline ja õigusalane abi, et hõlbustada ettepanekute tutvustamist ja suurendada heakskiidetavate algatuste arvu.

6.1.4 Analüüsida ettepanekuid alandada vanusepiiri isikute jaoks, kes soovivad kodanikualgatust toetada ja selles osaleda, vastavalt Euroopa Parlamendi ja Euroopa Regioonide Komitee ettepanekule, et anda noortele võimalus osaleda aktiivselt ELi ülesehitusprotsessis.

6.1.5 Hoida lahus „institutsioonilise juhi“ ja „kohtuniku“ rollid, mis kuuluvad praegu mõlemad Euroopa Komisjonile. See on esmase tähtsusega, et lahendada ilmselge huvide konflikt Euroopa Komisjonis ning soodustada Euroopa kodanikualgatuse kui osalusdemokraatia vahendi täielikku ja tulemuslikku rakendamist.

6.1.5.1 Komitee, kinnitades valmidust pühenduda ka edaspidi juba käivitatud algatuste toetamisele, võib olla tõsiseltvõetav kandidaat, et täita läbirääkija ja institutsioonilise juhi rolli.

6.1.6 Tagada asjakohased järelmeetmed edukatele algatustele. Vastavalt mh Euroopa Komisjonile kehtivale algatusõigusele seatakse viimasele kohustus töötada 12 kuu jooksul pärast kampaania lõppu välja seadusandlik ettepanek või põhjendada asjakohaselt ettepaneku väljatöötamisest loobumise otsust. Kui aga ettenähtud aja jooksul ettepanekut ei esitata, siis soovib komitee, et Euroopa Parlament avaldaks Euroopa Komisjonile survet Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 225 tähenduses. Komisjon peab looma ka tihedamad sidemed kõnealuste algatuste korraldajatega, mis ulatuvad kaugemale lihtsatest aruteludest Euroopa Parlamendis, tagamaks, et väljatöötatud ettepanek vastab selle toetajate ootustele.

6.2 Lisaks sellele juhib komitee tähelepanu sellele, et Euroopa Komisjon peaks:

6.2.1 muutma registreerimisprotsessi läbipaistvamaks ja tõhusamaks. Komisjon peaks täitma eelkõige proaktiivsemat rolli, andes üksikasjalikud vastused ja leides võimalikud lahendused juhul, kui algatus ei ole heakskiidetav, võimaldades komiteedel see ümber töötada, et tagada selle vastavus siduvas eeskirjas sätestatud kriteeriumidega;

6.2.2 jätkama läbirääkimisi liikmesriikidega, et lihtsustada, piirata ja ühtlustada riiklike standardite süsteemi toetusavalduse allkirjastamiseks vajalike andmete kogumiseks. Teeb ettepaneku piirata eelkõige isikuttõendavate dokumentide esitamise nõudeid ning võimaldada kõigil kodanikel allkirjastada oma elukohariigi algatused (31);

6.2.3 tagama püsivalt tasuta tarkvara toetusavalduste (OCS) kogumiseks veebis, et hõlbustada toetusavalduste kogumist ja kataloogimist ning nende kontrolli riiklike ametiasutuste poolt. Loodab samuti, et see vahend tehakse kättesaadavaks ka puuetega inimestele.

6.3 Soovitab eelkõige:

6.3.1 tõhustada Euroopa kodanikualgatusega seonduvaid teavitamise ja teadlikkuse tõstmise protsesse. See peab toimuma eelkõige sihipäraste kampaaniate kaudu, mida edendavad Euroopa Komisjon ja liikmesriigid. Sellega seoses teeb samuti ettepaneku, et kodanike komiteed teavitaksid asjast huvitatud toetajaid kampaania raames toimunud arengutest ja saavutatud tulemustest (toetajate eelneval loal). Sama kehtib komisjoni kohta, kes peab paremini tutvustama edukate algatuste järelmeetmeid, teavitades eelkõige kodanike komiteesid;

6.3.2 tagada mitmekeelsus kui hädavajalik vahend, et saavutada kõrge osalusmäär ning uurida uusi võimalusi selleks, et jõuda allkirjade kogumise teel veebis ning sotsiaal- ja digitaalmeedia kaudu üha laiema publikuni;

6.3.3 võimaldada põhimõtteliselt kõigil ELi kodanikel olla Euroopa kodanikualgatuse korraldajaks, tagades võimaluse kampaaniaga seonduvate peamiste kulude hüvitamiseks, juhul kui Euroopa kodanikualgatus on ametlikult registreeritud.

6.4 Lõpetuseks teeb komitee ettepaneku luua ELi kodanikuosaluse institutsiooniline foorum, millest saaks Euroopa rändefoorumi eeskujul püsiv aruteluplatvorm komitee juures, kasutades seejuures ära Euroopa kodanikualgatuse päeva raames saadud kogemusi. Et tagada võimalikult pädevate osalejate kaasatus, kutsub komitee foorumile asjaomaste institutsiooniliste esindajate hulgast ühe esindaja igast kodanike komiteest, kelle algatus on ametlikult registreeritud, ning kõik huvitatud sidusrühmad. Sellel teemal võiks komitee koostada konkreetse ja üksikasjaliku ettepaneku, mis sisalduks kõnealusel teemal koostatud omaalgatuslikus arvamuses.

Brüssel, 13. juuli 2016 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Georges DASSIS

(1) Online Collection Software (OCS) kujutab endast vahendit, mille Euroopa Komisjon annab veebipõhiseks andmekogumiseks tasuta. See vahend lihtsustab nii andmete kogumist kui ka nende kontrollimist riiklike ametiasutuste poolt. Veebipõhine kogumissüsteem OCS on muu hulgas kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 211/2011 ning Euroopa Komisoni rakendusmäärusega (EL) nr 1179/2011. https://joinup.ec.europa.eu/software/ocs/description

(2) ELi lepingu artikli 11 lõige 4 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 24.

(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 211/2011, 16. veebruar 2011, kodanikualgatuse kohta, http://ec.europa.eu/citizens-initiative/public/welcome

(4) Üldiselt on igas liikmesriigis valimisõigusliku vanuse alampiir 18 aastat, välja arvatud Austrias, kus see on 16 aastat.

(5) Kodanike komitee tuleb moodustada vähemalt seitsmest ELi kodanikust, kes elavad seitsmes eri liikmesriigis.

(6) Algatust tuleb kirjeldada maksimaalselt 800 tähemärgiga (100 pealkirja jaoks, 200 kirjelduse jaoks ja 500 eesmärkide selgituseks).

(7) Määruse (EL) nr 211/2011 artikli 4 lõige 2. Enne algatuse ametlikku registreerimist ja selle avaldamist komisjoni veebilehel on komisjonil aega kaks kuud, et kontrollida, kas: 1) kodanike komitee on loodud ja kontaktisikud määratud; 2) kodanikualgatus ei jää ilmselgelt välja komisjoni volituste ulatusest, mille kohaselt komisjon on pädev esitama liidu õigusakti ettepaneku aluslepingute rakendamiseks; 3) kodanikualgatus ei ole ilmselgelt ebaõiglane, põhjendamatu ega pahatahtlik; 4) kodanikualgatus ei ole ilmselgelt vastuolus ELi aluslepingutes sätestatud väärtustega. Otsus, kas kodanikualgatuse ettepanek registreerida või mitte, põhineb õiguslikul põhjendusel ja on seetõttu vaidlustatav. Kui komisjon keeldub algatust registreerimast, siis teavitab ta korraldajaid keeldumise põhjustest ning kõigist võimalikest kohtulikest ja kohtuvälistest õiguskaitsevahenditest, mis on korraldajate käsutuses. See hõlmab ka võimalust pöörduda Euroopa Kohtu poole või esitada kaebus Euroopa Ombudsmanile (kaebus haldusomavoli kohta).

(8) Määruse (EL) nr 211/2011 artikkel 6. Määruses nähakse ette, et kõnealuse protsessi eest vastutavad selle liikmesriigi pädevad ametiasutused, kus toetusavaldusi koguti.

(9) Määrusega nähakse ette kohustus saavutada allakirjutanute miinimumarv, mis on proportsionaalne liikmesriigi elanike arvuga, http://ec.europa.eu/citizens-initiative/public/signatories

(10) Määruse (EL) nr 211/2011 artikkel 15.

(11) Edukad ettepanekud olid „Vesi ja kanalisatsioon on inimõigus! Vesi on avalik hüve, mitte kaup!“, „Stop vivisection“ („Lõpp loomkatsetele!“), „Üks meist“: http://ec.europa.eu/citizens-initiative/public/initiatives/successful

(12) Registreeritud algatuste arv on aastate jooksul pidevalt vähenenud: see langes 16-lt 2012. aastal üheksale 2013. aastal, viiele 2014. aastal ning jäi viie peale ka 2015. aastal.

(13) Euroopa kodanikualgatuse toetusavaldustega seonduvad andmed kolme viimase aasta kohta näitavad kodanike osaluse ja huvi selget vähenemist. 2013. aastal koguti 5 402 174 allkirja, 2014. aastal 628 865 allkirja ja 2015. aastal ainult 8 500 allkirja.

(14) C. Berg, J. Tomson, An ECI that works! Learning from the first two years of the European Citizens’ Initiative, 2014. http://ecithatworks.org/

(15) Euroopa Parlamendi uuringuteenistus, „Euroopa kodanikualgatuse rakendamine. Esimese kolme aasta kogemus“, 2015. www.europarl.europa.eu/thinktank

(16) Euroopa Parlamendi 28. oktoobri 2015. aasta resolutsioon Euroopa kodanikualgatuse kohta (2014/2257(INI)). Raportöör: Schöpflin.

(17) Kohtuasi: OI/9/2013/TN. Avatud: 18/12/2013; otsus: 4/3/2015. http://www.ombudsman.europa.eu/en/cases/decision.faces/it/59205/html.bookmark

(18) Regioonide Komitee arvamus teemal „Euroopa kodanikualgatus“, ELT C 423, 17.12.2015, lk 1.

(19) Komisjoni aruanne COM(2015) 145 final määruse (EL) nr 211/2011 (kodanikualgatuse kohta) kohaldamise kohta, 2015.

(20) Follow up to the European Parliament resolution on the European Citizens’ Initiative, vastu võetud Euroopa Komisjonis 2. veebruaril 2016.

(21) Eurobaromeetri uuring „The promise of EU“, september 2014, lk 55.

(22) Määruse (EL) nr 211/2011 artikkel 13. Nt oht eksida isikuandmete haldamisel.

(23) Eriti piirav näib olevat järgmine tõlgendus: „Kavandatud algatus ei jää ilmselgelt välja komisjoni volituste ulatusest, mille kohaselt komisjon on pädev esitama liidu õigusakti ettepaneku aluslepingute rakendamiseks.“ Nii on süstemaatiliselt tagasi lükatud kõik algatused, millega sooviti teha muudatusi aluslepingutesse. Ainus erand oli algatus „Let me vote“, mille eesmärk oli integreerida Euroopa kodanike õigused, mis on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 20 lõikes 2, õigusega hääletada kõigil elukohajärgse liikmesriigi poliitilistel valimistel selle riigi kodanikega võrdsetel tingimustel.

(24) Euroopa Parlamendi uuringuteenistus, „Euroopa kodanikualgatuse rakendamine. Esimese kolme aasta kogemus“, 2015, artikkel 3.1.4.

(25) Euroopa Parlamendi uuringuteenistus, „Euroopa kodanikualgatuse rakendamine. Esimese kolme aasta kogemus“, 2015, artikkel 6.

Euroopa Parlamendi uuringuteenistus Disenfranchisement of EU citizens resident abroad, kommenteeritud kokkuvõte.

(26) Arvamus teemal „Kodanikualgatus“, ELT C 44, 11.2.2011, lk 182.

Arvamus teemal „Lissaboni lepingu rakendamine: osalusdemokraatia ja Euroopa kodanikualgatus (Euroopa Liidu lepingu artikkel 11)“, ELT C 354, 28.12.2010, lk 59.

(27) Alaline uurimisrühm „Euroopa kodanikualgatus“ loodi 2013. aasta oktoobris ja selle volitusi uuendati 2015. aastal.

(28) http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.members-former-eesc-presidents-henri-malosse-speeches-statements&itemCode=35383

(29) http://www.eesc.europa.eu/resources/docs/qe-04-15-566-fr-n.pdf

(30) http://www.eesc.europa.eu/resources/docs/15_85-citizenship-passport-it.pdf

(31) Ühendkuningriigi ja Iirimaa kodanikud, kes elavad Bulgaarias, Prantsusmaal, Austrias, Tšehhi Vabariigis ja Portugalis, on praegu sellisest õigusest ilma jäetud.