1.SISSEJUHATUS – EUROOPA TEHISINTELLEKTI STRATEEGIA

Tehisintellekt saab muuta meie maailma paremaks, sest võib parandada tervishoidu, vähendada energiatarbimist, muuta autod turvalisemaks ning võimaldada põllumajandustootjatel kasutada vett ja loodusvarasid tõhusamalt. Selle abil saab prognoosida keskkonna- ja kliimamuutusi, paremini juhtida finantsriske ning vähendada meile vajalike toodete valmistamisel tekkivate jäätmete hulka. Tehisintellekt võib aidata avastada pettusi ja küberturvalisusega seotud ohte ning võimaldab õiguskaitseasutustel tõhusamalt võidelda kuritegevuse vastu.

Tehisintellekt võib kasu tuua tervele ühiskonnale ja ka majandusele. Tegemist on strateegilise tehnoloogiaga, mida praegu kiiresti arendatakse ja kasutatakse kogu maailmas. Sellegipoolest toob tehisintellekt endaga kaasa ka uusi probleeme seoses töö tulevikuga ning tõstatab õiguslikke ja eetilisi küsimusi.

Nende probleemidega tegelemiseks ja tehisintellekti võimaluste paremaks ärakasutamiseks avaldas komisjon 2018. aasta aprillis Euroopa strateegia. Strateegias asetatakse tehisintellekti arendamise keskmesse inimesed – eesmärk on inimkeskne tehisintellekt. See on kolmeosaline tegevuskava, millega tahetakse suurendada ELi tehnoloogilist ja tööstuslikku suutlikkust ning tehisintellekti kasutuselevõttu kõigis majandusharudes, valmistuda sotsiaal-majanduslikeks muutusteks ning tagada asjakohane eetiline ja õigusraamistik.

Tehisintellekti strateegia elluviimiseks töötas komisjon koos liikmesriikidega välja tehisintellekti käsitleva kooskõlastatud kava, mis avaldati 2018. aasta detsembris ning mille eesmärk on luua sünergiat, koondada andmeid, mis on paljude tehisintellektirakenduste lähtematerjaliks, ning suurendada ühisinvesteeringuid. Kavaga soovitakse edendada piiriülest koostööd ja koondada kõik asjaosalised suurendama avaliku ja erasektori investeeringuid järgmise kümne aasta jooksul vähemalt 20 miljardi euroni aastas. Komisjon kahekordistas programmiga „Horisont 2020“ tehisintellekti valdkonda tehtavaid investeeringuid ja kavatseb investeerida programmi „Euroopa horisont“ ja digitaalse Euroopa programmi raames igal aastal 1 miljard eurot, et toetada eelkõige ühiseid andmeruume tervishoiu, transpordi ja tootmise valdkonnas, ning suuri katseprojekte (nt arukad haiglad ja automatiseeritud sõidukite taristu) ka strateegilist teadusuuringute kava.

Sellise ühise strateegilise teadusuuringute, innovatsiooni ja kasutuselevõtu tegevuskava rakendamiseks peab komisjon tihedamat dialoogi kõigi asjassepuutuvate sidusrühmade ehk ettevõtjate ning teadus- ja avaliku sektori asutustega. Uus digitaalse Euroopa programm on võtmetähtsusega ka selleks, et muuta tehisintellekt kõigi liikmesriikide väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele kättesaadavaks digitaalse innovatsiooni keskuste, paremate testimis- ja katsetusvõimaluste, andmeruumide ja koolitusprogrammide abil.

Euroopa tehisintellekti eetika käsitus tugineb ELi heale mainele tooteohutuse ja -kvaliteedi vallas ning suurendab kodanike usaldust digitaalarengu vastu, et luua Euroopa tehisintellektiettevõtjatele konkurentsieelis. Käesoleva teatise eesmärk on käivitada ulatuslik katseetapp, millesse kaasatakse võimalikult paljude valdkondade sidusrühmad, et katsetada tehisintellekti arendamise ja kasutamise eetiliste suuniste praktilist rakendamist.

2.USALDUSE LOOMINE INIMKESKSE TEHISINTELLEKTI VASTU

Euroopa tehisintellekti strateegia ja kooskõlastatud kava toovad selgelt esile, et inimkeskne tehisintellektikäsitus põhineb eelkõige usaldusel: tehisintellekt ei ole eesmärk iseeneses, vaid inimeste käsutuses olev vahend, mille lõppeesmärk on inimeste heaolu suurendamine. Selle saavutamiseks tuleks tagada tehisintellekti usaldusväärsus. Tehisintellekti areng peab toimuma täielikult kooskõlas meie ühiskonna alusväärtustega.

Euroopa Liidu aluseks on sellised väärtused nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste austamine, sealhulgas vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine. Need väärtused on ühised kõigi liikmesriikide ühiskondadele, kus valitsevad pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ja võrdsus. Peale selle on ELi põhiõiguste hartas ühte teksti kokku koondatud kõik ELi elanike isiku-, kodaniku- poliitilised, majanduslikud ja sotsiaalsed õigused.

ELi tugev õigusraamistik on inimkeskse tehisintellekti arendamisel eeskujuks kogu maailmas. Isikuandmete kaitse üldmäärusega tagatakse isikuandmete kõrgetasemeline kaitse ning nõutakse meetmete rakendamist, millega tagada lõimitud ja vaikimisi andmekaitse. Isikustamata andmete vaba liikumist käsitleva määrusega kõrvaldatakse isikustamata andmete vaba liikumise takistused ning tagatakse, et kõiki andmekategooriaid saaks töödelda kõikjal Euroopas. Hiljuti vastu võetud küberturvalisust käsitlev õigusakt aitab suurendada usaldust internetimaailma vastu ning sama eesmärki teenib ka kavandatav e-privaatsuse määrus.

Sellegipoolest toob tehisintellekti areng kaasa ka uusi probleeme, sest võimaldab masinatel „õppida“ ning langetada ja ellu viia otsuseid ilma inimsekkumiseta. Juba varsti muutuvad sellised funktsioonid tavaliseks paljude kaupade ja teenuste puhul, alates nutitelefonidest kuni automatiseeritud autode, robotite ja veebirakendusteni. Sellegipoolest võivad algoritmide tehtavad otsused tugineda mittetäielikele ja seega ebausaldusväärsetele andmetele, neid võivad rikkuda küberründajad ning need võivad olla erapoolikud või lihtsalt ekslikud. Areneva tehnoloogia mõtlematu rakendamine võib seega viia problemaatiliste tulemusteni ning kodanikud ei pruugi seda omaks võtta ega kasutama hakata.

Selle asemel tuleks tehisintellekti tehnoloogiat arendada nii, et selle keskmes oleksid inimeste vajadused ning see pälviks üldsuse usalduse. See tähendab, et tehisintellektirakendused peaksid olema mitte ainult kooskõlas seadusega, vaid järgima ka eetilisi põhimõtteid ja tagama, et nende rakendamisel välditaks soovimatut kahju. Tehisintellekti arendamise igas etapis tuleks arvestada eri sugude ning rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuste ja veendumuste ning puuete ja vanuserühmade mitmekesisusega. Tehisintellekti rakendused peaksid kodanikke võimestama ja austama nende põhiõigusi. Nende eesmärk peaks olema suurendada inimeste võimeid, mitte neid asendada, ning nad peaksid olema juurdepääsetavad ka puuetega inimestele.

Seetõttu on vaja eetikasuuniseid, mis tugineksid praegusele õigusraamistikule ja mida tehisintellekti arendajad, tarnijad ja kasutajad peaksid siseturul rakendama, luues sellega kõigis liikmesriikides ühetaolised eetilised tingimused. Seepärast on komisjon loonud kõrgetasemelise tehisintellekti eksperdirühma, kes esindab paljusid eri sidusrühmi ning kelle ülesanne on koostada tehisintellekti eetikasuunised ja valmistada ette laiema tehisintellektialase poliitika soovitused. Loodud on ka Euroopa tehisintellekti liit ehk rohkem kui 2700 liikmega avatud sidusrühmade platvorm, mis peaks andma üldisema panuse kõrgetasemelise tehisintellekti eksperdirühma töösse.

Kõrgetasemeline tehisintellekti eksperdirühm avaldas eetikasuuniste esimese projekti 2018. aasta detsembris. Pärast konsulteerimist sidusrühmadega ja kohtumist liikmesriikide esindajatega esitas tehisintellekti eksperdirühm 2019. aasta märtsis komisjonile suuniste uue versiooni. Seni saadud tagasiside kohaselt on sidusrühmad üldiselt rahul suuniste praktilise loomuga ja tehisintellekti arendajatele, tarnijatele ja kasutajatele usaldusväärsuse tagamiseks antud konkreetsete juhistega.

2.1. Kõrgetasemelise tehisintellekti eksperdirühma suunised usaldusväärse tehisintellekti arendamiseks

Suunised, mille on koostanud kõrgetasemeline tehisintellekti eksperdirühm ja millele käesolevas teatises viidatakse, tuginevad eelkõige teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühma ja Põhiõiguste Ameti tööle.