[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 6.5.2008

KOM(2008) 237 lõplik

KOMISJONI ARUANNE

2007. AASTA ARUANNE EUROOPA KOMISJONI SUHETE KOHTA LIIMKESRIIKIDE PARLAMENTIDEGA

KOMISJONI ARUANNE

2007. AASTA ARUANNEEUROOPA KOMISJONI SUHETE KOHTA LIIMKESRIIKIDE PARLAMENTIDEGA

1. SISSEJUHATUS

2007. aastal liiguti oluliselt edasi komisjoni määratletud uues lähenemisviisis, mille alusel komisjon loob tihedamaid suhteid riikide parlamentidega. See lähenemisviis hõlmab eelkõige komisjoni presidendi ja teiste kolleegiumi liikmete (2007. aastal üle 120) korrapäraseid visiite riikide parlamentidesse ning alates 2006. aasta septembrist konsultatsioone riikide parlamentidega kõigi komisjoni teatiste ja ettepanekute üle, olgu siis tegemist õigusloome algatusega või mitte. 31. detsembriks 2007 oli komisjon saanud riikide parlamentidelt 168 arvamust. Möödunud aasta oli eespool nimetatud valdkondades väga viljakas ja suhted riikide parlamentidega paranesid oluliselt.

Samuti tähendas Lissaboni lepingu allakirjutamine suurt edasiminekut riikide parlamentide kaasamises ühenduse õigusaktide väljatöötamise protsessi. Riikide parlamentide roll on olnud kesksel kohal aruteludes institutsioonide tulevase pädevuse üle. Niipea, kui uus lepingu jõustub, on riikide parlamentidel õigus anda oma hinnang subsidiaarsuse põhimõtete kohaldamisele kõikide komisjoni õigusloome ettepaneku puhul. Lisaks võivad nad nõuda komisjonilt täiendavaid selgitusi (kollane kaart) või käivitada menetluse, mis viib häälteenamust nõudva erihääletuseni Euroopa Parlamendis ja Euroopa Liidu Nõukogus (oranž kaart).

Kuid enne seda peavad riikide parlamendid ratifitseerima Lissaboni lepingu, mis parandab oluliselt nende võimalusi Euroopa küsimustes kaasa rääkida. 27 liikmesriigist 26-s on lepingu ratifitseerijaks ainult parlament.

2. ÜLEVAADE RIIKIDE PARLAMENTIDE ESITATUD ARVAMUSTEST

Poliitilises dialoogis kutsuti osalema 40 parlamendi koda (14 liikmesriigis on ühekojaline ja 13 liikmesriigis kahekojaline parlamendisüsteem). Suurem osa liikmesriikidest esitasid oma arvamused.

2.1. Riikide parlamentide seisukohad

168 arvamust

Riikide parlamendid jätkasid aktiivset osalemist 2006. aastal alustatud poliitilise dialoogi mehhanismi juurutamises. 31. detsembriks 2007 oli komisjon saanud 19 liikmesriigi 27 parlamendikojalt 168 arvamust 82 komisjoni dokumendi kohta (vt lisatud loetelu).

35 arvamust esitati kahe subsidiaarsusküsimust käsitleva kooskõlastatud menetluse tulemusena, mille algatas 2006. aasta lõpus Euroopa ühenduste küsimustega tegelevate komisjonide konverents (COSAC). 19 parlamendikoda esitas komisjonile oma seisukoha ettepanekute kohta, mis käsitlesid kohtualluvust ja abieluasjadega seotud küsimustes kohaldatavaid õigusnorme, 16 esitatud arvamust käsitlesid aga ettepanekut postiteenuste siseturu väljakujundamise kohta.

2007. aastal korraldas COSAC vaid ühe sellise menetluse. Siis oli uurimisaluseks nõukogu 6. novembri 2007. aasta raamotsus terrorismivastase võitluse kohta[1].

Arutlusobjektiks mitmed komisjoni ettepanekud

Ülejäänud 133 arvamust käsitlesid komisjoni eri dokumente. Mitme ettepaneku kohta laekus vähemalt kolm arvamust: tegemist oli ettepanekutega Euroopa Tehnoloogiainstituudi kohta, veinituru ühise korralduse kohta, pinnase kaitse kohta, karistuste kohta ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele, roheliste raamatutega, mis käsitlesid tubakat, tööturu ajakohastamist, diplomaatilist ja konsulaarkaitset, üldsuse juurdepääsu Euroopa Ühenduse institutsioonide dokumentidele, teadusuuringute poliitikat ja Euroopa ühist varjupaigasüsteemi tulevikus, ning teatisega Euroopa poliitika kohta merede ja ookeanide valdkonnas ning poliitilise strateegia kohta aastaks 2008.

Märkida tuleb ka, et riikide parlamendid näitasid 2008. aastat käsitleva poliitilise strateegia vastu üles erilist huvi. Viis koda avaldasid oma arvamust komisjoni käivitatud poliitilise dialoogi raames. Nimetatud dialoogi on peetud ka muul kujul: nt parlamentide eestvedamisel korraldatud kuulamiste vormis, millel osalevad vahel ka komisjoni liikmed, või aruteludena COSACi raames.

Parlamentide suur aktiivsus

Teatavad ülemkojad on olnud väga aktiivsed, nt Prantsuse Senat, Saksa Bundesrat, Lordide Koda ja Tšehhi Senat, kes juba üksi on esitanud kokku 92 arvamust. Kuid ka Riksdag (Rootsi) ja Folketing (Taani) on väljendanud oma seisukohti mitme konsultatsioonidokumendi kohta, samal ajal kui Portugali Vabariigi Parlament on esitanud mitu positiivset arvamust subsidiaarsuse kohta. Nimetatud seitse koda on koostanud kokku 138 arvamust.

Komisjoni vastused

Komisjon vastas 109 arvamusele. Mitmed riikide parlamentide arvamused (kokku 41) olid positiivsed ja nendele ei olnud vaja eraldi vastata, vaid saata lihtsalt kinnitus arvamuse kättesaamise kohta. Komisjon vastab asjaomase koja keeles ning vastus edastatakse teadmiseks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Mõned vastused

Prantsuse Senat pidas kolmel korral vajalikuks reageerida komisjoni vastustele, mis käsitlesid ettepanekuid koera- ja kassinaha kasutamise keelustamise kohta, maanteede infrastruktuuri turvalisuse kohta ja karistuste kohta ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele. Lordide Koda vastas kahel korral seoses ettepanekuga Euroopa Tehnoloogiainstituudi kohta. Ka Prantsuse Senat ja Saksa Bundesrat vaatasid uuesti üle oma tähelepanekud, mille nad olid esitanud 2006. aastal seoses ettepanekuga pinnase kaitse kohta.

2.2. Pidev protsess

Laiapõhjaline osalemine

Alguses tugines arvamuste esitamine peamiselt ülemkodade aktiivsusele, välja arvatud COSACi kooskõlastatud algatuste puhul. Samal ajal tuleb aga märkida, et Rootsi ja Taani parlamendid on esitanud arvamusi juba konsultatsioonietapis.

Üldpoliitilised tähelepanekud

Kui COSACi korraldatud algatused piirdusid subsidiaarsuse põhimõtte järgimise analüüsiga, siis tuleb märkida, et üldiselt käsitlesid riikide parlamentide arvamused ka komisjoni ettepanekutes sisalduvaid poliitilisi kaalutlusi. Teatavad kojad, nagu Prantsuse Senat, Madalmaade Parlament või Portugali Vabariigi Parlament keskendusid subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse küsimustele. Viimane esitas ka üldarvamuse teatise kohta, mis käsitles komisjoni 2006. aasta tegevust ning mis hõlmas muu hulgas Lissaboni strateegiat, ühtset turgu, sotsiaalset ühtekuuluvust, energiat jne.

Tõhusam IPEX

IPEXi andmebaas toimib järjest paremini ja võimaldab komisjonil olla paremini kursis parlamentidevahelise koostööga ning riikide arvamustega, mida ei ole komisjonile edastatud. 2008. aastal on kavas koostööd IPEXi raames tõhustada.

2.3. Mõju poliitika kujundamisele

Riikide parlamentide esitatud arvamuste kõige otsesem mõju seisneb selles, et komisjon peab nendele vastama ja oma seisukohti selgitama. Tegemist on uuelaadse läbipaistvusega, mida komisjon soovib julgustada, et täiustada oma poliitika väljatöötamise ja arendamise protsessi.

Ei EÜ asutamislepingu ega liikmesriikide endi põhiõiguslike sätete ega tavade kohaselt ei osale riikide parlamendid Euroopa tasandi otsustamisprotsessis. Komisjoni 2006. aasta septembris käivitatud poliitilise dialoogi osana võib nende panus olla siiski kasulik, et paremini kujundada Euroopa Liidu poliitikat.

Liikmesriikide parlamendid on mitmel korral reageerinud komisjoni konsultatsioonidokumentidele. Komisjon võtab neid arvamusi arvesse juba vastavasisuliste ettepanekute väljatöötamise etapis.

Euroopa Liidu institutsioonid on mitmel korral kajastanud komisjoni õigusloomeettepanekute menetlemisel riikide parlamentide väljendatud seisukohti. Nii oli see näiteks postiteenuste siseturu rajamise lõpuleviimise korral ning pinnase kaitse, maantee infrastruktuuri turvalisuse ja Euroopa Tehnoloogiainstituudi ettepaneku puhul.

Lõpuks tuleb märkida, et komisjon võttis arvesse Prantsuse Senati soovitust muuta jalakäijate ja teiste vähem kaitstud liiklejate kaitset käsitleva ettepaneku pealkirja. Komisjon esitab muudetud ettepaneku Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Vahel võib olla ka vajalik mõnda teksti täiendada, et täpsustada komisjoni kavatsusi. Näiteks muudeti ja täiendati nõukogus arutelu käigus puu- ja köögiviljasektorit käsitleva ettepaneku (KOM (2007) 17) põhjendusi, et paremini selgitada subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist.

3. KOMISJONI LIIKMETE TÖÖVISIIDID JA MUUD SUHTED RIIKIDE PARLAMENTIDEGA 2007. AASTAL

Visiidid riikide parlamentidesse

Komisjoni ja riikide parlamentide vahelisi suhteid käsitlevas uues lähenemisviisis[2] on kehtestatud kolm üldeesmärki, mis peaksid komisjoni tema tegevuses suunama: vastastikused suhted – pidev avatud dialoog, konkreetsed koostöövõrgud ning kodanikulähedasem tegevus tänu parematele suhetele valitud esindajatega. Selle saavutamise peamise vahendina määratleti komisjoni liikmete korrapäraste töövisiitide korraldamine riikide parlamentidesse. Oma ametisoleku ajal on komisjoni president ja institutsioonidevaheliste suhete eest vastutav asepresident võtnud eesmärgiks külastada kõikide riikide parlamente. Nii tihe suhtlemine on uus suundumus ja on selgeks märgiks sellest, kui oluliseks peab komisjon riikide parlamentide arvamuse arvestamist ja vajadust neile selgitada poliitikat, mida komisjon ellu viib.

2007. aastal külastas president José Manuel Barroso Leedu, Portugali, Malta, Rumeenia ja Eesti parlamenti. Lisaks osales ta 15. oktoobril 2007 Estorilis toimunud COSACi kohtumisel ning Euroopa Liidu liikmesriikide parlamentide välisuhete komisjonide esimeeste kohtumisel.

Asepresident Margot Wallström külastas 2007. aastal Itaalia ja Madalmaade parlamenti ning Briti Alamkoda ja Lordide Koda. Ta kohtus kahel korral Brüsselis Rootsi parlamendi delegatsiooniga ja osales 12. veebruaril 2007 Berliinis COSACi delegatsioonide esimeeste kohtumisel ja COSACi 15. mai 2007. aasta kohtumisel.

Muu hulgas tuleb märkida, et volinikud on sel aastal külastanud riikide parlamente või suhelnud nendega enam kui 120 korral.

Osavõtt parlamentidevahelistest kohtumistest

Komisjon võttis vastu mitmed kutsed osaleda riikide parlamentidega peetud kohtumistel, mida Euroopa Parlament korraldas iseseisvalt või koostöös eesistujariigi parlamendiga nii oma parlamendikomisjonide töö raames kui ka üksikjuhtumitel.

Muu hulgas tuleb märkida, et president José Manuel Barroso osales Euroopa tulevikku käsitlevatel parlamentidevahelistel foorumitel 12. juunil 2007 ja 4. detsembril 2007 ning Lissaboni strateegiat käsitleval foorumil 6. veebruaril 2007. Asepresident Günter Verheugen esitles sama foorumi töötulemusi 5. veebruaril 2007. Joaquín Almunia osales 28. veebruaril 2007 eurotsooni käsitleval parlamentidevahelisel foorumil. László Kovacs võttis osa 26. mail 2007 Bratislavas toimunud Euroopa Liidu parlamentide esimeeste konverentsist.

Infolehe väljaandmine

Komisjoni peasekretariaat on andnud välja kolm infolehte ja levitanud seda nii komisjonis kui ka Euroopa Parlamendis ja liikmesriikide parlamentides.

Uus vorm teabevahetuseks ELi teemadel

Poliitiline dialoog komisjoni ja riikide parlamentide vahel on oluliselt parandanud teabevahetust. Vastusena Euroopa Parlamendi 2007. aasta eelarve raames väljendatud soovile alustas komisjon katseliste teabevõrkude (PIN) arendamist. Teabevõrgud koosnevad kõigile kättesaadavast veebisaidist ja komisjonisisesest veebisaidist. See kujutab endast foorumit, kus Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide liikmed saavad vahetada teavet ja omavahel suhelda. Selle eesmärk on ergutada struktureeritud arutelu eri teemadel. Tegemist on Euroopa Liidu alaste teadmiste levitamisega ning uute ideede ja poliitika edendamisega. Foorumil on viidad EUROPA ning IPEXi kodulehele.

Alalised esindajad

Komisjon osales 12 korral riikide parlamentide alaliste esindajate koosolekul Brüsselis.

4. KÕKKUVÕTE

Alates 2005. aasta algusest on komisjoni ja riikide parlamentide suhete aluseks selge ja kompaktne tegevuskava. Algusest peale konkreetselt määratletud põhieesmärgid on võimaldanud komisjonil luua riikide parlamentidega usaldusväärse töösuhte ja alustada dialoogi oma poliitika paremaks sõnastamiseks.

2008. aastal muutuvad suhted komisjoni ja riikide parlamentide vahel veelgi tihedamaks, järgides samal ajal täies ulatuses Euroopa Liidu institutsioonide eriõigusi.

Oluline on süvendada poliitilist dialoogi riikide parlamentidega ja valmistada ette Lissaboni lepingu jõustumist. Komisjoni eesmärk on säilitada riikide parlamentidega suhtlemisel praegune dialoogisüsteem ja püüda seda tõhustada, avalikustades oma vastused riikide parlamentide arvamustele ning kohandades oma dokumentide edastamise ja riikide parlamentide arvamuste kättesaamise süsteemi. Samal ajal võtab komisjon meetmeid, mis on vajalikud Lissaboni lepingu rakendamiseks.

LISA

RIIKIDE PARLAMENTIDE ARVAMUSED

7. jaanuar 2008

2 | DE Bundesrat | 21 | 21 | - | - | 15 |

3 | UK House of Lords | 18 | 17 | 1 | - | 14 |

4 | SE Riksdag | 17 | 16 | 1 | - | 9 |

5 | PT Assembleia da República | 19 | - | - | 13 | - |

6 | DK Folketing | 12 | 7 | 2 | 3 | 8 |

7 | CZ Sénát | 11 | 10 | - | 1 | 6 |

8 | NL Eerste Kamer / Tweede Kamer | 3 | 3 | - | - | 3 | Mõlemad kojad* |

9 | DE Bundestag | 3 | 2 | 1 | 3 |

10 | LT Seimas | 3 | 1 | 1 | 1 | 2 |

11 | FR Assemblée nationale | 2 | 1 | - | 1 | 1 |

12 | BE Sénat/Senaat | 2 | 2 | - | - | 2 |

13 | UK House of Commons | 2 | 1 | - | 1 | 2 |

14 | HU Országgyűlés | 2 | - | - | 2 | - |

15 | LUX Chambre des députés | 2 | 1 | 1 | - | 2 |

16 | EE Riigikogu | 2 | - | - | 2 | - |

17 | CZ Poslanecká sněmova | 1 | 1 | - | - | 1 |

18 | IT Camera di Deputati | 1 | - | - | 1 | - |

19 | BE Chambre des Représentants / Kamer van Volksvertegenwoordigers | 1 | 1 | - | - | 1 |

20 | PL Sejm | 1 | - | - | 1 | - |

21 | PL Senat | 1 | - | - | 1 | - |

22 | FI Eduskunta | 1 | - | - | 1 | - |

23 | IE Oireachtas | 1 | 1 | - | - | 1 | Mõlemad kojad* |

24 | SI Državni zbor | 1 | - | - | 1 | - |

25 | SK Národná rada | 1 | - | - | 1 | - |

Kokku | 168 | 112 | 15 | 41 | 94 |

* Madalmaade ja Iirimaa parlamentide arvamused olid saadetud mõlema koja nimel.

** Volituse alusel: komisjon volitab institutsiooniliste suhete eest vastutavat asepresidenti vastama riikide parlamentidele komisjoni nimel, tingimusel et asjaomased talitused ja kabinetid on andnud selleks nõusoleku.

*** Positiivse arvamuse korral saadab komisjon vaid teatise arvamuse kättesaamise kohta. Muudel juhtudel vastab komisjon asjaomasele kojale lihtsustatud korras või volitab selleks institutsiooniliste suhete eest vastutavat asepresidenti.

[1] Komisjon sai riikide parlamentide sellesisulised arvamused kätte alles 2007. aasta lõpus.

[2] „Kümme konkreetset meedet”, mille Margot Wallström esitas kolleegiumile 9. veebruaril 2005.