EUROOPA KOMISJON Brüssel,8.3.2018 COM(2018) 118 final KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE, mis käsitleb direktiivi 2006/112 artiklite 199a ja 199b mõju pettusevastasele võitlusele



1TAUST Direktiivi 2006/112/EÜ („käibemaksudirektiiv“) artikli 199a lõike 1 kohaselt võivad liikmesriigid ette näha, et kõnealuses artiklis loetletud tarnete eest on käibemaksu kohustatud tasuma maksukohustuslane, kellele tarne tehakse (pöördmaksustamismehhanism). Mehhanism on ajaliselt piiratud ja seda võib kohaldada kuni 31. detsembrini 2018. Vastavalt käibemaksudirektiivi artikli 199a lõikele 3 peavad mehhanismi kohaldavad liikmesriigid esitama komisjonile hiljemalt 30. juuniks 2017 aruande artikli 199a lõike 2 punktis c sätestatud hindamiskriteeriumide põhjal. Seejärel esitab komisjon enne 1. jaanuari 2018 üldise hindamisaruande käibemaksudirektiivi artikli 199a lõikes 1 sätestatud mehhanismi mõju kohta pettusevastasele võitlusele. Käibemaksudirektiivi artikli 199b lõikes 1 lubatakse liikmesriikidel määrata teatavate kaupade tarnimisel või teenuste osutamisel käibemaksu tasumise eest vastutavaks isikuks kaupade või teenuste saaja kiirreageerimismehhanismi erimeetmena sellise ootamatu ja suuremahulise maksupettuse tõkestamiseks, mis võib kaasa tuua märkimisväärset ja korvamatut rahalist kahju. Seda meedet kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2018. Vastavalt direktiivi 2013/42/EL (millega muudetakse käibemaksudirektiivi) artiklile 2 esitab komisjon enne 1. jaanuari 2018 üldise hindamisaruande kiirreageerimismehhanismi mõju kohta. Sellest tulenevalt käsitletakse käesolevas aruandes peamiselt käibemaksudirektiivi artiklis 199a sätestatud meetmete mõju pettusevastasele võitlusele ja käibemaksudirektiivi artiklis 199b sätestatud mehhanismi mõju. 2ARUANDEGA HÕLMATUD VALDKONNAD Artiklites 199a ja 199b sätestatud meetmete eesmärk on võimaldada liikmesriikidel asuda kiiresti lahendama probleeme seoses varifirmaga seotud pettustega ühendusesiseses kaubanduses: artiklis 199a on ette nähtud võimalus kohaldada selles loetletud tarnete suhtes pöördmaksustamismehhanismi ja artiklis 199b on ette nähtud pöördmaksustamise kohaldamiseks kiirreageerimismehhanism ootamatute ja suuremahuliste maksupettuste korral. Varifirmaga seotud ühendusesisese pettusega on tegemist siis, kui ettevõtja omandab kaupu teisest liikmesriigist käibemaksuvabalt ja lisab neid edasi müües kliendi arvele käibemaksu. Pärast seda, kui klient on käibemaksu tasunud, kaob ettevõtja enne, kui on maksuasutusele maksnud tasumisele kuuluva käibemaksu. Samal ajal võib klient, tegutsedes kas heas usus või mitte, oma käibedeklaratsioonis maha arvata käibemaksu, mille ta tarnijale maksis. Käibemaksudirektiivi artiklil 199a põhinev vabatahtliku pöördmaksustamise mehhanism näib olevat liikmesriikide jaoks kasulik vahend sedalaadi pettuse vastu võitlemiseks eelnevalt määratletud tundlikes valdkondades, kui pettus leiab aset nende territooriumil. Kui ettevõtja on kohustatud kasutama selliste omamaiste tarnete puhul pöördmaksustamist, ei või ta enda väljastatud arvetele lisada käibemaksu ega saada käibemaksu oma klientidelt ning seetõttu ei saa ta saadud käibemaksuga kaduda. Artiklis 199b sätestatud kiirreageerimismehhanism on menetluslik meede, mis võimaldab liikmesriikidel võtta kiiresti kasutusele ajutine pöördmaksustamismehhanism selliste tarnete suhtes, mille käigus pandi toime ootamatu ja suuremahuline maksupettus, sh tarned, mis ei ole artiklis 199a loetletud. Selle mehhanismi abil on liikmesriikidel võimalik kasutada ajavahemikku, mis on ette nähtud käibemaksudirektiivi artikli 395 kohase tavapärase erandi taotlemiseks; seda erandit tuleks taotleda samaaegselt. Komisjon esitas hiljuti kaks seadusandlikku ettepanekut, mis peaksid aitama liikmesriikidel käibemaksupettuste vastu võidelda. Esimene on ettepanek halduskoostöö kohta käibemaksu valdkonnas, millega tõhustatakse liikmesriikide halduskoostööd piiriüleste maksupettustega võitlemisel. Teine on ettepanek lõpliku käibemaksusüsteemi kohta, mille eesmärk on piirata varifirmadega seotud ühendusesisese pettuse ohtu, kuna sellega nähakse ette maksustamine veo sihtkohas, kaotades nii maksuvabastuse ühendusesiseste tarnete ja kaupade soetamise puhul. Käesolev aruanne põhineb tagasisidel, mis liikmesriigid ja sidusrühmad andsid valdkonnapõhise pöördmaksustamise tõhususe kohta pettuste vastu võitlemisel, nagu on nõutud käibemaksudirektiivis. Aruande koostamisel paluti liikmesriikidel jagada oma kogemusi meetmete kohaldamisel ja neid hinnata. Tagamaks, et ettevõtjate tagasisidet arvesse võetakse, paluti ettevõtjate sidusrühmadel esitada oma seisukohad käibemaksu eksperdirühma kaudu. 3MEETMETE HINDAMINE 3.1 Käibemaksudirektiivi artikli 199a lõikes 1 sätestatud meetme kasutamine Käibemaksudirektiivi artikli 199a lõike 1 kohaldamine on vabatahtlik ja võimaldab liikmesriikidel kohaldada pöördmaksustamismehhanismi mitmete kaupade ja teenuste tarnete suhtes. Mõned liikmesriigid on valikuvõimalusi ulatuslikult kasutanud ja kohaldavad pöördmaksustamismehhanismi paljude tarnete suhtes, samas kui teised ei kasuta neid võimalusi üldse. Ülevaade selle kohta, kuidas liikmesriigid käibemaksudirektiivi artikli 199a lõike 1 kohast pöördmaksustamisemehhanismi kasutavad, on esitatud I lisas (liikmesriikide või sidusrühmade esitatud andmete põhjal). 3.2Käibemaksudirektiivi artiklis 199a sätestatud meede

Käibemaksudirektiivi artiklis 199a sätestatud meetme hindamisel keskenduti peamiselt järgmisele viiele küsimusele: 1) Kas teie arvates on/oli kohaldatud meede pettuste vastu võitlemisel tulemuslik ja tõhus? 2) Kas teie arvates oli meede pettuste vastu võitlemiseks vajalik? Mis oleks olnud selle tagajärg maksupettuste vastasele võitlusele, kui teie liikmesriik ei oleks meedet rakendanud? 3) Kas meetme kehtestamise järel kandusid maksupettused muude kaupade või teenuste tarnimisse? 4) Kas märkasite, et maksupettused kandusid pärast meetme riigisisest kehtestamist teistesse riikidesse? 5) Kas meetme kehtestamise tõttu suurenesid maksukohustuslaste käibemaksunõuete täitmise kulud, kui jah, siis kas teie arvates on need kulud meetmest saadava kasuga võrreldes proportsionaalsed? Peaaegu kõik liikmesriigid vastasid küsimustikule ja andsid meetmele hinnangu. Oma seisukohad esitasid ka sidusrühmad, nagu paljud suurettevõtjad, konsultatsioonifirmad, väiksemad raamatupidamisettevõtjad ja mõned teadlased. 3.2.1Meetme tõhusus maksupettuste vastu võitlemisel 3.2.1.1Liikmesriikide hinnang Üldiselt peavad liikmesriigid meedet väga tulemuslikuks ja tõhusaks vahendiks asjaomastes sektorites käibemaksupettuste vastu võitlemisel või nende ärahoidmisel. Mitmed liikmesriigid juhtisid tähelepanu asjaolule, et pöördmaksustamise kehtestamise tõttu vähenes asjaomastes sektorites märkimisväärselt varifirmaga seotud pettuste arv või kadusid need täielikult. Pöördmaksustamismehhanismi kehtestamine konkreetsetes sektorites aitas liikmesriikidel märkimisväärselt vähendada varifirmaga seotud ühendusesiseste pettuste tulemusel saamata jäänud tulu ja parandada käibemaksu kogumist. Lisaks varifirmaga seotud pettuste kaotamisele aitas meede vähendada ettevõtjate arvu nn mustal turul ja taastas asjaomases sektoris ausa konkurentsi. Mõned liikmesriigid märkisid, et pöördmaksustamismehhanism ei ole täielikult pettusekindel, kuna see jätab võimaluse kasutada muid käibemaksu tasumisest kõrvelehoidumise viise. Samas märkisid nad, et pöördmaksustamismehhanism võib olla tõhus pettuste arvu vähendamiseks teatavates valdkondades. Kõik liikmesriigid, kes kohaldavad siseriiklikku pöördmaksustamismehhanismi heitelubadega seoses, märkisid et see mehhanism on väga tõhus eriti agressiivse pettuse peatamiseks. Juhiti tähelepanu asjaolule, et kasvuhoonegaaside saastekvootide turg on kvootide suurt liikuvust ja suuri summasid arvesse võttes pettusele eriti vastuvõtlik ja seetõttu võimaldab meede liikmesriikidel niisuguseid käibemaksupettusi ära hoida. Meedet peetakse ka tõhusaks saamata jäänud maksutulu vähendamisel ja nii on mõned liikmesriigid selle kehtestanud ennetava meetmena, kuna asjaomases sektoris on pettuste toimepanemise ohu kohta piisavalt märke. 3.2.1.2Sidusrühmade hinnang Sidusrühmad leiavad, et meede on tõhus käibemaksupettuste, eelkõige karussellpettuste ja varifirmadega seotud ühendusesiseste pettuste vastu võitlemisel. Meede näib olevat kõrvaldanud pettused mitmel juhul, vähendanud ohtu, et ettevõtjad osalevad käibemaksuga seotud karussellipettustes, ning kaotanud asjaomases sektoris põhjendamatult madalad hinnad, luues ausate ettevõtete jaoks võrdsed võimalused. Mõned sidusrühmad rõhutasid, et pöördmaksustamine on tõhus vaid lühiajalise meetmena, mitte pikaajalise lahendusena. Tegemist on üldise pettusevastase meetmega, mida kohaldatakse kõigi sektori ettevõtjate suhtes, kes peavad keerulisi eeskirju järgima. Veel enam, kuna meedet ei rakendata ELi tasandil ühetaoliselt, põhjustab see eri liikmesriikides tegutsevate kauplejate jaoks lisakoormust, kuna arvete esitamise eeskirjad on erinevad sõltuvalt sellest, kas asjaomane liikmesriik on otsustanud kehtestada siseriikliku pöördmaksustamismehhanismi nende kaupade või teenuste suhtes, millega ettevõtja kaupleb. Kõnealused sidusrühmad nõuavad, et ELi käibemaksudirektiivi rakendataks siseriiklikus õiguses ühtselt ja ühetaoliselt ning rõhutavad vajadust tugevama ja pettusekindlama käibemaksusüsteemi järgi. Mõned sidusrühmad tõid esile asjaolu, et meede osutus väga tõhusaks vahendiks pettusevastases võitluses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemisel. 3.2.2Pettusevastase meetme vajalikkus 3.2.2.1Liikmeriikide hinnang Liikmesriigid leiavad üldiselt, et pöördmaksustamise kehtestamine asjaomastes sektorites oli pettuste vastu võitlemiseks tarvilik ja hädavajalik. Kui meedet ei oleks konkreetsete juhtumite puhul kohaldatud, oleks tekkinud suur oht, et pannakse toime pettusi ja riigi eelarvele põhjustatakse ulatuslikku kahju. Mitu liikmesriiki märkis, et kuna ühtsed kontrollimeetmed olid enamiku juhtumite puhul ebapiisavad, oli pöördmaksustamine vajalik selleks, et neil oleks võimalik võidelda pettuste vastu konkreetsetes sektorites. Mõned liikmesriigid juhtisid tähelepanu sellele, et ilma pöördmaksustamismehhanismita tuleb kasutada märkimisväärseid tegevusvahendeid, mille tõttu on tulemus sageli tagasiulatuv ega taga edu. Seoses kasvuhoonegaaside saastekvootide tarnetega tõid liikmesriigid esile, et pöördmaksustamine on vajalik käibemaksupettuste vastu võitlemiseks ja riigi eelarves suurema kahju ära hoidmiseks. On tõenäoline, et ilma siseriikliku pöördmaksustamiseta oleks pettuste toimepanemine jätkunud, kuna tavapärased kontrollivahendid ja -meetmed ei oleks olnud pettustega toimetulekuks piisavad. Mõned liikmesriigid juhtisid tähelepanu asjaolule, et rahvusvahelise pettuse vastane võitlus kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemisel oli võimalik üksnes ühiste eeskirjade kehtestamisega laiemal tasandil; pöördmaksustamise kehtestamisel ühes või mõnes liikmesriigis ei oleks olnud sama mõju. 3.2.2.2Sidusrühmade hinnang

Kõik sidusrühmad, kes selles küsimuses tagasisidet andsid, leiavad et meede on käibemaksupettuste vastu võitlemiseks vajalik. Ilma meetmeta jätkuks tõenäoliselt asjaomaste kaupade ja teenustega seotud pettused. Ilma piisava kindlusega teiste ettevõtjate aususe suhtes oleksid paljud äriühingud olnud sunnitud lõpetama nende ettevõtjatega ärisuhted, mis oleks mõjutanud äritegevust üldiselt. See oleks avaldanud äritegevusele mõju ka kaubanduslikust aspektist, mitte üksnes selle tõttu, et äriüksustel oleks kulunud palju aega teise lepingupoole suhtes heakskiidu saamiseks, vaid ka selle aja tõttu, mis kulub maksuüksusel nende tegevuse kontrollimisele. 3.2.3Pettuste kandumine teistesse sektoritesse 3.2.3.1Liikmesriikide hinnang Liikmesriigid on pettuste muudesse sektoritesse kandumise osas pigem eriarvamusel. Kuigi mõned meedet kohaldavad liikmesriigid leiavad, et pettused ei ole teiste kaupade või teenuste tarnimisse üle kandunud, väidab sama palju liikmesriike, et pettuste kandumine muudesse sektoritesse siiski toimus. Liikmesriigid, kelle andmetel pettused teistesse sektoritesse kandusid, märkisid et petturid kohanduvad ja kannavad pettused tõepoolest üle muude kaupade tarnimisse, mille suhtes pöördmaksustamist veel ei kohaldata. Ühe liikmesriigi tähelepanekute kohaselt võib pöördmaksustamise kehtestamisega seoses tihti täheldada, et ettevõtjad, kes osalevad varifirmadega seotud pettuses, muudavad oma rolli pettusteahelas (nt vahendajast sihtäriühinguks). Üks liikmesriik rõhutas, et petturid muudavad pärast pöördmaksustamise kehtestamist oma tegutsemisviisi. Näiteks hakkavad nad kasutama pettusteahelas enam kui ühte kaupa (toodet), et muuta pöördmaksustamisest mõjutatud kauba ja pettuse finantsmõju hindamine keeruliseks. Seoses pöördmaksustamisega kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemisel osutas üks liikmesriik pettuste kandumisele elektrisektorisse. Mõned liikmesriigid märkasid nihkeid elektroonilisi kaupu puudutavate petuskeemide puhul, kuna need kaubad on kergesti asendatavad kaupadega, mis ei ole hõlmatud asjaomase sätte kohase toodete kirjeldusega. Mõned liikmesriigid märkisid, et pärast pöördmaksustamise kehtestamist mobiiltelefonide, mikroprotsessorite, tahvelarvutite, personaalarvutite ja sülearvutite sektoris kandusid pettused üle sektorisse, kus kaubeldakse sarnaste toodetega, nt fotoaparaadid, mängukonsoolid, monitorid, printerikassetid, olmeelektroonika või tarbeelektroonika. Üks liikmesriik avastas pettusi jahu, söödataimede ja taimeõlide sektoris, mis võib olla tingitud teraviljasektoris pöördmaksustamise kehtestamise tulemusel toimunud nihkest. Mõned liikmesriigid märkisid, et neil ei ole teavet pettuste teistesse sektoritesse kandumise kohta. 3.2.3.2Sidusrühmade hinnang Sidusrühmad andsid selles küsimuses küllalt vähe tagasisidet, kuna enamikul sidusrühmadel ei näi selles valdkonnas teavet olevat. Mõne sidusrühma sõnul näib loomulikuna see, et pärast pöördmaksustamismehhanismi kehtestamist ühes sektoris kandub petturite tähelepanu mujale. 3.2.4Pettuste kandumine teistesse liikmesriikidesse 3.2.4.1Liikmesriikide hinnang Pettuste pöördmaksustamismehhanismi kehtestamise järgset ülekandumist teistesse liikmesriikidesse märkas sama palju liikmesriike, kui on neid, kes sellist nihet ei tuvastanud. Mõne liikmesriigi sõnul on tõenäoline, et pettused kanduvad liikmesriiki, kes ei ole pöördmaksustamismehhanismi kehtestanud, kuna petturid otsivad uusi võimalusi pettusi toime panna. Mõned liikmesriigid tõid välja asjaolu, et nende territooriumil on tekkinud pettuse oht pärast pöördmaksustamise kehtestamist naaberriikides. Kasvuhoonegaaside saastekvootide puhul osutasid mõned liikmesriigid sellele, et pettuse oht on üle kandunud teistesse liikmesriikidesse. Mõned liikmesriigid märkisid, et põhjuseks, miks pettused ei ole teistesse liikmesriikidesse kandunud, võib osaliselt olla asjaolu, et kui mõnes konkreetses sektoris täheldati pettusejuhtumite toimumist, reageerisid teised liikmesriigid käibemaksupettustele ennetavalt, kehtestades vastavas sektoris pöördmaksustamise, piirates nii võimalust, et pettused kanduvad nende territooriumile. 3.2.4.2Sidusrühmade hinnang Sidusrühmade andsid selles küsimuses vähe tagasisidet, kuna enamikul sidusrühmadel ei näi selles valdkonnas teavet olevat. Mõned sidusrühmad teatasid komisjonile, et ei ole täheldanud pettuste kandumist teistesse liikmesriikidesse.

3.2.5Mõju nõuete täitmisega seotud kuludele ja meetme proportsionaalsus 3.2.5.1Liikmesriikide hinnang Enamik liikmesriike leiab, et meetme kehtestamise tulemusel suurenesid mõnevõrra nõuete täitmisega seotud kulud. Lisakulud on seotud muudatustega raamatupidamissüsteemis, kassaregistrites, arvete esitamises, töötajate koolituses jne. Kuigi mõned liikmesriigid leiavad, et kulud on märkimisväärselt suurenenud, leiavad kõik liikmesriigid, et kulude suurenemine on proportsionaalne ja selle kaalub üles meetme kehtestamisest saadav kasu, nt käibemaksutulu suurenemine, ebaausa konkurentsi vähenemine, tehingute võimalike riskide hindamise väiksemad kulud, väiksemad maksuvaidluste kulud ja suuremad rahavood. Mõned liikmesriigid leiavad, et nõuete täitmisega seotud kulud meetme kehtestamise tulemusel ei suurenenud. 3.2.5.2Sidusrühmade hinnang Enamiku sidusrühmade tähelepanekute kohaselt suurenesid teatavates sektorites pöördmaksustamise rakendamisega seotud kulud. Üldiselt põhjustasid ettevõtjate jaoks peamisi kulusid muudatused käibemaksuga seotud rahavoogudes ja ühekordne rakendamise kulu (nt pööramaksustamisega hõlmatud toodete analüüsimine). Pöördmaksustamismehhanismi rakendamist peetakse ka põhjuseks, miks nõuetekohane käibemaksu kindlaksmääramine, arvete esitamine ja teistelt tarnijatelt saadud sisendkäibemaksu arvete läbivaatamine on muutunud keerukamaks. See tekitab tarnijate ja klientide jaoks ka uusi ohte, näiteks juhul, kui tarnija kohaldab ekslikult pöördmaksustamist, mille puhul arvel käibemaksu ei näidata, või juhul, kui kliendile väljastatakse arve, millel tasumisele kuuluv summa on ekslikult esitatud koos käibemaksuga, kuigi arvele oleks pidanud hoopis märkima, et kohaldada tuleb pöördmaksustamist, ja klient tasub selle tulemusel tarnijale käibemaksu. Siiski leiavad sidusrühmad kokkuvõttes, et kulud on saadava kasuga proportsionaalsed. Tähelepanu juhiti ka sellele, et õiguspäraselt tegutsevad ettevõtjad leiavad ilmselgelt, et pöördmaksustamise kehtestamine, mis loob turul võrdsemad võimalused, õigustab nõuete täitmise kulude suurenemist. Mõne ettevõtja arvates on suurenenud kulud vajalikud turu stabiliseerimiseks. Mitu sidusrühma ei märganud nõuete täitmisega seotud kulude suurenemist. Mõned väidavad, et pöördmaksustamismehhanism muudab siseriiklikud menetlused lihtsamaks ning vähendab maksumaksjate ja maksuametite jaoks tarbetut sularahavoogu. 3.2.6Muud küsimused ja komisjoni märkused Kuigi pettuste teistesse liikmesriikidesse ülekandumisega seoses ei tuvastatud suuri probleeme, juhtis mitu liikmesriiki tähelepanu sellele, et pettuse ülekandumise risk suureneb ja et pöördmaksustamismehhanism kehtestatakse ka ennetava meetmena, eelkõige juhul, kui naaberliikmesriik on selle meetme juba kehtestanud. Niisiis võib seda, et pettuste ülekandumist teistesse liikmesriikidesse ei täheldatud, osaliselt seostada asjaoluga, et pöördmaksustamismehhanismi ennetava meetmena kasutuselevõtmisega piiravad liikmesriigid pettuse edasikandumise võimalusi. Mis puudutab pettuste ülekandumist teistesse sektoritesse, siis sai komisjon mitu taotlust liikmesriikidelt, kes soovivad kohaldada pöördmaksustamist selliste teatavate kaupade omamaiste tarnete suhtes, mida ei ole artiklis 199a loetletud, kuid mis on sageli kõnealuse artikliga hõlmatud kaupadega tihedalt seotud. Taotluse ajendina toodi tihti välja asjaolu, et pettusega seotud tehingute ahelas on toimunud nihe sellistelt kaupadelt, mille suhtes on asjaomane riik otsustanud kohaldada pöördmaksustamist, nendega sarnaste kaupade suunas, mis ei ole loetellu arvatud. See tähendab, et siseriiklik pöördmaksustamine on meede, mille abil on võimalik lühikese ajaga lahendada teatavate kaupade või teenustega seotud pettusjuhtumid, kuid mis toob samas endaga kaasa selle, et pettus kandub üle muude kaupade ja teenuste sektorisse, hõlmates sageli samu kauplejaid. Eeltoodu kinnitab seda, mida teatavad liikmesriigid oma vastustes märkisid. Seetõttu nõuab komisjon erandi tegemiseks esitatud taotluste hindamisel alati, et liikmesriigid näitaksid samas, milliseid muid meetmeid nad võtavad või kavatsevad võtta käibemaksupettuste probleemi lahendamiseks asjaomases sektoris. Mitu ettevõtjate sidusrühma esitas valdkonnapõhise pöördmaksustamise kohta üldisi märkusi. Üldiselt leiavad nad, et vabatahtlik pöördmaksustamine muudab äritegevuse keerukamaks ja vähendab õiguskindlust, ning rõhutavad käibemaksudirektiivi ühtse ja ühetaolise rakendamise vajadust. Mõned sidusrühmad juhtisid tähelepanu sellele, et vabatahtlik pöördmaksustamine on üksnes kiire meede ega ole tõhus pikaajaline lahendus, kuna pettuste arve ei ole aastate jooksul üldiselt vähenenud. Seetõttu on nende arvates vaja tugevamat ja pettusekindlamat käibemaksusüsteemi. 3.3Vähemalt kaheaastane ajavahemik käibemaksudirektiivi artiklis 199a sätestatud meetme kohaldamiseks Käibemaksudirektiivi artikli 199a lõike 1 kohaselt võivad liikmesriigid pöördmaksustamist kohaldada vähemalt kahe aasta jooksul kuni 31. detsembrini 2018. Nõue, mille kohaselt tuleb meedet kohaldada vähemalt kahe aasta jooksul, kujunes takistuseks mõnele liikmesriigile, kes soovis 2017. aastal kehtestada pöördmaksustamismehhanismi, et võidelda hiljuti avastatud käibemaksupettuse juhtumitega, mis olid seotud artiklis 199a loetletud kaupade ja/või teenustega. Asjaomased liikmesriigid pidid lõpuks esitama taotluse erandite tegemiseks käibemaksudirektiivi artikli 395 alusel ja vastavalt käesolevas artiklis sätestatud menetlusele, mille tulemusel lükkub nende liikmesriikide jaoks edasi võimalus pettusejuhtumitele reageerida. Sellega seoses tekib küsimus, mil määral on kaheaastane piirang põhjendatud. 3.4Käibemaksudirektiivi artiklis 199b sätestatud meetme hindamine