I. Sissejuhatus

Läbi aegade on inimesed liikunud ühest kohast teise. Inimesed üritavad Euroopa randadesse jõuda eri põhjustel ja eri kanalite kaudu. Nad otsivad seaduslikke teid, kuid riskivad ka oma eluga, et põgeneda poliitilise tagakiusamise, sõja ja vaesuse eest või taasühineda perekonnaga, tegeleda ettevõtlusega, hankida teadmisi või saada haridust. Iga isiku rände taga on oma lugu. Ekslikud ja stereotüüpsed ettekujutused kipuvad sageli keskenduma vaid üht tüüpi sissevoolule, jättes tähelepanuta selle ühiskonda mitmel eri viisil mõjutava ning erinevaid lahendusi nõudva nähtuse olemusliku keerukuse. Käesolev tegevuskava koondab eri meetmeid, mida Euroopa Liit peaks kasutama nüüd ja järgnevatel aastatel järjekindla ja tervikliku lähenemisviisi väljatöötamiseks, et ära kasutada rände häid külgi ja tulla toime sellest tulenevate väljakutsetega.

Kohustusest kaitsta hädasolijaid ei saa mööda vaadata. Tuhandete oma elu Vahemerd ületades ohtu seadnud rändajate õnnetu saatus ei ole jätnud kedagi ükskõikseks. Esimese ja kohese sammuna esitas komisjon kümnest punktist koosneva kiirreageerimiskava. Euroopa Parlament ja Euroopa Ülemkogu toetasid seda kava ja liikmesriigid on samuti võtnud konkreetseid meetmeid, iseäranis selleks, et vältida edasisi inimohvreid.

Need sammud astuti viivitamatult, kuid sellest ei piisa. Ühekordne reaktsioon ei ole lahendus. Erakorralised meetmed on vajalikud, sest Euroopa ühine poliitika selles valdkonnas ei ole tulemusi andnud. Kuigi enamik eurooplasi elab rändajate raskele olukorrale kaasa, on tõsi ka see, et üle kogu Euroopa on hakanud levima tõsised kahtlused, kas meie rändepoliitika suudab arvesse võtta tuhandetest rändajatest tulenevat koormust, vajadust integreerida rändajaid meie ühiskonda ja väheneva rahvastikuga Euroopa majanduslikke vajadusi.

Püüdes piiri panna kannatustele, mida on põhjustanud need, kes rändajaid ekspluateerivad, peame rände algpõhjusteni jõudmiseks kasutama ära ELi positsiooni maailmas ja tema käsutuses olevaid vahendeid. Mõnel põhjusel on väga sügavad juured, kuid ka nendega tuleb tegeleda. Üleilmastumine ja kommunikatsioonirevolutsioon on loonud võimalusi ja tekitanud ootusi. Teised põhjused on alguse saanud kriisidest ja sõdadest, Ukrainast Lähis-Ida, Aasia ja Põhja-Aafrikani. Ülemaailmse vaesuse ja konfliktide mõju ei lõpe riigipiiriga.

Euroopa peaks jätkuvalt olema varjupaik tagakiusamise eest põgenejaile, kuid samas tõmbama ligi ka üliõpilaste, teadlaste ja töötajate andeid ja ettevõtlusvaimu. Pidada piire kindlustades kinni rahvusvahelistest kohustustest ja väärtustest ning luua samal ajal õiged tingimused Euroopa majanduslikuks jõukuseks ja sotsiaalseks ühtekuuluvuseks on keeruline ning nõuab Euroopa tasandil kooskõlastatud meetmeid.

See nõuab tervet rida konkreetseid meetmeid ning järjepidevat ja selget ühist poliitikat. Meil tuleb taastada usaldus oma suutlikusse koondada Euroopa ja liikmesriikide tasandil tehtavad jõupingutused rändeküsimuse lahendamiseks, oma rahvusvaheliste ja eetiliste kohustuste täitmiseks ja tõhusal viisil koos tegutsemiseks, lähtudes solidaarsuse ja vastutuse jagamise põhimõttest. Ükski liikmesriik ei saa rändeprobleemidega hakkama üksi. Kuid on selge, et vaja on uut, euroopalikumat lähenemisviisi. Selleks on vaja kasutada kõiki meie käsutuses olevaid strateegiaid ja vahendeid, ühendades parima tulemuse saamiseks nii sise- kui ka välispoliitika. Kõik osalised – liikmesriigid ja ELi institutsioonid, rahvusvahelised organisatsioonid, kodanikuühiskond, kohalikud omavalitsused ja kolmandad riigid – peavad tegema koostööd, et Euroopa ühine rändepoliitika reaalsuseks muuta.





II. Kohesed meetmed

Käesoleva Euroopa rände tegevuskava esimene osa käsitleb vajadust astuda kiireid ja otsustavaid samme vastuseks Vahemere piirkonnas aset leidvale inimlikule tragöödiale. Euroopa Ülemkogu 23. aprilli 2015. aasta avaldus ja Euroopa Parlamendi paar päeva hiljem vastu võetud resolutsioon andsid tunnistust konsensusest võtta kiireid meetmeid, et päästa elusid ja tugevdada ELi meetmeid.

See kiire reageerimine peab olema aluseks ka ELi käitumisele tulevaste kriiside puhul, olenemata sellest, millisest suunast tuleb surve ühisele välispiirile.

Elude päästmine merel

Euroopa ei saa pealt vaadata elude hävimist. Otsinguid ja päästetöid tuleb tõhustada, et taastada samal tasemel sekkumine nagu kunagi Itaalia operatsiooni „Mare nostrum” puhul. Et kolmekordistada Frontexi ühisoperatsioonide Tritoni ja Poseidoni eelarvet, on komisjon juba esitanud 2015. aasta paranduseelarve ning esitab oma ettepaneku 2016. aasta kohta mai lõpuks. Eelarve kolmekordistamine võimaldab suurendada nii nende operatsioonide võimsust kui ka geograafilist ulatust, et FRONTEX saaks täita oma kahekordset ülesannet, milleks on koordineerida surve all olevate liikmesriikide operatiivset piirikontrolli ja päästa rändajate elusid merel . Paralleelselt ELi-poolse suurenenud rahastamisega kasutatakse ka liikmesriikide vahendeid (laevad ja õhusõidukid). Sellist solidaarsust tuleb säilitada nii kaua, kui jätkub rändesurve. Operatsiooni Triton uus tegevuskava esitatakse mai lõpus.

Inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamisega tegelevate kuritegelike võrgustike sihikule võtmine

Kuritegelikud võrgustikud, kes haavatavaid rändajaid ära kasutavad, tuleb sihikule võtta. Kõrge esindaja / asepresident on juba nimetanud võimalikke ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) operatsioone mille käigus süsteemselt tuvastada, kinni pidada ja hävitada inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetajate laevu. Sellised rahvusvahelisest õigusest tulenevad meetmed on võimsaks signaaliks ELi valmiduse kohta otsustavalt tegutseda.

Rohkem tehakse ära teabe koondamiseks ja paremaks kasutamiseks inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetajate tuvastamisel ja tabamisel. Europol asub viivitamata tugevdama hiljuti loodud ühise merendusalase teabe operatsiooni (ühine operatiivrühm MARE) ja selle kõige tähtsamat rolli, milleks on rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamisega võitlemine. Tulemuseks saab olema ühtne kontaktpunkt ebaseaduslikku üle piiri toimetamist hõlmava asutustevahelise koostöö jaoks. Lisaks koostavad Frontex ja Europol inimesi ebaseaduslikult üle piiri toimetavate isikute poolt kasutatavate laevade profiilid, järgides mustreid potentsiaalsete laevade tuvastamiseks ja nende liikumise jälgimiseks. Europol otsib ka ebaseaduslikku internetisisu, mida inimesi ebaseaduslikult üle piiri toimetavad isikud kasutavad rändajate ja pagulaste ligimeelitamiseks, ning nõuab selle kõrvaldamist võrgust.

Reageerimine suurele hulgale ELi saabunutele: ümberpaigutamine

Surve liikmesriikide varjupaigasüsteemidele on praegu enneolematu ja lähenevat suve arvestades jätkub inimeste vool piiriäärsetesse liikmesriikidesse ka järgnevatel kuudel. EL ei tohiks oodata tegutsemisega seni, kuni surve muutub väljakannatamatuks: saabunute suur hulk tähendab, et kohalikud vastuvõtu- ja taotluste menetlemise süsteemid töötavad niigi oma võimete piiril. Olukorra lahendamiseks Vahemere piirkonnas teeb komisjon mai lõpuks ettepaneku võtta kasutusele Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 78 lõike 3 kohane hädaolukordadele reageerimise süsteem. Ettepanek sisaldab ajutist kava selgelt rahvusvahelist kaitset vajavate isikute jaotamiseks, et tagada kõigi liikmesriikide õiglane ja tasakaalustatud osalemine selles ühises jõupingutuses. Vastuvõttev liikmesriik vastutab taotluse läbivaatamise eest vastavalt kehtestatud eeskirjadele ja tagatistele. Jaotusalus, mis põhineb sellistel kriteeriumidel nagu SKP, rahvaarv, töötuse määr ning varasem varjupaigataotlejate ja ümberasustatud pagulaste arv, on esitatud lisas.