ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
81.

kordab, et teenuste direktiiv on oluline ühtse turu loomise lõpuleviimisel ja et sellel on tohutu potentsiaal tuua kasu tarbijatele ja VKEdele; rõhutab, et selle õigusakti edukas rakendamine nõuab püsivat poliitilist tahet ja toetust kõikidelt osalejatelt Euroopa, riigi ja kohalikul tasandil; palub komisjonil pärast rakendusjärku viia läbi teenuste direktiivi hindamise, et kindlaks teha, kas see on saavutanud oma põhieesmärgid; nõuab Euroopa Parlamendi otsest kaasamist sellesse töösse ning rõhutab vajadust säilitada tasakaal ühtse teenusteturu parandamise vajaduse ja samal ajal sotsiaalkaitse kõrge taseme tagamise vahel;
31.

rõhutab, et sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete valdkonnas valitseb ebaselgus, ning palub komisjonil anda abi vastavate käsiraamatute koostamisega; juhib sellega seoses tähelepanu ka õigusliku raamistiku muutustele tulenevalt Lissaboni lepingust ja põhiõiguste hartast ning loodab, et komisjon asjaomased õigusnormid nõuetekohaselt rakendab; rõhutab keskset probleemi, et sotsiaalsed kriteeriumid on seotud tootmisprotsessiga, mistõttu nende mõju on lõpptootes üldjuhul võimatu eristada, ning et nende täitmist on tootmise üleilmastumise ja keeruliste tarneahelate tõttu raske kontrollida; eeldab seetõttu, et sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete valdkonna jaoks töötatakse välja ka täpsed ja kontrollitavad kriteeriumid ning koostatakse andmebaas, mis sisaldab iga toote suhtes kohaldatavaid kriteeriumeid; juhib tähelepanu tellijate raskustele ja kuludele selliste kriteeriumite täitmise kontrollimisel, ning kutsub komisjoni üles andma vastavat abi ja edendama vahendeid, mille abil saab kontrollida tarneahelate usaldusväärsust;
36.

on seisukohal, et olemasolevate ühenduse või liikmesriikide institutsioonide raames tuleks luua loomade heaolu koordineeritud Euroopa võrgustik, ja selle töö peaks põhinema eespool kavandatud üldisel loomade heaolu käsitlevatel õigusaktidel; on arvamusel, et selline võrgustik peaks määrama ühe institutsiooni koordineerivaks asutuseks, kes täidab komisjoni ülalmainitud 28. oktoobri 2009. aasta teatises osutatud keskse koordineerimisasutuse ülesandeid; on lisaks arvamusel, et selline koordineeriv asutus ei tohiks mitte mingil juhul dubleerida komisjoni või teiste asutuste ülesandeid, vaid andma abi komisjonile, liikmesriikidele, toiduahela osalistele ja kodanikele seoses koolituse ja hariduse, parimate tavade ning ka teabega ja tarbijatega suhtlemisega, samuti hindama kavandatavaid õigusakte ja poliitika ettepanekuid ning nende mõju loomade heaolule ja avaldama nende suhtes seisukohta, hindama loomade heaolu standardeid uusimate kättesaadavate andmete alusel ning koordineerima uute meetodite katsetamise ELi süsteemi;
7.

rõhutab, et EL ja Kanada on lubanud kaasa aidata ülemaailmse madala süsinikusisaldusega majanduse ülesehitamisele, mis on ohutu ja säästev, ja tugevdada suutlikkust kohaneda kliimamuutuse mõjuga; rõhutab, et EL ja Kanada peavad jätkama kõrgel tasemel dialoogi keskkonnaküsimustes, mis hõlmab ka keskkonna, energia ja merendusega seotud koostööd Arktika piirkonnas ning väljavaateid rahvusvaheliste lepingute algatamiseks, et vastu võtta Arktika kaitse rahvusvaheline leping; väljendab heameelt Kanada kindralkuberneri hiljuti peetud kõnes antud lubaduse üle investeerida puhta energia tehnoloogiatesse, kindlustada oma ülemaailmne tähtsus puhta energia tootjana ning olla esirinnas roheliste töökohtade loomisel;
1.

tuletab meelde oma otsustavust terrorismi ja riikidevahelise kuritegevusega võitlemisel ning samas kindlat veendumust, et on vaja kaitsta kodanikuvabadusi ja põhiõigusi, tagades seejuures eraelu, informatsioonilise enesemääramise ja andmekaitse igakülgse austamise; kinnitab veel kord, et hädavajalikkus ja proportsionaalsus on kesksed põhimõtted, mida järgimata ei anna võitlus terrorismi vastu kunagi tulemusi;
44.

on seisukohal, et ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide partnerluses seatud sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärki on võimalik saavutada vaid juhul, kui partnerlus aitab tõsta arengutaset ning õiglaselt jagada tulusid ja rikkust, ning on seisukohal, et see eesmärk eeldab konkreetsete meetmete rakendamist, et kooskõlas aastatuhande arengueesmärkidega likvideerida vaesus ja tugevdada Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide kohtusüsteemi;
E.

arvestades, et viimase 25 aastaga on maailmas toimunud üle 30 tsüaniidilekkega seotud suurõnnetuse, neist kõige rängem 10 aasta eest, kui kullakaevanduse veehoidlast lasti Tisza-Doonau jõgikonda üle 100 000 kuupmeetri tsüaniidiga reostunud vett, mis põhjustas tollal suurima keskkonnakatastroofi Kesk-Euroopa ajaloos, ning arvestades, et pole mingit tagatist, et sellised õnnetused ei võiks korduda, eriti arvestades äärmuslike ilmastikutingimuste, sealhulgas suurte ja sagedaste üleujutuste sagenemist, mida prognoositakse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma neljandas hindamisaruandes;
usub, et arukate arvestite kasutamine ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia projektid nõuavad üldiselt ulatuslikke teavituskampaaniaid, et selgitada kodanikele nendest saadavat kasu; rõhutab, et ühiskonna teavitamine vajadusest arukate arvestite kasutamise järele ja nende kasust on vääriti mõistmise ja avaliku toetuse puudumise vältimise seisukohast väga oluline; on seetõttu seisukohal, et energiatootmise, -varustuse ja elektrivõrkude optimeerimiseks on oluline edendada arukate arvestite võimalikult kiiret kasutuselevõttu, võimaldades tarbijal juhtida oma tarbimist võimalikult tõhusalt; rõhutab sellega seoses, et tarbimise mõõtmine, kontrollimine ja automatiseerimine on äärmiselt oluliselt aspektid optimeeritud elektrisüsteemide ülesehituses, mille eesmärk peab olema ühelt poolt tagada energiatõhusus ja teiselt poolt integreerida taastuvad energiaallikad, energia salvestamise majandamine ja tuleviku elektriautode laadimine; rõhutab siiski, et arukad arvestid on küll üks põhietapp, aga alles esimene samm teel arukate võrkudeni;
30.

väljendab muret selle pärast, et viimastel aastatel on Euroopa kannatanud metsatulekahjude tõttu, mis hävitavad aastas rohkem kui 400 000 hektarit metsa, mille põhjuseks on maapiirkondade järkjärguline mahajätmine, traditsioonilisest tegevusest loobumine, ebapiisav metsahooldus, ühest puuliigist koosnevad suured metsaalad, ebasobivate puuliikide istutamine, nõuetekohase ennetuspoliitika puudumine ja liiga leebed karistused tulekahjude tahtliku põhjustamise puhul ning ebaseaduslike ehitiste keelamise ja metsade uuendamisega seotud seaduste ebapiisav täitmine; märgib, et nii ulatuslike metsatulekahjude tagajärjel, eriti Lõuna-Euroopas, ei suuda metsad taastuda ning et sellel on tõsised ökoloogilised tagajärjed ning majanduslik ja sotsiaalne mõju; märgib samuti, et ebatavalised ilmastikutingimused tõid 2007. aastal endaga kaasa ülisuurte tulekahjude järsu kasvu ja need võivad tõenäoliselt järgnevatel aastatel hakata sagedamini korduma; märgib lisaks, et globaalne soojenemine suureneb vähemalt järgmise 30 aasta jooksul ning see võib mõjutada eeskätt neid piirkondi, mis on kliimamuutuste mõju suhtes haavatavamad;
H.

arvestades, et komisjon on nüüd arvamusel, et uute mootorsõidukite müügiturg on kõrge konkurentsivõimega ja koondumisaste on hakanud vähenema; arvestades, et komisjon on samuti arvamusel, et kõnealuse turu tõkked on väiksed ning Ida-Aasiast turule tulijate seas on toimunud kiire kasv, mille põhjustas agressiivne hinnapoliitika;
1.

on arvamusel, et Lissaboni lepinguga kehtestatakse uus õiguslik raamistik, mis mõjutab menetluses olevaid dokumente, eelkõige nende õiguslikus aluses ja asjassepuutuvates menetlustes tehtud muudatuste tõttu, ning seepärast märgib ära järgmise 10 menetlusest koosneva loetelu, mille puhul ta soovib uut või muudetud komisjoni ettepanekut või vajaduse korral lisakonsultatsioone ministrite nõukoguga, et võtta nõuetekohaselt arvesse uut raamistikku, ning palub mõlemal institutsioonil need taotlused rahuldada: — ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega rakendatakse Euroopa Majandusühenduses EMÜ ja Türgi assotsiatsiooninõukogu otsust nr 3/80, mis käsitleb Euroopa Ühenduse sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamist Türgi töötajate ja nende pereliikmete suhtes, 1983/1101(CNS); — ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv täiendavate pensioniõiguste kaasaskantavuse parandamise kohta, 2005/0214(COD); — ettepanek võtta vastu nõukogu soovitus võtta meetmeid neurodegeneratiivsete haiguste, eelkõige Alzheimeri tõve vastu võitlemiseks teadustegevuse ühise kavandamise kaudu, 2009/0113(CNS); — ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse hindamismehhanism Schengeni acquis’ kohaldamise kontrollimiseks, 2009/0033(CNS); — ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse piiravad meetmed teatavate füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ning asutuste suhtes seoses olukorraga Somaalias, 2009/0114(CNS); — ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1104/2008, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II), 2009/0136(CNS); — ettepanek võtta vastu nõukogu määrus kalavarude kaitse kohta tehniliste meetmete abil, 2008/0112(CNS); — ettepanek võtta vastu nõukogu otsus kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu kohta, mis sõlmitakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse, Euroopa Söe- ja Teraseühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Valgevene Vabariigi vahel, 1996/0053(CNS); — ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse poolt rahvusvahelise troopilise puidu lepingu sõlmimise kohta, 2006, 2006/0263(CNS); — ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2100/94 seoses ühenduse sordiameti juhataja ametiajaga, 2005/0078(CNS);
22.

rõhutab, et piirkondi, mis on põlluharimistehnika abil pinnase looduslikest ebasoodsatest tingimustest jagu saanud, ei tohiks lõplikult välja jätta, eriti kui nende põllumajandustegevuse sissetulek on endiselt madal või neil on väga vähe tootmisalternatiive, ning kutsub komisjoni üles tagama nendele piirkondadele sujuva ülemineku;
B.

arvestades, et elektrisõiduk kujutab endast märkimisväärset uuendust, millel on just pikemas perspektiivis suur turupotentsiaal, ning arvestades, et selles valdkonnas saavutavad tulevikus juhtpositsiooni need, kes on suutelised kõrgekvaliteediliste toodete ja ühtlustatud standarditega kiiresti turule tulema;
32.

märgib, et praegune nõuetele vastavuse süsteem, mille eesmärk on tagada, et põllumajandustootjad täidaksid väga rangeid loomade heaolu, loomade tervise ja keskkonnakaitse nõudeid, on olnud põllumajandustootjate jaoks problemaatiline ja ilmselt ei ole see praegusel kujul parim vahend soovitud eesmärkide saavutamiseks; nõuab, et ühise põllumajanduspoliitika järgmise reformi käigus pöörataks rohkem tähelepanu säästvamatele ja tõhusamatele tootmisviisidele, pidades meeles, et nende kasutamiseks vajavad põllumajandustootjad riigi rahalist abi, et katta lisakulud, mis tulenevad kogu ühiskonna huvides olevate üldiste hüvede pakkumisest (maapiirkondade korrashoid, bioloogilise mitmekesisuse säilitamine, süsiniku kogumine, toiduga kindlustatus);
1.

on seisukohal, et Euroopa Ülemkogu ettepanek muuta protokolli nr 36 tuleneb otseselt Lissaboni lepingu uutest sätetest ning on seetõttu üleminekulahendus, kuidas lisakohad saanud liikmesriigid saavad nimetada asjaomased parlamendiliikmed; nõustub, et Euroopa Parlamendi koosseisu 2009.–2014. aasta ülejäänud ametiajaks tuleks valida parlamenti 18 täiendavat parlamendiliiget; nõuab siiski, et kõik 18 parlamendiliiget asuksid ametisse samal ajal, et mitte ohustada parlamendis riikide esindajate vahelist tasakaalu; nõuab tungivalt, et liikmesriigid viiksid oma valimismenetlused lõpule pragmaatilisel viisil ja esimesel võimalusel;
10.

juhib tähelepanu asjaolule, et areng Kõrgõzstanis mõjutab piirkondlikku ja rahvusvahelist arengut ning need omakorda mõjutavad arengut Kõrgõzstanis; on veendunud, et Venemaa, USA ja muude riikide huvid kattuvad suurel määral eelkõige seoses Afganistaniga ja piirkonnas, kaasa arvatud Kõrgõzstanis, kasvava islamiäärmuslusega; on seisukohal, et see peaks võimaldama piirata geopoliitilist konkurentsi ja otsida sünergiat; on arvamusel, et edu saavutamine selles küsimuses avaldaks laiemat positiivset mõju rahvusvahelistele suhetele ja rahvusvahelisele julgeolekule;
39.

on seisukohal, et infoühiskonna õigusliku raamistiku moodustavad direktiivid on ligi kümme aastat pärast nende vastuvõtmist aegunud internetikeskkonna üha keerukamaks muutumise, uute tehnoloogiate kasutuselevõtmise ning asjaolu tõttu, et EL kodanike andmeid töödeldakse üha enam väljaspool Euroopa Liitu; arvab, et kui mõnest direktiivist tulenevaid õiguslikke küsimusi saabki lahendada nende tükatise ajakohastamisega, siis teised vajavad põhjalikumat läbivaatamist, ja et on vaja vastu võtta andmekaitse rahvusvahelise raamistik;
J.

arvestades, et Nigeeria stabiilsusel ja demokraatial on suur tähtsus ka väljaspool tema piire, võttes arvesse riigi juhtivat rolli piirkonnas ja Sahara-taguses Aafrikas ning asjaolu, et Nigeeria on ÜRO Julgeolekunõukogu liige, ülemaailmse tähtsusega naftatootja, Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse (ECOWAS) juhte, oluline rahutagamisoperatsioonides osaleja ja Lääne-Aafrika stabiilsuse toetaja;
14.

tuletab meelde, et samas kohtuotsuses tunnistas kohus, et spordiföderatsioonidel nagu FIFA on õigus reguleerida mängijate esindajate kutseala, kui seda tehakse esindajate ametialase ja eetilise taseme tõstmiseks mängijate kaitse eesmärgil ning reguleerimist ei kasutata konkurentsivastaselt; tuletab meelde, et mängijate esindajatel puudub kollektiivne kutsealane organisatsioon ning liikmesriikide tasandil on see kutseala väga vähe reguleeritud;
21.

tunnistab, et noorte elukvaliteedi parandamine on valdkonnaülene ülesanne, millega tuleb arvestada kõigis poliitikavaldkondades; ergutab Euroopa institutsioone ja liikmesriike edendama kõigis osakondades ja ministeeriumides noorsoosektori loomist, mis aitaks tugevdada asjakohase noorsoopoliitika väljatöötamist; samuti kutsub komisjoni üles nimetama peadirektoraatides noorsoovolinikud ning andma neile täiendusõpet; on seisukohal, et eesmärgiks tuleks seada komisjoni dokumentide hindamine noorsoopoliitika eesmärkidest lähtuvalt; seepärast tunneb erilist heameelt sektoriülese lähenemisviisi üle, sest see on vajalik tegur maksimaalse tõhususe saavutamiseks; on seisukohal, et noorsooküsimuste integreerimine kõigisse poliitikavaldkondadesse on noorsoostrateegia edu põhitegur;
16.

juhib tähelepanu sellele, et madalad intressimäärad soodustavad investeerimist ja majanduse elavnemist; on teadlik valitsuse intensiivse laenutegevuse mõjust intressimääradele; mõistab sügavalt hukka asjaolu, et see on toonud kaasa suurema intressimäärade erinevuse ELis; manitseb liikmesriike, et need võtaksid arvesse oma eelarvega seotud otsuste mõju turu intressimääradele; on arvamusel, et riigi rahanduse usaldusväärsus on kindlate töökohtade eeltingimus; juhib tähelepanu sellele, et laenudega kaasnevate kulude tõstmisega suurendavad valitsused ka oma eelarvekoormust;
59.

toetab eesmärki suurendada täiskasvanute osalemist elukestvas õppes 12,5 %-lt 15 %-le aastaks 2020 ja nõuab, et võetaks asjakohaseid meetmeid; kutsub selle nimel ülikoole üles, et need teeksid võimalikuks suurema hulga inimeste juurdepääsu õppimisele, mitmekesistaksid ja avardaksid tudengite ringi ning muudaksid õppekavasid sel moel, et õppimise juurde tagasi pöörduvad täiskasvanud leiaksid, et need on ligitõmbavad; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles otsustavamalt tegutsema, et toetada ja edendada elukestva õppe asutusi, nagu teist võimalust pakkuvad koolid; nõuab, et elukestva õppe strateegia elluviimisel arvestataks ja edendataks soolise võrdõiguslikkuse perspektiivi; juhib tähelepanu asjaolule, et eakate ülikoolidel on oluline roll elukestvas õppes;
41.

on seisukohal, et valitsusasutused peaksid maksimaalselt tugevdama koostööd valitsusväliste üksuste, näiteks kohalike ja rahvusvaheliste VVOdega ning kasutama viimaste teadmisi ja kohalolu, et teostada kõige paremaid ja tõhusamaid pagulaste ümberasustamise algatusi; kodanikuühiskonna osalemine Euroopa ümberasustamisprogrammis tugevdab liikmesriikide ja kohalike omavalitsuste toetus. ja vastuvõtualgatusi;
B.

arvestades, et EL on ratifitseerinud ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni ja 78 % ELi kodanikest kinnitavad, et korruptsioon on nende riigis üks suuremaid probleeme (Eurobaromeeter, detsember 2009);
44.

tunnistab, et eluliselt tähtis on suurendada elundidoonorluse ja elundite siirdamise kvaliteeti ja ohutust; juhib tähelepanu asjaolule, et see vähendaks siirdamisega seotud ohte ja seetõttu ka kahjulikke mõjusid; tunnistab, et kvaliteedi ja ohutuse tagamise meetmetel võib olla mõju elundite kättesaadavusele ja vastupidi; palub komisjonil aidata liikmesriikidel suurendada oma suutlikkust luua ja töötada välja kvaliteeti parandavat ja ohutust suurendavat õiguslikku raamistikku;
35.

on seisukohal, et Euroopa naabruspoliitika tegevuskavad ja nende rakendamine on oluline alus kohustustest kinnipidamise ja ELiga kahepoolsete suhete arengu hindamiseks ning asjaomaste riikidega lepinguliste suhete uuendamist kaaludes; märgib Armeenia ja Gruusia pühendumist Euroopa naabruspoliitika tegevuskavade rakendamisele ja kutsub Aserbaidžaani üles oma sellealast tegevust kiirendama; leiab, et Euroopa Parlament peaks selles protsessis osalema; märgib, et kolme riigi edusammud oma Euroopa naabruspoliitika tegevuskavade rakendamisel on erinevad; on veendunud, et läbirääkimistel uute assotsieerimislepingute üle tuleks võtta arvesse neid erinevusi ja erinevaid eesmärke, samuti piirkondlikku mõõdet, ning et riike tuleb kohelda võrdselt;
39.

tunnistab, et nii jagatud kui ka tsentraliseeritud juhtimiseks on vajalikud konkreetsed eeskirjad ja et omad eelised on nii seitsmendas raamprogrammis ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi puhul kasutataval „ülalt alla” lähenemisel kui ka struktuurifondide puhul rakendataval „alt üles” lähenemisel; rõhutab aga vajadust ühtlustada eri vahendite haldamist puudutavaid eeskirju, menetlusi ja tavasid (abikõlblikkuse eeskirjad, standardsed ühikuhinnad, ühekordsed hüvitised jne) ning tagada parem kooskõlastatus (pakkumiskutsete ajakavade, valdkondade ja liikide osas jne); palub komisjonil uurida võimalusi selleks, ilma et see piiraks liikmesriikide ja piirkondade pädevusi jagatud juhtimise korral, ning soodustada halduskultuuri, mis samal ajal edendaks interdistsiplinaarset lähenemisviisi valdkondadevaheliste strateegiate kaudu eri teemavaldkondades ning pideva dialoogi kaudu mitmesuguste poliitiliste ühenduste vahel, et tugevdada poliitika sidusust; palub komisjonil lihtsustada asjaomaste fondide valitsemist ning samal ajal edendada kummagi tugisamba spetsiifilisi eeliseid, kasutades ära koostoimet ja suurendades kummagi mõju;
F.

arvestades, et Tai valitsuse poolt välja kuulutatud eriolukord on toonud kaasa satelliittelevisioonijaama, mitmete raadio- ja telekanalite ning veebisaitide tsenseerimise; arvestades, et Euroopa Liit on väljendanud sügavat muret ajakirjandusvabadust ähvardava ohu pärast ning taaskinnitanud, et sõnavabadus on inimõiguste ülddeklaratsioonis sätestatud põhiõigus;
49.

märgib murega suurt vigade arvu otsetoetuste taotlustes mõnes liikmesriigis; rõhutab, et need vead on peamiselt seostatavad kasutatavate ortofotograafiliste seadmetega, mitte põllumajandustootjatega; nõuab selliste vigade eest karistamist ainult selge ettekavatsetud pettuse korral;
32.

on seisukohal, et ELi 2020. aasta strateegia peaks olema Lissaboni lepingusse uue eesmärgina lisatud territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgi saavutamise oluline osa; on seisukohal, et kohalikel piiriülestel koostööalgatustel on territoriaalse ühtekuuluvuse potentsiaali, mida ei ole veel piisavalt rakendatud; kutsub komisjoni üles täpsemalt kirjeldama oma tulevaste territoriaalkoostöö korralduste ettepanekutes makropiirkondade strateegiate rolli;
65.

tunnistab, et igasugune koostöö nõuab vajadustele kohandatud lähenemisviisi ja et on olemas eri tüüpi koostöömehhanismid, kuid on veendunud, et õppida võib edukatest struktuuridest, näidetest, demonstratsioonidest ja eeskujudest ning et heade tavade ja edulugude näidete levitamist ja nendele juurdepääsu tuleks tõhustada; rõhutab eriti vajadust võtta arvesse häid tavasid, mida on rakendanud innovaatilised ettevõtted, aga ka teadmisi, mida on saadud kuuenda teadusuuringute raamprogrammi käigus ühise doktoriõppe osas;
23.

märgib, et ELi ühinemine konventsiooniga annab inimõiguste jõustamiseks täiendava mehhanismi, nimelt võimaluse esitada Euroopa Inimõiguste Kohtule kaebusi seoses ELi õigusakte rakendava ja konventsiooni kohaldamisalasse kuuluva ELi institutsiooni või liikmesriigi tegevuse või tegemata jätmisega; rõhutab siiski, et see ei muuda Euroopa Liidu Kohtu ega Euroopa Inimõiguste Kohtu jurisdiktsiooni praegust süsteemi ja nõue, et kõik liikmesriikide õiguskaitsevahendid peavad olema kasutatud, jääb iga hagiavalduse vastuvõetavuse tingimuseks; nõuab, et kõik taotlused ja kaebused vaadataks läbi mõistliku aja jooksul; ergutab komisjoni esitama koostöös Euroopa Liidu Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtuga suuniseid selle kohta, mida kujutab endast Euroopa Liidus asjakohane siseriiklik õiguskaitsevahend ja kuidas toimub eelotsuste tegemine ELi õiguse kohaselt; rõhutab sellega seoses, et tuleb tagada liikmesriikide kohtute kohtuasjade suunamine Euroopa Liidu Kohtusse juhul, kui tegemist on vaieldava põhiõiguste alase küsimusega;
B.

arvestades, et oma avaldatud kujul rikuvad viis valimisseadust ja neli dekreeti kõiki demokraatia põhimõtteid ega võimalda vabade valimiste korraldamist, eriti seetõttu, et kõrvale jäetakse 2 200 teadaolevat poliitvangi; arvestades, et Birma/Myanmari usuliste rühmituste liikmetel, sh hinnanguliselt 400 000 buda mungal on selgesõnaliselt keelatud valimistel hääletada ning see toob esile asjaolu, et sõjaväehunta diskrimineerib jätkuvalt usutunnistuse või staatuse alusel;
D.

arvestades, et selle määruse artiklis 6 on sätestatud, et toidu lisaaineid võib ELis kasutada ainult juhul, kui need vastavad teatavatele tingimustele, sealhulgas lõike 1 punktis c sätestatud tingimusele, et nende kasutamise ei eksita tarbijaid, ja lõikes 2 sätestatud tingimusele, et toidu lisaaine on tarbijale soodne ja kasulik;
12.

tunneb muret mõju pärast, mida Rooma statuudi süsteem avaldab ohvritele ning RKK jurisdiktsiooni alla kuuluvatest kuritegudest mõjutatud isikutele ja kogukondadele; peab hädavajalikuks tagada, et ohvritel ja mõjutatud kogukondadel oleks juurdepääs teabele RKK kohta ja arusaamine tema tööst ning et ohvrite õigused ja huvid oleksid Rooma statuudi kogukonna peamine mure, pidades silmas, et RKK on kohtuasutus, mis täiendab riikide esmast rolli, pakkudes ohvritele kaitset ja hõlbustades nende juurdepääsu õigusemõistmisele ja tegelikule hüvitamisele kas individuaalselt või kollektiivselt; on seisukohal, et liikmesriigid peaksid: — tegema aktiivset koostööd, kui isiku suhtes on väljastatud RKK vahistamiskorraldus, et hõlbustada selle isiku üleandmist RKK-le kohtumõistmiseks; — tunnistama RKK käsutuses olevaid uuenduslikke vahendeid, mis aitavad tagada ohvrite õigust õigusemõistmisele, muu hulgas ohvrite võimalust osaleda RKK menetluses ja taotleda hüvitist, võttes arvesse ohvrite sihtfondi täiendavat rolli hüvitiste ja muu abi andmisel, sh tunnistajakaitses; tagama ohvritele ja nende advokaatidele piisava õigusabi ja kaitse; — tunnistama RKK seniseid edusamme mõjutatud kogukondadeni jõudmise korraldamisel ning ergutama RKKd seda tööd jätkama; rõhutama RKK välioperatsioonide tähtsust RKK mõju suurendamisel ohvrite ja mõjutatud kogukondade hulgas; — pöörama erilist tähelepanu nendele rühmadele, kes on olnud ajalooliselt tõrjutud, nt lapsed, naised ja põliselanikud, tagamaks, et rahvusvahelisest kriminaalõigusest ei saaks tekitatud kahju ja stereotüüpide põlistamise vahend; — kuulutama välja olulise rahalise toetuse ohvrite sihtfondile; — suhtlema läbivaatamise konverentsi ajal kodanikuühiskonnaga, et nende seisukohad oleksid piisavalt esindatud, muu hulgas osalema Human Rights Networki korraldatud üritustel People’s Space’i foorumis,