/* KOM/2011/0282 lõplik - NLE 2011/0127 */ NÕUKOGU OTSUS metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodava puidu ja puittoodetega kauplemist (FLEGT) käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu sõlmimise kohta Euroopa Liidu ja Kesk-Aafrika Vabariigi vahel Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodava puidu ja puittoodetega kauplemist (FLEGT) käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu sõlmimise kohta Euroopa Liidu ja Kesk-Aafrika Vabariigi vahel





SELETUSKIRI Metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust ( Forest Law Enforcement, Governance and Trade – FLEGT) käsitlevas tegevuskavas,[1] mille nõukogu kiitis heaks 2003. aastal,[2] soovitatakse hulka meetmeid, millega nähakse ette puitu tootvate riikide toetamine, mitmepoolne koostöö, et takistada ebaseadusliku puiduga kauplemist, erasektori algatuste toetamine ja meetmed, millega vältida investeerimist tegevusse, mis soodustab ebaseaduslikku metsaraiet. Tegevuskava nurgakivi on FLEGT-partnerluslepingute sõlmimine Euroopa Liidu ja puitu tootvate riikide vahel, et peatada ebaseaduslikku metsaraiet. 2005. aastal võttis nõukogu vastu määruse (EÜ) nr 2173/2005,[3] millega kehtestatakse litsentsimissüsteem ja Euroopa Liitu imporditava puidu seaduslikkuse kontrollimise kord. 2005. aasta detsembris volitas nõukogu komisjoni pidama puitu tootvate riikidega läbirääkimisi partnerluslepingute üle, et rakendada metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust (FLEGT) käsitlevat ELi tegevuskava ning eelkõige soodustada kontrollitud seadusliku puidu importi Euroopa Liitu sellistest partnerriikidest[4]. Leping Kesk-Aafrika Vabariigiga on pärast Ghana, Kongo ja Kameruniga sõlmitud lepingut neljas selline partnerlusleping. Komisjon alustas läbirääkimisi Kesk-Aafrika Vabariigiga 2009. aasta oktoobris. Läbirääkimised kestsid 14 kuud ja sel ajal toimus neli läbirääkimisvooru ning 18 tehnilise töörühma kohtumist. Läbirääkimiste käigus on komisjoni aidanud liikmesriigid. Komisjon on nõukogu läbirääkimiste käiguga kursis hoidnud, esitades aruandeid metsanduse töörühmale ning ELi delegatsiooni juhtidele ja esindajatele Kesk-Aafrika Vabariigis. Pärast iga läbirääkimisvooru korraldasid pooled avalikke koosolekuid, et hoida sidusrühmi kursis läbirääkimiste seisuga. Lisaks on Kesk-Aafrika Vabariik rakendanud osalusel rajanevat lähenemisviisi, kaasates lepingu väljatöötamisse kodanikuühiskonna ja erasektori. Lepingus käsitletakse kõiki nõukogu läbirääkimisjuhiste osi. Eelkõige kehtestatakse lepinguga FLEGT-litsentsimissüsteemi raamistik, institutsioonid ja süsteemid. Selles kavandatakse tarneahela kontrollid, õigusnõuete täitmise raamistik ja süsteemi sõltumatu kontrollimise nõuded. Kõnealused punktid on esitatud lepingu lisades ning neis kirjeldatakse üksikasjalikult struktuure, millele tugineb seaduslikkuse tagamine FLEGT-litsentsi väljastamise kaudu. Kesk-Aafrika Vabariik töötas sidusrühmadega peetud ulatuslike nõupidamiste käigus välja kohaldatavate õigusaktide määratluse. See sisaldab raieõiguste andmist ja ettevõtete registreerimist käsitlevaid õigusnorme, metsahaldus-, keskkonna- ja tööõigusakte, maksunõudeid, sotsiaalseid kohustusi, nagu kohalike kogukondade, põlisrahvaste ja kodanikuühiskonna osalemine, ning muid puidu transporti ja turustamist käsitlevas õiguses sätestatud kohustusi ja ekspordinõudeid. Lepingu kohaldamisala on laiem kui FLEGTi käsitleva määruse (EÜ) nr 2173/2005 II lisas esitatud toodete loetelu. Leping hõlmab kogu puidu ja puittoodete eksporti. Sellega võtab Kesk-Aafrika Vabariik kohustuse luua süsteem, mis annab Euroopa Liidule kindluse, et kõik Kesk-Aafrika Vabariigist pärit puittooted on seaduslikult toodetud, ja peaks seeläbi kaasa aitama Kesk-Aafrika Vabariigi majanduse säästvale kasvule. Lepinguga nähakse ette impordikontroll Euroopa Liidu piiridel vastavalt FLEGTi käsitlevas määruses (EÜ) nr 2173/2005 ja selle rakendusmääruses (EÜ) nr 1024/2008 sätestatule. Lepingus on esitatud Kesk-Aafrika Vabariigi FLEGT-litsentsi kirjeldus, mille aluseks on eespool nimetatud rakendusmääruses ettenähtud vorm. Lepinguga luuakse FLEGTi käsitlev Euroopa Liiduga toimuva dialoogi ja koostöö mehhanism, milleks on lepingu rakendamise ühiskomitee. Samuti kehtestatakse sidusrühmade osalemise, sotsiaalse kaitse, läbipaistvuse, rakendamise mõju jälgimise ja aruannete koostamise põhimõtted. Lepingus sätestatakse lepingu jõustumise ja litsentsimissüsteemi rakendamise ajakava ja kord. Kuna Kesk-Aafrika Vabariik kohandab oma õiguslikku raamistikku ja teabehaldussüsteemi, kehtestab ulatuslikumad tarneahela kontrollid ning õigusnõuete täitmise sõltumatu kontrollimise, läheb mitu aastat, et töötada välja uued süsteemid ja neid katsetada ning suurendada valitsuse, kodanikuühiskonna ja erasektori suutlikkust kavandatud ülesannete täitmisel. FLEGT-litsentsimissüsteem peaks hakkama täielikult toimima 2014. aastal. Litsentsimissüsteemi hinnatakse lepingus kindlaksmääratud kriteeriumide alusel, enne kui EL hakkab FLEGT-litsentse aktsepteerima. 2011/127 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodava puidu ja puittoodetega kauplemist (FLEGT) käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu sõlmimise kohta Euroopa Liidu ja Kesk-Aafrika Vabariigi vahel EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 3 esimest lõiku ja lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v ja artikli 218 lõikega 7, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut[5] ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Komisjon võttis 2003. aasta mais vastu Euroopa Parlamendile ning nõukogule edastatava teatise „Metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahaldus ja puidukaubandus (FLEGT): ELi tegevuskava ettepanek”,[6] milles kutsuti üles kehtestama meetmeid ebaseadusliku metsaraie vastu puitu tootvate riikidega vabatahtlike partnerluslepingute väljatöötamise kaudu. 2003. aasta oktoobris võttis nõukogu kõnealuse tegevuskava kohta vastu järeldused[7] ja 11. juulil 2005 võttis Euroopa Parlament vastu sama küsimust käsitleva resolutsiooni[8]. (2) Vastavalt nõukogu [...] otsusele 2011/XXX[9] kirjutati Euroopa Liidu ja Kesk-Aafrika Vabariigi vahelisele metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodava puidu ja puittoodetega kauplemist käsitlevale vabatahtlikule partnerluslepingule [...] alla, eeldusel et leping hiljem sõlmitakse. (3) Leping tuleks sõlmida, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Käesoleva otsusega sõlmitakse Euroopa Liidu ja Kesk-Aafrika Vabariigi vaheline leping, mis käsitleb metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodava puidu ja puittoodetega kauplemist (FLEGT). Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele. Artikkel 2 Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik, kes on volitatud Euroopa Liidu nimel esitama lepingu artiklis 30 ettenähtud teatise, et väljendada liidu nõusolekut olla lepinguga seotud. Artikkel 3 Vastavalt lepingu artiklile 19 moodustatavas lepingu rakendamise ühiskomitees esindavad Euroopa Liitu komisjoni esindajad. Liikmesriigid võivad osaleda lepingu rakendamise ühiskomitee koosolekutel Euroopa Liidu delegatsiooni liikmetena. Artikkel 4 Lepingu lisade muutmiseks lepingu artikli 26 alusel volitatakse komisjoni vastavalt määruse (EÜ) nr 2173/2005 artikli 11 lõikes 3 sätestatud menetlusele kiitma Euroopa Liidu nimel sellised muudatused heaks. Artikkel 5 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval. Artikkel 6 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas . Brüssel, […] Nõukogu nimel eesistuja […] EUROOPA LIIDU JA KESK-AAFRIKA VABARIIGI VAHELINE VABATAHTLIK PARTNERLUSLEPING, MILLES KÄSITLETAKSE METSAÕIGUSNORMIDE TÄITMISE JÄRELEVALVET, METSAHALDUST JA EUROOPA LIITU TOODAVATE PUITTOODETEGA KAUPLEMIST (FLEGT) EUROOPA LIIT, edaspidi „EL”, ja KESK-AAFRIKA VABARIIK, koos edaspidi „lepinguosalised”, ARVESTADES tihedaid koostöösuhteid Euroopa Liidu ja Kesk-Aafrika Vabariigi vahel, eelkõige ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingut, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000[10] ja mida on muudetud Luxembourgis 25. juunil 2005, edaspidi „Cotonou leping”, ARVESTADES nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 2173/2005[11] FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse, ARVESTADES, et komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse (FLEGT)[12] ELi tegevuskava kohta on esimene samm kiireloomuliseks võitluseks ebaseadusliku metsaraie ja sellega seotud kaubanduse vastu, VIIDATES 16. oktoobri 2003. aasta Yaoundé ministrite deklaratsioonile metsaõigusnormide täitmise järelevalve ja metsahalduse kohta, VIIDATES 1992. aasta õiguslikult mittesiduvale ametlikule teatisele igat liiki metsade majandamise, säilitamise ja säästva arengu ülemaailmse konsensuse põhimõtete kohta ning ÜRO Peaassamblee poolt hiljuti vastuvõetud kõiki metsaliike käsitlevale õiguslikult mittesiduvale dokumendile[13], OLLES TEADLIKUD, kui olulised on 1992. aasta Rio de Janeiro keskkonna- ja arengudeklaratsioonis sätestatud säästva metsamajanduse põhimõtted metsade säästva majandamise kontekstis, eelkõige 10. põhimõte üldsuse teadlikkuse suurendamise ja keskkonnaalastes aruteludes osalemise tähtsuse kohta ning 22. põhimõte põliselanike ja teiste kohalike kogukondade esmatähtsa rolli kohta keskkonnajuhtimises ja arengus, VIIDATES ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsioonile (CITES), eelkõige selle nõudele, et CITESi osalised annaks I, II või III lisas loetletud liikidesse kuuluvate isendite eksportimiseks ekspordilube üksnes teatavatel tingimustel, eelkõige tingimusel, et kõnealuste isendite omandamisel ei oleks rikutud asjaomase riigi loomastiku ja taimestiku kaitse seadusi, OLLES OTSUSTANUD tegutseda selle nimel, et käesoleva lepingu rakendamisel oleks võimalikult vähe otseseid kahjulikke tagajärgi kohalikele ja põliselanikele ning vaesele elanikkonnale, KINNITADES, et lepinguosalised peavad tähtsaks rahvusvahelisel tasandil kokkulepitud arengueesmärke ja ÜRO aastatuhande arengueesmärke, KINNITADES, et lepinguosalised peavad tähtsaks mitmepoolseid kaubavahetussüsteeme reguleerivaid põhimõtteid ja eeskirju, eelkõige õigusi ja kohustusi, mis on sätestatud 1994. aasta üldises tolli- ja kaubanduskokkuleppes (GATT) ning teistes mitmepoolsetes lepingutes, millele osutatakse 15. aprillil 1994 Marrakechis sõlmitud Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingu IA lisas, samuti vajadust neid läbipaistval ning mittediskrimineerival viisil kohaldada, ARVESTADES Kesk-Aafrika Vabariigi soovi edendada oma metsaressursside säästvat majandamist kooskõlas eesmärkidega, mis on sätestatud Kongo jõe vesikonna metsade partnerluslepingus, mille lepinguosaline Kesk-Aafrika Vabariik on ning mis koostati 2003. aasta jaanuaris pärast säästvat arengut käsitlevat maailma tippkohtumist Johannesburgis 2002. aastal, kooskõlas 2003. aasta septembri vee-, metsa-, jahindus- ning kalandusalase peaassambleega, kooskõlas rahvusvaheliste kokkulepete ja lepingutega, eelkõige 5. veebruari 2005. aasta metsaökosüsteemi säilitamise ja säästva majanduse lepinguga, millega luuakse Kesk-Aafrika metsanduskomisjon, ning 17. oktoobri 2008. aasta seadusega nr 008.22, millega luuakse Kesk-Aafrika Vabariigi metsaseadustik, ARVESTADES, et Kesk-Aafrika Vabariigi puidu ja puittoodete õiguspärasuse kontrollimise süsteemi kohaldatakse kogu ekspordi, mitte üksnes Euroopa Liitu suunatud ekspordi suhtes, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: Artikkel 1 Eesmärk Võttes arvesse lepinguosaliste ühist kohustust majandada säästvalt igat liiki metsi, on käesoleva lepingu eesmärk luua õiguslik raamistik, tagamaks, et kogu käesoleva lepinguga hõlmatud Kesk-Aafrika Vabariigist Euroopa Liitu imporditav puit ja puittooted oleksid õiguspäraselt toodetud või omandatud, ning edendada sel viisil puidu ja puittoodete kaubandust. Käesolev leping on ka lepinguosaliste vahelise dialoogi ja koostöö alus, et lihtsustada ja edendada selle terviklikku rakendamist ning tugevdada metsaõigusnormide täitmise järelevalvet ja metsahaldust. Artikkel 2 Mõisted Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „import Euroopa Liitu” – puidu ja puittoodete Euroopa Liidus vabasse ringlusse lubamine 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik)[14] artikli 79 tähenduses, tingimusel et kõnealuseid tooteid ei saa pidada „mittekaubanduslikku laadi kaubaks” kooskõlas komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) artikli 1 punktis 6 sätestatud määratlusega[15]; b) „eksport” – Kesk-Aafrika Vabariigis toodetud või omandatud puidu ja puittoodete füüsiline väljaviimine või üleandmine Kesk-Aafrika Vabariigi territooriumilt, välja arvatud puit ja puittooted, mida veetakse läbi Kesk-Aafrika Vabariigi territooriumi selle tolliasutuste kontrolli all; c) „puit ja puittooted” – I lisas loetletud tooted; d) „HS-kood” – nelja- või kuuenumbriline kood kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemis, mis on loodud Maailma Tolliorganisatsiooni rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooni alusel kooskõlas Euroopa Liidu ja Kesk-Aafrika Majandus- ja Rahandusühenduse (CEMAC) kombineeritud nomenklatuuridega; e) „FLEGT-litsents” – litsents, mis viitab õiguspäraselt toodetud puidu- või puittoodete saadetisele; f) „litsentse väljastav asutus” – asutus, mille Kesk-Aafrika Vabariik on määranud väljastama ja kinnitama FLEGT-litsentse; g) „pädevad asutused” – asutused, mille ELi liikmesriigid on määranud FLEGT-litsentse vastu võtma, heaks kiitma ja kontrollima; h) „saadetis” – FLEGT-litsentsiga hõlmatud puidu- ja puittoodete kogus, mille saadab kaubasaatja ning mis esitatakse ELi tolliasutusele vabasse ringlusse lubamiseks; i) „õiguspäraselt toodetud või omandatud puit” – teadaoleva päritoluga või imporditud puit ja puittooted ning tooted, mis on kooskõlas II lisas nimetatud õigusaktidega. Artikkel 3 FLEGT-litsentsimissüsteem 1. Luuakse lepinguosaliste vaheline litsentsimissüsteem, mis hõlmab metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust (edaspidi „FLEGT-litsentsimissüsteem”). Kõnealuse süsteemiga luuakse menetluste ja nõuete kogum, mis võimaldab kontrollida ja tõendada FLEGT-litsentside abil, et liitu saadetavad puit ja puittooted on toodetud või omandatud õiguspäraselt. Määruse nr 2173/2005 kohaselt kiidab Euroopa Liit heaks üksnes Kesk-Aafrika Vabariigi FLEGT-litsentsidega saadetiste ELi importimise. 2. FLEGT-litsentsimissüsteemi kohaldatakse I lisas loetletud puidu ja puittoodete suhtes. 3. Lepinguosalised lepivad kokku, et nad võtavad kõik vajalikud meetmed FLEGT-litsentsimissüsteemi kohaldamiseks vastavalt käesoleva lepingu artiklis 12 sätestatud õigusaktidele. Artikkel 4 Litsentse väljastav asutus 1. Kesk-Aafrika Vabariik määrab litsentse väljastava asutuse ja teatab Euroopa Komisjonile selle kontaktandmed. Mõlemad lepinguosalised avalikustavad kõnealuse teabe. 2. Litsentse väljastav asutus kontrollib, et puit ja puittooted oleksid toodetud või omandatud õiguspäraselt vastavalt II lisas esitatud õigusaktidele. Ta väljastab FLEGT-litsentse, mis hõlmavad Kesk-Aafrika Vabariigis õiguspäraselt toodetud või omandatud ja Euroopa Liitu eksportimiseks mõeldud puidu- või puittoodete saadetisi, ning vajaduse korral vajalikke dokumente puidule ja puittoodetele, mida veetakse läbi Kesk-Aafrika Vabariigi territooriumi Kesk-Aafrika Vabariigi tolliasutuste järelevalve all. 3. Litsentse väljastav asutus ei väljasta FLEGT-litsentse puidule ja puittoodetele, mis koosnevad sellisest puidust ja puittoodetest või sisaldavad sellist puitu ja puittooteid, mis on imporditud Kesk-Aafrika Vabariiki kolmandast riigist kujul, milles nimetatud riigi seadused ei luba neid eksportida, või mille kohta on tõendeid, et need on toodetud või omandatud vastuolus selle riigi seadustega, kust puud pärinevad. 4. Litsentse väljastav asutus säilitab ja avalikustab oma FLEGT-litsentside väljastamise menetlused. Asutus säilitab ka kõigi FLEGT-litsentsidega varustatud saadetiste andmed ning pidades kinni riiklikest andmekaitset käsitlevatest õigusaktidest, edastab kõnealused andmed sõltumatu auditi teostamiseks, tagades eksportijate tööstusomandit käsitleva teabe konfidentsiaalsuse. Artikkel 5 Euroopa Liidu pädevad asutused 1. Euroopa Komisjon edastab Kesk-Aafrika Vabariigile ELi liikmesriikide pädevate asutuste kontaktandmed ja teabe iga asutuse pädevuspiirkonna kohta. 2. Pädevad asutused kontrollivad, et iga saadetis oleks enne Euroopa Liidus vabasse ringlusse lubamist varustatud kehtiva FLEGT-litsentsiga. Kui tekib kahtlus seoses FLEGT-litsentsi kehtivusega, võib vabasse ringlusse lubamise peatada ja saadetise kinni pidada. FLEGT-litsentsiga varustatud saadetiste Euroopa Liidus vabasse ringlusse lubamist reguleerivaid menetlusi kirjeldatakse III lisas. 3. Pädevad asutused koostavad ja avaldavad igal aastal ülevaate saadud FLEGT-litsentsidest. 4. Kooskõlas riiklike andmekaitset käsitlevate õigusaktidega võimaldavad pädevad asutused Kesk-Aafrika Vabariigi poolt sõltumatuks audiitoriks määratud isikutele ja organitele juurdepääsu asjaomastele dokumentidele ja andmetele. 5. Euroopa Liidu pädevad asutused ei ole kohustatud teostama artikli 5 lõikes 2 kirjeldatud kontrolli juhul, kui puittooted on valmistatud loodusliku loomastiku ja taimestiku ohustatud liikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) lisades loetletud liikidest, tingimusel et kõnealused tooted on hõlmatud nõukogu 9. detsembri 1996. aasta määruses (EÜ) nr 338/97 (looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel)[16] ettenähtud järelevalvekorraga. FLEGT-litsentsimissüsteemiga tagatakse aga kõnealuste toodete seaduslik päritolu. Artikkel 6 FLEGT-litsentsid 1. FLEGT-litsentsi väljastab litsentse väljastav asutus, et tõendada puidu ja puittoodete õiguspärast tootmist või omandamist. 2. FLEGT-litsents väljastatakse prantsuskeelsel vormil. 3. Lepinguosalised võivad ühisel kokkuleppel luua FLEGT-litsentside väljastamise, edastamise ja kättesaamise elektroonilise süsteemi. 4. FLEGT-litsentside väljastamise menetlus ning tehniline kirjeldus esitatakse IV lisas. Artikkel 7 Õiguspäraselt toodetud puidu mõiste Õiguspäraselt toodetud või omandatud puidu mõiste käesoleva lepingu tähenduses on määratletud II lisas. Nimetatud lisas on esitatud Kesk-Aafrika Vabariigi siseriiklikud õigusnormid, mida tuleb järgida puidule või puittoodetele FLEGT-litsentsi saamiseks. Lisas on esitatud ka kriteeriume, näitajaid ning tõendusmaterjali sisaldav dokumentatsioon ehk vastavushindamise tabel nõuetele vastavuse kontrollimiseks. Artikkel 8 Toodetud või omandatud puidu õiguspärasuse kontrollimine 1. Kesk-Aafrika Vabariik loob süsteemi(d), mille abil kontrollida, kas väljasaatmiseks mõeldud puit ja puittooted on toodetud või omandatud õiguspäraselt ning kas Euroopa Liitu saadetakse üksnes kontrollitud saadetisi. Õiguspärasuse kontrollimise süsteem või süsteemid sisaldavad vastavuse kontrolle, mis võimaldavad tagada, et Euroopa Liitu eksportimiseks mõeldud puit ja puittooted on toodetud või omandatud õiguspäraselt ning et FLEGT-litsentse ei ole väljastatud puidu- ja puittoodete saadetistele, mis ei ole õiguspäraselt toodetud või omandatud või mille päritolu ei ole teada. Süsteem või süsteemid hõlmavad ka menetlusi, mille eesmärk on tagada, et ebaseadusliku või tundmatu päritoluga puit ei satuks tarneahelasse. 2. Puidu- ja puittoodete saadetiste tootmise või omandamise õiguspärasuse kontrollimise süsteemi või süsteeme kirjeldatakse V lisas. Artikkel 9 Konsultatsioonid FLEGT-litsentside kehtivuse üle 1. Kahtluse korral seoses FLEGT-litsentsi kehtivusega võib asjaomane pädev asutus nõuda litsentse väljastavalt asutuselt täiendavat teavet. 2. Kui litsentse väljastav asutus ei vasta 21 kalendripäeva jooksul alates nõude saamise kuupäevast, toimib pädev asutus kehtiva riikliku õiguse kohaselt ning jätab litsentsi aktsepteerimata. Kui täiendavast teabest nähtub, et litsentsil esitatud andmed ei vasta saadetisele, toimib pädev asutus kehtiva riikliku õiguse kohaselt ning jätab litsentsi aktsepteerimata. 3. Kui FLEGT-litsentside üle peetavates konsultatsioonides esineb püsivaid lahkhelisid või raskusi, võib juhtumi esitada lahendamiseks lepingu rakendamise ühiskomiteele. Artikkel 10 Sõltumatu audiitor 1. Kesk-Aafrika Vabariik palkab VI lisas loetletud ülesannete täitmiseks sõltumatu audiitori, konsulteerides selles küsimuses Euroopa Liiduga. 2. Sõltumatu audiitor on isik, kel ei ole organisatsioonilist ega kaubanduslikku suhet Euroopa Liidu või Kesk-Aafrika Vabariigi metsasektorit reguleerivate asutuste, litsentse väljastavate asutuste, puidu tootmise õiguspärasust kontrolliva mis tahes asutuse või metsasektoris kaubanduslikult tegutseva ettevõtjaga, mis võiks põhjustada huvide konflikti. 3. Sõltumatu audiitor tegutseb dokumenteeritud haldusstruktuuri ning poliitika ja avaldatud menetluste kohaselt, mis on kooskõlas rahvusvahelisel tasandil tunnustatud hea tavaga. 4. Sõltumatu audiitor edastab tema töö kohta esitatud kaebused lepingu rakendamise ühiskomiteesse. 5. Sõltumatu audiitor koostab korrapäraselt täielikud ja koondaruanded, mida käsitletakse VI lisas. 6. Lepinguosalised lihtsustavad sõltumatu audiitori tööd, eelkõige tagades talle mõlema lepinguosalise territooriumil juurdepääsu tema ülesannete täitmiseks vajalikule teabele. Kumbki lepinguosaline võib aga kooskõlas oma andmekaitsealaste õigusaktidega jätta avaldamata igasuguse teabe, mida tal ei ole lubatud esitada. Artikkel 11 Eeskirjade eiramine Lepinguosalised teavitavad üksteist oma kahtlustest või tähelepanekutest FLEGT-litsentsimissüsteemi eeskirjadest kõrvalehoidmise või nende eiramise kohta, eelkõige kui tegemist on järgmisega: a) kaubavahetusest kõrvalehoidmine, eelkõige suunates kaubavood Kesk-Aafrika Vabariigist Euroopa Liitu kolmanda riigi kaudu, juhul kui selle tõenäoline eesmärk on vältida litsentsi taotlemist; b) FLEGT-litsentside väljastamine puidule ja puittoodetele, mis sisaldavad kolmandatest riikidest imporditud, kahtlase päritoluga tooteid, või c) pettus FLEGT-litsentsi saamisel või kasutamisel. Artikkel 12 FLEGT-litsentsimissüsteemi jõustumise kuupäev 1. Niipea, kui kumbki lepinguosaline leiab, et on viinud lõpule kõik FLEGT-litsentsimissüsteemi täielikuks kohaldamiseks vajalikud ettevalmistused, teatab ta sellest teisele lepinguosalisele lepingu rakendamise ühiskomitee vahendusel. 2. Lepinguosalised tellivad lepingu rakendamise ühiskomitee vahendusel FLEGT-litsentsimissüsteemi sõltumatu hindamise, mis põhineb VII lisas kindlaks määratud kriteeriumidel. Hindamine näitab, kas õiguspärasuse kontrollimise süsteem, millel V lisas kirjeldatud FLEGT-litsentsimissüsteem põhineb, toimib nõuetekohaselt ning kas Euroopa Liidus on loodud artiklis 5 ja III lisas kirjeldatud süsteemid, mis võimaldavad FLEGT-litsentse vastu võtta, kontrollida ja aktsepteerida. 3. Lepingu rakendamise ühiskomitee soovituste põhjal lepivad mõlemad lepinguosalised kokku kuupäevas, millest alates peab FLEGT-litsentsimissüsteem täies mahus jõustuma. 4. Lepinguosalised vaatavad soovituse läbi ja nõusoleku korral teavitavad teineteist sellest kirjalikult. Artikkel 13 Õiguspärasuse kontrollimise süsteemi kohaldamine puidule ja puittoodetele, mida ei ekspordita Euroopa Liitu Kesk-Aafrika Vabariik kohaldab V lisas kirjeldatud õiguspärasuse kontrollimise süsteemi või süsteeme puidule ja puittoodetele, mida eksporditakse väljaspool Euroopa Liitu asuvatele turgudele. Artikkel 14 Lepingu rakendamise ajakava 1. Lepinguosalised kiidavad heaks VIII lisas esitatud rakendamise ajakava. 2. Lepingu rakendamise ühiskomitee vahendusel hindavad lepinguosalised rakendamisel tehtud edusamme, pidades silmas VIII lisas esitatud ajakava. Artikkel 15 Kaasnevad meetmed 1. IX lisas sätestatud valdkonnad on lepinguosaliste poolt määratletud valdkondadena, mis vajavad käesoleva lepingu rakendamiseks täiendavaid tehnilisi ja finantsressursse. 2. Kõnealuseid täiendavaid ressursse eraldavad Euroopa Liit ja selle liikmesriigid Kesk-Aafrika Vabariigile osutatava abi kavandamise tavamenetluste ning Kesk-Aafrika Vabariigi eelarvemenetluste alusel. 3. Lepinguosalised kaaluvad vajadust luua ühine kord, mille abil koordineeritakse kõnealuste meetmete toetamiseks Euroopa Komisjoni ja Euroopa Liidu liikmesriikide rahastamismehhanisme ja tehnilist abi. 4. Kesk-Aafrika Vabariik jälgib, et suutlikkuse parandamine käesoleva lepingu rakendamiseks kajastuks riiklikus planeerimises, nagu näiteks vaesuse vähendamise strateegiates. 5. Lepinguosalised jälgivad, et käesoleva lepingu rakendamisega seotud meetmed kooskõlastatakse asjakohaste olemasolevate või tulevaste arenguprogrammide ja -algatustega. 6. Ressursse eraldatakse kooskõlas menetlustega, millega reguleeritakse Cotonou lepingus ettenähtud Euroopa Liidu abi ning Euroopa Liidu liikmesriikidelt Kesk-Aafrika Vabariigile antavat kahepoolset abi. Artikkel 16 Sidusrühmade osalemine käesoleva lepingu rakendamises 1. Kesk-Aafrika Vabariik kaasab sidusrühmad käesoleva lepingu rakendamisse kooskõlas Kesk-Aafrika metsanduskomisjoni suunistega valitsusväliste organisatsioonide ning kohalike ja põliselanike osalemise kohta. 2. Euroopa Liit konsulteerib regulaarselt sidusrühmadega käesoleva lepingu rakendamise asjus, võttes arvesse oma kohustusi kooskõlas 1998. aasta Århusi konventsiooniga, mis käsitleb teabe kättesaadavust ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemist ning neis asjus kohtu poole pöördumist. Artikkel 17 Sotsiaalkaitse 1. Võimaliku kahjuliku mõju vähendamiseks lepivad lepinguosalised kokku, et püüavad paremini mõista potentsiaalselt mõjutatud põliselanike ja kohalike kogukondade, kaasa arvatud ebaseadusliku metsaraiega seotud isikute eluviisi. 2. Lepinguosalised jälgivad käesoleva lepingu mõju kõnealustele kogukondadele, võttes samal ajal mõistlikke meetmeid kahjuliku mõju vähendamiseks. Lepinguosalised võivad kahjuliku mõju kõrvaldamiseks leppida kokku täiendavate meetmete rakendamises. Artikkel 18 Turustiimulid Võttes arvesse oma rahvusvahelisi kohustusi, seab Euroopa Liit eesmärgiks edendada käesoleva lepinguga hõlmatud puidu ja puittoodete soodsat juurdepääsu oma turule. Sel eesmärgil: a) toetatakse sellist riigi- ja erahangete poliitikat, milles tunnustatakse pingutusi seaduslikult ülestöötatud metsamaterjali tarne tagamiseks; ja b) edendatakse Euroopa Liidu turul FLEGT-litsentsiga tooteid. Artikkel 19 Lepingu rakendamise ühiskomitee 1. Lepinguosalised asutavad käesoleva lepingu järelevalve ja hindamise lihtsustamiseks lepingu rakendamise ühiskomitee. 2. Kumbki lepinguosaline nimetab oma esindajad lepingu rakendamise ühiskomiteesse. Komitee teeb otsused konsensuse alusel. 3. Lepingu rakendamise ühiskomitee lihtsustab lepinguosaliste vahelist dialoogi ning tulemuslikku ja korrapärast infovahetust, et optimeerida käesoleva lepingu toimimist, ning võib uurida kõiki selle tõhusa toimimisega seotud küsimusi. Lepingu rakendamise ühiskomitee ülesandeid on üksikasjalikult kirjeldatud X lisas. 4. Lepingu rakendamise ühiskomitee: a) kohtub vähemalt kord aastas lepinguosaliste kokkulepitud kuupäeval; b) töötab koos välja ühismeetmete kava ja pädevuse; c) koostab oma kodukorra; d) korraldab koosolekuid, mida juhivad lepinguosaliste esindajad kas vaheldumisi või koos; e) jälgib, et tema töö oleks võimalikult läbipaistev ning et tema töö ja otsustega seotud teave oleks üldsusele kättesaadav; f) võib moodustada konkreetseid eriteadmisi nõudvateks töövaldkondadeks töörühmad või muud allorganid. 5. Lepingu rakendamise ühiskomitee avalikustab igal aastal aruande. Nimetatud aruande sisu üksikasjad on loetletud käesoleva lepingu XI lisas. 6. Käesoleva lepingu parafeerimise ja jõustumise vahelisel ajal luuakse käesoleva lepingu rakendamise lihtsustamiseks ühine konsultatsiooni- ja järelevalvemehhanism. Artikkel 20 Käesoleva lepingu rakendamist käsitlevad teatised 1. Käesoleva lepingu rakendamist käsitlevate ametlike teatiste eest vastutavad lepinguosaliste esindajad on: a) Kesk-Aafrika Vabariigi nimel: vee, metsa, jahi ja kalandusminister; b) Euroopa Liidu nimel: Euroopa Liidu delegatsiooni juht Kesk-Aafrika Vabariigis. 2. Lepinguosalised edastavad teineteisele käesoleva lepingu rakendamiseks vajaliku teabe. Artikkel 21 Aruanded ja avalikustamine 1. Teabe üldsusele avalikuks tegemine on käesoleva lepingu raames üks juhtimise edendamise võtmeelemente. Teabe avalikustamine lihtsustab süsteemi rakendamist ja järelevalvet, muutes selle läbipaistvamaks. Teabe avalikustamine võimaldab lisaks paremat aruandlust ja eri asjaosaliste suuremat vastutust. Üldsusele avalikuks ning kättesaadavaks tehtav teave on esitatud XI lisas. 2. Mõlemad lepinguosalised kaaluvad teabe avalikustamiseks kõige asjakohasemaid meetmeid (meedia, dokumendid, internet, seminarid, aastaaruanded). Eelkõige peavad lepinguosalised andma metsandussektori eri sidusrühmadele usaldusväärset, asjakohast ja ajakohastatud teavet. Kõnealuseid mehhanisme on kirjeldatud XI lisas. Artikkel 22 Konfidentsiaalne teave 1. Kumbki lepinguosaline kohustub oma seadustega ettenähtud piirides mitte avalikustama käesoleva lepingu raames vahetatud konfidentsiaalset teavet. Lepinguosalised ei avalikusta üldsusele ega luba oma ametiasutustel avalikustada käesoleva lepingu raames vahetatud teavet, mis sisaldab ärisaladust või konfidentsiaalset äriteavet. 2. Kui lõikest 1 ei tulene teisiti, ei peeta konfidentsiaalseks järgmist teavet: a) Kesk-Aafrika Vabariigi väljastatud ja Euroopa Liidu saadud FLEGT-litsentside arv ning Kesk-Aafrika Vabariigist eksporditud ja Euroopa Liidus vastu võetud puidu ja puittoodete maht; b) litsentsiomanike ja importijate nimed ja aadressid. Artikkel 23 Territoriaalne kohaldamine Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt territooriumil, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingut selles sätestatud tingimustel, ning teiselt poolt Kesk-Aafrika Vabariigi territooriumil. Artikkel 24 Erimeelsuste lahendamine 1. Lepinguosalised püüavad lahendada kõik käesoleva lepingu kohaldamise või tõlgendamisega seotud erimeelsused kiirkonsultatsioonide abil. 2. Juhul, kui erimeelsust ei ole võimalik konsultatsioonide pidamise teel lahendada kolme kuu jooksul alates konsultatsioonide pidamise taotluse esitamise kuupäevast, võib ükskõik kumb lepinguosaline suunata erimeelsuse lepingu rakendamise ühiskomiteele, kes püüab kõnealuse erimeelsuse lahendada. Komiteele esitatakse olukorra põhjalikuks uurimiseks kogu asjakohane teave, et tal oleks võimalik leida vastuvõetav lahendus. Selleks peab ta uurima kõiki võimalusi käesoleva lepingu nõuetekohase toimimise säilitamiseks. 3. Kui lepingu rakendamise ühiskomitee ei suuda erimeelsust lahendada, võivad lepinguosalised: a) taotleda ühiselt kolmanda poole abi või vahendamist; b) pöörduda vahekohtu poole. Juhul, kui vaidlust ei ole võimalik lahendada vastavalt lõike 3 punktile a, võib kumbki lepinguosaline teavitada teist lepinguosalist vahekohtuniku määramisest; seejärel määrab teine lepinguosaline teise vahekohtuniku 30 kalendripäeva jooksul pärast esimese vahekohtuniku määramist. Lepinguosalised määravad ühiselt kolmanda vahekohtuniku kahe kuu jooksul pärast teise vahekohtuniku määramist. Vahekohtuotsused võetakse vastu häälteenamusega kuue kuu jooksul pärast kolmanda vahekohtuniku määramist. Vahekohtu otsused on lepinguosaliste jaoks siduvad ning neid ei ole võimalik edasi kaevata. 4. Lepingu rakendamise ühiskomitee määrab kindlaks vahekohtumenetluse korra. Artikkel 25 Peatamine 1. Mõlemad lepinguosalised võivad peatada käesoleva lepingu kohaldamise. Peatamise otsus ja selle põhjused tehakse teisele lepinguosalisele kirjalikult teatavaks. 2. Käesoleva lepingu tingimuste kohaldamine lõppeb kolmkümmend kalendripäeva pärast eespool nimetatud teate esitamist. 3. Käesoleva lepingu kohaldamine algab uuesti 30 kalendripäeva pärast seda, kui lepingu peatanud lepinguosaline teavitab teist lepinguosalist, et peatamise põhjused enam ei kehti. Artikkel 26 Muudatused 1. Lepinguosaline, kes soovib käesolevat lepingut muuta, esitab selle kohta ettepaneku vähemalt kolm kuud enne lepingu rakendamise ühiskomitee järgmist koosolekut. Ühiskomitee vaatab ettepaneku läbi ja konsensuse korral esitab soovituse. Lepinguosalised vaatavad soovituse läbi ja kui nad on sellega nõus, võtavad soovituse vastu oma menetluste kohaselt. 2. Kõik muudatused, mille mõlemad lepinguosalised kiidavad sel viisil heaks, jõustuvad alates sellele kuupäevale järgneva kuu esimesest päevast, mil lepinguosalised on teatanud teineteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest. 3. Lepingu rakendamise ühiskomitee võib võtta vastu muudatusi käesoleva lepingu lisade kohta. 4. Teatised kõigi muudatuste kohta esitatakse käesoleva lepingu ühistele hoiulevõtjatele. Artikkel 27 Lisad Lisad moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa. Artikkel 28 Kehtivusaeg ja pikendamine Käesolev leping kehtib kuus (6) aastat ning seejärel pikendatakse seda kuue (6) aasta kaupa, välja arvatud juhul, kui üks lepinguosaline sellest keeldub, teavitades sellest kirjalikult teist lepinguosalist vähemalt üks (1) aasta enne käesoleva lepingu kehtivusaja lõppemist. Artikkel 29 Lepingu lõpetamine Olenemata artiklist 28 võivad lepinguosalised käesoleva lepingu lõpetada, teavitades sellest teist lepinguosalist. Käesolev leping kaotab kehtivuse kaksteist kuud pärast nimetatud teate esitamist. Artikkel 30 Jõustumine 1. Käesolev leping jõustub alates järgmise kuu esimesest päevast pärast seda, kui lepinguosalised on teatanud teineteisele kirjalikult selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest. 2. Teatis saadetakse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile ja Kesk-Aafrika Vabariigi peaministrile, kes on käesoleva lepingu ühised hoiulevõtjad. Artikkel 31 Autentsed tekstid Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, sloveeni, slovaki, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles ning kõik tekstid on autentsed. Lahknevate tõlgenduste korral on ülimuslik prantsuskeelne tekst. I LISA VABATAHTLIKU PARTNERLUSLEPINGUGA HÕLMATUD TOOTED 4401: Küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vms kujul; puitlaastud ja -pilpad, saepuru ja puidujäätmed, aglomeeritud pakkudeks, brikettideks, graanuliteks vms või aglomeerimata. 4403: Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud. 4404: Vitsapuit; lõhestatud teibad; pikuti saagimata vaiad, tulbad ja aiateibad, teritatud otstega; puittoorikud jalutuskeppide, vihmavarju- ja tööriistakäepidemete valmistamiseks, jämedalt tahutud, kuid treimata, painutamata ja muul viisil töötlemata; puitlaastud jms 4406: Raudteede ja trammiteede puitliiprid. 4407: Pikikiudu saetud või lõhestatud ja spoonihööveldatud või -kooritud puit paksusega üle 6 mm, hööveldatud, lihvitud või pikijätkatud. 4408: Spoon vineerimiseks (k.a spoonihööveldatud kihtpuitmaterjal), vineeri ja samalaadse kihtpuitmaterjali valmistamiseks ning muu pikuti saetud, spoonihööveldatud või kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, servjätkatud, pikijätkatud või mitte, paksusega kuni 6 mm. 4409: Puit pidevprofiiliga (keeled, sooned, punnid, kald- või ümarservad, V-punnid, helmestus, lekaalprofiil vms) ühel või mitmel küljel, otsal või serval (sh kokku ühendamata parketilipid ja -liistud), hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata, pikijätkatud või mitte. 4410: Puitlaastplaadid, orienteeritud kihtidega plaadid (OSB) jms plaadid (näiteks vahvelplaadid) puidust või muust puitmaterjalist, vaikude vms orgaaniliste sideainetega aglomeeritud või aglomeerimata. 4411: Puitkiudplaadid puidust või muust puitmaterjalist, vaikude vms orgaaniliste sideainete abil kokku ühendatud või mitte. 4412: Vineer, spoonitud plaadid ja muu kihtpuitmaterjal. 441400: Puitraamid maalidele, fotodele, peeglitele ning muud puittooted. 4415: Puidust pakk-kastid, karbid, salved, trumlid jms puitpakendid; puidust kaablitrumlid, puitalused, äärtega puitalused jms kaubaalused; kaubaaluste puidust ääred. 441600: Vaadid, pütid, tõrred, tünnid jm puidust püttsepatooted ja nende puitosad. 441700: Puidust tööriistad, tööriistade korpused ja käepidemed, pintslite ja harjade puitosad ja -käepidemed; puidust saapa- ja kingaliistud ning -toed. 4418: Puidust tisleri- ja puusepatooted, sh puidust kärgpaneelid, koostepõrandaplaadid, katusesindlid ja katuselaastud. 441900: Puidust lauanõud ja köögitarbed. 9403 30: Puidust kontorimööbel. 9403 40: Puidust köögimööbel. 9403 50: Puidust magamistoamööbel. 9403 60: Muu puitmööbel. II LISA ÕIGUSPÄRASELT TOODETUD PUIDU MÕISTE Sissejuhatus Käesolev määratlus on esitatud vastavushindamise tabelina, mille moodustavad 10 temaatilise põhimõttega seotud näitajat: 1. ettevõte on seaduste kohaselt registreeritud; 2. seaduslik juurdepääs metsaressurssidele oma tegevuspiirkonnas; 3. keskkonnaseaduste järgimine; 4. kohalike ja põliselanike ning töötajate õiguste austamine; 5. metsaraiet käsitlevate õigusaktide järgimine; 6. metsasaaduste töötlemine; 7. üld- ning metsandusmaksude tasumine; 8. puittoodete transport ja jälgitavus on kooskõlas õigusnormidega; 9. lepingutingimustest kinnipidamine; 10. koostöö alltöövõtjatega väljaspool puidutootmise valdkonda. Käesoleva määratlusega hõlmatud erinevad raieload Kesk-Aafrika Vabariigis on järgmised: - metsaraie ja kasutusload (PEAd), mis väljastatakse Kesk-Aafrika Vabariigis seaduste kohaselt asutatud ettevõtetele metsakorralduskava kohaseks tööstuslikuks raieks; - taasmetsastamisalade ehk metsaistandike raieload. Lisaks on Kesk-Aafrika Vabariigi metsaseadustikuga ette nähtud järgmised metsaraieload: - väikeraieload kümne (10) ha suurusele või väiksemale pindalale, mis väljastatakse Kesk-Aafrika Vabariigi eraisikutele või kohalikele kogukondadele; - load, mis hõlmavad kogukonnametsasid, mille maksimaalne pindala ühiku kohta on viis tuhat (5000) hektarit ning mille kohta sõlmitakse majandamisleping metsanduse eest vastutava ministeeriumi ning organiseeritud küla- või põliskogukonna vahel. PEAsid, väikeraielubasid, ja kogukonnametsi hõlmavaid lubasid väljastatakse tulundusmetsade kohta, mis asuvad Kesk-Aafrika Vabariigi alaliselt metsamaana kasutatavatel aladel riigi edelaosas. Metsaistandikud võivad asuda kõikjal riigis. Pärast Kesk-Aafrika Vabariigi 17. oktoobri 2008. aasta seaduse nr 08.022 – millega kehtestatakse Kesk-Aafrika Vabariigi metsaseadustik – ehk uue metsaseadustiku väljakuulutamist on Kesk-Aafrika Vabariigi eksportpuidule enamasti väljastatud PEAd. Sellele tuleb lisada vanadest tiikpuuistandikest pärit metsaraielubadega puit. Kogukonnametsade ja väikeraielubade ning järelevalvega seotud praktiliste raskuste tõttu ei ole nimetatud metsaraielube veel Kesk-Aafrika Vabariigis välja antud. 2010. aastal ei kasutatud ei kogukonnametsi hõlmavaid ega väikeraielubasid. Seetõttu kohaldatakse käesolevas lepingus kasutatavat vastavushindamise tabelit vaid praegu toimivatele, st PEAdele ning istandikega seotud lubadele. Õiguspärasuse määratlust täiendatakse, et võtta arvesse ka kogukonnametsi hõlmavaid ning väikeraielubasid vastavalt õiguspärasuse kontrollimise süsteemi käsitleva V lisa punktides 1.2 ja 2.1. esitatud tingimustele. Soov korraldada vabatahtliku partnerluslepingu läbirääkimised kaasaval viisil tähendab kõikide aruteluosaliste ärakuulamist. Seega on loodud kolm osaliste rühma: avalik sektori, erasektori ning kodanikuühiskonna esindajate rühm. FLEGT-protsessi üha paremaks mõistmiseks ning läbirääkimistel edukamalt ettepanekute esitamiseks korraldati konsultatsioonid kahes etapis: esimene rühmade lõikes ja teine kõigi kolme rühmaga ühiselt. Rühmapõhistel konsultatsioonidel osalesid vaid konkreetsesse rühma kuuluvad isikud. Kolme rühma ühiskonsultatsioon võimaldas võrrelda kõikide rühmade seisukohti, et määrata kindlaks riiklik seisukoht, mille alusel Euroopa Liiduga läbi rääkida. Võttes arvesse, et vastavushindamise tabeli eesmärk on toetada FLEGT-litsentside tõhusat väljastamist, leppisid Kesk-Aafrika Vabariik ning Euroopa Liit kokku selles, et vastavushindamise tabeli kava kohaldatavust ning asjakohasust tuleb enne selle rakendamist vabatahtliku partnerluslepingu raames kohapeal katsetada. Sellest lähtudes määras Euroopa metsainstituut ( European Forest Institut , EFI) läbirääkimiste käigus kohapeal katset korraldama rahvusvahelise organisatsiooni The Forest Trust koostöös Kesk-Aafrika Vabariigi esindajatega. Arvestades, et tiikpuuistandikest pärit puitu eksporditakse praegu Euroopa turgudele saepalkidena, tuleb istandikest pärit tooteid igal juhul vastavushindamise tabelites arvesse võtta. Istandikega seotud eeskirjad ei ole nii detailsed. Käesolev vastavushindamise tabel on koostatud olemasolevate õigusaktide põhjal. Istandikega seotud õigusaktide parendamise eesmärgil koostatakse hiljem teisigi õigusakte. Selle tulemusel ajakohastatakse õiguspärasuse määratlus. Vastavushindamise tabeli näitajate täpsustamine Teatud näitajatel puuduvad õiguslikud alused. Sellised näitajad kantakse tabelisse tingimusel, et luuakse vajalikud õiguslikud alused. Seetõttu nimetatakse tulevasi õiguslikke aluseid lisas, mis käsitleb lepingu rakendamisega kaasnevaid meetmeid (IX lisa). Õigusaktid, mis lõpuks vastu võetakse, võivad näitajate praegust sõnastust muuta. Teatud näitajaid kohaldatakse kõikidele, mis tahes päritoluga puidu koormatele. Teisi näitajaid kohaldatakse vaid PEAdega või riigi metsauuendusalade (riigiistandike) raielubadega koormatele või koormatele, millele on antud eramaa raieluba (kogukondade või eraisikute istandikud). Vastavushindamise tabeli viimases tulbas „Asjakohased load“ täpsustatakse, millistele lubadele käesoleva rea näitajat kohaldatakse: kõikidele, PEAdele, istandikele (hõlmab nii metsauuendusalade ehk riigiistandike kui kogukondadele või eraisikutele kuuluvate metsauuendusalade ehk eraistandike lube). 1. PÕHIMÕTE: ETTEVÕTE ON SEADUSTE KOHASELT REGISTREERITUD | Kriteerium 1.1: Ettevõte on asjakohase menetluse alusel nõuetekohaselt registreeritud pädeva ametiasutuse registris. | Näitaja | Tõendusmaterjalid | Alus | Asjakohased load | Näitaja 1.1.1. Ettevõte on registreeritud majandusküsimustega tegeleva asutuse registris: kaubandus- ja tööstusministeerium. | Tõendusmaterjal 1.1.1.1. Ministeeriumi otsus metsaraieloa väljaandmise kohta. Tõendusmaterjal 1.1.1.2. Ettevõtja kutsetõend. | 31. detsembri 1983. aasta määrus nr 83.083 (artiklid 7 ja 8). 31. detsembri 1983. aasta dekreet nr 85.550 (artiklid 1 kuni 7). 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artikkel 176). | Kõik (PEAd ning istandikke hõlmavad load) | Näitaja 1.1.2. Ettevõte on registreeritud maksuküsimustega tegelevas asutuse registris (rahandus- ja eelarveministeerium, maksude peadirektoraat). | Tõendusmaterjal 1.1.2.1. Kehtiv maksumaksja tõend. Tõendusmaterjal 1.1.2.2. Käibemaksukohustuslase numbriga tõend (NIF). | Registreerimisjuhend. Üldine maksuseadustik, 2009. aasta väljaanne (artikkel 334). Otsus nr 004/MEFPCI/CAB/SGF/DGID, millega kehtestatakse käibemaksukohustuslase numbri kasutamise kohustus (artiklid 1 ja 2). | Kõik | Näitaja 1.1.3. Ettevõte on registreeritud riiklikus sotsiaalkindlustusametis. | Tõendusmaterjal 1.1.3.1. Riikliku sotsiaalkindlustusametiga (CNSS) liitumise tõend. | 28. detsembri 2006. aasta seadus nr 06.035, millega kehtestatakse sotsiaalkindlustusseadustik (artikkel 31). 27. aprilli 2009. aasta dekreet nr 09.116. | Kõik | Näitaja 1.1.4. Ettevõte on nõuetekohaselt registreeritud metsanduse eest vastutavas ametis. | Tõendusmaterjal 1.1.4.1. Metsanduse eest vastutavale ministeeriumile alluva PEAsid väljastava komisjoni aruanne. Tõendusmaterjal 1.1.4.2. Metsanduse eest vastutavale ministeeriumile alluva sõltumatu vaatleja aruanne. Tõendusmaterjal 1.1.4.3. Dekreet PEA-loa väljaandmise kohta. | 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artikkel 31). 28. aprilli 2009. aasta dekreet nr 09.118 (artikkel 17.6). | PEAd | Näitaja 1.1.5. Ettevõte on registreeritud õigusasutustes (justiitsministeerium, kaubanduskohus). | Tõendusmaterjal 1.1.5.1. Äri- ja kinnisvarakrediidi register (RCCM). Tõendusmaterjal 1.1.5.2. Notariaalse lepingu protokoll. Tõendusmaterjal 1.1.5.3. Kaubanduskohtu kantselei teatis käibemaksukohustuslase numbri kohta. | 31. detsembri 1983. aasta määrus nr 83.083 (artikkel 12). 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artikkel 93). | Kõik | Näitaja 1.1.6. Ettevõte on registreeritud töö- ja tööhõiveasutustes (töö- ja tööhõiveministeerium, tööinspektsioon). | Tõendusmaterjal 1.1.6.1. Tegevuskohajärgse tööinspektori nummerdatud ja parafeeritud tööandjaregister. | Seadus nr 09.004, tööseadustik (artikkel 331). | Kõik | Näitaja 1.1.7. Ettevõte on registreeritud nõuandekodades: kaubandus- ja tööstuskoda. | Tõendusmaterjal 1.1.7.1. Nõuandekoja tõend. | Viide IX lisale: õiguslik alus on vaja koostada. | Kõik | Näitaja 1.1.8. Ettevõte on registreeritud Kesk-Aafrika Vabariigi kutseõppe- ja tööhõiveametis (ACFPE). | Tõendusmaterjal 1.1.8.1. Tööandja nummerdatud ja ametlikult kinnitatud registreerimistaotlus. | 19. mai 1999. aasta seadus nr 99.008 (artiklid 1 kuni 7). | Kõik | Kriteerium 1.2. Ettevõte on õigeaegselt tasunud tööandjapoolsed ja sotsiaalkindlustusmaksud. | Näitaja 1.2.1. Maksete tasumine CNSSle. | Tõendusmaterjal 1.2.1.1. CNSSi tõend või maksekviitung. | Maksekviitungite koopiad. | Kõik | Näitaja 1.2.2. Maksete tasumine ACFPEle. | Tõendusmaterjal 1.2.2.1. Väljamakstud töötasude deklaratsioon kvartalite kaupa. Tõendusmaterjal 1.2.1.2. Tööandjapoolsete maksude tasumise tõend. | Dekreet nr 00.068, millega kehtestatakse ACFPEle tööandjapoolsete maksude tasumise kord (artiklid 2 ja 4). | Kõik | Kriteerium 1.3. Ettevõtte suhtes ei ole langetatud süüdimõistvaid kohtuotsuseid ega võetud haldusmeetmeid, mis toovad kaasa tegevuse ajutise või lõpliku peatamise. | Näitaja 1.3.1. Ettevõtte tegevust ei ole peatatud kohtuotsusega. | Tõendusmaterjal 1.3.1.1. Esimese astme kohtute otsused. Tõendusmaterjal 1.3.1.2. Metsanduse eest vastutava ministeeriumi koostatud rikkumiste register. | 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artikkel 209 ja artikli 204 lõige 2). 30. aprilli 2009. aasta määrus nr 09.020 (artikli 92 lõige 2 ja artikkel 93). | Kõik | Näitaja 1.3.2. Ettevõtte tegevust ei ole peatatud haldusmeetmega. | Tõendusmaterjal 1.3.2.1. Metsanduse eest vastutava ministeeriumi koostatud rikkumiste register. Tõendusmaterjal 1.3.2.1. Metsanduse eest vastutava ministri peatamisotsus. | 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artikli 204 lõige 2). 30. aprilli 2009. aasta määrus nr 09.020 (artikli 92 lõige 2 ja artikkel 93). 28. detsembri 2007. aasta seadus nr 07.018 millega kehtestatakse keskkonnaseadustik (artikkel 114). | Kriteerium 1.4. Süüdimõistva otsuse langetamise või haldusmeetmete võtmise korral täidab ettevõte nõutud tingimused. | Näitaja 1.4.1. Ettevõte on õigeaegselt tasunud trahvid rikkumiste eest. | Tõendusmaterjal 1.4.1.1. Tehingu- või trahvisumma maksekviitungid. | 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artiklid 208 kuni 233). 28. detsembri 2007. aasta seadus nr 07.018, millega kehtestatakse keskkonnaseadustik (artiklid 114 kuni 143). | Kõik | 2. PÕHIMÕTE. ETTEVÕTTEL ON SEADUSLIK JUURDEPÄÄS METSARESSURSSIDELE OMA TEGEVUSPIIRKONNAS | Kriteerium 2.1. Ettevõttel on olemas vajalikud metsaressursside kasutusload. | Näitaja 2.1.1. Ettevõte on järginud nõuetekohaselt kõiki metsaraieloa saamiseks vajalikke etappe (elanikkonna teavitamine, hanketeade, loa taotlemine, lube väljastav komisjon, kuhu kuulub sõltumatu vaatleja), pidades kinni Kesk-Aafrika Vabariigi seadustes ja määrustes ettenähtud tähtaegadest nii enne kui pärast seaduse nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik, väljakuulutamist. | Tõendusmaterjal 2.1.1.1. Metsanduse eest vastutavale ministeeriumile alluva PEAsid väljastava komisjoni aruanne. Metsanduse eest vastutavale ministeeriumile alluva sõltumatu vaatleja aruanne. Tõendusmaterjal 2.1.1.3. Dekreet PEA väljastamise kohta. Tõendusmaterjal 2.1.1.4. Ajutine leping kolme kuu jooksul pärast dekreedile allakirjutamist. Tõendusmaterjal 2.1.1.5. Lõplik leping kolme aasta jooksul pärast ajutisele lepingule allakirjutamist. | 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artiklid 31, 41 ja 48). 28. aprilli 2009. aasta dekreet nr 09.118 (artikli 17 lõige 6). 5. juuli 2006. aasta määrus nr 0.19, millega kiidetakse heaks metsakorralduskava koostamise riiklikud normid (1 köide). 28. juuli 2009. aasta määrus nr 09.026, millega kiidetakse heaks metsakorralduskava koostamise riiklikud normid (2 köide). Dekreet nr 09.118 (artiklid 13 kuni 17). | PEAd | Näitaja 2.1.2. Ettevõte on tasunud kõik lubade väljaandmise menetluse iga etapiga seotud kulud. | Tõendusmaterjal 2.1.2.1. Taotluse lõivu tasumist tõendavad dokumendid. Tõendusmaterjal 2.1.2.2. Tunnustamiseelse maksu tasumist tõendavad dokumendid. Tõendusmaterjal 2.1.2.3. Maksekviitung kolmeaastase rendilepingu kohta hiljemalt 15 päeva jooksul pärast loa väljastamise teate kättesaamist (kehtib alates 2003. aastast väljastatud lubadele). | 28. aprilli 2009. aasta dekreet nr 09.118 (artiklid 22 ja 44). 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artiklid 179 kuni 189). | PEAd | Näitaja 2.1.3. Eraisikule või kogukonnale kuuluva istandiku puhul kuulub omandiõigus nimetatud eraisikule või kogukonnale. | Tõendusmaterjal 2.1.3.1. Eraisiku või kogukonna maaomandiõigust tõendav dokument. | 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse Kesk-Aafrika Vabariigi metsaseadustik (artikkel 131). | Eraistandikud. | Kriteerium 2.2. Ettevõttel on kõik oma tegevuseks vajalikud õiguslikud perioodilised load | Näitaja 2.2.1. Ettevõttel on metsanduse eest vastutav ameti väljastatud üheaastane raieõigus. | Tõendusmaterjal 2.2.1.1. Teade lõpliku lepinguga seotud PEAde majandamiskava heakskiitmise kohta. Tõendusmaterjal 2.2.1.2. Teade lõpliku lepinguga seotud PEAde aastase tegevuskava heakskiitmise kohta. Tõendusmaterjal 2.2.1.3. Pädeva ametiasutuse allkirjastatud ajutine raieleping. | 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artiklid 107, 109, 110 ja 114). 28. aprilli 2009. aasta dekreet nr 09.118 (artikli 17 lõige 4) | PEAd. | Näitaja 2.2.2. Riigile kuuluvate istandike korral on ettevõttel olemas istandike raieluba, mille annab talle metsanduse eest vastutav ministeerium. | Tõendusmaterjal 2.2.2.1. Metsanduse eest vastutava ministeeriumi leping. Tõendusmaterjal 2.2.2.2. Loendusluba. Tõendusmaterjal 2.2.2.3. Loendusaruanne. Tõendusmaterjal 2.2.2.4. Vähemalt 50 ha suurustele istandikele lihtne majandamiskava kooskõlas spetsifikaadiga. | 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artiklid 62 ja 64). 30. aprilli 2009. aasta määrus nr 09.021 (artiklid 72 kuni 75). Viide IX lisale: spetsifikaat on vaja koostada. | Istandikud. | Näitaja 2.2.3. Eraisikule või kogukonnale kuuluva istandiku korral on ettevõtjal olemas raieload. | Tõendusmaterjal 2.2.3.1. Ministeeriumilt ettevõtjale (omanikule või lepingulisele kasutajale) antud raieluba. Tõendusmaterjal 2.2.3.2. Vähemalt 50 ha suurustele istandikele lihtne majandamiskava kooskõlas spetsifikaadiga. Tõendusmaterjal 2.2.3.3. Vajaduse korral eraisiku või kogukonna ning operaatorettevõtja vaheline leping. | 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse Kesk-Aafrika Vabariigi metsaseadustik (artikkel 131) Viide IX lisale: spetsifikaat on vaja koostada. | Eraistandikud | Kriteerium 2.3. Pärast raieloa saamist teavitab ettevõte loa saamisest kõiki metsaressursside majandamisega seotud sidusrühmi asjaomases piirkonnas. | Näitaja 2.3.1. Ettevõte teavitab kohalikke ja põliselanikke, kogukondi ning kõiki huvitatud isikuid ajutisele lepingule allakirjutamisest ja ajutise raielangi avamisest. | Tõendusmaterjal 2.3.1.1. Teadlikkuse suurendamisele suunatud koosolekute kokkuvõtted, mille on koostanud ettevõte ning mille on erinevad sidusrühmad ühiselt kinnitanud. | 28. juuli 2009. aasta määrus nr 09.026, millega kiidetakse heaks metsakorralduskava koostamise riiklikud normid (2. köide). | PEAd | 3. PÕHIMÕTE. KESKKONNASEADUSTE JÄRGIMINE | Kriteerium 3.1. Ettevõte on teostanud kõik mõjuhindamised kooskõlas õigusaktides sätestatud nõuetega. | Näitaja 3.1.1. On teostatud keskkonnamõju hindamised. | Tõendusmaterjal 3.1.1.1. Heakskiidetud keskkonnamõju hindamiste aruanne iga tootmiskoha kohta (PEAd + saekaater (sh asukoha rajatised)). Tõendusmaterjal 3.1.1.2. Pädeva asutuse väljastatud keskkonnanõuetele vastavuse tõend. | 28. detsembri 2007. aasta seadus nr 07.018 millega kehtestatakse keskkonnaseadustik (artikkel 87 ja artikli 93 lõige 2). Viide IX lisale: on vaja koostada rakendusaktid. | PEAd | Kriteerium 3.2. Ettevõte rakendab keskkonnamõju hindamistega ettenähtud keskkonnamõju leevendamise meetmeid. | Näitaja 3.2.1. Võetakse keskkonnamõju hindamistes sisalduvad heakskiidetud meetmed, mille eesmärk on kaitsta bioloogilist mitmekesisust. | Tõendusmaterjal 3.2.1.1. Keskkonna eest vastutava ameti kontrolliaruanded. | 28. detsembri 2007. aasta seadus nr 07.018 millega kehtestatakse keskkonnaseadustik (artikkel 87). Viide IX lisale: on vaja koostada rakendusaktid. | PEAd. | Kriteerium 3.3. Ettevõte võtab õigussätetele vastavad meetmed keskkonnakvaliteedi kaitsmiseks oma asukohas. | Näitaja 3.3.1. Ettevõte käitleb oma tegevusest põhjustatud jäätmeid (jäätmed Kesk-Aafrika Vabariigi keskkonnaseadustiku artiklis 3 ning selle rakendusdekreetides esitatud tähenduses) õigusnormide kohaselt. | Tõendusmaterjal 3.3.1.1. Keskkonna eest vastutava ameti kontrolliaruanded. | 28. detsembri 2007. aasta seadus nr 07.018 millega kehtestatakse keskkonnaseadustik (artiklid 3, 19 ja 20 ning 43 kuni 45). Viide IX lisale: on vaja koostada rakendusaktid. | PEAd. | Näitaja 3.3.2. Ettevõte peab kinni vee- ja õhusaastusega seotud õigussätetest. | Tõendusmaterjal 3.3.2.1. Keskkonna eest vastutava ameti auditiaruanne. | 28. detsembri 2007. aasta seadus nr 07.018 millega kehtestatakse keskkonnaseadustik (artiklid 15 ja 102 ning artikli 106 teine lõik). Viide IX lisale: on vaja koostada rakendusaktid. | PEAd. | 4. PÕHIMÕTE. KOHALIKE, PÕLISELANIKE NING TÖÖTAJATE ÕIGUSED | Kriteerium 4.1. Ettevõte osaleb oma töötajate teavitamises ja koolitamises ning peab täielikult kinni nende kutsealastest õigustest. | Näitaja 4.1.1. Ettevõte tagab ametiühingute tegevusvabaduse. | Tõendusmaterjal 4.1.1.1. Pädeva asutuse koostatud ning avaldatud kirjalik teade ametiühingu tegevusvabaduse tagamise kohta. Tõendusmaterjal 4.1.1.2. Avaldatud ametiühingute koosolekute protokollid (juhul kui töötajad on ametiühingute liikmed). | 29. jaanuari 2009. aasta seadus nr 09.004 millega kehtestatakse tööseadustik (artiklid 12, 17, 18, 30, 31 ja 33). | Kõik | Näitaja 4.1.2. Töötajate esindajatel, kes on valitud kehtivate õigusnormide kohaselt, on oma ülesannete täitmiseks vajalikud oskused. | Tõendusmaterjal 4.1.2.1. Töötajate esindajate valitud üldkogu protokoll, mille on kinnitanud tegevuskohajärgne tööinspektor. Tõendusmaterjal 4.1.2.2. Tegevuskohajärgse tööinspektori kinnitatud koolitustunnistused. | 29. jaanuari 2009. aasta seadus nr 09.004 millega kehtestatakse tööseadustik (artiklid 58, 60 ja 67). | Kõik | Näitaja 4.1.3. Ettevõtte töötajaid teavitatakse tööõigusega seotud dokumentidest. | Tõendusmaterjal 4.1.3.1. Avaldatud teated. Tõendusmaterjal 4.1.3.2. Töötajate esindajate ja palgaliste töötajate omavaheliste koosolekute kokkuvõtted. Tõendusmaterjal 4.1.3.3. Avaldatud sisekorraeeskirjad. | 29. jaanuari 2009. aasta seadus nr 09.004 millega kehtestatakse tööseadustik (artiklid 63 ja 129). Kesk-Aafrika Vabariigi metsamajanduse kollektiivleping (artikli 10 lõige 4). | Kõik | Kriteerium 4.2. Ettevõte austab töötajate õigusi, mis on määratletud kehtivate õigusnormidega. | Näitaja 4.2.1. Ettevõtte ja töötajate vahelised suhted on reguleeritud õigussätetega. | Tõendusmaterjal 4.2.1.1. Metsandusettevõtte ning töötajate esindajate sõlmitud kollektiivlepingu eksemplar. Tõendusmaterjal 4.2.1.2. Tegevuskohajärgse tööinspektori kinnitatud ja parafeeritud tööandjaregister. | 29. jaanuari 2009. aasta seadus nr 09.004 millega kehtestatakse tööseadustik (artiklid 197 kuni 201 ja 331). | Kõik | Näitaja 4.2.2. Ettevõtte töötajatele tasutakse kooskõlas nende tegevusvaldkonnas kehtivate eeskirjadega ning kedagi diskrimineerimata. | Tõendusmaterjal 4.2.2.1. Palgatõendid ja palkade tasumise seis. Tõendusmaterjal 4.2.2.2. Kõikide poolte allkirjastatud tööleping. | Seadus nr 09.004, millega kehtestatakse tööseadustik (artiklid 221 kuni 230 ja 94 kuni 99). Metsamajandajate kollektiivleping. | Kõik | Näitaja 4.2.3. Töötajate hügieeni- ja ohutustingimused on kooskõlas kehtivate õigusnormidega. | Tõendusmaterjal 4.2.3.1. Tööhügieeni- ja -ohutuskomisjoni koosolekute kokkuvõtted. Tõendusmaterjal 4.2.3.2. Töötajate hügieenitarvetele ja tööohutusele eraldatud summade register. | Seadus nr 09.004, millega kehtestatakse tööseadustik (artiklid 82 kuni 87). 11. juuli 2004 aasta määrus 005/MFPESSFP/CAB/DGTEFP, millega luuakse Kesk-Aafrika Vabariigis hügieeni- ja ohutuskomisjonid (artiklid 1 kuni 3; artiklid 9 kuni 17). Metsamajandajate kollektiivlepingud. Rahvusvaheline Tööorganisatsioon, 1981. aasta konventsioon C155 töötajate tööohutuse ja töötervishoiu kohta (artikli 12 lõigud a ja b, artikkel 16), mille Kesk-Aafrika Vabariik ratifitseeris 5. juunil 2006. aastal. | Kõik | Näitaja 4.2.4. Ettevõttes kehtivad töötunnid on kooskõlas õigussätetega. | Tõendusmaterjal 4.2.4.1. Töötajate kontrollsüsteem. Tõendusmaterjal 4.2.4.2. Töötajate kontrollkaardid. Tõendusmaterjal 4.2.4.3. Ettevõtte avaldatud käskkirjad. Tõendusmaterjal 4.2.4.4. Palgatõend. | Seadus nr 09.004, millega kehtestatakse tööseadustik (artiklid 247 kuni 251). | Kõik | Näitaja 4.2.5. Töötajate värbamisel peetakse kinni siseriiklikes õigusaktides ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kehtestatud vanusega seotud tingimustest. | Tõendusmaterjal 4.2.5.1. Kõikide poolte allkirjastatud töölepingud. | Seadus nr 09.004, millega kehtestatakse tööseadustik (artiklid 247 kuni 249, artikkel 97). Metsaettevõtjate kollektiivlepingud. | Kõik | Kriteerium 4.3. Ettevõte austab kohalike ja põliselanike õigusi. | Näitaja 4.3.1. Ettevõte tunnustab ja austab kohaliku ja põliselanikkonna tavaõigusi kasutada metsakontsessioone. | Tõendusmaterjal 4.3.1.1. Pädeva asutuse heakskiidetud metsakorralduskava (eelkõige sotsiaal-majanduslik aruanne). Tõendusmaterjal 4.3.1.2. Pädeva ametiasutuse allkirjastatud ajutine leping (ajutisel lepingul põhinevad PEA-load). Tõendusmaterjal 4.3.1.3. Sidusrühmade koostatud metsandusameti seisundiaruanne. | 5. juuli 2006. aasta määrus nr 0.19, millega kiidetakse heaks metsakorralduskava koostamise riiklikud normid (1. köide). 28. juuli 2009. aasta määrus nr 09.026, millega kiidetakse heaks metsakorralduskava koostamise riiklikud normid (2. köide). 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artiklid 14 kuni 22, 107). 28. aprilli 2009. aasta dekreet nr 09.118 (artikli 17 lõiked 4 ja 5). | PEAd | Näitaja 4.3.2. Kui hävitatakse kohalikele ja põliselanikele kuuluvaid varasid, tuleb need hüvitada kooskõlas kehtivate eeskirjadega. | Tõendusmaterjal 4.3.2.1. Sidusrühmade poolt läbiloetud ja heakskiidetud protokoll. Tõendusmaterjal 4.3.2.2. Hüvitiste tõendid. | Maaelu arengu ministeeriumi 9. juuli 1973. aasta määrus nr 005. | PEAd | 5. PÕHIMÕTE. METSARAIET KÄSITLEVATE SEADUSTE JÄRGIMINE | Kriteerium 5.1. Ettevõte on teavitanud kõiki metsaressursside majandamisega seotud sidusrühmi PÄRAST asjaomase piirkonna kasutusloa saamist. | Näitaja 5.1.1. Kohalikke elanikke, kohalikke kogukondi, valitsusväliseid organisatsioone, riiklikke detsentraliseeritud struktuuriüksusi jt arengupartnereid, kes on huvitatud asjaomase piirkonna metsaressursside majandamisest, teavitatakse PEAde andmisest. | Tõendusmaterjal 5.1.1.1. Teadlikkuse suurendamisele suunatud koosolekute protokollid, mille on koostanud ettevõte ning mille osapooled on ühiselt kinnitanud. | 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artikkel 14). 28. juuli 2009. aasta määrus nr 09.026, millega kiidetakse heaks metsakorralduskava koostamise riiklikud õigusnormid (2. köide). | PEAd | Kriteerium 5.2. Ajutisest lepingust peetakse kinni. | Näitaja 5.2.1. Ettevõte peab ajutisest lepingust kinni selle kehtivusaja jooksul (3 aastat). | Tõendusmaterjal 5.2.1.1. Administratsiooni kontrolliaruanne. | 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artiklid 102 ja 107). Ajutine metsakorraldusleping. 5. juuli 2006. aasta määrus nr 0.19, millega kiidetakse heaks metsakorralduskava koostamise riiklikud normid (1. köide). | PEAd | Kriteerium 5.3. Metsakorralduskava on koostatud ning seda kohaldatakse kooskõlas õigusnormidega. | Näitaja 5.3.1. Esialgsed metsakorraldusuuringud teostati metsandusameti eeskirjade kohaselt. | Tõendusmaterjal 5.3.1.1. Metsakorralduse inventuuri aruanded. Tõendusmaterjal 5.3.1.2. Sotsiaal-majandusliku uuringu aruanne. | 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artiklid 102 kuni 105 ja 107). Ajutine metsakorraldus- ja raieleping. | PEAd | Näitaja 5.3.2. Metsakorralduskava koostati metsandusameti eeskirjade kohaselt. | Tõendusmaterjal 5.3.2.1. Lõplik metsakorraldus- ja raieleping. | 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artikkel 103). 5. juuli 2006. aasta määrus nr 0.19, millega kiidetakse heaks metsakorralduskava koostamise riiklikud normid (1. köide). 28. juuli 2009. aasta määrus nr 09.026, millega kiidetakse heaks metsakorralduskava koostamise riiklikud normid (2. köide). | PEAd | Näitaja 5.3.3. Majandamiskava vastab õigusnormidele. | Tõendusmaterjal 5.3.3.1. Ametlik kiri majandamiskava heakskiitmise kohta. | 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artiklid 94, 103 ja 114). 5. juuli 2006. aasta määrus nr 0.19, millega kiidetakse heaks metsakorralduskava koostamise riiklikud normid (1. köide). 28. juuli 2009. aasta määrus nr 09.026, millega kiidetakse heaks metsakorralduskava koostamise riiklikud normid (2. köide). | PEAd | Näitaja 5.3.4. Aastane tegevuskava, sh kaardid, vastab õigusnormidele. | Tõendusmaterjal 5.3.4.1. Kiri iga-aastase tegevuskava metsanduse eest vastutava ministeeriumi büroos hoiustamise kohta. Tõendusmaterjal 5.3.4.2. Ametlik kiri iga-aastase tegevuskava heakskiitmise kohta. | 5. juuli 2006. aasta määrus nr 0.19, millega kiidetakse heaks metsakorralduskava koostamise riiklikud normid (1. köide). 28. juuli 2009. aasta määrus nr 09.026, millega kiidetakse heaks metsakorralduskava koostamise riiklikud normid (2. köide). 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artiklid 94, 103 ja 114). | PEAd | Näitaja 5.3.5. Istandikele või metsauuendusaladele, mille pindala on vähemalt 50 ha või enam, on koostatud lihtne majandamiskava kooskõlas kehtivate õigusnormidega. | Tõendusmaterjal 5.3.5.1. Vähemalt 50 ha pindalaga istandikele lihtne majandamiskava kooskõlas spetsifikaadiga. Tõendusmaterjal 5.3.5.2. Kiri lihtsa majandamiskava heakskiitmise kohta. | 17. oktoobri 2008. aasta seaduse nr 08.022 (millega kehtestatakse Kesk-Aafrika Vabariigi metsaseadustik) artikkel 64. 30. aprilli 2009. aasta määruse nr 09.021 artiklid 72 kuni 75. Viide IX lisale: spetsifikaat on vaja koostada | Istandikud | Kriteerium 5.4. Ettevõte on selgelt määratlenud metsa eri alajaotuste piirid ja peab neist kinni. | Näitaja 5.4.1. Kaartidel ettenähtud aastaste või ajutiste raielankide piirid märgistatakse maatükil ning neist peetakse kinni kooskõlas õigusaktidega. | Tõendusmaterjal 5.4.1.1. Metsandusameti kontrollkäikude aruanded. | 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artikkel 105). 28. juuli 2009. aasta määrus nr 09.026, millega kiidetakse heaks metsakorralduskava koostamise riiklikud normid (2. köide). | PEAd | Kriteerium 5.5. Ettevõte rajab teed kooskõlas kehtivate õigusnormidega. | Näitaja 5.5.1. Teedevõrgustik kavandatakse ja rajatakse kooskõlas kehtivate õigusnormidega. | Tõendusmaterjal 5.5.1.1. Metsandusameti heakskiiduga iga-aastane tegevuskava. Tõendusmaterjal 5.5.1.2. Ajutise raielangi teedevõrgu plaan. Tõendusmaterjal 5.5.1.3. Haldusluba juurdepääsuteede avamiseks (kui juurdepääsuteed vajatakse aastase raielangi piiridest väljaspool). Tõendusmaterjal 5.5.1.4. Metsandusameti kontrollkäikude aruanded. Tõendusmaterjal 5.5.1.5. Luba aastasel raielangil radade avamiseks. | 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artiklid 94, 103 ja 114). Ajutine raieleping. Lõplik leping. | PEAd | Kriteerium 5.6. Ettevõte valib langetatavad puud kooskõlas metsaseadustikus, metsakorralduskavas või iga-aastases tegevuskavas ettenähtud eeskirjadega. | Näitaja 5.6.1. Puude langetamisel järgitakse ajutise lepingu korral metsakorralduslikku miinimumläbimõõtu (diamètres minima d’aménagement, DMA) või lõpliku lepingu korral halduskasutuse miinimumläbimõõtu (diamètres minima dexploitabilité administratifs, DME). | Tõendusmaterjal 5.6.1.1. Raietööde päevikud. Tõendusmaterjal 5.6.1.2. Kontrollkäikude aruanded. | 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artikkel 105). Lõplik leping. Ajutine leping. | PEAd | Näitaja 5.6.2. Kasutatavad liigid on lubatud metsakorralduskava, iga-aastase tegevuskava, metsaseadustiku rakendusmääruse või metsaseadustikuga. | Tõendusmaterjal 5.6.2.1. Metsakorralduskava. Tõendusmaterjal 5.6.2.2. Raietööde päevikud. Tõendusmaterjal 5.6.2.3. Teabeleht „Puidu liikumine”. Tõendusmaterjal 5.6.2.4. Keelatud kütuste eriluba | 30. aprilli 2009. aasta määrus nr 09.021 (artikkel 53). Lõplik leping. 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artiklid 186 ja 190). | PEAd | Kriteerium 5.7. Ettevõte peab kinni kõikidest metsaseadustiku õigusaktidest seoses metsatööstusjäätmete mahajätmisega. | Näitaja 5.7.1. Langetatud puud on metsa mahajäetud kooskõlas kehtivate õigusaktidega. | Tõendusmaterjal 5.7.1.1. Raietööde päevikud. Tõendusmaterjal 5.7.1.2. Metsandusameti protokoll puidu mahajätmise kohta. Tõendusmaterjal 5.7.1.3. Metsandusameti kontrolliaruanded. | Lõplik leping. Ajutine leping. 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artiklid 201, 202 ja 204). | PEAd | 6. PÕHIMÕTE. METSASAADUSTE TÖÖTLEMINE | Kriteerium 6.1. Ettevõte käivitab kooskõlas metsaseadustiku sätetega vähemalt ühe töötlemisrajatise. | Näitaja 6.1.1. Kooskõlas õigusaktidega on ettevõttel 3 aastat pärast PEAde saamist vähemalt üks töötlemisrajatis. | Tõendusmaterjal 6.1.1.1. Töötlusüksuse patent. | 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artikkel 39). Ajutine metsaraie ja -korraldusleping | PEAd | Näitaja 6.1.2. Ettevõttel on tõendid riiklikult kehtestatud aastasest vähimast töötlemiskvoodist (70%) kinnipidamise kohta. | Tõendusmaterjal 6.1.2.1. Teabeleht „Puidu liikumine” või statistiline aastaraamat. | 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artikkel 44). | Kriteerium 6.2. Ettevõte tagab ostetud ja ka imporditud puidu või puittoodete õiguspärasuse. | Näitaja 6.2.1. Töötlemiseks imporditud saepalgid ja puittooted on registreeritud kooskõlas õigusnormidega. | Tõendusmaterjal 6.2.1.1. Impordideklaratsioon. Tõendusmaterjal 6.2.1.2. Teabeleht „Puidu liikumine” | Viide puudub: viide IX lisale. | PEAd | Näitaja 6.2.2. Töötlemiseks ostetud, sh imporditud saepalgid ja puittooted on teadaoleva ja õiguspärase päritoluga. | Tõendusmaterjal 6.2.2.1. Imporditud toodetega kaasasolev päritoluriigi FLEGT-litsents. Tõendusmaterjal 6.2.2.2. Säästva metsamajanduse sertifikaat või õiguspärase päritolu tõend. | Viide puudub: viide IX lisale. | PEAd | 7. PÕHIMÕTE. ÜLD- NING METSANDUSMAKSUDE TASUMINE | Kriteerium 7.1. Metsandusmaksude deklaratsioonid on kooskõlas ettevõtte reaalse tegevusega. | Näitaja 7.1.1. Puidutootmise deklaratsioon on kooskõlas metsaseadustiku õigusnormidega. | Tõendusmaterjal 7.1.1.1. Teabeleht „Puidu liikumine”. | 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artikkel 190). | Kõik | Näitaja 7.1.2. Puidutöötlemist reguleeriv deklaratsioon on kooskõlas puiduveoga. | Tõendusmaterjal 7.1.2.1. Teabeleht „Puidu liikumine” | 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artikkel 190). | Kõik | Näitaja 7.1.3. Puidu turustamist ja toodete eksporti reguleerivad deklaratsioonid on kooskõlas õigusnormidega. | Tõendusmaterjal 7.1.3.1. Teabeleht „Puidu liikumine” Tõendusmaterjal 7.1.3.2. Tollideklaratsioonid. Tõendusmaterjal 7.1.3.3. Ekspordideklaratsioon. | 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artikkel 190). Eelarve seadusiga majandusaasta kohta. 20. novembri 1986. aasta dekreet nr 86.328 (artikkel 2). | Kõik | Näitaja 7.1.4. Maksu- ja tolliameti deklaratsioonid esitatakse kooskõlas õigusnormidega. | Tõendusmaterjal 7.1.4.1. Ettevõtlusmaksu tasumist tõendav maksekviitung. Tõendusmaterjal 7.1.4.2. Kindla miinimummääraga maksu (impôt minimum forfaitaire, IMF) tasumist tõendav maksekviitung. Tõendusmaterjal 7.1.4.3. Ettevõtte tulumaksu / tulumaksu tasumist tõendav maksekviitung. Tõendusmaterjal 7.1.4.4. Käibemaksu tasumist tõendav maksekviitung. | Eelarveseadus iga majandusaasta kohta. Üldine maksuseadustik (artiklid 120, 125, 140, 204, 247, 248 ja 257). | Kõik | Kriteerium 7.2. Ettevõte maksab kõik kohustuslikud maksud ettenähtud tähtaegadel. | Näitaja 7.2.1. Ettevõte maksab kõik metsandusega seotud tasud ja maksud ettenähtud tähtaegadel. | Tõendusmaterjal 7.2.1.1. Rendimaksu tasumist tõendav maksekviitung. Tõendusmaterjal 7.2.1.2. Raiemaksu tasumist tõendav maksekviitung. Tõendusmaterjal 7.2.1.3. Metsauuendusmaksu tasumist tõendav maksekviitung. Tõendusmaterjal 7.2.1.4. Teatis, millega sätestatakse ettevõtte maksude ja tasude maksmisega seotud erakorralised meetmed. | 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artiklid 179 kuni 193). Eelarveseadus iga majandusaasta kohta. | PEAd Kõik Kõik Kõik | Näitaja 7.2.2. Ettevõte tasub kõik puiduekspordiga seotud maksud õigeaegselt. | Tõendusmaterjal 7.2.2.1. Väljumismaksu tasumist tõendav maksekviitung. Tõendusmaterjal 7.2.2.2. Kindla miinimummääraga maksu (impôt minimum forfaitaire, IMF) tasumist tõendav maksekviitung. Tõendusmaterjal 7.2.2.3. Rahandusministeeriumi IT-seadmete kasutamise maksu (Redevance pour l’équipement en outils informatiques du Ministère des finances, REIF) tasumist tõendav maksekviitung. | 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artikkel 198). Eelarveseadus iga majandusaasta kohta. Akt nr 1/92-UDEAC-CD-SE1; Kesk-Aafrika majandus- ja rahandusühenduse (CEMAC) tolliseadustiku artiklid 12 ja 22. Akt nr 1/93-UDEAC-573-CD-SE1. Akt nr 7/93-UDEAC-556-CD-SE1. Akt nr 16/96-UDEAC-556-CD-57. Akt nr 5/89-UDEAC-491. | Kõik | Näitaja 7.2.3. Ettevõte on tasunud kõik kasutatava varustuse impordiga seotud maksud ja tasud. | Tõendusmaterjal 7.2.3.1. Imporditollimaksude tasumist tõendav maksekviitung. Tõendusmaterjal 7.2.3.2. Käibemaksu tasumist tõendav maksekviitung. Tõendusmaterjal 7.2.3.3. Ühise integreerimismaksu (Taxe communautaire d’intégration, TCI) tasumist tõendav maksekviitung. Tõendusmaterjal 7.2.3.4. Ühise integreerimispanuse (Contribution communautaire d’intégration, TCI) tasumist tõendav maksekviitung. Tõendusmaterjal 7.2.3.5. Rahandusministeeriumi IT-seadmete kasutamise maksu (REIF) tasumist tõendav maksekviitung. Tõendusmaterjal 7.2.3.6. Äriõiguse Ühtlustamise Aafrika Organisatsiooni (OHADA) liikmemaksu tasumist tõendav maksekviitung. Tõendusmaterjal 7.2.3.7. Kesk-Aafrika metsakomisjoni (COMIFAC) liikmemaksu tasumist tõendav maksekviitung. | Finantsseadus iga majandusaasta kohta. Akt nr 1/92-UDEAC-CD-SE1; Kesk-Aafrika majandus- ja rahandusühenduse (CEMAC) tolliseadustiku artiklid 12 ja 22. Akt nr 1/93-UDEAC-573-CD-SE1. Akt nr 7/93-UDEAC-556-CD-SE1. Akt nr 16/96-UDEAC-556-CD-57. Akt nr 5/89-UDEAC-491. | Kõik | Näitaja 7.2.4. Ettevõte on tagastanud CEMAC-piirkonnast väljapoole eksporditavate toodete mereveos sisalduva laadimise autole või autolt (free on truck, FOT) väärtused kohalikule pangale 30 päeva jooksul pärast lepingus määratud tähtaega. | Tõendusmaterjal 7.2.4.1. Panga tõend alalise elukoha kohta. Tõendusmaterjal 7.2.4.2. Rahaülekannet tõendav dokument. | 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artikkel 200). | Kõik | 8. PÕHIMÕTE. PUITTOODETE TRANSPORT JA JÄLGITAVUS ON KOOSKÕLAS ÕIGUSNORMIDEGA | Kriteerium 8.1. Ettevõttel võivad olla oma transpordivahendid. | Näitaja 8.1.1. Veoautod ja muud metsasaaduste transpordivahendid on nõuetekohaselt registreeritud ja arvele võetud. | Tõendusmaterjal 8.1.1.1. Registreerimistunnistus. Tõendusmaterjal 8.1.1.2. Tehnilised andmed. Tõendusmaterjal 8.1.1.3. Kindlustus. Tõendusmaterjal 8.1.1.4. Transpordimaks Tõendusmaterjal 8.1.1.5. Veoluba. | 25. aprilli 1988. aasta dekreet nr 88.151 (artiklid R138, R138 esimene lõik ja R134 neljas lõik). Aafrika riikide vahelise kindlustusturgude konverentsi (CIMA) kindlustusseadustik (artikkel 200). Üldise maksuseadustiku 2009. aasta väljaanne (artikkel 204). Eksporditavate metsasaaduste transpordi korral on olemas täiendav viide: 1990. aasta maikuu dekreet nr 90.043, millega korraldatakse maanteetransport Kesk-Aafrika Vabariigis. | Kõik | Näitaja 8.1.2. Eksporditava puidu ja puittoodete transporti käsitlevad dokumendid on kooskõlas kehtivate õigusnormidega. | Tõendusmaterjal 8.1.2.1. Sõiduki teekaart. Tõendusmaterjal 8.1.2.2. Saateleht, millega on kaasas: spetsifikatsioonid, D15, kaubandusliku ekspordi deklaratsioon, arve, päritolutõend. | 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artikkel 93). Kesk-Aafrika Majandus- ja Rahandusühenduse (CEMAC) tolliseadustik (artiklid 133 ja 134). | Kõik | Näitaja 8.1.3. Ettevõte võtab meetmeid inimeste transportimise keelu kohaldamiseks. | Tõendusmaterjal 8.1.3.1. Ettevõtte kodukord. Tõendusmaterjal 8.1.3.2. Käskkiri. | 1990. aasta maikuu dekreet nr 90.043, millega korraldatakse maanteetransport Kesk-Aafrika Vabariigis. | Kõik | Kriteerium 8.2. Ettevõte märgistab langetatud puud nende järelevalve ja jälgitavuse eesmärgil metsandusalastes õigusaktides tunnustatud viisil. | Näitaja 8.2.1. Langetatud puude saepalgid ja kännud märgistatakse kooskõlas õiguslike nõuetega. | Tõendusmaterjal 8.2.1.1. Metsandusameti kontrollkäikude aruanne. | 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artiklid 93 ja 96). | Kõik | Näitaja 8.2.2. Parkmetsas märgistatakse palgid kooskõlas kehtivate eeskirjadega. | Tõendusmaterjal 8.2.2.1. Metsandusameti kontrollkäikude aruanne. | 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artiklid 93 ja 96). 13. veebruari 2004. aasta ministeeriumidevaheline määrus nr 82. | Kõik | Näitaja 8.2.3. Saepalkide veodokumendid täidetakse enne raiealalt lahkumist. | Tõendusmaterjal 8.2.3.1. Teekaart (nimetatakse ka tarnedokumendiks). | Viide IX lisale: on vaja koostada viide riikliku jälgitavussüsteemi jaoks. | Kõik | Näitaja 8.2.4. Saepalkide ja pakkide veodokumendid täidetakse enne palgilaost ja tehasest lahkumist. | Tõendusmaterjal 8.2.4.1. Teekaart (nimetatakse ka tarnedokumendiks). | 13. veebruari 2004. aasta ministeeriumidevaheline määrus nr 82. | Kõik | 9. PÕHIMÕTE. LEPINGUTINGIMUSTE JÄRGIMINE | Kriteerium 9.1. Ettevõte täidab majandamiskavas, iga-aastases tegevuskavas ja/või ajutises lepingus võetud ametlikke kohustusi, et anda suurem panus kohalikku arengusse. | Näitaja 9.1.1. Ettevõte tasub korrapäraselt kogukondade eelarvetele eraldatud kvoodid. | Tõendusmaterjal 9.1.1.1. Kassaorderite tasumist tõendav maksekviitung. Tõendusmaterjal 9.1.1.2. Haldusluba maksude ajatamiseks. | 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artiklid 177 kuni 192). | PEAd | Näitaja 9.1.2. Ettevõte võtab kavandatud sotsiaalmeetmed, mis on esitatud iga-aastases tegevuskavas ja majandamiskavas või ajutistes lepingutes. | Tõendusmaterjal 9.1.2.1. Metsandusameti kinnitatud iga-aastane tegevuskava (igas tegevuskavas kirjeldatakse eelneval aastal rakendatud sotsiaalmeetmeid). Tõendusmaterjal 9.1.2.2. Ettevõtte ja metsanduse eest vastutava ministri allkirjaga ajutine leping. | Viide puudub: metsamajandusnorme kinnitav määrus on koostamisel, viide IX lisale. 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artiklid 50 ja 51). | PEAd | Kriteerium 9.2. Ettevõte täidab metsandusametilt võetud täiendavaid kohustusi seoses bioloogilise mitmekesisuse kaitsega oma kontsessioonis. | Näitaja 9.2.1. Ettevõte täidab majandamiskavas, spetsifikaadis, iga-aastases tegevuskavas või ajutises lepingus võetud kohustusi, et võidelda salaküttimise ja ebaseadusliku metsaraie vastu oma tegevuspiirkonnas. | Tõendusmaterjal 9.2.1.1. Metsandusameti kontrolliaruanded raieala kohta. Tõendusmaterjal 9.2.1.2. Ettevõtte aruanded teavitus-, haridus- ja teadlikkuse tõstmise kampaaniate kohta. Tõendusmaterjal 9.2.1.3. Metsandusameti kinnitatud iga-aastane tegevuskava. Tõendusmaterjal 9.2.1.4. Kodukord. | Viide puudub: metsamajandusnorme kinnitav määrus on koostamisel, viide IX lisale. 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse metsaseadustik (artikkel 90). Loomakaitseseadus. 27. juuli 1984. aasta korraldus nr 84.045 (artiklid 34, 111 ja 112). | PEAd | 10. PÕHIMÕTE. KOOSTÖÖ ALLTÖÖVÕTJATEGA VÄLJASPOOL PUIDUTOOTMISSEKTORIT | Kriteerium 10.1. Ettevõte (eraistandike korral eraisik või kogukond) tagab, et kõik alltöövõtjad tegutsevad seaduslikult. | Näitaja 10.1.1. Ettevõte (eraistandike korral eraisik või kogukond) tagab, et kõikidel alltöövõtjatel ja tarnijatel on olemas nende tegevuseks vajalikud load. | Tõendusmaterjal 10.1.1.1. Kehtiv kutsetõend. Tõendusmaterjal 10.1.1.2. Registreeritud allhankelepingud. | Puidu registreerimise ja hoolduse seadustik (artiklid 2 ja 13). | Kõik | Kriteerium 10.2. Ettevõte täidab oma lepinguosalistega seotud kohustusi. | Näitaja 10.2.1. Ettevõte (eraistandike korral eraisik või kogukond) tasub lepingus ettenähtud teenustasud. | Tõendusmaterjal 10.2.1.1. Arved. Tõendusmaterjal 10.2.1.2. Arvetele vastavas summas tehtud pangaülekandeid tõendav dokument, pangatšekk või maksekviitung. | Tsiviilseadustik (artikkel 1101 jj). | Kõik | Metsandusõiguses kehtivate seaduste, peamiste eeskirjade, piirkondlike ja rahvusvaheliste kokkulepete loetelu Käesoleva ühtse tabeli raames osutatakse järgmistele õigusaktidele: - korraldused (31. detsembri 1983. aasta korraldus nr 83.083; 27. juuli 1984. aasta korraldus nr 84.045); - 17. oktoobri 2008. aasta seadus nr 08.022, millega kehtestatakse Kesk-Aafrika Vabariigi metsaseadustik, ja selle eri rakendusaktid: dekreedid, määrused, otsused ja käskkirjad; - 28. detsembri 2007. aasta seadus nr 07.018, millega kehtestatakse keskkonnaseadustik; - seadus nr 09.004, millega kehtestatakse tööseadustik; - Kesk-Aafrika Vabariigi seadus, millega kehtestatakse tsiviilseadustik; - seadus, millega kehtestatakse üldine maksuseadustik (sh seadus, millega kehtestatakse puidu registreerimise ja hoolduse seadustik); - eelarve iga majandusaasta kohta; - 28. detsembri 2006. aasta seadus nr 06.035, millega kehtestatakse sotsiaalkindlustusseadustik; - 19. mai 1999. aasta seadus nr 99.008; - Aafrika riikide vahelise kindlustusturgude konverentsi (CIMA) kindlustusseadustik; - Kesk-Aafrika majandus- ja rahandusühenduse (CEMAC) tolliseadustik ning seda kehtestavad aktid: - akt nr 1/92-UDEAC-CD-SE1; - akt nr 1/93-UDEAC-573-CD-SE1; - akt nr 7/93-UDEAC-556-CD-SE1; - akt nr 16/96-UDEAC-556-CD-57; - akt nr 5/89-UDEAC-491. - konventsioonid (Kesk-Aafrika Vabariigi metsamajandajate kollektiivleping, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 1981. aasta konventsioon C155 töötajate tööohutuse ja töötervishoiu kohta, alalised/ajutised metsamajandus- ja metsakorralduslepingud); - loomakaitseseadus, 27. juuli 1984. aasta korraldus nr 84.045; - puidu registreerimise ja hoolduse seadustik; - tsiviilseadustik; - dekreedid: - 31. detsembri 1983. aasta dekreet nr 83.550; - 27. aprilli 2009. aasta dekreet nr 09.116; - 28. aprilli 2009. aasta dekreet nr 09.118; - dekreet nr 00.068; - 25. aprilli 1988. aasta dekreet nr 88.151; - 1990. aasta maikuu dekreet nr 90.043, millega korraldatakse maanteetransport; - 20. novembri 1986. aasta dekreet nr 86.328; - ministeeriumide ja ministeeriumidevahelised määrused: - määrus nr 004/MEFPCI/DFB/CAB/SGS/DGID; - 30. aprilli 2009. aasta määrus nr 09.020; - 5. juuli 2006. aasta määrus nr 019, millega kiidetakse heaks metsakorralduskava koostamise riiklikud normid (1. köide); - 30. aprilli 2009. aasta määrus nr 09.021; - 11. juuli 2004. aasta määrus nr 005/MFPSSSFP/CAB/DGTEFP; - 13. veebruari 2004. aasta ministeeriumidevaheline määrus nr 82; - maaelu arengu ministeeriumi 9. juuli 1973. aasta määrus nr 005; - 28. juuli 2009. aasta määrus nr 09.026, millega kiidetakse heaks metsakorralduskava koostamise riiklikud normid (2. köide); - 13. veebruari 2004. aasta ministeeriumidevaheline määrus nr 82. - registreerimisjuhend. III LISA TINGIMUSED PARTNERRIIGIST EKSPORDITUD JA FLEGT-LITSENTSIGA HÕLMATUD PUIDU JA PUITTOODETE VABASSE RINGLUSSE LUBAMISEKS EUROOPA LIIDUS Üldine raamistik 20. detsembri 2005. aasta määruse (EÜ) 2173/2005 ja selle 17. oktoobri 2008. aasta rakendusmäärusega (EÜ) nr 1024/2008 reguleeritakse Kesk-Aafrika Vabariigist pärit ja FLEGT-litsentsiga hõlmatud puidu ja puittoodete Euroopa turule lubamise tingimusi. Kõnealustes määrustes määratletud menetlustega nähakse ette võimalik kohandamine liikmesriigis kehtivate tingimustega ja eelkõige võimalus, et FLEGT-litsentside heakskiitmise eest vastutavateks pädevateks asutusteks võivad Euroopa turule sisenemisel olla tolli- või muud avalik-õiguslikud asutused. Seetõttu nähakse protsessi kirjelduses ette kontrollimine kahes etapis: 1) litsentsi dokumendikontroll ning 2) saadetise ja selle litsentsil sisalduvate andmete vastavuse hindamine. Käesoleva Euroopa Liidus rakendatud protsessiga tugevdatakse Kesk-Aafrika Vabariigis kehtestatud kontrolli ja tehakse kindlaks, et Euroopasse sisenemisel esitatud FLEGT-litsentsid on tõepoolest need, mille Kesk-Aafrika Vabariigi litsentse väljastav asutus on nõuetekohaselt väljastanud ja registreerinud, ning hõlmavad saadetisi Kesk-Aafrika Vabariigi asutuste ette nähtud viisil. Liikmesriigi pädevatel asutustel ei ole volitust seada kahtluse alla Kesk-Aafrika Vabariigi õiguspärasuse kontrollimise süsteemi ja litsentside kehtivust, nende küsimustega tegeleb lepingu rakendamise ühiskomisjon. Artikkel 1 Litsentside läbivaatamine 1. FLEGT-litsents (edaspidi „litsents”) esitatakse selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kus litsentsiga hõlmatud saadetise[17] kohta on väljastatud vabasse ringlusse lubamise deklaratsioon[18]. 2. Lõikes 1 osutatud pädevad asutused teavitavad tolliasutusi kehtiva riikliku korra kohaselt litsentsi aktsepteerimisest. Artikkel 2 Litsentsidokumentide kontrollimine 1. Paberlitsentsid peavad olema väljastatud IV lisas esitatud litsentsivormil. 2. Litsents loetakse kehtetuks, kui selle esitamise kuupäev on hilisem kui litsentsil märgitud kehtivusaja lõppkuupäev. 3. Läbikriipsutusi ja parandusi litsentsil ei aktsepteerita, kui litsentse väljastav asutus ei ole neid kinnitanud. 4. Litsentsi kehtivusaja pikendamist ei aktsepteerita, kui litsentse väljastav asutus ei ole pikendust kinnitanud. 5. Duplikaati või asenduslitsentsi ei aktsepteerita, kui seda ei ole välja andnud ja kinnitanud litsentse väljastav asutus. Artikkel 3 Täiendava teabe taotlemine 1. Kui pädevatel asutustel tekib kahtlus seoses litsentsi, duplikaadi või asenduslitsentsi kehtivusega, võivad nad taotleda litsentse väljastavalt asutuselt täiendavat teavet. 2. Taotlusele võib lisada asjaomase litsentsi, duplikaadi või asenduslitsentsi koopia. Artikkel 4 Füüsiline kontrollimine 1. Pädevad asutused kontrollivad vajaduse korral saadetise vastavust asjaomasel litsentsil sisalduvatele andmetele. 2. Pädevad asutused võivad vajaduse korral saadetist täiendavalt kontrollida, et teha kindlaks, kas asjaomane saadetis vastab litsentsil esitatud ja litsentse väljastava asutuse poolt litsentsiga seotud arhiivides talletatud andmetele. 3. Kui vabasse ringlusse lubamiseks esitatud saadetises sisalduva puidu ja puittoodete maht või kaal ei erine asjaomases litsentsis märgitud mahust või kaalust rohkem kui 10%, loetakse saadetis mahu või kaalu poolest litsentsis esitatud andmetele vastavaks. 4. Kontrollimisega kaasnevad kulud kannab importija, kui asjaomaste liikmesriikide õigusaktidega ei ole ette nähtud teisiti. Artikkel 5 Eelnev kontrollimine Litsentsi, mis esitatakse enne litsentsiga hõlmatud saadetise saabumist, võib aktsepteerida, kui litsents vastab kõigile käesoleva lepingu IV lisas sätestatud nõuetele ning kui artiklite 3 ja 4 kohast täiendavat kontrolli ei peeta vajalikuks. Artikkel 6 Vabasse ringlusse lubamine 1. Puidu ja puittoodete vabasse ringlusse lubamiseks märgitakse deklareeritavate puidu ja puittoodete litsentsi number toodete deklareerimiseks kasutatava ühtse haldusdokumendi lahtrisse 44. Kui tollideklaratsioon esitatakse automaatse andmetöötlussüsteemi abil, märgitakse viide vastavasse lahtrisse. 2. Puit ja puittooted lubatakse vabasse ringlusse alles pärast käesolevas lisas kirjeldatud menetluse lõpuleviimist. IV LISA FLEGT-LITSENTSIDE VÄLJASTAMISMENETLUS JA TEHNILISED KIRJELDUSED 1. PEATÜKK. FLEGT-LITSENTSITAOTLUSTE FORMAALSUSED Artikkel 1 Igal Kesk-Aafrika puidusektoris tegutseval ettevõttel, kes soovib oma metsamajandusliku, töötlus- või äritegevuse tulemusel saadud tooteid Euroopa Liitu eksportida, peab olema FLEGT-litsents iga puittoodete koorma ning iga Euroopa Liidus asuva sihtkoha kohta. FLEGT-litsents on vahend tõendamaks, et puit ja puittooted on toodetud õiguspäraselt. Artikkel 2 Litsentsi väljastamise tingimuseks on paberil esitatud taotlus litsentse väljastavale asutusele. Litsentsitaotlusele peab saama märkida kõik vabatahtliku partnerluslepingu 4. lisa I liites esitatud andmed ja märkused. Litsentsitaotlus tuleb koostada, kasutades metsandusameti väljastatud ühtset vormi. Artikkel 3 Litsentse väljastava asutuse on määranud metsanduse eest vastutav minister, kellele kõnealune asutus allub. See organ on seotud metsanduse eest vastutava ministri kabinetiga, kuid see ei ole delegeeritud ametikoht. Tegemist on iseseisva struktuuriga. Litsentse väljastava asutuse koosseis ja ülesanded määratakse kindlaks metsanduse eest vastutava ministri määrusega, mis võetakse vastu lepingu rakendamisetapi jooksul. Artikkel 4 Litsentsitaotluse pealkirjaks peab olema „FLEGT-litsentsi taotlus”. See peab sisaldama loa nimetust, metsandusregistrisse kantud loa numbrit, taotluse kuupäeva ning taotleja allkirja. Taotleja peab sõnaselgelt märkima oma soovi saada FLEGT-litsents Doualas. Saepalkide puhul peab taotleja lisaks märkima metsa haldusüksuse. Taotluses peavad selgelt olema määratletud asjaomase toote olemus, päritolu, maht ja sihtkoht. Taotlusega peavad kaasas olema järgmised tollidokumendid: - eksporditulude kindlustamise struktuuri spetsifikatsioon ( Bureau Inspection Valuation Assessment Control , BIVAC); - ekspordideklaratsioon ( déclaration d’exportation commerciale , DEC); - vorm EUR.1; - tollimaksude tasumise tõendid (väljumistasu, kindla miinimummääraga maksu ja rahandusministeeriumi IT-seadmete kasutamise maksu tasumist tõendavad maksekviitungid). FLEGT-litsentside taotlusvorm määratletakse õiguspärasuse kontrollimise süsteemi arenguetapis ning seejärel teavitab litsentse väljastav asutus huvitatud isikuid, eriti eksportijaid, ning avaldab selle kohta dokumendi. Artikkel 5 Taotlev ettevõte arhiveerib taotluse viited ning need peavad kattuma litsentse väljastavale asutusele esitatud viidetega. Artikkel 6 Litsentse väljastav asutus registreerib ettevõtete esitatud taotlused ning saadab ettevõtetele omakorda väljastusteate. Artikkel 7 Taotleva asutuse esitatud dokumendid (nõuetekohaselt täidetud taotlusvorm ja 4. artiklis nimetatud tollidokumendid) edastatakse vee ja metsanduse keskinspektsioonile (ICEF), kes kontrollib selle saadetise õiguspärasust, millele litsentsi taotletakse, ning esitab arvamuse selle vastavuse kohta. Kasutatavaid kontrollmenetlusi on kirjeldatud 5. lisas. ICEFi kontroll on kohustuslik. Artikkel 8 ICEFi arvamuse põhjal väljastab litsentse väljastav asutus: - positiivse eelneva arvamusdokumendi – litsentsi saatmisel Doualasse ja kõnealuse saadetise õiguspärasuse tõendamisel – võimalikult lühikese ajaga ehk kahe tööpäeva jooksul alates taotluse saamisest kooskõlas V lisas kirjeldatud menetluskorraga; - litsentsi – litsentsi väljastamisel Banguisse ja kõnealuse saadetise õiguspärasuse tõendamisel – võimalikult lühikese ajaga ehk kahe tööpäeva jooksul alates taotluse saamisest, kooskõlas V lisas kirjeldatud menetluskorraga. Mittevastavuse korral kohaldatavat menetlust kirjeldatakse V lisas. Metsandusandmete keskus (CDF) edastab kontrollitulemused ettevõttele ning talletab need koos väljastatud lubade koopiatega. Litsentse väljastav asutus peab vastavat registrit. FLEGT-litsentsi taotluste formaalsused täpsustatakse õiguspärasuse kontrollimise süsteemi arenguetapis ning seejärel teavitab litsentse väljastav asutus huvitatud isikuid, eelkõige võimalikke eksportijaid, ning avaldab selle kohta dokumendi. 2. peatükk. FLEGT-litsentsidega seotud nõuded Artikkel 9 FLEGT-litsents väljastatakse paberil või elektrooniliselt. Litsents sisaldab 1. liites osutatud teavet vastavalt 2. liites esitatud selgitavatele märkustele. Artikkel 10 FLEGT-litsents kehtib alates selle väljastamise kuupäevast. FLEGT-litsentsi kehtivusaeg on kuus (6) kuud. Lõppkuupäev on märgitud litsentsil. Pärast lõppkuupäeva loetakse litsents kehtetuks. Nõuetekohaselt kindlaks tehtud vääramatu jõu korral esitatakse FLEGT-litsentse väljastavale asutusele uus taotlus. Asjaomaste puittoodete hävitamise korral muutub FLEGT-litsents õigustühiseks ja see saadetakse tagasi litsentse väljastavale asutusele. Artikkel 11 Paberlitsentsid vastavad 1. liites kirjeldatud vormile. Artikkel 12 - Kasutatakse paberit tihedusega 120 g/m2. - Paber on A4-formaadis (mõõtmed 21/29 cm). - Litsentsivormi paberi värv on järgmine: - valge vorm nr 1 (nn originaalvorm) („Original”); - kollane vorm nr 2 (Euroopa tolliasutustele mõeldud eksemplar) („Copie destinée aux douanes européennes”); - roheline vorm nr 3 (Kesk-Aafrika Vabariigi tolliasutustele mõeldud eksemplar) („Copie destinée aux douanes centrafricaines”); - sinine vorm nr 4 (litsentse väljastavale asutusele mõeldud eksemplar) („Copie destinée à l'autorité de délivrance des autorisations”). Artikkel 13 - Litsentsid koostatakse kirjutusmasinal või arvutis. Neile kirjutatakse käsitsi alla. - Litsentse väljastava asutuse templid lüüakse metallpitsatiga, mis on soovitavalt terasest. Siiski võib litsentse väljastava asutuse sellise pitseri asendada survereljeefpitseriga, kombineerides seda tähtede ja numbrite perforeerimisega. Lubatud koguse märgib litsentse väljastav asutus, kasutades võltsimiskindlaid võtteid, mis teevad võimatuks numbrite või sõnade lisamise. - Läbikriipsutusi ega parandusi litsentsil ei aktsepteerita, kui litsentse väljastav asutus ei ole neid kinnitanud templi ja allkirjaga. - Litsentsid trükitakse ja täidetakse prantsuse keeles. Artikkel 14 - Litsents trükitakse neljas eksemplaris, millest kaks antakse taotlejale. - Kui litsentse väljastav asutus on litsentsi koostanud, ametlikult kinnitanud, allkirjastanud ning kuupäevaga varustanud: - antakse esimene eksemplar, märkega „Original”, taotlejale selle Euroopa Liidu liikmesriigi pädevatele asutustele esitamiseks, kus litsentsiga hõlmatud saadetis lubatakse vabasse ringlusse; - antakse teine eksemplar, märkega „Copie destinée aux douanes européennes”, taotlejale selle Euroopa Liidu liikmesriigi tolliasutustele esitamiseks, kus litsentsiga hõlmatud saadetis lubatakse vabasse ringlusse; - antakse kolmas eksemplar, märkega „Copie destinée aux douanes centrafricaines”, Kesk-Aafrika Vabariigi tolliasutustele; - arhiveerib neljanda eksemplari, märkega „Copie destinée à l'autorité de délivrance des autorisations”, litsentse väljastav asutus metsandusandmete keskuses (CDF). 3. peatükk. FLEGT-litsentsi kadumine, vargus või hävimine Artikkel 15 - Originaali („Original”) ja/või Euroopa tolliasutustele mõeldud koopia („Copie destinée aux douanes européennes”) kadumise, varguse või hävimise korral võib litsentsiomanik või tema volitatud esindaja paluda litsentse väljastaval asutusel väljastada talle asendusdokument või -dokumendid asutusele hoiule antud või FLEGT-litsentsi taotlemise ajal esitatud dokumendi või dokumentide alusel. - Kesk-Aafrika Vabariigi tolliasutustele mõeldud koopia („Copie destinée aux douanes centrafricaines”) kadumise, varguse või hävimise korral võib taotleja või tema volitatud esindaja taotleda, et litsentse väljastav asutus väljastaks talle asendusdokumendi. - Litsentse väljastav asutus väljastab asenduslitsentsi(d) 24 tunni jooksul pärast litsentsiomaniku taotluse kättesaamist. - Asenduslitsentsid sisaldavad asendataval litsentsil märgitud teavet ja märkusi, sealhulgas selle litsentsi numbrit. - Asenduslitsents või -litsentsid kannavad märget „Duplicata”. - Asenduslitsentsi kadumise, varguse või hävimise korral ei väljastata uut asenduslitsentsi. - Kadunud või varastatud dokumendi leidmise korral muutub see tühiseks ja see tuleb saata tagasi litsentse väljastavale asutusele. 4. peatükk. Kahtlused litsentsi kehtivuses Artikkel 16 - Kui pädeval asutusel tekib kahtlus seoses litsentsi või asenduslitsentsi kehtivusega, võivad nad taotleda litsentse väljastavalt asutuselt täiendava kontrolli tegemist. - Kui litsentse väljastav asutus peab vajalikuks, võib ta nõuda pädevatelt asutustelt talle kahtluse alla seatud litsentsi või asenduslitsentsi koopia saatmist. - Kui litsentse väljastav asutus peab vajalikuks, võtab ta litsentsi tagasi ja väljastab parandatud eksemplari, millel on pitseriga kinnitatud märge „Duplicata”, ning saadab selle pädevatele asutustele. - Kui litsentsi kehtivust kinnitatakse, teavitab litsentse väljastav asutus sellest pädevaid asutusi eelistatavalt elektroonilisel teel ja saadab tagasi litsentsi koopiad. Tagasisaadetud litsentsi koopiatel on pitseriga kinnitatud/tõendatud märge „Validé le…” (kuupäev). - Kui kahtluse alla seatud litsents ei ole kehtiv, teavitab litsentse väljastav asutus sellest pädevaid asutusi eelistatavalt elektroonilisel teel. LIITED 1. Litsentsi vorm 2. Selgitavad märkused 1. liide FLEGT-litsentsi vorm 1 | 1 Organisme émetteur Nom Adresse | 2 Pays d’origine: RÉPUBLIQUE CENTRAFRICAINE Nature du titre: …....................................................... Exploitant:……………………………………………………….. N° de(s) titre(s): ……………………………………………………….. UFG:………………………………………………………. Contrat N°: ……………………………………………………….. E101 N°: ……………………………………………………….. | ORIGINAL | 3 Numéro de l’autorisation FLEGT | 4 Date d’expiration | 5 Pays d’exportation | 7 Moyen de transport | 6 Code ISO | 8 Titulaire de l’autorisation (nom et adresse) | 9 Désignation commerciale des bois ou produits dérivés | 10 Positions du SH | 1 | 11 Nom (s) commun (s) ou scientifique(s) | 12 Pays de récolte | 13 Codes ISO | 14 Volume(s) (m3) | 15 Poids net (kg) | 16 Nombre d’unités | 17 Signes distinctifs | 18 Signature et cachet de l’organisme émetteur Lieu et date | 2 | 1 Organisme émetteur Nom Adresse | 2 Pays d’origine: RÉPUBLIQUE CENTRAFRICAINE Nature du titre: …....................................................... Exploitant: ……………………………………………………….. N° de(s) titre(s): ……………………………………………………….. UFG:………………………………………………………. Contrat N°: ……………………………………………………….. E101 N°: ……………………………………………………….. | COPIE DESTINÉE AUX DOUANES EUROPÉENNES | 3 Numéro de l’autorisation FLEGT | 4 Date d’expiration | 5 Pays d’exportation | 7 Moyen de transport | 6 Code ISO | 8 Titulaire de l’autorisation (nom et adresse) | Désignation commerciale des bois ou produits dérivés | 10 Positions du SH | 2 | 11 Nom (s) commun (s) ou scientifique(s) | 12 Pays de récolte | 13 Codes ISO | 14 Volume(s) (m3) | 15 Poids net (kg) | 16 Nombre d’unités | 17 Signes distinctifs: | 18 Signature et cachet de l’organisme émetteur Lieu et date | 3 | 1 Organisme émetteur Nom Adresse | 2 Pays d’origine: RÉPUBLIQUE CENTRAFRICAINE Nature du titre: …....................................................... Exploitant:……………………………………………………….. N° de(s) titre(s):……………………………………………………….. UFG:………………………………………………………. Contrat N°:……………………………………………………….. E101 N°:……………………………………………………….. | COPIE DESTINÉE AUX DOUANES CENTRAFRICAINES | 3 Numéro de l’autorisation FLEGT | 4 Date d’expiration | 5 Pays d’exportation | 7 Moyen de transport | 6 Code ISO | 8 Titulaire de l’autorisation (nom et adresse) | 9 Désignation commerciale des bois ou produits dérivés | 10 Positions du SH | 3 | 11 Nom (s) commun (s) ou scientifique(s) | 12 Pays de récolte | 13 Codes ISO | 14 Volume(s) (m3) | 15 Poids net (kg) | 16 Nombre d’unités | 17 Signes distinctifs: | 18 Signature et cachet de l’organisme émetteur Lieu et date | 4 | 1 Organisme émetteur Nom Adresse | 2 Pays d’origine: RÉPUBLIQUE CENTRAFRICAINE Nature du titre: …....................................................... Exploitant :……………………………………………………….. N° de(s) titre(s): ……………………………………………………….. UFG:………………………………………………………. Contrat N°: ……………………………………………………….. E101 N°: ……………………………………………………….. | COPIE DESTINÉE À L'AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE DES AUTORISATIONS | 3 Numéro de l’autorisation FLEGT | 4 Date d’expiration | 5 Pays d’exportation | 7 Moyen de transport | 6 Code ISO | 8 Titulaire de l’autorisation (nom et adresse) | 9 Désignation commerciale des bois ou produits dérivés | 10 Positions du SH | 4 | 11 Nom (s) commun (s) ou scientifique(s) | 12 Pays de récolte | 13 Codes ISO | 14 Volume(s) (m3) | 15 Poids net (kg) | 16 Nombre d’unités | 17 Signes distinctifs: | 18 Signature et cachet de l’organisme émetteur Lieu et date | 2. liide Selgitavad märkused Üldinfo - Vormid tuleb täita trükitähtedes. - ISO-koodid osutavad siin ühtsele rahvusvahelisele kahetähelisele riigikoodile. Lahter 1 | Organisme émetteur | Märkige litsentse väljastava asutuse nimi ja aadress. | Lahter 2 | Pays d'origine: République centrafricaine | (loa liik, ülestöötaja, loa/lubade nr, metsahaldusüksus, lepingu nr, E101 nr). | Lahter 3 | Numéro de l’autorisation FLEGTr | Märkige väljaandmisnumber. | Lahter 4 | Date d'expiration | Litsentsi kehtivusaeg. | Lahter 5 | Pays d’exportation | Partnerriik, kust puittooted EL-i eksporditi. | Lahter 6 | Code ISO | Märkige lahtris 5 osutatud partnerriigi kahetäheline kood. | Lahter 7 | Moyen de transport | Märkige transpordivahend ekspordikohast. | Lahter 8 | Titulaire de l'autorisation | Märkige eksportija nimi ja aadress. | Lahter 9 | Désignation commerciale du bois et produits dérivés | Märkige puittoote (-toodete) kaubanimi. | Lahter 10 | Position du SH | Märkige kauba neljakohaline või kuuekohaline kood vastavalt kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemile. | Lahter 11 | Noms communs ou scientifiques | Märkige tootes kasutatud puidu liigi tava- või teadusnimi. Kui tootes on kasutatud rohkem kui ühte liiki puitu, märkige iga liik eraldi reale. Lahtri või