SISUKORD

MAJANDUSAASTA ARUANDELE LISATUD DEKLARATSIOON 2

EAFi VAHENDITE KASUTAMINE JA SELLE KOHTA RAAMATUPIDAMISARVESTUSE PIDAMINE 3

I OSA – EAFi MAJANDUSAASTA ARUANNE: EUROOPA KOMISJONI HALLATAVAD VAHENDID 10

1. KAHEKSANDA, ÜHEKSANDA JA KÜMNENDA EUROOPA ARENGUFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED 11

1.1 KAHEKSAS, ÜHEKSAS JA KÜMNES EUROOPA ARENGUFOND: KOONDBILANSS, KOONDTULEMIARUANNE, RAHAVOOGUDE KOONDARUANNE JA NETOVARA MUUTUSTE KOONDARUANNE 11

1.2 KAHEKSAS EAF: BILANSS, TULEMIARUANNE JA NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE 15

1.3 ÜHEKSAS EAF: BILANSS, TULEMIARUANNE JA NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE 18

1.4 KÜMNES EAF: BILANSS, TULEMIARUANNE JA NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE 21

1.5 KAHEKSANDA, ÜHEKSANDA JA KÜMNENDA EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD 24

2. RAKENDAMISE ARUANNE 54

2.1 ASSIGNEERINGUD 59

2.2 KONSOLIDEERITUD ARUANNE 62

2.3. MUU HALDUSTEAVE 67

II OSA – EAFi MAJANDUSAASTA ARUANNE: INVESTEERIMISRAHASTU RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 68

3. INVESTEERIMISRAHASTU RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 69

3.1 KASUMIARUANNE 69

3.2 BILANSS 70

3.3 INVESTEERIMISRAHASTU OMAKAPITALI MUUTUSTE ARUANNE 71

3.4 RAHAVOOGUDE ARUANNE 72

3.5 RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD 74

I OSA 2. PEATÜKI (RAKENDAMISE ARUANNE) LISA − OLUKORD RIIKIDE JA VAHENDITE LÕIKES 103

MAJANDUSAASTA ARUANDELE LISATUD DEKLARATSIOON

Deklareerin, et kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi 2010. aasta majandusaasta aruanne on koostatud kooskõlas kümnenda Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava finantsmääruse VIII jaotisega ning raamatupidamise aastaaruande lisas toodud raamatupidamispõhimõtete, -eeskirjade ja -meetoditega.

Olen saanud eelarvevahendite käsutajalt ja Euroopa Investeerimispangalt (EIP) kogu teabe, mis on vajalik Euroopa Arengufondide varasid ja kohustusi ning eelarve täitmist kajastava majandusaasta aruande koostamiseks, ning kinnituse selle teabe usaldusväärsuse kohta.

Deklareerin, et kõnealuse teabe ja kontrolli põhjal, mida pidasin vajalikuks teha majandusaasta aruande kinnitamiseks, võin olla piisavalt kindel, et käesolev majandusaasta aruanne annab Euroopa Arengufondide finantsseisundi kõigist olulistest tahkudest õige ja õiglase ülevaate.

[allkiri]

Philippe Taverne

peaarvepidaja

EAF i VAHENDITE KASUTAMINE JA SELLE KOHTA RAAMATUPIDAMISARVESTUSE PIDAMINE

1. TAUST

Euroopa Liit teeb arengukoostööd paljude arenguriikidega. Koostöö peamine eesmärk on edendada majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning eelkõige vähendada ja leevendada vaesust pikas perspektiivis, andes abi saavatele riikidele arenguabi ja tehnilist abi. Selle eesmärgi saavutamiseks koostab liit koos partnerriikidega koostööstrateegiad ja koondab nende rakendamiseks vajalikud rahalised vahendid. Arengukoosöösse suunatavad liidu vahendid tulevad kolmest allikast:

- Euroopa Liidu eelarvest;

- Euroopa Arengufondist;

- Euroopa Investeerimispangalt.

Euroopa Arengufond (EAF) on peamine vahend liidu abi andmiseks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide (AKV riigid) ning ülemeremaade ja -territooriumidega (ÜMTd) tehtava arengukoostöö raames. EAFi loomine sätestati 1957. aastal sõlmitud Rooma lepingus eesmärgiga anda tehnilist ja rahalist abi, seda algselt küll vaid Aafrika riikidele, mis olid sel ajal ikka veel kolooniad ja millega mõnedel liikmesriikidel olid ajaloolised sidemed.

EAFi ei rahastata Euroopa Liidu eelarvest. Seda rahastavad liikmesriigid EAFi enda finantseeskirjade kohaselt ja seda haldab eraldi komitee. Euroopa Komisjon vastutab EAFi vahenditest rahastatavate meetmete rahalise rakendamise eest ja Euroopa Investeerimispank (EIP) haldab investeerimisrahastut.

AKV riikidele ja ÜMTdele antavat geograafiliselt piiritletud abi rahastatakse ajavahemikus 2008–2013 jätkuvalt peamiselt EAFist. Iga EAF moodustatakse tavaliselt umbes viieaastaseks perioodiks. Alates esimese partnerluslepingu sõlmimisest 1964. aastal on EAFi programmitöö tsüklid üldiselt järginud partnerluslepingute omi. Iga Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatakse just seda EAFi käsitlevat finantsmäärust, millega on ette nähtud kõnealuse EAFi raamatupidamise aastaaruande koostamine. Seda silmas pidades koostatakse Euroopa Komisjoni hallatava osa puhul vahenditest raamatupidamise aastaaruanded iga Euroopa Arengufondi jaoks eraldi. Kõnealused raamatupidamise aastaaruanded esitatakse ka koondaruannete kujul, et anda üldine ülevaade nende vahenditega seonduvast finantsseisundist, mille eest vastutab Euroopa Komisjon.

Investeerimisrahastu asutati Cotonou lepingu raames. Investeerimisrahastut haldab Euroopa Investeerimispank ja seda kasutatakse erasektori arengu toetamiseks AKV riikides, rahastades peamiselt, kuid mitte ainult, erainvesteeringuid. Rahastu on loodud uueneva fondina; laenude tagasimaksed saab seega uuesti muudesse meetmetesse investeerida, mis annab tulemuseks iseuueneva ja rahaliselt sõltumatu rahastu. Kuna Euroopa Komisjon investeerimisrahastut ei halda, ei ole see konsolideeritud majandusaasta aruande esimese osaga – kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi raamatupidamise aastaaruande ja sellega seotud rakendamise aruandega. Tervikliku ülevaate andmiseks EAFi arenguabist on investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne lisatud majandusaasta aruandele eraldi osana (2.osa). Kümnes EAF hõlmab ajavahemikku 2008–2013 ja selle kogueelarve on 22 682 miljonit eurot. Sellest summast eraldatakse 21 966 miljonit eurot AKV riikidele, 286 miljonit eurot ÜMTdele ja 430 miljonit eurot komisjonile, et aidata tal katta EAFi programmitöö ja rakendamisega seotud kulusid[1].

2. KUIDAS TOIMUB EAFi RAHASTAMINE?

15.–16. detsembril 2005. aastal toimunud kohtumisel võttis Euroopa Ülemkogu vastu 2007.−2013. aasta finantsraamistiku. Sellega seoses otsustati, et geograafilist koostööd AKV riikidega ei integreerita Euroopa Liidu eelarvesse, vaid seda rahastatakse ajavahemikus 2008−2013 jätkuvalt olemasoleva valitsustevahelise EAFi kaudu.

Euroopa Liidu eelarve on iga-aastane ja vastavalt eelarve aastasuse põhimõttele kavandatakse ja kinnitatakse eelarve kulud ja tulud üheks aastaks. Erinevalt Euroopa Liidust on EAFi toimimispõhimõte mitmeaastane. Iga EAF moodustatakse liikmesriikidevahelise partnerluslepingu kaudu ja see on seotud kõigi, tavaliselt viie aasta pikkuse ajavahemiku jooksul selle fondi raames arengukoostööks kasutatavate vahenditega. Kuna vahendeid eraldatakse mitmeaastasuse põhimõttest lähtuvalt, võib eraldatud vahendeid kasutada kogu EAFi programmiperioodi vältel. Eelarve aastasuse puudumine on eraldi ära märgitud eelarve raamatupidamisarvestuse aruandluses, kus hinnatakse EAFi eelarve täitmist võrreldes koguvahenditega.

EAFi vahendid moodustuvad ELi liikmesriikide sihtotstarbelistest osamaksudest. Ligikaudu iga viie aasta järel kohtuvad liikmesriikide esindajad valitsustevahelisel tasandil, et otsustada fondile eraldatav kogusumma ja kontrollida selle vahendite kasutamist. Seejärel haldab fondi komisjon. Kuna liikmesriikidel on lisaks liidu poliitikale ka oma arengu- ja abipoliitika, peavad liikmesriigid oma poliitika kooskõlastama ELiga, et tagada vastastikune täiendavus. 2010. aastal nõuti üheksanda EAFi osamaksud sisse 15 osalevalt liikmesriigilt. 2011. aastal nõutakse sisse esimesed kümnenda EAFi osamaksud, milles osalevad 27 liikmesriiki.

Osa kümnenda EAFi vahenditest on pandud kõrvale ettenägematuteks vajadusteks, enamik aga on jaotatud praegu ajavahemikku 2008−2013 hõlmavate mitmeaastaste (peamiselt geograafiliste, aga ka temaatiliste) sihtraamistike vahel. Sellest lähtuvalt on komisjon heaks kiitnud riiklikud, piirkondlikud ja AKV riikide vahelised strateegiadokumendid. Nende rakendamist kontrollitakse igal aastal ning strateegiad vaadatakse läbi ajavahemiku keskel (2010. aastal, praegu toimumas) ja lõpus (2012. aastal). Pärast nende vahe- ja lõppläbivaatamiste tegemist võib komisjon Euroopa Liidu nimel strateegiaid ja vahendite jaotust muuta, pidades silmas asjaomaste AKV riikide ja piirkondade hetkevajadusi ja tulemusi.

Lisaks eelnevalt nimetatud osamaksudele saavad liikmesriigid leppida EAFiga kokku kaasrahastamises või tasuda EAFi vabatahtlikke osamaksusid.

3. KUIDAS EAFi VAHENDEID HALLATAKSE JA KASUTATAKSE?

3.1 Põhitegevuskulud

EAFil on sõltuvalt raha väljamaksmisest ja haldamisest erinevaid põhitegevuskulusid. Finantsmääruse kohaselt rakendab komisjon EAFi vahendeid järgmiste meetodite kohaselt:

Detsentraliseeritud eelarve täitmine: seda meetodit kasutatakse juhul, kui komisjon delegeerib peamiselt kohalikust olukorrast ja asjaomasest abisaajast lähtudes teatavad eelarve täitmise ülesanded küllaltki suures ulatuses kolmandatele riikidele.

Tsentraliseeritud eelarve täitmine: seda meetodit kasutatakse juhul, kui eelarvet täidetakse otseselt komisjoni talituste poolt või kaudselt, kui komisjon annab eelarve täitmise ülesanded Euroopa Liidu või liikmesriikide õiguse alusel tegutsevatele ametiasutustele, näiteks avalik-õiguslikele või avalikke teenuseid osutavatele Euroopa Liidu ametitele.

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega: selle meetodi korral delegeerib komisjon teatavad eelarve täitmise ülesanded rahvusvahelisele organisatsioonile.

3.2 Finantsjuhtimises osalejad

Volitatud eelarvevahendite käsutaja vastutab kogu haldusprotsessi eest, alates selle kindlaksmääramisest, mida tuleb seatud poliitikavaldkondade eesmärkide saavutamiseks teha, kuni algatatud tegevuse haldamiseni nii tegevuslikust kui ka eelarve seisukohast; muu hulgas annab ta oma allkirja juriidilistele kohustustele, jälgib täitmist, teeb makseid ja vajaduse korral isegi nõuab vahendeid sisse.

Euroopa Liidu delegatsiooni juht on komisjoni ja riikliku või piirkondliku AKV riigi / ÜMT ametiasutuse vahendajaks kohapeal. Delegatsiooni juht teeb tihedat koostööd riiklike või piirkondlike eelarvevahendite käsutajatega rakendusstrateegia ja valdkondliku poliitika kindlaks määramisel ning EAFi programmide ja projektide ettevalmistamisel, uurimisel ja läbivaatamisel.

Toetust saava riigi riiklik eelarvevahendite käsutaja on kõrgem ametnik, kelle on ametisse nimetanud iga AKV riigi / ÜMT valitsus. Ta esindab oma riigi ametiasutusi kõikides fondist rahastatavates ning komisjoni ja EIP hallatavates tegevustes. Enamikul juhtudel täidab nimetatud ülesandeid valitsuse liige, tavaliselt riigi planeerimis- või rahandusminister. Riiklik eelarvevahendite käsutaja täidab EAFi programmide ja projektide haldamisel haldus-, tehnilisi ja finantskohustusi.

Peaarvepidaja täidab eelarvevahendite käsutajate koostatud makse- ja sissenõudekorraldusi ning vastutab sularaha haldamise eest. Samuti vastutab ta raamatupidamiseeskirjade ja -meetodite kehtestamise, raamatupidamissüsteemide heakskiitmise, raamatupidamisarvestuse pidamise ning vastavate majandusaasta aruannete koostamise eest. Lisaks sellele peab peaarvepidaja majandusaasta aruande allkirjastama, deklareerides, et see annab finantsseisundist õige ja õiglase ülevaate.

3.3 EAFi vahendite kasutamine

Suurima osa EAFi kaudu AKV riikidele ja ÜMTdele antud rahalistest vahenditest moodustavad toetused. Iga EAFi käivitamisel teavitab Euroopa Liit AKV riike ja ÜMTsid neile fondi toimimise jooksul kättesaadavate toetuste tasemest. Vahendeid eraldatakse lähtuvalt riigi erivajadustest, võttes arvesse toetust saava riigi enda poliitikat ja arengupüüdlusi.

Abi saav riik töötab arengupartneritega (rahastajatega) peetud konsulteerimiste käigus või pärast neid välja koostööstrateegia. Euroopa Liiduga tehtava koostöö strateegia hõlmab tavaliselt nii riigi enda keskpika perioodi arengustrateegiat ning poliitilise ja sotsiaalmajandusliku tausta analüüsi, kui ka Euroopa Liidu poolset hinnangut. Euroopa Komisjoni töötajad annavad riigi ametiasutustele koostööd käsitleva strateegiadokumendi ettevalmistamisel tehnilist abi.

Seejärel koostatakse riiklik sihtprogramm koostööstrateegia rakendamiseks. Riiklik sihtprogramm on suunatud abi saavatele sektoritele ja valdkondadele ning selles selgitatakse, kuidas abi kasutades eesmärgid saavutatakse; samuti esitatakse selles rakendamise ajakava ja täpsustatakse (vajaduse korral), kuidas on programmi kaasatud muud osalejad, nt rahvusvahalised organisatsioonid või valitsusvälised organisatsioonid. Nimetatud üldine sihtprogramm vaadatakse läbi igal aastal, samuti EAFi rakendusperioodi keskel ja lõpus ning programmi kehtivuse ajal tehakse selles vajaduse korral parandusi ja muudatusi.

3.4 Kulukohustuste võtmine EAFist väljamaksete tegemiseks

EAFist ei saa ühtegi summat välja maksta enne, kui komisjon ja võimalik EAFi vahendite saaja on eelnevalt võtnud kirjalikult juriidilise kohustuse.

Enne kolmanda isiku ees juriidilise kohustuse võtmist (näiteks temaga lepingu või toetuslepingu sõlmimist) peab olemas olema piisavate vahenditega eelarverida, mis võimaldab asjaomast tegevust rahastada. Kui see tingimus on täidetud, tuleb vajalikud vahendid eelarves reserveerida raamatupidamissüsteemis võetavate eelarveliste kulukohustuste abil. See aga ei mõjuta üldist raamatupidamisarvestust (ehk pearaamatut), sest kulusid ei ole veel kantud. See on tingitud asjaolust, et EAFi raamatupidamissüsteem koosneb kahest eraldiseisvast, kuid omavahel seotud osast:

1. eelarve raamatupidamisarvestus, mis annab üksikasjaliku ülevaate eelarve täitmisest, ning

2. üldine raamatupidamisarvestus, mida kasutatakse bilansi ja tulemiaruande koostamiseks.

Eelarve raamatupidamisarvestus annab ülevaate võetud kulukohustustest ja tehtud maksetest. Eelarve raamatupidamisarvestus tugineb kassapõhise arvestuse põhimõttele, mille kohaselt kulu- või tuluartikkel kirjendatakse raamatupidamisarvestuses alles siis, kui asjaomase summa suhtes võetakse kulukohustus, kui see makstakse välja või laekub. Sellist liiki raamatupidamisarvestus on tüüpiline avaliku sektori puhul, mis on ajalooliselt kaldunud pöörama põhitähelepanu eelarvele ja selle täitmisele.

Üldises raamatupidamisarvestuses (mis tugineb tekkepõhise arvestuse põhimõttele) näidatakse kõik eelarveaasta jooksul kantud kulud ja laekunud tulud (ja seega majandusaasta tulem) ning tehakse kindlaks EAFi finantsseisund bilansi vormis, milles kajastatakse varasid ja kohustusi asjaomase aasta 31. detsembri seisuga.

3.5 Makse tegemine

Makseid saab teha üksnes pärast seda, kui eelarvevahendite käsutaja on eelarvelise kulukohustuse heaks kiitnud.

Eelmakse on makse, mille eesmärk on pakkuda abisaajale sularaha ettemakset, st käibevahendeid. See võib olla jagatud mitmeks makseks, mis tehakse asjaomases eelmaksete lepingus kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Käibevahendeid ehk ettemakseid kasutatakse lepingus määratletud perioodi jooksul eesmärgil, milleks need on antud. Vastasel korral makstakse need tagasi, st kui abisaaja ei kanna rahastamiskõlblikke kulusid, on ta kohustatud eelmakseks oleva ettemakse EAFile tagastama. Seega väljamakstud eelmaksed ei muutu lõplikuks kuluks enne, kui on täidetud lepinguga ettenähtud kohustused. Seepärast kirjendatakse see esialgse väljamakse tegemisel bilansis varana. Eelmaksete kui vara summat vähendatakse (kas täielikult või osaliselt) rahastamiskõlblike kulude (mida käsitletakse tulemiaruandes kuludena) ja tagastatud summade kinnitamisega.

Aasta lõpus tuleb anda hinnang sellele, millised on EAFi vahenditest abi saajate kantud rahastamiskõlblikud kulud, mille kohta nad ei ole veel aruandeid esitanud. Pärast kõnealuste järgmisse majandusaastasse ülekandmise arvutuste tegemist kirjendatakse prognoositud rahastamiskõlblikud summad kumuleerunud kuludena, prognoositud rahastamiskõlbmatud summad jäävad aga lahtiseks kontodel „Kulud, mille rahastamiskõlblikkus vajab kontrollimist”. Selleks, et varasid ja kohustusi mitte üle hinnata, on need summad esitatud lühiajaliste kohustuste all.

3.6 Alusetult makstud summade tagasinõudmine

EAFist kantavate kulude rahastamiskõlblikkust kontrollitakse kohaldatavates eeskirjades või iga toetuse tingimustes sätestatud tõendavate dokumentide alusel. Kontrollisüsteemide kulutasuvuse optimeerimise eesmärgil kontrollitakse lõppmakse taotluste puhul tõendavaid dokumente üldiselt üksikasjalikumalt kui vahemakse taotluste puhul ning seetõttu võidakse sealjuures avastada vahemaksetes vigu, mis parandatakse lõppmakse korrigeerimisega. Lisaks sellele on komisjonil õigus kontrollida tõendavate dokumentide ausust, tehes kontrollkäike taotluse esitaja ruumidesse rahastatava meetme rakendamise ajal ja/või hiljem (järelkontroll). Rakendusperioodi ajal leitud vigu võib parandada järgnevate maksetaotluste korrigeerimise teel. Järelkontrolli käigus leitud vigade puhul esitatakse sissenõudekorraldus.

4. MAJANDUSAASTA LÕPU ARUANDLUS

4.1 Majandusaasta aruanne

Peaarvepidaja ülesanne on koostada majandusaasta aruanne ja tagada, et see annab EAFi finantsseisundist õige ja õiglase ülevaate.

Majandusaasta aruanne koosneb järgmistest osadest:

I osa: Euroopa Komisjoni hallatavad vahendid

- kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi raamatupidamise aastaaruanded

- kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi rakendamise aruanne

II osa: Euroopa Investeerimispanga hallatavad vahendid

- investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne.

Tervikliku ülevaate saamiseks EAFi arenguabist on investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne lisatud majandusaasta aruandele eraldi osana.

Komisjon võtab majandusaasta aruande vastu järgneva aasta 31. juuliks ja esitab selle auditeerimiseks kontrollikojale ning lõpuks eelarve täitmisele heakskiidu andmiseks nõukogule ja parlamendile.

4.2 Iga-aastane tegevusaruanne

Eelarvevahendite käsutajalt nõutakse iga-aastase tegevusaruande koostamist tema vastutusalasse kuuluva tegevuse kohta. Nimetatud aruandes annab eelarvevahendite käsutaja aru poliitika elluviimise tulemustest ja sellest, kas ta saab piisava kindlusega kinnitada, et tema aruandes kirjeldatud tegevuse jaoks eraldatud vahendeid on kasutatud sihtotstarbeliselt ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt ning et kehtestatud kontrollimenetlused pakuvad vajalikke tagatisi aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

5. AUDITEERIMINE JA EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE

5.1 Auditeerimine

EAFi majandusaasta aruannet ja vahendite haldamist kontrollib tema välisaudiitorina tegutsev Euroopa Kontrollikoda, kes koostab nõukogule ja Euroopa Parlamendile aastaaruande. Kontrollikoja põhiülesanne on teha EAFi majandusaasta aruandele sõltumatu välisaudit. Oma tegevuse osana koostab kontrollikoda järgmised dokumendid:

3. aastaaruande, milles on esitatud kontrollikoja tähelepanekud majandusaasta aruande ja selle aluseks olevate tehingute kohta;

4. kontrollikoja audititele tuginev ja aastaaruandes kinnitava avalduse vormis esitatud arvamus, millega kinnitatakse i) majandusaasta aruande usaldusväärsust ja ii) selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust;

5. eriaruanded, milles esitatakse konkreetsete haldusvaldkondade auditite käigus tehtud auditileiud.

Kontrollikojal on auditeerimise käigus juurdepääsuõigus kõigile vajalikele dokumentidele. Kontrollikoda auditeerib kõiki EAFi tegevusvaldkondasid, kuni üksikute tehingute ja maksete seaduslikkuse ja korrektsuse uurimiseni välja. Kontrollikoda auditeerib ka majandusaasta aruannet ennast, kontrollides lisaks raamatupidamise aastaaruande üldisele esitusviisile vajaduse korral ka individuaalseid bilansi ja tulemiaruande kirjeid. Seetõttu saab kontrollikoda anda oma arvamuse mitte üksnes esitatud andmete, vaid ka kohaldatava süsteemi ja kontrollide kohta.

5.2 Eelarve täitmisele heakskiidu andmine

Viimaseks kontrolliks on asjaomase aasta EAFi eelarve täitmisele heakskiidu andmine. Euroopa Parlament on EAFi eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon. See tähendab, et pärast majandusaasta aruande auditeerimist ja lõplikku viimistlemist tuleb nõukogul soovitada ja seejärel parlamendil otsustada, kas anda heakskiit EAFi eelarve täitmisele komisjoni poolt eelneval eelarveaastal. Kõnealune otsus põhineb majandusaasta aruande läbivaatamisel, kontrollikoja aastaaruandel (mis sisaldab ametlikku kinnitavat avaldust) ja komisjoni vastustel, aga ka nende tulemusena komisjonile esitatud küsimustel ja täiendava teabe taotlustel.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmine kujutab endast eelarve täitmise väliskontrolli poliitilist aspekti. See on otsus, millega Euroopa Parlament vabastab nõukogu soovituse põhjal komisjoni tema vastutusest asjaomase eelarveaasta eelarve täitmise haldamisel. Eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlus võib viia üheni järgmisest kahest tulemusest: heakskiidu andmine või selle edasilükkamine. Eelarve täitmisele heakskiidu andmisel võib parlament teha tähelepanekuid, mida ta peab oluliseks; sealjuures soovitab parlament sageli meetmeid, mida komisjon peaks neis küsimustes võtma. Komisjon esitab võetud meetmed järelmeetmete aruandes ja tegevuskavas, mille ta saadab nii parlamendile kui ka nõukogule.

I OSA – EAF i MAJANDUSAASTA ARUANNE: EUROOPA KOMISJONI HALLATAVAD VAHENDID[2]

1. KAHEKSANDA, ÜHEKSANDA JA KÜMNENDA EUROOPA ARENGUFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED

1.1 KAHEKSAS, ÜHEKSAS JA KÜMNES EUROOPA ARENGUFOND: KOONDBILANSS, KOONDTULEMIARUANNE, RAHAVOOGUDE KOONDARUANNE JA NETOVARA MUUTUSTE KOONDARUANNE

KAHEKSANDA, ÜHEKSANDA JA KÜMNENDA EAFi KOONDBILANSS

miljonites eurodes |

Lisa | 31.12.2010 | 31.12.2009 |

PÕHIVARA |

Pikaajalised eelmaksed | 2.1 | 353 | 196 |

KÄIBEVARA |

Lühiajalised eelmaksed | 2.2 | 1 096 | 800 |

Lühiajalised saadaolevad summad | 2.3 | 247 | 66 |

Raha ja raha ekvivalendid | 2.5 | 808 | 523 |

VARAD KOKKU | 2 503 | 1 585 |

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED |

Lühiajalised võlgnevused | 2.6 | (1 045) | (860) |

KOHUSTUSED KOKKU | (1 045) | (860) |

NETOVARA | 1 458 | 724 |

VAHENDID JA RESERVID |

Sissenõutud fondikapital | 2.7 | 23 879 | 20 381 |

Muud reservid | 2.8 | 2 252 | 2 252 |

Varasematest aastatest ülekantud tulem | (21 909) | (18 814) |

Majandusaasta tulem | (2 765) | (3 094) |

NETOVARA | 1 458 | 724 |

KAHEKSANDA, ÜHEKSANDA JA KÜMNENDA EAFi KOONDTULEMIARUANNE

miljonites eurodes |

Lisa | 2010 | 2009 |

PÕHITEGEVUSTULUD | 3.1 | 140 | 49 |

PÕHITEGEVUSKULUD |

Põhitegevuskulud | 3.2 | (2 914) | (3 103) |

Halduskulud | 3.3 | (86) | (90) |

KASUM/(KAHJUM) PÕHITEGEVUSEST | (2 860) | (3 144) |

Finantstulud | 3.4 | 95 | 49 |

KASUM/(KAHJUM) FINANTSEERIMISTEGEVUSEST | 95 | 49 |

MAJANDUSAASTA TULEM | (2 765) | (3 094) |

KAHEKSANDA, ÜHEKSANDA JA KÜMNENDA EAFi RAHAVOOGUDE KOONDARUANNE

miljonites eurodes |

Lisa | 2010 | 2009 |

Majandusaasta tulem | (2 765) | (3 094) |

PÕHITEGEVUS | 4.2 |

Liikmesriikide tavapärased osamaksud | 3 420 | 3 294 |

Liikmesriikide osamaksud kaasrahastamise raames | 65 | 2 |

Nõuete väärtuse langusest tingitud kahjum (/kahjumi vähenemine) | 2 | 0 |

Pikaajaliste eelmaksete (suurenemine)/vähenemine | (157) | 72 |

Lühiajaliste eelmaksete (suurenemine)/vähenemine | (296) | (150) |

Lühiajaliste nõuete (suurenemine)/vähenemine | (62) | (45) |

Lühiajaliste võlgnevuste suurenemine/(vähenemine) | 78 | 152 |

NETORAHAVOOD | 285 | 230 |

RAHA JA RAHA EKVIVALENTIDE SUURENEMINE/(VÄHENEMINE) (NETO) | 285 | 230 |

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga | 2.5 & 4.3 | 523 | 293 |

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga | 2.5 | 808 | 523 |

KAHEKSANDA, ÜHEKSANDA JA KÜMNENDA EAFi NETOVARA MUUTUSTE KOONDARUANNE

miljonites eurodes |

Kapitali suurenemine – tavapärased osamaksud | - | (3 300) | 3 300 | - | - | 3 300 |

Kapitali suurenemine – kaasrahastamise osamaksud | 68 | 66 | 2 | - | - | 2 |

Majandusaasta tulem | - | - | - | (3 094) | - | (3 094) |

SALDO 31. DETSEMBRI 2009. AASTA SEISUGA | 45 761 | 25 381 | 20 381 | (21 909) | 2 252 | 724 |

Kapitali suurenemine – tavapärased osamaksud | - | (3 500) | 3 500 | - | - | 3 500 |

Kaasrahastamise osamaksude ümberliigitamine[3] | (70) | (69) | (2) | - | - | (2) |

Majandusaasta tulem | - | - | - | (2 765) | - | (2 765) |

SALDO 31. DETSEMBRI 2010. AASTA SEISUGA | 45 691 | 21 812 | 23 879 | (24 674) | 2 252 | 1 458 |

1.2 KAHEKSAS EAF: BILANSS, TULEMIARUANNE JA NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

KAHEKSANDA EAFi BILANSS

miljonites eurodes |

Lisa | 31.12.2010 | 31.12.2009 |

KÄIBEVARA |

Lühiajalised eelmaksed | 2.2 | 100 | 54 |

Lühiajalised saadaolevad summad | 2.3 | 9 | 6 |

Tasaarvelduskontod | 2.4 | 497 | 708 |

VARAD KOKKU | 605 | 768 |

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED |

Lühiajalised võlgnevused | 2.6 | (45) | (65) |

KOHUSTUSED KOKKU | (45) | (65) |

NETOVARA | 560 | 703 |

VAHENDID JA RESERVID |

Sissenõutud fondikapital | 2.7 | 12 840 | 12 840 |

Muud reservid | 2.8 | (2 237) | (2 153) |

Varasematest aastatest ülekantud tulem | (9 985) | (9 825) |

Majandusaasta tulem | (58) | (159) |

NETOVARA | 560 | 703 |

KAHEKSANDA EAFi TULEMIARUANNE

miljonites eurodes |

Lisa | 2010 | 2009 |

PÕHITEGEVUSTULUD | 3.1 | 54 | 20 |

PÕHITEGEVUSKULUD | 3.2 | (116) | (180) |

KASUM/(KAHJUM) PÕHITEGEVUSEST | (61) | (160) |

Finantstulud | 3.4 | 4 | 1 |

KASUM/(KAHJUM) FINANTSEERIMISTEGEVUSEST | 4 | 1 |

MAJANDUSAASTA TULEM | (58) | (159) |

KAHEKSANDA EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

miljonites eurodes |

Kapitali suurenemine – tavapärased osamaksud | - | - | - | - | - | - |

Majandusaasta tulem | - | - | - | (159) | - | (159) |

SALDO 31. DETSEMBRI 2009. AASTA SEISUGA | 12 840 | - | 12 840 | (9 985) | (2 153) | 703 |

Kapitali suurenemine – tavapärased osamaksud | - | - | - | - | - | - |

Ümberpaigutused kümnendasse EAFi | - | - | - | - | (85) | (85) |

Majandusaasta tulem | - | - | - | (58) | - | (58) |

SALDO 31. DETSEMBRI 2010. AASTA SEISUGA | 12 840 | - | 12 840 | (10 042) | (2 237) | 560 |

1.3 ÜHEKSAS EAF: BILANSS, TULEMIARUANNE JA NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

ÜHEKSANDA EAFi BILANSS

miljonites eurodes |

Lisa | 31.12.2010 | 31.12.2009 |

PÕHIVARA |

Pikaajalised eelmaksed | 2.1 | 158 | 129 |

KÄIBEVARA |

Lühiajalised eelmaksed | 2.2 | 742 | 507 |

Lühiajalised saadaolevad summad | 2.3 | 233 | 59 |

Tasaarvelduskontod | 2.4 | 2 516 | 653 |

Raha ja raha ekvivalendid | 2.5 | 7 | 11 |

VARAD KOKKU | 3 655 | 1 359 |

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED |

Lühiajalised võlgnevused | 2.6 | (392) | (366) |

KOHUSTUSED KOKKU | (392) | (366) |

NETOVARA | 3 263 | 993 |

VAHENDID JA RESERVID |

Sissenõutud fondikapital | 2.7 | 11 039 | 7 539 |

Muud reservid | 2.8 | 4 157 | 4 308 |

Varasematest aastatest ülekantud tulem | (10 854) | (8 970) |

Majandusaasta tulem | (1 078) | (1 884) |

NETOVARA | 3 263 | 993 |

ÜHEKSANDA EAFi TULEMIARUANNE

miljonites eurodes |

Lisa | 2010 | 2009 |

PÕHITEGEVUSTULUD | 3.1 | 82 | 26 |

PÕHITEGEVUSKULUD |

Põhitegevuskulud | 3.2 | (1 230) | (1 880) |

Halduskulud | 3.3 | (6) | (77) |

KASUM/(KAHJUM) PÕHITEGEVUSEST | (1 155) | (1 931) |

Finantstulud | 3.4 | 77 | 47 |

KASUM/(KAHJUM) FINANTSEERIMISTEGEVUSEST | 77 | 47 |

MAJANDUSAASTA TULEM | (1 078) | (1 884) |

ÜHEKSANDA EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

miljonites eurodes |

Kapitali suurenemine – tavapärased osamaksud | - | (3 300) | 3 300 | - | - | 3 300 |

Majandusaasta tulem | - | - | - | (1 884) | - | (1 884) |

SALDO 31. DETSEMBRI 2009. AASTA SEISUGA | 11 699 | 4 160 | 7 539 | (10 854) | 4 308 | 993 |

Kapitali suurenemine – tavapärased osamaksud | - | (3 500) | 3 500 | - | - | 3 500 |

Ümberpaigutused kümnendasse EAFi | - | - | - | - | (151) | (151) |

Majandusaasta tulem | - | - | - | (1 078) | - | (1 078) |

SALDO 31. DETSEMBRI 2010. AASTA SEISUGA | 11 699 | 660 | 11 039 | (11 932) | 4 157 | 3 263 |

1.4 KÜMNES EAF: BILANSS, TULEMIARUANNE JA NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

KÜMNENDA EAFi BILANSS

miljonites eurodes |

Lisa | 31.12.2010 | 31.12.2009 |

PÕHIVARA |

Pikaajalised eelmaksed | 2.1 | 195 | 67 |

KÄIBEVARA |

Lühiajalised eelmaksed | 2.2 | 255 | 239 |

Lühiajalised saadaolevad summad | 2.3 | 5 | 1 |

Raha ja raha ekvivalendid | 2.5 | 801 | 512 |

VARAD KOKKU | 1 255 | 819 |

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED |

Lühiajalised võlgnevused | 2.6 | (608) | (430) |

Tasaarvelduskontod | 2.4 | (3 013) | (1 361) |

KOHUSTUSED KOKKU | (3 621) | (1 791) |

NETOVARA | (2 366) | (971) |

VAHENDID JA RESERVID |

Sissenõutud fondikapital | 2.7 | - | 2 |

Muud reservid | 2.8 | 333 | 97 |

Varasematest aastatest ülekantud tulem | (1 070) | (19) |

Majandusaasta tulem | (1 629) | (1 051) |

NETOVARA[4] | (2 366) | (971) |

KÜMNENDA EAFi TULEMIARUANNE

miljonites eurodes |

Lisa | 2010 | 2009 |

PÕHITEGEVUSTULUD | 3.1 | 4 | 2 |

PÕHITEGEVUSKULUD |

Põhitegevuskulud | 3.2 | (1 567) | (1 042) |

Halduskulud | 3.3 | (80) | (13) |

KASUM/(KAHJUM) PÕHITEGEVUSEST | (1 643) | (1 053) |

Finantstulud | 3.4 | 14 | 2 |

KASUM/(KAHJUM) FINANTSEERIMISTEGEVUSEST | 14 | 2 |

MAJANDUSAASTA TULEM | (1 629) | (1 051) |

KÜMNENDA EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

miljonites eurodes |

Kapitali suurenemine – tavapärased osamaksud | - | - | - | - | - | - |

Kapitali suurenemine – kaasrahastamise osamaksud | 68 | 66 | 2 | - | - | 2 |

Majandusaasta tulem | - | - | - | (1 051) | - | (1 051) |

SALDO 31. DETSEMBRI 2009. AASTA SEISUGA | 21 222 | 21 221 | 2 | (1 070) | 97 | (971) |

Kapitali suurenemine – tavapärased osamaksud | - | - | - | - | - | - |

Kaasrahastamise osamaksude ümberliigitamine[5] | (70) | (69) | (2) | - | - | (2) |

Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist | - | - | - | - | 236 | 236 |

Majandusaasta tulem | - | - | - | (1 629) | - | (1 629) |

SALDO 31. DETSEMBRI 2010. AASTA SEISUGA | 21 152 | 21 152 | - | (2 699) | 333 | (2 366) |

1.5 KAHEKSANDA, ÜHEKSANDA JA KÜMNENDA EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD

1. PEAMISED ARVESTUSPÕHIMÕTTED

1.1. ÕIGUSAKTID JA FINANTSMÄÄRUS

Raamatupidamise aastaaruanne on koostatud kooskõlas kümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmäärusega. Nimetatud määruse artikli 121 kohaselt koostatakse raamatupidamise aastaaruanne tekkepõhise arvestuse põhimõtte kohaselt.

Käesolev raamatupidamise aastaaruanne on koostatud Euroopa Arengufondi raamatupidamiseeskirjade ja -meetodite kohaselt, mis töötati välja rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamisstandardite (IPSAS) või nende puudumisel rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) alusel, mida annavad välja vastavalt rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamise standardite nõukogu (IPSASB) ja rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite nõukogu (IASB). EAFi peaarvepidaja vastuvõetud hindamiseeskirju ja raamatupidamismeetodeid on kohaldatud selle osa suhtes EAFi vahenditest, mille finantsjuhtimise eest vastutab Euroopa Komisjon.

EAFi peaarvepidaja peab esitama esialgse majandusaasta aruande kontrollikojale auditeerimiseks järgneva aasta 31. märtsiks. Kontrollikoda esitab omakorda oma tähelepanekud majandusaasta aruande kohta komisjonile 15. juuniks (artikkel 125). Kõnealuste tähelepanekute põhjal kinnitab komisjon lõpliku majandusaasta aruande 31. juuliks ning saadab selle Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale. Seejärel avaldatakse majandusaasta aruanne Euroopa Liidu Teatajas 15. novembriks koos kinnitava avaldusega, mille kontrollikoda on andnud selle osa kohta Euroopa Arengufondi vahenditest, mille finantsjuhtimise eest vastutab komisjon.

1.2. RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED

Raamatupidamise aastaaruande eesmärk on anda üksuse finantsseisundi, tegevustulemuste ja rahavoogude kohta teavet, millest on abi laiale kasutajaskonnale. Avaliku sektori üksuste puhul, nagu EAF, on konkreetsem eesmärk anda teavet, millest on abi otsuste tegemisel, ja näidata, et üksus kasutab talle usaldatud vahendeid vastutustundlikult.

Õige ja õiglase ülevaate andmiseks peab raamatupidamise aastaaruanne mitte ainult andma asjakohast organisatsiooni töö iseloomu ja ulatust kirjeldavat teavet, selgitama, kuidas seda rahastatakse, ja andma põhjalikku teavet selle tegevuse kohta, vaid ühtlasi tegema seda kõike selgel ja arusaadaval viisil, mis võimaldab eelarveaastaid omavahel võrrelda. Käesoleva dokumendi koostamisel on silmas peetud just neid eesmärke.

EAFi raamatupidamissüsteem koosneb üldisest raamatupidamisarvestusest ja eelarve raamatupidamisarvestusest. Eelarve raamatupidamisarvestus annab üksikasjaliku ülevaate eelarve täitmisest See rajaneb kassapõhise arvestuse põhimõttel. Raamatupidamise aastaaruanne koostatakse üldise raamatupidamisarvestuse põhjal, sest selles on näidatud kõik eelarveaasta kulud ja tulud tekkepõhise arvestuse eeskirjade kohaselt ning selle eesmärk on finantsseisundi kajastamine 31. detsembri seisuga bilansi vormis.

Kümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklis 120 on sätestatud järgmised raamatupidamise aastaaruande koostamisel kohaldatavad raamatupidamispõhimõtted:

- tegevuse jätkuvuse põhimõte;

- konservatiivsuse põhimõte;

- raamatupidamismeetodite järjepidevuse põhimõte;

- teabe võrreldavuse põhimõte;

- olulisuse põhimõte;

- brutopõhimõte;

- sisu ülimuslikkuse põhimõte;

- tekkepõhise arvestuse põhimõte.

1.3. ARUANDE KOOSTAMISE ALUS

1.3.1. Arvestus- ja aruandlusvaluuta

Raamatupidamise aastaaruanne on koostatud miljonites eurodes, mis on EAFi arvestus- ja aruandlusvaluuta.

1.3.2. Valuuta ja ümberarvestamise alused

Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber aluseks oleva tehingu päeval kehtinud vahetuskursi alusel. Kasum või kahjum vahetuskursi muutustest, mis tuleneb välisvaluutas arveldatud tehingutest ning välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuste ümberarvestamisest eelarveaasta lõpus kehtinud vahetuskursside alusel, kajastatakse tulemiaruandes.

Välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuse eelarveaasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31. detsembril kehtinud järgnevalt esitatud vahetuskursside alusel.

CZK | 25,0610 | 26,4730 | PLN | 3,9750 | 4,1045 |

DKK | 7,4535 | 7,4418 | RON | 4,2620 | 4,2363 |

EEK | 15,6466 | 15,6466 | SEK | 8,9655 | 10,2520 |

GBP | 0,8607 | 0,8881 | CHF | 1,2504 | 1,4836 |

HUF | 277,9500 | 270,4200 | JPY | 108,6500 | 133,1600 |

LVL | 0,7094 | 0,7093 | USD | 1,3362 | 1,4406 |

1.3.3. Prognooside kasutamine

Vastavalt IPSASele ja üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetele peavad raamatupidamise aastaaruandes olema tingimata kajastatud summad, mis põhinevad kõige usaldusväärsemale kättesaadavale teabele tuginevatel juhtkonna prognoosidel ja hinnangutel. Oluliste prognooside hulka kuuluvad muu hulgas riskide ja kulude katteks eraldatud vahendite summad, nõuete väärtuse langus ja kumuleerunud kulud. Tegelikud tulemused võivad kõnealustest prognoosidest erineda. Muutusi prognoosides kajastatakse selles perioodis, mil need teatavaks on saanud.

1.4. BILANSS

1.4.1 Eelmaksete summad

Eelmakse on makse, mille eesmärk on pakkuda abisaajale sularaha ettemakset, st käibevahendeid. See võib olla jagatud mitmeks makseks, mis tehakse asjaomases eelmaksete lepingus kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Käibevahendeid või ettemakseid kasutatakse sel eesmärgil, milleks need anti, lepingus määratletud perioodi jooksul. Vastasel korral makstakse need tagasi. Kui abisaaja ei kanna rahastamiskõlblikke kulusid, peab ta eelmakseks oleva ettemakse EAFile tagastama. Eelmakse summat vähendatakse (kas täielikult või osaliselt) rahastamiskõlblike kulude ja tagasi makstud summade kinnitamisega.

Eelarveaasta lõpus leitakse veel tasaarvestamata eelmakse summade väärtus, lahutades makstud esialgse(te)st summa(de)st tagastatud summad, tasaarvestatud rahastamiskõlblikud summad, eelarveaasta lõpu seisuga veel tasaarvestamata prognoositavad rahastamiskõlblikud summad ja väärtuse vähendamised.

Eelmaksetelt arvutatud intressi kajastatakse selle teenimise hetkel asjaomase lepingu sätete kohaselt. Eelarveaasta lõpu seisuga koostatakse kõige usaldusväärsema teabe põhjal kogunenud intressitulu prognoos.

1.4.2 Nõuded

Nõudeid kajastatakse esialgses summas, millest on lahutatud nende väärtuse langusest tulenev allahindlus. Nõuete väärtuse langusest tulenev allahindlus kirjendatakse, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et kogu võlgnetavat summat ei ole nõude esialgsete tingimuste kohaselt võimalik sisse nõuda. Allahindluse summa saadakse, lahutades vara bilansilisest väärtusest kaetava väärtuse; kaetav väärtus on oodatavate tulevaste rahavoogude nüüdisväärtus, diskonteerituna sarnaste laenuvõtjate suhtes kohaldatava turuintressimääraga. Samuti kajastatakse üldine allahindlus nende tasumata sissenõudekorralduste puhul, mille suhtes ei ole konkreetset allahindlust veel kohaldatud. Selline üldine allahindlus põhineb ajaloolistel kahjumääradel. Allahindluse summa kajastatakse tulemiaruandes.

1.4.3 Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid on finantsinstrumendid ning need on määratletud lühiajaliste varadena. Nende hulka kuulub kassas olev sularaha, nõudmiseni hoiused pankades ja muud lühiajalised investeeringud, mis on kuni kolmekuulise algse tähtaja ja suure likviidsusega.

1.4.4 Kreditoorne võlgnevus

Märkimisväärne osa Euroopa Arengufondi kreditoorsest võlgnevusest ei ole seotud kaupade ega teenuste ostmisega, vaid kujutab endast toetuste või muu rahastamise saajate esitatud tasumata kulutaotlusi. Need kirjendatakse kreditoorse võlgnevusena taotletava summa ulatuses kulutaotluse saamisel ning kontrollimise järel kinnitavad asjaomased finantsametnikud nende rahastamiskõlblikkust. Selles etapis hinnatakse nende väärtuseks kinnitatud ja rahastamiskõlblik summa.

Kaupade ja teenuste ostmisest tekkivat kreditoorset võlgnevust kajastatakse arve saamisel esialgse summa ulatuses ning sellele vastavad kulud kirjendatakse raamatupidamisarvestuses siis, kui tarne on üle antud või teenus osutatud ja aktsepteeritud.

1.4.5 Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid

Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendeid kajastatakse, kui EAFil on kolmandate isikute ees minevikus toimunud sündmustest tulenev juriidiline või faktiline kohustus, ressursside vähenemine kohustuse tasumisel on tõenäolisem kui nende mittevähenemine ja vähenemise summat on võimalik usaldusväärselt hinnata. Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendite summa vastab kõige tõenäolisemaks peetavale hinnangule selle kohta, kui suured kulud on oodatavalt vajalikud olemasoleva kohustuse täitmiseks aruandepäeval.

1.4.6 Viitlaekumised ja kumuleerunud kulud ning edasilükkunud tulud ja kulud

Tekkepõhise arvestuse üheks olulisemaks ülesandeks on tagada, et tehinguid kajastatakse sellel majandusaastal, millega need seonduvad Seda menetlust nimetatakse järgmisse majandusaastasse ülekandmiseks. Eelkõige tuleb anda hinnang sellele, millised on EAFi vahenditest abi saajate kantud rahastamiskõlblikud kulud, mille kohta nad ei ole EAFile veel aruandeid esitanud (kumuleerunud kulud). Samal ajal seonduvad mõned aruandeaastal tehtud maksed järgnevate perioodidega (edasilükkunud kulud), mistõttu need tuleb kindlaks määrata ja neid kajastada järgneva(te)s perioodi(de)s.

EAFi raamatupidamiseeskirjade kohaselt kajastatakse tehinguid ja sündmusi raamatupidamise aastaaruandes sellel perioodil, millega need seonduvad. Arvestusperioodi lõpus kajastatakse kumuleerunud kulusid perioodi ülekandekohustuse prognoositud summa alusel. Kumuleerunud kulud arvutatakse komisjoni välja antud üksikasjalike praktiliste tegevusjuhiste kohaselt, mille eesmärk on tagada, et raamatupidamise aastaaruanne annaks õige ja õiglase ülevaate.

Ka tulu kajastatakse selles perioodis, millega see on seotud. Kui eelarveaasta lõpu seisuga ei ole arvet veel välja saadetud, kuid teenus on osutatud või EAF on tarne teostanud või kui eksisteerib lepinguline kohustus (nt asutamislepingus sätestatu tulemusena), kajastatakse raamatupidamise aastaaruandes viitlaekumine.

Lisaks, kui eelarveaasta lõpu seisuga on arve välja saadetud, kuid teenust ei ole veel osutatud või tarnitud kaupasid üle antud, loetakse tulu edasilükkunuks ja see kajastatakse järgnevas arvestusperioodis.

1.5. TULEMIARUANNE

1.5.1 Tulud

Euroopa Arengufondil ei ole eelarvelisi tulusid. Liikmesriikide tavapäraseid osamaksusid käsitatakse fondikapitalina. Tulu hõlmab kulude sissenõudmist ja intressitulu.

Kulude sissenõudmine

Toimingute jaoks, millest tuleneb EAFist lõplikule abisaajale või kolmandale riigile juba tehtud maksete tagasimaksmine, koostatakse sissenõudekorraldused ja nähakse ette järgnevatest maksetest tehtavad mahaarvamised, mille üle peetakse raamatupidamisarvestust järgmiselt:

- kulude sissenõudmine: väljastatud sissenõudekorralduse tulemusena tekib nõue, mida kajastatakse asjaomase aasta tulemiaruandes tuluna; või

- eelmakse summade sissenõudmine: sel juhul kajastatakse asjaomast summat eelmaksete rubriigi all bilansis.

Intressitulu

Intressitulu kajastatakse tulemiaruandes tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Intressitulu koosneb kommertspankades hoitavatelt sularahasaldodelt ja nõudmiseni hoiustelt saadud või saadaolevatest intressidest ja EAFi nõuetelt kogunenud viivistest. Intressitulu kajastatakse, kui see koguneb.

1.5.2 Kulud

Ostetud kaupade ja saadud teenustega seoses kantud kaubanduslikud kulud kajastatakse siis, kui tarne on üle antud või teenus osutatud ja aktsepteeritud. Neid hinnatakse algses arvel esitatud maksumuses.

Mittekaubanduslikud kulud moodustavad suurema osa EAFi kuludest. Need seonduvad abisaajatele tehtud ülekannetega ja neid võib olla kolme liiki: nõuded, lepingu kohased ülekanded ja oma äranägemisel makstavad toetused või osamaksud ja annetused.

Ülekanne kajastatakse selle perioodi kuluna, mille jooksul toimusid ülekande aluseks olevad sündmused, tingimusel et asjaomast liiki ülekanne on lubatud õigusaktiga (finantsmäärus või muu õigusakt) või on sõlmitud leping, mille alusel ülekanne on lubatud; abisaaja on täitnud kõik rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid; ja summa suurust saab realistlikult hinnata.

Kajastamiskriteeriumidele vastava maksenõude või kulutaotluse saamisel kajastatakse see kuluna rahastamiskõlbliku summa ulatuses. Eelarveaasta lõpu seisuga hinnatakse kantud rahastamiskõlblikke kulusid, mis juba kuuluvad abisaajatele tasumisele, kuid millest ei ole veel teatatud, ning kajastatakse need kumuleerunud kuludena.

Intressikulu

Intressikulu kajastatakse tulemiaruandes tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Intressikulu koosneb tasutud või tasumisele kuuluvatest intressidest ja see kajastatakse, kui see koguneb.

1.6. TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED

1.6.1 Tingimuslikud varad

Tingimuslik vara on võimalik vara, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult EAFi kontrollile. Tingimuslik vara kajastatakse, kui majanduslik kasu või teenusepotentsiaal on tõenäoline.

Tingimuslikke varasid hinnatakse igal bilansipäeval, et tagada muutuste asjakohane kajastamine raamatupidamise aastaaruandes. Kui majandusliku kasu või teenusepotentsiaali tekkimine on muutunud praktiliselt kindlaks ja vara väärtus on usaldusväärselt mõõdetav, kajastatakse vara ja sellega seotud tulu selle perioodi raamatupidamise aastaaruandes, mil muutus aset leidis.

Tagatised on võimalikud varad, mis tulenevad minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab tagatist nõudva sündmuse toimumine või mittetoimumine. Tagatisi saab seega lugeda tingimuslikeks varadeks. Tagatis vabastatakse, kui tagatist nõudev sündmus lakkab olemast. Tagatis realiseeritakse, kui on täidetud tingimused tagatise andjalt makse sissenõudmiseks.

1.6.2 Tingimuslikud kohustused

Tingimuslik kohustus on võimalik kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult EAFi kontrollile, või olemasolev kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest, kuid mida ei kajastata kas seetõttu, et ei ole tõenäoline, et kohustuse täitmiseks on vajalik vähendada vahendeid majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol, või harvaesinevatel juhtudel, kui kohustuse summat ei saa piisava usaldusväärsusega mõõta. Tingimuslik kohustus kajastatakse, välja arvatud juhul, kui vahendite vähenemise tõenäosus majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol on väike.

Tingimuslikke kohustusi hinnatakse igal bilansipäeval, et teha kindlaks, kas vahendite vähenemine majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol on muutunud tõenäoliseks. Kui on muutunud tõenäoliseks, et tingimusliku kohustusena käsitletud kirje nõuab vahendite vähenemist majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol, kajastatakse selle katteks eraldatud vahendid selle perioodi raamatupidamise aastaaruandes, mil see tõenäoliseks muutus.

2. BILANSI LISAD

PÕHIVARA

2.1 PIKAAJALISED EELMAKSED

miljonites eurodes |

Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | KOKKU 31.12.2010 | KOKKU 31.12.2009 |

Pikaajalised eelmaksed | - | 158 | 195 | 353 | 196 |

KOKKU | - | 158 | 195 | 353 | 196 |

Paljudes lepingutes on ette nähtud ettemaksete tegemine enne tööde alustamist, tarnet või teenuste osutamist. Mõnel juhul on lepingute maksegraafikutes ette nähtud maksete tegemine eduaruannete põhjal. Eelmakseid makstakse üldjuhul selle riigi või territooriumi valuutas, kus projekt ellu viiakse.

Tekkepõhise arvestuse põhimõtete kohaselt on EAFi tehtud ettemaksed liigitatud varadeks. Eelmaksetest on maha arvatud ettemaksetega seonduvad avatud sissenõudekorraldused ja prognooside kohaselt aasta lõpu seisuga tasaarvestamata summad.

See, kas eelmakseid kajastatakse lühi- või pikaajaliste eelmaksetena, oleneb nende väljamaksmise või tagastamise ajastusest. Väljamaksed on kindlaks määratud projekti aluseks olevas lepingus. Mis tahes välja- ja tagasimaksed, mille tähtaeg saabub enne 12 kuu möödumist aruandepäevast, kajastatakse lühiajaliste eelmaksetena ja seega käibevarana.

Kuna paljud EAFi projektidest on oma laadilt pikaajalised, peavad nendega seonduvad ettemaksed olema kasutatavad rohkem kui ühe aasta jooksul. Seetõttu on need eelmaksed kajastatud pikaajalise varana.

Pikaajaliste eelmaksete suurenemine 157 miljoni euro võrra võrreldes 31. detsembriga 2009 on peamiselt seletatav AKV riikide siseste projektidega seonduvate pikaajaliste eelmaksete suurenemisega (118 miljonit eurot) ja programmikohase abiga (58 miljonit eurot), mida tasakaalustab valdkondliku poliitikaga seonduvate pikaajaliste eelmaksete vähenemine (13 miljonit eurot).

KÄIBEVARA

2.2 LÜHIAJALISED EELMAKSED

miljonites eurodes |

Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | KOKKU 31.12.2010 | KOKKU 31.12.2009 |

Lühiajalised eelmaksed (bruto) | 172 | 2 211 | 732 | 3 115 | 2 957 |

Miinus prognooside kohaselt tasaarvestatavad eelmaksed | (72) | (1 469) | (477) | (2 019) | (2 158) |

KOKKU | 100 | 742 | 255 | 1 096 | 800 |

Prognooside kohaselt tasaarvestatavad eelmaksed väljendavad nende rahastamiskõlblike kulude summat, mille veel tasaarvestamata eelmaksete saajad on eelarveaasta lõpu seisuga prognooside kohaselt kandnud, kuid mille kohta ei ole veel aruannet esitatud. Neid summasid käsitletakse ka kuludena aruandeperioodi tulemiaruandes.

Lühiajaliste eelmaksete netosumma suurenemine 296 miljoni euro võrra tuleneb peamiselt üheksandast EAFist tehtavate eelmakse netosummade suurenemisest (235 miljonit eurot), mis sisaldab eelmaksete suurenemist seoses AKV riikide siseste projektidega (191 miljonit eurot), valdkondliku poliitikaga (76 miljonit eurot), varasemate EAFidega seonduvate muude abiprogrammidega (19 miljonit eurot) ja hädaabiga (14 miljonit eurot). Suurenemist tasakaalustas osaliselt programmikohase abiga seonduvate eelmakse netosummade vähenemine (76 miljonit eurot).

Eelmaksetega seoses saadud tagatised

Eelmaksete tagamiseks hoitakse tagatisi, mis vabastatakse projekti raames esitatud viimase nõude tasumisel. Tagatistel on kaks erinevat väärtust − nimiväärtus ja jooksev väärtus. Nimiväärtuse puhul on aluseks olev sündmus seotud tagatise olemasoluga. Jooksva väärtuse puhul on tagatise aluseks olev sündmus eelmakse ja/või järgnevad tasaarvestused.

31. detsembri 2010. aasta seisuga moodustasid tagatised, mille EAF oli saanud seoses eelmakse summadega, nimiväärtuses kokku 674 miljonit eurot. Kõnealuste tagatiste jooksev väärtus oli 363 miljonit eurot. 31. detsembri 2009. aasta seisuga olid need summad vastavalt 684 miljonit eurot ja 414 miljonit eurot.

2.3 LÜHIAJALISED NÕUDED

miljonites eurodes |

Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | KOKKU 31.12.2010 | KOKKU 31.12.2009 |

Nõuded klientidele | 6 | 4 | 0 | 10 | 14 |

Nõuded liikmesriikidele | - | 125 | - | 125 | 4 |

Viitlaekumised ja ettemakstud kulud | 2 | 104 | 6 | 112 | 47 |

KOKKU | 9 | 233 | 5 | 247 | 66 |

Nõuded klientidele

miljonites eurodes |

Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | KOKKU 31.12.2010 | KOKKU 31.12.2009 |

Nõuded klientidele | 7 | 11 | 0 | 18 | 20 |

- Klientidele esitatud nõuete väärtuse langus | (1) | (6) | (1) | (8) | (6) |

KOKKU | 6 | 4 | 0 | 10 | 14 |

Tegemist on sissenõudekorraldustega, mis on 31. detsembri 2010. aasta seisuga kantud raamatupidamisarvestusse kindlaksmääratud sissenõudmisele kuuluvate nõuetena ega kuulu bilansi aktiva poolel ühegi teise rubriigi alla. Sissenõudekorralduste lõppsaldo kujutab endast väljastatud, kuid eelarveaasta lõpu seisuga veel tasumata sissenõudekorralduste väärtust.

Abisaajate võlgnetavate summade puhul, mille sissenõudmine on ebatõenäoline, koostab peaarvepidaja hinnangu selle kohta, millised peaksid olema nõuete väärtuse langusest tuleneva kahjumi katteks eraldatavad vahendid. Vahendite eraldamine toimub kahe muutuja alusel:

- mittesissenõutavuse riski hindamine (koostöös eelarvevahendite käsutajaga);

- võlgnevuse vanus, kusjuures nõuete puhul, mille suhtes ei kohaldata konkreetset allahindlust, lähtutakse kahjumi katteks eraldatavate vahendite üldisel eraldamisel ajaloolistest kahjumääradest.

Kõnealune korrigeerimine ei tähenda loobumist asjaomaste summade tulevasest sissenõudmisest.

Järgnevalt on esitatud üksikasjalik teave avatud sissenõudekorraldustes perioodi jooksul toimunud muutustest.

miljonites eurodes |

Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | KOKKU 2010 | KOKKU 2009 |

Avatud sissenõudekorraldused aasta alguse seisuga | 7 | 13 | 0 | 20 | 23 |

Väljastatud sissenõudekorraldused | 24 | 58 | 83 | 164 | 60 |

Suletud sissenõudekorraldused | (24) | (60) | (83) | (166) | (63) |

Laekunud | (15) | (50) | (78) | (143) | (45) |

Loobutud (finantsmääruse art 73) | 0 | (1) | - | (1) | (1) |

Tühistatud | (4) | (1) | 0 | (5) | (1) |

Tasaarvestatud | (5) | (8) | (4) | (17) | (16) |

Avatud sissenõudekorraldused aasta lõpu seisuga | 7 | 11 | 0 | 18 | 20 |

Nõuded liikmesriikidele

Üheksanda EAFi nõuded liikmesriikidele (125 miljonit eurot) koosnevad ühest Itaalia poolt tasumisele kuuluvast osamaksust, mis laekus 2011. aasta jaanuaris.

Viitlaekumised ja ettemakstud kulud

Viitlaekumised ja ettemakstud kulud hõlmavad peamiselt eelmaksete summadelt kogunenud intresse ja maksetähtaja ületanud sissenõudekorraldustelt kogunenud viiviseid. Lisaks kuulub sellesse rubriiki pangakontodelt kogunenud intressitulu.

Viitlaekumiste ja ettemakstud kulude suurenemine 65 miljoni euro võrra on seletatav eelmaksetelt kogunenud suuremate intressidega (62 miljonit eurot). See suurenemine on kooskõlas suuremate pika- ja lühiajaliste eelmaksete saldodega (vt lisad 2.1 ja 2.2).

2.4 TASAARVELDUSKONTOD

miljonites eurodes |

Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | KOKKU 31.12.2010 | KOKKU 31.12.2009 |

Kuuendasse EAFi / kuuendast EAFist | (2 065) | (214) | - | (2 279) | (2 279) |

Seitsmendasse EAFi/ seitsmendast EAFist | - | 2 279 | - | 2 279 | 2 279 |

Kaheksandasse EAFi/ kaheksandast EAFist | - | (3 076) | 513 | (2 563) | (2 773) |

Üheksandasse EAFi/ üheksandast EAFist | 3 076 | - | (3 526) | (450) | 1 412 |

Kümnendasse EAFi/ kümnendast EAFist | (513) | 3 526 | - | 3 013 | 1 361 |

KOKKU | 497 | 2 516 | (3 013) | 0 | 0 |

Tõhususe huvides on kõigi EAFide ühine sularahavaru kajastatud kümnendas EAFis; sellest tulenevalt toimuvad tehingud erinevate EAFide vahel, mis tasakaalustatakse erinevate EAFide bilansside vahel tasaarvelduskontodel.

2010. aastal tasaarvelduskontodel toimunud peamised muutused hõlmavad kümnenda EAFi makseid kaheksanda ja üheksanda EAFi rakendamiseks ning raha, mis laekus kümnendasse EAFi seoses üheksanda EAFi raames sissenõutud osamaksudega.

2.5 RAHA JA RAHA EKVIVALENDID[6]

miljonites eurodes |

Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | KOKKU 31.12.2010 | KOKKU 31.12.2009 |

Raha pangakontodel | - | - | 781 | 781 | 444 |

STABEXi tagatiskontod | - | - | 17 | 17 | 65 |

Kaasrahastamise pangakontod | - | 7 | 2 | 10 | 13 |

Kongo Demokraatliku Vabariigi erifond[7] | - | - | 0 | 0 | 1 |

KOKKU | - | 7 | 801 | 808 | 523 |

Raha pangakontodel

miljonites eurodes |

Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | KOKKU 31.12.2010 | KOKKU 31.12.2009 |

Erikontod – liikmesriikide finantsasutused | - | - | 599 | 599 | 392 |

Arvelduskontod - kommertspangad | - | - | 180 | 180 | 48 |

Kohalikud makseasutused | - | - | 1 | 1 | 3 |

KOKKU | - | - | 781 | 781 | 444 |

Pangas hoitava raha üldine suurenemine on peamiselt seletatav eelarve planeeritust madalama täitmise määraga 2010. aastal.

Lisaks sellele ei olnud riigikassad täiendavate pangapühade tõttu 2010. aasta viimasel nädalal kättesaadavad. Seetõttu pidi EAFi sularahahaldussüsteem tagama piisavate vahendite kättesaadavuse kõigi maksete katmiseks, mille tegemiseks oleks võidud anda korraldus aasta viimase nädala jooksul. See tõi kaasa suuremad aasta lõpu sularaha saldod nii liikmesriikide finantsasutustes kui ka kommertspankade arvelduskontodel.

Kohalike makseasutuste kontod kujutavad endast summasid, mida hoitakse AKV riikides ja ÜMTdel pangakontodel maksete tegemiseks abisaajariigis kohalikus vääringus. Nimetatud kontosid hoitakse eurodes või liikmesriikide valuutas. Selleks et makseid tsentraliseeritumalt hallata, suleti 2010. aasta jooksul 17st veel kasutusel olnud kohalike makseasutuste kontost üheksa.

STABEXi tagatiskontod

miljonites eurodes |

Saldo 31.12.2010 | Saldo 31.12.2009 |

Sudaan | 0 | 36 |

Saint Lucia | 7 | 15 |

Saint Vincent ja Grenadiinid | 4 | 4 |

Zimbabwe | 0 | 3 |

Côte d'Ivoire | 2 | 2 |

Malawi | 1 | 1 |

Muud riigid | 2 | 3 |

KOKKU | 17 | 65 |

STABEX on lühend, mis tähistab Euroopa Liidu hüvitiste kava, mille eesmärk on AKV riikide eksporditulu stabiliseerimine. See võeti esmakordselt kasutusele Lomé konventsiooniga (1975), et heastada põllumajandustoodete eksporditulu ebastabiilsusest tulenevat kahjulikku mõju. STABEXi tagatiskontode saldo kujutab endast kõiki STABEXi kättesaadavaid vahendeid, mis kantakse tulevikus üle asjaomasele abi saavale AKV riigile. Kõnealune saldo on kajastatud kümnendas EAFis. Pärast abimeetme STABEX lõpetamist suleti 2010. aastal neli STABEXi tagatiskontot.

Lisaks kõnealustele vahenditele hoiavad STABEXi vahendeid ka abi saavad AKV riigid. Kui komisjon ja abi saav (AKV) riik on jõudnud STABEXi vahendite kasutamise suhtes kokkuleppele, sõlmitakse poolte vahel ülekandeleping. Vastavalt (läbivaadatud) Lomé 4. lepingu[8] artiklile 211 kantakse vahendid AKV riigi nimel avatud intressi koguvale, kahte (Euroopa Komisjoni ja abisaajariigi) allkirja nõudvale kontole. Vahendid jäävad kõnealustele kahte allkirja nõudvatele kontodele seni, kuni vastastikuste kohustuste kokkuleppe alusel on põhjendatud nende ülekandmine mõnele projektile.

Komisjoni eelarvevahendite käsutaja jääb konto suhtes allkirjaõiguslikuks, et tagada vahendite kavakohane väljamaksmine. Kahte allkirja nõudvatel kontodel olevad vahendid kuuluvad AKV riigile ja seetõttu neid EAFi majandusaasta aruandes varadena ei kajastata. Ülekandeid neile kontodele kirjendatakse STABEXi maksetena.

2010. aastal maksti EAFile kooskõlas kümnenda EAFi suhtes kohaldatava sisekokkuleppe artikli 1 lõikega 4 AKV riikides asuvatelt kahte allkirja nõudvatelt kontodelt tagasi 32 miljonit eurot[9]. Need vahendid kanti üle Senegalist (26 miljonit eurot) ja Kamerunist (2 miljonit eurot). Lisaks sellele maksti auditi järel Lesothos asuvalt kahte allkirja nõudvalt kontolt tagasi 3 miljonit eurot. Need tulud on kajastatud kümnenda EAFi tulemiaruandes põhitegevustulu (STABEXi abimeetme) all.

Kaasrahastamise pangakontod

miljonites eurodes |

Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | KOKKU 31.12.2010 | KOKKU 31.12.2009 |

Kaasrahastamise pangakontod | - | 7 | 2 | 10 | 13 |

KOKKU | - | 7 | 2 | 10 | 13 |

Neil pangakontodel hoitakse kaasrahastamislepingutega seonduvaid summasid, mis pärinevad 2007. aastast ja sellele eelnevatest aastatest. Need kaasrahastamisvahendid kuuluvad asjaomastele liikmesriikidele ja seega on vastav summa kirjendatud kreditoorse võlgnevusena. Seetõttu mõju netovaradele puudub.

Üheksanda EAFi raames toimuv Itaalia-poolne kaasrahastamine Somaalias jätkub. Üks Tansaanias rakendatav, sama kaasrahastamisega seotud projekt viidi 2010. aastal lõpule.

Kümnenda EAFi kaasrahastamise pangakontod on seotud varasemate lõpetamisel olevate kaasrahastamisprojektidega. Need vahendid tagastatakse liikmesriikidele pärast eelarvevahendite käsutajalt sellekohaste juhiste saamist.

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

2.6 LÜHIAJALISED VÕLGNEVUSED

miljonites eurodes |

Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | KOKKU 31.12.2010 | KOKKU 31.12.2009 |

Lühiajaline kreditoorne võlgnevus | 25 | 189 | 273 | 487 | 343 |

Kumuleerunud kulud | 20 | 203 | 63 | 286 | 286 |

Ettemakstud kapitali osamaksud | - | - | 272 | 272 | 232 |

KOKKU | 45 | 392 | 608 | 1 045 | 860 |

Lühiajaliste võlgnevuste üldine suurenemine 185 miljoni euro võrra on seletatav lühiajalise kreditoorse võlgnevuse suurenemisega 144 miljoni euro võrra ja Iirimaa tehtud ettemakstud kapitali osamaksude suurenemisega 40 miljoni euro võrra.

Lühiajaline kreditoorne võlgnevus

miljonites eurodes |

Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | KOKKU 31.12.2010 | KOKKU 31.12.2009 |

Tarnijad ja muud | 25 | 182 | 193 | 400 | 320 |

Liikmesriikidele tasumisele kuuluvad kaasrahastamise summad | - | 7 | 68 | 75 | 13 |

Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused | - | - | 12 | 12 | 10 |

KOKKU | 25 | 189 | 273 | 487 | 343 |

Lühiajalised võlgnevused hõlmavad kuluaruandeid, mis on EAFile esitatud toetus- ja hankemeetmete raames. Need kajastatakse nõude saamisel taotletud summa ulatuses. Hankemeetmetega seoses saadud arvete ja kreeditarvete korral kehtib samasugune kord. Asjaomaseid kulutaotlusi on arvestatud järgmisse eelarveaastasse ülekandmisel. Järgmisse eelarveaastasse ülekandmise kirjete alusel kirjendatakse hinnangulised rahastamiskõlblikud summad kumuleerunud kuludena.

Tarnijad ja muud

Selles rubriigis on kajastatud tarnijatele võlgnetavad summad ning avaliku sektori asutustele ja kolmandatele riikidele tasumisele kuuluvad summad.

80 miljoni euro suurune suurenemine eelmise aruandeperioodiga võrreldes tuleneb peamiselt tarnijatele, kolmandatele riikidele ja avaliku sektori asutustele tasumisele kuuluvate summade suurenemisest vastavalt 40, 21 ja 14 miljoni euro võrra.

Liikmesriikidele tasumisele kuuluvad kaasrahastamise summad

Kaasrahastamise osamaksusid kajastatakse liikmesriikidele tasumisele kuuluvate summadena, sest need vastavad mittekaubandustehingutest saadavate tingimuslike tulude kriteeriumile. EAFilt nõutakse, et ta kas kasutaks osamaksusid kolmandatele isikutele teenuste osutamiseks või maksaks need vahendid (s.o saadud osamaksud) liikmesriikidele tagasi. Kaasrahastamislepingute alusel tasumisele kuuluv, ent veel tasumata summa kujutab endast saadud kaasrahastamise osamaksusid, millest on maha arvatud projektiga seoses kantud kulud. Mõju netovaradele puudub.

Liikmesriikidele tasumisele kuuluvatest kaasrahastamise summadest 10 miljonit eurot seondub kaasrahastamislepingutega, mis pärinevad 2007. aastast ja sellele eelnevatest aastatest. Neid vahendeid hoitakse spetsiaalsetel pangakontodel, vt lisa 2.5 kaasrahastamise pangakontod.

2010. aastal saadi uusi kaasrahastamise osamaksusid 65 miljoni euro ulatuses (Prantsusmaalt 39 miljonit eurot, Hispaanialt 12 miljonit eurot, Belgialt 11 miljonit eurot, Taanilt 2 miljonit eurot ja Madalmaadelt 1 miljonit eurot). 2008. aastal ja hiljem allakirjutatud kaasrahastamislepingutega seonduvaid vahendeid ei hoita spetsiaalsetel pangakontodel.

2 miljoni euro suuruses summas kaasrahastamise osamaksusid liigitati ümber reservidest (vt lisa 1.1 netovara muutuste koondaruanne).

Kaasrahastamisega seotud kreditoorset võlgnevust vähendati 1 miljoni euro võrra, et kompenseerida kulusid, mis kanti seoses kaasrahastamise projektidega (vt lisad 3.1 ja 3.2).

Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused

Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused koosnevad peamiselt mittesihtotstarbelistest laekumistest ja tagastatud summadest.

Kumuleerunud kulud

miljonites eurodes |

Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | KOKKU 31.12.2010 | KOKKU 31.12.2009 |

Kumuleerunud kulud | 20 | 203 | 63 | 286 | 286 |

KOKKU | 20 | 203 | 63 | 286 | 286 |

Aasta lõpus antakse hinnang sellele, millised on EAFi vahenditest abi saajate kantud rahastamiskõlblikud kulud, mille kohta nad ei ole veel aruandeid esitanud. Järgmisse eelarveaastasse ülekandmise kirjete arvutamise järel kirjendatakse prognoositud rahastamiskõlblikud summad kumuleerunud kuludena. See osa kumuleerunud kuludest, mis on kaetud eelmaksetega, kajastatakse prognooside kohaselt tasaarvestatavate eelmaksetena (vt lisa 2.2).

Ettemakstud fondikapitali osamaksud

miljonites eurodes |

Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | KOKKU 31.12.2010 | KOKKU 31.12.2009 |

Ühendkuningriik | - | - | 269 | 269 | 228 |

Iirimaa | - | - | 3 | 3 | 3 |

KOKKU | - | - | 272 | 272 | 232 |

Siin on kajastatud liikmesriikide osamaksude ettemaksed.

NETOVARA

2.7 SISSENÕUTUD FONDIKAPITAL

miljonites eurodes |

Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | KOKKU |

Fondikapital | 12 840 | 11 699 | 21 152 | 45 691 |

Fondikapitali kaasrahastamine[10] | - | - | 70 | 70 |

Sissenõudmata fondikapital | - | (4 160) | (21 152) | (25 312) |

Sissenõudmata fondikapitali kaasrahastamine10 | - | - | (69) | (69) |

Sissenõutud fondikapital 31.12.2009 seisuga | 12 840 | 7 539 | 2 | 20 381 |

Fondikapital | 12 840 | 11 699 | 21 152 | 45 691 |

Sissenõudmata fondikapital | - | (660) | (21 152) | (21 812) |

Sissenõutud fondikapital 31.12.2010 seisuga | 12 840 | 11 039 | 0 | 23 879 |

Fondikapital kujutab endast osamaksude summat, mille liikmesriigid maksavad vastavalt igale sisekokkuleppele asjaomasesse EAFi.

Sissenõudmata fondikapital kujutab endast liikmesriikidelt veel sissenõudmata algset assigneeringut.

Sissenõutud fondikapital kujutab endast seda osa algsest assigneeringust, mille kohta liikmesriikidele on saadetud maksenõue ülekande tegemiseks hoiukontodele vastavalt kümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklis 16 sätestatud menetlusele.

Kaheksanda EAFi kapital on täielikult sissenõutud ja laekunud.

Üheksanda EAFi algset assigneeringut, mille summaks oli kokku 10 555 miljonit eurot, on hiljem (2004. aastal) suurendatud 105 miljoni euro võrra, mille Euroopa Investeerimispank (EIP) vabastas nõukogu otsuse 2003/583/EÜ kohaselt. See täiendav assigneering suunatakse Kongo Demokraatlikus Vabariigis võetavatesse meetmetesse.

Üheksanda EAFi sisekokkuleppe artikli 2 lõike 2 kohaselt moodustati 1 000 miljoni euro suurune reserv, mille summad vabastati ajavahemikus 2004−2007 erinevate nõukogu otsustega[11]. AKV riikide ja ELi ühisnõukogu 2007. aasta otsuse[12] järel otsustas komisjon esitada kutse täiendavate vabatahtlike osamaksude kogumiseks Aafrika rahutagamisvahendi toetuseks AKV riikide vahelise koostöö raames, mis suurendas üheksanda EAFi vahendeid 39 miljoni euro võrra.

Kümnenda EAFi käivitudes 2008. aastal moodustas selle fondikapital kooskõlas kümnenda EAFi suhtes kohaldatava sisekokkuleppega 21 152 miljonit eurot.

Fondikapital

miljonites eurodes |

Osamaksud | % | Sisse nõudmata (üheksas EAF) 31.12.2009 | 2010. aastal sisse nõutud | Sisse nõudmata (üheksas EAF) 31.12.2010 |

Austria | 2,65 | (111) | 93 | 19 |

Belgia | 3,92 | (165) | 137 | 27 |

Taani | 2,14 | (90) | 75 | 15 |

Soome | 1,48 | (62) | 52 | 10 |

Prantsusmaa | 24,30 | (1 021) | 851 | 170 |

Saksamaa | 23,36 | (981) | 818 | 164 |

Kreeka | 1,25 | (53) | 44 | 9 |

Iirimaa | 0,62 | (26) | 22 | 4 |

Itaalia | 12,54 | (487) | 439 | 88 |

Luksemburg | 0,29 | (12) | 10 | 2 |

Madalmaad | 5,22 | (219) | 183 | 37 |

Portugal | 0,97 | (41) | 34 | 7 |

Hispaania | 5,84 | (245) | 204 | 41 |

Rootsi | 2,73 | (115) | 96 | 19 |

Ühendkuningriik | 12,69 | (533) | 444 | 89 |

EIP | Ei kohaldata | - | - | (40) |

KOKKU | 100,00 | (4 160) | 3 500 | (660) |

Eespool on näidatud üheksanda EAFi raames 15 osalevalt liikmesriigilt 2010. ja 2009. aasta jooksul sissenõutud ja laekunud tavapärased osamaksud.

2011. aastal nõutakse sisse viimased osamaksud üheksanda EAFi raames ja esimesed kümnenda EAFi osamaksud, milles osalevad 27 liikmesriiki.

2.8 MUUD RESERVID

miljonites eurodes |

Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | KOKKU 31.12.2010 | KOKKU 31.12.2009 |

Kuuendasse EAFi / kuuendast EAFist | 94 | 490 | - | 584 | 584 |

Seitsmendasse EAFi/ seitsmendast EAFist | 533 | 1 135 | - | 1 668 | 1 668 |

Kaheksandasse EAFi/ kaheksandast EAFist | - | 2 762 | 102 | 2 864 | 2 779 |

Üheksandasse EAFi/ üheksandast EAFist | (2 762) | - | 231 | (2 531) | (2 682) |

Kümnendasse EAFi/ kümnendast EAFist | (102) | (231) | - | (333) | (97) |

KOKKU | (2 237) | 4 157 | 333 | 2 252 | 2 252 |

Alates kümnenda EAFi jõustumisest 2008. aastal kantakse kõik varasemate EAFide vabastatud vahendid üle kümnenda EAFi tulemusreservi. Seda reservi saab kulukohustustega siduda üksnes kümnenda EAFi suhtes kohaldatava sisekokkuleppe artikli 1 lõikes 4 sätestatud tingimustel.

2010. aastal paigutati kümnendasse EAFi ümber 85 miljonit eurot kaheksandast EAFist ja 151 miljonit eurot üheksandast EAFist vabastatud vahendeid.

3. TULEMIARUANDE LISAD

3.1 PÕHITEGEVUSTULUD

miljonites eurodes |

Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | KOKKU 2010 | KOKKU 2009 |

Kulude sissenõudmine | 8 | 20 | 0 | 29 | 24 |

STABEXi vahendite sissenõudmine | 32 | - | - | 32 | - |

Kasum vahetuskursi muutustest | 14 | 61 | 3 | 78 | 25 |

Kaasrahastamisega seonduv põhitegevustulu | - | - | 1 | 1 | - |

KOKKU | 54 | 82 | 4 | 140 | 49 |

Selles rubriigis on kajastatud EAFi väljastatud sissenõudekorraldused ja järgnevatest maksetest tehtud mahaarvamised, mis on kirjendatud EAFi raamatupidamissüsteemis ja esitatud eelnevalt väljamakstud kulude sissenõudmiseks kas kontrolli, lõpetatud auditi või rahastamiskõlblikkuse analüüsi alusel. Tuleb märkida, et sissenõutud eelmakseid ei ole kajastatud tuluna, vaid need on kajastatud bilansis eelmaksete all.

Alusetult tehtud väljamaksete sissenõudmine

2010. aastal väljastati seoses alusetult tehtud väljamaksetega 11 miljoni euro suuruses summas sissenõudekorraldusi (2009. aastal väljastati neid 3 miljoni euro suuruses summas). Neist 7 miljonit eurot olid seotud kulude sissenõudmisega ja seega kirjendati need põhitegevustuluna. 4 miljonit eurot moodustas makstud eelmakse summade sissenõudmine, mis krediteeriti bilansi varade poolel eelmaksete reale.

Alusetult tehtud väljamaksete sissenõudmised olid oma laadilt kokkuvõtlikult järgmised:

miljonites eurodes |

Eeskirjade eiramised | 5 | 3 | 8 | 0 | 1 | 1 |

OLAFi teatatud | 1 | - | 1 | 1 | - | 1 |

KOKKU | 7 | 4 | 11 | 2 | 1 | 3 |

STABEXi vahendite sissenõudmine

2010. aastal maksti EAFile kooskõlas kümnenda EAFi suhtes kohaldatava sisekokkuleppe artikli 1 lõikega 4 AKV riikides asuvatelt kahte allkirja nõudvatelt kontodelt tagasi 32 miljonit eurot[13]. Need vahendid kanti üle Senegalist (26 miljonit eurot) ja Kamerunist (2 miljonit eurot). Lisaks sellele maksti auditi järel Lesothos asuvalt kahte allkirja nõudvalt kontolt tagasi 3 miljonit eurot. Need tulud on kajastatud kümnenda EAFi tulemiaruandes põhitegevustulu (STABEXi abimeetme) all.

Kasum vahetuskursi muutustest

Kasum vahetuskursi muutustest tekib igapäevase tegevuse ja selle raames muus valuutas kui eurodes tehtavate tehingute käigus ning eelarveaasta lõpus läbiviidavast ümberhindlusest, mis on nõutav majandusaasta aruande koostamiseks. Nimetatud kasum hõlmab nii realiseeritud kui ka realiseerimata kasumit.

Kaasrahastamisega seonduv põhitegevustulu

Kaasrahastamisega seonduv põhitegevustulu kujutab endast kasutatud osamaksusid (vt lisa 3.2). Kuna need osamaksud täidavad mittekaubandustehingutest saadavate tingimuslike tulude kriteeriumi, kajastatakse osamaksu vastavalt kaasrahastamise projekti rakendamisele.

3.2 PÕHITEGEVUSKULUD

miljonites eurodes |

Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | KOKKU 2010 | KOKKU 2009 |

Põhitegevuskulud – abimeetmed | 105 | 1 188 | 1 559 | 2 852 | 3 058 |

Kaasrahastamisega seonduvad põhitegevuskulud | 1 | 1 | 0 |

Kahjum vahetuskursi muutustest | 10 | 41 | 7 | 58 | 44 |

Nõuete väärtuse langus | 0 | 2 | 1 | 3 | 1 |

KOKKU | 116 | 1 230 | 1 567 | 2 914 | 3 103 |

Põhitegevuskulud – abimeetmed

miljonites eurodes |

Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | KOKKU 2010 | KOKKU 2009 |

Programmikohane abi | 13 | 114 | 1 000 | 1 127 | 877 |

Makromajanduslik toetus | 0 | 35 | - | 35 | 93 |

Valdkondlik poliitika | 3 | 762 | - | 765 | 1 139 |

AKV riikide sisesed projektid | - | 181 | 154 | 336 | 364 |

Hädaabi | - | 78 | 364 | 442 | 464 |

Pagulastele ettenähtud abi | (1) | - | - | (1) | 0 |

STABEX | 46 | - | - | 46 | 23 |

Sysmin | 10 | - | - | 10 | 3 |

Varasemate EAFidega seonduvad muud abiprogrammid[14] | - | (17) | - | (17) | 40 |

Võlakergendus (suurtes võlgades olevad vaesed riigid ja Maailmapank) | 14 | - | - | 14 | (5) |

Institutsioonidele ettenähtud toetus | - | 3 | 41 | 44 | 31 |

Eksporditulude kompensatsioon | 21 | 16 | - | 37 | 34 |

Kongo Demokraatliku Vabariigi fond | - | 15 | - | 15 | (6) |

Kokku | 105 | 1 188 | 1 559 | 2 852 | 3 058 |

Kaasrahastamisega seonduvad põhitegevuskulud

Sellel real on kajastatud 2010. aastal seoses kaasrahastatud projektidega kantud kulud. Kuna laekunud kaasrahastamise osamaksud täidavad mittevahetustehingutest saadavate tingimuslike tulude kriteeriumi, on neile vastav osamaksude summa kajastatud põhitegevustuluna (vt lisa 3.1).

EAFil on sõltuvalt raha väljamaksmise ja haldamise viisist erinevaid põhitegevuskulusid, mis hõlmavad mitmeid abimeetmeid.

Kahjum vahetuskursi muutustest

Kahjum vahetuskursi muutustest tekib igapäevase tegevuse ja selle raames muus vääringus kui eurodes tehtavate tehingute käigus ning eelarveaasta lõpus läbiviidavast ümberhindlusest, mis on nõutav majandusaasta aruande koostamiseks; nimetatud kahjum hõlmab nii realiseeritud kui ka realiseerimata kahjumit.

Netopositsiooni vaadates on näha, et aasta jooksul saadi vahetuskursi muutustest netokasum 20 miljonit eurot (kasum vahetuskursi muutustest oli 78 miljonit eurot, millest lahutati 58 miljonit euro suurune kahjum vahetuskursi muutustest). Suurem osa vahetuskursi muutustest saadud netokasumist on seotud järgmiste valuutadega: NGN (Nigeeria naira): 4 miljonit eurot, NAD (Namiibia dollar): 3 miljonit eurot, FJD (Fidži dollar): 2 miljonit eurot, PGK (Paapua Uus-Guinea kina): 2 miljonit eurot, HTG (Haiti gurd): 2 miljonit eurot ja SZL (Svaasimaa lilangeni): 2 miljonit eurot.

Nõuete väärtuse langus

Sellesse rubriiki kuuluvad peamiselt eelmaksete korrigeerimised ja võlglastele esitatud nõuete allahindamise/mahakandmise summad.

3.3 HALDUSKULUD

miljonites eurodes |

Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | KOKKU 2010 | KOKKU 2009 |

Halduskulud | 0 | 6 | 80 | 86 | 90 |

KOKKU | 0 | 6 | 80 | 86 | 90 |

See rubriik hõlmab toetuskulusid, s.o EAFide programmitöö ja rakendamisega seotud halduskulusid. Nende kulude hulka kuuluvad projektide ettevalmistamise, järelmeetmete, järelevalve ja hindamisega seotud kulud, samuti arvutivõrkude, tehnilise abi jm kulud.

3.4 FINANTSTULUD

miljonites eurodes |

Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | KOKKU 2010 | KOKKU 2009 |

Intressitulu – Euroopa pangad | - | 0 | 0 | 1 | 1 |

Intressitulu – STABEX[15] | 0 | - | - | 0 | 1 |

Maksetähtaja ületanud sissenõudekorraldustest tulenev viivisetulu | 0 | 0 | 2 | 3 | 1 |

Eelmaksete intressid | 3 | 76 | 12 | 91 | 47 |

KOKKU | 4 | 77 | 14 | 95 | 49 |

2010. aastal intressitulu jäi madalaks jätkuvalt madalate intressimäärade (peamiselt EONIA (euroala pankadevahelise üleööturu keskmine aastaintressimäär) ja EKP laenamise püsivõimaluse intressimäära (Euroopa Keskpanga poolt refinantseerimistehingutes kasutatav intressimäär)) tõttu.

Maksetähtaja ületanud sissenõudekorraldustest tulenev viivisetulu

See hõlmab võlgnike poolt hilinenult tasutud sissenõudekorraldustelt kogunenud viiviseid, sealhulgas viiviseid liikmesriikide hilinenult makstud osamaksudelt. Selliseid vahendeid saab kasutada projektide rahastamiseks kümnenda EAFi suhtes kohaldatava sisekokkuleppe artiklite 1 ja 6 kohaselt.

Eelmaksete intressid

Eelmaksetelt kogunenud intresse kajastatakse nende teenimise hetkel kümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse sätete kohaselt. Kogunenud eelmaksete intresside suurenemine 2009. aastaga võrreldes on kooskõlas pika- ja lühiajaliste eelmaksete suurenemisega (vt lisad 2.1 ja 2.2).

4. RAHAVOOGUDE ARUANDE LISAD

4.1 RAHAVOOGUDE ARUANDE EESMÄRK JA KOOSTAMINE

Teavet rahavoogude kohta kasutatakse alusena selle hindamisel, milline on EAFi raha ja raha ekvivalentide loomise suutlikkus ja millised on EAFi vajadused nende rahavoogude kasutamisel.

Rahavoogude aruanne on koostatud kaudsel meetodil. See tähendab, et eelarveaasta netoülejääki või -puudujääki korrigeeritakse mõjuga, mida avaldavad mitterahalised tehingud ning varasematest või tulevastest põhitegevusega seotud maksetest või -laekumistest tulenevad viitvõlad või ettemaksed.

Välisvaluutatehingutest tekkinud rahavood kirjendatakse EAFi aruandlusvaluutas (eurodes), kohaldades välisvaluutas väljendatud summa suhtes rahavoo kuupäeval kehtinud euro ja välisvaluuta vahelist vahetuskurssi.

4.2 PÕHITEGEVUS

EAFi rahavoogude aruandes on näidatud ainult põhitegevusest tulenevaid rahavoogusid, kuna investeerimis- ja finantseerimistegevus EAFil puudub. Põhitegevuse eesmärk on osaleda poliitikaeesmärgiks seatud tulemuste saavutamises.

5. TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED NING MUU TEAVE

5.1 TINGIMUSLIKUD VARAD

miljonites eurodes |

Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | KOKKU 31.12.2010 | KOKKU 31.12.2009 |

Täitmistagatised | 33 | 270 | 57 | 360 | 287 |

Ettemaksutagatised | 15 | 192 | 20 | 227 | 186 |

Kohtuvaidlustega seotud tingimuslikud varad | - | 1 | - | 1 | - |

KOKKU | 48 | 462 | 77 | 587 | 473 |

Täitmistagatised

Mõnikord nõutakse täitmistagatisi tagamaks, et EAFi rahastamisest abi saajad täidavad oma kohustusi, mis tulenevad EAFiga sõlmitud lepingutest.

Täitmistagatiste suurenemine 73 miljoni euro võrra on tingitud uutest tagatistest, mis saadi üheksanda EAFi raames (29 miljonit eurot, mis peamiselt seondus valdkondliku poliitika abimeetmega) ja kümnenda EAFi raames (43 miljonit eurot, mis peamiselt seondus programmikohase abiga).

Ettemaksutagatised

Ettemaksutagatised on seotud ainult ehitustöölepingutega. Tavaliselt peetakse kinni 10 % abisaajale tehtavast vahemaksetest tagamaks, et töövõtja täidab oma kohustusi. Need kinnipeetud summad kajastatakse võlgnetavate summadena. Hankija loal võib töövõtja selle asemel esitada ettemaksutagatise, mis asendab vahemaksest kinnipeetud summasid. Need tagatised on kajastatud tingimuslike varadena.

Ettemaksutagatiste suurenemine 41 miljoni euro võrra on peamiselt seletatav uute tagatistega, mis saadi üheksanda EAFi raames (23 miljonit eurot eeskätt seoses valdkondliku poliitika abimeetmega) ja kümnenda EAFi raames (19 miljonit eurot eeskätt seoses programmikohase abiga).

5.2 TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED

miljonites eurodes |

Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | KOKKU 31.12.2010 | KOKKU 31.12.2009 |

Kohtuvaidlustega seotud summad | 0 | 6 | - | 6 | 1 |

KOKKU | 0 | 6 | - | 6 | 1 |

Eespool näidatud summad seonduvad praegu kahjude hüvitamiseks EAFi vastu esitatud hagidega ning muude kohtuvaidluste ja prognoositud õigusabikuludega. Kõiki tingimuslikke kohustusi ja kulukohustusi rahastatakse vajaduse tekkimisel EAFist tulevastel aastatel. EAFi rahastavad liikmesriigid.

5.3 MUU TEAVE

Eelarvelised kulukohustused

miljonites eurodes |

Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | KOKKU 31.12.2010 | KOKKU 31.12.2009 |

Täitmata eelarvelised kulukohustused, millele vastavaid makseid ei ole veel tehtud | 267 | 2 562 | 3 161 | 5 991 | 5 920 |

Tulemiaruandes kajastatud seotud summad | (46) | (404) | (264) | (714) | (605) |

KOKKU | 221 | 2 158 | 2 897 | 5 277 | 5 314 |

Eelarvelised täitmata kulukohustused kujutavad endast võetud kulukohustusi, millele vastavad makseid ei ole veel tehtud ja/või mida ei ole veel vabastatud. Need on mitmeaastaste programmide loomulik tagajärg. 31. detsembri 2010. aasta seisuga ulatus eelarveliste täitmata kulukohustuste kogusumma 5 991 miljoni euroni. Rahastamisele kuuluva tulevase kulukohustusena on avaldatud summa, mis on saadud eelarveliste täitmata kulukohustuste vähendamisel nendega seotud summade võrra, mis on 2010. aasta tulemiaruandes kajastatud kuluna. See annab tulemuseks 5 277 miljonit eurot.

6. FINANTSRISKIDE JUHTIMINE

Järgnev teave, mis käsitleb Euroopa Arengufondi finantsriskide juhtimist, on seotud Euroopa Komisjoni poolt Euroopa Arengufondi nimel EAFi vahendite rakendamiseks tehtud sularahatoimingutega.

6.1 RISKIJUHTIMISE POLIITIKA JA RISKIDE MAANDAMINE

EAFi sularahatoimingute haldamist käsitlevad eeskirjad ja põhimõtted on sätestatud nõukogu määruses nr 215/2008 ning kümnenda EAFi suhtes kohaldatavas finantsmääruses ja sisekokkuleppes.

Eespool nimetatud määrusest tulenevalt kohaldatakse järgmisi peamisi põhimõtteid:

- Liikmesriigid maksavad EAFi osamaksud erikontodele, mis on avatud iga liikmesriigi emissioonipangas või liikmesriigi määratud finantseerimisasutuses. Osamaksude summad jäävad neile erikontodele, kuni on tarvis teha EAFi makseid.

- Liikmesriigid tasuvad EAFi osamaksusid eurodes, samal ajal kui väljamaksed EAFist on nomineeritud eurodes ja muudes vääringutes, sealhulgas vähemtuntud vääringutes.

- EAFi nimel komisjoni poolt avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne.

Lisaks erikontodele on komisjon EAFi nimel avanud finantseerimisasutustes (keskpankades ja kommertspankades) ka muid pangakontosid, mida kasutatakse maksete tegemiseks ja muude tulude saamiseks kui vastavalt nõukogu määruse 215/2008 artiklike 44 (vt lisa 6.4) eelarvesse tehtavad liikmesriikide osamaksud.

Kõik kommertspangad, kus EAFi jaoks on avatud muud kontod kui eespool nimetatud „erikontod”, valib komisjon välja hankemenetluse teel.

Sularaha- ja maksetoimingud on suures osas automatiseeritud ning tuginevad tänapäevastele infosüsteemidele. Süsteemi turvalisuse ja ametiülesannete lahususe tagamiseks kohaldatakse vastavalt finantsmäärusele, komisjoni sisekontrollistandarditele ja auditeerimispõhimõtetele erimenetlusi.

Sularaha- ja maksetoimingute haldamine on reguleeritud kirjalike suuniste ja menetluskorraga, mis piiravad operatsiooni- ja finantsriski ning tagavad piisava kontrollitaseme. Neid kohaldatakse erinevates valdkondades tehtavate toimingute suhtes ning suunistele ja menetluskorrale vastavust kontrollitakse regulaarselt.

6.2 TURURISK

6.2.1 Valuutarisk

Kõiki osamaksusid hoitakse eurodes ja muid valuutasid ostetakse alles siis, kui see on vajalik maksete tegemiseks. Seepärast ei mõjuta valuutarisk EAFi sularahatoiminguid.

6.2.2 Intressirisk

EAF ei laena raha, seepärast tal intressiriski suhtes riskipositsioon puudub.

Siiski teenib ta erinevatel pangakontodel hoitavatelt saldodelt intressi. Komisjon on EAFi nimel seepärast võtnud meetmeid, mis tagavad regulaarselt teenitud intressi vastavuse turuintressimääradele ja nende võimalikule kõikumisele.

Kommertspankade kontodel hoitavatelt üleöösaldodelt teenitakse intressi igapäevaselt. Selliste kontode saldodelt makstav tasu põhineb muutuvatel turuintressimääradel, mille suhtes kohaldatakse lepingulist (positiivset või negatiivset) piirmäära. Enamiku kontode puhul on intressi arvutamine seotud EONIAga (euroala pankadevahelise üleööturu keskmise aastaintressimääraga) ja seda korrigeeritakse, et võtta arvesse kõnealuse intressimäära võimalikke kõikumisi. Teatavate muude kontode puhul on intressi arvutamine seotud EKP laenamise püsivõimaluse intressimääraga (Euroopa Keskpanga poolt refinantseerimistehingutes kasutatava intressimääraga). Selle tulemusena puudub risk, et EAFi saldodelt laekuvad tasud võiksid olla madalamad turuintressimääradest.

6.3 KREDIIDIRISK (VASTASPOOLE RISK)

Enamikku EAFi sularahavarudest hoitakse nõukogu määruse 215/2008 kohaselt „erikontodel”, mille liikmesriigid on avanud oma osamaksude maksmiseks. Enamikku selliseid kontosid hoitakse liikmesriikide riigikassades või keskpankades. Nende institutsioonide vastaspoole risk on EAFi jaoks madalaim (riskipositsioon seondub liikmesriikidega).

Mis puutub maksete tegemiseks kommertspankades hoitavasse EAFi sularahavarusse, siis neile kontodele täiendavate vahendite kandmisel juhindutakse täppisajastamise põhimõttest ja seda haldab komisjoni rahavoogude juhtimise sularahahaldussüsteem automaatselt. Igal kontol hoitakse minimaalsel tasemel rahavarusid, mis on proportsionaalsed kontolt päeva jooksul tehtavate maksete keskmise summaga. Selle tulemusel on neil kontodel üleöö hoitavad summad pidevalt väga väiksed, mis tagab, et EAFi riskipositsioon on piiratud.

Lisaks sellele kohaldatakse kommertspankade valiku suhtes erisuuniseid, et EAFi vastaspoole riski veelgi minimeerida.

Kõik kommertspangad valitakse välja hankemenetluse teel. Hankemenetluses osalemiseks nõutav minimaalne lühiajaline krediidireiting on P-1 (Moody’s) või sellega samaväärne (S&P A-1 või Fitch F1). Teatavate nõuetekohaselt põhjendatud asjaolude korral võidakse nõuda ka madalamat reitingut.

6.4 LIKVIIDSUSRISK

EAFi suhtes kohaldatavad eelarvepõhimõtted tagavad, et eelarveperioodi jaoks ette nähtud sularahavarude kogusumma on alati piisav kõigi maksete tegemiseks. Liikmesriikide osamaksude kogusumma on tegelikult võrdne asjaomase eelarveperioodi maksete assigneeringute summaga.

Siiski makstakse liikmesriikide osamaksud EAFi aasta jooksul tehtava kolme osamaksena, samal ajal kui väljamaksete puhul esineb teatav hooajalisus.

Selle tagamiseks, et sularahavarud oleksid alati piisavad, et katta mis tahes asjaomase kuu jooksul tehtavad maksed, vahetavad komisjoni sularahahalduse üksus ja asjaomased kulude eest vastutavad talitused korrapäraselt teavet sularahaolukorra kohta, et asjaomasel perioodil tehtud maksed ei ületaks olemasolevaid sularahavarusid.

Lisaks eelnevale tagavad EAFi igapäevastes sularahatoimingutes kasutatavad automatiseeritud rahavoogude juhtimise töövahendid, et igal EAFi pangakontol oleks iga päev piisavalt likviidseid vahendeid.

7. SEOTUD OSAPOOLI KÄSITLEVAD ANDMED

Seotud osapooltega tehtud tehinguid, mis nõuaksid siin rubriigis eraldi käsitlemist, ei ole tuvastatud.

8. BILANSIPÄEVAJÄRGSED SÜNDMUSED

Käesoleva majandusaasta aruande heakskiitmise kuupäeva seisuga ei olnud EAFi peaarvepidaja teadlik ega olnud talle teada antud ühestki olulisest sündmusest, mille avaldamine oleks käesoleva jao all nõutav. Majandusaasta aruanne ja selle lisad on koostatud kõige hiljutisema kättesaadava teabe alusel ja see kajastub eespool esitatud teabes.

9. MAJANDUSAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS

Majandusaasta tulem on arvutatud tekkepõhise arvestuse põhimõtte kohaselt. Eelarve täitmise tulemus põhineb finantsmääruse kohaselt aga kassapõhise arvestuse eeskirjadel. Kuna mõlemad on saadud samade raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute tulemusel, on nende õigsuse kontrollimiseks otstarbekas neid omavahel võrrelda. Kõnealune võrdlus on esitatud allpool tabelis, kus on välja toodud peamised võrreldavad summad, jaotatuna tulu- ja kuluartiklite lõikes.

miljonites eurodes |

2010 | 2009 |

MAJANDUSAASTA TULEM | (2 765) | (3 094) |

TULUD |

Eelarve täitmise tulemust mitte mõjutavad nõuded | (33) | - |

Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded | (4) | (3) |

Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded | 10 | 13 |

Eelmaksete netomõju | 53 | 24 |

Viitlaekumiste netosumma | (173) | (75) |

KULUD |

Aruandeaasta maksmata kulud | 178 | 228 |

Aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud[16] | (155) | - |

Tühistatud maksed | 39 | 12 |

Eelmaksete netomõju | (353) | (506) |

Kumuleeritud kulude netosumma | (31) | 331 |

EELARVE TÄITMISE TULEMUS | (3 233) | (3 069) |

Võrreldavad tuluartiklid

Eelarveaasta eelarve tulud vastavad eelarveaasta jooksul kindlaks määratud nõuetega seoses sissenõutud tuludele ja seoses eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud nõuetega sissenõutud summadele.

Eelarve täitmise tulemust mitte mõjutavaid nõudeid kajastatakse majandusaasta tulemis, kui eelarve seisukohast ei saa neid lugeda tuludeks, sest sissenõutav summa paigutatakse ümber reservidesse ja seda ei saa ilma nõukogu otsuseta uuesti kulukohustustega siduda.

Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded tuleb võrdlemise eesmärgil majandusaasta tulemist maha arvata, sest need ei kuulu eelarve tulude hulka. Samal ajal tuleb võrdlemise eesmärgil majandusaasta tulemile liita eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded .

Eelmaksete netomõju vastab sissenõutud eelmaksete tasaarvestatud summale. Sellel laekumisel puudub mõju tulemile.

Viitlaekumiste netosumma koosneb peamiselt saldode järgmisse eelarveaastasse ülekandmise eesmärgil kirjendatud viitlaekumistest. Arvesse võetakse ainult netomõju, st aruandeaasta viitlaekumisi, millest on maha arvatud eelneva eelarveaasta viitlaekumiste vähenemine.

Võrreldavad kuluartiklid

Aruandeaasta maksmata kulud tuleb võrdlemise eesmärgil juurde arvata, sest need sisalduvad tulemis, aga ei kuulu eelarve kulude hulka. Seevastu aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud tuleb võrdlemise eesmärgil majandusaasta tulemist maha arvata, sest need on osa aruandeaasta eelarvekuludest, ent majandusaasta tulemile need mõju ei avalda.

Tühistatud maksest tekkivad laekumised ei mõjuta majandusaasta tulemit, kuid neil on mõju eelarve täitmise tulemusele.

Eelmaksete netomõju koosneb aruandeaastal makstud uute eelmaksete summadest (mis on kajastatud aruandeaasta eelarve kuluna) ja aruandeaastal või eelnevatel eelarveaastatel makstud eelmaksete tasaarvestamisest rahastamiskõlblike kulude heakskiitmise teel. Neist viimane on käsitletav kuluna tekkepõhises arvestuses, kuid mitte eelarve raamatupidamisarvestuses, kus esialgset eelmakset hakatakse käsitlema eelarve kuluna juba makse tegemisel.

Kumuleerunud kulude netosumma koosneb peamiselt saldode järgmisse eelarveaastasse ülekandmise eesmärgil kirjendatud kumuleerunud kuludest, st EAFi vahenditest abi saajate kantud rahastamiskõlblikest kuludest, mille kohta abi saajad ei olnud EAFile veel aruandeid esitanud. Arvesse võetakse ainult kumuleerunud kulude netomõju, st aruandeaasta kumuleerunud kulusid, millest on maha arvatud eelnevate eelarveaastate kumuleerunud kulude vähenemine.

2. RAKENDAMISE ARUANNE

SISSEJUHATAV MÄRKUS

Varasemad EAFid

- AKV-EÜ nõukogu 27. juuli 2000. aasta otsusega nr 1/2000 üleminekumeetmete kohta on sätestatud, et osa varasemate EAFide mittesihtotstarbelistest vahenditest tuleks kasutada Cotonou lepingu asjaomastele sätetele vastavate programmide jaoks ning et kõnealust lepingut tuleks üleminekumeetmete raames kohaldada varakult.

- Komisjoni 16. märtsi 2001. aasta otsuses nr 410/2001, millega määratakse kindlaks AKV-EÜ partnerluslepingu alusel AKV riikide sihtprogrammidele eraldatavad assigneeringud, on ette nähtud, et varasemate EAFide mittesihtotstarbelisi vahendeid kasutatakse üheksanda EAFi finantsprotokolli jõustumisele eelneval ajavahemikul vastavate EAFide eeskirjade ja korra kohaselt maksimaalselt 1,2 miljardi euro ulatuses rakenduseesmärkidel.

- Komisjoni 15. juuni 2001. aasta otsusega nr 1033/2001 on määratud kindlaks AKV-EÜ partnerluslepingu finantsprotokolli raames piirkondlikele programmidele ja AKV riikide vahelisele koostööle eraldatavad assigneeringud.

- Komisjoni 11. juuli 2002. aasta otsusega nr 1252/2002 on ühelt poolt suurendatud kuuenda ja seitsmenda EAFi üldreservist AKV riikide vaheliseks koostööks mõeldud assigneeringuid 60 miljoni euro võrra ja teisalt sätestatud, et neid lisavahendeid tuleb kasutada üheksanda EAFi finantsprotokolli jõustumisele eelneval ajavahemikul vastavalt nende EAFide suhtes kehtivatele eeskirjadele ja korrale, kust need pärinevad.

- Samuti on AKV-EÜ ministrite nõukogu 23. detsembri 2002. aasta otsusega nr 3/2002 muudetud sihtotstarbeliseks kaheksanda EAFi mittesihtotstarbelistest vahenditest (üldreserv) 25 miljoni euro suurune summa, et suunata see AKV-EÜ partnerluslepingu raames tehtavale piirkondlikule koostööle.

- Majandusaasta aruanne ei sisalda enam tabeleid kuuenda ja seitsmenda EAFi rakendamise kohta, kuna need suleti vastavalt 2006. ja 2008. aastal. Ülekantud saldode rakendamist kajastatakse siiski üheksanda EAFi raames.

- 2009. aasta majandusaasta aruande selguse tagamiseks on allpool esitatud tabelites kaheksanda EAFi puhul selgelt eristatud Lomé konventsioonis ettenähtud programmitöö alusel kasutatud osa ja Cotonou lepingus ettenähtud programmitöö alusel kasutatud osa, nagu seda on tehtud ka eelnenud aastatel. Viimati nimetatud osa kohta on riikide puhul raamatupidamisarvestust peetud ja majandusaasta aruanne esitatud vastavalt AKV-EÜ partnerluslepingu IV lisa artikli 3 lõikele 2. Kõnealuses artiklis on AKV riikidele ette nähtud A-assigneeringud, millest rahastatakse makromajanduslikku ning programmidele ja projektidele mõeldud toetust, ning B-assigneeringud, millest rahastatakse selliseid ettenägematuid vajadusi nagu hädaabi, võlakergendusalgatused ja ebakindla eksporditulu kahjuliku mõju vähendamiseks mõeldud toetused[17]. Piirkondade puhul on majandusaasta aruanded koostamisel lähtutud AKV-EÜ partnerluslepingu 2. peatükis osutatud piirkondlikust programmitööst (piirkondlikud sihtprogrammid ja AKV riikide vaheline koostöö).

- AKV-EÜ partnerluslepingu lisa Ib (mitmeaastane finantsraamistik (2008–2013)) punkti 4 kohaselt kanti nende fondide lõppsaldod ning 31. detsembrist 2007 kuni kümnenda EAFi käivitumiseni vabastatud summad üle üheksandasse EAFi, eesmärgiga tagada ELi haldustalituste töövõime ning katta jooksvaid kulusid, mis olid vajalikud käimasolevate projektide toetamiseks kuni kümnenda EAFi käivitumiseni.

Kümnes EAF

AKV-EÜ partnerlusleping, mille Euroopa Ühenduse liikmesriigid ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riigid (AKV riigid) allkirjastasid 23. juunil 2000 Cotonous, jõustus 1. aprillil 2003. Cotonou lepingut on muudetud lepinguga, millele samad riigid kirjutasid alla 25. juunil 2005 Luxembourgis.

27. novembril 2001. aastal vastu võetud Euroopa Liidu Nõukogu otsus ülemeremaade ja -territooriumide (ÜMT) assotsieerimise kohta Euroopa Liiduga (2001/822/EÜ) jõustus 2. detsembril 2001. Kõnealust otsust on muudetud 19. märtsil 2007 (otsus nr 2007/249/EÜ).

1. juulil 2008 jõustus Euroopa Ühenduse liikmesriikide valitsuste esindajate poolt 17. juulil 2006 heaks kiidetud sisekokkulepe, mis käsitleb ühenduse abi rahastamist vastavalt mitmeaastasele finantsraamistikule (2008–2013) läbivaadatud Cotonou lepingu alusel.

Cotonou lepingu kohaselt rahastatakse AKV riikidele ja ÜMTdele teisel perioodil (2008−2013) antavat ühenduse abi kümnendast EAFist, mille vahendid moodustavad kokku 22 682 miljonit eurot, millest:

- 21 966 miljonit eurot eraldatakse AKV riikidele vastavalt läbivaadatud Cotonou lepingu lisas Ib esitatud mitmeaastasele finantsraamistikule;

- 286 miljonit eurot eraldatakse ÜMTdele vastavalt nõukogu läbivaadatud otsuse (ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega) lisale IIAa;

- 430 miljonit eurot eraldatakse komisjonile, et rahastada kümnenda EAFi programmitöö ja vahendite rakendamisega seonduvaid kulusid kooskõlas sisekokkuleppe artikliga 6.

Kümnenda EAFi jõustumise kuupäeval lisati neile summadele kasutamata vahendite saldod ja neid täiendatakse veel praegugi vabastatud vahenditega, mis tulenevad üheksandale EAFile eelnenud fondide puhul rakendatud süsteemist (STABEX), mille eesmärk on tagada esmaste põllumajandustoodete eksporditulu stabiilsus. Neid saldosid ja vabastatud vahendeid tuleb kasutada ja hallata kooskõlas läbivaadatud Cotonou lepingu ja sisekokkuleppega.

AKV riikidele ja piirkondadele ettenähtud kümnenda EAFi assigneeringud on järgmised (eurodes):

- 15 300 miljonit eurot eraldatakse riiklikele sihtprogrammidele, sealhulgas:

- 13 500 miljonit eurot A-assigneeringuteks, millest 12 385 miljonit eurot võeti kasutusele, kusjuures sellest summast 33 miljonit eurot paigutati ümber piirkondlikesse assigneeringutesse (MTR piirkond – PALOP). Lisaks sellele suurendati Senegali A-assigneeringuid 26 miljoni euro võrra, mis kujutab endast Stabexi vabastatud vahendeid;

- 1 800 miljonit eurot B-assigneeringuteks, millest 601 miljonit eurot algseteks assigneeringuteks ja 1 199 miljonit eurot ettenägematute kulude reserviks (mida kasutatakse selliste erinevate vahendite rahastamiseks nagu iga-aastane FLEX-mehhanism ja sihtotstarbeline haavatavate riikide jaoks mõeldud FLEX-mehhanism, samuti toiduainete hindade kriisi vastu võetavad meetmed);

- 1 783 miljonit eurot piirkondlikele sihtprogrammidele, mille puhul kõik assigneeringud on kasutusele võetud;

- 2 700 miljonit eurot AKV riikide vaheliseks koostööks, millest 2 330 miljonit eurot on kasutusele võetud;

- 683 miljonit eurot edasiste assigneeringute reservi, mida võidakse kasutada riiklike ja piirkondlike sihtprogrammide jaoks vahe- ja lõppläbivaatamise järel.

- Kümnenda EAFi kasutuspiiranguga tulemusreserv

Pärast kümnenda EAFi käivitumist 1. juulil 2008 on üheksanda EAFi ja sellest varasemate EAFide vahendite lõppsaldod ja projektidest vabastatud vahendite summad (v.a Stabexi vahendid ja üheksanda EAFi haldusassigneeringud) paigutatud ümber kümnenda EAFi tulemusreservi. Seda reservi saab kasutada kümnenda EAFi suhtes kohaldatava sisekokkuleppe artikli 1 lõikes 4 sätestatud tingimustel.

Üksikasjalikum teave selle reservi kohta 31. detsembri 2010 aasta seisuga on järgmine (miljonites eurodes):

Kümnenda EAFi kasutuspiiranguga reservi ümberpaigutatud vahendid kokku: | 318 |

pluss 31.12.2010 seisuga vabastatud, kuid veel ümber paigutamata vahendid: | 22 |

miinus vahendid, mida nõukogu on juba otsustanud kasutada Sudaani jaoks (nõukogu 12. juuli 2010. aasta otsus 2010/406/EL) | -150 |

Reservis kättesaadavad vahendid kokku (AKV riigid+ÜMTd) | 190 |

Kümnenda EAFi Stabexi reserv

Stabexi kontode sulgemise järel paigutatakse kasutamata jäänud / vabastatud vahendid ümber kümnenda EAFi Stabexi A-assigneeringute reservi (kümnenda EAFi suhtes kohaldatava sisekokkuleppe artikli 1 lõige 4) ja seejärel asjaomaste riikide riiklikesse sihtprogrammidesse.

Kõnealuste vabastatud vahendite ja ümberpaigutuste seis 31. detsembri 2010 aasta seisuga oli järgmine (miljonites eurodes):

Asjaomane riik | STABEXi A-assigneeringute reserv | A-assigneeringud |

Kamerun | 2,28 |

Jamaica | 0,06 |

Lesotho | 3,44 |

Senegal | 26,31 |

Kokku | 5,78 | 26,31 |

Kümnenda EAFi kaasrahastamine

Kümnenda EAFi raames kirjutati liikmesriikidega alla kaasrahastamise summade ülekandmist käsitlevad lepingud ja nähti ette 74,83 miljoni euro ulatuses kulukohustuste assigneeringuid, samal ajal kui maksete assigneeringuid nähti ette laekunud 54,38 miljoni euro suuruse summa ulatuses.

Kaasrahastamise assigneeringute seis 31. detsembri 2010. aasta seisuga on näidatud järgmises tabelis (miljonites eurodes):

Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |

Kaasrahastamine − A-assigneeringud | 61,12[18] | 52,85 |

Kaasrahastamine − AKV riikide sisesed projektid | 12,15 | 0,64 |

Kaasrahastamine − halduskulud | 1,56 | 0,89 |

74,83 | 54,38 |

Järgnevates tabelites, mis käsitlevad otsuseid, lepinguid ja väljamakseid, on tegu netosummadega .

Lisas on esitatud tabelid, mis kirjeldavad olukorda riikide ja vahendite lõikes.

2.1 ASSIGNEERINGUD

[pic]

[pic]

[pic]

2.2 KONSOLIDEERITUD ARUANNE

[pic]

[pic]

[pic]

[pic]

[pic]

2.3. MUU HALDUSTEAVE

Itaalia kaasrahastamine (1985)

Euroopa Komisjon sõlmis 1985. aastal Itaalia valitsusega lepingu, milles nähakse ette komisjoni hallatavate arenguprojektide kaasrahastamine.

Lepingut pikendati kuni 31. detsembrini 2004 korduvalt Itaalia valitsuse ja arenguvoliniku vahelise kirjavahetuse teel.

Seejärel võttis komisjon kirjaliku menetluse E/1588/2004 teel vastu otsuse kaasrahastamise raamlepingu rakendamise kohta. Kõnealuse otsuse eesmärk on määrata kindlaks lepingu alusel võetud kulukohustuste eelarve- ja regulatiivne raamistik. Seetõttu on komisjoni otsuses sätestatud, et kõnealune kaasrahastamine toimub vastavalt EAFi finantsmääruses kehtestatud sätetele ning et EAFi raames volitatud või edasivolitatud eelarvevahendite käsutajad on otsuse tulemusena samuti volitatud haldama Itaalia osamaksu. Volitatud eelarvevahendite käsutajal on lisaks õigus määrata vastavalt kehtivatele eeskirjadele kindlaks ka rakendamise sobiv lõpptähtaeg.

Vastavalt 1985. aasta juulis Euroopa Komisjoni ja Itaalia valitsuse vahel sõlmitud lepingu artikli 4 lõikes 4 sätestatule, mida kinnitab otsuse E/1588/2004 artikli 3 lõige 3, esitas Itaalia valitsus oma 15. detsembri 2006. aasta kirjaga taotluse, et komisjon maksaks talle tagasi suletud projektide kontode saldod. Kõnealuste saldode kogusumma on 4 708 867,66 eurot. Nimetatud summa maksti Itaalia valitsusele tagasi 2008. aasta märtsis.

Itaalia vahendite seis, mida komisjon haldab AKV riikidele mõeldud projektide puhul, on 31. detsembri 2010. aasta seisuga esitatud allpool.

Kokku on Itaalia alates eelmainitud lepingu allakirjutamisest kaasrahastanud 52 AKV riikides läbiviidud projekti, millest ainult üks (Somaalia taastustööde 4. programm) ei ole veel lõppenud ja mida haldab ELi delegatsioon Keenias:

Projekti nr | Riik | Projekt | Saldo (eurodes) | Osamaks | Väljamaksed | Saldo (eurodes) |

31.12.2009 | 2010 | 2010 | 31.12.2010 |

ITA COF | 37 | Kaasrahastamise intress | 317 230.20 | 1 922.22 | 20 695.45 | 298 456.97 |

ITA COF | 40 | Halduskulud | 408 990.37 | 95.97 | - | 409 086.34 |

ITA COF | 50 | SOMAALIA | Taastustööd | 8 411 323.52 | - | 1 689 159.97 | 6 722 163.55 |

KOKKU | 9 137 544.09 | 2 018.19 | 1 709 855.42 | 7 429 706.86 |

Tansaania Bogamoyo maantee projekti viimane makse tehti 2010. aastal ja konto suleti.

Projekti nr | Riik | Projekt | Saldo (eurodes) 31.12.2009 | Osamaks ITA COF 37-st | Väljamakse | Saldo (eurodes) 31.12.2010 |

ITA COF | 51 | TANSAANIA | Bogamoyo maantee | 1 386 304.54 | 20 695.45 | 1 407 000 | - |

II OSA – EAF i MAJANDUSAASTA ARUANNE: INVESTEERIMISRAHASTU RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

3. INVESTEERIMISRAHASTU RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

3.1 KASUMIARUANNE

(tuhandetes eurodes)

1. jaanuar 2010 | 1. jaanuar 2009 |

Lisad | – 31. detsember 2010 | – 31. detsember 2009 |

Intressid ja samalaadsed tulud | 5 | 54 601 | 49 923 |

Intressid ja samalaadsed kulud | 5 | -2 591 | -1 878 |

Intressid ja samalaadsed tulud (neto) | 52 010 | 48 045 |

Tulud teenus- ja vahendustasudest | 6 | 11 775 | 1 985 |

Kulud teenus- ja vahendustasudest | 6 | -372 | - |

Tulud teenus- ja vahendustasudest (neto) | 11 403 | 1 985 |

Tulud finantstehingutest (neto) | 7 | -15 823 | 9 124 |

Muutused laenude ja nõuete väärtuse languses, pärast suurenemiste mahaarvamist | 11 | 25 428 | -44 350 |

Müügivalmis finantsvarade väärtuse langus | 12 | -3 714 | - 2 |

Üldhalduskulud | 8 | -34 086 | -36 410 |

Majandusaasta kasum/kahjum | 35 218 | -21 608 |

3.2 BILANSS

(tuhandetes eurodes)

Lisad | 31.12.2010 | 31.12.2009 |

VARAD |

Raha ja raha ekvivalendid | 9 | 411 587 | 330 057 |

Tuletisinstrumendid | 10 | 1 376 | 12 870 |

Laenud ja nõuded | 11 | 844 428 | 693 441 |

Müügivalmis finantsvarad | 12 | 194 828 | 164 606 |

Nõuded rahastajate vastu | 13/18 | 100 000 | 87 310 |

Muud varad | 14 | 3 172 | 925 |

Varad kokku | 1 555 391 | 1 289 209 |

KOHUSTUSED JA RAHASTU OMAKAPITAL |

KOHUSTUSED |

Tuletisinstrumendid | 10 | 6 110 | 5 522 |

Ettemakstud tulud | 15 | 29 579 | 24 317 |

Võlad kolmandatele isikutele | 16 | 298 415 | 213 850 |

Muud kohustused | 17 | 940 | 1 560 |

Kohustused kokku | 335 044 | 245 249 |

RAHASTU OMAKAPITAL |

Liikmesriikidelt sissenõutud osamaksud | 18 | 1 131 309 | 995 000 |

Jaotamata kasum | 64 468 | 29 250 |

Õiglase väärtuse reserv | 24 570 | 19 710 |

Rahastu omakapital kokku | 1 220 347 | 1 043 960 |

Kohustused ja rahastu omakap