„Me väärime seda, et meid kuulataks, et meid võimestataks ja kaitstaks ning et meile antaks võimalus haarata ohjad“, Alda Soraya (23-aastane), Indoneesia.

1.Sissejuhatus

Praegust aega iseloomustavad suured mitmikprobleemid ja paradigmade kiire muutumine, samuti on käimas Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu. Seda kõike arvesse võttes on tarvis tugevdada ELi partnerlust kogu maailma noortega, et senist poliitikategemist põhjalikult muuta.

Noorte inimeste arv maailmas on suurem kui kunagi varem. Vanuserühma 10–24 aastat kuulub 1,8 miljardit inimest. Ligi 90 % noortest elab väikese ja keskmise sissetulekuga riikides. Ülemaailmse demograafilise ülemineku kontekstis võib eeldada, et need arvud veelgi suurenevad.

Üle kogu maailma on noored muutuste peamiseks elluviijaks. Neil on suur roll ülemaailmsete probleemide lahendamisel ja nad panustavad kestlikku arengusse ja edendavad innovatsiooni. Sageli on nad esirinnas võitluses kliimamuutuste, vaesuse ja korruptsiooni vastu ning panustavad konfliktipiirkondades rahu ja leppimise saavutamisse. Paljud neist on inimõiguste eestkõnelejad nii kodaniku- ja poliitiliste õiguste, majanduslike ja sotsiaalsete õiguste kui ka kultuuriliste õiguste vallas.

Kuid nende plaane ja tegutsemisvõimalusi pärsib sageli see, et neil puudub juurdepääs haridusele, inimväärsele tööle, tervishoiule ja sotsiaalkaitsele ning paljudes riikides ahenevad demokraatlikud ja kodanikuvabadused. Õiguslikud, kultuurilised ja majanduslikud tõkked piiravad noorte osalemist kodanikuühiskonnas ja poliitikas ning see ei aita kaasa usalduse suurenemisele institutsioonide ja poliitsüsteemi vastu.

Relvakonfliktidest, suurenevast ebavõrdsusest, kliimamuutustest ja keskkonnaseisundi halvenemisest tingitud kriiside ja ebastabiilsuse tõttu kannatavad enim just noored ja lapsed. Ligikaudu 600 miljonit noort elab konfliktipiirkonnas või ebakindlates oludes, 71 miljonit noort on töötud ning umbes 264 miljonit last ja noort ei käi koolis. See puudutab eriti tüdrukuid ja noori naisi.

COVID-19 pandeemia on rängalt kahjustanud noorte haridusvõimalusi, tööhõivet, vaimset heaolu ja õigust osaleda avalikus elus. Kuigi paljud noored on pandeemia ajal näidanud üles suurt valmidust kaitsta eakaid ja haavatavaid isikuid, on pandeemia ühtlasi toonud esile vajaduse suurema põlvkondadevahelise solidaarsuse järele, et muuta ühiskond noorte põlvkondade tulevikku silmas pidades võrdsemaks, kestlikumaks ja vastupanuvõimelisemaks.

Sellel taustal on vaja anda noortele võimalus oma seisukoht kuuldavaks teha ja kujundada enda ja planeedi tulevikku.

Seda eesmärki teenibki noorte kaasamise tegevuskava, millega visandatakse ELi välistegevuse jaoks strateegilise noorsoopartnerluse poliitikaraamistik, nagu on ette nähtud nõukogu 2020. aasta järeldustes. Tegevuskavaga edendatakse noorte kaasamist strateegiliste partneritena ning võimestatakse neid, et võtta välja nn demograafilised dividendid, ehitades sel viisil üles vastupanuvõimelisemat ja kaasavamat ühiskonda ning liikudes edasi ÜRO 2030. aasta tegevuskava kestliku arengu eesmärkide, Pariisi kliimakokkuleppe ja teiste ülemaailmsete kokkulepete elluviimisega.

ELi tegevus nendele valukohtadele lahenduste otsimisel tugineb Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud põhiväärtustele. Vaja on luua kohe praegu toimiv tugev partnerlus, kindlustada järgmiste põlvkondade tulevik ning panustada põlvkonnaülesesse võrdsusesse ja õiglusesse.

Noorte kaasamise tegevuskavas pööratakse peatähelepanu üleminekule lapsepõlvest täiskasvanuikka ning sellega tugevdatakse Euroopa noorteaasta raames ELi noortestrateegia rahvusvahelist mõõdet, tuginedes ELi lapse õiguste strateegiale, millega edendatakse laste sisukat osalust ja võimestatakse neid juba varastest eluaastatest peale.

Samuti tugineb see ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskavale, milles rõhutatakse, et noored peavad saama osaleda avalikus ja poliitilises elus võrdsetel alustel, igakülgselt ja sisuliselt, ning Euroopa sotsiaalõiguste sambale. Peale selle rakendatakse sellega ELi soolise võrdõiguslikkuse kolmandat tegevuskava, keskendudes tütarlaste ja noorte naiste võimestamisele.

Noorte kaasamise tegevuskava on ühtlasi osa meetmetest, millega rakendatakse ÜRO noorte, rahu ja julgeoleku tegevuskava, edendades noorte panust püsiva rahu tagamisse, õigluse jalule seadmisesse ja leppimisse ning võitlusesse vägivaldse ekstremismi vastu . Noorte kaasamise tegevuskava on haardelt üleilmne, kuid seda rakendades lähtutakse kohapealsetest oludest ja vajadustest nii ELi laienemis- ja naaberriikides kui ka Aafrikas, Lähis-Idas, Ladina-Ameerikas ning Kariibi mere piirkonnas, Aasias ja Vaikse ookeani piirkonnas.

Sõnaõigus noortele Noorte kaasamise tegevuskava on koostatud pärast ulatuslikke konsultatsioone rohkem kui 220 sidusrühmaga maailma kõigis osades, sealhulgas noorte ja laste õiguste organisatsioonidega. Et võtta arvesse noorte õigustatud soovi, püütakse kaasata noori ELi poliitika- ja otsustusprotsessidesse senisest struktureeritumal viisil, nagu on viidatud ka Euroopa tuleviku konverentsi kokkuvõttes. Nagu on märgitud rahvusvahelise partnerluse noorte mõttekoja avalduses, „ei tohi noori pidada täiskasvanute juhitavate algatuste ripatsiks. Noored on omaette rühm, kellele on iseloomulikud kriitilised vaated ja oskused, mis on vajalikud poliitika kujundamiseks ja suunamiseks, teenuste väljatöötamiseks ja teadusuuringute tegemiseks. Et kaotada tõkked noorte sisuliselt osalemiselt, tuleb kutsuda noored osalema ka noorsooküsimusi käsitleva tegevuskava väljatöötamises.“

2.Strateegilise noorsoopartnerluse rakendamine ELi välistegevuses