Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta“

[COM(2020) 70 final]

(2020/C 232/03)

Pearaportöör: Ellen NYGREN

Konsulteerimistaotlus Euroopa Liidu Nõukogu, 6.3.2020 Õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 148 lõige 2 Vastutav sektsioon tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon Vastuvõtmine täiskogus 7.5.2020 Täiskogu istungjärk nr 551 – täiskogu kaugistungjärk Hääletuse tulemus (poolt/vastu/erapooletuid) 251/03/07

1. Järeldused ja soovitused

1.1. Komitee tunneb heameelt kavandatud läbivaadatud tööhõivesuuniste üle. Nende roll ELi liikmesriikide tööhõivepoliitika pikaajalise suunanäitajana on oluline ka kriisi ajal. Tööhõivepoliitika on nii kogu Euroopa Liidu kui ka selle liikmesriikide majandusliku ja sotsiaalse arengu võti. Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamine on ühine vahend jätkusuutliku ülespoole suunatud lähenemise saavutamise püüdes ning sellega seoses on asjakohane vaadata läbi tööhõivesuunised. EL ja liikmesriigid peavad jätkama jõupingutusi erinevuste kõrvaldamiseks. Ülespoole suunatud lähenemine on valdkondadevaheline põhimõte, mida tuleb arvesse võtta ja mis tuleb integreerida kõikidesse ELi poliitikavaldkondadesse.

1.2. Ettepanek läbivaadatud tööhõivesuuniste kohta avaldati enne COVID-19 ulatuslikku puhangut. COVID-19 on nüüdseks võtnud pandeemia ulatuse ja selle mõju tulemusena on kerkinud terav vajadus võtta kiireloomulisi meetmeid ka tööturupoliitika valdkonnas. Haiguse leviku piiramiseks on kõigis ELi liikmesriikides ja ka mujal võetud enneolematuid meetmeid. Komitee leiab, et meetmeid on vaja veelgi paremini kooskõlastada.

1.3. Komitee on veendunud, et ainult terviklik Euroopa majanduse elavdamise kava ELi liikmesriikidel kõige paremini toime tulla COVID-19 pandeemia tagajärgedega ning muuta Euroopa majandus jätkusuutlikumaks ja vastupidavamaks. Ehkki on ebaselge, kui kaua kestab COVID-19 kriisi põhjustatud erakorraline olukord, on ilmne, et mõju tööturule jätkub pikema aja jooksul. Seepärast tuleks ka 2020. aasta tööhõivesuuniseid kohandada, et võtta arvesse uut olukorda.

1.4. COVID-19 puhangust põhjustatud majandusvapustus on juba toonud kaasa tööhõive- ja sotsiaalkriisi, millel võib olla tõsine ja pikaajaline mõju Euroopa tööturgudele. Sellega seoses tuleks kaaluda võimalust võtta sel aastal vastu täiendav erakorraline/hädaolukorra tööhõivesuunis, et juhtida ELi liikmesriikide tööhõivepoliitika vajalikke kohandusi selle enneolematu olukorraga toimetulekuks. Erakorraline COVID-19 tööhõivesuunis võiks sisaldada viiteid tõhusatele ajutistele meetmetele, mida on vaja kriisi mõju leevendamiseks, nagu lühiajaline töökorraldus, sissetulekutoetus, pikendatud haigushüvitis ning kaugtöö edendamine (austades samas tööandjate vastutust töötajate tervise ja ohutuse eest).

1.5. Suunise 5 kohaselt julgustatakse liikmesriike soodustama „uuenduslikke töövorme“. Kuigi uued töövormid ja innovatsioon loovad küll võimalusi majanduskasvuks, on komitee varem rõhutanud paljusid probleeme, mis on seotud seda liiki tööga. Tööhõivepoliitika suunistega tuleks püüda muuta uute töövormidega seotud suundumused õiglasteks tööhõivevõimalusteks. Heakskiitu peaks leidma üleskutse kehtestada piisav ja õiglane palk kas seadusjärgse miinimumpalgamehhanismi (kui see on olemas) parandamise või kollektiivläbirääkimiste kaudu. Sotsiaalpartnerite kaasamine on äärmiselt oluline ning on väga tervitatav, et suunises 5 kutsutakse liikmesriike üles „palgakujunduse eesmärgil edendama sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimisi“. Sellega seoses peaks suunis lõpuks sisaldama ettepanekuid kollektiivlepingute tõhususe parandamiseks nende ulatuse suurendamise teel.

1.6. Suunis 6. Tööjõupakkumise edendamine ning tööhõivele, oskustele ja pädevustele juurdepääsu parandamine. Komiteel on heameel, et selles viidatakse üldisele visioonile pädevuste kooskõlastamise kohta kestliku tootmissüsteemiga. Komiteel on samuti hea meele selle üle, et suunistes kutsutakse liikmesriike üles kohandama oma haridus- ja koolitussüsteeme ning neisse investeerima, et pakkuda kvaliteetset ja kaasavat haridust, sealhulgas kutseharidust ja -koolitust. Komitee nõuab seda silmas pidades tõhusamaid Euroopa ja riiklikke strateegiaid, et tagada elukestva õppe kaudu kõikide täiskasvanute ümberõppe ja kvalifikatsiooni tõstmise jätkusuutlik rahastamine, keskendudes eelkõige töötajate ja töötute tõhusale toetamisele.

1.7. Suunis 7. Tööturgude toimimise parandamine ja sotsiaaldialoogi tulemuslikumaks muutmine. Sotsiaaldialoogi nõuetekohane toimimine on oluline iga tööhõivepoliitika meetme jaoks, sealhulgas ELi tööhõivesuuniste rakendamiseks. Seetõttu on vaja rohkem ära teha sotsiaaldialoogi hõlbustamiseks ja edendamiseks nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil. Lisaks sellele on komisjon teinud edusamme kodanikuühiskonna kaasamises Euroopa poolaasta protsessi ning seda tuleb tunnustada ja edasi arendada. Suunises jääb puudu ühest elemendist: vajadus parema töötervishoiu ja tööohutuse järele. COVID-19 puhangu kontekstis on tervislik ja ohutu töökoht oluline võitluses nakatumise ning viiruste ja muude haiguste levimise ohu vastu. Nagu alati ja eriti praegustes erakorralistes tingimustes peavad tööandjad võtma vastutuse oma töötajate tervise ja ohutuse eest ning andma neile ja nende esindajatele asjakohast teavet, viima läbi riskihindamisi ja võtma ennetusmeetmeid. Riigiasutused, ettevõtjad, töötajad ja sotsiaalpartnerid peavad andma oma osa, et kaitsta töötajaid, nende perekondi ja kogu ühiskonda.

1.8. Enamikul väike- ja mikroettevõtetel on piiratud majandus- ja juhtimisressursid, mistõttu tuleks neile pakkuda praktilist, rahalist ja spetsiaalselt kohandatud toetust töötervishoiu- ja tööohutusprogrammidee jaoks, et nad saaksid kohandada töökohti ning rakendada kiiresti uusi menetlusi ja tavasid töötajate kaitseks. Tööinspektorid, Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet (EU-OSHA), Euroopa ettevõtlusvõrgustik ja riigi tasandi pädevad asutused saavad pakkuda praktilist tuge, näiteks kulutõhusaid ja kasutajasõbralikke tasuta vahendeid, teavet, suuniseid ja nõustamist.

1.9. Suunis 8. Kõigi jaoks võrdsete võimaluste edendamine, sotsiaalse kaasatuse toetamine ja vaesuse vastu võitlemine. Võidelda tuleb igasuguse diskrimineerimise vastu. Sotsiaalkaitse ja tervishoid tuleb tagada igaühele. Naiste tööturul osalemise edendamist ja kõigi aktiivsena vananemist tuleks toetada asjakohaste meetmetega, nagu juurdepääs kvaliteetsetele avalikele teenustele ja inimväärsed töötingimused kõigi jaoks. Tööhõivesuunistes tuleks arvesse võtta ka selliseid sotsiaalkaitse eesmärke nagu täielik ja tõhus ulatus, piisavus ja läbipaistvus.

2. Arvamuse taust

2.1. Euroopa Liidu toimimise lepingus on sätestatud, et liikmesriigid käsitlevad oma majanduspoliitikat ja edendavad tööhõivet ühise huvi küsimusena ning kooskõlastavad oma tegevust nõukogus ( 1 ) . Lepingu artiklis 148 on sätestatud, et tööhõivesuunised võtab vastu nõukogu. Suunised määravad liikmesriikide poliitika kooskõlastamise ulatuse ja suuna ning nende alusel koostatakse ka riigipõhised soovitused Euroopa poolaasta protsessi raames.

2.2. Tööhõivesuunised ja majanduspoliitika suunised võeti esimest korda koondpaketina vastu 2010. aastal seoses strateegiaga „Euroopa 2020“. 2018. aastal viidi tööhõivesuunised kooskõlla Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtetega. Komitee toetas seda ühtlustamist algusest peale, ( 2 ) kuid nõudis siin ja mitmes muus komitee arvamuses, ( 3 ) et samba täielikuks täitmiseks ja rakendamiseks tuleb tegelikkuses rohkem ära teha.

2.3. Kuna Euroopa poolaastat on ÜRO kestliku arengu eesmärkide kaasamiseks ajakohastatud, on iga-aastasest majanduskasvu analüüsist saanud iga-aastane kestliku majanduskasvu strateegia ning nüüd soovitatakse tööhõivesuunised läbi vaadata.

2.4. Komisjoni ettepanek võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta võeti vastu 26. veebruaril 2020, enne kui hakati koordineerima COVID-19 puhanguga toimetulekuks võetavaid erakorralisi meetmeid. Ametiasutused peavad esmajoones püüdma viivitamatult tagada, et elanikkonna tervise kaitsmine viiruse leviku piiramise abil ja eluliselt tähtsa majandustegevuse säilitamine oleksid omavahel õiges tasakaalus.

2.5. ILO on hoiatanud, et COVID-19 mõju tööhõivele on sügav, kaugeleulatuv ja enneolematu ( 4 ) ning võib kaasa tuua miljonite töökohtade kadumise, samuti vaeghõive ja palgavaeste arvu suurenemise, mille mõju ületab olulisel määra 2008.–2009. aasta finantskriisi mõju. Mõju ulatuse vähendamine sõltub sellest, kui kiiresti ja otsustavalt poliitilisi otsuseid langetatakse ja rakendatakse.

2.6. Komitee on veendunud, et ainult terviklik Euroopa majanduse elavdamise kava aitab ELi liikmesriikidel kõige paremini toime tulla COVID-19 pandeemia tagajärgedega ning muuta Euroopa majandus jätkusuutlikumaks ja vastupidavamaks ( 5 ) . Liikmesriigid peaksid kiiresti jõudma kokkuleppele uue mitmeaastase finantsraamistiku üle, vähendades ebakindlust ELi investeeringute rahastamise suhtes alates 2021. aastast.

2.7. Mitmete majandussektorite ettevõtted ja töötajad kannatavad ränga mõju all. Paljusid ettevõtteid, eelkõige mikroettevõtteid, VKEsid ja sotsiaalseid ettevõtteid, ohustab maksejõuetus ning miljoneid töötajaid ähvardab sissetuleku kaotus ja koondamine ( 6 ) . Keskmiselt 90 % VKEdest on teatanud majanduslikust mõjust ja nende hinnangul tõuseb töötuse määr vahemikus 3–5 protsendipunkti ( 7 ) . Vaja on sihipäraseid meetmeid, et toetada ettevõtteid ja töökohti olulistes sektorites, kus mõju on eriti suur.

2.8. Euroopas ja kogu maailmas kiidetakse tervishoiutöötajaid õigustatult kui eesliinikangelasi, kes teevad elude päästmiseks kõik endast oleneva ning maksavad liigagi sageli selle eest ise eluga. Neid, samuti õpetajaid, muid avaliku sektori töötajaid, peredes elavaid hooldajaid ja hooldustöötajaid ei ole mõnes riigis piisavalt hinnatud ja nad on 2008. aasta kriisi järel võetud kokkuhoiumeetmete tõttu kõige enam kannatanud. Edaspidi on oluline nende taasväärtustamist konkreetselt väljendada paremate tingimuste ja vajalike investeeringutega avalikesse teenustesse, eelkõige sotsiaalhoolekandesüsteemi.

2.9. COVID-19 kriis näitab hästi ka praegu esinevaid struktuurseid probleeme Euroopa tööturgudel. Püsib ebavõrdsus stabiilsematest ja kindlamatest töövormidest kasu saavate ning ebakindlas olukorras olevate töötajate vahel. Nii tööandjad kui ka töötajad vajavad paindlikkust, et tulla toime kiirete muutustega töömaailmas, ning seda tuleb toetada turvalisuse ja õiglaste töötingimuste edendamisega kõigis töövormides.

2.10. Paljud töötajad, keda tavaliselt peetakse madala kvalifikatsiooniga töötajateks ja kes saavad seega madalat tasu, on tegelikult kõige vajalikumad töötajad, kes aitavad meie elu käigus hoida, seades sageli end ja oma lähedasi ohtu.

2.11. Suurem tõrjutuse oht ähvardab neid töötajad, kes on tööturule juurdepääsu ja seal osalemise osas juba kõige haavatavamad. See hõlmab naisi, noori, puuetega inimesi ja muid rühmi, kes kogevad töökohal diskrimineerimist, nagu sisserändajad ja romad. Teatavad töötajad, eelkõige naised, võivad olla sunnitud oma tööst loobuma, et täita laste ja teiste pereliikmete eest hoolitsemise kohustust.

2.12. Euroopa ettevõtete peamine mure on olnud oma positsiooni säilitamine turul ja tagada töökohad miljonitele töötajatele. Ettevõtted ja sotsiaalpartnerid püüavad leida pragmaatilisi lahendusi, näiteks kohandanud äriplaane, võtnud kasutusele lühendatud tööaja kavad, kaugtöö või muud paindlikud alternatiivid ning loonud kaugõppe jaoks tingimused ettevõtte tasandil.

2.13. Neid arenguid silmas pidades tuleb Euroopa Liidu tööhõivepoliitika koordineerimist kohandada, reageerides sellele uuele ja enneolematule olukorrale. Komisjoni ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega luuakse pärast COVID-19 puhangut tekkinud eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu, ( 8 ) on väga kiiduväärne algatus ettevõtete ja töötajate viivitamatuks toetamiseks. Kiire rakendamise korral aitab see pehmendada negatiivset mõju tööhõivele ja luua tingimused kiireks taastumiseks. Ehkki on ebaselge, kui kaua kestab COVID-19 kriisi põhjustatud erakorraline olukord, on ilmne, et mõju jätkub pikema aja jooksul. Seepärast tuleks ka 2020. aasta tööhõivesuuniseid kohandada, et võtta arvesse uut olukorda.

2.14. Tööhõivesuunised peaksid püsima pikema aja jooksul stabiilsed ja kehtima kõigis liikmesriikides, võttes arvesse riikide erinevaid olusid. Kuna praegune COVID-19 puhang ilmutab juba märke muutumisest majandus- ja sotsiaalkriisiks, millel on tõsine ja pikaajaline mõju Euroopa tööturgudele, tuleks kaaluda võimalust võtta sel aastal vastu täiendav erakorraline/hädaolukorra tööhõivesuunis, et juhtida ELi liikmesriikide tööhõivepoliitika vajalikke kohandusi selle enneolematu olukorraga toimetulekuks. Olemasolevat avatud koordinatsiooni meetodit tuleks veelgi parandada, et toetada liikmesriikide edusamme võrdlusuuringutes, eesmärgiga reformida ja täiustada tööhõivepoliitika ja sotsiaalkaitsesüsteemide suutlikkust.

2.15. Erakorraline COVID-19 tööhõivesuunis võiks sisaldada viiteid tõhusatele ajutistele meetmetele, mida on vaja kriisi mõju leevendamiseks, nagu lühiajaline töökorraldus, sissetulekutoetus, pikendatud haigushüvitis, tööandjate sotsiaalkindlustusmaksete edasilükkamine, palkade esialgne maksustamine ja käibemaks ning kaugtöö edendamine (austades samas tööandjate vastutust töötajate tervise ja ohutuse eest).

2.16. COVID-19 kriisi silmas pidades käsitab komitee käesolevat arvamust võimalusena esitada märkusi ja soovitusi selle kohta, kuidas tulla toime üha arvukamate riikide tööturgudel esinevate enneolematute häiretega, mis tulenevad sotsiaalse ja majanduselu osalisest seiskamisest selleks, et võidelda viirusnakkuse vastu. Niisugune olukord sunnib ELi liikmesriike kohandama oma tööhõivepoliitikat.

3. Üldised märkused

3.1. Komitee viitab varasematele arvamustele tööhõivesuuniste kohta ja kordab mõningaid asjakohaseid punkte neist. — Vaja on suuremaid jõupingutusi, et investeerida kvaliteetsete töökohtade loomisse ja võidelda ebakindlate töösuhete vastu, kuna ka see piirab ka tootlikkust (9). — EL ja liikmesriigid peavad jätkama jõupingutusi erinevuste kõrvaldamiseks. Ülespoole suunatud lähenemine on valdkondadevaheline põhimõte, mida tuleb arvesse võtta ja mis tuleb integreerida kõikidesse ELi poliitikavaldkondadesse (10). — Komitee kordab oma üleskutset luua nõuetekohane sotsiaalsete investeeringute pakett, mis oleks osa Euroopa majanduskasvu- ja investeerimisprogrammist väärtusega 2 % SKPst (11). — Iga suunis peaks sisaldama sätteid soolise võrdõiguslikkuse kohta ning suurt tähelepanu tuleks pöörata madala palgaga seotud probleemidele, tegeledes soolise palgalõhe küsimusega (12). — Mitmes arvamuses kinnitatakse taas puuetega inimeste, rändajate ja romade sotsiaalse kaasamise strateegia vajadust. — Hästi toimiv sotsiaaldialoog on ülespoole suunatud sotsiaalse lähenemise saavutamise, kvaliteetsetele töökohtadele, kvalifikatsioonile ja oskustele juurdepääsu ning neist eesmärkidest lähtuvate reformide parema ülesehitamise ja rakendamise pant (13). — Ainus viis saavutada võrdsem ühiskond on luua majanduskasvu ning jätkusuutlikumaid ja kaasavamaid töökohti ning paralleelselt suurendada tootlikkust ja konkurentsivõimet, et tagada kodanikele inimväärsed töötingimused, piisavad palgad ja pensionid ning võimalus kasutada oma õigusi (14). — Komitee juhtis sotsiaalõiguste sammast käsitlevas arvamuses tähelepanu ka paranduste vajadusele tulemustabelis ja vajadusele nii majandusliku kui ka sotsiaalse Euroopa poolaasta järele (15). Makromajanduslike küsimuste järelevalve ning tööhõive- ja sotsiaalpoliitika vahelistel suhetel on määrav tähtsus. — Komitee leiab endiselt, et hoolimata sotsiaalõiguste sambaga seonduvatest edasiminekutest ja tööhõivepoliitika suuniste integreerimisest majanduspoliitika üldsuunistesse ei ole pakette omavahel piisavalt ühtlustatud. Komitee tervitab suuniste ajakohastamist kestliku arengu eesmärkide integreerimisega Euroopa poolaastasse.

3.2. Komitee kordab, et tööturu ja sotsiaalõiguste reguleerimise poliitika väljatöötamisel tuleb harmooniliselt ühendada omavahel seotud konkurentsivõime, tootlikkuse ja sotsiaalse kestlikkuse, sh töötajate õiguste mõõde. Kõigis meetmetes, mida rakendavad Euroopa, riiklikud ja kohalikud institutsioonid, tuleks tagada sobiv tasakaal majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase kestlikkuse vahel ( 16 )

3.3. Tööhõivepoliitika on nii kogu ELi kui ka selle liikmesriikide majandusliku ja sotsiaalse arengu võti. Tööhõivesuunistel on oluline roll komisjoni, liikmesriikide valitsuste, tööandjate ja ametiühingute kokkuviimisel, et ajakohastada tööhõivepoliitikat ja sotsiaalkaitsesüsteeme vastavalt Euroopa muutuvale majanduslikule ja sotsiaalsele olukorrale.

3.4. Euroopa sotsiaalõiguste sammas saab aidata kaasa ülespoole suunatud lähenemise ning paremate elu- ja töötingimuste edendamiseks kogu ELis. Tööturu tulevik peaks olema peamine teema sotsiaalõiguste samba üle peetavates aruteludes, mis peaksid käsitlema praegu selles valdkonnas käimasolevaid olulisi muutusi, ning vastu tuleks võtta sidus Euroopa tööhõivestrateegia, mis hõlmab järgmisi teemasid: — investeeringud ja innovatsioon; — tööhõive ja kvaliteetsete töökohtade loomine; — õiglased töötingimused kõigile; — õiglased ja sujuvad üleminekud, mida toetab aktiivne tööturupoliitika; — kõigi jaoks võrdsed võimalused; — kõigi sidusrühmade, eriti sotsiaalpartnerite osalus; — investeeringud haridus- ja koolitussüsteemidesse, et pakkuda kvaliteetset ja kaasavat haridust, sealhulgas kutseharidust ja -koolitust, elukestvat õpet, täiend- ja ümberõpet, et eelkõige võtta arvesse digi- ja keskkonnahoidlike oskuste vajadust.

3.5. Sotsiaalõiguste samba tõhus rakendamine liikmesriikides on võimalik üksnes siis, kui on olemas piisavad rahalised vahendid, et investeerida sotsiaalpoliitika meetmetesse, mille eesmärk on rakendada õigusi ja põhimõtteid konkreetsete poliitiliste algatuste kaudu. Selleks on vaja kasutada selliseid mehhanisme nagu Euroopa Sotsiaalfond ja Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond ( 17 )

3.6. Enamiku riikide jaoks on tööpuudus kõige suurem probleem. COVID-19 kriisi mõju nõuab aktiivse tööturupoliitika jaoks tavaolukorrast suuremaid jõupingutusi. Nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil tuleb rohkem ära teha.

3.7. Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtetele vastavad tööhõivesuunised võivad liikmesriikide jaoks olla poliitika ja meetmete väljatöötamise ja rakendamise olulised vahendid, et lühiajaliselt leevendada COVID-19 kriisi majanduslikku ja sotsiaalset mõju ning väljuda kriisist ilma töötajate õigusi kahjustamata või konkurentsivõimet kaotamata. Seda saab koordineerida Euroopa poolaasta raames. Tööhõivesuuniste prioriteet peaks olema sotsiaaldialoogi edendamine. Kõigil tasanditel tuleks tagada tugev sotsiaaldialoog, et tegeleda kriisi tagajärgedega nii majanduslikult kui ka sotsiaalselt jätkusuutlikul viisil.

3.8. Töökohtade säilitamine ja korrektselt tasustatud lühendatud tööaeg on nii tööandjate kui ka töötajate jaoks parem kui koondamine. Selliste tööturumeetmete edendamine ja rahaline toetamine kogu ELis aitaks praegustes erakorralistes tingimustes oluliselt kaasa majandus- ja ühiskonnaelu stabiliseerimisele.

3.9. Sellega seoses tervitab komitee komisjoni teadet eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu ( 18 ) loomise kohta, et toetada rahaliselt lühendatud ajaga töötamist, sissetuleku hüvitamise mehhanisme ja muid meetmeid, mille eesmärk on ennetada töötust COVID-19 puhangu järel.

3.10. Seoses liikmesriikidele esitatud suunistega selle vahendi kohaldamiseks palub komitee komisjoni tagada vähemalt, et a) kõik liikmesriigid võtaksid kasutusele lühendatud tööaja või samalaadsed meetmed, b) sellised meetmed peaksid hõlmama kõiki töötajaid, sektoreid ja ettevõtteid, c) makseid tehakse eelistatult ettevõtetele, kes suurendavad jõupingutusi vallandamiste vältimiseks, d) sotsiaalpartnerid on täielikult kaasatud kavade koostamisse, arendamisse ja rakendamisse riiklikul, valdkondlikul ja ettevõtte tasandil ning eraldada tuleks piisavalt palju ELi rahalisi vahendeid, et aidata liikmesriikidel vajalikke meetmeid rakendada.

3.11. Hiljutises ühisavalduses COVID-19 kohta ( 19 ) kutsuvad Euroopa sotsiaalpartnerid üles tegema kõik endast oleneva, et aidata töötajatel, ettevõtetel, majandustegevusel ja avalikel teenustel kriisist üle saada, nii et nad saaksid kriisi lõppedes tagasi pöörduda oma tegevuse juurde, säilitada töötajatele samal ajal töökohad, kaitsta neid töötuse ja sissetuleku kaotuse eest ning leevendada rahalist kahju.

3.12. Sotsiaalpartnerid kutsuvad valitsusi üles kiitma heaks eelkõige meetmed, mis aitavad — vältida ühtse turu moonutusi, sealhulgas keelde ja ekspordipiiranguid, eriti meditsiiniseadmete ja ravimite ekspordi puhul, ning lõpetada piiride sulgemine kaupadele; kõigi kaubaveoliikide kaitsmine on ELi prioriteet, millel on samuti oluline roll liikmesriikides võetud meetemete koordineerimisel ja nendest teavitamisel; — innustada liikmesriike kulutama ja investeerima eelkõige riiklike tervishoiuteenuste, sotsiaalkaitsesüsteemide ja muude üldhuviteenuste jaoks vajaliku personali, varustuse ja vahendite parandamisse; — kaasata kasutamata struktuurifonde ja muid ELi fonde, et toetada liikmesriike rahalise ja sissetulekutoetuse tagamisel töötajatele, kes on töötud või kelle töösuhe on peatatud; — tagada ELi eelarve, Euroopa Keskpanga, Euroopa Investeerimispanga ja riiklike tugipankade koordineeritud sekkumise abil juurdepääs laenudele ja rahaline toetus ettevõtetele, eelkõige igat liiki VKEdele, keda mõjutavad piirangud ja erakorralised meetmed; — aktiveerida looduskatastroofide puhul ettenähtud solidaarsusfondi ja muud ELi tasandil kättesaadavad rahalised vahendid, kohandades praegu veel ebapiisavat eelarvet; — tunnustada tuleks Euroopa Komisjoni jõupingutusi kasutada riigiabi eeskirjades sätestatud täielikku paindlikkust.

3.13. Liikmesriigid peaksid kaasama oma sotsiaalpartnerid riiklike meetmete kavandamisse ja rakendamisse.

3.14. Komisjon ja liikmesriigid peavad tagama, et rahaline toetus jõuaks ettevõteteni, eelkõige igat liiki VKEdeni, ning kõigi töötajateni, sealhulgas ebakindla töösuhtega töötajateni, kes on kõige haavatavamad.

3.15. Komisjoni kava kohaldada eelarve- ja riigiabieeskirjade rakendamisel paindlikkust on väga oluline, et toetada avaliku sektori teenuseid, mille osutamine on äärmiselt pingeline, samuti kriisist räsitud ettevõtteid ja töötajaid.

3.16. Liikmesriikide kulutusi tuleks täiendada ELi vahenditega, mida investeeritakse töötajate ja ettevõtete kaitsmisse kriisi halvimate tagajärgede eest.

3.17. Euroopa peab selle hädaolukorraga toimetulekul näitama üles vastutustunnet, solidaarsust ja tõhusust, kaitstes kõiki kriisist mõjutatud kodanikke, töötajaid ja ettevõtteid.

4. Konkreetsed märkused

4.1. Suunanäitajana on tööhõivesuunised olulised ka COVID-19 kriisi ajal, mil kõige rohkem tähelepanu pööratakse lühiajalistele meetmetele. Jätkusuutliku ülespoole suunatud lähenemise saavutamise püüdes ei tohi isegi ärevatel aegadel pikaajalist perspektiivi unustada.

4.2. Suunis 5. Tööjõunõudluse suurendamine

4.2.1. Pikaajalisest perspektiivist vaadatuna ei paku suunised tõhusaid meetmeid tööjõunõudluse suurendamiseks. Kõigis kavandatud meetmetes on viidatud ettevõtetes töölevõtmisel esinevatele takistustele ja maksukoormuse suunamisele, et vähendada tööjõu maksukoormust. Ettepanek on lühiajaline ega võta arvesse riigi finantssuutlikkuse vähendamise poliitilisi tagajärgi.

4.2.2. Suunise 5 kohaselt julgustatakse liikmesriike soodustama „uuenduslikke töövorme“. Kuigi uued töövormid ja innovatsioon loovad küll võimalusi majanduskasvuks, on komitee varem rõhutanud paljusid probleeme, mis on seotud seda liiki tööga. Tööhõivepoliitika suunistega tuleks püüda muuta uute töövormidega seotud suundumused õiglasteks tööhõivevõimalusteks, mis põhinevad tasakaalul tööturul toimuvate sujuvate üleminekute ja töötajate turvalisust tagavate asjakohaste sätete vahel ( 20 )

4.2.3. Heakskiitu peaks leidma üleskutse kehtestada piisav palk kas seadusjärgse miinimumpalga kujundamise mehhanismi (kui see on olemas) parandamise või kollektiivläbirääkimiste kaudu. Sotsiaalpartnerite kaasamine on äärmiselt oluline ning on väga tervitatav, et suunistes kutsutakse liikmesriike üles „palgakujunduse eesmärgil edendama sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimisi“. Komitee koostab praegu arvamust inimväärse miinimumpalga kohta ( 21 )

4.2.4. Tervitatav on suunistes esitatud maksustamise suunamine tööjõult muudele allikatele, nagu ka uus kirjeldus. Siiski on vaja suuremat selgust muude võimalike allikate osas. Komitee on võtnud vastu arvamusi sellisetel teemadel nagu agressiivne maksuplaneerimine, maksupettus ja maksudest kõrvalehoidumine ( 22 )

4.2.5. Suunis peaks lõpuks sisaldama ettepanekuid, mille eesmärk on tugevdada kollektiivlepingute tõhusust, suurendades nende ulatust. Samal ajal on äärmiselt oluline eeldus, et täiel määral arvestatakse subsidiaarsuse põhimõtet ja sotsiaalpartnerite autonoomset rolli ( 23 )

4.3. Suunis 6. Tööjõupakkumise edendamine ning tööhõivele, oskustele ja pädevustele juurdepääsu parandamine

4.3.1. On hea, et suunises viidatakse üldisele visioonile pädevuste kooskõlastamise kohta kestliku tootmissüsteemiga. Komiteel on samuti hea meele selle üle, et suunistes kutsutakse liikmesriike üles kohandama oma haridus- ja koolitussüsteeme ning neisse investeerima, et pakkuda kvaliteetset ja kaasavat haridust, sealhulgas kutseharidust ja -koolitust.

4.3.2. Komitee julgustab liikmesriike kasutama võimalikult hästi ära võimalusi, mida pakuvad olemasolevad ELi fondid, mida tuleks toetada ka riiklikest vahenditest. Komitee nõuab tõhusamaid Euroopa ja riiklikke strateegiaid, et tagada elukestva õppe kaudu kõikide täiskasvanute ümberõppe ja kvalifikatsiooni tõstmise jätkusuutlik rahastamine, keskendudes eelkõige töötajate ja töötute tõhusale toetamisele riiklike tööturuasutuste, ettevõtjate, individuaalsete koolituskontode ja muude riiklikul tasandil tavapäraste vahendite kaudu. COVID-19 puhangu tagajärgede valguses võib olla vaja võtta viivitamatult meetmeid, et kohandada tööjõu pakkumist praeguste vajaduste ja nõudlusega, näiteks laenavad teenuste sektori ettevõtted oma töötajaid ajutiselt tervishoiusektorile.

4.3.3. Komitee soovitab Euroopa Komisjonil olla ambitsioonikam täiskasvanuhariduses osalemise ja töötajate koolitusele juurdepääsu näitajate ja sihttasemete kehtestamisel, aga ka avaliku ja erasektori kutseharidusse ja -õppesse investeerimise näitajate kehtestamisel; töötajate õigust tasustatud puhkusele koolituse eesmärgil tuleks tööhõivesuunises 6 kaaluda ja nõuda ( 24 )

4.3.4. Ümberõpe ja oskuste täiendamine on üliolulised tööturgude kohandamiseks COVID-19 kriisi ajal, aga ka tagamaks, et Euroopa väljub sellest kriisist tugevama ja konkurentsivõimelisemana. Liikmesriigid peaksid Euroopa Sotsiaalfondi toel looma või tugevdama töökohavahetuse tugimehhanisme ja -süsteeme. Selliste mehhanismide eesmärk on luua võimalusi tööturule naasmiseks, vältides pikaajalist töötust põhjustavaid koondamisi, aga ka avades ukse uutele töökohtadele ja mitmesugustele töökohtade loomise protsessidele.

4.3.5. Parem arusaam sellest, kuidas muutuvad digiajastul töö ja töösuhted, peaks viima tõhusama ELi tööhõivepoliitika kujundamiseni. COVID-19 pandeemia on viinud olukorrani, kus kaugtöö tegijaid on rohkem kui kunagi varem. Kaugtöö ei sobi igas olukorras ega kõigi ametikohtade puhul, kuid nõuetele vastav kaugtöö kasutamine võib anda olulise panuse paindliku tööaja tagamisse, et töötajatel oleks võimalik saavutada parem töö- ja eraelu tasakaal ning et ettevõtte huvid oleksid kaitstud. Oluline on tagada nõuetekohane töötervishoiu ja -ohutuse korraldus nii töökohal kui ka kaugtöö tingimustes, sealhulgas pidades kinni töö ajast. Samuti on vaja rohkem uurida ja investeerida meetmetesse, et käsitleda uusi ja tekkivaid riske, sealhulgas stressi ja muid psühhosotsiaalseid riske.

4.3.6. Kõigi õpetajate ja õpilaste ning kodanike, sealhulgas marginaliseerunud piirkondades elavate kodanike täieliku digikirjaoskuse saavutamiseks on vaja mobiliseerida piisavad avaliku sektori vahendid ja tehniliselt pädevad töötajad. Oluline on tagada juurdepääs internetile ja pakkuda digikirjaoskuse kursusi kõigile, keda ohustab töötuks jäämine, ning pakkuda neile võimalust kasutada oma õigusi ja pääseda juurde sotsiaalteenustele.

4.3.7. Komitee on juba rõhutanud vajadust kindlustada inimväärne sissetulek õppepuhkuse ajal. Tuleks uurida mõnes ELi liikmesriigis kasutatavaid vahendeid, selleks et muuta head tavad õppepuhkuse võtmise õigusega seonduvate miinimumnõuete valdkonnas normiks teisteski liikmesriikides.

4.3.8. Seoses töötute toetamisega ja pidades silmas pikaajaliselt töötute töötajate arvu kasvu, tuleks tööhõivesuunistes käsitleda vajadust võtta varakult meetmeid, et vältida tööturult väljajäämise negatiivset mõju. Töötushüvitiste katvus ja suurus peavad olema piisavad. Mõned riiklikud süsteemid on hüvitiskõlblikkuse osas liiga jäigad ja hüvitis on liiga väike. Sellega seoses nõudis komitee hiljuti ELi meetmeid riiklike töötuskindlustussüsteemide miinimumstandardite kehtestamiseks ( 25 )

4.3.9. Lisaks töövõimaluste lihtsustamisele igat liiki töövormides peaks ELi tööhõivealase visiooni keskmesse seadma kvaliteetsed töökohad.

4.4. Suunis 7. Tööturgude toimimise parandamine ja sotsiaaldialoogi tulemuslikumaks muutmine

4.4.1. Kiiduväärseks võib pidada üleskutset võidelda läbipaistvate ja prognoositavate tingimuste eest, vältida killustatust ja ebakindlaid töösuhteid ning soodustada üleminekut tähtajatutele töölepingutele. Sama kehtib ettepaneku kohta tugevdada ja toetada sotsiaalpartnerite suutlikkust pidada kollektiivläbirääkimisi. Samuti võiks tööhõivesuuniste eesmärk olla laiendada kollektiivläbirääkimiste ulatust ning tagada, et kõigil töötajatel on organiseerumisõigus ja vaba juurdepääs ametiühingus osalemiseks.

4.4.2. Suunise sätted, mis puudutavad juurdepääsu erapooletule vaidluste lahendamisele, peaksid olema üldkohaldatavad, mitte kehtima vaid ebaõiglase vallandamise korral. Samas tuleb austada poolte õigust pöörduda kohtusse, kui alternatiivsed vaidluste lahendamise viisid ei toiminud ( 26 )

4.4.3. Komisjoni ettepaneku muud positiivsed elemendid, võrreldes praeguste tööhõivesuunistega, on rõhuasetus liikuvate töötajate õiglastele tingimustele ning viide diskrimineerimise vastasele võitlusele ja palgavaesuse kaotamisele. COVID-19 puhangu mõju pehmendamiseks on oluline, et liikmesriigid võtaksid arvesse liikuvad töötajad, sh piirialatöötajad, kui nad rakendavad selliseid meetmeid nagu piiride sulgemine.

4.4.4. Suunises jääb puudu ühest elemendist: vajadus parema töötervishoiu ja tööohutuse järele. COVID-19 puhangu kontekstis on tervislik ja ohutu töökoht oluline võitluses nakatumise ning viiruste ja muude haiguste levimise ohu vastu. Tööandjad peavad võtma vastutuse oma töötajate tervise ja ohutuse eest ning andma neile ja nende esindajatele asjakohast teavet, viima läbi riskihindamisi ja võtma ennetusmeetmeid. Riigiasutused, ettevõtjad, töötajad ja sotsiaalpartnerid peavad andma oma osa, et kaitsta töötajaid, nende perekondi ja kogu ühiskonda. Tööturgude toimimise parandamiseks peaksid liikmesriigid investeerima töötervishoidu ja tööohutusse ning tagama tööinspektsioonidele või ametiühingute tervise- ja ohutusala esindajatele piisavad vahendid ja eeskirjad ning toetuse tööandjatele.

4.4.5. Enamikul väike- ja mikroettevõtetel on piiratud majandus- ja juhtimisressursid, mistõttu tuleks neile pakkuda praktilist, rahalist ja spetsiaalselt kohandatud toetust töötervishoiu- ja tööohutusprogrammidee jaoks, et nad saaksid kohandada töökohti ning rakendada kiiresti uusi menetlusi ja tavasid töötajate kaitseks. Tööinspektorid, Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet (EU-OSHA), Euroopa ettevõtlusvõrgustik ja riigi tasandi pädevad asutused saavad pakkuda praktilist tuge, näiteks kulutõhusaid ja kasutajasõbralikke tasuta vahendeid, teavet, suuniseid ja nõustamist.

4.4.6. Komitee soovitab teha rohkem selleks, et edendada sotsiaalpartnerite suutlikkuse suurendamist sotsiaaldialoogis, näha ette investeeringud sotsiaaldialoogi toetavatesse struktuuridesse ja edendada sotsiaaldialoogi toetavaid menetlusi. On riike, kus sotsiaaldialoog ei ole eriti heal järjel, ning ka neid, kes vaevlevad selles valdkonnas kriisi tagajärjel ikka veel tagasilöökide käes. Komitee tunneb heameelt Euroopa Komisjoni jõupingutuste üle koostöö tihendamiseks sotsiaalpartneritega Euroopa poolaasta raamistikus. Võttes arvesse sotsiaaldialoogi keskset tähtsust sotsiaalõiguste samba eesmärkide saavutamisel ning tööhõivepoliitika suuniste ja riigipõhiste soovituste rakendamisel, kutsub komitee taas tungivalt üles tagama selle dialoogi olemasolu kõigis liikmesriikides ning julgustab kõiki riiklikul ja Euroopa tasandil poliitilises elus osalejaid tugevdama kollektiivläbirääkimiste struktuure kõigil tasanditel. Lisaks sellele on komisjon teinud edusamme kodanikuühiskonna kaasamises riigipõhisesse aruandlusesse ning seda tuleb tunnustada ja edasi arendada.

4.5. Suunis 8. Kõigi jaoks võrdsete võimaluste edendamine, sotsiaalse kaasatuse toetamine ja vaesuse vastu võitlemine

4.5.1. Sotsiaalkaitsega hõlmatuse käsitlemisel lähtutakse demograafilistest probleemidest ja vajadusest, et töötajad püsiksid tööturul kauem. Tööhõivesuunistes tuleks arvesse võtta ka selliseid eesmärke nagu täielik ja tõhus ulatus, piisavus ja läbipaistvus.

4.5.2. Soolist võrdõiguslikkust on võimalik saavutada ainult siis, kui laiendatakse naiste osalust igal tööturu tasandil nii naiste tööhõivemäära kui ka keskmise tööaja suurendamise kaudu. Vaja on täiendavaid meetmeid, et käsitleda naiste tööhõivet takistavaid tegureid, näiteks taskukohaste ja kättesaadavate hooldusteenuste puudumine, ning kaotada sooline palgalõhe. Selleks tuleb Euroopa ja liikmesriikide tasandil kõrvaldada mitmesugused struktuursed takistused, sealhulgas suurendada investeeringuid kvaliteetsetesse avalikesse teenustesse ja võtta meetmeid palkade läbipaistvuse tagamiseks. Ettevõtlus võib suurendada naiste majandusliku sõltumatuse võimalusi, pakkudes kvaliteetseid töökohti, edukaid karjääre, aidates naised vaesusest ja sotsiaalsest tõrjutusest välja ning andes panuse tasakaalustatumasse soolisesse esindatusesse otsuste langetamises.

4.5.3. Puuetega inimeste jaoks on eriti oluline parandada tööturule juurdepääsu; selleks tuleb võidelda diskrimineerivate tavadega. Asjakohast toetust tuleb pakkuda tööturuasutuste ja avalike kampaaniate kaudu, et võidelda eelarvamuste vastu ja taunida puuetega inimeste diskrimineerimist. Seoses puuetega inimeste juurdepääsuga teenustele on vaja viidata iseseisvale toimetulekule ja juurdepääsetavusele.

4.5.4. Et kõigil oleks juurdepääs tervishoiuteenustele, tuleb pöörata tähelepanu vajadusele kvaliteetsete tervishoiuteenuste kestliku, tõhusa, taskukohase ja kättesaadava pakkumise ning nõuetekohase väljaõppega tervishoiutöötajate asjakohase rahastamise järele.

4.5.5. Aktiivsena vananemise osas on vaja konkreetseid ettepanekuid, et vältida eakatele töötajatele suunatud ebakohase poliitika edendamist. Euroopa sotsiaalpartnerite sõltumatus raamkokkuleppes aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise lähenemisviisi kohta ( 27 ) lepiti kokku, et aktiivsena vananemine tähendab igas vanuses töötajatele võimaluste loomist töötada kvaliteetsetes, tootlikes ja tervislikes tingimustes kuni ametliku pensionieani ning see rajaneb tööandjate ja töötajate vastastikusel pühendumusel ja motivatsioonil.

4.5.6. Komitee on sellega seoses rõhutanud mitmes arvamuses vajadust edendada põlvkondadevahelist solidaarsust ning toetada seda tõhusa majanduskasvu- ja tööhõivepoliitikaga. Vajame tõelist aktiivsena vananemise poliitikat, häid töötingimusi, tervishoidu ja ohutust ning tööaega käsitlevaid poliitikameetmeid ning peame edendama elukestvas õppes osalemist. Lisaks sellele peame tõstma nende eakate inimeste tööhõivemäära, kes on sunnitud tööturult varakult lahkuma terviseprobleemide, töö intensiivsuse, enneaegse koondamise ja koolitus- või tööturule naasmise võimaluste puudumise tõttu ( 28 )

Brüssel, 7. mai 2020 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Luca JAHIER

(1) Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 146 lõige 2.

(2) ELT C 237, 6.7.2018, lk 57.

(3) ELT C 14, 15.1.2020, lk 1.

(4) Vt ILO Monitor 2nd edition: COVID-19 and the world of work.

(5) Vt EMSK deklaratsioon „ELi reageerimine COVID-19 puhangule ja vajadus enneolematu solidaarsuse järele liikmesriikide vahel“.

(6) SMEunited „A view on the COVID impact on and support measures for SMEs“; BusinessEurope „Euroopa Ülemkogu liikmete videokonverents 23. aprillil 2020 – Pierre Gattazi ja Markus J. Beyreri kiri Euroopa Ülemkogu eesistujale Charles Michelile“.

(7) SMEunited „A view on the COVID impact on and support measures for SMEs“.

(8) COM(2020) 139 final.

(9) ELT C 282, 20.8.2019, lk 32, punkt 3.1.4.

(10) ELT C 282, 20.8.2019, lk 32, punkt 1.7.

(11) ELT C 237, 6.7.2018, lk 57, punktid 1.3 ja 4.3.

(12) ELT C 237, 6.7.2018, lk 57, punkt 1.13.

(13) ELT C 282, 20.8.2019, lk 32, punkt 3.3.1.

(14) ELT C 282, 20.8.2019, lk 32, punkt 3.4.1.

(15) ELT C 81, 2.3.2018, lk 145.

(16) ELT C 282, 20.8.2019, lk 32, punkt 1.3.

(17) ELT C 282, 20.8.2019, lk 32, punkt 3.5.5.

(18) Pärast COVID-19 puhangut tekkinud eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastamisvahend.

(19) European Social Partners joint statement on COVID-19.

(20) ELT C 237, 6.7.2018, lk 57, punkt 5.1.

(21) EMSK arvamus „Inimväärne miinimumpalk kogu Euroopas“ (SOC/632) (koostamisel).

(22) ELT C 237, 6.7.2018, lk 57, ELT C 129, 11.4.2018, lk 1.

(23) ELT C 237, 6.7.2018, lk 57, punkt 5.5.

(24) EMSK arvamus „Elukestva õppe jätkusuutlik rahastamine ja oskuste arendamine oskustööjõu nappuse tingimustes“ (ettevalmistav arvamus eesistujariigi Horvaatia taotlusel) (SOC/629) (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 8).

(25) ELT C 97, 24.3.2020, lk 32.

(26) ELT C 237, 6.7.2018, lk 57, punkt 5.9.

(27) European social partners’ autonomous framework agreement on active ageing and an inter-generational approach.

(28) ELT C 237, 6.7.2018, lk 57, punkt 5.9 ja arvamus „Muutuv töömaailm ning pikaealisus ja vananev elanikkond – eeltingimused vananevate töötajate aktiivseks jäämiseks uues töömaailmas“ (ELT C 14, 15.1.2020, lk 60).