EUROOPA KOMISJON Brüssel,5.9.2018 COM(2018) 609 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE üldeelarvest kaetud tagatiste kohta



Olukord 31. detsembri 2017. aasta seisuga {SWD(2018) 397 final}



Sisukord 1.Sissejuhatus 2.ELi eelarvest tagatud tehingud ja euroala kriisiohjamismehhanismid, mida ELi eelarvest ei kaeta 3.Sündmused tagatud tehingute valdkonnas 3.1.Komisjoni otseselt hallatavad tehingud 3.1.1.Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM) 3.1.2.Maksebilansi tasakaalustamise vahend 3.1.3.Makromajandusliku finantsabi laenud 3.1.4.Euratomi laenud 3.2.EIP välisfinantstehingute areng 4.ELi eelarvest kaetavad riskid 4.1.Riski mõiste 4.2.Koguriski komponendid 4.3.ELi eelarvest kaetav aastane risk 4.3.1.Liikmesriikide riskipositsioonid 4.3.2.Kolmandate riikide riskipositsioonid 5.Tagatiste realiseerimine ja väljamaksmine 5.1.Võlateenindus, mida välistegevuse tagatisfond ei kata (Euratomi laenud liikmesriikidele, Euroopa finantsstabiilsusmehhanism ja maksebilansi tasakaalustamine)

5.1.1.Väljamaksed rahavarudest 5.1.2.Väljamaksed ELi eelarvest 5.2.Taotlused välistegevuse tagatisfondile ja sissenõudmised (välislaenude andmise volitus, MFA ning Euratomi laenud kolmandatele riikidele) 5.3.Fondi tegevus 6.Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) 1.Sissejuhatus Käesoleva aruande eesmärk on jälgida ELi eelarvest kaetavaid krediidiriske, mis on tekkinud otseselt Euroopa Liidu laenutehingute ja antud tagatiste või kaudselt Euroopa Investeerimispanga liiduvälistele rahastamisprojektidele antud tagatise tõttu. Käesolev aruanne on esitatud vastavalt finantsmääruse artiklile 149, mille kohaselt peab komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule kord aastas aruande ELi eelarveliste tagatiste ning nendega seotud riskide kohta. Aruanne on üles ehitatud järgmiselt. 2. punktis esitatakse ELi eelarvest tagatud tehingute peamised tunnused ja lisaks käsitletakse mitut muud kriisiohjamismehhanismi, millega ei kaasne ELi eelarvele mingit riski. 3. punktis kirjeldatakse sündmusi tagatisega tehingute valdkonnas. 4. punktis tuuakse esile peamised ELi eelarvest kaetavad riskid. 5. punktis keskendutakse tagatiste realiseerimisele ja välistegevuse tagatisfondi (edaspidi „fond“) tegevusele, 6. punktis aga Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) tegevusele. Aruannet täiendab komisjoni talituste töödokument, kus on esitatud üksikasjalikud tabelid ja selgitavad märkused. Selles on esitatud ka nende riikide makromajanduslik analüüs, kes kasutavad ELi laene ja/või tagatisi, mis moodustavad fondi riskipositsiooni põhiosa. 2.ELi eelarvest tagatud tehingud ja euroala kriisiohjamismehhanismid, mida ELi eelarvest ei kaeta Euroopa Liidu eelarvest kaetavad riskid tulenevad mitmesugustest laenu- ja tagatistehingutest, mida saab jaotada nelja rühma. 2.1. Euroopa Liidu antud laenud, millel on makromajanduslikud eesmärgid Sellised laenud on 1) makromajandusliku finantsabi (MFA) laenud kolmandatele riikidele, 2) maksebilansi tasakaalustamiseks antavad laenud euroalavälistele maksebilansiraskustes ELi liikmesriikidele, 3) laenud Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi (EFSM) raames, millega toetatakse kõiki liikmesriike, kellel on või keda ohustavad tõsiselt nende kontrolli alt väljas olevatest erakorralistest sündmustest tingitud suured majandus- ja finantshäired. Neid laenusid antakse tavaliselt koos Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) finantsabiga. 2.2. Mikromajanduslikel eesmärkidel antavad laenud Need on Euratomi laenud . Euratomi laenuvahendit saab kasutada järgmistel eesmärkidel: • [liikmesriikides]: investeeringuteks tuumaelektrijaamadesse ja tuumkütuse tsükliga seotud tööstuskäitistesse ning • [teatavates ELi mittekuuluvates riikides]: investeeringuteks, mille eesmärk on parandada olemasolevate või praegu ehitatavate tuumaelektrijaamade ohutust ja tõhusust, ning samuti dekomisjoneerimisprojekte .

2.3. Euroopa Investeerimispanga (edaspidi „EIP“) poolt ELi tagatistega kaetud tehingute rahastamine ELi mittekuuluvates riikides (edaspidi „EIP-poolne välisrahastamine“) Välislaenude andmise volituse raames annab EL oma eelarvest tagatise, mis võimaldab EIP-l suurendada laenude andmist väljaspool ELi liidu poliitika toetuseks. Välislaenude andmise volitus toetab EIP tegevust ühinemiseks valmistuvates riikides, ida- ja lõunanaabruses, Aasias, Ladina-Ameerikas ja Lõuna-Aafrikas. Praegusel välislaenude andmise volituse perioodil (2014–2020) tagatakse ELi eelarvest kuni 32,3 miljardi euro ulatuses EIP tehinguid. 14. märtsil 2018. aastal võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu vastu otsuse (EL) 2018/412, millega muudetakse otsust nr 466/2014/EL välislaenude andmise volituse vahehindamise kontekstis, eelkõige suurendades praeguse välislaenude andmise volituse maksimaalset ülemmäära 27 miljardilt eurolt 32,3 miljardile eurole. Kõnealuse hindamise tulemusel lisatakse uus eesmärk, milleks on pagulaste, rändajate, vastuvõtvate ja transiidikogukondade ning päritolukogukondade pikaajaline majanduslik vastupanuvõime kui strateegiline vahend rände algpõhjustega tegelemiseks. ELi tagatis EIP-le katab suveräänset ja poliitilist laadi riskid seoses EIP väljaspool liitu tehtavate finantstehingutega, mis toetavad liidu välispoliitika eesmärke. Peale selle rahastab EIP omal riisikol väljaspool liitu toimuvaid investeerimisjärgu tehinguid, samuti tegevust erivolituste alusel, näiteks AKV riikides. Eesmärgiga toetada liidu välistegevust ja selleks, et võimaldada EIP-l oma krediidireitingut mõjutamata rahastada investeeringuid väljaspool liitu, on enamikule EIP liiduvälistele tehingutele antud ELi eelarvetagatis. Välistegevuse tagatisfond Tagatud EIP välisrahastamine, makromajanduslik finantsabi (MFA) ja Euratomi laenud kolmandatele riikidele on alates 1994. aastast olnud kaetud välistegevuse tagatisfondist (edaspidi „fond“). Maksebilansi tasakaalustamiseks antud laenud ning EFSMi ja Euratomi laenud liikmesriikidele on kaetud otse ELi eelarvest. Fond katab nende kohustuste täitmata jätmise, mis kaasnevad ELi mittekuuluvatele riikidele või nendes riikides rakendatavate projektide jaoks antud laenude ja laenutagatistega. Fond loodi selleks, et · pakkuda likviidsuspuhvrit, et vältida ELi eelarve kasutamist iga kord, kui seoses tagatud laenuga jäetakse maksekohustused täitmata või viivitatakse nende täitmisega, ning · luua eelarvedistsipliini vahend, kehtestades finantsraamistiku sellise ELi poliitika arendamiseks, mis käsitleb ELi ja EIP kolmandatele riikidele antavate laenude tagatisi . Kui kolmas riik saab Euroopa Liidu liikmeks, ei kaeta temaga seotud laene enam fondist ja risk tuleb katta otse ELi eelarvest. Fondi rahastatakse ELi eelarvest ning selle vahendid peavad pidevalt vastama teatavale protsendile nende tagasimaksmata laenude ja laenutagatiste põhisummast, mida fondist kaetakse. Kõnealune protsent ehk sihtmäär on praegu 9 %. Kui fondis ei ole piisavalt vahendeid, leitakse need ELi eelarvest. 2.4. Liikmesriikides ELi tagatistega kaetud tehingute rahastamine Euroopa Investeerimispanga (edaspidi „EIP“) ja Euroopa Investeerimisfondi (edaspidi „EIF“) poolt – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) on väga oluline osa Euroopa investeerimiskavast, mille eesmärk on edendada Euroopa Liidu pikaajalist majanduskasvu ja konkurentsivõimet. ELi tagatisega on kaetud osa rahastamis- ja investeerimistehinguid, mille EIP teeb infrastruktuuri ja innovatsiooni programmi ning Euroopa Investeerimisfondi VKEde programmi raames, teise osa teeb EIP grupp oma vastutusel. EIP ja EIF vastutavad iga üksiku tehingu riskide hindamise ja kontrollimise ning komisjonile ja kontrollikojale aruande esitamise eest. Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi tagatisfond Vastavalt EFSI määruse artiklile 12 on EFSI tagatisfond likviidsuspuhver, millest tehakse EIP-le väljamakseid ELi tagatise realiseerimise korral. Kui realiseeritud tagatise summa ületab EFSI kontol EIP käsutuses olevate vahendite summa, makstakse see vastavalt ELi ja EIP vahelisele EFSI lepingule välja EFSI tagatisfondist. EIP hallatav EFSI konto loodi eesmärgiga koguda sellele ELi tulud, mis saadakse ELi tagatisega tagatud EFSI toimingutest ja sissenõutud summadest, ning maksta kasutada olevate vahendite ulatuses välja realiseeritud ELi tagatis. Makseid EFSI tagatisfondi tehakse järk-järgult, võttes arvesse ELi tagatisest tulenevat riskipositsiooni suurenemist. Kooskõlas artikli 12 lõikega 4 haldab EFSI tagatisfondi vahendeid komisjon otse ja neid investeeritakse kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega, järgides asjakohaseid usaldatavusnõudeid. 2.5. Muud kriisiohjamismehhanismid, mida ei kaeta ELi eelarvest Kriisi ohjamiseks on loodud veel mitu mehhanismi, millega ei kaasne siiski mingit riski ELi eelarvele ja need on järgnevalt välja toodud ainult terviklikkuse huvides.

- Kreeka laenuleping, mida rahastatakse teiste euroala liikmesriikide poolt Kreekale antavate kahepoolsete laenudega ja mida haldab keskselt komisjon. - Euroopa finantsstabiilsusvahend (EFSF): euroala liikmesriigid lõid EFSFi 2010. aasta juunis ajutise päästemehhanismina, et pakkuda euroala liikmesriikidele finantsabi makromajandusliku kohandamisprogrammi raames. Alalise päästemehhanismi, Euroopa stabiilsusmehhanismi (ESM) leping jõustus 27. septembril 2012. EFSF jätkab alates 1. juulist 2013 käimasolevate Kreeka programmidega (koos IMFi ja mõnede liikmesriikidega), samuti Iirimaa ja Portugali programmidega (koos IMFi, mõnede liikmesriikide ning ELi/EFSMiga), kuid ei osale enam uutes rahastamisprogrammides ega laenulepingutes. - Euroopa stabiilsusmehhanism (ESM): ESM on oluline osa ELi laiahaardelisest strateegiast, mis on mõeldud euroalal finantsstabiilsuse kaitsmiseks, ja see pakub finantsabi euroala liikmesriikidele, kellel on või keda ohustavad finantsraskused. ESM on Luksemburgis asuv valitsustevaheline organisatsioon, mida reguleeritakse rahvusvahelise avaliku õiguse alusel. Selle laenuandmisvõime on 500 miljardit eurot. 3.Sündmused tagatud tehingute valdkonnas Selles punktis on kirjeldatud tagatud tehingute arengut; esiteks on kirjeldatud sündmusi komisjoni otseselt hallatavate tehingute ja teiseks EIP hallatavate tehingute valdkonnas.



Tabel 1. ELi eelarvest kaetav tagatud laenujääk kokku 31. detsembri 2017. aasta seisuga (miljonites eurodes) Põhisumma jääk Kogunenud intress Kokku % Liikmesriigid* Euratom 195,99 0,64 196,62 0,24 % Maksebilansi tasakaalustamine 3 050,00 64,08 3 114,08 3,79 % EIP 1 378,38 10,90 1 389,28 1,69 % Euroopa finantsstabiilsusmehhanism 46 800,00 656,03 47 456,03 57,82 % Liikmesriigid kokku** 51 424,36 731,65 52 156,02 63,55 % Kolmandad riigid*** Makromajanduslik finantsabi 3 901,47 22,23 3 923,70 4,78 % Euratom 52,92 0,26 53,17 0,06 % EIP**** 25 791,24 145,98 25 937,22 31,60 % Kolmandad riigid kokku 29 745,62 168,47 29 914,09 36,45 % Kokku 81 169,98 900,12 82 070,11 100,00 % * Risk kaetakse otse ELi eelarvest. See hõlmab ka Euratomi ja EIP laene, mis anti



liikmesriikidele enne ELiga ühinemist. ** Arvud ei hõlma EFSI tegevust; selle kaudu oli aruandekuupäevaks välja makstud 10,128 miljonit eurot. *** Fondi kaetavate riskide maksimumsumma on 18,58 miljardit eurot. **** Hõlmab laene, mis anti ELile üle pärast seda, kui Süüria ja Enfidha (Tuneesia) jätsid oma EIP laenudega seotud kohustused täitmata

(summa: 432,16 miljonit eurot, sealhulgas põhisumma jääk, kogunenud intress ja trahvid). ELi 2015., 2016. ja 2017. aasta raamatupidamisaruandes on need laenud täielikult alla hinnatud. Talituste töödokumendi tabelites A1, A2a, A2b ja A3 on esitatud üksikasjalikum teave laenujäägi kõnealuste summade kohta, eelkõige ülemmäär, väljamakstud summad ja tagatismäärad. 3.1.Komisjoni otseselt hallatavad tehingud Komisjon annab nõukogu või nõukogu ja Euroopa Parlamendi eri õigusaktide alusel ning lähtuvalt taotletavatest eesmärkidest rahalist toetust kolmandatele riikidele ja liikmesriikidele. Reeglina antakse toetust kahepoolsete laenudena, mida rahastatakse kapitaliturgudelt ja tagatakse ELi eelarvega. Kolmandatele riikidele antava rahalise toetuse kooskõla ELi välistegevuse poliitika üldiste eesmärkidega tagavad komisjon ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Euroopa välisteenistuse toel. Seega on nõukogult heakskiidu saanud laenuandmistehingute rahastamiseks komisjon volitatud võtma Euroopa Liidu ja Euratomi nimel kapitaliturgudelt laenu. Laenuvõtmistehingud on laenuandmistehingutega ranges vastavuses, nii et ELi eelarvele ei ole mingit intressi- ega valuutariski. Võetud laenudele vastavad antud laenud. Tabel 1. ELi tehingud 2017. aastal (miljonites eurodes) Tabel 2. 2018. ja 2019. aastaks kavandatud uued laenutehingud (liidu eelarvest tagatud tehingud) (miljonites eurodes) 3.1.1.Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM) Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu (ECOFIN) 9.–10. mai 2010. aasta järelduste kohaselt on mehhanismi maht 60 000 miljonit eurot. Lisaks olid euroala liikmesriigid valmis vajaduse korral neid vahendeid täiendama. Nõukogu määruse (EL) nr 407/2010 artikli 2 lõike 2 kohaselt on liikmesriigile antava laenu või krediidilimiidi põhisumma piiratud maksete assigneeringute suhtes kohaldatava omavahendite ülemmäära piiresse jääva varuga. Tulenevalt nõukogu otsustest anda liidu finantsabi Iirimaale (kuni 22 500 miljonit eurot) ja Portugalile (kuni 26 000 miljonit eurot) tehti Iirimaale väljamakseid summas 22 500 miljonit eurot ja Portugalile summas 24 300 miljonit eurot (ülejäänud 1 700 miljonit eurot Portugali valitsus ei taotlenud). Vajaduse korral saab EFSMist kasutada euroala liikmesriikide abistamiseks veel 13 200 miljonit eurot. Eurorühm/ECOFIN otsustas 2013. aasta aprillis pikendada EFSMi laenude maksimaalset kaalutud keskmist tähtaega 12,5 aastast 19,5 aastani ja andis sellega abi saavatele riikidele võimaluse taotleda laenude tagasimaksetähtaegade pikendamist kuni 2026. aastani (osamaksete kaupa). 2017. aasta areng Iirimaa

27. novembril 2017 laekus Iirimaa taotlus pikendada EFSMi laenu (2011. aasta märtsis väljamakstud laen suurusega 3,4 miljardit eurot, mille tagasimaksmise tähtpäev oli 4. aprill 2018). 2018. aasta esimeses kvartalis refinantseeriti seda laenu kahe tehinguga ning tagasimaksetähtajad on 2025. aasta aprillis (2,4 miljardit eurot) ja 2033. aasta aprillis (1 miljard eurot). Lisaks on 2018. aasta teises kvartalis oodata Iirimaalt veel üht taotlust pikendada EFSMi laenu (2011. aasta oktoobris väljamakstud laen suurusega 0,5 miljardit eurot, mille tagasimaksmise tähtpäev on 4. oktoober 2018). Laenutähtaja pikendamise tõttu 2018. aasta esimeses kvartalis on Iirimaale antud EFSMi laenude keskmine tagasimaksetähtaeg nüüd 16,8 aastat. Portugal 2018. aasta teises kvartalis on oodata Portugalilt taotlust pikendada EFSMi laenu (2011. aasta oktoobris väljamakstud laen suurusega 600 miljonit eurot, mille tagasimaksmise tähtpäev on 4. oktoober 2018). 3.1.2.Maksebilansi tasakaalustamise vahend EL taaskäivitas keskmise tähtajaga rahalise abi (kokku 14,600 miljonit eurot) andmise maksebilansi tasakaalustamise vahendi kaudu 2008. aasta lõpul, et aidata Ungaril ning hiljem ka Lätil ja Rumeenial taastada turu usaldus. Nimetatud summast maksti välja 13,400 miljonit eurot. 2017. aasta areng 2017. aasta septembris maksis Rumeenia laenu osamakse tagasi mahus 1,150 miljonit eurot. Maksebilansi tasakaalustamise vahendi laenude jääk kahanes 2017. aastal 4,200 miljonilt eurolt 3,050 miljonile eurole. Maksebilansi tasakaalustamise vahendi 50,000 miljoni euro suurusest üldisest maksimummahust oli 31. detsembri 2017. aasta seisuga järel 46,950 miljonit eurot, mida vajaduse korral on võimalik abistamiseks kasutada. 3.1.3.Makromajandusliku finantsabi laenud Makromajanduslikku finantsabi käsitlevad otsused teevad harilikult Euroopa Parlament ja nõukogu (ELi toimimise lepingu artikkel 212). Kui olukord kolmandas riigis eeldab kiireloomulist finantsabi, võib nõukogu võtta otsuse vastu komisjoni ettepaneku põhjal (ELi toimimise lepingu artikkel 213); seda menetlust kasutati 2014. aastal Ukrainale mõeldud teise makromajandusliku finantsabi paketi puhul. 2017. aasta areng Gruusia Eelmise makromajandusliku finantsabi programmi (I MFA) raames Gruusiale antava laenu teine ja viimane osamakse (13 miljonit eurot 23 miljoni euro suurusest otsustatud laenust) maksti välja 18. mail 2017. Jordaania Hašimiidi Kuningriik Jordaania teine programm (II MFA) Vastastikuse mõistmise memorandum ja Jordaania II laenuleping kirjutati alla 19. septembril 2017. Jordaania ametiasutused ratifitseerisid laenulepingu samuti 19. septembril 2017 ja laenuleping jõustus 3. oktoobril 2017. Jordaania teise programmi (II MFA) esimene osamakse suurusega 100 miljonit eurot (200 miljoni euro suurusest otsustatud laenust) maksti välja 25. oktoobril 2017. Tuneesia

Tuneesia esimene programm (I MFA) Tuneesia esimese programmi (I MFA) allesjäänud 100 miljonit eurot (300 miljoni euro suurusest otsustatud laenust) maksti välja 20. juulil 2017. Tuneesia teine programm (II MFA) Vastastikuse mõistmise memorandum ja Tuneesia II laenuleping kirjutati alla 27. aprillil 2017. Tuneesia ametiasutused ratifitseerisid laenulepingu 11. augustil 2017 ja laenuleping jõustus 8. septembril 2017. Tuneesia teise programmi (II MFA) esimene osamakse suurusega 200 miljonit eurot (500 miljoni euro suurusest otsustatud laenust) maksti välja 25. oktoobril 2017. Ukraina 16. märtsil 2017. aastal võttis komisjon vastu otsuse maksta Ukraina kolmanda makromajandusliku finantsabi andmise programmi (III MFA) alusel välja teine osamakse suurusega 600 miljonit eurot. Väljamakse tehti 4. aprillil 2017. Kõnealuse programmi kohane kolmas ja lõplik osamakse (600 miljonit eurot) tühistati. 13. septembril 2017. aastal otsustasid Euroopa Parlament ja nõukogu anda Moldova Vabariigile täiendavat makromajanduslikku finantsabi suurusega 100 miljonit eurot (kuni 60 miljonit eurot laenudena ja kuni 40 miljonit eurot toetustena). Lisaks võttis komisjon 2017. aastal vastu ettepaneku, mis käsitleb Gruusiale makromajandusliku finantsabi andmise uut tehingut suurusega 45 miljonit eurot (aasta lõpus ei olnud kaasseadusandjad seda veel vastu võtnud). Abi saanud riigid maksid tagasi 58,13 miljonit eurot (Albaania 1,8 miljonit eurot, Bosnia ja Hertsegoviina 4 miljonit eurot, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik 8 miljonit eurot, Montenegro 1,10 miljon eurot ning Serbia 43,23 miljonit eurot). Makromajandusliku finantsabi laenude jääk suurenes vahemikus 2016. aasta 31. detsember kuni 2017. aasta 31. detsember 2,946,6 miljonilt eurolt 3,901,47 miljonile eurole. Ukrainale antud laenud moodustavad 72 % makromajandusliku finantsabi koguriskipositsioonist. Sündmused pärast 31. detsembrit 2017 (kuni 30. juuni 2018) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. aprilli 2018. aasta otsuse (EL) 2018/598 (täiendava makromajandusliku finantsabi andmise kohta Gruusiale) vastuvõtmine. 3.1.4.Euratomi laenud Liikmesriikidele või teatavatele abikõlblikele riikidele, kes ei ole liikmesriigid (praeguse seisuga Venemaa Föderatsioon, Armeenia, Ukraina), antavate Euratomi laenude ülemmäär on 4,000 miljonit eurot, millest ligikaudu 92 % on juba välja makstud. Otsuse kohasest 4,000 miljonist eurost on järele jäänud 326 miljonit eurot. 7. augustil 2013 allkirjastati 300 miljoni euro suurune laen Ukrainale olemasolevate tuumarajatiste ohutuse parandamiseks. Ukraina parlament ratifitseeris tagatislepingu 15. mail 2014. Laenu antakse tihedas koostöös Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangaga, kes annab ka omalt poolt 300 miljoni euro suuruse laenu. 27. mail 2015 andis komisjon loa teha Energoatomile Euratomi laenu väljamakseid summas 100 miljonit eurot, tingimusel et Energoatom on selleks ajaks saanud kätte vähemalt 50 miljonit eurot Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga laenust. Nendes laenudes kasutatakse riiklikke tagatisi, millega kaetakse 100 % aasta lõpu seisuga tagasi maksmata summadest. 2017. aasta areng Euratomi laenu esimene osa (50 miljonit eurot) maksti välja 2017. aasta mais.

Sündmused pärast 31. detsembrit 2017 Laenu teise osa maksmine (50 miljonit eurot) on kavandatud 2018. aasta juuniks. 3.2.EIP välisfinantstehingute areng 2017. aasta areng Vastavalt EIP üldlaenumandaadile aastateks 2014–2020 oli 31. detsembriks 2017 sõlmitud lepinguid kogumahus 13,879 miljonit eurot. Kuna sellest oli osutatud kuupäevaks välja makstud ainult 3,516 miljonit eurot, oli tagasimaksmata laenude summa 3,185 miljonit eurot (vt talituste töödokumendi tabel A3). EIP mandaadid saanud riikide kohta täpsema teabe saamiseks vt talituste töödokumendi tabelid A1, A3 ja A4. Varasemate EIP välismandaatide kohta vaata komisjoni talituste töödokumendi tabel A3. Süüria valitsus jättis intressi- ja laenumaksetega seotud kohustused ka 2017. aastal täitmata. EIP on taotlenud tagatisfondilt kõnealuste summade katmist (vt punkt 5.1.3.). Käesolevas punktis osutatud rahastamisvahendite laenujääk 2017. aasta 31. detsembri seisuga on esitatud punktis 3 (tabel 1). 4.ELi eelarvest kaetavad riskid 4.1.Riski mõiste ELi eelarvest kaetav risk tuleneb tagatud tehingutega seotud põhisumma jäägist ja intressidest. Käesolevas aruandes kasutatakse ELi eelarvest (otse või fondi kaudu) kaetavate riskide hindamiseks kahte meetodit. –„Kogu eelarvest kaetava riski“ arvutamisel võetakse arvesse asjaomaste tehingute laenujäägi kogusummat konkreetsel kuupäeval, sh kogunenud intresse. –„Aastase eelarveriskina“ määratletud eelarvemetoodika puhul arvutatakse maksimaalne summa, mille EL peaks eelarveaastal välja maksma, kui kõik tagatud laenudega seotud kohustused jäetaks täitmata . 4.2.Koguriski komponendid Kuni 2010. aastani tulenes ELi eelarvest kaetava laenujäägi kogusummaga seotud maksimaalne risk põhiliselt kolmandatele riikidele antud laenudest. Alates 2011. aastast on liikmesriikide rahandust tugevalt mõjutanud finantskriis, mistõttu EL on andnud liikmesriikide valitsemissektorite rahastamisvajaduste toetuseks rohkem laene. Sellest tulenevalt on riski komponentide osakaal muutunud. 31. detsembri 2017. aasta seisuga moodustasid laenujäägi kogusummast 64 % laenuvõtmistehingud, mis olid seotud liikmesriikidele antud laenudega, mis kaetakse otse ELi eelarvest (31. detsembri 2010. aasta seisuga oli see näitaja 45 %). 4.3.ELi eelarvest kaetav aastane risk 31. detsembri 2017. aasta seisuga tagasimaksmata laene (vt tabel 1) arvestades on maksimaalne summa, mille EL peaks 2018. aastal välja maksma (otse ja fondi kaudu), eeldusel et kõik tagatud laenudega seotud kohustused jäetakse täitmata, 9,965 miljonit eurot. See summa hõlmab 2018. aastal maksmisele kuuluvate tagatud laenude põhisummat ja intressimakseid, eeldusel et tagasimaksmata laene ei nõuta tagasi kiirendatud korras (üksikasjalikud andmed on esitatud komisjoni talituste töödokumendi tabelis A4). 4.3.1.Liikmesriikide riskipositsioonid

2018. aastal on ELi kaetav liikmesriikidega seotud tegevuse maksimaalne aastane risk 7,482,8 miljonit eurot (75,1 % aastasest koguriskist). See risk hõlmab järgmist: a) enne liikmesriikide ELiga ühinemist antud EIP laenud ja/või Euratomi laenud; b) maksebilansi tasakaalustamise vahendi raames antud laenud ja c) Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi raames antud laenud. Tabel 2. Liikmesriikide järjestus vastavalt 2018. aastal ELi eelarvest kaetavale aastasele riskile (miljonites eurodes) Järjekorranumber Riik Laenud Maksimaalne aastane risk Riigi osakaal liikmesriikide aastases riskis Riigi osakaal aastases koguriskis (liikmesriigid ja kolmandad riigid) 1 Iirimaa c) 4 507,25 60,2 % 45,2 % 2 Rumeenia a+b) 1 603,89 21,4 % 16,1 % 3 Portugal c) 1 191,00 15,9 % 12,0 % 4 Bulgaaria a) 67,65 0,9 % 0,7 % 5 Horvaatia a) 35,77 0,5 % 0,4 % 6 Läti a+b) 26,06 0,3 % 0,3 % 7 Poola a) 20,70 0,3 % 0,2 % 8 Slovakkia a) 13,82 0,2 % 0,1 % 9 Tšehhi Vabariik a) 13,16 0,2 % 0,1 % 10 Leedu a) 3,49 0,0 % 0,0 % Kokku 7 482,8 100,0 % 75,1 % 4.3.2.Kolmandate riikide riskipositsioonid 2018. aastal on fondist kaetav kolmandate riikidega seotud maksimaalne risk 2,482,09 miljonit eurot (24,9% aastasest koguriskist). Kolmandate riikidega seotud risk hõlmab EIP laenutehinguid, Euratomi laene ja makromajanduslikku finantsabi (üksikasjalikud andmed on esitatud komisjoni talituste töödokumendi tabelis A2b). Fond katab kolmandatele riikidele antud tagatud laene, mille tähtajad ulatuvad kuni 2042. aastani. Allpool on esitatud kümme kõige suurema laenujäägi kogusummaga riiki (46st ELi mittekuuluvast riigist) nende 2018. aastal tagasimaksmisele kuuluva summa suuruse järjekorras. Nende arvele langeb 2,041,42 miljonit eurot ehk 82 % fondi kaetavast kolmandate riikidega seotud aastasest riskist 2018. aastal. Kõnealuste riikide majanduslikku olukorda on analüüsitud ja kommenteeritud talituste töödokumendi punktis 3. Tabelis on iga riigi puhul märgitud ka reitinguagentuuride antud krediidivõimelisuse hinnang. Tabel 3. Kümme kõige suurema riskiga kolmandat riiki vastavalt 2018. aastal ELi eelarvest kaetava riski suurusele (miljonites eurodes) Järjekorranumber Riik Maksimaalne aastane risk Riigi osakaal kolmandate riikide aastases riskis Riigi osakaal aastases koguriskis (liikmesriigid ja kolmandad riigid) 1 Türgi 604,90 24,4 % 6,1 % 2 Tuneesia 273,93 11,0 % 2,7 % 3 Egiptus 267,21 10,8 % 2,7 % 4 Maroko 247,22 10,0 % 2,5 % 5 Serbia 209,08 8,4 % 2,1 % 6 Ukraina 131,92 5,3 % 1,3 % 7 Lõuna-Aafrika 111,47 4,5 % 1,1 % 8 Liibanon 77,07 3,1 % 0,8 % 9 Bosnia ja Hertsegoviina 63,20 2,5 % 0,6 % 10 Süüria Araabia Vabariik 55,44 2,2 % 0,6 % 10 suurima riskiga riiki kokku 2 041,42 82,2 % 20,5 % 5.Tagatiste realiseerimine ja väljamaksmine 5.1.Võlateenindus, mida välistegevuse tagatisfond ei kata (Euratomi laenud liikmesriikidele, Euroopa finantsstabiilsusmehhanism ja maksebilansi tasakaalustamine) 5.1.1.Väljamaksed rahavarudest ELi eelarvest kaetakse esialgselt võlateeninduse vajadused tagasimakse tähtpäeval, kui võlgnik ei maksa oma laenu ELile tagasi õigel ajal. Komisjon kasutab oma rahavarusid, et vältida viivitusi ja neist tuleneda võivaid kulusid laenutehingute teenindamisel . Võttes arvesse, et enamik kulusid tekib aasta esimeses kvartalis, on võla tasumine jaotatud järgmistele kuudele ning paigutatud iga kuu algusesse, kui rahajääk on kõige suurem. 5.1.2.Väljamaksed ELi eelarvest Kui üks või mitu liikmesriiki ei täida oma õiguslikke kohustusi , võib komisjon, kui ELi omavahendeist ei piisa, käsitada ELi olemasolevate eelarvevahendite kasutamisel võlgade tagasimaksmist prioriteetsena võrreldes mittekohustuslike muude kulutustega. Kui sellest ei piisa, siis vastavalt mitmeaastasele finantsraamistikule on liikmesriigid vastavalt ELi õigusaktidele kohustatud tegema täiendavaid osamakseid kuni 1,20 % ulatuses ELi kogurahvatulust, et võlad saaksid tagasi makstud ja eelarve püsiks tasakaalus. ELi õigusaktidest tuleneb, et vajaduse korral ei tarvitse liikmesriikide osamaksu suurus sõltuda nende osakaalust ELi eelarves.

Kuna 2017. aastal ei jätnud ükski liikmesriik oma kohustusi täitmata, assigneeringuid ei taotletud. 5.2.Taotlused välistegevuse tagatisfondile ja sissenõudmised (välislaenude andmise volitus, MFA ning Euratomi laenud kolmandatele riikidele) Kui ELi poolt kolmandatele riikidele antud või ELi tagatud laenu saaja hilineb makse tegemisega, kasutatakse tagatisfondi, et katta täitmata jäetud kohustused kolme kuu jooksul alates taotluse esitamisest. EIP taotletavad summad võetakse tagatisfondi kontolt pärast komisjoni talitustelt nõusoleku saamist. Kui EL teeb ELi tagatise alusel makse, lähevad EIP õigused ja õiguskaitsevahendid ELile üle . Kui Euratomi ja MFA laenude puhul jäädakse makse tasumisega pärast maksetähtpäeva hiljaks kolm kuud, siis kasutab komisjon fondi, et katta täitmata jäetud kohustused ja täita uuesti oma kassa. EIP on algatanud ELi nimel sissenõudmismenetlused nende summade suhtes, millega seoses on õigused ja õiguskaitsevahendid üle antud . EIP laenud projektidele Süürias Alates 2011. aasta detsembrist on Süüria valitsus jätnud EIP ees täitmata teatavad intressimaksete ja laenu tagasimaksetega seotud kohustused. Kuna ametlikud maksenõuded on olnud edutud, on EIP alates 2012. aasta maist hakanud pöörduma tagatisfondi poole. Taotlused, mis on esitatud Süüria laenudega seotud kohustuste täitmata jätmise pärast, on esitatud tabelis 4a. Tabel 4a. Taotlused tagatisfondile Süüria tagasimaksmata laenude pärast (miljonites eurodes) (Tagatisfondi kontolt võtmise) aasta Rahuldatud nõuete arv Tasumisele kuuluvate osamaksete suurus Trahvid ja kogunenud intressid Tagasimakstud summa Kokku 2012 2 24,0 0,0 2,2 21,8 2013 8 59,3 1,4 0,0 60,7 2014 8 58,7 1,5 0,0 60,2 2015 8 58,7 1,5 0,0 60,2 2016 12 103,8 2,4 0,0 106,2 2017 13 56,1 0,2 0,0 56,3 Kokku 38 360,5 6,9 2,2 365,3 31. detsembri 2017. aasta seisuga oli Süüriale antud tagatud laenude põhisumma jääk kokku 555 miljonit eurot ja viimase laenu tähtaeg 2030. aastal. TAV Tunisie S.A. (Enfidha lennujaam) 29. juuni 2016 esitas EIP nõude võtta kasutusele välislaenude andmise volituse alusel saadud ELi tagatis seoses laenuga ettevõttele TAV Tunisie S.A. (Enfidha lennujaam). 2017. aastal maksis komisjon EIP-le 28,7 miljonit eurot seoses 3 nõudega, mis olid seotud Enfidha lennujaamale (Tuneesia) antud tagasi maksmata laenuga. 2016. aasta septembrist kuni 2017. aasta detsembrini maksis komisjon EIP-le seoses 4 nõudega kokku 33,4 miljonit eurot (mis maksti fondist). Viimane makse tehti 15. detsembril 2017. Tabelis 4b on esitatud ülevaade ettevõttele TAV Tunisie S.A. (Enfidha lennujaam) antud laenu tõttu fondile esitatud tagatisnõuetest. Tabel 4b. Nõue tagatisfondile seoses ettevõttega TAV Tunisie S.A. (Enfidha lennujaam) (miljonites eurodes) Tagatisfondi kasutamise aasta Rahuldatud nõuete arv Tasumisele kuuluvate osamaksete suurus Trahvid ja kogunenud intressid32 Tagasimakstud summa Kokku 2016 1 4,56 0,09 0,00 4,65 2017 3 28,69 0,01 0,00 28,70 Kokku 4 33,25 0,10 0,00 33,35 Sündmused pärast 31. detsembrit 2017 (kuni 30. juuni 2018)

2018. aasta veebruaris ja märtsis maksti Süüria täitmata jäetud maksekohustustega seotud kahe nõude alusel kokku 10,6 miljonit eurot (3,2 miljonit eurot ja 7.4 miljonit eurot, sh EIP määratud trahvid). 15. jaanuaril 2018 maksti tagatisfondile Enfidha lennujaamalt sisse nõutud 0,14 miljonit eurot. 31. detsembril 2017 oli see summa juba kajastatud fondi bilansis varana (nõudena). 5.3.Fondi tegevus Vastavalt välistegevuse tagatisfondi asutamise määrusele („tagatisfondi määrusele“) peavad fondi vahendid olema nõuetekohasel tasemel (sihtsumma), milleks on 9 % iga tehinguga seotud kapitalikohustuste kogusummast, millele lisandub kogunenud intress. Selleks et tagada sihtsumma saavutamine, on olemas rahastamismehhanism. Rahastamismehhanismile toetudes maksti 2017. aasta veebruaris ELi eelarvest fondi 240,54 miljonit eurot ning 2018. aasta veebruaris 137,8 miljonit eurot. 31. detsembri 2017. aasta seisuga oli fondi netovara 2,559,81 miljonit eurot. Netovara ja tagatisfondi määruse kohaste kapitalikohustuste (29,589,28 miljonit eurot) suhe oli tagatisfondi määruse tähenduses sihtsummast väiksem. Sellest tulenevalt rahastatakse tagatisfondi 2019. aastal 103,22 miljoni euroga . EIP välislaenude andmise volituse kohta vahekokkuvõtte tegemisel tuleks hindamiseks läbi vaadata fondi põhiparameetrid, eriti sihtmäär. Välistöövõtja koostas tagatisfondi kohta hinnangu, milles arvestati fondi riskiprofiili ning tulemuslikkust, pidades silmas fondi kaetavate välisfinantstehingute ja seonduvate riskide suundumusi. Aruanne valmis 2016. aasta augustis. Selle peamine järeldus oli, et 9 % sihtmäär on optimaalne ka laenuportfelli praeguse riskitaseme juures, isegi kui peamiste võlgnike reitingut veelgi alandatakse. Seetõttu jäeti 9 % sihtmäär muutmata. 6.Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) Makseid EFSI tagatisfondi tehakse järk-järgult, võttes arvesse ELi tagatisest tulenevat riskipositsiooni suurenemist. Kooskõlas artikli 12 lõikega 4 haldab EFSI tagatisfondi vahendeid komisjon otse ja neid investeeritakse kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega, järgides asjakohaseid usaldatavusnõudeid. EIP ja EIF vastutavad EFSI tagatisega kaetud iga üksiku tehinguga seotud riskide hindamise ja kontrollimise eest. Selle aruande ning tulevase tegevuse järjepidevate ja konservatiivsete prognooside põhjal vaatab komisjon läbi sihtsumma asjakohasuse ja EFSI tagatisfondi taseme. Kooskõlas EFSI määruse artikli 16 lõikega 3 esitasid EIP ja EIF 2018. aasta märtsis komisjonile ja kontrollikojale aruande. Vastavalt EFSI määruse artikli 16 lõikele 2 hõlmab aastaaruanne, mille EIP esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule, täpset teavet EFSI raames tehtud rahastamis- ja investeerimistoimingutega seotud koguriski ning tagatise realiseerimise kohta. 2017. aasta areng ELi tagatisest tulenev riskipositsioon seoses EIP grupi tagasimaksmata EFSI laenudega oli 2017. aasta 31. detsembri seisuga 10,128 miljonit eurot; EFSI määruse artikli 11 kohaselt on ELi tagatise maksimummäär 16,000 miljonit eurot. 10,128 miljoni euro suurust summat kajastatakse ELi 2017. aasta finantsaruande lisades tingimusliku kohustusena. ELi tulu 2017. aastal EIP hallatavatest ning infrastruktuuri ja innovatsiooni programmi kuuluvatest EFSI toimingutest oli 61,0 miljonit eurot. ELi 2017. aasta finantsaruannetes kajastati sellest summast 2017. aasta 31. detsembri seisuga 31,9 miljoni euro suurune komisjoni nõue EIP vastu. EIFi hallatavatest ja VKEde programmi kuuluvatest EFSI toimingutest sai EL 2017. aastal EIFi haldustasudena hinnanguliselt 12,7 miljonit eurot. Summa makstakse EIFile 30. juunil 2018. Tagatisfondil oli 31. detsembri 2017. aasta seisuga netovarasid 3,504 miljonit eurot. Varade hulka kuulusid müügivalmis investeerimisportfell (3,414 miljonit eurot), USA dollarite valuutaforvardite müük, millel on positiivne nüüdispuhasväärtus ja mis on liigitatud õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvaraks (6 miljonit eurot), lühiajalised pangahoiused (40 miljonit eurot) ning raha ja raha ekvivalendid (44 miljonit eurot). 2017. aasta lõpu seisuga oli EFSI raames lepinguid sõlmitud kogusummas 37,4 miljardit eurot ja 28 liikmesriigiga. Sellest 27,4 miljardi euro väärtuses tehinguid allkirjastas EIP (278 tehingut) ja 10,0 miljardi euro väärtuses EIF (328 tehingut). See näitab üldiselt märkimisväärset kasvu võrreldes 2016. aastaga, mil lepinguid sõlmiti kogusummas 21,3 miljardit eurot. 2017. aasta lõpus oli üldine riskipositsioon seoses ELi tagatisega tagatud tagasimaksmata nõuetega ligikaudu 10,1 miljardit eurot, kusjuures 2016. aastal oli see 4,4 miljardit eurot.