ET Euroopa Liidu Teataja C 43/20

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kodanike teenistuses oleva Euroopa Liidu kosmosestrateegia väljatöötamine” ”

KOM(2011) 152 lõplik

2012/C 43/05

Raportöör: Edgardo Maria IOZIA

Euroopa Komisjon otsustas 4. aprillil 2011 vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kodanike teenistuses oleva Euroopa Liidu kosmosestrateegia väljatöötamine” ”

KOM(2011) 152 lõplik.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 10. novembril 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 476. istungjärgul 7.–8. detsembril 2011 (7. detsembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 174, erapooletuks jäi 8.

1. Järeldused ja soovitused

1.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunnistab, et kosmos on asendamatu ja strateegiline ressurss, mis rahuldab ELi vajadusi ühiskondlikus, majanduslikus ja julgeoleku valdkonnas. See on majanduskasvu ja innovatsiooni tõukejõud, mis suudab luua heaolu tänu kõrget kvalifikatsiooni nõudvatele töökohtadele, uuenduslikele teenustele ja turuvõimalustele ka teistes tööstussektorites, ning teadusuuringutele pakutavale toetusele, mis omakorda loob tööstusinnovatsiooni.

1.2 Komitee tunnistab sellise konkurentsivõimelise kosmosetööstuse tähtsust, mis hõlmab kogu väärtusahelat, sealhulgas tootmist, orbiidilesaatmist, käitamist ja järelteenuseid.

1.3 Komitee tunnistab, et kosmosesektori poliitika on ELi ja liikmesriikide jagatud pädevuses, kes võtavad kõnealuses valdkonnas ka oma meetmeid. Komitee kutsub üles looma tugevdatud partnerlust liikmesriikidega, sealhulgas ka nendega, kes ei ole Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) liikmed, et koordineerida nende poliitikat ja pädevust kosmosesektoris. Tuleks kaaluda võimalust kaasata ESAsse mittekuuluvaid riike sellistesse koostööprogrammidesse nagu ISS (rahvusvaheline kosmosejaam).

1.4 Komitee tervitab seega jõupingutusi, mille eesmärk on tugevdada Euroopa kosmosepoliitika aluseid, sidudes kosmosepoliitika Lissaboni lepingu sätete abil ELi alustekstidega, Euroopa 2020. aasta strateegia abil Euroopa tööstuspoliitikaga ning algatuse „Horisont 2020” abil teadus- ja uuendustegevusega.

1.5 Arvestades, et üleilmne keskkonna- ja turvaseire programm (GMES) on väga oluline selleks, et Euroopa säilitaks autonoomse suutlikkuse koguda nii reaalajas kui ka möödunud kümnendite kaupa Maa jälgimise süsteemi kohta teavet. See tagab keskkonna ja territooriumi seire ja julgeoleku ning võimaldab mõista teatud kliimamuutuse mehhanisme. Komitee tunneb tõsist muret selle üle, et GMESi eelarvet ei lisatud 2014.–2020. aasta mitmeaastasesse finantsraamistikku, ning kutsub komisjoni üles määrama kindlaks vajalikud rahastamisvahendid, vältimaks kõnealuse programmi läbikukkumist.

1.6 Komitee tunnistab Euroopa Kosmoseagentuuri olulist rolli ELi tehnilise, teadusliku ja juhtimisalase pädevuse kogujana. Need teadmised on kosmoseprogrammide tõhusaks juhtimiseks väga vajalikud.

1.7 Muud olulised organid on EUMETSAT, Euroopa Meteoroloogiliste Satelliitide Kasutamise Organisatsioon, EEA (1) (European Environment Agency) ja ECMWF (2) (European Centre for Medium-Range Weather Forecasts).

1.8 Komitee rõhutab kosmose erilist panust julgeoleku ja kaitse vallas. Ta toonitab vajadust arvestada nõuetekohaselt ühise kaitsepoliitika nõudeid, arendades selleks ka uusi koostöö- ja infrastruktuuriprogramme (3).

1.9 Komitee tunnistab vajadust kaitsta Euroopa kosmoseinfrastruktuure, arendades kosmose olukorrast ülevaate saamise programmi SSA (Space Situational Awareness).

1.10 Kosmose uurimise ja kasutamise vallas tuleb tugevdada koostööd ELi kindlate partneritega, nagu USA, Venemaa ja Jaapaniga, ning võimaluse korral sõlmida kahepoolsed lepingud riikidega, kus kosmosesektor areneb praegu kiiresti, näiteks Hiina, India ja Brasiiliaga.

1.11 Rahvusvaheline koostöö kosmosesektoris on otsustava tähtsusega nii Euroopa tehnoloogia ja teenuste edendamisel kui ka sotsiaalsete ja humanitaarsete väärtuste levitamisel.

1.12 Teadusuuringud kui üks Euroopa põhiväärtusi on olulised ka Euroopa autonoomse suutlikkuse arendamisel võtmetehnoloogiate valdkonnas, mis on vajalikud selleks, et muuta Euroopa tööstus maailmaturul konkurentsivõimeliseks.

1.13 EL peaks tõhustama oma investeeringuid teadusuuringute valdkonnas, luues selleks teadus- ja uuendustegevuse rahastamiseks ühtse strateegilise raamistiku.

2. Sissejuhatus

2.1 Käsitletavas teatises määratletakse Euroopa kosmosepoliitika õigusraamistik ning majanduslik, sotsiaalne ja strateegiline taust ning seotakse kosmosepoliitika ELi põhialusega, milleks on Lissaboni lepingu sätted, Euroopa teadus- ja tööstuspoliitika ning ühine kaitsepoliitika.

2.2 Komisjoni teatises loetletakse prioriteetsed meetmed, millega määratletakse ELi kosmosepoliitika, kirjeldatakse selle rahvusvahelist mõõdet ja analüüsitakse selle juhtimisvajadusi. Sellega valmistatakse ette Euroopa kosmoseprogrammi koostamist ja käivitamist.

2.3 Teatises kinnitatakse, et aastal 2011 esitab komisjon Euroopa kosmoseprogrammi ettepaneku ja töötab välja kavandatud strateegia rakendamiseks vajalikud meetmed (tööstuspoliitika, tegevuse korraldamine kosmosevaldkonnas).

3. Üldised märkused

3.1 Kosmosesektor moodustab 1 % ELi eelarvest ja umbes 5 % Euroopa lennundus- ja kosmosetööstuse mahust.

3.2 Vaatamata suhteliselt väikesele mõõtmele on kosmose majanduslikku, strateegilist ja sotsiaalset tähtsust nüüdseks täiel määral tunnustanud nii Euroopa Komisjon kui ka Euroopa Parlament: võimatu on kujutleda Euroopat heaolupiirkonnana ilma toetuse ja jõupingutuseta, mille tagab talle liidriroll kosmosesektoris, mis avaldab positiivset mõju majandusele (investeeringutelt saadakse keskmiselt kahekordset tulu, kuid maksimaalselt on tulu 4,5-kordne, nt Norra puhul [allikas: OSCE 2011]) ning loob asendamatuid ja ühiskonnale väga kasulikke rakendusi sellistes valdkondades nagu meteoroloogia, navigatsioon, positsioneerimine, lennu- ja laevaliikluse kontroll, põllumajanduse ja maakorraldus, humanitaaroperatsioonid ning looduskatastroofide ohjamine, riiklik julgeolek, piirikontroll (need on vaid mõned näited).

3.3 Praeguses raskes majanduslikus olukorras oleks kõnealusest sektorist kapitali väljaviimisel võrreldes absoluutse kokkuhoiu mõttes täiesti marginaalse huviga väga halvad tagajärjed: Euroopa kaotaks viimastel aastakümnetel kõnealuses strateegilises sektoris kogutud teadusandmed ja tööstussuutlikkuse.

3.4 Euroopa autonoomse suutlikkuse arendamist võtmetehnoloogiate valdkonnas ja sõltumatut juurdepääsu kosmosele peetakse esmatähtsateks eesmärkideks, mis vajavad aktiivset toetust.

3.5 Kuna kosmosesektorisse on lisandunud uued riigid – Hiina, India, Brasiilia jt –, siis on Euroopal vaja välja töötada strateegiline plaan, et hoida kosmosesektoris juhtpositsiooni ja usaldatavust oma peamiste partnerite, eelkõige USA ja Venemaa silmis.

3.6 Suured juhtprojektid GMES ja Galileo tagavad jätkuvalt Euroopa juhtpositsiooni liikumapaneva jõuna satelliitnavigatsiooni- ja Maa vaatlussüsteemi kasutamisega seotud strateegilistes sektorites.

3.7 Programmi GMES rahastamise probleemi lahendamine on esmatähtis küsimus, mida ei saa edasi lükata, arvestades konkreetset ohtu, et investeeringud, mida Euroopa on viimase kümne aasta jooksul aina strateegilisemaks muutunud Maa vaatlusesse teinud, võivad kaotsi minna, mistõttu võib Euroopa tööstuses ja teadusuuringutes saavutatud juhtrolli kaotada.

3.8 Liikmesriikide praegune finantskriis võib ohustada ka kosmoseuuringute programme, mis on tulevikutehnoloogiate katselaborid. Seetõttu tuleb pöörata tähelepanu kõnealuse sektori järjepidevusele.

3.9 Tabelis 1 on lühidalt näitena toodud mõnede ELi liikmesriikide, kes on ühtlasi ESA liikmed, 2009. aasta investeeringud kosmosesektorisse. Need investeeringud moodustavad keskmiselt 0,01 % ja 0,05 % SKPst (2009. aasta andmed, allikas: OECD). Võrdluseks võib öelda, et kiire majandusarenguga riigid, nagu Hiina, Venemaa ja USA investeerivad palju rohkem, vastavalt 0,12 %, 0,20 %, 0,31 %. Venemaa ja Hiina kahekordistasid oma investeeringuid 2005.–2009. aastal. Euroopas paistab Prantsusmaa silma kõige suurema investeeringute protsendiga, mis moodustab 0,1 % tema SKPst (allikas: OECD).

Tabel 1

ESA peamiste rahastajate kosmosesektori eelarve aastal 2009

(miljonites eurodes) Riik Kosmosesektori eelarve (4) Panus ESAsse (5) FR 1 960 (716) DE 1 190 (648) IT 685 (369) UK 350 (269) ES 190 (184) BE 170 (161) ESA kogueelarve aastal 2009 3 600

3.10 ESAl on tehnilised teadmised ning ta suudab kavandada ja ellu viia kosmoseprogramme, edendada uute tehnoloogiate arengut ja rakendamist. ESA tegutseb paljudes enda kavandatud süsteemides, eriti teadus- ja uurimissüsteemides. Suurte operatiivprogrammide, nagu Galileo ja GMES, infrastruktuuri operaator on Euroopa Komisjon.

3.11 EUMETSATil on oluline osa Euroopa operatiivses suutlikkuses.

3.12 Muud valitsustevahelised organid on Euroopa Keskkonnaamet (EEA) ja Euroopa Keskpika Ilmaennustuse Keskus (ECMWF), lepinguosalised GMESi andmete ja teenuste kasutamise kokkuleppes.

4. Konkreetsed märkused

4.1 Euroopa kosmosepoliitika toetub mitmele tugisambale: reguleeriv raamistik ja tööstuspoliitika kontekst, rahvusvaheline mõõde, valitsemistava, seos ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitikaga, samuti sobiv ja jätkusuutlik rahastamiskord.

4.2 Euroopa kosmosepoliitika õiguslikuks aluseks on Lissaboni lepingu sätted.

4.2.1 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 189 antakse ELile ülesanne määratleda kosmosepoliitika ja lisaks soovitatakse kehtestada kõnealuses valdkonnas meetmeid, luues selleks Euroopa kosmoseprogrammi.

4.2.2 Euroopa Liidu kosmosepoliitikat ja programmi Galileo juhib otse Euroopa Komisjoni ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat (DG ENTR).

4.2.3 Programmi GMES asutamismääruses (6) sätestatakse selle rakenduseeskirjad, arengu eelarve ja esialgsed toimingud ajavahemikul 2011–2013. GMESi kosmosevaldkonna tehniline koordineerimine ja rakendamine delegeeritakse ESA-le, kes vajaduse korral palub abi EUMETSATilt.

4.3 Tööstuspoliitiline kontekst

4.3.1 Kosmosesektor moodustab umbes 5 % Euroopa lennundus- ja kosmosetööstusest (92 %ga on lennundussektor ülekaalus). Kogu lennundus- ja kosmosetööstuse toodang Euroopas oli (2008. aasta andmetel, allikas: Ecorys aruanne Euroopa Komisjonile) umbes 130 miljardi euro väärtuses, millest 6 miljardit oli seotud kosmosesektoriga. Lennundus- ja kosmosetööstuses töötab umbes 375 000 inimest, kellest 31 000 töötab Euroopa kosmosesektoris (allikas: OSCE 2011), keda iseloomustab kõrge kvalifikatsioon: kõrgharidusega töötajaid, insenere ja juhatajaid on 35 %.

4.3.2 Kosmosetööstuse roll innovatsioonis, eelkõige uute tehnoloogiate ja materjalide arendamises, on asendamatu.

4.3.3 Euroopa kosmosepoliitika toetab tööstuse valdkonnas Euroopa 2020. aasta strateegiat.

4.3.4 Kõnealuse strateegia juhtalgatus, mis on sätestatud teatises [KOM(2010) 614 lõplik/4], määratleb kosmost kui kodanike teenistuses olevat uuenduste ja konkurentsivõime tõukejõudu ning viitab heakskiidetud programmidele Galileo/EGNOS ja GMES, mille lõpetamise ja jätkamise kohta pärast 2013. aastat esitatakse 2011. aastal õigusakti ettepanek kooskõlas muude mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevate ettepanekutega. Kosmoseinfrastruktuuri peetakse elanikkonna julgeoleku peamiseks vahendiks, mida tuleb seetõttu kaitsta. Kosmose olukorrast ülevaate saamine on kindlaks määratud programmis SSA.

4.3.5 Satelliitside on oluline kosmose sektor, mis aitab tänu lairibaühenduse levikule mõju avaldamisele saavutada Euroopa digitaalse tegevuskava eesmärke.

4.4 Rahvusvaheline koostöö

4.4.1 Programmi GMES asutamismääruse järgi on see programm Euroopa panus GEOSSi (7) (Global Earth Observation System of Systems) rajamisse, milles töötas välja GEO (8) (Group on Earth Observations).

4.4.2 Aafrikaga sõlmitud partnerlus, mille puhul kasutatakse programme EGNOS, GMES ja telekommunikatsiooniinfrastruktuure, mõjutab esmatähtsaid valdkondi, nagu ressursside haldamine, julgeolek, kartograafia, geodeesia, telekommunikatsioon ja teave.

4.4.3 Suurem osa kosmosesektorisse tehtavatest institutsioonilistest investeeringutest tuleb G7 riikidelt, kes 2009. aastal investeerisid 53 miljardit USA dollarit (allikas: OECD). Üksnes USA panus oli 44 miljardit dollarit, millest 17 miljardit oli NASA osalus ning teiste G7 riikide panus kokku oli ülejäänud 9 miljardit USA dollarit.

4.4.4 On ilmselgelt oluline, et kosmosesektorite tavapäraste osaleja – USA, Venemaa ja Jaapani – kõrvale on tõusnud sellised kiiresti arenevad riigid nagu Brasiilia, India ja Hiina, kelle kõnealuse sektori eelarve on kõigil kokku kasvanud 7,2 miljardi USA dollarini (9). Seevastu Venemaa Föderatsiooni eelarve on 2,5 miljardit USA dollarit.

4.4.5 Võrdluseks, ESA 2009. aasta eelarve oli 3,6 miljardit eurot (vt ka tabel 1).

4.4.6 Euroopal on ESAs kohaldatav ja programmis GMES järgitav vaba ja avatud andmete jaotamise poliitika.

4.5 Valitsemistava

4.5.1 Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 189 loob Euroopa Liit „Kosmoseagentuuriga vajalikud kontaktid”, lisaks tugevdab partnerlust liikmesriikidega ja koordineerib kosmose uurimiseks ja kasutamiseks vajalikke jõupingutusi.

4.5.2 ESA on valitsustevaheline organ, kellel on peagi 19 liikmesriiki. Liikmelisus ei piirdu üksnes ELi liikmesriikidega (nt Šveits on ESA liige) või Euroopaga (Kanada on sõlminud ESAga partnerluslepingu). ESA ressursside haldamine rajaneb geograafilise jaotamise põhimõttel (Geographical Return), mille kohaselt tagastatakse liikmesriikidele tööstusinvesteeringud proportsionaalselt nende osamaksetega ESAsse. Nimetatud põhimõtet järgides on liikmesriigid siiani eraldanud märkimisväärseid summasid. ESA personalihaldus järgib sarnast õiglase tulu (fair return) põhimõtet, kuigi selle tingimuste alus ei tundu nii otsene kui ettevõtjatega sõlmitud lepingute puhul, sest personal ei pea põhimõtteliselt esindama või järgima riiklikke huve. Tõepoolest, ELi praegune suund on liikuda riiklike huvide summa põhimõttest Euroopa lisaväärtuseni (10). ESA ja ilmselgelt Euroopa kosmose kava puhul on kõnealune põhimõte eriti asjakohane.

4.5.3 ESA ja ELi koostöö on sätestatud raamlepingus, mis jõustus 2004. aasta mais (ELT L 261, 6.8.2004). Euroopa Komisjon ja ESA koordineerivad oma tegevust ühissekretariaadi abil, mis koosneb komisjoni administraatoritest ja ESA juhatajatest. ESA ja ELi liikmesriigid kohtuvad ministrite tasandil kosmosenõukogus, ELi Nõukogu ja Euroopa Kosmoseagentuuri nõukogu ühisassambleel. Kosmosenõukogu kohtumisi valmistavad ette liikmesriikide esindajad, kes kogunevad kõrgetasemelises kosmosepoliitika töörühmas. ESA-l on Brüsselis kontaktasutus, mis muudab suhtlemise Euroopa institutsioonidega lihtsamaks.

4.5.4 Kosmosenõukogu on aidanud kaasa ESA ja komisjoni tugevate suhete arendamisele.

4.5.5 Euroopa Meteoroloogiliste Satelliitide Kasutamise Organisatsioon (EUMETSAT) on valitsustevaheline organ, kuhu kuulub praegu 26 liikmesriiki. Selle otsustusorgan on nõukogu, mis koosneb osalevate riikide meteoroloogiatalituste esindajatest; nimetatud talitused rahastavad EUMETSATi tegevust, kusjuures iga liikmesriik annab oma panuse proportsionaalselt kogurahvatuluga. Aastal 2010 oli EUMETSATi eelarve umbes 300 miljonit eurot.

4.5.6 Muud valitsustevahelised organid on Euroopa Keskkonnaamet (EEA) ja Euroopa Keskpika Ilmaennustuse Keskus (ECMWF), lepinguosalised GMESi andmete ja teenuste kasutamise kokkuleppes.

4.6 Teadusuuringud ja innovatsioon

4.6.1 Teadusuuringud on Euroopa kultuuri põhiväärtus. Teadusuuringud ja innovatsioon aitavad luua töökohti, suurendada heaolu ja parandada elukvaliteeti. Uurimistegevus on ka Euroopa sõltumatuse aluseks võtmetehnoloogiate valdkonnas. Kosmosesektor on valdkond, kus luuakse sidemeid ülikoolide teadusuuringute, tööstusinnovatsiooni ja uute tehnoloogiate arendamise vahel.

4.6.2 Kosmosealaste teadusuuringute rahastamine on Euroopa teadusuuringute rahastamissüsteemi osa. Rakenduste osas ei ole aga Euroopa tegevus olnud piisav, mistõttu on vaja tegutseda, sest Euroopa teadusuuringutealane suutlikkus tähendab uusi ja innovaatilisi rakendusi.

4.6.3 ELi teadusuuringute alast tegevust on rahastatud eelkõige seitsmendast raamprogrammist (2007–2013), mille eelarve on 50,5 miljardit eurot ja millest umbes 3 % on määratud kosmoseuuringutele (1,4 miljardit eurot).

4.6.4 Ajavahemiku 2014–2020 mitmeaastases finantsraamistikus on teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamine seotud teadusuuringute, innovatsiooni ja tehnoloogia arengu rahastamise ühise strateegilise raamistiku kaudu („Horisont 2020”) ja ühise strateegilise raamistiku kehtivusajal (2014–2020) suureneb teadusuuringute rahastamine 80 miljardi euroni.

4.6.5 EL kiidab Euroopa 2020. aasta strateegias heaks kõrgelennulise eesmärgi määrata 3 % SKPst teadusuuringutele.

4.7 Ühine julgeolek ja kaitse

4.7.1 Kosmoseinfrastruktuur pakub olulisi teenuseid julgeoleku ja kaitse vallas, nagu on sätestatud ühises julgeoleku- ja kaitsepoliitikas, eelkõige kriisi ennetamise ja ohjamise valdkonnas.

4.7.2 Kosmoseinfrastruktuuri turvalisust ohustab kosmosejäätmete kasvav hulk. ESA tsiviileesmärgil ja Euroopa Kaitseamet EDA militaareesmärgil käivitasid kosmose olukorrast ülevaate saamiseks programmi SSA. EL töötab avakosmoses läbiviidavate tegevuste toimimisjuhendi (Code of Conduct for Outer space activities) kallal.

4.8 Euroopa kosmoseprogramm – eelarve

4.8.1 Kõnealuses teatises uurib komisjon võimalust esitada ettepanek Euroopa kosmoseprogrammi kohta 2011. aasta juuni mitmeaastase finantsraamistiku alusel. ELi 2014–2020. aasta eelarve ettepanek, mida tutvustati 2011. aasta juunis, on suunatud Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide täitmiseks (11).

4.8.2 Mitmeaastases finantsraamistikus ei ole Euroopa kosmoseprogrammi ettepanekut selgelt sama nimetusega nimetatud, kuigi selles on järgmised sätted programmide GMESi ja Galileo kohta:

— mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1: Arukas ja kaasav majanduskasv tagab programmile Galileo 7 miljardit eurot;

— väljaspool mitmeaastast finantsraamistikku: GMESi rahastamise eelarve on 5,8 miljardit eurot.

Ettepanek GMESi rahastamise kohta väljaspool mitmeaastast finantsraamistikku näib olevat täiesti vastuolus nii soovitustega komisjoni talituse töödokumendis [SEK(2011) 868 lõplik 29.6.2011], mis on lisatud dokumendile „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve”, kui ka ELi konkurentsivõime nõukogu järeldustega, mis on vastu võetud 31. mail 2011.

4.8.3 Tuleks mõista, et GMESile ette nähtud eelarve võib ära hoida Euroopa tuleviku konkurentsivõime tagamise suurejoonelise programmi läbikukkumise Maa jälgimise strateegilises valdkonnas, milleks on kümme aastat tööd tehtud ja kolm miljardit eurot investeeritud. Konkurentsivõime (siseturg, tööstus, teadusuuringud ja kosmos) nõukogu 31 mai 2011. aasta 3094. istungi järeldustes tõdetakse järgmist: „… komisjon töötab välja ettepaneku kõnealuste juhtprogrammide (GMES ja Galileo, toimetaja märkus) rahastamiseks järgmise mitmeaastase finantsraamistiku raames;” ja kuna „… mõlemad programmid on ELi vastutusel olevad Euroopa programmid, peaks neid jätkuvalt rahastama ELi eelarvest”.

4.8.4 Mitmeaastase finantsraamistiku ettepanekus kirjeldatud seisukoht töötatakse üksikasjalikult välja 2011. aasta lõpuks õigusaktide ettepanekutes kuluprogrammide ja iga strateegilise sektori vahendite kohta.

Brüssel, 7. detsember 2011 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Staffan NILSSON

(1) Euroopa Keskkonnaamet.

(2) Euroopa Keskpika Ilmaennustuse Keskus.

(3) „Ühine julgeoleku- ja kaitsepoliitika hõlmab liidu ühise kaitsepoliitika järkjärgulist kujundamist. See viib ühiskaitseni, kui Euroopa Ülemkogu niiviisi ühehäälselt otsustab. Sel juhul soovitab ülemkogu liikmesriikidel võtta selline otsus vastu kooskõlas nende põhiseadusest tulenevate nõuetega. Käesolevas jaos silmas peetud liidu poliitika ei mõjuta teatavate liikmesriikide julgeoleku- ja kaitsepoliitika eripära ning arvestab nende liikmesriikide Põhja-Atlandi lepingu järgseid kohustusi, kes näevad oma ühiskaitse teostumist Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsioonis (NATO); liidu poliitika on kooskõlas selle lepingu raames kehtestatud ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitikaga.” (Euroopa Liidu lepingu V jaotise 2. peatüki 2. jao artikli 42 lõige 2).

(4) Allikas: OECD;

(5) Allikas: ESA

(6) Määrus (EL) nr 911/2010, ELT L 276, 20.10.2010, lk 1.

(7) Maa jälgimise süsteemide süsteem.

(8) Maa Jälgimise Grupp.

(9) Hiina: 6,1 miljardit USA dollarit; India: 861 miljonit USA dollarit; Brasiilia: 205 miljonit USA dollarit.

(10) Vt Euroopa Parlamendi 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni „Tulevikku investeerimine ning uus mitmeaastane finantsraamistik konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel” punkti 165: „… viis, kuidas omavahendite süsteem on arenenud (tõelised omavahendid on järk-järgult asendatud nn „liikmesriikide osamaksudega”), asetab ebaproportsionaalselt suure rõhu liikmesriikide vahelisele netobilansile ning on seega vastuolus ELi solidaarsuse põhimõttega, kahjustab Euroopa ühishuvi ja eirab suurel määral Euroopa Liidu lisandväärtust…”.

(11) KOM(2011) 500 lõplik/2, „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve”, I osa.