KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE TAGATISFONDI JA SELLE JUHTIMISE KOHTA 2013. AASTAL /* COM/2014/0463 final */





Sisukord 1............ Sissejuhatus. 3 2............ Fondi finantsseisund 31. detsembri 2013. aasta seisuga. 4 2.1......... Fondi rahavood. 4 2.2......... Olulised tehingud. 5 2.3......... Oluline tehing pärast aruande esitamise kuupäeva. 6 2.4......... Raamatupidamise aastaaruande esitamine. 6 2.4.1...... Koostamise alus. 6 2.4.2...... Tagatisfondi eelkonsolideeritud finantsaruanne 31. detsembri 2013. aasta seisuga. 6 3............ MAKSED FONDI VÕI FONDIST. 12 3.1......... Üldeelarvest tagatisfondi tehtavate maksete õiguslik alus. 12 3.2......... Eelarveaasta jooksul üldeelarvesse või üldeelarvest tehtavad maksed. 12 3.2.1...... Maksed fondi 12 3.2.2...... Intressid fondi likviidsete varade investeeringutelt 12 4............ FONDI KOHUSTUSED.. 14 4.1......... Maksekohustuste täitmatajätmisest tulenevad maksed. 14 4.2......... EIP tasu. 15 1. Sissejuhatus Välistegevuse tagatisfond (edaspidi „fond”) asutati nõukogu 25. mai 2009. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 480/2009[1] (kodifitseeritud versioon) (edaspidi „määrus”), et tasuda liidu võlausaldajaile juhul, kui laenu saaja ei maksa tagasi Euroopa Liidu antud või tagatud laenu. Vastavalt kõnealuse määruse artiklile 7 usaldas komisjon ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga (EIP) vahel 23. novembril 1994. aastal Brüsselis ja 25. novembril 1994. aastal Luxembourgis sõlmitud ning seejärel 17./23. septembril 1996, 8. mail 2002, 25. veebruaril 2008, 20. oktoobril 2010 ja 9. novembril 2010 muudetud lepinguga (edaspidi „leping”) fondi finantsjuhtimise EIP-le. Komisjon peab määruse artikli 8 kohaselt saatma iga aasta 31. maiks Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale fondi eelmise finantsaasta finants- ja juhtimisaruande. Seda teavet pakub käesolev aruanne koos komisjoni talituste töödokumendiga. Aruanne põhineb lepingu kohaselt EIP-lt saadud andmeil. 2. Fondi finantsseisund 31. detsembri 2013. aasta seisuga Fondi finantsseisund on kõigi nende rahavoogude summa, mis on toimunud alates fondi asutamisest 1994. aastal. 2.1. Fondi rahavood Fondis oli vahendeid kokku 2 004 356 642,91 euro väärtuses (vt komisjoni talituste töödokumendi punkt 3: Fondi finantsaruanne 31. detsembri 2013. aasta seisuga, esitanud EIP). See summa sisaldab alates fondi asutamisest toimunud rahavoogusid: Tagatisfond || Summa 31. detsembri 2013. aasta seisuga || Summa 31. detsembri 2012. aasta seisuga || Muutus Eelarvemaksed fondi || 3 598 826 794,00 || 3 540 394 500,00 || 58 432 294,00 Kumuleeruv iga-aastane puhastulu || 878 284 248,11 || 846 343 661,55 || 31 940 586,56 Fondist tehtud selliste maksete hüvitamine, mis tulenevad maksekohustuste täitmatajätmisest || 578 854 353,78 || 578 854 353,78 || 0,00 Muu kreditoorne võlgnevus (sealhulgas sissenõutud, kuid veel maksmata tagatised ning EIP haldustasud) || 23 066 612,47 || 18 819 492,23 || 4 247 120,24 Hilinenud tagasimaksetelt 2002. aastal võetud tasu || 5 090 662,91 || 5 090 662,91 || 0,00 Nõuded fondi vahenditele (sealhulgas sissenõutud, kuid veel maksmata tagatised) || (584 704 389,46) || (519 866 214,55) || (64 838 174,91) Järjestikused tagasimaksed eelarvesse (sh erandlik tagasimakse eelarvesse seoses uute liikmesriikide ühinemisega) || (2 531 726 712,72) || (2 501 391 526,79) || (30 335 185,93) Portfelli hinnangus tehtud parandus vastavalt rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi kohasele hinnangule || 36 665 073,82 || 53 681 272,87 || (17 016 199,05) Fondi arvestuslik väärtus || 2 004 356 642,91 || 2 021 926 202,00 || (17 569 559,09) Fondi arvestuslik väärtus vähenes 2013. aastal umbes 18 miljoni euro võrra. See on selgitatav järgmiselt. Suurenemine · Eelarvest saadud toetus (eraldatud summa) 58 miljonit eurot oli mõeldud fondi kohandamiseks 9 %-lise sihtsummaga · Finantstehingutest saadud netotulu oli 32 miljonit eurot. · 4 miljoni euro suurune muutus tuleneb peamiselt fondilt sissenõutud tagatistest tulenevast võlgnevusest (makse tehti 2014. aasta alguses). Vähenemine · Fondi sekkumine Süüria maksekohustuste täitmatajätmise katmiseks summas 65 miljonit eurot, millest 22 miljonit eurot oli 31. detsembri 2013. aasta seisuga veel maksmata (kreditoorne võlgnevus). · 30 miljoni euro tagasimaksmine eelarvesse seoses uue liikmesriigi (Horvaatia) ühinemisega. · Portfelli väärtuse vähenemine 17 miljoni euro võrra seoses selle väärtuse kohandamisega turuväärtusele. 2.2. Olulised tehingud (1) Alates 2011. aasta novembrist on EIP-l võlgnevusi seoses Süüria riigivõlaga. Seoses sellega ning kooskõlas ELi ja EIP vahel sõlmitud tagatislepinguga on EIP esitanud ELi tagatisfondile 2012. aastal 4 nõuet kogusummas 42 miljonit eurot (millest on tagasi saadud 2,15 miljonit eurot) ja 2013. aastal 9 nõuet kogusummas 64,83 miljonit eurot (vt punkt 4.1 „Maksekohustuste täitmatajätmisest tulenevad maksed”). (2) 2013. aasta veebruaris arvutati vastavalt määruse artiklitele 3 ja 5 välja eelarvest fondi tehtavad maksed. Määruse[2] artiklis 3 on fondi sihtsummana sätestatud 9 % iga tehinguga seotud kapitalikohustuste kogusummast, millele lisandub tasumisele kuuluv maksmata intress. Määruse artikli 5 kohaselt arvutatakse summa, mis kantakse eelarvest fondi aastal „n+1”, aasta „n–1” lõpus sihtsumma ja fondi netovara väärtuse vahel ilmneva erinevuse alusel, mis on arvutatud aasta „n” alguses. Selleks et kohandada fondi nõudega, mille kohaselt on fondi sihtsumma 9 % kapitalikohustuste kogusummast, nähti 2014. aasta eelarves fondi sissemakseteks ette 58,43 miljonit eurot. 31. detsembri 2012. aasta seisuga oli sihtsumma 2 078,92 miljonit eurot, mis on 9 % maksmisele kuuluvatest tagatud tehingutest (23 099,15 miljonit eurot). 31. detsembri 2012. aasta seisuga oli sihtsumma ja fondi netovara (2 020,49 miljonit eurot) vaheline erinevus 58,43 miljonit eurot. Nimetatud summat taotleti fondi rahastamiseks 2014. aastal ning nõukogu ja Euroopa Parlament kiitsid selle heaks 2013. aasta novembris 2014. aasta eelarve heakskiitmise raames. Seejärel kajastati summat eelarvest fondi kantava saadaoleva summana. (3) 20. veebruaril 2013 kanti eelarvest fondi 155,66 miljonit eurot, mis vastab 2013. aastal fondi tehtavatele maksetele (vt täpsemalt punktis 3.2.1 „Maksed fondi”). 2.3. Oluline tehing pärast aruande esitamise kuupäeva 27. veebruaril 2014 kanti eelarvest fondi 58,43 miljonit eurot, mis vastab 2014. aastal fondi tehtavatele maksetele. 2.4. Raamatupidamise aastaaruande esitamine 2.4.1. Koostamise alus Fondi finantsaruanded (sealhulgas eelkonsolideeritud finantsaruanded) on koostatud vastavalt Euroopa Komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele, eelkõige vastavalt raamatupidamiseeskirjale nr 11 „Finantsinstrumendid”, nagu on täpsustatud komisjoni talituste töödokumendis. 2.4.2. Tagatisfondi eelkonsolideeritud finantsaruanne 31. detsembri 2013. aasta seisuga Fondi eelkonsolideeritud finantsaruanded koostatakse selleks, et võtta arvesse raamatupidamistoiminguid, mida EIP poolt fondi kohta koostatud finantsaruanded ei hõlma (vt talituste töödokument). Sellised toimingud on vaja arvesse võtta fondi olemasolu ajal esinenud makseviivituste tõttu. Kui laenusaaja ei maksa tagasi fondi tagatud laenu, peaks eelkonsolideeritud bilanss sisaldama kõiki võlgnetavaid summasid ja intressilaekumisi hilinenud maksetelt ning muid laekumisi,[3] kuni kõik fondile tasumisele kuuluvad summad on täielikult tagasi makstud. Seega koostatakse fondile aasta lõpus kõik finantsaruanded, mis konsolideeritakse ELi konsolideeritud bilansiga. 31. detsembri 2013. aasta seisuga oli täitmata maksekohustusi seoses Süüria laenudega, mis on fondi poolt tagatud ja kirjendatud eelkonsolideeritud finantsaruandes käibevarana (üleantud laenud), kogusummas 85 462 796,16 eurot. Käibevarade hulka kuulub ka ajutine nõue EIP-le summas 22 039 281,70 eurot sissenõutud, kuid veel tasumata laenugarantii eest ja sellega seotud summad, kusjuures EIP jääb nõude tasumiseni Süüria võlausaldajaks. Lühiajaliste võlgnevuste hulka kuulub võlgnevus EIP-le summas 22 839 314,22 eurot sissenõutud, kuid veel tasumata laenugarantii eest ja sellega seotud summad. Eelkonsolideeritud bilansi kogusumma on 2 111 858 720,77 eurot. Tuleks märkida, et eelkonsolideeritud aruandes on võetud arvesse kontrollikoja soovitust esitada Euroopa institutsioonide likviidse finantsvaraga seotud kogunenud intress aruande kuupäevale järgneva 12 kuu jooksul tasumisele kuuluvana. Võrreldavuse eesmärgil on sellist eristust kohaldatud ka 2012. aasta andmete puhul. 2.4.2.1. Tagatisfond: eelkonsolideeritud bilanss Eelkonsolideeritud bilanss koostatakse bilansi konsolideerimiseks ELi konsolideeritud finantsaruannetega. Peamisi muudatusi on selgitatud märkustes bilansi kohta. Bilanss: aktiva (eurodes) || 31.12.2013 || 31.12.2012 PÕHIVARA || || Pikaajalised investeeringud || 1 432 206 953,14 || 1 331 523 103,78 Likviidsed varad – kulud || 1 394 349 787,68 || 1 277 457 029,68 Likviidsed varad – kindlustusmatemaatilised erinevused || 2 830 052,94 || 1 937 127,51 Likviidsed varad – õiglase väärtuse parandamine || 35 027 112,52 || 52 128 946,59 Likviidsed varad – väärtuse vähenemine || - || - || || Põhivara kokku || 1 432 206 953,14 || 1 331 523 103,78 || || KÄIBEVARA || || Lühiajalised investeeringud || 361 614 283,35 || 284 047 864,76 Likviidsed varad – kulud || 345 762 688,23 || 265 916 314,50 Likviidsed varad – kindlustusmatemaatilised erinevused || -2 717 150,48 || -2 383 541,31 Likviidsed varad – õiglase väärtuse parandamine || 1 635 647,34 || 1 540 460,39 Likviidsed varad – viitlaekumised || 16 933 098,26 || 18 974 631,18 Likviidsed varad – väärtuse vähenemine || - || - || || Lühiajalised nõuded || 165 934 371,86 || 196 117 402,09 Muu: ELi eelarvest tehtud maksed || 58 432 294,00 || 155 660 000,00 Muu: Kupongimaksenõuded || - || 601 389,32 Muu: Garantiide sissenõuded (nõue EIP-le) || 22 039 281,70 || 17 982 385,53 Muu: Üleantud laenud (nõue Süüriale) || 85 462 796,16 || 21 873 627,24 || || Raha ja raha ekvivalendid || 152 103 112,42 || 250 093 844,14 Arvelduskontod || 1 222 298,07 || 8 074 235,40 Lühiajalised hoiused – nominaalväärtus || 150 872 000,00 || 242 000 000,00 Lühiajalistelt hoiustelt kogunenud intressid || 8 814,35 || 19 608,74 || || Käibevara kokku || 679 651 767,63 || 730 259 110,99 || || AKTIVA KOKKU || 2 111 858 720,77 || 2 061 782 214,77 Bilanss: passiva (eurodes) || 31.12.2013 || 31.12.2012 OMAKAPITAL || || Kapital (tagatisfond) || 1 067 100 081,26 || 1 039 002 973,21 Eraldatud, kuid veel tegemata sissemaksed || 58 432 294,00 || 155 660 000,00 Eelarvest sooritatud maksed || 1 008 667 787,26 || 883 342 973,21 Reservid || 36 665 073,82 || 53 681 272,87 Kohaldatakse esmakordselt – õiglase väärtuse reserv || 2 313,96 || 11 865,89 Likviidsete varade õiglase väärtuse muutumine || 36 662 759,86 || 53 669 406,98 Kumuleerunud ülejääk / puudujääk || 950 218 191,35 || 906 288 860,95 Varasemate perioodide tulem || 950 218 191,35 || 906 288 860,95 Aasta majandustulemus || 33 562 793,32 || 43 929 330,40 Omakapital kokku || 2 087 546 139,75 || 2 042 902 437,43 || || LÜHIAJALISED KOHUSTUSED || || Kreditoorne võlgnevus || 24 312 581,02 || 18 879 777,34 Muu: Garantiide sissenõuded (võlgnevus EIP-le) || 22 839 314,22 || 17 982 385,53 Muu: Käsitlustasu (võlgnevus EIP-le) || 598 367,37 || 60 285,11 Muu || 874 899,43 || 837 106,70 Lühiajalised kohustused kokku || 24 312 581,02 || 18 879 777,34 || || PASSIVA KOKKU || 2 111 858 720,77 || 2 061 782 214,77 Märkused bilansi kohta · Kirje „Lühiajalised nõuded” sisaldab 2014. aasta saadaolevate sissemaksete summat, mis makstakse ELi eelarvest fondi 2014. aasta alguses. See sisaldab ka üleantud laene ja nendega seotud summasid, samuti laenusummasid, mis on sisse nõutud, kuid veel tasumata (tasumine 2014. aasta jaanuaris/veebruaris), ja nendega seotud summasid. Need summad hõlmavad kapitali, intresse ja trahve, mis makstakse Euroopa Liidu eelarvesse pärast seda, kui fond on tagatise vabastanud. Omakapitali kirje „Kumuleerunud ülejääk” ja talituste töödokumendis esitatud fondi rahalise seisu vaheline erinevus tuleneb nõuete ja trahvide järjestikustest tagasimaksetest fondi. · Kirje „Kreditoorne võlgnevus” hõlmab 2013. aastal sissenõutud tagatisi, mis on bilansipäeva seisuga maksmata, ja nendega seotud summasid, EIP-le makstavate trahvide tasumisest tulenevalt makstavaid sissenõudmistasusid, EIP haldustasu ja auditeerimistasusid. · 2012. ja 2013. aastal ei registreerinud komisjon üleantud laenude ning fondi portfellis hoitavate ELi riigivõlakirjade ja riigi tagatud võlakirjade väärtuse langust. · Fondi positsioon ELi riigivõlas riikide kaupa on esitatud töödokumendis. 31. detsembri 2013. aasta seisuga olid 3 suurima riigivõlaga riiki Prantsusmaa, Saksamaa ja Belgia, osatähtsusega vastavalt 21 %, 20 % ja 12 %. · Tagatisfond: eelkonsolideeritud tulemiaruanne Sarnaselt bilansiga koostatakse ka eelkonsolideeritud majandustulemuste aruanne selle konsolideerimiseks ELi konsolideeritud finantsaruannetega. Peamisi kohandusi on selgitatud märkuses eelkonsolideeritud majandustulemuste aruande kohta. || 2013 || 2012 Tulu finantstehingutest || 35 234 727,71 || 47 722 795,64 Intressitulu || || Rahalt ja raha ekvivalentidelt saadud intressitulu || 208 412,77 || 2 152 817,58 Intressitulu likviidsetelt varadelt || 31 299 159,53 || 36 869 194,02 Muu intressitulu (väärtpaberilaenud) || 83 827,76 || 104 765,51 Realiseeritud kasum likviidsete varade müügist || 1 364 029,81 || 8 596 018,53 Muu: üleantud laenud (kogunenud intressitulu) || 2 279 297,84 || - || || Finantstehingute kulud || -1 671 934,39 || -3 793 465,24 Intressikulu || || Realiseeritud kahjum likviidsete varade müügist || - || -2 781 347,56 Muud finantskulud || -1 671 934,39 || -1 012 117,68 Muu: tagatisfondi auditeerimistasud || -33 600,00 || -31 800,00 Muu: tagatisfondi haldus- ja käsitlustasud || -841 299,43 || -805 306,70 Muu: muud finantskulud || -139 943,88 || -114 725,87 Muu: üleantud laenude realiseerimata vahetuskursikahjum || -119 008,82 || - Muu: tagasimaksete haldus- ja käsitlustasud || -538 082,26 || -60 285,11 EELARVEAASTA TULEM || 33 562 793,32 || 43 929 330,40 Märkused eelkonsolideeritud majandustulemuste aruande kohta Kirje „Muud finantskulud” hõlmab EIP haldustasusid, auditeerimistasusid, üleantud laenude realiseerumata vahetuskursikahjumit ja EIP-le makstavate trahvide tasumisest tulenevalt makstavaid sissenõudmistasusid. 3. MAKSED FONDI VÕI FONDIST Käesolevas jaos on selgitatud fondi sisse tulevaid või sellest välja minevaid rahavoogusid. 3.1. Üldeelarvest tagatisfondi tehtavate maksete õiguslik alus Tagatisfondi määrust muudeti 2007. aastal,[4] et tagada eelarvevahendite tõhusam kasutamine ja rahastada fondi tagatisega laenude tagasimaksmata summadest. Sedamööda, kuidas kasvab täitmata kohustuste summa, kasvab ka fondi sihtsumma hoidmiseks vajalik panus ELi eelarvest. Seepärast peab EIP kasutama tagatist üksnes siis, kui see on vältimatu, ja kasutama piisavalt ära oma riskitehingute võimalust. Sihtsumma on 9 % laenudest ja tagatud tagasimaksmata laenudest, sealhulgas kõikidest tagatud tehingutest (EIP, makromajandusliku finantsabi ja Euratomi laenud) väljaspool ELi. Sihtsumma ja fondi netovara väärtuse vaheline erinevus kaetakse eelarverealt 01 03 06 „Maksed tagatisfondi”, või kui tekib ülejääk, tehakse makse fondist eelarvesse. Fondi rahastamine toimub eelarverubriiki 4 („Välissuhted”) kuuluva eelarverea 01 03 06 „Maksed tagatisfondi” kaudu. 3.2. Eelarveaasta jooksul üldeelarvesse või üldeelarvest tehtavad maksed 3.2.1. Maksed fondi 31. detsembri 2011. aasta seisuga maksmisele kuuluvate tagatud tehingute (21 234,34 miljonit eurot) alusel kanti Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarve kulude eelarvestuse eelarvereale 01 03 06 „Maksed tagatisfondi” 155,66 miljonit eurot. See summa kanti eelarvest ühe tehinguga fondi 20. veebruaril 2013. 3.2.2. Intressid fondi likviidsete varade investeeringutelt 3.2.2.1. Investeerimispoliitika Fondi likviidsed varad on investeeritud kooskõlas muudetud lepingulisas[5] sätestatud varahalduspõhimõtetega. Sellele vastavalt peavad 20 % fondi investeeringutest olema lühiajalised (kuni aasta). Selliste investeeringute hulka kuuluvad muutuva intressimääraga väärtpaberid sõltumata tähtajast ja püsiva intressimääraga väärtpaberid, mille tähtaja lõpuni on jäänud kuni aasta, sõltumata algsest tähtajast. Selleks et hoida tasakaalu vajaliku likviidsusega eri vahendite vahel, hoitakse vähemalt 100 miljonit eurot rahaliste rahaturuinstrumentide, eelkõige pangahoiustena. Komisjon ja EIP on kokku leppinud nende pankade suhtes, kellel on lubatud hoiuseid vastu võtta. Nimekirja on pankade reitingumuutusi arvestades korrapäraselt läbi vaadatud. Kõikidel pankadel on vähemalt kas reitinguagentuuri Moody’s lühiajaliste investeeringute reiting P1 või samaväärne Standard & Poor’si või Fitch’i reiting. Neisse pankadesse tehtud investeeringute kohta kehtivad eeskirjad, millega tagatakse konkurentsivõimeline tasuvus ning välditakse liigset riski koondumist. Umbes 80 % fondist paigutatakse väärtpaberiportfelli, mille lõpptähtaeg ei ole pikem kui 10 aastat ja 6 kuud pärast maksekuupäeva. Fondi kõigi varade keskmine investeerimisaeg ei tohi olla üle 5 aasta. Investeerimisel väärtpaberitesse tuleks järgida mõningaid erikriteeriume, nagu likviidsus, krediidireitingud, osapoolte kõlblikkus ja kontsentratsiooni piirmäärad. Tagamaks riskide hea hajutamise, ei tohi ühe emitendi väärtpaberitesse investeerida rohkem kui 10 % portfelli kogumahust. 3.2.2.2. Finantstulemus 2013. aastal oli fondi absoluutne tootlus +0,7914 %, mis on 33,71 protsendipunkti vähem tema võrdlusnäitajast. Fondi viimase 3 aasta absoluutne tootlus oli 9,3 %, mis on 2,2 % rohkem tema võrdlusnäitajast. Fondi võrdlusnäitaja koosneb peamiselt iBoxxi indeksitest (eelkõige euroala riigivõlakirjade ja eurodes nomineeritud tagatisega kaetud võlakirjade indeksid) ja Euribidi indeksitest lühiajaliste riskipositsioonide korral. Kogu 2013. aastat üldiselt iseloomustas süsteemi ülemäärane likviidsus, mille eesmärk oli leevendada turu survet loiule majanduskasvule – olukord, mis hoidis lühiajalised intressimäärad äärmiselt madalal tasemel. Ehkki positiivne, vastas fondi 2013. aasta finantstulemus nimetatud madala intressimääraga keskkonnale (vt üksikasju töödokumendi punktis 2.4.2 „Finantstulemus”). 3.2.2.3. Tulu finantstehingutest 2013. aastal moodustas intressitulu sularahalt ja sularahaekvivalentidelt ning väärtpaberitelt kokku 35 234 727,71 eurot, mis jaguneb järgmiselt. Kirjeldus || 2013 || 2012 Intressitulu rahalt ja raha ekvivalentidelt || 208 412,77 || 2 152 817,58 Lühiajalistelt hoiustelt saadud intressid || 205 694,91 || 2 660 950,98 Lühiajalistelt hoiustelt kogunenud intressi muutus || -10 794,39 || -522 446,95 Intress arvelduskontodelt || 13 512,25 || 14 313,55 Intressitulu likviidsetelt varadelt || 31 299 159,53 || 36 869 194,02 Saadud intress – müügivalmis varade portfell || 36 599 210,68 || 38 824 106,90 Kogunenud intressi muutus – müügivalmis varade portfell || -2 642 922,24 || -1 367 664,30 Ülekurss/alakurss || -2 657 128,91 || -587 248,58 Väärtpaberite laenuks andmisest saadud tulu || 83 827,76 || 104 765,51 Realiseeritud kasum finantsvarade müügist || 1 364 029,81 || 8 596 018,53 Üleantud laenudelt kogunenud intressid || 2 279 297,84 || - Intressid fondi likviidsete varade finantsinvesteeringutelt || 35 234 727,71 || 47 722 795,64 3.2.2.4. Finantstehingute kulud Finantstehingute kulud moodustasid 1 671 934,39 eurot ja jagunesid järgmiselt: EIP haldustasud – 841 299,43 eurot, muud finantskulud – 139 943,88 eurot, välisauditi kulud – 33 600,00 eurot, üleantud laenude realiseerimata vahetuskursikahjum – 119 008,82 eurot ja käsitlustasud – 538 082,26. 4. FONDI KOHUSTUSED Fondi kohustused võrduvad kõikide fondi finantskohustustega. 4.1. Maksekohustuste täitmatajätmisest tulenevad maksed · Tagatisfondi nõuded pärast maksekohustuste täitmatajätmisest tulenevaid makseid Seoses olukorra halvenemisega Süürias võtsid välisasjade nõukogu, Euroopa Parlament ja nõukogu 2011. aastal vastu mõned asjakohased otsused. Eelkõige nähti ette, et EIP peab peatama kehtivate laenulepingute alusel tehtavad väljamaksed, samuti Süürias asuvate riiklike projektide jaoks sõlmitud tehnilise abi lepingud. Kõnealune otsus konsolideeriti seejärel nõukogu 1. detsembri 2011. aasta otsusega 2011/782/ÜVJP ning nõukogu 18. jaanuari 2012. aasta määrusega (EL) nr 36/2012. Selle tulemusel ei ole EIP alates 2011. aasta maist teinud uusi finantstehinguid ning kõik käimasolevad väljamaksed ja tehnilise abi teenused Süüria Araabia Vabariigile on peatatud alates 2011. aasta novembrist kuni täiendava teatamiseni. Kui viimastel aastatel on Süüria laenumakseid pangale tasunud täielikult ja õigeaegselt, siis alates 2011. aasta novembrist on EIP-l seoses Süüria riigile antud laenudega võlgnevusi. Seoses sellega ning kooskõlas ELi ja EIP vahel sõlmitud tagatislepinguga on EIP esitanud ELi tagatisfondile 2012. ja 2013. aastal 13 nõuet kogusummas 107 miljonit eurot. 2012. aastal tehti kaks makset (24 miljoni euro ulatuses, millest 2,1 miljonit saadi tagasi), 2013. aastal tehti 8 makset (61 miljoni euro ulatuses). Kolme ülejäänud nõudega seotud maksed (22 miljonit eurot) tehakse 2014. aasta esimeses kvartalis. · Sündmused pärast aruandekuupäeva Kuni 2014. aasta aprillini on esitatud kaks täiendavat nõuet seoses Süüria maksekohustuste täitmatajätmisega kogusummas 12,1 miljonit eurot. 4.2. EIP tasu EIP tasu koosneb haldus- ja sissenõudmistasudest. Haldustasudest kaetakse fondi halduskulud. Sissenõudmistasudest kaetakse EIP sissenõudmiskulud seoses nõuetega maksekohustuste täitmatajätmise järel, mis kaetakse ELi garantiist EIP liiduvälistele tehingutele. Haldustasud 26. aprillil ja 8. mail 2002. aastal sõlmitud teises täiendavas lepingus on sätestatud, et panga tasu määramisel rakendatakse fondi varade vastavate osade suhtes järk-järgult vähenevaid aastaseid tasumäärasid. Tasu arvestatakse fondi varade aasta keskmiselt väärtuselt. Panga 2013. aasta tasu suuruseks kinnitati 841 299,43 eurot, mis kanti ka kasumiaruandesse ja hilinenud laekumistena (kohustused) bilanssi. Tasu suurenemise 35 992,73 euro võrra võrreldes 2012. aastaga põhjustas fondi varade aasta keskmise väärtuse suurenemine 2013. aastal. EIP-le võlgnetavad sissenõudmistasud arvutatakse 2010. aasta novembris allakirjutatud komisjoni ja panga vahelise sissenõudmislepingu alusel. 2013. aasta lõpuks oli sissenõudmistasusid kogunenud 658 652,48 eurot. [1] ELT L 145, 10.6.2009, lk 10. [2] Määruses on sätestatud, et ühinevate riikidega seotud tehingutel, millel on fondi tagatis, säilib ELi tagatis ka pärast ühinemiskuupäeva. Kuid pärast seda kuupäeva ei käsitata neid enam ELi välistegevusena, mistõttu need kaetakse otse Euroopa Liidu üldeelarvest, mitte enam tagatisfondist. [3] Muud laekumised hõlmavad vahetuskursi erinevusi ja EIP-le võlgnetavaid sissenõudmistasusid. [4] Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 89/2007, 30. jaanuar 2007, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2728/94 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta (ELT L 22, 31.1.2007, lk 1). [5] Muudetud 17./23. septembri 1996. aasta täiendava lepinguga nr 1, 26. aprilli/8. mai 2002. aasta täiendava lepinguga nr 2, 25. veebruari 2008. aasta täiendava lepinguga nr 3 ja 9. novembri 2010. aasta täiendava lepinguga nr 4.