[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 6.11.2007

KOM(2007) 679 lõplik

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

2006. AASTA ARUANNE PHARE, ÜHINEMISEELSETE JA ÜLEMINEKUVAHENDITE KOHTA {SEK(2007) 1462}

Sissejuhatus

Koos kahe muu Euroopa ühenduste rahastamisvahendiga, nimelt ISPA (ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend) ja SAPARDiga (põllumajanduse ja maaelu arendamise liitumiseelne programm) on Phare programmi eesmärk aidata kandidaatriike ja ühinevaid riike nende ettevalmistamisel Euroopa Liiduga ühinemiseks. Pärast kümne uue liikmesriigi ühinemist toetatakse 2006. aastal kolme ühinemiseelse rahastamisvahendi kaudu jätkuvalt Bulgaariat, Rumeeniat ning Horvaatiat. Asjaomaseid määrusi on muudetud ja juba 2005. aastal lisati vahendid PHARE ja ISPA ning alates 2006. aastast SAPARDI eelarvesse. Türgi saab jätkuvalt toetust enda ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kaudu.

Phare ühinemiseelse abi eesmärk on aidata kandidaatriikidel ja ühinevatel riikidel tugevdada oma haldusasutuste ja institutsioonide tõhusat toimimist Euroopa Liidus, edendada õigusaktide vastavusse viimist Euroopa Liidu omadega, vähendada üleminekuperioodide vajadust ning edendada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust.

Programmide koostamine põhineb Phare suunistel, mis vaadati uuesti läbi 2004. aastal, et toetada piiriülese koostöö määruse edasist vastavusseviimist INTERREGiga (regioonidevaheline programm), kohandada tuumaohutuse valdkonnas nõutavat eri lähenemisviisi ja rõhutada üleminekut laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteemile (EDIS). Ühinemiseelse abi programmide kavandamine ja rakendamine Türgis peegeldas suurel määral Phare toetuse sisu ja meetmeid. Struktuurifondide raames loodud programmijuhtimise detsentraliseeritud lähenemisviisi ettevalmistamisel on Euroopa Komisjon järjest enam toetanud Bulgaariat ja Rumeeniat, et võimaldada vastutus Phare programmide juhtimise ja rakendamise eest veelgi suuremas osas riigi ametiasutustele üle anda.

Käesolev aruanne sisaldab ka teavet uutele liikmesriikidele antava üleminekutoetuse kohta, mis võeti kasutusele, et võimaldada institutsioonide väljaarendamise toetuse jätkamist eesmärgiga tugevdada ja kindlustada institutsionaalset ja haldussuutlikkust ühenduse õigustiku rakendamisel. Programmide koostamine põhineb komisjoni üksikasjalikus seirearuandes (november 2003) märgitud vajadustel.

1. AASTAÜLEVAADE

1.1. Laienemisprotsessi peamised saavutused 2006. aastal

2006. aasta oli laienemispoliitika seisukohalt otsustava tähtsusega. Lõpule sai viidud viies ELi laienemine, mille raames ühinesid 1. jaanuaril 2007 Bulgaaria ja Rumeenia . Võttes arvesse olemasolevaid laienemise väljakutseid, eelkõige ühinemisläbirääkimisi Horvaatia ja Türgiga ning Lääne-Balkani riikide stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi ühinemiseelse strateegia raamistikus, esitas komisjon strateegia uue konsensuse saavutamiseks laienemise küsimuses. Kõnealust strateegiat on toetanud detsembris kokkutulnud Euroopa Ülemkogu.

Bulgaaria ja Rumeenia puhul jälgis komisjon hoolikalt nende ühinemisettevalmistusi ja koostas erimääruse selleks, et ajutiselt vähendada põllumajandusele suunatud väljamakseid juhul, kui kõnealuste vahendite kasutamise kriteeriumid ei ole täidetud. 13. detsembril võttis komisjon vastu otsused, millega luuakse mõlema riigi puhul mehhanism, mis võimaldab teha koostööd kohtusüsteemi reformimisel ja võitluses korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevusega ning kontrollida sellealaseid edusamme.

Paralleelselt jätkati ühinemisläbirääkimiste protsessi Horvaatia ja Türgiga . Nn sõelumisprotsess viidi mõlema riigi puhul edukalt lõpule oktoobris. Võttes arvesse asjaolu, et Türgi ei ole täitnud assotsiatsioonilepingu lisaprotokolli täieliku mittediskrimineeriva rakendamise kohustust, esitas komisjon 29. novembril soovituse ühinemisläbirääkimiste edasise käigu kohta, mida nõukogu suures osas toetas.

Komisjon jätkas ka järelevalveprotsessi Türgi, Horvaatia ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi edusammude jälgimist ühinemis- ning ühinemispartnerluse kriteeriumide täitmise suunas. Rahanduslikud koostööprogrammid olid suunatud ühinemisega seotud reformide toetamisele. 2006. aastal võeti kohustusi kandidaatriikidele rahalise abi andmiseks kokku järgmiselt: Türgile 450 miljonit eurot, Horvaatiale 140 miljonit eurot ja endisele Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile 43,6 miljonit eurot.

Jätkati tööd, töötamaks välja meetmed, mille eesmärk oli lõpetada Küprose türgi kogukonna isolatsioon ning hõlbustada Küprose taasühendamist ja aidata sellele kaasa. Pärast abimääruse vastu võtmist 2006. aasta alguses valmistati ette programmdokumendid ja komisjoni otsused Küprose türgi kogukonnale suunatud 259 miljoni euro suuruse abiprogrammi kohta.

Lääne-Balkani riikide stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi rakendamisega seotud töö jätkus kogu 2006. aasta jooksul. Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Montenegro ja Serbiaga alustati detsembris läbirääkimisi lihtsustatud viisamenetluse lepingute üle. Samade riikidega (välja arvatud Albaaniaga) alustati läbirääkimisi tagasivõtmislepingute üle. Albaanias jõustus tagasivõtuleping 2006. aasta mais.

Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonileping Albaaniaga allkirjastati 2006. aasta juunis. Vahelepingu kohaselt oli kuni stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu ratifitseerimiseni võimalik kaubandusega seotud sätete jõustumine 2006. aasta detsembris.

Serbia ja Montenegro puhul alustati läbirääkimisi stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu üle 2005. aasta oktoobris. Oluline edu saavutati 2006. aasta esimestel kuudel. Siiski ei ole kõnealune riik täitnud oma kohustusi seoses endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga (ICTY) tehtava koostööga ning seega otsustas komisjon 3. mail 2006 peatada läbirääkimised stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu üle.

2006. aastal aitas komisjon kaasa sujuvatele arengule seoses riigi staatuse määratlusega Montenegros. Pärast Montenegro iseseisvuse referendumit ja selle tunnustamist ELi poolt võttis nõukogu vastu komisjoni ettepaneku uute volituste kohta kõnealuse riigiga toimuvate stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingut käsitlevate läbirääkimiste pidamiseks. Läbirääkimised jätkusid septembris ja need viidi praktiliselt lõpule detsembris. Leping parafeeritakse siis, kui riik on saavutanud piisavat edu komisjoni poolt väljatoodud valdkondades.

Läbirääkimised Bosnia ja Hertsegoviinaga stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu üle lõpetati praktiliselt detsembris; leping parafeeritakse siis, kui riik on saavutanud piisavat edu komisjoni poolt väljatoodud võtmevaldkondades. Komisjon on tõhustanud järelevalvet reformiprotsessi üle, eelkõige reformiprotsessi järelevalve kaudu. Ametlikult alustas komisjon majanduslikku dialoogi jaanuaris. Komisjon on sügavuti osalenud ka tõhustatud ELi kaasatuse ettevalmistamises Bosnia ja Hertsegoviinas pärast kõrge esindaja büroo sulgemist ning on aktiivselt osalenud rahu tagamise nõukogus.

Kosovo staatuse määramise protsess jätkus ÜRO eriesindaja egiidi all. Komisjon abistas Kosovot jätkuvalt tema reformimispingutustes stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi järelevalvemehhanismi raames.

31. juulil 2006 võttis Euroopa Ülemkogu vastu uue ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) , mille kohta komisjon oli teinud ettepaneku 2007.–2013. aasta finantsperspektiivi raames, eesmärgiga anda sihipärast ja tõhusat ühinemiseelset abi nii kandidaatriikidele kui ka võimalikele kandidaatriikidele. Kõnealune ühtne rahastamisvahend, mis asendab viit erinevat õiguslikku alust, kehtib alates 1. jaanuarist 2007. Komisjon alustas sellega seotud strateegilise planeerimistegevusega 2006. aasta viimastel kuudel, koostades riigipõhised mitmeaastased suunavad planeerimisdokumendid. Komisjon esitas liikmesriikidele ka rakendusmääruse eelnõu 2006. aasta detsembris. Esimesed ühinemiseelse rahastamisvahendi programmid võetakse eeldatavasti vastu 2007. aasta teises kvartalis. 2006. aastal eraldas laienemise peadirektoraat kulukohustuse assigneeringuteks 2,3 miljardit eurot ja maksete assigneeringuteks 2,0 miljardit eurot laienemisel ühinevatele riikidele antava üldise rahalise abina.

Kõnealune peadirektoraat seadis prioriteediks laienemisalase teavitustegevuse strateegiliste partnerluste kaudu, muu hulgas teiste ELi institutsioonide, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste, meedia, valitsusväliste organisatsioonide ning muude levitajatega, mis kulmineerus Bulgaaria ja Rumeenia ühinemist käsitleva laiaulatusliku meediakampaaniaga 2006. aasta lõpus.

Lisaks jätkas komisjon eelkõige Türgi ja Horvaatiaga kodanikuühiskonda käsitleva dialoogi rakendamist, mille eesmärk on tõhustada sidemeid ELi ja kandidaatriikide kodanikuühiskonna vahel, et parandada vastastikust arusaamist ja lahendada kodanike muresid seoses laienemisega.

1.2. 2006. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise peamised järeldused

Nagu võib lugeda järgmistest väljavõtetest kinnitas 14. -15. detsembril 2006. aastal Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu 15.-16. juuni järeldusi,[1] ja kinnitas 2006. aasta laienemispaketi uue laienemiskonsensuse alusena:

„Euroopa Ülemkogu pidas vastavalt 2006. aasta juunis Euroopa Ülemkogul kokkulepitule ning komisjoni teatise (laienemisstrateegia kohta) ja selle eriaruande (Euroopa Liidu võime kohta integreerida uusi liikmeid) alusel põhjalikke arutelusid laienemise üle. Euroopa Ülemkogu lepib kokku, et laienemise suhtes on uueks konsensuseks, et laienemisstrateegia põhineb kohustuste täitmise kindlustamisel, tingimuste täitmisel ja teavitustegevusel, mis on seotud Euroopa Liidu võimega integreerida uusi liikmeid. Euroopa Liit täidab oma kohustusi laienemisprotsessi kaasatud riikide ees.

[…] Euroopa Liidu integreerimisvõime säilitamiseks peavad ühinevad riigid olema valmis ja suutelised võtma endale Euroopa Liidu liikmelisusega kaasnevad kohustused ning Euroopa Liit peab olema suuteline tõhusalt toimima ja edasi arenema. Mõlemad need aspektid on olulised üldsuse laiapõhjalise ja püsiva toetuse tagamiseks, mida tuleb samuti edendada suurema läbipaistvuse ja parema teavitustegevuse abil.

Euroopa Ülemkogu kinnitab, et EL täidab käimasolevate ühinemisläbirääkimistega seotud kohustusi. Ühinemisprotsessi aluseks olevad hiljuti parandatud eeskirjad näevad juba ette tingimuste range täitmise läbirääkimiste kõigis etappides. Euroopa Ülemkogu nõustub komisjoni soovitatud ettepanekutega parandada läbirääkimiste juhtimist ja kvaliteeti. […] Euroopa Ülemkogu kinnitab veel kord, et Lääne-Balkani riikide tulevik on Euroopa Liidus. Euroopa Ülemkogu kordab taas, et iga riigi edusammud Euroopa Liidu suunas sõltuvad riigi enda jõupingutustest Kopenhaageni kriteeriumide täitmisel ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi tingimuste täitmisest. […]

Euroopa Ülemkogu rõhutab, et on oluline tagada, et EL suudaks enda arengu säilitada ja seda süvendada. Laienemise tempot kavandades peab arvestama ELi võimet uusi liikmeid vastu võtta. Euroopa Ülemkogu kutsub komisjoni üles esitama komisjoni arvamuses liikmeks saamise taotluse kohta ja ühinemisläbirääkimiste käigus tähtsaimatele poliitikavaldkondadele avaldatava mõju hinnangu. Euroopa Liidu laienedes on eduka Euroopa integratsiooni jaoks vajalik, et ELi institutsioonid toimivad tõhusalt ja et ELi poliitikaid arendatakse edasi ja neid rahastatakse jätkusuutlikul viisil.”

2. PROGRAMMIDE KOOSTAMINE JA RAKENDAMINE: ÜLDINE ÜLEVAADE

2.1. Phare ja Türgi ühinemiseelne programm

Tegelikud kulukohustused kokku moodustasid 1401,7 miljonit eurot ning sisaldasid järgmist:

Riiklikud programmid | 1086,5 miljonit eurot |

Piiriülene koostöö | 84,0 miljonit eurot |

Regionaal- ja horisontaalprogrammid (sealhulgas TAIEX) | 168,0 miljonit eurot |

Tuumaohutus | 13,2 miljonit eurot |

Bulgaaria – Kozloduy tegevuse lõpetamine | 50,0 miljonit eurot |

Riiklike programmide rahastamine jagunes järgmiselt:

Bulgaaria | 166,8 miljonit eurot |

Rumeenia | 408,6 miljonit eurot |

Horvaatia | 61,1 miljonit eurot |

Türgi | 450,0 miljonit eurot |

Täpsemad andmed iga riigi Phare programmi ja Türgile antava ühinemiseelse rahalise abi kohta on esitatud käesoleva aruande lisa riike käsitlevas I osas.

2.2. Üleminekutoetus

Kümme riiki, kes said varem Phare ühinemiseelset rahalist abi (või konkreetset üleminekutoetust, nagu Küpros ja Malta), kasutasid 2004. aastal esmakordselt institutsioonide väljaarendamiseks eriotstarbelist üleminekutoetust, mis võimaldab uutel liikmesriikidel tugevdada ja kindlustada institutsionaalset ja haldussuutlikkust ühenduse õigustiku rakendamisel ja seega jätkata Phare raames algatatud institutsioonide väljaarendamise meetmete võtmist. Käesolev aruanne hõlmab uute liikmete üleminekutoetuse programmi viimast aastat.

Üleminekutoetus kui ajutine ühinemisjärgne rahastamisvahend loodi ühinemisakti artikli 34 alusel. Programmide koostamine põhineb komisjoni üksikasjalikus seirearuandes (november 2003) märgitud vajadustel. Nimetatud artiklis esitatakse näitena mittetäielik nimekiri peamistest õigusaktidest, kus esineb vajakajäämisi, kuid millest on välja jäetud valdkonnad, mis on abikõlblikud struktuurifondide raames rahastamiseks. Pharest rahastatava institutsioonide väljaarendamise toetuse järjepidevuse eesmärgil on osa iga-aastastest üleminekutoetuse vahenditest eraldatud teatavatele mitut abisaajat hõlmavatele programmidele.

Kulukohustused kokku moodustasid 67,2 miljonit eurot ning sisaldasid järgmist:

Riiklikud programmid | 63,1 miljonit eurot |

Mitut riiki hõlmavad programmid ja horisontaalprogrammid | 4,1 miljonit eurot |

Riiklike programmide rahastamine jagunes järgmiselt:

Küpros | 3,2 miljonit eurot | Läti | 4,0 miljonit eurot |

Tšehhi Vabariik | 7,2 miljonit eurot | Leedu | 4,0 miljonit eurot |

Eesti | 3,7 miljonit eurot | Poola | 22,1 miljonit eurot |

Ungari | 6,7 miljonit eurot | Sloveenia | 3,7 miljonit eurot |

Malta | 3,3 miljonit eurot | Slovakkia | 5,2 miljonit eurot |

2.3. Laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteemi areng

Komisjoni eesmärk on võimaldada Phare toetust saavatel riikidel hallata ühenduse vahendeid laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteemi (EDIS) kaudu, selleks et saada enne ühinemist piisavalt praktilisi kogemusi täielikult detsentraliseeritud süsteemi haldamisel ning seega valmistada kõnealuseid riike ette struktuurifondide tõhusaks haldamiseks pärast ühinemist (ühenduse eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega).

Laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteemi raames tegutsevad Phare rakendusasutused saavad komisjoni heakskiidu pärast seda, kui on kindlaks tehtud, et neil on vastavad vahendid, struktuur ja süsteemid, mis on vajalikud ühenduse toetuse tõhusaks ja õigeaegseks haldamiseks.

Laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteemi (EDIS) kohaldamine Bulgaaria nelja rakendusasutuse poolt viibis[2]. 2006. aasta detsembri aruande projekt sisaldas palju lahendust vajavaid küsimusi. Bulgaaria ametiasutustelt nõutakse tegevuskava lõpule viimist, et leida lahendused nimetatud järeldustele. EDISe lõplik akrediteerimine toimub eeldatavasti enne 2007. aasta keskpaika.

Rumeenia esitas 2006. aastal komisjonile taotluse eelkontrollist ja EDISe akrediteerimisest vabastuse saamiseks. Taotluses käsitletakse Euroopa integratsiooni ministeeriumi ja lepingute rahastamise ja sõlmimise kesktalitust (CFCU) peamiste rakendusasutustena. Eraldi taotluse esitas tööministeerium, mis määrati eraldi rakendusasutuseks Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) tüüpi ühinemiseelsete programmide jaoks. Euroopa integratsiooni ministeerium ja CFCU said akrediteeringu 14. detsembril 2006. EDISe otsus sisaldab paljusid nn „2. tüübi” järeldusi, mis nõuavad täiendavat järelevalvet ja süsteemi parandamist rangete tähtaegade jooksul alates otsuse jõustumise kuupäevast. Lõplik aruanne ja akrediteering valmib 2007. aastal.

Komisjoni adresseeritud otsus Phare ja CARDSi programmide osalise haldamise delegeerimise kohta Horvaatiale detsentraliseeritud rakendussüsteemi (DIS) alusel võeti vastu 7. veebruaril 2006.

Türgi võttis kasutusele detsentraliseeritud rakendussüsteemi 2003. aasta oktoobris soovitusliku eesmärgiga minna üle laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteemile 2007. aastal.

2.4. Ühenduse ühinemiseelse abi koordineerimine

- SAPARDi (põllumajanduse ja maaelu arendamise ühinemiseelne programm)[3] eesmärk on aidata kandidaatriikidel lahendada põllumajandussektori ja maapiirkondade struktuurilisel kohandamisel tekkivaid probleeme ning rakendada ühenduse õigustikku ühise põllumajanduspoliitika ja sellega seotud õigusaktide osas. SAPARDi meetmete kohta saab põhjalikumat teavet SAPARDi aastaaruandest.

- ISPA (ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend)[4] on suunatud eelkõige kandidaatriikide lähendamisele ühenduse infrastruktuuri suhtes kehtivatele nõuetele. Selle kaudu rahastatakse ka suuremaid keskkonna ja transpordi infrastruktuuri projekte. ISPA meetmete kohta saab põhjalikumat teavet ISPA aastaaruandest.

- Komisjoni direktorite tasandil moodustatud kolme ühinemiseelse rahastamisvahendi kooskõlastuskomitee ei ole 2005. aastal ametlikult kokku tulnud, kuigi on toimunud mitmeid kohtumisi, kus on eelkõige käsitletud uut ühinemiseelse abi rahastamisvahendit (IPA) ja selle asjakohaseid komponente[5]. Abi käsitlev ülddokument, milles komisjon teavitab Phare korralduskomiteed ühinemiseelse abi kooskõlastamisest 2005. aastal ja kavandatavast abist 2006. aastal, esitati korralduskomiteele 19. mail 2006. Nimetatud dokumendis määrati eelkõige kindlaks iga riigi jaoks kolmest rahastamisvahendist tehtavad aastased soovituslikud rahaeraldised, esitati teave Euroopa Investeerimispanga ja rahvusvaheliste finantsinstitutsioonidega kooskõlastamise kohta ning vahendite detsentraliseeritud haldamisel saavutatud tulemused ja väljavaated. Eraldi aastaaruanne ühinemiseelse abi kooskõlastamise kohta annab PHARE, ISPA ja SAPARDi meetmete kooskõlastamise kohta põhjalikumat teavet.

3. KOOSTÖÖ EUROOPA INVESTEERIMISPANGA JA RAHVUSVAHELISTE FINANTSINSTITUTSIOONIDEGA

Komisjon peab korrapäraselt nõu rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide ja kahepoolsete rahastajatega kogu programmitsükli vältel, et kindlaks määrata ühise tegevuse ulatus ja üksteist täiendavad lähenemisviisid ühinemiseelsete prioriteetidega tegelemiseks.

Koostööd Euroopa Investeerimispanga (EIP) ja rahvusvaheliste finantsinstitutsioonidega, eelkõige Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga, Maailmapanga ja Euroopa Nõukogu Arengupangaga (koostöös Saksa rahandusasutusega Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW)), ja projektide kaasfinantseerimist nende poolt korraldatakse Euroopa Komisjoni ja ühinevate riikide toetamises osalevate rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide vahelise 26. aprilli 2006. aasta muudetud vastastikuse mõistmise memorandumi alusel.

Phare kontekstis on horisontaalprogrammide rakendamine pakkunud palju võimalusi koostööks rahvusvaheliste finantsinstitutsioonidega, võimaldades rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide antud laenude pikendamist koos ELi toetusega palju paindlikumal viisil, võrreldes riiklike programmide raames rahastatavate investeerimisprojektidega. Vaatamata sellele on komisjon kinnitanud, et kõnealused kaht tüüpi programmid olid üksteist täiendavad.

Seoses Phare raames rahastatavate horisontaalprogrammidega käsitlevad alates 2005. aastast algatatud uued programmid Rumeeniat, Bulgaariat, Horvaatiat ja Türgit[6]. Järgnevate horisontaalsete rahastamisvahendite tehniline iseloom ja asjaolu, et need hõlmavad mitut riiki, nõuab väga spetsialiseeritud finantsinstitutsioonide osalemist, kellel on pikaajaline kogemus rahvusvahelise rahanduse alal, ning VKEde ja munitsipaalsektori arengut. Erasektori finantsinstitutsioonidele, kellel on ärilised investeerimishuvid, eelistatakse pigem finantsinstitutsioone, kes on rahvusvahelised avalik-õiguslikud asutused ja jagavad ELi väärtushinnanguid, eelkõige seoses laienemisega, ning kes järgivad ELiga sarnaseid avalike huvide eesmärke.

Esimene rahastamisprogramm käivitati 1999. aastal koostöös Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangaga. Euroopa Nõukogu Arengupank, mis rakendab programmi koostöös finantsinstitutsioonidega KfW ja Euroopa Investeerimispangaga, ühinesid rahastamisprogrammidega järgnevatel aastatel. Alates 1999. aastast on komisjon algatanud 32 rahastamisprogrammi.

- 18 VKEde rahastamisvahendit, mis koosnevad kokku 376 miljoni euro ulatuses ELi vahenditest ja 2328,25 miljoni euro ulatuses rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide krediidiliinidest.

- 11 munitsipaalset rahastamisvahendit koosnevad kokku 117,8 miljoni euro ulatuses ELi vahenditest ja 589 miljoni euro ulatuses rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide laenudest.

- 3 energiatõhususe rahastamisvahendit esmakordselt 2006. aastal koosneb kokku 53 miljoni euro ulatuses ELi vahenditest ja 212 miljoni euro ulatuses rahvusvaheliste rahastamisasutuste laenudest. Selle rakendamisega alustatakse 2007. aasta aprillis.

VKE rahastamisvahend on mitut abisaajat hõlmav programm, mille eesmärgiks on tugevdada abi saavate ühinevate riikide finantsvahendajate suutlikkust (näiteks pangad, liisinguettevõtjad), et laiendada ja jätkata nende finantsmeetmeid VKEdele.

Munitsipaalne rahastamisvahend toimib sarnaselt VKEde rahastamisvahendiga. Laenu- ja riskijaotamisinstrumendid rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide ressurssidest kombineeritakse kohalikelt finantsvahendajatelt saadud tagastamatu rahalise abiga. Phare raames on kohalikele omavalitsustele ette nähtud piiratud summas tehnilist abi, et tugevdada munitsipaalse krediidituru nõudluse poolt.

Energiatõhususe rahastamisvahend võeti kasutusele 2006. aastal vastusena energiatõhusust käsitlevale rohelisele raamatule ja ehitiste energiatõhususe direktiivile. Selle eesmärk on stimuleerida energiatõhususe investeeringuid kõikvõimalike ehitiste tüüpide puhul ja tööstussektoris, võimaldades lõpplaenusaajatele asjakohast rahastamist. Programmi on kaasatud ka finantsvahendajatele laiendatud rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide krediidiliinid, et parandada seadmete kulutasuvust ja teha energiainvesteering atraktiivsemaks. Programm hõlmab ka toetust kohalikele finantsvahendajatele, et julgustada neid energiatõhususe rahastamise eesmärgil laenu võtma.

Euroopa Investeerimispank ja komisjon on loonud piirialade rahastamisprogrammi, nagu seda nõuti Euroopa Ülemkogul Nice´is ja kavandati komisjoni 25. juuli 2001. aasta teatises piirialade kohta. Projektis keskendutakse piirialade väikesemahulisele kohalikule infrastruktuurile, et soodustada integratsiooni praeguste ELi regioonidega; see koosneb kahest kohalike omavalitsuste infrastruktuuri programmist, mis sisaldavad kokku 40 miljonit eurot ELi vahenditest ja 200 miljonit laenudena Euroopa Investeerimispangalt. Kõnealune programm on ikka veel rakendamisjärgus. ELi panust 2006. aastal on vähendatud 50 miljonilt eurolt 40 miljonile eurole, et programmi suurus vastaks võimalike projektide arvule.

4. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE

Kontrolli- ja hindamisfunktsiooni esmane eesmärk on kontrollida ja hinnata abisaavatele riikidele ühinemiseelsete eesmärkide täitmiseks antavat rahalist abi, hinnates programmide tulemuslikkust ja tehes saadud kogemustest järeldused. Teiseks kaasneb sellega aruandekohustus kulutasuvuse ja ühinemiseelsete vahendite kasutamise kohta. Kolmas eesmärk on toetada kohapealse kontrollimis- ja hindamissuutlikkuse arengut abisaavates riikides, et tugevdada riikide suutlikkust hallata ja kontrollida ühinemiseelset abi.

4.1. Eelhindamine

2006. aastal lõpetati ühinemiseelse abi rahastamisvahendi eelhindamine, milles keskenduti mitmeaastastele suunavatele planeerimisdokumentidele. Kõnealuse hindamise järeldused ja soovitused aitasid kaasa kvaliteedi tugirühma töö aruteludele ja selle raames tulemuste saavutamisele ning mitmeaastaseid suunavaid planeerimisdokumente käsitlevate suuniste/dokumentide hilisemale läbivaatamisele.

4.2. Järelevalve ja vahehindamine

2006. aastal koostati Rumeenia, Bulgaaria ja Türgi vahehindamiskavade põhjal 32 riike, valdkondi ja teemasid käsitlevat või erakorralist üksikaruannet, mis hõlmasid Phare ja muude ühinemiseelsete rahastamisvahendite meetmeid.

Üldiselt näitasid vahehindamise aruanded 2006. aastal antava rahalise abi kohta, et Bulgaaria, Rumeenia ja Türgi ühinemiseelse abi tulemused olid suuresti erinevad ja varieerusid tugevalt. Vahehindamise konkreetseid tulemusi kolme riigi kohta kirjeldatakse II osa punktis 3.1.

4.3. Järelhindamine

Riiklikke programme, mitut riiki hõlmavaid programme ja temaatilisi hindamisi hõlmav Phare suurem järelhindamine lõpetati 2006. aastal. Järelhindamise tulemuseks on kaheksa mitut riiki hõlmavat aruannet, kümme eraldi hindamisaruannet riikide kohta, seitse temaatilise hindamise aruannet ning konsolideeritud hindamisaruanne. Kõnealuse hindamise tulemused aitavad kaasa otsuste tegemisele seoses olemasoleva ühinemiseelse abiga ja Lääne-Balkani riikidele antava abiga. Peamised järelhindamise tulemused ja järeldused võib leida II osa punktist 3.2.

5. MUUD MEETMED

Komisjoni talitused võtsid mitmeid muid meetmeid, et parandada 2006. aasta programmide kvaliteeti ja toetada kohaliku järelevalve- ja hindamissuutlikkuse arengut. Konkreetseid meetmeid on kirjeldatud lisa II osa punktis 3.

[1] 2006. aasta juuni eesistujariigi järelduste terviktekst on kättesaadav järgmisel veebilehel: http://www.consilium.europa.eu/cms3_applications/Applications/newsRoom/LoadDocument.asp?directory=en/ec/&filename=90111.pdf. 2006. aasta detsembri eesistujariigi järelduste terviktekst on kättesaadav järgmisel veebilehel: http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ec/92202.pdf.

[2] Lepingute rahastamise ja sõlmimise kesktalitus (CFCU), regionaalarengu ja riiklike ehitustööde ministeerium, töö- ja sotsiaalpoliitika ministeerium, majandusministeerium.

[3] Üldine teave SAPARDi kohta on kättesaadav põllumajanduse peadirektoraadi veebilehel.

[4] Üldine teave ISPA kohta on kättesaadav regionaalpoliitika peadirektoraadi veebilehel.

[5] Üks kuuest kavandatud välissuhete rahastamisvahendist ajavahemikuks 2007-2013 on ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA). Välisabi ja sisepoliitika valdkondi ühendava ühinemiseelse abi rahastamisvahendi eesmärk on hõlbustada kandidaatriikide (Türgi, Horvaatia ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik) ja võimalike kandidaatriikide (Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro ja Serbia, sealhulgas Kosovo (ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1244 alusel)) ühinemist ELiga. Kõnealune rahastamisvahend on ühinemisest ajendatud vahend, mis täidab kõik ühinemisprotsessist tingitud nõuded, eelkõige prioriteetide, järelevalve ning hindamise osas. Kõnealune rahastamisvahend asendab praegused ühinemiseelsed vahendid, milleks on: Phare, mille eesmärk on toetada ühenduse õigustiku rakendamist institutsioonide väljaarendamise ja sellega seonduvate investeeringute vormis, investeeringud majanduslikku ja sotsiaalsesse ühtekuuluvusse ja piiriülesesse koostöösse; ISPA, mis on Ühtekuuluvusfondi eelkäija ja käsitleb keskkonna ning transpordi infrastruktuuri; SAPARD, maaelu arengukavade eelkäija, mis käsitleb ühise põllumajanduspoliitika õigustikku ja maaelu arengut, Türgi ühinemiseelne programm, millel on sama ulatus, mis Phare programmilgi; CARDS, mis on suunatud Lääne-Balkani riikidele.

[6] Türgi on hõlmatud Türgile antava ühinemiseelse rahalise abi programmiga.