ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Ühisettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid /* JOIN/2012/022 final - 2012/0203 (NLE) */





SELETUSKIRI (1) 23. märtsil 2012 võttis nõukogu vastu määruse (EL) nr 267/2012, millega tunnistati kehtetuks ja asendati määrus (EL) nr 961/210. (2) Kõnealuse määrusega sätestatakse muu hulgas kõigi määruse VIII ja IX lisas loetletud isikutele, üksustele ja asutustele kuuluvate või nende omandis, valduses või kontrolli all olevate rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamine. (3) Artikli 23 lõike 2 punkti e on vaja muuta selleks, et täpsustada kriteeriume, mille alusel IX lisasse isikuid, üksusi ja asutusi lisada. (4) Välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja Euroopa Komisjon teevad ettepaneku muuta vastavalt nõukogu määrust (EL) nr 267/2012. 2012/0203 (NLE) Ühisettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 215, võttes arvesse nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsust 2010/413/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2007/140/ÜVJP,[1] võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni ühist ettepanekut ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu 23. märtsi 2012. aasta määrusega (EL) nr 267/2012[2] jõustatakse meetmed, mis on sätestatud otsuses 2010/413/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid.. Kõnealuse määrusega sätestatakse muu hulgas kõigi määruse VIII ja IX lisas loetletud isikutele, üksustele ja asutustele kuuluvate või nende omandis, valduses või kontrolli all olevate rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamine. (2) Artikli 23 lõike 2 punkti e on vaja muuta selleks, et täpsustada kriteeriume, mille alusel kõnealuse määruse IX lisasse isikuid, üksusi ja asutusi lisada. (3) Kõnealune meede kuulub Euroopa Liidu toimimise lepingu reguleerimisalasse ja seepärast on selle rakendamiseks vaja liidu tasandi õigusakti, eelkõige tagamaks, et kõikide liikmesriikide majandustegevuses osalejad kohaldaksid nimetatud meedet ühetaoliselt. (4) Seetõttu tuleks määrust (EL) nr 267/2012 vastavalt muuta, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määrust (EL) nr 267/2012 muudetakse järgmiselt. (1) artikli 23 lõike 2 punkt e asendatakse järgmisega: „e) on juriidilised isikud, üksused või asutused, mis kuuluvad Iraani Islamivabariigi laevandusettevõtjale (Islamic Republic of Iran Shipping Lines, edaspidi „IRISL”) või füüsilised või juriidilised isikud, üksused või asutused, kes tegutsevad tema nimel”. Artikkel 2 Määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja [1] ELT L 195, 27.7.2010, lk 39. [2] ELT L 88, 24.3.2012, lk 1.
EUROOPA KOMISJON

Brüssel,1.7.2015

JOIN(2015) 27 final/2

2015/0143(NLE)

This document replaces JOIN(2015)27 final of 1.7.2015

Downgraded on 7.4.2022

Concerns all language versions



The text shall read as follows:

Ühisettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega muudetakse määrust (EL) nr 204/2011 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas
Käesolev ühisettepanek kujutab endast õiguslikku vahendit, millega lubatakse leping ELi nimel sõlmida. Fondi asutamine rahvusvahelise organisatsioonina aitab suurendada selle suutlikkust koguda oma liikmesriikidelt rahalisi vahendeid – paljud liikmesriigid ei saa praegu fondi rahalist panust anda, sest fond on asutatud Saksa tsiviilõiguse alusel. Kui fond saab rahvusvahelise organisatsiooni staatuse, võimaldab see tal kärpida ka teatavaid kulusid, saada kasu rahvusvahelisest õigusest tulenevatest privileegidest ja immuniteetidest ning kasutada paremini ära oma rahalisi vahendeid ja inimressursse. See omakorda võimaldab tal säilitada ja arendada edasi oma tegevust partnerluse toetamiseks.

2. ÕIGUSLIK ALUS

Ühisettepanek on õiguslik vahend lepingu sõlmimiseks.

Lepingu sõlmimise õigusliku aluse valimisel tuleb tugineda objektiivsetele asjaoludele, mis on kohtulikult kontrollitavad ning mille hulka kuuluvad lepingu eesmärk ja sisu.

Lepingu eesmärk on asutada ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna fond rahvusvahelise organisatsioonina, millel on rahvusvahelise avaliku õiguse kohaselt juriidilise isiku staatus. Fond aitab tugevdada ELi ja CELACi partnerlust ning soodustada piirkondadevahelist vastastikust mõistmist ja vastastikust nähtavust. Fondi võib vaadelda kui ELi ühise välispoliitika vahendit, sest selle tegevus aitab lähendada liikmesriikide tegevust Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna suunal, tagades, et EL on suuteline panema kahe piirkonna partnerluse raames maksma oma huvid ja väärtused. Fondi konkreetse tegevusega toetatakse ELi ja CELACi poliitilist dialoogi sellistes valdkondades nagu ülemaailmne juhtimine ning demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte edendamine. Fondi varasem tegevus hõlmab uuringuid ja seminare, mille raames käsitleti strateegilist partnerlust kui sellist ja ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna koostööd partneritena ülemaailmses juhtimises (nt uuringud „The EU and CELAC: Reinvigorating a strategic partnership“ („EL ja CELAC: strateegilise partnerluse hoogustamine“) ja „Summit Diplomacy: Challenges and opportunities of the new regionalisms“ („Tippkohtumiste diplomaatia: uue regionalismi väljakutsed ja võimalused“); arutelu teemal „The EU and LAC: Powers in a Multipolar World or partners in Global Governance?“ („Euroopa Liit ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkond: tugevad osalejad multipolaarses maailmas või partnerid ülemaailmses juhtimises?“); ning seminar „China, Latin America and the Caribbean, and the European Union: A Triangular Relationship?“ („Hiina, Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkond ning Euroopa Liit: kolmepoolne suhe?“)). Sarnane tegevus toimub ka siis, kui fondist saab rahvusvaheline organisatsioon. Selles mõttes järgitakse partnerluslepingus ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke.

Fond tugevdab ka ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna vahelist koostööd, edendades kultuurivahetust eelkõige kodanikuühiskonna ja muude sotsiaalsete osalejate osaluse ja panuse hõlbustamise ja edendamise kaudu. Arvestades, et mõned Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riigid enam arenguabi ei saa, samas kui teised on endiselt abikõlblikud, on fondi ülesandeks:
SELETUSKIRI

(1)Nõukogu 23. märtsi 2012. aasta määrusega (EL) nr 267/2012 (milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid) jõustatakse otsuses 2010/413/ÜVJP sätestatud meetmed.

(2)Nõukogu võttis 31. juulil 2015 vastu otsuse (ÜVJP) 2015/1337, millega muudetakse otsust 2010/413/ÜVJP ja pikendatakse kuni 14. jaanuarini 2016 erandit, mis on artikli 20 lõikes 14 ette nähtud loetletud üksuste tegevuse ja tehingute suhtes, kui see on vajalik selliste kohustuste täitmiseks, mis tulenevad enne 23. jaanuari 2012 sõlmitud lepingutest või kõnealuste kohustuste täitmiseks vajalikest lisalepingutest, kui Iraani toornafta ja naftasaaduste tarned või nimetatud tarnetest saadud tulu on ette nähtud liikmesriigi territooriumil asuvatele või liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvatele isikutele või üksustele enne 23. jaanuari 2012 sõlmitud lepingutega seoses tasumata summade hüvitamiseks, kui see hüvitamine on nimetatud lepingutega spetsiaalselt ette nähtud.

(3)Nõukogu võttis vastu otsuse (ÜVJP) 2016/…/, millega pikendatakse eespool nimetatud erandit veel kuni 4. veebruarini 2016.

(4)Kõnealuse otsuse rakendamiseks peab liit võtma lisameetmeid.

(5)Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja Euroopa Komisjon teevad ettepaneku muuta vastavalt määrust (EL) nr 267/2012.

2016/0001 (NLE)

Ühisettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS

millega muudetakse määrust (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 215,

võttes arvesse nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsust 2010/413/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2007/140/ÜVJP,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni ühisettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1)Nõukogu määrusega (EL) nr 267/2012 jõustatakse otsuses 2010/413/ÜVJP sätestatud meetmed.

(2)Nõukogu võttis 31. juulil 2015 vastu otsuse (ÜVJP) 2015/1337, millega muudetakse otsust 2010/413/ÜVJP, et pikendada kuni 14. jaanuarini 2016 erandit, mis on artikli 20 lõikes 14 ette nähtud loetletud üksuste tegevuse ja tehingute suhtes, kui see on vajalik selliste kohustuste täitmiseks, mis tulenevad enne 23. jaanuari 2012 sõlmitud lepingutest või kõnealuste kohustuste täitmiseks vajalikest lisalepingutest, kui Iraani toornafta ja naftasaaduste tarned või nimetatud tarnetest saadud tulu on ette nähtud liikmesriigi territooriumil asuvatele või liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvatele isikutele või üksustele enne 23. jaanuari 2012 sõlmitud lepingutega seoses tasumata summade hüvitamiseks, kui see hüvitamine on nimetatud lepingutega spetsiaalselt ette nähtud.

(3)Nõukogu võttis ... jaanuaril 2016 vastu otsuse (ÜVJP) 2016/…/, millega pikendatakse eespool nimetatud erandit veel kuni 4. veebruarini 2016.

(4)Kõnealune meede kuulub aluslepingu reguleerimisalasse ja seepärast on selle rakendamiseks vaja liidu tasandi õigusakti, eelkõige tagamaks, et kõikide liikmesriikide majandustegevuses osalejad kohaldaksid nimetatud meedet ühetaoliselt.
Käesolevaga võetakse vastu ühiskomitee töökord, mis on esitatud A lisas.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Koosseis ja eesistuja

1. Ühiskomitee täidab ülesandeid, mis on sätestatud lepingu artiklis 49.

2. Ühiskomitee moodustatakse lepinguosaliste võimalikult kõrgetasemelistest esindajatest ja selle eesistujaks on kalendriaasta kaupa vaheldumisi selle lepinguosalise esindaja, kes korraldab kõnealusel kalendriaastal koosolekuid.

3. Ühiskomitee eesistujaks on vaheldumisi Afganistani Islamivabariigi rahandusminister ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja. Nad võivad delegeerida oma volituse ühiskomitee koosolekut täielikult või osaliselt juhatada kõrgetasemelisele ametnikule.

Artikkel 2

Koosolekud

1. Ühiskomitee tuleb kokku igal aastal. Ühiskomitee koosolekud kutsub kokku eesistuja. Koosolekud toimuvad ühiselt kokku lepitud kuupäeval vaheldumisi Brüsselis ja Kabulis. Lepinguosaliste kokkuleppel võidakse kokku kutsuda ühiskomitee erikoosolekuid, kui üks lepinguosaline seda taotleb.

2. Lepinguosaliste kokkuleppel võib ühiskomitee koosolekuid erandkorras korraldada ka videokonverentsina.

Artikkel 3

Osalejad

1. Enne iga ühiskomitee koosolekut teatavad lepinguosalised eesistujale oma delegatsiooni kavandatava koosseisu.

2. Kokkuleppel lepinguosalistega võib eesistuja kutsuda koosolekutel osalema eksperte või teiste asutuste esindajaid kas vaatlejana või teabe saamiseks konkreetse teema kohta.

Artikkel 4

Avalikustamine

1. Ühiskomitee koosolekud on kinnised, välja arvatud juhul, kui eesistuja otsustab kokkuleppel lepinguosalistega, et koosolekud on avalikud.

2. Ühiskomitee võib teha avalikkusele suunatud avaldusi, kui ta peab seda asjakohaseks.

Artikkel 5

Sekretariaat

Euroopa välisteenistuse esindaja ja Afganistani Islamivabariigi valitsuse esindaja tegutsevad ühiselt ühiskomitee sekretäridena. Kogu ühiskomitee eesistuja kirjavahetus edastatakse sekretäridele. Eesistuja kirjavahetus võib toimuda mis tahes kirjalikus vormis, sealhulgas e-posti teel.

Artikkel 6
Arvatakse, et Euroopa Liitu suunduvat rännet mõjutavad tugevalt keskkonna- ja kliimamuutused, kuigi seda põhjust on raske eristada majanduslikest, demograafilistest ja muudest põhjustest ning sageli jääb see tähelepanuta. Paljud Lääne- või Ida-Aafrikast pärit rändajad on sunnitud kodust lahkuma kõrbestumise või mulla degradeerumise tõttu. Need protsessid soodustavad Aafrika maakohtadest väljarännet, mille põhjuseks on enamasti põllumajandussüsteemide hävimine keskkonnategurite mõjul.

Loodusõnnetuste tagajärgi võimendavad majanduslikud ja demograafilised suundumused ning kiire linnastumine. Selle tulemusel on Aafrika linnad elanikkonna olulise suurenemise tõttu sageli ülerahvastatud ning ei suuda rahuldada elanike vajadusi töö, elupaiga ja põhiteenuste järele. Hiljutised uuringud on näidanud, et rändajad kogunevad enamasti Aafrika suurlinnade lähiümbrusesse tekkinud mitteametlikesse asundustesse, nagu Accras, kus enam kui 90 % rändajate leibkondadest elavad ühes väga vaeses piirkonnas, kus puudub juurdepääs voolavale veele.
SELETUSKIRI

1.Ettepaneku reguleerimisese

Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega kehtestatakse ELi seisukoht ühiskomitees, mis on asutatud ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Jordani läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahelise kaubandust ja koostööd käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna ajutise assotsiatsioonilepingu (edaspidi „ajutine assotsiatsioonileping“) alusel, seoses ELi – Palestiina omavalitsuse tegevuskava pikendamist käsitleva otsuse vastuvõtmisega.

2.Ettepaneku taust

2.1.Ajutine assotsiatsioonileping

Kaubandust ja koostööd käsitlev ajutine assotsiatsioonileping kirjutati alla 24. veebruaril 1997 ja see jõustus 1. juulil 1997. Ajutine assotsiatsioonileping on Euroopa Liidu ja Palestiina omavalitsuse kahepoolsete suhete õiguslik alus. Assotsiatsioonilepinguga on Palestiina tööstuskaupadele ette nähtud tollimaksuvaba pääs ELi turgudele ning Palestiinasse suunduva ELi ekspordi suhtes kehtestatud tollimaksude järkjärguline kaotamine viie aasta jooksul. Lepingu eesmärk on:

–luua asjakohane raamistik lepinguosaliste laiahaardelisele dialoogile, mis võimaldab tihedate poliitiliste suhete arengut lepinguosaliste vahel;

–luua tingimused kaubanduse järkjärguliseks liberaliseerimiseks;

–edendada lepinguosaliste vaheliste tasakaalustatud majandus- ja sotsiaalsete suhete arengut dialoogi ja koostöö abil;

–aidata kaasa Jordani Läänekalda ja Gaza sektori sotsiaalsele ja majanduslikule arengule;

–toetada piirkondlikku koostööd, pidades silmas rahumeelse kooseksisteerimise tugevdamist ning majanduslikku ja sotsiaalset stabiilsust;

–edendada koostööd muudes vastastikust huvi pakkuvates valdkondades.

2.2.Ühiskomitee

Ajutise assotsiatsioonilepinguga luuakse ühiskomitee, kellel on volitused teha otsuseid lepingus ettenähtud juhtudel ja muudel juhtudel, kui see on vajalik käesolevas lepingus ettenähtud eesmärkide saavutamiseks. Tehtud otsused on lepinguosaliste suhtes siduvad. Ühiskomitee võib samuti anda soovitusi seatud ühiste eesmärkide saavutamiseks ning lepingu tõrgeteta toimimiseks. Ühiskomitee eesistujaks on vaheldumisi EL ja Palestiina omavalitsus vastavalt töökorras sätestatud tingimustele. Ühiskomitee tuleb kokku vähemalt üks kord aastas ja vajaduse korral eesistuja algatusel.

2.3.Ühiskomitee kavandatav õigusakt

Ühiskomitee võtab vastu ELi – Palestiina omavalitsuse tegevuskava pikendamist käsitleva soovituse (edaspidi „kavandatav akt“). Vastavalt ühiskomitee töökorra artiklile 10 võetakse soovitus vastu kirjaliku menetluse teel.

Kavandatava akti eesmärk on pikendada kolme aasta võrra ELi – Palestiina omavalitsuse tegevuskava kehtivust, et tagada kahe lepinguosalise vahelise koostöö jätkuvus. Kui peaks tekkima täiendava pikendamise vajadus, peaks komisjonil ja kõrgel esindajal olema õigus tegevuskava veel kolme aasta võrra pikendada, ilma et selleks tuleks ühiskomitees vastu võtta Euroopa Liidu seisukohta käsitlev uus nõukogu otsus.

3.Liidu nimel võetav seisukoht
JOIN(2022) 12 final/2 downgraded on 6.7.2022

AGAT - Control Systems - Managing Company of Geoinformation Control Systems Holding, JSC

Development Bank of the Republic of Belarus (Valgevene Vabariigi Arengupank)

Belinvestbank (Valgevene Arengu- ja Rekonstruktsioonipank)“
Eelnõu EMP ühiskomitee otsus millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu protokolli 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust - Ühenduse ühise seisukoha eelnõu - /* SEK/2004/0796 lõplik */





Eelnõu EMP ÜHISKOMITEE OTSUS millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu protokolli 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust - Ühenduse ühise seisukoha eelnõu - (komisjoni esitatud) SELETUSKIRI 1. EMP lepingu protokoll 31 sisaldab teatavaid sätteid ühenduse ja EMP EFTA riikide vahelise koostöö kohta väljaspool nelja vabadust. 2. Lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõu eesmärk on muuta protokolli 31, et laiendada koostööd siseturu rakendamise ja arendamise valdkonnale. Sellega luuakse õiguslik alus EMP EFTA riikide osaluseks ELi 2004. aasta üldeelarve järgmiste eelarveridadega seotud ühenduse meetmetes: * Eelarverida 12.01.04.01: ,Siseturu rakendamine ja arendamine - Halduskorralduskulud" * Eelarverida 12.02.01: ,Siseturu rakendamine ja arendamine". 3. EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 artikli 1 lõike 3 punktis b nähakse ette, et nõukogu võtab komisjoni ettepanekul selliste otsuste suhtes vastu ühenduse seisukoha. 4. EMP ühiskomitee otsuse eelnõu esitatakse heakskiitmiseks nõukogule ja seejärel esitab komisjon nii kiiresti kui võimalik ühenduse seisukoha EMP ühiskomitees. Eelnõu EMP ÜHISKOMITEE OTSUS millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu protokolli 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust EMP ÜHISKOMITEE, võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi ,leping", eriti selle artikleid 86 ja 98 ning arvestades järgmist: (1) Lepingu protokolli 31 muudeti EMP ühiskomitee ...[kuupäev] otsusega nr .../.... [1] [1] ELT L ... (2) On asjakohane laiendada lepinguosaliste koostööd nii, et see hõlmaks koostööd siseturu rakendamise ja arendamise alal. (3) Seetõttu tuleks muuta lepingu protokolli 31, et kõnealune laiendatud koostöö saaks alata 1. jaanuarist 2004, ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: Artikkel 1 Lepingu protokolli nr 31artiklit 7 (Ettevõtted, ettevõtlus ning väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted) muudetakse järgmiselt: 1. Lõike 5 järele lisatakse järgmine lõige: ,6. Alates 1. jaanuarist 2004 osalevad EFTA riigid ühenduse meetmetes, mis on seotud järgmiste Euroopa Liidu 2004. aasta üldeelarvesse kantud eelarveridadega: - Eelarverida 12.01.04.01: ,Siseturu rakendamine ja arendamine - Halduskorralduskulud", - Eelarverida 12.02.01: ,Siseturu rakendamine ja arendamine"." 2. Lõigetes 3 ja 4 asendatakse sõnad ,lõige 5" sõnadega ,lõiked 5 ja 6". Artikkel 2 Käesolev otsus jõustub päeval, mis järgneb EMP ühiskomitee viimasele teavitamisele vastavalt lepingu artikli 103 lõikele 1. [2] [2] [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.] Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2004. Artikkel 3 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes. Brüssel, EMP ühiskomitee nimel eesistuja EMP ühiskomitee sekretärid
Eelnõu EMP ühiskomitee otsus millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu protokolli 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust - Ühenduse ühise seisukoha eelnõu – /* SEK/2004/0794 lõplik */





Eelnõu EMP ÜHISKOMITEE OTSUS millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu protokolli 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust - Ühenduse ühise seisukoha eelnõu - (komisjoni esitatud) SELETUSKIRI 1. EMP lepingu protokoll 31 sisaldab teatavaid sätteid ühenduse ja EMP EFTA riikide vahelise koostöö kohta väljaspool nelja vabadust. 2. Lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõu eesmärk on muuta protokolli 31, et laiendada koostööd noortele suunatud katseprojektidele. Sellega luuakse õiguslik alus EMP EFTA riikide osaluseks ELi 2004. aasta üldeelarve järgmise eelarvereaga seotud ühenduse meetmetes: - Eelarverida 15.07.03: ,Katseprojektid noorte osaluseks". 3. EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 artikli 1 lõike 3 punktis b nähakse ette, et nõukogu võtab komisjoni ettepanekul selliste otsuste suhtes vastu ühenduse seisukoha. 4. EMP ühiskomitee otsuse eelnõu esitatakse heakskiitmiseks nõukogule ja seejärel esitab komisjon nii kiiresti kui võimalik ühenduse seisukoha EMP ühiskomitees. Eelnõu EMP ÜHISKOMITEE OTSUS millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu protokolli 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust EMP ÜHISKOMITEE, võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi ,leping", eriti selle artikleid 86 ja 98 ning arvestades järgmist: (1) Lepingu protokolli 31 muudeti EMP ühiskomitee ...[kuupäev] otsusega nr .../.... [1] [1] ELT L ... (2) On asjakohane laiendada lepinguosaliste koostööd nii, et see hõlmaks katseprojekte noorte osaluse edendamiseks. (3) Seetõttu tuleks muuta lepingu protokolli 31, et kõnealune laiendatud koostöö saaks alata 1. jaanuarist 2004, ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: Artikkel 1 Lepingu protokolli nr 31 artiklit 4 muudetakse järgmiselt: 1. Lõike 2i järele lisatakse järgmine lõige: ,2j. Alates 1. jaanuarist 2004 osalevad EFTA riigid ühenduse meetmetes, mis on seotud järgmise, Euroopa Liidu 2004. aasta üldeelarvesse kantud eelarvereaga: - Eelarverida 15.07.03: ,Katseprojektid noorte osaluseks"." 2. Lõike 3 tekst asendatakse järgmisega: ,3. EFTA riigid osalevad lõigetes 1, 2, 2a, 2b, 2c, 2d, 2e, 2f, 2g, 2h, 2i ja 2j osutatud programmide ja meetmete rahastamises vastavalt lepingu artikli 82 lõike 1 punktile a." Artikkel 2 Käesolev otsus jõustub päeval, mis järgneb EMP ühiskomitee viimasele teavitamisele vastavalt lepingu artikli 103 lõikele 1. [2] [2] [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.] Artikkel 3 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes. Brüssel, EMP ühiskomitee nimel eesistuja EMP ühiskomitee sekretärid