Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Õpiedu saavutamise teed“

(2022/C 498/10)

Raportöör: Inga BĒRZIŅA (LV/Renew Europe), Kuldīga vallavolikogu liige Viitedokument: Ettepanek: nõukogu soovitus õpiedu saavutamise teede kohta COM(2022) 316

I. MUUDATUSETTEPANEKUTE SOOVITUSED

Ettepanek: nõukogu soovitus õpiedu saavutamise teede kohta

COM (2022) 316

Muudatusettepanek 1

Põhjendus 2

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (2) 30. septembril 2020 võttis Euroopa Komisjon vastu teatise Euroopa haridusruumi saavutamise kohta aastaks 2025 (1), milles käsitletakse kaasavust ühena Euroopa haridusruumi kuuest mõõtmest. 18. veebruaril 2021 võttis nõukogu vastu nõukogu resolutsiooni, mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030) (2). (2) 30. septembril 2020 võttis Euroopa Komisjon vastu teatise Euroopa haridusruumi saavutamise kohta aastaks 2025 (1), milles käsitletakse kaasavust ühena Euroopa haridusruumi kuuest mõõtmest. 18. veebruaril 2021 võttis nõukogu vastu nõukogu resolutsiooni, mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030) (2). 19. märtsil 2021 võttis Euroopa Regioonide Komitee vastu arvamuse teemal „Euroopa haridusruumi saavutamine aastaks 2025“ (3) .

Motivatsioon

Tehakse ettepanek lisada viide komitee arvamusele, milles käsitletakse Euroopa Komisjoni teatist Euroopa haridusruumi saavutamise kohta aastaks 2025.

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 5

(Uus põhjendus)

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Euroopa tuleviku konverentsi lõpparuandes kutsutakse ELi üles tagama, et digitaliseerimine tooks kasu kõigile Euroopa kodanikele ja võimestaks neid vajalike digioskuste ja -võimalustega (1) . Euroopa Komisjon kavatseb esitada ettepanekud, mis käsitlevad soovitust digioskuste õpetamise täiustamise kohta hariduses ja koolituses ning Euroopa digioskuste sertifitseerimist (2) .

Motivatsioon

Tuleks rõhutada, kui oluline on kasutada digiteerimise eeliseid, tagades, et kõigil kodanikel on vajalikud digioskused ja -võimalused.

Muudatusettepanek 3

Põhjendus 25

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (25) Alasoorituse ning haridus- ja koolitussüsteemist varakult lahkumise vähendamise ning õpiedu edendamise eesmärgi saavutamiseks tuleb kogu ELis hariduse ja koolitusega süstemaatiliselt tegeleda. Süsteemi tasandil on laste, noorte ja nende perekondade koordineeritud toetamiseks vaja poliitikameetmete ühtsust, koordineerimist teiste asjakohaste poliitikavaldkondadega (nt tervishoid, sotsiaalteenused, tööhõive, eluase, õigusemõistmine, ränne ja integratsioon) ning eri osaliste tõhusat koostööd kõikidel tasanditel (riiklikul, piirkondlikul, kohalikul, kooli tasandil). Samal ajal tuleks kooli tasandil edendada kogu kooli hõlmavaid lähenemisviise, mis hõlmavad kõiki tegevusvaldkondi (õpetamine ja õppimine, kavandamine ja juhtimine jne) ning kaasavad kõik olulised osalised: õppijad, koolijuhid, õpetajad ja muu koolipersonal, vanemad ja perekonnad ning kohalikud ja laiemad kogukonnad (1). (25) Alasoorituse ning haridus- ja koolitussüsteemist varakult lahkumise vähendamise ning õpiedu edendamise eesmärgi saavutamiseks tuleb kogu ELis hariduse ja koolitusega süstemaatiliselt tegeleda. Süsteemi tasandil on laste, noorte ja nende perekondade koordineeritud toetamiseks vaja poliitikameetmete ühtsust, koordineerimist teiste asjakohaste poliitikavaldkondadega (nt tervishoid, sotsiaalteenused, tööhõive, eluase, õigusemõistmine, ränne ja integratsioon) ning eri osaliste tõhusat koostööd kõikidel tasanditel ( Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning kooli tasandil) kooskõlas mitmetasandilise valitsemise põhimõtetega . Samal ajal tuleks kooli tasandil edendada kogu kooli hõlmavaid lähenemisviise, mis hõlmavad kõiki tegevusvaldkondi (õpetamine ja õppimine, kavandamine ja juhtimine jne) ning kaasavad kõik olulised osalised: õppijad, koolijuhid, õpetajad ja muu koolipersonal, vanemad ja perekonnad ning kohalikud ja laiemad kogukonnad (1).

Motivatsioon

Haridus ja koolitus paraneksid, kui kohaldada mitmetasandilise valitsemise põhimõtteid ja tavasid, mida on kirjeldatud komitee resolutsioonis Euroopa mitmetasandilise valitsemise harta kohta (1).

Muudatusettepanek 4

Punkt 1

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 1. Koostada 2025. aastaks vastavalt oma haridus- ja koolitussüsteemi ülesehitusele asjakohasel tasandil integreeritud ja terviklik õpiedu saavutamise strateegia või seda veelgi tugevdada, et lahutada haridustulemused sotsiaal-majanduslikust staatusest, soodustada osalemist hariduse omandamises (sh tegeledes segregatsiooniga hariduses) ning vähendada veelgi haridus- ja koolitussüsteemist varakult lahkumist ja põhioskuste puudulikkust, nagu on kavandatud lisas esitatud poliitikaraamistikus. Erilist tähelepanu tuleks pöörata heaolule koolis kui õpiedu saavutamise peamisele aspektile. Selline strateegia peaks hõlmama ennetus-, sekkumis- ja tasakaalustavaid meetmeid (sh noortegarantii osana pakutavaid meetmeid), olema tõenduspõhine ning kombineerima üldisi meetmeid sihipäraste ja/või isikustatud abinõudega õppijatele, kes vajavad teistega koos õppimiseks lisatähelepanu ja -tuge (nt sotsiaal-majanduslikult ebasoodsas olukorras, rände- (sh põgeniku-) või roma taustaga, nähtava ja mittenähtava puudega, hariduslike erivajadustega või vaimse tervise probleemidega õppijad). Selline strateegia peaks põhinema ka struktureeritud koostööl eri poliitikavaldkondi, valitsus- ja haridustasandeid esindavate osaliste vahel, saama piisava rahastuse ning sellega koos tuleks esitada selge rakendamis- ja hindamiskava . 1. Koostada 2025. aastaks vastavalt oma haridus- ja koolitussüsteemi ülesehitusele asjakohasel tasandil ja vastavaid detsentraliseeritud süsteeme arvesse võttes integreeritud ja terviklik õpiedu saavutamise strateegia või seda veelgi tugevdada, et lahutada haridustulemused sotsiaal-majanduslikust staatusest, soodustada osalemist hariduse omandamises (sh tegeledes segregatsiooniga hariduses) ning vähendada veelgi haridus- ja koolitussüsteemist varakult lahkumist ja põhioskuste puudulikkust, nagu on kavandatud lisas esitatud poliitikaraamistikus. Erilist tähelepanu tuleks pöörata heaolule ning keskkonna- ja tervishoiutingimustele koolis ja selle ümbruses kui õpiedu saavutamise peamisele aspektile. Selline strateegia peaks hõlmama kavandamis-, ennetus-, sekkumis- ja tasakaalustavaid meetmeid (sh noortegarantii osana pakutavaid meetmeid), olema tõenduspõhine ning kombineerima üldisi meetmeid sihipäraste ja/või isikustatud abinõudega õppijatele, kes vajavad teistega koos õppimiseks lisatähelepanu ja -tuge (nt sotsiaal-majanduslikult ebasoodsas olukorras, rände- (sh põgeniku-) või roma taustaga, nähtava ja mittenähtava puudega, hariduslike erivajadustega või vaimse tervise probleemidega õppijad). Selline strateegia peaks põhinema ka struktureeritud koostööl eri poliitikavaldkondi, valitsus- ja haridustasandeid esindavate osaliste vahel, saama piisava rahastuse ning sellega koos tuleks esitada selge rakendamis-, hindamis- ja järelevalvekava .

Motivatsioon

Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll Euroopa haridusruumi projekti visiooni saavutamisel on väga tähtis, sest neil on otsesed ja olulised sidemed kogukondadega, kus tuleb rakendada Euroopa tasandil kehtestatud hariduspoliitikat ja millele sellel poliitikal on seejärel otsene mõju (2).

Muudatusettepanek 5

Punkt 3

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 3. Kombineerida integreeritud ja tervikliku strateegia raames selliseid ennetus-, sekkumis- ja tasakaalustavaid meetmeid nagu need, mida on nimetatud lisas esitatud poliitikaraamistikus, et toetada: 3. Kombineerida integreeritud , kaasava ja tervikliku strateegia raames selliseid ennetus-, sekkumis- ja tasakaalustavaid meetmeid nagu need, mida on nimetatud lisas esitatud poliitikaraamistikus, et toetada:

Motivatsioon

Ei vaja selgitust.

Muudatusettepanek 6

Punkt 3.3

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 3.3. koole, et nad töötaksid välja kogu kooli hõlmava lähenemisviisi õpiedule, mille puhul kõik koolikogukonna liikmed (koolijuhid, õpetajad, koolitajad ja muud haridustöötajad, õppijad, vanemad ja perekonnad ning kohalik kogukond) ning välised sidusrühmad osalevad aktiivselt ja koostööaltil moel, et edendada kõigi õppijate õpiedu; 3.3. koole, et nad töötaksid välja kogu kooli hõlmava lähenemisviisi õpiedule, mille puhul kõik koolikogukonna liikmed (koolijuhid, õpetajad, koolitajad ja muud haridustöötajad, õppijad, vanemad ja perekonnad ning kohalik kogukond , sealhulgas kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ) ning välised sidusrühmad osalevad aktiivselt ja koostööaltil moel, et edendada kõigi õppijate õpiedu;

Motivatsioon

Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused vastutavad koolide eest ja edendavad kogu kooli hõlmava lähenemisviisi väljatöötamist, sealhulgas rakendades nelja osalejaga lähenemisviisi – koostöömudelit, mis paneb avaliku ja erasektori sidusrühmade ja akadeemiliste ringkondade kõrval suurt rõhku inimestele ja nende vajadustele.

Muudatusettepanek 7

Punkt 4

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 4. Optimeerida liikmesriikide ja ELi rahaliste vahendite kasutamist investeeringuteks taristusse, koolitusse, töövahenditesse ja ressurssidesse, et suurendada kaasatust, võrdseid võimalusi ja heaolu hariduses, kaasates ELi rahalisi vahendeid (eelkõige programm „Erasmus+“, taaste- ja vastupidavusrahastu, Euroopa Sotsiaalfond+, Euroopa Regionaalarengu Fond, programm „Digitaalne Euroopa“, programm „Euroopa Horisont“, tehnilise toe rahastamisvahend, Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond jne) ja eksperdiarvamusi reformide elluviimiseks ja investeeringute tegemiseks taristusse, töövahenditesse, pedagoogikasse ja tervisliku õpikeskkonna loomisesse, ning tagada, et rahaliste vahendite kasutamine on kooskõlas üldise strateegiaga. 4. Optimeerida kohalike, piirkondlike, liikmesriikide ja ELi rahaliste vahendite kasutamist investeeringuteks taristusse, koolitusse, töövahenditesse ja ressurssidesse, et suurendada kaasatust, võrdseid võimalusi ja heaolu hariduses, kaasates ELi rahalisi vahendeid (eelkõige programm „Erasmus+“, taaste- ja vastupidavusrahastu, Euroopa Sotsiaalfond+, Euroopa Regionaalarengu Fond, programm „Digitaalne Euroopa“, programm „Euroopa Horisont“, tehnilise toe rahastamisvahend, Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond jne) ja eksperdiarvamusi reformide elluviimiseks ja investeeringute tegemiseks taristusse, töövahenditesse, pedagoogikasse ja tervisliku õpikeskkonna loomisesse, ning tagada, et rahaliste vahendite kasutamine on kooskõlas üldise strateegiaga.

Motivatsioon

Tehakse ettepanek kaasata ka kohalik ja piirkondlik tasand.

II. POLIITIKASOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE (RK)

Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste eriline roll

1. on veendunud, et kvaliteetsed ja kaasavad haridus- ja koolitussüsteemid, mis on võrdselt kättesaadavad kõigile, olenemata õppijate isikuomadustest, perekondlikust, kultuurilisest ja sotsiaal-majanduslikust olukorrast, ei raja teid mitte ainult kooliedu saavutamiseks, vaid ka meie ühist teed sotsiaalse ühtekuuluvuse ja kestlikuma majanduse poole Euroopa Liidus;

2. hindab kõrgelt Euroopa Komisjoni toetatud kogu kooli hõlmavat lähenemisviisi, millesse on kaasatud kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused. See on oluline eeltingimus, et reformida haridus- ja koolituspoliitikat ning saavutada Euroopa haridus- ja koolitusalase koostöö põhieesmärgid vähendada puudulike põhioskustega isikute osakaalu ning võidelda haridus- ja koolitussüsteemist varakult lahkumise vastu;

3. juhib tähelepanu sellele, et haridussüsteemist varakult lahkumise vastaseid meetmeid ( 3 ) rakendatakse sageli kohalikul ja piirkondlikul tasandil, mis võimaldab käsitleda kontekstipõhiseid küsimusi;

4. peab oluliseks soodustada õpilaste ja koolitöötajate heaolu õppekohas, vähendades äärealade ja maapiirkondade ning linnapiirkondade hariduslõhet ja haridusasutuste erinevusi. Seda eesmärki on võimalik saavutada üksnes piisava rahastamise abil, et edendada sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ja võimalust teha andmepõhiseid otsuseid. Igal juhul on detsentraliseeritud haridussüsteemi kvaliteeti võimalik parandada ainult laiema, mitte üksnes eelarvepõhise lähenemisviisiga;

5. rõhutab, et on vaja koguda ja analüüsida andmeid kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil. Selliste andmete analüüs võib paljastada koolist väljalangemisega seotud ühised suundumused ning viia lahenduste väljapakkumiseni kohapõhise lähenemisviisi alusel. Näiteks Lätis on välja töötatud riiklik interaktiivne vahend, mille abil hakata õpilaste kohta teavet koguma alates sellest, kui õpetaja tuvastab koolist väljalangemise ohu. Sel viisil saab kohalikul ja piirkondlikul tasandil luua ulatusliku statistilise aluse haridussüsteemist varakult lahkumise põhjuste ja suundumuste kohta;

6. kutsub üles laiemalt kasutama kohalikke ja piirkondlikke parimaid tavasid, et luua hästitoimiva digihariduse ökosüsteem ja edendada kestlikku digipööret. See edendaks kvaliteetset ja kaasavat haridust kõigile ning suurendaks digitaalset ühtekuuluvust ja vähendaks piirkondlikke erinevusi. Näiteks töötati Prantsusmaa Île-de-France’i piirkonnas COVID-19 põhjustatud tingimustega kohanemiseks välja tasuta keeleõppeplatvorm QIOZ;

Kriisi mõju haridussüsteemidele

7. juhib tähelepanu sellele, et koolist väljalangevate noorte arv on viimasel kümnel aastal pidevalt vähenenud. Siiski on karta, et pandeemia tõttu see positiivne suundumus taas pöördub ( 4 ) . Seda tõendavad järeldused, mis tehti 2021.–2022. õppeaasta edusammude ja nende seose põhjal COVID-19st tulenevate piirangutega. Näiteks Belgia Valloonia ja Brüsseli piirkonnas suurenes koolist väljalangenute arv 28 %, eriti 7.–12. klassis;

8. kutsub üles arvesse võtma COVID-19 mõju õpilaste vaimsele ja füüsilisele tervisele ning üldisele heaolule. Samuti tuleb tähelepanu pöörata asjaolule, et kriis on õõnestanud ka selliste õpilasrühmade õpimotivatsiooni, keda koolist väljalangemine varem ei ohustanud, ning on ebaproportsionaalselt mõjutanud haavatavas ja ebasoodsas olukorras õpilasi. Seepärast kutsub komitee üles töötama edukalt õppivatele lastele välja uuenduslikke motiveerivaid tegevusi;

9. nõuab sotsiaalselt kaasavat ja psühholoogiliselt kohandatud haridust kõigile kooliealistele Ukraina lastele, kes Ukrainas käimasoleva sõja tõttu elavad ELi liikmesriikides. Samuti nõuab komitee kohandatud ja hästi läbimõeldud keeleõppeprogramme (näiteks programmid, mida pakutakse Belgias Flandria piirkonnas) ( 5 ) õpilastele, kes ei räägi asjaomase ELi liikmesriigi keelt, et edendada nende integratsiooni ja parandada nende tulemusi;

Järeldused

10. nõustub sõltumatus 28. juuni 2011. aasta hinnangus ( 6 ) nõukogu soovituse (varakult haridussüsteemist lahkumise vähendamise poliitika kohta) ( 7 ) rakendamisel tehtud järeldusega, et eri valitsus- ja haldustasandite (Euroopa, riiklik, piirkondlik ja kohalik) koostöö on endiselt piiratud ja killustatud. See on üks valdkondi, kus on vaja teha lisajõupingutusi koolist väljalangemise probleemi lahendamiseks, eelkõige innovatsiooni ökosüsteemi raames tehtava koostöö kaudu;

11. juhib tähelepanu sellele, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on keskne roll haridusasutuste loomisel ja ajakohastamisel, kõigile võrdsete võimaluste edendamisel ning turvalise, kaasava ja tõhusa õpikeskkonna loomisel, pöörates tähelepanu ka sagenevale (küber)kiusamisele. Komitee rõhutab, et mõju tõttu, mida avaldab Venemaa sõda Ukrainas, energiakriis ning inflatsiooni järsk suurenemine riikide ja kohalike omavalitsuste eelarvetes, on oluline pikaajaliselt toetada ELi struktuurifondidest munitsipaalprojekte õpikeskkonna ajakohastamiseks ja tagada olemasoleva haridustaristu kvaliteetne hooldamine;

12. kutsub üles tegelema eesseisvate ülesannetega kogu kooli hõlmava lähenemisviisi abil. Need ülesanded hõlmavad muu hulgas põlvkonnavahetust õpetajaskonnas ning õpetajatele ja koolitöötajatele laiapõhjalise motivatsiooniprogrammi loomist. Selle näiteid on mõnes kohalikus ja piirkondlikus omavalitsuses juba olemas, sh stipendiumid õpetajakutset omandavatele viimase aasta üliõpilastele, eelkõige tulevastele teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika valdkonna (STEM) õpetajatele või nõustamisspetsialistidele (psühholoogid, sotsiaalpedagoogid jne). Samal ajal tuleks jätkuvalt edendada õpetajate täiendusõppe- ja oskuste täiendamise programme ning vajaduse korral ümberõppeprogramme.

Brüssel, 12. oktoober 2022 Euroopa Regioonide Komitee president Vasco ALVES CORDEIRO

(1) COM(2020) 625 final.

(2) ELT C 66, 26.2.2021, lk 1.

(1) COM(2020) 625 final.

(2) ELT C 66, 26.2.2021, lk 1.

(3) ELT C 175, 7.6.2021, lk 6.

(1) Euroopa tuleviku konverents – aruanne konverentsi lõpptulemuste kohta, mai 2022, 32. ettepanek, lk 81.

(2) COM(2022) 404 final.

(1) Vt määratlust lisatud komisjoni talituste töödokumendis.

(1) Vt määratlust lisatud komisjoni talituste töödokumendis.

(1) ELT C 174, 7.6.2014, lk 1.

(2) Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Euroopa haridusruumi saavutamine aastaks 2025“ (ELT C 175, 7.5.2021, lk 6).

(3) ELi näitajaga „Haridus- ja koolitussüsteemist varakult lahkumine“ mõõdetakse nende 18–24-aastaste osakaalu, kes on omandanud vaid põhihariduse (teise taseme hariduse alumine aste) ega osale enam formaal- ega mitteformaalses hariduses ja koolituses.

(4) Euroopa Komisjon, hariduse, noorte, spordi ja kultuuri peadirektoraat, Education and training monitor 2021: executive summary, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2021, https://data.europa.eu/doi/10.2766/480191.

(5) Onthaalonderwijs voor anderstalige kinderen (OKAN, vastuvõtuharidus teist keelt kõnelevatele lastele).

(6) Euroopa Komisjon, hariduse, noorte, spordi ja kultuuri peadirektoraat, Donlevy, V., Day, L., Andriescu, M., Downes, P., Assessment of the implementation of the 2011 Council recommendation on policies to reduce early school leaving: final report, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2019.

(7) ELT C 191, 1.7.2011, lk 1.