SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Euroopa ühiskonnas ja majanduses on toimumas olulised digitaalsed ja tehnoloogilised uuendused ning tööturu ja demograafilise olukorra muutused. Kümme aastat tagasi ei olnud paljusid tänapäevaseid ameteid olemas ja tulevikus luuakse palju uusi tööhõivevorme juurde. Valges raamatus Euroopa tuleviku kohta rõhutab komisjon, et „enamik lastest, kes täna kooliteed alustavad, asuvad tõenäoliselt tööle uut tüüpi ametitesse, mida praegu ei eksisteeri“ ja sellega toimetulek „nõuab suuri investeeringuid oskustesse ning haridus- ja elukestva õppe süsteemide põhjalikku läbivaatamist“.

Haridus ja koolitus on osa lahendusest, mille vahendusel saaks rohkem inimesi inimväärset tööd, nende oskused vastaksid paremini majanduse vajadustele ning tugevneks Euroopa vastupanuvõime. Kiire tehnoloogiline progress toob kaasa muutused ametikirjeldustes ja -nõuetes ning seega peaks elukestev õpe rajanema tööstuse, hariduse, koolituse ja õpikeskkonna vahelisel tugeval koostööl ja sünergial. Samal ajal tuleb haridus- ja koolitussüsteemid viia vastavusse tegelikkusega. Eelkõige ei piisa enam sellest, et noortele õpetatakse konkreetseid oskusi või teadmisi, vaid nad peaksid omandama vastupanuvõime, mitmeid laiahaardelisi pädevusi ja muutustega kohanemise võime. Elukestva õppe vajaduse ja väärtuse väljavaade olukorras, kus inimesed omandavad oma elu jooksul üha uusi ja paremini sobituvaid pädevusi, on ilmsem kui eales varem.

Rooma 25. märtsi 2017. aasta deklaratsioonis väljendasid 27 liikmesriigi juhid, Euroopa Nõukogu, Euroopa Parlament ja Euroopa Komisjon oma pühendumist püüelda sellise liidu suunas, „kus noored saavad parima hariduse ja koolituse ning võivad õppida ja leida tööd kogu maailmas“.

Meie ühiskond ja majandus toetuvad paljuski kõrgelt haritud ja pädevatele inimestele. Sellised oskused nagu loovus, kriitiline mõtlemine, algatusvõime ja probleemilahendamisoskus mängivad tähtsat rolli tänapäeva ühiskonnas esinevate keerukuste ja muutustega toimetulemisel. Aruteludokumendis üleilmastumise kohta tunnistatakse, et tuleb leida uusi õppimisvõimalusi, samuti paindlikke koolitus- ja haridusmudeleid üha liikuvamaks ja digitaalsemaks muutuvas ühiskonnas, ning aruteludokumendis Euroopa sotsiaalse mõõtme kohta rõhutatakse elustandardite säilitamiseks vajalike oskuste ja pädevuste omamise tähtsust. Kliimamuutused ja ökoloogiliste ressursside piiratus koos majandusliku ja sotsiaalse ebavõrdsusega tähendab seda, et kestlik areng on kogu inimtegevuse seisukohast oluline probleem.

Nagu komisjoni teatises „Euroopa identiteedi tugevdamise kohta hariduse ja kultuuri kaudu“ rõhutati, peaks Euroopa haridusruum soodustama õppijate, haridus- ja koolitusjuhtide ning haridus- ja koolitusasutuste koostööd ja omavahelist liikuvust ja õpirännet. See tõdemus põhineb kõikide liikmesriikide ühistel huvidel rakendada hariduse ja kultuuri täielikku potentsiaali töökohtade loomise, sotsiaalse õigluse, kodanikuaktiivsuse ja Euroopa identiteedi arendamisel kogu selle mitmekesisuses. Sellega vastatakse Euroopa tööturu suurenenud liikuvusele, vajadusele suurendada keeleõppe, digioskuste, ettevõtlusalaste pädevuste ja ning teadus, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika (STEM) pädevustega seotud investeeringuid. Muu hulgas palus Euroopa Ülemkogu oma 2017. aasta detsembri järelmeetmetes, et analüüsitaks võimalikke meetmeid, mis käsitlevad digiülemineku, küberturvalisuse, meediapädevuse ja tehisintellekti oskustega seotud probleeme ning vajadust kehtestada hariduse ja koolituse suhtes kaasav, elukestval õppel põhinev ning uuendustest juhinduv lähenemisviis.

Selges kontrastis selliste nõuetega näitavad OECD viimatise PISA uuringu andmed, et Euroopa Liidu (EL) ühel viiest õpilasest on ebapiisav pädevus lugemises, matemaatikas või loodusteaduses. Muret tekitav on see, et ajavahemikul 2012–2015 on haridusalane edasijõudmine ELis tervikuna veelgi halvenenud. OECD täiskasvanute oskuste 2012. aasta uuringus (PIAAC) osalenud riikides omab 4,9–27,7 % täiskasvanutest vaid kõige madalama taseme kirjaoskust ning 8,1–31,7 % vaid kõige madalama taseme arvutusoskust.

Lisaks sellele on 44 %-l ELi elanikkonnast vähe digioskusi ja 19 %-l puuduvad need üldse, seda vaatamata tõsiasjale, et tehnoloogiliste ja digitaalsete muutuste kiirus mõjutab meie majandust ja ühiskonda süvitsi. Majanduse kiire digitaalne ümberkujundamine tähendab seda, et peaaegu kõigi ametite jaoks, aga ka osalemiseks ühiskonnaelus üldisemalt, on vaja teatavaid digioskusi. Tänapäeval on digioskused sama elutähtsad kui kirjaoskus ja arvutusoskus ning seepärast vajab Euroopa digitaalselt pädevaid inimesi, kes on võimelised peale tehnoloogiate kasutamise neid ka uuendama ja nende kasutamist juhtima.

Euroopa sotsiaalõiguste sammas sätestab esimese põhimõttena õiguse kvalitatiivsele ja kaasavale haridusele, koolitusele ja elukestvale õppele. Edukaks ühiskonnas ja tööturul osalemiseks vajalike pädevuste puudumine suurendab töötuse, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse riski. See takistab kaasavat ja kestlikku majanduskasvu ning pärsib ka tööstuse konkurentsi- ja uuendusvõimet. Uuringute kohaselt käib kirja- ja arvutusoskuse ning ka digioskuse põhialuste täiustamine käsikäes laiapõhjaliste võtmepädevuste omandamisega; eelkõige on see otseselt seotud isikliku arengu ning õpi- ja kodanikupädevuse arenguga.

Aastal 2006 võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu vastu soovituse võtmepädevuste kohta elukestvas õppes. Selles soovitati liikmesriikidele, et nad töötaksid elukestva õppe strateegiate osana välja selle, kuidas muuta võtmepädevused kättesaadavaks kõikidele inimestele. Samuti määratleti lisana esitatud dokumendis „Võtmepädevused elukestvas õppes – üleeuroopaline lähteraamistik“ need pädevused, mida vajavad kõik inimesed, et tagada eneseteostus ja -areng, tööhõive, sotsiaalne kaasatus ja kodanikuaktiivsus. Liikmesriikidel paluti kasutada lähteraamistikku, tagamaks, et nii formaalharidus kui ka koolitused annavad kõikidele noortele vahendid võtmepädevuste arendamiseks tasemeni, mis valmistab nad ette täiskasvanueluks, ning et täiskasvanutel oleks võimalik arendada ja ajakohastada oma võtmepädevusi kogu elu jooksul.

Alates 2006. aastast on õpetamis- ja õppimisviisid kiiresti arenenud: ulatuslikum tehnoloogiapõhise kaugõppimise kasutamine ja laialdasem liikuvate digitaalseadmetega informaalne õppimine mõjutab pädevuste omandamise võimalusi. Viimase aastakümne kogemused on näidanud, et hariduse-, koolituse- ja õppekeskkonnas tuleks paremini kasutada neid uusi võimalusi, et toetada aktiivselt pädevuste arengut kogu elu kestel. Kõikide õppijate õpikogemusi ja kogu valdkonda tuleb rikastada seeläbi, et tugevdatakse koostööd formaalse ja mitteformaalse õppimise raames. Seda on võimalik saavutada, edendades valdkondadevahelist õppimist, uuringupõhist õppimist, praktikat ja tööpõhist õppimist.

Ettepanekuna esitatud soovituse eesmärk on parandada kõigi inimeste võtmepädevusi kogu nende eluea jooksul ja edendada meetmeid, mis on vajalikud selle eesmärgi saavutamiseks. Selles innustatakse liikmesriike, et nad valmistaksid inimesi ette tööturul toimuvate muutustega toimetulekul ja kodanikuaktiivsuse kasutamisel järjest mitmekesisemas, liikuvamas, digitaalsemas ja üleilmastuvas ühiskonnas ning soodustaksid õppimist kõigis eluetappides. Eelkõige kutsutakse selles üles investeerima põhioskustesse, ettevõtlus- ja digipädevusse, samuti keeleoskusse, et kõigil oleks võimalik ühiskonnas ja majanduses aktiivselt osaleda. Samamoodi kutsutakse üles investeerima STEM-pädevustesse, et kujundada teaduslikku arusaama ja suurendada STEM-põhise karjääri köitvust. Ettepanekuna esitatud soovitus asendab Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt 2006. aastal vastu võetud soovituse võtmepädevuste kohta elukestvas õppes. See:

·toetab Euroopa sotsiaalõiguste samba esimest põhimõtet, rõhutades, et „igaühel on õigus kvaliteetsele ja kaasavale haridusele, koolitusele ja elukestvale õppele, et säilitada ja omandada oskused, mis võimaldavad ühiskonnas täielikult osaleda ja aitavad suunduda edukalt tööturule“, samuti neljandat põhimõtet, tugevdades õigust „saada õigel ajal ja vajadustele vastavat abi, et suurendada tööhõivevõimalusi või väljavaateid töötamaks füüsilisest isikust ettevõtjana“, sealhulgas õigust „saada abi töö otsimisel, koolituseks ja ümberõppeks“;

·toetab Euroopa haridusruumi arengut, leppides kokku võtmepädevustes, mida vajavad kõik õppijad, toetades õppijate õpirännet ja haridustöötajate liikuvust ning toetades eelkõige keeleoskuse arengut, et hõlbustada liikuvust ja koostööd Euroopas;

·toetab ettevõtluspädevuse arengut, et arendada olulisi oskusi ja hoiakuid, sealhulgas loovus, algatusvõime, rühmatöö, riskitaju ja vastutustunne;

·reageerib pädevuste, sh põhioskuste, digioskuste, teadus-, tehnoloogia-, inseneeria- ja matemaatika (STEM) pädevuste osas kehtivate nõuete muutustele ning tõstab esile nende valdkondade pädevuste toetamise meetmed;

·rõhutab kodanikuaktiivsuse, ühiste väärtuste arendamise ja põhiõiguste järgimise rolli;