[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 18.7.2007

SEK(2007) 409

KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT, mis on lisatud

KOMISJONI TEATISELE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA SOTSIAAL- JA MAJANDUSKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE Mobiiltelevisiooni siseturu tugevdamine Mõju hindamise kokkuvõte {KOM(2007) 409 lõplik}{SEK(2007)980}

KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE

1. SISSEJUHATUS

Käesolevas mõju hindamise aruandes kirjeldatakse võimalusi, mida komisjon kaalus teatise „Mobiiltelevisiooni siseturu tugevdamine” koostamisel. Teatise peamine eesmärk on toetada tärkavat mobiiltelevisiooni turgu kogu Euroopa Liidus. Teatise ajastamisel lähtuti sellest, et oleks kehtestatud kõik tingimused teenuste osutamise edukaks alguseks ELis.

Palju konsulteeriti sidusrühmadega. Komisjoni talitused aitasid eelkõige asutada asjaomase tööstusharu katusorganisatsiooni Euroopa Mobiilse Ringhäälingu Nõukogu (European Mobile Broadcasting Council – EMBC) , kuhu on koondunud asjaomase tööstusharu suurimad ettevõtjad, sh ringhäälinguorganisatsioonid, tootjad, infosisuteenuste osutajad ja telekommunikatsioonioperaatorid. EMBC andis 2007. aasta märtsis välja soovitused, mis käsitlevad tehnoloogiat, raadiospektrit ja õiguslikku reguleerimist.

2. MOBIILTELEVISIOON ELI KÜSIMUSENA

Mobiiltelevisioon on uus konvergentne tehnoloogia, milles on ühendatud ELi kaks suurt majandusharu: mobiilside- ja audiovisuaalsektor . See avaldab suurt mõju majanduskasvule ja töökohtade loomisele ELis – mitte ainult kahes peamises asjaomases tööstusharus, vaid ka paljudes seotud valdkondades, näiteks infosisu- ja reklaamitööstuses.

Mobiiltelevisiooniteenustest saavad eeldatavasti olulist kasu ka ELi tarbijad, sest see teeb neile teleprogrammid ning rikkaliku, mitmekesise ja personaalse audiovisuaalse infosisu kõikjal ja igal ajal kättesaadavaks. Tekivad audiovisuaalse infosisu kasutamise ja sellega koostoimimise uued viisid, mis võib muuta mobiiltelevisiooni pigem uueks elustiiliks kui lihtsalt uueks tehnoloogiaks.

Mobiiltelevisiooniteenuste kasutuselevõtt ja nende osutamise algus ELis on siiski siiani kulgenud aeglaselt ja Euroopa võib kaotada oma konkurentsieelise ning uuenduslikkuse, kui kogu Euroopas ei saavutata piisavat koordineerimise taset. Kõnealuste uuenduslike teenuste osutamisega alguse tegemine ELis sõltub peamiselt õigete tingimuste sätestamisest, mis võimaldavad ettevõtjatel saada kasu ELi siseturust ning eelkõige saavutada vajalikku mastaabisäästu .

Seetõttu on komisjon teinud kindlaks, et tuleb luua mobiiltelevisiooni valdkonda käsitlev ELi strateegia , mis hõlmab peamisi õigusliku reguleerimisega seotud küsimusi ning aitab kujundada tööstusharu, riiklike asutuste ja kõikide sidusrühmade tegevust. Teatise eesmärke ja sellega seotud mõju hindamise aruannet tuleb vaadelda komisjoni algatuse i2010 [1] ja ELi elektroonilist sidet reguleeriva raamistiku kontekstis. Seega on käesolev teatis uute uuenduslike teenuste osutamisega alguse tegemise seisukohalt esmatähtis.

3. MOBIILTELEVISIOONITEHNOLOOGIAD

Lihtsalt öeldes tähendab „mobiiltelevisioon” audiovisuaalse infosisu edastamist mobiilseadmele . Selline edastamine võib toimuda eri viisidel, alates televisiooni otseülekannetest ja lõpetades lindistatud või tellitavate teleülekannetega. Lisaks võib mobiiltelevisiooniteenuseid edastada mitmesuguste võrkude kaudu, sh mobiilsidevõrkude, maapealsete ringhäälingusaatjate, satelliitvõrkude ja Interneti-põhiste võrkude kaudu.

Mobiiltelevisiooniteenuste üksikedastus (ühelt saatjalt ühele vastuvõtjale) ja leviedastus (ühelt saatjalt mitmele vastuvõtjale) erinevad oluliselt . Tellitavate videosaadete edastamine või lindistatud saadete edastamine on näide üksikedastusest, samal ajal kui tavapäraste telesaadete puhul kasutatakse tavaliselt leviedastust. Üksikedastus on tänapäeval väga levinud ja enamik operaatoreid kasutab telesaadete mobiilseadmetele edastamiseks olemasolevaid mobiilsidevõrke (2,5 või 3G/UMTS).

Leviedastusega mobiiltelevisioon on alles algusjärgus. Peamine katseprojektides ja digitaalmobiiltelevisiooni kasutuselevõtmisel kasutatav tehnoloogia Euroopas on: DVB-H (digitaalvideo edastamine mobiilseadmetele), mis põhineb maapealse digitaaltelevisiooni standardil DVB-T. Muud tehnoloogiad on T-DMB (T-DAB standardil põhinev maapealne multimeedia digitaaledastus) ja MediaFLO (ainult meediaedastuslink). On olemas ka satelliit- ja maapealsed hübriidsüsteemid , näiteks satelliidi sagedusaladel töötav DVB-SH .

DVB-H-d kasutatakse praegu ELi 15 liikmesriigis katsetustel ja/või äripakkumistes kõige sagedamini. DVB-H on ainus standard, mis tagab tagasiühilduvuse DVB-T-ga, mida kasutatakse maapealse digitaaltelevisiooni edastamiseks ELis.

4. KOHALDAMISALA

Teatises ja sellega seotud mõju hindamises käsitletakse elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste õigusliku raamistikuga seotud küsimusi, nagu tehnoloogia ja standardid, lubade andmise kord ja sagedusalade jagamine, ning nendes keskendutakse ainult maapealse mobiiltelevisiooni leviedastusele .

Infosisuga seotud küsimusi ei käsitleta , sest neid käsitletakse ELi audiovisuaalpoliitika raames juba mitmes konkreetses poliitilises ja seadusandlikus algatuses. Uut audiovisuaalseid meediateenuseid käsitlevat direktiivi kohaldatakse ka mobiilseadmete kaudu edastatava audiovisuaalse infosisu suhtes.

Teatise ja sellega seotud mõju hindamise aruande kohaldamisalasse ei kuulu ka mobiilsidevõrkude , nagu 3G/UMTS mobiilside, kaudu osutatavad audiovisuaalteenused , sest kõnealuste võrkude kasutamine ei tekita uusi tehnoloogia, spektri ja lubade andmise korraga seotud poliitilisi küsimusi.

5. ELI TURU OLUKORD

Praegu on mobiiltelevisiooni edastamise turg alles päris algusjärgus, sest sellealast äritegevust on alustanud kõigest neli liikmesriiki: Itaalia, Saksamaa, Soome ja Ühendkuningriik. Siiski võib täheldada kõnealuste teenuste kasutuselevõtu mõningat hoogustumist. 2006. aasta oli oluline katseprojektide ja uute algatuste väljakuulutamise aasta. 2007. aastast saab eeldatavasti kasutuselevõtuaasta, sest kõnealuste teenuste kasutuselevõttu kogu riigis on kavandanud Saksamaa, Prantsusmaa ja Hispaania. 2008. aasta on mobiiltelevisiooniteenuste kasutuselevõtu sihtaasta , sest siis toimuvad Euroopa meistrivõistlused jalgpallis ja olümpiamängud, mis annavad olulise võimaluse katsetada kõnealuseid uusi teenuseid.

Tabel 1. Mobiil-TV olukord ELi -27 liikmesriigis

Tehnoloogia | Tehnoloogiat kasutavad liikmesriigid |

Katsetused | Kasutuselevõtt |

DVB-H | AT, BE, CZ, DE, ES, FR, HU, IE, LT, LU, NL, PT, SE, SI, UK | IT, FI |

DMB/DAB-IP | FR , IE, NL, UK | DE, UK |

MediaFLO | FR, UK |

5.1. Tuvastatud probleemid

Komisjoni talitused on tuvastanud kolm peamist valdkonda , mis on olulised mobiiltelevisiooni eduka kasutuselevõtu puhul ELis: 1) tehnoloogia ja standardid, 2) reguleeriv keskkond, eriti lubade andmise kord ja 3) spektri kättesaadavus ning ühtlustamine. Siseturu mõõde on oluline kõigis kolmes valdkonnas.

5.1.1. Tehnoloogia

ELi iseloomustab praegu mitme mobiiltelevisioonisaadete edastamisstandardi olemasolu. Meie ees seisvaks probleemiks on turu võimalik killustatus, mis tuleneb paljude erinevate tehniliste võimaluste kasutamisest mobiiltelevisioonisaadete edastamiseks . Sarnased probleemid on minevikus üles kerkinud seoses mobiilside, interaktiivse televisiooni ja kõrglahutusega televisiooni (HDTV) koostalitusvõimega ning need lahendati erineval viisil, alates standardite (GSM, UMTS) ühtlustamisest ja lõpetades tööstusharusiseste kokkulepete soodustamisega (märgis „kõrglahutusvalmidus”).

Killustatud Euroopa turg toob tõenäoliselt kaasa mastaabisäästu vähenemise, teenuse osutamisega alustatakse aeglasemalt ja seadmed muutuvad kallimaks. Uute tehnoloogiate, näiteks mobiiltelevisiooni puhul on teenuse osutamise alustamise ja jätkamise seisukohast esmatähtis saavutada mõistliku aja jooksul kriitiline mass.

Tehnoloogia – mõju hindamise aruandes käsitletav põhiküsimus on: mida tuleb teha tagamaks, et mastaabisääst (siseturul) saavutataks võimalikult kiiresti, nii et ELi tööstus ja tarbijad saaksid kasu mobiiltelevisiooniteenuse kasutuselevõtust?

5.1.2. Lubade andmise kord

Riigisisesed mobiiltelevisiooniteenuste osutamise lubade andmise korrad on väga erinevad. Seda kinnitas andmete kogumine, mille komisjon algatas 2006. aastal.

Paljudes liikmesriikides kohaldatakse mobiiltelevisiooni suhtes üldist ringhäälinguloa saamise korda. Teistes liikmesriikides ei ole kehtestatud erieeskirju või peetakse arutelusid kõnealustele uutele teenustele reguleeriva raamistiku loomise üle. Selline olukord tekitab õiguslikku ebakindlust ja mõnel juhul õigusvaakumi , mis avaldab kahjulikku mõju mobiiltelevisiooni operaatoritele.

Litsentside andmise korrad peavad olema siseturu seisukohalt arusaadavad ja nende eesmärk peaks olema luua võrdsed võimalused , mis võimaldab eri ettevõtjatel konkureerida samadel tingimustel. Vajalik on teatav õiguslik järjepidevus kogu Euroopa Liidus, et selgitada, millised õigusaktid on kohaldatavad, ja luua reguleeriv keskkond, mis soodustab investeeringuid ja uuendustegevust.

Lubade andmise kord – mõju hindamise aruandes käsitletav põhiküsimus on: mida tuleb teha tagamaks, et mobiiltelevisiooniteenused saavad kasu toetavast reguleerivast keskkonnast kogu Euroopa Liidus?

5.1.3. Raadiospekter

Mobiiltelevisiooni edukat kasutuselevõttu mõjutav põhitegur on õigeaegne juurdepääs raadiospektrile . Peamine ülesanne on tagada, et nõuetekohased spektriressursside liigid on viivitamata kättesaadavad kõikides Euroopa piirkondades. Selle eesmärgi saavutamiseks on vaja: 1) teha viivitamata kindlaks kriitilised spektriressursid; 2) hinnata Euroopa tasandil ühtlustamise või kooskõlastamise vajadust, et muu hulgas teha võimalikuks mastaabisääst; 3) hinnata kõnealuste spektriressursside kvantitatiivset ja kvalitatiivset tulevikuvajadust ning sobitada see riigisisese ja Euroopa spektri kättesaadavuse arenguga.

Praeguseks on kindlaks tehtud kaks peamist sagedusala, mis sobivad mobiiltelevisiooni edastamiseks ja mida tuleb kaaluda ELi tasandil : nn L-sagedusala ja UHF sagedusala.

UHF sagedusala kättesaadavuse oluliseks teguriks on maapealse analoogtelevisiooni ülekandmise lõpetamine kõnealuses sagedusalas. Maapealse analoogtelevisiooni ülekandmise lõpetamise tähtaega (2012. aasta) ELis, mida toetavad nõukogu ja Euroopa Parlament, järgitakse tõenäoliselt enamikus liikmesriikides. Digitaalset dividendi käsitlevas komisjoni teatises , mis on plaanis vastu võtta 2007. aasta neljandas kvartalis, sätestatakse komisjoni spektri kasutamise strateegia pärast [maapealse analoogtelevisiooni] väljalülitamist ja selles käsitletakse konkreetselt UHF sagedusala.

UHF sagedusala (470–862 MHz) on sagedusala, mida selle tehniliste omaduste tõttu eelistab enamik operaatoreist. Kõnealuse sagedusala kasutamist piiravad siiski mitmesugused riiklikud digitaalset dividendi käsitlevad meetmed ja koordineerimatus ELi tasandil. Komisjoni talitused on palunud liikmesriikidel kindlaks teha mobiiltelevisiooni sagedusvahemikud digitaalses dividendis.

L-sagedusala (1452–1492 MHz) võidakse kasutada varuvariandina mitmetel turgudel, kus muu spekter ei ole kättesaadav. Kõnealuse sagedusala kasutamine on praegu piiratud teatavate tehnoloogiatega. Komisjon on teinud ettepanekuid võtta kõnealune sagedusala kasutusele, et hõlmata suuremal hulgal tehnoloogiaid[2].

Spekter – mõju hindamise aruandes käsitletav põhiküsimus on: mida tuleb teha, et tagada mobiiltelevisioonile sobiva spektri kättesaadavus kogu Euroopa Liidus?

6. POLIITILISED VALIKUD

Osutades kõigile kolmele peamisele tuvastatud poliitikavaldkonnale (tehnoloogia, lubade andmise kord ja spekter), on mõju hindamise aruandes kindlaks tehtud ja hinnatud kolme peamist poliitilist valikut, millest annab ülevaate alljärgnev tabel.

Tabel 2. Poliitilised valikud

Probleem/poliitika-valdkond | Tehnoloogia | Lubade andmise kord | Raadiospekter |

Poliitilised valikud | 1. poliitiline valik | Ühe standardi kohustuslikuks muutmine kogu ELis | Üks üle-euroopaline luba | ELi ühtlustatud jaotus |

2. poliitiline valik | Ühtset standardit käsitleva tööstusharusisese kokkuleppe soodustamine, mille puudumise korral muudetakse kohustuslikuks ühtne standard | Mittesiduv raamistik | Mittesiduvad meetmed |

3. poliitiline valik | Praeguse olukorra säilitamine | Ei tehta midagi (st konkreetseid meetmeid ei võeta) | Ei tehta midagi (st konkreetseid meetmeid ei võeta) |

7. KOKKUVÕTE

Alljärgnevalt on esitatud iga valiku üksikasjaliku hindamise põhjal tehtud järelduste kokkuvõte.

Tehnoloogia

Tehnoloogiaga seotud ülesannete täitmiseks oleks mastaabisäästu, mobiiltelevisiooni kiire kasutuselevõtu, odavamate seadmete ja ELi konkurentsivõime seisukohalt eelistatum ühtne ELi standard . Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks oleks sobivam tööstusharusisene kokkulepe, mida täiendab võimalus võtta õiguslikke meetmeid, et muuta standard kohustuslikuks ( 2. valik ) võrrelduna konkreetset standardit käsitleva haldusotsusega ( 1. valik) . Tööstusharu kaasamine aitab paremini kohaneda tehnoloogiliste muutustega ja vähendab tõenäoliselt „üleminekukulusid”, st kulusid, mida kannavad asjaomased ettevõtjad, kes on juba investeerinud eri standarditesse või mitmesse standardisse korraga. Lisaks vähendaks see ELi ja riiklike asutuste halduskoormust.

Sellega kaasneksid komisjoni toetavad ja soodustavad meetmed ning vajaduse korral kaasreguleerimine, näiteks standardi avaldamine standardite loetelus. Komisjon jälgib regulaarselt ettevõtjate edusamme selles valdkonnas ja hindab, kas edasiminek ühtse standardi suunas on rahuldav.

Lubade andmise kord

Seoses lubade andmise korraga oleks võrdsete võimaluste loomiseks kogu ELis teoreetiliselt parim üle-euroopaline mobiiltelevisioonisaadete edastamise luba ( 1. valik ). Praegu puudub siiski õiguslik mehhanism sellise üle-euroopalise lubade andmise süsteemi kehtestamiseks. Komisjoni ettepanekud, mis avaldati praegu toimuva ELi e-sidet reguleeriva õigusliku raamistiku läbivaatamise raames, sisaldasid muu hulgas ELi tasandil lubade andmist käsitlevaid sätteid. Juhul kui need ettepanekud heaks kiidetakse, jõustuvad need mobiiltelevisiooni suhtes kohaldamiseks liiga hilja. Praegu tundub, et 2. valik , mille kohaselt komisjon kehtestaks mittesiduva seaduse kaudu mittesiduvad meetmed ja mobiiltelevisiooniteenustele loa andmise õigusliku raamistiku, oleks sobivaim viis võrdsete võimaluste ja õiguskindluse saavutamiseks mobiiltelevisiooniteenuste osutamiseks Euroopas.

Raadiospekter

ELi ühtlustatud lähenemisviis mobiiltelevisiooni sagedusalade kindlaksmääramisele ja jaotamisele ( 1. valik ) tagaks üle-euroopalise kindluse seoses spektri kättesaadavusega kõnealuste teenuste osutamiseks ja annaks seega võimaluse siseneda suurele turule kohe alguses. See omakorda suurendaks oluliselt majanduslikku huvi mobiiltelevisiooni vastu, sest spekter on oluline tegur.

Kui ühtlustamine on võimalik, oleks ELi tasandi meetmed parim lahendus, nagu on leitud seoses L-sagedusalaga. Kui ühtlustamine ei ole vähemalt esialgses etapis võimalik, nagu see on UHF sagedusala puhul, tuleks kasutada mittesiduvaid meetmeid ( 2. valik ), et julgustada liikmesriike otsustama kooskõlastatult, kas ja millal võtta kasutusele UHF sagedusala. Seega oleks 1. ja 2. valiku kombineerimine olenevalt sagedusaladest parim võimalus, et tagada sobiva spektri kättesaadavus mobiiltelevisiooniteenuste edastamiseks kogu Euroopas.

Kõikide juhtude puhul on sihiks leida kõige vähem koormav viis seatud eesmärkide saavutamiseks.

[1] i2010 / KOM(2005) 229(http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/docs/communications/com_229_i2010_310505_fv_en.pdf).

[2] Raadiospektri komitee (2006): komisjoni mandaat L-sagedusala kohta(http://ec.europa.eu/information_society/policy/radio_spectrum/docs/current/mandates/EC%20Mandate%20to%20CEPT%20on%20L_Band%20Oct%202006.pdf).