Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 13 (taotlus EGF/2014/010 IT/Whirlpool) /* COM/2014/0672 final */





SELETUSKIRI ETTEPANEKU TAUST 1. Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF” või „fond”) rahalise toetuse saamise suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006[1] (edaspidi „EGFi määrus”). 2. Itaalia ametiasutused on esitanud taotluse EGF/2014/010 IT/Whirlpool, et saada fondist rahalist toetust seoses töötajate koondamisega Itaalias paiknevas ettevõttes Whirlpool Europe S.r.l. ning selle viie tarnija ja tootmisahela järgmise etapi tootja juures. 3. Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas EGFi määruse kõikide kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud. TAOTLUSE KOKKUVÕTE EGFi taotlus: || EGF/2014/010 IT/Whirlpool Liikmesriik: || Itaalia Asjaomane piirkond / asjaomased piirkonnad (NUTS 2. tasand): || Trento autonoomne provints (ITH2) Taotluse esitamise kuupäev: || 18.6.2014 Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev: || 1.7.2014 Lisateabe nõudmise kuupäev: || 2.7.2014 Lisateabe esitamise tähtaeg: || 13.8.2014 Hindamise lõpuleviimise tähtaeg: || 5.11.2014 Sekkumiskriteerium: || EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkt a Põhiettevõte: || Whirlpool Europe S.r.l. Majanduse tegevusala sektor (NACE Rev. 2 osa)[2]: || 27 (Elektriseadmete tootmine) Tütarettevõtjate, tarnijate ja tootmisahela järgmise etapi tootjate arv: || 5 Vaatlusperiood (neli kuud): || 10. detsember 2013 – 31. märts 2014[3] Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arv vaatlusperioodil (a): || 608 Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arv enne või pärast vaatlusperioodi (b): || 0 Koondamisi kokku (a + b): || 608 Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate hinnanguline koguarv: || 608 Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes): || 3 024 000 EGFi rakendamise eelarve[4] (eurodes) || 126 000 Kogueelarve (eurodes) || 3 150 000 EGFi toetus eurodes (60 %) || 1 890 000 TAOTLUSE HINDAMINE Menetlus 4. Itaalia ametiasutused esitasid taotluse EGF/2014/010 IT/Whirlpool 18. juunil 2014, s.o 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist kahe nädala jooksul taotluse esitamise kuupäevast, 1. juulil 2014. Komisjon palus Itaalia ametiasutustel saata lisateavet 2. juulil 2014. Lisateave esitati kuue nädala jooksul teabenõude esitamise kuupäevast. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12nädalane tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks viima lõpule hindamise taotluse vastavuse kohta rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 5. novembril 2014. Taotluse rahastamiskõlblikkus Asjaomased ettevõtted ja toetusesaajad 5. Taotlus on esitatud ettevõttes Whirlpool Europe S.r.l (põhiettevõte) ning tema viie tarnija ja tootmisahela järgmise etapi tootja ettevõtetes koondatud 608 töötajaga seoses. Põhiettevõte tegutseb NACE Rev. 2 osa 27 „Elektriseadmete tootmine” alla kuuluvas majandussektoris. Asjaomases ettevõttes toimunud koondamised leidsid peamiselt aset NUTS[5] 2 tasandi piirkonnas ITH2 (Trento autonoomne provints). Ettevõtted ja koondatud töötajate arv Whirlpool Europe S.r.l. || 502 || Euroristorazione S.r.l. || 6 Ge@ Trentina Servizi s.c. || 52 || Girardini srl || 40 Tecnoplast group S.r.l. || 7 || O.M.R. snc di Giacomini & Co || 1 Ettevõtteid kokku: 6 || Koondamisi kokku: || 608 Sekkumiskriteeriumid 6. Itaalia ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaste sekkumiskriteeriumide alusel, milles on seatud tingimuseks, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on mõne liikmesriigi ettevõttes koondatud või oma tegevuse lõpetanud vähemalt 500 töötajat või füüsilisest isikust ettevõtjat, kaasa arvatud töötajad, kes on koondatud, või füüsilisest isikust ettevõtjad, kes on tegevuse lõpetanud nimetatud ettevõtte tarnijate ja tootmisahela järgmise etapi tootjate juures. 7. Itaalia ametiasutused lühendasid omal soovil määruses (EL) nr 1309/2013 sätestatud neljakuulist vaatlusperioodi. Vaatlusperiood kestis 10. detsembrist 2013 kuni 31. märtsini 2014. 8. Taotlus esitati seoses – 502 töötajaga, kes koondati[6] vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul põhiettevõttes, ning – 106 töötajaga, kes koondati vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul põhiettevõtte viie tarnija ja tootmisahela järgmise etapi tootjate juures. Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine 9. Kindlaksmääratud koondamiste arv on järgmine: – 454 töötajat koondati arvestades kuupäevast, mil tööandja teavitas kooskõlas nõukogu direktiivi 98/59/EC[7] artikli 3 lõikega 1 pädevat riigiasutust kirjalikult kavandatavast kollektiivsest koondamisest. Itaalia ametiasutused kinnitasid enne komisjoni hindamise lõppu, et need 454 koondamist on tegelikult toimunud; – 18 töötajat koondati arvestades kuupäevast, mil ettevõtja esitas töötajale individuaalse teate koondamise või töölepingu lõpetamise kohta; – 136 töötajat koondati arvestades töölepingu tegeliku lõpetamise või lõppemise kuupäevast. Rahastamise nõuetele vastavad toetusesaajad 10. Rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate koguarv on 608. Seos koondamiste ning määruses (EÜ) nr 546/2009 käsitletud ülemaailmse finants- ja majanduskriisi vahel 11. Selleks et näidata seost määruses (EÜ) nr 546/2009 käsitletud koondamiste ning ülemaailmse finants- ja majanduskriisi vahel, selgitavad Itaalia ametiasutused, et 2009. aastal langes ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel EL 28 ja ka Itaalia majandus märkimisväärselt. 2009. aastal oli tegelik SKP kasvumäär (muutus protsentides võrreldes eelmise aastaga) EL 28-s –4,5 % ja Itaalias –5,5 %. 2010. ja 2011. aastal EL 28 majandus taastus ja SKP kasvu näitajad olid vastavalt 2,0 % ja 1,6 %, kuid 2012. aastal oli EL 28 SKP kasv taas negatiivne (–0,4 %) ja 2013. aastal üksnes õrnalt positiivne (0,1 %). Itaalias olid SKP kasvu näitajad positiivsed 2010. aastal (1,7 %) ja 2011. aastal (0,4 %) ning pärast seda negatiivsed (2012. aastal (–2,4 % ja 2013. aastal –1,9 %). SKP tegelik kasv (muutus protsentides võrreldes eelmise aastaga) Allikas: Eurostat. 12. Ajavahemikul 2009–2013 vähenes leibkondade tarbimine Itaalias kolmel aastal neljast võrreldes vastava eelmise aasta sama perioodiga. Leibkondande tarbimine langes ka EL 28-s, kuid vähemal määral. Leibkondade tarbimine (2005 = 100) Allikas: Eurostat. 13. Majanduslangus mõjutas põhjalikult Itaalia leibkondade tarbimisharjumusi, ostude tegemisel mõeldi hoolikalt järele ja seda eelkõige kestuskaupade ostu puhul. Ka kodumasinad kuuluvad sellesse kaubagruppi. 14. Olemasolevad andmed[8] kinnitavad, et NACE Rev. 2 ossa 27 kuuluvate toodete (mis hõlmab ka kodumasinaid) tootmine langes oluliselt. Sedalaadi kaupade tootmine vähenes EL 28 riikides kuuel järjestikusel aastal (2008–2013). Suurim tootmise langus leidis aset 2008–2009. Itaalia puhul ilmnesid nende kaupade tootmisel samasugused negatiivsed suundumused nagu EL 28 riikides, kuid langus oli järsem. Tootmine NACE Rev. 2 osa 27 tootmisharus Muutus protsentides võrreldes eelmise aastaga || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 || 2013 EL 28 || -9,2 || -18,0 || -0,3 || -3,3 || -3,8 || -2,0 Itaalia || -13,8 || -24,2 || -6,3 || -8,3 || -8,6 || -7,0 Allikas: Eurostat. 15. Itaalia ametiasutuste andmete kohaselt[9], nagu on näha ka alljärgneval joonisel, kandsid aastatel 2008–2012 Itaalia kõik viis suurimat kodumasinate tootjat (Electrolux, Indesit, Whirlpool Europe, Franke ja Antonio Merloni) kahju, sest majandus- ja finantskriisi tagajärjel tootmine vähenes. Viie suurima Itaalia tootja kodumasinate tootmine (2007–2012) Allikas: Euromonitor International. 16. Tänaseks on elektriseadmete tootmissektorilt EGFile laekunud kolm taotlust[10], mis samuti olid tingitud ülemaailmsest majandus- ja finantskriisist. Väited, mis esitati selle sektori kohta eelmistes EGFi taotlustes, on siiani kehtivad. Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused 17. Whirlpool Europe-grupp omab Itaalias nelja tootmistehast: Napolis (pesumasinad), Sienas (sügavkülmikud), Spini di Gardolos Trento provintsis (külmikud) ja Cassinetta Biandronnos Varese provintsis (külmkapid, keeduplaadid ja küpsetusahjud). Varese provintsis asub ka Euroopa, Lähis-Ida ja Aafrika (EMEA) piirkonna peakorter. 18. Kuna majandus- ja finantskriisi tagajärjel langes leibkondade tarbimine oluliselt, siis vähenes Itaalias suurte kodumasinate turg 3 174 miljardilt 2010. aastal 2 649 miljardile 2013. aastal, langus oli seega 16,5 %. 19. Viimastel aastatel on ettevõte Whirlpool teinud investeeringuid Spini di Gardolo tehasesse. Investeeringud ei tasunud end aga ära, sest suurte kodumasinate nõudlus langes ja seetõttu vähenes tootmine (–170 000 ühikut aastatel 2008–2012 ja veel –40 000 ühikut 2013. aastal). Tootmise langus kokku oli 2008. aastaga võrreldes 2013. aastal 35 %. 20. Whirlpool Europe, kelle kahjum Euroopas ulatus 2013. aasta esimesel poolel 14 miljoni USA dollarini, töötas välja äriplaani tootmisstruktuuride kohandamiseks vastavalt turu nõudlusele. Äriplaan nägi ette Norrkoepingi (Rootsi) ja Spini di Gardolo (Itaalia) tehaste sulgemise. 28. juunil 2013 teatas Whirlpool Europe asjaomastele sidusrühmadele Itaalia tehase sulgemise ja sellega seonduvate koondamiste plaanidest ning 20. jaanuaril 2014 teatas ettevõte kirjalikult pädevale riigiasutusele kavandatud kollektiivsetest koondamistest. Töökohtade kaotamise eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele 21. Trento provintsi kõige dünaamilisem majandussektor on olnud teenuste sektor, kus töötajate arv on järjest suurenenud. 2013. aastal tegeles 51 % Trento provintsi töötajatest teenuste osutamisega. Lisandväärtuse tootmise seisukohast oli teenuste sektor esikohal (72,2 %), sellest jäid oluliselt maha tööstus- (25,0 %) ja põllumajandussektor (2,8 %). 22. Umbes 18 % töötavast elanikkonnast olid tegevad tööstussektoris. Provintsi tööstusettevõtted, mis enamjaolt on väikesed- ja keskmise suurusega ettevõtted, asuvad Adige jõe orus, Vallagarinas ja Valsuganas. Need ettevõtted tegutsevad tekstiili-, puidu-, paberi ja mehhaanikasektoris. Samas ainus ametlikult tööstuspiirkonnaks nimetatud piirkond on porfüüri ja muude kivide leiuala, kus asub 452 ettevõtet, mis toodavad üle 1 400 000 tonni mineraale aastas (2012. aasta andmed)[11] (NACE Rev. 2 osa 23, muude mittemetalsetest mineraalidest toodete tootmine). 23. Ehkki Trento provints kuulub ELi dünaamilisemate ja konkurentsivõimelisemate piirkondade hulka, on pikaleveninud majanduslangus piirkonna tööstust tugevasti mõjutanud ning see mõju kestab. Olemasolevad andmed[12] tootmise käibe muutumise kohta näitavad, et toodangu väärtus on kahanenud ka 2012–2013 (–0,3 %). 24. Majanduslangus kahjustas kohalikku tööturgu peamistes tegevusvaldkondades toimunud hulgaliste koondamiste tõttu. Banca d'Italia andmete[13] kohaselt vähenes 2013. aastal tööhõive määr Trento provintsis 0,6 protsendipunkti ning oli 65,5 %, mis on veidi madalam Kirde-Itaalia keskmisest näitajast (66,2 %). Tööhõive vähenemine mõjutas nii ehitussektorit (–10,3 %) kui ka tööstust (–2,4 %). 25. Trento autonoomse provintsi tööhõiveameti ALPAT[14] järgi vähenes tööhõive 2011. aastal 1,6 % ja 2012. aastal 2 % võrreldes eelmiste aastatega. Noorte (kuni 29aastaste) tööhõive vähenes 2011. aastal 5,8 % ja 2012. aastal 6,7 % võrreldes eelmiste aastatega. 26. Kriisi algusega võrreldes töötuse määr kahekordistus, kui 2007. aastal oli see 2,9 %, siis 2013. aastal 6,1 %. Koondamised ettevõttes Whirlpool Europe S.r.l., mis kuulus kuni sulgemiseni piirkonna tööandjate tippu, ning tema tarnijate ja tootmisahela järgmise etapi tootjate juures kahjustavad oluliselt piirkonna majandust ning halvendavad veelgi Trento provintsi tööhõive olukorda. Toetusesaajate sihtrühm ning kavandatavad meetmed Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad 27. Eeldatav meetmetes osalevate toetusesaajate arv on 608. Eeldatavad osalejad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse järgi järgmiselt: Kategooria || Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arv Sugu: || mehed: || 422 || (69,41 %) || naised: || 186 || (30,59 %) Kodakondsus: || Euroopa Liidu kodanikud: || 506 || (83,22 %) || ELi mittekuuluvate riikide kodanikud || 102 || (16,78 %) Vanusegrupp: || 15–24aastased: || 32 || (5,26 %) || 25–29aastased: || 52 || (8,55 %) || 30–54aastased: || 462 || (75,99 %) || 55–64aastased: || 62 || (10,20 %) || üle 64aastased: || 0 || (0,00 %) Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus 28. Koondatud töötajatele osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest. – Infotunnid, arvele võtmine ja registreerimine. Esimene meede, mille raames osutatakse teenuseid kõigile osalejatele, hõlmab teabe andmist olemasolevate teenuste ja koolituskavade ning nõutavate oskuste ja kvalifikatsiooni kohta. Sellega antakse töötajatele, kes soovivad meetmes osaleda, võimalus sõlmida osalusleping ja väljendada oma huvi. – Nõustamine. Nõustaja asub tegutsema kohe pärast seda, kui koondatud töötaja on end kirja pannud, ja ta on tööle naasmise protsessi võtmeisik. Ainult nõustajal on täielik ülevaade talle määratud töötaja arengu üle. Nõustaja ja töötaja sõlmivad tegevuskokkuleppe, mida vaadatakse vajaduse korral uuesti läbi ja täiendatakse. Nõustaja annab erialast nõu koondatud töötajatele, kes võivad eelneva taotluse alusel kasutada nõustamisteenust igal ajal ja näiteks juhul, kui neil on raskusi valikute tegemisel, kui nad tunnevad, et motivatsioon hakkab langema, või lihtsalt olukorras, kus nad vajavad tuge. – Oskuste hindamine. Selle meetme eesmärk on aidata töötajatel saada ülevaade oma oskustest ja oma huvidele vastavatest töövõimalustest ning koostada realistlik karjäärikava. Meede, mis hõlmab süvendatud individuaalset nõustamist, koosneb mitmest etapist, mille käigus töötaja ja nõustaja koostavad kava olukorra lahendamiseks (nt võimaluste ja huvide väljaselgitamine, motivatsiooni ja ootuste analüüsimine jne). Hindamise põhjal koostatakse kokkuvõte, milles kirjeldatakse töötaja oskusi, ning isiklik projekt ja tegevuskava. – Üldine koolitus ja ümberõpe. Meetme eesmärk on koolitada töötajaid nelja pädevuse osas, mis on arvatud võtmepädevuste hulka vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitusele võtmepädevuste kohta elukestvas õppes[15]: 1) emakeeleoskus; 2) võõrkeelteoskus; 3) matemaatikapädevus ja teadmised teaduse ja tehnoloogia alustest ning 4) digipädevus. Kursustel kombineeritakse klassi- ja kaugõpet, et töötajatel ei tekiks tunnet, nagu nad peaksid uuesti koolis käima hakkama. – Kutseõpe. Kutseõppes keskendutakse sektoritele, kus töökohti on või kus need võivad tekkida, näiteks turismisektor, toitlustus-ja joogikohad, keskkond ja jäätmekäitlus jne või töökohtadele, kus on vaja kutsetunnistust (nt rekka- või bussijuhiload, tellingute püstitamise ja lahtivõtmise või küttesüsteemide paigaldamise oskusi tõendav tunnistus jne). – Juhendamine. Meetme eesmärk on koolitada töötajaid elukestva õppe neljas võtmepädevuse valdkonnas, mida üldise koolituse ja ümberõppe meede ei hõlma: 1) õppimisoskus; 2) sotsiaalne ja kodanikupädevus; 3) algatusvõime ja ettevõtlikkus; ning 4) kultuuriteadlikkus ja -pädevus. Koolitus koosneb kahest individuaaltunnist ja kolmest rühmatunnist (meeskonnatöö juhendamine). – Tööle naasmise või ettevõtte loomisega kaasnev tugiisikuteenus. Et üleminek töötu staatusest töölkäijaks olek sujuv, siis jätkavad mentorid töötajate juhendamist ka pärast nende tööle naasmist. Abi füüsilisest isikust ettevõtjaks hakkamisel ja ettevõtte asutamisel seisneb individuaalses juhendamises ettevõtte loomise algusperioodil (teostatavuse analüüs ja abi äriplaani ettevalmistamisel, haldusnõuete järgimise juhendamine jne). – Tööotsingutoetus. Kõikidele töötajatele, kes osalevad EGFi meetmetes, makstakse iga osaletud päeva eest päevaraha, mille suurus vastab Itaalia päevarahale (CIGS[16]). – Osalushüvitised ja toetus transpordikulude katteks. Meetmes osalemisega kaasnevate kulude katmiseks makstakse toetusesaajatele 20 eurot osaluspäeva kohta. – Töölevõtmise toetus. See toetus tuleb koondatud töötajatele kasuks, sest aitab neil leida uut tööd mõnes teises ettevõttes kas tähtajalise või tähtajatu lepingu alusel. Kui ettevõte võtab töötaja tööle tähtajatu lepingu alusel, makstakse ettevõtjale 3000 eurot toetust ühe töötaja kohta, kui töötajaga sõlmitakse tööleping vähemalt 12 kuuks, siis saab ettevõtja 2000 eurot toetust ühe töötaja kohta. 29. Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalkaitsemeetmeid. 30. Itaalia ametiasutused on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtted peavad võtma riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt. Nad on kinnitanud, et rahaline toetus EGFist ei asenda ühtegi niisugust meedet. Hinnanguline eelarve 31. Hinnanguline kogukulu on 3 150 000 eurot, millest individuaalsete teenuste kogumaksumus on 3 024 000 eurot ning ettevalmistuse, halduse, teavitamise ja reklaami, kontrolli ja aruandlusega seotud kulud moodustavad 126 000 eurot. 32. EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 1 890 000 eurot (60 % kogukuludest). Meetmed || Osalejate hinnanguline arv || Hinnanguline kulu osaleja kohta (eurodes) (*) || Hinnanguline kogukulu (eurodes) (**) Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed) Infotunnid, arvele võtmine ja registreerimine (Informazione e sensibilizzazione, presa in carico e patto di accompagnamento) || 608 || 6 || 3 500 Nõustamine (Counselling e patto di azione) || 500 || 379 || 189 500 Oskuste hindamine (Bilancio delle competenze) || 200 || 670 || 134 000 Üldine koolitus ja ümberõpe (Formazione alle competenze generali o trasversali) || 500 || 2 000 || 1 000 000 Kutseõpe (Formazione specialistica / per patenti di mestieri) || 200 || 3 200 || 640 000 Juhendamine || 80 || 1 331 || 106 500 Tööle naasmise või ettevõtte loomisega kaasnev tugiisikuteenus. (Accompagnamento all'inserimento professionale). || 250 || 402 || 100 500 Kokku (a): || – || 2 174 000 (71,89 %) Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed) Tööotsingutoetus (Indennità di CIGS) || 200 || 300 || 60 000 Osalushüvitised ja toetus transpordikulude katteks (Indennità di partecipazione o di frequenza) || 400 || 100 || 40 000 Töölevõtmise toetus (Incentivi all'assunzione) || 250 || 3 000 || 750 000 Kokku (b): || – || 850 000 (28,11 %) EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed: 1. Ettevalmistav tegevus || – || 14 687 2. Haldamine || – || 61 840 3. Teavitamine ja reklaam || – || 12 368 4. Kontroll ja aruandlus || – || 37 105 Kokku (c): || – || 126 000 (4,00 %) Kogumaksumus (a + b + c): || – || 3 150 000 EGFi toetus (60 % kogumaksumusest): || – || 1 890 000 (*) Kümnendkohtade vältimiseks on hinnangulised kulud ühe töötaja kohta ümardatud. Ümardamine ei mõjuta siiski iga meetme kogumaksumust, mis jääb selliseks, nagu ta on Itaalia poolt esitatud taotluses. (**) Ümardamise tõttu ei ole kogusummad päris täpsed. 33. Kulutused tabelis esitatud meetmetele kui EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohastele meetmetele ei ületa 35 % kooskõlastatud individuaalse teenustepaketi teenuste kogumaksumusest. Itaalia ametiasutused kinnitasid, et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate osalemist tööotsingul või koolitustegevuses. Kulude rahastamiskõlblikkuse periood 34. Itaalia ametiasutused hakkasid sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 4. veebruaril 2014. Seega võib punktis 28 osutatud meetmete kulutuste katteks saada EGFilt toetust alates 4. veebruarist 2014 kuni 18. juunini 2016. 35. Itaalia ametiasutused hakkasid EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma alates 4. veebruarist 2014. Ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandlusmeetmete kulutuste katteks võib seega saada EGFist toetust alates 4. veebruarist 2014 kuni 18. detsembrini 2016. Vastastikune täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega 36. Riikliku eelfinantseerimise või kaasfinantseerimise allikad on järgmised. Whirlpool Europe S.r.l. (põhiettevõte) eraldab 1 200 000 eurot oma endiste töötajate toetamiseks ning INPS[17] eraldab riiklikest vahenditest 60 000 eurot. 37. Itaalia ametiasutused on kinnitanud, et EGFist toetust saavad eespool kirjeldatud meetmed ei saa toetust liidu teistest rahastamisvahenditest. Menetlused, mida järgitakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate, nende esindajate või sotsiaalpartnerite ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimisel 38. Itaalia ametiasutused on andnud teada, et kooskõlastatud individuaalne teenustepakett on koostatud koondatud töötajate ja sotsiaalpartneritega konsulteerides. 39. Kavandatud meetmeid ja nende sisu ning asjakohaseid rakendamise aspekte (sealhulgas ajastust) tutvustati ettevõtte Whirlpool Spini di Gardolo tehase endistele töötajatele ning neid arutati kokku 15 koosolekul, mis toimusid 2014. aasta veebruaris ja märtsis. Koosolekul osalenud töötajatest 393 panid end juba meetmetes osalemiseks kirja. 40. Sotsiaalpartnerid kaasati ettevõtte Whirlpool Europe Srl korporatiivse kriisi ja Spini di Gardolo tehase probleeme lahendama algusest peale. Just nemad aitasid koostada EGFi toetuse saamiseks kavandatud kooskõlastatud individuaalset teenustepaketti. 1. aprillil 2014 allkirjastati leping, millega ametiühingute Rappresentanza Sindacale Aziendale di Confederazione Generale Italiana del Lavoro (RSA di CGIL), Confederazione Italiana Sindacati dei Lavoratori (CISL), Unione Italiana del Lavoro (UIL), Federazione Impiegati Operai Metallurgici (FIOM), Federazione Italiana Metalmeccanici (FIM) ja Unione Italiana Lavoratori Metalmeccanici del Trentino esindajad kinnitasid oma osalemise. Lisaks saadi teenustepaketi osas kokkulepe ka ALPATi (see on Trentino ametiühingute liit, kuhu kuuluvad CGIL, CISL ja UIL (Associazione degli industriali del Trentino, Associazione degli Artigiani e delle Piccole Imprese del Trentino ja Unione Commercio e Turismo del Trentino))[18] juhatuses olevate majandus- ja sotsiaalvaldkonna sidusrühmadega. Need sidusrühmad on kaasatud ka meetmete rakendamise järelevalvesse ja meetmete kohandamisse, kui selleks tekib vajadus, samuti aitavad nad tulemusi hinnata. Haldus- ja kontrollisüsteemid 41. Taotlus sisaldab haldus- ja kontrollisüsteemi üksikasjalikku kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. Itaalia on komisjonile teatanud, et rahalist toetust haldab riiklikul tasandil Ministero del lavoro e delle politiche sociali – Direzione Generale per le Politiche Attive e Pasive del Lavoro (MLPS – DG PALP) järgmiselt: MLPS – DG PALP – Ufficio A (endine DG POF – VII osakond) on korraldusasutus, MLPS – DG PALP – Ufficio B (endine DG POF – VI osakond) on sertifitseerimisasutus ja MLPS – DG PALP – Ufficio C (endine DG POF – II osakond) on auditeerimisasutus. ALPAT tegutseb korraldusasutuse vahendusasutusena. Asjaomase liikmesriigi kohustused 42. Itaalia ametiasutused on esitanud kõik järgmiste tingimustega seotud nõutavad tagatised: – kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid; – riigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud; – juhul kui töötajaid koondanud ettevõtted on pärast koondamisi tegevust jätkanud, on nad täitnud seoses koondamistega oma õigusjärgsed kohustused ning oma töötajaid vastavalt toetanud; – kavandatud meetmetega toetatakse töötajaid ja meetmeid ei kasutata ettevõtete või sektorite restruktureerimiseks; – kavandatud meetmed ei saa toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning välistatud on topeltrahastamine; – kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; – EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele. MÕJU EELARVELE Eelarvet käsitlev ettepanek 43. Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)[19] artikli 12 kohaselt võib kasutada Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF, edaspidi ka „fond”) igal aastal mahus, mis täiendab finantsraamistiku asjaomastes rubriikides ette nähtud assigneeringuid kuni 150 miljoni euroga (2011. aasta hinnad). 44. Olles taotlust hinnanud EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaselt ning arvestades sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatavaid meetmeid ja hinnangulisi kulusid, samuti EGFist eraldatava rahalise toetuse võimalikku maksimumsummat ja assigneeringute ümberpaigutamise võimalusi, teeb komisjon ettepaneku võtta EGFi vahendeid kasutusele 1 890 000 euro ulatuses, mis moodustab 60 % kavandatavate meetmete kogukuludest, et anda taotluse alusel rahalist toetust. 45. EGFi kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)[20] punktis 13. 46. Samuti esitab komisjon eraldi ümberpaigutamise taotluse, et kanda 2014. aasta eelarvesse konkreetsed kulukohustuste assigneeringud, nagu on nõutud 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 13. Makseassigneeringute allikad 47. 2014. aasta eelarves EGFi eelarvereale eraldatud summat kasutatakse käesoleva taotluse jaoks vajamineva 1 890 000 euro suuruse summa katmiseks. Seotud õigusaktid 48. Samaaegselt EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepanekuga esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku vahendite ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale summas 1 890 000 eurot. 49. Koos EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepanekuga võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu otsuse EGFi kasutuselevõtmise ettepaneku kohta. Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 13 (taotlus EGF/2014/010 IT/Whirlpool) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006,[21] eriti selle artikli 15 lõiget 4, võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,[22] eriti selle punkti 13, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, ning arvestades järgmist: (1) Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) on asutatud selleks, et osutada abi töötajatele, kes on koondatud, ja füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes on lõpetanud oma tegevuse maailma kaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärjel, määruses (EÜ) nr 546/2009[23] käsitletud ülemaailmse finants- ja majanduskriisi jätkumise tõttu või uue ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda. (2) Määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artikli 12 kohaselt ei tohi fond ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades). (3) Itaalia esitas 18. juunil 2014 taotluse EGFi kasutuselevõtmiseks seoses koondamistega[24] Itaalias paiknevas ettevõttes Whirlpool Europe S.r.l. ning selle viie tarnija ja tootmisahela järgmise etapi tootja juures ning täiendas taotlust lisateabega vastavalt määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikele 3. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13. (4) Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Itaalia esitatud taotluse põhjal rahalist toetust summas 1 890 000 eurot, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) raames kasutusele 1 890 000 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena. Artikkel 2 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja [1] ELT L 347, 20.12.2013, lk 855. [2] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1893/2006, 20. detsember 2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1). [3] Itaalia ametiasutused lühendasid määruses (EL) nr 1309/2013 sätestatud neljakuulist vaatlusperioodi omal soovil. [4] Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 7 lõikega 4. [5] Komisjoni määrus (EL) nr 1046/2012, 8. november 2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34). [6] EGFi määruse artikli 3 punkti a tähenduses. [7] Nõukogu direktiiv 98/59/EÜ, 20 juuli 1998, kollektiivseid koondamisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 225, 12.8.1998, lk 16). [8] Eurostati iga-aastased andmed (tootmine NACE Rev. 2 osa 27 tootmisharus, muutus protsentides). http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/statistics/search_database [9] Euromonitor International, http://www.euromonitor.com/ [10] EGF/2009/010 LT AB Snaige COM(2010) 008, EGF/2011/023 IT Antonio Merloni COM(2013) 90 ja EGF/2014/010 IT Whirlpool, praegune juhtum. [11] Filiera del Porfido di Qualità, http://www.trentinosviluppo.it/Contenuti-istituzionali/Press-room/Comunicati-stampa/Porfido-278-aziende-scommettono-sulla-filiera-di-qualita [12] Banca d’Italia (2013), L’economia delle Province autonome di Trento e di Bolzano, Economie Regionali, numero5; Banca d’Italia (2013), L’economia delle Province autonome di Trento e di Bolzano. Aggiornamento congiunturale, Economie Regionali, numero27. [13] Banca d’Italia (2013), L’economia delle Province autonome di Trento e di Bolzano, Economie Regionali, numero5; Banca d’Italia (2013), L’economia delle Province autonome di Trento e di Bolzano. Aggiornamento congiunturale, Economie Regionali, numero27. [14] ALPAT, Osservatorio del mercato del lavoro, http://www.agenzialavoro.tn.it/agenzia/osservatorio [15] ELT L 394, 30.12.2006, lk 10. [16] CIGS on Itaalia õigusaktidele tuginev süsteem, mille raames maksab riiklik sotsiaalkindlustusamet (Istituto Nazionale della Previdenza Sociale–INPS) rahalist hüvitist töötajatele, kellega tööandja on ajutiselt töösuhte peatanud või kelle töötunde on vähendatud. [17] Istituto Nazionale della Previdenza Sociale. [18] Trentino tööstusassotsiatsioon, Trentino kunstnike ja väikeettevõtjate ning Trentino kaubandus- ja turismi assotsiatsioon. [19] ELT L 347, 20.12.2013, lk 884. [20] ELT C 373, 20.12.2013, lk 1. [21] ELT L 347, 20.12.2013, lk 855. [22] ELT C 373, 20.12.2013, lk 1. [23] ELT L 167, 29.6.2009, lk 26. [24] EGFi määruse artikli 3 punkti a tähenduses.