[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel, 4.4.2006

KOM(2006)142(lõplik)

KOMISJONI TEATIS

Uus laiahaardeline partnerlus Gröönimaaga ühisdeklaratsiooni ja EÜ asutamislepingu artiklil 187 põhineva nõukogu otsuse vormis

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Gröönimaa ja Taani Kuningriigi vahelisi suhteid

(esitanud komisjon)

KOMISJONI TEATIS

Uus laiahaardeline partnerlus Gröönimaaga ühisdeklaratsiooni ja EÜ asutamislepingu artiklil 187 põhineva nõukogu otsuse vormis

1. Kommenteeritud kokkuvõte

1.1. Käesolevas teatises hinnatakse, kuidas komisjon on rakendanud oma teatist Euroopa Liidu ja Gröönimaa vahelise kalapüügitingimusi käsitleva neljanda protokolli vahearuande kohta (KOM (2002)697), ja jõustatakse nõukogu 24. veebruari 2003. aasta nõue teha konkreetsed ettepanekud ELi ja Gröönimaa vaheliste suhete laiendamiseks ja tugevdamiseks.

1.2. Euroopa Liit on jätkuvalt huvitatud Gröönimaa kohtlemisest eesõigustatud naabrina ning panustamisest Gröönimaa heaolusse ja majanduslikku arengusse. Suhted Gröönimaaga on ELi jaoks olulised:

- pidades silmas ülemeremaade ja -territooriumide (ÜMT) säästvat arengut,

- koostöös kalavarude ja merekeskkonna haldamisel ning püügivõimaluste loomisel ühenduse laevadele,

- koostöös, mis on seotud ELi pingutustega kliimamuutustega toimetulekul,

- alternatiivsete energiaallikate ja energiakandjate (nt vesinik) arendamisel,

- geo-strateegilistel põhjustel,

- põhja mereteid ning Gröönimaa ainulaadset majanduspiirkonda käsitlevates ühisuuringutes ja arendustegevuses.

1.3. Gröönimaa on väljendanud huvi, et tulevane koostöö hõlmaks peale kalanduse eelkõige hariduse ja koolituse, maavarade, energeetika, turismi, kultuuri ja teaduslike uuringute valdkondi. Gröönimaa viitab nõukogu 24. veebruari 2003. aasta järeldustele,[1] milles nõukogu „väljendab kohustust rajada tulevased suhted ELi ja Gröönimaa vahel pärast 2006. aastat laiahaardelisele partnerlusele, mis soodustaks säästvat arengut ja mis sisaldaks kalandusalast erikokkulepet, mille üle on läbiräägitud selliste lepingute üldeeskirjade ja põhimõtete kohaselt“ .

1.4. Komisjon teeb ettepaneku rajada tulevane laiahaardeline partnerlus Gröönimaaga ühisdeklaratsiooniga väljendatud poliitilisele kokkuleppele, millega kinnitatakse mõlemapoolseid huvisid ja kalanduskokkuleppe jätkumist ning laiendatakse koostööd teistes valdkondades. Poliitilise kokkuleppega kaasneb teisene õigusakt, EÜ asutamislepingu artiklil 187 põhinev nõukogu otsus, mis annab õigusliku aluse laiendatud koostööle ja ELi eelarvelisele toetusele Gröönimaale, mis aitab kaasa Gröönimaa majanduse säästvale arengule.

1.5. Komisjon on arvamusel, et kuni 25 miljoni euro suurune rahaline toetus aastas koostööle teistes valdkondades peale kalanduse on kooskõlas finantsperspektiivide (2007–2013) ettepanekuga. 2005. aasta detsembris liikmesriikide vahel kokkulepitud stsenaarium eeldab praegu lõpliku üksmeele saavutamist 2007.–2013. aasta finantsperspektiive käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe üle. Komisjon viitab nõukogu järeldusele, et tulevased kohustused Gröönimaale antava rahalise abi suhtes, peaksid jääma praegusele tasemele (42,8 miljonit eurot aastas), pidades silmas käimasolevaid uue kalandusalase partnerluskokkuleppe läbirääkimisi, millega kaetaks vahe.

2. Ajalooline taust

2.1. Gröönimaa on maailma suurim saar; tema põhjapoolseim punkt on vaid 740 km kaugusel põhjapoolusest. Ainult umbes 15% Gröönimaa pinnast on jäävaba; ülejäänud pinda katab suuruselt maailma teine mandrijääkate. Gröönimaa rahvaarv on 56 854 (2004).

2.2. Gröönimaast sai ühenduse liige koos Taaniga 1973. aastal. Gröönimaa siseriiklik seisund muutus 1. mail 1979 jõustunud kohaliku valitsuse seadusega. 1982. aasta veebruaris Gröönimaal toimunud nõuandval rahvahääletusel pooldas 52% valijatest Gröönimaa staatuse muutmist ühenduse suhtes. Selle tagajärjel tegi Taani ettepaneku muuta asutamislepinguid. 1. veebruaril 1985 jõustus 13. märtsi 1984. aasta väljaastumisleping ehk „Gröönimaa leping“[2] ning sellega anti Gröönimaale ühendusega assotsieerunud ülemeremaade ja -territooriumide suhtes kohaldatav staatus.

2.3. Gröönimaa lepingus rõhutatakse ka koostöö ja arengu olulisust. Lepingu preambulis viidatakse, „kehtestatavale korrale, mis lubab säilitada lähedased ja kestvad sidemed ühenduse ja Gröönimaa vahel ning arvesse võtta ühiseid huve, eriti Gröönimaa arenguvajadusi". Preambulis märgitakse ka, et kuigi ÜMT staatus peaks looma sobiva raamistiku suheteks Gröönimaaga, „on Gröönimaa jaoks vaja täiendavaid erisätteid“.

2.4. EÜ asutamislepingule lisatud protokollis Gröönimaa suhtes kehtiva erikorra kohta on sätestatud, et Gröönimaa kalandustoodetel on piiramatu ja tollimaksuvaba juurdepääs ühenduse turule, tingimusel et ühendusele tagatakse piisav juurdepääs Gröönimaa vetele kalanduskokkuleppe kohaselt.

2.5. Gröönimaa jääb erijuhtumiks; ühendusest eemalolev territoorium, mille väikesearvuline rahvastik elab tohutul saarel, kus on väga rasked ilmastikutingimused ning ajaloo ja koloniaalpärandi tulemusel tekkinud iseäralik sotsioloogiline, majanduslik ja kultuuriline segu.

3. Õiguslik raamistik. ÜMT staatus

3.1. ÜMT staatus, mis laienes Gröönimaale Gröönimaa lepinguga, on sätestatud EÜ asutamislepingu artiklites 182–188, mida kohaldatakse ka muude Prantsusmaa, Hollandi ja Ühendkuningriigiga seotud territooriumide suhtes. Neid artikleid rakendatakse nõukogu järjestikuste otsustega, praegu 27. novembri 2001. aasta otsusega ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta.[3] Selles otsuses on määratletud üldised suhted 20 ÜMT[4] ja Euroopa Ühenduse vahel, milles Gröönimaal on kalanduse erisätete tõttu märkimisväärne erand.

3.2. Kuigi Gröönimaa suhtes kohaldatakse mitmesuguseid nõukogu otsuseid ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta, ei saa Gröönimaa EAFilt finantsabi territoriaalsel alusel, kuna Gröönimaa arenguvajadusi kattev abi on hetkel tagatud järjestikuste kalandusprotokollidega.

3.3. Muud ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsusega ettenähtud vahendid nii finantskoostöö kui ka ühepoolse kauplemise korra arendamiseks on Gröönimaale kättesaadavad

3.4. Septembris 2006 peetakse Gröönimaal ÜMT ja ELi vaheline iga-aastane foorum.

4. Õiguslik raamistik. Kalandus

4.1. Kalandussuhteid ühenduse ja Gröönimaa vahel reguleerib „ühelt poolt Euroopa Majandusühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vaheline kalastuskokkulepe“ (edaspidi „kalanduskokkulepe“),[5] mille üle läbirääkimine ja mille sõlmimine olid otseselt seotud Gröönimaa väljaastumisega ühendusest ning Gröönimaa lepingu sõlmimisega.

4.2. Kalanduskokkulepe sõlmiti esialgu kümneks aastaks, mille järel seda võib vaikimisi pikendada kuueaastaste tähtaegade kaupa, väljaarvatud juhul, kui üks pooltest avaldab soovi kokkulepe lõpetada, teatades sellest ette vähemalt üheksa kuud enne kõnealuse tähtaja möödumist. Kokkulepet rakendatakse järjestikuste protokollidega. Osapooled on vastastikusel nõusolekul alustanud läbirääkimisi uue kalandusalase partnerluskokkuleppe sõlmimiseks, et täita nõukogu 2003. aasta veebruari järeldusi asendada olemasolev kalanduskokkulepe 1. jaanuariks 2007.

4.3. Kalanduskokkulepe põhineb Gröönimaa lepingu põhimõtetel. Selle preambulis viidatakse selgesõnaliselt nii koostöö vaimule, „mis tuleneb ühenduse otsusest anda Gröönimaale ülemereterritooriumi staatus“, kui ka eespool nimetatud protokollile Gröönimaa suhtes kehtiva erikorra kohta. Lisaks sellele kinnitatakse preambulis, „et kalandus on Gröönimaa peamine majandustegevusala ja seega tema jaoks äärmiselt oluline“ ning rõhutatakse, et „ühendusele on ühise kalanduspoliitika nõuetekohase toimimise seisukohast oluline säilitada liikmesriigi lipu all sõitvate laevade kalastustegevus Gröönimaa vetes".

4.4. See tähendab, et kalanduskokkulepe on koostatud nii, et see annab ühendusele nii püügikvoodid Gröönimaa vetes kui ka eelisõiguse lisapüügiks Gröönimaa vetes, ning selle eest maksab ühendus Gröönimaale majandusliku kompensatsiooni. Lisaks on kalanduskokkuleppes sätestatud, et ühenduse püügikvoote võivad kasutada kolmandate riikide alused, kui see on vajalik ühenduse ja kolmandate riikide vaheliste kalanduskokkulepete nõuetekohaseks toimimiseks. Viimatinimetatud võimalus on võimaldanud täielikult või osaliselt tasakaalustada vastastikuse juurdepääsu kokkuleppeid Norra, Fääri saarte ja Islandiga ilma, et kahjustataks olemasolevaid kvoodieraldisi ühenduse kalastusvetes.

4.5. Kooskõlas nii Gröönimaa lepingu kui ka „Gröönimaa kohta kehtiva erikorra protokolli“ sisu ja eesmärgiga ei piirdunud kalanduskokkulepe vaid kalapüügiga, vaid püüdis täita ka Gröönimaa struktuurse kalanduspoliitika arengu koostöö eesmärki.

4.6. Täpsemalt öeldes sai Gröönimaa jätkuvalt sama suure summa, nagu ta oli ühendusse kuuludes saanud finantsabina, ning see summa, mis on hetkel 42,82 miljonit eurot aastas , on Gröönimaale kättesaadav ainult kalanduskokkuleppe kaudu.

5. Kalanduskokkuleppe neljanda protokolli vahearuanne

5.1. 24. veebruaril 2003 võttis nõukogu vastu järeldused komisjoni teatise kohta, milles käsitleti kalapüügitingimusi käsitleva neljanda protokolli vahearuannet.[6] Järjestikuste protokollide eesmärk oli kohandada rahalist hüvitist nii, et see kajastaks muutusi püügikvootides ja arvestaks inflatsiooniga. Käesolev neljas protokoll hõlmab ajavahemikku 1. jaanuar 2001 kuni 31. detsember 2006.

5.2. Kuni 2003. aastal tehtud vahearuandeni, mis põhines nõukogu 24. veebruari 2003. aasta järeldustel, ei olnud Gröönimaaga sõlmitud neljandas protokollis erisätteid kalanduse erimeetmete toetuste kohta, erinevalt teiste riikidega sõlmitud kalandusprotokollidest. Nii Euroopa Kontrollikoda kui ka Euroopa Parlament väitsid, et on vaja läbipaistvust, mis näitaks maksete selget vastavust tegelikele kalapüügivõimalustele.

5.3. Muudetud neljanda protokolli kohaselt jaotatakse kogu rahaline hüvitis järgnevalt:

- Rahaline hüvitis kalapüügivõimaluste eest: 31,76 miljonit eurot aasta (74%),

- Rahaline hüvitis eelarvelise toetuse süsteemi eest: 11,05 miljonit eurot aastas (26%).

5.4. Ühenduselt saadav rahaline hüvitis moodustab umbes 6% Gröönimaa rahvamajanduse kogutulust (ehk 3,3% SKTst).

6. Nõukogu järeldused pikaajaliste suhete kohta Gröönimaaga

6.1. Nõukogu 24. veebruari 2003. aasta järeldused andsid võimaluse alustada kalanduskokkuleppe vahearuande läbirääkimisi selgema arusaamaga ELi ja Gröönimaa vahelistest pikaajalistest suhetest. Nõukogu:

- nõustus, et on vaja laiendada ja tugevdada ELi ja Gröönimaa vahelisi suhteid, võttes arvesse kalanduse olulisust ja struktuurse arengu probleeme Gröönimaal;

- väljendas kohustust rajada tulevased suhted ELi ja Gröönimaa vahel pärast 2006. aastat laiahaardelisele säästvat arengut soodustavale partnerlusele, mis sisaldab kalandusalast erikokkulepet, mille üle on läbiräägitud selliste lepingute üldeeskirjade ja põhimõtete kohaselt. Nõukogu oli arvamusel, et Euroopa Liidu järgmises finantsraamistikus, ning arvestades kõigi ÜMTde vajadustega, peavad tulevased finantskohustused lähtuma praegusest tasemest, arvestades nii muid valitsevaid asjaolusid ja vastastikuste huvide õiglast tasakaalu – eriti Gröönimaa arenguvajadusi ning EÜ pidevat vajadust jätkuvalt ligi pääseda Gröönimaa vetes olevatele kalavarudele – kui ka teiste osaliste rahalisi panuseid. See ei piira ELi järgmisi finantsperspektiive;

- nõudis, et komisjon rakendaks oma teatise, tehes nõukogu järelduste põhjal konkreetsed ettepanekud vähemalt aasta enne neljanda kalandusprotokolli kehtivusaja lõppemist.

7. Gröönimaa üldine majanduslik olukord

7.1. Gröönimaa majandust iseloomustab väga suur ja ülekaalus olev riiklik sektor ning vähearenenud erasektor. Taani toetab Gröönimaa eelarvet iga-aastase umbes 400 miljoni euro suuruse ülekandega, mis moodustab 56% riiklikust kulueelarvest (ehk 32% kogu SKTst). Riigis, mis sõltub peaaegu täielikult impordist, moodustab eksport 20% kasutatavast tulust, millest peamise osa annab kalandus (2004. aastal 93% ).

7.2. OECD viimase 1999. aastal antud hinnangu kohaselt[7] oli Gröönimaa SKT olnud kümme aastat reaalnäitajate järgi paigalseisus. Selle aruande järelmeetmena koostas Gröönimaa kohalik valitsus 2000. aastal struktuuripoliitika kava, mille parlament vastu võttis ning mis sisaldab kolme peamist sammast: nihe abirahade poliitikalt rohkem turule orienteeritud ühiskonna suunas, kaubanduse ja tööstuse edendamine ning haridus- ja tööturupoliitika parandamine.

7.3. Makromajandusliku ümberstruktureerimise saavutused 2002. ja 2004. aasta vahel hõlmasid eluasemetoetuse reformi, riigifirmade erastamist, ärivaldkonna arendamist käsitlevate õigusaktide lihtsustamist, alg- ja keskhariduse parandamist ning toetuste vähendamist.

7.4. Lühiajalises plaanis on majandusraskuste tagajärjeks riigi rahandusvaldkonna nõrkus, mis muudab Gröönimaa kohaliku valitsuse väga sõltuvaks Taani valitsuse antavatest üldistest toetustest ning kalandusprotokolli alusel makstavast ELi rahalisest hüvitisest. Kultuuriliselt ja poliitiliselt on Gröönimaal ulatuslikud ajaloolised sidemed Taani Kuningriigiga ning seetõttu ka ELiga.

8. „Kajakikokkuleppe“ eelnõu. Gröönimaa ettepanek uue üldise partnerluse kohta

8.1. Gröönimaa kohalik valitsus tegi 18. veebruari 2005. aasta teatises ettepaneku Euroopa Ühenduse ja Gröönimaa vaheliseks koostööks neljas valdkonnas peale kalanduse. 22. aprillil 2005 järgnes teatisele koostöö ja partnerluse kokkuleppe eelnõu, nn Kajakikokkulepe.

8.2. Gröönimaa näeb ELi ja Gröönimaa vahelise koostöö üldist eesmärki järgmises:

- säilitada ELi umbes 42, 82 miljoni euro suurune summa Gröönimaale,

- säilitada Gröönimaa kohta kehtiva erikorra protokolli ja ÜMTde assotsieerimise kaudu Gröönimaa toodete tollimaksuvaba ligipääs Euroopa Liitu ning saada võimalus takistamatuks ekspordiks Euroopa Liitu seoses toidu ohutusega, rakendades ning täites siseturul kehtivaid veterinaareeskirju,

- püüda hõlmata jätkusuutliku koostöö programmi teisi valdkondi peale kalanduse,

- muuta hariduse ja koolituse, maavarade, energia, turismi, kultuuri ja teadusuuringute valdkonnad eelistatud valdkonnapoliitilisteks tegevusvaldkondadeks.

8.3. Gröönimaa teeb ettepaneku kohaldada strateegiaid, mis tagaksid nii Gröönimaa kui ka ELi kasu koostööst, ning soovib sellega seoses eriti:

- teha koostööd ühiste võimaluste ja väljakutsete lahenduste väljaselgitamisel eelistatud valdkondades, mille tulemuseks oleks jätkusuutlikud näidislahendused, ning

- kindlustada ja täiustada koostöö tõhusust, pidades silmas säästvat majandusarengut.

9. ELi ja Gröönimaa vahelise laiahaardelise partnerluse eesmärgid

9.1. Uue kalandusalase partnerluskokkuleppega ELi ja Gröönimaa vahel nähakse ette tegelikele kalapüügivõimalustele vastav selge maksete määratlus, nagu seda nõudsid Euroopa Kontrollikoda ja Euroopa Parlament, ning vastavus kohaldatavatele eelarve-eeskirjadele. Sellega vähendatakse tõhusalt kalanduskokkuleppe kohaste summade väärtust võrreldes praeguse tasemega.

9.2. Tulevane laiaulatuslik partnerlus Gröönimaaga toetub kahele sambale; esimene neist on uus kalandusalane partnerluskokkulepe ning teine ÜMTsid käsitlev eriotsus, millega reguleeritakse ELi ja Gröönimaa vahelist koostööd muudes valdkondades peale kalanduse.

9.3. Ühisdeklaratsioonina väljendatud poliitiline avaldus kinnitab vastastikust huvi, mis hõlmab nii kalandust kui ka koostöö laiendamist muudes valdkondades.

9.4. Ühenduse ja Gröönimaa vahelise laiahaardelise koostöö eesmärgid on:

- luua raamistik dialoogiks,

- ühiste eesmärkide saavutamine, pidades nõu, et tagada jõupingutuste maksimaalne mõju vastavalt kummagi partneri eelistele,

- luua alus majanduslikuks, rahanduslikuks, teaduslikuks, hariduslikuks ja kultuuriliseks koostööks, mis põhineb vastastikuse vastutuse ja toetuse põhimõtetel,

- aidata kaasa Gröönimaa arengule.

9.5. Euroopa Liit on jätkuvalt huvitatud Gröönimaa kohtlemisest eesõigustatud naabrina ning panustamisest Gröönimaa heaolusse ja majanduslikku arengusse, kuna Gröönimaal on tihedad suhted ühega liikmesriikidest ning tal on jätkuvalt oma koht – nii vastutuse kui võimaluste osas –, ELi ühises kalanduspoliitikas, mis ei hõlma vaid kaubanduslikku püüki, vaid ka kalavarude säästlikku haldamist ja keskkonnakaitset.

9.6. Gröönimaa on ELi jaoks olulise tähtsusega ka geostrateegilisest seisukohast. ELil ja Gröönimaal on huvi teha koostööd ja arendada teadusuuringuid kliimamuutuse valdkonnas, võttes arvesse viimasel ajal kinnitust saanud märke Arktika igijää sulamise kohta. Alternatiivsete energiaallikate või energiakandjate, nt vesiniku arendamine on ELi ja Gröönimaa ühine eelishuvi.

10. Uue laiahaardelise partnerluse õiguslik alus: aruteludes ELiga rõhutas Gröönimaa kohalik valitsus dialoogi ja partnerluse tähtsust. Kõige sobivam vahend oleks uus, EÜ asutamislepingu artikli 187 alusel vastuvõetav otsus Gröönimaa ÜMT kohta. Selles kontekstis langeb peamine vastutus arengustrateegiate määratlemise eest ÜMT programmdokumendi ettevalmistamise kaudu ÜMTle, mida ta teeb koos komisjoni ja liikmesriigiga, mille juurde ta kuulub.

11. Mõju eelarvele

11.1. Olukord, kus jõustatakse nõukogu 24. veebruari 2003. aasta nõue teha konkreetsed ettepanekud ELi ja Gröönimaa vaheliste suhete laiendamiseks ja tugevdamiseks, oli oodatud. Komisjon arvestas seda seisukohta, kui ta töötas välja oma ettepanekud 4. rubriigi kohta finantsperspektiivide järgmiseks perioodiks. Komisjon on arvamusel, et kuni 25 miljoni euro suurune rahaline toetus aastas koostööle muudes valdkondades peale kalanduse on kooskõlas järgmiste finantsperspektiivide (2007–2013) ettepanekuga. 2005. aasta detsembris liikmesriikide vahel kokkulepitud stsenaarium eeldab praegu lõpliku üksmeele saavutamist 2007 – 2013. aasta finantsperspektiive käsitleva institutsioonidevahelisel kokkuleppe üle.

11.2. Finantsperspektiivide järgmisel perioodil käsitletakse rahvusvahelisi kalanduskokkuleppeid kalanduse haldamise koonddokumendis. Selle dokumendi alusel eraldatakse ressursid ELi kohustuste täitmiseks.

12. Järeldused

12.1. Komisjon järeldab, et parim viis laiahaardelise partnerluse kujundamiseks Gröönimaaga on ühisdeklaratsiooniga väljendatud poliitiline kokkulepe (lisatakse käesolevale teatisele), milles kinnitatakse mõlemapoolseid huvisid, kalanduskokkuleppe jätkumist uue kalandusalase partnerluskokkuleppe vormis ning koostöö laiendamist teistes valdkondades, millele järgneb teisene õigusakt, EÜ asutamislepingu artiklil 187 põhinev nõukogu otsus (lisatakse käesolevale teatisele). Viimane avaks võimaluse Gröönimaa säästva arengu programmdokumendi vastuvõtmiseks koos ELi eelarvelise toetusega Gröönimaale ajavahemikus 2007–2013.

LISA

ÜHELT POOLT EUROOPA ÜHENDUSE NING TEISELT POOLT GRÖÖNIMAA KOHALIKU VALITSUSE JA TAANI KUNINGRIIGI VAHELINE ÜHISDEKLARATSIOON EUROOPA ÜHENDUSE JA GRÖÖNIMAA VAHELISE PARTNERLUSE KOHTA

1. PREAMBUL

Ühelt poolt Euroopa Ühendus ning teiselt poolt Gröönimaa kohalik valitsus ja Taani Kuningriik,

- lähtudes lähedastest ajaloolistest, poliitilistest, majanduslikest ja kultuurilistest sidemetest Euroopa ja Gröönimaa vahel,

- tuletades meelde 1985. aastal Gröönimaa lepinguga loodud lähedasi ja kestvaid sidemeid Euroopa Ühenduse ja Gröönimaa vahel ning olles üksmeelel, et neid sidemeid tuleks hoida ning kinnitades, et ühised huvid, eriti Gröönimaa arenguvajadused, võetakse arvesse Euroopa Ühenduse üldistes tegevuspõhimõtetes ja eriti tema suhetes Gröönimaaga,

- märkides, et Euroopa Liidu Nõukogu nõustus 24. veebruaril 2003, et võttes arvesse kalanduse olulisust ja struktuurse arengu programme Gröönimaal, on vaja laiendada ja tugevdada ELi ja Gröönimaa vahelisi tulevasi suhteid,

- võttes arvesse, et Euroopa Ühendus on jätkuvalt geostrateegilises mõttes huvitatud Gröönimaa (mis on liikmesriigi osa) kohtlemisest eesõigustatud naabrina ning panustamisest Gröönimaa heaolusse ja majanduslikku arengusse.

- võttes arvesse, et Gröönimaa on üks Euroopa Ühendusega assotsieerunud ülemeremaadest ja -territooriumidest,

- võttes arvesse, et Euroopa Ühendus arvestab Gröönimaa huvidega seoses ühenduse Põhjamõõtme poliitika Arktika aknaga, pidades silmas Gröönimaa habrast looduskeskkonda ja raskusi, millega Gröönimaa elanikkond kokku puutub,

- märkides, et Euroopa Ühendusele on ühise kalanduspoliitika nõuetekohase toimimise seisukohast Põhja-Atlandil oluline säilitada liikmesriigi lipu all sõitvate laevade kalastustegevus Gröönimaa vetes,

on otsustanud veelgi tugevdada laialdastele ühistele huvidele põhinevaid suhteid ja koostööd ELi ja Gröönimaa vahel, mis tooks vastastikust kasu mõlema partneri elanikkonnale, ning annaks vastastikustele suhetele pikaajalise perspektiivi.

2. ühised eesmärgid

Euroopa Ühendus ja Gröönimaa teatavad kavatsusest tugevdada partnerlust ja koostööd järgmistes valdkondades:

- Koostöö nii kalavarude ja merekeskkonna säästval haldamisel kui ka püügivõimaluste loomisel ELi liikmesriikide laevadele. See on ja jääb EÜ ja Gröönimaa vahelise partnerluse oluliseks tugisambaks ning see põhineb jätkuvalt EÜ ja Gröönimaa vahelisele kalandusalasele partnerluskokkuleppele ja sellele järgnevatele protokollidele.

- Koostöö hariduse ja koolituse valdkonnas.

- Koostöö, mis on seotud Gröönimaa tegevusega jätkusuutliku majandusarengu tagamisel, eriti maavarade, turismi ja kultuuri valdkonnas.

- Koostöö, mis on seotud EÜ tegevusega kliimamuutustega toimetulekul ning Arktika piirkonna jätkusuutliku arengu edendamisel.

- Koostöös nii ühistes teadusuuringutes kui ka alternatiivenergia allikate arendamisel.

- Põhja mereteid ning Gröönimaa ainulaadset majanduspiirkonda käsitlevad ühisuuringud ja arendustegevus.

Euroopa Ühendus märgib omalt poolt, et:

- arvestades 1. veebruaril 1985 jõustunud Gröönimaa lepingu eesmärke ning lähedasi ja vastastikku kasulikke suhteid Euroopa Liidu ja Gröönimaa vahel viimase 20 aasta jooksul,

- märkides Gröönimaa geostrateegilist tähtsust, eriti seoses Põhjamõõtme poliitika Arktika aknaga

- arvestades Gröönimaa olulisust vastutustundliku partnerina keskkonna ja loodusvarade, kaasa arvatud kalavarude haldamisel ja säilitamisel,

soovib ühendus arendada koostööd Gröönimaaga järgmise seitsme aasta jooksul kahekordse partnerluse alusel, mille üks osa on kalandusalane partnerluskokkulepe, mis võtab arvesse tegelikke Euroopa Ühendusele kättesaadavaid kalapüügivõimalusi Gröönimaa vetes, ning mille teine osa on laiahaardeline koostöö muudes valdkondades peale kalanduse, milles võetakse arvesse Gröönimaa ÜMT staatust,

soovib ühendus kahekordse partnerluse alusel tagada eelnevate aastatega samale tasemele jäävate finantskohustuste jätkumise ELi eelarvest, mis jääb eelnevate aastatega samale tasemele, koostööks Gröönimaaga.

3. PARTNERLUSE RAKENDAMINE

Ühiste eesmärkide saavutamiseks ja partnerluse arendamiseks teavitavad Euroopa Ühendus ja Gröönimaa teineteist ning peavad teineteisega nõu käesoleva partnerlusega hõlmatud valdkondades ning muudes ühiselt kokku lepitavates käesolevast deklaratsioonist ajendatud valdkondades.

Nad võtavad arvesse, et:

- seoses laiahaardelise partnerluse selle osa rakendamisega, mis ei ole seotud kalandusalase partnerluskokkuleppega, leiavad Euroopa Ühendus ja Gröönimaa, et kord, mis põhineb Gröönimaa assotsieerumisel Euroopa Ühendusega ülemeremaa ja -territooriumina, on sobiv raamistik Gröönimaa vajaduste jaoks ning tema ülimalt perifeerse asukoha, ekstreemsete ilmastikutingimuste ja ajaloolise pärandiga seotud erivajaduste jaoks, .

- Euroopa Ühendus ja Gröönimaa leiavad, et koostööd tuleks arendada hariduse, ja toiduohutuse valdkonnas ning selliste ressursside arendamisel, mis aitaksid kaasa Gröönimaa majanduse jätkusuutlikule arengule ja parandaksid struktuuriprobleeme, .

- Euroopa Ühendus ja Gröönimaa leiavad ka, et teaduslikku koostööd tuleks arendada nii uute energiaallikate kui ka kliimamuutuste valdkonnas. Koostöö hõlmab ka Gröönimaa ainulaadse majanduspiirkonnaga seostuvaid teadusuuringuid, võttes arvesse meretranspordi tulevast arengut.

Euroopa Ühendus soovib edendada tulevast koostööd Gröönimaaga muudes valdkondades peale kalanduse EÜ asutamislepingu artikli 187 alusel tehtud nõukogu otsusega, millega võetakse 2007.–2013. aasta finantsperspektiividesse sisse eelarveline finantsabi kuni [25] miljonit eurot aastas.

Mõlemad pooled on veendunud, et partnerlusele toovad suurt kasu olemasolevatelt nõuandvatelt foorumitelt saadavad vastastikused teadmised ja arusaamad, ning eriti mõlema poole ametnike vahel korraldatavad korrapärased dialoogid ning vajadusel korraldatavad konsultatsioonid.

Sellega seoses kavatseb Gröönimaa teha iga aasta lõpus eduaruande eespool nimetatud eesmärkide täitmise kohta. Enne 2010. aasta juuni lõppu teevad Euroopa Ühendus ja Gröönimaa laiaulatusliku vahearuande oma partnerluse kohta.

Gröönimaa kohaliku valitsuse nimel Euroopa Ühenduse nimel

…………………………………………….…………………………….

Taani valitsuse nimel

………………………….

SELETUSKIRI

1. ETTEPANEKU KONTEKST

1.1. Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

24. veebruaril 2003 võttis nõukogu vastu järeldused komisjoni teatise kohta, mis käsitles kalapüügitingimusi käsitleva neljanda protokolli vahearuannet.[8] Need järeldused andsid võimaluse alustada kalanduskokkuleppe vahearuande läbirääkimisi selgema arusaamaga ELi ja Gröönimaa vahelistest pikaajalistest suhetest. Arvestades pikaajalisi suhteid ELi ja Gröönimaa vahel, nõukogu:

- nõustus, et on vaja laiendada ja tugevdada ELi ja Gröönimaa vahelisi suhteid, võttes arvesse kalanduse olulisust ja struktuurse arengu probleeme Gröönimaal,

- väljendas kohustust rajada tulevased suhted ELi ja Gröönimaa vahel pärast 2006. aastat laiahaardelisele säästvat arengut soodustavale partnerlusele, mis sisaldab kalandusalast erikokkulepet, mille üle on läbiräägitud selliste lepingute üldeeskirjade ja põhimõtete kohaselt. Nõukogu oli arvamusel, et Euroopa Liidu järgmises finantsraamistikus, ning arvestades kõigi ÜMTde vajadustega, peavad tulevased finantskohustused lähtuma praegusest tasemest, arvestades nii muid valitsevaid asjaolusid ja vastastikuste huvide õiglast tasakaalu – eriti Gröönimaa arenguvajadusi ning EÜ pidevat vajadust jätkuvalt ligi pääseda Gröönimaa vetes olevatele kalavarudele – kui ka teiste osaliste rahalisi panuseid. See ei piira ELi järgmisi finantsperspektiive.

Käesolev ettepanek koos Euroopa Ühenduse ning Gröönimaa kohaliku valitsuse ja Taani valitsuse ühisdeklaratsiooniga paneb aluse ELi tulevastele suhetele Gröönimaaga ajavahemikus 2007–2013.

1.2. Üldine kontekst

Gröönimaast sai ühenduse liige koos Taaniga 1973. aastal. Gröönimaa siseriiklik seisund muutus seoses 1. mail 1979 jõustunud kohaliku valitsuse seadusega. 1982. aasta veebruaris Gröönimaal toimunud nõuandval rahvahääletusel pooldas 52% valijatest Gröönimaa väljaastumist ühendusest. Selle tagajärjel tegi Taani ettepaneku muuta asutamislepinguid. 1. veebruaril 1985 jõustus 13. märtsi 1984. aasta väljaastumisleping ehk „Gröönimaa leping“[9] ning sellega anti Gröönimaale ühendusega assotsieerunud ülemeremaade ja -territooriumide suhtes kohaldatav staatus.

Gröönimaa lepingus rõhutatakse ka koostöö ja arengu olulisust. Lepingu preambulis viidatakse, „kehtestatavale korrale, mis lubab säilitada lähedased ja kestvad sidemed ühenduse ja Gröönimaa vahel ning võtta arvesse ühiseid huve, eriti Gröönimaa arenguvajadusi". Preambulis märgitakse ka, et kuigi ÜMT staatus peaks looma sobiva raamistiku suheteks Gröönimaaga, „on Gröönimaa jaoks vaja täiendavaid erisätteid“.

Gröönimaa lepingule lisatud protokollis Gröönimaa suhtes kehtiva erikorra kohta on sätestatud, et Gröönimaa kalandustoodetel on piiramatu ja tollimaksuvaba juurdepääs ühenduse turule, tingimusel et ühendusele tagatakse piisav juurdepääs Gröönimaa vetele kalanduskokkuleppe kohaselt.

Kalanduskokkulepe sõlmiti esialgu kümneks aastaks, mille järel seda võib vaikimisi pikendada kuueaastaste tähtaegade kaupa, väljaarvatud juhul, kui üks pooltest avaldab soovi kokkulepe lõpetada, teatades sellest ette vähemalt üheksa kuud enne kõnealuse tähtaja möödumist. Kokkulepet rakendatakse järjestikuste protokollidega. Osapooled on vastastikusel nõusolekul alustanud läbirääkimisi uue kalastuskokkuleppe sõlmimiseks, et täita nõukogu 2003. aasta veebruari järeldusi asendada olemasolev kalastuskokkuleppe 1 jaanuariks 2007.

Gröönimaa jääb erijuhtumiks; ühendusest eemalolev territoorium, mille väikesearvuline rahvastik elab tohutul saarel, kus on väga rasked ilmastikutingimused ning ajaloo ja koloniaalpärandi tulemusel tekkinud iseäralik sotsioloogiline, majanduslik ja kultuuriline segu.

1.3. Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid

Nõukogu 27. novembri 2001. aasta otsus ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega (ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsus).[10] Selles otsuses on määratletud üldised suhted 20 ÜMT[11] ja Euroopa Ühenduse vahel, milles Gröönimaal on kalanduse erisätete tõttu märkimisväärne erand.

2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD POOLTEGA JA MÕJU HINDAMINE

2.1. Konsulteerimine huvitatud pooltega

Peasekretariaadi juurde loodi ajavahemikuks 1. mai 2005–31. märts 2006 töörühm, kelle ülesandeks oli ette valmistada ELi ja Gröönimaa vaheliste tulevaste suhete raamistik. Töörühm pidi taaskäivitama 2001. aastal moodustatud talitustevahelise rühma, mille ülesandeks oli teha ettepanekuid nii uue Gröönimaa raamlepingu suhtes kui ka suhete haldamise suhtes Gröönimaaga.

Töörühm pidas neli talitustevahelist koosolekut (10. juunil 2005, 13. septembril 2005, 24. novembril 2005 ja 30. jaanuaril 2006), mille eesmärk oli vahetada arvamusi Kajakikokkuleppe eelnõu üle ning selle üle, mis peaks olema komisjoni eesmärk tulevases koostöös Gröönimaaga.

Töörühm on pidanud ka mitmeid mitteametlikke tehnilisi koosolekuid Gröönimaa ametiasutustega ning ametlikke kohtumisi Gröönimaa valitsuse liikmetega 7. detsembril 2005 Brüsselis ja 18. jaanuaril Nuukis Gröönimaal.

2.2. Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine

Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.

2.3. Mõju hindamine

Uue kalandusalase partnerluskokkuleppega ELi ja Gröönimaa vahel nähakse ette tegelikele kalapüügivõimalustele vastav selge maksete määratlus, nagu seda nõudsid Euroopa Kontrollikoda ja Euroopa Parlament, ning vastavus tavapärastele koostöö arendamist käsitlevatele eelarve-eeskirjadele. Sellega vähendatakse tõhusalt kalanduskokkuleppe kohaste summade väärtust võrreldes praeguse tasemega.

Ühenduse ja Gröönimaa vahelise koostöö eesmärgid on:

- luua raamistik dialoogiks,

- ühiste eesmärkide saavutamine, pidades nõu ühiste huvipunktide üle, et tagada jõupingutuste maksimaalne mõju vastavalt kummagi osapoole eelistele,

- luua alus majanduslikuks, rahanduslikuks, teaduslikuks, hariduslikuks ja kultuuriliseks koostööks, mis põhineb vastastikuse vastutuse ja toetuse põhimõtetel,

- aidata kaasa Gröönimaa arengule.

Euroopa Liit on jätkuvalt huvitatud Gröönimaa kohtlemisest eesõigustatud naabrina ning panustamisest Gröönimaa heaolusse ja majanduslikku arengusse, kuna Gröönimaal on tihedad suhted ühega liikmesriikidest ning tal on jätkuvalt oma koht – nii vastutuse kui võimaluste osas – ELi kalanduspoliitikas, mis ei hõlma vaid kaubanduslikku püüki, vaid ka kalavarude säästlikku haldamist ja keskkonnakaitset.

Gröönimaa on ELi jaoks olulise tähtsusega ka geostrateegilisest seisukohast. ELil ja Gröönimaal on huvi teha koostööd ja arendada teadusuuringuid kliimamuutuse valdkonnas, võttes arvesse viimasel ajal kinnitust saanud märke Arktika igijää sulamise kohta. Alternatiivsete energiaallikate või energiakandjate, nt vesiniku arendamine on ELi ja Gröönimaa ühine eelishuvi.

3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

3.1. Kavandatava meetme kokkuvõte

Käesoleva ettepaneku eesmärk on anda õiguslik alus ja määratleda tingimused, mille alusel ühendus saab rajada laiahaardelise partnerluse Gröönimaaga.

3.2. Õiguslik alus

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 187

4. MÕJU EELARVELE

Olukord, kus jõustatakse nõukogu 24. veebruari 2003. aasta nõue teha konkreetsed ettepanekud ELi ja Gröönimaa vaheliste suhete laiendamiseks ja tugevdamiseks, oli oodatud. Komisjon arvestas seda seisukohta, kui ta töötas välja oma ettepanekud 4. rubriigi kohta finantsperspektiivide järgmiseks perioodiks. Komisjon on arvamusel, et kuni 25 miljoni euro suurune rahaline toetus aastas koostööle muudes valdkondades peale kalanduse on kooskõlas järgmiste finantsperspektiivide (2007–2013) ettepanekuga. 2005. aasta detsembris liikmesriikide vahel kokkulepitud stsenaarium eeldab praegu lõpliku üksmeele saavutamist 2007 – 2013.

Finantsperspektiivide järgmisel perioodil käsitletakse rahvusvahelisi kalanduskokkuleppeid kalanduse haldamise koonddokumendis. Selle dokumendi alusel eraldatakse ressursid liidu kohustuste katmiseks, kui uus kalanduskokkulepe jõustub.

5. LISATEAVE

Ettepanek sisaldab läbivaatamisklauslit.

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Gröönimaa ja Taani Kuningriigi vahelisi suhteid (EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 187,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[12]

ning arvestades järgmist:

(1) Lepingus, millega muudetakse Euroopa ühenduste asutamislepinguid Gröönimaa suhtes[13] („Gröönimaa leping“), mis jõustus 1. veebruaril 1985, sätestatakse, et Euroopa Ühenduse asutamislepingut ei kohaldata enam Gröönimaa suhtes, vaid et Gröönimaa, mis on ühe liikmesriigi osa, assotsieeritakse Euroopa Ühenduse juurde kui üks ülemeremaadest ja -territooriumidest (ÜMT).

(2) Gröönimaa lepingu preambulis tunnistatakse, et võetakse meetmeid, mis võimaldavad säilitada lähedasi ja kestvaid sidemeid ühenduse ja Gröönimaa vahel, ning võtta arvesse vastastikuseid huvisid, eriti Gröönimaa arenguvajadusi, ning et Euroopa Ühenduse asutamislepingu neljandas osas sätestatud ÜMTsid käsitlev kord on sobiv raamistik kõnealuste suhete jaoks.

(3) Kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikliga 182, on assotsieerimise eesmärk edendada ÜMTde majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning luua tihedad majandussidemed ÜMTde ja ühenduse kui terviku vahel. Asutamislepingu artikli 188 kohaselt kohaldatakse artikleid 182–187 Gröönimaa suhtes, kooskõlas asutamislepingule lisatud Gröönimaa kohta kehtiva erikorra protokolli erisätetega.

(4) Artiklites 182–186 sätestatud põhimõtete rakendussätted on kehtestatud nõukogu 27. novembri 2001. aasta otsuses 2001/822/EÜ (ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega – ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsus),[14] mida kohaldatakse jätkuvalt Gröönimaa suhtes nimetatud otsusega ettenähtud tingimuste kohaselt.

(5) Euroopa Liidu Nõukogu nõustus 24. veebruari 2003. aasta Euroopa Ühenduse ning Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelise neljanda kalandusprotokolli vahearuande järeldustes, et on vaja laiendada ja tugevdada ELi ja Gröönimaa vahelisi tulevasi suhteid, võttes arvesse kalanduse olulisust ja struktuurse arengu probleeme Gröönimaal. Nõukogu kohustus rajama tulevased suhted ELi ja Gröönimaa vahel pärast 2006. aastat laiahaardelisele säästvat arengut soodustavale partnerlusele, mis sisaldab kalandusalast erikokkulepet, mille üle on läbiräägitud selliste lepingute üldeeskirjade ja põhimõtete kohaselt.

(6) Nõukogu oli 24. veebruari 2003. aasta järeldustes arvamusel, et Euroopa Liidu järgmises finantsraamistikus, ning arvestades kõigi ÜMTde vajadustega, peavad tulevased finantskohustused Gröönimaa suhtes lähtuma praegusest tasemest, arvestades nii muid valitsevaid asjaolusid ja vastastikuste huvide õiglast tasakaalu – eriti Gröönimaa arenguvajadusi ning EÜ pidevat vajadust ligipääseda kalavarudele Gröönimaa vetes – kui ka teiste osaliste rahalisi panuseid.

(7) Ühelt poolt Euroopa Majandusühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vaheline kalanduskokkulepe, mis allkirjastati 13. märtsil 1984 Brüsselis ja mis tuletab meelde koostöö vaimus tehtud ühenduse otsust anda Gröönimaale ülemereterritooriumi staatus, asendatakse uue kalandusalase partnerluskokkuleppega 1. jaanuaril 2007.

(8) Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Gröönimaa kohaliku valitsuse ja Taani valitsuse vaheline ühisdeklaratsioon, mis on alla kirjutatud [pp.kk.2006] Brüsselis, tuletab meelde lähedasi ajaloolisi, poliitilisi, majanduslikke ja kultuurilisi sidemeid ühenduse ja Gröönimaa vahel ning rõhutab vajadust veelgi tugevdada partnerlust ja koostööd käesoleva otsusega hõlmatud valdkondades.

(9) Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused.[15]

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

ESIMENE OSA

ÜHENDUSE JA GRÖÖNIMAA VAHELISI SUHTEID KÄSITLEVAD ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Partnerlus

1. Ilma et see piiraks nõukogu otsust 2001/822/EÜ, on ühenduse ja Gröönimaa vaheline partnerlus eelkõige suunatud ühenduse ja Gröönimaa vaheliste suhete laiendamisele ja tugevdamisele ning Gröönimaa jätkusuutlikule arengule kaasa aitamisele.

2. Partnerluse eesmärgid on:

1. luua raamistik dialoogiks,

2. ühiste eesmärkide saavutamine, pidades nõu ühist huvi pakkuvates küsimustes, et tagada koostöötegevuste maksimaalne mõju vastavalt kummagi partneri prioriteetitele,

3. luua alus majanduslikuks, rahanduslikuks, teaduslikuks, hariduslikuks ja kultuuriliseks koostööks, mis põhineb vastastikuse vastutuse ja toetuse põhimõtetel,

4. aidata kaasa Gröönimaa arengule.

Artikkel 2

Dialoog

Ühendus, Gröönimaa ja Taani peavad nõu käesoleva otsusega kehtestatud põhimõtete, üksikasjalike menetluste ja partnerluse tulemuste üle.

Artikkel 3

Haldus

Komisjon ja Gröönimaa kohalik valitsus rakendavad käesolevat otsust kooskõlas kummagi partneri osa ja kohustustega nagu on sätestatud rahastamiskokkulepetes.

TEINE OSA

KOOSTÖÖ GRÖÖNIMAA JÄTKUSUUTLIKU ARENGU EDENDAMISEKS

Artikkel 4

Koostöövaldkonnad

Koostööga toetatakse valdkondlikke tegevuspõhimõtteid ja strateegiaid, mis hõlbustavad juurdepääsu tootmistegevusele ja -ressurssidele eelkõige järgmistes valdkondades:

a) haridus ja koolitus,

b) maavarad,

c) energeetika,

d) turism ja kultuur,

e) uurimistöö,

f) toiduohutus.

Artikkel 5

Põhimõtted

1. Koostöö rajaneb partnerlusele ning seda rakendatakse kooskõlas artikli 6 alusel vastu võetud koostöö strateegiatega. Sellega tagatakse vahendite prognoositav ja korrapärane liikumine ning nende paindlikkus ja sobivus Gröönimaa olukorraga.

2. Partnerluse põhimõtete kohaselt otsustatakse koostöö tegevuste üle tihedas koostöös komisjoni, Gröönimaa kohaliku valitsuse ja Taani valitsuse vahel. Sellise partnerluse korral järgitakse täielikult kõikide partnerite institutsioonilisi, õiguslikke ja finantsilisi volitusi.

Artikkel 6

Kavandamine

1. Partnerluse raames võtab Gröönimaa kohalik valitsus endale vastutuse valdkonnapoliitika kavandamise eest, kaasa arvatud strateegiate kavandamise ja nende rakendamise eest. Valdkonnapoliitika ja strateegiate jätkusuutlikkuse tagamiseks teostatakse vajadusel strateegilisi keskkonnahindamisi.

2. Käesoleva otsuse raames valmistavad Gröönimaa kohalik valitsus ja komisjon ette ja võtavad vastu Gröönimaa jätkusuutliku arengu orienteeriva programmdokumendi (edaspidi programmdokument), kooskõlas lõikes 1 nimetatud valdkonnapoliitikaga.

3. Gröönimaa kohaliku valitsuse ülesanded on:

a) valdkonnapoliitika vastuvõtmine,

b) valdkonnapoliitika mõju ja tulemuste jälgimine ja hindamine,

c) valdkonnapoliitika strateegiate nõuetekohase, kiire ja tõhusa täitmise tagamine,

d) aastaaruande esitamine komisjonile valdkonnapoliitika saavutuste kohta.

4. Komisjon teeb artiklis 10 sätestatud korras igal aastal otsuse, kui suur on kogu programmdokumendile vastav eraldatav summa.

Artikkel 7

Rahastamise kohaldamisala

Vastavalt Gröönimaa kohaliku valitsuse kehtestatud valdkonnapoliitika põhimõtetele võivad rahalist toetust saada järgmised rahastamise kohaldamisalasse kuuluvad tegevused:

a) reformid ja projektid, mis on kooskõlas valdkonnapoliitikaga,

b) institutsioonide arendamine, suutlikkuse tõstmine ja keskkonnaaspektide integreerimine;

c) tehnilised koostöö kavad.

Artikkel 8

Rahastamiskõlblikkus

Gröönimaa kohalik valitsus võib saada käesoleva otsuse alusel antavat rahalist abi.

Artikkel 9

Rakendusmeetmed

Otsuse käesoleva osa rakendamiseks vajalikud meetmed võetakse vastu artikli 10 lõikes 2 nimetatud korras kolme kuu jooksul peale otsuse jõustumist.

Artikkel 10

Komiteemenetlus

1. Komisjoni abistab […]komitee (edaspidi komitee).

2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7.

3. Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtaeg on [kolm] kuud.

4. Komitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 11

Finantsabi

1. Ühenduse finantsabi otsuse käesoleva osa kohta hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013.

2. Ühenduse finantsabi antakse eelarvelise toetusena.

3. Ühenduse finantsabi rakendamine toimub tsentraliseeritud otsejuhtimise teel, nii nagu see on ette nähtud nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikliga 53.[16]

Artikkel 12

Kontroll

1. Käesolevat otsust rakendatakse kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust.[17] Eelkõige oodatakse Gröönimaalt piisava kontrollisüsteemi loomist. Gröönimaa kontrollib korrapäraselt, kas ühenduse eelarvest rahastatavaid meetmeid on rakendatud õigesti. Lisaks valdkonnapoliitika aastaaruannetele esitab Gröönimaa ka igal aastal tehingute seaduslikkust ja korrektsust kinnitava aruande. Gröönimaa võtab asjakohaseid meetmeid, et vältida rikkumisi ja pettust, ning algatab vajaduse korral vastutuselevõtmisega seotud menetlusi, et nõuda valesti makstud vahendid tagasi.

2. Käesoleva otsuse rakendamiseks komisjoniga sõlmitud finantskokkulepetes määratakse kindlaks Gröönimaa kohaliku valitsuse üksikasjalikud kohustused seoses ühenduse rahaliste vahendite haldamisega. Eelkõige määratakse finantskokkulepetega kindlaks valdkondade sihtnäitajad, maksete sooritamise tingimused ning valdkondade näitajate arengust aruandmise kord ja selle korra järgimise kontrollimeetodid.

KOLMAS OSA

LÕPPSÄTTED

Artikkel 13

Läbivaatus

Enne 2010. aasta juuni lõppu teevad ühendus, Gröönimaa kohalik valitsus ja Taani valitsus vahearuande oma partnerluse kohta. Kui vajalik, teeb komisjon vahearuande järel ettepaneku käesoleva otsuse muudatuseks.

Artikkel 14

Jõustumine

Otsus jõustub 1. jaanuaril 2007. Seda kohaldatakse 31. detsembrini 2013.

Artikkel 15

Avaldamine

Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

FINANTSSELGITUS

Poliitikavaldkon(na)d: 21 – „Areng ja suhted AKV riikidega“ meede/meetmed: 21 07 – „Muud koostöömeetmed ja ad hoc programmid.” |

MEETME NIMETUS: NÕUKOGU OTSUS, MIS KÄSITLEB ÜHELT POOLT EUROOPA ÜHENDUSE NING TEISELT POOLT GRÖÖNIMAA JA TAANI KUNINGRIIGI VAHELISI SUHTEID |

EELARVERIDA(-READ) + RUBRIIK(RUBRIIGID)

Rubriik 4: „EL maailmas“

Poliitikavaldkond: 21 – „Areng ja suhted AKV riikidega“

Eelarvepeatükk: 21 07 – „Muud koostöömeetmed ja ad hoc programmid.”

Eelarveartikkel: 21 07 01 – „Koostöö Gröönimaaga”

ÜLDNÄITAJAD

Kogueraldis meetmele (B osa): 25 miljonit eurot kulukohustusteks

Kohaldamisaeg:

2007–2013

Üldine mitmeaastane kulude esialgne eelarvestus:

a) Kulukohustuste assigneeringute/maksete assigneeringute kava (rahaline sekkumine) (vt punkt 6.1.1)

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Aasta [n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] | [n+5 ja järgm. Aastad | Kokku |

Kohustused | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 175 |

Maksed | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 175 |

b) Tehniline ja haldusabi ning toetuskulud (vt punkt 6.1.2).

Kohustused | p.m. | p.m. | p.m.. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

Maksed | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

Vahesumma a+b |

Kohustused | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 175 |

Maksed | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 175 |

c) Tööjõukulude ja muude halduskulude finantsmõju kokku (vt punktid 7.2 ja 7.3)

Kulukohustused / maksed | pidevalt |

KOKKU a+b+c |

Kohustused | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 175 |

Maksed | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 175 |

Kooskõla rahastamisprogrammi ja finantsperspektiiviga

Ettepanek on kooskõlas 2007-2013. aasta finantsperspektiivi ettepanekuga.

Finantsmõju tuludele:

Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele.

miljonites eurodes (üks koht pärast koma)

Enne meedet [aasta n-1] | Olukord pärast meetme rakendamist |

Mittekohustuslik | Liigendatud | JAH | Puudub | Puudub | nr 4 |

ÕIGUSLIK ALUS

EÜ asutamislepingu artikkel 187

KIRJELDUS JA PÕHJENDUSED

Vajadus ühenduse sekkumise järele

Taotletavad eesmärgid

Gröönimaa on ÜMT, mida käsitlevad nõukogu järjestikused ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsused. Ühenduse ning Taani ja Gröönimaa vahelise kalanduskokkuleppe põhjal toimuvaid makseid arvestades pole aga Gröönimaale kunagi eraldatud Euroopa Arengufondi plaanitud piirkondlikke toetusi. Kalastuskokkuleppe alusel saab Gröönimaa 2006. aasta lõpuni aastas 42,8 miljonit eurot, millest 31,8 miljonit eurot hüvitab ühendusele loovutatud kalastusvõimalused ning 11 miljonit eurot on kalanduse struktuuriabi. Ühenduse tegelikud kalastusvõimalused ei õigusta aga enam nii suure hüvitise maksmist. Seetõttu tuleb ühenduse tegelike kalastusvõimaluste eest Gröönimaa vetes Gröönimaale makstav hüvitis selgesti eristada Gröönimaale antavast abist.

Nõukogu teatas 24. veebruaril 2003, et kohustub rajama ELi ja Gröönimaa vahelised suhted pärast 2006. aastat laiahaardelisele säästvale arengule suunatud partnerlusele, mis sisaldab kalandusalast erikokkulepet (sõlmitakse selliste lepingute üldeeskirjade ja põhimõtete kohaselt) ning koostööd muudes valdkondades. Nõukogu leidis, et Euroopa Liidu järgmises finantsperspektiivis peaks tulevasi rahalisi kohustusi kavandama umbes praegusel tasemel, arvestades kõigi ÜMTde vajadusi, ilma et see piiraks järgmisi finantsperspektiive.

ELi ja Gröönimaa vahelises uues kalanduskokkuleppes tahetakse Euroopa Kontrollikoja ja Euroopa Parlamendi nõudel määratleda maksed selgelt vastavalt tegelikele kalastusvõimalustele ning järgida arengukoostöös tavapäraseid eelarve-eeskirju. See vähendab kalanduskokkuleppe kohaseid summasid võrreldes praegusega.

Ühenduse ja Gröönimaa vahelise koostöö eesmärgid on:

- luua raamistik dialoogiks,

- ühiste eesmärkide saavutamine, pidades nõu ühist huvi pakkuvatel teemadel, et tagada koostöö maksimaalne mõju vastavalt kummagi partneri eelistustele,

- luua alus majandus-, finants-, teadus-, haridus- ja kultuuriliseks koostööks, mis põhineb vastastikuse vastutuse ja vastastikuse toetuse põhimõtetel,

- aidata kaasa Gröönimaa arengule.

Euroopa Liit on jätkuvalt huvitatud Gröönimaa kohtlemisest eesõigustatud naabrina ning panustamisest Gröönimaa heaolusse ja majanduslikku arengusse, kuna Gröönimaal on tihedad suhted ühega liikmesriikidest ning tal on jätkuvalt oma koht (nii vastutuse kui ka võimaluste osas) ELi kalanduspoliitikas – mis ei hõlma vaid kaubanduslikku püüki, vaid ka kalavarude säästlikku haldamist ja keskkonnakaitset.

Gröönimaa on ELi jaoks olulise tähtsusega ka geostrateegilisest seisukohast. ELil ja Gröönimaal on huvi teha koostööd ja arendada teadusuuringuid kliimamuutuse valdkonnas, võttes arvesse viimasel ajal kinnitust saanud märke Arktika igijää sulamise kohta. Alternatiivsete energiaallikate või energiakandjate, nt vesiniku arendamine on ELi ja Gröönimaa ühine eelishuvi.

Eelhindamisega seoses rakendatavad meetmed

a) Selgitus, kuidas ja millal teostati eelhindamine (autor, aeg ning aruande/aruannete asukoht) või kuidas asjakohast teavet koguti

Eelhindamise teostasid komisjoni talitused (peasekretariaadis 1. maist 2005 kuni 15. märtsini loodud töökond), väliskonsultandi (MegaPesca 2005) teostatud kalapüügitingimusi käsitleva neljanda protokolli järelhinnangule tugineti eelkõige üldist majandusolukorda kirjeldavate andmete osas.

b) Eelhinnangu järelduste ja saadud kogemuste lühikirjeldus

Gröönimaa majandust iseloomustab väga suur ja ülekaalus olev riiklik sektor ning vähearenenud erasektor.

Gröönimaa jääb erijuhtumiks; ühendusest eemalolev territoorium, mille väikesearvuline rahvastik elab tohutul saarel, kus on väga rasked ilmastikutingimused ning ajaloo ja koloniaalpärandi tulemusel tekkinud iseäralik sotsioloogiline, majanduslik ja kultuuriline segu.

Tulevane laiaulatuslik partnerlus toetub kahele sambale; esimene neist on uus kalandusalane partnerluskokkulepe ning teine ÜMTsid käsitlev eriotsus, millega reguleeritakse ELi ja Gröönimaa vahelist koostööd muudes valdkondades peale kalanduse.

Uue kalandusalase partnerluskokkuleppega ELi ja Gröönimaa vahel nähakse ette tegelikele kalapüügivõimalustele vastav selge maksete määratlus, nagu seda nõudsid Euroopa Kontrollikoda ja Euroopa Parlament, ning vastavus kohaldatavatele eelarve-eeskirjadele. See vähendab kalanduskokkuleppe kohast summat võrreldes praegusega.

Pärast järelhindamist rakendatavad meetmed

Uus meede: järelhinnang puudub.

Kavandatav tegevus ja eelarvekorraldus

Kooskõlas eelnimetatud 24. veebruari 2003. aasta nõukogu järeldustega kavandatakse ettepanekus Gröönimaa säästvat arengut soodustava laiahaardelise partnerluse osana arengukoostööd. Gröönimaa esitas komisjonile ettepanekud selle partnerluse raames teostatavaks koostööks väljaspool kalandusvaldkonda (Kajaki kokkuleppe eelnõu) Nende ettepanekute alusel leiab komisjon, et koostööd tuleks teha hariduse, koolituse, mineraalressursside, energeetika, turismi, kultuuri ja teadusuuringute valdkonnas. Selleks on 2007.–2013. a. finantsperspektiivi 4. rubriigis eraldatud kuni 25 miljonit eurot. See raha tuleb Gröönimaale eraldada valdkondliku eelarvetoetusena, mis tähendab, et see muutub osaks Gröönimaa üldeelarvest, mis hõlmab kogu territooriumit ja elanikkonda. Seega ei kontrolli komisjon raha täpset kasutust, sest eesmärgiks ei ole ELi rahastatud projektide käivitamine. Kuid komisjon järgib teatavaid näitajaid, mis iseloomustavad valdkondlikke poliitikaid ja strateegiaid, mille Gröönimaa määratleb oma säästva arengu programmdokumendis. Komisjon kiidab viimatinimetatud mitmeaastase programmdokumendi heaks pärast kavandatava ettepaneku jõustumist. Valdkondlike näitajate hindamisega tahab komisjon kontrollida, kas vastavates kesksetes valdkondades jõutakse tulemusteni, mis tõepoolest edendavad Gröönimaa säästvat arengut.

Pärast seda kui komisjon on hinnanud Gröönimaa makromajanduslikku olukorda ja finantshaldust avalikus sektoris, teostatakse esimene fikseeritud osamakse (esimest korda 2007. aastal). Seejärel teostatakse erineva suurusega osamakseid pärast valdkondlike näitajate kontrollimist Gröönimaa ja komisjoni poolt. Osamaksete suurus hakkab sõltuma sellest, kuivõrd eelnimetatud näitajatega seotud eesmärgid saavutatakse.

Rakendamine

Komisjonipoolne tsentraliseeritud otsejuhtimine vastavalt komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklile 53. Eelarvevahendite käsutaja on koostöötalituse EuropeAid peadirektor.

FINANTSMÕJU

Kogu rahaline mõju B-osale (kogu planeerimisperioodi jooksul)

p.m.

(Allolevas tabelis esitatud kogusummade arvutusmeetod tuleb selguse huvides lahti kirjutada tabelis 6.2)

6.1.1. Rahaline sekkumine

Kulukohustused (miljonites eurodes kolm kohta pärast koma)

Jaotus | [aasta n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5 ja järgm. aastad] | Kokku |

Meede 1 |

Meede 2 |

jne. |

KOKKU |

6.1.2. Tehniline ja haldusabi, toetuskulud ja IT-kulud (kulukohustuste assigneeringud)

[aasta n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5 ja järgm. aastad] | Kokku |

1) Tehniline ja haldusabi | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

a) Tehnilise abi bürood | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

b) Muu tehniline ja haldusabi: – sisemine: – väljast tellitud: millest arvutipõhiste juhtimissüsteemide rajamiseks ja hoolduseks | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

Vahesumma 1 | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

2) Toetuskulud | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

a) Uuringud | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

b) Ekspertide kohtumised | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

c) Teave ja väljaanded | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

Vahesumma 2 | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

KOKKU | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

Kulude arvestus B osas ettenähtud meetmete kaupa (kogu programmiperioodi jooksul)

Kulukohustused (miljonites eurodes kolm kohta pärast koma)

Jaotus | Väljundi liik (projektid, andmekogud) | Väljundite arv (kogukulud aastate 1...n kohta) | Ühiku keskmine maksumus | Kulud kokku (kogukulud aastate 1...n kohta) |

1 | 2 | 3 | 4=(2X3) |

Meede 1 – Meede 1 – Meede 2 Meede 2 – Meede 1 – Meede 2 – Meede 3 jne. | p.m. p.m. | p.m. p.m. | p.m. p.m. | p.m. p.m. |

KULUD KOKKU | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

Vajadusel tuleb arvutusmeetodeid selgitada

MÕJU TÖÖJÕULE JA HALDUSKULUDELE

Mõju personalile

kestab

Ametikoha liik | Tegevust juhtima määratud personal (olemasolevad ja/või lisaressursid) | Kokku | Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus |

Alaliste ametikohtade arv | Ajutiste ametikohtade arv |

Ametnikud või ajutised töötajad | A B C | 0,25 täistööaja ekvivalent | Kaetakse koostöötalituse EuropeAid olemasolevate vahenditega |

Muu personal |

Kokku | 0,25 täistööaja ekvivalent |

Personaliga seotud üldine finantsmõju

Personali liik | Summa eurodes | Arvutamismeetod * |

Ametnikud Ajutised töötajad |

Muu personal (märkida eelarverida) |

Kokku |

Summad näitavad kogukulu kaheteistkümne kuu kohta.

Tegevusest tulenev muu halduskulu

Eelarverida (number ja nimetus) | Summa eurodes | Arvutamismeetod |

Kogueraldis (jaotis A7) A0701 – Lähetused A07030 – Koosolekud A07031 – Kohustuslikud komiteed 1 A07032 – Mittekohustuslikud komiteed 1 A07040 – Konverentsid A0705 – Uuringud ja konsultatsioonid Muud kulud (täpsustada) | aastas 1% AIDCO halduskuludeks |

Infosüsteemid (A-5001/A-4300) |

Muud kulud – A osa (täpsustada) |

Kokku | 250 000 € |

Summad näitavad kogukulu kaheteistkümne kuu kohta.

1 Täpsustada komitee liik ja rühm, kuhu see kuulub.

I. Kokku aasta kohta (7.2+7.3) II. Meetme kestus III. Meetme kogukulu (I x II) | € aastad € |

JÄRELTEGEVUS JA HINDAMINE

Järeltegevuse korraldus

Gröönimaa säästva arengu programmdokumendi rakendamise kontrollimise seisukohast (vt punkt 8.2) on oluline, et Gröönimaa annaks igal aastal programmi rakendamisest aru. Asjakohased üksikasjalikud eeskirjad sätestatakse komisjoni poolt vastuvõetavates rakendusmeetmetes. Need eeskirjad on sarnased Euroopa Arengufondi piirkondlikke toetusi saavate ÜMTde suhtes kehtestatutega ning eeldavad, et Gröönimaa koostab igal aastal rakendusaruande, mille viimistlemisele eelneb komisjoni ja Gröönimaa arutelu, kus osaleb ka Taani. Lõplikule kinnitamisele lisaks on aruanne raha maksmise eeltingimus, kuna selles tuleb esitada põhiandmed, mida hinnatakse, et selgitada kas valdkondliku eelarvetoetusega seotud näitajad on täidetud (vrd praegu Uus-Kaledooniaga tehtava koostööga).

Kavandatud hindamise korraldus ja ajakava

Otsuse ettepanek sisaldab läbivaatamisklauslit, et hinnata Gröönimaa ja ELi partnerluse tulemuslikkust (hiljemalt 30. juuni 2010). Lisaks tuleb komisjoni poolt vastuvõetavates rakendusmeetmetes täpselt sätestada kontrolli, läbivaatamise, hindamise ja auditi tingimused, mis on sarnased Euroopa Arengufondist piirkondlikke toetusi saavate ÜMTde suhtes praegu kehtivatele. Need sätted peaksid mh võimaldama Gröönimaa säästva arengu programmdokumendi vahe- ja lõpphindamist, et ajakohastada mitmeaastast planeerimist vastavalt Gröönimaa vajaduste ja saavutuste muutumisele.

PETTUSEVASTASED MEETMED

Ettepaneku artikli 12 kohaselt peab Gröönimaa kasutusele võtma piisavad kontrollsüsteemid, et tagada ühenduse eelarvest rahastatavate meetmete nõuetekohane rakendamine. Lisaks võtab Gröönimaa asjakohaseid meetmeid, et vältida rikkumisi ja pettusi ning algatab vastutuselevõtmisega seotud menetlusi, et nõuda tagasi valesti makstud vahendid.

Komisjoni ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahel sõlmitud rahastamiskokkulepetes sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad eelkõige järgmistes küsimustes:

- ühenduse vahendite haldamine;

- ühenduse poolt Gröönimaale antava abiga seotud pettuste ja teiste rikkumiste tõrjumine;

- komisjoni (sh vajadusel Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) ja Kontrollikoja) teostatav kontroll. See kontroll hõlmab õigust teostada inspektsioone kohapeal.

[1] Vt Euroopa Liidu Nõukogu 2487. istungi protokolli (ÜLDASJAD ja VÄLISSUHTED), mis peeti 24. veebruaril 2003 Brüsselis, dok. 6695/03, 2. juuli 2003 ja bull. 1/ 2-2003, punkt 1.3.175

[2] Leping, millega muudetakse Euroopa ühenduste asutamislepinguid Gröönimaa suhtes (EÜT L29, 1.2.1985, lk 1.

[3] Otsus 2001/822/EÜ, 27.11.2001, EÜT L314. 30.11.2001, lk.1.

[4] EÜ asutamislepingu II lisas on loetletud 21 ÜMTd, kuid ülemeremaade assotsieerimise otsust ei kohaldata Bermuda suhtes.

[5] EÜT 29, 1.2.1985, lk 9.

[6] Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: ELi ja Gröönimaa vahelise kalapüügitingimusi käsitleva neljanda protokolli vahearuanne KOM(2002) 697 lõplik.

[7] OECD – Gröönimaa majandus: strateegia loomine tulevikuks DOK. DT/TDPC (99)10

[8] Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile. Kalapüügitingimusi käsitleva neljanda protokolli vahearuanne ELi ja Gröönimaa vahel. KOM(2002) 697 lõplik

[9] Leping, millega muudetakse Euroopa ühenduste asutamislepinguid Gröönimaa suhtes (EÜT L29, 1.2.1985, lk 1.

[10] 27. novembri 2001. aasta otsus 2001/822/EÜ, EÜT L314. 30.11.2001, lk.1.

[11] EÜ asutamislepingu II lisas on loetletud 21 ÜMTd, kuid ülemeremaade assotsieerimise otsust ei kohaldata Bermuda suhtes.

[12] ELT C, , lk.

[13] EÜT L 29, 1.2.1985, lk 1.

[14] EÜT L 314, 30.11.2001, lk 1.

[15] EÜT L 314, 17.7.1999, lk 23.

[16] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[17] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.