(4)Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne muudetud kava esitamise kuupäeva.

(3)Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub näiteks kõrgemates energia- ja toiduhindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus. EL seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 esimest korda ajutise kaitse direktiiv, millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult ELis viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele.

(1)19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse kestlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. [XX.] juunil 2022 ajakohastati kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

(5)Alates 2020. aasta märtsist on kohaldatud üldist vabastusklauslit. 3. märtsi 2021. aasta teatises esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema ELi või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aasta lõpuni.

(6)2021. aasta stabiilsusprogrammi käsitlevas nõukogu 18. juuni 2021. aasta arvamuses esitatud lähenemisviisi kohaselt on eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude ELi vahenditega rahastatavaid kulusid. Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

(7)2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised, et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajanduslike väljavaadete kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale 2023. aastal asjakohane, kuid samal ajal tuleb olla valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriigiti diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

(8)Seoses 2. märtsil 2022 esitatud eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil; eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, ning see peab olema riigiti diferentseeritud sõltuvalt nende eelarve- ja majandusolukorrast, sealhulgas võttes arvesse kriisi mõju ja Ukrainast põgenenud inimeste sisserännet.

(9)28. aprillil 2021 esitas Saksamaa määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõike 1 kohaselt komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon on määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt hinnanud taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu otsuse Saksamaa taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta. Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsusest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Saksamaa on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

(10)Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtajaga esitas Saksamaa 2. mail 2022 oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 27. aprillil 2022 oma 2022. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Saksamaa kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta.

(11)23. mail 2022 avaldas komisjon Saksamaa kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Saksamaa edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Saksamaa on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Saksamaa edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning ELi peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

(12)Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Saksamaa kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 23. mail 2022. Komisjon jõudis järeldusele, et Saksamaal on makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige on haavatavus seotud püsiva suure jooksevkonto ülejäägiga, mis kajastab tagasihoidlikke investeeringuid võrreldes säästudega ja millel on piiriülene mõju.

(13)27. aprillil 2022 esitas Saksamaa uue 2022. aasta eelarvekava. Komisjon on esitanud kõnealuse kava kohta arvamuse kooskõlas määruse (EL) nr 473/2013 artikliga 7.

(14)23. mail 2022 esitas komisjon ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Saksamaa eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2021. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei olnud täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas on asjakohane teha ettepanek algatada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused.

(15)20. juulil 2020 soovitas nõukogu Saksamaal võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitas nõukogu Saksamaal juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla kestlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Saksamaa valitsemissektori eelarvepuudujääk 4,3 %-lt SKPst 2020. aastal 3,7 %-le SKPst 2021. aastal. Saksamaa eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samas suurenesid ajutised erakorralised toetusmeetmed 2,7 %-lt SKPst 2020. aastal 4,2 %-le SKPst 2021. aastal. Saksamaa 2021. aasta meetmed on kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. Enamik kaalutlusõigusel põhinevaid eelarvemeetmeid, mille valitsus võttis vastu 2020. ja 2021. aastal, olid ajutised või olid nendega seotud tasakaalustavad meetmed. Samal ajal ei olnud mõned ajavahemikul 2020–2021 valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel vastu võetud meetmed ajutised ega kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega, kusjuures peamiselt hõlmasid need peretoetuste, näiteks lapsetoetuse ja ülalpeetava lapse eest ette nähtud maksuvabastuse suurendamist ning suuremaid võimalusi vääringu odavnemiseks. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt oli valitsemissektori võlg 2021. aastal 69,3 % SKPst.

(16)2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2022. aastal optimistlik ja seejärel realistlik. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 3,6 % ja 2023. aastal 2,3 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv väiksem: 2022. aastal 1,6 % ja 2023. aastal 2,4 %. See erinevus tuleneb peamiselt prognooside erinevast tähtajast, mis stabiilsusprogrammi puhul jäi Venemaa poolt Ukraina vastu korraldatud agressioonisõja alguse eelsesse aega, kui 2022. aasta majanduskasvu väljavaated olid optimistlikumad. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk jääb 2022. aastal tasemele 3¾ % SKPst ja 2023. aastal väheneb 2 %-ni SKPst. Sarnane tase 2022. aastal kajastab eelkõige pandeemiaga seotud erakorraliste meetmete jätkamist, Ukrainas peetava sõja tõttu kaitsekulutuste suurendamist ja sõja tõttu kerkinud energiahindade leevendamiseks vajalike meetmete võtmist ning rohepöördesse lisakulutuste ja -investeeringute tegemist. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2022. aastal 66¾ %ni ja 2023. aastal 65¾ %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. aastal 2,5 % SKPst ja 2023. aastal 1,0 % SKPst. See on väiksem kui 2022. aasta stabiilsusprogrammis 2022. ja 2023. aastaks prognoositud eelarvepuudujääk, tulenedes peamiselt veidi tagasihoidlikumast maksutulu prognoosist, mis põhineb 2021. aasta novembris tehtud ettevaatlikel arvutustel, ning optimistlikumatest ootustest seoses programmi raames antavate toetuste ja avaliku sektori investeeringutega. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse sarnane: 2022. aastal 66,4 % ja 2023. aastal 64,5 %. Lahknevus tuleneb puudujäägiprognoosi sarnasest erinevusest.

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 1,1 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ning võivad hoogustada Saksamaa potentsiaalset majanduskasvu.

(17)2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised toetusmeetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 4,2 %-lt SKPst 2021. aastal 1,2 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,7 % SKPst ja mis eeldatavasti kaotatakse 2023. aastal. Need meetmed hõlmavad eelkõige küttekulude sihitatud toetamise; taastuvenergiamaksu (EEG-Umlage) kaotamise edendamise; pendelrändetoetuse (Pendlerpauschale) suurendamise; kütuste puhul energiamaksu vähendamise kolmeks kuuks; energiahinna hüvitamiseks tehtava ühekordse kindlasummalise makse (Energiepreispauschale) ja lisamakse iga lapse eest; sotsiaalabi saajatele suunatud ühekordse kindlasummalise makse; kohaliku ühistranspordi kuupileti hinna alandamise kolmeks kuuks. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neist meetmetest ei ole sihitatud, eelkõige pendelrändetoetuse suurendamine ja kütuste puhul energiamaksu vähendamine. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,1 % SKPst ja 2023. aastal 0,2 % SKPst, ning kaitsekulutuste suurenemine 2022. aastal 0,4 % SKPst ja 2023. aastal 0,5 % SKPst.

(18)18. juunil 2021 soovitas nõukogu Saksamaal säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitati Saksamaal juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse kestlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid, et hoogustada võimalikku majanduskasvu.

(19)Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Saksamaa 2022. aasta stabiilsusprogrammis sisalduva teabe põhjal peaks prognooside kohaselt eelarvepoliitika 2022. aastal olema toetav, –1,6 % SKPst, nagu soovitas nõukogu. Saksamaa kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastumist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut lisainvesteeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest ELi vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga jääma stabiilseks. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,2 protsendipunkti. Seetõttu kavatseb Saksamaa säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu soovitas nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,5 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõjuga tegelemise meetmete täiendavat mõju (0,7 % SKPst) ning Ukrainast ümberasustatud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulusid (0,1 % SKPst), samas kui rohepöördele tehtavad lisakulutused (0,2 % SKPst) peaksid samuti aitama kaasa jooksvate netokulude kasvule.

(20)Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal 0,6 % SKPst. Eeldatavasti kasutab Saksamaa ka 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavaid toetusi, et rahastada lisainvesteeringuid majanduse taastumise soodustamiseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest ELi vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga vähenema 0,1 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,7 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete (0,7 % SKPst) järkjärgulise kaotamise ja Ukrainast põgenenud inimestele ajutise kaitse andmisega seotud lisakulude (0,05 % SKPst) mõju võrreldes 2022. aastaga.

(21)2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 1¾ %-le SKPst 2024. aastal ja 1 %-le SKPst 2025. aastal. Prognoosis eeldatakse, et valitsemissektori tulude osakaal SKPst suureneb, seevastu kulude osakaal SKPst peaks jääma suhteliselt stabiilseks. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastani kahanema: 2024. aastal 65¾ %-le ja 2025. aastal 65 %-le. Komisjoni analüüsi põhjal näivad võla kestlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis väikesed.

(22)Elanikkonna vananemine ja tööturu pingestumine mõjutavad järgmistel aastatel Saksamaad märkimisväärselt. Vanaduspensioniiga tõuseb 2031. aastaks 67 eluaastani, kuid pensionisüsteemi pikaajalise kestlikkuse tagamiseks on vaja seda senisest enam kohandada. Tugevamaid tööstiimuleid on vaja ka tööturu pingestumise tõttu. Valitsuse võetud kohustus säilitada pensioniskeemi sissemaksete määra ülempiir ja sissetuleku asendamise miinimummäär (Doppelte Haltelinie) toob kaasa vajaduse teha märkimisväärseid fiskaalülekandeid, suurendades veelgi enam nooremate põlvkondade koormust. Riigi subsideeritavad erapensionifondid (Riester Rente) ei ole suutnud pensionisüsteemis olulist rolli täita. Tulud on väikesed ja halduskulud suured. Eelkõige väikese sissetulekuga töötajad ei suuda piisavalt pensionisääste koguda.

(23)Maksusüsteem tugineb suurel määral tööjõumaksude laekumisele, samas kui kaasavat majanduskasvu vähem kahjustavad maksubaasid on endiselt alakasutatud. Maksukiil on Saksamaal üks ELi suurimaid. See vähendab netopalka ning pärsib teatud rühmade, näiteks madala ja keskmise sissetulekuga töötajate ja leibkonna teiste palgasaajate hulgas huvi oma töötundide arvu suurendada; see ei aita kuidagi kaasa tööjõupotentsiaali paremale kasutamisele, samal ajal kui tööjõupuudus lokkab. Keskkonnamaksudest saadav tulu on suhteliselt väike, samas keskkonnakahjulikud toetused (sealhulgas maksuvähendused ja -vabastused) õõnestavad keskkonnasäästlikkuse eesmärkide saavutamist ning takistavad CO2-heite vähendamist, energiatõhusust ja taastuvenergia laialdasemat kasutamist.