[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 16.8.2007

KOM(2007) 473 lõplik

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu ajutist kohaldamist käsitleva kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Euroopa Ühendus ja Mosambiigi Vabariik pidasid läbirääkimisi ja parafeerisid 21. detsembril 2006. aastal kalandusalase partnerluslepingu, millega nähakse ette ühenduse kalurite kalapüügivõimalused Mosambiigi kalastusvööndis. Kõnealune partnerlusleping koos protokolli ja lisaga sõlmiti kestusega viieks aastaks alates selle jõustumisest ning seda on võimalik pikendada. Käesoleva lepinguga tunnistatakse kehtetuks ning asendatakse jõustumise hetkest alates Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vaheline Mosambiigi rannikuvetes kalastamise leping ja lepingu protokoll, mis jõustus 1. jaanuaril 2004. aastal.

Läbirääkimistel oma seisukohtade kujundamisel lähtus komisjon muu hulgas välisekspertide antud eel- ja järelhinnangute tulemustest.

Uue partnerluslepingu peamine eesmärk on tugevdada koostööd Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahel, et luua mõlema poole huvides partnerlusraamistik jätkusuutliku kalapüügi ja kalavarude vastutustundliku haldamise poliitika väljaarendamiseks Mosambiigi kalastusvööndis. Lepinguosalised astuvad poliitilisse dialoogi kalapüügiga seotud vastastikust huvi pakkuvates küsimustes. Käesolevas uues kalandusalases partnerluslepingus pööratakse erilist tähelepanu Mosambiigi kalanduspoliitika toetamisele. Lepinguosalised lepivad kokku prioriteetsetes suundades, mille toetamise kohta tuleb otsused langetada, ning määravad kindlaks eesmärgid, ühe- ja mitmeaastased programmid ning tulemuste hindamise kriteeriumid, pidades silmas sektori jätkusuutliku ja vastutustundliku juhtimise tagamist.

Rahalise toetuse suurus on 900 000 eurot aastas. Kõnealune toetus antakse täielikult Mosambiigi valitsuse koostatud kalanduspoliitika raames tehtud algatuste toetamiseks ja elluviimiseks.

Seoses kõnealuse lepingu kohaste ühenduse laevade kalapüügivõimalustega on lubatud kalastada 44 seineril ja 45 õngepüügilaeval. Protokollis on võrdlusaluseks määratud 10 000 tonni tuunikala aastas. Lisaks sätestatakse, et EÜ püügikoormus Mosambiigi majandusvööndis peab olema kooskõlas asjakohaste tuunivarude hinnangutega, mis põhinevad teaduslikel kriteeriumidel, sealhulgas India Ookeani Tuunikomisjoni (IOTC) poolt igal aastal tehtavad teaduslikud uuringud.

Partnerluslepinguga nähakse samuti ette majandus-, teadus- ja tehnikaalase koostöö edendamine kalanduse valdkonnas ja sellega seotud valdkondades.

Sellest tulenevalt teeb komisjon ettepaneku, et nõukogu kinnitaks oma otsusega kirjavahetuse vormis lepingu kohaldada ajutiselt protokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahelises Mosambiigi rannikuvetes kalastamise lepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2011.

Uue kalandusalase partnerluslepingu sõlmimist käsitleva nõukogu määruse ettepanek esitatakse eraldi menetluse korras.

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu ajutist kohaldamist käsitleva kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 300 lõiget 2 koostoimes artikliga 37,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]

ning arvestades järgmist:

1. Ühendus on pidanud Mosambiigi Vabariigiga läbirääkimisi kalandusalase partnerluslepingu üle, millega nähakse ette ühenduse kalalaevade püügivõimalused Mosambiigi kalastusvööndis.

2. Kõnealuste läbirääkimiste tulemusena parafeeriti uus kalandusalane partnerlusleping 21. detsembril 2006.

3. Uue kalandusalase partnerluslepinguga tunnistatakse kehtetuks Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi kalanduskokkuleppe, mis on heaks kiidetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2329/2003.[2]

4. Ühenduse laevadele kalastamisvõimaluste tagamiseks on äärmiselt tähtis uut kalandusalast partnerluslepingut kohaldada nii kiiresti kui võimalik. Mõlemad lepinguosalised on seepärast parafeerinud kirjavahetuse vormis lepingu, milles sätestatakse uue kalandusalase partnerluslepingu ajutine kohaldamine alates 1. jaanuarist 2007.

5. Kõnealuse kirjavahetuse vormis lepingu heakskiitmine on kooskõlas ühenduse huvidega.

6. Tuleks määratleda kalapüügivõimaluste jagunemine liikmesriikide vahel,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Ühenduse nimel kiidetakse heaks kirjavahetuse vormis leping, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse ning Mosambiigi Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu ajutist kohaldamist (edaspidi „kirjavahetuse vormis leping”).

Kirjavahetuse vormis lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Kalandusalase partnerluslepingu protokollis sätestatud kalapüügivõimalused jaotuvad ajutiselt liikmesriikide vahel järgmiselt:

Kalapüügi liik | Laeva tüüp | Liikmesriik | Litsentsid |

Tuunipüük | Seinerid | Hispaania: Prantsusmaa: Itaalia | 23 20 1 |

Tuunipüük | Õngepüügi-laevad | Hispaania: Prantsusmaa: Portugal: Ühendkuningriik | 21 15 7 2 |

Kui kõnealuste liikmesriikide litsentsitaotlused ei ammenda neile protokolliga kindlaksmääratud kalapüügivõimalusi, võib komisjon arvesse võtta mis tahes muu liikmesriigi litsentsitaotlusi.

Artikkel 3

Komisjoni 14. märtsi 2001. aasta määruses (EÜ) nr 500/2001 (millega sätestatakse ühenduse kalalaevade poolt kolmandate riikide vetes ja avamerel püütud saagi seiret käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2847/93 üksikasjalikud rakenduseeskirjad)[3] sätestatud korras peavad liikmesriigid, kelle laevad püüavad kala kirjavahetuse vormis lepingu alusel, teatama komisjonile kõik Mosambiigi kalastusvööndis püütud kogused.

Artikkel 4

Nõukogu eesistujat volitatakse määrama isik, kellel on õigus kirjavahetuse vormis lepingule alla kirjutada, et see ühenduse suhtes siduvaks muuta.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA

Kirjavahetuse vormis leping, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ning Mosambiigi Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu ajutist kohaldamist

A. Mosambiigi valitsuse kiri

Lugupeetud härra

viidates asjaolule, et Euroopa Ühendus ühelt poolt ja Mosambiigi Vabariik teiselt poolt parafeerisid 21. detsembril 2006. aastal kalandusalase partnerluslepingu, sealhulgas kõnealuse lepingu protokolli, selle lisa ja liited, milles on sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2011, on mul au Teile teatada, et Mosambiigi Vabariigi valitsus on valmis eespool nimetatud lepingut ajutiselt kohaldama alates 1. jaanuarist 2007 kuni selle jõustumiseni vastavalt selle artiklile 17, tingimusel et Euroopa Ühendus on valmis tegema sama.

Sellisel juhul tuleb esimene osamakse rahalisest toetusest, mille suurus on sätestatud protokolli artiklis 2, tasuda enne 31. oktoobrit 2007.

Oleksin tänulik, kui kinnitaksite, et Euroopa Ühendus nõustub kõnealuse ajutise kohaldamisega.

Minu sügav lugupidamine,

Mosambiigi valitsuse nimel

B. Euroopa Ühenduse kiri

Lugupeetud härra

Mul on au teatada, et sain kätte Teie tänase kuupäevaga kirja, mille sisu on järgmine:

„Lugupeetud härra

viidates asjaolule, et Euroopa Ühendus ühelt poolt ja Mosambiigi Vabariik teiselt poolt parafeerisid 21. detsembril 2006. aastal kalandusalase partnerluslepingu, sealhulgas kõnealuse lepingu protokolli, selle lisa ja liited, milles on sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2011, on mul au Teile teatada, et Mosambiigi Vabariigi valitsus on valmis eespool nimetatud lepingut ajutiselt kohaldama alates 1. jaanuarist 2007 kuni selle jõustumiseni vastavalt selle artiklile 17, tingimusel et Euroopa Ühendus on valmis tegema sama.

Sellisel juhul tuleb esimene osamakse rahalisest toetusest, mille suurus on sätestatud protokolli artiklis 2, tasuda enne 31. oktoobrit 2007.

Oleksin tänulik, kui kinnitaksite, et Euroopa Ühendus nõustub lepingu ajutise kohaldamisega.”

Mul on hea meel Teile teatada, et Euroopa Ühendus nõustub nimetatud ajutise kohaldamisega.

Minu sügav lugupidamine,

Euroopa Liidu Nõukogu nimel

Protokoll, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahelises Mosambiigi rannikuvetes kalastamise partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2011

Artikkel 1 Kohaldamisaeg ja kalapüügivõimalused

1. Lepingu artikli 5 kohased kalapüügivõimalused viieks aastaks alates 1. jaanuarist 2007 on järgmised.Siirdekalade liigid (liigid, mis on loetletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta konventsiooni 1. lisas):

- tuunikülmutusseinerid: 44 laeva;

- õngepüügilaevad: 45 laeva.

2. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 4 ja 5 kohaselt.

3. Euroopa Ühenduse liikmesriigi lipu all sõitvad laevad võivad Mosambiigi kalastusvööndis kala püüda vaid tingimusel, et neile on käesoleva protokolli alusel ja lisas toodud tingimustel väljaantud püügilitsents.

Artikkel 2Rahaline toetus – makseviisid

1. Käesoleva lepingu artiklis 7 osutatud rahaline toetus artiklis 1 osutatud ajavahemikuks koosneb iga-aastasest summast 650 000 eurot, mis vastab püügimahule 10 000 tonni aastas, ning erisummast suurusega 250 000 eurot aastas Mosambiigi kalanduspoliitika toetuseks ja elluviimiseks. See erisumma on käesoleva lepingu artiklis 7 määratletud rahalise toetuse lahutamatu osa.

2. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 4–7 kohaselt.

3. Ühendus maksab lõikes 1 osutatud kogusumma 900 000 eurot igal käesoleva protokolli kohaldamise aastal.

4. Kui ühenduse laevad ületavad neile Mosambiigi vetes kehtestatud püügimahu, suurendatakse rahalist toetust 65 euro võrra iga püütud lisatonni eest. Ühenduse makstav aastane kogutoetus ei tohi siiski ületada võrdlusalusele vastavat summat kahekordselt (1 300 000 eurot). Kui ühenduse laevad ületavad kahekordsele aastasele kogutoetusele vastava püügikoguse, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud lisasummad järgmisel aastal.

5. Lõikes 1 osutatud rahalise toetuse esimese aasta osamakse tasutakse hiljemalt 31. oktoobril 2007. aastal ja järgmised 15. jaanuaril 2008., 2009., 2010. ja 2011. aastal.

6. Vastavalt artiklile 7 on rahalise toetuse kasutamine Mosambiigi ametiasutuste ainupädevuses.

7. Rahaline toetus makstakse Mosambiigi ametiasutuste määratud finantsasutuses avatud riigikassa arveldusarvele.

Artikkel 3Koostöö vastutustundliku kalapüügi alal – teaduskoostöö

1. Lepinguosalised kohustuvad edendama Mosambiigi vetes vastutustundlikku kalapüüki.

2. Käesoleva lepinguga hõlmatud ajavahemiku jooksul jälgivad ühendus ja Mosambiik kalavarude seisundit Mosambiigi kalastusvööndis.

3. Protokolli jõustumise kuupäevast kehtestavad lepinguosalised vastastikusel kokkuleppel lepingu artikli 4 lõikes 2 sätestatud teadusliku konsulteerimise korra, pidades silmas lepingu artiklis 9 sätestatud ühiskomitee töö ettevalmistamist.

Artikkel 4Kalapüügivõimaluste läbivaatamine vastastikusel kokkuleppel

1. Artiklis 1 osutatud kalapüügivõimalusi võib vastastikusel kokkuleppel suurendada, kui artikli 3 lõikes 4 nimetatud teaduskohtumise järelduste kohaselt ei kahjusta selline suurendamine Mosambiigi ressursside säästvat majandamist. Sellisel juhul suurendatakse artikli 2 lõikes 1 nimetatud rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis . Euroopa ühenduse poolt makstava rahalise toetuse kogusumma ei tohi siiski olla rohkem kui kaks korda suurem artikli 2 lõikes 1 märgitud summast. Kui ühenduse laevade püütud kogused ületavad 10 000 tonni kahekordselt, s.t on kokku rohkem kui 20 000 tonni, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud lisasummad järgmisel aastal.

2. Kui lepinguosalised lepivad kokku artikliga 1 ettenähtud kalapüügivõimaluste vähendamises, vähendatakse rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel.

3. Lepinguosaliste konsultatsioonide tulemusel ja kokkuleppe alusel võib läbi vaadata ka kalapüügivõimaluste jaotust eri laevaliikide vahel, kui arvestatakse artiklis 3 osutatud teaduskohtumise soovitusi nende kalavarude majandamise kohta, mida selline ümberjaotamine mõjutada võib. Kui kalapüügivõimaluste ümberjaotamisel on vaja rahalist toetust kohandada, lepivad lepinguosalised selles kokku.

Artikkel 5Uued kalapüügivõimalused

1. Kui ühenduse laevad on huvitatud muust püügitegevusest kui artiklis 1 on osutatud, peavad lepinguosalised selle üle nõu enne Mosambiigi ametiasutuste poolt vastava litsentsi väljaandmist. Sellisel juhul lepivad lepinguosalised kokku uute kalapüügivõimaluste reguleerimise tingimustes ning muudavad vajadusel protokolli ja selle lisa.

2. Lepinguosalised edendavad uurimuslikku kalapüüki Mosambiigi vetes. Selle üle peavad lepinguosalised alati, kui üks neist seda taotleb, omavahel nõu ning määravad igal üksikjuhul kindlaks sellise püügi tingimused.

Lepinguosalised teostavad uurimuslikku kalapüüki vastastikku kokku lepitud tingimustel ning selle kohta kehtestatud rakendussätete kohaselt. Uurimusliku kalapüügi luba antakse maksimaalselt kuueks kuuks.

Kui lepinguosalised leiavad, et uurimuslik kalapüük on andnud positiivseid tulemusi, võib Mosambiigi valitsus anda uued kalapüügivõimalused uute liikide jaoks kuni protokolli kehtivusaja lõpuni. Artikli 2 lõikes 1 osutatud rahalist toetust suurendatakse vastavalt.

Artikkel 6Peatamine eriliste asjaolude korral

1. Kui erilised asjaolud, v.a loodusnähtused, takistavad kalapüüki Mosambiigi vetes, võib Euroopa Ühendus peatada artikli 2 lõikes 1 ettenähtud rahalise toetuse maksmise. Otsus peatamise kohta tehakse kahe kuu jooksul pärast lepinguosaliste vahelisi nõupidamisi ühe poole nõudmisel ja tingimusel, et Euroopa Ühendus on maksmise peatamise hetkeks välja maksnud kõik maksmisele kuulunud toetussummad.

2. Rahalise toetuse maksmine algab uuesti pärast seda, kui lepinguosalised on nõu pidanud ja kokku leppinud, et kalastustegevuse peatamise tinginud asjaolud on ära langenud ja/või olukord võimaldab kalapüüki jätkata.

3. Peatamise tähtaja möödumisel lepivad lepinguosalised kokku tingimused, mille korral võivad ühenduse laevad püüki jätkata.

Artikkel 7Vastutustundliku kalapüügi edendamine Mosambiigi vetes

1. Sada protsenti artiklis 2 osutatud rahalisest toetusest kasutatakse Mosambiigi valitsuse kalanduspoliitika elluviimise toetuseks.

Mosambiik vastutab vastava summa kasutamise eest lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel määratud eesmärkide saavutamiseks aastaste ja mitmeaastaste tegevuskavade kohaselt.

2. Eelmise lõike kohaldamiseks lepivad ühendus ja Mosambiik käesoleva lepingu artikliga 9 ettenähtud ühiskomisjonis kohe pärast protokolli jõustumist ja hiljemalt kolme kuu jooksul pärast seda kokku sektori mitmeaastase tegevuskava ja selle üksikasjalikud rakenduseeskirjad, mis sisaldavad eelkõige järgmist:

a) suunised aastaks ja mitmeks aastaks lõikes 1 osutatud rahalise toetuse ja erisummade kasutamiseks 2007. aasta algatuste puhul;

b) nii aasta kui ka mitme aasta eesmärgid, et edendada säästlikku ja vastutustundlikku kalapüüki, võttes arvesse Mosambiigi riiklikus kalanduspoliitikas ning muudes vastutustundliku kalapüügi ja kalavarude säästmisega seotud või neid mõjutavates põhimõtetes väljendatud prioriteete, seda eelkõige kalatoodete tootmise terviseohutuse ja Mosambiigi pädevate asutuste järelevalvesuutlikkuse parandamise osas;

c) igal aastal saavutatud tulemuste hindamise kriteeriume ja menetlusi.

3. Mis tahes kavandatavad muudatused sektori mitmeaastases tegevuskavas või 2007. aasta algatuste jaoks ettenähtud erisummade kasutamises peavad mõlemad lepinguosalised ühiskomitees heaks kiitma.

4. Igal aastal otsustab Mosambiik, kui suur summa lõikes 1 osutatud rahalisest toetusest on vajalik mitmeaastase kava rakendamiseks. Protokolli kohaldamise esimesel aastal tuleb kõnealuse summa eraldamisest ühendusele teatada samal ajal, kui mitmeaastane sektorisisene programm ühiskomitees heaks kiidetakse. Protokolli kohaldamise iga järgmise aasta puhul teatab Mosambiik ühendusele eraldisest hiljemalt eelneva aasta 1. septembril.

5. Kui iga-aastane hinnang tegevuse tulemustele sektori mitmeaastase tegevuskava elluviimisel seda õigustab, võib Euroopa Ühendus taotleda käesoleva protokolli artikli 2 lõikes 1 osutatud rahalise toetuse ümberjaotamist, et viia tegevuskava elluviimiseks tegelikult eraldatud rahasumma vastavusse selle tulemustega.

Artikkel 8Vaidlused – protokolli kohaldamise peatamine

1. Käesoleva protokolli tõlgendamisel ja kohaldamisel tekkivate mis tahes erimeelsuste korral peavad lepinguosalised rahumeelse lahenduse saavutamiseks nõu lepingu artiklis 9 sätestatud ühiskomitees, mis kutsutakse vajadusel kokku erakorraliselt.

2. Kui eelmises lõikes nimetatud rahumeelset lahendust ei saavutata ja ilma, et see piiraks artikli 9 kohaldamist, võib protokolli kohaldamise ühe lepinguosalise algatusel peatada, kui erimeelsused tunduvad tõsised.

3. Protokolli kohaldamise peatamiseks peab huvitatud lepinguosaline esitama vastava kirjaliku taotluse vähemalt kolm kuud enne taotletavat peatamise kuupäeva.

4. Peatamise korral jätkavad lepinguosalised konsultatsioone rahumeelse lahenduse leidmiseks. Lahenduse leidmisel jätkatakse protokolli kohaldamist ning rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel ajavahemiku võrra, millal protokoll oli peatatud.

Artikkel 9Protokolli kohaldamise peatamine maksmata jätmise tõttu

Kui ühendus ei tee artikliga 2 ettenähtud makseid, võib artikli 6 kohaselt käesoleva protokolli kohaldamise peatada järgmistel tingimustel:

a) Kui makset ei sooritata käesoleva protokolli artikli 2 lõikes 5 sätestatud ajavahemiku jooksul, teatavad Mosambiigi ametiasutused maksmata jätmisest Euroopa Komisjonile. Komisjon korraldab nõutava kontrolli ja sooritab vajadusel makse hiljemalt 60 tööpäeva jooksul pärast teate kättesaamise kuupäeva.

b) Kui eelmises punktis nimetatud ajavahemiku jooksul leiab maksmata jätmine kinnitust või seda ei põhjendata piisavalt, on Mosambiigi ametiasutustel õigus käesoleva protokolli kohaldamine peatada. Nad teatavad sellest viivitamata Euroopa Komisjonile.

c) Protokolli kohaldamine jätkub niipea, kui kõnealune makse on sooritatud.

Artikkel 10Siseriiklik õigus

Ilma et see piiraks lepingu, käesoleva protokolli, selle lisa ja liidete kohaldamist, reguleerivad ühenduse laevade käesoleva protokolli, selle lisa ja liidete kohast tegevust Mosambiigis kehtivad õigusaktid.

Artikkel 11Kehtetuks tunnistamine

Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahelise Mosambiigi rannikuvetes kalastamise lepingu lisa tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse käesoleva protokolli lisaga.

Artikkel 12Jõustumine

7. Käesolev protokoll ja selle lisa jõustuvad kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele protokolli jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

8. Käesolevat protokolli, selle lisa ja liiteid kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.

LISA

ÜHENDUSE LAEVADE KALAPÜÜKI REGULEERIVAD TINGIMUSED MOSAMBIIGI KALASTUSVÖÖNDIS

I peatükk – Püügilitsentside taotlemine ja väljaandmine

1 jagu Litsentside väljaandmine

1. Protokolli alusel, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2011, võivad püügilitsentse saada ainult nõuetele vastavad laevad.

2. Laev vastab nõuetele juhul, kui selle omaniku, kapteni ega laeva enda suhtes ei ole rakendatud kalapüügikeeldu Mosambiigis. Nad peavad Mosambiigi kalandusadministratsiooni tingimustele vastamiseks olema täitnud kõik varasemad Mosambiigi ja ühenduse vahelistest kalanduskokkulepetest tulenevad kohustused.

3. Ühenduse laeva, mis püügilitsentsi taotleb, võib esindada Mosambiigis asuv esindaja. Esindaja nimi ja aadress peavad olema märgitud litsentsitaotlusele.

4. Ühenduse pädevad ametiasutused esitavad Mosambiigi kalandusministeeriumile litsentsitaotluse iga laeva kohta, mis soovib lepingu raames kala püüda, vähemalt 15 päeva enne litsentsi soovitud alguskuupäeva.

5. Taotlused esitatakse Mosambiigi kalandusministeeriumile 1. liites esitatud näidise kohaselt.

6. Koos litsentsitaotlusega tuleb esitada järgmised dokumendid:

- litsentsi kehtivusaja eest litsentsitasu maksmist tõendav dokument;

- kui tegemist on esimese selle protokolli alusel esitatud taotlusega, värvifoto külgvaates laevast selle praeguses seisukorras; foto minimaalsed mõõtmed on 15 cm x 10 cm;

- laeva merekõlblikkuse tunnistus

- laeva registreerimistunnistus;

- ühenduse pädeva ametiasutuse poolt välja antud laeva terviseohutuse sertifikaat.

7. Litsentsitasu makstakse Mosambiigi ametiasutuste poolt protokolli artikli 2 lõike 7 kohaselt määratud pangakontole.

8. Litsentsitasu peab sisaldama kõiki kohalikke ja riiklikke makse, välja arvatud sadamalõivud, ümberlaadimis- ja teenustasud.

9 Litsentsid antakse kõikide laevade puhul välja laeva omanikele või nende esindajatele Euroopa Komisjoni Mosambiigis asuva delegatsiooni vahendusel 15 päeva jooksul alates punktis 6 nimetatud dokumentide laekumisest Mosambiigi kalandusministeeriumile.

Pärast litsentsi väljaandmist saadavad Mosambiigi ametiasutused kohe selle koopia sobivate sidevahendite abil (faks, e-kiri jne) laevaomanikule või selle esindajale. Püügilitsentsi koopia peab lepingu kohase püügiõiguse tõendina laeva pardal olema. Järelevalve eest vastutavatele asutustele tuleb litsentsi väljaandmisest kohe teatada.

10. Kui Euroopa Komisjoni delegatsioon on allkirjastamise ajal suletud, võib püügilitsentsi anda laeva esindajale ning ühe eksemplari delegatsioonile.

11. Litsents antakse välja konkreetsele laevale ja seda ei saa edasi anda. Tõendatud vääramatu jõu esinemise korral võib Euroopa Ühenduse taotlusel laeva litsentsi asendada siiski mõnele muule sama liiki laevale antava uue litsentsiga ning selle eest ei pea litsentsitasu maksma. Sel juhul võetakse püügikoguste taseme arvutamisel võimalike täiendavate maksete kindlaksmääramisel arvesse kahe laeva summaarseid püügikoguseid.

12. Asendatud litsentsiga laeva omanik või tema esindaja tagastab tühistatud litsentsi Euroopa Komisjoni delegatsiooni vahendusel Mosambiigi kalandusministeeriumile.

13. Uue püügilitsentsi jõustumise päev on litsentsil märgitud kuupäev. Püügilitsentsi üleandmisest tuleb teatada Euroopa Komisjoni delegatsioonile Mosambiigis.

14. Ilma et see piiraks käesoleva lisa VIII peatüki punkti 2 kohaldamist, tuleb püügilitsents alati pardal hoida.

2 jagu Litsentsi saamise tingimused – litsentsitasud ja ettemaksed

1. Litsentsi kehtivusaeg on kuni üks aasta – iga aasta 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini. Kehtivusaega saab pikendada.

2. Litsentsitasu on 35 eurot iga Mosambiigi kalastusvööndis püütud kalatonni kohta.

3. Litsentsid antakse välja pärast seda, kui pädevatele riigiasutustele on tasutud järgmised kindlaksmääratud summad:

- 4200 eurot iga tuunipüügiseineri eest, mis vastab litsentsitasule 120 tonni siirdekalade ja lähisugulasliikide väljapüügi eest aastas;

- 3500 eurot enam kui 250-brutotonnise õngepüügilaeva eest, mis vastab litsentsitasule 100 tonni siirdekalade ja lähisugulasliikide väljapüügi eest aastas;

- 1680 eurot vähem kui 250-brutotonnise õngepüügilaeva eest, mis vastab litsentsitasule 48 tonni siirdekalade ja lähisugulasliikide väljapüügi eest aastas.

4. Euroopa Komisjon teeb aasta n püügi eest tasumisele kuuluvate litsentsitasude lõpliku arvestuse hiljemalt n+1 aasta 31. juuliks ning selle aluseks võetakse kõikide laevaomanike esitatud püügiaruanded, mille on kinnitanud liikmesriikide püügiandmete kontrolli eest vastutavad teadusasutused, nagu Institut de recherche pour le développement (IRD), Instituto Español de Oceanografía (IEO), Instituto de Investigação das Pescas e do Mar (IPIMAR); see toimub Euroopa Komisjoni delegatsiooni vahendusel.

5. Arvestus edastatakse üheaegselt Mosambiigi kalandusministeeriumile ja laevaomanikele.

6. Laevaomanik teeb mis tahes lisamaksed Mosambiigi riiklikele ametiasutustele järgmise aasta 30. augustiks käesoleva peatüki 1. jao punktis 7 osutatud pangaarvele.

7. Kui aga lõpliku arvestuse summa on käesoleva jao punktis 3 nimetatust väiksem, siis enammakstud summat laevaomanikule tagasi ei maksta.

II peatükk – Kalastusvööndid

1. Ühenduse laevad võivad kala püüda vetes, mis asuvad kaugemal kui 12 meremiili 4. liites määratletud kalastusvööndi lähtejoonest.

III peatükk – Püügiaruanded

1. Käesoleva lisa kohaldamisel määratletakse ühenduse kalalaeva püügireisi kestus järgmiselt:

- ajavahemik laeva Mosambiigi kalastusvööndisse sisenemisest kuni sellest lahkumiseni või

- ajavahemik laeva Mosambiigi kalastusvööndisse sisenemisest kuni ümberlaadimiseni sadamas ja/või lossimiseni Mosambiigis.

2. Kõik laevad, millel lubatakse käesoleva lepingu alusel Mosambiigi vetes kalastada, on kohustatud saatma oma püügiaruanded Mosambiigi kalandusministeeriumile, et Mosambiigi ametiasutused saaksid kontrollida väljapüütud koguseid, mis kinnitatakse pädevate teadusasutuste poolt käesoleva lisa I peatüki 2. jao punktis 4 sätestatud korras. Väljapüügist teatamise kord on järgmine:

2.1 Litsentsi kehtivusaja jooksul käesoleva lisa I peatüki 2. jao punkti 1 tähenduses märgitakse igal püügireisil saadud püügikogused püügiaruandesse. Püügiaruannete paberkandjal originaalid saadetakse Mosambiigi kalandusministeeriumile hiljemalt 30 päeva pärast viimase sellel ajavahemikul toimunud püügireisi lõppu. Samal ajal edastatakse püügiaruannete koopiad faksi või elektronposti teel lipuriigile ja Mosambiigi kalandusministeeriumile.

2.2 Laevad deklareerivad püügi püügipäeviku vormis vastavalt 2. liites esitatud näidisele. Ajavahemike kohta, millal laev ei viibi Mosambiigi vetes, tuleb teha kanne „väljaspool Mosambiigi kalastusvööndit”.

2.3 Vormid tuleb täita trükitähtedega ja loetavalt ning neile peab alla kirjutama laeva kapten või tema seaduslik esindaja.

3. Kui käesoleva peatüki sätetest kinni ei peeta, on Mosambiigi valitsusel õigus sätteid rikkuva laeva litsents kuni formaalsuste täitmiseni peatada ning määrata laevaomanikule Mosambiigi kehtivate seadustega ettenähtud karistus. Sellest teavitatakse lipuriiki ja Euroopa Komisjoni.

IV peatükk – Ümberlaadimine ja lossimine

Lepinguosalised teevad koostööd, et parandada lossimise ja ümberlaadimise võimalusi Mosambiigi sadamates.

V peatükk – Meremeeste töölevõtmine

1. Laevaomanikud kohustuvad võtma Mosambiigi kalastusvööndis tuuni püüdmise hooajaks tööle vähemalt 20% AKV riikide meremehi, kellest võimaluse korral on vähemalt 40% Mosambiigist.

2. Laevaomanikud palkavad võimaluse korral täiendavalt AKV riikide meremehi.

3. Ühenduse laevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni. See hõlmab eelkõige ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegelikku tunnustamist ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamist.

4. Mosambiigi meremeeste töölepingud, mis vastavad käesoleva artikli punktile 1, koostatakse laevaomanike esindaja(te) ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel. Allakirjutanud saavad lepingu eksemplari. Nende töölepingutega hõlmatakse meremeeste suhtes kohaldatav sotsiaalkindlustus, sealhulgas elukindlustus ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustus.

5. Meremeeste töötasu maksavad laevaomanikud. Töötasud määratakse enne litsentsi väljaandmist kindlaks laevaomanike või nende esindajate ja asjaomaste AKV riikide ametiasutuste kokkuleppel. Mosambiigi meremeeste palgatingimused ei tohi olla halvemad Mosambiigi laevameeskondade puhul kasutavatest tingimustest ning palgad ei tohi mingil juhul olla madalamad ILO standardist.

VI peatükk – Tehnilised meetmed

Laevad peavad kalapüügiviiside, nende tehniliste näitajate ja mis tahes muude kalapüügi suhtes kohaldatavate tehniliste meetmete osas järgima selliste piirkondlike kalandusorganisatsioonide vastuvõetud või võetavaid meetmeid ja soovitusi, millesse lepinguosalised kuuluvad.

VII peatükk – Vaatlejad

1. Laevad, millel lubatakse käesoleva lepingu alusel Mosambiigi vetes kalastada, võtavad pardale India Ookeani Tuunikomisjoni määratud ja eelnevalt Mosambiigi ametiasutustele teatatud vaatlejad.

2. Vaatlejate pardale võtmise tingimused lepitakse kokku laevaomanike või nende esindajate ja pädeva asutuse vahel.

3. Jälgimisperioodi lõpul ja enne laevast lahkumist koostavad vaatlejad pädevatele asutustele tegevusaruande, mille koopiad saadetakse Mosambiigi kalandusadministratsioonile ja laeva kaptenile.

VIII peatükk – Järelevalve

1. Vööndisse sisenemine ja sealt lahkumine

1.1 Ühenduse laevad, mis kavatsevad siseneda Mosambiigi kalastusvööndisse või sealt lahkuda, teatavad sellest kalanduse järelevalve eest vastutavatele Mosambiigi ametiasutustele vähemalt kolm tundi ette, teavitades neid ühtlasi pardal olevatest püügikogustest ja püütud liikidest.

1.2 Lahkumisest teatamisel edastavad laevad andmed oma asukoha kohta. Teave saadetakse soovitavalt faksi teel või laevade puhul, kus ei ole faksiaparaati, raadio või elektronposti teel.

1.3 Kui laev leitakse kalastamas, ilma et ta oleks teatanud pädevale Mosambiigi asutusele sisenemisest või lahkumisest, käsitatakse teda õigusrikkujana.

1.4 Laevadele teatatakse faksi- ja telefoninumber ning e-posti aadress püügilitsentsi väljaandmisel.

2. Kontrollimenetlused

2.1 Mosambiigi ametiasutused võivad pardale saata oma esindaja kalastustegevust kontrollima.

2.2 Laeva kapten laseb järelevalvet teostaval esindajal kasutada olemasolevaid sidevahendeid, võimaldab tal pääseda kõigisse laeva osadesse ning koguda proove.

2.3 Laeva kapten võimaldab talle toidu, majutuse ja arstiabi samadel tingimustel kui laeva juhtkonnale.

2.4 Nimetatud ametiisikud ei jää laevale kauemaks, kui on vajalik nende kohustuste täitmiseks.

2.5 Kui kontroll on lõpule viidud, koostab esindaja aruande, mille koopia antakse laeva kaptenile.

3. Laevaseire satelliitsüsteem

3.1 Kõiki käesoleva lepingu alusel kalastavaid laevu jälgitakse satelliidi abil vastavalt 3. liitele „Laevaseiresüsteemi protokoll”.

4. Pardaleminek

4.1 Mosambiigi pädevad asutused teatavad lipuriigile ja Euroopa Komisjonile kõigist pardaleminekutest ja ühenduse laevadele Mosambiigi kalastuspiirkonnas määratud karistustest hiljemalt 24 tunni jooksul.

4.2 Laeva pardale mineku korral võib laeva taotluse alusel kohe vabastada, kui kapten või laevaomanik maksab 72 tunni jooksul Mosambiigi õigusaktidega määratud tagatise.

4.3 Rikkumismenetluse korral teatatakse sellest Euroopa Komisjoni delegatsioonile, lipuriigile ja laevaomanikule koos lühiaruandega pardalemineku põhjustest.

5. Teatis

5.1 Laeva kapten kirjutab Mosambiigi pädeva ametiasutuse poolt vahejuhtumi kohta koostatud aruandele alla.

5.2 See allkiri ei piira kapteni õigusi ega meetmeid, mida ta võib talle süüks pandud rikkumise puhul enda kaitseks võtta. Kui kapten keeldus alla kirjutamast, peab ta keeldumist kirjalikult põhjendama ja inspektor lisab kande „allkirja andmisest keeldunud”.

5.3 Kui rikkumist peetakse Mosambiigi õiguse kohaselt tõsiseks, peab kapten viima laeva Mosambiigi ametiasutuste määratud sadamasse.

6. AVALDUSED

6.1 Pärast teate ja pardalemineku aruande koostamist määravad pädevad asutused uurimist teostava ametniku, kes teavitab väidetavat rikkujat, Euroopa Komisjoni ja lipuriigi esindajat, et võimaldada neil nende pakutud kuupäeval ja kellaajal seletusi anda või end toetavaid tõendeid esitada.

7. Arveldamine

7.1 Kalastusrikkumise menetluse algatamise üle otsustatakse hiljemalt 35 päeva jooksul uurimist teostava ametniku määramise päevast arvates. Kui rikkumismenetluse keerukus nõuab, võib eelmises punktis nimetatud tähtaega üks kord 30 päeva võrra pikendada.

8. Ümberlaadimine:

8.1 Kõik ühenduse laevad, mis soovivad kalasaagi Mosambiigi sadamas või sadamaalal ümber laadida, teatavad Mosambiigi pädevatele ametiasutustele sellest vähemalt 24 tundi ette ning jäävad ootama nende heakskiitu.

8.2 Ümberlaadimise taotluse hindamiseks teatab laevaomanik järgmised andmed:

- ümberlaadimissadam;

- ümberlaadimiskoht, ümberlaadimise kuupäev ja kellaaeg;

- kalalaeva või muu ümberlaadimises osaleva laeva nimi;

- ümberlaaditav kogus liikide kaupa.

8.3 Ümberlaadimist käsitatakse Mosambiigist lahkumisena. Laev peab esitama Mosambiigi pädevatele ametiasutustele püügiaruande ja teatama, kas ta kavatseb püüki jätkata või Mosambiigi kalastusvööndist lahkuda.

8.4 Keelatud on Mosambiigi kalastusvööndis ümberlaadimine muul viisil, kui eespool nimetatud punktides käsitletud. Selle reegli rikkumise korral rakendatakse Mosambiigis kehtivate õigusaktidega ettenähtud karistusi.

8.5 Mosambiigi sadamas ümber laadivate või lossivate ühenduse laevade kaptenid lubavad Mosambiigi inspektoritel kõnealust tegevust kontrollida ja hõlbustavad seda. Pärast iga sadamas toimunud inspektsiooni ja kontrolli koostatakse aruanne ja selle koopia antakse laeva kaptenile.

LIITED

1. Püügilitsentsi taotlusvorm

2. Püügipäevik

3. Laevaseiresüsteemi protokoll

4. Mosambiigi kalastusvööndi koordinaadid

1. liide Püügilitsentsi taotlusvormi näidis

Tööstuslik ja pooltööstuslik kalapüük ning sellega seonduv kalapüük

(vastavalt artiklile 139)

Rekto

REPÚBLICA DE MOÇAMBIQUE _________ KALANDUSMINISTEERIUM PÜÜGILITSENTSI TAOTLUS Täidab taotleja. Laevaomaniku nimi: Aadress: Postkast: Telefon Faks Nimi (1): Isikutunnistuse nr: Välja antud (koht): Kehtiv kuni:…………/............../............... Elukohariik: Taotleb püügilitsentsi väljaandmist: (2) Tegutsemise piirkond: Kodusadam: Provints: Püügivahendid: Püütavad liigid: Laeva andmed (3) (4) 1. Nimi Lipp Registrinumber 2. Registreerimissadam Ehitusaasta Laevatehas/Riik 3. Keretüüp: Parraste värv Tekiehitiste värv 4. Mõõtmed (meetrites): kogupikkus laius sügavus kogumahutavus tonni 5. Elektroonikaseadmed (6): kõrgsagedusraadio: ülikõrge sagedusega raadiosond: hüdrolokaator: satelliitnavigaator: gürokompass: radar 6. Raadiokutsung: 7. Peamasin: Mark: Võimsus: HJ 8. Püügivahendid: Vintside arv: Mahutavus: tonni pardatraal (6) ahtritraal (6) püügivahendite arv: |

Verso

9. Püügivahendite detailid: ülemise selise pikkus: m 10: Kalade säilitamine (6) (7): Valmistooted: Ettevalmistusruum: JAH/EI Külmutamine: õhkkülmutus: JAH/EI võimsus (tonni päevas): temperatuur (°C): plaatkülmutus: JAH/EI võimsus (tonni päevas): temperatuur (°C): külmkamber: JAH/EI võimsus (tonni päevas): temperatuur (°C): Külmsäilitus: trümm 1: võimsus (tonni päevas): temperatuur (°C): Külmsäilitus: trümm 2: võimsus (tonni päevas): temperatuur (°C): Külmsäilitus: trümm 3: võimsus (tonni päevas): temperatuur (°C): Jahutus: Jää: JAH/EI Külmkonteinerid JAH/EI mahutavus (tonnides) isoleeritud trümm: JAH/EI mahutavus (tonnides) külmiktrümm: JAH/EI mahutavus (tonnides) temperatuur (°C): Jahutatud merevesi: JAH/EI mahutavus (tonnides) temperatuur (°C): Elusliikide säilitamise seadmed: JAH/EI Täpsustage Joogivesi: m3 Magestusseadmed: JAH/EI Sanitaarsõlmed: JAH/EI Number Täiendavad töötlemisseadmed: Sorteerimismasinad: JAH/EI Kaalud JAH/EI Jahvatusmasinad: JAH/EI Kalapesuseadmed: JAH/EI Kala kuumutamise seadmed: JAH/EI Muud: , Kuupäev ja taotleja allkiri Täidab püügilitsentsi välja andev asutus Püügilitsentsi väljaandmine heaks kiidetud………/………/………. Väljaantud püügilitsentsi number: Kehtiv kuni: Eritingimused: , Allkiri: (1) Ettevõtja, juhi vms nimi. (2) Märkida kalapüügi liik: tööstuslik, pooltööstuslik või sellega seonduv kalapüük. (3) Lisada kolm värvinegatiivi, mis näitavad laevakülge (tähised peavad olema loetavad). (4) Nii nagu on märgitud omandiõigust tõendavates dokumentides. (5) Märkida materjal: teras, puit või klaaskiud. (6) Tähistada õige vastus ristiga. (7) Lisage töötlemise vooskeem. |

2. liide

TUUNIPÜÜGIPÄEVIK |

Õngepüügilaev Elussööt Seinnoot Traalnoot Muud |

Lipuriik: ……………………………………………………………………........................... | Mahutavus (tonnides): ……………………………………………........ |

Registreerimisnumber: ………………………………………………………………................................... | Kapteni nimi: ……………………………………………………….... |

Laeva omanik: ………………………………………………………….......................... | Meeskonnaliikmete arv: ….…………………………………………………........................ |

Aadress: ………………………………………………………………………….... | Aruande kuupäev: ………………………………………………...... |

(Aruande koostaja): ……………………………………………. ………………………………………………................................. | Merel oldud päevade arv: | Püügipäevade arv: Püügikordade arv | Püügireisi number: |

Kuupäev | Asukoht | Pinnavee tempera-tuur (ºC) | Püügi-koormus Kasutatud konksude arv | Püük | Kasutatud sööt |

1 – Kasutada üks leht kuu kohta ja üks rida päeva kohta. | 2 - „Päev” tähendab päeva, millal õngejada vette pannakse. | 4 - Viimane rida (lossitud kogused) täidetakse pärast püügireisi lõppemist. Märkida tuleb tegelik kaal lossimise ajal. |

3 – Kalastuspiirkond näitab laeva asukohta. Ümardage minutid ja registreerige laius- ja pikkuskraadid. Märkige kindlasti N/S ja E/W | 5 – Kõik siin esitatavad andmed on rangelt konfidentsiaalsed. |

Laevaseiresüsteemi protokoll,

millega kehtestatakse sätted ühenduse kalalaevade satelliitseire kohta Mosambiigi kalastusvööndis

1. Käesoleva protokolli sätted täiendavad protokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud püügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2011, ning käesoleva protokolli sätteid kohaldatakse nimetatud protokolli lisa VIII peatüki „Järelevalve” punkti 5 kohaselt.

2. Kõiki üle 15 meetri pikkuseid kalalaevu, mis püüavad kala Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi vahelise kalanduslepingu alusel, jälgitakse nende Mosambiigi kalastusvööndis viibimise ajal satelliitsüsteemi abil.

Satelliitseire jaoks esitatakse 4. liite kohaselt Mosambiigi kalastusvööndi laius- ja pikkuskoordinaadid.

Mosambiigi ametiasutused edastavad kõnealuse teabe, väljendatuna kümnendkraadides, elektrooniliselt WGS-84 süsteemi.

3. Lepinguosalised edastavad elektrooniliselt andmeid oma kontrollikeskuste vahel punktides 5 ja 7 ettenähtud korras. Võimaluse korral vahetatakse kontrollikeskuste omavaheliseks üldiseks sidepidamiseks vajalikku teavet nagu nimed, telefoni-, teleksi- ja faksinumbrid ning e-posti aadressid (Internet või X.400).

4. Laevade asukoht määratakse kindlaks vea ülemmääraga alla 500 meetri ning usaldusvahemikus 99%.

5. Kui lepingu alusel kalastav laev, mida vastavalt ühenduse õigusaktidele satelliitseiresüsteemiga jälgitakse, siseneb Mosambiigi kalastusvööndisse, saadab lipuriigi kontrollikeskus sisenemisele järgnevad asukohateated (laeva tunnusandmed, pikkuskraad, laiuskraad, kurss ja kiirus) viivitamata ja kahetunniste ajavahemike tagant Mosambiigi kalapüügi seirekeskusele. Sõnumid peavad olema asukohateadetena ära tuntavad.

6. Punktis 5 osutatud teated saadetakse elektronpostiga vastavalt Interneti turvaprotokollile või muule turvaprotokollile. Sõnumid edastatakse reaalajas II tabelis ettenähtud vormingus.

7. Kui kalalaeva pardale paigaldatud pideva satelliitseire seadmetes tekib tehniline rike või need lakkavad töötamast, edastab laeva kapten punktis 5 kindlaksmääratud teabe mõistliku aja jooksul faksi teel lipuriigi kontrollikeskusele ja Mosambiigi kalapüügi seirekeskusele. Sellises olukorras tuleb üldine asukohateade saata iga 9 tunni järel. See üldine asukohateade hõlmab aruannet laeva asukoha kohta, nii nagu laeva kapten on selle registreerinud, kolme tunni jooksul vastavalt punktis 5 esitatud tingimustele.

Lipuriigi kontrollikeskus saadab need teated Mosambiigi kalapüügi seirekeskusele. Rikkis seade tuleb parandada või asendada hiljemalt ühe kuu jooksul. Kui kõnealune laev selle aja jooksul seadet ei paranda või välja ei vaheta, peab ta Mosambiigi kalastusvööndist lahkuma.

8. Lipuriikide kontrollikeskused jälgivad oma laevade liikumist Mosambiigi vetes. Kui laevu nõuetekohaselt ei seirata, teavitatakse sellest viivitamata Mosambiigi kalapüügi seirekeskust ning toimitakse vastavalt punktile 7.

9. Kui Mosambiigi kalapüügi seirekeskus leiab, et lipuriik ei edasta punktiga 5 ettenähtud teavet, teavitab ta sellest viivitamata Euroopa Komisjoni pädevaid talitusi.

10. Käesolevate sätete kohaselt teisele lepinguosalisele edastatud andmeid kasutavad Mosambiigi ametiasutused üksnes Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi vahelise kalanduslepingu alusel kalastavate ühenduse kalalaevade kontrollimiseks ja järelevalveks. Andmeid ei tohi mitte mingil tingimusel edastada kolmandatele isikutele.

11. Satelliitseiresüsteemi tark- ja riistvara peavad olema töökindlad ega tohi võimaldada valede asukohaandmete sisestamist ja seadistuste käsitsi muutmist.

Süsteem peab olema täisautomaatne ja alati töökorras, sõltumata keskkonna- ja ilmastikutingimustest. Keelatud on satelliitseiresüsteemi hävitada, kahjustada, kasutuskõlbmatuks muuta ja segada.

Laevakaptenid tagavad, et:

- andmeid ei muudeta;

- satelliitseireseadme antenni või antennide ees ei ole takistusi;

- satelliitseireseadme elektritoide ei katke; ning

- satelliitseireseadet ei eemaldata laevast.

12. Lepinguosalised kohustuvad nõudmisel teineteisele oma satelliitseireseadmete kohta teavet andma, veendumaks, et kõnealused seadmed vastavad täielikult teise poole nõudmistele käesolevate sätete järgimiseks.

13. Käesolevate sätete tõlgendamisel ja nende kohaldamisel tekkivate erimeelsuste korral peavad pooled nõu lepingu artiklis 9 ette nähtud ühiskomisjonis.

14. Lepinguosalised kohustuvad vajaduse korral kõnealused sätted läbi vaatama.

LAEVASEIRESÜSTEEMI TEADETE EDASTAMINE MOSAMBIIGILE

ASUKOHATEADE

Andmeelement | Kood | Kohustuslik/ei ole kohustuslik | Märkused |

Teate algus | SR | K | Süsteemiga seotud teave – märgib teate algust |

Saaja | AD | K | Teatega seotud teave – saaja, Riigi kolmetäheline (Alpha-3) ISO kood |

Saatja | EN | K | Teatega seotud teave – saatja. Riigi kolmetäheline (Alpha-3) ISO kood |

Lipuriik | FS | V |

Teate tüüp | TM | K | Teatega seotud teave – sõnumi tüüp „POS” |

Raadiokutsung | RC | K | Laevaga seotud teave – laeva rahvusvaheline raadiokutsung |

Lepinguosalise laevastikuregistri sisenumber | IR | V | Laevaga seotud teave – lepinguosalise universaalnumber (lipuriigi kolmetäheline ISO-3 kood, millele järgneb number) |

Väline registreerimisnumber | XR | K | Laevaga seotud teave – laeva küljele kantud number |

Laiuskraad väljendatuna kümnendkraadides | LT | K | Laeva asukohaga seotud teave – asukoht kraadides, minutites ja sekundites N/S KK.mmm (WGS–84) |

Pikkuskraad väljendatuna kümnendkraadides | LG | K | Laeva asukohaga seotud teave – asukoht kraadides, minutites ja sekundites E/W KK.mmm (WGS –84) |

Kurss | CO | K | Laeva suund 360° skaalal |

Kiirus | SP | K | Laeva kiirus kümnendiksõlmedes |

Kuupäev | DA | K | Laeva asukohaga seotud teave – asukoha registreerimise TUC kuupäev (AAAAKKPP) |

Aeg | TI | K | Laeva asukohaga seotud teave – asukoha registreerimise TUC kellaaeg (TTMM) |

Teate lõpp | ER | K | Süsteemiga seotud teave – näitab teate lõppu |

Märgistik: ISO 8859.1

Andmeedastuse struktuur on järgmine:

- topeltkaldjoon (//) ja väljakood märgivad teate algust,

- kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi.

Vabatahtlikud andmeelemendid tuleb esitada andmeelementide „teate algus” ja „teate lõpp” vahel.

MOSAMBIIGI SEIREKESKUSE ANDMED

SEIREKESKUSE nimi:

Laevaseiresüsteemi (VMS) telefon:

VMS faks:

VMS e-post:

DPSG tel:

DSPG faks:

IP aadress:

Sisenemisteade/väljumisteade:

4. liide

Mosambiigi kalastusvöönd

Punktid | Laius | Pikkus | Märkused |

1 | 26°50'S | 37°36'E |

2 | 26°00'S | 38°15'E |

3 | 25°10'S | 38°38'E |

4 | 24°45'S | 38°24'E |

5 | 22°42'S | 37°54'E |

6 | 21°34'S | 37°30'E |

7 | 20°03'S | 37°58'E |

8 | 16°38'S | 41°18'E |

9 | 15°40'S | 42°31'E |

10 | 11°50'S | 41°45'E |

11 | 10°26'S | 42°05'E |

[1] ELT […], […], lk […]

[2] ELT L 345, 31.12.2003, lk 43.

[3] EÜT L 73, 15.3.2001, lk 8.