KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE Programmi „Erasmus Mundus II” vahehindamise aruanne (2009–2013) /* COM/2012/0515 final */





SISUKORD KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE Programmi „Erasmus Mundus II” vahehindamise aruanne (2009–2013) 1........... SISSEJUHATUS........................................................................................................... 3 2........... VÄLISHINDAMISE TAUST........................................................................................ 3 3........... VÄLISHINDAMINE.................................................................................................... 4 3.1........ Hindamistingimused........................................................................................................ 4 3.2........ Metoodika..................................................................................................................... 4 3.3........ Hindaja tähelepanekud.................................................................................................... 4 3.3.1..... Programmi „Erasmus Mundus II” uuendused................................................................... 4 3.3.2..... Muud üldised tähelepanekud........................................................................................... 6 3.3.3..... Asjakohasus................................................................................................................... 6 3.3.4..... Tulemuslikkus................................................................................................................. 7 3.3.5..... Jätkusuutlikkus............................................................................................................... 7 3.3.6..... Tõhusus.......................................................................................................................... 7 3.3.7..... Programmijuhtimine: põhimõtted ja ülesehitus................................................................... 8 4........... VÄLISHINDAMISE PEAMISED SOOVITUSED....................................................... 9 4.1........ Asjakohasus. Üldised soovitused.................................................................................... 9 4.2........ Tulemuslikkus. Üldised soovitused.................................................................................. 9 4.3........ Jätkusuutlikkus. Üldised soovitused................................................................................. 9 4.4........ Tõhusus: Üldised soovitused......................................................................................... 10 5........... KOMISJONI JÄRELDUSED..................................................................................... 10 1. SISSEJUHATUS Euroopa Komisjon algatas programmi „Erasmus Mundus II” vahehindamise Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta otsuse nr 1298/2008/EÜ (mis käsitles programmi Erasmus Mundus)[1] nõuete kohaselt. Hindamise eesmärk oli hinnata programmi asjakohasust, tulemuslikkust, jätkusuutlikkust ja tõhusust, pöörates erilist tähelepanu II etapis kasutusele võetud uuendustele. Hindamine hõlmas kõiki kolme meedet (meede 1, meede 2 ja meede 3) programmi rakendusperioodil aastatel 2009–2011. Hindamise viis läbi juhtrühm, kuhu kuulusid Euroopa Komisjoni peadirektoraatide (hariduse ja kultuuri peadirektoraat, arengu ja koostöö peadirektoraat EuropeAid ning laienemise peadirektoraat), Euroopa välisteenistuse ning Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse esindajad. Kõik need üksused on seotud programmiga Erasmus Mundus. Hinnangu täieliku tekstiga saab tutvuda veebiaadressil: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm Käesolev vahehindamise aruanne esitatakse vastavalt programmi Erasmus Mundus käsitleva otsuse artiklile 13. See tugineb programmi „Erasmus Mundus II” vahehindamise järeldustele programmi rakendamisel saavutatud tulemuste ja rakendamise kvalitatiivsete aspektide kohta. Aruandes esitatakse komisjoni seisukoht seoses vahehindamise peamiste järelduste ja soovitustega. Need järeldused ja soovitused põhinevad ulatuslikel uuringutel ja intervjuudel programmi Erasmus Mundus osalejate ja peamiste sidusrühmadega. 2. VÄLISHINDAMISE TAUST Programmi „Erasmus Mundus II” (2009 – 2013) eesmärk on parandada Euroopa kõrghariduse kvaliteeti, aidata parandada üliõpilaste karjäärivõimalusi, edendada rahvaste- ja kultuuridevahelist dialoogi ja mõistmist rahvusvahelise koostöö kaudu ning aidata kaasa kolmandate riikide kõrgharidusvaldkonna jätkusuutlikule arengule kooskõlas ELi välispoliitika eesmärkidega. Programmi Erasmus Mundus eelarve on 950 miljonit eurot, millest umbes 494 miljonit eurot on eraldatud ELi hariduse eelarvest meetmetele 1 ja 3 ning 460 miljonit eurot on eraldatud mitmest erinevast rahastamisvahendist meetmele 2. Programmi struktuur. Programmi „Erasmus Mundus II” rakendati aastatel 2009–2013 järgmiste meetmete kaudu. – Meede 1: programmi Erasmus Mundus kõrgetasemelised magistri- ja doktoriõppe ühisprogrammid, sh stipendiumid neis programmides osalemiseks; – Meede 2: programmi Erasmus Mundus ELi ja kolmandate riikide kõrgharidusasutuste vahelised partnerlused, sealhulgas stipendiumid üliõpilasvahetuseks kõigis akadeemilistes õppeastmetes. See meede asendab endist väliskoostöö alaprogrammi; – Meede 3: Euroopa kõrghariduse edendamine projektide kaudu, mis suurendavad Euroopa kui õppimiskoha ja ülemaailmse tippkeskuse atraktiivsust. Programmi „Erasmus Mundus II” uuendused: II etapis tehti programmi Erasmus Mundus kohaldamisalas järgmised uued olulised laiendused: – ühisprogramme laiendati ka doktoriõppe tasandile; – stipendiume hakati andma ka Euroopa üliõpilastele; – väliskoostöö alaprogramm integreeriti programmi „Erasmus Mundus II” kui meede 2 ja laiendati selle kohaldamisala; – kolmandate riikide kõrgharidusasutustel võimaldati osaleda programmi Erasmus Mundus ühisprogrammides. 3. VÄLISHINDAMINE 3.1. Hindamistingimused Pakkumiskutse[2] järel valiti hindamise läbiviijaks avaliku poliitika ja halduse instituut (PPMI). Vahehindamine hõlmas ajavahemikku 2009–2011, mille jooksul korraldati programmi rakendamiseks mitu projektikonkurssi. Vahehindamisel keskenduti vastuste andmisele programmi asjakohasuse, kasulikkuse, tõhususe, jätkusuutlikkuse ja Euroopa Liidu lisandväärtusega seotud hindamisküsimustele. Vahehindamise tulemusena anti iga hindamisküsimusega seoses konkreetseid soovitusi, kuidas komisjoni, toetusesaajate ja projektide võimalike esitajate seisukohast lähtuvalt programmi korraldust, eesmärke, ülesehitust, rakendamist ja tulemusi veelgi parandada. 3.2. Metoodika Kasutatud metoodika hõlmas eelkõige 45 hindamisküsimust ning alam- ja korralduslikke küsimusi. Küsimustele vastamiseks määratleti üksikasjalikud näitajad ja hindamiskriteeriumid. 3.3. Hindaja tähelepanekud 3.3.1. Programmi „Erasmus Mundus II” uuendused – Erasmus Mundus doktoriõppe ühisprogrammid. Magistri- ja doktoriõppe ühisprogrammidel, mida rahastati meetme 1 raames, oli oluline lisaväärtus. Nad suurendasid lõpetajate edu töö ja/või teadusalase ametikohta otsimisel. Võrreldes muude üliõpilastega võib Erasmus Mundus programmis osalejate puhul pidada kõige olulisemaks rahvusvahelise kogemuse ja kultuuridevahelise pädevuse omandamist. Doktori- ja järeldoktoriõppe tasandi koostöö kaasamine oli programmi „Erasmus Mundus II” üks edukamaid uuendusi programmi II etapis ning meelitas osalema paljusid mainekaid kõrgharidusasutusi. – Programmi Erasmus Mundus uus meede 2. Kolmandate riikide koostööga seotud konkreetsete eesmärkidega meetme 2 lisamine programmi struktuuri võimaldas lahendada võimaliku konflikti kolmandate riikide säästva arengu (meede 2) ja tipptaseme edendamise (meede 1) vahel. Programm „Erasmus Mundus II” oli seega kavandatud selliselt, et vältida ajude väljavoolu. Uus meede hõlmas kaht tegevussuunda – üks arengumaade (tegevussuund 1) ja teine tööstusriikide jaoks (tegevussuund 2). Intervjuud osalenud asutuste esindajate ja üksikosalejatega ning juhtumiuuringud osutasid, et koostöö ja tipptaseme eesmärgid olid pigem üksteist täiendavad kui vastuolulised. Kolmandatest riikidest pärit osalejad hindasid kõrgelt koostöö ulatuslikku positiivset mõju oma riigi kõrgharidusasutuste võimekusele. Siiski rõhutasid kolmandate riikide sidusrühmad, et ELi ja kolmandate riikide kõrgharidusasutuste suhted peaksid põhinema võrdsematel alustel. – Stipendiumite andmine Euroopa üliõpilastele. Programmi Erasmus uue etapiga kaasnes lisaväärtus ELi üliõpilaste jaoks töö ja/või teadusalase ametikohta otsimisel (varem ilmnes lisaväärtus vaid kolmandate riikide üliõpilaste puhul). Programmi Erasmus Mundus raames omandatud rahvusvaheline kogemus ja kultuuridevaheline pädevus on olulised väärtused, mis on nüüd kättesadavad ka ELi üliõpilastele. Siiski võib meetme 1 raames Euroopa üliõpilastele ettenähtud stipendiume pidada programmi kõige vähem edukaks uuenduseks (B kategooria stipendiumid ei olnud ELi üliõpilaste jaoks piisavalt atraktiivsed). Lisaks leiti, et Euroopa üliõpilaste kaasamiseks on olulise tähtsusega asjakohase teabe olemasolu. Väljakutseks kujunes ka Euroopa üliõpilaste kaasamine meetmega 2 seotud liikuvusse. Meetme 2 tegevussuuna 2 (tööstusriigid) partnerasutuste esindajad, keda küsitleti, olid kindlalt arvamusel, et tulevased Erasmus Mundus programmid peaksid hõlmama liikuvust tööstuslikest kolmandatest riikidest ja riikidesse, sest sellega toetatakse tipptaseme saavutamist ja tagatakse hea võimalus suhete loomiseks oluliste majandusriikide kõrgharidusasutustega kogu maailmas. – Kolmandate riikide kõrgharidusasutustele loodud võimalus osaleda täieõiguslike partneritena programmi meetmes 1. See uuendus andis kolmandate riikide kõrgharidusasutustele võimaluse osaleda üleeuroopalistes ühisprogrammides. ELi ja kolmandate riikide kõrgharidusasutuste koostööd pidurdab kõrgharidussüsteemide paljusus. Kolmandate riikide kõrgharidusasutuste osalemise programmis Erasmus Mundus muudavad keeruliseks mitmesuguste valdkondadega seotud määrused, juhtimisküsimused, piiratud vahendid ja erieeskirjad. Kolmandate riikide kõrgharidusasutused ja ELis asuvad partnerid osutasid takistustele, mis olid seotud siseriiklike süsteemide mitmekesisuse, haldusküsimuste, asutuste töö koordineerimise, stipendiumite või ühiste diplomite ning mitmesuguste kuludega. Üldiselt lahendati probleemid lähtuvalt olukorrast, kuid tulevikus oleks nende lahendamiseks vaja süsteemsemaid meetmeid. Programmis „Erasmus Mundus II” osalenud asutused olid entusiastlikud programmi mõju osas rahvusvaheliste sidemete tugevnemisele Euroopa ja kolmandate riikide asutuste vahel. On piisavalt tõendeid, et programmist oli kasu osalevate riikide kõrgharidussüsteemi rahvusvahelisemaks muutmisel (asutuste rahvusvahelise koostöö võimaluste avardamisel). 3.3.2. Muud üldised tähelepanekud Vahehindamine oli kasulik ja võimaldas hankida rohkem teavet programmis „Erasmus Mundus II” osalejate eesmärkide kohta. – Meetmes 1 osalejad kinnitasid, et nende väljavalitud projektide peamine eesmärk oli tipptaseme saavutamine õppe- ja teadustegevuses. – Meetme 2 tegevussuuna 1 projektides osalejad rõhutasid koostöö, liikuvuse ja suutlikkuse arendamise tähtsust. – Meetme 2 tegevussuuna 2 sidusrühmad osutasid, et osalenud asutuste peamine ajend oli akadeemilise tipptaseme saavutamine. Programm Erasmus Mundus aitas tugevdada Euroopa kõrghariduse konkurentsieelist võimaldades kõrgharidussüsteemil ühtlustada ühisprogrammide raames kõrgharidusmaastikku. Programmi „Erasmus Mundus II” eesmärgid olid kooskõlas ELi algatuste ja poliitiliste prioriteetidega. Siiski peaks programm „Erasmus Mundus II” keskenduma tulevikus rohkem noorte tööalase konkurentsivõime parandamisele, millele on osutatud ka strateegias „Euroopa 2020”. Programm pakkus kõrgkoolilõpetajatele väärtuslikke kogemusi karjääriks, kuid tegelik tööalane konkurentsivõime jäi piirkonniti ja valdkonniti ebaühtlaseks. 3.3.3. Asjakohasus Programmi „Erasmus Mundus II” eesmärgid olid väga asjakohased isegi kui siht- ja sidusrühmade vajadused olid väga erinevad. Nii ühisprogrammid (meede 1) kui ka liikuvus (meede 2) aitasid edendada tipptaset ja suutlikkust ning arendada rahvusvahelist koostööd. Kolmandatest riikidest pärit osalejad tõstsid esile programmi võimalusi toetada nende riikide kõrgharidusasutuste suutlikkuse suurendamist. Oht ajude väljavooluks kolmandatest riikidest jäi püsima, kuid kolmandate riikide sidusrühmad tegid ettepaneku tugevdada arengut mõjutavaid aspekte ning tagada, et EList ja kolmandatest riikidest pärit osalejate suhted oleksid tasakaalustatumad ja põhineksid võrdsetel alustel. Programm „Erasmus Mundus II” oli tihedalt seotud ELi muude programmidega, eelkõige elukestva õppe programmiga, programmidega Tempus, Alfa ja Edulink ning Marie Curie meetmetega. 3.3.4. Tulemuslikkus Kuigi programm toetas ELi strateegilisi poliitikavaldkondi, oli selle mõju Bologna protsessile riigiti erinev. Mõnes kolmandas riigis ja eelkõige naaberriikides oli programmi mõju märkimisväärne, eriti nende õigusaktide osas, mis on vajalikud ühiste teaduskraadide ja ainepunktide tunnustamismehhanismide jaoks. Siiski tuleb tunnistada, et seoses nimetatud valdkondadega tuleks nii ELis kui ka kolmandates riikides teha täiendavaid jõupingutusi. Üldiselt aitas programm oluliselt tugevdada osalevate asutuste rahvusvahelist suunitlust, kuid protsessi tuleks käsitleda laiema rahvusvahelise koostöö kontekstis ja võtta arvesse kõrgharidusasutuste erinevat olukorda. Programmi käsitleti kui „pehmet” algatust, et muuta otsustajate ja sidusrühmade suhtumist ja seisukohti. Mõnel juhul võtsid programmis „Erasmus Mundus II” osalejad juba pikaajaliselt osa rahvusvahelisest koostööst. Hindamise käigus tehti kindlaks, et liikuvusega on seotud kolme liiki takistused: 1) takistused, mis on seotud riikide kõrgharidussüsteemide mitmekesisusega; 2) takistused, mis tulenevad programmi ülesehitusest; 3) takistused, mis on seotud halduskoormuse ja kaasrahastamisega (programmi Erasmus Mundus puhul usaldati keskne haldamine ja juhtimine koordineerimisasutustele. Kõnealused asutused püüdsid tagada haldamise ja juhtimise tõhususe, mis hõlmas võimalike kaasrahastamisallikate kindlaksmääramist.) 3.3.5. Jätkusuutlikkus Osalenud asutused olid enamasti väga rahvusvahelised ning seal olid töötajad, kes vastutasid rahvusvaheliste projektide juhtimise eest. Siiski teatasid peaaegu pooled osalejad, et neil ei jätkunud töötajaid, et tulla toime programmi Erasmus Mundus ühiste projektidega seotud töökoormusega. Osalenud asutused olid enamasti valmistunud ELi rahastamise vähenemiseks, kuid nad lootsid, et vähenemine toimub järkjärguliselt. Asutustele, kellel olid oma valdkonnas suurepärased tulemused, kuid puudus rahvusvaheline maine, võimaldas programmi Erasmus Mundus märgis juurdepääsu välisrahastamisele ja lihtsustas nende koolituskavade tunnustamist. Varasematele osalejatele antud luba kasutada märgist ka pärast rahastamisperioodi lõppu, suurendas kõnealuste kavade jätkusuutlikkust. Programmi edendamine ja tulemuste kasutamine aitab parandada Erasmus Mundus projektide jätkusuutlikkust. EMA (Erasmus Mundus vilistlasühendus) on olnud eriti motiveeritud ja aktiivne programmi edendamisel ning programmi Erasmus Mundus raames diplomi saanute identiteedi loomisel. Nende teavitustegevus hõlmas peamiselt programmi tutvustamist, mitte Euroopa kui õppetöö sihtkoha reklaamimist. 3.3.6. Tõhusus Programmi rakendamine oli tõhus. Hindamine näitas programmi tõhususe kohta järgmist: – enamik programmi raames kavandatud tulemustest on kavas saavutada 2013. aastaks väiksemate kuludega kui algselt prognoositi; – programmi raames on tulemused saavutatud samasuguste või isegi väiksemate kuludega kui samalaadsete stipendiumite puhul. Analüüsis kinnitati, et samade tulemuste saavutamine vähemate rahaliste vahenditega, ei olnud keeruline, sest eelarve ja tulemuste seisukohalt rakendati programmi tõhusalt; – programmi Erasmus Mundus teises etapis rakendati asjakohaseid haldusmeetmeid, näiteks lähtuti tehtud kulutuste arvestamisel ühekordsetest maksetest. Kuigi programmi rakendamise ajal vähendati tegevusaruannete arvu, olid programmis osalejad arvamusel, et osalemine oli nende jaoks koormav. 3.3.7. Programmijuhtimine: põhimõtted ja ülesehitus Kui suur töökoormus välja arvata, andsid programmis osalejad Erasmus Mundus projektide ettevalmistamisele ja rakendamisele positiivse hinnangu. Osalejad arvasid, et võimaluse korral tuleks teha veelgi lihtsustusi (nt tegevusaruannete osas) ning muuta näiteks iga-aastase taotluse esitamise nõuet. Projektide järelevalve ja hindamine oli peamiselt kvantitatiivne. Tulevikus võiks programmi Erasmus Mundus kvaliteedihindamise projekti kasutada ka ühisprogrammide kvaliteedi paremaks hindamiseks, kaasates sellesse kohapealseid eksperte. Osalejad olid rahul Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse (EACEA) teenustega ning riiklikke struktuuride, Tempuse riiklike büroode ja ELi delegatsioonide antud teabe ja suunistega. Kuigi projektide valimise mehhanismid olid tõhusad, vähendas teatavate meetmete ja tegevussuundade vähene edukus sihtrühmade usaldust projektide valiku läbipaistvuse suhtes. Meetmete 1 ja 2 rakendamisega seotud vastutuse jagamine peadirektoraatide vahel ning kogu programmi eest vastutava ühise komitee puudumine, ei soodusta programmi meetmete koostoime edendamist. Strateegilise kooskõlastamise nõrkust kompenseeris teataval määral hea kooskõlastamine tegevustasandil, sest kõikide meetmete haldamise eest vastutas üksainus EACEA üksus. Pärast 2013. aastat rakendatavate programmide juhtimiseks on vaja luua ühine komitee, kuhu kuuluvad hariduse ja kultuuri peadirektoraadi, arengu ja koostöö peadirektoraadi ning Euroopa Komisjoni muude peadirektoraatide ja talituste esindajad. 4. VÄLISHINDAMISE PEAMISED SOOVITUSED Üldised soovitused 4.1. Asjakohasus. Üldised soovitused Vastavalt hindamises esitatud üldistele soovitustele, saaks programmi asjakohasust suurendada, kui eesmärke paremini tasakaalustada ning tugevdada programmi Erasmus Mundus seotust ELi kõrghariduse valdkonna muude programmidega. 4.2. Tulemuslikkus. Üldised soovitused Hinnangus soovitati pöörata tulemuslikkuse suurendamiseks tähelepanu järgmistele põhivaldkondadele: tööalane konkurentsivõime; tippsaavutuste, suutlikkuse suurendamise ja geograafilise jaotumisega seotud eesmärkide tasakaalustamine; tööandjate kaasamine; abi viisamenetluses ja parimate tavade väljaselgitamine. Seoses tööalase konkurentsivõimega võiks programmi meetmed olla rohkem avatud rahvusvahelisele liikuvusele ja koostööle kutsehariduse kõrgelt kvalifitseeritud spetsialistide koolitamisel, mida korraldavad kõrgharidusasutused. Tuleks hoida ja tugevdada tasakaalu programmi selliste eesmärkide vahel, mis käsitlevad tipptaseme saavutamist, suutlikkuse suurendamist ja geograafilist esindatust. Tuleks ette näha stiimulid, et kaasata programmi rohkem kandidaatriikidest ja võimalikest kandidaatriikidest pärit asutusi, suurendada nende suutlikkust ning tagada tasakaalustatud liikuvus. Tuleks toetada häid tavasid tööandjate kaasamiseks ning laiendada meetmeid kandidaatriikides ja võimalikes kandidaatriikides. Kuna peamised takistused on seotud haldusküsimustega, on oluline, et hariduse ja kultuuri peadirektoraat toetaks jätkuvalt Euroopa Komisjoni meetmeid, mille eesmärk on lihtsustada Euroopa liikuvusprogrammis osalejate viisamenetlust, mida praegu tehakse direktiivide vastuvõtmisega . Häid tavasid tuleks levitada kõigi taotlejate ja osalejate seas. 4.3. Jätkusuutlikkus. Üldised soovitused Kõik programmis Erasmus Mundus osalejad püüavad tagada projekti jätkusuutlikkuse. Jätkusuutlikkust käsitlevad soovitused on seotud ELi piiratud rahaliste vahendite parema kasutamisega. Kasuks tuleb ka heade tavade jagamine ja programmi ulatuslikum integreeritus. Ühelt poolt on olemas oht, et satutakse sõltuvusse ELi rahastamisest, teisalt on taotluste rahastamiseks muudest vahenditest vaja süvendada ja laiendada akadeemilisi võrgustikke, mis aitab arendada kõrgetasemelisi kursusi ja partnerlust. On oluline levitada häid tavasid, et aidata partneritel tugevdada tunnustamismehhanisme ja säästa kõnealuste mehhanismide arendamiseks kulutatavaid vahendeid. 4.4. Tõhusus. Üldised soovitused Vastavalt vahehindamise soovitustele saaks programmi „Erasmus Mundus II” tõhusust parandada, kui siduda iga meetme jaoks ettenähtud rahalised eraldised selgelt määratletud poliitilise eesmärgiga, mis võtaks osalejate prioriteetide määramisel igakülgselt arvesse maailma eri piirkondade konkreetseid vajadusi, sekkumistasandit (bakalaureuse-, magistri-, doktorikraad ), liikuvuse eesmärki diplomi või ainepunktide omandamiseks jne; tuleks parandada tulevaste projektide järelevalvet ja hindamist ning muuta programmi tutvustamine otstarbekamaks. Pärast 2013. aastat rakendatava programmi puhul tuleks tagada tasakaal mitmesuguste meetmete ja tegevussuundade vahel, et need vastaksid selgelt määratletud poliitilistele eesmärkidele ja toetaksid eduvõimalusi. Parandada on vaja tulevaste projektide järelevalvet ja hindamist tasakaalustades paremini kvantitatiivset ja kvalitatiivset hindamist ning kaasates kontrollkäikudel ja projektide hindamisel kohalikke eksperte. On vaja jätkata programmi Erasmus Mundus kvaliteedi hindamise projekti ja siduda see paremini projekti järelevalvega. Pärast 2013. aastat rakendatava programmi tutvustamist mitmesuguste meetmete kaudu tuleks korraldada otstarbekamalt, säilitades samal ajal praeguse institutsioonilise raamistiku, mis hõlmab täitevasutust, riiklikke struktuure ja ELi delegatsioone. 5. KOMISJONI JÄRELDUSED Komisjon nõustub hindaja üldise hinnanguga, mille kohaselt programm „Erasmus Mundus II” on tugevalt toetanud ja andnud olulise panuse Euroopa kõrgharidusruumi rahvusvahelisemaks muutmisel. Programm on jätkuvalt väga oluline, et edendada tipptaset, toetada rahvusvahelist koostööd ja liikuvust ning suurendada akadeemilist suutlikkust. Programmi Erasmus Mundus esimeses etapis (2009–2011) tuli esile programmi tulemuslikkus osalevate kõrgharidusasutuste rahvusvahelise suunitluse tugevdamisel ning strateegiliste võrgustike jätkusuutlikkuse tagamisel. Programmi Erasmus Mundus vahehindamine osutas, et programmi on tõhusalt rakendatud ning selle kulude ja tulude suhe on väga hea. Programmi kolm meedet on võimaldanud saavutada väga häid tulemusi ELi liikmesriikide ja kolmandate riikide kõrgharidusasutuste, üliõpilaste ja teadlaste jaoks. Meede 1 on aidanud edendada tipptaset nii õpetamisel kui ka õppimises ja toetanud asutuste võrgustike loomist. Programmi „Erasmus Mundus II” meetme 2 raames loodud partnerlus on oluliselt toetanud rahvusvahelist koostööd kõrghariduse valdkonnas ja on olnud üsna tõhus kolmandate riikide asutuste kaasamisel akadeemilist liikuvust toetavasse rahvusvahelisse koostöösse. Programmi „Erasmus Mundus II” meede 3 on olnud tõhus kogu programmi sidususe ja jätkusuutlikkuse tagamisel. Programmi „Erasmus Mundus II” eesmärk oli lisada programmi neli uuendust, et parandada mitu eelmises etapis (2004–2008) tuvastatud puudust ja ebakohta. Isegi kui uuendusi on vaja täiendada, on lõpptulemus väga positiivne, eriti uue meetme 2 puhul, millega kaasnes kolmandatest riikidest pärit partnerite aktiivsem osalemine võrgustikes, ning stipendiumisüsteemi loomine Euroopa Liidu üliõpilaste jaoks. Komisjon võtab käesoleva hindamise tulemusi arvesse täiendavate paranduste korral, mida võidakse teha programmi teisel poolel ja hiljem. Eriti tõsiselt suhtub komisjon soovitusse 4.1, mille kohaselt tuleks parandada programmi asjakohasust, tugevdades programmi Erasmus Mundus seotust ELi muude programmidega kõrghariduse valdkonnas. Kõnealune soovitus vastab eelistatud valikule, mis valiti välja kõrgharidusmeetmete rahvusvahelise mõõtme mõju hindamise raames tulevase koondprogrammi (2014–2020) kohta. Selle valikuga (mille alusel koostas komisjon oma ettepaneku haridus-, noorsoo- ja spordivaldkonda hõlmava koondprogrammi „Erasmus kõigile” kohta) soovitakse tugevdada programmi eesmärke ja mõju koondamise ja ühtlustamise kaudu. Lähtudes tulevase koondprogrammi koostamisel sellest valikust, peaks olema võimalik luua vajalikud seosed liidu programmidega (Erasmus ja Erasmus Mundus) ning kõrgharidust käsitlevate välis- ja sisepoliitika valdkondade ja programmidega (Erasmus Mundus, Tempus, Edulink, Alfa, Atlantis jne). Ühtlasi loodetakse, et tugevnevad ka liikuvuse ja partnerluse (suutlikkuse suurendamine ja poliitikat toetavad meetmed) vahelised sidemed ning soovitakse pakkuda tuge, et suurendada üldiselt kõrghariduse kvaliteeti ja asjakohasust, parandades poliitikavaldkondade ja programmide vahelist seotust, toetades ülikoolide rahvusvahelisemaks muutmise strateegiaid ning kõrghariduse ajakohastamist kolmandates riikides, edendades nende inimkapitali. Komisjon nõustub ka soovitusega 4.2 programmi tõhususe suurendamise kohta, mis võimaldaks parandada pädevuse ja suutlikkuse arendamise vahelist tasakaalu (eelkõige ühendades iga meetmega seotud rahaeraldised selgelt määratletud poliitiliste eesmärkidega, mis kajastavad eri piirkondade vajadusi), kaasata programmi tööandjaid ja lihtsustada võimaluste piires viisamenetlust. Seoses soovitusega 4.3 tuleb märkida, et komisjon toetab juba (ja toetab ka edaspidi) programmi jätkusuutlikkust mitmesuguste algatuste kaudu, nagu Erasmus Mundus märgise ja klastrite loomine, et koondada kõik jätkusuutlikkust käsitlevad parimad tavad, mis on kogutud programmi Erasmus Mundus raames. Seoses soovitusega 4.4, nõustub komisjon, et on vaja parandada projektide järelevalvet ja hindamist ning korraldada otstarbekamalt programmi tutvustamist, laiendades vajadusel praegust institutsioonilist raamistikku, mis hõlmab täitevasutust, riiklikke struktuure ja ELi delegatsioone. Seda tehakse tulevase koondprogrammi raames, kasutades praeguses etapis, eelkõige programmi Erasmus Mundus kvaliteedi hindamise projekti raames loodud vahendeid. [1] ELT L 340, 19.12.2008, lk 83. [2] Piiratud konkursikutse kooskõlas mitme töövõtjaga raamlepinguga EAC/50/2009, mis käsitleb hindamist, hindamisega seotud toetusi ning mõju hindamist.