SELETUSKIRI

31. jaanuaril 2011 otsustas Euroopa Liit alustada muudetud Cotonou lepingu artikli 96 kohast nõupidamist Guinea-Bissau Vabariigiga. Otsus tehti pärast 1. aprilli 2010. aasta sündmusi. Kõnealusel päeval arreteeris rühm mässulisi sõjaväelasi relvajõudude ülemjuhataja asetäitja kindral Antonio Indjai korraldusel relvajõudude ülemjuhataja admiral José Zamora Induta ning Guinea-Bissau peaministri. Mässu tulemusena sai de facto ülemjuhatajaks kindral Indjai. Ametlikult määrati ta sellele ametikohale valitsuse ettepanekul presidendi 25. juuni 2010. aasta määrusega.

8. oktoobril 2010 nimetati merejõudude ülemjuhatajaks admiral Bubo Na Tchuto, mis oli uus tagasilöök hea valitsemistava järgimisele riigis. Admiral Na Tchuto tegevus pärast 1. aprilli mässu destabiliseeris olukorda ning rahvusvahelised partnerid kehtestasid tema suhtes sanktsioonid väidetava osalemise tõttu ebaseaduslikus tegevuses.

Euroopa Liit on arvamusel, et 1. aprilli 2010. aasta mäss ning seejärel mässu peamiste korraldajate määramine kõrgetele sõjaväelistele ametikohtadele kujutab endast Cotonou lepingu artiklis 9 nimetatud oluliste lepinguosade (demokraatlike põhimõtete järgimine) eriti rasket ja ilmset rikkumist ning artikli 96 lõike 2 punktis b määratletud eriti pakilist juhtu. Sellest lähtuvalt on Guinea-Bissau ametivõimudele saadetud 2. veebruaril 2011 kiri, milles neid kutsutakse nõu pidama.

Guinea-Bissau valitsus moodustas nõupidamise ettevalmistamiseks komitee, et vastata ELi nõupidamisele kutsuvas kirjas tõstatatud küsimustele. Nõupidamise toimumise ajaks võis täheldada mõningaid edusamme, näiteks oli Guinea-Bissau nõustunud julgeolekusektori reformi tegevuskavaga, mis võeti vastu 23.–24. märtsil 2011 toimunud Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse (ECOWAS) tippkohtumisel, riik oli heaks kiitnud julgeolekusektori reformide rakendamise tegevuskava ning kõnealuse reformi toetamiseks oli ametlikult alustatud Angola missiooni (MISSANG), mille tegelik rakendamine oli samuti alanud.

Nõupidamise raames peeti esimene kohtumine Brüsselis 29. märtsil 2011. Guinea-Bissau delegatsiooni kuulusid peaminister ja valitsuse liikmed. Vaatlejatena osalesid AKV riikide delegatsioon, kuhu kuulusid Guinea-Bissaule sõbralike riikide esindajad, ning Aafrika Liidu, Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse ja portugalikeelsete riikide ühenduse delegatsioonid.

Kõnealusel koosolekul tutvustati osalejatele Guinea-Bissau delegatsiooni ettepanekuid, mille eesmärk on taastada järk-järgult tsiviilvõimu ülimuslikkus, parandada riigi demokraatlikku valitsemistava, tagada põhiseadusliku korra ja õigusriigi põhimõtete järgimine ning võidelda karistamatuse ja organiseeritud kuritegevuse vastu.

Guinea-Bissau võetud kohustused hõlmavad järgmist:

- sõltumatuse, asjakohaste materiaalsete tingimuste ja turvalisuse tagamine 2009. aasta märtsis ja juunis toimunud mõrvade uurimisel ning kohtumenetluse läbiviimisel ja otsuste tegemisel;

- julgeolekusektori tegelik reformimine vastavalt riigi parlamendis heakskiidetud strateegiale ning õigusaktidele, mis on ette valmistatud ELi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missiooni toetusel;

- sõjaväelise juhtkonna koosseisu muutmine, et kõrgetele juhtivatele ametikohtadele nimetataks isikud, kes ei ole seotud põhiseadusevastase või ebaseadusliku tegevusega või vägivallaga, kooskõlas ECOWASi tegevuskava järelduste ja soovitustega julgeolekusektori ümberkorraldamiseks;

- koostöös ECOWASi, portugalikeelsete riikide ühenduse ja/või muude partneritega julgeolekusektori reformi toetamiseks ja poliitikute turvalisuse tagamiseks toimuva ekspertide kontrollkäigu heakskiitmine ja hõlbustamine;

- julgeolekusektori reformi ja uimastiäriga võitlemise riiklike tegevuskavade ettevalmistamine, vastuvõtmine ja rakendamine;

- tsiviilametkondade ja relvajõudude haldus- ja finantsjuhtimise ning rahapesuvastaste meetmete tõhustamine;

Arutelu lõppedes võttis Euroopa Liit oma järeldustes arvesse eespool loetletud kohustusi. EL kutsus Guinea-Bissau Vabariigi esindajaid üles algatama kohe 1. aprilli 2010. aasta sündmustega seotud uurimisi ja kohtumenetlusi, et tugevdada karistamatusevastast võitlust, ning koostama üksikasjalikumat kohustuste täitmise ajakava kooskõlas ECOWASi tegevuskavas kehtestatud tähtaegadega.

Selleks et Cotonou lepingu olulisi osasid taas täidetaks, tehti lepingu artikli 96 lõike 2 punkti c kohaselt ettepanek võtta vastu sobivad meetmed, mis hõlmavad koostöö järk-järgulist taastamist, eesmärgiga toetada õigusriigi ja demokraatliku valitsemistava tugevdamist (vt lisas esitatud kirja kavandit).

Arvestades eespool nimetatud asjaolusid ja muudetud Cotonou lepingu artikleid 9 ja 96, teeb komisjon koos ELi välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindajaga nõukogule ettepaneku lõpetada nõupidamine Guinea-Bissau Vabariigiga ja võtta vastu lisatud otsus.

2011/0178 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

millega lõpetatakse Cotonou lepingu artikli 96 kohane nõupidamine Guinea-Bissau Vabariigiga

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse 23. juunil 2000 Cotonous alla kirjutatud koostöölepingut Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning Euroopa Ühenduse vahel (edaspidi „Cotonou leping”),[1] mida on muudetud 25. juunil 2005 Luxembourgis alla kirjutatud lepinguga,[2] eriti selle artiklit 96,

võttes arvesse sisekokkulepet AKV-EÜ partnerluslepingu[3] rakendamiseks võetavate meetmete ja järgitavate menetluste kohta, eriti selle artiklit 3,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja nõusolekul esitatud komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

1. Cotonou lepingu artiklis 9 osutatud olulisi lepinguosasid on rikutud.

2. Kooskõlas Cotonou lepingu artikliga 96 alustati 29. märtsil 2011 Guinea-Bissau Vabariigiga nõupidamist, millel osalesid ka Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (edaspidi „AKV”) riikide, Aafrika Liidu, Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse (edaspidi „ECOWAS”) ja portugalikeelsete riikide ühenduse (edaspidi „CPLP”) esindajad ning mille käigus esitasid Guinea-Bissau valitsuse esindajad ettepanekuid ja võtsid kohustusi, mida võis pidada rahuldavateks.

3. Seepärast tuleks Cotonou lepingu artikli 96 kohane nõupidamine lõpetada ja võtta vastu sobivad meetmed nende kohustuste täitmiseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Cotonou lepingu artikli 96 kohane nõupidamine Guinea-Bissau Vabariigiga lõpetatakse.

Artikkel 2

Lisatud kirjas sätestatud meetmed võetakse vastu Cotonou lepingu artikli 96 lõike 2 punktis c nimetatud sobivate meetmetena.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval. Otsus kehtib 18 kuud pärast seda, kui nõukogu on selle vastu võtnud. Otsus vaadatakse korrapäraselt läbi vähemalt iga kuue kuu tagant, arvestades eelistatavalt Euroopa Liidu välisteenistuse ja komisjoni ühiste järelevalvemissioonide tulemusi.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA Kirja kavand

Lugupeetud härra president,

lugupeetud härra peaminister

Euroopa Liit on arvamusel, et 1. aprilli 2010. aasta mäss ning seejärel mässu peamiste korraldajate määramine kõrgetele sõjaväelistele ametikohtadele kujutab endast Cotonou lepingu artiklis 9 nimetatud oluliste lepinguosade eriti rasket ja ilmset rikkumist. EL on mitmel korral väljendanud muret tsiviilvõimu ülimuslikkuse ja hea valitsemistava kahjustamise pärast Guinea-Bissau Vabariigis.

Cotonou lepingu artikli 96 kohaselt alustas Euroopa Liit Guinea-Bissau valitsusega poliitilist dialoogi, et hinnata olukorda ja leida võimalikke lahendusi. Guinea-Bissau valitsuse nõusolekul alustati nõupidamist 29. märtsil 2011 Brüsselis.

Kõnealusel koosolekul vaagisid osalejad vajalikke meetmeid, et taastada tsiviilvõimu ülimuslikkus, parandada riigi demokraatlikku valitsemistava, tagada põhiseadusliku korra ja õigusriigi põhimõtete järgimine ning võidelda karistamatuse ja organiseeritud kuritegevuse vastu. Nõupidamise ettevalmistamise käigus esitas Guinea-Bissau memorandumi, mis sisaldas ettepanekuid seoses Euroopa Liidu nõupidamisele kutsuvas kirjas tõstatatud küsimustega.

Euroopa Liit võttis teadmiseks nõupidamise käigus esitatud Guinea-Bissau kohustused, mis hõlmasid järgmist:

- sõltumatuse, asjakohaste materiaalsete tingimuste ja turvalisuse tagamine 2009. aasta märtsis ja juunis toimunud mõrvade uurimisel ning kohtumenetluse läbiviimisel ja otsuste tegemisel;

- julgeolekusektori tegelik reformimine vastavalt riigi parlamendis heakskiidetud strateegiale ning õigusaktidele, mis on ettevalmistatud Euroopa Liidu ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missiooni toetusel;

- sõjaväelise juhtkonna koosseisu muutmine, et kõrgetele juhtivatele ametikohtadele nimetataks isikud, kes ei ole seotud põhiseadusevastase või ebaseadusliku tegevusega või vägivallaga, kooskõlas ECOWASi tegevuskava järelduste ja soovitustega julgeolekusektori ümberkorraldamiseks;

- koostöös ECOWASi, portugalikeelsete riikide ühenduse ja/või muude partneritega julgeolekusektori reformi toetamiseks ja poliitikute turvalisuse tagamiseks toimuva ekspertide kontrollkäigu heakskiitmine ja hõlbustamine;

- julgeolekusektori reformi ja uimastiäriga võitlemise riiklike tegevuskavade ettevalmistamine, vastuvõtmine ja rakendamine;

- tsiviilametkondade ja relvajõudude haldus- ja finantsjuhtimise ning rahapesuvastaste meetmete tõhustamine;

Võttes arvesse arutelu lõppedes tehtud järeldusi, kutsus Euroopa Liit Guinea-Bissau Vabariigi esindajaid üles algatama kohe 1. aprilli 2010. aasta sündmustega seotud uurimisi ja kohtumenetlusi, et tugevdada karistamatuse vastast võitlust, ning koostama üksikasjalikku ajakava eespool esitatud kohustuste täitmiseks kooskõlas ECOWASi tegevuskavas kehtestatud tähtaegadega.

Euroopa Liit leidis, et Guinea-Bissau võetud kohustused annavad üldjoontes põhjust optimismiks. Seepärast otsustati nõupidamine lõpetada ja määrata Cotonou lepingu artikli 96 lõike 2 punkti c alusel kindlaks sobivad meetmed.

Selleks et Cotonou lepingu olulisi osasid taas täidetaks, hõlmab koostöö järkjärguline taastamine kooskõlas käesoleva kirja I lisaga ( Kohustuste loetelu ) järgmisi etappe:

1. Euroopa Liit jätkab pooleliolevate lepingute ja selliste meetmete rahastamist, mis hõlmavad erakorralist või humanitaarabi või on seotud otsese abiga elanikkonnale, rahvusvahelise kuritegevuse vastase võitlusega või demokraatia tugevdamisega. Guinea-Bissaule antakse Euroopa Arengufondist abi aastatuhande arengueesmärkide algatuse raames. Guinea-Bissaud hõlmavate piirkondlike projektide ja Euroopa Arengufondi muude meetmete (vesi, energia jne) rahastamise ning tulevaste projektide elluviimist ettevalmistavate meetmete käivitamise kohta tehakse otsus iga üksikjuhtumi puhul eraldi.

2. Nende programmide ja projektide peatamine, mis on seotud konfliktide ennetamise sihtvaldkonnaga (v.a PROJUST, PARACEM ja PARSS, mis hõlmab toetuse väljamaksmist julgeolekusektori ümberkorraldamise pensionifondi) ning vee- ja energiakasutuse sihtvaldkonnaga (Guinea-Bissau elektrifitseerimise kava), samuti sihtvaldkondadest välja jäävate programmide ja projektide (säästva maanteetranspordi toetamise projekt ja erasektori toetamist käsitlev projekt) peatamine lõpetatakse kohe, kui on täidetud järgmised tingimused:

i) esitatakse üksikasjalik ajakava julgeolekusektori reformimisega seotud kohustuse täitmise kohta, mis on kooskõlas ECOWASi tegevuskavaga,

ii) valmistatakse lõplikult ette, võetakse vastu, kuulutatakse välja ja avaldatakse Euroopa Liidu ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missiooni toetusel koostatud julgeolekusektori reformi käsitlev õigusraamistik;

iii) kiidetakse heaks ECOWASi, portugalikeelsete riikide ühenduse ja/või muude partneritega koostöös toimuv ekspertide kontrollkäik, mis on seotud julgeolekusektori reformi toetamise ja poliitikute turvalisuse tagamisega, ning hõlbustatakse kõnealuse kontrollkäigu läbiviimist;

iv) valmistatakse ette ja võetakse vastu julgeolekusektori reformi ning uimastiäri ja rahapesu vastase võitluse riiklikud tegevuskavad ning alustatakse nende rakendamist.

3. Esimese väljamakse tegemine Euroopa Arengufondist pensionifondi, mis võimaldab kõrgemas eas ülemäärastel julgeolekusektori töötajatel pensionile jääda (programm PARSS, 9. EAF), eeldusel et programmi rahastavad ka valitsus ja ECOWAS, ning kohtusüsteemi toetusprogrammi (PROJUST, konfliktide ennetamise sihtvaldkond) taaskäivitamine sõltuvad järgmiste tingimuste täitmisest:

i) sõltumatuse, asjakohaste materiaalsete tingimuste ja turvalisuse tagamine 2009. aasta märtsis ja juunis toimunud mõrvade uurimisel ning kohtumenetluse läbiviimisel ja otsuste tegemisel;

ii) Guinea-Bissau avaliku sektori ning tsiviilametkondade ja relvajõudude haldus- ja finantsjuhtimise tõhustamine.

4. Euroopa Liit kaalub oma rahalise toetuse taastamist ja uue programmi ettevalmistamist tsiviilametkondade ja relvajõudude reformi toetuseks (PARACEM, konfliktide ennetamise sihtvaldkond) pärast seda, kui

i) edeneb julgeolekusektori reformi ning uimastiäri ja rahapesu vastase võitluse riiklike tegevuskavade rakendamine,

ii) algatatakse 1. aprilli 2010. aasta sündmustega seotud uurimised ja kohtumenetlused ning

iii) muudetakse sõjaväelise juhtkonna koosseisu ning tagatakse, et sõjaväelistele kõrgetele juhtivatele ametikohtadele nimetatakse isikud, kes ei ole seotud põhiseadusevastase või ebaseadusliku tegevusega või vägivallaga, kooskõlas ECOWASi tegevuskava järelduste ja soovitustega julgeolekusektori ümberkorraldamiseks.

Euroopa Liit jätab endale õiguse muuta kõnealuseid meetmeid, arvestades poliitilise olukorra muutumist ja kohustuste täitmisel tehtud edusamme.

Cotonou lepingu artikli 96 kohase menetluse raames jälgib Euroopa Liit tähelepanelikult sündmuste arengut Guinea-Bissaus 18 kuud kestva järelevalveperioodi vältel. Sellel perioodil jätkatakse valitsusega Cotonou lepingu artikli 8 kohast tihedat dialoogi, et toetada protsessi, mis tagaks taas Cotonou lepingu oluliste osade täitmise. Euroopa Liit jälgib korrapäraselt olukorda riigis, esimene järelevalvemissioon toimub põhimõtteliselt hiljemalt kuue kuu pärast.

Cotonou lepingu artikli 8 kohaselt kohustuvad mõlemad pooled jätkama korrapärast poliitilist dialoogi reformide üle poliitilistes, kohtusüsteemi ja majanduse juhtstruktuurides ning pöörama erilist tähelepanu julgeolekuvaldkonna reformimisele ning võitlusele karistamatuse ja organiseeritud kuritegevuse, eelkõige uimastiäri vastu.

Lugupidamisega

Nõukogu nimel | Komisjoni nimel |

president C. ASHTON | volinik A. PIEBALGS |

I lisa. Kohustuste loetelu

Partnerite kohustused |

Guinea-Bissau | Euroopa Liit |

HETKESEIS | Euroopa Liit jätkab pooleliolevate lepingute ja selliste meetmete rahastamist, mis hõlmavad erakorralist või humanitaarabi või on seotud otsese abiga elanikkonnale, rahvusvahelise kuritegevuse vastase võitlusega või demokraatia tugevdamisega. Euroopa Liit külmutab ülejäänud programmid ja meetmed kuni sobivate meetmete võtmiseni. Riigile antakse abi aastatuhande arengueesmärkide algatuse raames. Guinea-Bissaud hõlmavate piirkondlike projektide ja Euroopa Arengufondi muude meetmete (vesi, energia jne) rahastamise ning tulevaste projektide elluviimist ettevalmistavate meetmete käivitamise kohta teevad komisjoni talitused otsuse iga üksikjuhtumi puhul eraldi. |

ESIMENE VAHE-EESMÄRK Esitada üksikasjalik ajakava julgeolekusektori reformimisega seotud kohustuse täitmise kohta, mis on kooskõlas ECOWASi tegevuskavaga Valmistada lõplikult ette, võtta vastu, kuulutada välja ja avaldada Euroopa Liidu ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missiooni toetusel koostatud julgeolekusektori reformi käsitlev õigusraamistik1 Kiita heaks ja hõlbustada ekspertide kontrollkäiku, mis toimub koostöös ECOWASi, portugalikeelsete riikide ühenduse ja/või muude partneritega ning on seotud julgeolekusektori reformi toetamise ja poliitikute turvalisuse tagamisega Valmistada ette ja võtta vastu julgeolekusektori reformi ning uimastiäri ja rahapesu vastase võitluse riiklikud tegevuskavad ning alustada nende rakendamist | Taaskäivitada projektid ja programmid, mis on seotud konfliktide ennetamise sihtvaldkonnaga (v.a PROJUST, PARACEM ja PARSS, mis hõlmab toetuse väljamaksmist julgeolekusektori ümberkorraldamise pensionifondi); mis on seotud vee- ja energiakasutuse sihtvaldkonnaga (Guinea-Bissau elektrifitseerimise kava); mis ei kuulu sihtvaldkondadesse (säästva maanteetranspordi toetamise projekt ja erasektori toetamist käsitlev projekt). |

TEINE VAHE-EESMÄRK Tagada 2009. aasta märtsis ja juunis toimunud mõrvade uurimisel ning kohtumenetluse läbiviimisel ja otsuste tegemisel sõltumatus, asjakohased materiaalsed tingimused ja turvalisus Tõhustada Guinea-Bissau avaliku sektori ning tsiviilametkondade ja relvajõudude haldus- ja finantsjuhtimist | Taaskäivitada kohtusüsteemi toetusprogramm PROJUST (konfliktide ennetamise sihtvaldkond) Teha julgeolekusektori reformi toetava programmi PARSS (konfliktide ennetamise sihtvaldkond) raames väljamakse pensionifondi, mis võimaldab kõrgemas eas ülemäärastel julgeolekusektori töötajatel pensionile jääda, eeldusel et programmi rahastavad ka valitsus ja ECOWAS |

KOLMAS VAHE-EESMÄRK Viia ellu julgeolekusektori reformi ning uimastiäri ja rahapesu vastase võitluse riiklikud tegevuskavad Algatada 1. aprilli 2010. aasta sündmustega seotud uurimised ja kohtumenetlused Muuta kõrgema sõjaväelise juhtkonna koosseisu ning tagada, et sõjaväelistele kõrgetele juhtivatele ametikohtadele nimetatakse isikud, kes ei ole seotud põhiseadusevastase või ebaseadusliku tegevusega või vägivallaga, kooskõlas ECOWASi tegevuskava järelduste ja soovitustega julgeolekusektori ümberkorraldamiseks | Taaskäivitada järgmised programmid: tsiviilametkondade ja relvajõudude haldusreformi toetav programm PARACEM (konfliktide ennetamise sihtvaldkond); eelarvetoetuse programm. |

1 Julgeolekusektori reformi käsitlev õigusraamistik (esialgne loetelu):

riigikaitse strateegiline kontseptsioon, riigikaitseseadus, kaitsejõudude korralduse seadus, kaitsejõudude peastaabi seadus, maaväeseadus, mereväeseadus, õhuväeseadus, kaitseministeeriumi seadus, sõjaväelise staatuse seadus (seaduse nr 3/99 muutmine), kaitseväeteenistuse seadus (seaduse nr 4/99 muutmine), siseministeeriumi seadus.

[1] EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

[2] ELT L 287, 28.10.2005, lk 4.

[3] EÜT L 317, 15.12.2000, lk 376, mida on muudetud ELT-ga L 247, 9.9.2006, lk 48.