Kiirreageerimisvahendite reservis on hoolimata olukorra mõningasest paranemisest endiselt puudu enamikust seadmetüüpidest ning seadmetega on seni toetanud ainult 15 liikmesriiki või assotsieerunud riiki:

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet toetab jätkuvalt kõige suurema surve all olevaid liikmesriike. Ta on lähetanud rohkem kui 1 300 Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmade liiget Kreekasse, Itaaliasse, Bulgaariasse ja Hispaaniasse ning Lääne-Balkani riikidesse. Kaart näitab olukorda 2018. aasta 14.–18. mail.

ELi ja Türgi 2016. aasta märtsikuu avalduses on märgitud, et „kui hakkab kätte jõudma olukord, kus need vahendid on täiel määral ära kasutatud [...], eraldab EL [...] täiendavalt veel 3 miljardit eurot 2018. aasta lõpuni“. EL valmistub nüüd tegema 3 miljardi euro suurust teist osamakset. Selleks et rahastu toetustegevuses ei tekiks lünki, on vaja kiiret rakendamist ja järgmisest osamaksest rahastatavad esimesed lepingud saab alla kirjutada 2018. aasta suve jooksul. Praegu koostatakse ajakohastatud vajaduste hindamist, mis peaks valmima juunis 2018.

Türgi haridusministeeriumile antud otsetoetuse abil on türgi keele õpet saanud 312 151 last, keda on õpetanud rahastu toetusel tööle võetud 5 486 türgi keele õpetajat. Alanud on kirjatarvete ja õpikute jaotamine 500 000 õppurile, samuti 175 kooli ehitamine.

Tervishoiuministeeriumile antud otsetoetuse abil on sisse seatud 12 sisserändajate tervisekeskust, mis aitavad parandada esmast arstiabi. Nendes ja 86 muus sisseseatud keskuses töötab 813 inimest. Pagulased on saanud 763 963 esmatasandi tervishoiukonsultatsiooni ja 217 511 Süüriast pagenud väikelast on täielikult vaktsineeritud. Lisaks on hakatud ehitama kaht haiglat Kilises ja Hatays, kus on vastavalt 300 ja 250 voodikohta.

Hädaolukorra sotsiaalse turvavõrgu ja tingimuslike haridusotstarbeliste sularahaülekannete programme täiendavad muud projektid, mis keskenduvad tervishoiule (sh eriteenustele), mitteformaalsele haridusele ja kaitsele. Ülejäänud projektid on seotud valitsusteenustest teavitamise, neid käsitleva teabe leidmise hõlbustamise ja neile juurdepääsuga. Rahastu raames on heaks kiidetud kokku 45 humanitaarabiprojekti.

Tegevuseelarve seisukohast olid 2017. aasta lõpuks 72 projekti kaudu kulukohustused olemas ja lepingud sõlmitud rahastu terve 3 miljardi euro suuruse rahastamispaketi ulatuses. Kõigi nende lepingute täitmine on juba alanud. Pärast viimase aruande esitamist märtsis 2018 on väljamaksed suurenenud 1,85 miljardilt eurolt rohkem kui 1,93 miljardi euroni, mis moodustab 64 % kogu rahastamispaketist. Ülejäänud osa makstakse välja rahastu projektide rakendamise jooksul ja lõppmaksed tehakse hiljemalt 2021. aasta lõpuks. Rohkem üksikasju leiab projektide veebipõhisest ajakohastatud tabelist. Rakendatavatel meetmetel on olnud kohapeal suur mõju.

EUROOPA KOMISJON Brüssel,16.5.2018 COM(2018) 301 final KOMISJONI TEATIS Euroopa rände tegevuskava rakendamise eduaruanne



1.SISSEJUHATUS Käesolevas aruandes esitatakse ülevaade Euroopa rände tegevuskava kõigil töösuundadel toimunud arengutest pärast komisjoni eelmise aruande avaldamist 2018. aasta märtsis. Ühtlasi käsitletakse selles edusamme komisjoni tegevuskava täitmisel, mida esitleti ELi juhtide kohtumisel detsembris 2017. See näitlikustab töö laiaulatuslikku olemust ja vajadust jätkata ELi aktiivset tegutsemist igal rindel. Selles määratakse kindlaks peamised meetmed, mis on vajalikud ELi tegevuse jätkuva tulemuslikkuse tagamiseks. Selleks on vaja ka liikmesriikide ja ELi täiendavat ühisrahastust, et toetada ELi tegevust seoses rände välise mõõtmega. Käesolev aruanne näitab, et rändeprobleemide lahendamiseks on vaja jätkata meetmete võtmist ning selles määratakse kindlaks valdkonnad, mille puhul praegused meetmed ei ole piisavad ning kus tuleb teha täiendavaid jõupingutusi. Nagu on märgitud ka varasemates aruannetes, kinnitab praegune olukord, et rändesurvet põhjustavad tegurid on struktuursed. Pikaajalised konfliktid (nagu Süürias) tõenäoliselt niipea ei lahene. Kliimamuutused tekitavad uusi põhjusi, miks inimesed peavad ümber asuma. Demograafia viitab pikaajalisele suundumusele, mille kohaselt suureneb ELi naabruses asuvate riikide elanikkond. Seetõttu on veelgi olulisem, et ELil oleksid vahendid sellisele olukorrale reageerimiseks. 2.OLUKORD PEAMISTEL RÄNDETEEDEL 2018. aasta esimestel kuudel on suurenenud surve teatavatel rändeteedel ning ränne on kasvanud teatavates piirkondades üsna ootamatult ja mõnikord üsna järsult. Kuigi surve on endiselt suur, on Vahemere keskosas (sarnaselt 2017. aastale) saabujate arv 2018. aasta esimese kolme kuu jooksul vähenenud. Kogemused näitavad, et paremad ilmastikutingimused suvehooajal viivad suurema tõenäosusega rände äkilise kasvuni ning et erilist tähelepanu tuleb pöörata rändeteedele, kus viimastel aastatel on välja kujunenud erinevad rändemudelid. Kogemuste põhjal võib ka märkida, et rändeteed võivad pidevalt muutuda ning et valvsust ja koordineerimist tuleb säilitada kõikjal. Ebaseaduslikud piiriületused peamistel rändeteedel (2014–2017) Vahemere idaosa rändetee Vahemere idaosa rändeteel on pärast sisserändajate rekordarvu 2017. aasta suvel sisserändajate arv alates märtsist 2018 taas märkimisväärselt suurenenud, kuigi üldine rändeliikumine on jäänud piiratuks, võrreldes perioodiga, mis eelnes ELi ja Türgi 2016. aasta märtsi avaldusele. 6. maile eelnenud 18 nädala jooksul saabus Kreeka saartele 9 349 registreeritud rändajat. 2017. aasta samal perioodil oli saabujaid 5 582. 2018. aasta kohta saab praeguse seisuga märkida, et 41 % saabujatest on Süüria, 23 % Iraagi ja 11 % Afganistani päritolu. Neist kolmest riigist pärinesid suurimad rändevood ka 2017. aastal. Lesbose saarele saabus meritsi suurim arv pagulasi (58 % kõigist meritsi saabujatest). Lesbosele järgnes Sámos. 2018. aastal on kuni 6. maini registreeritud Egeuse merel 19 hukkunut ja teadmata kadunud isikut, jätkates 2017. aasta suundumust hukkunute arvu vähenemise osas. Piiriületusi Türgist Itaaliasse, Küprosele, Bulgaariasse ja Rumeeniasse on viimasel ajal olnud suhteliselt vähe, kuid kasvanud on ebaseaduslike piiriületuste arv Türgist Kreekasse maismaapiiri kaudu. Ebaseadusliku rändesurve suurenemine sellel piiril ilmnes juba 2017. aasta viimastel kuudel ning on püsinud muutumatuna. 2018. aasta esimeste kuude jooksul kasvas ebaseaduslike piiriületajate arv rohkem kui üheksa korda, võrreldes sama perioodiga aastal 2017: 6. mai seisuga oli registreeritud 6 108 ebaseaduslikku piiriületust. Esialgu suurenes see arv kõnealusel rändeteel peamiselt Türgi kodanike arvelt (peaaegu 50 %), kuid alates märtsist 2018 on esikolmikus Süüriast (48 %), Türgist (18 %) ja Iraagist (15 %) pärit ebaseaduslikud rändajad. Türgist pärit rändajaid oli selles piiripunktis kogu 2017. aasta lõikes 39,6 %. Lääne-Balkani rändetee Kooskõlastatud meetmed sellise ebaseadusliku transiidi tõkestamiseks Lääne-Balkani rändeteel on seadnud tähelepanu keskmesse võimalikud alternatiivsed rändeteed. Suurenenud liikumist on täheldatud 2018. aasta esimeses kvartalis Albaania, Montenegro ning Bosnia ja Hertsegoviina kaudu Horvaatia piiri suunas ja sealt edasi Sloveeniasse. Lisaks on tõendeid Serbia territooriumil viibivate rändajate kohta, kes liiguvad sellele rändeteele, et vältida tugevdatud kontrolle Serbia piiridel Horvaatia, Ungari ja Rumeeniaga. Bosnia ja Hertsegoviina teatas aasta esimeses kvartalis 533 registreeritud ebaseaduslikust piiriületusest nende riiki. Rändajad olid peamiselt Süüria, Liibüa, Pakistani ja Afganistani kodakondsusega. Iraani kodanikud püüavad jätkuvalt ELi ebaseaduslikult siseneda, kuigi see on jäänud stabiilsele tasemele. Pärast viisapiirangute kaotamist 2017. aasta septembris ja 9 052 registreeritud lahkumist teatas Serbia 11 305 Iraani kodanikust, kes saabusid asjaomase riigi territooriumile. Vähem kui 30 neist esitasid varjupaigataotluse. On teateid selle kohta, et iraanlased soovivad Kreeka kaudu jõuda Kesk- ja Lääne-Euroopasse, kasutades selleks võltsitud dokumente. Märtsis 2018 käivitati otselennud Teheranist Belgradi ning see võib suurendada nende arengute jälgimise vajadust. Vahemere keskosa rändetee 6. mai seisuga on 2018. aastal registreeritud 9 567 sisserändajat, mis on 77 % vähem kui 2017. aastal sama ajavahemiku jooksul. Vaatamata sellele on viimastel nädalatel saabujate arv järsult kasvanud – aprilli kahe viimase nädala ja mai esimese nädala jooksul on saabunud 2 072 isikut. Võrreldes 2017. aastaga on sellel rändeteel toimunud ka märkimisväärne muutus saabujate peamiste päritoluriikide osas. Põhiosa on Tuneesia (20 %), Eritrea (19 %), ja Nigeeria (7 %) päritolu. 2017. aastal saabusid suurimad rändajate rühmad seevastu Nigeeriast, Guineast ja Côte d’Ivoire’ist. Märkimisväärne arv paate väljub Tuneesiast Itaalia suunas, mis moodustab 22 % kõigist lahkumistest 2018. aasta 26. aprilli seisuga (suurem osa Tuneesiast saabujaid on Tuneesia kodakondsusega). Hukkunud rändajate arv on sellel rändeteel jätkuvalt vähenenud. Selle aasta 6. mai seisuga on registreeritud 358 merel hukkunut ja teadmata kadunud isikut. Alates 1. veebruarist 2016 on Itaalia rannikuvalvet toetavate ELi operatsioonide käigus päästetud rohkem kui 290 000 rändajat. Tänu ELi tegevusele on Liibüa rannikuvalve suutlikkus päästa rändajaid Liibüa territoriaalvetes samuti paranenud ning Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni hinnangul on Liibüa ametiasutused 2018. aasta esimese nelja kuu jooksul päästnud 4 964 rändajat. 2018. aasta esimeses kvartalis päästeti Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni poolt Nigeri kõrbes 2 963 rändajat.

Vahemere lääneosa / Atlandi rändetee Vahemere lääneosa ja Atlandi rändeteele saabujate arv on jätkuvalt tõusuteel, mis kajastub ka hukkunute ja teadmata kadunud isikute arvus (käesoleva aasta 6. mai seisuga on neid registreeritud 217). Hispaaniasse oli 29. aprilliks 2018 saabunud Vahemere lääneosa ja Atlandi rändeteed pidi ning Ceuta ja Melilla kaudu kokku 6 623 rändajat, mis on 22 % rohkem kui 2017. aastal samal ajal (5 429). 2018. aastal on seda teed pidi saabunud rändajad olnud peamiselt Maroko (17 %), Guinea (14 %), Mali (10 %), Côte d’Ivoire’i (7 %) ja Gambia (6 %) päritolu. Varjupaik Vaatamata sellele, et saabujate arv on 2015. aasta rekordarvust väiksem, on menetluses jätkuvalt märkimisväärsel hulgal varjupaigataotlusi, mis seab surve alla riiklikud varjupaigasüsteemid. EL jätkab liikmesriikide toetamist sellise olukorra lahendamisel. 2017. aastal ELis esitatud varjupaigataotluste arv (685 000, sealhulgas 160 000 taotlust lastelt) oli 43 % väiksem kui 2016. aastal. 2018. aastal on ELi liikmesriikides 29. aprilli seisuga esitatud 186 522 rahvusvahelise kaitse taotlust, sealhulgas 5 257 taotlust saatjata alaealistelt. ELis esitatud varjupaigataotluste arv (2008 – 2018 esimene kvartal) Suur osa kõikidest varjupaigataotlustest on esitatud vaid vähestes liikmesriikides. 2015. aastal said kõige rohkem varjupaigataotlusi kolm liikmesriiki – 62 % kõigist ELis esitatud taotlustest (võrreldes 76 %-ga 2016. aastal ja 64 %-ga 2017. aastal). ELis varjupaika taotlevate isikute päritoluriigid on võrreldes 2015. aastaga muutunud. Kui Süüria, Afganistan ja Iraak on selles osas jätkuvalt viie esimese riigi hulgas, siis Kosovo ja Albaania asemel on alates 2016. aastast selles loetelus veel Pakistan ja Nigeeria. Kõige rohkem varjupaigataotlusi on esitanud Süüria kodakondsusega isikud. Süürlaste keskmine taotluste rahuldamise määr on püsivalt stabiilne. 2015. aastal oli see määr 97 % ja 2017. aastal 94 %. 2017. aastal oli varjupaigataotluste üldine rahuldamise määr esimese astme otsustega ELis 46 % (võrreldes 61 %-ga 2016. aastal ja 52 %-ga 2015. aastal). Lisaks Süüriale, olid kõrged varjupaigataotluste tunnustamise määrad ka Eritreast (92 %) ja Somaaliast (69 %) pärit isikute puhul. Taotluste rahuldamise määrad on olnud kõige madalamad Lääne-Balkani riikide kodakondsusega isikute puhul. Lapsrändajate kaitse ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti andmetel saabus 2017. aastal Kreekasse, Itaaliasse, Hispaaniasse ja Bulgaariasse 32 963 last, kellest 60 % olid saatjata või vanematest eraldatud lapsed. 2017. aastal vähenes saabunud laste koguarv võrreldes 2016. aastaga 67 %, samas suurenes saatjata või vanematest eraldatud saabuvate laste osakaal 34 %-lt 2016. aastal 60 %-le 2017. aastal. Liikmesriigid peavad tõhustama lapsrändajate kaitset käsitleva teatise rakendamist, eelkõige seoses järgmisega: vastuvõtutingimuste parandamine ja teenustele juurdepääsu tagamine, laste kadumise juhtumite ärahoidmine ja viivituste vähendamine lapsi (eelkõige perekonna taasühinemist) käsitlevate menetluste puhul ning lapse parimate huvide põhimõtte rangem rakendamine kõikides lapsi puudutavates otsustes. Komisjon andis 2. mail 2018 toimunud Euroopa Parlamendi täiskogu arutelul ülevaate teatise rakendamisel tehtud edusammudest ja eesseisvatest ülesannetest. 3.ELi TOETUS RÄNDE HALDAMISEKS ELi toetus pagulas- ja rändekriisi lahendamiseks on olnud pidev ja intensiivne. See on olnud kõige tõhusam kõige laialdasema osaluse korral. ELi ja selle ametite otsene toetus ja nende poolt eraldatud rahaliste vahendite kasutamine on olnud kõige tõhusam siis, kui kohapeal on tehtud koostööd liikmesriikide ekspertide ja ressurssidega. Komisjoni ettepanek vaadata läbi õigusaktid, mis käsitlevad sisserände kontaktametnikke, aitab samuti kaasa koordineerimise tihendamisele, mis on vajalik ELi ühise tegevuse tõhususe parandamiseks. Allpool esitatud sammud näitavad, kui vajalik on säilitada toetuse intensiivsust ja tihendada veelgi koordineerimist. Komisjon võtab täna samuti vastu ettepaneku viisainfosüsteemi õigusraamistiku läbivaatamise kohta, mis parandab julgeolekut piiridel ja ELi siseselt, tõhustades koostalitlusvõime kaudu kontrolle viisamenetluses ning kõrvaldades allesjäänud teabelüngad. Komisjon jätkab ebaseadusliku rändega seotud probleemide jälgimist viisavabaduse saanud riikides ja võtab vajaduse korral ennetavaid meetmeid. Vahemere idaosa rändetee – Toetus Kreekale ja Bulgaariale ELi poolt Kreekale antava toetuse põhielement on jätkuvalt esmase vastuvõtu süsteem. Jätkuvalt on toetatud täiendava vastuvõtusuutlikkuse loomist. Kreeka kogu vastuvõtusuutlikkus on veidi suurenenud (6 292-lt kohalt 6 338 kohani), tänu Kosi esmase vastuvõtu keskuses loodud täiendavatele kohtadele. Väljasaatmiseelse kinnipidamise suutlikkus on jäänud samaks (710 kohta) ning neis keskustes hoitakse üle 200 kinnipeetava. Vaatamata sellele on suureks probleemiks endiselt vastuvõtutingimused. 6. mai seisuga oli Ida-Egeuse viiel saarel kokku 16 565 rändajat, tekitades neil saartel püsiva tõsise ülerahvastatuse. Seetõttu on Lesbose ametiasutused võtnud kasutusele telgid nii esmase vastuvõtu keskustes kui ka väljaspool, et majutada täiendavaid saabujaid. Selline olukord avaldab samuti survet taristule, meditsiiniteenustele ja jäätmekäitlusele. Pinged kohalike kogukondade/elanike ning rändajate vahel on suurenenud. Kreeka ametiasutused investeerivad lähtuvalt saartel valitsevatest kõige pakilisematest vajadustest kokku 3 miljonit eurot jäätmekäitlusse ja veemajandusse ning ELi rahastatud taristu parandamise projektide edendamisse (15 miljonit eurot), samuti ka teenuste osutamisse ja esmatarbekaupadesse (63 miljonit eurot). Eriliseks probleemiks on osutunud piisava peavarju võimaldamine saatjata alaealistele nii saartel kui ka mandril. Enam kui 2 000 alaealist (sh vanematest eraldatud lapsi) on praegu peavarju ootenimekirjas, sealhulgas esmase vastuvõtu keskustes elavad alaealised või kaitse all olevad lapsed. Käimas on projektikonkurss ning kokku saadi pakkumusi 1 785 majutuskoha jaoks. Kreeka ametiasutused on allkirjastanud mitu lepingut, kuid kestliku riikliku süsteemi väljatöötamiseks peavad täiendavaid jõupingutusi tegema kõik partnerid, sealhulgas kohalikud omavalitsused ja vabaühendused. Seda täiendaksid hooldusperesid käsitlevad uued õigusaktid, mis hõlmaksid samuti rändajatest saatjata alaealisi ning mis on hetkel Kreeka parlamendis arutlusel. Esmase vastuvõtu keskustes töötavad väljaõppe saanud lastekaitseametnikud. Kuna need vajadused peegelduvad ka maismaapiirile avalduvas suuremas rändesurves, töötavad Kreeka ametiasutused praegu välja hädaolukorrakava, et tulla suve saabudes toime tõenäoliselt suurema saabujate hulgaga. Seda kava tuleks kasutada kestliku riikliku vastuvõtusüsteemi jaoks tervikliku strateegia väljatöötamise alusena. Riiklik vastuvõtusüsteem peaks põhinema praegustel ja prognoositavatel rändevoogudel, rahvusvahelise kaitse potentsiaalsete saajate arvul, varjupaigataotluste kiirendatud töötlemisel ning tagasisaadetavate isikute arvu suurendamisel. EL jätkab märkimisväärse rahalise toetuse andmist Kreekale, et lahendada rändega seotud probleeme. Seda tehakse rakendamisel oleva 2018. aasta rahastamiskava raames, mille alusel eraldatakse riiklike programmide edendamiseks 561 miljonit eurot. Erakorralise toetuse rahastamisvahendi raames tehakse koostööd humanitaarpartneritega, et aidata pagulastel elada turvalisemat ja normaalsemat elu ning paremini integreeruda kohalikku majandusse ja ühiskonda. Praegu pakutakse selle vahendi raames üle 24 500 üürimajutuskoha ja võimaldatakse igakuist rahalist abi, et pagulased saaksid rahuldada oma põhivajadusi. Samuti luuakse selle abil kõigile varjupaigataotlejatele ja pagulastele Kreekas elementaarne sotsiaalne turvavõrk. Selle kava raames saab praegu abi peaaegu 45 000 inimest.

ELi ametid on jätkanud oma vajalikku tööd Kreeka ametiasutuste toetamisel. 30. aprilli seisuga töötas Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti Kreeka esinduse juures kokku 63 liikmesriikide eksperti, keda toetasid 27 ajutist töötajat ja 85 raamlepingu alusel töötavat tõlki. 7. mai seisuga töötas Kreekas viies eri asukohas kokku 13 Europoli külalisametnikku ja 2 Europoli töötajat, kes tegelevad teisese julgeolekukontrolliga. Europoli tööd arendatakse edasi ka tegevuskava abil, mille raames rakendatakse viimasest hindamisest tulenevaid soovitusi. 14. mai seisuga oli Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametis töötajaid kokku 573. Sellest abist aga ei piisa ja ebakindlus seoses roteeruvate ametnike asendamisega liikmesriikide poolt loob pikaajalise ebastabiilsuse abi puhul, mida EL suudab pakkuda. Üha suurem surve Kreeka ja Türgi vahelisel maismaapiiril on tekitanud vajaduse tugevama abi järele piiril. Lisaks Türgi ja Kreeka vahelisele koostööle on Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet valmis suurendama oma kohalolekut ja korraldama rohkem ühisoperatsioone. See eeldab muidugi liikmesriikide täiendavat kaasamist. Bulgaariale suunatud toetusprogramm jätkub ning 2018. aastaks eraldatakse täiendavalt 13 miljonit eurot (lisaks alates 2015. aastast riiklike programmide jaoks eraldatud 97,2 miljonile eurole ning erakorralise abi raames eraldatud 172 miljonile eurole). Erakorralise abi raames piirikontrolliks vajalike rohkete seadmete soetamiseks antud teatavate toetuste rakendamine on olnud aeglane viivituste tõttu hankemenetlustes, kuid riiklike programmide raames ette nähtud rahalisi vahendeid rakendatakse jõudsalt. Ka Bulgaarias napib Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti töötajaid: praegu töötab seal 130 eksperti – kindlaksmääratud vajaduse põhjal on puudu veel 57 eksperti. ELi-Türgi avaldus ELi-Türgi avaldus on olulise tähtsusega ebaseaduslike ja ohtlike Kreeka saartele suunduvate merereiside arvu vähendamisel, inimelude päästmisel merel ning rahvusvahelist kaitset vajavate süürlaste ümberasustamise propageerimisel. Selle jätkuv edukus sõltub kõigi osapoolte kaasamisest ja püsivatest jõupingutustest. On oluline, et Türgi jätkaks oma intensiivseid õiguskaitsealaseid jõupingutusi, et hävitada inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise võrgustikud ja peatada ebaseaduslikud piiriületused nii Kreeka mandriossa kui ka saartele ning jätkaks koostööd Kreekast päritoluriiki tagasisaatmise ja tagasivõtmise valdkonnas, kas ELi-Türgi avalduse või Kreeka-Türgi kahepoolse protokolli alusel. Türgi on teinud väljapaistvaid pingutusi, et pakkuda peavarju ja abi rohkem kui 3,5 miljonile pagulasele Süüriast ning EL on Türgit selles toetanud. Türgi pagulasrahastu kaudu jätkatakse koostöös Türgi ametiasutustega praktilise abi andmist Süüria pagulastele ja vastuvõtvatele kogukondadele Türgis. Rahastu on osutunud üheks kiireimaks ja tõhusaimaks ELi toetusmehhanismiks, mille väljamaksed ulatuvad 1,9 miljardi euroni. Rahastu kaudu antakse abi rohkem kui 1,3 miljonile pagulasele igakuiste rahaülekannete kaudu ning toetatakse tuhandeid inimesi nende haridus- ja tervishoiukulude katmisel. Juba on alanud pagulasrahastu 3 miljardi euro suuruse teise osamakse kasutuselevõtt. Kiire rakendamine tagab esimese osamakse abil rahastatud rahastu edukate sekkumiste sujuvad järelemeetmed, eelkõige täiendavate rahaliste vahendite eraldamise hariduse toetamiseks, mis peab toimuma enne uue kooliaasta algust. Varjupaigataotluste läbivaatamise aeglane kulg Kreekas pidurdab jätkuvalt ELi–Türgi avalduse kohaseid tagasisaatmisi Türki. Kuna saabujate arv suveperioodil eeldatavasti suureneb, on eriti oluline, et Kreeka ametiasutused lahendaksid selle olukorra kiiresti. EL jätkab Kreeka varjupaigatalituse ja apellatsioonikomiteede töö toetamist. Samal ajal tühistati aprillis Kreeka riiginõukogu otsusega üldine geograafiline piirang, mida kohaldatakse Egeuse mere saartel asuvate varjupaigataotlejate suhtes. Kohus jõudis järeldusele, et piirangu kehtestamisel puudus vajalik

õiguslik põhjendus ning tunnistas, et asjaomane piirang koormab saari märkimisväärselt. Kreeka ametiasutused reageerisid otsusele kiiresti ja Kreeka varjupaigatalitus andis välja uue otsuse, mis Kreeka ametiasutuste arvates käsitleb riiginõukogu tõstatatud probleemi. Kreeka esitas samuti uued õigusaktid, mille eesmärk on viia lõpule vastuvõtutingimuste direktiivi ülevõtmine, mis annab sellele uuele otsusele tugevama õigusliku aluse. Uus seadus esitatakse peagi Kreeka parlamendile vastuvõtmiseks. Enne kui Türgi hakkab nõuetekohaselt kohaldama ELi ja Türgi tagasivõtulepingu kolmandate riikide kodanikke käsitlevat klauslit, julgustatakse Türgit ja Kreekat tagama Kreeka ja Türgi vahelise kahepoolse tagasivõtulepingu asjakohaste sätete tõhus kohaldamine nende saabujate suhtes, kes ei ole hõlmatud ELi ja Türgi avaldusega. Süüria ja selle naaberriikide toetamine on jätkuvalt esmatähtis. EL on alates kriisi puhkemisest eraldanud Jordaaniale ja Liibanonile rohkem kui 1 miljardit eurot, et toetada humanitaarabi kaudu kõige haavatavamaid ning pakkuda haridust ja tervishoiuteenuseid ning aidata pagulastel ja vastuvõtvatel kogukondadel toime tulla. Liibanonile antavat toetust garanteeriti ka kahel ministrite tasandil toimunud rahvusvahelisel konverentsil, mis käsitlesid julgeoleku ja investeeringutega seotud teemasid. 2018. aasta aprillis ELi ja ÜRO kaaseesistumisel korraldatud II Brüsseli konverentsi „Süüria ja piirkonna tuleviku toetamine“ kinnitati taas ELi toetust poliitilise lahenduse leidmiseks Süürias ja ELi võetud kohustust tegeleda oluliste vajadustega. Samuti kinnitati, et 2018. aastaks eraldatakse 560 miljonit eurot ja 2019. aastaks täiendavalt 560 miljonit eurot. Kokku mobiliseeriti konverentsi raames 2020. aastani 6,2 miljardit eurot rahvusvahelise kogukonna vahendeid, millest kolm neljandikku eraldavad EL ja selle liikmesriigid. Lääne-Balkani rändetee Komisjon viimistleb praegu oma sisemenetlusi, et sõlmida leping Albaaniaga (parafeeriti juba veebruaris 2018), mis võimaldab Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametil pakkuda abi välispiiri haldamisel ning saata rühmi kiiresti Albaania territooriumile, kui rändevoogudes peaks toimuma ootamatu muutus. 30. aprillil jõuti endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga tehnilisel tasandil kokkuleppele sarnase korralduse osas. Praegu käivad läbirääkimised Serbiaga ning komisjon on teinud ettepaneku alustada läbirääkimisi selliste lepingute sõlmimiseks ka Montenegro ning Bosnia ja Hertsegoviinaga. Europoli sisserändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastane Euroopa keskus toetab jätkuvalt operatiivkoostööd, et võidelda rändajate smugeldamise vastu Lääne-Balkani rändeteel. 2018. aasta esimeses kvartalis korraldas Europol 11 operatiivkoosolekut, milles keskenduti Lääne-Balkanile ning käsitleti 28 prioriteetset juhtumit. Lääne-Balkani riikides korraldati ka inimkaubitsejate arreteerimisega lõppenud seitse ühist tegevuspäeva. Europol on jätkanud üha enam kasutatava suundumuse – rändajate smugeldamine veoautode ja suurte sõidukitega – jälgimist. Piirkonnas asuvad riigid on tugevdanud oma piirikontrolli ja järelevalvesuutlikkust, paigutades patrullid asjakohastesse piirilõikudesse. Samal ajal jätkab EL Lääne-Balkani rändeteel asuvate riikide toetamist, et parandada rändajate ja pagulaste vastuvõtutingimusi ja -suutlikkust ning tugevdada rändehaldussüsteeme. Jätkuvad iga kahe nädala tagant toimuvad videokonverentsid komisjoni, liikmesriikide, ELi ametite ja Lääne-Balkani partnerite vahel, et hõlbustada koostööd ja teabevahetust rändeolukorra kohta Lääne-Balkani rändeteel. 17. aprillil 2018 vastu võetud komisjoni iga-aastases laienemispaketis rõhutati, et on vaja, et riigid tugevdaksid oma jõupingutusi, et leida tõhusad lahendused rändega seotud probleemidele. Edasised sammud ·Kreeka ametiasutused peaksid parandama esmase vastuvõtu keskuste tingimusi, pöörates erilist tähelepanu haavatavate rühmade ja saatjata alaealiste vajadustele. ·Kreeka ametiasutused peaksid viivitamata kiirendama ELi-Türgi avalduse kohaseid tagasisaatmisi.

·Kreeka ametiasutused peaksid kiiremas korras välja töötama oma hädaolukorrakava, et tulla toime suurema arvu rändajate saabumisega nii saartele kui ka maismaapiiri kaudu. ·Tugevdada koostööd Türgiga, et vastavalt ELi ja Türgi avaldusele ennetada praeguseid ja tekkivaid ebaseadusliku rände maismaa- ja mereteid. ·Tugevdada Kreeka ja Türgi vahelist koostööd Kreekast päritoluriiki tagasisaatmise ja tagasivõtmise valdkonnas, kas ELi-Türgi avalduse või Kreeka-Türgi kahepoolse protokolli alusel. ·Liikmesriigid peaksid tagama piisava eksperditoe ELi ametitele Kreekas ja Bulgaarias. ·Euroopa Liidu ja Lääne-Balkani partnerite tuleks kiiresti sõlmida lepingud Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti poolt antava tegevusabi kohta. Vahemere keskosa rändetee - Toetus Itaaliale EL jätkab Itaalia toetamist esmase vastuvõtu süsteemi rakendamisel. Taranto esmase vastuvõtu keskuse tegevus on hooldustööde tõttu ajutiselt peatatud ning renoveerimistööde tõttu on piiratud ka Lampedusa esmase vastuvõtu keskuse tegevus. Samal ajal kinnitasid Itaalia ametiasutused, et neil on sel aastal kavas avada kolm täiendavat esmase vastuvõtu keskust Calabrias ja Sitsiilias. Praegu vaadatakse läbi esmase vastuvõtu keskuste standardne töökord. ELi ametid võtavad meetmeid, et kohandada oma töötajate arvu ja tegevuse põhirõhku Itaalias vastavalt praegustele vajadustele. 30. aprilli seisuga töötab Itaalias 38 Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti lähetatud riiklikku eksperti, keda toetavad 54 ajutist töötajat ja 98 kultuurivahendajat. Euroopa piiri- ja rannikuvalve eksperdid toetavad toiminguid, mis on seotud äsja sisserännanutega. 2018. aasta 7. mai seisuga töötas Itaalias viies eri asukohas kokku 15 Europoli külalisametnikku ja 3 Europoli töötajat, kes tegid teisejärgulisi turvakontrolle. Itaalia on samuti suurendanud kinnipidamissuutlikkust. Potenza kinnipidamiskeskuses on täidetud pea kõik kohad (96 kohta). EL jätkab märkimisväärse finantsabi andmist Itaaliale. Itaalia ametiasutused on alustanud Itaaliale novembris eraldatud rahastamispaketi raames meetmete rakendamist järgmistes valdkondades: arstiabi, kultuuridevaheline vahendamine, esmase vastuvõtu keskustes kasutatavad seadmed rändajate kontrollimiseks ning merepiiride valve ning otsingu- ja päästeoperatsioonid. Peaminister Gentiloni 25. juuli 2017. aasta kirja järelmeetmena on komisjon ja Itaalia siseministeerium jätkanud arutelu, et välja töötada erakorralise abi raames rahastatavad meetmed, mille eesmärk on toetada integratsiooni kohalikul tasandil, kaitsta inimkaubanduse ohvreid ja tõhustada varjupaiga- ja tagasisaatmismenetlusi. See erakorraline abi täiendab Itaaliale riiklikele programmidele antavat (üle 654 miljoni euro suurust) ELi toetust. Jätkub ühisoperatsioon Themis, mille raames aidatakse Itaalial võidelda ebaseadusliku sisserände vastu Vahemere keskosas, päästa elusid merel ning ennetada ja avastada piiriülest kuritegevust. Selle tegevuspiirkond hõlmab nüüd Aadria merd ning selle õiguskaitsealast komponenti on (eelkõige seoses terrorismi- ja välisvõitlejate vastase võitlusega) tõhustatud. Praegu toetab Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet 27 liikmesriigi panuse abil Itaaliat 428 piirivalve- ja meeskonnaliikmega, kahe õhusõiduki, ühe helikopteri, ühe avamerepatrull-laev, seitsme rannapatrull-laeva, nelja rannikupatrullkaatri ja 14 mobiilse kontoriga. Edasised sammud ·Itaalia avab vastavalt kavandatule kolm täiendavat esmase vastuvõtu keskust. ·Itaalia peab veelgi suurendama oma kinnipidamissuutlikkust. ·Koostöös Itaalia ametiasutustega tuleb kindlaks määrata erakorralise rahastuse uus etapp. ·Liikmesriigid peavad vastavalt vajadusele suurendama oma osamakseid ELi asutustele (töötajate arv ja operatiivtugi) Itaalias. ·Itaalia jätkab kõigi 4. juuli 2017. aasta tegevuskavas kindlaks määratud meetmete rakendamist.

- Liibüa ja selle piirkonnad ning rändetee äärde jäävad riigid EL jätkab tööd selle nimel, et parandada kohutavaid tingimusi, millesse on sattunud paljud rändajad ja pagulased Liibüas, ning võidelda rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastu. ELi rahastatud programmide raames tehakse intensiivset tööd rändajate ja pagulaste esmavajaduste rahuldamiseks, aidatakse rändajatel koju tagasi pöörduda või juhul, kui nad vajavad kaitset, leida ümberasustamise kaudu turvaline tee Euroopasse, ning tehakse pikemaajalise perspektiiviga tööd kogukondade stabiliseerimiseks. Praeguseks on Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon toetanud ELi abil Liibüas peaaegu 41 000 rändajat tekkide, madratsite ja hügieenitarvetega maabumiskohtades, kinnipidamiskeskustes ja vastuvõtvates kogukondades. Arstiabi on antud enam kui 14 500-le haavatavas olukorras olevale rändajale. Samuti on Liibüa lõunaosas ränderessursside ja reageerimise mehhanismi kaudu antud abi rohkem kui 950-le rändajale. Ka ÜRO Lastefondi UNICEF vahendusel on antud eriabi: talveriideid kinnipidamiskeskuste jaoks ning ellujäämiseks ja inimväärseks eluks vajalikke esmatarbekaupu, sealhulgas vaba aja veetmist ja haridusalaseid tegevusi võimaldavaid kaupu. Samuti tehakse ühiseid jõupingutusi selleks, et võimaldada laste vabastamist ja leida alternatiive kinnipidamisele. ÜRO Arenguprogrammi raames on samuti loodud ettevõtluslinnak, et aidata noori ettevõtjaid. EL on jätkuvalt toetanud Liibüa kohalikke omavalitsusi kogu riigis, et taastada põhitaristu, mis võimaldaks nii kohalike elanike kui ka rändajate juurdepääsu põhiteenustele. Praegu on käimas arutelud ELi ja selle rakenduspartnerite (Itaalia koostöö, ÜRO Arenguprogramm ning ÜRO Lastefond UNICEF) vahel, et käivitada 2018. aasta märtsis vastu võetud uus 50 miljoni euro suurune programm kohalike omavalitsuste toetuseks. See suurendab Liibüa omavalitsusüksuste suutlikkust põhiteenuste (tervishoid, haridus, kanalisatsioon ja vesi) pakkumisel. 2018. aasta 4. mai seisuga oli pärast ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti sekkumist kinnipidamisasutustest vabastatud 1 006 pagulast ja varjupaigataotlejat, mis on suur edusamm võrreldes 2017. aastal vabastatute koguarvuga (1 428). Amet on 2018. aastal teinud juba 486 kontrollkülastust kinnipidamiskeskustesse. ELi toetus on võimaldanud ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametil korraldada pagulastele ja varjupaigataotlejatele 15 216 meditsiinilist konsultatsiooni, toetades samal ajal nende vabastamist. EL on teinud tihedat koostööd ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga (UNHCR), et evakueerida võimalikult palju haavatavaid rahvusvahelist kaitset vajavaid isikuid Liibüast Nigerisse ja nad seejärel kiiresti ümber asustada. Evakueerimine peatati märtsi alguses ajutiselt, sest Nigeri valitsus väljendas muret selle üle, et ümberasustamine teistesse riikidesse ei toimu piisavalt kiiresti, arvestades Nigerisse evakueeritavate isikute suurt arvu. UNHCR taastas erakorralise transiidimehhanismi töö 10. mail ning lendudele paigutati 132 haavatavat pagulast ja varjupaigataotlejat. Liibüast Nigerisse evakueeritud 1 152-st isikust määras UNCHR 13. mail 475 isikut ümberasustamisele ning neist 108 on Nigerist juba lahkunud. Lisaks on veel 71 isikut saanud ümberasustamise sihtriikidest nõusoleku ja on lahkumise ootel. See tähendab, et sihtriigid on juba ümber asustanud 38 % kõikidest selleks määratud isikutest. Kuigi vaja oleks veel ümberasustamislubadusi, ei ole Nigerist ümberasustamiseks antud lubaduste arv probleemiks, sest saadud on juba 2 681 lubadust. UNHCR peaks kiirendama ümberasustamisjuhtumite suunamist, et lubadused saaks ellu viia ja Liibüast evakueeritud isikud asustataks võimalikult kiiresti ümber sihtliikmesriikidesse. EL toetab neid jõupingutusi igakülgselt ja täiendab UNHCRile juba antavat finantsabi 20 miljoni euroga. Liikmesriikidel, kes ei ole veel määranud osa oma ümberasustamislubadustest Nigeri jaoks, palutakse seda teha, ja liikmesriigid, kes juba tegelevad ümberasustamisega, peaksid hoolitsema selle eest, üleviimine toimuks pärast suunamist kiiresti. UNHCR peaks Nigeri ümberasustamisjuhtumite suunamisel tegelema peamiselt Liibüast evakueeritud isikutega. Pärast veebruaris Tripolis toimunud kõrgetasemelist kolmepoolset ELi, Aafrika Liidu ja ÜRO missiooni on komisjon alustanud Liibüa ametiasutustega dialoogi, et tagada võetud kohustuste täitmine. Kohustused on muu hulgas järgmised: loobuda väljasõiduviisanõudest, et hõlbustada humanitaarabi korras evakueerimist; anda ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametile võimalus rakendada oma volitusi arvestamata kodakondsuse alusel kehtestatud piiranguid; anda rändajatele ja pagulastele parem juurdepääs kinnipidamiskeskustele ja parandada nende sealseid tingimusi; hakata sulgema praegusel kujul tegutsevaid kinnipidamiskeskusi; pakkuda alternatiive ebaseadusliku rände kriminaliseerimisele; tagada kõikide maabumispunktidesse saabunud rändajate täielik registreerimine ja nende teekonna jälgimine. Jätkuvad ELi jõupingutused kahe Liibüa rannikuvalveüksuse toetamiseks. Operatsiooni EUNAVFORMED Sophia käigus on seni saanud väljaõppe 191 Liibüa rannikuvalve töötajat, sealhulgas viie patrull-laeva meeskonnad, kelle koolitus põhines mere- ja kaldategevuse kombinatsioonil. Kreekas toimub praegu 22 Liibüa töötaja koolitamine ning Hispaanias on kavandatud 34 kandidaadile veel üks moodul 2018. aasta juuli alguseks. Märtsis avaldatud esimeses järelevalvearuandes rõhutati, et suutlikkus ja professionaalsus on suurenenud, kuid tõhusa seire huvides võiks EUNAVFORMEDi töötajad jätkuvalt viibida Liibüa rannikuvalve operatsioonide keskustes. Meritsi toimuvat ebaseaduslikku rännet käsitleva turvalise teabevõrgu loomine Vahemerel on jõudmas lõppjärku ning Vahemere piirkonna võrgustik Seahorse peaks käivituma 2018. aasta teisel poolel. Ministrid kiitsid 2018. aasta märtsi justiits- ja siseküsimuste nõukogu istungil heaks katseprojekti, mille eesmärk on toetada ELi asutuste ja operatsiooni EUNAVFORMED Sophia otsest koostööd kuritegevusalase teabe üksuses, mis on osa Sophia operatsioonist. Üksus peaks tegevust alustama võimalikult kiiresti. Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissioon Liibüas püüab välja selgitada võimalused suurendada 2018. aasta maiks Tripolis kas alaliselt või rotatsiooni korras töötavate töötajate arvu 17-ni. Sellele aitab kaasa tihedam koostöö Liibüa võimudega, mida tehakse alates 2017. aasta detsembris väikesemahulise esinduse sisseseadmisest. - Rahastamine ELi Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfondil on jätkuvalt oluline roll ELi töös. 8. mai 2018. aasta seisuga on kokku lepitud 147 programmis kogusummas 2 593,4 miljonit eurot, mis on jagatud kolme haru vahel: Saheli ja Tšaadi järve piirkond 1 293 miljonit eurot (79 programmi), Aafrika Sarv 820,3 miljonit eurot (50 programmi) ja Põhja-Aafrika 335 miljonit eurot (14 programmi). Selle summa alla kuulub ka neli mitut haru hõlmavat programmi (145,1 miljonit eurot). Rakendajatega on seni sõlmitud kokku 235 lepingut kogusummas 1 611,2 miljonit eurot ning väljamaksed ulatuvad kokku 650 miljoni euroni. Praegu on ELi Aafrika usaldusfondi jaoks eraldatud vahendeid 3,39 miljardit eurot, millest rohkem kui 2,98 miljardit eurot tuleb Euroopa Arengufondist ja ELi eelarvest. ELi liikmesriigid ja teised rahastajad (Šveits ja Norra) on kokku eraldanud 413,8 miljonit eurot, millest 378 miljonit eurot on juba välja makstud. Peamised abiandjad on Saksamaa (157,5 miljonit eurot) ja Itaalia (104 miljonit eurot). Eriti oluline oli liikmesriikide panus ELi usaldusfondi Põhja-Aafrika harusse, et luua uus Liibüa strateegia: Euroopa Ülemkogus toimunud arutelu järel lubasid liikmesriigid täiendada usaldusfondi 178,6 miljoni euroga, millest enamik on suunatud fondi Põhja-Aafrika haru täitmiseks. Märkimisväärne rahastamispuudujääk võib aga siiski tekkida juba 2018. aastal. Seda teemat arutati strateegianõukogu 24. aprilli 2018. aasta kohtumisel. Kolme haru süsteemi jaoks, mis hõlmab selliseid olulisi meetmeid nagu töö jätkamine Liibüas ning vabatahtliku tagasipöördumise ja evakueerimise tempo säilitamine, on hinnanguliselt vahendeid vaja ligikaudu 2 miljardit eurot. Kuigi ülejäänud vahendite arvelt saab katta teatavate prioriteetide kulusid, on kolme haru süsteemi puhul kindlaks tehtud ligikaudu 1,2 miljardi euro suurune rahastamispuudujääk, kui soovitakse tegevust praegusel tasemel jätkata. Põhja-Aafrika puhul aitavad prioriteedid jätkuvalt kaasa tõhusale rändehaldusele, sealhulgas haavatavate rändajate kaitsele, vabatahtlikule tagasipöördumisele, kogukondade stabiliseerimisele, integreeritud piirihaldusele ja töörände toetamisele. Meetmed Aafrika Sarve, Saheli ja Tšaadi järve piirkondades mõjutavad otseselt ELi tegevust Põhja-Aafrikas ning on vajalikud selleks, et ELi lähenemisviis oleks tõepoolest kõikehõlmav. Liikmesriigid on tunnistanud kavandatud meetmete vajalikkust ja nõustusid seadma esmatähtsale kohale järgmisi valdkondi: tagasisaatmine ja taasintegreerimine, pagulasküsimusega laiahaardelise tegelemise raamistik, turvalised dokumendid ja rahvastikuregister, inimkaubanduse vastane võitlus, olulised stabiliseerimismeetmed Somaalias, Sudaanis ja Lõuna-Sudaanis ning rändealaste dialoogide toetamine. Samal ajal leppis strateegianõukogu kokku, et usaldusfond peaks jätkama oma tegevust ka pärast 2018. aastat ja selleks tuleb vahendeid täiendada. Välisinvesteeringute kava esimese samba – Euroopa Kestliku Arengu Fondi tagatise raames on 12 abikõlblikku finantsasutust kokku teinud rohkem kui 46 investeerimiskava ettepanekut viie investeerimissuuna all, mille jaoks on olemas tagatisfondid väärtuses 1,5 miljardit eurot. Viie suuna raames välja pakutud investeerimisettepanekute koguväärtus on üle 3,5 miljardi euro. Programmide heakskiitmist käsitlevad esimesed komisjoni otsused tehakse suve alguses. Praegu on investeerimiskava Aafrika ja naabruspoliitika investeerimisplatvormide raames käimas segarahastamistoimingud. - Rändetee äärde jäävad riigid Mitme Aafrika partneriga tehakse üha tihedamat koostööd. Hoolimata poliitilistest rahutustest jätkus koostöö Etioopia ametiasutustega Valletta deklaratsiooni viie samba osas. Rände ja koostöö teemalises dialoogis Guinea ja Gambiaga toimub stabiilne areng. Näiteks korraldas Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet märtsis eduka seminari, millel käsitleti tagasisaatmise korraldamise parimaid tavasid. Côte d’Ivoire’is algatati rändeteemaline dialoog. Jätkuvad arutelud Nigeeriaga rände ja liikuvuse paketi üle, mis hõlmab selliseid teemasid nagu majanduskasv ja investeeringud, piirihaldus ja digitaalne identifitseerimine, inimeste ebaseaduslik üle piiri toimetamine, inimkaubandus, taasintegreerimine ja tagasivõtmine. Lisaks pidevale operatiivkoostööle antakse Nigerile täiendavat toetust eelkõige Nigeeria piiri äärde tekkivate uute rändeteede kõrvaldamiseks ning majanduslike asendusprogrammide tõhustamiseks. Nigeris toimus märtsis 2018 ministrite konverents, kus kõik põhiosalised arutasid koostööd rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastases võitluses ning selle edendamise võimalusi. Samuti jõudsid Niger, Tšaad, Liibüa ja Sudaan uuele kokkuleppele hakata tegema koostööd ühiste piiride kindlustamiseks ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks.

Lisaks sellele on tõhustatud tööd ebaseadusliku üle piiri toimetamise võrgustike lammutamiseks Aafrika Sarvel, jätkates ELi usaldusfondist toetatud Hartumi protsessi piirkondliku talitluskeskuse loomist. Keskuse eesmärk on tõhustada ühisuurimisi, milles osalevad nii Aafrika Sarve kui ka muud riigid. Aafrika Sarve parema rändehalduse programmi raames on rände- ja piirikorraldusalast koolitust saanud üle 400 valitsusametniku ning rändajate õiguste alast koolitust ligikaudu 150 valitsussektori ja valitsusvälise sidusrühma. Ränne lisati 15. märtsil Kairos toimunud ELi Egiptuse stabiilsusrühma (Stability Cluster) kohtumise tegevuskavasse. Sellel kohtumisel, mis järgnes 2017. aasta detsembris ELi ja Egiptuse rändealase dialoogi teemal korraldatud esimesele kohtumisele, tehti kokkuvõte ELi ja Egiptuse kahepoolse rändealase koostöö eri valdkondade edusammudest. Arutati ka võimalusi teha ELi ametitega tihedamat koostööd. Vahemere lääneosa rändetee Maroko jätkab jõupingutusi ebaseadusliku rände ennetamiseks, tehes piirivalvealast koostööd eelkõige Hispaaniaga. Praegu on käimas tehniline koostöö, et koostada piirihaldussuutlikkuse suurendamise abipakett ning taasalustada läbirääkimisi viisalihtsustuse ja tagasivõtulepingute üle. Komisjon ja Maroko kirjutasid detsembris 2017 alla Maroko rändepoliitika eelarvetoetuse programmile (35 miljonit eurot). 2. mail Marrakechis toimunud Rabati protsessi viiendal ministrite konverentsil võeti ühiselt vastu tegevuskava, et kinnitada kohustust jätkata koostööd rände algpõhjuste kõrvaldamiseks, inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastaseks võitluseks ning tagasisaatmise ja tagasivõtmise süsteemi täiustamiseks. Ebaseaduslikult Euroopasse saabunud Alžeeria kodanike arv vähenes 2018. aasta esimeses kvartalis võrreldes 2017. aasta sama perioodiga (kuigi 2016. ja 2017. aastal oli vastav arv kasvanud 43 %). Alžeeria on endiselt üks Marokosse ja Liibüasse viiva ebaseadusliku rände tee transiidiriikidest ning Alžeeria ametiasutused on teatanud Alžeeriasse Sahara-taguse Aafrika riikidest saabuvate inimeste arvu suurenemisest. Kuigi EL ja Alžeeria leppisid kokku ebaseaduslike saabujate, seaduslike liikuvusvõimaluste ning tagasisaatmisalase teabevahetuse parandamises, ei ole selleks veel tegelikku koostööd tehtud. Edasised sammud ·ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet ja liikmesriigid peaksid jätkama jõupingutusi erakorralise transiidimehhanismi kaudu toimuva evakueerimise ja ümberasustamise tõhustamiseks, suurendades suunamiste arvu ja kiirendades ümberasustamist. ·Tuleks jätkata koostööd ELi, Aafrika Liidu ja ÜRO rakkerühmaga, et aidata inimestel Liibüast lahkuda, ning Liibüa ametivõimudega, et lõpetada rändajate süstemaatiline kinnipidamine. ·Kooskõlas märtsis Niameys vastu võetud deklaratsiooniga tuleks tugevdada koostööd Saheli piirkonna riikidega, et võidelda rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastu. ·Tuleks jätkata päritoluriikidega peetava rändealase dialoogi täiustamist, ühendades Valletta tegevuskava kõik sambad. 4.TAGASISAATMINE JA TAGASIVÕTMINE Statistika 2017. aastal toimunud tagasisaatmiste kohta näitab, et võrreldes 2016. aastaga (493 785 tagasisaatmisotsust) on väljastatud tagasisaatmisotsuste arv ELis 2017. aastal suurenenud 4 % (2017. aastal 516 115 otsust). Selle üks peamistest põhjustest võib olla asjaolu, et arvukad varjupaigataotluste (sh apellatsioonide) menetlused, millest paljud on algatatud ELi massilise sissevoolu ajal, on lõpule jõudmas ning mitmel juhul on tehtud negatiivne otsus. Pagulaste massilise sissevoolu all kõige enam kannatanud liikmesriikides, eelkõige Saksamaal ja Kreekas, on pagulaste tagasisaatmise kohta tehtud otsuste arv järjekindlalt kasvanud. Siiski ei ole tegelike tagasisaatmiste arv suurenenud tagasisaatmisotsuste arvule vastavalt. Vastupidi, liikmesriigid on Eurostatile esitanud teavet, mis näitab selgelt, et 2017. aastal vähenes tegelikult toimunud tagasisaatmiste arv peaaegu 20 %, s.o 226 150-lt 2016. aastal 188 920-ni 2017. aastal. See tähendab tagasisaatmise määra märkimisväärset vähenemist kogu ELis – 45,8 %-lt 2016. aastal kõigest 36,6 %-ni 2017. aastal. See negatiivne suundumus on osaliselt selgitatav asjaoluga, et Lääne-Balkani riikide võimalike tagasipöördujate arv on märkimisväärselt vähenenud. Koostöö, mida on viimase kahe aasta jooksul tehtud nende riikidega nende kodanike tagasivõtmiseks ja mida on hõlbustanud ELiga sõlmitud tõhusad tagasivõtulepingud, on olnud suurepärane. Tänu sellele suudeti 2015. ja 2016. aastal lahendada varasemast perioodist kuhjunud tagasisaatmisjuhtumid, mis omakorda suurendas ELi keskmist tagasisaatmise määra. Kuid isegi, kui andmed Lääne-Balkani riikide kohta 2017. aasta tagasisaatmiste üldstatistikast välja jätta, on tagasisaatmise määr ikkagi vähenenud 2016. aasta 34,5 %-lt 2017. aasta 29,2 %-le. Selle põhjuseks võib olla nende vähem koostöö tegevate ja ELi suunduva ebaseadusliku rände päritoluriikide kodanike kohta tehtud tagasisaatmisotsuste arvu proportsionaalne suurenemine, mille puhul tegelike tagasisaatmiste arv ei vasta otsustele. See näitab selgelt, et liikmesriigid peavad tegema lisajõupingutusi, et tagada tagasisaatmisotsuste tõhus elluviimine, kasutades hüppelauana partnerlusraamistiku alusel tehtavat tööd ning peamise tagasisaatmise vahendina Euroopa piiri- ja rannikuvalvet. Kuigi koostöö kolmandate riikidega nende kodanike tagasivõtuks on ELi jaoks endiselt probleemiks, on 2017. aastal siiski sõlmitud mitu praktilist kokkulepet. Komisjoni 2017. aasta detsembri tegevuskavas seatud eesmärk jõuda kolme partnerriigiga kokkuleppele tagasisaatmise ja tagasivõtmise korra suhtes, on täidetud. Komisjon tegi ettepaneku vaadata läbi õigusaktid, mis käsitlevad sisserände kontaktametnikke, et tihendada selles valdkonnas vajalikku koordineerimist. Viisaeeskirja muutmise ettepaneku kontekstis tegi komisjon ettepaneku tugevdada viisapoliitika kasutamist vahendina, millega edendada tagasisaatmise ja tagasivõtmise alast koostööd kolmandate riikidega. Kui kolmandad riigid ei tee piisavalt koostööd tagasisaatmise ja tagasivõtmise valdkonnas, kehtestatakse nende kodanike viisataotluste suhtes rangemad tingimused. See, kas tagasisaatmiste arvu õnnestub märkimisväärselt suurendada, sõltub siiski eelkõige sellest, kas liikmesriigid osalevad kõnealuses koostöös ja kasutavad neid vahendeid täiel määral. Praegu esineb liikmesriikide tegevuses suuri erinevusi. Kui mõned liikmesriigid kasutavad olemasolevaid vahendeid ennetaval ja tõhusal viisil ning hakkavad juba tulemusi nägema, siis teised ei ole veel uusi menetlusi oma töövoogu integreerinud ega ole alustanud nende rakendamist. Komisjon ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet pakuvad liikmesriikidele eritoetust uute menetluste tõhusaks kasutamiseks, näiteks korraldades kolmandate riikidega uute menetluste kohta teabeseminare. Mõned konkreetsed meetmed, näiteks elektrooniliste platvormide rajamine (Pakistan), olemasolevate ajakohastamine (Sri Lanka) või kodakondsuse kontrollimine elektroonilisel teel (Bangladesh), peaksid pikas perspektiivis andma märkimisväärseid tulemusi. Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti toetatavate tagasisaatmisoperatsioonide arv suureneb pidevalt. Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet on 2018. aasta jaanuarist aprilli lõpuni korraldanud või koordineerinud 111 operatsiooni. 2016. aastal samal perioodil toimus 39 operatsiooni ja 2017. aastal samal perioodil 108 operatsiooni. Liikmesriigid peaksid siiski paremini ära kasutama ameti uusi ja laiendatud tagasisaatmisvolitusi. Liikmesriigid peavad samuti tagama, et suureneva vajadusega toimetulekuks on tagasisaatmiseks piisavalt vahendeid, et tagasipöördujad on füüsiliselt kättesaadavad ning et tagasisaatmismenetlus on kiire ja tõhus. Kuna komisjon on võtnud kohustuse teha selgemaks võimalikud riskid, mis kaasnevad kriminaliseerimisega neile, kes annavad hättasattunud rändajatele tõelist humanitaarabi, korraldas ta 3. mail esimese mõttevahetuse peamiste asjaomaste vabaühenduste ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametiga, et kujundada praegusest olukorrast ühine arusaam ja arutada võimalikke edasisi samme.

Tagasisaatmise tõhusa järelevalve tegemiseks on ülioluline koostada üksikasjalikumat, sagedasemat ja ajakohasemat varjupaiga- ja hallatud rände, sealhulgas tagasisaatmise ja tagasivõtmise statistikat. See aitaks saada varjupaiga ja hallatud rände olukorra kohta põhjalikumat ja korrapärasemat teavet. Nagu on märgitud novembris 2017 esitatud eduaruandes, teeb komisjon ettepaneku lahendada kõige kiireloomulisemad probleemid rände- ja rahvusvahelise kaitse statistikat käsitlevate õigusaktide muutmisega. Et tagasisaatmise alast koostööd veelgi täiustada, tuleb kasutada kõiki meie sise- ja välispoliitika stiimuleid ning ergutusvahendeid. Edasised sammud ·Liikmesriigid peaksid täies mahus ära kasutama hiljuti kokku lepitud tagasisaatmis- ja tagasivõtukorda, suurendades asjaomastele riikidele suunatud tagasivõtutaotluste arvu. ·Liikmesriigid peaksid täies mahus ära kasutama Euroopa piiri- ja rannikuvalve poolt tagasisaatmisoperatsioonides pakutavaid võimalusi, et tagasisaatmisotsuste tegelikku elluviimist veelgi tõhustada. ·Euroopa Parlament ja nõukogu peaksid jätkama jõupingutusi, et teha seoses komisjoni poolt 14. märtsil viisaeeskirja muutmise kohta esitatud ettepanekuga kiireid edusamme. ·Varjupaiga- ja hallatud rände, sealhulgas tagasisaatmise ja tagasivõtmise statistika esitamist käsitlevad uued eeskirjad tuleks kiiresti rakendada. 5.TUGEVDATUD VÄLISPIIRI HALDAMINE 2018. aasta lubadustes on seoses operatiivtegevusega leitud tõsiseid puudujääke. Vaatamata kahele 19. jaanuaril ja 23. märtsil 2018 avaldatud avatud pakkumiskutsele, ei ole märkimisväärseid edusamme tehtud. Kõik kuni aprilli lõpuni 2018 antud lubadused katavad maismaapiiridel maist juunini 2018 võetavate meetmetega seotud eksperdivajadustest 49 % ja tehnilistest vajadustest 44 %. Merepiirioperatsioonide puhul on võimalik tagada 85 % ekspertidest, kuid ainult 51 % tehnilistest vahenditest. Need märkimisväärsed puudujäägid võivad jätkuvalt oluliselt piirata kuni 2018. aasta detsembrini kavandatud meetmete rakendamist. 17. aprillil 2018 korraldas amet liikmesriikide ja komisjoniga kõrgetasemelise kohtumise, et parandada 2019. aastaks ette nähtud iga-aastaste lubaduste andmise protsessi, suurendades paindlikkust ja läbipaistvust ning tuues lubaduste andmise protsessi ettepoole, et oleks võimalik teha kohandusi ja võtta muid leevendavaid meetmeid (näiteks oma tehnilise suutlikkuse kasutamine). 30. aprilliks 2018 ulatus kiirreageerimisreservi nimetatud lähetamisvalmis piirivalveametnike koguarv 1 482-ni ehk 99 %-ni reservist. Vaid kaks liikmesriiki ei ole veel piirivalveametnikke nimetanud. Euroopa kiirreageerimisvahendite reservi osas kindlaks tehtud puudujääke ei ole liikmesriigid alates eelmise aruande avaldamisest veel kõrvaldanud. Komisjon võttis 2. mail 2018 vastu ettepaneku aastaid 2021–2027 hõlmava mitmeaastase finantsraamistiku kohta. Sellega nähakse ette märkimisväärsed vahendid, et toetada Euroopa piiri- ja rannikuvalve edasist tugevdamist, sealhulgas 10 000 piirivalvuriga alalise koosseisu loomist Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti käsutusse, nii et amet saaks oma tööd ELi turvalise välispiiri kindlustamiseks teha täies mahus. Edasised sammud ·Liikmesriigid peaksid kiiresti ja täielikult rakendama haavatavuse hindamisel 2017. aastal antud soovitusi. ·Liikmesriigid peaksid viivitamata täitma puudujäägid, mis on seotud Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti 2018. aastaks kavandatud operatiivtegevusega ELi välispiiridel. ·Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet peaks koostama lähikuudel Euroopa integreeritud piirihalduse tehnilise ja tegevusstrateegia ning liikmesriigid peaksid tagama vastavate riiklike strateegiate koostamise. 6.ÜMBERPAIGUTAMINE, ÜMBERASUSTAMINE, VIISAD JA MUUD SEADUSLIKUD VÕIMALUSED 2018. aasta märtsi lõpuks olid kõik ümberpaigutamise tingimustele vastavad taotlejad Kreekast teistesse liikmesriikidesse ümber paigutatud – kokku 21 999 inimest, sh 546 saatjata alaealist, kes paigutati 24 riiki. 7. mai 2018. aasta seisuga on Itaaliast ümber paigutatud 12 691 inimest (sh 256 saatjata alaealist), kelle hulgas oli 31 taotlejat (sh 26 saatjata alaealist), kes olid juba ümberpaigutamise jaoks heaks kiidetud, kuid üleviimise ootel. Itaalia on saatnud neli saatjata alaealise ümberpaigutamistaotlust, kuid nendele ei ole seni vastust saadud. Ümberpaigutamine on olnud edukas – 96 % tingimustele vastavatest inimestest on ümber paigutatud. Septembris 2017 kutsus komisjon Kreeka ja Itaalia püsivat rändesurvet arvesse võttes kõiki liikmesriike üles jätkama ümberpaigutamist vabatahtlikkuse alusel, lisaks hädaolukorras ümberpaigutamise kavadele, ning võttis endale kohustuse anda vajalikku rahalist toetust. Komisjon julgustab kõiki liikmesriike tegema Kreeka ja Itaaliaga koostööd ning kasutama pakutavat võimalust vastavalt vajadusele. ELi esimene 2015. aasta juuli ümberasustamiskava on lõpule jõudnud. Kõigi ELi ümberasustamiskavade alusel on nende käivitumisest saadik ümber asustatud kokku 32 207 inimest, kelle hulgas on ka ELi-Türgi avalduse alusel Türgist ümber asustatud süürlased.Liikmesriikide ümberasustamisalane tegevus keskendub nüüd ELi uue kava alusel antud lubaduste täitmisele. Saksamaa valitsus tegi hiljuti otsuse anda 10 200 uut ümberasustamislubadust ning 20 muud liikmesriiki on andnud rohkem kui 50 000 ümberasustamislubadust. See on seni ELi ja liikmesriikide suurim ümberasustamisega seotud ühine kohustus. Uut ELi ümberasustamiskava toetatakse ELi eelarvest 500 miljoni euroga ja 10 liikmesriiki on selle alusel ümber asustanud juba 4 252 inimest. See on märkimisväärne edusamm – alates märtsi eduaruandest on ümber asustatud 2 397 inimest.