Kokkuvõte: Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus, mis käsitleb soovitust võtta vastu nõukogu otsus, millega antakse luba pidada läbirääkimisi info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kuritegelikul otstarbel kasutamise vastase võitluse ulatusliku rahvusvahelise konventsiooni üle

(Arvamuse täistekst (inglise, prantsuse ja saksa keeles) on Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel www.edps.europa.eu)

(2022/C 240/05)

29. märtsil 2022 esitas Euroopa Komisjon soovituse võtta vastu nõukogu otsus, millega antakse komisjonile luba osaleda Euroopa Liidu nimel Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) läbirääkimistel info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kuritegelikul otstarbel kasutamise vastase võitluse ulatusliku rahvusvahelise konventsiooni üle.

Euroopa Andmekaitseinspektor mõistab, et õiguskaitseasutused vajavad elektrooniliste tõendite kiiret ja tulemuslikku leidmist ja hankimist. Euroopa Andmekaitseinspektor rõhutab siiski, et sarnane rahvusvaheline õigusakt on juba jõustunud – Budapesti konventsioon ja selle teine lisaprotokoll, mis on nüüd avatud allkirjastamiseks.

Euroopa Andmekaitseinspektor märgib, et ÜROs on juba alanud läbirääkimised veel ühe küberkuritegevuse vastu võitlemise ja kriminaalasjades tehtava piiriülese koostöö konventsiooni üle. Euroopa Andmekaitseinspektor toetab seega soovitust anda komisjonile volitus pidada ELi nimel läbirääkimisi, sest see aitaks paremini säilitada ELi andmekaitseraamistiku pakutava kaitse taset. Euroopa Andmekaitseinspektor märgib siiski, et ÜROs on väga palju riike ja nende õigussüsteemid on väga heterogeensed. Seda arvestades leiab Euroopa Andmekaitseinspektor, et on oluline risk, et konventsiooni lõppteksti tõttu võivad väheneda füüsilistele isikutele liidu õiguses sätestatud põhiõigused ja -vabadused, eelkõige õigus andmekaitsele ja eraelu puutumatusele. Seega tuleb rõhutada, et kui nõukogu peaks volitama komisjoni pidama selles raamistikus läbirääkimisi ELi nimel, ei nõuaks selline volitamine konventsiooni vastuvõtmise korral ELilt konventsiooni osaliseks saamist. Euroopa Andmekaitseinspektor leiab, et EL ei peaks taotlema sellise konventsiooni osaliseks saamist, kui see kahjustaks liidu õigusega füüsilistele isikutele tagatud andmekaitse taset.

Käesoleva arvamuse eesmärk on anda ELi institutsioonidele konstruktiivset ja objektiivset nõu, et ei kahjustataks liidu õigusega tagatud andmekaitse taset. Euroopa Andmekaitseinspektor väljendab heameelt, et volituse eesmärk on tagada algusest peale, et konventsioon sätestaks ranged tingimused ja tugevad kaitsemeetmed, millega tagatakse, et ELi liikmesriigid saavad austada ja kaitsta Euroopa Liidu aluslepingutes ja põhiõiguste hartas sätestatud ELi õigusest tulenevaid põhiõigusi ja -vabadusi ning üldpõhimõtteid.

Seoses sellega rõhutab Euroopa Andmekaitseinspektor vajadust tagada eelkõige privaatsuse ja andmekaitse valdkonnas põhiõiguste täielik austamine. ELi andmekaitse õigusaktides sätestatakse põhimõtteliselt, et andmete edastamine kolmandale riigile võib toimuda ilma täiendavate nõueteta üksnes juhul, kui see kolmas riik tagab piisava kaitsetaseme. Kui kolmanda riigi kaitsetaset ei ole tunnistatud piisavaks, kohaldatakse konkreetsete edastamiste suhtes erandeid seni, kuni sätestatakse asjakohased kaitsemeetmed. Kuigi Euroopa Andmekaitseinspektor tunnistab, et kokkuleppes paljude kolmandate riikidega ei pruugi olla võimalik korrata ELi õiguse termineid ja määratlusi, peavad üksikisikute kaitsemeetmed olema selged ja tõhusad, et need vastaksid täielikult liidu õigusele. Euroopa Liidu Kohus on viimastel aastatel rõhutanud andmekaitsepõhimõtteid, sealhulgas edasikaebeõigust ja üksikisikute individuaalseid õigusi. Need põhimõtted muutuvad veelgi olulisemaks, kui arvestada kriminaaluurimiseks vajalike andmete tundlikkust.

Seda arvestades leiab Euroopa Andmekaitseinspektor, et kuigi paljud juba kavandatud läbirääkimisjuhised on tervitatavad, tuleks neid tugevdada. Eelkõige selleks, et tagada vastavus Euroopa Liidu põhiõiguste hartale ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 16, esitab Euroopa Andmekaitseinspektor neli peamist soovitust läbirääkimisjuhiste kohta:

— et rahvusvahelise koostöö sätted piirduksid konventsioonis määratletud kuritegudega;

— välistada kolmandate riikide õiguskaitseasutuste otsene juurdepääs andmetele ja piiriülene vahetu koostöö teenusepakkujatega;

— tagada, et tulevasi kahe- ja mitmepoolseid lepinguid kolmandate riikidega kohaldatakse konventsiooni asemel juhul, kui need tulevased lepingud tagavad põhiõiguste kaitse kõrgemad standardid, eelkõige seoses õigusega eraelu puutumatusele ja andmekaitsele;

— tagada, et konventsioon ei mõjuta kaht lepinguosalist riiki, kui üks neist teatab, et mõne muu lepinguosalise riigi ratifitseerimise, vastuvõtmise, heakskiitmise ja ühinemise tulemusel ei looda vastavalt konventsioonile nende kahe lepinguosalise riigi vahel suhteid.

Peale selle sisaldab arvamus täiendavaid soovitusi läbirääkimisjuhiste täiustamiseks ja selgitamiseks. Kommentaarid käesolevas arvamuses ei piira võimalikke muid kommentaare, mida Euroopa Andmekaitseinspektor võib esitada lisaküsimuste tekkimisel ja lisateabe saamisel. Euroopa Andmekaitseinspektor ootab, et temaga konsulteeritaks konventsiooni eelnõu sätete üle enne selle lõplikku vormistamist.

1. SISSEJUHATUS JA TAUST

1. ÜRO on valitsustevaheline organisatsioon, mis koosneb praegu 193 liikmesriigist ( 1 ) . ÜRO ja selle tegevuse aluseks on selle põhikirjas sätestatud eesmärgid ja põhimõtted. ÜRO põhikirja kohaselt on organisatsiooni eesmärkideks muu hulgas rahvusvahelise rahu ja julgeoleku säilitamine, inimõiguste kaitsmine, humanitaarabi andmine, kestliku arengu edendamine ja rahvusvahelise õiguse järgimine ( 2 )

2. , võttes täielikult arvesse kehtivaid rahvusvahelisi õigusakte ja tegevust riiklikul, piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil, mis on seotud info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kuritegelikul otstarbel kasutamise vastu võitlemisega , eelkõige küberkuritegevuse probleemi kohta põhjaliku uuringu tegemiseks loodud valitsustevahelise avatud eksperdirühma tegevust ja tulemusi 17. detsembril 2018 võttis ÜRO peaassamblee vastu resolutsiooni 73/187 „Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kuritegelikul otstarbel kasutamise vastane võitlus“ ( 3 ) . Seejärel võttis ÜRO Peaassamblee 27. detsembril 2019 vastu resolutsiooni 74/247, ( 4 ) millega otsustati luua avatud valitsustevaheline ekspertide sihtkomitee (edaspidi „sihtkomitee“), et koostada info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kuritegelikul otstarbel kasutamise vastast võitlust käsitlev ulatuslik rahvusvaheline konventsioon. Resolutsioonis 74/247 rõhutatakse vajadust edendada riikidevahelist koostööd ja koordineerimist võitluses info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kuritegelikul otstarbel kasutamise vastu, sh arenguriikidele nende taotluse korral tehnilise abi andmist. Resolutsioonis rõhutatakse ka vajadust täiustada riigisiseseid õigusakte ja -raamistikke ning suurendada riigi ametiasutuste suutlikkust tulla toime sellise kuritegeliku kasutusega kõigis selles vormides, sh selle tõkestamise, uurimise, avastamise ja selle eest vastutusele võtmisega ( 5 ) , eelkõige küberkuritegevuse probleemi kohta põhjaliku uuringu tegemiseks loodud valitsustevahelise avatud eksperdirühma tegevust ja tulemusi ( 6 ) . Kolm ELi liikmesriiki (Eesti, Poola ja Portugal) on sihtkomitee ase-eesistujad ( 7 )

3. võtab täielikult arvesse kehtivaid rahvusvahelisi õigusakte ning riiklikul, piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil toimuvat tegevust, mis on seotud info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kuritegelikul otstarbel kasutamise vastu võitlemisega 26. mail 2021 kinnitas ÜRO Peaassamblee resolutsiooniga 75/282 ( 8 ) veel kord, et sihtkomiteening riiklikul, piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil toimuvat tegevust, mis on seotud info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kuritegelikul otstarbel kasutamise vastu võitlemisega ( 9 ) . ÜRO Peaassamblee otsustas, et sihtkomitee tuleb kokku vähemalt kuueks istungjärguks ja oma tegevuse valmides esitab peaassambleele konventsiooni eelnõu selle 78. istungjärgul, mis peaks algama 2023. aasta septembris ja lõppema 2024. aasta septembris.

4. Esimene läbirääkimiste istungjärk toimus 28. veebruarist11. märtsini 2022. Istungjärgul arutati konventsiooni eesmärke, kohaldamisala, ülesehitust ja põhielemente ( 10 ) . Läbirääkimiste esimese istungjärgu aruande kavandi kohaselt lepiti kokku, et konventsioon koosneb järgmistest elementidest ( 11 ) Preambul 1. Üldsätted 2. Kriminaliseerimine 3. Menetlusmeetmed ja õiguskaitse 4. Rahvusvaheline koostöö 5. Tehniline abi, sh kogemuste vahetus 6. Ennetusmeetmed 7. Rakendamismehhanism 8. Lõppsätted

5. Euroopa Komisjon osales sihtkomitee kohtumistel vaatlejana. Istungjärkudevaheline istung toimus 24. ja 25. märtsil 2022, et küsida konventsiooni eelnõu täiendamisel mitmesugustelt sidusrühmadelt arvamust ( 12 ) . Järgmine läbirääkimiste istungjärk peaks algama 30. mail 2022 ( 13 )

6. 29. märtsil 2022 esitas Euroopa Komisjon soovituse võtta vastu nõukogu otsus, millega antakse komisjonile luba osaleda Euroopa Liidu nimel Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni läbirääkimistel info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kuritegelikul otstarbel kasutamise vastase võitluse ulatusliku rahvusvahelise konventsiooni üle (edaspidi „soovitus“) ( 14 ) . Soovitusel on lisa (edaspidi „lisa“), milles sätestatakse kavandatud nõukogu direktiivid konventsiooni üle läbirääkimiste pidamiseks.

7. Komisjon soovitab nõukogu otsuse vastu võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 218 sätestatud menetluse alusel, mida kohaldatakse ELi ja kolmandate riikide vahel sõlmitavatele lepingutele. Selle soovitusega püüab komisjon saada nõukogult loa enda nimetamiseks põhiläbirääkijaks ELi nimel, et tagada ELi asjakohane osalemine ÜRO läbirääkimistel, kus käsitletakse eeldatavasti aspekte, mis on seotud ELi õigusaktide ja pädevusega, eelkõige küberkuritegevuse valdkonnas ( 15 )

8. Käesolev Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus esitatakse määruse (EL) 2018/1725 (ELi isikuandmete kaitse määrus) artikli 42 lõike 1 kohaselt vastusena Euroopa Komisjoniga konsulteerimisele 29. märtsil 2022. Samuti väljendab Euroopa Andmekaitseinspektor heameelt, et soovituse põhjenduses 5 viidatakse nimetatud konsulteerimisele.

7. JÄRELDUSED

42. Euroopa Andmekaitseinspektor toetab nõukogu otsuse vastuvõtmist, millega antakse Euroopa Komisjonile selge volitus osaleda ELi nimel ÜROs toimuvatel läbirääkimistel kõnealuse konventsiooni üle. Euroopa Andmekaitseinspektor rõhutab siiski, et luba läbirääkimistel osaleda ei peaks nõudma konventsiooni vastuvõtmise korral ELilt konventsiooni osaliseks saamist ning eelkõige ei peaks EL taotlema konventsiooni osaliseks saamist, kui see kahjustaks liidu õigusega füüsilistele isikutele tagatud andmekaitse taset.

43. Euroopa Andmekaitseinspektor tunnustab ja rõhutab lisa punktide 6, 17 ja 23 olulisust, mille eesmärk on säilitada olemasolevaid ülemaailmseid ja piirkondlikke õigusakte, ning lisa punktides 8, 9, 10, 11, 13, 18, 19 ja 24 sisalduvate kaitsemeetmete olulisust.

44. Eelnevast lähtudes esitab Euroopa Andmekaitseinspektor järgmised soovitused. Seoses konventsiooni ja muude õigusaktide suhtega — Volitusse tuleks lisada, et liit peaks püüdma tagada tulevaste kolmandate riikidega sõlmitavate lepingute kohaldamise konventsiooni asemel juhul, kui need tulevased lepingud tagavad põhiõiguste kaitse kõrgemad standardid, eelkõige eraelu puutumatuse ja andmekaitse valdkonnas. Seoses konventsiooni kohaldamisalaga — Rahvusvahelise koostöö sätted peaksid piirduma konventsioonis määratletud kuritegudega. — Volituses tuleks selgelt väljendada, et liit peaks olema vastu kõigile sätetele, mis käsitlevad piiriülest otsest juurdepääsu andmetele ja piiriülest otsest koostööd teenusepakkujatega. — Tuleks selgitada, et lisa punktis 15 loetletud direktiivid ei ole seotud piiriülese koostööga. Seoses asjakohaste kaitsemeetmete ja põhiõiguste austamise vajadusega — Volituses tuleks selgelt väljendada, et liit peaks tagama andmekategooriate selge piiritlemise. — Volitusse tuleks lisada juhis, mille eesmärk on saavutada, et konventsioonile lisatakse ammendav loetelu pädevatest asutustest vastuvõtvates riikides, kuhu edastatakse andmeid, ning nende asutuste pädevuste lühikirjeldus. Seoses konventsiooni lõppsätetega — Volituses tuleks täiendavalt täpsustada, et liidu eesmärk peaks olema saavutada, et lepinguosaline riik võib konventsiooni allkirjastamise, ratifitseerimise või sellega ühinemise ajal teatada, et ta ei rahulda taotlust edastada isikuandmeid teisele poolele juhul, kui on viiteid, et taotluse edastanud riigis ei ole enam tagatud andmekaitse piisav tase. — Volitusse tuleks lisada, et liidu eesmärk peaks olema lisada säte, mis näeks ette konventsiooni praktilise toimimise korrapärase ülevaatamise. Korrapärane ülevaatamine tuleks konventsiooni jõustumise järel ette näha hiljemalt viie aasta pärast ja seejärel korrapäraselt ning täpsustada tuleks täiendavate ülevaatamiste sagedus. Täpsustada tuleks ka ülevaatamise sisu. Ülevaatamisel tuleks keskenduda mitte ainult konventsiooni rakendamisele, vaid ka hinnata selle vajalikkust ja proportsionaalsust. Ülevaatamisi teostavad töörühmad peaksid hõlmama andmekaitsespetsialiste, sh riiklike andmekaitseasutuste esindajaid. — Volitusse tuleks lisada, et liit peab püüdma tagada, et konventsioon ei mõjuta kaht lepinguosalist riiki juhul, kui üks neist teatab, et muu lepinguosalise riigi ratifitseerimise, vastuvõtmise, heakskiitmise ja ühinemise tulemusel ei looda vastavalt konventsioonile nende kahe lepinguosalise riigi vahel suhteid.

45. Euroopa Andmekaitseinspektor on valmis nõustama komisjoni, nõukogu ja Euroopa Parlamenti ka selle protsessi edasistes etappides. Kommentaarid käesolevas arvamuses ei piira võimalikke muid kommentaare, mida Euroopa Andmekaitseinspektor võib esitada lisaküsimuste tekkimisel ja lisateabe saamisel. Euroopa Andmekaitseinspektor ootab, et temaga konsulteeritaks konventsiooni eelnõu sätete üle enne selle lõplikku vormistamist.

Brüssel, 18. mai 2022 Wojciech Rafał Wiewiórowski

(1) Vt ÜRO liikmesriigid: https://www.un.org/en/about-us/member-states

(2) Vt ÜRO põhikirja preambul, San Francisco, 26. juuni 1945: https://www.un.org/en/about-us/un-charter/full-text

(3) ÜRO Peaassamblee 17. detsembri 2018 resolutsioon A/RES/73/187.

(4) ÜRO Peaassamblee 27. detsembri 2019 resolutsioon A/RES/74/247.

(5) Vt resolutsioon, lk 1.

(6) Küberkuritegevuse kohta põhjaliku uuringu tegemiseks loodud valitsustevahelise avatud eksperdirühma asutas Viinis asuv kuriteoennetuse ja kriminaalõigusemõistmise komisjon ÜRO Peaassamblee resolutsioonis 65/230 esitatud taotluse alusel ning see on kuriteoennetuse ja kriminaalõigusemõistmise komisjoni allorgan. Eksperdirühm on eraldi konventsiooni üle läbirääkimisi pidavast sihtkomiteest, mis on ÜRO Peaassamblee allorgan ja millel on teistsugused volitused.

(7) Sihtkomitee liikmed on Alžeeria (eesistuja), Egiptus, Nigeeria, Hiina, Jaapan, Eesti, Poola, Venemaa Föderatsioon, Dominikaani Vabariik, Nicaragua, Brasiilia, Austraalia, Portugal, Ameerika Ühendriigid (ase-eesistujad), Indoneesia (raportöör).

(8) ÜRO Peaassamblee 26. mai 2021 resolutsioon, A/RES/75/282.

(9) Vt resolutsiooni punkt 11.

(10) Ettepanekud esimese istungjärgu jaoks on avaldatud siin: https://www.unodc.org/unodc/en/cybercrime/ad_hoc_committee/ahc-first-session.html.

(11) https://documents-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/LTD/V22/012/09/PDF/V2201209.pdf?OpenElement.

(12) https://www.unodc.org/unodc/en/cybercrime/ad_hoc_committee/intersessional-consultations/1st-intersessional-consultation.

(13) https://www.unodc.org/unodc/en/cybercrime/ad_hoc_committee/ahc-second-session.html.

(14) Soovitus võtta vastu nõukogu otsus, millega antakse luba pidada läbirääkimisi info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kuritegelikul otstarbel kasutamise vastase võitluse ulatusliku rahvusvahelise konventsiooni üle (COM(2022)132 final).

(15) Vt seletuskiri, lk 2, ja soovituse artikkel 1.