ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, mis on esitatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõike 6 alusel ning milles käsitletakse nõukogu seisukohta seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Serbia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu teatava rakenduskorra kohta) vastuvõtmisega /* COM/2014/058 final - 2011/0465 (COD) */





2011/0465 (COD) KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, mis on esitatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõike 6 alusel ning milles käsitletakse nõukogu seisukohta seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Serbia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu teatava rakenduskorra kohta) vastuvõtmisega 1. Taust Ettepaneku Euroopa Parlamendile ja nõukogule edastamise kuupäev (dokument KOM (2011) 0938 lõplik – 2011/0465 COD): || 10. jaanuar 2012 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse kuupäev: || - Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoha kuupäev: || 25. oktoober 2012. a. Muudetud ettepaneku esitamine: || - Nõukogu seisukoha vastuvõtmise kuupäev: || 28. jaanuar 2014. a. 2. Komisjoni ettepaneku eesmärk Ettepaneku eesmärk on võtta vastu määrus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Serbia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ning ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Serbia Vabariigi vahelise kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu teatavate kaubandusega seotud sätete rakendamist käsitlevate eeskirjade ja menetluste kohta, mis käsitlevad kaubanduskontsessioone, tehnilisi kohandusi, kaitsemeetmeid, konkurentsi ja pettusi. 3. Märkused nõukogu seisukoha kohta Käesolev ettepanek sõltus esimese kaubandusalase koondõigusakti paketi arutelude tulemustest. Esimese kaubandusalase koondõigusakti paketi eesmärk oli muuta kehtivaid kaubandusmääruseid, et võtta Lissaboni lepingu jõustumise järel kasutusele uued komiteemenetluse eeskirjad. Teatavaid asjaomaseid määruseid kasutatakse stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingute rakendamiseks muude Lääne-Balkani riikidega ning need on käesoleva ettepanekuga sarnased. 2013. aasta juulis jõuti esimese kaubandusalase koondõigusakti paketi uute komiteemenetluse eeskirjade osas üksmeelele. Ettepaneku teksti muudeti, et lisada sellesse sarnaseid menetlusi käsitleva esimese kaubandusalase koondõigusakti paketi alusel läbivaadatud komiteemenetluse eeskirjad. Lisaks sellele muudeti ettepanekut võtmaks arvesse asjaolu, et stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu jõustumisel 1. septembril 2013 kaotas kehtivuse vaheleping. Lepiti kokku määruse artiklite 2, 3 ja 4 tagasiulatuvat kohaldamist käsitlevas sättes, et kõnealuseid sätteid oleks võimalik kohaldada alates 1. veebruarist 2010. Läbivaadatud ettepaneku osas jõuti esialgsele kokkuleppele 26. novembril 2013 toimunud mitteametlikul kolmepoolsel kohtumisel. 4. Kokkuvõte Komisjon saab seega kõik nõukogu poolt ettepanekusse tehtud muudatused heaks kiita.
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, mis on esitatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõike 6 alusel ning milles käsitletakse nõukogu seisukohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse (millega kehtestatakse liidu meede „Euroopa kultuuripealinnad” aastateks 2020−2033) vastuvõtmise kohta /* COM/2014/0183 final - 2012/0199 (COD) */





2012/0199 (COD) KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, mis on esitatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõike 6 alusel ning milles käsitletakse nõukogu seisukohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse (millega kehtestatakse liidu meede „Euroopa kultuuripealinnad” aastateks 2020−2033) vastuvõtmise kohta 1. Taust Ettepaneku Euroopa Parlamendile ja nõukogule edastamise kuupäev: (dokument COM(2012) 407(final) – 2012/0199 (COD)) || 20. juuli 2012 Regioonide Komitee arvamuse kuupäev: || 30. november 2012 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse kuupäev: || Ei esitata Euroopa Parlamendi seisukoha kuupäev, esimene lugemine: || 12. detsember 2013 Nõukogu seisukoha vastuvõtmise kuupäev: || 24. märts 2014 2. Komisjoni ettepaneku eesmärk Euroopa kultuuripealinnade praeguse õigusliku alusena toimivas dokumendis (otsus 1622/2006/EÜ) on esitatud ajaline järjestus aastani 2019 liikmesriikidest, kellel on õigus kõnealust sündmust korraldada. Riiklik konkurss tiitlile kuulutatakse välja kuus aastat varem, et anda linnadele piisavalt ettevalmistusaega enne tiitliaasta algust. Seepärast tuleks 2014. aastal vastu võtta uus õiguslik alus Euroopa kultuuripealinnade traditsiooni jätkamiseks, et tagada sujuv üleminek 2020. aastal. Seepärast esitas komisjon ettepaneku võtta vastu otsus, mis hõlmab aastaid 2020–2033. 3. Märkused nõukogu seisukoha kohta Pärast mitteametlikke kolmepoolseid arutelusid 17. septembril 2013, 16. oktoobril 2013 ja 22. jaanuaril 2014 jõudsid parlament, nõukogu ja komisjon esialgsele poliitilisele kokkuleppele otsuse teksti osas. Nõukogu kinnitas kõnealust poliitilist kokkulepet 29. jaanuaril 2014 ja võttis 24. märtsil 2014 vastu esimese lugemise seisukoha. 4. Kokkuvõte Kuna kõigi komisjoni ettepanekus tehtud muudatuste suhtes saavutati mitteametlikel kolmepoolsetel aruteludel kokkulepe, võib komisjon nõustuda muudatustega, mis nõukogu võttis vastu esimese lugemise seisukohas.
Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta /* COM/2014/0348 final - 2014/ () */





SELETUSKIRI Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020,[1] eriti selle artikli 10 kohaselt võib Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutada igal aastal mahus, mis täiendab finantsraamistiku asjaomastes rubriikides ette nähtud assigneeringuid kuni 500 miljoni euroga (2011. aasta hinnad). Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)[2] punktis 11 on sätestatud fondi kasutuselevõtmise kord. Fondist abi saamise tingimused on üksikasjalikult kindlaks määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2012/2002,[3] millega lisatakse eelarvesse eelmaksete tegemiseks nii kulukohustuste kui ka maksete assigneeringutena kuni 50 000 000 eurot. Komisjon lisab need summad 2015. aasta eelarveprojekti. Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust, millega muudetakse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta,[4] eriti selle artikli 4a lõiget 4, võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,[5] eriti selle punkti 11, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Liit on loonud Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „fond”), et näidata üles solidaarsust katastroofide tagajärjel kannatanud piirkondade elanikega. (2) Määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artikli 10 kohaselt on fondi jaoks eraldatava summa ülemmäär 500 miljonit eurot aastas (2011. aasta hindades). (3) Muudetud määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 4a lõikega 4 on ette nähtud, et eelmaksete tegemiseks liidu üldeelarve assigneeringutest tehakse kättesaadavaks 50 000 000 eurot, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Liidu 2015. aasta üldeelarves võetakse Euroopa Liidu Solidaarsusfondi raames kasutusele 50 000 000 eurot kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringutena. Artikkel 2 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja [1] ELT L 347, 20.12.2013, lk 884. [2] ELT C 373, 20.12.2013, lk 1. [3] ELT L XXX. [4] ELT L XXX. [5] ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.
ET    ET 
 
 
 EUROOPA  
KOMISJON   
Brüssel, 13.4.2015  
COM(2015) 173 final  
2012/0360 (COD)  
  
KOMISJONI TEATIS  
EUROOPA PARLAMENDILE,  
 
mis on esitatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõike 6 alusel  
 
ning milles käsitletakse  
nõukogu seisukohta seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (millega 
muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1346/2000 maksejõuetusmenetluse kohta) 
vastuvõtmisega   
ET 2   ET 2012/0360 (COD)  
KOMISJONI TEATIS  
EUROOPA PARLAMENDILE,  
 
mis on esitatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõike 6 alusel  
 
ning milles käsitletakse  
nõukogu seisukohta seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (millega 
muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1346/2000 maksejõuetusmenetluse kohta) 
vastuvõtmisega  
1. TAUSTTEAVE  
Ettepaneku Euroopa Parlamen dile ja nõukogule edastamise kuupäev  
(dokument COM( 2012 ) 744 final – 2012 /0360 COD):  13. 12. 2012 . 
Euroopa Majandus - ja Sotsiaalkomitee arvamuse kuupäev:  22. 5. 2013 . 
Euroopa Parlamendi seisukoha kuupäev, esimene lugemine:  5. 2. 2014 . 
Nõukogu seisukoha vastuvõtmise kuupäev:  12. 3. 2015 . 
2. KOMISJONI ETTEPANEKU EESMÄRK  
Komisjoni ettepanek maksejõuetusmääruse muutmise kohta võeti vastu 12. detsembril 2012. 
Selle peamine eesmärk on edendada „päästmiskultuuri” Euroopa Liidus. Ettepaneku peamised  
üksikasjad on järgmised: see laiendab määruse reguleerimisala nii, et see hõlmaks 
„ennetavaid” maksejõuetusmenetlusi, mille eesmärk on päästa äriühinguid, ja laiemat valikut 
füüsiliste isikute maksejõuetusmenetlusi; selles selgitatakse kohtualluvuse krite eriume 
(põhihuvide kese) ja täiustatakse kohtualluvuse kontrollimise menetlusraamistikku; sellega 
luuakse omavahel ühendatud maksejõuetusregistrite süsteem, et suurendada võlgnike 
läbipaistvust; see parandab äriühingute päästmisvõimalusi, vältides teiseste  menetluste 
algatamist, kui kohalike võlausaldajate huvid on muidu tagatud (nn „sünteetilised teisesed 
menetlused”); see on äriühingute rühmade liikmete menetluste koordineerimise 
õigusraamistikuks.  
3. MÄRKUSED NÕUKOGU SEIS UKOHA KOHTA  
Nõukogu seisukoht ki idab heaks komisjoni ettepaneku kõik põhielemendid koos mõningate 
tehniliste muudatustega üksikasjades. Nimetatud muudatuste hulka kuuluvad tarbijatepoolse 
meelepärase kohtualluvuse valimise vastu võitlemise meetmed, nõue, et kohalikud 
võlausaldajad peavad  sünteetilised teisesed menetlused heaks kiitma häälteenamusega, ning 
nn kontserni tasandi koordineerimismenetluse kasutuselevõtmine. Komisjon toetab neid 
muudatusi.  
Pärast mitteametlikke kolmepoolseid arutelusid 15. oktoobril 2014 ja 10. novembril 2014 
jõudsid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon esialgsele poliitilisele kokkuleppele uue 
maksujõuetusmääruse teksti osas (uuesti sõnastatud kujul).  
ET 3   ET Nõukogu kinnitas kõnealust poliitilist kokkulepet 4. detsembril 2014 ja võttis 12. märtsil 2015  
vastu esimes e lugemise seisukoha.  
4. KOKKUVÕTE  
Kuna kõigi komisjoni ettepanekus tehtud muudatuste suhtes saavutati mitteametlikel 
kolmepoolsetel aruteludel kokkulepe, võib komisjon nõustuda muudatustega, mis nõukogu 
võttis vastu esimese lugemise seisukohas.
2013/0024 (COD)

KOMISJONI TEATIS

EUROOPA PARLAMENDILE,



mis on esitatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõike 6 alusel



ning milles käsitletakse

nõukogu seisukohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (raha ülekandmisel edastatava teabe kohta) vastuvõtmise kohta





(EMPs kohaldatav tekst)

1.Taustteave

Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku edastamise kuupäev

(dokument COM(2013) 44(final) 2013/0024 (COD)): 6. veebruar 2013. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse kuupäev: 23. mai 2013. Euroopa Parlamendi seisukoha kuupäev, esimene lugemine: 11. märts 2014. Muudetud ettepaneku esitamise kuupäev: – Nõukogu seisukoha vastuvõtmise kuupäev: 20. aprill 2015.

2.Komisjoni ettepaneku eesmärk

Nimetatud ettepaneku eesmärk on läbi vaadata määrus (EÜ) nr 1781/2006 raha ülekandmisel edastatava maksjaga seotud teabe kohta (edaspidi „rahaülekandeid käsitlev määrus”), et teha rahapesu andmebüroodele ja õiguskaitseasutustele kättesaadavaks rohkem teavet, parandada maksete jälgitavust ja tagada ELi raamistiku täielik kooskõla rahvusvaheliste standarditega.

Kavandatud rahaülekandeid käsitlevas määruses on sätestatud reegel, mille kohaselt saadavad makseteenuste pakkujad teavet mitte ainult maksja, vaid ka makse saaja kohta kogu makseahelas, et hoida ära, uurida ja avastada rahapesu ja terrorismi rahastamist. See põhineb suures osas rahapesuvastase töökonna vastuvõetud elektroonilisi ülekandeid käsitlevale uuele soovitusele 16. Selle eesmärk on tagada, et kõnealune rahvusvaheline standard võetaks ühtselt üle kogu liidus ja eelkõige seda, et hoitaks ära diskrimineerimine liikmesriigis tehtavate siseriiklike maksete ja liikmesriikide vahel sooritatavate piiriüleste maksete vahel.

Kavandatud määrus võimaldab riiklikel ametiasutustel võtta tõhusamaid meetmeid rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu kõigil tasanditel.

Samal ajal on komisjon teinud ka ettepaneku vaadata läbi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiiv 2005/60/EÜ rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta.

3.Märkused nõukogu seisukoha kohta

Nõukogu seisukoht kajastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel 16. detsembril 2014 saavutatud poliitilist kokkulepet ja sisaldab mõlema institutsiooni soovitatud elemente. Komisjon toetab seda kokkulepet.

Peamiselt nõukogu töörühmas toimunud tehnilise töö tulemusena hõlmab lõplik kompromisstekst nüüd komisjoni algse ettepanekuga võrreldes mitmeid tehnilisi muudatusi. Komisjon leiab, et selle tulemusena on tekst parem ja paremini kooskõlas rahapesuvastase töökonna asjaomase soovitusega.

Ka Euroopa Parlament on tehnilist tööd üldiselt toetanud.

4.Kokkuvõte

Komisjon toetab institutsioonidevaheliste läbirääkimiste tulemusi ja võib seega nõukogus esimesel lugemisel võetud seisukohaga nõustuda.
kõik hasartmänguteenuste osutajad, mitte ainult kasiinod, peavad võtma kliendi suhtes hoolsusmeetmeid 2 000 euro suuruste või suuremate üksiktehingute korral. Rangelt piiratud ja põhjendatud juhtudel ning juhul kui on tõendatud, et rahapesu või terrorismi rahastamise risk on väike, lubatakse liikmesriikidel ette näha mõned erandid;

See eeldab, et liikmesriigid, järelevalveasutused ja asjaomased üksused hindavad riske ja võtavad vastavalt vajadusele asjakohaseid meetmeid.

komisjonile antud roll hinnata riigiüleselt rahapesu ja terrorismi rahastamise riske, mis võivad mõjutada siseturgu ning mis käivad kaasas piiriüleste nähtustega, loob ühtse lähenemisviisi rahapesu ja terrorismi rahastamise nõuete kehtestamiseks Euroopa tasandil.

Komisjon tunnistab, et tekst peegeldab poliitilist kokkulepet, mis saavutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel, kujutades endast osana üldisest kompromissist habrast, kuid vastuvõetavat tasakaalu järgmises:

sätetes, mis käsitlevad tegelikult kasusaavat omanikku kajastavat teavet: seda teavet hoitakse iga liikmesriigi keskregistris. Sellega suurendatakse läbipaistvust kooskõlas komisjoni üldisema poliitikaga. Samas leiab komisjon, et sellele teabele juurdepääsu puudutavate konkreetsete sätete osas tuleb õigustatud huvi mõistet käsitada ja tõlgendada põhiõiguste harta artiklitest 7 ja 8 tulenevate nõuete valguses täielikult kooskõlas normidega, mis käsitlevad isikuandmete kaitset ja õigust eraelu puutumatusele. Direktiivi ülevõtmisel peavad liikmesriigid neile nõuetele pöörama erilist tähelepanu, et tagada, et kolmandate isikute juurdepääs oleks kantud üldise huvi eesmärgist ning et vajalikkus ja proportsionaalsus, mis õigustavad isikuandmete kaitse ja eraelu puutumatuse õiguse piiramist, oleks täies ulatuses kindlaks tehtud;

sätetes, mis käsitlevad finantseerimisasutuste ja finantssektoriväliste asutuste suhtes kohaldatavate rahaliste halduskaristuste suurust: finantseerimisasutuste nagu ka juriidiliste isikute puhul on maksimaalne rahaline karistus vähemalt viis miljonit eurot või 10 % aastasest kogukäibest ning füüsiliste isikute puhul on maksimaalne rahaline karistus vähemalt viis miljonit eurot; finantssektoriväliste asutuste maksimaalne rahaline karistus on vähemalt sama suur kui kahekordne kasu, mis saadi rikkumise tulemusel, või vähemalt üks miljonit eurot; ning

rakendusaktide asemel delegeeritud õigusaktide kasutamises, et teha kindlaks need kolmandad riigid, kelle riiklikus rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korras esineb strateegilisi puudusi.

4.Kokkuvõte

Komisjon toetab institutsioonidevaheliste läbirääkimiste tulemusi ja võib seega nõukogus esimesel lugemisel võetud seisukohaga nõustuda.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikus konventsioonis (edaspidi „konventsioon”) on kehtestatud sätted nende kaupade päritolu kohta, millega kaubeldakse konventsiooniosaliste vahel sõlmitud asjaomaste lepingute alusel. EL ja Tuneesia kirjutasid konventsioonile alla vastavalt 15. juunil 2011 ja 16. jaanuaril 2013.

EL ja Tuneesia andsid konventsiooni heakskiitmiskirjad konventsiooni hoiulevõtjale üle vastavalt 26. märtsil 2012 ja 21. novembril 2014. Konventsiooni artikli 10 lõike 3 kohaselt jõustus seega konventsioon ELi ja Tuneesia suhtes vastavalt 1. mail 2012 ja 1. jaanuaril 2015.

Konventsiooni artiklis 6 on sätestatud, et kõik konventsiooniosalised võtavad vajalikke meetmeid, et tagada konventsiooni tulemuslik kohaldamine. Selleks tuleks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahel assotsiatsiooni loomiseks sõlmitud Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga asutatud assotsiatsiooninõukogus võtta vastu otsus selle kohta, et protokoll nr 4, milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö viise, asendatakse uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse konventsioonile. Seisukoha, mille Euroopa Liit võtab assotsiatsiooninõukogus, peaks kindlaks määrama nõukogu.

2.HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

ELi liikmesriike teavitati nõukogu otsuse eelnõust 13. mail 2013 tolliseadustiku komitee päritolusektsiooni kohtumisel. Kõnealuste konventsiooniosalistega konsulteeriti viimati Euroopa – Vahemere piirkonna töörühma 22. ja 23. oktoobril 2014 toimunud kohtumisel.

Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. Mõju hindamist ei ole vaja, kuna kavandatud muudatused on tehnilist laadi ega muuda praegu kehtiva päritolureeglite protokolli sisu.

3.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

Nõukogu otsuse õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

Kavandatav vahend: nõukogu otsus.

2015/0092 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahel assotsiatsiooni loomiseks sõlmitud Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga asutatud assotsiatsiooninõukogus seoses sellega, et protokoll nr 4 (milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö viise) asendatakse uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikule konventsioonile

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
SELETUSKIRI

Mitme viimaste kümnendite jooksul vastuvõetud õigusakti mõju on ammendunud, kuid tehniliselt on need endiselt jõus. Aktid on vananenud oma ajutise laadi tõttu või on nende sisu üle võetud hilisemate aktidega. Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon leppisid paremat õigusloomet käsitlevas institutsioonidevahelises kokkuleppes kokku, et ühenduse õigust tuleb ajakohastada ja õigusaktide arvu vähendada, tunnistades kehtetuks õigusaktid, mida enam ei kohaldata. Enam mitte asjakohased õigusaktid tuleks ühenduse õigustikust välja jätta, et parandada liidu õiguse läbipaistvust ning kindlust.

Komisjon on võtnud mitmel puhul meetmeid, et eemaldada õigustikust vananenud õigusakte, mõnel juhul õigusaktide kehtetuks tunnistamisega tavapärase menetluse abil ja mõnel juhul komisjoni asjakohaste õigusaktide vananenuks kuulutamisega. Komisjon on kindlaks teinud kaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitel 42 ja 43 (endised artiklid 36 ja 37) põhinevat ühise põllumajanduspoliitikaga seotud nõukogu õigusakti, millel ei ole enam praktilist mõju, aga mis on ametlikult ikka veel jõus. Nõukogu poolt vastu võetud õigusaktide vananenuks tunnistamine ei ole komisjoni pädevuses. Õiguskindluse huvides soovitab komisjon, et nõukogu ja parlament tunnistaksid kehtetuks käesolevas ettepanekus loetletud õigusaktid.

2015/0090 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 76/621/EMÜ, millega määratakse toiduõlide ja -rasvade maksimaalne eruukhappesisaldus, ning nõukogu määrus (EÜ) nr 320/2006, millega luuakse ajutine kava suhkrutööstuse ümberkorraldamiseks

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 42 esimest lõiku ja artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

(1)Liidu õiguse läbipaistvuse parandamine on oluline osa parema õigusloome strateegiast, mida liidu institutsioonid rakendavad. Sellega seoses on asjakohane jätta kehtivate õigusaktide hulgast välja õigusaktid, millel ei ole enam tegelikku mõju.

(2)Järgmised ühise põllumajanduspoliitikaga seotud õigusaktid on vananenud, kuigi ametlikult on need ikka veel jõus:

–nõukogu direktiiv 76/621/EMÜ. Nimetatud direktiivi sisu on üle võetud komisjoni määrusesse (EÜ) nr 1881/2006;

–nõukogu määrus (EÜ) nr 320/2006. Nimetatud määrusega kehtestatud ajutist kava kohaldati üksnes kuni turundusaastani 2009/2010.

(3)Õiguskindluse ja selguse huvides tuleks kõnealused vananenud õigusaktid kehtetuks tunnistada,
EUROOPA KOMISJON

Brüssel,27.5.2015

COM(2015) 281 final

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

on the mobilisation of the EU Solidarity Fund to provide for payment of advances in the 2016 budget