SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Põhjused ja eesmärgid

Nagu on selgitatud komisjoni 2018. aasta veebruari teatises „Uus tänapäevane mitmeaastane finantsraamistik Euroopa Liidu jaoks, mis võimaldab tõhusalt saavutada tema prioriteete ka pärast 2020. aastat“, põhineb liit õigusriigi põhimõttel ja tema väärtused on tema eksistentsi aluseks. Nendel põhinevad tema õiguslik ja institutsiooniline ülesehitus ning kõik tema poliitikavaldkonnad ja programmid. Seepärast peab nende väärtuste austamine olema tagatud liidu kõigis poliitikavaldkondades. See hõlmab ELi eelarvet, mille puhul alusväärtuste austamine on usaldusväärse finantsjuhtimise ja ELi tõhusa rahastamise vältimatu eeltingimus. Õigusriigi põhimõtte austamine on oluline nii Euroopa Liidu kodanike kui ka ärialgatuste, innovatsiooni ja investeeringute jaoks. Euroopa majandus on kõige edukam siis, kui õiguslik ja institutsiooniline raamistik järgivad täielikult liidu ühiseid väärtusi.

ELi eelarve kogu potentsiaali on võimalik täielikult ära kasutada vaid siis, kui liikmesriikide majanduslik, regulatiivne ja halduskeskkond seda toetab. Kõik liikmesriigid ja toetusesaajad peavad praeguse mitmeaastase finantsraamistiku puhul näitama, et finantsjuhtimise õigusraamistik on tugev, et asjaomaseid ELi määruseid rakendatakse nõuetekohaselt ja et on olemas vajalik haldus- ja institutsiooniline suutlikkus ELi rahastamise edukuse tagamiseks. Peale selle võivad poliitilised eeltingimused edendada liikmesriikide vahelist koostööd neis valdkondades, kus on oluline mastaabisääst või välismõju. Uued sätted on sisse viidud ka 2014.–2020. aasta mitmeaastasesse finantsraamistikku, et vältida olukordi, kus ebausaldusväärne majandus ja maksupoliitika õõnestavad ELi rahastamise tulemuslikkust.

Õigusriigi põhimõtte tegelik austamine aitab tagada kindlustunde selles suhtes, et liikmesriikides kulutatavad ELi vahendid on piisavalt kaitstud. Komisjoni 2014. aasta teatises „ELi uus õigusriigi tugevdamise raamistik“ on selgitatud, et õigusriik on iga tänapäevase põhiseadusliku demokraatia selgroog. See on üks aluspõhimõtteid, mis tuleneb kõigi Euroopa Liidu liikmesriikide ühistest põhiseaduslikest traditsioonidest. Seega on see üks põhiväärtusi, millele liit rajaneb, nagu on esile tõstetud Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 ning sama lepingu ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta preambulis. See tagab, et riik võtab meetmeid tõhusas ja usaldusväärses õigusraamistikus, et neid meetmeid saab vajaduse korral kontrollida ja vaidlustada ning et kättesaadav on tõhus õiguskaitse.

Liikmesriikide erinevad põhiseadused ja õigussüsteemid on õigusriigi tagamiseks põhimõtteliselt hästi kavandatud ja sisaldavad mehhanisme kodanike kaitseks, juhul kui õigusriiki peaks ähvardama oht. Paraku on hulk hiljutisi sündmusi toonud esile üldistunud nõrkusi riikide kontrolli- ja tasakaalustussüsteemides ning näidanud, et õigusriigi põhimõtte eiramine ühes konkreetses liikmesriigis võib põhjustada tõsist muret kõigile teistele Euroopa Liidu riikidele. Selle tulemusena on institutsioonid, nagu Euroopa Parlament, aga ka laiem üldsus selgelt nõudnud, et EL võtaks õigusriigi kaitseks meetmeid.

Neid meetmeid on võetud olemasolevate vahendite abil ja nendega on saavutatud tulemusi. Ent võttes arvesse seost õigusriigi põhimõtte austamise ning Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise vastastikuse usalduse ja finantssolidaarsuse vahel, samuti seda, et kontrollimehhanismid on tõhusad ainult juhul, kui neid toetatakse reeglite rikkumise korral haldus- ja õiguskontrolli tõhusa kohaldamise ning tõhusate õiguskaitsevahenditega, tuleks kehtivat tulemuslike kontrollisüsteemide tagamise kohustust täiendada meetmetega, millega tagatakse õigusriigi põhimõtte järgimine.

Selleks et kaitsta liidu finantshuve finantskahju ohu eest, mis võib tuleneda mõne liikmesriigi üldistunud puudustest õigusriigi toimimise valdkonnas, tuleks anda Euroopa Liidule võimalus võtta sellistel juhtudel vastu asjakohaseid meetmeid. See peaks põhinema nõukogu otsusel, mille ettepaneku on esitanud komisjon. Otsus loetakse nõukogu poolt vastuvõetuks juhul, kui nõukogu ei ole kvalifitseeritud häälteenamusega otsustanud komisjoni ettepanekut tagasi lükata ühe kuu jooksul pärast selle vastuvõtmist komisjonis. Euroopa Parlament peaks olema samuti kõigisse etappidesse täiel määral kaasatud.

Vastuvõetavad meetmed peavad olema täielikus kooskõlas läbipaistvuse ja proportsionaalsuse põhimõttega. Samuti on oluline tagada, et meetmete tagajärjed oleksid piisavalt seotud rahastamise eesmärgiga. See osutab ka vajadusele tagada, et kõnealused tagajärjed mõjutaksid neid, kes vastutavad tuvastatud puuduste eest. Seega tuleks kajastada asjaolu, et ELilt rahalisi vahendeid saavaid üksikuid toetusesaajaid, nagu Erasmuse üliõpilasi, teadlasi või kodanikuühiskonna organisatsioone, ei saa pidada selliste rikkumiste eest vastutavaks.

Käesoleva ettepanekuga kehtestatakse normid liidu eelarve kaitseks, juhul kui liikmesriikides esineb üldistunud puudusi õigusriigi toimimises. Selle võiks edaspidi integreerida finantsmäärusesse, kui viimast läbi vaadatakse, sest mõlemal õigusaktil on sama õiguslik alus.