KOMISJONI TÖÖDOKUMENT Ühendkuningriigi kasuks tehtava eelarvelise tasakaalustamatuse korrigeerimise (Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimine) arvutamine, rahastamine, sellest tulenevate maksete tegemine ning nende kajastamine eelarves vastavalt Euroopa Liidu omavahendeid käsitleva nõukogu otsuse 2014/xxx/EL, Euratom artiklitele 4 ja 5 /* COM/2014/0271 final */





SISSEJUHATUS Vastavalt Euroopa Ülemkogu 7.-8. veebruari 2013. aasta järeldustele ja nõukogu (....) otsusele Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta asendatakse käesoleva dokumendiga komisjoni 23. mai 2007. aasta töödokument 9851/07[1]. Kui ei ole märgitud teisiti, on artiklitele viitamise korral mõeldud (…..) 2014. aasta omavahendeid käsitleva otsuse artikleid. Käesoleva dokumendiga kehtestatakse Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise kohta järgmised sätted: · asjaomase aasta kohta tehtava korrigeerimise summa arvutamine; · selle rahastamine järgneval aastal; · eelarveliste koondnäitajate määratlused; · korrigeerimise kajastamine eelarves. Euroopa Ülemkogu 7.-8. veebruari 2013. aasta järeldustest tulenev omavahendite süsteemi muutmine ei mõjuta Ühendkuningriigi suhtes kohaldatavat korrigeerimist 2014. aastale eelnevatel aastatel. Pidades silmas 2014. aasta omavahendeid käsitleva otsuse jõustumist, hakatakse käesolevat dokumenti kohaldama alates 1. jaanuarist 2014. Seega kohaldatakse käesolevat dokumenti alates 2014. aasta kohta arvutatavast Ühendkuningriigi suhtes kohaldatavast korrigeerimisest, mida kajastatakse eelarves esmakordselt 2015. aastal. Euroopa Liidu üldeelarve mis tahes kasutamisel, millega kaasneb kompensatsioon vastavalt riikidevahelise lepingu ühtse kriisilahendusmehhanismi toimimist käsitleva riikidevahelise lepingu[2] artiklile 12 („ühtse kriisilahendusmehhanismiga seotud kulud”), ei ole mõju Ühendkuningriigi suhtes kohaldatavale korrigeerimisele. Seepärast ei võeta arvutamisel arvesse ühtse kriisilahendusmehhanismiga seotud kulusid ega ka kogurahvatulul põhinevate vahendite vastavat täiendavat kasutamist. 1. ÜHENDKUNINGRIIGI SUHTES KOHALDATAV KORRIGEERIMINE 1.1. Korrigeerimise arvutamine (2014. aasta omavahendeid käsitleva otsuse artikkel 4) Vastavalt artiklile 4 määratakse aasta t kohta tehtava korrigeerimise summa järgmiselt: a) arvutatakse järgmiste summade vahe: - Ühendkuningriigi protsentuaalne osa piiristamata käibemaksubaasi kogusummas ning - Ühendkuningriigi protsentuaalne osa eraldatud kogukulust; b) niiviisi punktis a saadud erinevus korrutatakse eraldatud kogukuludega; c) punkti b tulemus korrutatakse 0,66ga. · Punktides a–c saadud tulemust nimetatakse Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise esialgseks summaks. d) punkti c tulemusest lahutatakse erinevus järgneva vahel: - Ühendkuningriigi protsentuaalse osa summa piiristamata käibemaksubaasis, korrutatuna kõigi liikmesriikide artikli 2 lõike 1 punktides b ja c osutatud maksete summaga, võtmata arvesse ühtse kriisilahendusmehhanismiga seotud kulude rahastamiseks tehtavaid makseid, mis on seotud nimetatud eelarveaastaga t (st maksed, mille Ühendkuningriik oleks maksnud, kui kogurahvatulul põhinevaid vahendeid ei eksisteeriks ja käibemaksu põhised vahendid ei oleks piiristatud), et rahastada allpool punktis 3.1 määratletud kogukulusid; ning - summad, mida Ühendkuningriik maksab allpool punktis 3.1 määratletud kogukulude rahastamiseks vastavalt artikli 2 lõike 1 punktidele b ja c ning mis on seotud eelarveaastaga t, välja arvatud summad, mida makstakse vastavalt artikli 2 lõikele 5 Austria, Taani, Madalmaade ja Rootsi kogurahvatulul põhinevate brutomaksete vähendamise rahastamiseks ning võtmata arvesse ühtse kriisilahendusmehhanismiga seotud kulude rahastamiseks tehtavaid makseid; · punktis d osutatud erinevust nimetatakse Ühendkuningriigi kasuks (sest see on kasu, mida Ühendkuningriik saab käibemaksubaasi piiristamisest, ühtse käibemaksu sissenõudmismäära vähendamisest ja kogurahvatulul põhinevate vahendite kasutuselevõtmisest); · Ühendkuningriigi kasu lahutamisel esialgsest summast (st punkti d tulemusest) saadakse Ühendkuningriigile võimaldatava korrigeerimise põhisumma; e) punkti d tulemusest lahutatakse tulu, mida Ühendkuningriik saab johtuvalt sellest, et suureneb artikli 2 lõike 1 punktis a osutatud vahendite protsendimäär 10%-lt 20%-le, mille liikmesriigid jätavad sissenõudmiskulude katteks endale; Seega tuleb punkti d tulemusest lahutada järgneva kahe teguri korrutis: - 12,5 %[3] artikli 2 lõike 1 punktis a osutatud ja ELi eelarvesse kirjendatud netovahendite summast pärast sissenõudmiskulude mahaarvamist, ning - Ühendkuningriigi osa artikli 2 lõike 1 punktis a osutatud vahendites, millest on lahutatud tema osa ELi piiristamata käibemaksubaasis; · punktis e osutatud vahendeid nimetatakse traditsioonilistest omavahenditest saadavaks juhuslikuks kasuks; · Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise arvutamise lõpuleviimiseks tuleb Ühendkuningriigile võimaldatava korrigeerimise põhisummast lahutada traditsioonilistest omavahenditest saadav juhuslik kasu (st punkti e tulemus); f) punkti a teises taandes ja punktis b osutatud eraldatud kogukulu vähendatakse nendele liikmesriikidele eraldatud kogukulu võrra, kes ühinesid ELiga pärast 30. aprilli 2004. aastal, välja arvatud põllumajanduse otsetoetused, turuga seotud kulud ja maaelu arendamise kulude see osa, mis tuleneb EAGGFi tagatisrahastust. Allolevas tabelis esitatud osasid kasutatakse iga asjaomase liikmesriigi jaoks maaelu arendamise kulude selle osa arvutamiseks, mis tuleneb EAGGFi tagatisrahastust. 1.2. Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise arvutamise valemid Ühendkuningriigi suhtes aastal t kohaldatav korrigeerimine (mida kajastatakse eelarves esmakordselt aastal t+1) leitakse järgmiselt: Iga element arvutatakse täpselt välja järgmiselt: ESIALGNE SUMMA (punkti 1.1 alapunktid a–c ning f) kus : on liikmesriigi või liikmesriikide rühma XX piiristamata käibemaksubaas (kus XX on Ühendkuningriik või EL) aastal t; : on XXile eraldatud ELi kulud (kus XX on Ühendkuningriik või EL) aastal t; : on ELi mittepõllumajanduslikud kulud (vastavalt punkti 1.1. alapunktis f esitatud määratlusele), mis on aastal t eraldatud kõigile liikmesriikidele, kes ühinesid ELiga pärast 30. aprilli 2004; ÜHENDKUNINGRIIGI KASU (punkti 1.1 alapunkt d) kus: : on liikmesriigi või liikmesriikide rühma XX piiristamata käibemaksubaas (kus XX on Ühendkuningriik või EL) aastal t; : on XXi tasutud kogurahvatulul põhinevate maksete summa (kus XX on Ühendkuningriik või EL) aastal t; : on XXi tasutud piiristatud käibemaksul põhinevate maksete summa (kus XX on Ühendkuningriik või EL) aastal t. TRADITSIOONILISTEST OMAVAHENDITEST SAADAV JUHUSLIK KASU (punkti 1.1 alapunkt e) kus: : on liikmesriigi või liikmesriikide rühma XX traditsiooniliste omavahendite netosumma (kus XX on Ühendkuningriik või EL) aastal t; : on liikmesriigi või liikmesriikide rühma XX piiristamata käibemaksubaas (kus XX on Ühendkuningriik või EL) aastal t; 2. ÜHENDKUNINGRIIGI SUHTES KOHALDATAVA KORRIGEERIMISE RAHASTAMINE JÄRGNEVAL AASTAL (2014. AASTA OMAVAHENDEID KÄSITLEVA OTSUSE ARTIKKEL 5) Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise kulud aastal t kannavad teised liikmesriigid aastal t+1 järgmise korra kohaselt: a) Kulude jaotumine arvutatakse lähtuvalt iga liikmesriigi osast artikli 2 lõike 1 punktis c nimetatud, aastaga t+1 seonduvates maksetes, arvestamata Ühendkuningriigi osa ja võtmata arvesse artikli 2 lõikes 5 osutatud Madalmaade ja Rootsi kogurahvatulul põhinevate brutomaksete vähendamist. b) Seejärel kohandatakse seda selliselt, et Saksamaa, Madalmaade, Austria ja Rootsi rahastatav osa käesoleva arvutuse tulemusel saadavast summast piirduks ühe neljandikuga punkti a kohase arvutuse tulemusel saadud osadest. Korrigeerimise summa antakse Ühendkuningriigi käsutusse käibemaksul põhinevate maksete vähendamise teel; kui korrigeerimise summa on käibemaksul põhinevatest maksetest suurem, võimaldatakse korrigeerimist tema kogurahvatulul põhinevate maksete vähendamise teel. Teiste liikmesriikide kantud kulud lisatakse nende käibemaksu- ja kogurahvatulu põhistele maksetele. Allpool esitatud tabeli näol on tegemist näitega, millega illustreeritakse eespool esitatud arvutusmeetodi rakendamist vastuvõetud 2013. aasta eelarves kajastatud kogurahvatulu prognooside alusel. ÜHENDKUNINGRIIGI SUHTES KOHALDATAVA KORRIGEERIMISE RAHASTAMISE ARVUTAMINE Liikmesriik || Kogurahvatulu osa protsentides || Osad ilma Ühendkuningriigita || 3/4 Saksamaa, Madalmaade, Austria ja Rootsi osas veerus 2 || Veerg 3 jaotatuna liikmesriikide vahel, välja arvatud Ühendkuningriik, Saksamaa, Madalmaad, Austria ja Rootsi || Rahastamisaste || (1) || (2) || (3) || (4) || (5)=(2)+(3)+(4) Belgia || 2,95 || 3,47 || || 1,51 || 4,98 Bulgaaria || 0,30 || 0,36 || || 0,16 || 0,51 Tšehhi Vabariik || 1,08 || 1,27 || || 0,56 || 1,83 Taani || 1,95 || 2,29 || || 1,00 || 3,29 Saksamaa || 20,93 || 24,59 || -18,44 || 0,00 || 6,15 Eesti || 0,13 || 0,15 || || 0,07 || 0,22 Iirimaa || 1,02 || 1,20 || || 0,52 || 1,72 Kreeka || 1,39 || 1,63 || || 0,71 || 2,34 Hispaania || 7,86 || 9,24 || || 4,03 || 13,27 Prantsusmaa || 15,97 || 18,76 || || 8,19 || 26,95 Horvaatia || 0,16 || 0,19 || || 0,08 || 0,28 Itaalia || 11,87 || 13,94 || || 6,09 || 20,03 Küpros || 0,12 || 0,14 || || 0,06 || 0,20 Läti || 0,18 || 0,21 || || 0,09 || 0,30 Leedu || 0,25 || 0,30 || || 0,13 || 0,43 Luksemburg || 0,25 || 0,29 || || 0,13 || 0,42 Ungari || 0,72 || 0,85 || || 0,37 || 1,22 Malta || 0,05 || 0,06 || || 0,03 || 0,08 Madalmaad || 4,65 || 5,46 || -4,10 || 0,00 || 1,37 Austria || 2,42 || 2,85 || -2,13 || 0,00 || 0,71 Poola || 2,93 || 3,45 || || 1,51 || 4,95 Portugal || 1,21 || 1,43 || || 0,62 || 2,05 Rumeenia || 1,05 || 1,24 || || 0,54 || 1,78 Sloveenia || 0,26 || 0,31 || || 0,14 || 0,44 Slovaki Vabariik || 0,55 || 0,65 || || 0,28 || 0,93 Soome || 1,52 || 1,79 || || 0,78 || 2,56 Rootsi || 3,31 || 3,89 || -2,92 || 0,00 || 0,97 Ühendkuningriik || 14,89 || 0,00 || || 0,00 || 0,00 Kokku || 100,00 || 100,00 || -27,59 || 27,59 || 100,00 Paranduseelarve projektis 6/2013 kajastatud kogurahvatulu prognoos. Liikmesriikide osad kogurahvatulul põhinevates maksetes (artikli 2 lõike 1 punkt c) aastal t+1 on märgitud tabeli esimeses veerus. Teises veerus on esitatud punkti a kohaselt saadud osad. Kolmandas veerus on näidatud Saksamaa, Madalmaade, Austria ja Rootsi (kelle osadest kolm neljandikku tuleneb punktist a) vähendused. Neljandas veerus on kajastatud Saksamaa, Madalmaade, Austria ja Rootsi vähenduste jaotumine muude liikmesriikide vahel kui need neli riiki ja Ühendkuningriik. Viiendas veerus on näidatud kõnealusest arvutusest tulenevad osad Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise rahastamises. 3. EELARVELISTE KOONDNÄITAJATE MÄÄRATLUSED 3.1 Aasta t kogukulu Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise väljaarvutamisel aluseks võetavate kulude suurus vastab kõnealuse aastaga (aastaga t) seonduvatele tegelikele maksetele (maksekohustustega seotud assigneeringute täitmine), mis on tehtud kas kõnealuse aasta eelarveliste assigneeringute või kasutamata jäänud ning järgmisesse aastasse (aastast t aastasse t+1) üle kantud assigneeringute kohaselt. Arvesse võetakse ainult maksekohustustega seotud kasutatud assigneeringuid, s.t tegelikult tasutud makseid. 3.2. Eraldatud kogukulu Punktis 3.1 määratletud kogukulude eraldamist liikmesriikidele reguleerivad järgmised eeskirjad: Üldjuhul eraldatakse maksed põhilise saaja elukohaks olevale liikmesriigile. Kui aga komisjon teab, et asjaomase saaja puhul on tegemist vahendajaga, eraldatakse maksed võimaluse korral lõppsaaja või lõppsaajate elukohaks oleva(te)le liikmesriigile või -riikidele vastavalt nende osale kõnealustes maksetes. Ühtse kriisilahendusmehhanismiga seotud kulusid arvesse ei võeta. Kulude teatavaid komponente ei saa täielikult ega osaliselt liikmesriikidele eraldada. Võttes aluseks Euroopa Liidu üldeelarves kajastatud kogukulud, tuleb välja arvata vähemalt kaks peamist kululiiki (kuigi käesolev loetelu on suunitluslik ega ole tingimata ammendav): 1. Välised kulud, mis vastavad peamiselt 2014.–2020. aasta finantsraamistiku 4. rubriigile (ELi ülemaailmne roll). Sellesse liiki kuuluvad ka muude rubriikide alla kuuluvad kulud, millest saavad kasu maksete saajad kolmandates riikides (näiteks arengukoostöö, ELi makstud teadustegevusega seotud kulud, maksete saajatele väljaspool ELi makstud halduskulud jms). 2. Kulud, mida ei saa eraldada ega määratleda. See võib olla tingitud määratlemisraskustest, nt esinduskulud, lähetuskulud ning ametlike ja muude kohtumistega seotud kulud, piiriüleste ühenduse algatuste, piirkondadevaheliste koostöömeetmete edendamise ning muu piiriülese tegevusega seotud maksed. Eraldatud kulude määratlus vastab põhimõtteliselt 2014.–2020. aasta finantsraamistiku 1.–3., 5. ja 6. rubriigile. 4. ÜHENDKUNINGRIIGI SUHTES AASTAL t KOHALDATAVA KORRIGEERIMISE KAJASTAMINE EELARVES 4.1. Esialgne prognoos (kajastatakse aasta t+1 eelarveprojektis) Esialgne Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise summa aastaks t arvutatakse välja aasta t+1 eelarveprojekti koostamisel. Arvutused tuleb teostada uusimate kättesaadavate osamaksusid ja kulusid käsitlevate andmete põhjal. Ühendkuningriigi käibemaksul ja kogurahvatulul põhinevaid makseid vähendatakse Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise summa võrra. Teiste liikmesriikide käibemaksul ja kogurahvatulul põhinevaid makseid suurendatakse summa võrra, mis on proportsionaalne nende osakaaluga rahastamises. 4.2. Esialgse prognoosi ajakohastamine (vahemikus aastast t+1 kuni aastani t+3) Vajadusel on komisjonil võimalus teha ettepanek esialgse prognoosi ajakohastamiseks mis tahes ajal vahemikus aastast t+1 kuni aastani t+3. Kõnealune ajakohastus kajastatakse paranduseelarve projektis. Ajakohastamiseks tehakse ettepanek, kui komisjonil on alust arvata, et esialgse prognoosi kohane esialgne arvutus erineb märkimisväärselt Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise lõplikust arvutusest (vt allpool), mille kohta tehakse ettepanek aasta t+4 paranduseelarve projektis. Ajakohastamiseks võidakse teha ettepanek ka siis, kui selgub, et aasta t+1 eelarveprojektis kajastatud kogurahvatulu arvestusbaaside prognoosid erinevad märkimisväärselt lõplikest kogurahvatulu arvestusbaasidest, muutes sellega oluliselt Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise rahastamise jaotumist. 4.3. Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise lõplik väljaarvutamine (kajastatakse aasta t+4 paranduseelarve projektis) 4.3.1. Lõpliku summa arvutamine Korrigeerimise lõpliku summa arvutamise kord on esitatud käesoleva dokumendi 1. punktis. Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise lõplikus väljaarvutamises kasutatavad andmed on aastaga t seonduvad käibemaksu ja kogurahvatulu arvestusbaasid ning eraldatud kulude prognoosid 31. detsembri aasta t+3 seisuga, ja need arvutatakse eurodesse ümber aasta t keskmise aastase vahetuskursi alusel. Ühendkuningriigi kasu hindamiseks lõpliku arvutuse jaoks (punkti 1.1 alapunkt d) tuleb arvesse võtta traditsiooniliste omavahendite osamaksusid ja muid aastal t saadud tulusid. See tähendab, et esialgne eelarve on vaja mis tahes liiki vahendite ja tulude lõplike andmete alusel ümber arvutada. 4.3.2. Korrigeerimise lõpliku rahastamise arvutamine ja selle kajastamine eelarves Korrigeerimise lõpliku rahastamise arvutamise kord on esitatud punktis 2. Lõplikud rahastamisandmed on aasta t+1 käibemaksu ja kogurahvatulu arvestusbaasid 31. detsembri aasta t+3 seisuga. Lõplikke rahastamisandmeid võrreldakse maksetega, mida on eelarves (s.t aasta t+1 eelarves ja kui aastatel t+2 või t+3 on tehtud ajakohastamisi, siis ka nende aastate eelarvetes) juba kajastatud. Iga liikmesriigi puhul esinevad erinevused kajastatakse aasta t+4 paranduseelarve projekti asjakohases eelarvepeatükis ja need arvutatakse ümber riikide vääringutesse korrigeerimise rahastamise aasta (aasta t+1) keskmise aastase vahetuskursi alusel. [1] Eelarvelise tasakaalustamatuse korrigeerimise arvutamine, rahastamine, sellest tulenevate maksete tegemine ning nende kajastamine eelarves vastavalt ELi omavahendeid käsitleva nõukogu otsuse artiklitele 4 ja 5 (Euroopa Liidu Nõukogu, 9851/07 ADD 2, 23. mai 2007. a.). [2] Katab lepinguvälise vastutuse juhud ja nendega seotud kulud seoses liidu institutsioonide volituste kasutamisega vastavalt määrusele (xx ühtse kriisilahendusmehhanismi kohta). [3]12,5 % on suhtarv, mis saadakse jagades sissenõudmiskulude katteks jäetav traditsiooniliste omavahendite täiendava osa (10 %) kogutud traditsiooniliste omavahendite netomääraga (80 %).