ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
75.

1) Ülemäärast tarnekvootide määramist tuli ette kahes liikmesriigis. Kvoodid viidi asjaomaste kogumahtudega vastavusse esimesel perioodil (Slovakkia) ja teise perioodi jooksul (Ungari). Kumbki asjaomastest liikmesriikidest ei registreerinud tarnekvooti ületavaid koguseid. 6) Leedu ametiasutused kinnitasid, et kõik tarned (sh ka tasuta tarned) on deklareeritud. 7) Kooperatiivide kvoodid Ungaris on ühenduse kohtupraktikaga kooskõlas ega kujuta ohtu maksu kogumisele. 8) Komisjon on seisukohal, et mistahes tootja-kokkuostja staatusega seonduvaid riske tuleb arvesse võtta kontrollimenetluse osaks olevas riskihinnangus. 9) Vastavalt üksikasjalikele selgitustele komisjoni vastuses punktile 47 ja 4. selgitusele on komisjon seisukohal, et riigi reservide kasutamisel ei toimunud rikkumisi. 10) Komisjoni korraldatud mitmete kahepoolsete kohtumiste ja kohapealsete auditite tulemused näitavad, et kontrollikoja tõstatatud kvooditehinguid käsitlevaid küsimusi ja kriitikat esimeste rakendusaastate kohta on arvesse võetud ja võetud on sellekohaseid meetmeid. 11) Komisjoni poolt korraldatud mitmete kahepoolsete kohtumiste ja kohapealsete auditite tulemused näitavad, et kontrollikoja tõstatatud kvooditehinguid käsitlevaid küsimusi ja kriitikat esimeste rakendusaastate kohta on arvestatud ja võetud on sellekohaseid meetmeid. 12) Algusaastate kasvuraskustest on üle saadud, sest liikmesriigid on teinud märkimisväärseid parandusi. 13) Nagu on selgitatud komisjoni vastuses punktile 56, on liikmesriigid olukorda parandanud. 14) Komisjon tunnistab, et korralik kontroll kõige sobivamal ajal on oluline. Liikmesriigid on olukorda parandanud. 15) Ungarile ja teistele asjaomastele liikmesriikidele on meenutatud, et tootjaid ja transportijaid tuleb vähemalt osaliselt kontrollida kvoodiaasta jooksul. Liikmesriigid on pärast seda olukorda parandanud. 16) Komisjon on teostanud järelevalvet liikmesriikide puhul tõstatatud küsimuste üle ning kinnitab, et kontrollikoja järeldustele järgnevatel aastatel on olukorda parandatud.
36.

Komisjoni arvates on määruses esitatud kriteeriume kohaldatud võimalikult selgel viisil (vt üksikasjalikke märkusi 3. selgituses). Piirkondliku katastroofi määratlus on määruses siiski võrdlemisi segane ning edukaks taotluseks vajalikke tingimusi on raske täita. Liikmesriigid ja komisjon kulutasid märkimisväärselt aega ja tööjõudu, et vastavalt ette valmistada ja hinnata väiksemate piirkondlike katastroofidega seotud taotlusi, mida on regulaarselt tagasi lükatud. Kõikides mainitud juhtumites, kus komisjon tegi ettepaneku ELi solidaarsusfondi kasutamiseks, tegid nõukogu ja parlament heakskiitva otsuse. 3. selgitus. Üks põhjus, miks metsatulekahjusid käsitlevad taotlused 2005. aastal tagasi lükati, oli see, et kõnealused katastroofid ei mõjutanud olulist osa elanikkonnast. Teine põhjus oli see, et katastroof ei mõjutanud „tõsiselt ja püsivalt elanikkonna valdava osa elutingimusi ja piirkonna majanduslikku stabiilsust”. Prestige’i õlireostus, millele kontrollikoda viitab, ei ole võrreldav ühegi varem komisjoni töödeldud taotlusega, sest Prestige’i katastroof juhtus merel ning selle suhtes ei saa rahvastikukriteeriumit kohaldada. Nagu kontrollikoda märgib, ei ole kodanikukaitsemehhanismi aktiveerimine määruse alusel kohustuslik. Seetõttu ei saanud kodanikukaitsemehhanismi kasutamine olla kõnealuseid juhtumeid käsitleva otsuse tegemisel asjakohane.
III.

Kontrollikoda hindas komisjoni haldustegevust ning kontrollis, kuidas siduvat tariifiinformatsiooni kohaldatakse kuues liikmesriigis. Üldiselt leiti, et siduva tariifiinformatsiooni süsteem on hästi üles ehitatud. Üldjuhul oli komisjoni haldustegevus asjakohane ning enamasti kohaldati kuues auditeeritud liikmesriigis siduva tariifiinformatsiooniga seonduvaid õigussätteid. Allpool esitatud auditileiud osutavad aga, et süsteemi üldise toimimise tõhustamiseks tuleks teha järgmised parandused: a) kui vähemalt kaks liikmesriiki on samale kaubale andnud välja erineva STI (mida üldiselt nimetatakse erinevaks siduvaks tariifiinformatsiooniks), antakse juhtumid lahendada tolliseadustiku komiteele, kui asjaomased liikmesriigid klassifikatsiooni suhtes kokkuleppele ei jõua. Kontrollikoja auditi käigus tuvastati asjaolusid, mis võivad mõjutada klassifikatsioonijuhtumite kiiret lahendamist. Seega võidakse ühtlustamata tariifse klassifikatsiooni kasutamist teatud perioodi vältel jätkata. See võib avaldada mõju kogutud traditsiooniliste omavahendite summade korrektsusele; b) komisjon ei ole süstemaatiliselt käsitlenud liikmesriigi rahalist vastutust juhtudel, kui liikmesriik on andnud ebaõige siduva tariifiinformatsiooni, mille tõttu on jäänud saamata traditsioonilisi omavahendeid. Valede klassifikatsioonide tõttu saamata jäänud traditsiooniliste omavahendite määra kohta puudub usaldusväärne hinnang; c) komisjon ei ole süstemaatiliselt jälginud seda, kas liikmesriigid peavad kinni siduva tariifiinformatsiooniga seonduvatest ühenduse õigusaktidest; d) liikmesriikides täheldati mitmeid puudusi, sealhulgas juhtumeid, mille puhul ei kontrollitud, kas sama kauba kohta on esitatud muid siduva tariifiinformatsiooni taotlusi või kas sama kauba kohta on esitatud erinevat siduvat tariifiinformatsiooni, ning juhtumeid, mil siduv tariifiinformatsioon edastati liiga aeglaselt ja EBTI3-andmebaasi ajakohastamisel esines viivitusi; e) kaupade deklareerimisel ei ole ettevõtja kohustatud esitama siduvat tariifiinformatsiooni ning auditi käigus leidis kinnitust asjaolu, et seda teavet esitatakse harva. Impordideklaratsiooni saab hõlpsalt kontrollida asjakohase siduva tariifinformatsiooni alusel ainult juhul, kui impordi käigus sellele informatsioonile viidatakse. Kui tariifiinformatsiooni olemasolust ei teatata, on tolliametnikel keeruline kindlaks teha, kas deklarandil on kauba kohta käiv siduv tariifiinformatsioon ja kas tolliklassifikatsioon on õige. Hetkel puudub komisjonil usaldusväärne hinnang siduva tariifiinformatsiooniga kaetud impordi väärtusest ja suurusjärgust; f) kaup, mille suhtes on ettevõtjale antud ajapikendust, võidakse importida ükskõik millisesse liikmesriiki. Praeguse süsteemi puhul on aga riiklikel tolliasutustel keeruline tagada, et siduvat tariifiinformatsiooni kasutades imporditakse ainult neid kaupu, mille suhtes ajapikendus määrati.
Esimene lõik — suurprojektide abitaotlustes esines tõepoolest mõnikord kontrollikoja loetletud puudusi ning komisjonil ei õnnestunud mõnel juhul enne projektide heakskiitmist kõiki lünki vajalikus täiendavas teabes täita.

Programmitööperioodiks 2007–2013 on töödokumendis nr 4 esitatud suunised tasuvusanalüüsi läbiviimiseks, sealhulgas tööeeskirjad ja tasuvusanalüüsi põhiparameetrite (nt diskontomäärad, vaatlusperioodid) orienteeruvad väärtused. Komisjon soovitab nimetatud dokumendis liikmesriikidel töötada välja oma suunised tasuvusanalüüside koostamiseks, võttes arvesse nende konkreetseid institutsionaalseid ja majanduslikke tingimusi. Praegu abistatakse liikmesriike siseriiklike suuniste väljatöötamisel programmi JASPERS raames (vt vastus punktile 57).

Esimene taane — alates 2007. aastast, mil komisjoni rakendusmäärusesse lisati struktureeritud loetelu andmetest, mida suurprojektide abitaotluste puhul nõutakse (määruse (EÜ) nr 1828/2006 XX lisa), ei ole enam võimalik jätta välja tähtsaid andmeid nagu tulumäär või vaatlusperiood, seega ei loeta tasuvusanalüüsi põhielementideta projekte põhimõtteliselt lubatavateks.

Teine taane — komisjon soovitab programmitööperioodil 2007–2013 kasutada asjaomase sektori jaoks ette nähtud standardset viitevaatlusperioodi (töödokument nr 4). Keskkonnamõjusid ei ole lihtne mõõta; tasuvusanalüüsi juhendis selgitatakse siiski, et seda tuleb teha, ning soovitatakse kasutada mõnda erinevatest väljatöötatud meetoditest.

Kolmas taane — komisjoni soovitatud diskontomäärad on mõeldud sihttasemena, millest liikmesriikides kohaldatavad määrad võivad erineda, kuid komisjon soovitab säilitada sisemise järjekindluse liikmesriigi või piirkonna samalaadsete projektide puhul. Programmitööperioodi 2007–2013 abitaotluse vormides on rahalist tasuvust ELi toetusega ja ilma selgesti eristatud. Seoses amortisatsiooni arvessevõtmisega on nii tasuvusanalüüsi juhendis kui ka töödokumendis nr 4 selgitatud, et see on raamatupidamiskirje ja mitte rahavoog, seepärast tuleb see diskonteeritud rahavoogude analüüsist välja jätta.

Teine lõik — komisjon nõustub, et tootlike investeeringute tasuvusanalüüsid on infrastruktuuriprojektide omadega võrreldes suhteliselt nõrgad. Tootlike investeeringute tasuvusanalüüside kohta liikmesriikidele antavate suuniste täiustamiseks kavatseb komisjon lisada uuendatud tasuvusanalüüsi juhendisse tootliku investeeringu juhtumiuuringu. Tuuakse esile ka tööstusprojektide finants- ja majandusanalüüsi erinevused.

3. selgitus — komisjon nõustub, et suurprojekti abitaotluse koostamisel tuleb arvesse võtta võimalikult palju teavet sellega seotud projektide mõju kohta nende projektide vastavatele asukohtadele. Tuleb märkida, et võrgustiku mõjusid käsitletakse tavaliselt liikluse ja nõudluse analüüsis ning seega sisalduvad need juba kaudselt tasuvusanalüüsis.
Eriaruanne nr 1/2009 MEDA programmi ja eelnevate protokollidega Vahemere piirkonnas rakendatavate pangandusmeetmete kohta



Euroopa Liidu Teataja C 091 , 21/04/2009 Lk 0007 - 0007



Eriaruanne nr 1/2009 MEDA programmi ja eelnevate protokollidega Vahemere piirkonnas rakendatavate pangandusmeetmete kohta 2009/C 91/03 Euroopa Kontrollikoda annab teada, et äsja avaldati kontrollikoja koostatud eriaruanne nr 1/2009 MEDA programmi ja eelnevate protokollidega Vahemere piirkonnas rakendatavate pangandusmeetmete kohta. Aruanne on lugemiseks ja allalaadimiseks kättesaadav Euroopa Kontrollikoja veebilehel: www.eca.europa.eu Aruanne on tasuta saadaval nii paberkandjal kui CD-ROMil. Selle saamiseks palume kirjutada kontrollikoja aadressil: Euroopa Kontrollikoda Teabeedastus ja aruanded 12 rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUXEMBOURG Tel. +352 4398-1 E-post: euraud@eca.europa.eu või täita elektrooniline tellimus EU-Bookshop-veebilehel. --------------------------------------------------
ET Euroopa Liidu Teataja C 439/11

Eriaruanne nr 23/2017

„Ühtne Kriisilahendusnõukogu: keeruka pangandusliiduga seotud töö on alanud, kuid pikk tee on veel ees“

(2017/C 439/07)

Euroopa Kontrollikoda annab teada, et äsja avaldati kontrollikoja eriaruanne nr 23/2017: „Ühtne Kriisilahendusnõukogu: keeruka pangandusliiduga seotud töö on alanud, kuid pikk tee on veel ees“.

Aruanne on lugemiseks ja allalaadimiseks kättesaadav Euroopa Kontrollikoja veebisaidil http://eca.europa.eu.
ET Euroopa Liidu Teataja C 303/4

Eriaruanne nr 12/2017

„Joogiveedirektiivi rakendamine: vee kvaliteet ja kättesaadavus Bulgaarias, Ungaris ja Rumeenias on paranenud, kuid vajadus investeeringute järele on endiselt märkimisväärne“

(2017/C 303/05)

Euroopa Kontrollikoda annab teada, et äsja avaldati kontrollikoja eriaruanne nr 12/2017 „Joogiveedirektiivi rakendamine: vee kvaliteet ja kättesaadavus Bulgaarias, Ungaris ja Rumeenias on paranenud, kuid vajadus investeeringute järele on endiselt märkimisväärne“.

Aruanne on lugemiseks ja allalaadimiseks kättesaadav Euroopa Kontrollikoja veebisaidil http://eca.europa.eu.
C 418/3

ET

Eriaruanne nr 29/2018

„Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) on aidanud oluliselt kaasa kindlustussektori järelevalvele ja stabiilsusele, kuid lahendamata on veel mitmeid tõsiseid probleeme“

(2018/C 418/03)

Euroopa Kontrollikoda annab teada, et äsja avaldati kontrollikoja eriaruanne nr 29/2018 „Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) on aidanud oluliselt kaasa kindlustussektori järelevalvele ja stabiilsusele, kuid lahendamata on veel mitmeid tõsiseid probleeme“.

Aruanne on lugemiseks ja allalaadimiseks kättesaadav Euroopa Kontrollikoja veebisaidil http://eca.europa.eu.
C 403/11

ET

Eriaruanne nr 28/2018

„Enamik programmi „Horisont 2020“ kaasatud lihtsustamismeetmetest on küll toetusesaajate elu lihtsamaks teinud, kuid paranemiseks on veel ruumi“

(2018/C 403/07)

Euroopa Kontrollikoda annab teada, et äsja avaldati kontrollikoja eriaruanne nr 28/2018: Enamik programmi „Horisont 2020“ kaasatud lihtsustamismeetmetest on küll toetusesaajate elu lihtsamaks teinud, kuid paranemiseks on veel ruumi.

Aruanne on lugemiseks ja allalaadimiseks kättesaadav Euroopa Kontrollikoja veebisaidil http://eca.europa.eu.
C 100/14

ET

Eriaruanne nr 4/2019

„Mahepõllumajanduslike toodete kontrollisüsteem on paranenud, kuid mõned probleemid on veel lahendamata“

(2019/C 100/07)

Euroopa Kontrollikoda annab teada, et äsja avaldati kontrollikoja eriaruanne nr 4/2019 „Mahepõllumajanduslike toodete kontrollisüsteem on paranenud, kuid mõned probleemid on veel lahendamata“.

Aruanne on lugemiseks ja allalaadimiseks kättesaadav Euroopa Kontrollikoja veebisaidil http://eca.europa.eu.
C 38/19

ET

Eriaruanne nr 03/2019

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond: täieliku edu tagamiseks on vaja meetmeid

(2019/C 38/07)

Euroopa Kontrollikoda annab teada, et äsja avaldati kontrollikoja eriaruanne nr 03/2019: „Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond: täieliku edu tagamiseks on vaja meetmeid“.

Aruanne on lugemiseks ja allalaadimiseks kättesaadav Euroopa Kontrollikoja veebisaidil http://eca.europa.eu.
C 233/3

ET

Eriaruanne nr 10/2019

„Kogu ELi hõlmavad pankade stressitestid: pankade kohta on esitatud erakordses koguses andmeid, kuid koordineerimist ja riskidele keskendumist on vaja parandada“

(2019/C 233/03)

Euroopa Kontrollikoda annab teada, et äsja avaldati kontrollikoja eriaruanne nr 10/2019: „Kogu ELi hõlmavad pankade stressitestid: pankade kohta on esitatud erakordses koguses andmeid, kuid koordineerimist ja riskidele keskendumist on vaja parandada“.

Aruanne on lugemiseks ja allalaadimiseks kättesaadav Euroopa Kontrollikoja veebisaidil http://eca.europa.eu
C 192/29

ET

Eriaruanne nr 7/2019

„ELi piiriülese tervishoiu meetmed: eesmärgid on kõrgelennulised, kuid juhtimist on vaja parandada“

(2019/C 192/13)

Euroopa Kontrollikoda annab teada, et äsja avaldati kontrollikoja eriaruanne nr 7/2019 „ELi piiriülese tervishoiu meetmed: eesmärgid on kõrgelennulised, kuid juhtimist on vaja parandada“.

Aruanne on lugemiseks ja allalaadimiseks kättesaadav Euroopa Kontrollikoja veebisaidil http://eca.europa.eu.
C 136/3

ET

Eriaruanne nr 7/2020

„Ühtekuuluvuspoliitika rakendamine: kulud on suhteliselt väikesed, kuid ebapiisavate andmete tõttu on raske hinnata lihtsustamisest saadavat kokkuhoidu“

(2020/C 136/03)

Euroopa Kontrollikoda annab teada, et äsja avaldati eriaruanne nr 7/2020 „Ühtekuuluvuspoliitika rakendamine: kulud on suhteliselt väikesed, kuid ebapiisavate andmete tõttu on raske hinnata lihtsustamisest saadavat kokkuhoidu“.

Aruanne on lugemiseks ja allalaadimiseks kättesaadav Euroopa Kontrollikoja veebisaidil http://eca.europa.eu.
C 254/5

ET

Eriaruanne nr 13/2021

ELi jõupingutused pangandussektoris rahapesuga võitlemiseks on killustatud ja meetmete rakendamine on ebapiisav

(2021/C 254/05)

Euroopa Kontrollikoda annab teada, et äsja avaldati eriaruanne nr 13/2021: „ELi jõupingutused pangandussektoris rahapesuga võitlemiseks on killustatud ja meetmete rakendamine on ebapiisav“.

Aruanne on lugemiseks ja allalaadimiseks kättesaadav Euroopa Kontrollikoja veebisaidil http://eca.europa.eu
V.

Kontrollikoda on oma audititulemuste põhjal seisukohal, et Euroopa ühenduste konsolideeritud aastaaruannete aluseks olevad tehingud tervikuna on seaduslikud ja korrektsed nendes valdkondades, kus rakendatakse järelevalve- ja kontrollisüsteeme, mille tulemusel on võimalik teostada piisavat riskijuhtimist, nt tulude, kulukohustuste, halduskulude ja ühinemiseelse strateegia osas. Lisaks sellele näitab kontrollikoja audit ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) kulutusteosas, et õigesti kohaldatuna on ühtne haldus- ja kontrollisüsteem tõhus süsteem eeskirjade vastaselt tehtud kulude ohu vähendamiseks.
XI.

Kontrollikoda märgib, et teistes valdkondades on maksed endiselt olulisel määral vigadest mõjutatud ning komisjon ja liikmes- ning teised abisaajariigid peavad tegema täiendavaid jõupingutusi asjakohaste järelevalve- ja kontrollisüsteemide rakendamiseks, et parandada kaasnevate riskide käsitlemist. Nimetatud valdkonnad loetletakse allpool, nimelt: ühine põllumajanduspoliitika, struktuurimeetmed, sisepoliitika ja välistegevus. a) ÜPP kulude osas leidis kontrollikoda tõendeid, et selliste kulude osas, mida ei kontrollita IACSga või ei tehta seda nõuetekohaselt või on seda alles hiljuti tegema hakatud, on riskid suuremad, sest kontrollisüsteemid ei ole nii mõjusad. Lisaks ei ole sõltumatu asutuse poolt IACSi uurimistulemusi piisavalt kontrollitud ja nende õigsust kinnitatud; ka ei kontrolli sõltumatu asutus üldjuhul ELi toetuse taotlusi kohapeal. IACSi alla mittekuuluvate ÜPP toetuste kontrollimise ja heakskiitmise süsteemid ja maksejärgsed kontrollid ei anna piisavat kindlust ühenduse õigusaktidele vastavuse osas. Kontrollikoda järeldas, et ÜPP kulude puhul tervikuna esineb endiselt olulisel määral vigu. b) Struktuurimeetmete osas leidis kontrollikoda taas, et komisjon ei teosta mõjusat järelevalvet vähendamaks riski, et liikmesriikidele delegeeritud kontrollid ei suuda ära hoida kunstlikult suuremana näidatud või abikõlbmatute kulude hüvitamist. Mõlema programmitöö perioodi osas (1994–1999 ja 2000–2006) leidis kontrollikoda, et kuludes esines olulisi eeskirjade eiramisi. Mõned perioodi 1994–1999 programmid suleti ilma kindla aluseta. c) Sisepoliitika osas leiti kontrollikoja auditis, et vaatamata teatud valdkondades tehtud edusammudele esines puudusi järelevalve- ja kontrollisüsteemides, mis põhjustas olulisel määral vigu abisaajatele tehtavates maksetes. Vead tekivad peamiselt keerukatest kuluhüvitussüsteemidest ja erinevaid programme reguleerivatest ebatäpsetest menetlustest ja juhistest. d) Välistegevuse osas ei ole komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemide täiustamine veel mõju avaldanud rakendusorganisatsioonide tasandil, kus esineb endiselt olulisel määral vigu, mis tulenevad tervikliku lähenemisviisi puudumisest nende organisatsioonide järelevalve, kontrolli ja auditi valdkonnas.
XII.

Kontrollikoda märgib, et teistes valdkondades on maksed endiselt olulisel määral (kuigi erineval tasemel) vigadest mõjutatud ning komisjon ja liikmes- ning teised abisaajariigid peavad tegema täiendavaid jõupingutusi asjakohaste järelevalve- ja kontrollisüsteemide rakendamiseks, et parandada kaasnevate riskide käsitlemist. Nimetatud valdkonnad loetletakse allpool, nimelt: ühine põllumajanduspoliitika, struktuurimeetmed, sisepoliitika ja välistegevus. a) ÜPP kulude osas leidis kontrollikoda, et raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute osas on üldine prognoositud vigade määr vähenenud. Vaatamata sellele on see jätkuvalt olulisuse künnisest kõrgem. IACS alla mittekuuluvate ÜPP toetuste kontrollimise ja heakskiitmise süsteemid ja maksejärgsed kontrollid ei anna piisavat kindlust ühenduse õigusaktidele vastavuse osas. Lisaks ei kontrollita ELi abitaotlusi kohapeal makseasutuste raamatupidamise eest vastutavate sõltumatute asutuste poolt. b) Struktuurimeetmete osas leidis kontrollikoda, et liikmesriikide kontrollisüsteemid on üldiselt ebatõhusad või mõõdukalt tõhusad ja et komisjoni järelevalve on ainult mõõdukalt mõjus, vähendamaks riski, et liikmesriikide kontrollisüsteemid ei suuda ära hoida kunstlikult suuremana näidatud või abikõlbmatute kulude hüvitamist. Seetõttu võib struktuurimeetmete projektide kulude hüvitamisel esineda olulisi vigu. c) Sisepoliitika valdkonnas ilmnes kontrollikoja auditi käigus, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid ei vähenda piisavalt suuremana näidatud kulude hüvitamise riski, mille tulemusel esineb abisaajatele tehtud maksete osas oluline vigade arv. d) Välistegevuse osas, vaatamata komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemide täiustamisele, leiti rakendusorganisatsioonide tasandil oluline vigade määr, mida põhjustasid jätkuvad puudused rakendusorganisatsioonide tasandil raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks väljatöötatud süsteemide osas.
X.

Kontrollikoda märgib, et muudes valdkondades on maksed endiselt olulisel määral (kuigi erineval tasemel) vigadest mõjutatud ning komisjon ja liikmes- ning teised abisaajariigid peavad tegema täiendavaid jõupingutusi asjakohaste järelevalve- ja kontrollisüsteemide rakendamiseks, et parandada ebaseaduslikkuse ja eeskirjade eiramise riskide juhtimist. See puudutab järgmisi valdkondi: põllumajandus ja loodusvarad, ühtekuuluvus, teadusuuringud, energeetika ja transsport ning haridus ja kodakondsus. a) Põllumajanduse ja loodusvarade puhul leidis kontrollikoda, et selles poliitikavaldkonnas deklareeritud kulude aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja/või korrektsusega seotud vigade määr tervikuna on oluline. Oma audititöö põhjal otsustas kontrollikoda, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid on ainult osaliselt tõhusad kindluse andmisel ELi eeskirjade järgimise kohta. Siiski otsustas kontrollikoda, et ühtne haldus- ja kontrollisüsteem vähendab jätkuvalt tõhusalt eeskirjadevastaselt tehtavate kulude ohtu, kui seda rakendatakse nõuetekohaselt ja süsteemi sisestatakse täpsed ja usaldusväärsed andmed. b) Oma audititulemustele tuginedes leidis kontrollikoda, et ühtekuuluvuse projektikulude hüvitamine on seaduslikkuse ja/või korrektsuse vigadest olulisel määral mõjutatud. Kontrollikoda järeldab oma audititöö põhjal, et komisjoni järelevalvesüsteem ja liikmesriikide kontrollisüsteemid on üldiselt ainult osaliselt tõhusad kunstlikult suuremana näidatud või abikõlbmatute kulude vältimisel. c) Kontrollikoda leidis, et teadusuuringute, energeetika ja transpordi poliitikavaldkondade rühma maksete seaduslikkuse ja/või korrektsusega seotud vigade määr on oluline. Kontrollikoda järeldab oma audititöö põhjal, et vaatamata mõnedele edusammudele, on komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemid ainult osaliselt tõhusad kunstlikult suuremana näidatud või abikõlbmatute kulude hüvitamise riski maandamisel. d) Välisabi, arengukoostöö ja laienemise puhul leidis kontrollikoda, et poliitikavaldkondade rühma kulude aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja/või korrektsusega seotud vigade määr on oluline, peamiselt rakendusorganisatsioonide tasandil. Kontrollikoda otsustas oma audititöö põhjal, et vaatamata komisjoni tasandil tehtud edusammudele, on järelevalve- ja kontrollisüsteemid ainult osaliselt tõhusad kindluse tagamisel, et kulud on abikõlblikud ja piisavalt tõendatud. e) Hariduse ja kodakondsuse valdkonnas leidis kontrollikoda, et poliitikavaldkondade rühma maksete seaduslikkuse ja/või korrektsusega seotud vigade määr on oluline. Kontrollikoda otsustab oma audititöö põhjal, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid on ainult osaliselt tõhusad kindluse tagamisel, et kulud on abikõlblikud ja piisavalt tõendatud.
III.

Kontrollikoja ülesandeks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule avaldus, mis kinnitab raamatupidamisaruannete usaldusväärsust ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja INTOSAI rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega sel määral, kuivõrd neid on võimalik EAFi kontekstis rakendada. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et EAFide lõplikud raamatupidamise aastaaruanded ei sisalda olulist väärkajastamist ja nende aluseks olevad tehingud on tervikuna seaduslikud ja korrektsed.
III.

Kontrollikoja ülesandeks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja INTOSAI rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et EAFide lõplik raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on tervikuna seaduslikud ja korrektsed.