Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS tööstusõnnetuste piiriülese mõju Helsingi konventsiooni osaliste kaheksandal konverentsil Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta seoses konventsiooni I lisa muutmise ettepanekuga /* COM/2014/0652 final - 2014/0301 (NLE) */





Seletuskiri 1. ETTEPANEKU TAUST Euroopa Liit ja enamik selle liikmesriike on ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni tööstusõnnetuste piiriülese mõju konventsiooni[1] osalised. See konventsioon hõlmab ohtliku tegevuse läbiviimise kohas esineda võivate võimaliku piiriülese mõjuga tööstusõnnetuste ärahoidmist, nendeks valmisolekut ja neile reageerimist. Seveso II direktiiv[2] on õiguslik vahend konventsioonist tulenevate Euroopa Liidu kohustuste täitmiseks. Konventsiooni I lisas ja Seveso II direktiivi I lisas on loetletud ohtliku tegevuse määratlemise aluseks olevad ohtlike ainete kategooriad ja konkreetsed ohtlikud ained. Seveso II direktiiv asendatakse 2015. aasta juunis Seveso III direktiiviga[3], millega muudetakse muu hulgas direktiivi I lisa. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni tööstusõnnetuste piiriülese mõju konventsiooni osaliste 7. koosolekuna peetud 2012. aasta konverentsil volitati konventsiooni arendamise töörühma koostama konventsiooni I lisa muudetud versioon, et viia see lisa kooskõlla ÜRO ühtse ülemaailmse kemikaalide klassifitseerimise ja märgistamise süsteemiga ning säilitada sidusus vastavate Euroopa Liidu õigusnormidega (st Seveso III direktiiviga). Töörühm koostas konventsiooni I lisa muutmise ettepaneku. Aruteludes osalesid ELi liikmesriikide eksperdid ja komisjon. Konventsiooni sekretariaat kiitis 2014. aasta juulis toimunud koosolekul ettepaneku heaks ning see esitatakse vastuvõtmiseks koosolekuna peetaval osaliste konverentsil 2014. aasta detsembris. Kuna selle ettepanekuga viiakse konventsiooni I lisa kooskõlla Seveso III direktiivi I lisaga, puudub sellel ELis keskkonnamõju ja sotsiaalmajanduslik mõju. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Ettepaneku tekstiga viiakse konventsiooni I lisa sisu vastavusse Seveso III direktiivi I lisa sisuga. Sellest tulenevalt on ettepanek täielikult kooskõlas kehtivate Euroopa Liidu õigusnormidega ning kõik asjaomased Euroopa Liidu esitatud reservatsioonid seoses konventsiooni praegu kehtiva I lisaga saab pärast ettepaneku kohase muudatuse vastuvõtmist ja jõustumist tühistada. 4. MÕJU EELARVELE Käesoleva ettepaneku kohane otsus ei mõjuta liidu eelarvet. Eespool esitatut arvestades peaks Euroopa Liit toetama ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni tööstusõnnetuste piiriülese mõju konventsiooni osaliste kaheksandal koosolekul I lisa muutmise ettepaneku vastuvõtmist. 2014/0301 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS tööstusõnnetuste piiriülese mõju Helsingi konventsiooni osaliste kaheksandal konverentsil Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta seoses konventsiooni I lisa muutmise ettepanekuga EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 218 lõiget 9, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Liit on ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni tööstusõnnetuste piiriülese mõju konventsiooni1 (edaspidi „konventsioon”) osaline. (2) Konventsiooni I lisas on esitatud ohtliku tegevuse määratlemise aluseks olevad ohtlike ainete kategooriad ja konkreetsed ohtlikud ained. (3) Vastavalt konventsiooni artikli 26 lõikele 4 jõustub I lisa iga muudatus vastuväidetest mitte teatanud konventsiooniosaliste jaoks kaksteist kuud pärast seda, kui täitevsekretär on teavitanud neid muudatusest pärast selle vastuvõtmist osaliste konverentsil vähemalt üheksa kümnendiku koosolekul esindatud ja seal hääletanud osaliste häältega, tingimusel et vastuväiteid ei ole esitanud vähemalt kuusteist osalist. (4) I lisa muutmise ettepaneku tekst lepiti kokku konventsiooni arendamise töörühmas, selle kiitis heaks konventsiooni sekretariaat ning see esitatakse vastuvõtmiseks järgmisel osaliste konverentsil, mis toimub 3.–5. detsembril 2014 Genfis. (5) I lisa muudatusega viidaks see lisa täielikult kooskõlla Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta direktiivi 2012/18/EL3 I lisaga. (6) Seepärast tuleks konventsiooni I lisa muudatus heaks kiita. (7) Reservatsioon, mille Euroopa Liit esitas konventsiooni I lisa esimese muudatuse vastuvõtmise ajal, põhineb I lisa ja kehtivate ELi õigusnormide vahelistel erinevustel, mis I lisa muutmisega kõrvaldatakse. See reservatsioon tuleks pärast konventsiooni I lisa muudatuse jõustumist tühistada, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Liidu seisukoht konventsiooniosaliste kaheksandal konverentsil on toetada konventsiooni I lisa muutmise ettepanekut, mis on esitatud käesoleva otsuse lisas. Artikkel 2 Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud liidu nimel tühistama nõukogu otsuse 98/685/EÜ I lisas esitatud kehtivad reservatsioonid, kui artiklis 1 osutatud konventsiooni I lisa muudatus jõustub vastavalt konventsiooni artikli 26 lõikele 4. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja [1] Nõukogu otsus 98/685/EÜ, 23. märts 1998, tööstusõnnetuste piiriülese mõju konventsiooni sõlmimise kohta (EÜT L 326, 3.12.1998, lk 1). [2] Nõukogu direktiiv 96/82/EÜ, 9. detsember 1996, ohtlike ainetega seotud suurõnnetuste ohu ohjeldamise kohta (EÜT L 10, 14.01.1997, lk 13). [3] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/18/EL, 4. juuli 2012, ohtlike ainetega seotud suurõnnetuse ohu ohjeldamise ning nõukogu direktiivi 96/82/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 197, 24.7.2012, lk 1). LISA Liide järgmise ettepaneku juurde: NÕUKOGU OTSUS tööstusõnnetuste piiriülese mõju Helsingi konventsiooni osaliste kaheksandal konverentsil Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta seoses konventsiooni I lisa muutmise ettepanekuga ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni tööstusõnnetuste piiriülese mõju konventsiooni I lisa muutmise ettepanek Esitaja: konventsiooni arendamise töörühm Konverentsil osalevad konventsiooniosalised, tunnistades konventsiooni I lisas esitatud ainete ja segude kategooriate ning konkreetsete ainete ja nende piirkoguste ajakohastamise vajadust, et võtta kasutusele ÜRO ühtse ülemaailmse kemikaalide klassifitseerimise ja märgistamise süsteemi (ST/SG/AC.10/30/Rev.4) kriteeriumid ning säilitada sidusus vastavate ELi õigusnormidega, pidades silmas osaliste otsust vaadata läbi I lisas esitatud ohtlikud ained ja nende kogused ning otsust 2004/4 konventsiooni arendamise töörühma loomise kohta, võttes arvesse I lisa muutmise ettepanekut, mille kõnealune töörühm on koostanud põhjaliku läbivaatamise tulemusena (vt järgmise kahe koosoleku protokolli: WGD3 3.–4. septembril 2013 ja WGD4 28.–29. aprillil 2014) ning mida toetab sekretariaat, muudavad vastavalt allpool esitatule konventsiooni I lisa ohtlike ainete kohta, mille alusel määratletakse ohtlik tegevus. Konventsiooni I lisa kavandatav muudatus Ohtliku tegevuse määratlemise aluseks olevad ohtlikud ained1 Kui II osas nimetatud aine või segu kuulub ka ühte või mitmesse I osas loetletud kategooriasse, kohaldatakse II osas määratletud piirkogust. Osalised võtavad ohtliku tegevuse määratlemisel arvesse ohtliku tegevusega seotud kõikide olemasolevate ning asjaomase tegevuse, sealhulgas ladustamistegevuse üle kontrolli kaotamisel mõistliku eelduse kohaselt tekkida võivate ohtlike ainete tegelikke või eeldatavaid ohtlikke omadusi ja/või koguseid. 1. I osa II osas konkreetselt nimetamata ainete ja segude kategooriad Kategooria vastavalt ÜRO ühtse ülemaailmse kemikaalide klassifitseerimise ja märgistamise süsteemile (GHS) || Piirkogus (tonnides) || 1. Akuutse toksilisusega ained ja segud, 1. kategooria, kõik kokkupuuteviisid2 || 20 2. Akuutse toksilisusega ained ja segud: 2. kategooria, kõik kokkupuuteviisid3 3. kategooria, kokkupuude sissehingamisel4 || 200 3. Ühekordsel kokkupuutel sihtelundi suhtes toksilised ained ja segud, 1. kategooria5 || 200 4. Lõhkeained — ebapüsivad lõhkeained ja lõhkeained, mille puhul asjaomane aine, segu või toode kuulub GHSi jaotises 2.1.2 sätestatud kriteeriumide kohasesse alamklassi 1.1, 1.2, 1.3, 1.5 või 1.6, ning ained ja segud, mis on ohtlike kaupade vedu käsitlevate ÜRO soovituste katsete ja kriteeriumide käsiraamatu I osa 2. katseseeria kohaselt plahvatusohtlikud ega kuulu ohuklassi „Orgaanilised peroksiidid” või „Isereageerivad ained ja segud”6,7 || 50 5. Lõhkeained, mille puhul asjaomane aine, segu või toode kuulub GHSi jaotises 2.1.2 määratletud alamklassi 1.48 || 200 6. Tuleohtlikud gaasid, 1. ja 2. kategooria9 || 50 7. 1. ja 2. kategooria aerosoolid10, mis sisaldavad 1. või 2. kategooria tuleohtlikku gaasi või 1. kategooria tuleohtlikku vedelikku || 500 (neto) 8. 1. ja 2. kategooria aerosoolid, mis ei sisalda 1. või 2. kategooria tuleohtlikku gaasi ega 1. kategooria tuleohtlikku vedelikku11 || 50 000 (neto) 9. Oksüdeerivad gaasid, 1. kategooria12 || 200 10. Tuleohtlikud vedelikud: 1. kategooria tuleohtlikud vedelikud ning 2. ja 3. kategooria tuleohtlikud vedelikud, mida hoitakse nende keemistemperatuurist kõrgemal temperatuuril13, ning muud vedelikud, mille leekpunkt on ≤ 60 °C ja mida hoitakse nende keemistemperatuurist kõrgemal temperatuuril14 || 50 11. Tuleohtlikud vedelikud: 2. ja 3. kategooria tuleohtlikud vedelikud, mille puhul võib konkreetsetes töötlemistingimuses, näiteks kõrgel rõhul või kõrgel temperatuuril tekkida tööstusõnnetuse oht15, ning muud vedelikud, mille leekpunkt on ≤ 60 °C ja mille puhul võib konkreetsetes töötlemistingimuses, näiteks kõrgel rõhul või kõrgel temperatuuril tekkida tööstusõnnetuse oht || 200 12. 2. ja 3. kategooria tuleohtlikud vedelikud, mida kanded 10 ja 11 ei hõlma16 || 50 000 13. Isereageerivad ained ja segud ning orgaanilised peroksiidid: isereageerivad ained ja segud, tüübid A ja B ning orgaanilised peroksiidid, tüübid A ja B17 || 50 14. Isereageerivad ained ja segud ning orgaanilised peroksiidid: isereageerivad ained ja segud, tüübid C, D, E ja F ning orgaanilised peroksiidid, tüübid C, D, E ja F18 || 200 15. Pürofoorsed vedelikud, tahked ained ja segud, 1. kategooria || 200 16. Oksüdeerivad vedelikud, tahked ained ja segud, 1., 2. ja 3. kategooria || 200 17. Veekeskkonnale ohtlikud ained ja segud, akuutse toksilisuse 1. kategooria ja kroonilise toksilisuse 1. kategooria19 || 200 18. Veekeskkonnale ohtlikud ained ja segud, kroonilise toksilisuse 2. kategooria20 || 500 19. Veega ägedalt reageerivad ained ja segud, näiteks atsetüülkloriid ja titaantetrakloriid || 500 20. Ained ja segud, millest kokkupuutel veega eraldub tuleohtlikku gaasi – 1. kategooria21 || 500 21. Ained ja segud, millest kokkupuutel veega eraldub toksilist gaasi (ained ja segud, millest kokkupuutel vee või niiske õhuga eraldub gaasi, mis on klassifitseeritud akuutse toksilisuse 1., 2. või 3. kategooriasse, näiteks alumiiniumfosfiid ja fosforpentasulfiid) || 200 2. II osa Konkreetsed ained Aine || Piirkogus (tonnides) || 1a. Ammooniumnitraat22 || 10 000 1b. Ammooniumnitraat23 || 5 000 1c. Ammooniumnitraat24 || 2 500 1d. Ammooniumnitraat25 || 50 2a. Kaaliumnitraat26 || 10 000 2b. Kaaliumnitraat27 || 5 000 3. Arseenpentoksiid ning arseenhape ja selle soolad || 2 4. Arseentrioksiid ning arseenishape ja selle soolad || 0,1 5. Broom || 100 6. Kloor || 25 7. Nikliühendid sissehingatava pulbri kujul: nikkelmonooksiid, nikkeldioksiid, nikkelsulfiid, trinikkeldisulfiid ja dinikkeltrioksiid || 1 8. Etüleenimiin || 20 9. Fluor || 20 10. Formaldehüüd (kontsentratsioonis ≥ 90 %) || 50 11. Vesinik || 50 12. Vesinikkloriid (veeldatud gaas) || 250 13. Pliialküülid || 50 14. 1. ja 2. kategooria tuleohtlikud veeldatud gaasid (sh veeldatud naftagaas) ja maagaas28 || 200 15. Atsetüleen || 50 16. Etüleenoksiid || 50 17. Propüleenoksiid || 50 18. Metanool || 5 000 19. 4,4ʼ-metüleenbis(2-kloroaniliin) ja selle soolad pulbri kujul || 0,01 20. Metüülisotsüanaat || 0,15 21. Hapnik || 2 000 22. Tolueendiisotsüanaat (2,4-tolueendiisotsüanaat ja 2,6-tolueendiisotsüanaat) || 100 23. Karbonüüldikloriid (fosgeen) || 0,75 24. Arsiin (arseentrihüdriid) || 1 25. Fosfiin (fosfortrihüdriid) || 1 26. Vääveldikloriid || 1 27. Vääveltrioksiid || 75 28. Polüklorodibensofuraanid ja polüklorodibensodioksiinid [sh tetraklorodibensodioksiin (TCDD)], arvutatuna TCDD ekvivalendina29 || 0,001 29. Järgmised kantserogeenid või segud, milles järgmiste kantserogeenide sisaldus on üle 5 massiprotsendi: 4-aminobifenüül ja selle soolad, bensotrikloriid, bensidiin ja selle soolad, bis(kolorometüül)eeter, klorometüülmetüüleeter, 1,2-dibromoetaan, dietüülsulfaat, dimetüülsulfaat, dimetüülkarbamoüülkloriid, 1,2-dibromo-3-kloropropaan, 1,2-dimetüülhüdrasiin, dimetüülnitrosoamiin, heksametüülfosfortriamiid, hüdrasiin, 2-naftüülamiin ja selle soolad, 4-nitrodifenüül ja 1,3-propaansultoon || 2 30. Naftatooted ja alternatiivkütused: a) mootoribensiin ja ligroiin; b) petrooleum (sh reaktiivkütus); c) gaasiõlid (sh diislikütus, tarbekütteõlid ja gaasiõli kokkusegamisosised); d) rasked kütteõlid; e) alternatiivkütused, mis on sama otstarbega ning sarnase tuleohtlikkuse ja keskkonnaohtlikkusega kui punktides a–d osutatud tooted || 25 000 31. Veevaba ammoniaak || 200 32. Boortrifluoriid || 20 33. Vesiniksulfiid || 20 34. Piperidiin || 200 35. Bis(2-dimetüülaminoetüül)(metüül)amiin || 200 36. 3-(2-etüülheksüüloksü)propüülamiin || 200 37. Naatriumhüpokloritit sisaldavad segud, mis on klassifitseeritud veekeskkonnale ohtliku akuutse toksilisuse 1. kategooriasse (H400), sisaldavad alla 5 % aktiivkloori ega ole liigitatud ühessegi muusse I lisa 1. osas määratletud ohukategooriasse30 || 500 38. Propüülamiin31 || 2 000 39. Tert-butüülakrülaat31 || 500 40. 2-metüül-3-buteennitriil31 || 2 000 41. Tetrahüdro-3,5-dimetüül-1,3,5-tiadiasinaan-2-tioon (dasomet)31 || 200 42. Metüülakrülaat31 || 2 000 43. Metüülpüridiin31 || 2 000 44. Bromo-3-kloropropaan31 || 2 000 Märkused 1 Vastavalt ÜRO ühtse ülemaailmse kemikaalide klassifitseerimise ja märgistamise süsteemi (GHS) (ST/SG/AC.10/30/Rev.4) kohastele kriteeriumidele. Osalised peaksid kasutama neid kriteeriume ainete ja segude klassifitseerimisel käesoleva lisa I osa kohaselt, välja arvatud juhul, kui siseriiklike õigusaktidega on vastu võetud muud õiguslikult siduvad kriteeriumid. Segu käsitletakse puhta ainega samaväärsena, kui selle kontsentratsioon jääb piiridesse, mis on vastavalt segu omadustele määratud kindlaks GHSi põhjal, kui ei ole konkreetselt esitatud segu protsentuaalset koostist või muud kirjeldust. 2 Vastavalt GHSi jaotistes 3.1.2 ja 3.1.3 sätestatud kriteeriumidele. 3 Vastavalt GHSi jaotistes 3.1.2 ja 3.1.3 sätestatud kriteeriumidele. 4 Aine, mis kuulub suukaudsel kokkupuutel avalduva akuutse toksilisuse 3. kategooriasse, liigitatakse kandes 2 määratletud akuutse toksilisusega ainete hulka, kui seda ei saa klassifitseerida sissehingamisel avalduva akuutse toksilisuse ega nahakaudsel kokkupuutel avalduva akuutse toksilisuse alusel, näiteks nende kahe kokkupuuteviisiga seotud toksilisust käsitlevate veenvate andmete puudumise korral. 5 Aine, mis on inimestele mõjunud märkimisväärselt toksilisena või mille puhul katseloomadega tehtud uuringute põhjal võib eeldada, et see võib ühekordsel kokkupuutel mõjuda inimestele märkimisväärselt toksilisena. Lisaselgitused on esitatud GHSi 3. osa joonisel 3.8.1 ja tabelis 3.8.1. 6 Aine või segu plahvatusohtlikkuse katsetamine on vajalik ainult juhul, kui katsete ja kriteeriumide käsiraamatu 6. liite 3. osa kohase sõelumismenetluse teel on leitud, et aine või segu võib olla plahvatusohtlik. 7 Ohuklass „Lõhkeained” hõlmab lõhkeainetooteid. Kui lõhkeaine või -segu kogus tootes on teada, lähtutakse käesoleva konventsiooni kohaldamisel sellest kogusest. Kui lõhkeaine või -segu kogus tootes on teadmata, käsitatakse käesoleva konventsiooni kohaldamisel kogu toodet lõhkeainena. 8 Kui alamklassi 1.4 kuuluvat lõhkeainet vabastatakse pakendist või pakitakse ümber, klassifitseeritakse see kande 4 („Lõhkeained”) alla, kui ei ole tõendatud, et kaasnev oht vastab GHSi kohaselt jätkuvalt alamklassi 1.4 puhul määratletud ohule. 9 Vastavalt GHSi jaotises 2.2.2 sätestatud kriteeriumidele. 10 Aerosoolid klassifitseeritakse vastavalt GHSi peatükis 2.3 sätestatud kriteeriumidele ning ohtlike kaupade vedu käsitlevate ÜRO soovituste katsete ja kriteeriumide käsiraamatu III osa 31. jaole, nagu on osutatud kõnealuses GHSi peatükis. 11 Selle kande alla liigitamiseks peab olema dokumenteeritud, et aerosoolimahutis ei ole 1. või 2. kategooria tuleohtlikku gaasi ega 1. kategooria tuleohtlikku vedelikku. 12 Vastavalt GHSi jaotises 2.4.2 sätestatud kriteeriumidele. 13 Vastavalt GHSi jaotises 2.4.2 sätestatud kriteeriumidele. 14 Vedelikku, mille leekpunkt on üle 35 °C, võib teatavatel regulatiivsetel eesmärkidel (nt transpordi puhul) käsitada mittesüttiva vedelikuna, kui katsete ja kriteeriumide käsiraamatu III osa 32. jaos kirjeldatud põlemisvõime säilimise katse L.2 tulemused on negatiivsed. See ei kehti siiski teatavates tingimustes, näiteks kõrgel temperatuuril või rõhul, ja seepärast on sellised vedelikud liigitatud käesoleva kande alla. 15 Vastavalt GHSi jaotises 2.4.2 sätestatud kriteeriumidele. 16 Vastavalt GHSi jaotises 2.4.2 sätestatud kriteeriumidele. 17 Vastavalt GHSi jaotistes 2.8.2 ja 2.15.2.2 sätestatud kriteeriumidele. 18 Vastavalt GHSi jaotistes 2.8.2 ja 2.15.2.2 sätestatud kriteeriumidele. 19 Vastavalt GHSi jaotises 4.1.2 sätestatud kriteeriumidele. 20 Vastavalt GHSi jaotises 4.1.2 sätestatud kriteeriumidele. 21 Vastavalt GHSi jaotises 2.12.2 sätestatud kriteeriumidele. 22 Ammooniumnitraat (10 000): väetised, mis on võimelised lagunema iseeneslikult jätkuval viisil. Kohaldatakse ammooniumnitraadipõhiste kompleks-/täisväetiste suhtes (kompleks-/täisväetised, mis sisaldavad ammooniumnitraati koos fosfaadi ja/või potasega), mis vastavalt künakatsele (vt katsete ja kriteeriumide käsiraamatu III osa alajagu 38.2) on võimelised lagunema iseeneslikult jätkuval viisil ning milles ammooniumnitraadi kujul esineva lämmastiku sisaldus on: a) 15,75–24,5 massiprotsenti (see vastab ammooniumnitraadi sisaldusele 45–70 massiprotsenti) ja mis ei sisalda kokku üle 0,4 % põlevaid/orgaanilisi aineid või mis vastavad asjakohase detonatsioonikindluse katse (nt neljatollise terastoru katse) nõuetele; b) kuni 15,75 massiprotsenti ja mis võivad sisaldada piiramata koguses põlevaid aineid. 23 Ammooniumnitraat (5 000): väetisele sobiva puhtusastmega. Kohaldatakse ammooniumnitraadipõhiste lihtväetiste ning ammooniumnitraadipõhiste kompleks-/täisväetiste suhtes, milles ammooniumnitraadi kujul esineva lämmastiku sisaldus on: a) üle 24,5 massiprotsendi, välja arvatud segude puhul, mis sisaldavad ammooniumnitraadipõhist lihtväetist koos dolomiidi, lubjakivi ja/või kaltsiumkarbonaadiga, mille puhtusaste on vähemalt 90 %; b) üle 15,75 massiprotsendi ammooniumnitraadi ja ammooniumsulfaadi segude puhul; c) üle 28 massiprotsendi (see vastab ammooniumnitraadi sisaldusele üle 80 massiprotsendi) segude puhul, mis sisaldavad ammooniumnitraadipõhist lihtväetist koos dolomiidi, lubjakivi ja/või kaltsiumkarbonaadiga, mille puhtusaste on vähemalt 90 %, ning d) mis vastavad asjakohase detonatsioonikindluse katse (nt neljatollise terastoru katse) nõuetele. 24 Ammooniumnitraat (2 500): tehnilise puhtusastmega. Kohaldatakse järgmiste ainete ja segude suhtes: a) ammooniumnitraat ja ammooniumnitraati sisaldavad segud, milles ammooniumnitraadi kujul esineva lämmastiku sisaldus on: i) 24,5–28 massiprotsenti ja mis sisaldavad kuni 0,4 % põlevaid aineid; ii) üle 28 massiprotsendi ja mis sisaldavad kuni 0,2 % põlevaid aineid; b) ammooniumnitraadi vesilahused, milles ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi. 25 Ammooniumnitraat (50): nõuetele mittevastavad ained ja väetised, mis ei vasta asjakohase detonatsioonikindluse katse (nt neljatollise terastoru katse) nõuetele. Kohaldatakse järgmiste ainete ja segude suhtes: a) tootmisprotsessi käigus kõrvaldatud materjal ning märkustes 23 ja 24 osutatud ammooniumnitraat, ammooniumnitraati sisaldavad segud, ammooniumnitraadipõhised lihtväetised ning ammooniumnitraadipõhised kompleks-/täisväetised, mille lõppkasutaja tagastab või on tagastanud tootjale, saatnud ajutiseks ladustamiseks või ümbertöötlemiskäitises ümbertöötamiseks, ringlussevõtuks või ohutu kasutamise jaoks ümbertöötlemiseks, kuna need ei vasta enam märkustes 23 ja 24 esitatud nõuetele; b) märkuse 22 punktis a ja märkuses 23 osutatud väetised, mis ei vasta asjakohase detonatsioonikindluse katse (nt neljatollise terastoru katse) nõuetele. 26 Kaaliumnitraat (10 000): kaaliumnitraadipõhised granuleeritud/mikrogranuleeritud täisväetised, millel on samad omadused kui puhtal kaaliumnitraadil. 27 Kaaliumnitraat (5 000): kaaliumnitraadipõhised kristallilised täisväetised, millel on samad ohtlikud omadused kui puhtal kaaliumnitraadil. 28 Vääristatud biogaas: käesoleva konventsiooni rakendamisel võib vääristatud biogaasi klassifitseerida I lisa 2. osa kande 14 alla, kui seda on töödeldud kooskõlas puhastatud ja vääristatud biogaasi suhtes kohaldatavate normidega, millega tagatakse maagaasi kvaliteediga samaväärne kvaliteet, sealhulgas metaanisisalduse osas, ning kui selle hapnikusisaldus ei ole üle 1 %. 29 Polüklorodibensofuraanide ja polüklorodibensodioksiinide koguste arvutamisel kasutatakse järgmisi 2005. aastal tehtud uue hindamise kohaseid Maailma Terviseorganisatsiooni toksilisuse ekvivalentfaktoreid (TEFid), mis iseloomustavad dioksiinide ja dioksiinilaadsete ühendite toksilisust kokkupuutel inimeste ja imetajatega. Maailma Terviseorganisatsiooni TEFid (2005) || || || 2,3,7,8-TCDD || 1 || 2,3,7,8-TCDF || 0 1,2,3,7,8-PeCDD || 1 || 2,3,4,7,8-PeCDF || 0 || || 1,2,3,7,8-PeCDF || 0 || || 1,2,3,6,7,8-HxCDF || 0 1,2,3,4,6,7,8-HpCDD || 0 || 2,3,4,6,7,8-HxCDF || 0 OCDD || 0 || 1,2,3,4,6,7,8-HpCDF || 0 || || 1,2,3,4,7,8,9-HpCDF || 0 || || OCDF || 0 Lühendid: Hx = heksa; Hp = hepta; O = okta; P = penta; T = tetra. Viide: Van den Berg et al. (2006) The 2005 World Health Organization Reevaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds. Toxicological Sciences 93(2), 223–241. 30 Tingimusel, et naatriumhüpokloriti puudumisel ei kuuluks segu veekeskkonnale ohtliku akuutse toksilisuse 1. kategooriasse. 31 Kui nimetatud ohtlik aine kuulub I osa kande 10 või 11 kohaste tuleohtlike vedelike hulka, kasutatakse käesoleva konventsiooni kohaldamisel väikseimat sätestatud piirkogust.