Vastuseks komisjoni Euroopa rohelises kokkuleppes ja kliimaeesmärgi kavas seatud kõrgematele 2030. aasta kliimaeesmärkidele kinnitatakse säästva ja aruka liikuvuse strateegias vajadust kiirendada ruttu vähese heitega ja heiteta sõidukite ja laevade kasutuselevõttu. Selle toetamiseks läheb vaja piisavalt tihedat ja laialdast üldkasutatavat laadimis- ja tankimistaristu võrgustikku. Hindamine näitas, et direktiiv ei ole sobiv sellise laadimis- ja tankimistaristu seisukohast, mis on vajalik vastuseks 2030. aasta kõrgematele kliimaeesmärkidele. Praeguse direktiivi sätete puudustest on tingitud järgmised põhiprobleemid: 1) direktiivi alusel liikmesriikide taristu kavandamisel puudub keskmiselt vajalik ambitsioonikus ja sidusus, mille tõttu on taristu ebapiisav ja ebaühtlaselt jaotunud; 2) jätkuvalt esineb koostalitlusvõimega seotud probleeme, mis puudutavad füüsilisi ühendusi ja sidestandardeid, sealhulgas elektrivõrguga ühendamist, ning 3) läbipaistva tarbijateabe ja kergesti kasutatavate maksesüsteemide puudumine, mis mõjutab omaksvõttu kasutajate seas. Ilma täiendava ELi tasandi sekkumiseta võib sellise koostalitlusvõimelise, kergesti kasutatava laadimis- ja tankimistaristu puudumine tõenäoliselt takistada vähese heitega ja heiteta sõidukite ja laevade turu vajalikku kasvu, pidades silmas 2030. aasta kõrgemaid kliimaeesmärke.

Selleks et aidata saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus ja anda panus õhusaaste vähendamisse, püütakse käesoleva algatusega tagada kogu ELis kättesaadav ja kasutatav tihe ja laiaulatuslik alternatiivkütuste taristu. Kõik alternatiivkütustel töötavate sõidukite (sealhulgas laevade ja õhusõidukite) kasutajad peavad saama kogu ELis vabalt ringi liikuda, mida võimaldavad sellised põhitaristud nagu kiirteed, sadamad ja lennujaamad. Erieesmärgid on järgmised: 1) minimaalse taristu tagamine, et toetada alternatiivkütustel töötavate sõidukite nõutavat kasutuselevõttu kõigi transpordiliikide puhul ja kõigis liikmesriikides ELi kliimaeesmärgi täitmiseks, 2) taristu täieliku koostalitlusvõime kindlustamine ning 3) tervikliku kasutajateabe ja piisavate maksevõimaluste tagamine.

Täielik ühenduvus ja tõrgeteta kasutuskogemus vähese heitega ja heiteta sõidukite ja laevade transpordivõrgus, mis tagatakse piisava ja täielikult koostalitlusvõimelise piiriülese taristu kaudu, on selle eeldus, et saavutada Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside heidet transpordisektoris ning arendada välja ELi ühine transporditurg. Neid eesmärke on võimalik saavutada ainult Euroopa ühise õigusraamistiku abil. Direktiivi muutmine aitab kaasa sõidukipargi, laadimis- ja tankimistaristu ning kasutajateabe ja teenuste sidusale arendamisele ja kasutuselevõtule.

Analüüsiti kolme poliitikavarianti, mille kõigiga tagatakse 2030. aastaks ja pärast seda piisava, koostalitlusvõimelise ja kasutajasõbraliku laadimis- ja tankimistaristu olemasolu, et toetada vähese heitega ja heiteta sõidukite kasutuselevõttu. Kõik variandid hõlmavad kohustuslikke kasutuselevõtueesmärke riiklikul tasandil, kuid erinevad selle taristu asukoha määramise, füüsiliste ühenduste ja sideprotokollide ühtlustamise taseme ning tarbijatele pakutava teabe ja osutatavate teenuste osas. Eelistatud on poliitikavariant 2, kuna sellega tagatakse piisavas ulatuses üldine taristu ja piisav taristu TEN-T võrgus ning võimaldatakse samas liikmesriikidele taristu täpse asukoha ja läbilaskevõime osas teatud paindlikkust. Lisaks on tagatud täielik koostalitlusvõime ja kasutajate juurdepääs kogu asjakohasele teabele ja teenustele.

Millised on eelistatud poliitikavariandi (kui see on olemas, vastasel korral peamiste poliitikavariantide) eelised?