Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2022/C 401/09)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Patrimonio“

PDO-FR-A0157-AM01

Teate kuupäev: 8.9.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Veinivalmistustavad

Kontrollitud päritolunimetuse „Patrimonio“ tootespetsifikaadi I peatükki on täiendatud, et lisada VI punkti alapunkti 1 „Viljelustavad“ põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud säte, millega keelatakse keemiliste umbrohutõrjevahendite kasutamine.

See säte on lisatud ka koonddokumendi punkti „Viljelustavad“ alla.

2. Kontrolliasutuste kontaktandmed

Kontrollitud päritolunimetuse „Patrimonio“ spetsifikaadi III peatüki II punkti „Viited kontrolliasutuse kohta“ on muudetud, et ajakohastada INAO aadressi:

Institut national de l'origine et de la qualité (INAO) / riiklik päritolu- ja kvaliteediinstituut TSA 30003 – 93555 Montreuil Cedex Tel 33 173303800 Faks 33 173303804 E-post: info@inao.gouv.fr See muudatus on tehtud ka koonddokumendi punktis „Kontaktandmed. Üksikasjalik teave järelevalveasutuse kohta“.

KOONDDOKUMENT

1. Nimetus(ed)

Patrimonio

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

1. Veinide analüütilised omadused

LÜHIKIRJELDUS

Nimetusega „Patrimonio“ veinid on vaiksed veinid, mis jagunevad punasteks, roosadeks ja valgeteks veinideks.

Naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides peab vastama järgmistele kriteeriumidele: 11 mahuprotsenti valgete veinide puhul, 11,5 mahuprotsenti roosade veinide puhul ja 12 mahuprotsenti punaste veinide puhul.

Villimisel on punaste veinide maksimaalne õunhappesisaldus 0,4 g/l.

Veinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus pärast kääritamist võib olla:

— veinidel, mille minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on kuni 14 mahuprotsenti:4 g/l

— veinidel, mille minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on üle 14 mahuprotsendi:5 g/l

Üldhappesus, lenduvate hapete sisaldus ja vääveldioksiidi kogusisaldus vastavad liidu õigusaktidega kindlaks määratud väärtustele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2. Veinide organoleptiline kirjeldus

LÜHIKIRJELDUS

Punased veinid moodustavad 40 % toodangust. Need on valmistatud sordist 'Nielluccio N', mida on sortide valikus ja segudes vähemalt 90 % ning mis annab veinidele tugeva tanniinise tekstuuri, mis omakorda tagab hea vananemispotentsiaali. Veinid on tugeva ere-, rubiin- või granaatpunase värvusega ning nende naturaalne alkoholisisaldus on üle 13 %. Nendel veinidel on noore veini aroom, mis meenutab selliseid punaseid marju nagu must sõstar või põldmari ning milles on mõnikord metsanüansse; laagerdudes muutuvad need aroomid vürtsikamaks, kuid neis on ka grilli- ja palsaminoote.

Roosad veinid on tavaliselt valmistatud peenest segust, milles sorti 'Nielluccio N' on vähemalt 75 %, ning sellele on lisatud sorte 'Sciaccarello N', 'Grenache N' ja 'Vermentino B'. Tegemist on kuivade vaiksete veinidega, millel on erkroosa värvus, mis on hästi tasakaalus ning mille aroomis domineerivad vaarikas ja punane sõstar. Tavaliselt nauditakse neid veine noorena, need on värskuse sünonüüm.

Valged veinid, mis on vaiksed ja kuivad, on valmistatud üksnes viinamarjasordist 'Vermentino B', mis annab neile tavaliselt rikkaliku aroomi. Lillearoomid, mis meenutavad valgeid lilli, viirpuud ja leetpõõsast, on eriti tuntavad siis, kui veinid on noored.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

5.1. Konkreetsed veinivalmistustavad

1.

Viljelustava

— Viinapuude minimaalne istutustihedus on 4 000 puud hektari kohta.

— Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 2,80 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla 0,80 meetri.

— Viinapuude võrsed lõigatakse lühikeseks (lehtrikujuline võra või Royat’ nöörpuu vorm), nii et ühel tüvel on kõige rohkem 10 punga.

— Keemiliste umbrohutõrjevahendite kasutamine on keelatud.

— Kastmine on keelatud.

2.

Konkreetne veinivalmistustava

— Veini rikastamine ei ole lubatud.

— Puutükkide kasutamine on keelatud.

— Veinisöe kasutamine on keelatud.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada Euroopa Liidu õigusaktide ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

5.2. Maksimaalne saagikus

1.

55 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine ja pressimine ning veini valmistamine ja laagerdamine toimub Haute-Corse’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil: Barbaggio, Farinole, Oletta, Patrimonio, Poggio-d’Oletta, Saint-Florent ja Santo-Pietro-di-Tenda.

7. Veiniviinamarjasordid

’Grenache N' (tume)

’Nielluccio N' (tume) – 'Nielluciu'

’Sciaccarello N' (tume)

’Vermentino B' (hele) – 'Rolle'

8. Seos(t)e kirjeldus

8.1. Seost väljendavate loodus- ja inimtegurite kirjeldus

Seost väljendavate loodustegurite kirjeldus

Geograafiline piirkond, mis paikneb Cap Corse'i jalamil ja avaneb Saint-Florent' lahele, asetseb ulatuslikul amfiteatril, mis laieneb tasandikuks, küngasteks ning orgudeks. Idast sulgeb selle Bastia kandis ja lõunast Agriates'i kõrbe kandis tihe väikeste rannikujõgede võrk ning mäeharjade viirg.

Niisiis laiub see Haute-Corse'i departemangu seitsme kommuuni territooriumil ja hõlmab Nebblu piirkonda (mis tähendab korsika keeles „udu“).

Reljeef on võimas, selle tekitasid dislokatsioonid, mis seda piirkonda keskaegkonna ajal raputasid. Geoloogiline substraat koosneb ookeanipõhja kiltkivist, mida katavad läänes setted ja idas kristalsed kivimid. Geoloogilistest omadustest tingitult koosneb maastik ümarate tippudega lubjakiviküngastest ja ühest monoklinaalsest nõost, mis ulatub Poggio-d'Olettast Farinole'ini. Enamik viinamarjaistandusi asub selle nn Conca d’Oro nõo (mis tähendab „rikast nõgu“) keskmes, mis kõrgub mõnekümne meetri kõrgusel merepinnast ning mille nõlvade ja vett hästi läbilaskva meretasandiku (näiteks Patrimonio kommuuni loodeosas) pinnamood on väga vaheldusrikas.

Viinapuud võtavad enda alla suurema osa haritavatest aladest, samas kui mitteharitavate alade taimkate on tihe makja, mis sageli on läbimatu. Siin-seal orgudes kasvab metsikuid oliivipuid või rohelisi leetpuurühmi.

Patrimonio piirkonna eripära on tingitud selle nõo muldade mitmekesisusest. Kommuuniti on mullad väga erinevad, nende koostis sõltub kõrgusest ja mere lähedusest. Enamasti on need savi-lubjakivimullad, läänes väga kivised ja idas, Poggio-d’Oletta kandis kiltkivised.

Vahemerelist kliimat iseloomustab mere lähedusega seotud mõõdukas mõju selles päikeseloojangu suunas avanevas amfiteatris. Hooajatuuled, milleks on loodetuul Maestrale ja edelatuul Libecciu, mõjutavad taimestikku märkimisväärselt. Temperatuurikõikumine on mõõdukas.

Korsika viinamarjakasvatuse juured ulatuvad antiikaega. Kreeklased tõid viinapuu siia kuus sajandit enne Kristust ja Rooma ajal hakati veini saarelt välja viima.

Rooma impeeriumi lagunemise järel eksporditi veini vähem ja viinamarjakasvatus sai uue hoo sisse alles 11. sajandil tänu pisalastele, kui hakati valmistama eelkõige missaveini.

Kui Korsika oli Genova Vabariigi koosseisus, tõusis viinamarjakasvatus ja konkreetsemalt „Patrimonio“ 15. sajandil silmapaistvale kohale. 18. sajandi lõpus laaditi Nebbiu piirkonnast pärit veinid Saint-Florent'is purjelaevadele ning need purjetasid ümber Cap Corse'i ja laaditi maha Bastias. Kui veinid läbisid seal edukalt maitsmise, saadi õigus eksportida neid nimetuse „vini navigati“ (st „merd sõitnud vein“) all.

Toote „Patrimonio“ tootjad, kes olid esimesed vabatahtlikud kvaliteediaktivistid, esitasid esimese kontrollitud päritolunimetuse tunnustamise taotluse juba 1942. aastal. Regulatiivsete piirangute ja saare erilise olukorra tõttu sai selle tunnustamise dekreedi allkirjastada alles 1968. aasta kevadel.

„Patrimonio“ viinamarjaistandused võtsid 2008. aastal enda alla 410 hektari suuruse ala ja veini toodeti 14 200 hektoliitrit 32 erakeldris.

8.2. Põhjuslikud seosed

Selles väikeses, elavas ja rikkas piirkonnas, mis on hästi kaitstud tuulte eest ning mis avaneb suures osas päikeseloojangu poole, toodetakse Korsika veine, mis on ühed tuntuimad ja millel anti sel saarel esimesena tunnustatud kontrollitud päritolunimetus.

Tänu vahemerelisele kliimale, pinnamoele (monoklinaalne nõgu) ja lubjakivipinnasele on „Patrimonio“ viinamarjaistandustes tähtsaim sort 'Nielluccio N'. See valitseb Bacchuse kuningriigi isandana, sest see on Jupiteri veri – sanguis jovis, mille „Patrimonio“ lubjakivi muudab rikkaks ja eredavärviliseks.

Korsika pärandsort 'Nielluccio N' on „Patrimonio“ veinide jaoks sama oluline kui 'Sciaccarello N' „Ajaccio“ veinide puhul.

Geograafilise piirkonna keskmes on künkad, mis varjavad tuule eest viinapuid, mille kõikidele laialilaotuvatele lehtedele paistab kuum päike, kuid viinapuud ei kannata liialt kuivatavate suvetuulte tõttu.

Viinamarjade korjamiseks täpselt määratletud maatükid asuvad küngaste varjus ning on sobivalt avatud päikesele ja mere mõjudele. Maatükkidel on enamasti savi-lubjakivimuld või siinsamas, lubjakivikildil kujunenud mullad.

Looduslikke tingimusi arvesse võttes tuleb viinapuid hooldada ja nende tootmispotentsiaali kasutada optimaalselt, mis väljendub viinapuu kasvatamise meetodis, lühikeseks lõikamises ning saagikuse piiramises. Kõik see avaldub veinide rikkalikus aroomis, punaste veinide tugevas tanniinisuses ja roosade veinide külluslikkuses.

Viinapuude kasvatamine, mida soodustab looduskeskkond, on eeskätt viinamarjakasvatajate oskusteabe tulemus, sest nad on osanud välja valida parimad asukohad, säilitada traditsioonilise sordivaliku ja veinivalmistusviisi, mis on suutnud ajaproovile vastu panna, ning seda selleks, et kaitsta oma identiteeti ja pakkuda veine teadlikule tarbijale.

Viinamarjaistandused on killustatud väikesteks valdusteks, kus inimeste põlvkondade vältel omandatud oskusteave on võimaldanud luua suursuguseid veine, milles avalduvad imeliselt Korsika kuulsate viinamarjasortide erilised omadused.

Alates kontrollitud päritolunimetuse „Patrimonio“ 30. sünnipäevast (11. november 1998) kuulub traditsioonide hulka mardipäeva (A San Martino) tähistamine. See on viinamarjakasvatajate kaitsepühaku ja jagamise päev. Tava puurida Bacchuse vennaskonna eskorditud uue aastakäigu vaati kraani jaoks auk annab igal aastal võimaluse veeta üks tore hetk üheskoos.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse viinamarjade pressimise ning veini valmistamise ja laagerdamise erandit, on Haute-Corse'i departemangu Olmeta-di-Tuda kommuuni territoorium.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-ef16a4b1-5277-4772-9bf6-0d315936c90c

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.