KOMISJONI VASTUSED EUROOPA KONTROLLIKOJA ERIARUANDELE „ELi NOORTEGARANTII: ESIMESED SAMMUD ON TEHTUD, KUID EES OOTAVAD RAKENDAMISEGA SEOTUD RISKID” /* COM/2015/0143 final */





KOMISJONI VASTUSED EUROOPA KONTROLLIKOJA ERIARUANDELE „ELi NOORTEGARANTII: ESIMESED SAMMUD ON TEHTUD, KUID EES OOTAVAD RAKENDAMISEGA SEOTUD RISKID” KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE V. Esimene loenditäpp. Komisjon võtab liikmesriikidele esitatud soovituse teadmiseks ja sooviks mõnel juhul tõepoolest paremat ülevaadet kõikide nende meetmete hinnanguliste kulude kohta, mida planeeritakse võtta noorte tööpuuduse vähendamiseks. Komisjoni koostatud standardvormis paluti liikmesriikidel esitada teavet ELi, riiklike, piirkondlike/kohalike, tööandja ja muude rahastamisallikate kohta, julgustades sellega liikmesriike andma täielikku teavet noortegarantii üldkulude ja rahastamise (sh rahastamispuudujäägi) kohta. Selle teabe on esitanud (erineva täpsusastmega) 28st liikmesriigist 19. Teine loenditäpp. Komisjon on soovitusega nõus ja leiab, et seda on juba osaliselt rakendatud, eelkõige praktika kvaliteediraamistikku käsitleva nõukogu soovituse kaudu, Euroopa Õpipoisiõppe Liidu ja sellega seotud nõukogu avalduse kaudu ning tööhõive kvaliteedi jälgimisega Euroopa poolaasta raames. Kvalitatiivsete näitajate rakendamise edendamise vallas ärgitab komisjon mõtisklema edasi kvaliteetsete pakkumiste teemal, võttes arvesse noorte tööhõive algatuse hindamist käsitlevas komisjoni juhendis nimetatud kvalitatiivseid näitajaid. Eeskätt elavdab komisjon järgmisel noortegarantii riiklike koordinaatorite kohtumisel arutelu kvaliteetse pakkumise mõiste üle, kutsub liikmesriike üles vahetama tööhõivekomitee töö raames mõtteid selle mõiste teemal, uurima võimalust käsitleda noortegarantii kvaliteetseid pakkumisi vastastikuse õppe programmi raames ja annab kvaliteedi kohta lisajuhiseid noortegarantii dokumendis „Korduma kippuvad küsimused”. Komisjon märgib, et järelhindamisel saadakse tõendeid tööpakkumiste kvaliteedi kohta, nagu on soovitatud noorte tööhõive algatuse hindamist käsitlevas juhendis. Kolmas loenditäpp. Komisjon on soovitusega nõus ja leiab, et seda on juba osaliselt rakendatud tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu kinnitatud näitajate raamistiku kaudu, noorte tööhõive algatuse raames rahastatavate meetmete puhul Euroopa Sotsiaalfondi määruse artiklis 19 ning I ja II lisas sätestatud asjakohase korra ning ühissätete määruse kontrollimis- ja hindamissätete alusel ning komisjoni võetud kohustusega anda 2016. aastal noortegarantii rakendamisest aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Järelevalvetegevus aitab komisjonil hinnata noortegarantii rakendamist tulevaste Euroopa poolaastate käigus. Siis saadakse ka teavet noortegarantii rakendamist käsitleva komisjoni 2016. aasta aruande jaoks, mis esitatakse sobivate kanalite kaudu ametlikult Euroopa Parlamendile ja nõukogule. SISSEJUHATUS 15. Komisjon märgib, et selliste meetmete jaoks nagu tööhõiveteenuste ajakohastamine ja füüsilisest isikust ettevõtjatega seotud meetmed, millega aidatakse kaudselt toetada ka noorte tööhõivet, on täiendavalt ette nähtud 11 miljardit eurot. Enam kui 26 miljardit eurot kulutatakse haridusmeetmetele, sealhulgas elukestvale õppele, mille puhul on peamiste kasusaajate seas tõenäoliselt ka noored. TÄHELEPANEKUD 37. Komisjon soovib meelde tuletada, et ta tegutseb pehme õiguse raames, mis tugineb nõukogu soovitusele, ning et ehkki paljude noortegarantii alamelementide asjakohane käsitlemine on soovitatav, ei pea neid kõiki käsitlema konkreetse riikliku kava raames. Pealegi oli esitatud noortegarantii rakenduskavade hindamine vaid esimene samm protsessis, mis hõlmab pidevat järelevalvet noortegarantii rakendamise üle liikmesriikides. Komisjon jälgib noortegarantii kavade rakendamist Euroopa poolaasta raames. Euroopa poolaasta protsess hõlmab mitmeid riiklikke strateegiaid, mis on seotud noortegarantii rakendamisega. Esimene taane. Vajadust suurendada IKT- või digitaaloskusi on rõhutatud Euroopa poolaasta raames seal, kus see on asjakohane. Teine taane. Komisjon on seisukohal, et mõistliku pakkumise vastu võtmata jätmise ning töötushüvitiste või sotsiaaltoetuste vahelise seose mittearvestamine ei piira tingimata noortegarantii mõjusust. Komisjoni talituste töödokumendis on öeldud, et noortegarantii kavandamisel võiks arvesse võtta vastastikuse kohustuse põhimõtteid, näiteks osalemist aktiivsetes tööturumeetmetes[1]. Nõukogu soovituses kutsutakse üles lähtuma vastastikuse kohustuse põhimõttest varajase sekkumise ja aktiveerimise korral (10. soovitus). Ehkki vastastikune kohustus võib tulemusi oluliselt parandada, ei võeta seda hindamistabelis arvesse, sest kava hindamine sellest lähtuvalt oleks liialt jäik, juhul kui liikmesriik on otsustanud seda põhimõtet oma kavas mitte kasutada või kui liikmesriigi õigussätted ja tavad ei võimalda seda teha. Seepärast hinnati eeskätt noortegarantii põhikomponente, kavandatud pakkumisi ja nende ulatust. 41. Noorte tööhõive algatusega seotud meetmeid sisaldava rakenduskava vastuvõtmise puhul on kõikide komisjoni vahendite eraldamise eeltingimus „strateegilise poliitikaraamistiku olemasolu noorte tööhõive edendamiseks”. Komisjon tugineb selle noorte tööhõive algatuse eeltingimuse täitmise hindamisel liikmesriikide enesehindamisele ja selle käigus esitatud teabele. Kui liikmesriik on viidanud noortegarantii rakenduskava kõrval ka teistele noorte tööhõivet käsitlevatele riiklikele strateegiatele, peab komisjon tuginema noorte tööhõive algatuse eeltingimuse täitmise hindamisel kõikidele noorte tööhõivet käsitlevatele strateegilistele dokumentidele, millele liikmesriik on viidanud. Noorte tööhõive algatuse eeltingimuse täitmist hinnates vaatleb komisjon sellegipoolest kooskõla noortegarantii rakenduskavaga, et ESFi investeeringud vastaksid asjaomase liikmesriigi poliitikaeesmärkidele. 42. Komisjon märgib, et noortegarantii rakenduskavade puhul ei kasutata sama hindamisraamistikku mis noorte tööhõive algatuse eeltingimuse täitmise hindamisel, sest neil on erinevad eesmärgid – noortegarantii puhul on selleks poliitikaeesmärk ja noorte tööhõive algatuse puhul vastavus õigusnormidele. Eeltingimuse täitmise kriteerium on tõepoolest „strateegilise poliitikaraamistiku olemasolu noorte tööhõive edendamiseks, muu hulgas noortegarantii kaudu”. Määruses on sätestatud ka alamkriteeriumid, mille põhjal komisjoni talitused peaksid seda strateegilist poliitikaraamistikku hindama. Neis alamkriteeriumides ei ole ühtki viidet noortegarantii rakenduskava olemasolule, ammugi siis sellele, et see peaks komisjonilt positiivse hinnangu saama. Seepärast ei ole noortegarantii rakenduskava hindamisel, mida tehakse poliitika vaatenurgast ja noortegarantiid käsitleva soovituse valguses, ning noorte tööhõive algatuse eeltingimuse täitmise hindamisel, mis toimub ühissätete määruses kindlaks määratud kriteeriumide alusel, mingit automaatset seost. Komisjon märgib, et ta oli teinud õigusloome protsessis ettepaneku luua sedalaadi seos, millega oleks noortegarantii rakenduskava olemasolu muutunud, noorte tööhõive algatuse eeltingimuse täitmise õiguslikuks nõudeks, kuid nõukogu lükkas selle ettepaneku tagasi. 43. Komisjon viitab punktile 42 antud vastusele. Nende kahe protsessi teinekord nüansirikkad või pisut erinevad tulemused on tingitud protsesside erinevast, ehkki omavahel mõnevõrra seotud olemusest. Alamkriteeriumid, mille põhjal noorte tööhõive edendamiseks ette nähtud strateegilist poliitikaraamistikku tuleks hinnata, sisaldavad ka kvalitatiivseid elemente, näiteks peamiste sidusrühmade, sealhulgas kaasatud riigiasutuste, ja partneritega koordineerimise korra kindlakstegemist, varajase sekkumise ja aktiveerimise süsteemide ning järelevalvekorra sisseseadmist. Nende kvalitatiivsete elementide hindamisel minnakse puhtformaalsest kontrollist kaugemale. Peale selle nõuti komisjoni teostatud noorte tööhõive algatuse eeltingimuse täitmise hindamise raames võimaluste piires noortegarantii rakenduskavva teatavate muudatuste tegemist (nt Prantsusmaa puhul). Komisjoni ühine vastus punktidele 45 ja 46. Komisjon on nõus ja soovib juhtida tähelepanu asjaolule, et noortegarantiisse investeerimine on väga tähtis, et EL säilitaks oma kasvupotentsiaali tulevikus. Abi võib olla märkimisväärsest ELi rahalisest toetusest, mida antakse eelkõige Euroopa Sotsiaalfondist ja noorte tööhõive algatuse raames. Aga selleks et noortegarantii ellu viia, peavad liikmesriigid seadma noorte tööhõive meetmed esiplaanile ka oma riigieelarves. 47. Oma noortegarantii kavas plaanitud rahastamisallikate kohta on esitanud (erineva täpsusastmega) teavet 28st liikmesriigist 19. Mõnel juhul sooviks komisjon siiski paremat ülevaadet kõikide kavandatud meetmete hinnangulistest kuludest, ehkki ta teab, et noortegarantii kulude ükskõik millise prognoosiga võivad kaasneda reservatsioonid. 49. Noortegarantiid käsitlevas soovituses ei ole nähtud liikmesriikidele ette ühtki täpset viisi noortegarantii rakendamiseks, sest see sõltub väga palju konkreetses riigis valitsevast olukorrast (st mittetöötavate ja mitteõppivate noorte ehk NEET-noorte arvust ja riigi eripäradest). Seepärast oleneb garantii mõju liikmesriikide valikutest toetuse suunamisel ja kujundamisel. Nagu on selgitatud komisjoni ettepaneku seletuskirjas, on ettepanekuga kaasas komisjoni talituste töödokument, kus käsitletakse üksikasjalikumalt noortegarantii sisu, kulude ja tuludega seotud küsimusi ning eraldi ka kõiki noortegarantii eduks vajalikke tegureid. Komisjoni talituste töödokumendi lisas on esitatud 27 liikmesriigis ja Horvaatias juba kehtestatud noorte tööhõivet toetavad meetmed, mis kajastavad nende riikide lähtepunkte noortegarantii tervikliku kava väljatöötamisel. Noortegarantii tegelikud kulud sõltuvad ka riigi oludest ning sellest, kuidas seda igas liikmesriigis kavandatakse ja ellu viiakse. Seepärast võib noortegarantii kulude mis tahes prognoosiga kaasneda hulgaliselt reservatsioone. Siinkohal võib näitena tuua Austria, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriigi vastavad kulud, mis peaksid andma ettekujutuse sellest, milliseks võivad kujuneda liikmesriikide noortegarantii elluviimise plaanidega seotud kulud. 50. Komisjon viitab punktile 15 antud vastusele. 53. Komisjon viitab punktile 47 antud vastusele. 54. Komisjon andis tõepoolest Prantsusmaale teada, et rakenduskava kvantitatiivsed üldeesmärgid ei ole piisavalt selged, ja märkis, et püsima jäävad kahtlused nende pakkumiste kvalitatiivsete tahkude suhtes, mida Pôle Emploi kavatseb pakkuda NEET-noortele noortegarantii kava täitmiseks. Uued järelkontrollid tehakse Euroopa poolaasta raames. Iirimaa esitas oma noortegarantii rakenduskavas tabeli, kuhu on märgitud teave keskmise osalusmäära, uute osalejate lisandumise, noorte eeldatava lisandumise ja noori käsitlevate sätete soovitusliku maksumuse kohta. Senikaua, kuni riigieelarvest tehtavate eraldiste kohta pole otsust tehtud, on Iirimaa ametiasutused tulevaste osalejate arvu prognoosimisel kidakeelsed ja seepärast ei esitanud nad ühtki näitajat, mis ulatuks 2014. aastast kaugemale. Sel põhjusel ei peetud vajalikuks ega asjakohaseks nõuda Iirimaa ametiasutustelt lisateavet. Komisjoni ühine vastus punktidele 55 ja 56. Komisjoni meelest oli esmatähtis see, et oleks võimalik kindlaks teha, kas lisaks ELi vahenditele on eraldatud (piisavalt) riiklikke vahendeid. Seepärast edastas komisjon liikmesriikidele standardvormi, kus neil paluti esitada teavet olemasolevate rahastamisallikate kohta ehk märkida, kas vahendid on pärit ELi, riiklikest, piirkondlikest/kohalikest, tööandja ja/või muudest rahastamisallikatest. Vahendite jaotus ELi eri fondide vahel oli selles etapis teisejärguline, sest üsna pea pidid valmima rakenduskavad. Komisjon leidis, et ELi rahastamisallikate üksikasjalik jaotus ESFi või noorte tööhõive algatuse fondide kaupa esitatakse asjakohastes rakenduskavades, eriti kuna mitteametlikud läbirääkimised rakenduskavade rahastamiskavade üle olid liikmesriikide ja komisjoni vahel alles käimas. 57. Komisjon märgib, et noorte tööhõive algatuse kulutuste korrektsust kontrollitakse tavapärase usaldusväärsuse tagamise protsessi käigus, mille raames võetakse asjakohaselt arvesse eririske. Komisjoni ühine vastus punktidele 61 ja 62. Komisjon on nõus, et kvaliteet on noortegarantii rakendamisel ülioluline. Komisjon edendab praktikakohtade puhul (praktika kvaliteediraamistikku käsitleva nõukogu soovituse kaudu) ja õpipoisiõppe kohtade puhul (Euroopa Õpipoisiõppe Liidu ja sellega seotud nõukogu deklaratsiooni kaudu) kvalitatiivsete näitajate kogumi kasutamist. Töökohtade puhul kontrollib komisjon tööhõive kvaliteeti Euroopa poolaasta raames, pöörates erilist tähelepanu üleminekule koolist tööle ja tööturu killustatusega seotud küsimustele. Seoses tööhõive kvaliteediga avatud turul on komisjon seisukohal, et ükskõik milline kvaliteedi hindamine sõltub asjaomasel tööturul valitsevast olukorrast, sealhulgas sellistest teguritest nagu tööõigus või valitsev majanduskliima. Komisjon ärgitab veelgi mõtisklema kvaliteetsete pakkumiste teemal, võttes arvesse noorte tööhõive algatuse hindamist käsitlevas komisjoni juhendis nimetatud kvalitatiivseid näitajaid. Eeskätt elavdab komisjon järgmisel noortegarantii riiklike koordinaatorite kohtumisel arutelu kvaliteetse pakkumise mõiste üle, kutsub liikmesriike üles vahetama tööhõivekomitee töö raames mõtteid selle mõiste üle, uurima võimalust käsitleda noortegarantii kvaliteetseid pakkumisi vastastikuse õppe programmi raames ja annab kvaliteedi kohta lisajuhiseid noortegarantii dokumendis „Korduma kippuvad küsimused”. 63. Komisjon viitab oma ühisele vastusele punktidele 61 ja 62. Peale selle leiab komisjon, et noortegarantii järjekindel rakendamine ja ühesuguse lahenduse kasutamine ei ole võimalik ega ole ka kooskõlas nõukogu soovitusega, kus on selgelt kirjas, et noortegarantii kavad peaksid olema vastavuses kohalike, piirkondlike ja riiklike oludega. Komisjon on siiski nõus, et noortegarantii tõhus rakendamine on ülioluline. Komisjoni järgitaval tulemuspõhisel käsitusviisil on palju plusse just noortegarantii kavade kaudu võetavate meetmete mõjususe hindamisel, sest selles võetakse arvesse erinevat olukorda tööturul ja pakkumise sobivust konkreetsele isikule. Niisiis on komisjon seisukohal, et pakkumine on üldjoontes kvaliteetne juhul, kui sellest kasu saavat isikut ootab ees jätkusuutlik tööturul osalemine ehk teda ei ähvarda edaspidi tööpuudus või tööturult kõrvalejäämine. Seega saab kvaliteetset pakkumist hinnata pakkumise tulemuse põhjal. Nagu öeldud (vt ühine vastus punktidele 61 ja 62), ärgitab komisjon veelgi mõtisklema kvaliteetsete pakkumiste teemal. Komisjon märgib, et õpipoisiõppe, praktika ja jätkuõppega seotud pakkumised on juba kvaliteedinõuetega hõlmatud, ükskõik kas tegu on subsideeritud pakkumistega, nagu noorte tööhõive algatuse või ESFi programmide või riiklike programmide raames rahastatavad pakkumised, või mitte. 65. Komisjon soovib juhtida tähelepanu asjaolule, et enne ühtse järelevalveraamistiku määratlemist oli vajalik leida üksmeel, mis võttis aega. See võis lükata otsustaval hetkel edasi noortegarantiid käsitleva nõukogu soovituse vastuvõtmise ja takistada seega selle kiiret elluviimist. 68. Komisjon soovib juhtida tähelepanu asjaolule, et järelevalve tulemusi kasutatakse Euroopa poolaasta raames vastu võetavates Euroopa Komisjoni peamistes dokumentides (komisjoni talituste töödokumendid, põhjalikud analüüsid, ettepanekud riigipõhiste soovituste kohta). Komisjon vahetab Euroopa Parlamendiga korrapäraselt teavet Euroopa poolaasta arengusuundumuste teemal. Peale selle annab komisjon tulenevalt Euroopa Ülemkogu 27.–28. juunil 2013 tehtud järeldustest Euroopa Parlamendile ja nõukogule 2016. aastal aru noortegarantii rakendamise ja noorte tööhõive algatuse toimimise kohta. Komisjoni ühine vastus punktidele 69 ja 70. Komisjon märgib, et tööhõivekomitees vaadati 3. detsembril 2014 teist korda läbi noortegarantii rakendamisel 21 liikmesriigis tehtud edusammud ja tehti iga kontrollitud liikmesriigi kohta järeldused. Nende suhtes võetakse järelmeetmeid 2015. aasta mais. Kõikide 2014. aasta detsembris tööhõivekomitees toimunud läbivaatamiste puhul vaadeldi ulatuslikult üksnes noortegarantii kavu, lähtudes järjekindlalt kõikide liikmesriikide suhtes kohaldatavatest töömeetoditest. Nii 2014. aasta mais kui ka detsembris toimunud läbivaatamisi kajastati järgmistel tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu kohtumistel noorte tööpuuduse ja noortegarantii teemal. 71. 22. septembril 2014 kinnitas tööhõivekomitee näitajate raamistiku noortegarantii üle järelevalve teostamiseks. Tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu kinnitas 2014. aasta detsembris seda raamistikku käsitlevad tööhõivekomitee põhisõnumid, milles kutsutakse üles väljendama tugevat poliitilist tahet, et ületada olemasolevad raskused andmete kogumisel ning tagada ELi ja liikmesriigi tasandil noortegarantii jaoks usaldusväärne järelevalvesüsteem, mis põhineb kavandatud raamistikul. Vt ka komisjoni vastus punktile 65. 72. Komisjon on nõus, et vajalik on liikmesriikide jätkuv pühendumine. 2014. aasta oktoobris tegi näitajatega tegelev tööhõivekomitee töörühm algust noortegarantiiga seotud andmete kogumise katseprojektiga. Eesmärk oli katsetada metoodikat, mille eesmärk oli koguda noortegarantii rakendamise jälgimiseks korrapäraselt haldusandmeid, ning hinnata liikmesriikide teel olevaid takistusi ja seda, kuidas neid on võimalik ületada, pidades silmas korrapärase andmekogumise alustamist 2015. aasta juunis. 18. veebruariks olid kõik liikmesriigid peale kolme esitanud oma tähelepanekud. Ülejäänud tähelepanekud saabuvad peagi. 73. Peamiste tööhõive- ja sotsiaalsete näitajate tulemustabeli tõlgendamist täiendab muu hulgas lisateave, mis on saadud tööhõive olukorra jälgimise vahendi abil, ja liikmesriikide võetud poliitikameetmete hindamine. Komisjoni ühine vastus punktidele 74 ja 76. Komisjon rõhutab, et ühissätete määruse sõnastamine ja vastuvõtmine on eelkõige poliitiline protsess, kus komisjon teeb oma talituste töödokumentides esitatud riigipõhise analüüsi alusel ettepaneku, mis seejärel vaadatakse mitmepoolse järelevalveprotsessi käigus komiteedes ja nõukogu töörühmades läbi ning mille kinnitab lõpuks Euroopa Ülemkogu. Komisjoni ettepanekutes riigipõhiste soovituste kohta võetakse arvesse igas riigis valitseva olukorra eripärasid. 7. selgitus. 2013. aasta riigipõhised soovitused – Leedu ja Itaalia näide Komisjon leiab, et nii Leedule kui ka Itaaliale esitatud soovitustes oli võetud asjakohaselt arvesse kummaski riigis valitseva olukorra eripärasid. 77. Komisjon märgib, et Euroopa poolaasta protsess tervikuna eeldab liikmesriikidelt keskmises perspektiivis reformide elluviimiseks märkimisväärseid jõupingutusi. 80. Komisjon nendib, et liikmesriikide edastatud noortegarantii rakenduskavades oli enamikul juhtudel juba esitatud kasulik üldine ülevaade kõikidest noortegarantii meetmetest. Lisaks on komisjon seadnud noortegarantii tarvis sisse järelevalvesüsteemi. Struktuurireformide elluviimise üle teostatakse järelevalvet Euroopa poolaasta raames, muu hulgas tööhõivekomitees. Üksikisikutele mõeldud meetmete rakendamise üle teostatakse järelevalvet noortegarantii järelevalvenäitajate raamistiku kaudu ning noorte tööhõive algatuse raames rahastatavate meetmete puhul Euroopa Sotsiaalfondi määruse artiklis 19 ning I ja II lisas sätestatud asjakohase korra ning ühissätete määruse kontrollimis- ja hindamissätete alusel. 84. Euroopa Sotsiaalfondi määruse II lisas esitatud noorte tööhõive algatust käsitlevad näitajad on välja töötatud selleks, et järgida võimalikult täpselt kõnealuse määruse I lisas esitatud ühiseid näitajaid. Samal ajal kajastavad need noorte tööhõive algatuse eripära. Esimene taane. Et tagada noorte tööhõive algatuse jaoks eraldatud rahaliste vahendite puhul kvaliteetne tulemus, soovib komisjon hinnata üldmuutust, mis on toimunud isiku olukorras, s.t vaadelda, kas pärast noorte tööhõive algatuse raames toetuse saamist on neil õnnestunud NEET-noorte kategooriast väljuda. Noortegarantiil on oma järelevalvenõuded, mis võimaldavad alates 2016. aastast jälgida noortegarantii raames tehtavaid pakkumisi. Teine taane. Noorte tööhõive algatuse näitajate puhul on järgitud ESFi ühiste näitajate loogikat ja mustrit. Hilisem järelevalve noorte tööhõive algatuse meetmetes varem osalenud isikute üle põhjustab lisakoormust osalejatele ja haldusressurssidele. Mõnda meedet, nagu ulatuslik kohustuslik järelevalve, võidakse pidada kulukaks ja liigseks. Pikema aja möödudes väheneb ka põhjuslik seos tähelepanekute ja sekkumiste vahel, mis vähendab nende tähelepanekute lisaväärtust. Liikmesriigid võivad siiski otsustada rakendada lisaks kohustuslikule järelevalvele pikemaajalisi lisanäitajaid, näiteks korrata ülevaatamist kuue kuu pärast. Samuti on liikmesriikidel kohustus teha mõjuhindamisi, mis annavad ülevaate sekkumiste pikaajalisest mõjust, nagu järgnevate aastate sissetulekuerinevused, ja II lisas esitatud näitajate kõrval ka teistest sarnastest näitajatest. Kolmas taane. Kui liikmesriik on märkinud oma rakenduskavas, et tal on plaanis tuua sihtrühma vanuse alampiir allapoole 30. eluaastat, on komisjon nõudnud, et asjaomane liikmesriik esitaks kavapõhised lisanäitajad, mis hõlmavad 25–29aastaste vanuserühma. Tulemusnäitajad ei ole iseenesest eapõhised ega hõlma ühtki konkreetset vanuserühma (nt 15–18aastased). Siiski palub komisjon esitada liikmesriikidel seoses noorte tööhõive algatusega 25–29aastaste vanuserühma tarbeks kavapõhised väljundnäitajad, kui neil on kavas see vanuserühm kaasata. Selliste näitajate võrdlemine Euroopa Sotsiaalfondi määruse II lisas esitatud noorte tööhõive algatuse tulemusnäitajatega võimaldab hinnata sekkumiste mõjusust. JÄRELDUSED JA SOOVITUSED 87. Vt komisjoni vastus punktile 37. 89. Komisjon viitab punktile 47 antud vastusele. Komisjon märgib, et nõukogu soovituses noortegarantii kohta ei ole nähtud liikmesriikidele ette ühtki täpset viisi, kuidas noortegarantiid rakendada (nt tööhõive, jätkuõpe, õpipoisiõpe või praktika), sest see sõltub väga palju igas riigis valitsevatest oludest (st NEET-noorte arvust ja asukohast). Konkreetse toetuse suunamine ja kujundamine mõjutab kulusid ja toodavat kasu ning muudab kõikide võimalike valikute kulude ja kasulikkuse eelneva hindamise keeruliseks. Komisjon möönab sellegipoolest ohtu, et rahastamise kogusummast ei piisa noortegarantii rakendamiseks, ning on seepärast ärgitanud liikmesriike seadma noorte tööhõive meetmed esiplaanile ka oma riigieelarves. Samuti tuleks meelde tuletada, et ELi fondidest noortegarantii jaoks antava toetusega minnakse noorte koolitamisele ja tööhõivele keskenduvatest otsestest noorte tööhõive algatuse ja ESFi meetmetest kaugemale. ESF toetab ka tööturuteenuste ajakohastamise, füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise ning haridus- ja sotsiaalse kaasamise meetmeid, mis toetavad struktuurireformi seisukohast osaliselt ka noorte tööhõivet. 1. soovitus Komisjon võtab liikmesriikidele esitatud soovituse teadmiseks ja sooviks mõnel juhul tõepoolest paremat ülevaadet kõikide nende meetmete hinnanguliste kulude kohta, mida planeeritakse võtta noorte tööpuuduse vähendamiseks. Komisjoni koostatud standardvormis paluti liikmesriikidel esitada teavet ELi, riiklike, piirkondlike/kohalike, tööandja ja muude rahastamisallikate kohta, julgustades sellega liikmesriike andma täielikku teavet noortegarantii üldkulude ja rahastamise (sh rahastamispuudujäägi) kohta. Selle teabe on esitanud (erineva täpsusastmega) 28st liikmesriigist 19. 90. Komisjon leiab, et noortegarantii järjekindel rakendamine ja ühesuguse lahenduse kasutamine ei ole võimalik ega ole ka kooskõlas nõukogu soovitusega, kus on selgelt märgitud, et noortegarantii kavad peaksid olema vastavuses kohalike, piirkondlike ja riiklike oludega. Komisjon on nõus, et noortegarantii tõhus rakendamine on ülioluline. Komisjoni järgitaval tulemuspõhisel käsitusviisil on palju plusse just noortegarantii kavade raames võetavate meetmete mõjususe hindamisel, sest sellega arvestatakse erinevat olukorda tööturul ja pakkumise sobivust konkreetsele isikule. Siinkohal on komisjon seisukohal, et pakkumine on üldjuhul kvaliteetne siis, kui sellest kasu saavat isikut ootab ees jätkusuutlik tööturul osalemine ehk teda ei ähvarda edaspidi tööpuudus või tööturult kõrvalejäämine. Seega saab kvaliteetset pakkumist hinnata selle tulemuse põhjal. Komisjon märgib, et õpipoisiõppe, praktika ja jätkuõppega seotud pakkumised on juba kvaliteedinõuetega hõlmatud, ükskõik kas tegu on subsideeritud pakkumistega, nagu noorte tööhõive algatuse või ESFi programmide või riiklike programmide raames rahastatavad pakkumised, või mitte. Sellega seoses edendab komisjon praktikakohtade puhul (praktika kvaliteediraamistikku käsitleva nõukogu soovituse kaudu) ja õpipoisiõppe kohtade puhul (Euroopa Õpipoisiõppe Liidu ja sellega seotud nõukogu deklaratsiooni kaudu) kvalitatiivsete näitajate kogumi kasutamist. Töökohtade puhul kontrollib komisjon tööhõive kvaliteeti Euroopa poolaasta raames, pöörates erilist tähelepanu üleminekule koolist tööle ja tööturu killustatusega seotud küsimustele. Seoses tööhõive kvaliteediga avatud turul märgib komisjon, et ükskõik milline kvaliteedi hindamine sõltub asjaomasel tööturul valitsevast olukorrast, sealhulgas sellistest teguritest nagu tööõigus või valitsev majanduskliima. 2. soovitus Komisjon on soovitusega nõus ja leiab, et seda on juba osaliselt rakendatud, eelkõige praktika kvaliteediraamistikku käsitleva nõukogu soovituse, Euroopa Õpipoisiõppe Liidu ja sellega seotud nõukogu avalduse kaudu ning tööhõive kvaliteedi jälgimisega Euroopa poolaasta raames. Kvalitatiivsete näitajate rakendamise edendamise vallas ärgitab komisjon mõtisklema edasi kvaliteetsete pakkumiste üle, võttes arvesse noorte tööhõive algatuse hindamist käsitlevas komisjoni juhendis nimetatud kvalitatiivseid näitajaid. Eeskätt elavdab komisjon järgmisel noortegarantii riiklike koordinaatorite kohtumisel arutelu kvaliteetse pakkumise mõiste üle, kutsub liikmesriike üles vahetama tööhõivekomitee töö raames mõtteid selle mõiste teemal, uurima võimalust käsitleda noortegarantii kvaliteetseid pakkumisi vastastikuse õppe programmi raames ja annab kvaliteedi kohta lisajuhiseid noortegarantii dokumendis „Korduma kippuvad küsimused”. Komisjon märgib, et järelhindamisel saadakse tõendeid tööpakkumiste kvaliteedi kohta, nagu on soovitatud noorte tööhõive algatuse hindamist käsitlevas juhendis. 91. Komisjon teostab järelevalvet noortegarantii rakendamise üle Euroopa poolaasta raames, sealhulgas kahepoolsetel kohtumistel liikmesriikidega ja faktide väljaselgitamise käigus. Olles tööhõivekomitee liige ja osaledes selles komitees nõukogu arutelude ettevalmistamisel, aitab komisjon ühtlasi kaasa noortegarantii rakendamise mitmepoolsele järelevalvele. Tööhõivekomitee vaatas mitmepoolse järelevalve käigus 2013. aastal üks kord ja 2014. aastal kaks korda eraldi läbi noortegarantii rakendamise. Nii 2014. aasta mais kui ka detsembris toimunud läbivaatamisi kajastati järgmistel tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu kohtumistel noorte tööpuuduse ja noortegarantii teemal. Vajaduse korral esitab komisjon liikmesriikidele riigipõhiseid soovitusi. Tööhõivekomitee mitmepoolsete läbivaatamiste järeldusi võetakse arvesse ühissätete määruse teemal peetavatel lõplikel läbirääkimistel. 22. septembril 2014 kinnitas tööhõivekomitee näitajate raamistiku noortegarantii üle järelevalve teostamiseks. See põhineb makromajandusliku, rakendamis- ja järelmeetmete võtmise tasandi näitajatel, millega püütakse anda koosvõetuna terviklik pilt noortegarantii mõjust noorte olukorrale tööhõiveturul kogu Euroopas. Rakendamistasandi jaoks vajalike haldusandmete kogumist katsetatakse praegu kõiki 28 liikmesriiki hõlmava katseprojekti raames, korrapärane andmete kogumine peaks algama 2015. aastal. Tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu kinnitas 11. detsembril 2014 näitajate raamistikku käsitlevad põhisõnumid, milles on tõstetud esile liikmesriikide poliitilist tahet esitada vajalikud andmed. Üksikisikutele mõeldud meetmete rakendamist jälgitakse noortegarantii järelevalvenäitajate raamistiku kaudu ning noorte tööhõive algatuse raames rahastatavate meetmete puhul Euroopa Sotsiaalfondi määruse artiklis 19 ning I ja II lisas sätestatud asjakohase korra ning ühissätete määruse kontrollimis- ja hindamissätete alusel. Mis puudutab konkreetselt noorte tööhõive algatust, siis on komisjon loonud raamistiku, et jälgida noortegarantii raames rakendatavaid noorte tööhõive algatuse meetmeid, määrates selleks Euroopa Sotsiaalfondi määruses kindlaks ühised näitajad. 3. soovitus Komisjon on soovitusega nõus ja leiab, et seda on juba osaliselt rakendatud tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu kinnitatud näitajate raamistiku kaudu, noorte tööhõive algatuse raames rahastatavate meetmete puhul Euroopa Sotsiaalfondi määruse artiklis 19 ning I ja II lisas sätestatud asjakohase korra ning ühissätete määruse kontrollimis- ja hindamissätete alusel ning komisjoni võetud kohustusega anda 2016. aastal noortegarantii rakendamisest aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Järelevalvetegevus aitab komisjonil hinnata noortegarantii rakendamist tulevastel Euroopa poolaastatel ja koostada noortegarantii rakendamist käsitleva 2016. aasta aruande, mis esitatakse sobivate kanalite kaudu ametlikult Euroopa Parlamendile ja nõukogule. [1] Komisjoni talituste töödokument, SWD(2012) 409 (final), lk 4.