[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 1.2.2010

KOM(2010) 6 lõplik/2

CORRIGENDUM:Annule et remplace le document COM(2010) 6 final du 29.1.2010Concerne toutes les versions (correction de la référence croisée 2009 remplacée par 2010)

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

EMASi kohaselt registreeritud organisatsioonidele suunatud stiimulite kohta aastatel 2004–2006 {SEC(2010)59}

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

EMASi kohaselt registreeritud organisatsioonidele suunatud stiimulite kohta aastatel 2004–2006

SISUKORD

1. Sissejuhatus 3

2. Väliste stiimulite liigid 3

2.1 Regulatiivne paindlikkus 4

2.2. Edendavad stiimulid 5

2.2.1 Teavitamine 5

2.2.2 Finantstoetus 6

2.2.3 Tehniline abi 7

2.2.4 Riigihanked 8

3 Kokkuvõte järeldustest iga näitajate rühma kohta 9

3.1 Regulatiivne paindlikkus 9

3.2 Edendavad stiimulid 9

3.2.1 Teavitamine 9

3.2.2 Finantstoetus 10

3.2.3 Tehniline abi 11

3.2.4 Riigihanked 12

4. Järeldused 12

1. Sissejuhatus

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 761/2001 (organisatsioonide vabatahtliku osalemise võimaldamise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS))[1] loodi süsteem, mille alusel organisatsioonid hindavad, haldavad ja pidevalt parandavad oma keskkonnatoimet.

Organisatsioonid saavad EMASi rakendamisest kasu mitmel viisil. Ressursside säästvam kasutamine loob finantseeliseid, parema maine, vähendab keskkonnaalaste juriidiliste nõuete mittetäitmise riski; toob kaasa paremad suhted keskkonna valdkonda reguleerivate asutuste ja muude sidusrühmadega ning nõuetekohase riskijuhtimise, mis võib omakorda innustada laenu- ja kindlustusandjaid pakkuma soodsamaid finantstingimusi.

Kõnesoleva määruse artikli 10 lõikes 2 kutsutakse liikmesriike üles kaaluma, kuidas EMASi kohast registreerimist võiks arvesse võtta keskkonnaalaste õigusaktide rakendamisel ja jõustamisel, et vältida organisatsioonide ja täitevasutuste tarbetut topelttööd.

Artikli 11 lõigetega 1 ja 2 kohustatakse liikmesriike soodustama organisatsioonide osalemist EMASis, eelkõige kaaludes, kuidas võiks EMASi kohast registreerimist arvesse võtta oma hankepoliitika kriteeriumide kehtestamisel.

EMASi määruse artikli 11 lõike 3 kohaselt kohustub Euroopa Komisjon edastama liikmesriikidelt saadud teabe seoses eespool kirjeldatud edendavate meetmetega Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Käesoleva aruandega täidetakse osutatud kohustust. Aruandes kirjeldatakse erinevates liikmesriikides võetud stimuleerivate meetmete liike ja iga näitajate rühma puhul esitatakse kokkuvõte järeldustest.

Käesoleva teatisega kaasnev töödokument sisaldab nii liikmesriikide esitatud üksikasjalikku teavet seoses stimuleerivate meetmete ja käesolevas aruandes määratletud näitajatega kui ka näitajatega seotud statistikat ning samuti parimaid tavasid, juhul kui liikmesriigid on need määratlenud tulenevalt konkreetsete stimuleerivate meetmete positiivsest tulemusest.

Käesoleva aruande peamine eesmärk on teavitada Euroopa Parlamenti ja nõukogu ning tõsta liikmesriikide asutuste teadlikkust erinevatest siseriiklikest tavadest.

2. Väliste stiimulite liigid

Liikmesriikide asutuste poolt pakutavate stiimulite olemus on erinev ja sõltub taotletavatest eesmärkidest.

On kindlaks määratud kaks peamist stiimulite rühma:

1. regulatiivne paindlikkus;

2. edendavad stiimulid läbi::

3. riigihangete;

4. finantstoetuse;

5. tehnilise abi;

6. teavitamise.

2.1 Regulatiivne paindlikkus

Käesolevas aruandes hõlmab regulatiivse paindlikkuse mõiste järgmist:

- regulatiivse koormuse vähendamine, mida kasutatakse kui õigusaktide nõuete asendamist, ilma et muudetakse keskkonnaalaseid õigusakte;

- nõuetest vabastamine, millega kaasnevad muudatused õigusaktides.

Regulatiivse paindlikkuse eesmärk on:

- lihtsustada ja vähendada ülearust õiguslikku raamistikku;

- kõrvaldada menetlust takistavad asjaolud;

- vähendada vajadust esitada reguleerivatele asutustele mittevajalikke ja korduvaid dokumente;

- edendada ettevõtjate vastutustundlikku käitumist.

Määruse artikli 10 lõikes 2 on sätestatud liikmesriikide jaoks õiguslik alus kaalumaks, kuidas EMASi kohast registreerimist arvesse võtta keskkonnaalaste õigusaktide rakendamisel ja jõustamisel.

EMASi määruses on sätestatud ranged nõuded seoses vastavusega keskkonnaalaste õigusaktide nõuetele, sest nõutakse, et sõltumatud ja organisatsioonivälised tõendajad tõendaksid, et organisatsioon vastab täielikult õigusaktidele. Selle tasakaalustamiseks on mõned liikmesriigid võimaldanud EMASi kohaselt registreeritud organisatsioonidele regulatiivset paindlikkust, et kergendada regulatiivse surve koormat ning optimeerida nende enda vahendeid.

Regulatiivse paindlikkuse kasutamise hindamiseks on määratud järgmised näitajad.

Näitaja 1 on seotud lubade jaoks nõutava teabega ja taotluste esitamise menetluse sujuvamaks muutmisega ning näitab õigusaktide, lepingute või muude dokumentide arvu, mis liikmesriigil on loamenetluste vähendamiseks EMASi kohaselt registreeritud organisatsioonide jaoks. Osutatud stiimuli põhjendus on, et suur osa loataotluste jaoks nõutavast teabest saadakse läbi EMASi süsteemi, mis annab usaldusväärset, ajakohastatud ja kasutuskõlblikku teavet.

Näitaja 2 on seotud aruandluse ja seire nõuete vähendamise või konsolideerimisega ning kajastab õigusaktide, lepingute või muude dokumentide arvu, mis liikmesriigil on selleks, et jätkata aruandluse ja seire nõuete vähendamist/konsolideerimist. Selle stiimuli põhjendus on, et keskkonnaaruanne annab pädevatele asutustele andmeid ja teavet, mida saab kasutada edasistel aruandlus- ja/või seire-eesmärkidel, vältides nii ülesannete dubleerimist.

Näitaja 3 on seotud kontrollide arvu vähendamisega ning näitab õigusaktide, lepingute või muude dokumentide arvu, mis liikmesriigil on kontrollide arvu vähendamiseks. Selle stiimuli põhjendus on, et liikmesriikide järelevalveressursid on piiratud. Arvestades et EMASi rakendamine hõlbustab keskkonnaalaste õigusaktide järgimist, saab registreeritud ettevõtjate suhtes kohaldada vähem või piiratud kontrolle.

2.2. Edendavad stiimulid

Kõnesoleva määruse artikli 11 lõikega 1 nähakse ette nõuded, millega edendatakse organisatsioonide EMASis osalemist. Osutatud artiklis viidatakse eraldi EMASi edendamisele väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate hulgas teabe, toetusfondide ja mõistlike registreerimistasude tagamise, avalik-õiguslike asutuste ning riigihangete tehnilise abi meetmete kaudu.

Määruse artikli 11 lõikega 2 nähakse ette alus EMASi laialdaseks edendamiseks hankemenetluste kaudu. Selles nõutakse, et riigiasutused kaaluvad, kuidas EMASi kohast registreerimist arvesse võtta oma hankepoliitika tingimuste kehtestamisel.

Edendavaid stiimuleid saab pakkuda järgmistes peamistes valdkondades:

- teavitamine;

- finantstoetus;

- tehniline abi;

- riigihanked.

2.2.1 Teavitamine

Liikmesriikides pakutava teavitamise peamised liigid on:

- teabeprogrammid, mis on kohandatud ettevõtjate, väiketööstuste ja käsitööettevõtjate, ametühingute, riigiasutuste ning avalikkuse jaoks;

- konkreetsetele huvigruppidele ja avalikkusele suunatud teavituskampaaniad, mida toetavad telekampaaniad, artiklid erialaväljaannetes ja kohalikes ajalehtedes, reklaamikampaaniad või mis tahes muud vahendid, millega edendada üldist teadlikkust;

- konverentsid ja seminarid aktiivse osaluse soodustamiseks ning kogemuste ja parimate tavade vahetamiseks.

Eesmärgiga analüüsida teavitamise kasutamist stiimulina, on määratud järgmised näitajad.

Näitaja 1 : Teadlikkuse tõstmiseks ja EMASist teavitamiseks koostatud erinevate dokumentide arv (brošüürid, teabematerjal, voldikud jne).

Näitaja 2 : Erinevate trükiste arv (artiklid, uudiskirjad, ajalehed, tehnikaajakirjad, reklaamikampaaniad, EMASi logo levitamine jne), mis näitab EMASi kohta teabe edastamiseks kasutatud erinevaid viise.

Näitaja 3 : EMASi kohta teabe jagamiseks korraldatud erinevate kohtumiste arv (konverentsid, töötoad, kampaaniad, vabatahtlikud tegevused, seminarid, autasustamistseremooniad, näitused, foorumid, messid jne).

Näitaja 4 : EMASi teavet jagavate veebisaitide arv (juhul, kui on rohkem kui üks pädev asutus).

Näitaja 5 : Liikmesriikide kontrolli all olevate kontrollimise, seire ja EMASi kohase registreerimise jne vahendite arv (juhul, kui on rohkem kui üks pädev asutus).

Näitaja 6 : Organisatsioonidega, kes ei ole EMASi kohaselt registreeritud, nende EMASist teavitamiseks loodud kontaktide arv (kirjad, elektronkirjad, jne), mis näitab erinevaid viise organisatsioonidega kontakteerumiseks.

Näitaja 7 : Organisatsioonidega, kes on EMASi kohaselt registreeritud, EMASi kohta teabe jagamiseks loodud kontaktide arv (kirjad, elektronkirjad, jne), mis näitab erinevaid viise organisatsioonidega kontakteerumiseks.

2.2.2 Finantstoetus

Liikmesriikides pakutava finantstoetuse peamised liigid on:

- toetused uutele EMASiga liitunutele kindla summana või protsendina kantud kulude kogusummast;

- maksuvabastused keskkonnatoime parandamiseks kavandatud ostudelt, mis on kaudne viis rahaliste vahendite eraldamiseks;

- erivahendid tehnilise abi, personali koolitamise ja välisnõustamise jaoks;

- vähendatud registreerimistasud.

Pankade ja kindlustusandjatega lepitakse kokku soodsad tingimused EMASi kohaselt registreeritud ettevõtjate jaoks.

Eesmärgiga analüüsida finantstoetuse kasutamist stiimulina, on määratud järgmised näitajad.

Näitaja 1 näitab EMASi rahastamisega seotud õigusaktide, lepingute või muude dokumentide arvu liikmesriigis.

Näitaja 2 näitab EMASi rakendamise rahastamiseks eraldatud eelarvet (v.a töötajate palgad).

Näitaja 3 on seotud finantstoetusega uutele EMASi kohaselt registreeritutele ning näitab finantstoetuse osa protsendina uutele EMASi kohaselt registreeritud organisatsioonidele kulutatud kogu rahastamisest.

Näitaja 4 on seotud toetuste ja finantstoetusega EMASi kohaselt registreeritud organisatsioonidele, ning näitab finantstoetuse osa protsendina EMASi kohaselt registreeritud organisatsioonidele kulutatud kogu rahastamisest.

Näitaja 5 on seotud maksuvähendustega ostudelt, mis on kavandatud keskkonnatoime parandamiseks ning näitab organisatsioonidele antud toetuse osa keskkonnatoimega seotud ostudes.

Näitaja 6 on seotud rahalise eritoetusega katseprojektidele, edendamisprogrammidele, keskkonnaalastele lepingutele jne ning näitab muid viise pakkuda organisatsioonidele finantstoetust.

Näitaja 7 näitab registreerimistasude vähendamist organisatsioonide jaoks.

Näitaja 8 on seotud EMASi kohaselt registreeritud organisatsioonidele kättesaadavate soodustustega ning näitab nende pankade arvu, kes pakuvad soodustusi EMASi kohaselt registreeritud organisatsioonidele (odavad laenud EMASi rakendamiseks jne).

Näitaja 9 näitab nende kindlustusandjate arvu, kes pakuvad soodustusi EMASi kohaselt registreeritud organisatsioonidele, kajastades, kuidas EMASi kohane registreerimine saab organisatsioonidele anda kindlustusega seotud soodustusi.

2.2.3 Tehniline abi

Liikmesriikides pakutava tehnilise abi peamised liigid on:

- koostöös asjaomaste ühendustega, nt kaubandus- ja tööstuskodadega, või EMASi siseriikliku asutuse järelevalve all korraldatavad haridusprogrammid;

- peamiselt väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks väljatöötatud järkjärgulised rakendusprogrammid. Need süsteemid on loodud aitamaks väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel saavutada erinevatel tasemetel keskkonnasäästlikkust, olenevalt nende konkreetsetest vajadustest;

- kõiki keskkonnajuhtimissüsteemides osalejaid hõlmavad sünergiad, nt töögrupid, partnerlused, vastastikused eksperdihinnangud ning kohandatud juhendamine;

- ametiasutuste lühi- ja pikaajalised investeeringud spetsialistide õpetamiseks ja koolitamiseks eriprogrammide abil;

- konkreetsete valdkondade jaoks ettenähtud suunised ja vahendid.

Eesmärgiga analüüsida tehnilise abi kasutamist stiimulina on määratud järgmised näitajad:

Näitaja 1 : Selliste dokumentide arv, mis on loodud abistamiseks ning näitamaks, milliseid menetlusi järgida EMASi rakendamisel (teatmikud, juhendid, vahendid, juhised, suunised, käsiraamatud, interaktiivne CD, uuringud jne).

Näitaja 2 : Programmide arv EMASi järkjärguliseks rakendamiseks, mis on peamiselt loodud aitamaks organisatsioonidel saavutada parem keskkonnajuhtimine erinevatel tasemetel, olenevalt nende konkreetsetest vajadustest.

Näitaja 3 : Organisatsioonidele tehnilise abi andmiseks väljatöötatud haridusprogrammide (koolitus, kursused, tegevused jne) arv.

Näitaja 4 : Kõiki keskkonnajuhtimissüsteemides osalejaid hõlmavate sünergiat loovate algatuste arv, nt töörühmad, partnerlused, vastastikused eksperdihinnangud, kohandatud juhendamine, võrgustikud, klubid teabe jaoks jne. Näitaja näitab erinevaid viise, kuidas organisatsioonid saavad vahetada EMASiga seonduvat teavet.

Näitaja 5 : Organisatsioonidele EMASi rakendamisel tehnilise abi andmiseks ellu viidud projektide ja muude (katse)programmide arv.

Näitaja 6 : EMASi rakendada aitavate muude erieeskirjade (standardid) arv.

2.2.4 Riigihanked

Riiklikud ostjad ja muud riigihanke direktiividega hõlmatud üksused moodustavad olulise tarbijate grupi. Riigihangetele kulutatakse ligikaudu 1 000 miljardit eurot või umbes 16 % ELi SKPst. Keskkonnaalaste kaalutluste arvessevõtmine riigihangete puhul võiks oluliselt toetada säästvat arengut. Kui riiklikud ostjad viitaksid pakkumiskutsetes võimaluse korral EMASile, aitaks see suurendada teadlikkust süsteemist ning oleks pakkujatele sellega liitumise stiimuliks.

Määruse artikli 11 lõikes 2 nähakse ette alus EMASi laialdaseks edendamiseks hankemenetluste kaudu. Selleks on vaja riigiasutustel kaaluda, kuidas oma hankepoliitika tingimuste kehtestamisel arvesse võtta EMASi liikmesust.

Riigihankeid käsitlevad direktiivid[2] võimaldavad kohaldada nõuet, et pakkujad võtavad keskkonnajuhtimismeetmeid konkreetsete tööde või teenuste hankelepingute täitmisel, nagu näiteks silla ehitamisel looduskaitsealal, mis eeldab pidevat keskkonnajuhtimist ja konkreetsete kaitsemeetmete võtmist tööde teostamise ajal. Sellistel juhtudel võiks EMASi või mis tahes võrdväärse keskkonnajuhtimissüsteemi esitada tõendina keskkonnajuhtimise meetmete võtmise nõudele vastamise kohta.

Näitaja 1 kajastab riigihangete kasutamist stiimulina eri liikmesriikides ning näitab riigihankemenetlusega seotud dokumentide arvu liikmesriikides.

3 Kokkuvõte järeldustest iga näitaj ATE RÜHMA KOHTA

3.1 Regulatiivne paindlikkus

On täheldatud regulatiivse paindlikkuse väikest suurenemist. Siiski kohaldavad kõigi kolme kindlaksmääratud näitajaga seotud stiimuleid ainult neli liikmesriiki (Saksamaa, Slovakkia, Hispaania ja Ühendkuningriik) ning 12 liikmesriiki ei paku üldse selliseid stiimuleid.

Saksamaa on kõnesolevas valdkonnas välja töötanud enim õigusakte. Austria, Belgia, Taani, Itaalia, Portugal, Madalmaad, Slovakkia, Sloveenia, Hispaania ning Ühendkuningriik on samuti välja töötanud mitmesuguseid dokumente.

Küpros, Tšehhi Vabariik, Prantsusmaa ja Leedu alustasid erinevate tekstide väljatöötamist, et anda EMASi kohaselt registreeritud organisatsioonidele õigusnormidest tulenevaid soodustusi.

Lubade taotluste ja vähendatud aruandlus- ning seirenõuete puhul näevad mõned liikmesriigid ette konkreetseid ning piiratud olukordi, kus EMASi kohaselt registreeritud organisatsioonidel on eelised. Enamikul neist juhtudest on aruandluskohustusi vähendatud või on kehtestatud lihtsamad menetlused lubade taotlemiseks saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli (IPPC), jäätmekäitluse, prügilalubade, vee ning heidete valdkondades. Ülekaalus on IPPC-ga seotud stiimulid (Küpros, Leedu, Slovakkia, Hispaania ja Ühendkuningriik). Kuigi osutatud stiimulit hinnatakse äriringkondade poolt kõrgelt, ei kohaldata seda kõigi tööstusharude suhtes ning seetõttu on tal piiratud potentsiaal.

Teised liikmesriigid on andnud EMASi kohaselt registreeritud organisatsioonidele laiaulatuslikumad aruandlusvabastused, niipea kui organisatsioonid täidavad oma kohustusi samaväärsel viisil ning olukordi ei ole piiritletud. Selline laiaulatuslik soodustus omab suurimat potentsiaali, sest see saab võimaldada soodustuste kohandamist igale konkreetsele organisatsioonile. Õiguskindluse huvides ning kõnesolevate stiimulite rakendamise hõlbustamiseks võiks seos konkreetsete loataotlusmenetluste või konkreetsete seire- või aruandluskohustustega siiski olla kasulik. Kontrollide puhul saab soodustus olla kas kontrollide arvu vähendamine või kontrollide eest makstava tasu vähendamine. Mõnel juhul ei ole tasu vähendamine otseselt seotud EMASi kohase registreerimisega, vaid tuleneb sellest, et kontrollide teostamine võtab ametiasutustel vähem aega ja jõupingutusi.

3.2 Edendavad stiimulid

3.2.1 Teavitamine

Teavitamine suurenes ajavahemikul 2004–2006. Seda liiki toetus ulatus brošüüride, voldikute, ajalehe- ja ajakirjaartiklite avaldamisest kuni selliste ürituse korraldamiseni nagu konverentsid või seminarid. Igal liikmesriigil on vähemalt üks veebisait, kus jagatakse teavet EMASi kohta.

Üldiselt oli kogu teabematerjal konkreetselt kavandatud EMASist teavitamiseks ja EMASi edendamiseks. Enamik korraldatud üritustest oli pühendatud EMASile, kuid mõnel juhul oli EMASile viidatud osana laiemast teemast, nagu näiteks keskkonnasäästlikkus või muud keskkonnajuhtimissüsteemid (Tšehhi Vabariik, Eesti ja Madalmaad).

Enamik korraldatud konverentsidest ja jagatud teabematerjalist andis üldteavet süsteemi ja EMASi kohaselt registreeritud organisatsiooniks saamiseks vajalike sammude kohta. Ühele konkreetsele tegevusvaldkonnale suunatud konverentse või teabematerjale pakuti Kreekas, Itaalias, Lätis, Portugalis, Slovakkias, Sloveenias ja Hispaanias. Kuigi üldteave on alati vajalik, võib konkreetsetele valdkondadele suunatud toetus olla organisatsioonidele eriti huvipakkuv ja kasulik ning võib kaasa tuua kõrgema teadlikkuse süsteemi kohta.

Samadel teemadel korraldati perioodilisi kohtumisi (peamiselt kord aastas) Austrias, Küprosel, Soomes, Saksamaal, Rumeenias, Hispaanias, Madalmaades ja Ühendkuningriigis. Üldiselt olid korraldatud tegevused perioodilised ning ühekordsed üritused olid erandid.

Vähem kasutatud toetamise liigid olid riiklike EMASi auhindade jagamise ürituste korraldamine, lühikesed reklaamfilmid televisioonis (Poola ja Portugal) ning EMASiga seotud meenete tootmine (Poola).

EMASi teavitusmeetmed on üldiselt suunatud EMASi kohaselt registreeritud organisatsioonidele, kuid võetakse ka konkreetselt mitteregistreeritud organisatsioonidele suunatud meetmeid (Küpros, Eesti, Soome, Prantsusmaa, Saksamaa, Kreeka, Ungari, Läti, Leedu, Norra, Poola, Portugal, Rumeenia, Slovakkia, Hispaania, Madalmaad ja Ühendkuningriik). Kontaktid EMASi kohaselt registreeritud organisatsioonidega olid samuti sagedad.

Kuigi teavitusmeetmed on kättesaadavad kõigile organisatsioonidele, sealhulgas väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, pakuvad mõned liikmesriigid stiimuleid, mis on suunatud eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (Küpros, Leedu, Slovakkia ja Hispaania).

EMASi toetavale teavitamisele eraldatud eelarve puhul on mitmes liikmesriigis näha selle pidevat suurenemist (Saksamaa, Kreeka, Poola, Hispaania, Eesti, Prantsusmaa, Läti ja Rumeenia).

3.2.2 Finantstoetus

EMASi rahastamisega seotud tekstide arv suurenes veidi. Seoses EMASi kohase rahastamisega on välja töötatud mõned tekstid Tšehhi Vabariigis, Saksamaal, Kreekas, Itaalias, Leedus, Poolas, Portugalis, Slovakkias, Hispaanias ja Ühendkuningriigis.

EMASi jaoks eraldatud eelarve on märkimisväärselt suurenenud ligikaudu 400 %. Eriti tähelepanuväärne on Hispaanias EMASile eraldatud suur summa.

EMASi jaoks eraldatud eelarvet kasutati peamiselt konverentside, seminaride ja erinevate ürituste jaoks ning trükiste väljatöötamiseks (nt käsiraamatud, brošüürid jne). Mõnel juhul kaeti eelarvest ka pädeva asutuse kulud.

Finantstoetus uutele EMASi kohastele registreerimistele ei moodusta suurt summat. Toetust antakse Saksamaal, Kreekas, Slovakkias, Hispaanias, Ühendkuningriigis ja Portugalis.

Olukord on sarnane EMASi kohaselt registreeritud organisatsioonidele antava finantstoetuse puhul; toetust annavad Slovakkia, Hispaania, Prantsusmaa ja Ühendkuningriik.

Liikmesriigid ei ole ette näinud maksuvähendusi ostudelt, mis on kavandatud keskkonnatoime parandamiseks.

On suurenenud rahaline eritoetus katseprojektidele, edendamisprogrammidele, keskkonnaalastele lepingutele, kuid sellist toetust pakkuvate liikmesriikide arv on piiratud (Soome, Hispaania, Austria, Tšehhi Vabariik, Iirimaa, Läti ja Portugal).

Rahastamisega seotud stiimulid EMASi kohase registreerimise tasude vähendamise või puudumise näol suurenesid. Registreerimistasusid ei ole Belgias, Küprosel, Eestis, Prantsusmaal, Kreekas, Ungaris, Lätis, Madalmaades, Itaalias (riigiasutustele) ja Hispaanias (v.a Murcia autonoomne piirkond) ning alandatud registreerimistasud on kasutusel Taanis, Soomes, Saksamaal, Leedus, Rumeenias, Itaalias ja Ühendkuningriigis.

Erinevalt Itaaliast, kus mõned pangad ning suur arv kindlustusandjaid pakuvad soodustusi EMASi kohaselt registreeritud organisatsioonidele, ning Slovakkiast (üks pank pakub sellist soodustust) ei tee pangad ja kindlustusandjad üldjuhul soodustusi EMASi kohaselt registreeritud organisatsioonidele.

Väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele antava toetuse puhul on tasude puudumine kahtlemata hea stiimul, mis on kasulik nii väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele kui ka muudele organisatsioonidele. Soome, Rumeenia ning Ühendkuningriik võtavad tasude määra alandamise määramisel arvesse organisatsiooni suurust või pakuvad tasude alandamist üksnes väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. Arvestamata tasusid, antakse konkreetselt väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele suunatud finantstoetust Tšehhi Vabariigis, Kreekas, Itaalias, Portugalis, Slovakkias, Hispaanias ning Ühendkuningriigis.

3.2.3 Tehniline abi

Tehniline abi on ajavahemikul 2004–2006 suurenenud.

Enamikus liikmesriikides (Austria, Belgia, Tšehhi Vabariik, Eesti, Soome, Prantsusmaa, Kreeka, Saksamaa, Ungari, Itaalia, Läti, Leedu, Norra, Poola, Portugal, Rumeenia, Slovakkia, Hispaania ja Madalmaad) koostati tehnilise abi dokumente, nagu teatmikud, suunised, käsiraamatud jne ning loodi kõiki keskkonnajuhtimissüsteemides osalejaid hõlmavaid sünergiaid.

Kuigi enamik neist dokumentidest ja programmidest oli suunatud kõikidele tööstusharudele, siis mõni liikmesriik töötas välja teatmikud ja juhendid konkreetsetele sektoritele nagu haiglad, spordirajatised ning spordiüritused (Kreeka); avalikud teenused (Belgia); keemia, toiduainete, farmaatsia, elektri/elektroonika ja muud sektorid (Hispaania); toiduainete ja jookide ning mööblisektor (Ühendkuningriik). Konkreetsed juhised kohalikele ametiasutustele töötati välja Eestis, Kreekas, Ungaris, Lätis, Poolas, Sloveenias, Hispaanias ja Ühendkuningriigis.

Suunatud lähenemine on hea võimalus tõsta teadlikkust süsteemist.

EMASi rakendamise hõlbustamiseks väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele suunatud dokumentide ja programmide arv tõusis märgatavalt ning neid töötati välja Tšehhi Vabariigis, Taanis, Prantsusmaal, Saksamaal, Iirimaal, Poolas, Portugalis, Slovakkias ning Ühendkuningriigis.

Haridusprogramme ja kõiki keskkonnajuhtimissüsteemides osalejaid hõlmavaid sünergiaid on välja töötatud enamikus liikmesriikides (Belgia, Küpros, Tšehhi Vabariik, Taani, Eesti, Soome, Prantsusmaa, Saksamaa, Kreeka, Ungari, Itaalia, Iirimaa, Läti, Norra, Poola, Portugal, Slovakkia, Sloveenia, Hispaania, Madalmaad ja Ühendkuningriik). Kõnesolevad programmid ja sünergiad sisaldavad sageli ettevalmistust EMASi rakendamiseks töörühmade ja erinevate sidusrühmade või EMASi kohaselt registreeritud organisatsioonide või kohalike ametiasutuste võrgustike kohtumiste kaudu. Sageli on nende programmide oluline osa tõendajate, audiitorite ning kohalike ametiasutuste koolitamine.

3.2.4 Riigihanked

Riigihankega seotud dokumentide arv suurenes märgatavalt ja neid on välja töötatud enamikus liikmesriikides.

Riigihankeid käsitlevaid õigusakte on välja töötatud Austrias, Küprosel, Tšehhi Vabariigis, Kreekas, Ungaris, Lätis, Portugalis, Rumeenias, Slovakkias, Hispaanias ning Ühendkuningriigis ja laiem valik suuniseid ning dokumente on vastu võetud Tšehhi Vabariigis, Taanis, Soomes, Kreekas, Itaalias, Lätis, Leedus, Norras, Poolas ja Madalmaades.

Üldiselt on dokumendid, millest liikmesriigid on teatanud, seotud riigihangete muutmisega keskkonnahoidlikumaks ning hoolimata dokumentide arvu olulisest suurenemisest ei anna need alati otsest ja selget kasu EMASi kohaselt registreeritud organisatsioonidele. Ainult Tšehhi Vabariigi, Kreeka, Leedu, Rumeenia, Slovakkia, Hispaania, Madalmaade ja Ühendkuningriigi dokumentides on konkreetsed viited EMASile ning sellele, kuidas seda saab kasutada riigihangetes.

4. Järeldused

Riiklike asutuste poolt pakutavatel välistel stiimulitel, eriti kui need põhinevad suunatud poliitikal ja programmidel, saab olla positiivne mõju teadlikkuse tõstmisele EMASist.

Kõik liikmesriigid kohaldavad meetmeid, mis pakuvad väliseid stiimuleid EMASi kohaselt registreeritud organisatsioonidele. Asjaolu, et äriringkond ikka kurdab oluliste meetmete vähesuse üle, näitab, et on arenguruumi.

Üldiselt on stiimulid loodud eraorganisatsioonide kasu arvesse võttes. Siiski on EMAS kättesaadav ka avaliku sektori organisatsioonidele ning kuigi need ei lähtu peamiselt majanduslikest kaalutlustest, on oluline et liikmesriigid pakuvad stiimuleid ka selles sektoris, eelkõige kohalikele ametiasutustele, kes saavad olla heaks eeskujuks teistele.

Teise EMASi määruse läbivaatamine ajavahemikul 2007–2009 on süsteemi jaoks pöördepunkt. Üks läbivaatamise eesmärke on tugevdada määrust viisil, et stiimulid oleksid silmapaistvamad ning liikmesriigid rohkem valmis neid pakkuma. Tugevdades keskkonnatoime aruandluse süsteemi ja organisatsioonide nõuetekohase tegutsemise tagamise mehhanisme, võivad reguleerivad asutused olla valmis tõhusalt pakkuma praegusest rohkem stiimuleid.

Liikmesriikidel tuleb parimate tavade soodustamiseks välja töötada stiimuleid käsitlev poliitika koos pikaajaliste stiimuliprogrammidega. Komisjon jätkab avaliku ja erasektori organisatsioonides EMASi rakendamise jaoks vajaliku tehnilise abi osutamist ja teavitamist.

[1] EÜT L 114, 24.4.2001, lk 1.

[2] Direktiiv 2004/17/EÜ ja direktiiv 2004/18/EÜ, 31. märts 2004.