KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

nende volituste rakendamise kohta, mis on delegeeritud komisjonile määrusega (EL) nr 1169/2011, milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele

1. Sissejuhatus ja õiguslik alus

Käesoleva aruandega täidab komisjon kohustuse, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määruse (EL) nr 1169/2011 (milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele, edaspidi „toidualase teabe määrus”) artikli 51 lõikes 2. Toidualase teabe määruse artikli 51 lõike 2 kohaselt peab komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande talle kõnealuse määrusega delegeeritud volituste rakendamise kohta. Aruanne tuli koostada hiljemalt üheksa kuud enne 12. detsembril 2011 alanud viieaastase delegeerimisperioodi möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppu.

2. Delegeeritud volituste rakendamine

Toidualase teabe määruse artikli 51 lõikega 2 on komisjonile antud õigus võtta vastu kõnealuse määruse artikli 9 lõikes 3, artikli 10 lõikes 2, artikli 12 lõikes 3, artikli 13 lõikes 4, artikli 18 lõikes 5, artikli 19 lõikes 2, artikli 21 lõikes 2, artikli 23 lõikes 2, artikli 30 lõikes 6, artikli 31 lõikes 2, artikli 36 lõikes 4 ja artiklis 46 osutatud delegeeritud õigusakte.

Alates toidualase teabe määruse jõustumisest on komisjon võtnud vastu kolm delegeeritud õigusakti:

a) komisjoni delegeeritud määrus, millega muudeti toidualase teabe määrust vastavalt artikli 36 lõikele 4 sellise teabe osas, mis käsitleb gluteeni puudumist või selle vähendatud sisaldust toidus.

Selle õigusakti eesmärk oli luua alusraamistik selle kohta, kuidas esitada vabatahtlikku toidualast teavet gluteeni puudumise või selle vähendatud sisalduse kohta toidus. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu varasemale 6. mai 2009. aasta direktiivile 2009/39/EÜ eritoiduks ettenähtud toiduainete kohta reguleeriti sellise teabe, eriti väidete „gluteenivaba” ja „väga madala gluteenisisaldusega” esitamist komisjoni 20. jaanuari 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 41/2009 gluteenitalumatusega inimestele sobiva toidu koostise ja märgistamise kohta. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määruse (EL) nr 609/2013 (milles käsitletakse imikute ja väikelaste toidu, meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidu ning kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajaid ning millega tunnistatakse alates 20. juulist 2016 kehtetuks direktiiv 2009/39/EÜ ja komisjoni määrus (EÜ) nr 41/2009) põhjenduse 41 kohaselt tuli toidualase teabe määrusesse üle võtta eeskirjad, mille alusel esitatakse teavet gluteeni puudumise või selle vähendatud sisalduse kohta toidus. Seda ülevõtmist võimaldas komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1155/2013 ning eespool osutatud väidete kasutamise üksikasjad sätestati komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 828/2014;

b) komisjoni delegeeritud määrus, millega muudeti toidualase teabe määruse II ja III lisa seoses teatavate teraviljadega, mis võivad põhjustada allergiat või talumatust, ja toiduga, millele on lisatud fütosteroole, fütosteroolestreid, fütostanoole või fütostanoolestreid.

See õigusakt võeti vastu toidualase teabe määruse artikli 10 lõike 2 ja artikli 21 lõike 2 alusel kahel eesmärgil. Vastavalt toidualase teabe määruse artikli 21 lõikele 2, mis kohustab komisjoni tarbijate parema teavitamise tagamiseks vaatama läbi allergiat või talumatust tekitavate ainete või toodete loetelu, ajakohastati nimetatud loetelu, mis on esitatud kõnealuse määruse II lisas; muudeti märget gluteeni sisaldavate teraviljade, täpsemalt nisu kohta, et lisada nisusortide hulka speltanisu ning asendada nimetus „kamut”, mis on registreeritud kaubamärk, tegeliku sordinimega „turaan”. Vastavalt toidualase teabe määruse artikli 10 lõikele 2, mille alusel võib tarbijate tervise või toidu ohutu tarbimise huvides muuta teatavate toitude suhtes kehtivate eriliste märgistuskohustuste loetelu, muudeti kõnealuse määruse III lisa: selle tagamiseks, et toit, millele on lisatud fütosteroole, fütosteroolestreid, fütostanoole või fütostanoolestreid, jõuaks sihttarbijateni ehk nendeni, kes peavad langetama oma vere kolesteroolitaset, nähti ette sellise toidu märgistusele lisatav asjakohane märge;

c) komisjoni delegeeritud määrus tehisnanomaterjali määratluse kohta.

Vastavalt toidualase teabe määruse artikli 18 lõikele 5 peab komisjon muutma kõnealuse määruse artikli 2 lõike 2 punktis t algselt esitatud tehisnanomaterjali määratlust ning kohandama seda tehnika ja teaduse arenguga või rahvusvaheliselt kokkulepitud määratlustega. Sellele tuginedes võttis komisjon 12. detsembril 2013 vastu delegeeritud määruse, millega muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1169/2011 (milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele) seoses tehisnanomaterjali määratlusega, ning teatas sellest samal päeval ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Euroopa Parlament võttis 12. märtsil 2014 vastu resolutsiooni, milles oli nimetatud delegeeritud määrusele vastu ja leidis, et teatavaid toidu lisaaineid kõnealuse määratluse kohaldamisalast välja jättes ületas komisjon talle delegeeritud volitusi.

Praegu toidualase teabe määruses sätestatud tehisnanomaterjali määratlus võetakse üle alates 1. jaanuarist 2018 kohaldatavasse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrusesse (EL) 2015/2283, mis käsitleb uuendtoitu ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1169/2011 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 258/97 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1852/2001. Seepärast tuleb toidualase teabe määrusest jätta välja tehisnanomaterjali määratlus koos sellega seotud volituste delegeerimisega komisjonile ning asendada see viitega eespool nimetatud määruses esitatud määratlusele.

Toidualase teabe määruses on sätestatud ka muud delegeeritud volitused. Komisjon ei ole siiski seni toidualase teabe määruse raames muudele õiguslikele alustele tuginedes delegeeritud õigusakte vastu võtnud. Väärib märkimist, et kõnealust määrust on kohaldatud vaid alates 13. detsembrist 2014 ja teatavaid sätteid hakatakse kohaldama alles 13. detsembril 2016. Täpsemalt:

a) toidualase teabe määruse artikli 13 lõike 4 kohaselt kehtestab komisjon eeskirjad teatava toidu puhul tavaliselt märgistusele märgitavate kohustuslike andmete loetavuse kohta. Enne loetavust käsitleva delegeeritud õigusakti ettevalmistamist on vaja saada rohkem kogemusi kõnealuste uute eeskirjade kohaldamise kohta;

b) vastavalt toidualase teabe määruse artikli 21 lõikele 2 peab komisjon vaatama süstemaatiliselt läbi määruse II lisas esitatud loetelu allergiat või talumatust tekitavate ainete või toodete kohta ning vajaduse korral seda loetelu ajakohastama. Seda sätet järgides hindab komisjon pidevalt II lisa edasise muutmise vajadust;

c) toidualase teabe määruse artikli 9 lõige 3, artikli 12 lõige 3, artikli 19 lõige 2, artikli 23 lõige 2, artikli 30 lõige 6, artikli 31 lõige 2 ja artikkel 46 võimaldavad komisjonil sätestada täiendavaid üksikasju määruse eri tehniliste aspektide kohta. Kuna määrust tervikuna hakatakse kohaldama alles 13. detsembril 2016, on vaja täiendavalt uurida tarbijate hoiakuid, enne kui vastu võtta otsuseid kõnealuste delegeeritud volituste asjakohase kasutamise kohta.