Soovitus:

NÕUKOGU SOOVITUS,

mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Rumeenias märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, eriti selle artikli 10 lõike 2 teist lõiku,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

ning arvestades järgmist:

(1)16. juunil 2017 otsustas nõukogu kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 121 lõikega 4, et 2016. aastal esines Rumeenias märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgist -1 % SKPst. Kindlaks tehtud märkimisväärse kõrvalekalde tõttu esitas nõukogu 16. juunil 2017 Rumeeniale soovituse võtta vajalikud meetmed tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületa 2017. aastal 3,3 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandamisele mahus 0,5 % SKPst. 5. detsembril 2017 leidis nõukogu, et Rumeenia ei olnud võtnud nõukogu 16. juuni 2017. aasta soovituse alusel tulemuslikke meetmeid, ja andis välja uue soovituse. Uues soovituses palus nõukogu Rumeenial võtta vajalikud meetmed tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületaks 2018. aastal 3,3 %, mis vastab iga-aastasele struktuursele kohandusele 0,8 % SKPst. 22. juunil 2018 leidis nõukogu, et Rumeenia ei olnud võtnud nõukogu 5. detsembri 2017. aasta läbivaadatud soovituse alusel tulemuslikke meetmeid.

(2)22. juunil 2018 otsustas nõukogu kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 121 lõikega 4, et Rumeenias esines ka 2017. aastal märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks vajalikust kohandamiskavast. Kindlaks tehtud märkimisväärse kõrvalekalde tõttu esitas nõukogu 22. juunil 2018 Rumeeniale soovituse võtta vajalikud meetmed tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületa 2018. aastal 3,3 %, ja 2019. aastal 5,1 %, mis vastab kummalgi aastal aastasele struktuursele kohandamisele mahus 0,8 % SKPst. Nõukogu soovitas ka, et Rumeenia kasutaks eelarvepuudujäägi vähendamiseks juhuslikku kasumit, eelarve konsolideerimise meetmed peaksid aga tagama valitsemissektori struktuurse eelarvepositsiooni püsiva paranemise majanduskasvu soodustaval viisil. Nõukogu seadis Rumeeniale soovituse järgimiseks võetud meetmetest teatamise tähtpäevaks 15. oktoobri 2018.

(3)13. juulil 2018 soovitas nõukogu, et Rumeenia tagaks 2018. ja 2019. aastal nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovituse järgimise, et korrigeerida märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast.

(4)27.–28. septembril 2018 korraldas komisjon Rumeeniasse kohapealse kontrolli eesmärgil määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli -11 lõike 2 alusel tõhustatud järelevalvemissiooni. Komisjon edastas esialgsed tulemused tähelepanekute esitamiseks Rumeenia ametiasutustele ja esitas need seejärel 21. novembril 2018 nõukogule. Seejärel tulemused avalikustati.

(5)16. oktoobril 2018 esitasid Rumeenia ametiasutused aruande nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovituse järgimiseks võetud tõhusate meetmete kohta. Aruandes ametiasutuste esitatud teabe ja komisjoni 2018. aasta sügisprognoosil põhineva üldhinnangu alusel järeldas nõukogu 21. novembril 2018, et Rumeenia ei ole võtnud nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovituse järgimiseks tõhusaid meetmeid.

(6)Kuna Rumeenia ei ole võtnud tõhusaid meetmeid ning tulenevalt keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks vajalikust kohandamiskavast toimunud olulisest kumulatiivsest kõrvalekaldest on asjakohane esitada liikmesriigile ELi toimimise lepingu artikli 121 lõike 4 alusel läbivaadatud soovitus vajalike asjakohaste meetmete kohta.

(7)Rumeenia struktuurne eelarvepuudujääk suurenes 2016. aastal 2,1 % SKPst ja 2017. aastal 1,2 % SKPst. 2017. aastal ulatus see 3,4 % SKPst ning peaks komisjoni 2018. aasta sügisprognoosi kohaselt alates 2018. aastast üldiselt stabiliseeruma. Nõukogu poolt 22. juunil 2018 soovitatud kohandust 0,8 % SKPst peaks täiendama lisakohandus, mida on vaja kumulatiivse kõrvalekalde korrigeerimiseks ning selleks, et Rumeenia asuks varasemate kõrvalekallete järel jälle asjakohast kohandamiskava järgima. Pidades silmas keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks vajalikust kohandamiskavast toimunud märkimisväärse kõrvalekalde suurust, tundub lisakohandus 0,2 % SKPst asjakohane. See kiirendab uuesti keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas liikuma asumist, ilma majanduskasvu ohtu seadmata.

(8)2019. aastal struktuurse eelarvepositsiooni nõutav paranemine mahus 1,0 % SKPst on kooskõlas valitsemissektori esmaste netokulude nominaalse kasvumääraga, mis 2019. aastal ei ületa 4,5 %.

(9)Komisjoni 2018. aasta sügisprognoosi kohaselt halveneb 2019. aastal struktuurne eelarvepositsioon 0,1 % SKPst. Selleks et saavutada struktuurne paranemine 1,0 % SKPst, on vaja võtta meetmeid, mille struktuurne mõju on komisjoni 2018. aasta sügisprognoosi kohase praeguse lähtestsenaariumiga võrreldes kokku 1,1 % SKPst 2019. aastal.