KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE

Seitsmes aruanne nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 866/2004 rakendamise ja selle kohaldamisest tuleneva olukorra kohta ajavahemikul 2010. aasta 1. maist detsembrini

Sissejuhatus

Nõukogu määrus (EÜ) nr 866/2004 ühinemisakti protokolli 10 artiklis 2 sätestatud korra kohta[1] (edaspidi „eraldusjoone määrus”) jõustus 1. mail 2004. Selles määratakse kindlaks tingimused, mille alusel kohaldatakse ELi õiguse sätteid isikute, kaupade ja teenuste liikumise suhtes üle eraldusjoone, mis eraldab seda Küprose Vabariigi ala, mis ei ole valitsuse tegeliku kontrolli all, sellest alast, mis on tema kontrolli all. Kõnealuste õigusnormide tõhususe tagamiseks on nende kohaldamist laiendatud nimetatud alade ja Ühendkuningriigi idapoolse suveräänse baasipiirkonna vahelise piirini[2].

Varasematel aastatel hõlmas tavapärane aruandeperiood ajavahemikku asjaomase aasta 1. maist järgmise aasta 30. aprillini. Praktilistel kaalutlustel otsustati ühitada aruandeperiood kalendriaastaga (muu hulgas selleks, et kasutada aastastatistikat). Seega hõlmab käesolev aruanne ajavahemikku 1. maist 2010 kuni 31. detsembrini 2010, mitte 1. maist 2010 kuni 30. aprillini 2011. Võrdluste tegemiseks kasutati eelnevaid arve ajavahemikust 1. mai 2009 kuni 31. detsember 2009.

Aruandeperioodil ei teinud komisjon ettepanekuid määruse muutmiseks ega võtnud vastu uusi otsuseid rakendusmeetmete kohta.

14. oktoobril 2010 avasid mõlema kogukonna juhid volinik Füle ja ÜRO esindajate osalusel Káto Pýrgose ja Karavostasi[3] vahel uue piiripunkti (seda nimetatakse ka Limnitise/Yesilirmaki piiripunktiks). ELi panus nende kahe küla vahelise tee rekonstrueerimiseks moodustas 2,5 miljonit eurot.

Komisjon on pidanud määruse rakendamisega seoses Küprose Vabariigi asjaomaste ametiasutustega ja suveräänse baasipiirkonna haldusasutusega konstruktiivset tööalast dialoogi.

ISIKUTE ÜLEMINEK ERALDUSJOONEST

Eraldusjoone ületamine ametlikes piiripunktides

Määrusega on kehtestatud stabiilne õigusraamistik, mille alusel küproslased, teised ELi kodanikud ja kolmandate riikide kodanikud saavad ametlike piiripunktide kaudu vabalt eraldusjoont ületada. Eraldusjoone ületanud Küprose kreeklaste ja türklaste arv vähenes veidi; seega jätkus eelmisel aruandeperioodil täheldatud tendents. Küprose Vabariigilt saadud andmete kohaselt ületas aruandeperioodil eraldusjoone valitsuse kontrolli all olevalt alalt Küprose põhjaossa minekuks 415 155 (aasta varem 489 487) Küprose kreeklast 120 673 sõidukis (aasta varem 126 029) ja Küprose põhjaosast valitsuse kontrolli all olevale alale minekuks 738 337 (aasta varem 825 824) Küprose türklast 254 070 sõidukis (aasta varem 300 132)[4].

Eraldusjoone ületanud teiste ELi liikmesriikide kodanike ja kolmandate riikide kodanike arv aga vähenes 56 %, mis osutab eelmises aruandes täheldatud tendentsi järsule pöördumisele. Küprose Vabariigi politseilt saadud andmete kohaselt ületas aruandeperioodil eraldusjoone 449 861 (aasta varem 1 014 275) teiste ELi liikmesriikide kodanikku ja kolmandate riikide kodanikku. 68 % (303 820) kõnealustest isikutest ületas eraldusjoone Ledra tänava jalakäijate piiripunktis, mis avati 2008. aasta aprillis. Enamik sel perioodil Ledra tänava piiripunktis eraldusjoone ületanutest olid jätkuvalt teiste riikide kodanikud (peamiselt turistid).

Eespool esitatud Küprose Vabariigi politsei andmed ei hõlma siiski Pergamose ja Strovilia piiripunktides Küprose põhjaosast idapoolsesse suveräänsesse baasipiirkonda minekuks eraldusjoone ületanud isikute ja sõidukite andmeid[5]. Idapoolse suveräänse baasipiirkonna ametiasutused ei pea nimetatud kahe piiripunkti kohta üksikasjalikku statistilist arvestust. Idapoolse baasipiirkonna ametiasutuste hinnangul, mis tugineb Küprose türklastelt saadud andmetele, ületas eraldusjoone Küprose põhjaossa minekuks ligikaudu 66 000 Küprose kreeklast ning baasipiirkonna alale minekuks 416 000 Küprose türklast. Puuduvad andmed selle kohta, kas need Küprose türklased siirdusid suveräänse baasipiirkonna alalt edasi valitsuse kontrolli all olevale alale.

Otseselt piiripunktides töötavate Küprose Vabariigi politseitöötajate arv vähenes 67 isikult (2008) 63 isikule (2009) ning edasi 59 isikule (2010). Uue Limnitise piiripunkti avamise (14. oktoober 2010) tulemusena kasvas see arv 73ni. Eraldusjoone igapäevase ületamisega seotud suurematest vahejuhtumitest ei ole teatatud.

Eraldusjoone ebaseaduslik ületamine ja varjupaik

Küprose Vabariigi politsei andmed 2010. aasta mai kuni detsembri kohta näitavad, et eraldusjoone ebaseaduslik ületamine Küprose põhjaosast valitsuse kontrolli all olevale alale minekuks vähenes veelgi. Valitsuse kontrolli all oleval alal peeti vaadeldava kaheksa kuu jooksul kinni 1196 ebaseaduslikku sisserändajat (see arv ei hõlma neid, kellel ei lubatud eraldusjoont piiripunktides ületada). Eelmise 12-kuulise aruandeperioodi jooksul peeti kinni 2546 ebaseaduslikku sisserändajat[6]. Valitsuse kontrolli all olevale alale ei sisenenud otse ühtki isikut; idapoolse suveräänse baasipiirkonna kaudu sisenes 13 isikut, suurendades kinnipeetud ebaseaduslike sisserändajate arvu 1209 isikuni. Küprose Vabariigi politsei tõi ühe võimaliku põhjusena välja Küprose majanduskasvu aeglustumisest tingitud tööväljavaadete vähenemise. Enamik kinnipeetud ebaseaduslikest sisserändajatest olid Süüria, Palestiina okupeeritud alade ja Iraani kodanikud (VIII lisa). Ebaseaduslikud sisserändajad peetakse tavaliselt kinni eraldusjoonel teostatava kontrolli käigus ja lennujaamades, kui nad üritavad Küproselt lahkuda. Rahvusvahelist kaitset otsivad kolmandate riikide kodanikud tuvastatakse tavaliselt politseijaoskondades varjupaiga taotlemisel.

Küprose Vabariigi politsei hinnang teede kohta, mille kaudu ebaseaduslikud sisserändajad valitsuse kontrolli all olevale alale saabuvad, põhineb samadel kriteeriumidel nagu eelnevatelgi aastatel ehk peamiselt dokumentidel (viisad, Türgi sisenemis- või väljumistempel passis või nn Põhja-Küprose Türgi Vabariigi väljaantud „viisad” või „elamisload”), sisserändajate tehtud avaldustel ja ka muudel tõenditel, milleks on näiteks Küprose türgi ajalehed ja Türgi rahatähed.

Varjupaika Küprose Vabariigis taotles 617 isikut (59,6 %). Eelmisel aruandeperioodil kehtestatud varjupaigamenetlused võimaldasid lühendada protsessi kuuelt kuult kolmele kuule. Aruandeperioodil valitsuse kontrolli all olevale alale sisenenutest ei ole aga ühelegi isikule antud pagulasseisundit[7].

Enamik ebaseaduslikke sisserändajaid saabub valitsuse kontrolli all olevale alale Türgi ja Küprose põhjaosa kaudu. Samuti teatas Küprose Vabariigi politsei sisserändajate saabumisest Küprose Vabariiki kala- või kiirpaatidega, mis tavaliselt maabuvad avatud rannikualadel Famagustast põhja pool.

Latakia (Süüria) – Famagusta parvlaev käis ebaühtlaste ajavahemike tagant, st 14 korda ajavahemikul 7. juuni 2010 kuni 16. september 2010. Kõnealuse ajavahemiku jooksul kasutas seda parvlaeva Küprose põhjaossa saamiseks ligikaudu 491 isikut (kellest enamik olid Süüria kodanikud). Küprose Vabariigi ametiasutused kahtlustavad, et seda teed kasutas suur osa ebaseaduslikest sisserändajatest. Ametiasutused nõuavad jätkuvalt, et Süüria valitsus laevaühenduse katkestaks, sest Küprose Vabariigi valitsus on kuulutanud Famagusta sadama suletuks.

Piiripunktidest tagasi saadetud isikute arvu kohta täpsed andmed puuduvad.

Küprose Vabariigi ja Küprose türgi kogukonna politsei- ja sisserändeasutuste vahel puudub otsene koostöö. Kahe kogukonna esindajad kohtuvad siiski ÜRO egiidi all kuritegevust ja kuritegevusega seotud küsimusi käsitleva tehnilise komitee raames, mille kontor on puhvertsoonis asuvas endises Nikosia lennujaamas. Kuritegevust ja kuritegevusega seotud küsimusi käsitlev tehniline komitee on üks seitsmest erikomiteest, mis moodustati kogukondadevahelist usaldust suurendavate meetmetena ÜRO toel ja Küprose kahe kogukonna juhtide vahel 21. mail 2008 saavutatud kokkuleppe otsese tulemusena. Tegemist on kuritegevuse ja kuritegevusega seotud küsimuste alase teabevahetuse ja ühisalgatuste mehhanismiga.

Küprose Vabariigi politsei sõnul on koostöö muude asjaomaste valitsusasutuste ja idapoolse suveräänse baasipiirkonna haldusasutusega väga hea.

Idapoolne suveräänne baasipiirkond

Üldiselt on ebaseaduslik sisseränne idapoolse suveräänse baasipiirkonna kaudu aruandeperioodil vähenenud. Suveräänse baasipiirkonna ametnike sõnul on Küprose Vabariigi ja suveräänse baasipiirkonna tolli- ja sisserändeasutuste vaheline koostöö jätkuvalt suurepärane. Aruandeperioodil ei lubatud üle eraldusjoone 953 isikut, kellest enamik olid väljaspool valitsuse kontrolli all olevat ala elavad Türgi kodanikud. Muud välismaalased olid Kanada, Ukraina, Ameerika Ühendriikide, Austraalia, Venemaa, Iraani ja Jordaania turistid, kes sisenesid Küprose põhjaosa kaudu. Need isikud suunati Nicosia Agios Dometiose piiripunkti Küprose Vabariiki sisenemise nõuete täitmiseks[8].

Idapoolses suveräänses baasipiirkonnas peeti kinni 13 ebaseaduslikku sisserändajat,[9] kellest kaheksa sisenesid valitsuse kontrolli all olevale alale seaduslikult, kuid jäid sinna pärast viisa aegumist edasi. Ülejäänud 5 saabusid saarele Küprose põhjaosa kaudu ning ületasid eraldusjoone ebaseaduslikult.

Ebaseadusliku sisserändega võitlemiseks teeb suveräänse baasipiirkonna politsei piiripunktidest kaugemal juhuslikke riskihinnangule ja luureandmetele tuginevaid patrullkäike. Neid täiendavad suveräänse baasipiirkonna tolli- ja sõjaväeasutuste patrullkäigud.

Kohalikud elanikud ja talunikud kasutavad siiani Pergamose külas (mis asub osaliselt baasipiirkonnas ja osaliselt Küprose põhjaosa territooriumil) või selle lähistel paiknevaid „mitteametlikke piiripunkte”, mida on eriti raske kontrollida. Nagu on viidatud ka eelmistes eraldusjoont käsitlevates aruannetes, põhjustavad need „mitteametlikud piiripunktid” jätkuvalt muret. Suveräänne baasipiirkond peab kõnealuse probleemi kiirelt kõrvaldama kooskõlas 2003. aasta ühinemisakti protokolli nr 3 artikli 5 lõikes 2 sätestatud nõuetega[10].

KAUPADE ÜLEMINEK ERALDUSJOONEST

Kaupade väärtus

Komisjoni määruse (EÜ) nr 1480/2004[11] artikli 8 kohaselt on Küprose türgi kaubanduskoda ja Küprose Vabariigi ametiasutused esitanud kord kuus aruande selliste kaupade liigi, koguse ja väärtuse kohta, millele on väljastatud saatedokumendid. Mõlemad aruanded hõlmavad kaupu, mis on toodud valitsuse kontrolli all olevale alale suveräänse baasipiirkonna haldusasutuse kontrolli all oleva Pergamose ja Strovilia piiripunkti kaudu.

Küprose türgi kaubanduskoja aruannete kohaselt oli selliste kaupade koguväärtus, millele aruandeperioodil väljastati saatedokumendid, 5 312 798 eurot, kuid tegelikult kaubeldi kaupadega koguväärtuses 4 503 793 eurot[12].

Küprose Vabariigi ametiasutuste aruannete kohaselt vähenes tegelikult üle eraldusjoone viidud kaupade kaubanduslik koguväärtus 1,5 % võrra, eelmise perioodi 3 920 930 eurolt 3 861 834 eurole[13]; selle peamiseks põhjuseks oli kartuliga kauplemise peaaegu täielik lõppemine. Eelmistel aruandeperioodidel alates 2007. aastast oli kartul suurim üksikartikkel eraldusjooneüleses kaubanduses (kuni 30 % kaupade koguväärtusest). 2010. aasta väga märja kevade ja teise saagi saamiseks vajaliku sertifitseeritud seemnekartuli puudumise tõttu oli kaubeldud kartulikogus novembris väike (166 320 eurot). Seega moodustas kartuliga kauplemine aruandeperioodil ainult 4 % kogu kaubandusmahust.

Kuigi kaupade liikumine valitsuse kontrolli all olevalt alalt Küprose põhjaossa ei kuulu eraldusjoone määruse reguleerimisalasse, on sellise kaubavahetuse maht Küprose kaubandus-tööstuskoja andmetel aruandeperioodil oluliselt suurenenud: 2009. aasta sama perioodi 408 414 eurolt 728 578 eurole. Seega moodustab kaupade liikumine valitsuse kontrolli all olevalt alalt Küprose põhjaossa 19 % vastassuunas toimunud kaubavahetusest (eelmisel perioodil 10 %).

Küprose türgi kogukond kohaldab jätkuvalt kaubanduskorraldust, milles põhimõtteliselt kopeeritakse eraldusjoone määruses sätestatud piiranguid. Kõnealust korraldust ei järgita siiski järjekindlalt, mis takistab jätkusuutlike kaubandussuhete loomist. Küprose türklased on avalikult teatanud, et selle peamine põhjus on kohalike ettevõtjate kaitsmine.

Kaubaliigid

Ajavahemikul 2010. aasta maist detsembrini kaubeldi enim kivitoodetega, nagu marmor, tellised ja kivi; neile järgnesid värske kala ja ehitusmaterjalid[14].

96 % eraldusjooneülesest kaubandusest oli saaresisene. Ülejäänud 4 % kaubast müüdi Ühendkuningriiki (vanametall – vask, alumiinium, teras – 17 693 euro väärtuses) ja Indiasse (terasejäätmed, mille kaubanduslik väärtus oli 123 788 eurot). Need tehingud nõudsid ELi-siseste tehingute ja kolmandate riikide ekspordiformaalsuste jaoks valitsuse kontrolli all oleval alal registreeritud ettevõtja kaasamist.

Rikkumised

Küprose Vabariigi ametiasutused teatasid aruandeperioodil üheksast rikkumisest seoses kaupadega, mille kaubanduslik koguväärtus oli 15 900 eurot. Asjaomaseid kaupu ei lubatud üle eraldusjoone mitmesugustel halduspõhjustel (kaupade kogus või olemus ei vastanud dokumentidele või dokumendid olid puudu).

Kahel juhul avastati üle eraldusjoone viidavates köögiviljades märkimisväärses koguses pestitsiide. Euroopa Komisjon teavitas neist juhtumitest kohe Küprose türgi kaubanduskoda. Viimase sõnul võetakse meetmeid, et selliseid juhtumeid tulevikus vältida.

Jätkuvad takistused ja raskused kaupade liikumisel

Eraldusjooneülese kaubanduse takistused on endiselt olemas. Nagu märgiti eelmises aruandes, ei ole Küprose türklaste veoautode liikumine valitsuse kontrolli all olevale alale veel rahuldavalt lahendatud. Komisjoni arvates aitaks Küprose türklaste kommertsveokite liikluse liberaliseerimine kaasa kogukonna majanduse arengule. Küprose Vabariigi ametivõimud on aga muu hulgas väljendanud muret teede ohutuse pärast, kuigi nad on näidanud üles ka valmidust teha lahenduse leidmiseks komisjoniga koostööd.

Edusammud puuduvad ka muu kaubanduse puhul. Nagu varasematelgi aastatel, teatavad Küprose türgi ettevõtjad endiselt raskustest valitsuse kontrolli all oleval alal asuvate kaupluste varustamisel oma kaupadega ning oma kaupade ja teenuste reklaamimisel valitsuse kontrolli all oleva ala ajakirjanduses. Need raskused kajastavad Küprose kreeklaste laialtlevinud vastumeelsust Küprose türklaste toodete ostmise suhtes, mille näol on jätkuvalt tegemist psühholoogilise kaubandustõkkega. Muu kui eraldusjooneülene kaubandus kahe kogukonna vahel on kordi suurema mahuga, kuid aruandeperioodi kohta puuduvad usaldusväärsed andmed. Üle eraldusjoone toimuv salakaubavedu on veelgi vähenenud, kuid on siiski laialt levinud, kajastades eraldusjoone geograafilist eripära, mis võimaldab salakaubavedu kogu eraldusjoone pikkuses. Takistamaks teatavate hooajakaupade, näiteks metsloomade ja -lindude ning pauguefektiga ilutulestikuvahendite vedu valitsuse kontrolli all olevale alale (ka idapoolse suveräänse baasipiirkonna kaudu), korraldatakse eraldusjoone lähedal asuvatel aladel kontrolloperatsioone. Konfiskeeritud on ka sigarette, alkoholi, kaubanduslikus koguses värsket kala ja tigusid ning võltsitud tekstiiltooteid. Küprose Vabariigi ametiasutuste hinnangul kahaneb salakaubaveo maht hinnaerinevuste vähenemise tõttu. Küprose Vabariigi politsei ja idapoolse suveräänse baasipiirkonna patrullid täidavad eraldusjoonel kahte ülesannet: võidelda salakaubaveoga ning ohjeldada ebaseaduslikku sisserännet. Piirkonnakohtutes algatati salakaubaveo eest 2008. aastal 12 kriminaalasja, 2009. aastal 11 ning 2010. aastal (aruandeperiood) 9 kriminaalasja. Märgiti, et sigarettide salakaubavedu suurenes 2010. aasta detsembris, kui sigarettide hinnad valitsuse kontrolli all oleval alal tõusid 50 eurosendi võrra.

Enamik kaupu avastati ametlikes piiripunktides: Pyla, suveräänne baasipiirkond, Zodia ja Potamia lähedal asuv puhvertsoon.

Puhvertsoonis asuva Pyla küla Küprose türklastest elanikkonna tavapärase varustamisega (eraldusjoone määruse artikli 4 lõige 10) seoses kontrollivad ja registreerivad baasipiirkonna ametiasutused ehitusmaterjalide, kala, sigarettide jne koguseid.

Kaubanduse soodustamine

Komisjon otsib jätkuvalt võimalusi, et edendada eraldusjooneülest kaubandust. Komisjon võib võtta vastu otsuse eraldusjoone määruse keelu tühistamise kohta, et võimaldada kauplemist uute täiendavate põllumajandustoodetega, peamiselt piimatoodetega (piim ja juust, jogurt, vadak), kui sõltumatute ekspertide läbiviidud hindamiste tulemusena esitatud soovitustes sisalduvad tingimused on täidetud. Küprose türgi kaubanduskoda on huvi üles näidanud ka granaatõunte, kalakasvandusest pärit kala ja tigude vastu.

Komisjon alustas aruandeperioodil menetlust eraldusjoone määruse rakenduseeskirjade[15] muutmiseks, et kaotada kohustus kasvatada kartulid otse sertifitseeritud seemnekartulist. See võimaldaks kaubelda kartuliga, mis on kasvatatud sertifitseeritud seemnekartulist saadud esimesest saagist komisjoni määratud sõltumatute fütosanitaarekspertide järelevalve all, et tagada vajalik kindlus seoses teise saagi sordiehtsuse ja terviseseisundiga.

JÄRELDUSED

Nagu on märgitud ka eelmistes aruannetes, on kontroll eraldusjoone ametlikes piiripunktides rahuldav. Aruandeperioodil kinnipeetud ebaseaduslike sisserändajate arv näib kinnitavat vähenemistendentsi, kuid kolmandate riikide kodanike ebaseaduslik eraldusjoone ületamine on jätkuvalt probleem. Komisjon on seisukohal, et ebaseadusliku sisserände probleemi aitaks lahendada see, kui Küprose Vabariik ja suveräänse baasipiirkonna haldusasutus tugevdaksid veelgi piiripunktide vahelise eraldusjoone valvet. Küprose Vabariik hoidub hoolikalt võtmast meetmeid, mille tulemusel muutuks eraldusjoon välispiiri sarnaseks.

Jätkuvalt teevad muret suveräänse baasipiirkonna mitteametlikud piiripunktid. Nagu rõhutati juba eelmistes aruannetes, peab suveräänne baasipiirkond kõnealuse probleemi kiirelt kõrvaldama.

Käesoleval aruandeperioodil on üle eraldusjoone viidud kaupade koguväärtus teist korda pärast eraldusjoone määruse jõustumist 2004. aastal veidi alanenud (1,5 %, olles 3 861 834 eurot võrreldes 3 920 930 euroga eelmisel samaväärsel perioodil), kuna ülemaailmne majanduskriis mõjutab endiselt ka Küprose majandust. Alanemise teiseks põhjuseks on kartuliga kauplemise vähenemine. Kartulikaubandust arvesse võtmata oli eraldusjooneülene kaubandus stabiilne. Enim kaubeldi kivitoodete, värske kala ja ehitusmaterjalidega. Eraldusjooneülese kaubanduse maht jääb siiski veel piiratuks ning see on osaliselt tingitud määruse enda piiratud reguleerimisalast.

Aruandeperioodil püsisid teatavad kauplemistakistused. Küprose türklaste tarbesõidukid, eeskätt üle 7,5 tonni kaaluvad veoautod ja bussid saavad kogu saarel vabalt liikuda üksnes siis, kui juhiluba ja tehnoülevaatuse kontrollkaart on omandatud valitsuse kontrolli all oleval alal. Edusammud puuduvad ka muude mittetariifsete kaubandustõkete puhul.

Üle eraldusjoone toimuv salakaubavedu tundub olevat vähenenud, kuid on siiski veel ulatuslik.

Üldiselt võib järeldada, et eraldusjoone määrus on endiselt kasutuskõlblik alus, mis võimaldab isikute ja kaupade liikumist Küprose Vabariigi valitsuse kontrolli all olevale alale ja sellelt välja. Komisjon jätkab määruse rakendamise jälgimist.

[1] ELT L 161, 30.4.2004, lk 128. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 587/2008 (ELT L 163, 24.6.2008, lk 1) – nn eraldusjoone määrus.

[2] Vt eraldusjoone määruse põhjendus 3.

[3] Eraldusjoone määruse I lisas loetletud piiripunktid.

[4] Küprose Vabariigi ametiasutused ei registreeri Küprose kreeklaste tagasipöördumist valitsuse kontrolli all olevale alale ega Küprose türklaste tagasipöördumist Küprose põhjaossa (vt VII lisa).

[5] Eraldusjoone määrus ei näe ette aruandluskohustust seoses sellise liikumisega.

[6] 2009. aasta maist detsembrini kestnud kaheksakuulise ajavahemiku kohta võrreldavad andmed puudusid.

[7] Käesoleval aruandeperioodil anti pagulasseisund mitmele eelmisel perioodil valitsuse kontrolli all olevale alale sisenenud isikule.

[8] Sh Türgist 721, Kanadast 51, Ukrainast 24, USAst 23 Austraaliast 12, Venemaalt 10, Iraanist 7, Jordaaniast 7.

[9] Hiinast 3, Nigeeriast 3, Indiast 2, Pakistanist 1, Bangladeshist 1, Nepalist 1, Iraanist 1, Türgist 1.

[10] ELT L 236, 23.9.2003, lk 940.

[11] Komisjoni 10. augusti 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1480/2004 (ELT L 272, 20.8.2004, lk 3).

[12] Vt käesoleva aruande I, II ja III lisa.

[13] 0,06 % Küprose Vabariigi koguimpordist (2010. aastal 6,461 miljardit; allikas: Küprose Statistikaamet).

[14] Vt käesoleva aruande IV ja V lisa.

[15] Komisjoni 10. augusti 2004. aasta määruse (EÜ) nr 1480/2004 artikli 3 lõige 1.