KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 rakendamise, tulemuste ja üldhinnangu kohta /* COM/2012/0781 final */





KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 rakendamise, tulemuste ja üldhinnangu kohta 1. Taustteave 1.1. Sissejuhatus Lähtudes otsusest, millega kehtestati Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011,[1] esitatakse käesolevas aruandes Euroopa aasta rakendamise, tulemuste ja üldiste saavutuste ülevaade, mis tugineb Euroopa aasta välishindamise järeldustele[2]. 2006. aastal pidas Euroopa Komisjon nõu Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega vabatahtliku tegevuse tulevase arengu üle Euroopa tasandil. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 2006. aasta detsembri ettevalmistava arvamuse üks peamisi soovitusi seoses vabatahtliku tegevuse osatähtsuse ja mõjuga Euroopa ühiskonnas oli see, et peaks „kuulutama välja Euroopa vabatahtlike aasta ning avaldama nii kiiresti kui võimalik valge raamatu vabatahtliku tegevuse ja kodanikuaktiivsuse kohta Euroopas”[3]. Loodi Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta ideed toetavate valitsusväliste organisatsioonide ühendus ning käivitati kodanikuühiskonna kampaania, mille eesmärk oli kuulutada 2011. aasta Euroopa vabatahtliku tegevuse aastaks. 2008. aastal võttis Euroopa Parlament vastu deklaratsiooni,[4] millega toetati 2011. aasta kuulutamist Euroopa vabatahtliku tegevuse aastaks, andes sellega olulise tõukejõu ja luues kõrged ootused. 2009. aastal kiitsid Euroopa Parlament ja nõukogu heaks komisjoni ettepaneku kuulutada 2011. aasta kodanikuaktiivsust edendavaks vabatahtliku tegevuse Euroopa aastaks (edaspidi „Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011”). Kümme aastat pärast ÜRO rahvusvahelist vabatahtliku tegevuse aastat 2001 tehti Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 algatus õigel ajal, et vastata kodanikuühiskonna ootustele ja koondada liikmesriikides tegutsevad vabatahtlike sidusrühmad kodanikuosaluse väljundina vabatahtliku tegevuse valdkonna ümber. Sellega näidati, et eurooplased on pühendunud solidaarsuse, õigluse ja kaasatuse väärtustele, ning osutati Euroopa institutsioonide rollile vabatahtliku tegevuse edendamisel. 1.2. Euroopa aasta 2011 ja selle eesmärgid Järgides täielikult subsidiaarsuse põhimõtet, oli Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 mõeldud liikmesriikide ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste jõupingutuste edendamiseks, eesmärgiga luua vabatahtliku tegevuse jaoks paremad tingimused ja suurendada selle nähtavust Euroopa Liidus nelja eesmärgi saavutamiseks: · töötada vabatahtlikku tegevust soodustava keskkonna suunas ELis, et kinnistada vabatahtlik töö kodanikuosaluse edendamise vahendina; · suurendada vabatahtliku tegevuse organiseerijate mõju, et parandada vabatahtliku tegevuse kvaliteeti; · tunnustada vabatahtlikku tegevust; · suurendada teadlikkust vabatahtliku tegevuse väärtusest ja tähtsusest. 2. Mida Euroopa aastaga saavutati? 2.1. Taust Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 toimus ajal, mil valitses ülemaailmne majanduskriis. Kõnealuse olukorra taustal mõistsid kodanikud kogukonnapõhisel ja üksikute vabatahtlike panusel rajaneva ühtekuuluvuse tähtsust, muutudes sellega vastuvõtlikumaks vabatahtliku tegevuse ideedele ja väärtustele ning selle rollile kodanikuosaluse edendamisel. Sellega seoses osutati Euroopa vabatahtliku tegevuse aastaga 2011 vajadusele veelgi arendada vabatahtliku tegevuse kvaliteeti asjaomase õigusraamistiku taustal. Vabatahtlikku tegevust tunnustati kui ühtekuuluvustunde väljendust kodanike vahel, kes osalevad aktiivselt meie ühiskonna heaolu edendamisel ning sotsiaalse tõrjutuse, vaesuse, sallimatuse, rassismi, ksenofoobia ja ebaõigluse tasakaalustamisel. Nendes valdkondades lõi Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 loomuliku seose aasta varem (2010) toimunud vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aastaga. 2.2. Kindel poliitiline kohustus Euroopa vabatahtliku tegevuse aastal 2011 käivitati poliitilisi muudatusi nii Euroopa kui ka liikmesriikide tasandil. Juba samal aastal võeti vastu hulk olulisi poliitikadokumente. Komisjon võttis vastu teatise „ELi poliitikat ja vabatahtlikku tegevust käsitlev teatis: piiriülese vabatahtliku tegevuse tunnustamine ja edendamine ELis”[5]. Nõukogu võttis Poola eesistumise ajal vastu järeldused vabatahtliku tegevuse rolli kohta sotsiaalpoliitikas[6] ning spordialase vabatahtliku tegevuse rolli kohta kodanikuaktiivsuse edendamisel[7]. 2012. aasta märtsis võttis Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastu arvamuse komisjoni 2011. aasta septembri teatise kohta[8]. 2012. aasta juunis võttis Euroopa Parlament vastu aruande piiriülese vabatahtliku tegevuse tunnustamise ja edendamise kohta Euroopa Liidus[9]. Euroopa tasandil hõlbustab hulk lisameetmeid vabatahtlikku tegevust üldiselt, aga eeskätt piiriülest vabatahtlikku tegevust. Aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aastal (2012) algatati vanemate kodanike vabatahtliku tegevuse teema. Selle ühe peamise meetme – European Seniorforce Day – abil kutsuti kohalikke omavalitsusi ja vabatahtlike organisatsioone üles leidma uusi viise, kuidas kaasata vanemaid kodanikke vabatahtlikku tegevusse. Euroopa kodanike aasta 2013 tugineb Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 saavutustele. Strateegia „Euroopa 2020” ning juhtalgatuste „Noorte liikuvus” ja „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava” raames tegi komisjon ettepaneku võtta vastu nõukogu soovitus mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta,[10] et edendada väljaspool kooli saavutatavaid oskusi ja pädevusi näiteks vabatahtliku tegevuse kaudu. Sellest tulenevalt on Euroopa oskuste passil (uuel elektroonilisel toimikul, mis võimaldab kodanikel esitada oma oskusi ja kvalifikatsiooniprofiile, mis omandatakse kas formaalse ja/või mitteformaalse õppe käigus) praktiline vabatahtliku tegevuse mõõde. Endiselt jäävad vabatahtlikele suunatuks ELi rahastusprogrammid eri poliitikavaldkondades, nagu Euroopa vabatahtlik teenistus programmi „Euroopa noored” („Aktiivsed noored”) raames,[11] programm „Kodanike Euroopa”,[12] Grundtvigi programm[13] ning tulevane haridus-, koolitus-, noorsoo- ja spordiprogramm (komisjoni ettepanek „Erasmus kõigile”)[14]. 2014. aastal, pärast kolm aastat kestnud ettevalmistusmeetmeid[15] luuakse ELi toimimise lepingu artikli 214 lõikes 5 ette nähtud Euroopa vabatahtlik humanitaarabikorpus (ELi humanitaarabi vabatahtlikud). Samuti on käivitatud algatused, et aidata integreerida vabatahtlikku tegevust ELi poliitikasse, mille näide on ELi uuendatud strateegia aastateks 2011–2014 ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnas[16]. Euroopa vabatahtliku tegevuse aastal 2011 tunnistati ühtlasi ka vajadust suurema kaasatuse järele riiklikul tasandil. Liikmesriikide tasandil saab kaotada senised tõkked, mis takistavad vabatahtlikku tegevust. Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 tõendas, et vabatahtlik tegevus on eelkõige kohalik nähtus – suurem osa vabatahtlikke on kaasatud kas kohalikul või piirkondlikul tasandil. Samas märgiti Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 ühe tähelepanekuna, et liikmesriigid saavad toetada vabatahtliku tegevuse arengut sellega, et nad avavad riiklikud vabatahtliku tegevuse kavad piiriüleseks vabatahtlikuks tegevuseks. Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 riiklikud koordineerimisasutused moodustasid tiheda võrgustiku ning nende koostöö tulemusel võeti Euroopa aasta lõpukonverentsil 2011. aasta detsembris vastu Varssavi vabatahtliku tegevuse ja aktiivse kodanikkonna jätkusuutliku tegevuse deklaratsioon. 2.3. Vabatahtlikku tegevust soodustava keskkonna loomine Euroopas Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 kaugeleulatuv eesmärk oli luua vabatahtlikku tegevust soodustav keskkond. Kuigi soodustava keskkonna olulisust tunnistati kõikides liikmesriikides, erinesid vaated selle kohta, milline õigusakt aitaks keskkonna parandamist lahendada. Kui 12 riigil (Belgial, Hispaanial, Itaalial, Küprosel, Luksemburgil, Lätil, Maltal, Poolal, Portugalil, Rumeenial, Tšehhi Vabariigil, Ungaril) oli Euroopa aasta alguseks kehtestatud vabatahtliku tegevuse õigusraamistik, siis 12 liikmesriigis (Austrias, Eestis, Iirimaal, Kreekas, Leedus, Madalmaades, Prantsusmaal, Rootsis, Saksamaal, Soomes, Taanis, Ühendkuningriigis) reguleeriti vabatahtlikku tegevust muude kehtivate üldiste seadustega[17]. Esmakordselt loodi 2011. aastal asjaomane õigusraamistik Slovakkias, Sloveenias ja Leedus. Bulgaarias töötati vabatahtlikku tegevust käsitlev seadus välja 2011. aastal ning võeti vastu 2012. aastal. Poolas võeti vastu uus vabatahtliku tegevuse strateegia, Austrias uuendati vabatahtlikku tegevust käsitlevat seadust ning Portugalis valmistati ette uus seadus, mis võetakse vastu 2012. aastal. 2011. aastal oli arutlusel Euroopa Noortefoorumi algatatud Euroopa vabatahtliku tegevuse harta idee, mis tugineb õigustepõhisele lähenemisviisile. Seoses väljastpoolt ELi pärit vabatahtlike vastuvõtmisega Euroopa Liitu avaldas komisjon 2011. aastal oma esimese aruande direktiivi 2004/114/EÜ (kolmandate riikide kodanike riiki lubamise kohta õpingute, õpilasvahetuse, tasustamata praktika või vabatahtliku teenistuse eesmärgil) kohaldamise kohta[18]. Euroopa aasta aitas innustada liikmesriike rakendama vabatahtliku töö hindamise käsiraamatut, mille Rahvusvaheline Tööorganisatsioon Euroopa aastal ametlikult heaks kiitis. Rahvusvaheline Tööorganisatsioon avaldas märtsis 2011 vabatahtliku töö hindamise käsiraamatu, mis on ette nähtud selleks, et suunata riike süstemaatiliste ja rahvusvaheliselt võrreldavate andmete kogumisele vabatahtliku tegevuse kohta tööjõu-uuringute korrapäraste kaasannete kaudu. Eesmärk on parandada teadmusbaasi vabatahtliku tegevuse kohta ja luua sellele majanduslik väärtus. Esimesed Euroopa riigid, kes hakkasid 2011. aastal Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni käsiraamatut rakendama, olid Poola ja Ungari. Itaalia võtab selle kasutusele 2012. aastal ning Slovakkia on selle metoodikat kasutanud oma riiklikus uurimistegevuses. Prantsusmaa, Läti, Tšehhi Vabariik, Portugal, Hispaania ja ELi kandidaatriik Montenegro on selle vastu huvi üles näidanud. 2.4. Vabatahtlike organisatsioonide mõju suurendamine Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 on olnud oluline stiimul, et suurendada vabatahtlike organisatsioonide mõju ja tugevdada nende vahel loodud partnerlusi. Eelkõige etendas ühendus „EYV 2011 Alliance” olulist rolli Euroopa aasta sidusrühmade suhtluse ja koostöö hõlbustamisel ning saavutas selle, et kodanikuühiskonna häält võeti kuulda. Ühtne katusorganisatsioon, mille abil kooskõlastada kodanikuühiskonna tegevust ja poliitilisi panuseid, osutus tõhusaks viisiks tegevuse koordineerimisel kodanikuühiskonnaga ning jõudmisel sadade tuhandete vabatahtlike ja võimalike vabatahtlikeni. Keskpikas ja pikemas perspektiivis võib eeldada, et ühenduse „EYV 2011 Alliance” töörühmade töö, mille tulemusel koostati kodanikuühiskonna Euroopa vabatahtliku tegevuse poliitiline tegevuskava (Policy Agenda for Volunteering in Europe – P.A.V.E.), aitab parandada vabatahtliku tegevuse juhtimist. Ühendus „EYV 2011 Alliance” asutati 2007. aastal selliste Euroopa võrgustike avatud ja mitteformaalse rühmitusena, kes osalevad aktiivselt vabatahtlikus tegevuses eesmärgiga teha koostööd Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 propageerimisel ja rakendamisel. Liikmeskond suurenes 24 võrgustikult (juuli 2010) 39 võrgustikule (detsember 2011),[19] kes esindavad ligikaudu 2000 otsest liiget ja partnerorganisatsiooni Euroopast ja mujalt. Ühenduse „EYV 2011 Alliance” eesmärgid hõlmasid Euroopa vabatahtliku tegevuse poliitilise tegevuskava väljatöötamist, mis esitati ametlikult Euroopa Komisjonile Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 lõpukonverentsil 2011. aasta detsembris. Eeltöö tehti peamiselt kuues töörühmas, kes tulid 2011. aastal kokku viiel korral. Euroopa vabatahtliku tegevuse poliitilises tegevuskavas esitatakse vabatahtlike sidusrühmade kogukonna poliitilised soovitused mõjusamaks ja tulemuslikumaks poliitikaraamistikuks Euroopas, mille eesmärk on toetada vabatahtlikke ja propageerida nende tegevust. 2.5. Vabatahtliku tegevuse tunnustamine Üheks Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 eesmärgiks seati vabatahtliku tegevuse tunnustamine. See kajastus nende auhinnakonkursside ja -tseremooniate suures arvus, mida korraldati vabatahtlike tunnustamiseks ja tänamiseks kogu ELis. Näiteks Madalmaades korraldati „Aplausinädal” ning Rumeenias, Ungaris, Iirimaal ja Sloveenias toimusid vabatahtlike tunnustamiseks riiklikud autasustamistseremooniad. Euroopa aasta esimene teemakonverents oli pühendatud tunnustamisele ning vabatahtliku tegevuse raames saavutatavate oskuste ja pädevuste valideerimise edendamise senistele mehhanismidele. Sellega seoses on Euroopa kvalifikatsiooniraamistik, Europass ja Youthpass näited kasulikest vahenditest Euroopa tasandil. 2.6. Teadlikkuse suurendamine vabatahtliku tegevuse väärtusest Leiti, et Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 oluline eesmärk Euroopa tasandil ja liikmesriikides on suurendada teadlikkust vabatahtliku tegevuse väärtusest. Kõnealuse eesmärgi saavutamisele aitasid kaasa üleeuroopaline teavituskampaania ja riiklikud kampaaniad. Mitmes liikmesriigis täiendas üleeuroopaline kampaania kohalikke teadlikkuse suurendamise meetmeid neile lisavahendeid pakkudes. Peale selle kajastati Euroopa vabatahtliku tegevuse aastat 2011 laialdaselt kirjutavas pressis ja võrgumeedias. 3. Euroopa aasta 2011: rakendamine ja põhitegevus 2011. aastal toetati meetmeid Euroopa tasandil ja ELi 27 liikmesriigis kokku 7,7 miljoni euroga. 2010. aastal nähti ettevalmistava tegevuse jaoks ette eraldi eelarve summas 2,994 miljonit eurot, et töötada välja Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 teavituskampaania ning luua koordineerimisstruktuur, mille abil tuua Euroopa tasandil kokku peamised sidusrühmad. 3.1. Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 rakendamine liikmesriikides Selleks et korraldada oma osalemist Euroopa aasta tegevuses, määras iga liikmesriik riikliku koordineerimisasutuse, mille erinevus andis tunnistust vabatahtliku tegevuse traditsioonide mitmekesisusest liikmesriikides. Kokku eraldati riiklikele koordineerimisasutustele 3,549 miljonit eurot selleks, et nad kooskõlastaksid Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 riiklikud meetmed riikliku tegevuskavaga, mille töötasid välja kõik riiklikud koordineerimisasutused ja kiitis heaks Euroopa Komisjon. Igas riigis tuli saadud summale lisada vähemalt 20 %-line kaasrahastus, kusjuures mõnigi riik eraldas selleks rohkem kui nõutud miinimumsumma. Liikmesriikides võeti palju meetmeid riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, sealhulgas järgmisi: · teadlikkuse suurendamise meetmed (teavituskampaaniad, laia kõlapinnaga sündmused, konkursid ja auhinnatseremooniad, veebisaidid, teabelehed, reklaammaterjalid, meediatöö, sotsiaalvõrgustikud jne); · arutelud (konverentsid, seminarid, kohtumised jne); · teadmisi süvendavad meetmed (teadustöö, uuringud, väljaanded jne). Suur mõju oli riiklikel teavituskampaaniatel, sest need olid kohandatud riiklikele oludele. Koostöö komisjoni esindustega liikmesriikides ja võrgustikuga Europe Direct aitas jõuda laiema üldsuseni. Euroopa aastal täiendati seniseid riiklikke programme ja meetmeid vabatahtliku tegevuse valdkonnas, eraldades neile rahalisi vahendeid, ning aidati anda neile Euroopa mõõde. Riiklikul ja kohalikul tasandil on kokku kogutud palju hea tava ja uuenduslike meetmete näiteid (vt 2. lisa hea tava näidete kohta liikmesriikides). 3.2. Euroopa juhtprojektid Juhtalgatuste projektikonkurss algas 2010. aasta oktoobris ning 2011. aasta märtsis valiti välja kokku 33 projekti, mille abil edendada võrgustike loomist ja innovatsiooni vabatahtliku tegevuse valdkonnas. 14 liikmesriigis rahastati ühte projekti, Prantsusmaal, Saksamaal, Kreekas, Itaalias, Maltal, Hispaanias, Poolas ja Ühendkuningriigis kahte ning Portugalis kolme. Juhtprojektide kaasrahastamiseks eraldatud eelarve oli 1,964 miljonit eurot. Komisjoni kaasrahastus oli piiratud kuni 60 %-ni projekti abikõlblikest kogukuludest. Eelistati projekte, millega katsetati ja töötati välja uusi ja uuenduslikke kavasid ja algatusi ning rajati pikaajalisi partnerlusi vabatahtlikku tegevusse kaasatud kodanikuühiskonna organisatsioonide ja avaliku sektori asutuste vahel. Samuti anti eelis teatavatele teemadele, milleks olid tööandja toetatav vabatahtlik tegevus, igas vanuses inimeste, kuid eelkõige noorte liikuvus vabatahtliku tegevuse raames, sotsiaalne eraldatus ning eakate vabatahtlik tegevus (vt. 3. lisa edukate juhtprojektide kohta). Euroopa juhtprojektide kaudu juurutati mitu uuenduslikku lähenemisviisi vabatahtlikule tegevusele ning neid levitati projektikonkursside abil loodud partnerluste kaudu. Siiski ei kasutatud juhtprojektide võimalusi tulemuste levitamiseks täielikult ära. 3.3. Teadlikkuse suurendamine ELi tasandil Asjaomaste sidusrühmade ja üldsuse teadlikkust Euroopa aastast suurendati terve rea meetmete abil. Kõnealused meetmed koosnesid neljast plokist: Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 ringreis Korraldati aasta jooksul kõikide liikmesriikide pealinnu läbinud rändnäitus „Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 ringreis” („EYV 2011 Tour”). Riiklikel koordineerimisasutustel paluti teha koostööd kohalike vabatahtlikega ning töötada välja tegevuskava neljaks peatuseks oma riigis. Selle mõte oli pakkuda kohalikule ja riiklikule vabatahtlikule tööle võimalust seista korraks tähelepanu keskmes ning samuti luua platvorm võrgustike loomiseks ja parima tava vahetamiseks riiklike sidusrühmade vahel. Mõnes riigis oli ringreis edukam kui teistes. Tundus, et edutegurid olid nii riigiasutuste kui ka omavalitsuste panus, vabatahtlike mõju suurendamise tunnetamine, keskne asukoht ning külastajaid köitev vabaõhutegevus. Euroopa mõõdet rõhutas rändnäituse täiendamine muude ELi programmide, näiteks programmide „Euroopa noored” ja Grundtvig tutvustamisega ning koostöö komisjoni esindustega ja võrgustikuga Europe Direct. Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 konverentsid Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 kajastamist meedias alustati 2010. aasta detsembris Brüsselis ning 2011. aasta jooksul korraldati ELi tasandil neli teemakonverentsi. 8. jaanuaril 2011 kuulutas Euroopa Komisjoni asepresident Viviane Reding poolepäevasel konverentsil Budapestis Euroopa aasta ametlikult avatuks. Konverentsi peamine sihtrühm oli poliitikud ning põhiteema oli vabatahtliku tegevuse tunnustamine. Sündmusel osales Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Staffan Nilsson. 23. ja 24. mail 2011 toimus koostöös Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega Brüsselis kahepäevane teemakonverents, mille eesmärk oli käsitleda vabatahtliku tegevuse eri küsimusi üksiku vabatahtliku seisukohast. Kõnealusel konverentsil osalesid Euroopa Parlamendi president Jerzy Buzek, Euroopa Komisjoni asepresident Viviane Reding ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Staffan Nilsson. 3. ja 4. novembril 2011 leidis Ateenas aset poolteist päeva kestnud konverents teemal „Vabatahtlike organisatsioonide mõju suurendamine”, millest võtsid osa Euroopa Komisjoni asepresident Viviane Reding ja komisjoni liige Maria Damanaki ning kus keskenduti vabatahtliku tegevuse kvaliteedile. Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 lõpukonverents peeti 2. ja 3. detsembril 2011 Varssavis. Sellel poliitikale suunatud konverentsil, kus osales komisjoni liige Kristalina Georgieva, pandi alus poliitika väljatöötamisele ning meetmete jätkamisele ELi, riiklikul ja piirkondlikul tasandil, eesmärgiga parandada lähiaastatel vabatahtliku tegevuse olukorda. Osalejad võtsid kõnealused teemakonverentsid väga hästi vastu. Pärast nelja konverentsi korraldatud uuringute kohaselt tundis enamik osalejaid, et Euroopa konverentsid on olnud mõjusad või väga mõjusad ning nende mõju võrgustikele tunnetati väga olulisena. Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 veebisait Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 teavitustöö ametlik veebisait (www.europa.eu/volunteering) koostati selliselt, et see oleks interaktiivne, põhineks osalusel ja edendaks kogukonnatunnet. Sisu koostasid ja laadisid üles vahetusmeeskondadena (vt allpool) vabatahtlikud, kes jagasid oma isiklikke ja riiklike koordineerimisasutuste lugusid. Saidil oli ka üldisemat teavet vabatahtliku tegevuse kohta, mõni väljavõte ajakirjandusest, ülevaated ja fotod rändnäituselt „Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 ringreis”. Veebisait köitis suurt hulka külastajaid, kuigi hinnangus märgiti, et selle kujundus oleks võinud olla kasutajasõbralikum. Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 vahetusmeeskonnad Igast liikmesriigist valiti üks vabatahtlik noor reporter tootma videomaterjali ja koostama teksti Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 rakendamise kohta mõnes teises liikmesriigis. Videod laaditi üles Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 veebisaidile ning toodetud videote katkenditest koostati lühifilm. Veebisaidi kasutajad vaatasid väga sageli Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 vahetusmeeskondade aruandeid, kuigi hinnangu järgi oleksid need võinud olla rohkem seotud muude Euroopa aasta tegevustega. 3.4. Ühendus „EYV 2011 Alliance” 2010. aastal eraldati 400 000 euro suurune meetmetoetus ühendusele „EYV 2011 Alliance” – koordineerimisstruktuurile, millega liideti Euroopa peamised vabatahtliku tegevuse valdkonnas tegutsevad võrgustikud ja organisatsioonid. (Vt veebisait www.eyv2011.eu) Kooskõlas komisjonis heaks kiidetud töökavaga võttis ühendus „EYV 2011 Alliance” ette komisjoni teavitus- ja teabevahetustöö täiendamise, suunates oma tegevuse konkreetselt vabatahtlike ja kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamisele ning kooskõlastades kuue töörühma tegevust, mis tipnes Euroopa vabatahtliku tegevuse poliitilise tegevuskava – kodanikuühiskonna poolt Euroopa aastasse antud olulise panuse – koostamisega. 4. Järeldused Euroopa vabatahtliku tegevuse aastal on olnud kasulik mõju vabatahtlikule tegevusele nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil. Aasta eesmärgid ja meetmed olid asjakohased ning eesmärgistatud ja tulemustele suunatud lähenemisviis aitas edukalt saavutada eesmärke kõikides liikmesriikides, kuigi mõju oli riigiti kohalike tingimuste tõttu erinev. Euroopa aastal algatati ja kiirendati muudatusi vabatahtliku tegevuse jaoks soodsas keskkonnas nii Euroopa kui ka riikide tasandil ning tänu sellele aastale võeti mitmes liikmesriigis vastu või muudeti vabatahtliku tegevuse alaseid strateegiaid ja õigusakte. Sellega suurendati korraldajate mõju kvaliteedi parandamisele ning tähelepanu suunamisele sellistele valdkondadele nagu ettevõtte vabatahtlik tegevus ja vabatahtlik tegevus mitteformaalse õppimiskogemusena. Suur hulk aasta jooksul tehtud algatusi aitas parandada vabatahtliku tegevuse tunnustamist ning meedia ja üleeuroopalise teavituskampaania kaudu suurendati teadlikkust vabatahtlikust tegevusest ja selle väärtusest ühiskonnale. Riiklikel meetmetel oli kõnealusele ELi tasandi tegevusele väärtuslik mitmekordistav mõju. Euroopa aastaga aidati eelkõige kaasa võrgustike ja uute algatuste loomisele. Sellega täiendati seniseid meetmeid ning rõhutati Euroopa mõõdet vabatahtlikus tegevuses. Pärast Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 lõppemist jätkub tegevus ja jätkavad 2011. aastal loodud struktuurid ning võetakse vastu häid tavasid, mis toob endaga kaasa muudatusi juba lähimail aastail. Tänu Euroopa vabatahtliku tegevuse aastale 2011 võeti vastu viis ELi poliitikadokumenti, milles käsitletakse vabatahtlikku tegevust Euroopa Liidus: üks komisjoni teatis, kaks nõukogu järelduste paketti, üks Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus ning üks Euroopa Parlamendi aruanne[20]. Aktiivsena vananemise Euroopa aastal 2012 tagatakse mitme konkreetse meetme kaudu teatav järg Euroopa vabatahtliku tegevuse aastale 2011. Sünergia abil tagatakse jätkusuutlikkus ka kodanike Euroopa aastaga 2013. Korraldades rea Euroopa aastaid kodanikega seotud teemadel, mil pööratakse tähelepanu eri tahkudele (vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta 2010, Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011, aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aasta 2012 ning Euroopa kodanike aasta 2013), aitab komisjon kaasa mõiste „kodanike kaasatus selle eri mõõtmetes” uurimisele. LISAD 1. LISA. Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 arvudes · kaasati 27 liikmesriiki; · ELi tasandil toimus neli laia kõlapinnaga sündmust (Budapestis, Brüsselis, Ateenas ja Varssavis); · Euroopa asutustes peeti mitu olulist sündmust, nagu teine vabatahtliku tegevuse konventsiooni ja sidusrühmade konverents, mille korraldas Euroopa Noortefoorum Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomitee ning Euroopa Parlamendi ruumides, ning foorum „Piirkondlike ja kohalike omavalitsuste tegevus Euroopa vabatahtliku tegevuse aastal 2011”, mille korraldas Regioonide Komitee; · toimus neli Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee korraldatud avalikku arutelu vabatahtliku tegevuse teemal; · kõigis 27 liikmesriigis võeti palju riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke meetmeid, mida edendasid riiklikud koordineerimisasutused või kodanikuühiskond; · kogueelarve liikmesriikides rakendatavate meetmete jaoks oli 6,021 miljonit eurot; · Euroopa aasta riiklike meetmete puhul oli riikide keskmine kaasrahastuse määr riiklike eelarvete kaudu 41,04 %; · kogueelarve Euroopa juhtprojektide jaoks oli 3,274 miljonit eurot; · keskmine kaasrahastuse määr Euroopa juhtprojektide puhul oli 40,99 %; · kogueelarve 14,507 miljonit eurot = 10,694 miljonit eurot ELi eelarvest + 2,471 miljonit eurot riiklikest eelarvetest + 1,342 miljonit eurot juhtprojektide kaasrahastust; · Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 ringreisi külastas üle 56 000 inimese; · rändnäituse „Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 ringreis” ajal toimus 950 õpikoda ja arutelu vabatahtliku tegevuse teemal ning 261 kultuuriüritust; · rändnäitusel „Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 ringreis” osales 1660 organisatsiooni; · Euroopa aasta ja rändnäituse „Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 ringreis” teemal avaldati trükituna või veebis tuhandeid artikleid; · Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 veebisaiti on külastanud 366 172 eri inimest ja lehekülgi kokku on külastatud 1,556 miljonil korral; · Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 veebisaidile on üles laaditud rohkem kui 3880 fotot; · Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 veebisaidile on üles laaditud rohkem kui 420 videot; · Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 videoklippe on vaadatud rohkem kui 26 000 korral; · Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 vahetusmeeskondade reporterid kõikidest liikmesriikidest avaldasid 27 kirjalikku ülevaadet, lisaks päevakokkuvõtteid, fotosid ja videoid; · vahetusmeeskondade aruandeid on lugenud rohkem kui 1,2 miljonit veebikülastajat; · ühenduse „EYV 2011 Alliance” veebisaidil www.eyv2011.eu registreeriti 2 175 527 vabatahtlikku töötundi. 2. LISA. Meetmed liikmesriikides – hea tava näited Austria 17. ja 18. juunil korraldasid vabatahtlike organisatsioonid kogu Austrias esmakordselt riikliku vabatahtliku tegevuse päeva nimega „Vabatahtlike üllatuste päev” („Tag der freiwilligen Überraschungen”). Lahtiste uste päeva eesmärk oli tutvustada vabatahtlikku tegevust Austrias ning kutsuda huvilisi kodanikke jõupingutustega ühinema ja oma panust andma. Loodi andmebaas, mille abil said asjahuvilised leida võimaluse vabatahtlikuks tegevuseks oma erihuvide järgi või oma ümbruskonnas. Kogu riigis toimus rohkem kui 600 sündmust ning tegevuses osales üle 10 000 kodaniku. Belgia 15. novembril 2011 kohtusid kolme Belgia kogukonna vabatahtlikud Belgia kuningliku perekonna esindajatega. 2011. aasta jõululäkituses tänas kuningas vabatahtlikke nende kaasatuse eest. 52 vabatahtlikku portreteeriv näitus rändas läbi Belgia prantsuskeelse kogukonna ning saksakeelses kogukonnas istutasid vabatahtlikud 76 000 puud – ühe iga elaniku kohta. Bulgaaria Kehalise kasvatuse ja spordiministeerium ning riiklik välisbulgaarlaste amet korraldasid Banskos konverentsi, kus osales 250 last bulgaarlaste kogukondadest Makedoonias, Serbias, Albaanias, Rumeenias, Moldovas ja Ukrainas. Sel puhul istutati Banskosse Vabatahtlike mets. Eesti Eestis töötati välja kahekuuline pilootprogramm töötajate vabatahtlikuks tegevuseks ettevõtlus- ja avalikus sektoris, millega saadeti viie ettevõtte ja viie ministeeriumi vabatahtlikud tööle 20 vabaühendusse. Programmi eesmärk oli edendada koostööd kolme sektori – vabatahtlike, vabaühenduste ja avaliku sektori – vahel. Programmi tulemusena panustasid 28 vabatahtlikku hinnanguliselt 160–226 töötundi. Samuti õppisid vabaühendused, kuidas kaasata spetsialiste, ning töötajad said rohkem teada vabatahtlikust tegevusest ja selle kasuteguritest. Järelprogrammi, mis toimub veidi teistsugusel kujul, koordineerib EMSL (Eesti Mittetulundusühingute ja Sihtasutuste Liit) ja rahastab Eesti Vabariigi Siseministeerium. Hispaania Rändnäituse „Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 ringreis” peatuse ajal Madridis korraldati Madridi autonoomses piirkonnas kõrg- ja keskkoolide ning eakate keskuste vahel põlvkondadevaheline mäng „Maailma värvid” („Dale color al mundo”). Selle eesmärk oli välja töötada metoodika, mis viiks vabatahtliku tegevuse sotsiaalsete väärtuste avastamiseks kokku noored ja eakad. Võistluse esimeses etapis korraldati mänge paralleelselt noorte ja eakate rühmadele. Teises etapis ühendati noorte ja eakate võistkondade järeldused. Projekt töötati välja koostöös Euroopa Parlamendi bürooga Hispaanias. Seda kajastati laialdaselt Hispaania meedias, sealhulgas riiklikus televisioonis. Iirimaa Iirimaa riiklik koordineerimisasutus koos enam kui 20 vabatahtlike keskusega koordineeris riikliku vabatahtliku tegevuse päeva (National Day of Volunteering) toimumist 30. septembril 2011. Kõnealuse päeva juhtsündmus oli riiklik „knit-a-thon”, mil tuhanded vabatahtlikud kogu riigis kudusid salle, mütse ja käpikuid heategevusorganisatsioonide jaoks. Koolid kogu riigis kogusid annetusi ja osalesid praktilistes vabatahtlikes projektides. Projektis osales üle 10 000 vabatahtliku kogu riigist. Kõikjal Iirimaal panustasid ettevõtete töötajad oma aega ja energiat üleriigilistesse projektidesse. Sündmusel Dublinis osales viis presidendikandidaati. Riiklikku vabatahtliku tegevuse päeva kajastati laialdaselt ajakirjanduses, ringhäälingus ja võrgumeedias. Itaalia Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 ja Itaalia ühendamise 150. aastapäeva tähistamise raames korraldatud projekti „CSVnet” eesmärk oli riiklikult koordineerida vabatahtliku tegevuse teeninduskeskuste tööd ja arendada osalusprotsessi, mille tulemusel koostati „Noorte vabatahtliku tegevuse soodustamise manifest” ja asutati organisatsioon laia kõlapinnaga noorteürituse jaoks. CSVneti ja riikliku noortefoorumi edendatud projekt ja uuring „Kui noored osalevad” näitasid, et viis, kuidas noored suhestuvad kooli, töö ja vabatahtliku tegevusega, on pidevalt muutunud ning seepärast on ülioluline kaasata noori noorte vabatahtliku tegevuse meetmete koostamisse ja rakendamisse. Kreeka Kreekas otsustati ühendada mitteformaalne haridus formaalse haridussüsteemiga, andes keskkooliõpilaste jaoks välja haridusliku käsiraamatu vabatahtliku tegevuse kohta. Selle eesmärk oli edendada uut vabatahtliku tegevuse kultuuri juba noorte arengu varasest etapist alates. Käsiraamat tehakse kättesaadavaks Internetis ja seda levitatakse koolides. See sisaldab üldteavet vabatahtliku tegevuse ning selle iseloomu, määratluse, kasutegurite, puuduste, ajendite ja ajaloo kohta ning samuti lugusid vabatahtlikust tegevusest, parajasti toimuvaid vabatahtliku tegevuse programme ja konkreetseid selgitusi, kuidas kavandada ja korraldada vabatahtlikku tegevust koolis. Käsiraamat sisaldab ka fotosid ja koomiksit. Küpros Rändnäitus „Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 ringreis” peatus Nikosias ajavahemikul 4.–6. aprill 2011 ja selle avas Küprose Vabariigi esimene leedi Elsie Christofia. Vabatahtlike organisatsioonid tutvustasid oma kogemusi ja tegevust sellistes valdkondades nagu sport, noorsootöö, uimastiennetus, liiklusohutus, eakate abistamine. Omavalitsused esitasid näiteid selle kohta, kuidas teisi aidata ja milline suurepärane kogemus võib olla vabatahtlik tegevus. Külalistel oli võimalik osaleda kohapeal esmaabikursusel või õppida põhiasju viipekeeles väljendama. Leedu Leedu eeskuju pakkuv vabatahtliku tegevuse edendamise näide piirkondlikul tasandil oli konkurss „Vabatahtliku tegevuse pealinn” („Capital of voluntary activities”). Viis linna – Birzai, Alytus, Kedainiai, Šiauliai ja Palanga – valiti üheks kuuks vabatahtliku tegevuse pealinnaks. Projekti raames toimus sadu üritusi tuhandete osalejatega. Tegevused erinesid linnade lõikes alates heategevusaktsioonidest ja kontsertidest spordivõistlusteni, kunstikonkurssidest ning keskkonna- ja loomakaitsealasest tegevusest kuni lastele muinasjuttude lugemiseni avalikes parkides ja kohalike vabatahtlikukeskuste rajamiseni. Tegevus tõi ühise teema juurde kokku kohalike omavalitsuste, ettevõtete ja kohalike inimeste esindajad. Luksemburg Luksemburgis Schengenis peetud „Vabatahtlike pidu” („Fête du Bénévolat”) oli väga edukas piiriülene sündmus. Tänu Prantsusmaa ja Saksamaa partnerite osavõtule kajastas see vabatahtlike aasta üleeuroopalist iseloomu. Sündmuse eesmärk oli tänada vabatahtlikke nende osaluse eest ühiskonnaelus. Päeva kõrghetked olid tuletõrjebrigaadide ja päästjate esinemised, kontserdid ja mängud lastele. Läti Üks edukaid Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 algatusi Lätis oli virtuaalsete „kohtumisplatvormide” rajamine, et soodustada koostööd vabatahtlike ja vabatahtlikele töö pakkujate vahel. Avatud projektikonkursi tulemusel leidis toetust neli vabaühenduse projekti, mille eesmärk oli luua suhtlusplatvormid ja neid edendada, innustades vabatahtlikku tegevust ja motiveerides ühiskonna eri rühmi, eelkõige noori, vabatahtlikuna tegutsema. Projektiga pakuti riiklikele ja kohalikele asutustele võimalust valida vabatahtlikke ning samuti vabatahtlikele leida endale vabatahtlik töö. Vabatahtlike ametite virtuaalandmebaas jätkab tegevust ka pärast 2011. aastat. Madalmaad Hollandi omavalitsusi kutsuti üles andma auhindu eeskujuliku vabatahtliku tegevuse eest neljas kategoorias: „kirglikkuse auhind” üksikisikule või organisatsioonile, kes andis kõige rohkem oma südant ja hinge vabatahtlikkuse tegevusse, „innovatsiooni auhind” kõige uuendusmeelsemale üksikisikule või organisatsioonile, „kaasamise auhind” üksikisikule või organisatsioonile, kes saavutas parimaid tulemusi inimeste kaasamisel, ning „pädevuse auhind” üksikisikule või organisatsioonile, kes panustas kõige rohkem annete väljaarendamisse. Toetudes kohalikule ja piirkondlikule valikule, korraldati riiklik auhinnatseremoonia Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 lõpuüritusel 7. detsembril Amsterdamis Madalmaade printsessi Margrieti kohalolekul. Malta Euroopa vabatahtlike aasta 2011 ringreisi viimane peatus oli 28. novembrist 5. detsembrini Maltal. Selleks püstitati Valletta vanasse bussiterminali telk. Malta vabatahtliku sektori nõukogu andis kohalike vabatahtlike organisatsioonide käsutusse 15 stendi, kus nad said oma tegevust tutvustada. Ringreisi iga päev oli pühendatud kindlale teemale: keskkonnale, loomakaitsele, kunstile ja kultuurile, noorsootööle, spordile, sotsiaal- ja humanitaarabile ning tervishoiule. Poola Rahvusvaheline Tööorganisatsioon, Euroopa vabatahtliku tegevuse hindamise projekt ning Poola töö- ja sotsiaalpoliitika ministeerium korraldasid 28.–29. septembril Varssavis õpikoja tööstatistikaga tegelevatele ametnikele ja kodanikuühiskonna esindajatele. Õpikoja eesmärk oli ühendada statistikaametid kodanikuühiskonna rühmadega, et pakkuda neile Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni vabatahtliku töö hindamise uue käsiraamatu metoodika alast koolitust, arutleda võimaluse üle rakendada Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni käsiraamatut ELi liikmesriikides ning jagada kogemusi riikide hulgas, kes hakkavad käsiraamatut rakendama või alles kaaluvad seda. Poola Keskstatistikaamet juba rakendab Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni käsiraamatut. Portugal 23. ja 24. mail korraldas Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 Portugali riiklik koordineerimisasutus seminari teemal „Vabatahtlik tegevus Vahemeremaades – kultuuriline identiteet”, kus osalesid eksperdid Hispaaniast, Itaaliast, Kreekast, Maltalt, Portugalist ja Prantsusmaalt, kes esindasid eri ülikoole ning ühtlasi vastutasid vabatahtliku tegevuse taristu ja vabatahtlike organisatsioonide eest. Seminari eesmärk oli keskenduda vabatahtlike kultuurilisele identiteedile (väärtustele ja põhimõtetele) ning vabatahtliku tegevuse organiseerimisele igas riigis, aga ka hea tava vahetamisele. Lõpuistungil pakkus professor Rogério Roque Amaro välja arutelu teemal „Vabatahtlik tegevus kriisiaegadel: mõju ja väljakutsed”. Prantsusmaa Et tõsta noorte teadlikkust vabatahtlikkust tegevusest ja neid mobiliseerida, töötati Prantsusmaal välja projekt „Noorte teadlikkuse suurendamine” („Action de sensibilisation des jeunes”). Kõnealust projekti koordineeris rühm ühendusi ja Prantsusmaa ministeeriumide esindajaid. Koolitati välja mitu noort vabatahtlikku suursaadikut arutlema õpilaste ja üliõpilastega vabatahtliku tegevuse teemadel. Ministeeriumidest saadeti koolidirektoritele kiri, milles paluti neil kutsuda suursaadikud oma kooli. Koolides levitati juhendit õpetajatele ja direktoritele ning teabelehte eri vanuses õpilasrühmadele. Projekti abil jõuti ligikaudu 10 000 nooreni. Rootsi Umbes 100 000 inimest külastas iga-aastast Göteborgi raamatumessi (22.–25. september), kus Rootsi riiklikul koordineerimisasutusel oli ühine näitusestend Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendiga. Umbes 250 inimest seisatasid ja kuulasid intervjuusid seitsme Rootsi kirjanikuga, kes jagasid oma kogemusi selle kohta, mis neid motiveeris vabatahtlikuks tegevuseks. Raamatumess osutus võimaluseks näidata kõnealuste autorite erinevaid vaatenurki. See aitas ka riiklikul noorsootööametil ühendada oma jõud Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendiga, et saavutada üldsuse laiaulatuslik huvi Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta vastu. Rumeenia Rumeenia riiklik galaüritus vabatahtlike ja vabatahtliku tegevuse projektide tunnustamiseks leidis aset 12. detsembril 2011 Bukarestis Howard Johnson Grand Plaza hotellis. Ürituse korraldasid riiklik koordineerimisasutus, ühendus Volum ning haridus- ja koolitusalaste kogukonnaprogrammide riiklik amet. Auhindu jagati 22 kategoorias ning protsess ise põhines vabatahtlike ja 2011. aastal rakendatud vabatahtliku tegevuse projektide kandidatuuri ülesseadmise läbipaistval süsteemil. Korraldajad said üle 200 ettepaneku ning pooled neist valiti eelnevalt välja ja kutsuti tseremooniale. Võitja väljaselgitamiseks moodustati sõltumatu žürii. Anti välja finaliste ja tunnustatud tegevusi kirjeldav brošüür „Vabatahtliku portree”. Sündmust kajastati laialdaselt meedias. Saksamaa Viies Euroopa riigis – Taanis, Poolas, Tšehhi Vabariigis, Austrias ja Saksamaal – toimus rahvusvaheline projekt „Seitse silda, mis ühendavad” („Sieben Brücken, die verbinden”), mille kaudu käsitleti erinevaid vabatahtliku tegevuse määratlusi ja traditsioone. Projekti töötas välja Potsdami sotsiaaltöökool AWO SANO koostöös Saksamaa perekonna-, vanurite-, naiste- ja noorsooküsimustega tegelevaga ministeeriumiga. Saksamaa poolel olid projekti kaasatud vabatahtlikud sidusrühmad Mecklenburg-Vorpommerni, Brandenburgi, Saksimaa ja Baieri liidumaalt. Projekti eesmärk oli võimaldada vabatahtlikel kohtuda Euroopa tasandil, üksteiselt õppida ning arutada kodanikukaasatuse rolli igas osalevas riigis. Slovakkia Slovakkia rändnäitusega „Karavan” („Caravana”) viidi Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 põhimõtted üle Slovakkia viide piirkondlikku omavalitsusüksusse (Košice, Prešov, Žilina, Nitra ja Komárno); samuti anti sellega kodanikele väljaspool Bratislavat võimalus saada teada Euroopa aastast ja selle eesmärkidest ning vabatahtliku tegevuse võimalustest oma piirkonnas. Paljud kohalikud ja piirkondlikud vabaühendused tutvustasid oma tegevust stendide, piltide, fotode ja videote kaudu ning arutasid koos kodanikega vabatahtliku tegevuse võimaluste üle. Kohalikud kultuuri- ja kunstirühmitused esitasid tantsu- ja muusikaetendusi, lastele korraldati mänge ja anti kingitusi, toimusid viktoriinid ELi ja Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta teemal ning levitati teavet ELi asutuste, programmide, algatuste ja kontaktpunktide kohta. „Karavan” aitas kaasa võrgustikutööle vabaühenduste, poliitikakujundajate, kohalike omavalitsuste ja elanikkonna vahel ning lõhede ületamisele pealinna ja kaugemate piirkondade vahel. Sloveenia Ka Sloveenias otsustati Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 rändnäitust mitte piirata pealinnaga, vaid korraldada Sloveenia vabatahtliku tegevuse ringreis riigi 20 eri linnas eesmärgiga tutvustada vabatahtlikku tegevust laialdasemalt ja julgustada inimesi vabatahtlikus tegevuses osalema. Et anda vabatahtlike organisatsioonidele võimalus oma tööd tutvustada, korraldati vabatahtliku tegevuse messe. Ümarlaudadel, paneelaruteludel ja väitlustel käsitleti eri teemasid, eelkõige noorte ja ettevõtete vabatahtlikku tegevust ning riiklike haldusorganite teadlikkuse suurendamist seoses vabatahtliku tegevusega. Kokku osales üritustel umbes 400 vabatahtlike organisatsiooni. Sloveenia ringreisi kajastati laialdaselt riiklikus ja piirkondlikus meedias ning üldsus andis sellele positiivse tagasiside. Soome Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 veebisaidil www.tuntitili.fi on otsingumootor, mille abil saab leida vabatahtlike organisatsioone. Otsingumootori andmebaasi loomisel osales üle 120 organisatsiooni eri sektoritest ning külastajatel on võimalik jätta sinna oma kontaktandmed ja märkida, kui palju aega on nad valmis konkreetsele projektile vabatahtlikuna pühendama. 2011. aasta detsembriks oli panustatud üle 99 000 tunni. Otsingumootorit reklaamiti ajakirjades, raamatukogudes ja sotsiaalmeedias. Taani Kopenhaagenis Axel Torvi väljakul asuvas telgis 1.–3. augustil toimunud Taani vabatahtliku tegevuse aasta ringreisi moto oli „Vabatahtliku tegevuse mitu nägu” ning eesmärk tõsta esile vabatahtliku tegevuse mitmekesisust Taanis. Vabatahtlike organisatsioonidel oli võimalus tutvustada oma projekte ja tegevust. Osales üle 28 organisatsiooni. Külastajate köitmiseks toimusid fotonäitus, kontserdid, jalgpallivõistlus, moedemonstratsioon ja esmaabi andmise tutvustused ning telki oli rajatud ka „turuplats” organisatsioonidele. Tšehhi Vabariik Tšehhi Vabariigis avati 2011. aasta jaanuaris uus vabatahtliku tegevuse veebisait, millest sai riiklik veebisait kõikide vabatahtlike organisatsioonide jaoks. 2011. aasta novembris lisati veebisaidile vabatahtliku tegevuse võimaluste andmebaas, mille abil saavad organisatsioonid avaldada kuulutusi ja vabatahtlikud otsida vabatahtlike organisatsioone. Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 andis ka võimaluse avaldada trükis, et tutvustada 22 vabatahtlikku, kelle hulgas oli noori ja eakaid, mehi ja naisi, kõrg- ja keskkooli lõpetanuid, linna- ja maainimesi. Trükis anti välja tšehhi ja inglise keeles. Ungari Avaliku halduse ja justiitsministeerium ning maaelu arengu ministeerium korraldasid suure prügikoristusaktsiooni „Vabatahtlikud puhta Ungari nimel” („TeSzedd! Volunteer for a clean Hungary”), mis oli üks kõige laiema kõlapinnaga Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 sündmusi Ungaris. Veebilehe kaudu registreerus üle 160 000 osaleja. 21. mail 2011 puhastasid mitu kohalike vabatahtlike rühma maakonnakoordinaatorite võrgustiku abil keskkonda. Kampaaniaga ühinesid üksikisikud, kodanikuühendused, ettevõtjad, ministeeriumid, kohalikud omavalitsused ja asutused kokku 1500 kohas üle kogu Ungari. Selle tulemusel korjati kokku tuhandeid tonne prügi. Prügikogumisaktsioonist teavitamiseks korraldati üleriigiline kampaania televisioonis, raadios, ajalehtedes ja sotsiaalmeedias. Ühendkuningriik Osana Ühendkuningriigi Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 riiklikust töökavast volitati ühendust „Vabatahtlik Inglismaa” („Volunteering England”) tegema kindlaks, arendama ja levitama tööandja toetatava vabatahtliku tegevuse head tava. Sellega seoses lõi ühendus veebikeskuse, kus pakutakse teavet tööandja toetatava vabatahtliku tegevuse kohta, näiteks juhtumiuuringuid ja viimaseid teadustöid, ning kus on avaldatud ka tööandja toetatava vabatahtliku tegevuse rohkem või vähem tuntud konsultantide ja vahendajate põhjalik nimekiri. Ühendus „Vabatahtlik Inglismaa” palus kolmel vabatahtliku tegevuse keskusel (vabatahtlikule tegevusele taristualast tuge pakkuval kohalikul organisatsioonil) katsetada kuut uut tööandja toetatava vabatahtliku tegevuse suurendamise meetodit. Kasutades üksikuid vabatahtliku tegevuse keskusi uute programmide ja ideede põhjalikumaks juhtimiseks õnnestus ühendusel jõuda üle 500 000 inimeseni kõikides sektorites. Korraldati 23 üritust kokku 1700 osalejale. 3. LISA. Euroopa juhtprojektid – hea tava näited Mitut vabatahtliku sektori valdkonda toetati 1,964 miljoni euroga, mis eraldati 33 juhtprojektile ja millega kaeti 23 liikmesriigis kuni 60 % abikõlblikest kogukuludest. Tegevus hõlmas kuut eri teemat, mis jagunesid järgmiselt: · üksteist projekti, millega edendati vabatahtlikku tegevust käsitlevat teavitus- ja tutvustustööd ning teadusuuringuid (küsitlused, kvaliteedistandardite püstitamine, loomingulised konkursid audiovisuaalse materjali koostamiseks), et levitada parimat tava, köita rohkem avalikkuse tähelepanu ja süvendada selleteemalisi teadmisi; · kuus projekti, mille sihtrühm oli noorukid, eesmärgiga suunata neid välismaale vabatahtlikuks, suurendada nende sotsiaalse kaasatuse alast teadlikkust ja motivatsiooni ning panna nad osalema vabatahtlikus tegevuses, või veenda vanemaid inimesi veetma rohkem aega koos nooremate põlvkondadega; · viis projekti, mis käsitlesid dünaamiliste kogukondade edendamist pühendunud kodanike kaudu, toetades rändajate ja tõrjutud inimeste integreerimist kohalikku kogukonda ning heites valgust vabatahtliku tegevuse rollile nii kogukonna kui ka keskkonna heaks; · neli projekti, mis olid seotud sotsiaalteenustega (ohtliku käitumise ennetamise ja vabatahtliku tegevuse toetamisega sotsiaalse integratsiooni eesmärkidel) ning vabatahtliku tegevusega tervishoiu valdkonnas; · neli projekti, mis keskendusid teadustegevusele ning tehnoloogia vahetamisele ja levitamisele eelkõige vabatahtlike hulgas; · kolm töötajate vabatahtliku tegevuse projekti. NÄITEID JUHTPROJEKTIDE ALGATUSTEST Liiklusõnnetusteta öö Euroopas – 15. oktoober 2011 Vabatahtlikud on aktiivselt kaasatud sotsiaaltegevusse, mille eesmärk on ennetada ohtlikku käitumist; „Liiklusõnnetusteta öö Euroopas” oli juhtprojekt, mis korraldati ööl vastu 16. oktoobrit 2011 kõigis ELi 27 liikmesriigis Belgia sihtasutuse „Vastutustundlikud noored autojuhid” eestvedamisel. Et suurendada noorte juhtide teadlikkust ohutust liiklemisest ning hoida neid eemale uimastitest ja alkoholist, kaasati 1000 vabatahtlikku vanuses 18–29 aastat. Rakendades pingevaba, mitteametlikku ja eakaaslastega kohtumisel põhinevat lähenemisviisi, külastas tuhat vabatahtlikku 200 ööklubi kogu Euroopas. Nad seadsid klubi sissepääsu juurde üles n-ö teadlikkuse kabiinid ning palusid „diskokutte” võtta vastu väljakutse puhuda enne tagasiteele asumist alkomeetrisse, et nood võtaksid endale kohustuse õhtu jooksul kaineks jääda. Kindlaksmääratud juhtidel paluti vahetult enne ööklubist lahkumist teha läbi veel üks alkoholi- ja/või uimastitest, et kindlustada turvaline kojusõit ja anda head eeskuju nende sõpradele ja eakaaslastele. Digitehnoloogia vabatahtliku tegevuse ja sotsiaalse kaasatuse teenistuses Kõnealuse juhtprojektiga, mis korraldati Itaalia nelja ühenduse ja ühe maakonnaasutuse koostöös ning mida koordineeris ühendus Banco Informatico, Tecnologico e Biomedico, aidati avardada digitaalset juurdepääsu suurele hulgale sotsiaalprojektidele. Partnerid ühendasid oma jõud, et koguda kokku iganenud tehnoloogiaseadmed, peamiselt vanad äraviskamisele kuulunud arvutid ja meditsiinivahendid, ning kasutada neid digitehnoloogiaalaste teadmiste ajakohastamisel vabatahtlikes organisatsioonides ja ebasoodsas olukorras olevate inimeste hulgas. Kõnealuse algatusega on tagatud paremad digitaalsed vahendid suurele hulgale ühendustele ning tänu erikoolitustele on paranenud nende inimeste digitaalsed oskused, kes varem arvuteid umbusaldasid või harva kasutasid, ning see on aidanud kaasa digitehnoloogia üldisele levikule mittetulundussektoris. Vabatahtlike liikumine parkide heaks Kõnealuse projektiga, mida koordineeris ühendus „Alternatiivse noorsootegevuse rakuke” ja millesse oli kaasatud neli Kreeka ja Küprose partnerorganisatsiooni, sealhulgas üks ministeerium, motiveeriti võimalikke igas vanuses asjahuvilisi inimesi olema sotsiaalselt aktiivne ja toetama vabatahtlikku tegevust rohelisemate piirkondade nimel. Algatused, st konverentsid, õpikojad ja teadusuuringud, olid mõeldud selleks, et suurendada teadlikkust linnaparkides korraldatava vabatahtlike töö kasuteguritest ja keskkonna kvaliteedist. Projektiga saadi uusi teaduslikke taustateadmisi, eelkõige seoses teavitustöö ja teadlikkuse suurendamisega, vabatahtliku tegevuse valdkonnas linnade ja eeslinnade roheliste piirkondade ja parkide heaks, millega anti omapoolne panus võitlusse kliimamuutuse vastu. „Teenindame linna” „Teenindame linna” on Portugali projekt, mis oli suunatud kodututele ja sotsiaalselt tõrjutud rühmadele – oma aega panustades töötas viis ühendust kogu aasta vältel, et „teenindada” ebasoodsas olukorras olevaid rühmi Lissabonis. Vabatahtlikud korraldasid mitu kogukonnalõunat, mille käigus nad pakkusid mitteametlikus, uuendusmeelses ja lahkes õhkkonnas kõnealustele inimestele ainulaadset võimalust arendada pikaajalisi suhteid ning samuti emotsionaalset, psühholoogilist, vaimset ja praktilist toetust. Erinevalt tavalistest kirikute ja muude ühenduste pakutavatest einetest, kus inimesed võivad tunda häbi või mittekaasatust inimlikul tasandil, tõi projekt „Teenindame linna” kogukonnalõunad sotsiaalselt tõrjutud ja kodutute inimesteni, kes kogunesid igal õhtul avalikesse kohtadesse, oodates eri organisatsioonide pakutavat sööki. Seepärast saigi vabatahtlike organisatsioonide teavitustöö ja organisatoorsete oskuste võimalik paranemine ühendatud sihtrühmade elule antud lisaväärtusega. Ringhääling ja selle roll vabatahtliku tegevuse propageerimisel Kolm ühendust Ühendkuningriigist ja Madalmaadest Briti heategevusorganisatsiooni „Ühiskondlike teenuste vabatahtlikud” („Community Service Volunteers”) eestvedamisel tegi koostööd rahvusvaheliselt tunnustatud ringhäälinguorganisatsiooniga BBC, et köita uusi partnereid ja tugevdada vabatahtlike võrgustikku eesmärgiga vahetada ideid ja kogemusi selle kohta, kuidas jõuda ringhäälingu vahendusel üldsuseni. Kõige ainulaadsem mõju projektile oli püüdel edendada vabatahtlikku tegevust ringhäälingu kaudu Euroopa tasandil. 2011. aasta septembris korraldatud kahepäevasel konverentsil arutasid delegaadid paljudest ELi riikidest, kuidas rakendada parimat tava, et tugevdada jõupingutusi nähtavuse parandamiseks ja võimalike vabatahtlike üldise aktiivse osaluse suurendamiseks. Arutelu keskmes olid strateegiad, mis võimaldavad riikidel, kus on vähesed või hoopis olematud sotsiaalmeetmete ringhäälingus tutvustamise ja/või vabatahtliku tegevuse traditsioonid, ületada suurimad takistused inimeste teavitamisel vabatahtlikust tegevusest ja lõppkokkuvõttes nende motiveerimisel tegevusega sotsiaalsel tasandil ühineda. Et kõnealust protsessi edendada, tutvustati konverentsi tähelepanekuid Volonteurope’i 20. aastakonverentsil, mis toimus 20.–23. oktoobril 2011 Edinburghis. Ole vabatahtlik! … liiklusohutuse kaudu Projekti „Ole vabatahtlik! … liiklusohutuse kaudu”, mida veab Bulgaaria organisatsioon „Avatud noored” („Open Youth”) koostöös kahe Belgia ühendusega, ühe Bulgaaria kohaliku omavalitsuse ja Bulgaaria tervishoiuministeeriumiga, eesmärk on katsetada lähenemisviisi, mille abil luua Euroopa mudel teadliku valiku tegemiseks, kas korraldada ühekordne vabatahtlik aktsioon või laiaulatuslik vabatahtlik kampaania, arvestades eri asjaolusid ja soovitavat mõju omavahelise teabevahetuse ja kodanikuosaluse soodustamise abil. Projekti tulemusena valmib ainulaadne metoodika, mida saab vastavalt tegelikele tähelepanekutele Euroopa tasandile kergesti üle kanda. Projektiga ei käsitleta üksnes küsimust „Mida tähendab olla vabatahtlik?”, vaid antakse konkreetsed vastused veelgi tähtsamatele küsimustele „Miks olla vabatahtlik?” ja „Kuidas saada vabatahtlikuks?” Muu hulgas anti projekti raames välja kolm lühikest animafilmi (vastavalt 29, 51 ja 50 sekundit pikad teemadel „Mis?”, „Miks?” ja „Kuidas?”), millega anti vabatahtliku tegevuse sõnumit humoorikal ja ebatavalisel viisil edasi. Neid on võimalik näha projekti veebisaidil: http://roadsafetyvolunteers.open-youth.org/index.php?lang=en Vabatahtliku ja e-vabatahtliku tegevuse väärtused ja meetmed Projekt, mida veab Poola „Hea võrgustiku sihtasutus” („Good Network Foundation”) koostöös Poola kolme ühenduse ja ühe omavalitsusasutusega, koosneb kahest teineteist täiendavast meetmest: a) kampaania „Vabatahtliku tegevuse põhiväärtused”, millega propageeritakse vabatahtliku tegevuse eri vorme ja suurendatakse teadlikkust vabatahtliku tegevuse väärtustest, selleks et saada üle vabatahtliku tegevuse kitsast ja negatiivsest kuvandist Poolas; b) üleeuroopaline konkurss „Avasta e-vabatahtlik tegevus”, mis korraldatakse Euroopa tasandil ja mille keskmes on edendada vabatahtliku tegevuse üht erivormi – e-vabatahtlikuks olemist (vabatahtlikku tegevust Interneti vahendusel). Projekti eesmärk on suurendada teadlikkust vabatahtliku tegevuse väärtustest, edendada vabatahtliku tegevuse eri vorme ning julgustada kodanikuühiskonda kasutama uusi vabatahtliku tegevuse liike (eelkõige e-vabatahtlikuks olemist), selleks et nende mõju suurendada, võidelda sotsiaalse eraldatuse vastu ning parandada vabatahtliku tegevuse kvaliteeti. Samuti hõlmab projekt uuringut vabatahtliku tegevuse eri vormide ja väärtuste kohta ning vabatahtlikelt tõestisündinud lugude kogumist, mis on interaktiivne ja innovatiivne võimalus vabatahtlike lugude filmimiseks ja propageerimiseks – projekti veebisaidi (www.tojestwolontariat.pl) kasutajad saavad oma lühifilmid ise üles laadida. [1] Nõukogu otsus 2010/37/EÜ, 27. november 2009, kodanikuaktiivsust edendava vabatahtliku tegevuse Euroopa aasta (2011) kohta, ELT L 17, 22.1.2010, lk 43-49. [2] Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 hindamine, Deloitte, juuni 2012. [3] Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Vabatahtlik tegevus, selle roll ja mõju Euroopa ühiskonnas”, SOC/243 – CESE 1575/2006. [4] Kirjalik deklaratsioon 2011. aasta Euroopa vabatahtliku tegevuse aastaks kuulutamise kohta, 9. aprill 2008. [5] „ELi poliitikat ja vabatahtlikku tegevust käsitlev teatis: piiriülese vabatahtliku tegevuse tunnustamine ja edendamine ELis”, KOM(2011) 568 (lõplik), 20.9.2011. [6] Nõukogu 3. oktoobri 2011. aasta järeldused vabatahtliku tegevuse rolli kohta sotsiaalpoliitikas. [7] Nõukogu 28. ja 29. novembri 2011. aasta järeldused spordialase vabatahtliku tegevuse rolli kohta kodanikuaktiivsuse edendamisel. [8] Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: ELi poliitikat ja vabatahtlikku tegevust käsitlev teatis: piiriülese vabatahtliku tegevuse tunnustamine ja edendamine ELis”, 28. märts 2012, SOC/431– CESE 824/2012. [9] 12. juuni 2012. aasta raport piiriülese vabatahtliku tegevuse tunnustamise ja edendamise kohta ELis, Euroopa Parlament, A7-0166/2012/P7_TA(2°12)0236. [10] COM(2012) 485, 5.9.2012. [11] Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1719/2006/EÜ, 15.11.2006, ELT L 327, 24.11.2006, lk 30–44. [12] Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1904/2006/EÜ, 12.12.2006, ELT L 378, 27.12.2006, lk 32–40. [13] Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1720/2006/EÜ, 15.11.2006, ELT L 327, 24.11.2006, lk 45 jj. [14] „Erasmus kõigi jaoks”. ELi haridus-, koolitus-, noorsoo- ja spordiprogramm, KOM(2011) 787 (lõplik), 23.11.2011. [15] COM(2012) 514, 19.9.2012. [16] ELi uuendatud strateegia aastateks 2011–2014 ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnas, KOM(2011) 681 (lõplik), 25.10.2011. [17] Vabatahtlik tegevus Euroopa Liidus, Euroopa komisjoni uuring. Hariduse ja kultuuri peadirektoraat, GHK, 2010. [18] Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule direktiivi 2004/114/EÜ (kolmandate riikide kodanike riiki lubamise kohta õpingute, õpilasvahetuse, tasustamata praktika või vabatahtliku teenistuse eesmärgil) kohaldamise kohta, KOM (2011) 587 (lõplik), 28.9.2011. [19] Euroopa eakate inimeste platvorm (AGE), Euroopa Vabatahtlike Teenistuse Organisatsioonide Liit (Alliance of European Voluntary Service Organisations – AEVSO), Vabatahtliku Teenistuse Organisatsioonide Ühendus (Association of Voluntary Organisations – AVSO), Caritas Europe, Euroopa Liidu Pereorganisatsioonide Liit (Confederation of Family Organisations in the European Union – COFACE), Vabatahtlike Looduskaitsjate Ühendus (Conservation Volunteers Alliance – CVA), CSR Europe, ENGAGE, Erasmuse üliõpilasvõrgustik, Euclidi võrgustik, Eurodiaconia, Euroopa vaesusevastane võrgustik (European Anti-Poverty network – EAPN), Euroopa mittetulundusühenduste nõukogu (European Council for non-profit organisations – CEDAG), Euroopa Valitsusväline Spordiorganisatsioon (European Non-Governmental Sports Organisation – ENGSO), Euroopa valitsusväline noorte spordiorganisatsioon (European Non-Governmental Sports Organisation Youth – ENGSO Youth), Euroopa sotsiaaltegevuse võrgustik (European Social Action Network – ESAN), Euroopa tudengite foorum (European Students’ Forum – AEGEE), Euroopa Vabatahtlike Keskus (European Volunteer Centre – CEV), Euroopa Noortefoorum (European Youth Forum – YFJ), rahvusvaheline noorsoo kultuurivahetuse programm (International Cultural Youth Exchange – ICYE), Rahvusvaheline Täiskasvanud Skautide ja Gaidide Ühendus (International Scout and Guide Fellowship – ISGF), Johanniter International, Euroopa Vaimse Tervise Organisatsioon (Mental Health Europe – MHE), Punane Rist, Euroopa Sotsiaalplatvorm, SOLIDAR, demokraatiat toetavate kohalike sidusrühmade liit (Association of Local Democracy Agencies – ALDA), Euroopa eakate eksperditeenuste keskliit (Confederation of European Senior Expert Services – CESES), Euroopa kodanikuühiskonna elukestva õppe platvorm (European Civil Society Platform on Lifelong Learning – EUCIS-LLL), Euroopa Kultuuridevahelise Õppimise Liit (European Federation for Intercultural Learning – EFIL), Euroopa toidupankade föderatsioon (European Federation of Food Banks – FEBA), Euroopa vanurite föderatsioon (European Federation of Older People – EURAG), Euroopa noorte õiguse seirekeskus (European Juvenile Justice Observatory – EJJO), riiklike kodanikuühiskonna ühenduste Euroopa võrgustik (European Network of National Civil Society Associations – ENNA), Rahvusvahelise Pereplaneerimise Föderatsiooni Euroopa Võrgustik (The International Planned Parenthood Federation European Network – IPPF EN), Rahvusvaheline Spordi ja Kultuuri Liit (International Sport and Culture Association – ISCA), Gaidide Maailmaliit (World Association of Girl Guides and Girl Scouts – WAGGGS), Maailma Skaudiliikumise Organisatsioon (World Organization of the Scout Movement – WOSM), Volonteurope. [20] Vt viited joonealustes märkustes 5–9.