ET Euroopa Liidu Teataja C 168/26

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

2013/C 168/08

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muutmistaotluse kohta vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2)

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„CÍTRICOS VALENCIANOS”/„CÍTRICS VALENCIANS”

EÜ nr: ES-PGI-0105-0152-31.01.2011

KGT ( X ) KPN ( )

1. Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

—  Toote nimetus — ☒ Toote kirjeldus — ☒ Geograafiline piirkond —  Päritolutõend —  Tootmismeetod —  Seos piirkonnaga —  Märgistus —  Riiklikud nõuded —  Muu (täpsustada)

2. Muudatus(t)e liik

— ☒ Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine —  Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet —  Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) —  Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3. Muudatus(ed)

3.1. Toote kirjeldus

Uute lubatud sortide lisamine

Asjaolu, et ligikaudu 60 % Valencia tsitrusviljadest toodetakse novembrist veebruarini, tähendab muul ajal seisakut ja saamata jäänud tulu.

Tänu koostööle Instituto Valenciano de Investigaciones Agrarias’ega (IVIA) (Valencia põllumajandusuuringute instituut), mis on üks maailma juhtivaid asutusi tsitruseliste valdkonnas tehtavate teadusuuringute ja tehnilise taseme poolest, samuti tsitrusekasvatust soodustava uute sortide ja pookealuste aretamise ja taimekahjustajate tõrje alal, ning tänu sektori äridünaamikale on õnnestunud pakkumine nõudlusega vastavusse viia, kuna on aretatud uusi nii varem kui ka hiljem valmivaid heade organoleptiliste omadustega sorte, ilma et oleks muudetud päritolu ja traditsiooni seost ning kasvatusmeetodeid.

Uued sordid, mida soovitakse spetsifikaati lisada, on vahemerelise kliima pehmete talvede ja parajalt soojade suvede, päevase ja öise õhutemperatuuri selgete erinevuste ning parajalt sooja ja niiske tuulega suurepäraselt kohanenud, mistõttu annab kasvukeskkond neile üsna märkimisväärsed eriomadused, mille alusel saab neid eristada samadest, kuid mujal kasvatatud sortidest.

Lühidalt öeldes annab tähisega „Cítricos Valencianos” hõlmatud sortidele erilised omadused piirkonna ilmastik. Valencia tsitrusekasvatuspiirkonna iseloomulikud temperatuuritingimused mõjutavad puuviljade maitset, värvust ja lõhna.

Kontrolliasutuse koonddokumenti soovitakse lisada järgmised sordid, mis on loetletud keskkonna-, maaelu- ja merendusministeeriumi poolt väljaandes „Boletin Oficial del Estado” avaldatud kaubanduslike sortide registris.

Mandariinid: satsumad: Iwasaki; klementiinid: Beatriz, Capola (Mioro), Clemenpons, Clemenrubí, Loretina, Nour; hübriidid: Moncada.

Apelsinid: nabaapelsinid: Barnfield Late, Caracara, Chislett Summer, Fukumoto, Powell Summer ja Rohde Summer; harilikud apelsinid: Valencia Delta Seedless, Valencia Midknight ja Barberina; veriapelsinid: Sanguinelli.

Sidrunid: Eureka.

3.2. Geograafiline piirkond

Tootmispiirkonnas toimunud kliimamuutustest tingituna on välja arenenud ökosüsteemid, mis soodustavad tsitrusviljade kasvatamist samade meetodite abil ja samade organoleptiliste omaduste saavutamist. See tähendab, et kaitstud geograafilise tähise „Cítricos Valencianos” all saavad kvaliteetsete tsitrusviljade kasvatusega nüüd tegeleda uued piirkonnad, samal ajal kui teistes piirkondades tootmine väheneb.

Kaitstud geograafilise tähisega „Cítricos Valencianos” hõlmatud tsitrusviljade uus tootmispiirkond asub Vahemere rannikut mägedest kuni rannajooneni niisutavate jõgede valgalade uhtepinnasel. Suved on selles piirkonnas soojad ja tuul enamasti niiske, mis on viljade jaoks soodne ja mõjutab peamiselt nende välimust.

Hoogustuv piirkondadeks (comarcas) jagamine võimaldab geograafilise piirkonna Euroopa Liidu raamistikus täpselt määratleda.

CASTELLÓ/CASTELLÓN: El Baix Maestrat. Lisatakse Cervera del Maestre ja Traiguera; La Plana Alta. Lisatakse les Coves de Vinromà ja Vilanova d’Alcolea; La Plana Baixa. Lisatakse Alfondeguilla ja Eslida; L’Alt Millars. Lisatakse Espadilla, Toga, Torrechiva ja Vallat; L’Alt Palància. Lisatakse Navajas.

VALÈNCIA/VALENCIA: L’Horta Oest. Välja jäetakse Mislata; L’Horta Sud. Lisatakse Llocnou de la Corona, välja jäetakse Benetússer; El Camp de Túria. Lisatakse l’Eliana, Loriguilla ja San Antonio de Benagéber; El Serrans. Lisatakse Chulilla, Losa del Obispo, Sot de Chera ja Villar del Arzobispo; La Foia de Bunyol. Lisatakse Dos Aguas ja Yátova; La Ribera Baixa. Lisatakse Benicull de Xúquer; La Vall d’Albaida. Lisatakse Agullent, Aielo de Malferit, Aielo de Rugat, Albaida, Alfarrasí, Atzeneta d’Albaida, Beniatjar, Benissoda, Carrícola, Castelló de Rugat, Montaverner, Montitxelvo/Montichelvo, l’Olleria, Ontinyent, Otos, el Palomar, la Pobla del Duc ja Rugat, välja jäetakse Bellús.

ALACANT/ALICANTE: La Marina Alta. Lisatakse Els Poblets; La Marina Baixa. Välja jäetakse Relleu; L’Alacantí. Välja jäetakse Busot, Xixona; El Vinalopó Mitjà. Välja jäetakse Aspe ja seega kogu piirkond (comarca); El Baix Segura. Lisatud Los Montesinos ja San Isidro.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (3)

„CÍTRICOS VALENCIANOS”/„CÍTRICS VALENCIANS”

EÜ nr: ES-PGI-0105-0152-31.01.2011

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus

„Cítricos Valencianos”/„Cítrics Valencians”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Hispaania

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Apelsinipuu (Citrus sinensis, L.), mandariinipuu (Citrus reticulata Blanco) ja sidrunipuu (Citrus limon L.) viljad.

Kaitstud geograafilise tähisega „Cítricos Valencianos” kaitstakse järgmisi tsitrusvilju:

— apelsinid: allpool olevas tabelis esitatud ja seal loetletud omadustega nabaapelsini-, hariliku apelsini ja veriapelsinisordid;

— mandariinid: allpool olevas tabelis esitatud ja seal loetletud omadustega satsuma-, klementiini- ja hübriidsordid;

— sidrunid: allpool olevas tabelis esitatud ja seal loetletud omadustega sordid.

RÜHM SORT LÄBIMÕÕT (mm) MAHLA % (4) KÜPSUSE NÄITAJA (5) SATSUMAD CLAUSELLINA 54–78 40 7 OKITSU 54–78 40 7 OWARI 54–78 40 7 IWASAKI 54–78 40 7 HÜBRIIDID ELLENDALE 54–78 40 7,5 FORTUNE 54–78 40 8 KARA 54–78 40 7,5 NOVA 54–78 40 7,5 ORTANIQUE 54–78 40 8 MONCADA 54–78 40 7,5 KLEMENTIINID ARRUFATINA 46–78 40 7,5 CLEMENTARD 46–78 40 7,5 CLEMENTINA FINA 46–78 40 7,5 CLEMENULES 46–78 40 7,5 ESBAL 46–78 40 7,5 HERNANDINA 46–78 40 7,5 MARISOL 46–78 40 7,5 OROGRANDE 46–78 40 7,5 ORONULES 46–78 40 7,5 OROVAL 46–78 40 7,5 TOMATERA 46–78 40 7,5 LORETINA 46–78 40 7,5 BEATRIZ 46–78 40 7,5 CLEMENPONS 46–78 40 7,5 NOUR 46–78 40 7,5 CAPOLA (MIORO) 46–78 40 7,5 CLEMENRUBÍ 46–78 40 7,5 NABA-APELSINID LANE LATE 70–100 35 7 NAVELATE 70–100 35 7 NAVELINA 70–100 35 7 NEWHALL 70–100 35 7 WASHINGTON NAVEL 70–100 35 7 CARACARA 70–100 35 7 POWELL SUMMER 70–100 35 7 BARNFIELD LATE 70–100 35 7 CHISLETT SUMMER 70–100 35 7 FUKUMOTO 70–100 35 7 ROHDE SUMMER 70–100 35 7 HARILIKUD APELSINID SALUSTIANA 67–96 35 7 VALENCIA LATE 67–96 35 7 V. DELTA SEEDLESS 67–96 35 7 V. MIDKNIGHT 67–96 35 7 BARBERINA 67–96 35 7 VERIAPELSINID SANGUINELLI 60–96 35 7 SIDRUNID FINO (MESERO) 48–67 25 — VERNA 48–67 30 — EUREKA 48–67 25 —

Kaitstud geograafilise tähisega on hõlmatud tsitrusviljad, mis liigitatakse asjaomase kvaliteedistandardi alusel ekstra- ja I klassi.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

—

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

—

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Toode peab olema pakitud toiduainete jaoks kasutatavasse pakendisse.

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta

Kaitstud geograafilise tähisega hõlmatud tsitrusvilju tohib turustada ainult nummerdatud lisamärgisega pakendis. Märgisel ja lisamärgisel peavad olema sõnad „Indicación Geográfica Protegida „Cítricos Valencianos/Citrics Valencians” ”.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Kaitstud geograafilise tähisega „Cítricos Valencianos” hõlmatud tsitrusvilju toodetakse järgmistes Castellóni, Valencia ja Alicante provintsi piirkondades (comarcas), millel on luba kasvatada kaitstud geograafilise tähisega „Cítricos Valencianos” hõlmatud tsitrusvilju.

CASTELLÓ/CASTELLÓN El Baix Maestrat: Alcalà de Xivert, Benicarló, Càlig, Cervera del Maestre, Peníscola/Peñíscola, Sant Jordi/San Jorge, San Rafael del Río, Santa Magdalena de Pulpis, Traiguera ja Vinaròs. La Plana Alta: Almassora/Almazora, Benicàssim/Benicasim, Borriol, Cabanes, Castelló de la Plana/Castellón de la Plana, les Coves de Vinromà, Orpesa/Oropesa del Mar, Sant Joan de Moró, Torreblanca ja Vilanova d’Alcolea. La Plana Baixa: Alfondeguilla, Almenara, Alquerias del Niño Perdido, Artana, Betxí, Borriana/Burriana, Xilxes/Chilches, Eslida, la Llosa, Moncofa, Nules, Onda, Ribesalbes, Tales, la Vall d’Uixó, Vilareal ja la Vilavella. L’Alcalatén: l’Alcora. L’Alt Millars: Argelita, Espadilla, Fanzara, Toga, Torrechiva ja Vallat. L’Alt Palància: Castellnovo, Geldo, Navajas, Segorbe, Soneja ja Sot de Ferrer.

VALÈNCIA/VALENCIA El Camp de Morvedre: Albalat dels Tarongers, Alfara de la Baronia, Algar de Palancia, Algimia de Alfara, Benavites, Benifairó de les Valls, Canet d’En Berenguer, Estivella, Faura, Gilet, Petrés, Quart de les Valls, Quartell, Sagunt/Sagunto, Segart ja Torres Torres. L’Horta Nord: Albalat dels Sorells, Alboraya, Albuixech, Alfara del Patriarca, Almàssera, Bonrepòs i Mirambell, Burjassot, Foios, Godella, Massalfassar, Massamagrell, Meliana, Moncada, Museros, la Pobla de Farnals, Puçol, Puig, Rafelbunyol/Rafelbuñol, Rocafort, Tavernes Blanques ja Vinalesa. L’Horta Oest: Alaquàs, Aldaia, Manises, Paterna, Picanya, Quart de Poblet, Torrent, Xirivella ja València. L’Horta Sud: Albal, Alcàsser, Alfafar, Beniparrell, Catarroja, Llocnou de la Corona, Massanassa, Paiporta, Picassent, Sedaví ja Silla. El Camp de Túria: Benaguasil, Benisanó, Bétera, Casinos, l’Eliana, Loriguilla, Llíria, Marines, Náquera, Olocau, la Pobla de Vallbona, Riba-roja de Túria, San Antonio de Benagéber, Serra ja Vilamarxant. Els Serrans: Bugarra, Chulilla, Domeño, Gestalgar, Loriguilla, Losa del Obispo, Pedralba, Sot de Chera ja Villar del Arzobispo. La Foia de Bunyol: Alborache, Buñol, Cheste, Chiva, Dos Aguas, Godelleta, Macastre ja Yátova. La Ribera Alta: Alberic, Alcàntera de Xúquer, l’Alcúdia, Alfarp, Algemesí, Alginet, Alzira, Alzira (la Garrofera), Antella, Beneixida, Benifaió, Benimodo, Benimuslem, Carcaixent, Càrcer, Carlet, Catadau, Cotes, l’Ènova, Gavarda, Guadassuar, Llombai, Manuel, Massalavés, Montserrat, Montroy, la Pobla Llarga, Rafelguaraf, Real, Sant Joanet, Sellent, Senyera, Sumacàrcer, Tous, Turís ja Villanueva de Castellón. La Ribera Baixa: Albalat de la Ribera, Almussafes, Benicull de Xúquer, Corbera, Cullera, Favara, Fortaleny, Llaurí, Polinyà de Xúquer, Riola, Sollana ja Sueca. La Canal de Navarrés: Anna, Bicorp, Bolbaite, Chella, Enguera, Navarrés ja Quesa. La Costera: l’Alcúdia de Crespins, Barxeta, Canals, Cerdà, Estubeny, Genovés, la Granja de la Costera, Llanera de Ranes, Llocnou d’En Fenollet, la Llosa de Ranes, Moixent/Mogente, Montesa, Novetlè/Novelé, Rotglà i Corberà, Torrella, Vallada, Vallés ja Xàtiva (el Realenc). La Safor: Ador, Alfauir, Almiserà, Almoines, l’Alqueria de la Comtessa, Barx, Bellreguard, Beniarjó, Benifairó de la Valldigna, Beniflá, Benirredrà, Castellonet de la Conquesta, Daimús, la Font d’En Carròs, Gandia, Guardamar de la Safor, Llocnou de Sant Jeroni, Miramar, Oliva, Palma de Gandía, Palmera, Piles, Potríes, Rafelcofer, Real de Gandía, Rótova, Simat de la Valldigna, Tavernes de la Valldigna, Villalonga, Xeraco ja Xeresa. La Vall d’Albaida: Agullent, Aielo de Malferit, Aielo de Rugat, Albaida, Alfarrasí, Atzeneta d’Albaida, Bèlgida, Beniatjar, Benicolet, Benigánim, Benissoda, Carrícola, Castelló de Rugat, Llutxent, Montaverner, Montitxelvo/Montichelvo, l’Olleria, Ontinyent, Otos, el Palomar, Pinet, la Pobla del Duc, Quatretonda, Rugat ja Terrateig.

ALACANT/ALICANTE La Marina Alta: Adsubia, Alcalalí, Beniarbeig, Benidoleig, Benigembla, Benimeli, Benissa, el Poble Nou de Benitatxell/Benitachell, Calp, Dénia, Gata de Gorgos, Xaló, Llíber, Murla, Ondara, Orba, Parcent, Pedreguer, Pego, els Poblets, el Ràfol d’Almúnia, Sagra, Sanet y Negrals, Senija, la Setla/Mira-rosa/Miraflor, Teulada, Tormos, Vall de Gallinera, la Vall de Laguar, el Verger ja Xàbia/Jávea. La Marina Baixa: l’Alfàs del Pi, Altea, Beniardá, Benidorm, Benimantell, Bolulla, Callosa d’En Sarrià, Confrides, Finestrat, el Castell de Guadalest, la Nucia, Orxeta, Polop, Sella, Tàrbena ja la Vila Joiosa/Villajoyosa. L’Alacantí: Aigües, Alacant/Alicante, el Campello, Mutxamel, Sant Vicent del Raspeig/San Vicente del Raspeig ja Sant Joan d’Alacant. El Baix Vinalopó: Crevillent, Elx/Elche ja Santa Pola. El Baix Segura: Albatera, Algorfa, Almoradí, Benejúzar, Benferri, Benijófar, Bigastro, Callosa de Segura, Catral, Cox, Daya Nueva, Daya Vieja, Dolores, Formentera del Segura, Granja de Rocamora, Guardamar del Segura, Jacarilla, Los Montesinos, Orihuela, Pilar de la Horadada, Rafal, Redován, Rojales, San Fulgencio, San Isidro, San Miguel de Salinas ja Torrevieja.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

5.1. Geograafilise piirkonna eripära

Ajalugu

Kõigi maailma tsitrusekasvatuspiirkondade seas on tsitrusviljade kasvatamise traditsioon kõige sügavamalt juurdunud just Valencia autonoomses piirkonnas. Esimesed viited tsitrusviljade kasvatamisele ja sellealastele oskustele Valencia piirkonnas pärinevad sajandite tagant. Juba Francesc Eiximenis (1340–1409) mainis oma teoses „Regiment de la Cosa Pública” Valencia ilule viidates apelsini- ja sidrunisalusid. Münzer kirjeldas raamatus „Viaje por España y Portugal” („Reis läbi Hispaania ja Portugali”) (1494) Valenciat kui kohta, kus kasvab hulganisti apelsini-, sidruni- ja näsasidrunipuid ning lugematul hulgal teisi viljapuid, samuti seda, kuidas teda viidi vaatama linnaaeda, kuhu olid istutatud imelised sidruni-, apelsini- näsasidruni- ja palmipuud. Laguna esitas Dioscoridese „De Materia Medica” (1570) tõlkes teavet apelsinide ja sidrunite kohta ning ütles, et „los valencianos llaman toronja a la naranja” (valencialased kasutavad apelsini kohta sõna „toronja” (mis tänapäevases hispaania keeles tähendab „greip”)). 18. sajandi lõpus tõi botaanik Cabanilles välja asjaolu, et kääbusapelsinidest saadi kõige suurem saak, 4 000tahulla’t (vana hispaania mõõtühik).

Esimesed värsket puuvilja turul müügiks kasvatavad istandused loodi 18. sajandi lõpu poole ning sellest ajast alates on nende hulk järjepidevalt kasvanud, nii et tänaseks on apelsinipuude all ligikaudu 85 000 ha, mandariinipuude all 83 000 ha ja sidrunipuude all 15 000 ha maad. Aja jooksul on välja töötatud kindlad kasvatusmeetodid, mille aluseks on kasvatuse optimaalne kohandamine piirkonna põllumajanduslike ja klimaatiliste oludega ning mis aitavad toota kvaliteetset puuvilja.

Castellónis Burrianas asuv apelsinimuuseum annab tunnistust apelsinikasvatuse olulisusest Valencia autonoomse piirkonna jaoks.

Loodus

Valencia autonoomses piirkonnas väheneb sademete hulk põhjast lõunasse, jäädes Castellónist põhja pool 450 mm kanti, Alicantest lõunas aga juba alla 300 mm.

Tsitrusvilju kasvatatakse kõigis kolmes Valencia autonoomse piirkonna provintsis – Alicantes, Valencias ja Castellónis. Kuigi tava kohaselt on peamised tootmispiirkonnad sisemaal varitseva hallaohu tõttu paiknenud rannikul ja jõeorgudes, sobib praegu tsitruseliste kasvatamiseks ka sisemaa, sest kliimatingimused on muutunud: talved on pehmed, suved parajalt soojad, päevase ja öise temperatuuri vahel on selged erinevused ning tuul on parajalt soe ja niiske.

5.2. Toote eripära

Apelsinid

Tänu Valencia apelsinikasvatajate tehnilistele oskustele ja suurtele teadmistele kasvatatavate kultuuride kohta ning tänu kliima- ja mullatingimustele valmivad kindlate organoleptiliste omadustega viljad, millel on nii spetsiifiline maitse (hapu ja magusa suhe), värvus (intensiivsem oranž), lõhn kui ka mahlasus.

Valencia apelsinidel on õhuke koor, millel on vähe plekke ja kahjustusi.

Mitte üheski teises piirkonnas ei kasva nii palju iseloomuliku värvuse ja püsiva lõhnaga erisuguseid sorte.

Mandariinid

Tänu Valencia mandariinikasvatajate tehnilistele oskustele ja suurtele teadmistele kasvatatavate kultuuride kohta ning tänu kliima- ja mullatingimustele valmivad kindlate organoleptiliste omadustega viljad, millel on nii spetsiifiline maitse (hapu ja magusa suhe), värvus (intensiivsem oranž), lõhn kui ka mahlasus.

Valencia mandariinidel on õhuke koor, millel on vähe plekke ja kahjustusi.

Mitte üheski teises piirkonnas ei kasva nii palju iseloomuliku värvuse ja püsiva lõhnaga erisuguseid sorte. See teeb piirkonnast maailma suurima mandariinieksportija.

Sidrunid

Tänu Valencia sidrunikasvatajate tehnilistele oskustele ja suurtele teadmistele kasvatatavate kultuuride kohta ning tänu kliima- ja mullatingimustele valmivad kindlate organoleptiliste omadustega viljad, mis on mahlased ja suure happesisaldusega, intensiivsemat kollast värvi ja suurepärase lõhnaga.

Valencia sidrunitel on õhuke koor, millel on vähe plekke ja kahjustusi.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Apelsinid

Kohalik keskkond, kus apelsine on kasvatatud sellest ajast alates, kui araablased need Hispaaniasse sisse tõid, annab Valencia apelsinidele erilised omadused, mis eristavad neid mujal kasvatatud apelsinidest ja mis saavutatakse mitme teguri kaasabil.

Valencia apelsine ei kahjusta kasvamise ajal teistele piirkondadele tüüpiline kuum ja kuiv tuul, mistõttu on neil õhuke koor, millel on vähe plekke ja kahjustusi.

Valencia tsitrusekasvatuspiirkonnad asuvad temperatuuri poolest apelsinide geograafilise kasvuala piiril ja seepärast kasvavad seal mitmel põhjusel kvaliteetsed viljad.

1) Tänu pehmetele talvedele ja parajalt soojadele suvedele saavutavad apelsinid optimaalse küpsusastme aeglaselt ja nii on nende hapu ja magusa suhe parem kui kuumemates piirkondades kasvanud apelsinidel (mis on üldiselt läägemad ja mitte nii maitseküllased). Tänu sellele on Valencia apelsinidel parem maitse.

2) Selged erinevused öise ja päevase temperatuuri vahel annavad apelsinidele nii seest- kui ka väljastpoolt tugevama värvuse. Valencia apelsinid on iseloomulikku oranži tooni, mis on üldjuhul intensiivsem kui mujal kasvanud apelsinidel.

3) Mahe temperatuur soodustab apelsinikoores eeterlike õlide teket, mis avaldab omakorda mõju viljade aroomile.

Seega mõjutavad Valencia tsitrusekasvatuspiirkonna iseloomulikud temperatuuritingimused nii viljade maitset, värvust kui ka lõhna.

Vahemereline kliima, mida iseloomustavad parajalt soojad suved ja peamiselt niiske tuul, tuleb apelsinidele samuti kasuks, avaldades peamiselt mõju nende välimusele.

Mandariinid

Kohalik keskkond, kus mandariine on kasvatatud sellest ajast alates, kui araablased need Hispaaniasse sisse tõid, annab Valencia mandariinidele erilised omadused, mis eristavad neid mujal kasvatatud mandariinidest ja mis saavutatakse mitme teguri kaasabil.

Valencia mandariine ei kahjusta kasvamise ajal teistele piirkondadele tüüpiline kuum ja kuiv tuul, mistõttu on neil õhuke koor, millel on vähe plekke ja kahjustusi.

Valencia tsitrusekasvatuspiirkonnad asuvad temperatuuri poolest mandariinide geograafilise kasvuala piiril ja seepärast kasvavad seal mitmel põhjusel kvaliteetsed viljad.

1) Tänu pehmetele talvedele ja parajalt soojadele suvedele saavutavad mandariinid optimaalse küpsusastme aeglaselt ja nii on nende hapu ja magusa suhe parem kui kuumemates piirkondades kasvanud mandariinidel (mis on üldiselt läägemad ja mitte nii maitseküllased). Tänu sellele on Valencia mandariinidel parem maitse.

2) Selged erinevused öise ja päevase temperatuuri vahel annavad mandariinidele nii seest- kui ka väljastpoolt tugevama värvuse. Valencia mandariinid on iseloomulikku oranži tooni, mis on üldjuhul tugevam kui mujal kasvanud mandariinidel.

3) Mahe temperatuur soodustab mandariinikoores eeterlike õlide teket, mis avaldab omakorda mõju viljade aroomile.

Seega mõjutavad Valencia tsitrusekasvatuspiirkonna iseloomulikud temperatuuritingimused nii viljade maitset, värvust kui ka lõhna.

Vahemereline kliima, mida iseloomustavad parajalt soojad suved ja peamiselt niiske tuul, tuleb mandariinidele samuti kasuks, avaldades peamiselt mõju nende välimusele.

Sidrunid

Kohalik keskkond, kus sidruneid on kasvatatud sellest ajast alates, kui araablased need Hispaaniasse sisse tõid, annab Valencia sidrunitele erilised omadused, mis eristavad neid mujal kasvatatud sidrunitest ja mis saavutatakse mitme teguri kaasabil.

Valencia sidruneid ei kahjusta kasvamise ajal teistele piirkondadele tüüpiline kuum ja kuiv tuul, mistõttu on neil õhuke koor, millel on vähe plekke ja kahjustusi.

Valencia tsitrusekasvatuspiirkonnad asuvad temperatuuri poolest sidrunite geograafilise kasvuala piiril ja seepärast kasvavad seal mitmel põhjusel kvaliteetsed viljad.

1) Tänu pehmetele talvedele ja parajalt soojadele suvedele saavutavad sidrunid optimaalse küpsusastme aeglaselt ja nii on nende happelisus parem kui kuumematel aladel kasvanud sidrunitel (millel on üldiselt vähem maitset).

2) Selged erinevused öise ja päevase temperatuuri vahel annavad sidrunitele nii seest- kui ka väljastpoolt tugevama värvuse. Valencia sidrunid on iseloomulikku kollast tooni, mis on üldjuhul intensiivsem kui mujal kasvanud sidrunitel.

3) Mahe temperatuur soodustab sidrunikoores eeterlike õlide teket, mis avaldab omakorda mõju viljade aroomile.

Seega mõjutavad Valencia tsitrusekasvatuspiirkonna iseloomulikud temperatuuritingimused viljade happelisust, värvust ja lõhna.

Vahemereline kliima, mida iseloomustavad parajalt soojad suved ja peamiselt niiske tuul, tuleb sidrunitele samuti kasuks, avaldades peamiselt mõju nende välimusele.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7 (6))

Link kontrolliasutuse veebilehel avaldatud spetsifikaadile:

http://www.agricultura.gva.es/web/c/document_library/get_file?uuid=311b8844-1ac9-4ac2-9301-e81705c4452f&groupId=16

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3) Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(4) Osakaal puuvilja kogukaalust käsitsi pressimise korral.

(5) Minimaalne suhkru/happe suhtarv, nagu on määratletud komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmääruses (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga.

(6) Vt joonealust märkust 3.