Peale selle tuleb kõrvaldada ühtlustamise puudumine kriisilahendussätete alusel ning seda on võimalik saavutada üksnes nii, et kehtestatakse võimalused, mis hõlbustavad suuremat sidusust moratooriumiga seotud vahendite kohaldamisel, ning täiustatakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute võlausaldajate järjestamist maksejõuetuse korral.

Milliseid seadusandlikke ja mitteseadusandlikke poliitikavariante on kaalutud? Kas on olemas eelistatud variant? Miks? Kuni 14 rida

ELi meede on vajalik, sest krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõudeid juba käsitletakse ELi tasandil. Parimaks variandiks peetakse kapitalinõuete määruse, kapitalinõuete direktiivi ning pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi muutmist (vt seoses õigusliku alusega kapitalinõuete määruse ja pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi puhul Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 114 ning kapitalinõuete direktiivi puhul Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 53 lõiget 1). Täiendavad meetmed ELi tasandil edendaksid regulatiivsete standardite ühetaolist kohaldamist ja järelevalvetavade lähendamist. Samuti tagaks see võrdsed tingimused kogu ELis, mis on oluline, sest pangad – isegi olles erineva geograafilise ulatusega – tegutsevad laiema geograafilise ulatusega turgudel ning võivad teenuseid pakkuda ja tegutseda teistes liikmesriikides. Sellegipoolest säiliksid liikmesriikidel ja riikide pädevatel asutustel olemasolevad volitused lahendada teatavaid riigi majanduslikke ja finantsküsimusi (makrotasandi usaldatavuse poliitika ja süsteemsete riskide puhvrid).

Algatuse eesmärk on eelkõige lahendada eespool nimetatud küsimused. Selle käigus algatus ühtlasi edendab riski katmist ja riskitundlikkust usaldatavusraamistikus, parandab globaalsete süsteemselt oluliste pankade kahjumikatmisvõimet ja rekapitaliseerimist ning suurendab proportsionaalsust. Lisaks näeme ette, et algatus vähendab halduskoormust, nõuete täitmisega seotud kulusid ja riskiarbitraaži võimalusi, suurendades samal ajal võrdseid tingimusi ning tagades suurema õiguskindluse ja sidususe.

Finantsstabiilsuse ning komisjoni majanduskasvu ja tööhõive tegevuskava huvides esineb tungiv vajadus: kõrvaldada hulk puudusi olemasolevas õigusraamistikus; rakendada mitu rahvusvahelist kriisijärgset meedet ning viia kiiresti ellu pangandusliidu algatused. Finantsstabiilsust ohustavad praegu märkimisväärsed riskid ja esineb muret tekitav puudus majanduse jätkusuutliku pankadepoolse rahastamise järele. Lisaks tuleb teha rohkem tagamaks, et maksumaksja ei pea edaspidi kandma pankrotti minemiseks liiga suure krediidiasutuse või investeerimisühingu maksejõuetuse koormust. Pealegi on ka väga oluline püüda võimaluse korral vähendada ebaproportsionaalset regulatiivset ja nõuete täitmisega seotud koormust.

C. Eelistatud poliitikavariandi mõju

Millised on eelistatud poliitikavariandi (kui see on olemas, vastasel korral peamiste poliitikavariantide) eelised? Kuni 12 rida

Erinevate eelistatud variantide rakendamine tagaks selle, et ELi krediidiasutused ja investeerimisühingud i) oleksid paremini kapitaliseeritud, ii) omaksid stabiilsemaid rahastamisallikaid, iii) ei omaks liiga suure finantsvõimendusega bilansse ning iv) nende kriisilahendus oleks tõhusam. Seega oleksid nad majandusšokkide talumiseks paremas seisus. See omakorda vähendaks nende maksejõuetuse riski ja kahandaks tõenäosust, et avalik sektor peaks nad päästma. Kui krediidiasutus või investeerimisühing (eelkõige globaalne süsteemselt oluline ettevõtja) muutuks maksejõuetuks, peaks kriisilahendusprotsessi tugevdamise sihipäraste meetmete kehtestamine tagama, et selle asutuse või ühingu kriisilahendus avaldaks maksumaksjatele minimaalset mõju. Peale selle peaksid mõne nõude (seoses aruandluse, avalikustamise ja tasustamisega) proportsionaalsuse suurendamise lisameetmed vähendama halduskoormust ja nõuete täitmisega seotud koormust väiksemate / vähem keeruliste krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul. Lisaks peaksid kriisilahenduse raames kaalutud meetmed tagama õigusselguse ning pakkuma seega kriisilahendusasutustele ning krediidiasutustele ja investeerimisühingutele suuremat kindlust ning suurendama investorite kindlustunnet.

Millised on eelistatud poliitikavariandi (kui see on olemas, vastasel korral peamiste poliitikavariantide) kulud? Kuni 12 rida

Kui krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole praegu piisavaid omavahendeid ettepanekus sisalduvate uute (või läbivaadatud) omavahendite nõuete täitmiseks, peaks ta kas hankima lisaomavahendeid või vähendama oma riskipositsioone. Samamoodi – kui krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole praegu piisavas mahus stabiilset rahastamist, et täita stabiilse rahastamise nõue, peaks ta hankima täiendavat stabiilset rahastamist või muutma oma varade tähtajastruktuuri. Samuti tooksid nõuete muudatused kaasa ühekordsed kulud, mis on tingitud aruandlussüsteemide muudatustest. Samas väiksemate krediidiasutuste või investeerimisühingute jaoks peaksid aruandlus- ja avalikustamisnõuete lihtsustamisest tulenevad väiksemad korduvad aruandluskulud tekitama netotulu. Eespool nimetatud kulud realiseeruksid eelkõige lühikeses perspektiivis ja stabiilsema finantssektori pikaajalised eelised peaksid need üles kaaluma.

Milline on mõju ettevõtjatele, VKEdele ja mikroettevõtjatele? Kuni 8 rida

Pankade VKEde vastu olevatenõuetega seotud kapitalinõuete kavandatav ümberkalibreerimine peaks avaldama VKEde pankadepoolsele rahastamisele positiivset mõju. See oleks abiks eelkõige nendele VKEdele, mille nõuded ületavad praegu 1,5 miljonit eurot, sest nende nõuete puhul ei või praegu VKE toetuskoefitsienti kohaldada. Muud mõjuhinnangus esitatud kavandatavad võimalused, eelkõige need, mille eesmärk on parandada pankade vastupanuvõimet tulevaste kriiside suhtes, peaksid suurendama VKEdele laenude andmise jätkusuutlikkust. Lisaks peaksid krediidiasutuste ja investeerimisühingute nõuete täitmisega seotud kulude vähendamise meetmed, eelkõige väiksemate ja vähem keeruliste ettevõtjate puhul, vähendama VKEde laenuvõtmiskulusid.

Kas on ette näha märkimisväärset mõju riigieelarvetele ja ametiasutustele? Kuni 4 rida

Ei.

Kas on oodata muud olulist mõju? Kuni 6 rida

Ühtegi muud olulist mõju ei ole ette näha.

D. Järelmeetmed

Millal poliitika läbi vaadatakse? Kuni 4 rida