ET Euroopa Liidu Teataja C 241/6

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2015/C 241/05)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

„DRNIŠKI PRŠUT”

ELi nr: HR-PGI-0005-01212-13-13.3.2014

KPN ( ) KGT ( X )

1. Nimetus

„Drniški pršut”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Horvaatia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.2. Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Nimetusega „Drniški pršut” tähistatakse sea tagajalast valmistatud lihatoodet, mida on soolatud jämeda meresoolaga, pressitud, külmsuitsutatud ja kuivatatud ning mille kogu tootmisprotsess on kestnud vähemalt 12 kuud. Selle singi iseloomulik ühtlase ümara servaga väliskuju on vaagnaluude ja koodita ning tagajala siseküljel osaliselt naha ja rasvkoeta. Singil ei tohi olla nähtavaid väliseid kahjustusi, aga toote välispinnal võib olla õhukese hallituskihi jälgi. Viilutatud toode on eristatav selle ühtlase jõulise sügavpunase, aga ka rasvkoe heleda värvuse ning valminud, kergelt suitsutatud ja kuivatatud sealiha tugeva lõhna tõttu. Tänu veetustamise ettenähtud tasemele on sink suurepärase struktuuriga, kergesti lõigatav ning hõlpsasti näritav – tänu singi mahlakusele ja suupärasusele saab suutäisi seega kiiresti alla neelata. Sink on tugeva, magusavõitu ja mõõdukalt soolase maitsega. Pärast singipala allaneelamist meenutab meeldivalt soolane ja kergelt magus lõhn ja järelmaitse sinki, milles puudub happesus, kibedus ja rääsumus.

Turule lastud toote „Drniški pršut” kaal peab olema vähemalt 6,5 kg, maksimaalne niiskusesisaldus lihas 40 %, soola (NaCl) sisaldus kuni 7,0 % ja veeaktiivsus (aw) alla 0,90.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Toode „Drniški pršut” on valmistatud sea üksnes värskest tagajalast, mida peale jahutamise temperatuurivahemikus –1 °C kuni +4 °C ei tohi muul moel säilitada, sh külmutada. Kasutada tohib üksnes värskuse säilitanud ja mikrobioloogiliselt sobivaid seajalgu. Kasutada ei tohi ebakvaliteetset või heleda värvusega, pehmet ja vedelikku eritavat või silmatorkavalt tumedat, vintsket või kuiva liha.

Toote „Drniški pršut” tootmiseks viimistletakse seajalgu selleks, et eemaldada koot, ristluu, vaagnaluu ja sabalülid, kuid reieluu, sääreluu ja pindluu koos põlvekedraga jäävad jala külge, nagu ka istmikuluu sissekasvanud osa ning pöialuude jäänused olenevalt sellest, kui kõrgelt on lõigatud jaotustükk koodi eemaldamiseks. Soolamiseks viimistletud seajalgadel ei ole jala siseküljel põlveliigesest üleval pool osaliselt nahka ja rasvkude ning lihast, mis on eemaldatud poolringikujuliselt koos ja samal tasapinnal kui rasvkude, ning mille tulemusel on singi alumine serv reieluupeast 5–8 cm kaugusel. Viimistletud seajalgadel ei tohi olla kahjustusi, verevalumeid, ebatasasusi või eenduvaid osi. Seajalad tuleb soolata pärast tapapäeva kahe kuni nelja päeva jooksul.

Soolamiseks ettenähtud viimistletud seajalg peab kaaluma vähemalt 11 kg.

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Toote „Drniški pršut” kõik tootmisetapid peavad toimuma punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas. Tootmisprotsess hõlmab kuivsoolamist, pressimist, loputamist, suitsutamist, õhkkuivatamist ja valmimist.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus osutab

Toodet „Drniški pršut” turustatakse tervelt, eri kujuga tükkideks lõigatuna või viiludena. Singitükid ja -viilud lastakse turule eri kuju, suuruse ja kaaluga vaakumpakendis.

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus osutab

Tootespetsifikaadis sätestatud kõigile nõuetele vastava singi kamaraküljele põletatakse tootmisprotsessi lõpus toote „Drniški pršut” põletusmärk. Enne turule laskmist märgistatakse toode ühise tootetähisega „Drniški pršut”.

Kui toode on konditustatud ja tükkideks lõigatud või viilutatud, peab kõigil turule lastud pakenditel olema ühine tootetähis „Drniški pršut”.

Toote „Drniški pršut” põletusmärgi ja ühise tootetähise kujundus on kindlaks määratud tootespetsifikaadis. Kõigil geograafilise tähise kasutajail, kes lasevad turule tootespetsifikaadis sätestatud kõigile nõuetele vastavaid tooteid, on õigus võrdsetel alustel kasutada toote „Drniški pršut” põletusmärki ja ühist tootetähist. Toote „Drniški pršut” põletusmärgi ja ühise tootetähise kujundus on esitatud joonistel 1 ja 2.

Joonis 1 Toote „Drniški pršut” põletusmärk Joonis 2 Toote „Drniški pršut” ühine tootetähis

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toote „Drniški pršut” tootmispiirkond asub Šibenik-Knini maakonnas Drniši linna ja naabruses asuvate omavalitsusüksuste Promina, Ružić, Unešić ja Biskupija halduspiires.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Toodet „Drniški pršut” toodetakse erilise mikrokliimaga geograafilises piirkonnas. Hoolimata mere lähedusest (mereni on linnulennult 20–30 km) on piirkond mõõduka vahemerelise kliimaga. Üldiselt on kliima peamiselt lähisvahemereline, millele on iseloomulikud soojad suved (kõrvetava palavuse ja põuaga) ning vähese lumega pehmed talved. Sagedased ida-, kagu- ja kirdetuuled mõjutavad oluliselt kogu piirkonna kliimat, sest tuulist aega on keskmiselt ligikaudu 65 % aastast. Talvised sagedased tuuled kuivatavad ja jahutavad õhku, mis omakorda soodustab liha kuivatamist. Sellega seoses on eriti oluline kahe tuuleliigi vaheldumine: valitsev boora on Dinara mäemassiivilt ja ümbritsevatelt mägedelt mere suunas puhuv kuiv, külm, kirdetuul, seevastu kagutuul siroko ehk jugo toob merelt kaasa soojust ja niiskust. Tänu boora ja siroko vaheldumisele ning Aadria mere lähedusele ei ole talvised temperatuurid väga madalad ning sagedased tuuled mägedelt kuivatavad ja jahutavad õhku, mis looduslikul viisil kaitseb liha riknemise eest. Eelkõige on kõnealune kaitse oluline toote „Drniški pršut” tootmise algetapis, kui sinke kuivsoolatakse ja kuivatatakse. Looduslikest tingimustest tulenevalt on Drniši piirkonna keskmine temperatuur detsembrist veebruarini vahemikus 3,7–5 °C ning õhuniiskus 76–78 %, millega on toote „Drniški pršut” kindla säilitamise jaoks loodud vajalikud jahedad ja kuivad tingimused. Kõnealused temperatuurid ja niiskuse tase koos jahedate ja kuivade tuultega hõlbustab toote „Drniški pršut” tootmist, mis algab täpselt sel aastaajal.

Toote „Drniški pršut” eripära tuleneb selle konkreetsetest omadustest: pisut soolane maitse, mahe suitsutuslõhn ning veetustamise tase, mis on tingitud traditsioonilisest tootmismeetodist ja kohaliku kliimaga kohanemisest ning toote pikka aega püsinud mainest ja tähtsusest nii omamaisel turul kui ka väljaspool seda.

Toodet „Drniški pršut” toodetakse lisaaineid kasutamata üksnes jämeda meresoolaga soolates. Seajalgu soolatakse ettenähtud koguses soolaga (millest on eemaldatud kõik ebapuhtad osad), seejärel need loputatakse, mis annab tootele „Drniški pršut” vähem soolase ja kergelt magusa maitse (nt lõpptoote NaCl sisaldus ei ületa 7 %; Zagrebi Ülikooli põllumajandusteaduskonnas tehtud keemiliste analüüside tulemused, 2008). Toote „Drniški pršut” tootmisprotsess hõlmab erilist suitsutusmeetodit. Suits on erilise lõhnaga, sest suitsutamisel kasutatakse hariliku kadaka (Juniperus communis) kuiva puitu, hariliku mandlipuu (Amygdalus communis) puitu ja koort, kuivatatud harilikku käokulda (Helichrysum arenarium), harilikku pööki (Fagus sylvatica) ja valgepööki (Carpinus betulus L.). Suitsutusmaterjal põleb aeglaselt ning kui on tagatud hea õhuringlus, siis suitsuvad singid aegamööda. Seega on valminud singi iseloomulik lõhn alati pisut esiletungiv, kuid ei varjuta kunagi laagerdunud liha aroomi. Tänu kuivatamise/valmimise pikale perioodile (12 kuud või veel kauem), mille jooksul kaotab sink vähehaaval vett ning selle valgud ja rasvad läbivad iseeneslikke keemilisi ja ensümaatilisi muudatusi, on tootele „Drniški pršut” iseloomulik mõnevõrra kõrgem veetustamise tase (lõpptoote niiskusesisaldus on 40 % vastavalt nõuetele, mis on esitatud kogumikus „Drniški pršut” – osobine sirovine i finalnog proizvoda, 44. Horvaatia agronoomiasümpoosioni ja 4. rahvusvahelise agronoomiasümpoosioni toimetised, Opatija, 2009, lk 221–222). Sink on ka meeldivalt pehme tänu pikale töötlemisprotsessile ning singi struktuuri mõjutavatele keemilistele ja ensümaatilistele muudatustele. Piisavalt pikk valmimisperiood on samuti oluline singi sügavpunase värvuse ning ka lõhna moodustumisele, mis püsib ka pärast söömist.

Tänu talvisel ajal liha riknemist takistavatele madalatele temperatuuridele saavad Drniši singimeistrid soolamisprotsessis kasutada mõõdukaid soolakoguseid. Kuni tänase päevani kasutatakse hariliku pöögi, valgepöögi, kuiva kadaka puitu ning mandlipuu koort ja kuivatatud harilikku käokulda käsitsi põletades ning tavaliselt suitsutatakse sooja, niiske ilmaga, kui sinki saab veidi tuulutada ainult kirdetuule (boora) käes. Toote „Drniški pršut” iseloomuliku värvuse, struktuuri, lõhna ja maitse moodustumisel on väga oluline hoolikas soolamine ja suitsutamine ning loomulik kuivatamine ja valmimine vähemalt ühe aasta jooksul. Drniši singitootjate hool, oskusteave ja kogemused ning kohalike ilmaolude tundmine on alati olnud asendamatud tegurid toote „Drniški pršut” traditsioonilise tootmise ja tunnusliku kvaliteedi jaoks.

Seos toote „Drniški pršut” ja selle geograafilise ümbruse vahel tuleneb tootmise pikaajalisest traditsioonist ja Drniši piirkonnast pärit singi kõrgest mainest, aga ka soodsatest ilmastikuoludest ning kohalike elanike teadmistest ja oskustest. „Taeva kingitusena” antud looduslikke tingimusi oskuslikult ära kasutanud kohalike inimeste mitmed põlvkonnad on loonud singitootmise rikkaliku traditsiooni, mille tulemusena on nii Drniši linn kui ka selle ümbruskond tänu oma singile juba pikka aega heas kuulsuses. Tänu oma kvaliteedile on toode „Drniški pršut” olnud alati hea mainega kõigi omamaiselt toodetud sinkide hulgas, millest annab tunnistust kirjutis „Unikati drniške pršutoteke” (Drniši singipoe ainulaadsed tooted) 1978. aasta ajalehes (Nedjeljna Dalmacija, 15.4.1978). Singi erakordselt kõrget rahvusvahelise tuntuse taset kinnitab asjaolu, et 2. juunil 1953 serveeriti seda Briti kuningakojas kuninganna Elisabeth II kroonimispidustustel ning uuesti ka kuninganna kroonimise 50. aastapäeva puhul (Buckinghami palee tänukiri, 2002). Kuni 1990. aastate sõjani oli Drniši tootmiskohast pärit sink kaubanduslikult kõige olulisem ja kõige paremini tuntud singisort kodumaisel turul. Toote „Drniški pršut” hea maine on säilinud tänapäevani ning seda tuntakse hästi nii endise Jugoslaavia vabariikides kui ka väljaspool.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/DRNISKI%20PRSUT/SPECIFIKACIJA%20PROIZVODA%20-%20Drniski%20pršut%20-izmjena.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.