P6_TA(2006)0527

Puuetega inimeste olukord laienenud Euroopa Liidus

Euroopa Parlamendi resolutsioon puuetega inimeste olukorra kohta laienenud Euroopa Liidus: Euroopa tegevuskava 2006-2007 (2006/2105(INI))

Euroopa Parlament,

- võttes arvesse komisjoni teatist teemal "Puuetega inimeste olukord laienenud Euroopa Liidus: Euroopa tegevuskava 2006-2007" (KOM(2005)0604) (edaspidi: puuetealane tegevuskava);

- võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (CESE 591/2006);

- võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 13 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 21, mis käsitlevad võitlemist diskrimineerimisega, sealhulgas diskrimineerimisega puuete alusel, ning võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 6 ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklit 14, mis keelustab kõik diskrimineerimise vormid;

- võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 26, mis käsitleb puuetega inimeste integreerimist ning nende õigust saada kasu meetmetest, mille eesmärk on seda tagada;

- võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel [1];

- võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2001. aasta direktiivi 2001/85/EÜ, mis käsitleb reisijateveoks mõeldud sõidukite, millel on lisaks juhiistmele rohkem kui kaheksa istekohta, erieeskirju [2];

- võttes arvesse nõukogu 3. detsembri 2001. aasta otsust 2001/903/EÜ puuetega inimeste Euroopa aasta 2003 kohta [3];

- võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni projekti;

- võttes arvesse oma resolutsioone 17. juunist 1988 viipekeelte kohta kurtidele [4], 18. novembrist 1998 viipekeelte kohta [5] ja 4. aprillist 2001 komisjoni teatise kohta nõukogule, Euroopa Parlamendile, Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele - Tõketeta Euroopa suunas puuetega inimeste jaoks [6], ning oma seisukohta 15. novembrist 2001 ettepaneku suhtes võtta vastu nõukogu otsus puuetega inimeste Euroopa aasta 2003 [7] kohta;

- võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut teemal "Elanikkonna vaimse tervise parandamine. Euroopa Liidu vaimse tervise strateegia väljatöötamine" (KOM(2005)0484);

- võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut teemal "Silmitsi demograafiliste muutustega: uus põlvkondadevaheline solidaarsus" (KOM(2005)0094);

- võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

- võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning kultuuri- ja hariduskomisjoni ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A6-0351/2006),

A. A arvestades, et mittediskrimineerimine ja inimõiguste edendamine peavad olema ühenduse puuetega inimeste strateegia keskmeks, nagu on kehtestatud EÜ asutamislepingu artikliga 13 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklitega 21 ja 26;

B. arvestades, et 2000. aastal rõhutas Portugal eesistujariigina, et ei ole olemas "diskrimineerimise hierarhiat" ning et EÜ asutamislepingu artiklil 13 põhinevate laiahaardeliste diskrimineerimisvastaste õigusaktide toetamine järgneks rassilist mittediskrimineerimist käsitlev ulatusliku direktiivi vastuvõtmisele 2000. aastal; ning arvestades, et endine tööhõive ja sotsiaalvaldkonna volinik teatas komisjoni kavatsusest esitada sellised ulatuslikud diskrimineerimisvastased õigusaktid puuetega inimeste heaks 2003. aastal;

C. arvestades et, ÜRO ajutine töörühm on kiitnud heaks ettepaneku võtta vastu puuetega inimeste õiguste rahvusvaheline konventsioon, mille ÜRO Peaassamblee võtab eeldatavasti vastu detsembris 2006, ning arvestades, et komisjoni meetmed peavad nüüd olema kooskõlas selles konventsioonis sätestatud põhimõtetega;

D. arvestades, et puuetega inimeste töötuse tase on endiselt lubamatult kõrge;

E. arvestades, et tööhõive on üks sotsiaalse kaasatuse põhitingimusi;

F. arvestades, et paljud puuetega inimesed, eelkõige tõsiste puuetega inimesed, ei saa teha traditsioonilist tööd, ning arvestades, et seetõttu on vaja pakkuda laia töövõimaluste valikut, sealhulgas kaitstud ja abilisega töökohti;

G. arvestades, et on oluline, et inimesed omandaksid kvalifikatsiooni ning säilitaksid ja uuendaksid seda pidevalt, et realiseerida tööturul oma potentsiaali;

H. arvestades, et tuleb jätkata eemaldumist puude meditsiiniliselt mudelilt, austades samas iga konkreetse inimese tegelikku rehabilitatsioonivajadust, et luua sotsiaalne mudel ja õigustepõhine lähenemine, mis tugineb võrdsuse, seaduse ees võrdsuse ja võrdsete võimaluse põhimõtetele ning edendab neid põhimõtteid, või mis tugineb vastavatel õigustel põhinevale lähenemisele;

I. arvestades, et ülemäära arstiteaduslik lähenemine puudele on seni takistanud selle sotsiaalsest väärtusest ja õiguste valdkonnaga - ning mitte ainult toetuste nõudmise õigusega - seotusest täielikku arusaamist, ning arvestades, et seetõttu on vaja sellest puude üsna piiratud kontseptsioonist järk-järgult eemalduda;

J. arvestades, et paljudel eakamatel inimestel tekivad lähiaastatel puuded ja paljud puuetega inimesed jäävad vanemaks;

K. arvestades, et puuetega inimeste ja nende esindusorganisatsioonide osalus on sellise õigustepõhise lähenemise oluline osa;

L. arvestades, et teenuste kvaliteedi küsimus tuleks lisada ühe horisontaalse punktina puuetealasesse tegevuskavasse;

M. arvestades, et komisjoni teatis teemal "Võrdsed võimalused puuetega inimestele: Euroopa tegevuskava" (KOM(2003)0650) kujutas endast teretulnud järge puuetega inimeste Euroopa aastale 2003, ning arvestades, et on oluline jätkata puuetega eurooplaste õiguste ja olukorra pidevat parandamist, nagu tõdeti Euroopa aasta jooksul;

N. arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2006 puudega ja liikumispuudega isikute õiguste kohta lennureisi puhul [8] on üldse esimene EÜ õigusakt, mille peamine eesmärk on täiendada puuetega inimeste õigusi;

O. arvestades, et komisjoni ettepanek võtta kasutusele puuetega inimeste iseseisva elu kontseptsioon oli põhinõue peamiselt hooldeasutustes elavate puuetega inimeste kahel ajaloolise tähtsusega "vabadusretkel" Euroopa Parlamenti, mille korraldas Euroopa iseseisva elu võrgustik, ning selle vastuvõtmine komisjoni poolt on suurepärane näide sellest, kuidas Euroopa Liit suudab kodanike nõudmistele reageerida;

P. arvestades, et on lubamatu ehitada Euroopa Regionaalarengu Fondi või muude struktuurifondide vahendeid kasutades uut infrastruktuuri, millele puuetega inimestel ei ole juurdepääsu,

1. kutsub komisjoni ja neid ELi15 liikmesriike, kes ei võtnud vajalikke meetmeid 2. detsembriks 2003 (mõned palusid pikendust) ning 10 uut liikmesriiki, kes ei võtnud vajalikke meetmeid 1. maiks 2004 üles tõhusalt rakendada direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel, ning tunneb heameelt liikmesriikide poolt juba võetud meetmete üle;

2. rõhutab, et juurdepääs kaupadele ja teenustele peaks olema tagatud igale ELi kodanikule ning kutsub seetõttu komisjoni üles esitama konkreetselt puuetega inimestega seotud direktiivi vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 13;

3. kutsub liikmesriike üles tunnistama kehtetuks kõik siseriiklikud õigusaktid, mis diskrimineerivad puuetega inimesi ja on vastuolus EÜ asutamislepingu artikliga 13;

4. leiab, et direktiivi 2001/85/EÜ tuleks tugevdada, et viia see kooskõlla kehtivate ühenduse õigusaktidega, mis käsitlevad puuetega lennureisijate õigusi; toetab ja julgustab komisjoni laiendama neid puuetega inimeste seadusega tagatud õigusi aja jooksul kõigile transpordiliikidele; tuletab meelde, et võrdne juurdepääs ühistranspordile on ülioluline, et puuetega inimesed saaksid sõita oma töökohta ning säilitada sotsiaalseid ja perekondlikke võrgustikke; samuti tervitab määrust (EÜ) nr 1107/2006 mis on esimene konkreetselt puuetega inimestega seotud ühenduse õigusakt;

5. tervitab järkjärgulist suundumust kõrvaldada need paljud diskrimineerimise vormid, millega puuetega inimesed õhu-, maa- või meretransporti kasutades kokku puutuvad, ning nõuab jõupingutusi vältimaks uute diskrimineerimise vormide loomise ohtu, mida praegu ei eksisteeri, nagu võib juhtuda rahalise diskrimineerimise puhul;

6. tervitab komisjoni jõupingutusi side- ja infotehnoloogiale juurdepääsu parandamiseks; märgib siiski, et rohkem kui 80% avalikest kodulehekülgedest, sealhulgas Euroopa institutsioonide omad, ei ole üldjuhul puuetega inimestele juurdepääsetavad; on arvamusel, et juurdepääs side- ja infotehnoloogiale võib aidata tõhusalt kaasa puuetega inimeste töötuse kõrge taseme vähendamisele;

7. palub komisjonil ja liikmesriikidel oma vastavate pädevusvaldkondade raames edendada puuetega inimeste aktiivset osalemist hariduses, kutseõppes, e-õppes, elukestvas õppes, kultuurisündmustes, spordis, vaba aja tegevustes, infoühiskonnas ja massimeedias;

8. palub komisjonil ja liikmesriikidel edendada puuetega inimeste juurdepääsu Internetile, eelkõige avalikele ning hariduse ja kutseõppega seotud veebisaitidele

9. kutsub liikmesriike üles võtma konkreetseid meetmeid eesmärgiga tagada, et kõik avalike asutuste koduleheküljed on puuetega inimestele juurdepääsetavad;

10. nõuab, et infrastruktuuriga seoses tehtaks rohkem, et võimaldada puuetega inimestele juurdepääs ehitistele ja äsja projekteeritud keskkonnale, rõhutades seda, kui tähtis on tagada puuetega inimestele sobiv juurdepääs planeerimise ja ametliku kinnitamise etapist alates ning ehitiste, seadmete ja sisseseade standardne kujundus ja arhitektuuriliste tõkete kõrvaldamine; kutsub komisjoni üles täitma selles suhtes täielikult oma kohustusi struktuurifondide määruste rakendamisel perioodil 2007-2013 ja kutsub Euroopa institutsioone üles võtma vajalikke meetmeid oma hoonete muutmiseks kõigile juurdepääsetavaks;

11. palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta asjakohaseid meetmeid, mis hõlmavad vajaduse korral kaasaegsete tehnoloogiate kasutuselevõttu, et parandada puuetega inimeste juurdepääsu kultuuriga seotud infrastruktuuridele ja üritustele ning suurendada nende osalemist selles valdkonnas;

12. rõhutab meetmete võtmise vajadust puuetega inimeste kunstilise eneseväljenduse ja loovuse edendamiseks, tagades neile võrdsed võimalused oma teoste loomiseks ja esitlemiseks ning osalemiseks kultuurivahetustes;

13. rõhutab, et tuleb käivitada teavitamiskampaaniaid tagamaks, et tööandjad suhtuksid puuetega töötaja palkamisse ilma eelarvamusteta, ning seda eelkõige väärarusaamade osas, mis puudutavad töölevõtmise finantseerimiskulusid ja kõnealuste kandidaatide võimeid; rõhutab, et rohkem tuleks ära teha, et suurendada suhtlemisvõimalusi, vahetamaks parimaid tavasid ja suurendamaks tööandjate teadlikkust nende ülesannete ja kohustuste osas, ning julgustada diskrimineerimisvastaste eeskirjade nõuetekohast jõustamist vajaduse korral liikmesriikide kohtute kaudu, eriti seoses direktiiviga 2000/78/EÜ; teeb ettepaneku käsitleda puudeid ettevõtete jaoks uue teenusena, et tagada töökoha säilimine (vältimisabinõuna) või töökohale naasmine (rehabilitatsioonivormina) inimeste puhul, kellel on oht omandada töökohal puue;

14. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma tingimused, mille puhul on võimalik vältida toetustest sõltumist ja ennetähtaegset pensionileminekut ning on võimalik tagada puuetega inimestele kindlustatus tööga;

15. nõuab tungivalt, et liikmesriigid edendaksid puuetega inimeste õiguste rakendamist vastavalt direktiivile 2000/78/EÜ ja nende kaitsmise võimalusi, ning nõuab ametiühingutelt tungivalt kõige võimaliku tegemist, et teavitada liikmeid nende õigustest, mis tulenevad nimetatud direktiivist;

16. nõuab komisjonilt tungivalt rohkem tegusid, et süvalaiendada puuetega seotud küsimusi tööhõivealastes õigusaktides ja mujal, eelkõige Euroopa tööhõivestrateegias, riigihangetes, Euroopa Sotsiaalfondis ja elukestvas õppes, ning muuta puuetega inimeste õigused Lissaboni strateegias nähtavamaks;

17. palub komisjonil edendada puuetega inimeste osalemist järgmise eelarveperioodi 2007-2013 uutes mitmeaastastes programmides, näiteks programmides "Kultuur", "Elukestev õpe", "Aktiivsed noored", "MEDIA 2007" ja "Kodanike Euroopa";

18. kutsub liikmesriike üles võtma asjakohaselt arvesse probleeme, millega puutuvad kokku puuetega laste vanemad, kes on sageli sunnitud tööturust eemale jääma, ning edendama poliitikavaldkondi selliste vanemate toetamiseks ja abistamiseks;

19. tervitab komisjoni kavatsust võtta Euroopa Sotsiaalfondis arvesse nende töötajate koolitusvajadusi, kes toetavad puuetega inimesi kodus, hooldeasutuses või erinevaid meetodeid koos kasutades;

20. tervitab Euroopa Sotsiaalfondi klauslit puuetega inimeste kohta;

21. kutsub liikmesriike üles vastavalt eespoolnimetatud Euroopa Parlamendi 17. juuni 1988. aasta resolutsioonile kasutama, edendama ja levitama võimalikult laialdaselt viipekeelt;

22. juhib tähelepanu sellele, et tootmisriskide vältimise kavade ja programmide koostamisel on oluline võtta arvesse puuetega inimeste eriolukorda;

23. nõuab tungivalt, et liikmesriigid kasutaksid majanduslikke ja sotsiaalseid vahendeid, et suurendada puuetega inimestele antava abi ulatust osana põlvkondadevahelisest solidaarsusest;

24. nõuab tungivalt, et komisjon teeks koostööd liikmesriikidega, et edendada alates varasest noorusest puuetega inimeste kaasamist tavaõppesse, kus võimalik, samal ajal siiski tunnistades, et osadel juhtudel on erikoolid vajalikud ning vanemate õigust valida, millisesse kooli nad lapse tahavad panna, ning edendada puuetega inimeste juurdepääsu kõikidele haridus- ja koolitustasanditele ning uutele tehnoloogiatele vastavalt nende oskustele ja soovidele; kutsub komisjoni üles tegema uuringuid ja konsulteerima liikmesriikidega võimaluse üle kehtestada õigus tavaõppele kõigile puuetega lastele ja nende perekondadele, kes selle valivad; tunnustab ja toetab panust, mille puuetega inimesed võivad anda Euroopa majandusele, arendades samal ajal enda suuremat iseseisvust;

25. palub komisjonil ja liikmesriikidel oma vastavate pädevusvaldkondade raames rakendada nõukogu 6. veebruari 2003. aasta resolutsiooni e-juurdepääsetavuse (eAccessibility) kohta, millega parandatakse puuetega inimeste juurdepääsu teadmistepõhisele ühiskonnale [9], 5. mai 2003. aasta resolutsiooni, mis käsitleb puuetega õpilaste ja üliõpilaste võrdseid võimalusi hariduses ja koolituses [10], ning 6. mai 2003. aasta resolutsiooni, mis käsitleb puuetega inimeste juurdepääsu kultuuriga seotud infrastruktuuridele ja kultuuriüritustele [11];

26. palub Euroopa Liidul järgida puuetega inimeste Euroopa aasta (2003) ja Euroopa aasta "Haridus spordi kaudu" (2004) eesmärke, jätkates puuetega inimeste eraldatust põhjustavate tõkete eemaldamist; soovitab pöörata erilist tähelepanu puuetele kui ühele mõõtmele Euroopa aasta "Võrdsed võimalused kõigile" (2007) raames võetavates meetmetes;

27. palub komisjonil ja liikmesriikidel pöörata erilist tähelepanu puuetega inimeste haridus- ja koolitusalase liikuvuse hõlbustamisele;

28. rõhutab spordi tähtsust puuetega inimeste elukvaliteedi, enesest lugupidamise, sõltumatuse ja sotsiaalse lõimumise parandamise tegurina;

29. palub liikmesriikidel parandada juurdepääsu spordirajatistele, kõrvaldada takistused puuetega noorte osalemiseks sportlikus tegevuses, luua stiimulid puuetega noorte aktiivsemaks osalemiseks spordis ning toetada puuetega inimestele mõeldud spordiüritusi ja võistlusi, näiteks paraolümpiamänge;

30. rõhutab, et puuetega õppijate tavaõppesse kaasamine - võttes arvesse konkreetset toetust, mis on vajalik õpilaste haridusalaste erivajaduste rahuldamiseks - on liikmesriikide kohustus;

31. tuletab meelde, et Euroopa institutsioonide koostatud dokumendid tuleks alati teha nõudmise korral kättesaadavaks juurdepääsetaval kujul, kusjuures eelkõige puudutab see vormide täielikku kättesaadavust pimedatele ja vaegnägijatele ning õpiraskustega inimestele; rõhutab, et peab kasutama selget ja lihtsat keelt ning et tehnilist keelekasutust tuleks võimaluste piires vältida;

32. rõhutab, et on olemas mitmesuguste puuetega inimesi, sealhulgas liikumisprobleemidega, nägemisvaegustega, kuulmisvaegustega, vaimse tervise probleemidega, krooniliste haiguste ja õpiraskustega inimesed; rõhutab, et liitpuuetega inimestel on erakordsed probleemid, nagu ka inimestel, keda diskrimineeritakse mitmekordselt, ning et rohkem tähelepanu tuleks pöörata puuetega eakamatele inimestele ja puuetega naistele;

33. juhib tähelepanu sellele, et erinevad puudeliigid nõuavad isikukohast hoolt, mille puhul võetakse nõuetekohaselt arvesse kasvueas laste ja täiskasvanute puudeid;

34. märgib, et erilist tähelepanu tuleb pöörata puudega inimestele, keda juba iseenesest diskrimineeritakse, nagu eakamad inimesed, naised ja lapsed; kutsub komisjoni üles toetama programme, mis on suunatud laste puuete diagnoosimisele noores eas, et seejärel hõlbustada nende sotsiaalset ja tööalast integratsiooni;

35. rõhutab vajadust julgustada algatusi üldsuse ja vaimse puudega inimeste tihedama suhtluse arendamiseks ning vähendada vaimse tervise probleemidega inimeste häbimärgistamist; nõuab vajalikku toetust sügava puudega inimeste perekondadele;

36. rõhutab meedia juhtivat rolli puuetega inimesi puudutavate stereotüüpide ja eelarvamuste kõrvaldamisel ning ühiskonna teadlikkuse edendamisel nende igapäevaelu probleemidest;

37. palub liikmesriikidel ja komisjonil eelkõige MEDIA 2007 programmi raames edendada puuetega inimesi positiivsemalt kujutavate filmide ja telesaadete tootmist ja levitamist;

38. palub liikmesriikidel kasutada puuetega inimeste erivajaduste rahuldamiseks kõiki digitaaltelevisiooni võimalusi, nagu paremad subtiitrid, helikommentaarid või selgitused sümbolite abil, ning samas edendada analoogtelevisioonis subtiitrite ja viipekeele üldist kasutamist;

39. palub liikmesriikidel pöörata erilist tähelepanu puuetega naistele, kes peavad taluma mitmekordset diskrimineerimist - olukord, mida saab muuta süvalaiendamismeetmeid ning puuetega naiste ja kodanikuühiskonna sidusrühmadega ühiselt välja töötatud positiivseid tegevusmeetmeid kombineerides;

40. palub liikmesriikidel võtta jõulisi meetmeid igasuguse vägivalla vastu, mis on suunatud puuetega inimestele ning eelkõige naistele, eakatele ja lastele, kes langevad sageli vaimse, füüsilise ja seksuaalse vägivalla ohvriks; märgib, et ligi 80% puuetega naistest langevad vägivalla ohvriks ja et seksuaalse vägivalla oht on nende puhul teiste naistega võrreldes suurem; juhib tähelepanu sellele, et puuetega naiste elus on vägivald mitte üksnes sageli esinev nähtus, vaid see on mõnikord ka nende puuete otsene põhjus;

41. tervitab eemaldumist puuetega inimeste hooldeasutustesse määramisest; märgib, et hooldeasutuste kasutamise vähendamiseks on vaja piisaval tasemel kogukondlikke kvaliteetseid teenuseid, mis soosivad iseseisvalt toimetulekut, õigust abile ja täielikku osalemist liikmesriikide ühiskonnas; nõuab eritähelepanu pööramist võimalikele tasupoliitikast tulenevatele tõketele sellistele teenustele juurdepääsul ning üldise juurdepääsu põhimõtte toetamisele; soovitab liikmesriikide valitsustel suunata praegu toetus teenustele, mille eesmärk on soodustada puuetega inimeste ühiskonda integreerimist ja tööhõivet; rõhutab vajadust tugevdada riiklikku poliitikat tagamaks, et võrdsed võimalused on tegelikult olemas; ergutab komisjoni töötama välja ja/või tunnustama Euroopa sotsiaalteenuste kvaliteedi näitajaid;

42. tervitab komisjoni kavatsust töötada puuetealase tegevuskava järgmises etapis välja sotsiaalhooldusega seotud ühenduse poliitika ja kutsub üles andma kohast panust teenustepakkujate poolt; rõhutab siiski, et uuringud, koolitus, konverentsid ja teised algatused peavad alati olema kasutajapõhised, ning kutsub komisjoni üles hakkama selgelt jälgima puuetega inimeste enda osalemist kõigis sellistes tegevustes;

43. kutsub komisjoni üles võtma üldhuvi pakkuvaid sotsiaalteenuseid käsitleva poolelioleva arutelu osana arvesse teenuste rolli inimõiguste ja täieliku ühiskonnas osalemise saavutamisel; on seetõttu seisukohal, et kasutajate aktiivne osalemine kvaliteetsete teenuste määratlemisel on hädavajalik;

44. kutsub liikmesriike üles kehtestama korda, mis tagab puuetega inimestele osutatavate tugiteenuste usaldusväärse ja läbipaistva juhtimise ning neile esitatavate kvaliteedinõuete järgimise, olenemata sellest, kas neid osutatakse kodus või hooldeasutuses või kasutatakse erinevaid meetodeid koos;

45. rõhutab, et olenemata puuetega inimeste toetamise viisist - kodus, hooldeasutuses või erinevaid meetodeid koos kasutades - peavad kõik liikmesriigid kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega kehtestama korra väärkohtlemise (keemiliste supressantide, füüsilise ja psüühilise vägivalla kasutamine jms) vältimiseks;

46. kutsub komisjoni üles nõudma Euroopa puuetega inimeste toetuse kvaliteedi hartat, et tagada integratsiooni ja osalemise kõrge tase olenemata toetamisviisist - kodus, hooldeasutuses või erinevaid meetodeid koos kasutades;

47. kutsub komisjoni üles edendama rohkem oma puudesuuniste rakendamist ELi arenguabi andmisel ning nende rakendamist hindama; kutsub Euroopa demokraatia ja inimõiguste algatust üles säilitama ja laiendama toetust puuetega inimeste õigusi edendavatele projektidele kogu maailmas; rõhutab, et puuetega inimesi käsitlev peatükk peaks ELi aastaaruandes inimõiguste kohta olema edaspidi üksikasjalikum;

48. väljendab muret seoses sellega, et komisjon ei ole võtnud puuetega inimeste inimõigusi piisavalt arvesse Kopenhaageni kriteeriumide täitmise hindamisel ELi laienemisprotsessis; kutsub komisjoni üles jõupingutusi selles suhtes kahekordistama ning tagama puuetega inimestele ja nende organisatsioonidele kandidaatriikides täielik juurdepääs ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahendile (ISPA);

49. kutsub nõukogu ja komisjoni üles rakendama puuetealast tegevuskava ning andma Euroopa Parlamendile aru edusammude kohta; palub puuetealasel kõrgetasemelisel esindajate töögrupil vaadata läbi ja vajaduse korral ajakohastada puuetega inimestele mõeldud teenuste üheksa pädevuspõhimõtet;

50. tervitab komisjoni kavatsust liikuda eelkõige tööhõive edendamisele keskendumiselt (2004-2005) edasi asetades rõhu "aktiivsele kaasamisele", ning nõuab selleks kõigi puuetega inimeste osalemise valdkondade tasakaalustatud rõhutamist ning konkreetsete võrdlusaluste sisseseadmist, et suunata puuetealase tegevuskava rakendamise etappi;

51. tunnustab valitsusväliste organisatsioonide, mittetulunduslike hoolekandeorganisatsioonide ja puuetega inimeste ühenduste tähtsat rolli puuetega inimeste õiguste täiendamisel ja rakendamisel ning rõhutab, et komisjon peab tegema rohkem, konsulteerimaks puuetega inimeste organisatsioonidega, et puuetega inimeste poliitika tagaks selle valdkonna moodustavate inimrühmade aktiivsema kaasamise;

52. tervitab olulist rolli, mida selles suhtes etendab Euroopa puuetega inimeste foorum ning etendavad teised Euroopa puuetealased võrgustikud, ning kutsub komisjoni üles jälgima hoolikalt nende organisatsioonide rahalist toetamist, austades samal ajal nende iseseisvust, et säilitada Euroopa tasandil tugev ja elav kodanikuühiskonna dialoog puuetega inimestega;

53. kutsub liikmesriike üles uurima koos ettevõtjate, sotsiaalpartnerite ja muude pädevate asutustega intensiivsemalt puuetega inimestele töö pakkumise viise;

54. nõuab andmete kogumise suuremat kooskõlastamist liikmesriikide vahel, kasutades Euroopa ja liikmesriikide statistika sisu ja kvaliteedi täiustamist võimaldavaid süsteeme, ning seda eelkõige seoses erinevate puuetega inimeste kogetud erinevate probleemidega; kutsub seetõttu komisjoni üles lisama puue ühe näitajana tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika andmete hulka;

55. nõuab Euroopa ühtset puude määratlust;

56. tervitab Euroopa Ühenduste Kohtu 11. juuli 2006. aasta otsust kohtuasjas C-13/05 Chacón Navas [12] EÜ ühtse puudemääratluse kohta; on seisukohal, et sellest on palju kasu puuetega inimeste õiguste kehtestamiseks ja nende kohtlemise parandamiseks kõigis liikmesriikides;

57. tervitab ÜRO puuetega inimeste konventsiooni projekti kokkulepet; õnnitleb komisjoni, liikmesriike ja Euroopa puuetega inimeste organisatsioone tervikliku rolli etendamise puhul selle tulemuse tagamisel; nõuab kogu ELi hõlmavat kampaaniat konventsiooni kiireks allkirjastamiseks ja ratifitseerimiseks pärast kokkulepet nii Euroopas kui ka meie partnerite poolt üle maailma;

58. rõhutab, et on oluline tagada ÜRO esitatud puuetega inimeste õiguste ja väärikuse kaitsmist ja edendamist käsitlevas laiahaardelises ja terviklikus konventsioonis tähtsaks peetud põhimõtete edendamine ja järgimine ELi tasandil;

59. tervitab ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni vastuvõtmist; on seisukohal, et see on pöördeline konventsioon, millel on eeldusi parandada puuetega inimeste elu kogu maailmas; tuletab meelde, et konventsiooni allkirjastanud liikmesriikidele õiguslikult siduvas ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonis sätestatakse, et puue on inimõiguste küsimus ja inimõigusi tuleb kaitsta;

60. kutsub komisjoni üles määratlema oma tekstis selgemalt, millised projektid on vastavalt puuetealasele tegevuskavale juba algatatud;

61. palub komisjonil pöörata puuetealase tegevuskava uutel etappidel suuremat tähelepanu soolisele aspektile ja spetsiifilisele teabele puuetega naiste ja puuetega laste vanemate kohta;

62. toetab ELi 2005. aasta eesistujariigi Ühendkuningriigi üleskutset korraldada liikmesriikide puuetevaldkonna ministrite aastakoosolek;

63. kutsub komisjoni üles pärast nõuetekohast jälgimist vaatama läbi ja avaldama iga kahe aasta tagant eduaruande igas ELi liikmesriigis erinevates asjaomastes valdkondades puuetega inimestega seonduva poliitika ja heade tavade kohta;

64. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et Euroopa võrdsete võimaluste aasta 2007 tegevuste puuetega seotud mõõde tugineb Euroopa puuetega inimeste aasta 2003 saavutustele ega piirdu lihtsalt nende kordamisega;

65. nõuab suuremate jõupingutuste tegemist eakamate puuetega inimeste suhtes, et hõlbustada nende integreerimist või taasintegreerimist tööturule ja vähendada puuetega inimeste hulgas ennetähtaegset pensionileminekut; märgib, et vastavalt demograafilistele muutustele suureneb eakamate puuetega inimeste arv märgatavalt; on seisukohal, et eakamad puuetega inimesed vajavad eelkõige terviklikku hooldamist ning põhjalikumat sotsiaalset rehabilitatsiooni; kutsub komisjoni üles uurima, mida tehakse liikmesriikides inimeste vajadustele vastava hoolduse tagamiseks selles valdkonnas; soovitab esitada selle uuringu tulemused parimate tavade võrdluses;

66. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide ning ühineja- ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele.

[1] EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.

[2] EÜT L 42, 13.2.2002, lk 1.

[3] EÜT L 335, 19.12.2001, lk 15.

[4] EÜT C 187, 18.7.1988, lk 236.

[5] EÜT C 379, 7.12.1998, lk 66.

[6] EÜT C 21 E, 24.1.2002, lk 246.

[7] EÜT C 140 E, 13.6.2002, lk 599.

[8] ELT L 204, 26.7.2006, lk 1.

[9] ELT C 39, 18.2.2003, lk 5.

[10] ELT C 134, 7.6.2003, lk 6.

[11] ELT C 134, 7.6.2003, lk 7.

[12] ELT C 69, 19.3.2005, lk 8 (Euroopa Kohtu Lahendites seni avaldamata).

--------------------------------------------------