Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 319/06)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„CÔTES CATALANES“

PGI-FR-A1135-AM01

Teate esitamise kuupäev: 2.7.2020

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Vahetus läheduses asuv piirkond

KGT „Côtes Catalanes“ tootespetsifikaadi 1. peatüki 4. punktis kirjeldatud vahetus läheduses asuv piirkond registreeriti omavalitsuste loetelus ümber vastavalt 2019. aasta ametlikule geograafilisele koodile (nn INSEE kood COG), mis on riiklik viitenumber. Nimetatud ajakohastamine ei muuda piirkonna piirjooni.

Vahetus läheduses asuva piirkonna omavalitsuse nimekiri ajakohastati koonddokumendi lisatingimuste punkti all.

2. Viinamarjasordid

Tootespetsifikaadi 1. peatüki punktis 5 on KGTga „Côtes Catalanes“ veinide tootmiseks kindlaksmääratud viinamarjasortide hulka lisatud järgmised viis sorti: 'Cabernet blanc B', 'Cabernet cortis N', 'Muscaris B', 'Soreli B', 'Souvignier gris RS'.

Need viinamarjasordid on põuakindlad ja seenhaiguste suhtes resistentsed. Need sordid võimaldavad kasutada vähem taimekaitsevahendeid ning nende omadused vastavad KGTga veini jaoks kasutatavate viinamarjasortide omadustele. Nende kasutamisega ei muudeta KGTga veinide omadusi.

Need sordid lisati käesoleva koonddokumendi sortide loetellu punkti „Peamised veiniviinamarjasordid“ alla.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Côtes Catalanes

2. Geograafilise tähise tüüp

KGT – kaitstud geograafiline tähis

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

KGT „Côtes Catalanes“

Kaitstud geograafilist tähist „Côtes Catalanes“ kasutatakse punaste, roosade ja valgete veinide puhul.

Üldalkoholisisaldus (minimaalne või maksimaalne), üldhappesus, lenduvate hapete sisaldus ja vääveldioksiidi kogusisaldus on sätestatud Euroopa Liidu õigusaktides.

Punastel veinidel on olenevalt soovitud profiilist rohkem või vähem tugev värvus. Nii lõhn kui ka maitse on jõulise ja elegantse Vahemere iseloomuga, millele lisanduvad teatav värskus ning punaste marjade ja gariigi vürtsikad noodid. Struktuur varieerub sõltuvalt küpsusest ja töötlusviisidest.

Roosadel veinidel võib olenevalt kasutatud viinamarjasortidest olla väga lai värviskaala heledaimast hallist intensiivsema roosani. Olenevalt veinivalmistustehnikast võivad roosad veinid olla väga aromaatsed, kerged ja nõtked või – kui nad on väikse saagikusega mäenõlvadelt – tugeva struktuuriga suurepärased lauaveinid.

Valgete veinide värvus varieerub kõige kahvatumast rohekaskollasest kuldkollaseni.

Nende asukoht kõrgendikul või tasandikul määrab nende mineraalsuse, ümaruse ja aroomi intensiivsuse. Tavaliselt ühendavad pikad ja täidlased veinid endas värskuse ja mineraalsuse.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): 10,5 Minimaalne üldhappesus: Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

KGT „Côtes Catalanes“ lisamärgistusega „rancio“

Kontrollitud geograafilisele tähisele „Côtes Catalanes“ võib lisada märgistuse „rancio“, kui tegu on mittevahuveinidega, mis on tänu kasvutingimustele omandanud „rancio maitse“.

Et kontrollitud geograafilise tähisega „Côtes Catalanes“ veinidele saaks lisada märgistuse „rancio“, peab nende veinide tootmiseks mõeldud viinamarjade suhkrusisaldus olema vähemalt 238 g/l.

Et kontrollitud geograafilise tähisega „Côtes Catalanes“ veinidele saaks lisada märgistuse „rancio“, võib nende kääritatavate suhkrute sisaldus (glükoos ja fruktoos) olla kõige rohkem 12 g/l.

Muude analüütiliste omaduste poolest peavad veinid vastama Euroopa Liidu nõuetele.

Märgistusega „rancio“ veine toodetakse ainult järgmistest viinamarjasortidest: 'Carignan B', 'Carignan N', 'Cinsaut N', 'Grenache blanc B', 'Grenache gris G', 'Grenache N', 'Macabeu B', 'Tourbat B', 'Mourvèdre N', väiksemarjaline 'Muscat à petits grains B', 'Muscat d'Alexandrie B'. Neil on tume merevaigune, vahel pähkline, mõningase roheka helgiga värvus, mis näitab nende pikka oksüdatiivsete oludega vananemisaega. Aroom on tugev ja püsiv, meenutades pähklit ja mõnda vürtsi, näiteks põld-lambaläätse (Trigonella foenum-graecum) seemneid.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): 14 Minimaalne üldhappesus: Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): 24,48 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

5. Veinivalmistustavad

a. Veinivalmistuse eritavad

KGT „Côtes Catalanes“

Veinivalmistuse eritavad

Kaitstud geograafilise tähisega „Côtes Catalanes“ veine (v.a need, mis võivad saada märgise „rancio“), mis laagerduvad pärmikilega või ilma selleta oksüdatiivses keskkonnas, peab laagerdama vähemalt saagikoristusaastale järgneva aasta 1. märtsini ning sellest kuupäevast võib neid ka turustada.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada Euroopa Liidu õigusaktide ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

KGT „Côtes Catalanes“ lisamärgistusega „rancio“

Veinivalmistuse eritavad

Kaitstud geograafilise tähisega „Côtes Catalanes“ veinid, millel on lisamärgis „rancio“, laagerduvad oksüdatiivses keskkonnas vähemalt 31. augustini viiendal aastal pärast saagikoristust ning neid võib tarbijale turustada alates 1. septembrist viiendal aastal pärast saagikoristust.

Ühe mahuti korral võib pärast viie laagerdusaasta möödumist võtta villimiseks välja iga aasta korraga viiendiku või väiksema koguse sellest veinist, mis väljavõtmise ajal vaadis järel on.

Kui mahutis on koos mitme saagikoristuse vein, saab KGT „Côtes Catalanes – rancio“ all turustada ainult viiendiku kogu veini kogusest ja seda alles kuus kuud pärast viimase veini lisamist.

Punaseid ja valgeid kaitstud geograafilise tähisega „Côtes Catalanes“ veine, millel on lisamärgis „rancio“, võib pärast laagerdamist omavahel segada.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada Euroopa Liidu õigusaktide ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

b. Maksimaalne saagikus

90 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Kaitstud geograafilise tähisega „Côtes Catalanes“ veinide valmistamiseks kasutatavate viinamarjade koristamine ja töötlemine ning veini valmistamine toimub Pyrénées-Orientales'i departemangus.

7. Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

Alicante Henri Bouschet N

Alphonse Lavallée N

Altesse B

Alvarinho – Albariño

Aramon N

Arinarnoa N

Arvine B – Petite Arvine

Bourboulenc B – Doucillon blanc

Cabernet Blanc B

Cabernet cortis N

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Caladoc N

Carignac N

Carignan Blanc B

Carmenère N

Chardonnay B

Chasan B

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N – Cinsault

Clairette B

Clairette rose Rs

Colombard B

Cot N – Malbec

Counoise N

Egiodola N

Fer N – Fer Servadou, Braucol, Mansois, Pinenc

Gewurztraminer Rs

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Gros Manseng B

Listan B – Palomino

Lledoner pelut N

Macabeu B – Macabeo

Marsanne B

Marselan N

Mauzac B

Merlot N

Mondeuse N

Morrastel N – Minustellu, Graciano

Mourvèdre N – Monastrell

Muscadelle B

Muscaris B

Muscat d'Alexandrie B – Muscat, Moscato

Muscat de Hambourg N – Muscat, Moscato

Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato (väiksemarjaline valge)

Muscat à petits grains roses Rs – Muscat, Moscato (väiksemarjaline roosa)

Muscat à petits grains rouges Rg – Muscat, Moscato (väiksemarjaline punane)

Nielluccio N – Nielluciu

Négrette N

Parellada B

Petit Manseng B

Petit Verdot N

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

Piquepoul blanc B

Piquepoul gris G

Piquepoul noir N

Portan N

Poulsard N – Ploussard

Raffiat de Moncade B

Ribol N

Riesling B

Rivairenc N – Aspiran noir

Roussanne B

Sauvignon B – Sauvignon blanc

Sauvignon gris G – Fié gris

Savagnin Blanc B

Savagnin rose Rs

Sciaccarello N

Semillon B

Soreli B

Souvignier gris Rs

Sylvaner B

Syrah N – Shiraz

Tannat N

Tempranillo N

Terret blanc B

Terret gris G

Terret noir N

Tourbat B

Ugni blanc B

Verdelho B

Vermentino B – Rolle

Villard blanc B

Villard noir N

Viognier B

8. Seos(t)e kirjeldus

Geograafilise piirkonna eripära

Viinamarjaistandus asub tohutus amfiteatrilaadses orus, mis on ida suunas Vahemerele avatud, kuid piiratud kolmest küljest kõrgemate pinnavormidega:

— läänes Canigou massiiviga (Pic du Canigou, 2 780 meetrit);

— lõunas Albères'i massiiviga (Roc de France, 1 450 meetrit);

— põhjas Corbières'i massiiviga (Mont Tauch, 878 meetrit).

Just sellel, kohati järskude nõlvade, orgude ja laugemate terrassidega maastikul laiuvadki peaaegu ühekultuuriliselt viinamäed, mis on kaitstud geograafilise tähisega „Côtes Catalanes“.

Viinamarjaistandust läänest itta läbib kolm lühikest Vahemerre suubuvat jõge ning sageli kuivaks jäävad sisejõed on aegade jooksul endaga kaasa toonud mäestikest murenenud aineid, mis on tekitanud hulga terrasse.

Esindatud on kõik geoloogilised ajastud, mistõttu on siin mitmesuguseid muldi, mis on tekkinud aluspõhjakivimite, transpordi või järve- ja meremaardlate mõjul. Viinapuukultuuride kasvatamiseks valitud muldade ühised omadused on järgmised: need on õhukesed, väga kuivad, neis on vähe orgaanilisi aineid ja palju kive ning nad on hästi kuivendatud.

Et tootmist mitmekesistada, on mõnesse viljakama ja töödeldavama tasandikumullaga piirkonda istutatud selle piirkonna mõistes uusi viinamarjasorte.

Läänest piirab seda viinamarjaistandust 300 meetri samakõrgusjoon ja 13 kraadi samatemperatuurijoon. Siin on aastas rohkem kui 2 500 päikesetundi ja 500–650 millimeetrit sademeid. Sageli on tegu äikesevihmaga ning enamasti sajab just kevadel ja sügisel.

Otsesele vahemerelisele kliimale võib lisada mere pehmendava mõju, mis vähendab suvist päikesekuuma ja hoiab kerget öist jahedust. Roussilloni kliimat mõjutab aga enim sage ja tugev loodetuul Tramontane, mis puhub ühel päeval kolmest ning on talvel Püreneede lumistelt tippudelt tulles krõbekülm.

Toote eripära

Roussilloni jõudis viinamarjakasvatus ühel ajal Vahemere tsivilisatsiooniga.

Selles soojas ja tuulises kliimas hakati kohe algusest peale tootma erilisi veine looduslikult väga magusatest viinamarjadest.

Vähehaaval nihkus tootmine naturaalsete magusate veinide poole, mis on Roussilloni rikkus. Viinamarjakasvatajad õppisid veini oksüdatiivses keskkonnas laagerdama, tekkis ainulaadne ja eriline oskusteave.

Traditsiooniliselt on tootmine keskendunud naturaalsetele magusatele veinidele ja seega on Roussillonis mittevahuveini alati toodetud. 19. sajandini oli tarbimine pigem kohaliku tähtsusega. Ent tänu naturaalsetest kõrgetest kraadidest tingitud transpordikindlusele laienes turg ka Roussillonist väljapoole ning tootjad hakkasid hindama selle departemangu veinide kvaliteeti ja eripära.

Oksüdatiivses keskkonnas laagerdamise meetod tõi kaasa „rancio“ kvaliteediga veinide tootmise, mis on katalaani kultuuri suurepärane tunnusmärk. 18. sajandi keskel annab Saint Simon märgise „rancio“ laagerdunud Hispaania veinidele ning 19. sajandi lõpus tutvustab Paul Oliver, kes võtab üle Banyulsi abt Rous' missaveini raamatu veinid, oma tootevalikus uhkelt veini „magus rancio“.

Tänu mitmekesisusele ja tugevale identiteedile saab „Côtes Catalanes“1981. aasta 16. novembri dekreediga kaitstud geograafilise identiteedi tunnustuse. Selle geograafilist piirkonda muudetakse 1. septembril 2003 koos kaitstud geograafiliste tähistega (KGT) „Coteaux de Fenouillèdes“ ja „Vals d'Agly“ – see saab teoks tänu viinamarjatootjate soovile ühendada jõud tugeva katalaani identiteediga veini tootmiseks.

Tootmismaht on u 150 000 hektoliitrit. Toodetakse peamiselt punaseid (55 %), roosasid (30 %) ja valgeid (15 %) veine, kuid vähemal määral ka traditsioonilist, spetsiifilist ja konfidentsiaalset „rancio“ veini, mis on oksüdatiivselt laagerdunud ning peab vastama väga täpsetele „rancio“ veinide omadustele.

Punaseid veine tehakse enamasti traditsioonilistest Vahemere viinamarjasortidest, nagu 'Carignan N', 'Grenache' ja 'Syrah N'. Tasandikel kasutatakse ka edelapoolseid sorte, nagu 'Merlot N' või 'Cabernet-Sauvignon N'. Neis avaldub ühtaegu intensiivsus ja elegants, mille kooslust mahendab teatav värskus, mis tasakaalustab neid loomulikult kõrge kraadiga päikeselisi veine.

Kohalikud valged viinamarjasordid, nagu 'Grenache B', 'Grenache G', 'Macabeu B', 'Tourbat B' ja muskaatsordid, kohtuvad siin hilisemate sortidega, nagu 'Chardonnay B', 'Marsanne B', 'Roussanne B' või 'Vermentino B'. Nende mineraalsus, ümarus ja aroomi intensiivsus sõltuvad sellest, kas nad kasvavad kõrgustikel või tasandikel. Need on nii lõhna kui ka isikupära poolest ülevoolavad. Pikad täidlased veinid ühendavad endas värskuse ja mineraalsuse.

Roosad veinid on aromaatset tüüpi ja väga laias värvigammas. Roussilloni tasandiku veinitööstus toodab väga aromaatseid, kergeid ja nõtkeid veine. Kui veinid pärinevad mäenõlvadelt, on nende värv tugevam ja nad sobivad struktuuri poolest suurepäraselt lauaveiniks.

„Rancio“ märgisega veine toodetakse ainult Roussilloni traditsioonilistest viinamarjasortidest ja nende laagerdusaeg on vähemalt viis aastat.

„Rancio“ maitse on tavaliselt nendel veinidel, mis on laagerdunud pikalt suurtes vaatides ja vanades tünnides. Seejuures võib esialgne vein olla nii valge kui ka punane: ajapikku lähevad mõlemad tumeda merevaigu karva, vahel pähklivärvi, ja omandavad vähese roheka helgi. Aroom on tugev ja püsiv, meenutades pähklit ja mõnda vürtsi, näiteks põld-lambaläätse (Trigonella foenum-graecum) seemneid.

Geograafilise piirkonna ja toote eripära põhjuslik seos

Katalaani kuivad veinid on olnud kaua väga nõutud oma värvi, kontsentratsiooni ja suure alkoholisisalduse tõttu. Need omadused andsid kaupmeestele võimaluse kauba komplekteerimisel teisi ebapiisavaid tooteid asendada. Kuna piirkonna kliima oli soe ja kuiv ning pinnas maa-aluste veinikeldrite ehitamiseks sobimatu, ei olnud siin ka võimalik kuiva veini säilitada. Seega olid veinivalmistajad sunnitud oma toodangu kiiresti turustama. Ligikaudu 40 aasta eest loodud moodne tehnoloogia, eriti jaheda temperatuuri kontroll, võimaldas tootmise ümber korraldada ning departemangu veinitoodang sai märkimisväärse täienduse.

Kuna tegu on Prantsusmaa kõige soojema piirkonnaga, saavad kõik viinamarjasordid siin lõpuni küpseda ja just see ongi tugev Vahemere identiteet, mida kõik siin toodetud veinid endas kannavad.

KGTga veini „Côtes Catalanes“ kõrgelt hinnatavuse algseks pandiks olid küll traditsioonilised viinamarjasordid, nagu 'Carignan N', 'Grenache B, G ja N', 'Macabeu B', ent ebatraditsioonilised sordid, nagu 'Cabernet'd', 'Merlot', 'Chardonnay' jt, mis kasvasid viljakamatel ja vahel niisutatavatel aladel, andsid rohkem saaki ning vein sai puuviljasem ja nõtkem.

Viinamarjakasvatuse kontekstis on identiteedi mõistel kandev roll ja Roussilloni veinitootjatel on eriline võimalus toota kultuuriliselt väga tugeva identiteedi poolest tuntud „rancio“ veine, autentset katalaani veini maitset, mis saab oma iidsete traditsioonide üle vaid uhkust tunda.

Siin on kvaliteetveini tootmiseks loodud ideaalsed tingimused: võimalus toota erakordseid, tugeva identiteediga veine, viinamarjakasvatajate uhkus olla osa Katalooniast, ragbi, veini ja traditsioonide maast, Prantsusmaa ja Hispaania vahelisest sillast, maast, mille karmus on kooskõlas selle harijate visadusega.

Katalaani aladel on juba hulk aastaid arenenud mitmekülgne turism merest mägedeni, andes võimaluse avastada selle departemangu rikkusi, mille üks peamisi saadikuid on KGT „Côtes Catalanes“.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Kaitstud geograafilisele tähisele „Côtes Catalanes“ tohib lisada järgmised märked:

— märked „primeur“ (noor) või „nouveau“ (toorvein)

— ühe või mitme viinamarjasordi nimetus

— märge „rancio“ vastavalt tootespetsifikaadis esitatud tingimustele

Vastavalt tootespetsifikaadi sätetele võib kaitstud geograafilisele tähisele „Côtes Catalanes“ lisada väiksema geograafilise üksuse nime „Pyrénées-Orientales“.

Etiketil on Euroopa Liidu kaitstud geograafilise tähise logo, kui märge „kaitstud geograafiline tähis“ asendatakse traditsioonilise märkega „Vin de pays“.

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse KGTga „Côtes Catalanes“ veinide tarbeks viinamarjade töötlemise ja veinivalmistusega seotud erandit, hõlmab järgmisi geograafilisi piirkondi:

— Ariège'i departemang: Aigues-Juntes, L'Aiguillon, Albiès, Alliat, Allières, Alzen, Appy, Arabaux, Arignac, Arnave, Artigues, Ascou, Aston, Auzat, Axiat, Ax-les-Thermes, La Bastide-de-Sérou, Baulou, Bédeilhac-et-Aynat, Bélesta, Bénac, Bénaix, Bestiac, Bompas, Le Bosc, Bouan, Brassac, Burret, Les Cabannes, Cadarcet, Capoulet-et-Junac, Carcanières, Carla-de-Roquefort, Caussou, Caychax, Cazenave-Serres-et-Allens, Celles, Château-Verdun, Cos, Dreuilhe, Durban-sur-Arize, Ferrières-sur-Ariège, Foix, Fougax-et-Barrineuf, Freychenet, Ganac, Garanou, Génat, Gestiès, Gourbit, L'Herm, L'Hospitalet-près-l'Andorre, Ignaux, Ilhat, Illier-et-Laramade, Lapège, Larbont, Larcat, Larnat, Lassur, Lavelanet, Lercoul, Lesparrou, Leychert, Lieurac, Lordat, Loubières, Luzenac, Mercus-Garrabet, Mérens-les-Vals, Miglos, Mijanès, Montagagne, Montaillou, Montels, Montferrier, Montgaillard, Montoulieu, Montségur, Montseron, Nalzen, Nescus, Niaux, Orgeix, Orlu, Ornolac-Ussat-les-Bains, Orus, Pech, Péreille, Perles-et-Castelet, Le Pla, Prades, Pradières, Prayols, Le Puch, Quérigut, Quié, Rabat-les-Trois-Seigneurs, Raissac, Roquefixade, Roquefort-les-Cascades, Rouze, Saint-Jean-d'Aigues-Vives, Saint-Jean-de-Verges, Saint-Martin-de-Caralp, Saint-Paul-de-Jarrat, Saint-Pierre-de-Rivière, Saurat, Sautel, Savignac-les-Ormeaux, Senconac, Sentenac-de-Sérou, Serres-sur-Arget, Siguer, Aulos-Sinsat, Sorgeat, Soula, Surba, Suzan, Tarascon-sur-Ariège, Tignac, Unac, Urs, Ussat, Vaychis, Vèbre, Verdun, Vernajoul, Vernaux, Val-de-Sos, Villeneuve-d'Olmes.

— Aude'i departemang: Ajac, Alaigne, Albas, Alet-les-Bains, Antugnac, Argeliers, Argens-Minervois, Armissan, Arques, Artigues, Aunat, Axat, Bages, Belcaire, Belcastel-et-Buc, Belfort-sur-Rebenty, Bellegarde-du-Razès, Belvèze-du-Razès, Belvianes-et-Cavirac, Belvis, Bessède-de-Sault, La Bezole, Bizanet, Bize-Minervois, Bouriège, Bourigeole, Le Bousquet, Boutenac, Brézilhac, Brugairolles, Bugarach, Cailhau, Cailhavel, Cailla, Cambieure, Campagna-de-Sault, Campagne-sur-Aude, Camplong-d'Aude, Camps-sur-l'Agly, Camurac, Canet, Cascastel-des-Corbières, Cassaignes, Castelnau-d'Aude, Castelreng, Val de Lambronne, Caunette-sur-Lauquet, Caves, Cépie, Chalabre, Le Clat, Clermont-sur-Lauquet, Comus, Conilhac-Corbières, Corbières, Coudons, Couiza, Counozouls, Cournanel, Coursan, Courtauly, La Courtète, Coustaussa, Coustouge, Cruscades, Cubières-sur-Cinoble, Cucugnan, Cuxac-d'Aude,La Digne-d'Amont, La Digne-d'Aval, Donazac, Duilhac-sous-Peyrepertuse, Durban-Corbières, Embres-et-Castelmaure, Escales, Escouloubre, Escueillens-et-Saint-Just-de-Bélengard, Espéraza, Espezel, Val-du-Faby, Fabrezan, La Fajolle, Fenouillet-du-Razès, Ferrals-les-Corbières, Ferran, Festes-et-Saint-André, Feuilla, Fitou, Fleury, Fontanès-de-Sault, Fontcouverte, Fontjoncouse, Fourtou, Fraissé-des-Corbières, Gaja-et-Villedieu, Galinagues, Gardie, Gincla, Ginestas, Ginoles, Gramazie, Granès, Greffeil, Gruissan, Homps, Hounoux, Jonquières, Joucou, Ladern-sur-Lauquet, La Palme, Lasserre-de-Prouille, Lauraguel, Leucate, Lézignan-Corbières, Lignairolles, Limoux, Loupia, Luc-sur-Aude, Luc-sur-Orbieu,Magrie, Mailhac, Maisons, Malras, Malviès, Marcorignan, Marsa, Mazerolles-du-Razès, Mazuby, Mérial, Mirepeisset, Missègre, Montazels, Montbrun-des-Corbières, Montfort-sur-Boulzane, Montgaillard, Montgradail, Monthaut, Montjardin, Montredon-des-Corbières, Montséret, Moussan, Narbonne, Nébias, Névian, Niort-de-Sault, Port-la-Nouvelle, Ornaisons, Ouveillan, Padern, Paraza, Pauligne, Paziols, Peyrefitte-du-Razès, Peyriac-de-Mer, Peyrolles, Pieusse, Pomas, Pomy, Portel-des-Corbières, Pouzols-Minervois, Puilaurens, Puivert, Quillan, Quintillan, Quirbajou, Raissac-d'Aude, Rennes-le-Château, Rennes-les-Bains, Rivel, Rodome, Roquefeuil, Roquefort-de-Sault, Roquefort-des-Corbières, Roquetaillade-et-Conilhac, Roubia, Rouffiac-des-Corbières, Routier, Saint-André-de-Roquelongue, Saint-Benoît, Sainte-Colombe-sur-Guette, Sainte-Colombe-sur-l'Hers, Saint-Couat-du-Razès, Saint-Ferriol, Saint-Hilaire, Saint-Jean-de-Barrou, Saint-Jean-de-Paracol, Saint-Julia-de-Bec, Saint-Just-et-le-Bézu, Saint-Laurent-de-la-Cabrerisse, Saint-Louis-et-Parahou, Saint-Marcel-sur-Aude, Saint-Martin-de-Villereglan, Saint-Martin-Lys, Saint-Nazaire-d'Aude, Saint-Polycarpe, Sainte-Valière, Sallèles-d'Aude, Salles-d'Aude, Salvezines, Seignalens, La Serpent, Serres, Sigean, Sonnac-sur-l'Hers, Sougraigne, Terroles, Thézan-des-Corbières, Tourouzelle, Tourreilles, Treilles, Tréziers, Tuchan, Valmigère, Ventenac-en-Minervois, Véraza, Verzeille, Villardebelle, Villar-Saint-Anselme, Villarzel-du-Razès, Villebazy, Villedaigne, Villefloure, Villefort, Villelongue-d'Aude, Villeneuve-les-Corbières, Villesèque-des-Corbières, Vinassan.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-5e5bb316-d3a0-4505-a928-4c5624575423

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.