Esialgne mõjuhinnang pälvis suurt tähelepanu – eri sidusrühmadelt saadi 66 vastust. 33 % vastajatest olid põllumajandustootjad või põllumajandustootjate organisatsioonid, 17 % liikmesriikide ametiasutused, 15 % vabaühendused, 11 % töötlejad ja nende organisatsioonid, 8 % jaemüüjad ja nende organisatsioonid ning 17 % muud vastajad (akadeemilised ringkonnad, ametiühingud, kauplejad ja anonüümsed vastajad). Tuleb märkida, et esialgsele mõjuhinnangule tagasiside andmise protsess ei olnud ehitatud üles küsimustikuna. Selle asemel vaadati vastused tagantjärele süstemaatiliselt läbi, et saada sealt asjakohast teavet.

91 % vastanutest nõustus, et toiduainete tarneahelas esineb ebaausaid kaubandustavasid (5 % ei vastanud ja 5 % ei esitanud selget seisukohta). 76 % vastanutest väitis, et ebaausad kaubandustavad tekitavad märkimisväärseid probleeme, ja 14 % väitis, et ei tekita. 5 % vastanutest märkis, et ebaausaid kaubandustavasid esineb, kuid et need avaldavad toiduainete tarneahela tõhususele üldiselt positiivset mõju.

71 % vastanutest arvas, et meetmeid peab võtma EL (nii arvas 64 % muudest vastajatest, 90 % vabaühendustest, 82 % põllumajandustootjatest, 73 % liikmesriikidest, 71 % töötlejatest); jaemüüjad nii ei arvanud (100 % jaemüüjatest oli seisukohal, et EL ei peaks meetmeid võtma).

Ainult 5 % vastanutest esitas märkusi toiduainete lisamise kohta algatuse kohaldamisalasse või sealt väljajätmise kohta, olles üldiselt lisamise poolt. 41 % märkis, millises ulatuses tuleks kaasata toiduainete tarneahelas olevad ettevõtjad, kusjuures 82 % pooldas kogu tarneahela hõlmamist (erandiks oli töötlev sektor, kus kogu tarneahela hõlmamist pooldas vaid 57 % vastajatest).

20 % vastanutest nimetas hirmufaktorit ja oli arvamusel, et see avaldab olulist mõju. 62 % oli seisukohal, et tuleks pakkuda võimalust esitada anonüümseid kaebusi, 38 % aga arvas, et seda ei peaks tegema. 92 % arvas, et ebaausate kaubandustavade kohaldamise eest tuleks kehtestada karistused, 8 % arvates ei peaks seda tegema. 17 % vastanutest mainis koostööd liikmesriikide ametiasutuste vahel, kusjuures enamik oli koostöö poolt.

2.2.Avalik konsultatsioon

Ülevaade vastajatest

Avaliku konsultatsiooni tulemused olid kooskõlas institutsioonidevahelise kokkuleppe tulemustega. Avalik konsultatsioon kestis kolm kuud, 25. augustist 17. novembrini, ja kokku saadi ligi 1 432 vastust (56 % üksikisikutelt, st 803 vastust, ja 44 % organisatsioonidelt, st 628 vastust). 71 % üksikisikutest väitis, et on seotud põllumajandusega (570 vastust), ja 29 % ütles, et ei ole (233 vastust). Organisatsioonidest vastasid peamiselt eraettevõtted (38 % organisatsioonide vastustest), ettevõtjate ühendused ja kutseliidud (31 %) ning vabaühendused (20 %). Tegevusvaldkonniti jagunesid vastanud organisatsioonid järgmiselt: põllumajandustootjad (53 % organisatsioonide vastustest), põllumajanduslik toidutööstus (22 %), kaubandussektor (7 %), kodanikuühiskonna organisatsioonid (7 %), jaemüügisektor (4 %), teadusorganisatsioonid (1 %) ja muud (6 %).

Eraettevõtete rühma võib omakorda rühmitada ettevõtte suuruse järgi (töötajate arv). 81 % eraettevõtete vastustest moodustasid väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) vastused. Suurettevõtjad (üle 250 töötajaga ettevõtted) moodustasid kõigist vastanud eraettevõtetest 19 %.

Päritoluliikmesriikidest oli enim vastajaid Saksamaalt (29 % koguarvust), Austriast (14 %), Prantsusmaalt ja Hispaaniast (7 %). Kõige vähem saadi vastuseid Horvaatiast, Luksemburgist ja Küproselt (igast riigist üks).

Vastajate seisukohad

a)Probleemi määratlus

90 % vastanutest nõustus või nõustus osaliselt, et toiduainete tarneahelas esineb tavasid, mida võib pidada ebaausateks kaubandustavadeks. Need tulemused olid üldiselt sarnased kõigi sidusrühmade puhul, välja arvatud jaemüügisektoris (12 % nõustus või nõustus osaliselt, et toiduainete tarneahelas esineb ebaausaid kaubandustavasid, ja 88 % ei nõustunud selle väitega või ei nõustunud osaliselt, kusjuures enamik neist, st 72 %, ei nõustunud osaliselt).

Seejärel küsiti vastajate arvamust selle kohta, kas loetelus esitatud tavasid võiks pidada ebaausateks kaubandustavadeks. Sellega, et tegemist on ebaausate kaubandustavadega, nõustus või nõustus osaliselt 80 % (üle 30 päeva ulatuvad maksetähtajad toiduainete puhul üldiselt) kuni 93 % (lepingute ühepoolne ja tagasiulatuv muutmine) vastajatest. Kui küsiti, kui sageli ebaausaid kaubandustavasid toiduainete tarneahelas esineb, väitis 87 %, et sageli või väga sageli. Sellega, et selliseid tavasid esineb sageli või väga sageli, nõustusid kõik vastajad, välja arvatud jaemüügisektori esindajad, kes väitsid, et neid esineb harva või ei esine kunagi (84). Üksikisikutest vastas samale küsimusele „sageli“ või „väga sageli“ 88 %.

Vastajatel paluti öelda, millist kolme tava peavad nad ebaausaks kaubandustavaks ja millisel neist on kõige suurem mõju. Kaheksa kõige rohkem nimetatud tava seast kuus on loetletud tarneahelaalgatuse hea tava põhimõtete hulgas ja seitse ebaausa kauplemistavana põllumajandusturgude töökonna (AMTF) aruandes (üle 30 päeva ulatuvad maksetähtajad, mida on nimetatud kaks korda – kiirestiriknevate toodete ja põllumajanduslike toiduainete puhul üldiselt).

Vastamise sagedus Tarneahelaalgatuse hea tava põhimõtted AMTFi aruandes loetletud ebaausad kaubandustavad Lepingute ühepoolne ja tagasiulatuv muutmine (maht, kvaliteedistandardid, hinnad) 771 * * Kiirestiriknevate toodete tellimuste tühistamine viimasel hetkel 316 * * Üle 30 päeva ulatuvad maksetähtajad kiirestiriknevate toodete puhul 275 * Üle 30 päeva ulatuvad maksetähtajad toiduainete puhul üldiselt 273 * Osamakse nõudmine reklaami- või turustuskuludesse 248 * * Ärisuhte ühepoolne lõpetamine ilma objektiivselt põhjendatud selgitusteta 227 * Lepingute tagamiseks või säilitamiseks nõutav ettemaks 185 * * Kahjunõuete kehtestamine rikutud või müümata toodete eest 182 * * Toiduohutuse, hügieeni, toidu märgistamise ja/või turustusnormide puhul kehtestatakse erasektori standardid, sealhulgas ranged kontrollimenetlused 179 Ettemaksu kehtestamine võimaluse eest toodet müüa („tootenimekirja kandmise tasud“) 152 * Toidujäätmeid tekitav kavandatud ületootmine 146 Üks osapool varjab mõlemale poolele olulist teavet 114 * Partnerilt saadud konfidentsiaalset teavet edastatakse teistele osapooltele 98 * Toodete soodsa väljapaneku eest nõutakse täiendavat tasu („riiulikoha hind“) 90 Lepinguosalist mõjutatakse temaga mitteseotud toodet ostma („sidumine“) 78 Turustusnormide ebajärjekindel kohaldamine, mis viib toidujäätmete tekkeni 60 Tarnijaid sunnitakse kandma tootevaru kahanemisega või vargusega seotud kulusid 40 * Kaupade minimaalse säilivusaja kehtestamine nende ostmisel 11 Muu 83

Küsimustikus paluti vastajatel nimetada toiduainete tarneahela osalised, kellele ebaausad kaubandustavad võivad avaldada märgatavat negatiivset mõju. 94 % vastanutest nõustus või nõustus osaliselt, et selline märgatav negatiivne mõju avaldub põllumajandustootjatele; 83 % arvas, et töötlejatele; 66 %, et VKEdele; 60 %, et tarbijatele; 55 %, et ELi turule tootvate kolmandate riikide ettevõtjatele; 39 %, et kauplejatele; ja 35 %, et jaemüüjatele. Vastajatelt küsiti ka seda, kas nad nõustuvad, et ebaausad kaubandustavad võivad avaldada kõnealustele rühmadele negatiivset kaudset mõju, ja vastused olid üldjoontes sarnased.