SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Avalikud tööturuasutused on peamised tööhõivepoliitikat teostavad asutused, kes hõlbustavad tööotsijate integreerimist tööturule. Kuigi avalike tööturuasutuste struktuur erineb liikmesriigiti, aitavad nad kõik ühitada tööturul pakkumist ja nõudlust teavitamise, tööle suunamise ja aktiivsete tugiteenuste kaudu kohalikul, riigi ja Euroopa tasandil. Avalikud tööturuasutused on ka peamised asutused, kes rakendavad liikmesriikides aktiveerimispoliitikat, ning nad täidavad olulist rolli eduka tööturustaatuste vahelise liikumise ja tööturule tuleku hõlbustamisel. Nende teenuste kvaliteedil on otsene mõju kohapeal rakendatavatele tööhõivestrateegiatele. Seega on avalikud tööturuasutused võtmetähtsusega osalised võitluses töötusega Euroopas ja ELi asjakohaste poliitikaalgatuste eduka rakendamise tagamisel.

Euroopa tasandi koostöö avalike tööturuasutuste vahel algas 1997. aastal, kui komisjon moodustas avalike tööturuasutuste juhtide mitteametliku nõuanderühma (Euroopa avalike tööturuasutuste juhtide võrgustik). Selle eesmärk oli edendada liikmesorganisatsioonide vahelist koostööd, teadmiste vahetamist ja vastastikust õppimist ning saada tagasisidet tööhõivepoliitikaga seotud algatuste kohta.

Sellele tuginedes tegi komisjon 2013. aastal ettepaneku muuta koostöö ametlikuks, et toetada innovatsiooni, saavutuste võrdlemist ja üksteise kogemustest õppimist Euroopa tasandil. Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 573/2014/EL avalike tööturuasutuste koostöö tõhustamise kohta loodi 2014. aastal avalike tööturuasutuste võrgustik (edaspidi „võrgustik“) ajavahemikuks kuni 31. detsembrini 2020.

Käesolev ettepanek kannab eesmärki jätkata avalike tööturuasutuste suutlikkuse, tulemuslikkuse ja tõhususe suurendamist, pakkudes platvormi nende tulemuslikkuse võrdlemiseks Euroopa tasandil, heade tavade väljaselgitamiseks ja vastastikuse õppe süsteemi arendamiseks. Samuti on üks eesmärkidest anda avalikele tööturuasutustele rohkem võimalusi aidata arendada uuenduslikku tõenduspõhist poliitikat.

Võrgustik peaks tagama täiendavuse Euroopa tööhõivestrateegia (Euroopa Liidu toimimise lepingu IX jaotise mõistes) raames võetavate meetmetega ja hoiduma nende asendamisest või dubleerimisest, eelkõige mis puudutab tööhõivekomitee meetmeid ja selliseid vahendeid nagu ühine hindamisraamistik ja vastastikuse õppe programm. Sünergia edendamiseks peaks komisjon samuti jätkuvalt tagama tiheda koostöö võrgustiku sekretariaadi ja tööhõivekomitee sekretariaadi vahel.

Selleks, et saada ülevaade eelmise otsuse rakendamise seisust ning probleemidest ja võimalustest seoses võrgustiku tegevuse jätkamisega pärast 31. detsembrit 2020, viidi läbi vastav hindamine. Hindamine näitas, et otsust on edukalt rakendatud, kusjuures võrdleva õppimise algatus on osutunud heaks näiteks ELi ühisest töövahendist, mis toetab ELi avalike tööturuasutuste võrreldavust, üksteiselt õppimist ja küpsust. Samuti leidis hindamisel kinnitust, et võrgustik on tulemuslikult täitnud otsuses püstitatud eesmärke.

Otsuse nr 573/2014/EL muutmise ettepaneku eesmärk on seepärast tugineda võrgustiku headele saavutustele, mis nähtuvad hindamise tulemustest, ning samal ajal vastata võrgustiku sidusrühmade vajadustele ja tugevale toetusele selle väärtusliku koostöö jätkamiseks pärast 2020. aastat. Seega tehakse ettepanek pikendada võrgustiku tegevusperioodi 31. detsembrini 2027.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Võrgustiku õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikkel 149 ning see on loodud selleks, et aidata kaasa liikmesriikide koostööle ja toetada nende tegevust tööhõive valdkonnas. Võrgustik on osa ELi tööhõivepoliitika raamistikust, mille arendamisel arvestatakse uusi prioriteete ja muutusi tööturul. Kooskõlas aluslepingu artikli 148 lõikega 4 võttis nõukogu otsusega 2010/707/EL vastu liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised, mida on ajakohastatud (nõukogu 16. juuli 2018. aasta otsusega (EL) 2018/1215) ja mis kehtivad edasi ka 2019. aastal.

Koos majanduspoliitika suunistega annavad tööhõivesuunised liikmesriikidele juhised riiklike reformikavade väljatöötamiseks ja reformide elluviimiseks. 7. suunises rõhutatakse: „Liikmesriikide eesmärk peaks olema avalike tööturuasutuste tõhusam ja tulemuslikum tegevus, et tagada tööotsijatele nende toetamiseks õigeaegsed ja nende vajadustele kohandatud teenused, toetades tööturu nõudlust ja rakendades tulemuspõhist juhtimist.“ Koondsuunised on aluseks nõukogu poolt liikmesriikidele Euroopa poolaasta protsessi raames antavatele riigipõhistele soovitustele. Viimastel aastatel on neisse lisatud konkreetseid soovitusi avalike tööturuasutuste toimimise ja suutlikkuse kohta ning liikmesriikide aktiivse tööturupoliitika tulemuslikkuse kohta. Need soovitused hõlmavad vajadust pakkuda töötutele rohkem personaalselt kohandatud teenuseid, kasutada terviklikumat tulemuslikkuse mõõtmise süsteemi, suunata meetmeid ja seada prioriteete täpsemalt ning tagada riigi ja piirkondlike haldusasutuste tegevuse parem koordineerimine.

Tööhõive aktiivne toetamine on ka üks Euroopa sotsiaalõiguste samba prioriteete (4. põhimõte). Suuremat tähtsust omistatakse prioriteedile, mis on seotud sihipärase toetusega inimestele, kes vajavad tööturule pääsemiseks abi, näiteks tööturuasutuste kaudu. Seda illustreerib kasvav tähelepanu avalike tööturuasutuste tööle mitteaktiivse elanikkonnaga.

Võrgustiku üks eesmärke on aidata kaasa ELi poliitikaalgatuste (nagu nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovitus noortegarantii loomise kohta ja nõukogu 15. veebruari 2016. aasta soovitus pikaajaliste töötute tööturule integreerimise kohta) rakendamisele tööhõive valdkonnas, kus avalikel tööturuasutustel on oluline roll. Lisaks peaks võrgustik toetama nende ELi algatuste rakendamist, mille eesmärk on edendada oskuste paremat vastavusseviimist tööturu vajadustega, inimväärset ja püsivat tööd ning suuremat vabatahtlikku tööalast liikuvust, samuti hõlbustada üleminekut haridus- ja koolitusasutustest tööellu.

Võrgustiku tegevus kuulub avalike tööturuasutuste vastutusalasse ning täiendab teiste sidusrühmade algatusi ja aitab kaasa üldiste jõupingutuste rakendamisele kõnealuses poliitikavaldkonnas. Võrgustiku hindamine kinnitab seda täiendavust ja osutab, et võrgustiku algatused ei ole asendanud teisi algatusi.

Euroopa tööalase liikuvuse portaalil EURES ja võrgustikul on teatavad üksteist täiendavad eesmärgid, mis on seotud tööturu toimimise parandamisega. Võrgustiku eesmärk on edendada koostööd avalike tööturuasutuste vahel, et parandada nende töö tulemuslikkust, ning võrgustik aitab kaasa poliitikaalgatuste elluviimisele tööhõive valdkonnas, samal ajal kui EURES koondab teavet vabade töökohtade ja tööotsijate kohta ning pakub liikuvusteenuseid, et hõlbustada tööjõu vaba liikumist ja tööturgude edasist lõimimist.