Euroopa solidaarsuskorpuse loomine

I. Solidaarsus Euroopas

Euroopa Liit on rajatud solidaarsusele: see hõlmab kodanike- ja liikmesriikidevahelist solidaarsust ning solidaarsust liidu sees ja väljaspool seda võetavates meetmetes. Solidaarsus on jagatud väärtus, mida tunnetab sügavalt kogu Euroopa ühiskond. See on väärtus, millel rajaneb Euroopa projekt ning mida tuleks ikka ja jälle uuesti meelde tuletada. Solidaarsus on osa Euroopa unistuse vundamendist, mis üha uusi põlvkondi tegutsema innustab. Euroopa Liit on midagi enamat kui ainult ühised eeskirjad, institutsioonid või turud: see on väärtuste ühendus.

Suurem solidaarsus hoiab Euroopat koos. Nii tekib kõrgetele eetilistele põhimõtetele toetuv ühtsus, mis on vajalik praeguste ja tulevaste kriisidega hakkama saamiseks. Solidaarsusest lähtuvad selged suunised, mis aitavad juhtida Euroopa noori nende püüdlustes elamisväärsema liidu suunas. Euroopa projekti edasi viiv julgus ja tarkus peitub noorte meeltes ja südameis. Meie praeguste juhtide moraalne kohustus on nendeks muutusteks ettevalmistusi teha.

President Juncker kuulutas Euroopa solidaarsuskorpuse idee välja oma 14. septembri 2016. aasta kõnes olukorrast Euroopa Liidus:

„Euroopas on palju noori sotsiaalselt mõtlevaid inimesi, kes on nõus ühiskonda sisuliselt panustama ning näitama üles solidaarsust. Me saame neile selleks võimalusi luua [...] Solidaarsus on meie liitu kooshoidev jõud [...] Noored üle kogu ELi saavad pakkuda vabatahtlikuna oma abi seal, kus seda kõige enam vajatakse, et reageerida kriisiolukordadele. [...] Need noored saavad arendada oma oskusi ning omandavad lisaks töökogemusele ka väärtuslikke kogemusi inimestega tegelemisel“.

Noored eurooplased vajavad solidaarsuse väljendamiseks laiemaid ja käegakatsutavamaid võimalusi. Euroopa solidaarsuskorpus hakkab ühendama entusiastlikke ja pühendunud noori, kes on valmis ühise solidaarsusprojekti raames koostööd tegema. Solidaarsuskorpus pakub innustavat ja eneseusku tõstvat kogemust noortele, kes soovivad aidata, õppida ja areneda, kogudes seejuures väärtuslikke kogemusi. Eesmärgiks on seatud kaasata 2020. aastaks Euroopa solidaarsuskorpuse tegevusse esimesed 100 000 noort eurooplast.

Euroopa solidaarsuskorpus tugevdab solidaarsustöö aluseid kogu Euroopas. Solidaarsuskorpusega luuakse laiendatud platvorm, mille abil toetatakse Euroopas noortele solidaarsusega seotud võimalusi pakkuvate organisatsioonide tegevust. Solidaarsuskorpus hakkab teenima haavatavate kogukondade ning avalike riikliku ja kohaliku tasandi struktuuride huve sellistes valdkondades nagu hädas olevate inimeste toiduga varustamine, metsade ja randade koristamine, katastroofipiirkondade toetamine või pagulaste aitamine ühiskonda integreerumisel.

II. Käes on õige aeg Euroopa solidaarsuskorpuse loomiseks

Paljud juba osalevad...

Noortel eurooplastel on suur soov oma kogukondade elu paremaks muuta. Ligikaudu pool neist on juba vähemalt ühe organisatsiooni liikmed. Kõige populaarsemateks tegevusvaldkondadeks on spordiklubid (29 %), noorte klubid või organisatsioonid (16 %), kohalikke omavalitsusi toetavad kohalikud organisatsioonid (11 %) ning kultuuriorganisatsioonid (10 %). Iga neljas noor Euroopa Liidus on viimase 12 kuu jooksul osalenud organiseeritud vabatahtlikus tegevuses, mis hõlmab peamiselt heategevuse, humanitaar- ja arenguabi, keskkonnakaitse, hariduse, koolituse ja spordiga seotud tegevusi.

Euroopa Sotsiaalfondi ja noorte tööhõive algatuse raames luuakse noortele arvukalt võimalusi osaleda oma kodumaal sotsiaalset kaasatust ja integratsiooni soosivates tegevustes, omandades nii töökogemusi ja väljendades samal ajal solidaarsust haavatavate kogukondade ja abivajajate suhtes üle kogu ELi.

...kuid neid võiks rohkemgi olla...

Nõudlus vabatahtliku töö järele ületab olemasolevad võimalused. Ainult 6 % noortest ütleb, et nad on käinud välismaal vabatahtlikku tööd tegemas. Ning nendest, kes seda teinud ei ole, ütleb 88 %, et neil puudus selleks võimalus. Üldiselt soovib kümnest noorest eurooplasest neli töötada, õppida või läbida koolitust mõnes teises ELi riigis.

Käimasolev uuring näitab, et solidaarsusega seotud valdkondades oli ELis 2015. aastal hõivatud üle 40 miljoni inimese. Näitena võib öelda, et ligikaudne tööjõud sotsiaalse integratsiooni ja sotsiaaltöö valdkonnas, mis hõlmab ka varjupaigataotlejate ja rändajate vastuvõtmist ning integratsiooni, ulatub praeguse seisuga 170 000 inimeseni. Ligikaudne tööjõud on suurem sellistes valdkondades nagu haridus ja tervishoid. Võimalik huvi kohta nähtub portaali EURES andmetest, et ligikaudu 80 000 tööotsijat otsib tööd solidaarsusega seotud valdkondades välismaal.