SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

ELi toimimise lepingu artikli 78 lõike 3 kohaldamine seoses rändajate ärakasutamisega välispiiridel

Euroopa Ülemkogu 2021. aasta 21. ja 22. oktoobri järeldustes rõhutati, et EL ei aktsepteeri kolmandate riikide katseid kasutada rändajaid ära poliitilistel eesmärkidel. Riigijuhid lubasid jätkata võitlust Valgevene režiimi kestva hübriidrünnakuga. Samuti tuletasid nad meelde vajadust tagada tulemuslik tagasisaatmine ning tagasivõtulepingute ja -kokkulepete täielik rakendamine, kasutades selleks vajalikke hoobasid. Nad märkisid, et Euroopa Liit jääb kindlaks kavatsusele tagada tulemuslik kontroll oma välispiiride üle. Seoses sellega kutsus Euroopa Ülemkogu komisjoni üles tegema ettepanekud ELi õigusraamistiku vajalike muudatuste ja konkreetsetes meetmete kohta, mis põhinevad piisaval rahalisel toetusel, et tagada viivitamatu ja asjakohane reageerimine kooskõlas ELi õiguse ja rahvusvaheliste kohustustega, sealhulgas põhiõiguste austamisega.

Arvestades et Lätis, Leedus ja Poolas on hädaolukord, mida iseloomustab Valgevene poolt poliitilistel eesmärkidel ära kasutatavate kolmandate riikide kodanike ootamatu sissevool, esitab komisjon kavandatavate konkreetsete meetmete hulgas ettepaneku ajutiste erakorraliste meetmete kohta vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 78 lõikele 3. Samal ajal on ettepanek ka vastus olukorrast mõjutatud liikmesriikidele, kes soovivad tugineda ajutistele meetmetele, et tulemuslikult reageerida erakorralisele rändeolukorrale ELi välispiiridel. Seega on tegemist vastusega ELi kui terviku vastu suunatud hübriidründele.

Valgevene on liitu, eeskätt Lätit, Leedut ja Poolat provotseerinud tegevusega, mille tagajärjel on Valgevenest alguse saanud ebaseaduslike piiriületuste arv enneolematult kasvanud. Kui viimastel aastatel praktiliselt ei tehtud katseid Valgevenest ebaseaduslikult piiri ületades ELi jõuda, siis 2021. aasta suvest alates on ebaseaduslike piiriületuste arv pidevalt kasvanud. Sellise tegevuse näol on tegemist hübriidründega, mida iseloomustavad kavakindlad püüdlused tekitada jätkuv ja pikaajaline kriis, mis on osa laiemast kooskõlastatud jõupingutusest destabiliseerida Euroopa Liitu ning õõnestada siinset ühiskonda ja olulisi institutsioone. Selline tegevus kujutab endast reaalset ja vahetut ohtu liidu julgeolekule.

Käesoleva ettepaneku eesmärk on toetada Lätit, Leedut ja Poolat meetmete ja operatiivtoega, mis on vajalik et tulla Valgevene poolt ärakasutatavate isikute saabumisega toime humaanselt, süsteemselt ja väärikalt, austades igakülgselt põhiõigusi. Ettepanek täiendab diplomaatilisi jõupingutusi ja muid meetmeid, mida liit on sellele hübriidrünnakule reageerimiseks võtnud.

Asjaolu, et Valgevene kasutab rändajaid ära, on seadnud need inimesed Euroopa Liidu ja Valgevene piirialal raskesse olukorda. Valgevene tegevus on tekitanud humanitaarkriisi ning juba on kinnitust leidnud surmajuhtumid. Kriisi lahendamise eest vastutab esmajoones Valgevene. Valgevene peab täitma Genfi konventsiooni, kaasa arvatud tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet, ning samuti on Valgevene ühinenud globaalse pagulasraamistikuga. Seega EL küll jätkab humanitaarabi andmist neile, kes seda Valgevene territooriumil vajavad, kuid samas peab Valgevene tagama pagulaste piisava kaitse oma territooriumil ning tegema selleks koostööd ÜRO pagulaste ülemvoliniku ja Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooniga. Komisjon ja Euroopa välisteenistus on teinud tihedat koostööd ÜRO ja selle spetsialiseeritud asutustega ning asjaomaste inimõiguste organisatsioonidega, et hoida ära humanitaarkriisi edasist süvenemist, eriti arvestades asjaolu, et ilm läheb üha kehvemaks.

Sellise ärakasutamise tõttu on 2021. aasta 21. novembri seisuga saabunud Valgevenest ebaseaduslikult Lätisse, Leetu ja Poola 7 831 kolmanda riigi kodanikku, samas kui terve 2020. aasta jooksul oli ebaseaduslikke piiriületajaid 257. Lisaks on Leedus esitatud 2 676, Lätis 579 ja Poolas 6 730 varjupaigataotlust. Ühtlasi on nimetatud kolm liikmesriiki hoidnud ära 42 741 piiriületuskatset. Täpset hinnangut on raske anda, kuid praegu võib Valgevenes viibida veel kuni 10 000 rändajat ja neid saabub iga päev juurde.

Selle tulemusena on Läti, Leedu ja Poola kuulutanud välja erakorralise seisukorra. Hoolimata kõigist liidu ja liikmesriikide jõupingutustest muutub olukord järjest halvemaks. Kolmanda riigi kodanikud püüavad jätkuvalt siseneda Valgevenest Läti, Leedu ja Poola territooriumile ning hoolimata mõningasest paranemisest on olukord endiselt väga ebastabiilne.

Pärast juunis Leedult teate saamist kehtestas komisjon rändevaldkonna valmisoleku- ja kriisikava ELi võrgustiku („valmisoleku- ja kriisikava võrgustik“) kaudu korrapärase järelevalve mehhanismi kooskõlas komisjoni 23. septembri 2020. aasta soovitusega (EL) 2020/1366 rändevaldkonna valmisolekut ja kriisiohjet puudutava ELi mehhanismi kohta. Selle raamistiku alusel on mõjutatud liikmesriigid, Euroopa välisteenistus, asjaomased ELi asutused ja komisjoni talitused jaganud andmeid, teavet ja seisukohti, millest antakse korrapäraselt aru.

Euroopa Liit toetab liikmesriike, kelle vastu Valgevene režiimi tegevus on suunatud. Komisjon on alates kriisi algusest teinud tööd selle nimel, et väljendada operatiivselt liidu solidaarsust Läti, Leedu ja Poolaga, ning juulis andis komisjon Leedule erakorralist finantsabi 36 miljonit eurot. Lisaks piirihalduse ja viisapoliitika rahastu kaudu neile liikmesriikidele selleks rahastamisperioodiks ette nähtud 360 miljonile eurole on komisjon teinud 2021. ja 2022. aastal kättesaadavaks veel ligikaudu 200 miljoni euro suuruse lisatoetuse.

Peale selle käivitas Leedu 15. juulil 2021 ELi kodanikukaitse mehhanismi ja komisjon on koordineerinud 19 liikmesriigi abi. Kodanikukaitse mehhanismi kaudu on Leedu saanud telke, voodeid, küttesüsteeme ja muid esemeid, mis on olulised Leedu territooriumil viibivate rändajate vajaduste rahuldamiseks. See võimalus on kättesaadav ka Lätile ja Poolale.

Oluline on olnud ka ELi asutuste operatiivtugi. Leedu taotles ELilt kohe kriisi alguses abi ja EL andis seda viivitamata. Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO) on pakkunud Lätile ja Leedule operatiivtuge, et aidata neil riikidel inimeste sellisest ärakasutamisest tuleneva olukorraga toime tulla. Esmajoones on EASO abistanud varjupaigataotluste menetlemise, vastuvõtu korraldamise ja suulise tõlkega. Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex) ja Europol on samuti abistanud liikmesriike, kes on nende abi taotlenud. Eelkõige on ELi asutused lähetanud eksperte tegelema piirikontrolli ja luuremeetmetega ning teinud tööd selle nimel, et kindlustada tagasisaatmissuutlikkust ja teostada tagasisaatmistoiminguid. Sellise toetuse tulemuseks on arvukad tagasisaatmisoperatsioonid. Praegune toetus hõlmab rohkem kui 111 piirivalvurit, rohkem kui 82 varjupaigaeksperti ja kaht Europoli külalisametnikku. Asutused saavad nüüd jätkata operatiivtoe suurendamist ning on oluline, et kolm kõnealust liikmesriiki seda tuge igakülgselt kasutaksid.