[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 16.4.2009

KOM(2009) 173 lõplik

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1386/2007, milles sätestatakse Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni reguleeritavas piirkonnas kohaldatavad kaitse- ja rakendusmeetmed

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1386/2007 eesmärk on rakendada Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni (NAFO) vastu võetud kaitse- ja rakendusmeetmeid ühenduse õiguses.

NAFO kaitse- ja rakendusmeetmed vaadatakse läbi igal NAFO aastakoosolekul.

22.–26. septembril 2008. aastal Hispaanias Vigos peetud aastakoosolekul ning 2008. aasta mai erakorralisel koosolekul tegi NAFO kõnealustes kaitse- ja rakendusmeetmetes mitmeid muudatusi. Võeti vastu järgmised muudatused:

- laiaulatuslikud meetmed põhjalähedase püügi reguleerimiseks ÜRO peaassamblee vastu võetud resolutsiooni 61/105 kohaselt;

- mitmesugused tingimused seoses hariliku süvameregarneeli püügiga reguleeritavas piirkonnas;

- täiendava suletud piirkonna kehtestamine, et kaitsta ohualteid veealuseid mägesid;

- täiendavate sadamariigi meetmete võtmine, mis võimaldab tulemuslikult keelata Euroopa sadamates sellise külmutatud kala lossimine või ümberlaadimine, mille seaduslikkust lipuriik ei ole tõendanud.

Kõnealused muudatused võeti vastu ühenduse toetusel pärast liikmesriikide, asjaomaste tööstusettevõtete ja valitsusväliste organisatsioonidega peetud läbirääkimisi.

Need muudatused on siduvad ja seepärast tuleks neid rakendada ühenduse õiguses, võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 1005/2008 (millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks), mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2010.

Käesoleva ettepaneku eesmärk on teha vajalikud muudatused nõukogu määruses (EÜ) nr 1386/2007.

Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

Ettepanek ei avalda mõju ühenduse eelarvele.

Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on nõukogu määruse (EÜ) nr 1386/2007 artikli 70 ülevaatamisklausel.

Nõukogul palutakse käesolev ettepanek võimalikult kiiresti vastu võtta.

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1386/2007, milles sätestatakse Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni reguleeritavas piirkonnas kohaldatavad kaitse- ja rakendusmeetmed

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1386/2007, milles sätestatakse Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni reguleeritavas piirkonnas kohaldatavad kaitse- ja rakendusmeetmed, eriti selle artiklit 70,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1]

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1386/2007 rakendatakse Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni (edaspidi „NAFO”) vastu võetud teatavaid kaitse- ja rakendusmeetmeid.

(2) 2008. aasta septembris toimunud 30. aastakoosolekul võttis NAFO vastu mitmeid muudatusi oma kaitse- ja rakendusmeetmetes. Kõnealused muudatused on seotud põhjalähedase püügi meetmetega, suletud aladega veealuste mägede kaitse tagamiseks, märgistamisnõuetega ning täiendavate sadamariigi meetmetega.

(3) Nõukogu määrust (EÜ) nr 1005/2008 (millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks) kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2010.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1386/2007 muudetakse järgmiselt.

1. Artiklisse 3 lisatakse järgmised punktid:

„21) „põhjalähedane püük” – mis tahes püük, kus püügivahendid puutuvad või võivad tavalise püügitegevuse käigus puutuda kokku merepõhjaga;

22) „olemasolevad põhjalähedase püügi piirkonnad” – piirkonnad, kus ohualdiste mereökosüsteemide alased andmed ja/või muud geograafilised andmed näitavad, et vähemalt kahe aasta jooksul võrdlusperioodil 1987–2007 on teostatud põhjalähedast püüki;

23) „uued põhjalähedase püügi piirkonnad” – muud kui olemasolevad põhjalähedase püügi piirkonnad, kus teostatakse põhjalähedast püüki.

2. Artiklisse 6 lisatakse järgmine lõige:

„4. Ühenduse laevade kaptenid registreerivad mis tahes proovitraalimise algus- ja sihtkohaga seonduvad koordinaadid vastavalt lõikele 3.”

3. Artikkel 11 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 11

Erisätted seoses hariliku süvameregarneeli püügiga rajoonis 3L

Harilikku süvameregarneeli püütakse rajoonis 3L sügavamalt kui 200 meetrit.”

4. Artikkel 12 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 12

Piiratud püügipiirkonnad

1. Põhjalähedane püük on keelatud järgmistes piirkondades:

Piirkond | Koordinaat 1 | Koordinaat 2 | Koordinaat 3 | Koordinaat 4 |

Orphan Knoll | 50.00.30N 47.00.30W | 51.00.30N 45.00.30W | 51.00.30N 47.00.30W | 50.00.30N 45.00.30W |

Corner Seamounts | 35.00.00 N 48.00.00 W | 36.00.00 N 48.00.00 W | 36.00.00 N 52.00.00 W | 35.00.00 N 52.00.00 W |

Newfoundland Seamounts | 43.29.00 N 43.20.00 W | 44.00.00 N 43.20.00 W | 44.00.00 N 46.40.00 W | 43.29.00 N 46.40.00 W |

New England Seamounts | 35.00.00 N 57.00.00 W | 39.00.00 N 57.00.00 W | 39.00.00 N 64.00.00 W | 35.00.00 N 64.00.00 W |

Fogo Seamount 1 | 42.31.33 N 53.23.17 W | 42.31.33 N 52.33.37 W | 41.55.48 N 53.23.17 W | 41.55.48 N 52.33.37 W |

Fogo Seamount 2 | 41.07.22 N 52.27.49 W | 41.07.22 N 51.38.10 W | 40.31.37 N 52.27.49 W | 40.31.37 N 51.38.10 W |

2. Järgmisi koordinaate ühendavate joontega (numbrite järjekorras ja tagasi koordinaadini 1) määratletud piirkond NAFO rajoonis 3O suletakse igasuguseks põhjapüügivahenditega püügiks:

Koordinaadi nr | Laiuskraad | Pikkuskraad |

1 | 42°53’00”N | 51° 00’ 00”W |

2 | 42°52’04”N | 51° 31’ 44”W |

3 | 43°24’13”N | 51° 58’ 12”W |

4 | 43°24’20”N | 51° 58’ 18”W |

5 | 43°39’38”N | 52° 13’ 10”W |

6 | 43°40’59”N | 52° 27’ 52”W |

7 | 43°56’19”N | 52° 39’ 48”W |

8 | 44°04’53”N | 52° 58’ 12”W |

9 | 44°18’38”N | 53° 06’ 00”W |

10 | 44°18’36”N | 53° 24’ 07”W |

11 | 44°49’59”N | 54° 30’ 00”W |

12 | 44°29’55”N | 54° 30’ 00”W |

13 | 43°26’59”N | 52° 55’ 59”W |

14 | 42°48’00”N | 51° 41’ 06”W |

15 | 42°33’02”N | 51° 00’ 00”W |

”

Lisatakse IIa peatükk:

„IIa PEATÜKK

OHUALDISTE MEREÖKOSÜSTEEMIDE KAITSE

Artikkel 12a

Ohualdiste mereökosüsteemide mõiste

Käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab „ohualdis mereökosüsteem”

a) mereökosüsteeme, mis on ainulaadsed või milles leidub haruldasi liike, mille kadumist ei saaks hüvitada sarnaste piirkondade või ökosüsteemidega. Need hõlmavad:

i) endeemilisi liike sisaldavaid elupaiku;

ii) haruldasi, ohustatud või väljasuremisohus liikide elupaiku, mis esinevad üksnes täpselt piiritletud piirkonnas;

iii) esmaseid kasvukohti või täpselt piiritletud toitumis-, kasvu- ja kudealasid;

b) mereökosüsteeme, mida on vaja kalavarude ellujäämiseks, kudemiseks/paljunemiseks või taastumiseks, teatavate eluetappide jaoks (nt kasvualad või kasvatuskohad) või haruldaste, ohustatud või väljasuremisohus mereliikide jaoks.

c) mereökosüsteeme, mille puhul on suur oht inimtegevuse tagajärjel kahjustada saada;

d) mereökosüsteeme, mille liikide populatsioone või kogumeid iseloomustavad kas üks või mitu järgmist omadust:

i) aeglane kasvukiirus;

ii) hiline suguküpsus;

iii) madal või ettearvamatu varude täienemine; või

iv) pikk eluiga.

e) mereökosüsteeme, mida iseloomustavad keerukad füüsilised struktuurid, mis on tekkinud biootiliste ja abiootiliste tunnuste märkimisväärsete kontsentratsioonide tõttu. Nendes ökosüsteemides sõltuvad ökoloogilised protsessid tavaliselt suuresti kõnealustest struktuurilistest süsteemidest. Lisaks on sellistele ökosüsteemidele sageli iseloomulik suur mitmekesisus, mis sõltub struktuure loovatest organismidest.

Artikkel 12b

Märkimisväärse kahjuliku mõju mõiste

Käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab „märkimisväärne kahjulik mõju” mõju, mis kahjustab ökosüsteemi struktuuri või selle toimimist nii, et:

a) väheneb sellest mõjutatud populatsiooni taastekkevõime;

b) halveneb elupaikade pikaajaline loomulik produktiivsus või

c) see põhjustab enam kui ajutist märkimisväärset liigirikkuse, elupaikade või koosluse vähenemist.

Artikkel 12c

Ohualti mereökosüsteemi indikaatorliikide mõiste

Käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab „ohualti mereökosüsteemi indikaatorliik” sarvkorallilisi ( antipatharians) , korkkorallilist veenuslehvikut ( gorgonians ), sarvkodalane-anemooni ( cerianthid anemone fields ), lobeeliat ( lophelia ) ja seltsi Pennatulacea ( sea pen fields) .

Artikkel 12d

Ohualdiste mereökosüsteemide avastamise mõiste

Käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab „ohualdiste mereökosüsteemide avastamine” ohualti mereökosüsteemi indikaatorliikide saaki, mille kogus iga loomuse kohta on suurem kui 100 kg eluskoralli ja/või 1 000 kg eluskäsnade puhul.

Artikkel 12e

Põhjalähedase püügi hinnang

1. Liikmesriigid, kelle laevad teostavad või kavatsevad teostada põhjalähedast püüki NAFO konventsiooniga reguleeritavas piirkonnas, hindavad selle tegevusega ohualdistele mereökosüsteemidele teadaolevalt ja eeldatavalt avalduvat mõju. Liikmesriigid lubavad põhjalähedast püüki üksnes juhul, kui hinnangu kohaselt ei avalda selline tegevus ohualdistele mereökosüsteemidele märkimisväärset kahjulikku mõju.

2. Lõikes 1 osutatud hindamise läbiviimiseks toetuvad liikmesriigid parimale kättesaadavale teaduslikule ja tehnilisele teabele ohualdiste mereökosüsteemide asukohtade kohta piirkonnas, kus nende kalalaevad kavatsevad püügiga tegeleda. Nende andmete hulka kuuluvad teaduslikud andmed (kui neid on), mille põhjal saab hinnata selliste ökosüsteemide esinemise tõenäosust.

3. Ohualdistele mereökosüsteemidele avalduva märkimisväärse kahjuliku mõju riski hindamisel, mis viiakse läbi lõikes 2 osutatud hinnangu alusel, võetakse vajaduse korral arvesse erinevaid tingimusi, mis valitsevad uutes põhjalähedase püügi piirkondades ja olemasolevates põhjalähedase püügi piirkondades.

4. Liikmesriigid esitavad lõikes 1 osutatud hinnangu komisjonile võimalikult kiiresti, kuid hiljemalt iga aasta 1. maiks. Esitada tuleb ka ohualdistele mereökosüsteemidele avalduva märkimisväärse kahjuliku mõju vältimiseks kavandatud meetmete kirjeldus. Komisjon edastab teabe viivitamata NAFO sekretariaadile.

Artikkel 12f

Põhjalähedane püük uutes põhjalähedase püügi piirkondades

1. Püüki uutes põhjalähedase püügi piirkondades või varem asjaomases piirkonnas mitte kasutatud põhjapüügivahenditega püüki teostatakse kooskõlas lõikes 2 osutatud uurimusliku püügi protokolliga.

2. Liikmesriigid, kelle laevad kavatsevad teostada püüki uutes põhjalähedase püügi piirkondades või kavatsevad teostada püüki varem asjaomases piirkonnas mitte kasutatud põhjapüügivahenditega, koostavad uurimusliku püügi protokolli, kasutades lisas XVI koostatud vormi.

3. Uurimusliku püügi protokoll sisaldab järgmist teavet:

a) püügikava, milles määratletakse sihtliigid, kuupäevad ja piirkonnad. Selleks et tagada järkjärguline püük piiratud geograafilistes piirkondades, võetakse arvesse piirkondade ja püügikoormuse suhtes kehtestatud piiranguid;

b) mõju vähendamise kava, sealhulgas ohualdistele mereökosüsteemidele, mida püügi käigus võidakse kohata, avalduva märkimisväärse kahjuliku mõju vältimiseks võetavad meetmed;

c) püügi järelevalvekava, mis hõlmab kõigi püütud liikide registreerimist ja nende kohta aruande esitamist ning igal juhul satelliitseiret ja vaatlejate kohalolekut. Püügi registreerimine ja selle kohta esitatavad aruanded peavad olema piisavalt üksikasjalikud, et viia vajaduse korral läbi püügitegevuse hindamine;

d) andmete kogumise kava, et hõlbustada ohualdiste mereökosüsteemide ja liikide kindlakstegemist püügipiirkonnas.

4 Liikmesriigid tagavad, et uurimusliku püügi protokolli hinnatakse kooskõlas artikliga 12e.

5. Liikmesriigid esitavad lõikes 2 osutatud uurimusliku püügi protokolli ja lõikes 3 osutatud hindamise tulemused komisjonile, kes edastab need NAFO sekretariaadile. Liikmesriigid tagavad, et uurimuslikku püüki ei lubata enne, kui NAFO sekretariaat on kõnealuse teabe kätte saanud.

Artikkel 12g

Ohualdiste mereökosüsteemide ootamatu avastamine olemasolevates põhjalähedase püügi piirkondades

1. Kui laev avastab olemasolevas põhjalähedase püügi piirkonnas püügitegevuse käigus ohualti mereökosüsteemi indikaatororganismid, määrab kapten kindlaks püütud ohualti mereökosüsteemi indikaatorliikide koguse.

2. Kui püügitegevuse, näiteks traalpüügi, seisevvõrkude või õngejadadega püütud ohualdiste mereökosüsteemide indikaatorliikide kogus ületab artiklis 12d määratletud künnise, kohaldatakse käesoleva artikli lõikeid 3 ja 4.

3. Laeva kapten teavitab kõnealusest asjaolust lipuliikmesriiki, kes edastab teabe komisjoni kaudu viivitamata täitevsekretärile. Komisjon hoiatab viivitamata teisi liikmesriike, kelle laevad tegutsevad kõnealuses piirkonnas. Asjaomased liikmesriigid hoiatavad viivitamata kõiki nende lipu all sõitvaid laevu.

4. Laeva kapten lõpetab püügi ja liigub vähemalt kaks meremiili eemale traalimiskoha / loomuse võtmise koha lõpp-punktist suunas, kus on kõige väiksem tõenäosus kohata uuesti ohualdist mereökosüsteemi. Kapten teeb otsuse omal äranägemisel kogu olemasoleva teabe põhjal.

Artikkel 12h

Ohualdiste mereökosüsteemide ootamatu avastamine uutes põhjalähedase püügi piirkondades

1. Kui laev avastab uues põhjalähedase püügi piirkonnas püügitegevuse käigus ohualti mereökosüsteemi indikaatororganismid, määrab kapten kindlaks püütud ohualti mereökosüsteemi indikaatorliikide koguse. Määratud vaatlejad tuvastavad korallid, käsnad ja muud organismid võimalikult madala taksonoomilise üksuse tasemeni.

2. Kui selliste püütud liikide kogus püügivahendi, näiteks traalpüügi, seisevvõrkude või õngejadade kohta ületab artiklis 12a määratletud künnise, kohaldatakse käesoleva artikli lõikeid 3–5.

3. Laeva kapten teavitab kõnealusest asjaolust lipuliikmesriiki, kes edastab teabe komisjoni kaudu viivitamata täitevsekretärile. Komisjon hoiatab viivitamata teisi liikmesriike, kelle laevad tegutsevad kõnealuses piirkonnas. Asjaomased liikmesriigid hoiatavad viivitamata kõiki nende lipu all sõitvaid laevu.

4. Kahe miili raadiuses suletakse ajutiselt ala ohualti mereökosüsteemi ümber, millest teatas NAFO konventsiooniga ühinenud riigi lipu all sõitev laev. Laev teatab aruandes asukoha, milleks on kas traalimise / loomuse võtmise lõpp-punkt või muu asukoht, mis tõenditele tuginedes on lähim täpsele ohualdiste mereökosüsteemide avastamise paigale. Sellist ajutist sulgemist rakendatakse kuni ajani, mil NAFO sekretariaat teatab, et piirkonna võib uuesti avada.

5. Laev lõpetab püügi ja liigub vähemalt kaks meremiili eemale traalimiskoha / loomuse võtmise koha lõpp-punktist suunas, kus on kõige väiksem tõenäosus kohata uuesti ohualdist mereökosüsteemi. Kapten teeb otsuse omal äranägemisel kogu olemasoleva teabe põhjal.”

5. Artikli 20 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2. Rajoonides 3L ja 3M püütud hariliku süvameregarneeli ning alapiirkonnas 2 ja rajoonides 3KLMNO püütud süvalesta puhul märgitakse, et saak on püütud vastavast rajoonist või alapiirkonnast.

6. Artiklis 47 lisatakse järgmine punkt:

„g) esitada inspektorile nõudmise korral artikli 6 lõike 4 kohase proovitraalimise algus- ja lõppkoha koordinaadid.”

7. Lisatakse Va peatükk:

„Va PEATÜKK

Teise lepinguosalise lipu all sõitvate laevade sadamariigi kontroll

Artikkel 63a

Reguleerimisala

1. Käesolevat peatükki kohaldatakse NAFO lepinguosalise lipu all sõitvate laevade poolt NAFO reguleeritavast piirkonnast püütud kala esmaste lossimiste ja ümberlaadimiste suhtes liikmesriikide sadamates või sellisest kalast pärit kalatoodete suhtes.

2. Käesolevat peatükki kohaldatakse, ilma et see piiraks määruse (EMÜ) nr 2847/93 ja määruse (EÜ) nr 1005/2008 kohaldamist.

Artikkel 63b

Määratud sadamad

Liikmesriigid määravad sadamad, kus on lubatud lossida ja ümber laadida. Liikmesriigid teatavad oma määratud sadamad komisjonile, kes edastab nimekirja kõnealustest sadamatest NAFO sekretariaadile. Kõigist olulistest muudatustest nimekirjas teavitatakse NAFO sekretariaati vähemalt 15 päeva enne muudatuse jõustumist.

Artikkel 63c

Pädev asutus

1. Liikmesriigid määravad pädeva asutuse, kes tegutseb kontaktasutusena ja kellele tuleb saata käesoleva artikli 63d kohased teatised ja artikli 63e kohased kinnitused ning kes väljastavad lube vastavalt artiklile 63e.

2. Liikmesriigid teatavad komisjonile pädeva asutuse nime ja kontaktandmed. Komisjon edastab kõnealuse teabe NAFO sekretariaadile.

Artikkel 63d

Eelteade enne sadamasse sisenemist

1. Erandina määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 28e lõikest 1 teavitavad artiklis 64 osutatud kalalaevade kaptenid või nende esindajad vähemalt kolm tööpäeva enne kavandatud saabumisaega artiklis 63c osutatud liikmesriigi pädevat asutust oma kavatsusest siseneda sadamasse kala lossimiseks või ümberlaadimiseks.

2. Siiski võib liikmesriik kehtestada muu eelneva teatamise tähtaja, võttes muu hulgas arvesse kaugust püügipiirkondade ja sadamate vahel. Liikmesriigid teatavad komisjonile või komisjoni määratud asutusele kõnealuse eelneva teatamise tähtaja. Komisjon edastab kõnealuse teabe NAFO sekretariaadile.

3. Eelteatele lisatakse järgmised vormid koos nõuetekohaselt täidetud A osaga:

a) XV (A) lisas osutatud vorm PSC 1, kui kalalaev tahab oma püütud saaki lossida või ümber laadida;

b) XV (B) lisas osutatud vorm PSC 2, kui kalalaev tahab ümberlaadimisel saadud saaki lossida või ümber laadida. Iga doonorlaeva kohta kasutatakse eraldi vormi;

c) mõlemad vormid PSC 1 ja PSC 2, kui kalalaev tahab kas oma püütud saaki või ümberlaadimisel saadud saaki lossida või ümber laadida.

4. Kaptenid või nende esindajad võivad eelteate tühistada, teavitades kavandatud sihtsadama pädevaid asutusi vähemalt 24 tundi enne eelnevalt teatatud kavandatud saabumisaega. Siiski võib sadamaliikmesriik kehtestada muu eelneva teatamise tähtaja. Asjaomasele teatisele lisatakse originaalteatise vormi PSC 1 või PSC 2 koopia, millele on põiki kirjutatud sõna „cancelled” (tühistatud).

5. Sadamaliikmesriigi pädev asutus edastab viivitamata koopia lõigetes 3 ja 4 osutatud eelteate vormist lossida või ümberlaadida kavatseva kalalaeva lepinguosalise lipuriigile ning juhul kui kalalaev on saaki ümber laadinud, siis doonorlaeva lepinguosalise lipuriigile.

6. Kõnealuse vormi koopia edastatakse ka komisjonile või komisjoni määratud asutusele, kes edastab selle viivitamata NAFO sekretariaadile.

Artikkel 63e

Luba lossimiseks või ümberlaadimiseks

1. Lossimine või ümberlaadimine võib alata alles pärast sadamariigi pädevalt asutuselt loa saamist. Kõnealune luba antakse üksnes pärast seda, kui lipuriik on saatnud tagasi vormi PSC 1 ja/või vormi PSC 2 koopia, mis on edastatud artikli 63d lõike 5 kohaselt koos nõuetekohaselt täidetud B osaga, kinnitades, et:

a) kalalaeval, kes teatas kalapüügist, oli piisavalt kvoote teatatud kalaliikide püüdmiseks;

b) pardal olevast kalakogusest on nõuetekohaselt teatatud ja seda on arvesse võetud selliste koguse- või püügipiirangute arvutamisel, mida võidakse kohaldada;

c) kalalaeval, kes teatas kalapüügist, oli luba püüda kala teatatud piirkondades; ning

d) kalalaeva asumist püügist teatatud püügipiirkonnas on kinnitanud laevaseiresüsteemi andmed.

2. Erandina lõikest 1 võivad sadamaliikmesriigi pädevad asutused anda loa kalasaagi või selle osa lossimiseks lõikes 1 osutatud kinnituse puudumisel. Sellisel juhul hoitakse asjaomast kala pädeva asutuse kontrolli all laos. Kala vabastatakse müümiseks, ülevõtmiseks või äravedamiseks alles siis, kui on saadud lõikes 1 osutatud kinnitus või seda on kontrollinud pädevad asutused. Kui kinnitust ei ole saadud 14 päeva jooksul pärast lossimist, võib sadamaliikmesriigi pädev asutus kala konfiskeerida ja kõrvaldada oma riigi eeskirjade kohaselt.

3. Sadamaliikmesriigi pädev asutus teavitab viivitamata kaptenit oma otsusest lossimist või ümberlaadimist lubada või mitte ja saadab tagasi vormi PSC 1 ja/või PSC 2 koos nõuetekohaselt täidetud C osaga. Kõnealune koopia edastatakse viivitamata komisjonile või selle määratud asutusele, kes edastab teabe NAFO sekretariaadile.

Artikkel 63f

Kontroll

1. Kui varude taastamise kavas ei ole teisiti nõutud, kontrollib sadamariik igal aruandeaastal vähemalt 15 % kõigist lossimistest ja ümberlaadimisest.

2. Kontrolli teostavad volitatud riiklikud inspektorid, kes esitavad oma volitused laeva kaptenile enne kontrolli alustamist.

3. Sadamariik võib paluda, et koos tema enda inspektoritega jälgiksid lossimise ja ümberlaadimise kontrollimist käesoleva peatüki raames ka teiste konventsiooniosaliste inspektorid.

4. Kontrollimine hõlmab kogu maha- või ümberlaadimise jälgimist kõnealuses sadamas ja riiklikud inspektorid:

a) võrdlevad lossitud või ümberlaaditud koguseid liikide kaupa:

i) püügipäevikus registreeritud kogustega liikide kaupa;

ii) püügiandmete ja püügipäevikutega ning

iii) kogu teabega, mis on esitatud eelteates (PSC 1 või PSC 2);

b) kontrollivad pärast lossimise ja ümberlaadimise lõpetamist iga kalaliigi kogust pardal ja registreerivad selle;

c) kontrollivad merel toimunud kontrolli käigus saadud teavet;

d) kontrollivad kõiki pardal olevaid võrke ja registreerivad võrgusilma suuruse mõõtmised;

e) kontrollivad kalade suuruse vastavust kalade alammõõdu nõuetele.

5. Riiklikud inspektorid teevad kõik, et kalalaeva asjatult kinni ei peetaks, ja tagavad, et kontrollimine tekitaks kalalaevale võimalikult vähe tüli ja et kala kvaliteet ei halveneks.

6. Laeva kapten:

a) teeb inspektoritega koostööd ja abistab neid laeva kontrollimisel, mis viiakse läbi kõnealuse korra kohaselt, ning ei takista, ähvarda ega sega sadamariigi inspektoreid nende kohustuste täitmisel;

b) võimaldab juurdepääsu laeva kõigile aladele, tekkidele ja ruumidele, võrkudele ja muudele püügivahenditele või varustusele ja esitab sadamariigi inspektorite nõudmise korral neile asjaomase teabe, sealhulgas asjaomaste dokumentide koopiad.

Artikkel 63g

Tõsised rikkumised

1. Tõsise rikkumisena käsitatakse:

a) inspektorite takistamist nende kohustuste täitmisel;

b) lossimist või ümberlaadimist määramata sadamas;

c) saabumise eelteatega seotud sätete rikkumist;

d) lossimist või ümberlaadimist ilma sadamaliikmesriigi loata.

2. Iga sadamaliikmesriik võtab sellise kalalaeva suhtes rakendusmeetmed, mille puhul tuvastatakse asjaomase riigi õigusaktide kohaselt lõikes 1 osutatud tõsine rikkumine. Kõnealused meetmed võivad olenevalt rikkumise tõsidusest ja vastavalt riigi õigusaktide asjakohastele sätetele olla järgmised:

a) rahatrahvid;

b) keelatud püügivahendite ja saagi arestimine;

c) laeva sekvestrimine.

Artikkel 63h

Kontrolliaruanded

1. Iga kontrollimine dokumenteeritakse XII lisas esitatud kontrolliaruande täitmisega.

2. Kapten võib teha märkusi kontrolliaruande kohta, millele inspektorid ja kapten kontrolli lõpetamisel alla kirjutavad. Kalalaeva kaptenile antakse kontrolliaruande koopia.

3. Igast kontrolliaruandest saadetakse viivitamata koopia kontrollitud kalalaeva lipuriigile ja, kui kalalaev on kalasaaki ümber laadinud, selle doonorlaeva lipuriigile, millelt saak ümber laaditi. Kõnealune koopia saadetakse viivitamata komisjonile või selle määratud asutusele, kes edastab teabe NAFO sekretariaadile. Iga kontrolliaruande originaal või kinnitatud koopia saadetakse nõudmise korral kontrollitud kalalaeva lipuriigile.”

8. Artikkel 68 asendatakse järgmiste artiklitega 68 ja 68a:

„Artikkel 68

Sadamasse saabumine

1. Ilma et see piiraks määruse (EMÜ) nr 2847/93, määruse (EÜ) nr 1093/94 ja määruse (EÜ) nr 1005/2008 kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et kolmandate riikide laevade kaptenid võivad oma laevaga siseneda ainult artikli 63b kohaselt määratud sadamasse. Määratud sadamasse sisenemise soovi korral teavitab kapten sadamaliikmesriigi pädevaid asutusi artikli 63d sätete kohaselt. Sadamaliikmesriik edastab kõnealuse teabe viivitamata laeva lipuriigile ja komisjonile või tema määratud asutusele, kes edastab teabe viivitamata NAFO sekretariaadile.

2. Artikleid 63d ja 63e kohaldatakse mutatis mutandis . Sadamaliikmesriik keelab oma sadamatesse siseneda laevadel, mis ei ole saatnud lõikes 1 osutatud nõutavat eelteadet ja millele lipuriik ei ole andnud artikli 63e lõikes 1 osutatud luba.

3. Liikmesriik, kes keelab lossimise või ümberlaadimise, teatab oma otsusest asjaomase laeva kaptenile.

Artikkel 68a

Kontrollimine sadamas

1. Liikmesriigid tagavad, et nende pädevad asutused kontrollivad kõiki kolmanda riigi laevu, mis sisenevad nende sadamatesse. Enne kõnealuse kontrollimise lõppu ei tohi laev kala lossida ega ümber laadida. Kõnealune kontrollimine hõlmab laeva dokumente, püügipäevikuid, püügivahendeid, pardal olevat saaki ja kõike muud, mis on seotud laeva tegevusega NAFO reguleeritavas piirkonnas.

2. Kui pädevad asutused kontrollimise lõpetamisel leiavad, et kolmanda riigi laev hoiab pardal NAFO reguleeritavate või käesoleva määruse II lisas osutatud kalavarude hulka või kalavarude rühmadesse kuuluvaid kalu, keelab asjaomane liikmesriik igasuguse saagi lossimise ja/või ümberlaadimise sellelt laevalt.

3. Keeldu ei kohaldata siiski juhul, kui kontrollitava laeva kapten või tema esindaja tõendab asjaomase liikmesriigi pädevatele asutustele nõuetekohaselt, et:

a) pardal olevad liigid püüti väljaspool NAFO reguleeritavat piirkonda, või

b) pardal olevad II lisas loetletud liigid püüti kooskõlas NAFO kaitse- ja rakendusmeetmetega.

4. Liikmesriik, kes keelab lossimise või ümberlaadimise, teatab oma otsusest asjaomase laeva kaptenile.

5. Iga kontrollimine dokumenteeritakse vähemalt XII lisas esitatud kontrolliaruande täitmisega.

6. Teave liikmesriikide sadamates teostatud kolmandate laevade kontrollimise tulemuste kohta ja kõigi järgnenud meetmete kohta edastatakse viivitamata lipuriigile ja komisjonile või tema määratud asutusele, kes edastab teabe viivitamata NAFO sekretariaadile.”

9. V lisa punkt 3 jäetakse välja.

10. XII lisa punkt A asendatakse käesoleva määruse I lisaga.

11. Käesoleva määruse II lisa tekst lisatakse XV lisana.

12. Käesoleva määruse III lisa tekst lisatakse XVI lisana.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, […]

Nõukogu nimel

eesistuja

I LISA

A. SADAMAKONTROLLI AKTI VORM

A. KONTROLLI ANDMED. Kasutage palun musta tinti |

Lossimine | Jah | Ei | Ümberlaadimine | Jah | Ei |

Sadamariik | Lossimis- või ümberlaadimissadam |

Laeva nimi | Lipuriik | IMO number[2] | Rahvusvaheline raadiokutsung |

Lossimise/ümberlaadimise algus | Kuupäev | Kellaaeg |

Lossimise/ümberlaadimise lõpp | Kuupäev | Kellaaeg |

B. KONTROLLI ÜKSIKASJAD |

Doonorlaeva nimi[3] | IMO-number1 | Raadiokutsung | Lipuriik |

B 1. PÜÜGIPÄEVIKUSSE KANTUD SAAK |

Liik[4] Püügipiirkond Teatatud eluskaal (kg) Kasutatud ümberarvestustegur |

B 2. LOSSITUD VÕI ÜMBERLAADITUD KALA |

Lao nimi, pädevate asutuste nimi, kinnituse saamise tähtaeg, viide NEAFC artikkel 23.2 / NAFO artikkel 45.6 |

B 4. PARDALE JÄETUD KALA |

1.1.1. C. PÜÜGIVAHENDITE KONTROLL SADAMAS (üksnes NAFO) |

C1. Üldandmed |

Kontrollitud püügivahendite arv | Püügivahendite kontrollimise kuupäev |

Kas laeva suhtes on teatatud rikkumisest? | Jah | Ei | Kui jah, siis täita täielikult vorm, mis käsitleb sadamakontrolli tõendamist. Kui ei, siis täita sama vorm, välja arvatud andmed NAFO plommi kohta. |

1.1.2. C2. Traallaudadega põhjatraali andmed |

NAFO plommi number | Kas plomm on terve? | Jah | Ei |

Püügivahendi liik |

Tarindid |

Võrevahe (mm) |

Võrgusilma tüüp |

Keskmine võrgusilma suurus (mm) |

Traaliosa |

Küljed |

Põhiosa |

Pikenduse osa |

Noodapära |

D. KAPTENI MÄRKUSED |

Mina …., allakirjutanu, laeva …..kapten, kinnitan käesolevaga, et käesoleva aruande koopia on minule üle antud märgitud kuupäeval. Minu allkiri ei tähenda minu nõustumist käesoleva ettekande ühegi osaga, peale minu oma märkuste. Allkiri: ______________________________________ Kuupäev: ____________ |

E. RIKKUMISED JA JÄRELMEETMED |

E.1 Kontrollimine merel |

Rikkumised, mis avastati NAFO reguleeritavas piirkonnas läbiviidud kontrollide käigus |

Kontrollirühm | Kontrolli kuupäev | Rajoon | NAFO kaitse- ja rakendusmeetmete rikkumise õiguslik alus |

E.2 Sadamas toimunud kontrollimise tulemused |

a ) - Merel toimunud kontrolli käigus tuvastatud rikkumiste kinnitus |

NAFO kaitse- ja rakendusmeetmete rikkumise õiguslik alus | Riiklike õigusnormide rikkumise õiguslik alus |

b ) - Merel toimunud kontrolli käigus tuvastatud rikkumised, mida ei ole võimalik kinnitada sadamakontrolli käigus |

Märkused: |

c ) – Sadamas toimunud kontrollimise käigus tuvastatud täiendavad rikkumised |

NAFO kaitse- ja rakendusmeetmete rikkumise õiguslik alus | Riiklike õigusnormide rikkumise õiguslik alus |

Märkused: |

F. KOOPIATE JAOTAMINE |

Koopia lipuriigile | Koopia NEAFCi sekretärile | Koopia NAFO peasekretärile |

II LISA

„XV LISA SADAMARIIGI KONTROLLIST TEATAMISE VORMID

A – PSC 1

SADAMARIIGI KONTROLLIVORM – PSC 1 |

A OSA: Täidab kalalaeva kapten. Kasutage palun musta tinti |

Laeva nimi: | IMO-number:1 | Raadiokutsung: | Lipuriik: |

E-posti aadress: | Telefon: | Faks: | INMARSAT number: |

Lossimis- või ümberlaadimissadam: |

Eeldatav saabumisaeg: | Kuupäev: | Kellaaeg (UTC): |

Pardal oleva saagi üldkogus – kõik piirkonnad | Lossitav kogus2 |

Liik3 | Toode4 | Püügipiirkond | Ümberarvestustegur | Toote mass (kg) | Toote mass (kg) |

NEAFC konventsiooni piirkond (ICES alapiirkonnad ja rajoonid | NAFO reguleeritav piirkond (alarajoon) | Muud piirkonnad |

B OSA: Ainult ametlikuks kasutamiseks – täidab lipuriik |

Kalalaeva lipuriik peab vastama järgmistele küsimustele, märkides kasti kas „Jah” või „Ei” | NEAFC konventsiooni piirkond | NAFO reguleeritav piirkond |

Jah | Ei | Jah | Ei |

a) Kalalaeval, kes teatas kalapüügist, oli piisavalt kvoote teatatud kalaliikide püüdmiseks |

b) Pardal olevad kalakogused on korralikult ette kantud ja arvesse võetud kõigi koguse- või püügipiirangute arvutamisel, mida võidakse kohaldada |

c) Kalalaeval, kes teatas kalapüügist, oli luba püüda kala teatatud piirkonnas |

d) Kalalaeva asumine teatatud püügipiirkonnas on kontrollitud laevaseiresüsteemi andmetega |

Lipuriigi kinnitus: Kinnitan, et eespool esitatud teave on minule teadaolevatel andmetel täielik, vastab tõele ja on õige. |

Nimi ja amet: | Kuupäev: |

Allkiri: | Ametlik tempel: |

C OSA: Ainult ametlikuks kasutamiseks – täidab sadamariik |

Sadamariigi nimi: |

Luba: | Jah: | Ei: | Kuupäev: |

Allkiri: | Ametlik tempel: |

1. Kalalaevad, kellele ei ole omistatud IMO numbrit, esitavad oma välise registrinumbri. |

2. Vajaduse korral kasutatakse lisalehti. | 3. FAO liikide koodid – NEAFC V lisa – NAFO II lisa. | 4. Toodete kirjeldused – NEAFC 1. liide kuni IV lisa – NAFO XX lisa (C). |

B – PSC 2

SADAMARIIGI KONTROLLIVORM – PSC 2 |

A OSA: Täidab kalalaeva kapten. Iga doonorlaeva kohta täidetakse eraldi vorm. Kasutage palun musta tinti |

Laeva nimi: | IMO-number:1 | Raadiokutsung: | Lipuriik: |

E-posti aadress: | Telefon: | Faks: | INMARSAT number: |

Lossimis- või ümberlaadimissadam: |

Eeldatav saabumisaeg: | Kuupäev: | Kellaaeg (UTC): |

Teave doonorlaeva kalapüügi kohta *Iga doonorlaeva kohta täidetakse eraldi vorm* |

Laeva nimi: | IMO-number1 | Raadiokutsung | Lipuriik |

Pardal oleva saagi üldkogus – kõik piirkonnad | Lossitav kogus2 |

Liik3 | Toode4 | Püügipiirkond | Ümberarvestustegur | Toote mass (kg) | Toote mass (kg) |

NEAFC konventsiooni piirkond (ICES alapiirkonnad ja rajoonid | NAFO reguleeritav piirkond (Alarajoon) | Muud piirkonnad |

B OSA: Ainult ametlikuks kasutamiseks – täidab lipuriik |

Kalalaeva lipuriik peab vastama järgmistele küsimustele, märkides kas „Jah” või „Ei” | NEAFC konventsiooni piirkond | NAFO reguleeritav piirkond |

Jah | Ei | Jah | Ei |

a) Kalalaeval, kes teatas kalapüügist, oli piisavalt kvoote teatatud kalaliikide püüdmiseks |

b) Pardal olevad kalakogused on korralikult ette kantud ja arvesse võetud kõigi koguse- või püügipiirangute arvutamisel, mida võidakse kohaldada |

c) Kalalaeval, kes teatas kalapüügist, oli luba püüda kala teatatud piirkonnas |

d) Kalalaeva asumine teatatud püügipiirkonnas on kontrollitud laevaseiresüsteemi andmetega |

Lipuriigi kinnitus: Kinnitan, et eespool esitatud teave on minule teadaolevatel andmetel täielik, vastab tõele ja on õige. |

Nimi ja amet: | Kuupäev: |

Allkiri: | Ametlik tempel: |

C OSA: Ainult ametlikuks kasutamiseks – täidab sadamariik |

Sadamariigi nimi: |

Luba: | Jah: | Ei: | Kuupäev: |

Allkiri: | Ametlik tempel: |

1. Kalalaevad, kellele ei ole omistatud IMO numbrit, esitavad oma välise registrinumbri. |

2. Vajaduse korral kasutatakse lisalehti. | 3. FAO liikide koodid – NEAFC V lisa – NAFO II lisa. | 4. Toodete kirjeldused – NEAFC 1. liide kuni IV lisa – NAFO XX lisa (C). |

”

III LISA

„XVI LISA UURIMUSLIKU PÜÜGI PROTOKOLLI VORM UUTE PÜÜGIPIIRKONDADE PUHUL, KUS PÜÜGIVAHENDID VÕIVAD TÕENÄOLISELT PUUTUDA KOKKU MEREPÕHJAGA

I. LIIKMESRIIGID TEATAVAD KOMISJONI KAUDU NAFO SEKRETARIAADILE OMA KAVATSUSEST TEOSTADA UURIMUSLIKKU PÜÜKI

PÜÜGIKAVA | MÕJU VÄHENDAMISE KAVA | PÜÜGI JÄRELEVALVE | ANDMETE KOGUMINE |

SIHTLIIGID | MEETMED OHUALDISTELE MEREÖKOSÜSTEEMIDELE AVALDUVA MÄRKIMISVÄÄRSE KAHJULIKU MÕJU VÄLTIMISEKS | TUVASTADA JA REGISTREERIDA KÕIK PARDAL OLEVAD LIIGID KÕIGE MADALAMAL TAKSONOOMILISEL TASEMEL | ANDMED KOGUTAKSE JA ESITATAKSE STANDARDVORMIS |

PÜÜGIKUUPÄEVAD | SATELLIITSEIRE 100 % |

PÜÜGIPIIRKONNA KIRJELDUS | VAATLEJATE KOHALOLEK 100 % |

EELDATAV PÜÜGIKOORMUS |

KASUTATAVATE PÕHJAPÜÜGIVAHENDITE LIIK/LIIGID |

II. LIIKMESRIIK SAADAB PÜÜGIREISI KÄSITLEVA ARUANDE KOMISJONI KAUDU NAFO SEKRETARIAADILE

EELNEV TEADE UURIMUSLIKU PÜÜGI TEOSTAMISE KAVATSUSE KOHTA[9]

LAEVA NIMI :

LAEVA LIPURIIK :

UURIMUSLIKU PÜÜGI EELDATAV ASUKOHT / EELDATAVAD ASUKOHAD (SEALHULGAS LAIUS- JA PIKKUSKRAAD):

UURIMUSLIKU PÜÜGI EELDATAV KUUPÄEV :

KAS LÄHIPIIRKONNAS ON EELNEVALT TEOSTATUD PÜÜKI (KUI JAH, MÄRKIGE TEABEALLIKAS):

EELDATAVAD SÜGAVUSED , KUS UURIMUSLIK PÜÜK TOIMUB:

KAS ON OLEMAS PIIRKONNA ELUPAIKADE KAARDID (KUI JAH, MÄRKIGE ALLKAD):

KAS ON TAKSONOOMILISI ANDMEID OLEMASOLEVATE OHUALDISTE LIIKIDE KINDLAKSMÄÄRAMISEKS (KUI JAH, MÄRKIGE ALLIKAD):

TEADAOLEVAD OHUALTID MEREÖKOSÜSTEEMID[10] PÜÜGIPIIRKONNAS:

MEETMED OHUALDISTELE MEREÖKOSÜSTEEMIDELE AVALDUVA MÄRKIMISVÄÄRSE KAHJULIKU MÕJU VÄLTIMISEKS, JUHUL KUI AVASTATAKSE OHUALTID MEREÖKOSÜSTEEMID:

KAS ON OLEMAS UURIMUSLIKU PÜÜGI PIIRKONNA SÜGAVUSKAARDID (KUI JAH, MÄRKIGE ALLKAD):

KAS ON TEADUSLIKKE ANDMEID UURIMUSLIKU PÜÜGI PIIRKONNA KOHTA (KUI JAH, MÄRKIGE ALLKAD):

SIHTLIIGID :

MILLISEID PÜÜGIVAHENDEID (PALUN TÄPSUSTAGE) KAVATSETAKSE KASUTADA NING MILLISES PIIRKONNAS (LAIUS- JA PIKKUSKRAAD):

III. LIIKMESRIIGI UURIMUSLIKU PÜÜGI[11] ARUANNE, MIS EDASTATAKSE NAFO TEADUSNÕUKOGULE

LAEVA NIMI :

LAEVA LIPURIIK :

UURIMUSLIKU PÜÜGI ASUKOHT / ASUKOHAD (SEALHULGAS LAIUS- JA PIKKUSKRAAD):

PÜÜGI KUUPÄEVAD :

PÜÜGI KÄIGUS SAAVUTATUD SÜGAVUSED (MÄRKIGE IGA LOOMUSE KOHTA, SEALHULGAS LAIUS- JA PIKKUSKRAAD):

PÜÜGITEGEVUSE KESTUS TUNDIDES JA PÜÜGIPIIRKOND (MÄRKIGE IGA LOOMUSE KOHTA, SEALHULGAS LAIUS- JA PIKKUSKRAAD):

KASUTATUD PÜÜGIVAHENDID (PALUN TÄPSUSTAGE) NING MILLISES PIIRKONNAS (LAIUS- JA PIKKUSKRAAD):

AVASTATUD OHUALTID MEREÖKOSÜSTEEMID[12] (MÄRKIGE IGA LOOMUSE KOHTA, SEALHULGAS LAIUS- JA PIKKUSKRAAD):

VÕETUD MEETMED OHUALDISTELE MEREÖKOSÜSTEEMIDELE AVALDUVA MÄRKIMISVÄÄRSE KAHJULIKU MÕJU VÄLTIMISEKS, JUHUL KUI AVASTATAKSE OHUALTID MEREÖKOSÜSTEEMID:

LOETELU KÕIGIST PARDALE TÕSTETUD ORGANISMIDEST (PARDALE JÄETUD, KAASPÜÜK) (TUVASTATUD KÕIGE MADALAMAL TAKSONOOMILISEL TASEMEL):

LOETELU VÕIMALIKEST PARDALE TÕSTETUD OHUALDISTEST INDIKAATORLIIKIDEST[13] ASUKOHA JÄRGI (SEALHULGAS LAIUS- JA PIKKUSKRAAD):

LOETELU BIOLOOGILISE VALIMI (NT PIKKUS, MASS, SUGU, VANUS) JAOKS JÄETUD ORGANISMIDEST, OLEMASOLU KORRAL:

Märkus: Andmed tuleks esitada standardvormis, nagu need on esitatud näiteks teadusvaatlejate programmides.”

[1] ELT L […], […], lk […].

[2] Kalalaevad, kellele ei ole omistatud IMO numbrit, esitavad oma välise registrinumbri.

[3] Kui laev on osalenud ümberlaadimises, kasutatakse iga doonorlaeva kohta eraldi vormi.

[4] FAO liikide koodid – NEAFC V lisa – NAFO II lisa .

[5] FAO liikide koodid – NEAFC V lisa – NAFO II lisa .

[6] Toodete kirjeldused – NEAFC 1. liide kuni IV lisa – NAFO XX lisa (C) .

[7] FAO liikide koodid – NEAFC V lisa – NAFO II lisa .

[8] Toodete kirjeldused – NEAFC 1. liide kuni IV lisa – NAFO XX lisa (C) .

[9] Uurimuslik püük on määratletud kui põhjalähedane püük uutes piirkondades või varem asjaomases püügipiirkonnas mitte kasutatud põhjapüügivahenditega püük.

[10] Viide avamerel süvamere püügipiirkondade haldamist käsitlevate FAO rahvusvaheliste suunistele.

[11] Uurimuslik püük on määratletud kui põhjalähedane püük uutes piirkondades või varem asjaomases püügipiirkonnas mitte kasutatud põhjapüügivahenditega püük.

[12] Viide avamerel süvamere püügipiirkondade haldamist käsitlevate FAO rahvusvaheliste suunistele.

[13] Viide avamerel süvamere püügipiirkondade haldamist käsitlevate FAO rahvusvaheliste suuniste 1. lisale.