2008
EUROOPA KONTROLLIKODAEUROOPA KOMISJONI TSUNAMI- 
JA ORKAANI MITCH JÄRGSE TAASTAMISABI KOHTAEUROOPA 
KONTROLLIKODA
Eriaruanne  nr 6KÄESOLEVAS ARUANDES ANALÜÜSIB KONTROLLIKODA TAASTAMISABI 
HALDAMIST EUROOPA KOMISJONI POOLT PÄRAST KAHTE SUURT LOODUSÕNNETUST: ORKAAN MITCH 1998. AASTAL JA TSUNAMI 
2004. AASTAL. KOMISJONI 550 MIL JONI EURO SUURUSE ÜHENDATUD 
TAASTAMISABI EESMÄRK OLI UUESTI ÜLES EHITADA PÕHILINE INFRASTRUKTUUR JA PANNA ALUS JÄTKUSUUTLIKULE ARENGULE. KONTROLLIKODA TEEB ETTEPANEKUD, MIS AITAKSID EUROOPA KOMISJONIL OSUTADA TÕHUSAMAT JA MÕJUSAMAT TAASTAMISABI 
TULEVIKUS.
ET
QJ-AB-08-006-ET-C
ISBN 978-92-95009-41-7
ed807149cover_ET.indd   1 ed807149cover_ET.indd   1 2/09/08   14:53:28 2/09/08   14:53:28
ELi trükiste tellimine
Väljaannete talituse trükiseid saab tellida veebipõhisest raamatupoest EU Bookshop 
(http://bookshop.europa.eu.) Trükised väljastatakse Teie valitud müügiesindusest.
Kõikide müügiesinduste nimekirja tellimiseks saatke kiri faksinumbril 
(352) 2929 42758.Euroopa Kontrollikoda
Eriaruanne nr 6/2008
Euroopa Komisjoni tsunami- ja orkaani Mitch järgse taastamisabi kohta
Luxembourg: Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus2008 – 40 lk. – 21 x 29,7 cmISBN 978-92-95009-41-7
ed807149cover_ET.indd   2 ed807149cover_ET.indd   2 2/09/08   14:53:28 2/09/08   14:53:28
EUROOPA KOMISJONI TSUNAMI- 
JA ORKAANI MITCH JÄRGSE TAASTAMISABI KOHTAEriaruanne nr 6   2008
EUROOPA KONTROLLIKODA(vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 lõike 4 teisele lõigule)
ed807149inside_ET.indd   1 ed807149inside_ET.indd   1 2/09/08   14:58:54 2/09/08   14:58:54
EUROOPA KONTROLLIKODA
12, rue Alcide De Gasperi
L–1615 Luxembourg
Tel.: (352) 4398 45410
Faks: (352) 4398 46 430
E-post: euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
Eriaruanne nr 6   2008
Euroopa Liidu kohta leiab palju muud teavet Internetist Europa serveri veebilehtedelt
(http://europa.eu).
Bibliograafilised andmed on esitatud väljaande lőpus.
Luxembourg: Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus, 2008
ISBN 978-92-95009-41-7
© Euroopa ühendused, 2008
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Printed in Belgium
ed807149inside_ET.indd   2 ed807149inside_ET.indd   2 2/09/08   14:58:55 2/09/08   14:58:55
SISUKORD
KOKKUVÕTE
1. PEATÜKK. SISSEJUHATUS
1.1. JAGU. AUDITI KONTEKST
1.2. JAGU. REGULEERIV RAAMISTIK
2. PEATÜKK. AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS
3. PEATÜKK. TÄHELEPANEKUD 
3.1. JAGU. TAASTAMISVAJADUSTE KINDLAKSMÄÄRAMINE JA PROJEKTIDE KAVANDAMINE
ÕIGEAEGNE LAIEMAID PROBLEEME HÕLMAV TAASTAMISSTRATEEGIA
KIIREM KAVANDAMINE JA ABISAAJATE PAREM OSALEMINE TSUNAMI KUI ORKAANI MITCH PUHUL
3.2. JAGU. MEETMETE RAKENDAMINE
KIIRE RAKENDAMINE INDONEESIAS, AEGLANE SRI LANKAL JA ORKAANI MITCH PUHUL
VAJADUS TUGEVDADA JÄRELEVALVESÜSTEEME TÕHUSUSE TAGAMISEKS
3.3. JAGU. TULEMUSTE SAAVUTAMINE 
SAAVUTATI PALJU KASULIKKE VÄLJUNDEID 
ÄÄRMISELT ERINEVAD SEOSED EELNEVA HUMANITAARABIGA
TUGEV SEOS PIKEMAAJALISE ARENDAMISEGA
PROBLEEMID SEOSES PROJEKTIDE JÄTKUSUUTLIKKUSEGA
4. PEATÜKK. JÄRELDUSED JA SOOVITUSED
KOMISJONI VASTUSEDPunkt
I–VI
1–11
1–67–11
12–1617–41
17–22
18–19
20–22
23–29
24–26
27–29
30–41
31–33
34–37
38
39–41
42–45
ed807149inside_ET.indd   3 ed807149inside_ET.indd   3 2/09/08   14:58:56 2/09/08   14:58:56
 I.
Pärast 26. detsembri 2004. aasta India ookeani 
tsunamit, mis põhjustas rohkem kui 200 000  
inimese hukkumise ja tekitas ligikaudu 10 mil-jardi euro väärtuses kahju, esitas kontrollikoda 
aruande komisjoni inimkannatuste vältimiseks 
või leevendamiseks kavandatud viivitamatu  
humanitaarabialase tegutsemise kohta. Aru-telu käigus nimetatud aruande üle taotlesid  parlament ja nõukogu komisjonilt aruannet  
järgneva pikemaajalise taastamisetapi kohta, millele komisjon eraldas ligikaudu 300 miljonit 
eurot. Käesolevas auditis uuritakse tsunami-järgset taastamisabi. Auditi ulatust laiendati, et hõlmata ka komisjoni taastamisabi 250 mil-joni euro väärtuses pärast orkaani Mitch, mis 
tabas Kesk-Ameerikat 1998. aasta oktoobris (vt 
punktid 1–14).
 
II.
Käesolevas auditis käsitletakse kolme allpool 
nimetatud küsimust eesmärgiga hinnata komis-
joni tulemuslikkust taastamisabi haldamisel  pärast orkaani Mitch ja tsunamit (vt punktid 15 
ja 16):
Kas komisjon määras piisavalt kindlaks  a) 
katastroofide tõttu kannatanute taas-
tamisvajadused?
Kas komisjoni menetlused tagavad abi raken- b) 
damise õigeaegselt ja tõhusal viisil?
Kas projektidega saavutati eeldatavad tule- c) 
mused, sealhulgas rahuldav seos lühiajalise 
hädaabi ja pikemaajalise arendamise vahel?KOKKUVÕTE
ed807149inside_ET.indd   4 ed807149inside_ET.indd   4 2/09/08   14:58:56 2/09/08   14:58:56
5
 V.
Vaatamata eespool nimetatud asjaoludele on 
paljud vajalikud väljundid saavutatud. Komis-
joni rahaliste vahenditega lõpuleviidud Kesk- Ameerika projektid hõlmasid koole, maju,  
tervisekeskuseid, kanalisatsiooni- ja joogi-
veesüsteeme. Indoneesia väljundid hõlmasid  
maju, teid, koole ja kogukonnakeskuseid. Hin-natõus pärast mõlemat katastroofi kahandas  
väljundite hulka. Projektid sisaldasid üldiselt 
pigem arendamis- kui taastamismeetmeid  
ja seos eelneva humanitaarabiga on olnud  muutlik. Tugev seos pikemaajalise arendami-sega suurendab jätkusuutlikkuse väljavaateid, 
olgugi et projekti kavandites ei ole piisavalt  
kindlaks määratud rahastamise allikaid, et  tagada meetmete jätkumist pärast projekti  
rahastamise lõppu (vt punktid 30–41).
 
VI.
Nimetatud tähelepanekute alusel esitab kont-
rollikoda soovitused, mis võiksid aidata komis-
jonil osutada tõhusamat ja mõjusamat taasta-misabi (vt punktid 42–45). 
III.
Pärast orkaani Mitch ja tsunamit töötas komis-
jon vähem kui kuue kuuga välja taastamis-
strateegia, millega tunnustati vajadust ehitada üles mitte ainult kahjustatud infrastruktuur,  
vaid käsitleda ka pikemaaegset arendamist  
ning nende vajadusi, keda katastroofid otseselt 
ei mõjutanud. Orkaani Mitch järgne kavanda-misprotsess, mille käigus koostati taastamis-
strateegiast lähtudes konkreetsed projektid,  
oli liigpikk ja kestis kuni oktoobrini 2002, s.o 
neli aastat pärast katastroofi. Seevastu oli  palju kiirem tsunamijärgne kavandamisprot-sess, mille teostasid rahvusvahelised organi-
satsioonid, mille kaudu komisjon suunas oma 
rahalised vahendid, ning peamised projek-tide kavandid kiideti heaks katastroofi puhul 
Indoneesias kaheksa kuu jooksul ja katastroofi 
puhul Sri Lankal 11 kuu jooksul. Selleks et  
tagada tegelike vajaduste kindlaksmääramine, 
parandati komisjoni reageerimist, mis hõlmas 
abisaajariikidega parema kooskõlastamise ja  
koordineerimise riiklikul ja kohalikul tasandil (vt punktid 17–22).
 
IV.
Kesk-Ameerikas ilmnes lisaks orkaaniga Mitch 
seonduvale pikale kavandamisprotsessile veel rakendamisraskustest tingitud viivitusi rahul-
davate lepingupartnerite leidmisel ja sobiva  
maa kindlaksmääramisel. Komisjoni taastamis-
abi on olnud kõige kiirem Indoneesias, kus saa-vutati paljud väljundid mitme rahastajaga siht-fondi kaudu kahe aasta jooksul pärast tsunamit. 
Seevastu Sri Lankal on siiani saavutatud vähe, seda peamiselt konflikti taaspuhkemise tõttu. 
Komisjon ei ole käsitlenud kõiki taastamisabi 
tõhususe seire ja järelevalvega seonduvaid  
puudusi, kuigi tal õnnestus parandada mitme 
rahastajaga sihtfondist saadud teabe kvaliteeti Indoneesias. Sri Lankal ei oldud kõikide projek-
tide puhul veel kehtestatud piisavaid seire- ja 
järelevalvemenetlusi rahvusvaheliste organi-
satsioonide suhtes. Pärast mõlemat katastroofi 
ei taganud komisjon kõikide projektide puhul 
selgesti kvantifitseeritavate väljundi sihtmär-
kide koostamist ega süsteemide kaudu pii-sava teabe saamist, et kontrollida ja tõendada rakendamise tõhusust (vt punktid 23–29).KOKKUVÕTE
ed807149inside_ET.indd   5 ed807149inside_ET.indd   5 2/09/08   14:58:56 2/09/08   14:58:56
1.1. JAGU. AUDITI KONTEKST
 1.  26. detsembri 2004. aasta India ookeani tsunami tagajärjel hukkus üle 200 000 
inimese ja kahju ulatus 10 miljardi euroni. Suurimat hävingut põhjustas hiid-
laine Indoneesias Acehi provintsis, kus hukkus või jäi kadunuks üle 160 000 
inimese ning asustati ümber üle poole miljoni elaniku. Teiseks sai kõige enam 
kannatada Sri Lanka, kus hukkus või jäi kadunuks üle 35 000 inimese ning  pool miljonit elanikku asustati ümber.
 2.  Kontrollikoja eriaruandes nr 3/2006 1 analüüsiti komisjoni reageerimist humani-
taarabi osutamisel katastroofi korral. Kontrollikoda oli esimeste hulgas, kes 
avaldas tsunamijärgse tegutsemise kohta aruande, milles keskenduti komis-joni lühiajalisele hädaolukorras antavale humanitaarabile sellises varajases 
ajaetapis. Oma arutelus nimetatud aruande üle avaldas Euroopa Parlamendi 
eelarvekontrollikomisjon soovi, et kontrollikoda koostaks aruande järgneva 
pikemaajalise taastamisetapi kohta
 2, ning nõukogu kiitis selle ettepaneku  
heaks 3.1 Eriaruanne nr 3/2006 Euroopa 
Komisjoni humanitaarabi kohta tsunami 
ohvritele (ELT C 170, 21.7.2006, lk 1).
2 Eelarvekontrollikomisjoni 19. ja 
20. juuni 2006. aasta koosolek.
3 Nõukogu järeldused kontrollikoja 
eriaruande nr 3/2006 
(Euroopa Komisjoni humanitaarabi 
kohta tsunami ohvritele) kohta, mille 
välissuhete nõukogu kiitis heaks 
oktoobris 2006.1. PEATÜKK
SISSEJUHATUS
ed807149inside_ET.indd   6 ed807149inside_ET.indd   6 2/09/08   14:58:56 2/09/08   14:58:56
7
 3. Seoses sellega otsustas kontrollikoda viia läbi tsunamijärgset taastamisabi käsit-
leva auditi eesmärgiga hinnata komisjoni tulemuslikkust taastamisabi hal-damisel. Auditi ulatust laiendati, selleks et hõlmata komisjoni reageerimist 
Kesk-Ameerikas pärast orkaani Mitch, mis tabas Hondurast, Nicaraguat, El  
Salvadori ja Guatemalat 30. ja 31. oktoobril 1998. aastal ja mille tulemusel 
hukkus üle 10 000 inimese ning materiaalne kahju ulatus ligikaudu 5 miljardi 
euroni. Komisjon toetas orkaani Mitch ja tsunamijärgset taastamist kokku  550 miljoni euroga, mis on ligikaudu 70% pärast 1998. aastat üldeelarvest 
looduskatastroofidejärgseks taastamiseks eraldatud summast.
 4.  Pärast orkaani Mitch eraldas komisjon ligikaudu 250 miljonit eurot taastamise 
eelarverealt Kesk-Ameerika ülesehitamise piirkondlikule programmile. Suurem 
osa rahastamisvahenditest suunati 15 programmijuhtimisüksuse kaudu 4, nagu 
on näidatud tabelis 1 .4 Programmijuhtimisüksused 
loodi pärast rahvusvahelise 
pakkumiskonkursi läbiviimist. 
Direktoriga eesotsas vastutasid need 
komisjoni heakskiidetud taastamisabi 
programmide elluviimise eest.
KESK-AMEERIKA ÜLESEHITUSTÖÖ PIIRKONDLIKU PROGRAMMI 
SEKKUMISED RIIKIDE JA KOOSTÖÖPARTNERITE KAUPATABEL  1
(miljonites eurodes)
Riik15 programmi-
juhtimisüksuse 
hallatavad 
suurprojektidÜhinenud 
Rahvaste 
Organisatsiooni 
ja riiklike asutuste 
hallatavad 
keskpikad 
projektid Väikesed 
valitsusväliste 
organisatsioo-
nide projektid Kokku
Honduras 111,0 5,2 3,1 119,3
Nicaragua 72,9 5,1 5,3 83,3
El Salvador 24,5 0,9 3,1 28,5
Guatemala 13,6 2,7 2,3 18,6
Kokku 222,0 13,9 13,8 249,7
Allikas : Kesk-Ameerika ülesehitustöö piirkondliku programmi 2005. aasta aruanne.
ed807149inside_ET.indd   7 ed807149inside_ET.indd   7 2/09/08   14:58:56 2/09/08   14:58:56
8
ELI EELARVELISED PANUSED MITME RAHASTAJAGA SIHTFONDI 
INDONEESIAS TABEL  2 5.  Pärast tsunamit suunas komisjon oma abi (ligikaudu 200 miljonit eurot) Maail-
mapanga mitme rahastajaga sihtfondi kaudu Indoneesiale, nagu on näidatud 
tabelis 2 . Juhtkomitee, mille kaaseesistujateks olid komisjon, Maailmapank 
ja ülesehitustegevust kooskõlastav valitsusasutus 5, vastutas prioriteetide  
seadmise, projektide heaskiitmise ja mitme rahastajaga sihtfondi tege-
vuse edenemise seire eest. Projektide üle teostas järelevalvet partnerasu-
tus, enamasti Maailmapank, ja projektid viis ellu rakendusasutus, enamasti 
ministeerium 6.
 6.  Komisjoni tsunamijärgset abi Sri Lankale osutati rahvusvaheliste organisatsioo-
nide, peamiselt Aasia Arengupanga ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni  kaudu (vt  tabel 3 ).5 Taastamis- ja ülesehitusamet Aceh-
Niases (BRR ehk Badan Rehabilitasi dan 
Rekonstruksi).
6 Euroopa Komisjon oli mitme 
rahastajaga sihtfondi suurim rahastaja, 
eraldades üle 200 miljoni euro või 
40% kõigist kohustustest. Järgmised 
suurimad abi osutajad olid Madalmaad (26%), Ühendkuningriik (11%) ja 
Maailmapank (4%).
(miljonites eurodes)
Kaaspanus Allikas Kokkulepitud 
kuupäevKokku
Kiirreageerimise kord Kiirreageerimise kord 12.8.2005 3,5
Esimene makse 
Koostöö Aasias ja 
Ladina-Ameerikas29.8.2005 29,9
Teine makse 21.9.2005 37,7
Kolmas makse  16.12.2005 13,9
Neljas makse Taastamine 25.4.2006 117,5
Kokku 202,5
ed807149inside_ET.indd   8 ed807149inside_ET.indd   8 2/09/08   14:58:56 2/09/08   14:58:56
9
1.2 JAGU. REGULEERIV RAAMISTIK
 7.  Taastamist käsitlevas määruses 7 kirjeldatakse konkreetsete eelarveridadega 
seonduvaid menetlusi ja määratakse kindlaks taastamisabi, mis on tähtsuselt teisel kohal järgmise kolme abi osutamisega seonduvas võtmeetapis pärast 
looduslikku katastroofi:
esialgne lühiajaline hädaolukorras antav humanitaarabi, mille eesmärk a) 
on päästa inimeste elu ja käsitleda kriisi tõttu kannatanute esmaseid  
vajadusi, näiteks toiduabi, vesi, peavari ja arstirohud;
keskpikk taastamisabi, mille eesmärk on üles ehitada põhiline infrastruk- b) 
tuur, käivitada uuesti tootmine ja tugevdada institutsioone;
pikemaajalise arenguabi jätkamine. c) 7 Nõukogu 22. novembri 
1996. aasta määrus (EÜ) nr 2258/96 
taastamismeetmete kohta 
arengumaades (EÜT L 306, 28.11.1996, lk 1).
TABEL  3
RAHASTATUD PROJEKTID SRI LANKAL
(miljonites eurodes)
Otsus Eelarve KoostööparnerProgrammi 
nimetus Summa
2005 
45 miljonit eurot  Koostöö Aasias 
ja Ladina-Ameerikas ÜRO allasutus Otsese toimetuleku 
programm 5,4
Aasia Arengupank Matara-Batticaloa 
tee taastamine 39,4
2006 
50 miljonit eurot Taastamine Rahvusvaheline 
organisatsioon Kogukonna 
toimetuleku arendamine 9,9
ÜRO allasutus Kogukonna 
juurdepääsuteed29,9
ÜRO allasutus Keskkonna 
parandamine9,9
Kokku 94,5
ed807149inside_ET.indd   9 ed807149inside_ET.indd   9 2/09/08   14:58:56 2/09/08   14:58:56
10
 8.  Komisjoni teatises hädaabi, taastamis- ja arengutegevuse ühendamise kohta 8 
rõhutatakse, et nimetatud kolme etappi ei tuleks käsitleda eraldi, vaid neid 
tuleks omavahel kooskõlastada, et tagada nendevaheline tugev seos.
 9.  Aasia ja Ladina-Ameerikaga koostööd käsitlev määrus 9 sisaldab sätteid ka katast-
roofidele järgneva taastamise rahastamise kohta 10. Koostöötalitus EuropeAid 
vastutab osutatud taastamisabi rakendamise eest, mida rahastatakse nii taas-
tamist käsitleva määruse kui ka Aasia ja Ladina-Ameerikaga koostööd käsitleva 
määruse põhjal.
 10.  Nõukogu määrusega (EÜ) nr 381/2001 11 loodi välissuhete peadirektoraadi vas-
tutusel olev kiirreageerimise kord, et reageerida kiiresti katastroofi tõttu  
kannatanud riikide vajadustele. Selle kaudu ei saa rahastada humanitaarabi, 
vaid saab rahastada ainult kuus kuud või vähem kestvat tegevust, mida ei  
oleks saanud olemasolevate vahendite abil käivitada piisavalt kiiresti. Kiir-
reageerimise korra menetlused võimaldavad kiiresti reageerida, kuna komis-jonil on vaja kavandatud tegevusest nõukogu ainult teavitada ilma ametlikku 
heakskiitu taotlemata.8 Komisjoni 30. aprilli 1996. aasta teatis 
KOM(96) 153 hädaabi, taastamis- ja 
arengutegevuse ühendamise kohta.
9 Nõukogu 25. veebruari 1992. aasta 
määrus (EMÜ) nr 443/92 Aasia ja 
Ladina-Ameerika arengumaadele 
finants- ja tehnilise abi andmise 
ja nende maadega tehtava majanduskoostöö kohta (EÜT L 52, 
27.2.1992, lk 1).
10 Taastamist käsitlevas määruses 
lubatakse ilma liikmesriikide komitee 
heakskiiduta võtta vastu otsuseid, 
millega eraldatakse kuni 2 miljonit eurot, seevastu Aasia ja Ladina-
Ameerika maadega koostööd käsitlevas 
määruses on selle ülemmääraks 
1 miljon eurot.
11 EÜT L 57, 27.2.2001, lk 5.
ed807149inside_ET.indd   10 ed807149inside_ET.indd   10 2/09/08   14:58:57 2/09/08   14:58:57
11
 11.  Alates 2007. aastast on olemasolevaid määrusi asendanud EuropeAidi vastutusel 
rakendatav arengukoostöövahend 12 ja välissuhete peadirektoraadi vastutu-
sel rakendatav stabiilsusvahend 13. Mõlemad sisaldavad katastroofide puhul 
tegutsemiseks lihtsustatud menetlusi 14.12 Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 
2006. aasta määrus (EÜ) nr 1905/2000, 
millega luuakse arengukoostöö 
rahastamisvahend (ELT L 378, 27.12.2006, lk 41).
13  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
15. novembri 2006. aasta määrus (EÜ) 
nr 1717/2000, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend (ELT L 327, 
24.11.2006, lk 1).
14 Rahastamisotsused tehakse 
üldiselt pärast nende heakskiitmist 
liikmesriikide korralduskomitees. 
Kriisiolukorras võidakse stabiliseerimisvahendi kohaselt 
võtta siiski kuni 20 miljoni väärtuses 
meetmeid, mida rahastatakse 
liikmesriikide korralduskomitee 
heakskiiduta. Arengukoostöövahend võimaldab liikmesriikide 
korralduskomitee heakskiiduta kiiresti 
reageerida kuni 10 miljoni väärtuses 
olevate erimeetmete kaudu selliste 
ettenägematute olukordade puhul 
nagu looduskatastroof.
Heitvee puhastusseadme ehitus Hondurases.
Allikas : Euroopa Kontrollikoda.
ed807149inside_ET.indd   11 ed807149inside_ET.indd   11 2/09/08   14:58:57 2/09/08   14:58:57
 12.  Käesolevas auditis uuritakse komisjoni taastamisabi pärast 2004. aasta detsembri 
India ookeani tsunamit ja lisaks orkaani Mitch järgset komisjoni reageerimist. 
Kuigi orkaan Mitch tabas Kesk-Ameerikat 1998. aastal, tegeldi projektide  
lõpetamisega veel 2007. aastal.
 13.  Käesoleva auditi ulatuses ei ole humanitaarabi, kuna seda on uuritud kontrolli-koja eriaruandes nr 3/2006 Euroopa Komisjoni humanitaarabi kohta tsunami 
ohvritele. Auditis uuritakse siiski lühiajalise hädaolukorras antava humani-
taarabi ühendamist pikemaajalise taastamisega ning kiirreageerimise korra 
mõju sellele.
 14.  Komisjoni reageerimise uurimine nimetatud kahe katastroofi puhul võimaldab keskenduda auditis kolmele erinevale rakendusmehhanismile:
programmijuhtimisüksused Kesk-Ameerikas; a) 
toetused mitme rahastajaga sihtfondi Indoneesias; b) 
toetused rahvusvahelistele organisatsioonidele Sri Lankal. c) 
 15.  Põhiküsimused, mida käsitletakse käesolevas auditis eesmärgiga hinnata komis-
joni tulemuslikkust taastamisabi haldamisel orkaani Mitch ja tsunami puhul, 
on järgmised:
Kas komisjon määras piisavalt hästi kindlaks katastroofide tõttu kanna- a) 
tanute taastamisvajadused?
Kas komisjoni menetlused tagavad abi rakendamise õigeaegselt ja tõhu- b) 
sal viisil?
Kas projektidega saavutati eeldatavad tulemused, sealhulgas rahuldav  c) 
seos lühiajalise hädaabi ja pikemaajalise arendamise vahel?
 16.  Audit põhines dokumentatsiooni kontrollimisel, intervjuudel ja kohapealsetel 
kontrollimistel. Hinnati abi haldamis-, seire- ja kontrollisüsteeme ning leiti sellele kinnitust partnerite ja projektide kohapealse kontrollimise käigus Nica-
raguas, Hondurases, Indoneesias ja Sri Lankal. Tabelis 4  on esitatud kohapeal 
kontrollitud projektid ja partnerid. Selleks et saada usaldusväärne ülevaade, 
valiti projektid kohapealseks kontrollimiseks vastavalt valdkonna, asukoha, 
abisumma, rakendusetapi ja partneri liigile.2. PEATÜKK
AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS
ed807149inside_ET.indd   12 ed807149inside_ET.indd   12 2/09/08   14:59:02 2/09/08   14:59:02
13
(miljonites eurodes)
Koostööpartner Projekti kirjeldus Komisjoni 
rahastamine 1
NICARAGUA 
Programmijuhti-
misüksusHaridussektori tugevdamine (FOSED) 18,7
Programmijuhti-
misüksus Integreeritud projekt, Estelí ja Ocotal (Prieso) 18,9
Programmijuhti-
misüksus Tervishoiuteenuste taastamine ja tugevdamine 
Managuas (Forsima)10,2
Programmijuhti-
misüksus Managua ääreala integreeritud projekt (Promaper) 23,9
Ühinenud 
Rahvaste Organisatsioon Veevarustus- ja kanalisatsioonisüsteemid Leóni 
departemangus1,5
Nicaraguas kontrollitud projektide koguväärtus  73,2
HONDURAS
Programmijuhti-
misüksus Veevarustus- ja kanalisatsioonisüsteemid 
Tegucigalpas26,7
Programmijuhti-
misüksus Tervishoid ja haridus 23,1
Programmijuhti-
misüksus Kohaliku halduse, elamuehituse ja erasektori toetus 
(kohalik areng)23,9
Hondurases kontrollitud projektide koguväärtus 73,7
INDONEESIA
Maailmapank 
Acehi maahaldussüsteemi ülesehitus 8,4
Maailmapank Kecamatani departemangu projekt (KDP) 19,0
Maailmapank Linnaalade vaesust käsitlev projekt (UPP) 5,3
Maailmapank Kogukonnale rajaneva asustuse taastamise ja 
ülesehitamise projekt (Rekompak)24,9
Ühinenud 
Rahvaste Organisatsioon Tsunamijärgse taastumise jäätmekäitlusprogramm 4,2
Indoneesias kontrollitud projektide koguväärtus 61,8
SRI LANKA
Ühinenud 
Rahvaste Organisatsioon Otsese toimetuleku programm 5,4
Aasia Arengupank Matara-Batticaloa tee taastamine 39,4
Rahvusvaheline 
organisatsioon Kogukonna toimetuleku arendamine 9,9
Ühinenud 
Rahvaste Organisatsioon Kogukonna juurdepääsuteed 29,9
Ühinenud 
Rahvaste Organisatsioon Keskkonna parandamine 9,9
Sri Lankas kontrollitud projektide koguväärtus 94,5
1 Indoneesia projektide puhul moodustab esitatud summa mitme rahastajaga sihtfondi rahastamisest 
40%; sihtfond saab 40% oma rahalistest vahenditest komisjonilt. TABEL  4
KOHAPEAL KONTROLLITUD TAASTAMISPROJEKTID
ed807149inside_ET.indd   13 ed807149inside_ET.indd   13 2/09/08   14:59:02 2/09/08   14:59:02
3.1. JAGU. TAASTAMISVAJADUSTE 
KINDLAKSMÄÄRAMINE JA PROJEKTIDE KAVANDAMINE
 17.  Auditiga kontrolliti, kas komisjon töötas orkaaniga Mitch ja tsunamiga seotud 
hädaolukorras antava humanitaarabi esialgses etapis välja strateegia järgne-
vaks taastamisetapiks, milles keskenduti mitte ainult põhilise infrastruktuuri 
materiaalsele taastamisele, vaid ka laiematele vajadustele 15. Samuti kontrolliti 
auditiga, kas osutatud taastamisstrateegiast lähtudes koostati projektid õigel 
ajal ja mil määral mõjutasid abisaajad abi jätkusuutlikkust.
ÕIGEAEGNE LAIEMAID PROBLEEME HÕLMAV 
TAASTAMISSTRATEEGIA
 18.  Pärast 1998. aasta oktoobri orkaani Mitch töötas komisjon välja oma taastamis-
strateegia vähem kui kuue kuuga. Seoses sellega sätestati planeeritud taas-
tamistegevus ühenduse Kesk-Ameerika ülesehitamist käsitlevas tegevuskavas 
aprillis 1999 16. Nimetatud dokument oli aluseks Kesk-Ameerika ülesehitustöö 
piirkondliku programmi koostamisel. Programmis keskenduti haridusele ja ter-
vishoiule ning selle eesmärk ei olnud mitte ainult kahjustatud infrastruktuuri 
taastamine, vaid ka jätkusuutlikumat arengut tagavate teenuste parandamine 
ja ümberkujundamine.
 19.  Pärast 2004. aasta detsembri India ookeani tsunamit töötati välja komisjoni planeeritud taastamisabi samuti vähem kui kuue kuuga ja see sätestati  
2005. aasta mai tsunami näidisprogrammis
 17. Programmi eesmärk oli uuesti 
ehitada teed, koolid ja haiglad ning taastada elatusvahendid. Selles tõdeti, et tsunami mõju ulatus lainest üleujutatud kitsast rannikuribast tegelikult 
väljapoole, ja seega oli programmi eesmärk osutada laiemat arenguabi kanna-
tanud piirkondade kogu elanikkonnale. Seoses projektiga tunnetati ka seda, et 
valitsuse ja separatistlike organisatsioonide vahelised pikaajalised konfliktid olid tundlikud teemad nii Acehis kui ka Sri Lankal. Acehis on 30 aastat kestnud konflikt Indoneesia valitsuse ja Vaba Acehi Liikumise vahel nõudnud 15 000 
inimelu. Sri Lankal on alates 1983. aastast vaheaegadega kestnud kodusõjas valitsusvägede ja Tamili Eelami Vabastustiigrite (LTTE) vahel saanud surma 
60 000 inimest. 2004. aasta detsembri tsunami ajal, kui relvarahu oli kestnud 
kolm aastat ja 400 000 inimest oli naasnud oma kodudesse, oli konflikti tõttu 
ümberasustatuid ikka veel hinnanguliselt 400 000.15 Komisjoni 23. aprilli 2001. aasta teatis 
KOM(2001) 153 hädaabi, taastamis- 
ja arendustegevuse ühendamise 
hindamise kohta ja komisjoni 20. aprilli 2005. aasta teatis KOM(2005) 153 
ELi katastroofidele ja kriisidele 
reageerimise võime tugevdamise kohta 
kolmandates maades.
16 Komisjoni 28. aprilli 1999. aasta 
teatis KOM(1999) nõukogule ja 
Euroopa Parlamendile Kesk-Ameerika 
ülesehitustööd käsitleva ühenduse 
tegevuskava kohta.
17 K(2005) 1490, 23.5.2005. Tsunami 
näidisprogramm Indoneesia, Sri Lanka 
ja Maldiivide kohta (2005-2006).3. PEATÜKK
TÄHELEPANEKUD
ed807149inside_ET.indd   14 ed807149inside_ET.indd   14 2/09/08   14:59:02 2/09/08   14:59:02
15
KIIREM KAVANDAMINE JA ABISAAJATE PAREM OSALEMINE 
TSUNAMI KUI ORKAANI MITCH PUHUL
 20.  Pärast orkaani Mitch koostas tehnilise abi büroo eriprogrammid, lähtudes esi-
algsest 1999. aasta aprillis sätestatud Kesk-Ameerika ülesehitamise tegevus-
kavast. Nimetatud kavandamisprotsess algas 1999. aasta oktoobris ja kestis 
kolm aastat, lõppedes 2002. aasta oktoobris, s.o neli aastat pärast orkaani 
Mitch toimumist. Kavandamisprotsessi pikkuse tõttu tuli rakendamise eest 
vastutavatel programmijuhtimisüksustel mõned projektid uuesti kavandada, 
lükates veelgi edasi projektide alustamise aega. 15 programmijuhtimisüksuse 
valimine ilma vastava riigi partnerluseta vähendas kavandamise ajal lisaks sidet riiklike ametiasutustega.
 21.  Seevastu oli kavandamisprotsess kiirem tsunamijärgses Indoneesias. Mitme rahas-
tajaga sihtfondi juhtkomitee esimesel 2005. aasta mais toimunud kohtumisel 
kiideti heaks ettepanekud nelja projekti kohta, mille kogusumma oli ligi-kaudu 150 miljonit eurot, ja seejärel kiideti 2005. aasta augustis heaks kõiki 
nelja projekti käsitlevad üksikasjalikud projektiettepanekud. Kooskõlastamise 
tõhustamine oli üheks põhjuseks, miks komisjon otsustas rahastada abi mitme 
rahastajaga sihtfondi kaudu. Mitme rahastajaga sihtfond kiitis heaks ainult 
projektid, mille ülesehitustöö eest vastutav valitsusasutus oli juba eelnevalt 
läbi vaadanud. Lisaks on projektides sageli arvestatud abisaajate osalust  
planeeriva lähenemisviisiga, et tagada reaalsete vajaduste käsitlemine ja  projektide jätkusuutlikkuse tõhustamine.
 22.  Ka Sri Lankal oli kavandamisetapp palju kiirem ja lepingud rahvusvaheliste orga-
nisatsioonide kaudu suunatava 45miljonilise esimese osamakse kohta sõlmiti 
novembris 2005. Ka Indoneesias töötas komisjon abisaajariigi kooskõlasta-mismehhanismide kaudu, olgugi et piirkonna tasandil, mida komisjon pidas 
tõhusamaks, ja projektides oli sageli jätkusuutlikkuse tagamise eesmärgil  
arvestatud abisaajate osalust planeeriva lähenemisviisiga. Seevastu viibis  
50miljonilise teise osamakse kavandamisetapp Sri Lankal siseriiklike polii-tiliste probleemide tõttu. Esialgselt plaaniti suunata nimetatud rahalised  vahendid tsunamijärgse operatiivse juhtimisstruktuuri sihtfondi kaudu, milles 
lepiti kokku juunis 2005
 18. 2005. aasta detsembris kuulutati tsunamijärgse 
operatiivse juhtimisstruktuuri sihtfond siiski põhiseaduse vastaseks ja nime-
tatud ebaõnnestumise tõttu alustas komisjoni delegatsioon viivitamatult  
uuesti kavandamist.18 Tsunamijärgne operatiivne 
juhtimisstruktuur oli mehhanism 
(PTOMS), mille abil eraldati 
tsunamijärgseid välisfinantseerimise abil saadud rahalisi vahendeid 
komiteede kaudu, mis koosnesid 
valitsuse (peamiselt singali elanikkonda 
esindav), Tamili Eelami Vabastustiigrite 
(LTTR) ja moslemi kogukonna esindajatest.
ed807149inside_ET.indd   15 ed807149inside_ET.indd   15 2/09/08   14:59:02 2/09/08   14:59:02
16
3.2. JAGU. MEETMETE RAKENDAMINE
 23.  Auditiga kontrolliti, kas taastamisabi rakendamine oli piisavalt kiire, et rahuldada 
katastroofide tõttu kannatanute vajadused 19, ja kas need süsteemid, millele 
komisjon toetus plaanide kohase rakendamise tõhususe ja edenemise seires, 
võimaldasid tagada abi usaldusväärse finantsjuhtimise 20.
KIIRE RAKENDAMINE INDONEESIAS, AEGLANE SRI LANKAL 
JA ORKAANI MITCH PUHUL
 24.  Pärast pikka projekti kavandamisetappi Kesk-Ameerikas esines veel viivitusi 
projekti rakendamisel, mis olid sageli seotud rahuldavate lepingupartnerite 
leidmise või sobiva maa-ala kindlaksmääramisega (vt 1. selgitus).19 Nõukogu 22. novembri 
1996. aasta määrus (EÜ) nr 2258/96 
taastamismeetmete kohta 
arengumaades (EÜT L 306, 28.11.1996, lk 1).
20 Komisjoni 20. aprilli 2005. aasta teatis 
KOM(2005) 153 ELi katastroofideks ja 
kriisideks valmisoleku tugevdamise kohta kolmandates riikides.
NÄITED VIIVITUSTE KOHTA1. SELGITUS
Kanalisatsioonitööde projektiga Nicaraguas alustati 
alles 2006. aastal, s.o rohkem kui seitse aastat pärast 
orkaani Mitch, seoses pika kavandamisetapi ja eba-
rahuldava esialgse kavandamise tõttu uuesti kavan-
damise vajaduse ning probleemidega rahuldava 
lepingupartneri leidmisel. Hondurases  pikendati 
veevarustus- ja kanalisatsioonisüsteemide projekti eest vastutava 
programmijuhtimisüksuse  tähtaega 
probleemide tõttu sobiva maa kindlaksmäärami-
sel ja tervishoiu- ja haridusprojekti eest vastutava 
programmijuhtimisüksuse tähtaega rakendusüksuse 
suutlikkuse puudumise tõttu.Sri Lankal  suunas komisjon Aasia Arengupanga  
kaudu 40 miljonit eurot riiklike teede taastami-
seks. Tööd lõunas asuval A2-peateel alustati alles 
2007. aastal, sel ajal kui idas asuva A4-peateega 
seotud töö pakkumist alles hinnati 2007. aasta sep-
tembris. ÜRO allasutuse  rakendatava viiemiljonilise 
väärtusega elatusvahendite arendusprojekti lõpule-viimine lükkus edasi halvenenud siseriikliku julge-
oleku tõttu ja seda pikendati ühe aasta võrra kuni 
septembrini 2008.
ed807149inside_ET.indd   16 ed807149inside_ET.indd   16 2/09/08   14:59:03 2/09/08   14:59:03
17
 25.  Mitme rahastajaga sihtfondi abi Indoneesias oli paljude erinevate hulgas kiireim 
ja vaatamata mõnele viivitusele saavutati paljud väljundid kahe tsunamijärgse 
aasta jooksul.
 26.  Sri Lankal on edasiminek olnud aeglane. On esinenud viivitusi Aasia Arengupanga kaudu rahastatud riigiteede taastamisel. Lisaks uuesti kavandamise vajaduse 
tõttu (vt punkt 22) alustati tööd ÜRO allasutuste poolt rakendatavate projek-
tidega alles 2007. aasta teisel poolel. Lisaks on viivitusi esinenud peamiselt 
seoses personali värbamisega. Seetõttu alustati tööd ÜRO allasutuste poolt 
rakendatavate keskkonna parandamise ja kohalike teede projektidega alles 
kolmandal aastal pärast tsunamit.
Töö on käimas A2-riigimaanteel Sri Lankal.
Allikas : Euroopa Kontrollikoda.
ed807149inside_ET.indd   17 ed807149inside_ET.indd   17 2/09/08   14:59:03 2/09/08   14:59:03
18
VAJADUS TUGEVDADA JÄRELEVALVESÜSTEEME TÕHUSUSE 
TAGAMISEKS
 27.  Kesk-Ameerika taastamisprojekte rakendati programmijuhtimisüksuste kaudu ja 
komisjoni delegatsioon teostas üldiselt hoolikat seiret ja kontrollis kulusid. Komisjon ei taganud siiski seireks vajaliku võrdleva või standardse kuluteabe 
kättesaadavust ega olnud rakendamisel tõhus (vt 2. selgitus). Samuti ei taga-
nud komisjon mõne veevarustus- ja kanalisatsioonisüsteemide projekti puhul 
selgelt kvantifitseeritavate väljundi sihtmärkide väljatöötamist, et hinnata 
planeeritud väljundite saavutamist. Lisaks ei teostatud Kesk-Ameerika üles-ehituse piirkondliku programmi puhul välist vahehindamist.
Komisjoni delegatsioon ei ole Kesk-Ameerika  üles-
ehituse piirkondliku programmi puhul arvutanud 
ja võrrelnud järjekindlalt võrreldavate tööde ühiku 
maksumust (näiteks maksumus maja, veemahuti 
kuupmeetri, välikäimla, kanalisatsioonisüsteemide ja veetorustiku meetri kohta), et püsivalt jälgida, põhjendada ja selgitada olulist varieerumist. Seda 
esineb hoolimata tööde ühiku maksumuse oluliselt erinevatest näitajatest. Näiteks Managua ääreala pro-
jekti eest vastutav 
programmijuhtimisüksus  maksis 
ÜRO allasutusele maja eest 7000 eurot, kuigi samal 
ajal oli Hondurases omavalitsushalduse projekti eest 
vastutav projektijuhtimisüksus võimeline ehitama maju maksumusega 2900 eurot, kaasates abisaajad 
ehitusmeeskondadesse.Mitme rahastajaga sihtfondi  Indoneesiat käsitlevates 
aruannetes ei ühendata projekti väljundeid vastava 
maksumusega ja seega puudus alus kuluefektiivsuse 
hindamiseks või võrdlusanalüüsiks. 
Sri Lankal  kiitis komisjoni delegatsioon heaks ÜRO 
allasutuste  projektid, mille kogumaksumus oli ligi-
kaudu 40 miljonit eurot. Laiaulatusliku hindamise alusel pidas komisjoni delegatsioon sellist lähene-
misviisi paremaks kui eraõiguslike allhankijate või 
valitsusväliste organisatsioonide kasutamist. Valitud 
lähenemisviisi tõhususe näitamist silmas pidades 
oli võimalik omavalitsuste projektide põhjal (võttes arvesse kohalikke tingimusi) kontrollida ja võrrelda 
ÜRO allasutuse ehitatud teede kilomeetri maksu-
must alternatiivsete vahendite maksumusega.VÕRDLEVA VÕI STANDARDSE KULUTEABE PUUDUMINE 2. SELGITUS
ed807149inside_ET.indd   18 ed807149inside_ET.indd   18 2/09/08   14:59:10 2/09/08   14:59:10
19
 28.  Indoneesias saab mitme rahastajaga sihtfond 40% oma rahalistest vahenditest 
komisjonilt ja 50% liikmesriikidelt. Enamiku mitme rahastajaga sihtfondi pro-
jektide haldajaks on Maailmapank, kes süstemaatiliselt ei edastanud juhtko-
miteele projektide kohapealse kontrollimise tulemusel koostatud sisekontrolli 
aruandeid. Mitme rahastajaga sihtfondi igal aastal avaldatavad eduaruanded ei andnud samuti täielikku ja tasakaalustatud ülevaadet projektide raken-
damise olukorrast, rõhutades selle asemel edusamme ja jättes märkimata  
tegemata tööd. Komisjonil ja teistel rahastajatel õnnestus parandada teabe 
kvaliteeti, kuna saadi põhjalik eduaruanne perioodi kohta kuni detsembrini 
2006 ja järgnevate pooleaastaste perioodide kohta. Nagu orkaani Mitch järgse juhtumi puhul, ei olnud võrdlev kuluteave kättesaadav ja mõne projekti puhul 
ei töötatud välja selgelt kvantifitseeritavaid väljundi sihtmärke; näiteks võib 
tuua linnaalade vaesust käsitleva projekti, mille kohta esitati loetelu üldva-
jadustest, mille puhul ületati kättesaadavad vahendid.
 29.  Sri Lankal ei taganud komisjon ühe ÜRO allasutuse rakendatava projekti puhul 
rakendamise tõhususe seireks ja tõendamiseks vajaliku võrdleva kuluteabe kättesaadavust. Samuti ei taganud komisjon ÜRO allasutuste rakendatavate 
projektide puhul selgelt kvantifitseeritavate väljundi sihtmärkide väljatööta-
mist, et hinnata planeeritud väljundite saavutamist. Lisaks ei olnud komisjoni 
delegatsioon võtnud nimetatud projektide puhul veel kasutusele menetlusi, 
mille abil kiita heaks planeeritud tööde projekteerimine ja võtta vastu lõpe-tatud tööd.
ed807149inside_ET.indd   19 ed807149inside_ET.indd   19 2/09/08   14:59:10 2/09/08   14:59:10
20
3.3. JAGU. TULEMUSTE SAAVUTAMINE
 30.  Auditiga kontrolliti, kas eeldatud saavutatud väljundid olid piisavalt nähtavad ja 
kas projektidega kaeti lisaks orkaani Mitch ja tsunami tõttu otseselt kanna-
tanutele ka laiema elanikkonna vajadused. Samuti uuriti auditiga, kas taas-tamisabi andmisel loodi tõhus seos lühiajalise hädaolukorras antava huma-
nitaarabi ja pikemaajalise arenguabi vahel
 21. Selleks et hinnata projektide 
jätkusuutlikkuse väljavaateid, uuriti ka omavastutuse ulatust ja edaspidise 
rahastamise plaane.21 Määrus (EÜ) nr 2258/96.
Programmijuhtimisüksused, kes rakendasid Kesk-
Ameerika  ülesehitustöö piirkondlikku programmi  
Nicaraguas,  ehitasid või taastasid lisaks muule 
139 kooli, rohkem kui 1050 maja, viis tervisekeskust, 
tervishoiuasutuse peamaja, joogivee- ja kanalisat-sioonisüsteemid, sealhulgas kaevud, veemahutid ja välikäimlad. 
Hondurase väljundid hõlmasid joogi-
veesüsteeme ja kanalisatsioonitöid, 1280 uut ja 200 taastatud maja ning 336 uut või taastatud koolimaja 
ning tervisekeskust.
2006. aasta lõpuks oli 
mitme rahastajaga sihtfond  
toetanud rahaliselt Indoneesias 2100 maja, 1900 km 
külateede, 240 kooli, 118 omavalitsuskeskuse, 40 ter-
visekeskuse ja 680 puhta vee süsteemi ehitamist või 
taastamist. Komisjoni otsus rahastada mitme rahas-
tajaga sihtfondi kaudu vähendas kasusaajate ja rahas-
tajate seisukohalt siiski ELi nähtavust.Sri Lankal  olid veel 2007. aasta teisel poolel vähe väl-
jundeid, kuna ÜRO allasutus  ja Aasia Arengupank  
alles alustasid tööd riigi- ja kohalike teede projekti-
dega. Elatusvahendite arenguprojektide raames oli 
teoksil või lõpule viidud ligikaudu 100 elatusvahen-dite menetlust. Keskkonna parandamise programmi raames olid ligikaudu pooled kavandatud kivipuru 
kogumistöödest teostatud, kuid ei oldud veel alus-tatud täitepinnase platside ja taaskasutuskeskuste 
ehitamist, kuna sobivate asukohtade kindlaksmää-
ramine viibis.VÄLJUNDID3. SELGITUS
ed807149inside_ET.indd   20 ed807149inside_ET.indd   20 2/09/08   14:59:10 2/09/08   14:59:10
21
Veemahuti Nicaraguas.
Allikas : Euroopa Kontrollikoda.SAAVUTATI PALJU KASULIKKE VÄLJUNDEID
 31.  Saavutatud tulemusi on raske võrrelda kavandatud sihtmärkidega (vt punktid 27 
ja 29), kuid komisjoni rahastatud projektidega saavutati siiski paljud väljundid 
Kesk-Ameerikas ja Indoneesias (vt 3. selgitus). Komisjon koos oma partne-ritega ei andnud mõnel juhul siiski piisavat teavet (näiteks võrdlevat kulu-
teavet), et aidata tõendada saavutatud väljundite puhul rahaliste vahendite 
tõhusat kasutamist (vt punktid 27 ja 29). Peamiselt uuesti puhkenud konflikti 
tõttu (vt punktid 22 ja 26) oli Sri Lankal 2007. aasta teisel poolel väga vähe 
väljundeid.
ed807149inside_ET.indd   21 ed807149inside_ET.indd   21 2/09/08   14:59:11 2/09/08   14:59:11
22
 32.  Pärast mõlemat katastroofi tõusid hinnad märgatavalt, seda tööjõu, tehase ja 
materjalide suurenenud nõudluse tõttu. Projektide puhul, mille väljundi siht-
märgid ei olnud selgelt kvantifitseeritud, ei saanud mõõta inflatsiooni mõju, 
kuid juhtudel, kus olid püstitatud selged eesmärgid, ei olnud esialgselt kavan-
datud meetmete teostamiseks piisavalt rahalisi vahendeid (vt 4. selgitus).
 33.  Projekti tulemuste saavutamine ei sõltu mitte ainult väljunditeni jõudmisest, vaid ka nende kasulikkuse tagamisest abisaajatele. Indoneesias tunnustas  
komisjon, et on vaja suurendada mitme rahastajaga sihtfondi rahastatud  
majade kasutamiskõlblikkust, toetades vajalikku infrastruktuuri, eelkõige  joogiveega varustamist. Kõigis kolmes kohapeal kontrollitud riigis ei olnud 
projektide eesmärk mitte ainult kahjustatud infrastruktuuri asendamine ja 
otseselt kannatada saanud elanikkonna abistamine (vt punktid 18 ja 19),  
selle asemel hõlmasid projektid suurel määral pigem arendamis- kui taasta-
mismeetmeid ja abisaaja oli laiem elanikkond (vt 5. selgitus).
Tervisekeskuste parandamise eest vastutaval  prog-
rammijuhtimisüksusel  Nicaraguas ei olnud piisavalt 
rahalisi vahendeid, et ehitada kavandatud tervise-
keskus San Rafael del Suris. Selle tingis tööjõu ja 
materjalide hinnatõus, mis oli suurem sellest, mida täiendavad kohalikud rahalised vahendid olid võime-lised korvama seoses euro tugevnemisega Nicaragua 
kordoba suhtes.
Indoneesias  kavandas mitme rahastajaga sihtfond  
ehitada 10 000 maja ja renoveerida lisaks 15 000 maja. 
Hinnatõusu tõttu neid sihtmärke siiski vähendati, 
vastavalt 6000-le ja 8400-le.Sri Lankal  ei olnud hinnatõusu tõttu piisavalt rahalisi 
vahendeid, et rahastada kõiki teid ja meetmeid, mida 
esialgselt kavandati Aasia Arengupanga rakendatava  
teede taastamisprojekti raames. Seega vähendati ehi-tustegevuseks ja teedeehituseks planeeritud võim-
susi ligikaudu 8 miljoni võrra ja kanti üle täiendavad rahalised vahendid 13 miljoni euro ulatuses teisest teede taastamisprogrammist, et katta eeldatust suu-remad ehituskulud. Euro jätkuv tugevnemine Sri 
Lanka ruupia suhtes 2006. ja 2007. aastal korvab 
loodetavasti edasise hinnatõusu mõju.INFLATSIOONI MÕJU VÄLJUNDITELE4. SELGITUS
ed807149inside_ET.indd   22 ed807149inside_ET.indd   22 2/09/08   14:59:15 2/09/08   14:59:15
23
5. SELGITUS
PROJEKTIDEL OLI LAIEM EESMÄRK KUI AINULT KAHJUSTATUD INFRASTRUKTUURI 
ASENDAMINE
Haridusprojektiga Nicaraguas ning veevarustus- ja 
kanalisatsioonisüsteemide projektiga Hondurases 
käsitleti põhiliselt orkaani Mitch eelseid vajadusi. Ühegi tervisekeskuse, mille ehitas Nicaragua tervi-
seprojekti eest vastutav 
programmijuhtimisüksus , 
eesmärk ei olnud asendada neid, mille orkaan oli hävitanud või mida tõsiselt kahjustanud. Ka ena-muse programmijuhtimisüksuste abil ehitatud majade eesmärk ei olnud asendada neid, mis orkaan 
oli hävitanud. Pigem valiti abisaajad välja vaesuse 
ja haavatavuse põhjal. Orkaan Mitch ei hävitanud 
vana raekoda Sandinos, kuid siiski ehitati uus, kuna 
orkaani Mitch eest põgenejate vool esitas kohalikule haldusasutusele suuremad nõudmised.Indoneesias  rahastas mitme rahastajaga sihtfond  
äärepiirkondade arendamise projekti (Kecamatani 
arenguprojekt) 50 miljoni euro väärtuses. Projekt 
hõlmas 221 alapiirkonda, millest 134 (üle 60%) ei 
saanud tsunami tõttu otseselt kahjustada.
Sri Lankal eraldati ligikaudu 70 miljonit eurot riigi- 
ja külateede taastamise projektidele, mida haldasid 
Aasia Arengupank  ja ÜRO allaasutus.  Nimetatud 
teed vajasid parandamist juba enne tsunamit. ÜRO 
allasutuse rakendatud jäätmekäitlusprojekt hõlmab 
kogu Ampara piirkonda ja mitte ainult otseselt kah-
justada saanud rannikuala.
Allikas : Euroopa Kontrollikoda.Mitme rahastajaga sihtfondi rahastatud maja Acehis.
ed807149inside_ET.indd   23 ed807149inside_ET.indd   23 2/09/08   14:59:16 2/09/08   14:59:16
24
ÄÄRMISELT ERINEVAD SEOSED EELNEVA HUMANITAARABIGA
 34.  Esialgse hädaolukorras antava humanitaarabi ja 1998. aasta orkaani Mitch järgse 
taastamisabi vaheline seos oli nõrk taastamisabi pika kavandamisprotsessi ja 
sellest tulenevate viivituste tõttu (vt punktid 20 ja 24).
 35.  Tsunamijärgselt oli komisjoni reageerimine hädaabi ja taastamisabi ühendamise suhtes tundlikum ja eelkõige Indoneesias ühendati nimetatud seose tugev-
damiseks mitmed tegurid:
Mitme rahastajaga sihtfondi suhteliselt kiire reageerimine (vt punkt 25) a) 
võimaldas mõne taastamisprojekti seostamise varasemate humanitaarabi 
peadirektoraadi humanitaarprojektidega. Näiteks organiseeris humani-
taarabi peadirektoraat ajutised varjupaigad ning mitme rahastajaga siht-
fond jätkas seda tegevust ja ehitas alalised elamud.
Humanitaarabi peadirektoraadi sekkumine pikaajalise humanitaarabi näol b) 
kuni 2007. aasta keskpaigani aitas kaasa hädaabi ja taastamisabi ühenda-
misele eriti seetõttu, et see hõlmas lühiajalist taastamisabi, nagu paatide 
ja kai ehitamine Lampuuki Acehis.
Kiireageerimise korra abil rahastati meetmeid, mis aitasid kaasa hädaabi c) 
ja taastamisabi ühendamisele, nagu satelliitfotode tegemine. Nimetatud 
korra abil rahastati ka Indoneesia valitsuse ja Vaba Acehi liikumise vahelist 
vahendusprotsessi, mis viis augustis 2005 rahukokkuleppe sõlmimisele 
Indoneesia valitsuse ja Vaba Acehi Liikumise (GAM) vahel, tõhustades  
taastamise ja pikemaajalise arendamise tingimusi.
ed807149inside_ET.indd   24 ed807149inside_ET.indd   24 2/09/08   14:59:19 2/09/08   14:59:19
25
 36.  Mitme rahastajaga sihtfond on siiski viivitanud tsunami tõttu kaotatud pea-
miste elatusvahendite taastamisega. Alles 2007. aasta mais eraldas mitme  
rahastajaga sihtfond eriotstarbeliselt 50 miljonit eurot majandusarenguks ja 
elatusvahenditeks. Kuigi paljud inimesed olid mitme rahastajaga sihtfondi 
projektide teenistuses, oli see ainult lühiajaline ja enamus oskustöölisi olid pärit väljastpoolt Acehi.
Humanitaarabi peadirektoraadi projekt kalameeste elatusvahendite 
taastamiseks Acehis.
Allikas : Euroopa Kontrollikoda.
ed807149inside_ET.indd   25 ed807149inside_ET.indd   25 2/09/08   14:59:19 2/09/08   14:59:19
26
 37.  Ka Sri Lankal osutas humanitaarabi peadirektoraat abi kuni 2007. aasta keskpai-
gani ja kiirreageerimise korra kaudu eraldati 2 miljonit eurot kiire taastumise 
projektile rusude eemaldamiseks ja kuivendustorustiku parandamiseks. Hoo-
limata nimetatud meetmetest oli seos hädaabi ja taastamisabi vahel siiski  
nõrk, kuna humanitaarabi peadirektoraadi humanitaarmeetmed olid kesken-dunud põhja- ja idaaladele, mis olid konflikti ägenemise tõttu suurel määral 
ligipääsmatud. Seetõttu ei saanud rakendada taastamismeetmeid paljudes 
piirkondades, kus varem oli rakendatud humanitaarabi peadirektoraadi meet-
meid. Lisaks ei otsustanud komisjon pärast ajutiste varjupaikade püstitamist 
jätkata alaliste elamute ehitamist, kuna tsunamijärgne elamusektor oli teiste rahastajate poolt võrdlemisi ülerahastatud.
TUGEV SEOS PIKEMAAJALISE ARENDAMISEGA
 38.  Komisjoni reageerimisstrateegia eesmärk pärast kahte katastroofi oli lisaks kah-justatud infrastruktuuri uuesti ülesehitamisele ja orkaani tõttu otseselt kanna-tanute elatusvahendite taastamisele ka pikemaajaliste vajaduste käsitlemine, 
pidades silmas nii orkaani tõttu otseselt kannatanuid kui ka laiemat elanik-
konda (vt punktid 18, 19 ja 33). Praktikas on sellist laiemat suundumust juba 
rakendatud. Nimetatud lähenemisviis on kooskõlas riiklike strateegiatega,  
mistõttu abisaajariikide valitsused hindavad seda kõrgelt, kuna selles rõhu-tatakse orkaani Mitch järgse ülemineku tähtsust ja tsunamijärgset paremat 
ülesehitamist. Näiteks Sri Lanka valitsuse 2006. aasta detsembri aruandes  
tsunamijärgse taastumise kohta avaldatakse tunnustust neile partneritele, 
kelle sihtmärk oli kogu piirkond ja mitte ainult otseselt tsunamist mõjutatud 
rannikualad.
ed807149inside_ET.indd   26 ed807149inside_ET.indd   26 2/09/08   14:59:21 2/09/08   14:59:21
27
PROBLEEMID SEOSES PROJEKTIDE JÄTKUSUUTLIKKUSEGA
 39.  Pärast orkaani Mitch osutas komisjon taastamisabi Kesk-Ameerikale program-
mijuhtimisüksuste kaudu ilma vastava riigi partnerluseta. Abi rakendamine 
tundub praegusel hetkel ebajärjekindel käesoleva arengupoliitika seisuko-halt, mille rõhuasetus on omavastutusel
 22. Kohalike asutuste kaasamiseta on 
seetõttu ohus jätkusuutlikkus, mida püüti mõne projekti puhul parandada  
kohaliku omavastutuse loomisega projekti rakendamisel. Abisaavaid kogu-
kondi ei kaasatud siiski otseselt terviskeskuste ja koolide ehitamisse ning  
veevarustus- ja kanalisatsioonisüsteemide projektide jätkusuutlikkus sõltub tõhusate rahastamismehhanismide kehtestamisest ja siseriiklikust poliitikast 
antud piirkonnas.22 Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud 
liikmesriikide valitsuste esindajate, 
Euroopa Parlamendi ja komisjoni 2005. aasta detsembri ühisavaldus 
Euroopa Liidu arengupoliitika 
küsimuses: Euroopa konsensus 
(ELT C 46, 24.2.2006, lk 1), milles 
märgitakse, et partnerriikidel 
on arengustrateegiate ja -programmide 
puhul omavastutus. Pariisi 2005. aasta deklaratsioonis abi tõhususe kohta, 
millele kirjutasid alla arenenud ja 
arengumaade ministrid, kinnitatakse 
samuti partnerriikide kohustust viia 
vastavusse oma süsteemid ja meetmed ning tugevdada oma suutlikkust.
Vastvalminud koolimaja Hondurases.
Allikas : Euroopa Kontrollikoda.
ed807149inside_ET.indd   27 ed807149inside_ET.indd   27 2/09/08   14:59:21 2/09/08   14:59:21
28
 40.  Seevastu tsunamijärgses Indoneesias kontrollis ülesehitustöö eest vastutav riigi 
ametiasutus kõiki mitme rahastajaga sihtfondi esitatud projektiettepane-
kuid ja osales ka projekti haldamises. Lisaks võeti seoses projektidega vastu abi saajate osalust planeeriv lähenemisviis, et tagada projektide vastavus  
kohalikele prioriteetidele. Selline koostöö abisaajariigi elanikkonnaga on  
tõhustanud jätkusuutlikkuse väljavaateid, eelkõige pidades silmas rahukok-
kulepet, millele komisjon aitas kaasa vahendusprotsessi rahastamise näol.  
Jätkuv valitsuse toetus ja jätkusuutlik rahastamine on siiski endiselt tundlikud 
teemad.
 41.  Ka Sri Lankal võeti suurel määral kuulda kohalikku elanikkonda. ÜRO allasu-tuse rakendatud jäätmekäitlusprojekti jätkusuutlikkus sõltub siiski tõhusa  
rahastamismehhanismi kehtestamisest. Aasia Arengupanga kaudu rakenda-
tud riigiteede projekti jätkusuutlikkus sõltub hiljuti loodud teedehoolduse 
fondi laitmatust toimimisest. ÜRO allasutuse rakendatava kohalike teede  projekti jätkusuutlikkus sõltub ehituse kvaliteedist. Kuigi komisjoni rahasta-
tud projektid annavad konkreetse koostööraamistiku erinevatele etnilistele 
kogukondadele, ohustab jätkuv konflikt Sri Lankal kõiki jõupingutusi, mida 
tehakse projektide tehnilise ja rahalise jätkusuutlikkuse tagamiseks.
ed807149inside_ET.indd   28 ed807149inside_ET.indd   28 2/09/08   14:59:23 2/09/08   14:59:23
29
Kohaliku tee ehitusel Sri Lankal kasutatakse kogukonna tööjõudu. 
Allikas : Euroopa Kontrollikoda.
ed807149inside_ET.indd   29 ed807149inside_ET.indd   29 2/09/08   14:59:24 2/09/08   14:59:24
4. PEATÜKK
JÄRELDUSED JA SOOVITUSED
 42.  Komisjon kasutas orkaani Mitch ja tsunamijärgse taastamisabi osutamisel kolme 
erinevat rakendusmehhanismi (programmijuhtimisüksused Kesk-Ameerikas, 
toetus mitme rahastajaga sihtfondi Indoneesias ja toetus rahvusvahelistele organisatsioonidele Sri Lankal). Tabelis 5  esitatakse kolmest auditi küsimusest 
lähtudes komisjoni tulemuslikkus nimetatud kolmes piirkonnas. Rakendus-
mehhanismi valik ei ole ainuke tulemuslikkust mõjutav tegur, näitlikustab Sri 
Lanka, kus tsunamijärgne taaspuhkenud konflikt aeglustas taastamise tempot 
ja piiras selle geograafilist ulatust.
KOKKUVÕTE TUGEVATEST JA NÕRKADEST KÜLGEDEST TABEL  5
Auditi 
küsimus Kriteeriumid Orkaani Mitch 
järgne 
Kesk-
Ameerika Tsunami-
järgne 
Indoneesia Tsunami-
järgne Sri 
Lanka
Vajaduste 
kindlaksmää-ramine Õigeaegne laiemaid probleeme hõlmav strateegia++ +
Õigeaegne abisaajate osalust arvestav kavandamine– + + – 1
Rakendatav abi Õigeaegne rakendamine – + – 1
Tõhususe seire – 2– 2– 2
Tulemuste saavutamine Kasulike väljundite saavutamine
++ –  1
Seos hädaolukorras antava 
humanitaarabiga– + – 1
Seos pikemaajalise arendamisega ++ +
Jätkusuutlikkuse väljavaated – + – 1
+ = tugev külg; – = nõrk külg 
1 On seotud konfliktiga riigis.
2 On seotud peamiselt võrdleva kuluteabe kogumise ja selgelt määratletud väljundi sihteesmärkidega. 
ed807149inside_ET.indd   30 ed807149inside_ET.indd   30 2/09/08   14:59:28 2/09/08   14:59:28
31
Kas komisjon määras piisavalt hästi kindlaks katastroofide tõttu  
kannatanute taastamisvajadused?
 43.  Mõlema katastroofi puhkemise ajal töötas komisjon seoses vajaduste kindlaks-
määramise ja projekti kavandamisega kiiresti välja strateegia, millega võeti 
arvesse pigem laiema elanikkonna vajadused kui nende vajadused, kelle vara 
sai katastroofi tõttu kahjustada või hävis. Pärast tsunamit kavandas komisjon 
projektid kiiremini kui pärast orkaani Mitch ja suurendas jätkusuutlikkuse  
edendamise eesmärgil abisaajate osalust (vt punktid 17–22).
1. SOOVITUS
Komisjon peaks pärast tsunamit jätkama tegevust oma vastuvõetud lähe-
nemisviisi kohaselt, mis võimaldab taastamisprojektide kiiret kavandamist 
ja abisaajate kaasamist omavastutuse ja jätkusuutlikkuse tõhustamise  
eesmärgil.
Kas komisjoni menetlused tagavad abi rakendamise õigeaegselt ja  
tõhusal viisil?
 44.  Rakendamine oli kõige kiirem Indoneesias, samal ajal kui Sri Lankal on siiani vähe 
saavutatud, seda peamiselt konflikti taaspuhkemise tõttu. Tsunami puhul ei 
käsitlenud komisjon taastamisabi tõhususe seire- ja järelevalvesüsteemide 
kõiki puudusi, mida täheldati juba orkaani Mitch puhul. Komisjon ei taganud kõikide projektide puhul eelkõige seda, et arendataks välja selgelt kvanti-
fitseeritavad väljundi sihtmärgid ja et süsteemid annaksid piisavat teavet  
rakenduse tõhususe kohta (vt punktid 23–29).
ed807149inside_ET.indd   31 ed807149inside_ET.indd   31 2/09/08   14:59:28 2/09/08   14:59:28
32
2. SOOVITUS
Komisjon peaks fondide järelevalve parandamiseks jätkama jõupingutusi 
tihedas koostöös teiste rahastajatega, et parandada mitme rahastajaga 
sihtfondi aruandluse läbipaistvust Indoneesias, ja võtma Sri Lankal ELi 
fonde haldavate ÜRO allasutuste puhul kasutusele projekti kavandite  
sõltumatu kvaliteedikontrolli ja lõpetatud tööde vastuvõtmise.
3. SOOVITUS
Komisjon peaks tagama, et võrdlev kuluteave oleks projekti rakendamise 
tõhususe kontrollimiseks ja näitlikustamiseks kättesaadav ja töötataks 
välja selged projekti sihtmärgid, et saaks hinnata kavandatud väljundite 
saavutamist.
Kas projektidega saavutati eeldatavad tulemused, sealhulgas rahuldav  
seos lühiajalise hädaabi ja pikemajalise arendamise vahel?
 45.  Tulemuste saavutamise suhtes tuleb märkida, et Kesk-Ameerikas ja Indoneesias 
saavutati märkimisväärsed kasulikud väljundid, kuigi mõlema katastroofi  
järgne hinnatõus vähendas väljundite hulka. Indoneesias vähenes nähtavus 
kasusaajate ja rahastaja seisukohalt, kuna rahalised vahendid suunati mitme 
rahastajaga sihtfondi kaudu. Pärast orkaani Mitch ja tsunamit ei olnud abi-saajateks mitte ainult katastroofide tõttu otseselt kannatanud, vaid ka laiem 
elanikkond. Kuigi seos eelneva humanitaarabiga on olnud väga muutlik, on 
seos pikemaajalise arendamisega tugev, mis tõhustab jätkusuutlikkuse väl-
javaateid. Sellest hoolimata on jätkuv valitsuse toetus ja jätkusuutlik rahas-
tamine siiski tundlikud teemad (vt punktid 30–41).
ed807149inside_ET.indd   32 ed807149inside_ET.indd   32 2/09/08   14:59:28 2/09/08   14:59:28
33
4. SOOVITUS
Komisjon peaks looduslikele katastroofidele järgnevate oluliste hinna-
tõusude haldamiseks neid paremini ennetama, näiteks kogukonna tööjõu 
ja kohalike ressursside parema kasutamise kaudu.
5. SOOVITUS
Tuleks tagada piisav ELi nähtavus, eriti projektide rakendamisel rahvus-
vaheliste organisatsioonide kaudu.
6. SOOVITUS
Komisjon peaks projektide kavandamisetapi alguses võtma asjakohased 
ja õigeaegsed meetmed, et kindlustada projektide jätkusuutlikkus.
Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 12. juuni 2008. aasta istungil 
Luxembourgis.
Kontrollikoja nimel
president
Vitor Manuel da Silva Caldeira
ed807149inside_ET.indd   33 ed807149inside_ET.indd   33 2/09/08   14:59:29 2/09/08   14:59:29
KOMISJONI VASTUSED
KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE
III. 
Orkaani Mitch ja tsunami tagajärjed olid eri-
nevad. Orkaani Mitch puhul toimus ulatuslik  konsultatsiooniprotsess, mis kaasas nii riiklikke kui eraõiguslikke sidusrühmi Kesk-Ameerika  ülesehituse piirkondliku programmi (PRRAC)  
loomisse ja rakendamisse. Orkaani Mitch järg-
sed meetmed tõid kaasa kodanikuühiskonna  olulise osaluse. 
Toetudes orkaani Mitch järgsest konsultatsioo-
niprotsessist õpitule, oli reaktsioon tsunamile 
rahvusvahelisel tasandil hästi kooskõlastatud, 
see arenes kiiresti tänu humanitaaretapi edule 
ja riiklike ülesehituskavade kiirele kasutusele-võtule. Eriti aitas rahastajate koordineerimi-
sele, vahendite koondamisele ja mõistlikele  
põhimõtetele toetuva taastamisprotsessi käi-
vitamisele kaasa mitme rahastajaga sihtfondi 
loomine Indoneesias ELi juhtimisel 
1.
IV. 
Kesk-Ameerikas käivitati mõned, peamiselt  
väiksemad meetmed 2001. aastal. Kõigil pro-
jektidel olid eeldatud väljundid ning ettenäh-
tud perioodiline aruandlus, et oleks võimalik 
jälgida edusamme ja võtta vastavaid paran-dusmeetmeid. Nii järelevalve kui ka vahe- ja  
lõpphindamine toimus kavakohaselt.
1 Acehi ja Niasi taastamiseks loodud mitme rahastajaga sihtfondi 
rahastab 15 rahvusvahelist ja kahepoolset organisatsiooni, kusjuures 90% selle vahenditest annab EL (Euroopa Komisjon ja liikmesriigid).
ed807149inside_ET.indd   34 ed807149inside_ET.indd   34 2/09/08   14:59:29 2/09/08   14:59:29
35
Nii Indoneesia kui ka Sri Lanka tsunami puhul 
sisaldavad iga projekti hindamisdokumendid ja 
rakenduspartneritega sõlmitud lepingud eel-datud väljundeid ja kuluhinnanguid. Komisjon 
jälgib pidevalt vahendite kasutamise tõhusust. Projekti lõpetamise järel arvutatakse pakkumis-menetlustel ja muudest vajadustest või nõuta-vatest kohandustest projekti rakendamise ajal tulenevad lõplikud tegelikud kulud. Komisjon 
lisab iga projekti vahe- ja lõpphinnangutele  kuluefektiivsuse hinnangu.
Sri Lankas tugevdas komisjon kontrollikoja  
visiidi tulemuste alusel lõpetatud tööde vas-
tuvõtu eelset sõltumatut kvaliteedikontrolli.
V. 
PRRACi projektid koostati ja rakendati lähe-
nemisviisi kohaselt, mis võttis arvesse mitte  
ainult infrastruktuuri väljundeid, vaid ka tead-
likkuse tõstmise ja väljaõppe meetmeid riiklike 
ja kohalike institutsioonide ja abi saavate orga-nisatsioonide tugevdamiseks. Mõnel juhul aitas 
PRRAC kaasa ka detsentraliseerimisalgatustele, 
arendades kohalike osaliste haldussuutlikkust 
toimetulekuks piirkondliku ebavõrdsusega (s.o 
tervishoiu- ja haridusprojektid El Salvadoris).
Tsunami puhul oli komisjoni tegevus üldiste  
riiklike ülesehituskavade lahutamatu osa.  Kontseptsiooni „ehitame parema kui enne”  (building back better ) raames tuleks üksikisiku-
test abisaajate elukoha ja elatise ning riikliku 
infrastruktuuri ja teenuste taastamise puhul  tagada ülesehitusprojektide jätkusuutlikkus  
kulukohustuste abil kohalikes ja keskvalitsuse 
eelarvetes.VI. 
Komisjoni vastused kontrollikoja konkreetsetele soovitustele on esitatud punktides 42–45.
1. PEATÜKK. SISSEJUHATUS
4. 
Kesk-Ameerika ülesehituse piirkondlik prog-
ramm (PRRAC) oli komisjoni peamine reakt-
sioon pärast orkaani Mitch ja seda täiendasid kahepoolsete koostöökavade mõned suuna-
muutused, valitsusvälistele organisatsiooni-
dele kaasrahastamiseks eraldatavate summade 
suurendamine ja täiendav abi toiduohutuse  
tagamiseks.
3. PEATÜKK. MÄRKUSED
20. 
Projektide rakendamine juhtimisüksuste kaudu 
toimus tänu abisaajariikidega sõlmitud sihtots-
tarbelisele kokkuleppele, milles võeti arvesse erandlikke asjaolusid ning asjakohaste ülesan-
nete täitmise suutlikkuse puudumist kohapeal. 
PRRAC tõestas, et riiklike institutsioonide ja  
abisaajate osaluse kõrget taset on võimalik  
saavutada ilma, et nad juhiksid otse või ainu-
isikuliselt programmi rakendamist. PRRACi  
raames välditi projektide rakendamisel prog-rammi juhtimisüksuste poolt poliitilisi pingeid, 
rivaalitsemist ja juhtimispuudujääke, mis on  tavaliselt takistuseks suurte infrastruktuuri-komponentidega projektidele.
24. 
Projekti koostamiseks ja rakendamiseks vaja-likku aega saab põhjendada mitmemõõtmelisi taastamisvajadusi hõlmava projekti keeruku-sega. Mõningaid tegevusalasid, peamiselt  PRRACi väiksemaid meetmeid, käivitati üks-haaval alates 2001. aasta teisest poolest. 
ed807149inside_ET.indd   35 ed807149inside_ET.indd   35 2/09/08   14:59:29 2/09/08   14:59:29
36
26. 
Sri Lanka konflikti järkjärguline süvenemine  
on teinud seal tegutsemise väga raskeks, eriti kohalike kogukondadeni jõudmise.
1. Selgitus 
Vaatamata seoses PRRACiga nimetatud viivi-tustele Hondurases, saavutasid tervishoiu- ja 
haridusprojektid oma eesmärgid ning aita-
sid näiteks kaasa ametliku koolisüsteemi  täiustamisele.
27. 
Komisjon juhib tähelepanu ühikuhindade võrd-lemise kasulikkusele, mis aitab eelarvet pare-
mini ette valmistada ja koostada prognoositava 
kuluefektiivsuse analüüsi, kuid soovib rõhu-tada sellise vahendi kohaldamise keerukust  
ülesehituse erinevates lõikudes ning erineva  
sotsiaalmajandusliku ülesehitusega riikides. 
Hinnatud on kõiki suuri PRRACi projekte. Kuigi 
PRRACi konkreetset vahehindamist ei tehtud, 
avaldati 2003. aastal ka PRRACi hõlmanud  
üldisem hindamisaruanne „Evaluation des  
actions de réhabilitation et de reconstruction 
financées par la Communauté Européenne dans 
les pays ACP/ALA/MED/TACIS”. Kõnealused  
hindamised sisaldavad soovitusi, mida on ka  arvesse võetud. 
2008. aasta lõpuks kavandatud PRRACi hinda-
mise osa on ka lõppülevaade võrdleva kulu-
teabe kohta.28. 
Komisjoni ja muude rahastajate soovil nõustus Maailmapank alates 2007. aastast edastama süs-
temaatiliselt mitme rahastajaga sihtfondi juht-
komiteele oma kohapealse kontrollimise tule-musel koostatud sisejärelevalve aruandeid.  
Mitme rahastajaga sihtfondi juhtkomitee vaa-
tab hindamisetapil läbi kõigi mitme rahasta-
jaga sihtfondi projektide eeldatud väljundi ja kulude põhjendatuse analüüsi. Pärast heaks-
kiitmist sisaldavad rakenduspartneritega sõl-
mitud lepingud alati kuluprognoose ja vas-
tavaid väljundeid/tulemusi. Iga rahastatava  
projekti puhul võimaldab finantsaruanne, mille 
rakendusasutus esitab usaldusisikule, viimasel 
tuvastada eeskirjade eiramisjuhud ning võtta oma lepinguliste kohustuste kohased paran-
dusmeetmed. Mõned projektid, näiteks linna-
alade vaesust käsitlev projekt, eraldavad konk-
reetse kontrolli- ja heakskiitmismenetluse järel 
toetusi kogukondadele, mis peavad kindlaks  määrama ja tähtsuse järjekorda panema konk-
reetsed vajalikud tööd. Väljundite lõplikud  
tegelikud kulud arvutatakse projekti lõpus. 
29. 
Vastavalt kontrollikoja visiidi tulemustele lisab komisjon lõpphinnangule kuluefektiivsuse hin-nangu. Komisjon on sõltumatult tugevdanud  kvaliteedikontrolli enne lõpetatud tööde vas-tuvõtmist (s.o rakendanud tööle juurdepääsu-
teede ja infrastruktuuri järelevalveinseneri).
2. selgitus 
PRRACi raames toimunud sekkumiste lai geo-
graafiline hajutatus ja erinevad sotsiaalmajan-
duslikud tingimused muutsid mõned kuluvõrd-lused ebaoluliseks, näiteks majade puhul eri  riikides või maal ja linnas. 
ed807149inside_ET.indd   36 ed807149inside_ET.indd   36 2/09/08   14:59:29 2/09/08   14:59:29
37
PRRACi Ciudad Sandino (Managua) projekti  
puhul oli kokku lepitud, et iga abi saav pere  
annab oma maja ehitamiseks ühe täisajaga töö-taja ning teeb 100 tundi ühiskondlikult kasu-
likku tööd. 
Nii Indoneesia kui ka Sri Lanka tsunami puhul 
sisaldavad hindamisdokumendid ja rahvusva-heliste organisatsioonide ja/või rakenduspart-neritega sõlmitud lepingud eeldatud väljun-deid ja kuluhinnanguid. Projekti lõpetamise  järel arvutatakse pakkumismenetlustest ja  muudest vajadustest või projekti rakendamise käigus tehtud nõutavatest kohandustest tule-nevad lõplikud tegelikud kulud. Komisjon lisab kuluefektiivsuse hinnangu lõpphinnangule.
31. 
Kesk-Ameerikas sisaldasid PRRACi projektide  üksikud vahe- ja lõpphindamised vajalikku tea-vet vahendite kasutamise tõhususe kohta. Seda aspekti käsitletakse ka tulevases kogu PRRACi hõlmavas lõpphinnangus aastal 2008. Indonee-sia ja Sri Lanka puhul on vahendite kasutamise tõhusust jälgitud pidevalt ning sellele pühen-
datakse 2008. aastaks kavandatud vahehinnan-
gutes eraldi teema.
Vt ka vastuseid punktidele 27 kuni 29 ja  
2. selgitusele.
3. Selgitus 
Komisjon on oma juhtkomitee kaas-eesistuja  rollis suurendanud ELi nähtavust Indoneesias oma strateegilise mõjuga  mitut abiandjat hõl-
mavas sihtfondis, samuti sidudes ülesehitustöö 
täiendavate algatustega Acehi rahuprotsessi  
toetuseks, täiemahulises dialoogis Indoneesia ametiasutustega ja nende eelistatud partnerina keskvalitsuse ja kohalikul tasandil. Komisjon  on seisukohal, et tema konstruktiivne koordi-
neeriv roll juhtkomitees juhtiva rahastajana  
on loonud väga positiivse nähtavuse ja kõrge 
hinnangu nii abisaajate kui ka rakenduspart-
nerite hulgas.4. Selgitus 
Kontrollikoja tähelepanek San Rafael del Suri 
kavandatava tervisekeskuse kohta on õige.  
Kogukonnal on juba kohalikku elanikkonda tee-
nindav toimiv tervisekeskus. Seetõttu otsustati, et täiendav keskus ei ole enam prioriteet.
Komisjon aitab kaasa Indoneesia valitsuse  
üldisele elamute taastamise kavale. Pärast  
kontrollikoja visiiti on mitut abiandjat hõl-mava sihtfondi poolt rahastatavaid elamutega 
seotud eesmärke laiendatud 8000 uue ja 7000 
remonditava majani. Mitut abiandjat hõlmava 
sihtfondi elamuehituse rahastuse puudujäägi 
katab valitsus.
33. 
Orkaani Mitch puhul võeti programmi ette-
valmistusetapis arvesse üldist olukorda Kesk-
Ameerikas, tasakaalustades lühiajalisi ja kesk-
pika perspektiivi vajadusi ning pikaajalise  
arengu strateegiat.
Tsunami järel on komisjoni abi olnud nii Indo-
neesias kui ka Sri Lankas riiklike ülesehitus- ja 
arengukavade lahutamatu osa, et tagada oma-
vastutus ja jätkusuutlikkus „ehitame parema  
kui enne” kontseptsioonis. Sri Lanka puhul  
otsustasid rahastajad üksmeelselt, et abi peab sõltuma konfliktide lahendamisest ning seda  
peaks saama kõige haavatavam osa elanikkon-nast tsunamist kahjustatud piirkondades.
ed807149inside_ET.indd   37 ed807149inside_ET.indd   37 2/09/08   14:59:29 2/09/08   14:59:29
38
5. Selgitus 
Mitme rahastajaga sihtfondi abi on kooskõlas 
kogu Acehi provintsi hõlmavate riiklike üles-ehituskavadega suure ümberasustatute arvu  
tõttu, kellest paljud olid traumeeritud ega soo-vinud rannikule naasta.
34. 
Orkaani Mitch järgse projekti koostamiseks ja 
rakendamiseks vajalikku aega saab põhjendada mitmemõõtmelisi taastamisvajadusi hõlmava  
projekti keerukusega (vt vastused punkti-
dele 20 ja 24).
36. 
Indoneesias keskenduti esimesel etapil riiklike ja kohalike ametiasutuste poolt väljendatud  prioriteetsete vajaduste kohaselt infrastruk-
tuuri ülesehitamisele. Valitses üldine kon-
sensus, et elatise taastamise jätkusuutlikkuse 
tagamiseks tuli need mahutada kohalikku  
majanduse taastamisstrateegiasse. Sellise stra-teegia koostamine oli eelduseks poliitilistele 
edusammudele ja provintsi omavalitsuse loo-
misele, mis said teoks alles alates 2007. aastast 
(pärast Acehi kohalikke valimisi 2006. aasta  
detsembris). Selle alusel lepiti 2007. aastal  
kokku projekti „Majandusarengu rahastamis-
vahend” (50 miljonit dollarit) loomises.39. 
Tervishoiu-, haridus-, kohaliku omavalitsuse,  veevarustus- ja kanalisatsioonisektori meet-
med hõlmavad sageli riiklikke juhtimisüksusi 
tugevdavat komponenti, et edendada neis  sektorites jätkusuutlikku poliitikat. Esimestes järelhindamisaruannetes kahe projekti kohta El Salvadoris ja ühe kohta Hondurases jõuti järel-
dusele, et jätkusuutlikkus saavutati.
40. 
Acehi ülesehituse rahastamine on tagatud  
Indoneesia valitsuse eelarvega.
4. PEATÜKK. JÄRELDUSED 
JA SOOVITUSED
42. 
Tsunami osas on komisjon seisukohal, et nii  
Indoneesias kui ka Sri Lankal andis tõhususe  
järelevalveks tehtu positiivseid tulemusi rah-
vusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud  õiguslikes kokkulepetes (vt vastused punkti-
dele 27–29 ja 2. selgitusele). Komisjon jätkab 
tööd nimetatud valdkonnas.
Komisjon on seisukohal, et kontrollikoja tabe-
lis 5  esitatud tõhususe järelevalve kokkuvõte 
ei võta piisaval arvesse muid kriteeriume peale võrdleva kuluteabe kättesaadavuse ja ees-
märkide. Komisjoni arvates on liiga vara teha lõplikke järeldusi jätkusuutlikkuse kohta ja ta kavatseb vaadelda seda küsimust tulevastes  hinnangutes. 
ed807149inside_ET.indd   38 ed807149inside_ET.indd   38 2/09/08   14:59:29 2/09/08   14:59:29
39
1. soovitus 
Komisjon nõustub kontrollikoja soovitusega,  
mis on väga positiivne hinnang pärast tsuna-mit järgitud mitme rahastajaga koordineeritud 
lähenemisviisile, ning püüab seda rakendada alati, kui eeltingimused on täidetud.
44. 
Üldjuhul ei ole pärast loodusõnnetust vaja  
tasakaalustada kiiret reageerimist, vajaduste  üksikasjalikku hindamist ja ühikumaksumuse  
prognoose, arvestades, et kulutasuvus taga-
takse põhiliselt hangete võistluslikkusega. Tsu-
namile reageerimise puhul sisalduvad eeldatud 
väljundid ja kuluhinnang hindamisdokumen-
tides ja rakenduspartneritega sõlmitud lepin-
gutes. Mõnede projektide puhul määratlesid  konkreetseid töid ja nende prioriteedi koha-
likud kogukonnad töö käigus, mistõttu ei saa 
väljundite selgeid numbrilisi väärtusi program-
mide käivitamisel kindlaks määrata. Komisjon 
jälgib pidevalt vahendite kasutamise tõhusust. Iga projekti vahe- ja lõpphinnangutele lisa-
takse sõltumatu kuluefektiivsuse hinnang. 
2. soovitus 
Komisjon jagab kontrollikoja seisukohta mitme rahastajaga sihtfondi järelevalve läbipaistvuse 
kohta ning arvab, et Indoneesia puhul astus ta koos muude rahastajatega samme läbipaist-
vuse parandamiseks (nagu näitas põhjalike  eduaruannete kättesaadavus pärast 2006. aasta detsembrit). Sri Lanka puhul on komisjon alates 2007. aasta 
novembrist tugevdanud sõltumatut kvaliteedi-
kontrolli enne lõpetatud tööde vastuvõtmist, 
sõlmides infrastruktuuri projektide puhul  
lepinguid täiendavate teenistustega.
3. soovitus 
Komisjon juhib tähelepanu ühikuhindade võrd-
lemise kasulikkusele eelarve paremaks etteval-
mistamiseks ja prognoositava kuluefektiivsuse analüüsi koostamiseks, kuid soovib rõhutada  
sellise vahendi kohaldamise keerukust ülesehi-
tuse erinevates lõikudes ning erineva sotsiaal-
majandusliku ülesehitusega riikides. 
Komisjon jätkab jõupingutusi projekti eesmär-
kide võimalikult selgeks määratlemiseks.
45. 
Mitme rahastajaga sihtfondis on rahastajate  
rühm pööranud palju tähelepanu tulemustele 
orienteeritud nähtavuse saavutamisele. Komis-jon on seisukohal, et tema konstruktiivne koor-
dineeriv roll juhtkomitee kaaseesistujana on  
loonud Euroopa Liidule väga positiivse näh-
tavuse ja kõrge hinnangu nii abisaajate kui ka 
rakenduspartnerite hulgas.
ed807149inside_ET.indd   39 ed807149inside_ET.indd   39 2/09/08   14:59:30 2/09/08   14:59:30
40
Komisjon toetab ülesehituses kontseptsiooni 
„ehitame parema kui enne”, mis peaks tugev-
dama omavastutust ja jätkusuutlikkust.
4. soovitus 
Komisjon arvestab kontrollikoja soovitust ning kaalub koostöös muude rahastajate ja abisaaja-riigi ametiasutustega, kuidas kõige paremini  
toime tulla loodusõnnetustejärgse eeldatava  
olulise hinnatõusuga.
5. soovitus 
Komisjon on seisukohal, et väga oluline on  
nähtavus, mida ta püüab alati suurendada.
6. soovitus 
Komisjon nõustub, et jätkusuutlikkuse prob-
leemidega tuleb tegeleda kavandamise etapist 
alates. Riskide, sealhulgas jätkusuutlikkuse  
küsimustega, tegeletakse üldjuhul projek-
tide kavandamise etapis ning komisjon püüab 
tugevdada seda aspekti kogu projekti raken-damise jooksul. 
ed807149inside_ET.indd   40 ed807149inside_ET.indd   40 2/09/08   14:59:30 2/09/08   14:59:30
ELi trükiste tellimine
Väljaannete talituse trükiseid saab tellida veebipõhisest raamatupoest EU Bookshop 
(http://bookshop.europa.eu.) Trükised väljastatakse Teie valitud müügiesindusest.
Kõikide müügiesinduste nimekirja tellimiseks saatke kiri faksinumbril 
(352) 2929 42758.Euroopa Kontrollikoda
Eriaruanne nr 6/2008
Euroopa Komisjoni tsunami- ja orkaani Mitch järgse taastamisabi kohta
Luxembourg: Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus2008 – 40 lk. – 21 x 29,7 cmISBN 978-92-95009-41-7
ed807149cover_ET.indd   2 ed807149cover_ET.indd   2 2/09/08   14:53:28 2/09/08   14:53:28
2008
EUROOPA KONTROLLIKODAEUROOPA KOMISJONI TSUNAMI- 
JA ORKAANI MITCH JÄRGSE TAASTAMISABI KOHTAEUROOPA 
KONTROLLIKODA
Eriaruanne  nr 6KÄESOLEVAS ARUANDES ANALÜÜSIB KONTROLLIKODA TAASTAMISABI 
HALDAMIST EUROOPA KOMISJONI POOLT PÄRAST KAHTE SUURT LOODUSÕNNETUST: ORKAAN MITCH 1998. AASTAL JA TSUNAMI 
2004. AASTAL. KOMISJONI 550 MIL JONI EURO SUURUSE ÜHENDATUD 
TAASTAMISABI EESMÄRK OLI UUESTI ÜLES EHITADA PÕHILINE INFRASTRUKTUUR JA PANNA ALUS JÄTKUSUUTLIKULE ARENGULE. KONTROLLIKODA TEEB ETTEPANEKUD, MIS AITAKSID EUROOPA KOMISJONIL OSUTADA TÕHUSAMAT JA MÕJUSAMAT TAASTAMISABI 
TULEVIKUS.
ET
QJ-AB-08-006-ET-C
ISBN 978-92-95009-41-7
ed807149cover_ET.indd   1 ed807149cover_ET.indd   1 2/09/08   14:53:28 2/09/08   14:53:28