Assotsiatsiooninõukogul on õigus teha lepingu eesmärkide saavutamiseks otsuseid lepingus ettenähtud juhtudel. Tehtud otsused on lepinguosaliste suhtes siduvad. Vastavalt töökorrale juhivad assotsiatsiooninõukogu tööd 12 kuu kaupa vaheldumisi EL ja Jordaania. Assotsiatsiooninõukogu tuleb kokku ministrite tasandil korrapäraselt üks kord aastas.

Euroopa – Vahemere piirkonna leping (assotsieerimisleping) sõlmiti 24. novembril 1997 Brüsselis ning see jõustus 1. mail 2002 (edaspidi „leping“). Leping on ELi ja Jordaania vaheliste kahepoolsete suhete õiguslik alus.

Läbivaadatud Euroopa naabruspoliitikas, mis võeti vastu 2015. aasta novembris, sätestatakse raamistik, mis piiritleb kahepoolsed suhted partneritega. Need tuleks loetleda poliitilises dokumendis, mida nimetatakse „Partnerluse prioriteetideks“ ja mis on peamine võrdlusalus, mida kasutada naabritega eelolevateks aastateks piiratud arvu sihtprioriteetide kokkuleppimisel. ELil ja Jordaanial on tugev partnerlus. Jordaania on ELi oluline partner ja EL omistab suurt tähtsust Jordaania olulisele stabiliseerivale rollile piirkonnas. Kahe partneri kindla ja mitmekülgse suhte edasiseks tugevdamiseks on määratud kindlaks partnerluse prioriteedid, mis toetavad ELi-Jordaania assotsieerimislepingu rakendamist.

Partnerluse prioriteedid kajastavad jagatud huve ja keskenduvad valdkondadele, milles ELi ja Jordaania koostöö on mõlemale poolele kasulik. ELi ja Jordaania suhetes aastateks 2021–2027 kindlaks määratud peamised poliitilised prioriteedid on järgmised: i) koostöö tugevdamine piirkondliku stabiilsuse ja julgeoleku, sh terrorismivastase võitluse vallas; ii) majanduse taastumise ja stabiilsuse, keskkonnahoidliku, digitaalse, kaasava ja teadmistepõhise majanduskasvu, hariduse kvaliteedi ja inimväärsete töökohtade loomise edendamine, sh noorte jaoks; iii) heade valitsemistavade, õigusriigi põhimõtete, demokraatliku reformi ja inimõiguste, sh sotsiaal- ja töötaja õiguste tugevdamine. Selle raames kohustuvad EL ja Jordaania edendama koostööd valdkondadevahelistes küsimustes alates stabiliseerimisest ja julgeolekust kuni õigusriigi põhimõtete ja inimõiguste, soolise võrdõiguslikkuse ja naiste võimestamise, kodanikuühiskonnaga peetava dialoogi, rände ja liikuvuse ning võitluseni vägivaldse äärmuslusega. Valdkondadevaheliseks prioriteediks on edusammud liikuvuspartnerluse erinevate komponentide tulemusliku rakendamise alal.

3.Liidu nimel võetav seisukoht

Liidu nimel võetav seisukoht peaks seisnema käesolevale ettepanekule lisatud ELi ja Jordaania partnerluse prioriteetide eelnõu heakskiitmises.

ELi ja Jordaania partnerluse prioriteedid hõlmavad Euroopa naabruspoliitika jagatud eesmärke, milleks on ühine rahu, heaolu ja stabiilsuse ala. Need kehastavad selle põhilisi tunnuseid – diferentseerimist ja ühist vastutust, kuid ka paindlikkust, et võimaldada kohandumist muutuvatele oludele, nagu EL ja Jordaania on kokku leppinud. Lisaks sellele on need kooskõlas eesmärkidega, mis on märgitud Euroopa Ülemkogu 10.–11. detsembri 2020. aasta järeldustes demokraatlikuma, stabiilsema, keskkonnahoidlikuma ja jõukama lõunanaabruse kui ELi strateegilise prioriteedi kohta.

Partnerluse prioriteedid kajastavad ka uue, kõrgelennulise ja uuendusliku Vahemere piirkonna tegevuskava eesmärke, mis on märgitud komisjoni ja kõrge esindaja 9. veebruari 2021. aasta ühisteatises lõunapoolsete naaberriikide kohta, ning sellele järgnenud nõukogu 16. aprilli 2021. aasta järeldustes uuendatud partnerluse kohta lõunanaabrusega, mille eesmärk on taasalustada koostööd ja rakendada suhte veel kasutamata võimalusi. See toetab lõunanaabruse majandus- ja investeerimiskava ühiselt kokkulepitud juhtalgatuste tõhusat ja õigeaegset rakendamist, mis tugevdab ELi partnerlust Jordaaniaga ja aitab kaitsta meie Vahemere piirkonna ühist vara.

Vahemere piirkonna uus tegevuskava võimaldab luua uusi partnerlusi rohe- ja digipöörde strateegiliste prioriteetide valdkonnas, mis suurendab kestlikkust, jõukust ja vastupidavust. EL ja Jordaania tuginevad selle tegevuse käigus partnerlusele Jordaaniaga ning Jordaania reformikava jätkuvale rakendamisele. EL ja Jordaania jätkavad konstruktiivset koostööd Vahemere Liidu kaaseesistujatena, et edendada tugevat partnerlust Vahemere piirkonnas.

EL ja Jordaania on kinnitanud jagatud eesmärke ja ühiseid huve nii rahuprotsessis kui ka stabiilsuse ja rahu taastamisel Süürias. See võimaldaks lõppkokkuvõttes pagulaste vabatahtlikku, turvalist ja väärikat tagasipöördumist. Seni on oluline säilitada Jordaanias Süüria pagulastele antava abi taset ning juurdepääsu kaitsele, haridusele, elatusvahenditele ja teenustele.

ELi ja Jordaania partnerlus põhineb kooskõlas Vahemere piirkonna uue tegevuskavaga jätkuvalt ühistel väärtustel ja dialoogil ning areneb kooskõlas ühise sotsiaal-majandusliku ja poliitilise tegevuskavaga, mis käsitleb muu hulgas reforme näiteks heade valitsemistavade, õigusriigi põhimõtete, inimõiguste, kõigile sotsiaalse ühtekuuluvuse ja võrdsete võimaluste tagamise, mittediskrimineerimise, keskkonna- ja kliimakaitse, makromajandusliku stabiilsuse ja ettevõtluskeskkonna valdkonnas ning nende rakendamist. Selle eesmärk on tagada keskkonnahoidlik, digitaalne, vastupidav ja õiglane taastumine pärast COVID-19 kriisi kooskõlas kestliku arengu tegevuskavaga aastani 2030, Pariisi kliimakokkuleppe ja Euroopa rohelise kokkuleppega.

Pikaajalise kestliku sotsiaal-majandusliku taastumise ja töökohtade loomise ergutamine lõunanaabruses on peamine ühine prioriteet ja Vahemere piirkonna uue tegevuskava uuenduslik nurgakivi. Ühisteatisele lisatud talituste ühine töödokument, mis käsitleb lõunanaabruse majandus- ja investeerimiskava ja milles Jordaaniat palju käsitletakse, osutab sihipärasele tegevusele, mille eesmärk on omistada sellele partnerlusele suuremat tähtsust ja keskenduda olulistele projektidele, mis tugevdavad ELi partnerlust Jordaaniaga. Vahemere piirkonna uue tegevuskava majandus- ja investeerimiskava juhtalgatuste rakendamine aitab saavutada partnerluse prioriteete ja on oluline osa ELi koostööst Jordaaniaga.

Partnerlust ja prioriteetseid koostöövaldkondi toetatakse jätkuvalt regulaarsete kõrgetasemeliste poliitiliste kohtumistega, majanduse, tööhõive, sotsiaalküsimuste, kaubanduse, õigusküsimuste, inimõiguste, demokraatlike protsesside, kliima ja keskkonna alaste dialoogidega, ELi ja Jordaania vahelise liikuvuspartnerlusega, ELi ja Jordaania teadus- ja tehnoloogiavaldkonna koostöölepingu ja muudes valdkondades tehtava koostööga, ELi ja Jordaania kohustusega tugevdada dialoogi ja koostööd julgeoleku, sh vägivaldse äärmusluse ja terrorismi vastase võitluse ning küberturvalisuse valdkonnas, ning Jordaaniat toetava jätkuva kahepoolse koostööga.

Partnerluse prioriteetide dokumendis võetakse muu hulgas arvesse inimõiguste ja hea valitsemistava edendamist, ELi rändepoliitika välismõõdet, suurenenud tähelepanu rahvusvahelisele koostööle võitluses terrorismi ja vägivaldse äärmusluse vastu ning kaubanduse potentsiaali genereerida õiglast majanduskasvu ja inimväärset tööhõivet.

ELi ja Jordaania partnerluse prioriteedid koostati pärast põhjalikku konsulteerimist komisjoni asjaomaste talituste ja ELi liikmesriikide esindajatega nõukogu Magribi ja Mašriki töörühmades ning arutelusid Jordaania partneritega. ELi delegatsiooni kaudu Jordaanias korraldati konsultatsioonid mitmesuguste kodanikuühiskonna sidusrühmadega, sh nendega, kes tegutsevad sotsiaal-, majandus-, inimõiguste ja demokratiseerimise valdkonnas ning ettevõtlussektoris.

4.Õiguslik alus

4.1.Menetlusõiguslik alus

4.1.1.Põhimõtted

Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud võtta vastu otsused, millega kehtestatakse „lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“.

4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

ELi-Jordaania assotsiatsiooninõukogu on organ, mis on loodud Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel, mis allkirjastati 24. novembril 1997 ja jõustus 1. mail 2002.