ET

Brüssel 17.1.2007

KOM(2007) 10 lõplik

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA

EUROOPA PARLAMENDILE

nõukogu määruse (EÜ) nr 577/98 rakendamise kohta

{SEK(2007) 29}

1. Sissejuhatus

Käesolev on kolmas kolme aasta aruanne, mille komisjon peab esitama vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 577/98 tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses artiklile 7. Esimese, ajavahemikku 1998–1999 käsitleva aruande esitas komisjon aastal 2000 ning ajavahemikku 2000–2002 käsitleva aastal 2003.

Käesolev aruanne käsitleb liikmesriikide, kandidaatriikide ja Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) kuuluvate riikide (edaspidi „osalevad riigid” [1]) saavutatud edusamme aastatel 2003–2005 nõukogu määruse ja sellega seotud komisjoni määruste sätetega. Aruande sisu põhineb siseriiklike küsimustike analüüsile ning kvaliteediaruannetele, asjaomaste riikide edastatud andmetele ja muule teabele.

2. Põhipunktid:

Alates viimase aruande esitamisest nõukogule ja Euroopa Parlamendile on andmete kvaliteedi parandamise ja riiklike tööjõu-uuringute võrreldavuse osas tehtud märkimisväärseid edusamme. Kõik liikmesriigid on alustanud pidevuuringuid, võimaldades Eurostatil avaldada kvartalitulemusi. Paranenud on andmete esitamise õigeaegsus ning mitmed riigid on muutnud ja parandanud oma küsimustikke ja uuringute planeerimist, suurendades seeläbi uuringu üleeuroopalist võrreldavust ja rahva osalust.

Allpool kirjeldatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 577/98 konkreetsete aspektide rakendamisel tehtud edusamme ning lisatud on viited asjakohastele artiklitele.

2.1. Kvartaalse pidevuuringu teostamine – artikkel 1

Oktoobris 2002 võeti vastu Euroopa parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1991/2002, millega liikmesriikidele kehtestati alates 2003. aastast kvartaalse pidevuuringu teostamise nõue. Kahe riigi puhul tehti erand, millega neile võimaldati üleminekuperioodi pikendada ─ Itaalia (kuni 2003. aasta lõpuni) ja Saksamaa (kuni 2004. aasta lõpuni).

Üldiselt on pidevuuringute tegemisel saavutatud edu, välja arvatud mõningad erandid ─ Luksemburg on seni teinud vaid selliseid uuringuid, mille kaudu saadakse aastatulemusi. Ungari, Sloveenia, Bulgaaria, Rumeenia ja Türgi ei olnud katnud aastaks 2005 kõiki aasta nädalaid. Alates aastast 2006 on probleem lahendatud Ungari, Sloveenia, Rumeenia ja Türgi puhul. Luksemburgis, Sloveenias, Ungaris, Madalmaades ja Saksamaal on probleeme valimi ühtse jagamisega üle nädalate aasta lõikes.

Horvaatia, Türgi ja Šveits pidevuuringut läbi ei viinud. Horvaatia kavandab hakata pidevuuringuid tegema alates aastast 2007, Türgi alates 2009 ning Šveits samuti alates 2009.

2.2. Täpsusnõuded – artiklid 3 lõiked 1 ja 2

Artikli 3 lõike 1 kohaselt ei tohiks aastane suhteline standardviga töötute rühmas olla 5% piirkondlikul NUTS II tasandil üle 8%.

281 NUTS II tasandi piirkonnast vaid 31 (Prantsusmaal 8, Poolas 6, Ühendkuningriigis 8, Bulgaarias 2 ja Rumeenias 7) ei suudetud täita artikli 3 lõike 1 kohaseid tööjõu-uuringu täpsusnõudeid kõigi kolme aasta jooksul.

Artikli 3 lõikes 2 on sätestatud, et suhteline standardviga kahe järjestikuse kvartali muutuste arvestuses 5-protsendiline alavalim ei tohiks olla suurem kui 3% (2% juhul kui riigi elanike arv on 20 miljonit või enam).

Belgia, Taani, Eesti, Läti, Leedu, Poola, Bulgaaria ja Rumeenia ei suutnud täita artikli 3 lõikes 2 sätestatud täpsusnõudeid ühelgi aastal ajavahemikus 2003–2005.

2.3. Vaadeldavad näitajad – artikli 4 lõige 1

Mõned osalevad riigid ei edasta endiselt kõiki kohustuslikke muutujaid, piirates sellega andmete võrreldavust.

2.4. Lisaküsimustike aastaprogramm – artikli 4 lõige 2

Lisaküsimustike aastaprogramm edastas tulemusi elukestva õppe (2003), tööaja pikkuse ja korralduse (2004) ning töö- ja pereelu kokkusobitamise kohta (2005). Kõik liikmesriigid, kandidaatriigid ja EFTA riigid peale Horvaatia ja Türgi osalesid lisaküsimustikes.

Andmed edastati enamasti õigeaegselt, välja arvatud üks liikmesriik 2003. aasta lisaküsimustike puhul (SE), neli liikmesriiki 2004. aasta lisaküsimustike puhul (CZ, EL, IT ja SE) ning kolm liikmesriiki 2005. aasta lisaküsimustike puhul (DE, EL ja SE).

Kõik liikmesriigid edastasid terve 2005. aasta muutujate kogumi. Kaks liikmesriiki (NL ja UK) ei ole edastanud mõningaid 2003. aasta lisaküsimustike muutujaid. Sama kehtib LT, HU, ja SI kohta 2004. aasta lisaküsimustike puhul.

2.5. Tööpuuduse mõiste ja 12 küsimustike koostamise põhimõtet – artikli 4 lõige 3

Osalevatel riikidel on jätkuvalt probleeme hõiveseisundi ühtse mõõtmisega. Need on seotud madalama vanusepiiriga (16 eluaastat Hispaanias, Ühendkuningriigis, Islandil, Norras), tööleasumise aja mõistega (Belgias, Tšehhi Vabariigis, Kreekas, Iirimaal, Itaalias, Küprosel, Lätis, Leedus, Ungaris, Maltal, Madalmaades, Sloveenias, Slovakkias, Soomes, Bulgaarias, Horvaatias, Rumeenias, Türgis, Islandil ja Norras on selleks kaks nädalat pärast intervjuud) ning lisaküsimustega isikutele, kes enam tööd ei otsi, sest on juba töökoha leidnud (Eesti, Iirimaa, Luksemburg, Ungari, Sloveenia, Horvaatia, Rumeenia ja Norra ei küsi, millal tööle asutakse või kas isikul on võimalik vahepeal kahe nädala jooksul pärast vaatlusnädalat tööle asuda). 2006. aastal on Saksamaa, Slovakkia ja Norra juba teinud muudatusi nende probleemide likvideerimiseks.

12 küsimustiku koostamise põhimõtet töötati välja tööjõu-uuringu põhimõõtmiste minimaalseks ühtlustamiseks. Iirimaa, Malta, Sloveenia ja Horvaatia alustavad küsimustega põhilise hõiveseisundi kohta, mis võib erineda Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) hõiveseisundi vaatlusnädala määratlusest. Madalmaad ja Norra küsitlevad ainult neid töötada soovivaid isikuid, kes on viimase nelja nädala jooksul tööd otsinud. Teised kõrvalekalded ei ole märkimisväärsed. Kaks riiki (Austria ja Hispaania) peavad kinni kõikidest põhimõtetest.

2.6. Andmete õigeaegne edastamine – artikkel 6

Kvartaliandmete esitamise õigeaegsus on alates viimase aruande koostamisest paranenud.

Enamik osalevaid riike edastab kvartaliandmeid nüüd 12-nädalase edastamisperioodi jooksul.

3. Kokkuvõte

Alates viimasest aruandest nõukogule on liikmesriigid, kandidaatriigid ja EFTA riigid mitmes olulises valdkonnas saavutanud suurt edu.

Andmete kiirem edastamine on parandanud kvartalitulemuste kasulikkust. Riigid on kasutanud sisemisi ressursse, et katsetada ja rakendada oma vaatlustes tehnilisi uuendusi, mõnel juhul on neile lisandunud ka komisjoni rahaline toetus ning seeläbi on paranenud andmete võrreldavus ja üldine kvaliteet.

Komisjon ei ole siiski kindel, et osalevad riigid on edastanud kõik kohustuslikud muutujad ning mõnel juhul ei ole osalejariigid jätkuvalt kõiki muutujaid samal viisil mõõtnud. See on eriti tähtis eelkõige tööhõive ja tööpuudusega seonduvate prognooside puhul. Mõned riigid ei ole veel täielikult rakendanud tööpuuduse mõistet ning hõiveseisundit puudutavate küsimuste koostamise 12 põhimõtet.

Pidevuuringute teostamisel on saavutatud märkimisväärset edu. Mõned osalevad riigid ei jaota valimit ikka veel täiesti ühtlaselt aasta kõikide nädalate lõikes. Üks liikmesriik ei edasta jätkuvalt pidevuuringu kvartalitulemusi.

Mõned osalevad riigid peavad kohandama oma uuringute planeerimist, et see vastaks täielikult täpsusnõuetele kas piirkondlikul tasandil või seoses kvartalitulemuste vahelise muudatuste arvestusega.

Osalevad riigid peavad käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi täitma ning komisjon jätkab tihedat koostööd liikmesriikide, kandidaatriikide ja EFTA-riikidega, et saavutada sätete täielik rakendamine.

Seepärast teostab Eurostat kaks korda aastas täitmise järelevalvet. Rakendatavate meetmete valik sõltub rikkumise tõsidusest.

[1] Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik ei edasta mikroandmeid riikliku tööjõu-uuringu küsimustike kohta ega ole edastanud andmeid ka uuringu kohta. Seetõttu ei käsitle käesolev aruanne Endist Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki.

--------------------------------------------------