Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

(2020/C 72/12)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõikele 5 (1).

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Bonnezeaux“

Viitenumber PDO-FR-A0926-AM02

Teate kuupäev: 14. november 2019

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Geograafiline piirkond

Geograafilist piirkonda käsitlevat teksti on muudetud järgmiselt: „Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab Maine-et-Loire’i departemangu järgmise kommuuni territooriumi vastavalt 2018. aasta ametlikele geograafilistele koodidele: Bellevigne-en-Layon (endine Thouarcé delegeeritud kommuuni territoorium).

Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel“ .

Redaktsiooniline muudatus: haldusüksuste uues loetelus võetakse arvesse pärast tootespetsifikaadi kinnitamist toimunud ühinemisi või muid halduspiirkondade muudatusi. Suurema õiguskindluse huvides viidatakse selles loetelus Prantsusmaa statistikaameti (INSEE) igal aastal avaldatavate ametlike geograafiliste koodide kehtivale versioonile. Geograafilise piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Ühtlasi viidatakse sellele, et avalikkuse paremaks teavitamiseks on INAO veebisaidil tehtud kättesaadavaks geograafilist piirkonda hõlmavad kartograafilised dokumendid.

Sellega seoses muudetakse geograafilist piirkonda käsitlevat koonddokumendi punkti 6.

2. Vahetus läheduses asuv piirkond

1. peatüki IV osa punktis 3 asendatakse kommuunide nimekiri järgmisega:

„Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (endised Champ-sur-Layoni, Faveraye-Mâchellesi, Faye d’Anjou ja Rablay-sur-Layoni delegeeritud kommuunide territooriumid), Blaison-Saint-Sulpice (endised Blaison-Gohier’ ja Saint-Sulpice’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Brissac Loire Aubance (endised Alleuds’, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance’i, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne’i, Saint-Saturnin-sur-Loire, Saulgé-l’Hôpitali ja Vauchrétieni delegeeritud kommuunide territooriumid), Brossay, Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (endised Chanzeaux’ ja Valanjou delegeeritud kommuunide territooriumid), Denée, Doué-en-Anjou (endine Brigné delegeeritud kommuuni territoorium), Les Garennes-sur-Loire (endised Juigné-sur-Loire’i ja Saint-Jean-des-Mauvrets’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Lys-Haut-Layon (endine Tigné delegeeritud kommuuni territoorium), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Rochefort-sur-Loire, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (endised Chavagnes’i, Martigné-Briandi ja Notre-Dame-d’Allençoni delegeeritud kommuunide territooriumid), ja Val-du-Layon (endised Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay delegeeritud kommuunide territooriumid).“

See võimaldab arvesse võtta pärast tootespetsifikaadi viimase versiooni vastuvõtmist toimunud kommuunide mitmesuguseid ühinemisi. Vahetus läheduses asuva piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Sellega seoses muudetakse lisatingimusi hõlmavat koonddokumendi punkti 9.

3. Põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud säte

1. peatüki VI osa punkti 2 on lisatud järgmine säte: „Ridadevahelisel alal peab olema hooldatud looduslik või külvatud taimkate; sellise taimkatte puudumise korral peab ettevõtja tegema vajalikud mullatööd, et hooldada looduslikku taimkatet, või põhjendama viinamarjakasvatuse valdkonna ametiasutuste lubatud biotõrjevahendite kasutamist. Biotõrjevahendite hulka kuuluvate herbitsiidide kasutamisel teataval kasvatusalal on muude tõrjevahendite kasutamine keelatud“ .

Käesolev muudatusettepanek tuleneb ettevõtjate põllumajandusökoloogia tavade praegusest arengust kogu Angersi viinamarjakasvatuspiirkonnas. See annab tunnistust üha suuremast tähelepanust keskkonnakaitsega seotud küsimustele tehniliste lahenduste kasutamisel. Taimkatte olemasolu või mehaaniliste või bioloogiliste umbrohutõrjevahendite kasutamise eelistamisega vähendab see nõue keemiliste herbitsiidide kasutamist. Herbitsiidide kasutamise vähendamine peab võimaldama tõhustada viinamarjaistanduste mullakaitset ja säilitada nende looduslikke omadusi (viljakus, bioloogiline mitmekesisus, bioloogiline puhastamine), mis aitab kaasa veinide kvaliteedile ja autentsusele ning tugevdab veinipiirkonna mõistet.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

4. Koristushooaja algus

1. peatüki VII osa punkti 1 alapunktis a on välja jäetud lause: „Koristushooaja alguse kuupäev määratakse kindlaks põllumajanduse ja merekalanduse seadustiku artikli D. 645-6 sätete alusel“ .

Koristushooaja alguse kuupäeva kindlaksmääramine ei ole enam vajalik, kuna ettevõtjatel on nüüd mitu vahendit, mis võimaldavad neil täpsemalt hinnata viinamarjade küpsusastet. Kõikidel ettevõtjatel on isiklikus ja ühiskasutuses teatavad seadmed ja varustus, mis võimaldab sõltuvalt tootmiseesmärkidest täpselt kindlaks määrata koristushooaja alustamise optimaalse kuupäeva iga kasvatusala jaoks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5. Veinikeldri mahutavus

1. peatüki IX osa punkti 1 alapunkti c lause „Ettevõtja veinikeldri mahutavus peab olema vähemalt 1,4 korda suurem põllumajandusettevõtte keskmisest saagikusest viimase viie aasta jooksul“ asendatakse järgmise lausega: „Ettevõtja veinikeldri mahutavus peab olema vähemalt 1,4 korda suurem viimase viie aasta jooksul valmistatud veini keskmisest kogusest“ .

Kehtivas tootespetsifikaadis ei osutatud mitte kogusele (väljendatuna hektoliitrites või kuupmeetrites), vaid saagikusele, st koristatud saagi mahule, mis on jagatud tootmispindalaga (näiteks hektoliitrites hektari kohta). Kavandatud muudatus võimaldab seda ühikutega seotud ebaühtlust parandada ilma sisuliste muudatusteta (minimaalne mahutavus peab alati olema 1,4 korda suurem kui põllumajandusettevõtja eelmistel hooaegadel toodetud veini keskmine kogus).

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

6. Veinide ringlus

1. peatüki IX osa punkti 5 alapunkt b, mis hõlmab veinide ringlusse laskmist volitatud laopidajate vahel, jäetakse välja.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

7. Üleminekumeede

1. peatüki XI ossa on lisatud järgmine: „Sätteid, mis hõlmavad kohustust tagada ridadevahelisel alal hooldatud looduslik või külvatud taimkate või selle taimkatte puudumisel ettevõtja kohustust teha vajalikud mullatööd või kasutada biotõrjevahendeid, et hooldada looduslikku taimkatet, ei kohaldata viinapuude kasvatusalade suhtes, mis on käesoleva tootespetsifikaadi kinnitamise ajal olemas ja milles viinapuude ridade vahe on 1,70 meetrit või väiksem“ .

Üleminekumeede lubab mitte seada ebasoodsasse olukorda olemasolevaid viinamarjaistandusi, mille praegune korraldus ei ole kohandatud põllumajanduslikele keskkonnakaitsenõuetele. Tihedalt istutatud viinapuudega viinamarjaistandustes, kus viinapuude ridade vahe on 1,70 meetrit või vähem, võib püsihaljastuse hooldamine või nõutavate pinnasetööde tegemine tuua kaasa tehnilisi probleeme (tööde mehhaniseerimine, varustus, töövahendid). Madalamates kohtades asuvates viinamarjaistandustes võib rohtumine suurendada ka kevadiste külmakahjustuste ohtu. Lisaks sellele tekitab taimkatte olemasolu seda suurema veevarustusega seotud konkurentsiolukorra viinapuudega, mida suurema istutustihedusega istandusega on tegemist. Seevastu viinapuuistandused, mis on rajatud pärast tootespetsifikaadi kinnitamist, peavad olema kooskõlas lisatud põllumajanduslike keskkonnakaitsenõuetega, sõltumata sellest, milline on nende istutustihedus ja viinapuude ridade vahekaugus.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

8. Registripidamine

2. peatüki II osa punktis 3 asendatakse sõna „puissance“ (potentsiaalne) sõnaga „naturel“ (looduslik).

Selleks et ühtlustada tootespetsifikaat Anjou Saumuri piirkonna kõikides tootespetsifikatsioonides kasutatud sõnastusega, asendatakse väljendid „titre en puissance“ (potentsiaalne sisaldus) ja „degré“ (kraadi) väljendiga „titre alcoométrique volumique naturel“ (naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides). Need muudatused parandavad tootespetsifikaatide loetavust. Registripidamist käsitlevate sätete ühtlustamise eesmärk on hõlbustada kontrollikava koostamist ning nende registrite kontrollimist.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

9. Peamised kontrollitavad punktid

3. peatükki on muudetud, et tagada kooskõla Anjou Saumuri piirkonna tootespetsifikaatides kontrollitavate põhipunktidega.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Bonnezeaux

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Tegemist on rahulike valgete veinidega, mis on valmistatud üleküpsenud viinamarjadest. Need on kanged väga magusad veinid, mida iseloomustab terviklik puuviljalisus (kuivatatud ja eksootilised puuviljad, valged õistaimed...) ja mille värvipalett on kuldkollane koos mõningate rohekate varjunditega.

Veinide omadused on järgmised:

minimaalne naturaalne alkoholisisaldus 15 %.

Fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus on pärast kääritamist vähemalt 51 g/l.

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 11 % ning vähemalt 12 % veinide puhul, mille naturaalne alkoholisisaldus on alla 19 %.

Üldhappesus ja vääveldioksiidi kogusisaldus vastavad liidu õigusaktidega kindlaksmääratud väärtustele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus milliekvivalentides liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistuse eritavad

Rikastamine on lubatud vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud eeskirjadele.

Puutükkide kasutamine on keelatud.

Veinid peavad laagerduma vähemalt koristamise aastale järgneva aasta 15. märtsini.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

Istutustihedus

Viljelustavad

Puude minimaalne istutustihedus on 4 000 tüve hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 2,50 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe ei või olla väiksem kui üks meeter. Kasvatusalade puhul, kus viinapuude tihedus on alla 4 000 tüve hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 tüve hektari kohta, võib koristatud saaki kasutada kontrollitud päritolunimetusega toote valmistamiseks, kui on järgitud tootespetsifikaadis sätestatud eeskirju, mis hõlmavad viinapuude toestamist ja lehestiku kõrgust. Nende kasvatusalade puhul ei või ridade vahe olla suurem kui kolm meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe ei või olla väiksem kui üks meeter.

Lõikamine

Viljelustavad

Viinapuid tuleb lõigata hiljemalt 30. aprillil, kasutades segalõikamismeetodit ja jättes tüve kohta kuni 12 punga. Taime kasvuetapil, mis vastab 11 või 12 lehele, võib sama aasta viljavõrseid tüve kohta olla kuni 10.

Koristamine

Viljelustavad

Viinamarjade koristamine toimub käsitsi ja mitmes järjestikuses etapis.

Kastmine

Viljelustavad

Kastmine on keelatud

b. Maksimaalne saagikus

30 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab Maine-et-Loire’i departemangu järgmise kommuuni territooriumi vastavalt 2018. aasta ametlikele geograafilistele koodidele: Bellevigne-en-Layon (endine Thouarcé delegeeritud kommuuni territoorium).

Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

’Chenin B’

8. Seos(ed)

1. Teave geograafilise piirkonna kohta

a) Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Geograafiline piirkond asub Anjou viinamarjakasvatuspiirkonna keskel ja hõlmab 2018. aastal üksnes Thouarcé delegeeritud kommuuni territooriumi. Selle Maine-et-Loire’i departemangus asuva kommuuni territooriumi jagab kaheks Layoni jõgi. Paremal kaldal paikneb järsku mäekallakut krooniv Bonnezeaux küla. Bonnezeaux küla nimi tuleneb ilmselt rauarikka vee allikatest (bonnes eaux = head veed).

Viinapuuistandused paiknevad kolmel järjestikusel kagu suunas avaneval mäenõlval: La Montagne, Beauregard ja Fesles, mis moodustavad 2 800 meetri pikkuse ja 500 meetri laiuse riba. Mäekülgede kallak on ligikaudu 15–20 %, eriti järsk on Beauregardi läänekülg, samuti ka keskmine mäekülg, mis kannab õigusega nime Montagne (mägi) ja mis algab Petit-Bonnezeaux küla juurest. Neist kolmest selgelt piiritletud mäeküljest põhja pool asub kergelt laineliste pinnavormidega tasandik, mille keskmine kõrgus on 90 meetrit, seejuures voolab Layoni jõgi 29 meetri kõrgusel.

Geoloogiline aluspõhi kuulub Saint-Georges-Sur-Loire’i kihistusse, tegemist on ülemordoviitsiumi kuni alamdevoni ajastutest pärineva kildalise ja liivaka kompleksiga. Kohati, eeskätt Feslesi mäekülje puhul, katab aluspõhja senomaani ladejärgust pärinev kruusa- ja savi või liivsavi kompleks. Kildaline kihind on erosiooni toimel paljastunud, liiv ja savi on jäänud püsima mägede tagakülgedel ja tasandikul. Viinamarja kasvatamiseks kasutatavate selgelt piiritletud kasvatusalade jämedateralised mullad on õhukesed, hallikasrohelise, mõnikord bordoopunase värvusega. Mullastiku veereserv on alla 100 millimeetri, vee läbilaskvus on väga hea.

Geograafilise piirkonna kliima on nõrgalt ookeaniline, sademeid on vähe, piirkonda kaitsevad ookeanilt tuleva niiskuse eest Choletais’le ja Maugesile iseloomulikud kõrgemad pinnavormid. Mäenõlvad on kohati avatud valdavatele kagu- ja lõunatuultele. Aastane sademete hulk on ligikaudu 550–600 millimeetrit, samas kui Choletais’ ja Maugesi piirkonnas võib see ulatuda enam kui 800 millimeetrini. Sademete hulk viinapuu kasvutsükli jooksul on ligikaudu 100 millimeetri võrra väiksem kui departemangu keskmine. Neil nõlvadel kasvav eripärane lõunamaine taimestik annab tunnistust veeressursi vähesusest ja ümbritsevate piirkondadega võrreldes kõrgemast temperatuurist.

b) Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Viinamarjasort ‛Chenin B’, mis tõenäoliselt pärineb Anjou piirkonnast, on „Bonnezeaux“ viinamarjakasvatusala jaoks äärmiselt sobiv. Tegemist on tugeva sordiga, mille potentsiaal avaldub täielikult vähem viljaka mullaga aladel.

Veinitootjad mõistsid kiiresti, kui huvipakkuv võib olla seda sorti koristada väga küpsena, kasutades erilisi koristusmeetodeid. Krahv Odart märgib oma 1845. aastal ilmunud teoses „Traité des cépages“ (Traktaat viinamarjasortidest): „Sellele tuleb lisada tingimus, et seda koristatakse üksnes üleküpsenult, sellisena, nagu viinamari on kõigi pühakute päeval, kui vihmadest õrnaks muutunud marja kest hakkab maha kooruma“. Seega on üleküpsemine selle viinamarjasordi koristamisel oluline tegur. Jullien täpsustab 1816. aastal ilmunud teoses „Topographie de tous les vignobles connus“ (Kõikide tuntud viinamarjapiirkondade topograafia): „Heades viinamarjaistandustes toimub koristamine mitmes järgus – kahest esimesest koristusetapist pärinevad küpsemad veinid, neist viinamarjadest tehakse veini, mida saadetakse välisriikidesse, kolmandas etapis koristatud viinamarjadest valmistatakse enda tarbitavat veini...“

Põlvkondade jooksul tehtud tootjate tähelepanekud ja analüüsid on viinud „Bonnezeaux“ veinid Anjou piirkonna veinide tippu. Inglise geograaf William Guthrie (1708–1770) märgib 1802. aastal ilmunud teose „Nouvelle Géographie Universelle“ (Uus üldine geograafia) tõlkes: „Anjou veinid võib jagada kolme rühma: esimesse rühma kuuluvad veinid koonduvad Faye, Saint-Lamberti, Rablé, Maligny, Chavagne’i ja Thouarcé küladesse ning sealse veini nimi on Bonnezeaux“ .

„Bonnezeaux“ viinamarjaistanduste mainet on tunnustatud ka edaspidi. Viinapuutäiga seotud kriis pidurdas veinide levikut olulisel määral, varustada suudeti vaid üht kohalikku turgu. Tänu veini „Bonnezeaux“ tootjate aktiivsusele ja süvenemisoskusele ning asjaolule, et nad hoidsid saagikuse madalal ja kasutasid järjestikuseid koristamisetappe, toodi vein tagasi riigisisesele turule enne seda, kui veinikaubandus laienes taas Prantsusmaa piiridest väljapoole. Kontrollitud päritolunimetus „Bonnezeaux“ registreeriti 6. novembril 1951.

2. Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

Neid veine hinnatakse nende jõulisuse poolest. Suurest fermenteeritavate suhkrute sisaldusest tingitud magususele lisandub sageli mitmekülgne puuviljalisus (kuivatatud puuviljad, eksootilised puuviljad, valged õistaimed...), veini värvus on tihtipeale mõnevõrra kuldkollane, selles võib aimata rohekaid varjundeid. Veini happesus, alkoholisisaldus ja teatav õlisus muutuvad aastate jooksul veelgi komplekssemaks.

3. Põhjuslikud seosed

See viinamarjakasvatuspiirkond, mida iseloomustavad järsud edela suunas avatud nõlvad, väga heade soojusomadustega õhukesed kivised mullad, soodustab viinamarjasordi „Chenin B“ varast kasvutsüklit ja head valmimist. Mäenõlvadel esinevad tuuled ning viinapuude vähene veevarustus koreserikkal mullal võimaldavad seoses marjade puu otsas närtsimise ja kuivamisega nende kontsentratsiooni, mis on selle viinamarjakasvatuspiirkonna jaoks iseloomulik. Tootjad on osanud selle eripäraga kohaneda. Saagikuse hoidmine väga madalal tasemel annab tunnistust viinamarjakasvatajate huvist säilitada viinamarja kvaliteeti.

Viinamarjasordi „Chenin B“ hiline koristamine neil mäenõlvadel, mis toimub mitme järjestikuse etapi jooksul, mille käigus valitakse välja väga küpsed viinamarjad, on võimaldanud „Bonnezeaux“ veinidel saavutada oma suurepärased omadused. Veinide „Bonnezeaux“ ajalugu ja tuntus on lahutamatult seotud Anjou piirkonna ja „Coteaux du Layon“ veinide omaga.

9. Muud olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

piiratud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mis on määratletud veinide valmistamise ja valmimise erandina, koosneb järgmistest Marne-et-Loire’i departemangu kommuunidest (vastavalt 2018. aasta ametlikele geograafilistele koodidele):

Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (endised Champ-sur-Layoni, Faveraye-Mâchellesi, Faye-d’Anjou ja Rablay-sur-Layoni delegeeritud kommuunide territooriumid), Blaison-Saint-Sulpice (endised Blaison-Gohier’ ja Saint-Sulpice’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Brissac Loire Aubance (endised Alleuds’, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance’i, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne’i, Saint-Saturnin-sur-Loire, Saulgé-l’Hôpitali ja Vauchrétieni delegeeritud kommuunide territooriumid), Brossay, Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (endised Chanzeaux’ ja Valanjou delegeeritud kommuunide territooriumid), Denée, Doué-en-Anjou (endine Brigné delegeeritud kommuuni territoorium), Les Garennes-sur-Loire (endised Juigné-sur-Loire’i ja Saint-Jean-des-Mauvrets’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Lys-Haut-Layon (endine Tigné delegeeritud kommuuni territoorium), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Rochefort-sur-Loire, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (endised Chavagnes’i, Martigné-Briandi ja Notre-Dame-d’Allençoni delegeeritud kommuunide territooriumid), ja Val-du-Layon (endised Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay delegeeritud kommuunide territooriumid).

Märgistus: vabatahtlik teave

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

— Vabatahtlikud märked, mille kasutamist võivad liidu sätete alusel reguleerida liikmesriigid, esitatakse tähtedega, mille kõrgus, laius ja paksus ei ole üle kahe korra suuremad kui kontrollitud päritolunimetuse nime moodustavad tähed.

Märgistus: geograafiline nimi „Val de Loire“

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Geograafilise nime „Val de Loire “ märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi ületada (kõrguselt ega laiuselt) kaht kolmandikku tähtede suurusest, mis moodustavad kontrollitud päritolunimetuse nime.

Märgistus: väiksem geograafiline üksus

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib esitada väiksema geograafilise piirkonna nimetuse, kui see piirkond on – kantud katastrisse, – märgitud saagideklaratsioonile. Kõnealuse katastriüksuse nimetus esitatakse tähtedega, mille kõrgus ja laius moodustavad kuni poole kontrollitud päritolunimetuse tähtede suurusest.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-9d4179cc-6768-4be5-bd1b-2e66d9483314

(1) EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.