EUROOPA KOMISJON Brüssel,30.5.2018 COM(2018) 382 final 2018/0206(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) kohta {SEC(2018) 273 final}

{SWD(2018) 289 final}



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Euroopa jaoks on käes otsustav aeg, mil tema olulisuse ja edu tulevaste kümnenditel paneb paika võime jääda maailma majanduses konkurentsivõimeliseks ja tagada tööhõive, hariduse, koolituse, tervishoiu, sotsiaalse kaasatuse ja ühiskonnas aktiivse osalemise kõrge tase. Tulevikus konkurentsivõimelisema, vastupidavama ja ühtekuuluvama Euroopa rajamine tähendab inimressurssi investeerimist praegu: investeerida tuleks inimeste koolitamisse, nende oskuste arendamisse, loovusse, potentsiaali ettevõtteid luua ja uuendusi teha ning tervisesse. Samas jäävad paljud probleemid endiselt päevakorda. Hoolimata olukorra paranemisest on töötuse ja suure vaesuse probleemid endiselt kogu ELis esmatähtsad. Sotsiaal- ja tööhõiveprobleemid valmistavad Euroopa kodanikele kõige suuremat muret ning just selles valdkonnas oodatakse liidult aktiivsemat sekkumist. Lisaks seisavad liidu ees veel järgmised probleemid: ·oskuste madal tase, ·aktiivse tööturupoliitika ja haridussüsteemi kehvad tulemused, ·uue tehnoloogiaga kaasnevad probleemid, nagu automatiseerimine ja sellega seotud uued tööhõivevormid, ·marginaalsete rühmade sotsiaalne tõrjutus ja tööjõu vähene liikuvus, ·töötajate vähene liikuvus. Nende probleemide lahendamiseks on vaja nii poliitikaalgatusi kui ka sihipäraseid tugimeetmeid. Vastusena kodanike üleskutsele tugevdada liidu sotsiaalset mõõdet, kuulutasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon 17. novembril 2017 ühiselt välja Euroopa sotsiaalõiguste samba käivitamise. Nüüd on oluline, et Euroopa institutsioonid ja liikmesriigid töötaksid koos selle nimel, et viia ellu sotsiaalõiguste sambas sisalduvad põhimõtted ja tagada sellega ettenähtud õigused. Komisjon võttis 2. mail 2018 vastu ettepaneku järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kohta aastateks 2021–2027. Ettepanek kajastab olemasolevat sotsiaalset ja majanduslikku raamistikku ning sellega antakse selge vastus Euroopa avalikkuse üleskutsele luua sotsiaalsem Euroopa ja teha Euroopa Liidus suurem panus inimressurssi. Seda silmas pidades hõlmab ettepanek Euroopa Sotsiaalfondi Pluss („ESF+“), mis on ELi jaoks peamine vahend inimestesse investeerimiseks ja Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamiseks. ESF+ koondab kokku järgmised fondid ja programmid: –Euroopa Sotsiaalfond (ESF) ja noorte tööhõive algatus (Youth Employment Initiative – YEI, edaspidi „YEI“); –Euroopa abifond enim puudust kannatavate isikute jaoks (Fund for European Aid to the Most Deprived – FEAD, edaspidi „FEAD“); –tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm (Employment and Social Innovation – EaSI, edaspidi „EaSI“) ja –liidu mitmeaastane tervisevaldkonna tegevusprogramm (terviseprogramm). Eelnimetatud fondide koondamisel on kolm eesmärki:

–Suurendada inimeste toetamiseks ja nende elujärge parandamiseks välja töötatud, üksteist täiendavate ELi meetmete omavahelist sidusust ja sünergiat, luues meetmete kavandamiseks ja rakendamiseks komplekssemaid lähenemisviise. –Suurendada paindlikkust ja võimaldada fondidel tõhusamalt reageerida majandusjuhtimise tsüklis tuvastatud probleemidele ja ELi ülestele prioriteetidele. –Lihtsustada fondide programmitööd ja haldamist, et vähendada asutuste ja toetusesaajate halduskoormust. Seega aitab ESF+ luua tugeva sotsiaalse Euroopa ja toetab ELi toimimise lepingu 174 kohaselt majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, mis on ELi kui stabiilse ja jätkusuutliku majandusliku ja poliitilise liidu nõuetekohaseks toimimise vajalik tingimus. Käesolevas ettepanekus on kohaldamisajaks määratud 1. jaanuar 2021. Ettepanek esitatakse 27 liikmesriigile, vastavalt Ühendkuningriigilt Euroopa Ülemkogule 29. märtsil 2017 esitatud teatega Ühendkuningriigi kavatsuse kohta astuda välja Euroopa Liidust ja Euratomist Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 50 kohaselt. •Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate õigusnormidega ESF+ toetab poliitikat ja prioriteete, mille eesmärk on teha edusamme täieliku tööhõive saavutamisel, töö kvaliteedi ja produktiivsuse parandamisel, töötajate geograafilise ja tööalase liikuvuse suurendamisel liidus, haridus- ja koolitussüsteemi parandamisel ning sotsiaalse kaasatuse ning tervishoiu edendamisel. ESF+ määruse üldine poliitiline eesmärk on aidata luua toimivam ja vastupidavam „sotsiaalne Euroopa“ ja rakendada Euroopa sotsiaalõiguste sammast ning edendada sotsiaalvaldkonna ja tööhõivealaseid prioriteete, mida toetab Euroopa majandusjuhtimise protsess. ESF+ aitab rakendada koondsuuniseid, mis võeti vastu Euroopa liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 121 ja artikli 148 lõike 4 alusel, ning Euroopa poolaasta raames vastuvõetud asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi, et toetada üldist eesmärki saavutada pärast 2030. aastat arukas, kaasav ja jätkusuutlik majanduskasv (ÜRO säästva arengu eesmärgid) ja ülespoole suunatud lähenemist. Lisaks on ESF+ eesmärk parandada tööhõivevõimalusi, suurendada sotsiaalset kaasatust, tõsta elatustaset, parandada tervishoiu taset ja töötajate liikuvust ning majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingus ja ELi põhiõiguste hartas. Samuti on ESF+ eesmärk panustada Euroopa oskuste tegevuskava elluviimisse ja kolmandate riikide kodanike integreerimisse. Eelarve jagatud täitmise raames tagatakse väikseima võimaliku osa ja miinimumsummade kehtestamisega ESF+ kui ühe struktuurifondi jaoks, et ELi prioriteedid kajastuvad piisavalt otse Euroopa kodanikele suunatud investeeringute mahus. •Kooskõla liidu muude tegevuspõhimõtetega ESF+ eesmärk on suurendada sünergiat ja sidusust teiste fondidega, kes investeerivad inimkapitali arengusse. ESF+ peaks eelkõige tagama vastastikuse täiendavuse ja sünergia Euroopa Regionaalarengu Fondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (European Globalisation Adjustment Fund – EGF, edaspidi „EGF“) ning Erasmuse programmi, Euroopa solidaarsuskorpuse, Varjupaiga- ja Rändefondi (Asylum and Migration Fund – AMIF, edaspidi „AMIF“), „Euroopa horisont“ programmi, digitaalse Euroopa programmi ja struktuurireformi tugiprogrammiga, sh reformide tugivahendiga. ESF+ ja EGF täiendavad teineteist jätkuvalt, kuna ESF+ toetab endiselt eelnevaid ja ennetavaid meetmeid, samas kui EGF jääb kiirreageerivaks hädaabifondiks väljaspool finantsraamistikku. ESF+ ja Erasmus tegutsevad samas valdkonnas, aidates inimestel omandada uusi oskusi ja ennast täiendada, et vastata majandussektorite vajadustele, edendades infotehnoloogilist pädevust ning töötajate haridus- ja koolitussüsteemide kvaliteeti. Seetõttu toetatakse ESF+ ja programmi Erasmus vahelist koostööd. Selle koostöö täpset olemust selgitatakse üksikasjalikumalt tööprogrammides ning ESF+ ja programmi Erasmus programmijuhistes, luues nii aluse tõhusa ja tulemusliku sünergia tekkimisele. ESF+ toetab ka edaspidi kolmandate riikide kodanike keskpikka ja pikaajalist integratsiooni koostöös AMIFiga, kes lahendab kohe lahendamist vajavaid probleeme. ESF+ eelarve jagatud täitmise haru on jätkuvalt osa ühtekuuluvuspoliitikast ja seda reguleerib peamiselt ühissätete määrus. Seega kohaldatakse samu haldamist, programmitööd, järelevalvet ja auditeerimist käsitlevaid norme enamikule teistest eelarve jagatud täitmise alla kuuluvad fondidest. Liikmesriikide programmides võib ka edaspidi mitmest fondist rahastatavaid programmide kaudu ühendada Euroopa Regionaalarengu Fondi (European Regional Development Fund – ERDF, edaspidi „ERDF“) rahastamist ESF+ rahastamisega. Tervishoiu harus antakse kohase juhtimisstruktuuriga strateegilisi suuniseid ja tehnilisi arvamusi selle haru toetamiseks ja selle osas meetmete võtmiseks. See aitab ka kaasa teadusuuringute, digitaalse turu, piirkondliku ja ühtekuuluvuspoliitika jaoks ettenähtud lisavahendite ja muude vahendite koordineerimisele. Komisjoni ettepanekus mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kohta võeti ambitsioonikam eesmärk integreerida kliimamuutuse küsimusi kõigis ELi programmides, pühendades 25 % ELi kuludest kliimaeesmärkidele. Selle programmi panust selle üldeesmärgi saavutamisse jälgitakse liidu kliimamarkeri süsteemi kaudu asjakohasel jaotuse tasandil, sh kasutades täpsemaid metoodikaid, kui need on olemas. Komisjon jätkab iga-aastast teabe esitamist kulukohustuste assigneeringute kohta aastaeelarve projekti raames. Et toetada programmi võimaluste kasutamist kliimaeesmärkidele kaasa aitamiseks, püüab komisjon määrata kindlaks asjakohased meetmed programmi kogu ettevalmistamis-, rakendamis-, läbivaatamis- ja hindamisprotsessis. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu IX jaotises (tööhõive) ja X jaotises (sotsiaalpoliitika), eelkõige ELi toimimise lepingu artiklites 46, 149, 153, 162–166, 168, 174, 175 ja 349 on sätestatud raamistik käesoleva ettepanekuga hõlmatud meetmete jaoks. ESF+-il on kolm haru: Esimene, mida rakendatakse eelarve jagatud täitmise raames, hõlmab endist ESFi, mis põhineb ELi toimimise lepingu artiklitel 162 ja 164 ja hõlmab olulist materiaalset abi puudust kannatavatele inimestele, vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 175 lõikele 3. Teine, mida rakendatakse otsese ja kaudse eelarve täitmise raames, hõlmab meetmeid, millega edendatakse tööhõivet ja sotsiaalset innovatsiooni (EaSI) vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 175 lõikele 3. Kolmas, mida rakendatakse otsese eelarve täitmise raames, puudutab stimuleerivaid meetmeid, mille eesmärk on kaitsta ja parandada inimeste tervist, lähtudes ELi toimimise lepingu artiklist 168. Käesolevas ettepanekus määratakse kindlaks ESF+ üldised eesmärgid ja toetuse ulatus, mis on määratletud erinevate eesmärkide kaudu. Selles kehtestatakse ühissätted, mis kuuluvad kohaldamisele kõigi kolme haru suhtes, ja sätted iga haru kohta eraldi. Lisaks sellele võttis komisjon 29. mail 2018 vastu ettepaneku ühissätete määruse kohta, et paremini koordineerida ja ühtlustada eelarve jagatud täitmise raames saadava toetuse kasutamist, mille peamine eesmärk on lihtsustada poliitika ühtset elluviimist. ESF+ haru, mida rakendatakse eelarve jagatud täitmise raames, reguleerivad need ühissätted. Erinevad fondid, mida hallatakse eelarve jagatud täitmise raames, taotlevad üksteist täiendavaid eesmärke ja nende eelarve täitmise viis on sama, mistõttu on määruses (EL) nr [määrus, millega kehtestatakse ühissätted] sätestatud mitmesugused ühised üldeesmärgid ja sellised üldpõhimõtted nagu partnerlus ja mitmetasandiline valitsemine. Kõnealune määrus sisaldab ka strateegilise planeerimise ja programmitöö ühiseid elemente, sealhulgas iga liikmesriigiga sõlmitava partnerluslepingu sätteid, ning selles on sätestatud ühine lähenemisviis fondide tulemuslikkuse suurendamiseks. Niisiis hõlmab see võimaldavaid tingimusi, tulemuslikkuse hindamist ning järelevalve, aruandluse ja hindamise korda. Samuti kehtestatakse ühissätted, mis käsitlevad toetuskõlblikkuse eeskirju, ning määratakse kindlaks erikord seoses rahastamisvahendite, InvestEU kogukonna juhitud kohaliku arengu kasutamise ja finantsjuhtimisega. Mõned juhtimis- ja kontrollimeetmed on ka kõikidel fondidel ühised. •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul) Sotsiaal- ja tööhõivepoliitika ning rahvatervise valdkonnas on ELil kas liikmesriikidega jagatud pädevus (ELi toimimise lepingu artikkel 4), pädevus võtta meetmeid oma tegevuse koordineerimise tagamiseks (ELi toimimise lepingu artikkel 5) või pädevus võtta meetmeid liikmesriikide meetmete toetamiseks, koordineerimiseks või täiendamiseks (ELi toimimise lepingu artikkel 6). ESFi+ haru, mida rakendatakse eelarve jagatud täitmise raames, põhineb subsidiaarsusel. Eelarve jagatud täitmise raames delegeerib komisjon strateegilise programmitöö ja rakendusülesanded ELi liikmesriikidele ja piirkondadele. Komisjon piirab ka ELi tegevust aluslepingutes sätestatud eesmärkide saavutamiseks vajalikuga. Eelarve jagatud täitmise eesmärk on tagada, et otsuseid tehakse kodanikele nii lähedal kui võimalik ja et ELi tasandi meetmed on põhjendatud, võttes arvesse riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil olevaid võimalusi. Eelarve jagatud täitmine toob Euroopa oma kodanikele lähemale ja ühendab kohalikud vajadused ja Euroopa eesmärgid. Lisaks suurendab see vastutuse võtmist ELi eesmärkide täitmise eest, kuna liikmesriigid ja komisjon jagavad otsustusõigust ja vastutust. Subsidiaarsus on ka otsese ja kaudse eelarve täitmise raames ette nähtud kahe haru alus. EaSI haru keskendub innovaatilise mõõtmega, selge ELi lisaväärtusega projektidele, mis tähendab, et ELi meetmed on riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil võetavatest meetmetest tulemuslikumad, saavutamaks kriitilist massi ja vähendamaks halduskoormust. Tervishoiu harus tunnistatakse ELi tervishoiu alast mõõdet ning täiendatakse ja toetatakse liikmesriikide tervishoiupoliitikat, järgides samas nende pädevust selles valdkonnas, kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 168. •Proportsionaalsus Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev ettepanek kaugemale selle eesmärkide saavutamiseks vajalikust. Komisjoni ettepanekus on lähtutud proportsionaalsuse põhimõttest, kuna sellega tehakse ettepanek viia ellu täiendavaid lihtsustusi kooskõlas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide toetusesaajate huvides toimuva lihtsustamise jälgimiseks loodud kõrgetasemelisest rühma soovitustega. Ettepanek on proportsionaalne ning on ühendanud ja konsolideerinud eeskirju ja ühendanud fonde, vähendades nii sidusrühmade koormust. Liidu ja liikmesriigi ametiasutuste halduskoormust on piiratud sellega, mis on vajalik komisjonil oma volituste täitmiseks liidu eelarve täitmisel. •Vahendi valik Valitud vahendiks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll –Euroopa Sotsiaalfond (ESF) Tugevused: ESF programmi 2000–2006. aasta ja 2007–2013. aasta järelhindamistes tunnustati ESFi investeeringuid asjakohaste, tulemuslike ja tõhusatena. Fondi tegevus oli paljude ELi kodanikeni, eelkõige enim abi vajavate inimesteni jõudmisel tulemuslik. Seda seetõttu, et ESF jagas märkimisväärseid rahalisi vahendeid liikmesriikides tööhõive- ja sotsiaalpoliitika alaste probleemide lahendamiseks ning laiendas olemasolevat tegevust, toetades poliitikavaldkondi ja kogukondi, kuhu toetus muidu jõudnud ei oleks. Lisaks on ESF toetanud kohalikku/piirkondlikku innovatsiooni, mida on seejärel riiklikul tasandil ühtlustatud. Ajavahemikus 2014–2020 on programmide sekkumisloogika muutunud kindlamaks, sisaldades selgemaid eesmärke, ühtlustatumaid näitajate määratlusi ning tugevamaid lähtealuseid ja eesmärke. Nõrkused: –Poliitika ühtlustamine: kuigi fondi seos Euroopa poolaastaga programmitöö perioodil 2014–2020 märkimisväärselt paranes, ei ole see siiski veel optimaalne.

–Kavandamine on tõendeid selle kohta, et ajavahemikus 2014–2020 paranes tulemustele orienteeritus, kuid tulemusraamistik ei ole siiani olnud liikmesriikide jaoks piisavalt motiveeriv. Programmitööga seotud nõudeid on kritiseeritud liigse halduskoormuse tõttu. –Programmi rakendamine: uuringud on näidanud, et vaatamata teatavale edasiminekule on ESFi juhtimine ja toetus endiselt liiga keeruline. Hoolimata olukorra paranemisest 2014–2020, ei ole toimunud täielikku nihet sisenditel põhinevalt loogikalt tulemusel põhinevale loogikale. –Noorte tööhõive algatus Tugevused: Noorte tööhõive algatus on parandanud noorte tööhõive poliitika nähtavust ja on tüürinud poliitikareforme mitmes liikmesriigis seoses noortegarantii kavade loomise ja elluviimisega. Liikmesriikide andmetel on noorte tööhõive algatus nende riigis tööhõivepoliitika ulatuse ja ülesehituse jaoks olulise tähtsusega. Nõrkused: Peamised probleemid on seotud finantsjuhtimisega (rahastamine kahest rahastamisallikast – YEI sihtotstarbeline eraldis ja ESF) ning täiendavate aruandlusnõuetega. Toetusesaajad ja rakendusasutused on neid tegureid pidanud halduskoormust suurendavaks. –Euroopa abifond enim puudust kannatavate isikute jaoks (FEAD) Tugevused: FEADi programmi vahehindamise esialgsed tulemused (sh sidusrühmadega konsulteerimise tulemused) näitavad, et selle fondi toiduabi ja materiaalne abi ning sotsiaalse kaasamise meetmed muudavad olukorda just ühiskonnas enim abi vajavate inimeste, sh nende jaoks, kes jääks muidu põhivoolu sotsiaalabi ulatusest välja või kes vajavad kohest abi. Nõrkused: ELi õigusraamistik ja selle tõlgendamine või riiklikud nõuded võivad kaasa tuua probleeme fondi tegevuse elluviimisel. Raskused hõlmavad programmide käivitusetapi viivitusi ja haldustakistusi, mis on peamiselt seotud riikliku hankepoliitika ja täiendavate nõuetega, nagu järelevalve teostamise eesmärgil toimingutega ja abi lõppsaajatega seotud andmete/teabe salvestamine ning ülemäära reguleeritud ja pikad menetlused. –Tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni (EaSI) programm Tugevused: Vahehindamise tulemused näitavad, et ajavahemikus 2014–2016 oli EaSI programm ELi poolt sotsiaalse kaasatuse ja vaesuse vähendamise valdkonnas tehtud poliitilise panuse suhtes teadlikkuse tõstmisel tõhus ja tulemuslik. Vahehindamisest ilmnes ka, et EaSI programm parandas arusaamist tööhõive piiriülesest potentsiaalist ja aitas kiiresti kaasa uuendusmeetmete tõhusus kindlakstegemisele ja rakendamisele ning parandas ligipääsu mikrorahastamisele ja ettevõtlustoetusele. EaSI lihtsustas poliitikamuudatusi, jagades võrdlus- ja analüütilisi teadmisi, parandades suutlikkust, vastastikust õppimist ja dialoogi ning aidates erinevatel sidusrühmadel mõjutada sotsiaalmajanduslike põhimõtete väljatöötamist ja rakendamist. Nõrkused: EaSI olulisuse ja mõju parandamiseks on võimalik rohkem ära teha. Tegevussuund „Progress“ peaks tõhustama jõupingutusi sotsiaalpoliitiliste katsetuste tegemiseks, vaadates üle projektide hindamise ja valimise menetlused ning luues tingimused nende kasutuselevõtuks. Euroopa tööalase liikuvuse portaaliga (European Job Mobility portal – EURES, edaspidi „EURES“) seoses võimaldaks pikem rakendusperiood koos halduskoormuse vähendamiseks võetavate meetmetega sidusrühmadel nõuetekohaselt projekte luua, rakendada, nende tulemuslikkust mõõta ja tagada nende jätkusuutlikkus.

–Terviseprogramm Tugevused: Vahehindamine kinnitas meetmete ELi lisaväärtust, mis väljendub eelkõige liikmesriikide suutlikkuses lahendada piiriüleste terviseohtudega seotud probleeme, vähi kohta antavates tehnilistes suunistes ja soovitustes, HIV/AIDSi ja tuberkuloosi alases ennetustöös, ravimeid ja meditsiiniseadmeid käsitlevate ELi õigusaktide täiendavas toetamises, e-tervise võrgustiku töös ning tervisetehnoloogia hindamises. Vahehinnangus tunnustati ka tervishoiuteenustega seotud nakkuste kontrollimise ja antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks tehtavate koordineeritud jõupingutuste suurendamiseks võetud meetmete ning haiguste ennetamise ja ravi vallas parimate tavade väljaselgitamiseks ja edastamiseks võetud ühismeetmete jaoks tehtud ulatusliku eeltöö lisaväärtust. Selles tunnustati positiivset mõju, mis on olnud meetmetel, mille eesmärk on parandada terviseandmete koostalitlusvõimelist ja ühtlustatud piiriülest vahetamist, ja jõupingutustel luua selleks ELi ülesed taristud. Nõrkused: Mitteseadusandlikus valdkonnas, kus meetmed võivad olla paindlikumad või laiemalt määratletud, näitas vahehindamine, et on oht, et nende meetmete kese on hägusem. Lisaväärtuse kriteeriume on võimalik ühtlustada, et keskenduda kolmele põhivaldkonnale: piiriüleste terviseohtudega tegelemine, mastaabisäästu suurendamine ja parimate tavade vahendamise ha rakendamise edendamine. Rakendusandmete kontrollimisel ilmnes ka ebatõhusust ja puudusi, mis võib programmijuhtide jaoks muuta programmi tulemuste kohta ajakohase ülevaate saamise keerulisemaks. •Konsulteerimine sidusrühmadega Konsultatsioonid sidusrühmadega põhinesid sidusrühmade kindlakstegemisel, hõlmates ELi peamisi organisatsioone ja institutsioone, mis tegutsevad sotsiaal- ja tööhõivepoliitika ja asjaomaste investeeringute valdkonnas – avaliku sektori asutused kõigil valitsustasanditel, sotsiaalpartnerid, kodanikuühiskonna organisatsioonid, abisaajad, lõppkasutajad ja kodanikud kogu ELis. Sidusrühmadega konsulteerimisel kasutati mitmesuguseid meetodeid ja vahendeid, et jõuda piisavalt erinevate ja piisaval arvul sidusrühmadeni ning arvamusi ristkontrollida. Konsultatsioonid hõlmasid mitut mitmeaastase finantsraamistiku raames toimunud avalikku arutelu, ESFi järelhindamist, FEADi vahehindamist ja EaSI vahehindamist. Konsultatsioonid hõlmasid ka sidusrühmade konverentse ja kohtumisi, sihtrühmi, intervjuusid, sihtotstarbelist veebipõhist konsulteerimist ja kirjalike seisukohtade analüüsi. Lisateavet sidusrühmadega konsulteerimise kohta leiab mõjuhinnangust. Sidusrühmadega peetud konsultatsioonide peamised järeldused olid järgmised: –Fondide lisandväärtus on seotud avaliku sektori tõhusate ja tulemuslike investeeringute edendamise, riikide ja piirkondade vahelise teadmiste vahetamise tõhustamise, sotsiaalse integratsiooni suurendamise ja kaasavama Euroopa loomisega, toetades poliitikaeksperimente ja innovatsiooni, vähendades piirkondlikke erinevusi ning hõlbustades lähenemist. Samuti lisavad fondid väärtust ühtekuuluvuspoliitika võimendava mõju kaudu avaliku ja erasektori investeeringutele. –Fondide jaoks on nende eesmärkide saavutamisel kõige olulisemaks takistuseks keerukad menetlused. –Tehti ettepanek lihtsustada ja vähendada toetusesaajate halduskoormust, sh kehtestada vähem koormavad nõuded osalejatelt andmete kogumisel.

–Vaja on tugevdada sotsiaalset mõõdet. –ELi vahendite suhtes kohaldatavad eeskirjad tuleks ühtlustada. –Tehti ettepanek tugevdada ELi õigusaktide koostoimet ning vältida neis esinevat dubleerimist ja kattuvust. Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks peeti parimaks võimalikuks variandiks fondide ühendamist, tingimusel et see aitab ELi õigusakte lihtsustada. –Poliitikadokumentidest nähtub märkimisväärne huvi fondide ja Euroopa poolaasta vaheliste seoste parandamise vastu. –Olemasolevaid rahvatervise küsimusi saab tõhusalt lahendada üksnes ELi tasandil tehtava koostöö abil. EL pakub lisaväärtust selliste ühiste probleemide lahendamisele, nagu tervisealane ebavõrdsus, ränne, vananev elanikkond, patsiendiohutus, kvaliteetne tervishoid ning tegelemine terviseohtudega, sealhulgas mittenakkuslike haiguste, nakkushaiguste ja antimikroobse resistentsuse vastu võitlemine. Peamised ettepanekud, milles käsitletakse sidusrühmade tagasisidet, on esitatud allpool: –Et suurendada sünergiat ja vältida kattuvusi inimestesse ja nende vajadustesse investeerivate rahastamisvahendite vahel, ühendatakse ESF, YEI, FEAD, EaSI ning terviseprogramm üheks fondiks (ESF+). See muudab toetusesaajate juurdepääsu rahastamisele lihtsamaks, aitab neil kombineerida eri liiki meetmeid ning lihtsustab rahastamise haldamist. –Vastuseks üleskutsele tugevdada sotsiaalset mõõdet: ·ESF+-ist antava toetuse ulatus on viidud vastavusse Euroopa sotsiaalõiguste sambaga. Eri rahastamisvahendite ühendamine ESFi+ raames võimaldab koondada vahendid samba põhimõtete rakendamiseks. ·ESFi+ sotsiaalse kaasamise mõõdet tugevdatakse FEADi ja ESFi lõimimisega. See võimaldab lihtsamini toiduabi ja materiaalset abi kombineerida sotsiaalse kaasatuse ja aktiivsete meetmete toetamisega. ·Vähemalt 25 % riiklikest ESFi+ vahenditest eraldatakse sotsiaalse kaasatuse edendamiseks ja vaesusega võitlemiseks. Lisaks peavad liikmesriigid eraldama vähemalt 2 % oma ESFi+ vahenditest enim puudust kannatavatele inimestele suunatud meetmetele. Sellega tagatakse, et minimaalne vahendite hulk on suunatud neile, kes seda kõige enam vajavad. –Selleks et lihtsustada ESFi+ rakendamise, vähendada toetusesaajate halduskoormust ja suunata tähelepanu tulemuste saavutamisele, nähakse ühissätete määruses ette mitu sätet. ESF+ määrusega nähakse siiski ette ka meetmed materiaalse puuduse probleemi lahendamiseks, et tulla vastu sidusrühmade soovile säilitada seda liiki abi suhtes kergemad nõuded ning lihtsustada andmete kogumist ning järelevalve- ja aruandlusnõudeid. –Et tagada suurem kooskõla Euroopa poolaasta protsessiga, eraldatakse Euroopa poolaasta protsessis kindlaksmääratud probleemide lahendamiseks piisaval hulgal riiklikke ESFi+ vahendeid. •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Komisjon on oma otsustes tuginenud mitme uuringu käigus kogutud kogemustele ning liikmesriikide aruannetele ESFi rakendamise kohta. Uuringutes kasutati mitmesuguseid meetodeid, sh kirjandusülevaated, sihtuuringud, intervjuud, sihtrühmad ja majanduslik modelleerimine. Aruanded ja uuringud on loetletud mõjuhinnangus. ESF+ käsitlevas ettepanekus on arvesse võetud uuringutes tehtud soovitusi, tõhustades fondide sünergiat ja vastastikust täiendavust, tugevdades seost ELi poliitiliste prioriteetidega, suurendades samal ajal paindlikkust ning nähes ette mitmed meetmed halduskoormuse vähendamiseks, nagu lihtsustatud kuluvõimalused ning lihtsustatud järelevalve- ja aruandlusnõuded. •Mõju hindamine Käesolevale ettepanekule on lisatud mõjuhinnang. Õiguskontrollikomitee istung toimus 25. aprillil 2018, kus mõjuhinnangu kohta esitati reservatsioonidega positiivne arvamus. Allpool tabelis on esitatud peamised saadud märkused ja kuidas mõjuhinnangut muudeti, et need kajastuksid. Õiguskontrollikomitee peamised kaalutlused Mõju hindamise aruande muudatused 1) Meetmete poliitilised prioriteedid ei ole selged, seda eelkõige seoses Euroopa sotsiaalõiguste sambaga ning rahastamise võimaliku vähendamisega. Tekstis selgitatakse võimalikku rahastamise vähendamist, piirates ESF+ ulatust haldusreformi valdkonnas ja suurendades riiklikke kaasrahastamismäärasid. 3) Aruandes ei ole piisavalt tõendatud, et järelevalve- ja hindamissüsteem on usaldusväärne ja annab vajaliku teabe õigeaegselt. Täiendav teave järelevalve- ja hindamissüsteemi kohta on esitatud punktis 5. Täiendavad kaalutlused ja kohandusnõuded 1) Saadud kogemused peaksid laiaulatuslikumalt tuginema avaldatud hinnangutes ja eelhindamistes tuvastatud peamistele üldistele ja fondispetsiifilistele probleemidele. Avaldatud hinnangud, esialgsed hindamistulemused ja konsultatsioonid sidusrühmadega on toonud esile iga fondi kohta eriomased probleemid. Probleeme analüüsides selgus, et need võib rühmitada neljaks üldiseks mitmeaastase finantsraamistikuga seotud probleemiks, st koostoime ja sünergia fondide vahel, poliitikaga vastavusse viimine ja paindlikkus, lihtsustamine ja tulemuslikkus ning tulemustele suunatus. Seega tuleb mitmeaastase finantsraamistikuga seotud valdkonnaülesed probleemid määratleda iga fondi jaoks eraldi (punkt 2.1.2.2). 2) Tuleb selgitada rahaliste vahendite ühendamise peamisi põhjusi ja sellise ühendamisega seotud riske. Lisatud on täiendav selgitus, et seletada asjaomaste fondide ühendamist ja EGFi uuest fondist väljajätmise põhjuseid. Lisaks sellele maandatakse sidusrühmade poolt esile toodud peamist riski, et ühendatud fond suurendab halduskoormust, kuna endise FEADi ja EaSI sarnaste meetmete suhtes kohaldatakse jätkuvalt lihtsamaid eeskirju (punkt 4.1.1). 3) ESFi + programmi lähtestsenaariumis tuleb arvesse võtta Brexiti mõju. Brexiti järgne lähtestsenaarium on teksti lisatud punktis 2.1.1. 4) ESFi ja ESFi prioriteedid tuleb muuta läbipaistvamaks. Selgitage ESFi+ poliitika prioriteetide peamisi muudatusi, sealhulgas seoses Euroopa sotsiaalõiguste sambaga. Selgitage, kas ja kuidas saab ESF+ katta kõik või mõned samba valdkonnad. Selgitage lähemalt struktuurireformide ja Euroopa poolaasta protsessi vahelisi seoseid. Aruandes selgitati, et ühendatud fond ei muuda sellisena rahastamisvahendi prioriteete, mistõttu on võimalik koondada eri fondide varem osaliselt kattuvad poliitilised prioriteedid. ESFi+ toetab neid Euroopa sotsiaalõiguste samba poliitilisi prioriteete, mis kuuluvad fondi kohaldamisalasse. Lisaks selgitatakse tekstis, millised sotsiaalõiguste samba õigused ja põhimõtted kuuluvad ESF+ kohaldamisalasse. Prioriteetide seadmist selgitatakse lehekülgedel 30-31. 5) Selgitage, kas ja mil määral käsitleb ESF+ avaliku halduse reformi. Viidake võimalikule tulevasele toetusele teistest rahastamisprogrammidest (nt struktuurireformi tugiprogramm). Tekstis selgitatakse ESFi+ kohaldamisala avaliku halduse reformi osas niivõrd, kui see on võimalik, võttes arvesse, et selle mõjuhinnangu koostamise ajal ei ole tulevase struktuurireformi tugiprogrammi ulatus veel teada. 6) Tooge välja peamised muudatused ESF+ rakendusmehhanismides. Rakendusmehhanismides kavandatud muudatused käsitlevad erinevaid küsimusi ja on seega erinevat laadi. Näiteks programmitöö osas on oluline ühtlustada rahastamist ja poliitika kujundamise protsessi, ühtlustades programmdokumente. Rakendamise seisukohast on oluline muuta ESF territoriaalsete eeskirjade kohaldamine paindlikumaks ning kehtestada püsivad tingimused (punkt 4). 8) Muutke selgemaks sidusus ESF+ ja ERDFi ning programmi „Erasmus +” vahel. ESF+ ja ERDFi ning programmi „Erasmus+” vahelise sidususe aspektid on esitatud aruande põhiosas. Lisateave on esitatud 4. lisas. 9) Selgitage, kuidas järelevalvesüsteemi abil jälgitakse ajavahemikul 2007–2013 väljendatud kriitikat. Hindamise kava peaks sisaldama iga fondi vahehindamist. Selgitage, kuidas võeti arvesse sidusrühmade seisukohti. Vt peamisi kaalutlusi järelevalve ja hindamise kohta, punkt 3. Sidusrühmade seisukohad on kokkuvõtlikult esitatud aruande põhiosas (punkt 1.2.2) ning need on üksikasjalikumalt esitatud 2. lisas, vt eelkõige punkt 6.2, milles selgitatakse, kuidas sidusrühmade seisukohti arvesse võeti. Mõjuhinnangus hinnati seda, kuidas oleks kõige parem ELi tasandil antava toetuse maksimeerida, ning seda, kuidas parandada sünergiat eri vahendite vahel, eelkõige selleks, et paremini järgida Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtteid. Kaalutud valikuvõimalused olid järgmised:

Poliitikavariant 1: ESFi, YEI, FEADi, EaSI ja ELi terviseprogrammi ühendamine –See oli eelistatud poliitikavariant nii hindamiste tulemuste kui ka sidusrühmadega konsulteerimise põhjal. Haldusasutuste arvates aitaks fondide ulatuslik integreerimine kaasa strateegiliste sekkumiste ühtlustamisele kõikides sotsiaalpoliitika valdkondades. See suurendaks paindlikkust sekkumiste kavandamisel ja lihtsustaks Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Toetusesaajad kinnitasid, et programmide ja rahastatud projektide vahelise sünergia tugevdamiseks on veel kasutamata võimalusi. Poliitikavariant 2: ESFi, YEI, FEADi, EaSI, ELi terviseprogrammi ja EGFi ühendamine –Selle tulemuseks oleks üksnes fondide arvu kunstlik vähendamine. EGFi väga konkreetsed eesmärgid, suur poliitiline nähtavus ja eelarve paindlikkus kaob, kui see ühendataks ESF+-iga. Sidusrühmad kinnitasid seda konsultatsiooniprotsessi käigus. Poliitikavariant 3: eelarve jagatud täitmise alla kuuluvate fondide ühendamine (st välja arvatud EaSI ja ELi terviseprogramm, kuid hõlmates EGFi) –See tähendaks EGFi suure nähtavuse ohverdamist ELi tasandi erakorralise meetmena, et leevendada üleilmastumise negatiivseid kõrvalmõjusid. EaSI ESF+-iga ühendamisest saadav võimalik paindlikkus ja sünergia kaoks. Poliitikavariant 4: FEADi eraldi fondina säilitamine, hõlmates materiaalse abi ja sotsiaalse kaasatuse FEADi programmidega –See võimaldaks suurendada sünergiat põhiliste materiaalse abi ja sotsiaalse kaasamise meetmete toetamise vahel, säilitades samal ajal kehtivad rakenduseeskirjad. See ei tagaks siiski piisavat eristamist võrreldes ESFi tüüpi sotsiaalse kaasamise meetmetega. Poliitikavariant 5: Kõigi Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ühendamine –See kahjustaks poliitika rakendamist, kuna rakenduseeskirju ei oleks võimalik kohandada konkreetsete nõuetega toetatavates poliitikavaldkondades. See ei suurendaks sünergiat ja sidusust teiste inimkapitali fondidega. •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine Ühissätete määrusega (ühine paljude eelarve jagatud täitmise valdkondade puhul) tagatakse fondi haru, mida rakendatakse eelarve jagatud täitmise raames, lihtsustamine, kasutades ühtseid ja lihtsustatud eeskirju, mis käsitlevad programmitööd, järelevalvet, hindamist, juhtimist, kontrolli, teavitamist, teabevahetust ja finantsjuhtimist. Kehtestatakse sätted, millega hõlbustatakse lihtsustatud kuluvõimaluste kasutamist, samuti uus võimalus kasutada rahastamist, mis ei ole seotud kuludega. Auditi lähenemisviisi ühtlustatakse, et keskenduda enam riskipõhisele auditile ja järgida ühekordse audiitorkontrolli põhimõtet. Haldus- ja kontrollisüsteemi eri organite ülesanded ja kohustused on sätestatud selgemalt. Samuti suurendatakse paindlikkust, kuna esialgu kavandatakse vaid esimese viie aasta programmitöö. Kahe viimase aasta eraldised määratakse kindlaks, lähtudes ulatusliku ja põhjaliku vaheläbivaatuse tulemustest, mis on 2025. aastal toimuva ümberkavandamise alus. Programmide sisu muutub ühtlustatumaks ja strateegilisemaks. •Põhiõigused ESF+ määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas (edaspidi „harta”) tunnustatud põhimõtteid. Liikmesriigid peavad käesolevat määrust kohaldama nimetatud õigusi ja põhimõtteid järgides, 4.MÕJU EELARVELE ESF+ kogueelarve aastateks 2021–2027 on 101 miljardit eurot (jooksevhindades), millest 100 miljardit eurot on ette nähtud ESF+ selle haru jaoks, mida rakendatakse eelarve jagatud täitmise raames. ESFi+ haru, mida rakendatakse eelarve otsene täitmise raames, rahastamispakett jooksevhindades on 1 174 miljonit eurot, millest 761 miljonit eurot on ette nähtud tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni toetuseks ning 413 miljonit eurot tervishoiule. Finants- ja personalivajaduste üksikasjad on esitatud lisatud finantsselgituses. Käesoleva ettepanekuga nähakse ESFi+ jaoks ette miinimumsumma, et tagada liidus inimestesse investeerimiseks sobiva summa suurus.

5.MUU TEAVE •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord Eelarve jagatud täitmisel määratakse programmi tasandil kindlaks ühised väljund- ja tulemusnäitajad ning vajaduse korral programmispetsiifilised väljundi- ja tulemusnäitajad programmi tasandil. Liikmesriikide ametiasutused edastavad komisjonile elektrooniliselt andmed väljundite ja tulemusnäitajate kohta kuus korda aastas. Nende kooskõla kontrollitakse. Kontrollitakse järelevalvet, hindamist, finantsjuhtimist ja kontrolli puudutavate andmete kogumise, salvestamise ja säilitamise süsteemi usaldusväärsust. Andmete kogumise lihtsustamiseks ning osalejate ja toetusesaajate koormuse minimeerimiseks lubavad ametiasutused koguda võimalikult palju järelevalvega seotud andmeid olemasolevatest haldusregistritest. Tundlikke andmeid ei koguta otse osalejatelt ja need põhinevad registritel või teadlikel prognoosidel. Hindamise eest vastutavad ühiselt liikmesriigid ja komisjon. Lisaks liikmesriikide tehtavatele hindamistele teeb komisjon liikmesriikide abiga ESF+ selle haru kohta, mida rakendatakse eelarve jagatud täitmise raames, tagasiulatuva vahehindamise. Otsese ja kaudse eelarve täitmise raames töötatakse välja tulemusraamistikud, mis põhinevad endise EsSI ja tervishoiu raamistiku asjakohastel tavadel, et tagada andmete tõhus, tulemuslik ja õigeaegne kogumine. Komisjon hindab otsest ja kaudset eelarve täitmist nii, et see aitaks kaasa erinevatele otsustusprotsessidele. •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus Suurt osa ESF+ selle osa rakendamisest ja elluviimisest, mida rakendatakse eelarve jagatud täitmise raames, hõlmab ühissätete määrus. Seepärast tuleks määruse peamisi elemente tõlgendada koostoimes ühissätete määrusega. ESF+ määrusel on järgmine ülesehitus: I osa — Üldsätted (kohaldatakse kõigi harude suhtes) Selles osas käsitletakse sisu, mõisteid, üldisi eesmärke ja rakendamise viise ning konkreetseid eesmärke. See sisaldab ka sätteid soolise võrdõiguslikkuse, võrdsete võimaluste ja diskrimineerimiskeelu põhimõtete kohta, mida komisjon ja liikmesriigid peavad ESFi+ rakendamisel järgima. Seda osa kohaldatakse ESFi+ kõikide harude suhtes. Erieesmärgid, mida ESF+ toetab, põhinevad Euroopa sotsiaalõiguste sambas sätestatud põhimõtetel. II osa – ESFi+ haru, mida rakendatakse eelarve jagatud täitmise raames, rakendamine Selles osas nähakse ette sätted, mida kohaldatakse haru suhtes, mida rakendatakse eelarve jagatud täitmise raames ja mis hõlmab endise ESFi, endise YEI ja endis FEADi tegevust. Need sätted täiendavad ühissätete määruses sätestatud eeskirju. I peatükk: Programmitööd käsitlevad üldsätted (eelarve jagatud täitmise korral) Selles peatükis kirjeldatakse üksikasjalikult ESFi+ haru, mida rakendatakse eelarve jagatud täitmise raames, järjepidevust ja temaatilist suunitlust. Eelkõige on selles sätestatud: –Sätted, millega tugevdatakse kooskõla Euroopa poolaastaga – et tugevdada seost Euroopa poolaastaga, sisaldab ettepanek uut sätet, mille kohaselt juhul, kui liikmesriigil on asjakohane riigipõhine soovitus, peaks ta sellele eraldama ESFi+ haru, mida rakendatakse eelarve jagatud täitmise raames, vahenditest asjakohase summa. –Temaatilise suunitluse nõuded:

Võitlus vaesuse vastu ja sotsiaalse kaasatuse edendamine: sotsiaalne ebavõrdsus on jätkuvalt suur probleem. Seega eraldatakse vähemalt 25 % ESFi+ haru, mida rakendatakse eelarve jagatud täitmise raames, vahenditest sotsiaalse kaasamise edendamiseks, et Euroopa sotsiaalõiguste sambas ettenähtud Euroopa sotsiaalne mõõde on nõuetekohaselt tagatud ja et minimaalne vahendite hulk oleks suunatud neile, kes seda kõige enam vajavad. Peale selle on vaja, et liikmesriigid eraldaksid teatava miinimumosa vahenditest materiaalse puuduse kõrvaldamisele suunatud meetmetele. Noorte tööhõivevõimaluste parandamine: Kuigi noorte töötus on ELis vähenenud – kõrgeim näit oli 24% 2013. aasta jaanuaris ja see langes 2018. aasta märtsis 15,6%-ni – on see endiselt kõrge ehk enam kui kaks korda suurem kui üldise töötuse määr (15,9% võrreldes 7,1%-iga 2018. aasta veebruaris). Eriti äärepoolseimates piirkondades on noorte töötuse määr 40%. Ka mittetöötavate ja mitteõppivate noorte (NEET) määr oli endiselt väga kõrge, moodustades 2017. aastal 13,4 %. Seepärast peaksid liikmesriigid, kus NEET-määr (vanuserühm 15–29) ületab teatavat künnist, eraldama 10 % ESFi+ haru, mida rakendatakse eelarve jagatud täitmise raames, vahenditest sihtotstarbelistesse meetmetesse ja struktuurireformidesse, mille eesmärk on toetada noori. Juhul kui tegemist on äärepoolsemate piirkondadega, kus NEET-määr ületab ettenähtud künnist, tuleks eraldisi suurendada 15 % -ni. II peatükk: Üldine toetus ESFi+ harule, mida rakendatakse eelarve jagatud täitmise raames Seda peatükki kohaldatakse ESFi+ harust, mida rakendatakse eelarve jagatud täitmise raames, antava toetuse suhtes, välja arvatud toetus, mis on suunatud materiaalse puuduse kõrvaldamisele. Selles sätestatakse abikõlblikkuse ja järelevalve eeskirjad, mis täiendavad ühissätete määrust. Samuti on selles peatükis säte uuenduslike meetmete kohta, millega julgustatakse liikmesriike toetama sotsiaalset innovatsiooni ja sotsiaalseid eksperimente, millega tugevdatakse partnerlusel põhinevaid alt ülespoole suunatud lähenemisviise. III peatükk: ESFi+ toetus materiaalse puuduse vähendamiseks III peatükis keskendutakse üksnes endise FEADi materiaalsele abile. See on õigustatud asjaoluga, et niisugusel tegevusel on madalamad osalemise künnised, mistõttu on see ka vähem halduslikult koormav. Sidusrühmad on soovinud selle lähenemisviisi säilitamist ja mitte rangemate ESFi eeskirjade sätestamist (nt näitajaid käsitlevate andmete esitamine või auditijälje eeskirjad). Selles peatükis kirjeldatakse toetuse saamise põhimõtteid, aruandlust käsitlevaid eeskirju, rahastamiskõlblikkust, näitajaid ja auditit. III osa – rakendamine otsese ja kaudse eelarve täitmise raames I peatükk: tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni haru erieeskirjad Selles peatükis keskendutakse harule, mida rakendatakse otsese ja kaudse eelarve täitmise raames, mis on seotud tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni haruga. See sisaldab rakenduslikke eesmärke, abikõlblikke meetmeid ja toetuskõlblikke üksusi käsitlevaid sätteid. II peatükk: Tervishoiu haru suhtes kohaldatavad erisätted Selles peatükis keskendutakse harule, mida rakendatakse otsese eelarve täitmise raames, mis on seotud tervishoiu haruga. See sisaldab rakenduslikke eesmärke, abikõlblikke meetmeid ja toetuskõlblikke üksusi ning juhtimist käsitlevaid sätteid. III peatükk: Tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni haru ning tervishoiu haru suhtes kohaldatavad ühiseeskirjad Selles peatükis keskendutakse eeskirjadele, mida kohaldatakse mõlemale harule, mida rakendatakse otsese eelarve täitmise raames: assotsieerunud kolmandad riigid, ELi rahastamise vormid ja nende rakendamise viisid, tööprogramm, järelevalve ja aruandlus, hindamine, liidu finantshuvide kaitse, auditid, teave ning teabevahetus ja avalikustamine. IV osa. Lõppsätted IV osas on sätted, mida kohaldatakse kõige alljärgneva suhtes: delegeeritud volituste kasutamine, ESFi+ haruga, mida rakendatakse eelarve jagatud täitmise raames, seotud komiteemenetlus, ELi toimimise lepingu artikli 163 kohane komitee, üleminekusätted ja jõustumise kuupäev. Lisad –I lisa – ESFi+ harule, mida rakendatakse eelarve jagatud täitmise raames, antava üldise toetuse ühised näitajad

–II lisa – materiaalse puuduse vastu võitlemiseks antava ESF+ toetuse ühised näitajad –III lisa — Tervishoiu haru näitajad 2018/0206 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) kohta EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 46 punkti d, artiklit 149, artikli 153 lõike 2 punkti a, artiklit 164, artikli 168 lõiget 5, artikli 175 lõiget 3 ja artiklit 349, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1)17. novembril 2017 kuulutasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon ühiselt välja Euroopa sotsiaalõiguste samba vastusena Euroopas esinevatele sotsiaalsetele probleemidele. Samba kakskümmend keskset põhimõtet on jaotatud kolme kategooriasse: võrdsed võimalused ja juurdepääs tööturule, õiglased töötingimused, sotsiaalkaitse ja sotsiaalne kaasatus. Euroopa Sotsiaalfond+ (edaspidi „ESF+“) meetmetes tuleks juhinduda Euroopa sotsiaalõiguste samba kahekümnest põhimõttest. Et aidata rakendada Euroopa sotsiaalõiguste sammast, peaks ESF+ toetama investeerimist inimestesse ja süsteemidesse tööhõive, hariduse ja sotsiaalse kaasavuse poliitikavaldkonnas ning seega toetama majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 174. (2)Liidu tasandil moodustab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta raamistiku, milles tehakse kindlaks riikide reformiprioriteedid ja jälgitakse nende rakendamist. Liikmesriigid töötavad nende reformiprioriteetide toetuseks välja oma riiklikud mitmeaastased investeerimisstrateegiad. Investeerimisstrateegiad tuleks esitada koos iga-aastaste riiklike reformikavadega, et saada ülevaade prioriteetsetest investeerimisprojektidest, mida toetatakse liikmesriikide ja/või liidu vahenditest, ning neid projekte koordineerida. Samuti peaksid nad olema suunatud sellele, et liidu rahastust kasutataks järjekindlusega ning et maksimeeritaks lisaväärtust, mis saadakse eeskätt programmidest, mida liit toetab (kui see on asjakohane) Euroopa Regionaalarengu Fondist, Ühtekuuluvusfondist, Euroopa Sotsiaalfond+-ist, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist, Euroopa investeeringute stabiliseerimise vahendist ja InvestEU fondist. (3)[...] kokku tulnud nõukogu võttis vastu liikmesriikide tööhõivepoliitika muudetud suunised, et viia selle tekst kooskõlla Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtetega, eesmärgiga muuta Euroopa konkurentsivõimelisemaks ning teha sellest parem koht investeerimiseks, töökohtade loomiseks ja sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamiseks. Et tagada ESF+ täielik kooskõla nende suuniste eesmärkidega, eelkõige tööhõive, hariduse ja koolituse valdkonnas ning võitluses sotsiaalse tõrjutuse, vaesuse ja diskrimineerimise vastu, peaks ESF+ toetama liikmesriike, võttes arvesse asjakohaseid koondsuuniseid ja ELi toimimise lepingu artikli 121 lõike 2 ja artikli 148 lõike 4 kohaselt vastu võetud asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ning vajaduse korral riiklikul tasandil riiklikke reformikavasid, mida toetavad riiklikud strateegiad. ESF+ peaks samuti toetama liidu põhialgatuste ja -tegevuste, eelkõige Euroopa oskuste tegevuskava ja Euroopa haridusruumi, ning asjaomaste nõukogu soovituste ja muude algatuste, nagu noortegarantii, oskuste täiendamise meetme ja pikaajaliste töötute integreerimist tööturule käsitleva soovituse rakendamise asjakohaseid aspekte. (4)20. juunil 2017 kiitis nõukogu heaks liidu vastuse ÜRO kestliku arengu tegevuskavale aastani 2030 – Euroopa jätkusuutlik tulevik. Nõukogu rõhutas, kui tähtis on saavutada kestlik areng selle kolmes mõõtmes (majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnaalane) tasakaalustatud ja terviklikul viisil. On väga tähtis, et kestlik areng lõimitaks kõigisse liidu sise- ja välispoliitika valdkondadesse ning et liidu poliitika oleks ambitsioonikas üleilmsete probleemide käsitlemisel. Nõukogule valmistas heameelt komisjoni 22. novembri 2016. aasta teatis „Euroopa jätkusuutliku tuleviku järgmised sammud“, mis on esimene samm kestliku arengu eesmärkide peavoolustamisel ja kestliku arengu kui olulise juhtpõhimõtte järgimisel kõigis liidu poliitikavaldkondades, sealhulgas selle rahastamisvahendite kaudu. (5)Liidu ees seisavad struktuursed probleemid, mis tulenevad majanduse üleilmastumisest, rändevoogude haldamisest ja suurenevast julgeolekuohust, puhtale energiale üleminekust, tehnoloogia muutumisest ja tööjõu vananemisest ning eelkõige VKE hulgas tunda andvast suurenevast oskuste ja tööjõu puudusest teatavates sektorites ja piirkondades. Võttes arvesse töömaailma muutuvat tegelikkust, peaks liit olema valmis tegelema praeguste ja tulevaste probleemidega, investeerides asjakohastesse oskustesse, muutes kasvu kaasavamaks ning edendades tööhõivet ja sotsiaalpoliitikat, sh tööjõu liikuvust silmas pidades. (6)Määrusega (EL) nr […] kehtestatakse Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERDF), Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+), Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (EMKF), Varjupaiga- ja Rändefondi (Asylum and Migration Fund – AMIF), Sisejulgeolekufondi (Internal Security Fund – ISF) ning integreeritud piirihalduse fondi (Integrated Border Management Fund – IBMF) osana loodud piirihalduse ja viisade rahastamisvahendi (Border Management and Visa Instrument – BMVI) tegevuse raamistik ning sätestatakse eelkõige poliitikaeesmärgid ja eeskirjad, mis on seotud eelarve jagatud täitmise raames rakendatavate fondide programmitöö, seire ja hindamise ning juhtimise ja kontrollimisega. Seepärast on vaja kindlaks määrata ESF+ üldeesmärgid ja kehtestada konkreetsed sätted selle kohta, millist liiki tegevust võib ESF+-ist rahastada.

(7)Määruses (EL, Euratom) nr [uus finantsmäärus] (edaspidi „finantsmäärus“) sätestatakse liidu eelarve täitmise eeskirjad, sealhulgas eeskirjad toetuste, auhindade, hangete, eelarve kaudse täitmise, finantsabi, rahastamisvahendite ja eelarvetagatiste kohta. Et tagada liidu rahastamisprogrammide järjepidev rakendamine, tuleb finantsmäärust kohaldada meetmete suhtes, mida võetakse ESF+ puhul eelarve otsese või kaudse täitmise raames. (8)Käesoleva määrusega ette nähtud rahastamisliikide ja eelarve täitmise viiside valikul tuleks lähtuda nende suutest saavutada meetmete erieesmärke ja tulemusi, võttes eelkõige arvesse kontrollidega seotud kulusid, halduskoormust ja eeldatavat nõuete täitmata jätmisega seotud riski. Toetuste puhul peaks see hõlmama kindlasummaliste maksete, kindlamääraliste maksete ja ühikuhindade kasutamise kaalumist ning finantsmääruse artikli 125 lõike 1 kohaste kuludega mitteseotud rahastamisvahendite kasutamist. Kolmanda riigi kodanike sotsiaal-majandusliku lõimimisega seotud meetmete rakendamiseks ja kooskõlas ühissätete määruse artikliga 88 võib komisjon maksta liikmesriikidele hüvitisi, kasutades lihtsustatud kuluvõimalusi, sh ühekordseid makseid. (9)Et ühtlustada ja lihtsustada rahastamist ning luua sünergia loomiseks lisavõimalusi, kasutades terviklikke rahastamisviise, tuleks meetmed, mida toetati Euroopa abifondist enim puudust kannatavate isikute jaoks (FEAD), Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmist ning liidu tervisevaldkonna tegevusprogrammist, koondada ühteainsasse ESF+-i. Seepärast peaks ESF+ sisaldama kolme haru: eelarve jagatud täitmise alla kuuluv ESF+ haru, tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni haru ning terviseharu. See peaks aitama eelkõige liikmesriikide hulgas vähendada eri fondide haldamisega seotud halduskoormust ning säilitada lihtsamad eeskirjad lihtsama tegevuse, nt toidu ja/või esmase materiaalse abi jagamise kohta. (10)ESF+ suuremat rakendusala arvestades on asjakohane näha ette, et eesmärki muuta tööturud tulemuslikumaks ja parandada juurdepääsu kvaliteetsetele töökohtadele, muuta haridus ja koolitus kättesaadavamaks ja kvaliteetsemaks ning edendada sotsiaalset kaasatust ja tervist ja vähendada vaesust, ei täideta mitte üksnes eelarve jagatud täitmise kaudu, vaid ka eelarve otsese ja kaudse täitmise kaudu tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni haru ning terviseharu raames meetmete puhul, mis on vajalikud liidu tasandil. (11)Liidu tervisevaldkonna tegevusprogrammi lõimimisega ESF+-i luuakse samuti sünergiat selliste algatuste ja poliitikameetmete väljatöötamise ja katsetamise, mille eesmärk on muuta tervishoiusüsteemid tulemuslikumaks, vastupanuvõimelisemaks ja kestlikumaks ja mida töötatakse välja ESF+ programmi alusel terviseharu raames, ning selle vahel, kuidas neid algatusi ja poliitikameetmeid liikmesriikides rakendatakse, kasutades vahendeid, mida pakutakse ESF+ määruses sätestatud muude harude raames. (12)Käesoleva määrusega kehtestatakse ESF+ rahastamispakett. Osa sellest rahastamispaketist tuleks kasutada meetmete jaoks, mida rakendatakse eelarve otsese ja kaudse täitmise kaudu tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni haru ning terviseharu raames. (13)ESF+ eesmärk peaks olema edendada tööhõivet aktiivse sekkumise kaudu, mis annab eelkõige noortele, pikaajaliselt töötutele ja tööturult eemalejäänud isikutele võimaluse (uuesti) tööturule lõimuda, samuti füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise ja sotsiaalmajanduse edendamise kaudu. ESF+ eesmärk peaks olema parandada tööturgude toimimist, toetades tööturuasutuste, nt avalike tööturuasutuste nüüdisajastamist, et parandada nende suutlikkust tagada tööotsimise ja tööle siirdumise ajal intensiivsem sihipärane nõustamine ja juhendamine ning suurendada töötajate liikuvust. ESF+ peaks edendama naiste osalemist tööturul, kasutades meetmeid, mille eesmärk on tagada muu hulgas parem töö- ja eraelu tasakaal ning juurdepääs lapsehoiule. ESF+ eesmärk peaks samuti olema tagada tervislik ja hästi kohandatud töökeskkond, et tulla toime terviseriskidega, mis on seotud muutuvate töövormidega ja vananeva tööjõu vajadustega. (14)ESF+ peaks andma toetust, et muuta haridus- ja koolitussüsteemid kvaliteetsemaks, tulemuslikumaks ja tööturule vastavamaks, et oleks hõlpsam omandada võtmepädevusi, sh digioskusi, mis on kõigile vajalikud, et tagada eneseteostus ja -areng, tööhõive, sotsiaalne kaasatus ja kodanikuaktiivsus. ESF+ peaks soodustama edasiminekut hariduses ja koolituses ning tööle üleminekus, toetama elukestvat õpet ja tööalast konkurentsivõimet ning aitama kaasa konkurentsivõimele ja ühiskondlikule ja majanduslikule innovatsioonile, toetades neis valdkondades ulatuslikumat kasutuselevõttu võimaldavaid ja kestlikke algatusi. Seda võivad aidata saavutada näiteks töölõppimine ja õpipoisiõpe, elukestev nõustamine, oskuste prognoosimine koostöös tööstusharuga, ajakohased koolitusmaterjalid, prognoosimine ja hariduse omandanute edasise tegevuse jälgimine, haridustöötajate koolitamine, õpiväljundite valideerimine ning kvalifikatsioonide tunnustamine. (15)ESF+ kaudu antavat toetust tuleks kasutada, et edendada kõigi, eelkõige ebasoodsas olukorras olevate rühmade võrdset juurdepääsu kvaliteetsele, segregeerimata ja kaasavale haridusele ja koolitusele alates alusharidusest ja lapsehoiust kuni üld- ja kutsehariduse ja -õppe ning kolmanda taseme hariduseni, samuti täiskasvanuharidusele ja -koolitusele, ning seega soodustada üleminekuid haridus- ja koolitussektorite vahel, hoida ära haridussüsteemist varakult lahkumist, suurendada tervisealast teadlikkust, tugevdada seoseid mitteformaalse ja informaalse õppega ja hõlbustada kõigile võimalikku õpirännet. Siinkohal tuleks toetada sünergiat Erasmuse programmiga, et eelkõige hõlbustada ebasoodsas olukorras olevate õppijate osalemist õpirändes. (16)Kooskõlas Euroopa oskuste tegevuskavaga peaks ESF+ edendama kõigile kättesaadavaid oskuste täiendamise ja ümberõppe võimalusi, eelõige digioskuste ja peamist progressi võimaldava tehnoloogia valdkonnas, et aidata inimestel omandada digiüleminekule, tehnoloogia muutumisele, innovatsioonile ja sotsiaalsetele ja majanduslikele muutustele kohandatud oskusi, ning selleks hõlbustama karjäärialaseid üleminekuid, liikuvust ja toetama eelkõige väheste oskuste ja madala kvalifikatsiooniga täiskasvanuid. (17)Sünergia programmiga „Euroopa horisont“ peaks tagama, et ESF+ saab peavoolustada ja laiendada programmist „Euroopa horisont“ toetatavaid uuenduslikke õpikavasid, et võimaldada inimestel omandada tuleviku töödeks vajalikke oskusi ja pädevusi. (18)ESF+ peaks toetama liikmesriikide püüdeid võitluses vaesuse vastu, et põlvkondadeüleselt murda ebasoodsate olude ring, ja edendama sotsiaalset kaasatust, tagades kõigile võrdsed võimalused ning võideldes diskrimineerimise ja tervisealase ebavõrdsuse vastu. Selleks on tarvis kasutusele võtta mitmesuguseid poliitikameetmeid, mis on suunatud kõige ebasoodsamas olukorras olevatele inimestele olenemata nende vanusest, sh lapsed, marginaliseerunud kogukonnad (nt romad) ja palgavaesed. ESF+ peaks edendama tööturult eemale jäänute aktiivset kaasamist, et tagada nende sotsiaal-majanduslik lõimimine. ESF+ tuleks kasutada ka selleks, et parandada võrdset ja õigeaegset juurdepääsu kvaliteetsetele, kestlikele ja taskukohastele teenustele, nagu tervishoid ja pikaajaline hooldus, eelkõige pere- ja kogukonnapõhised hooldusteenused. ESF+ peaks aitama nüüdisajastada sotsiaalkaitsesüsteeme, et eelkõige muuta need juurdepääsetavamaks. (19)ESF+ peaks aitama leevendada vaesust, toetades riiklikke kavasid, mille eesmärk on vähendada toidu- ja materiaalset puudust, ning edendama vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus elavate inimeste, sh enim puudust kannatavate isikute ja laste sotsiaalset lõimimist. Arvestades, et liidu tasandil kasutatakse vähemalt 4 % eelarve jagatud täitmise alla kuuluva ESF+ haru vahenditest enim puudust kannatavate isikute toetamiseks, peaksid liikmesriigid eraldama vähemalt 2 % oma vahenditest, mis on eraldatud eelarve jagatud täitmise alla kuuluva ESF+ haru raames, selleks, et võidelda sotsiaalse tõrjutuse seisukohast kõige tõsisemate äärmise vaesuse vormidega, nagu kodutus, laste vaesus ja toidupuudus. Arvestades tegevuse laadi ja lõppsaajate liiki, on vaja, et enim puudust kannatavate isikute materiaalset puudust käsitleva toetuse suhtes kohaldatakse lihtsamaid eeskirju. (20)Kuna on pidevalt vaja suurendada jõupingutusi rändevoogude haldamise käsitlemiseks liidus tervikuna ning selleks, et tagada solidaarsus- ja vastutuse jagamise tegevuse sidus, tugev ja järjepidev toetamine, peaks ESF+ täiendusena Varjupaiga- ja Rändefondist toetatavatele meetmetele andma toetust, et edendada kolmanda riigi kodanike sotsiaal-majanduslikku lõimimist. (21)ESF+ peaks toetama poliitika ja süsteemi reforme tööhõive, sotsiaalse kaasamise, tervishoiu ja pikaajalise hoolduse ning hariduse ja koolituse valdkonnas. Et suurendada kooskõla Euroopa poolaastaga, peaksid liikmesriigid eraldama asjakohase summa oma vahenditest, mis on eraldatud eelarve jagatud täitmise alla kuuluva ESF+ haru raames, selleks, et rakendada asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi, mis on seotud struktuursete probleemidega, mida on asjakohane käsitleda ESF+ rakendusalasse kuuluvate mitmeaastaste investeeringute kaudu. Komisjon ja liikmesriigid peaksid tagama ESF+ koostöös liikmesriikidega täidetava eelarvega haru ja terviseharu ning reformide tugiprogrammi, sh reformitoetusvahendi ja tehnilise toetuse vahendi omavahelise sidususe, koordineerimise ja vastastikuse täiendavuse. Eelkõige peaksid komisjon ja liikmesriik kindlustama menetluse kõigis etappides tulemusliku koordineerimise, et tagada rahastamisallikate (sh tehnilise toetuse) vahel järjepidevus, sidusus, vastastikune täiendavus ja sünergia. (22)Et tagada Euroopa sotsiaalõiguste samba kohase sotsiaalse mõõtme nõuetekohane elluviimine ning teatava vahendite miinimumsumma kasutamine enim abi vajavate inimeste jaoks, peaksid liikmesriigid eraldama vähemalt 25 % oma ESF+ vahenditest, mis on eraldatud eelarve jagatud täitmise alla kuuluva ESF+ haru raames, sotsiaalse kaasavuse suurendamiseks. (23)Arvestades noorte püsivalt suurt töötust ja tööturult eemalejäämist mitmes liikmesriigis ja piirkonnas –probleem, mis puudutab eelkõige mittetöötavaid ja mitteõppivaid noori – on vaja, et asjaomased liikmesriigid investeerivad jätkuvalt piisava hulga eelarve jagatud täitmise alla kuuluva ESF+ haru vahenditest meetmetesse, millega edendatakse noorte tööhõivet, sh noortegarantii kavade rakendamise kaudu. Lähtudes üksikisikutele suunatud meetmetest, mida programmitöö perioodil 2014–2020 toetati noorte tööhõive algatuse raames, peaksid liikmesriigid veelgi edendama noortele mõeldud tööhõivesse ja haridusellu naasmise viise ja kaasamismeetmeid, seades vajaduse korral esikohale pikaajaliselt töötud, tööturult eemalejäänud ja ebasoodsas olukorras olevad noored ning kasutades muu hulgas noorsootööd. Liikmesriigid peaksid samuti investeerima meetmetesse, mille eesmärk on hõlbustada koolist tööellu üleminekut ning kujundada ümber ja kohandada tööturuasutusi, et pakkuda noortele vajadusekohast toetust. Seepärast peaksid asjaomased liikmesriigid eraldama vähemalt 10 % oma vahenditest, mis on eraldatud eelarve jagatud täitmise alla kuuluva ESF+ haru raames, noorte tööalase konkurentsivõime toetamiseks. (24)Liikmesriigid peaksid tagama kõnealuste fondide toetatavate meetmete koordineerimise ja vastastikuse täiendavuse. (25)Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 349 ja 1994. aasta ühinemisakti protokolli nr 6 artiklile 2 on äärepoolseimatel ja põhjapoolsetel hõredalt asustatud piirkondadel õigus erimeetmetele ühise poliitika ja ELi programmide raames. Püsivate piirangute tõttu vajavad need piirkonnad eritoetust. (26)ESF+ toetatavate meetmete tõhus ja tulemuslik rakendamine tugineb heale valitsemistavale ning kõigi asjakohaste territoriaalsete tasandite osalejate ja sotsiaal-majanduslike osalejate, eriti sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna partnerlusele. Seepärast on väga tähtis, et liikmesriigid kannustavad sotsiaalpartnereid ja kodanikuühiskonda osalema eelarve jagatud täitmise alla kuuluva ESF+ rakendamises.

(27)Et paremini kohandada poliitikat vastavalt sotsiaalsetele muutustele ning soodustada ja toetada uuenduslikke lahendusi, on ülimalt tähtis toetada sotsiaalset innovatsiooni. Poliitika tulemuslikumaks muutmiseks on väga oluline, et uuenduslikke lahendusi katsetataks ja hinnataks enne nende ulatuslikumat kasutuselevõttu, ja seepärast on sel puhul õigustatud eritoetuse andmine ESF+-ist. (28)Liikmesriigid ja komisjon peaksid tagama, et ESF+ aitab edendada naiste ja meeste võrdõiguslikkust vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 8, et soodustada naiste ja meeste võrdset kohtlemist ja võimalusi kõigis valdkondades, sh tööturul osalemise ning töötingimuste ja karjääri arengu osas. Samuti peaksid nad tagama, et ESF+ edendab kõigi võrdseid võimalusi ja hoiab ära diskrimineerimist kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 10 ning edendab puuetega inimeste kaasamist ühiskonda teistega võrdsetel tingimustel ja aitab rakendada puuetega inimeste õiguste konventsiooni. Neid põhimõtteid tuleks õigel ajal ja järjepidevalt arvesse võtta programmide kõigi mõõtmete juures ning nende ettevalmistamise, seire, rakendamise ja hindamise kõigis etappides, tagades ühtlasi, et võetakse konkreetseid meetmeid soolise võrdõiguslikkuse ja võrdsete võimaluste edendamiseks. ESF+ peaks samuti edendama üleminekut hoolekandeasutuste kasutamiselt pere- ja kogukonnapõhisele hoolekandele, eelkõige nende puhul, keda diskrimineeritakse mitmekordselt. ESF+-ist ei tuleks toetada ühtegi tegevust, mis aitab kaasa segregatsioonile või sotsiaalsele tõrjutusele. Määruses (EL) nr [uus ühissätete määrus] on sätestatud, et kulude rahastamiskõlblikkuse eeskirjad tuleb kehtestada riigi tasandil teatavate eranditega, mille jaoks on vaja kehtestada eelarve jagatud täitmise alla kuuluva ESF+ haru käsitlevad erisätted. (29)Et vähendada andmete kogumisega seotud halduskoormust, peaksid liikmesriigid juhul, kui andmed on olemas registrites, lubama korraldusasutustel koguda registritest andmeid. (30)Kui käesoleva määruse raames töödeldakse isikuandmeid, peaksid vastutavad töötlejad täitma käesoleva määruse kohaldamiseks vajalikke ülesandeid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679. (31)Sotsiaalne eksperimenteerimine on väiksemahuline projektide katsetamine, mis võimaldab koguda tõendeid sotsiaalse innovatsiooni teostatavuse kohta. Teostatavaid ideid peaks olema võimalik arendada laiemas ulatuses või muudes kontekstides, kasutades ESF+-ist, aga ka muudest allikatest pärit rahalist toetust. (32)ESF+ määrusega kehtestatakse sätted, mille eesmärk on saavutada töötajate mittediskrimineeriv vaba liikumine, tagades liikmesriikide kesksete tööturuasutuste omavahelise tiheda koostöö ja nende tiheda koostöö komisjoniga. Euroopa tööturuasutuste võrgustik peaks edendama tööturgude paremat toimimist, hõlbustades töötajate piiriülest liikuvust ja tööturge käsitleva teabe suuremat läbipaistvust. ESF+ rakendusalasse kuulub ka sihipäraste liikuvuskavade väljatöötamine ja toetamine, et täita vabad kohad seal, kus tööturul on kindlaks tehtud puudujääke. (33)Mikroettevõtete, sotsiaalmajanduse ja sotsiaalsete ettevõtete puudulik juurdepääs rahastusele on üks peamisi takistusi ettevõtete loomisele, eelkõige tööturult enim eemale jäänute hulgas. ESF+ määrusega kehtestatakse sätted, et luua turukeskkond, mis võimaldab suurendada sotsiaalsete ettevõtete mikrorahastamist ja nende sellele juurdepääsu ning viia see vastavusse seda kõige enam vajavate isikute, eelkõige selliste töötute, naiste ja haavatavate isikute vajadustega, kes soovivad alustada või arendada mikroettevõtet. Seda eesmärki täidetakse ka InvestEU fondi sotsiaalvaldkonna investeeringute ja oskuste poliitikaharusse kuuluvate rahastamisvahendite ja eelarvetagatise kaudu. (34)Sotsiaalsete investeeringute turu osalistel, sh heategevuslikel osalistel, võib olla ESF+ mitme eesmärgi saavutamisel tähtis roll, sest nad pakuvad rahastamisvõimalusi ning uudseid ja täiendavaid lähenemisviise, et võidelda sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse vastu, vähendada töötust ja aidata täita ÜRO kestliku arengu eesmärke. Seepärast peaksid heategevuslikud osalised, nagu fondid ja rahastajad vastavalt vajadusele osalema ESF+ meetmetes, eelkõige neis, mille eesmärk on arendada sotsiaalsete investeeringute turu keskkonda. (35)ELi toimimise lepingu artikli 168 kohaselt tuleb kogu liidu poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagada inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse. Liit peab täiendama ja toetama liikmesriikide tervisepoliitikat, soodustama liikmesriikidevahelist koostööd ja edendama liikmesriikide programmide vahelist kooskõlastamist, võttes täielikult arvesse liikmesriikide vastutust oma tervisepoliitika määratlemisel, tervishoiuteenuste ja arstiabi korraldamisel ning kättesaadavaks tegemisel. (36)Kui aidata inimestel säilitada kauem tervisliku ja aktiivse eluviisi ja avardada nende võimalusi aktiivselt oma tervise eest hoolitseda, mõjub see positiivselt tervisele, tervisealase ebavõrdsuse vähendamisele, elukvaliteedile, jõudlusele, konkurentsivõimele ja kaasavusele ning vähendab ühtlasi survet riigieelarvetele. Komisjonile on olnud oluline aidata liikmesriikidel saavutada nende kestliku arengu eesmärke, eelkõige eesmärki 3 tagada kõikidele vanuserühmadele hea tervis ja heaolu. (37)Otsustamisprotsessides, mis on seotud uuenduslike, tõhusate ja vastupanuvõimeliste tervisesüsteemide kavandamise ja haldamisega, kvaliteetsetele tervishoiuteenustele üldise juurdepääsu tagamise vahendite edendamisega ning parimate tavade vabatahtliku ulatuslikuma rakendamisega, tuleks toetuda tõenditele ja Euroopa Liidu tervishoiusüsteemide ühistele väärtustele ja põhimõtetele, nagu on märgitud nõukogu 2. juuni 2006. aasta järeldustes. (38)ESF+ terviseharu peaks aitama kaasa haiguste ennetamisele liidu kodanike kogu eluea vältel ja tervise edendamisele, käsitledes terviseriskitegureid, nagu tubakatarbimine ja passiivne suitsetamine, kahjulik alkoholitarbimine, ebaseaduslike uimastite tarbimine ja uimastitega seotud tervisekahjude vähendamine, ebatervislik toitumine ja kehalise aktiivsuse puudumine, ning soodustama tervislikke eluviise toetavaid tingimusi, et täiendada liikmesriikide meetmeid kooskõlas asjakohaste strateegiatega. ESF+ terviseharu peaks edendama tõhusaid ennetamismudeleid, uuenduslikku tehnoloogiat ning uusi ärimudeleid ja -lahendusi, et aidata liikmesriikidel kujundada uuenduslikke, tõhusaid ja kestlikke tervishoiusüsteeme ning hõlbustada Euroopa kodanike juurdepääsu parematele ja ohutumatele tervishoiuteenustele. (39)Mittenakkuslike haiguste arvele langeb üle 80 % enneaegsest suremusest liidus ja tulemuslik ennetamine hõlmab mitut piiriülest mõõdet. Euroopa Parlament ja nõukogu on samas rõhutanud vajadust viia miinimumini tõsiste piiriüleste terviseohtude, nagu nakkushaiguste ning muude bioloogiliste, keemiliste, keskkonna- ja tundmatute ohtude mõju rahvatervisele, toetades valmisoleku ja reageerimisega seotud suutlikkuse suurendamist. (40)Tervisesüsteemide tõhususe ja kodanike tervise nimel on oluline vähendada ravimiresistentsete ja tervishoiuteenustega seotud infektsioonide levikut ning tagada tulemuslike antimikroobikumide kättesaadavus. (41)Komisjon tegi hiljuti tervisetehnoloogia hindamist käsitleva ettepaneku, et toetada tervisetehnoloogia hindamise alast koostööd liidu tasandil, et muuta uuenduslik tervisetehnoloogia kogu liidu patsientidele kättesaadavamaks, kasutada olemasolevaid ressursse paremini ära ja parandada ettevõtluse prognoositavust. (42)ESF+ terviseharu ja sellesse harusse kuuluvate meetmete mõningate eesmärkide eripära arvestades sobivad nendega seotud tegevusi kõige paremini rakendama liikmesriikide vastavad pädevad asutused. Neid liikmesriikide määratud ametiasutusi tuleks seepärast lugeda kindlaksmääratud toetusesaajateks [uue finantsmääruse] artikli [195] tähenduses ja neile tuleks toetust anda ilma projektikonkurssi eelnevalt avaldamata. (43)Euroopa tugivõrgustikud on võrgustikud, mis koondavad tervishoiuteenuse osutajaid kõikjal Euroopas, et tegeleda haruldaste, väikese levimusega või komplekshaigustega, mille puhul on vaja väga spetsiifilist ravi ning teadmiste ja vahendite koondamist. Euroopa tugivõrgustikud on sellisena heaks kiitnud Euroopa tugivõrgustikke käsitlev liikmesriikide nõukogu heakskiitmismenetlusega, mis on sätestatud komisjoni 10. märtsi 2014. aasta rakendusotsuses 2014/287/EL. Neid võrgustikke tuleks seepärast lugeda kindlaksmääratud toetusesaajateks [uue finantsmääruse] artikli [195] tähenduses ja neile tuleks toetust anda ilma projektikonkurssi eelnevalt avaldamata. (44)ELi tervisealased õigusaktid mõjutavad vahetult kodanike elu, tervisesüsteemide tõhusust ja vastupanuvõimet ning siseturu sujuvat toimimist. Meditsiinitooteid ja -tehnoloogiat (ravimeid, meditsiiniseadmeid ja inimpäritoluga aineid), tubakaalaseid õigusnorme, patsientide õigusi piiriüleses tervishoius ning tõsiseid piiriüleseid terviseohte käsitlev reguleeriv raamistik on ELis tervise kaitsmisel väga tähtis. Õigusaktides ning nende rakendamisel ja nende täitmise tagamisel tuleb pidada sammu innovatsiooni ja teadusuuringute arenguga ning ühiskondlike muutustega kõnealuses valdkonnas, täites ühtlasi tervise-eesmärke. Seepärast tuleb pidevalt arendada tõendusbaasi, mis on vajalik selliste teaduslikku laadi õigusaktide rakendamiseks. (45)Et liidu ja rahvusvahelise tasandi meetmed oleksid võimalikult tulemuslikud ja tõhusad, tuleks terviseharu rakendamisel arendada koostööd asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, näiteks ÜRO ja selle spetsialiseeritud asutused, eelkõige Maailma Terviseorganisatsioon (WHO), samuti Euroopa Nõukogu ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooniga (OECD). (46)Kajastades kliimamuutusega toimetuleku olulisust kooskõlas liidu kohustustega Pariisi kliimaleppe rakendamisel ja ÜRO säästva arengu eesmärkide täitmisel, aidatakse käesoleva määrusega kliimameetmeid liidu poliitikas laiemalt kajastada ja saavutada üldeesmärki, et ELi eelarvekulutustest 25 % eraldatakse kliimaeesmärkide saavutamise toetamiseks. Asjakohased meetmed määratakse kindlaks ettevalmistamise ja rakendamise käigus ning neid hinnatakse uuesti vahehindamise ajal.

(47)[nõukogu otsuse 2013/755/EL artikli 94] kohaselt on ülemeremaadel ja -territooriumidel asuvad isikud ja üksused rahastamiskõlblikud vastavalt tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni haru ning terviseharu eeskirjadele ja eesmärkidele ning vajaduse korral ka asjaomase ülemeremaa ja -territooriumiga seotud liikmesriigi suhtes kohaldatavale korrale. (48)Euroopa Majanduspiirkonda (EEA) kuuluvad kolmandad riigid võivad liidu programmides osaleda koostöö raames, mis on loodud Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga, milles on sätestatud liidu programmide rakendamine kõnealuse lepingu kohaselt tehtava otsusega. Käesoleva määrusega tuleks kehtestada erisäte, millega antakse vastutavale eelarvevahendite käsutajale, Euroopa Pettustevastasele Ametile ning Euroopa Kontrollikojale õigused ja juurdepääs, mida neil on vaja oma volituste täieulatuslikuks kasutamiseks. (49)Vastavalt finantsmäärusele, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013, nõukogu määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95, nõukogu määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja nõukogu määrusele (EL) 2017/1939 tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega kooskõlas finantsmäärusega ja muude kohaldatavate eeskirjadega, hõlmates eeskirjade eiramise ja pettuste ärahoidmist, avastamist, korrigeerimist ja uurimist, kaotatud, alusetult väljamakstud või ebaõigesti kasutatud summade tagasinõudmist ja vajaduse korral halduskaristuste kehtestamist. Eelkõige võib Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) korraldada haldusuurimisi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 ning nõukogu määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätetele ja neis määrustes sätestatud korras, et teha kindlaks, kas on esinenud pettust, korruptsiooni või muid liidu finantshuve kahjustavaid kuritegusid. Vastavalt määrusele (EL) 2017/1939 võib Euroopa Prokuratuur uurida ELis toime pandud pettusi ja muid kuritegusid, mis mõjutavad liidu finantshuve, ja esitada nende kohta süüdistusi, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2017/1371. Finantsmääruse kohaselt peab iga isik või üksus, kes saab liidu rahalisi vahendeid, tegema liidu finantshuvide kaitsel täielikult koostööd ja andma komisjonile, OLAFile, Euroopa Prokuratuurile ja Euroopa Kontrollikojale vajalikud õigused ja juurdepääsu ning tagama, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annaksid samaväärsed õigused. (50) Käesoleva määruse suhtes kohaldatakse horisontaalseid finantseeskirju, mille Euroopa Parlament ja nõukogu on võtnud vastu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 322 alusel. Need eeskirjad on sätestatud finantsmääruses ja neis on eelkõige määratud kindlaks menetlus eelarve kehtestamiseks ja täitmiseks toetuste, avalike hangete, auhindade ja eelarve kaudse täitmise teel ning nähtud ette eelarvevahendite käsutajate vastutuse kontroll. ELi toimimise lepingu artikli 322 kohaselt vastu võetud eeskirjades käsitletakse ka liidu eelarve kaitsmist juhul, kui liikmesriikides esineb üldisi puudusi õigusriigi toimimises, sest õigusriigi põhimõtte järgimine on usaldusväärse finantsjuhtimise ja tulemusliku ELi-poolse rahastamise oluline eeltingimus. (51)Kuna käesoleva määruse eesmärki, st muuta tööturud tulemuslikumaks ja edendada juurdepääsu kvaliteetsetele töökohtadele, muuta haridus ja koolitus kättesaadavamaks ja kvaliteetsemaks, edendada sotsiaalset kaasatust ja tervist ning vähendada vaesust, samuti tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni haru ning terviseharu meetmeid, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. (52)Käesoleva määruse teatavate mitteoluliste osade muutmiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta ja täiendada lisasid seoses näitajatega. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. (53)Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Lõppsaajate hulgas tehtava struktureeritud uuringu mudeli laadi arvestades tuleks selle mudeliga seotud rakendusvolitusi kasutada kooskõlas nõuandemenetlusega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 artiklis 4, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I osa Üldsätted Artikkel 1 Reguleerimisese Käesoleva määrusega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+). Määruses sätestatakse ESF+ eesmärgid, eelarve aastateks 2021–2027, rakendamismeetodid, liidupoolse rahastamise vormid ja sellise rahastamise eeskirjad. Artikkel 2 Mõisted 1. Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: 1) „kaasnevad meetmed“ – toidu ja/või esmase materiaalse abi jaotamisele lisaks võetavad meetmed, mille eesmärk on vähendada sotsiaalset tõrjutust, nt sotsiaalteenuseid saama suunamine ja nende teenuste osutamine või majapidamiseelarve kavandamise alane nõustamine;

2) „assotsieerunud riik“ – kolmas riik, kes osaleb liiduga sõlmitud lepingus, mis võimaldab tal osaleda ESF+ tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni harus ning terviseharus vastavalt artiklile 30; 3) „esmane materiaalne abi“ – kaubad, millega täidetakse inimeste vajadused väärika elu elamiseks, nt riided, hügieenitarbed ja koolimaterjalid; 4) „segarahastamistoiming“ – liidu eelarvest toetatavad meetmed, sealhulgas finantsmääruse artikli 2 lõike 6 kohased segarahastamisvahendid, milles kombineeritakse tagastamatus vormis antav toetus ja/või liidu eelarvest toetatavad rahastamisvahendid ning arengut rahastavate või muude avalik-õiguslike finantseerimisasutuste rahastamisvahenditest ning erasektori finantseerimisasutuste või investorite rahastamisvahenditest antav tagastatavas vormis toetus; 5) „ühised koheste tulemuste näitajad“ – ühised tulemusnäitajad, mis kajastavad mõju, mis on saavutatud nelja nädala jooksul alates kuupäevast, mil osaleja lõpetas tegevuses osalemise (lahkumiskuupäev); 6) „ühised pikemaajaliste tulemuste näitajad“ – ühised tulemusnäitajad, mis kajastavad mõju, mis on saavutatud kuus kuud pärast seda, kui osaleja on lõpetanud tegevuses osalemise; 7) „toidu ja/või esmase materiaalse abi ostu kulud“ – tegelikud kulud, mis on seotud toidu ja/või esmase materiaalse abi ostmisega toetusesaaja poolt ja mis ei piirdu toidu ja/või esmase materiaalse abi hinnaga; 8) „lõppsaaja“ – enim puudust kannatav isik või enim puudust kannatavad isikud, kes saavad artikli 4 lõike 1 punkti xi kohast toetust; 9) „tervisekriis“ – igasugune kriis, mida üldiselt tajutakse ohtu kujutavana ning mis on tervisemõõtmega ja nõuab ametiasutustelt kiiret meetmete võtmist ebakindlates tingimustes; 10) „õigussubjekt“ – füüsiline või juriidiline isik, kes on asutatud ja sellisena tunnustatud siseriikliku õiguse, liidu õiguse või rahvusvahelise õiguse alusel ja kellel on iseseisev õigusvõime ning õigus enda nimel toimides teostada õigusi ja kanda kohustusi; 11) „mikrorahastamine“ – rahastamine, mis hõlmab tagatisi, mikrokrediiti, omakapitali ja kvaasikapitali koos kaasnevate ettevõtluse arendamise teenustega, nt individuaalne nõustamine, koolitamine ja juhendamine, ning mis on ette nähtud isikutele ja mikroettevõtjatele, kellel on raske ametialaseks ja/või tulu toovaks tegevuseks laenu saada; 12) „mikroettevõtja“ – ettevõte, kus on vähem kui kümme töötajat ja mille aastakäive või bilanss on alla 2 000 000 euro; 13) „enim puudust kannatavad isikud“ – füüsilised isikud (üksikisikud, perekonnad, leibkonnad või nendest moodustunud rühmad), kelle vajadus abi järele on kindlaks tehtud vastavalt objektiivsetele kriteeriumidele, mille on kehtestanud riigi pädevad asutused konsulteerides asjakohaste sidusrühmadega ja vältides huvide konflikte, ning mille on riigi pädevad asutused heaks kiitnud ja mis võivad sisaldada elemente, mis võimaldavad suunata abi enim puudust kannatavatele isikutele teatavates geograafilistes piirkondades; 14) „võrdlusväärtus“ – ühiste ja programmipõhiste tulemusnäitajate kohta sihtväärtuste seadmiseks kasutatav väärtus, mis põhineb olemasolevatel või varasematel sarnastel sekkumistel; 15) „sotsiaalne ettevõte“ – ettevõte, kes olenemata oma õiguslikust vormist, või füüsiline isik, kes: (a)on vastavalt põhikirjale või muudele juriidilistele dokumentidele, mis võivad kaasa tuua vastutuse tema asukohaks oleva liikmesriigi eeskirjade alusel, oma peamiseks sotsiaalseks eesmärgiks seadnud mõõdetava positiivse sotsiaalse mõju saavutamise, mitte kasumi teenimise muudel eesmärkidel, ning kes pakub sotsiaalset kasu toovaid teenuseid või kaupu ja/või kasutab toodete valmistamisel või teenuste osutamisel meetodeid, mis kajastavad sotsiaalseid eesmärke; (b)kasutab oma kasumit esmajoones oma peamise sotsiaalse eesmärgi saavutamiseks ning on kehtestanud kasumi jaotamiseks eelnevalt kindlaks määratud menetlused ja eeskirjad, millega tagatakse, et selline jaotamine ei takista peamise sotsiaalse eesmärgi saavutamist; (c)juhib oma tegevust ettevõtlikul, vastutustundlikul ja läbipaistval moel, eelkõige kaasates töötajaid, kliente ja sidusrühmi, keda tema ettevõtlustegevus mõjutab; 16) „sotsiaalsed uuendused“ – tegevus, mis on sotsiaalne nii oma tulemuste kui ka vahendite poolest, eelkõige tegevus, mis on seotud selliste uute (toodete, teenuste ja mudelitega seotud) ideede arendamise ja elluviimisega, mis ühtaegu vastavad sotsiaalsetele vajadustele ja loovad uusi sotsiaalseid suhteid või koostööd, ning on seega ühiskonnale kasulik ja suurendab selle tegutsemissuutlikkust; 17) „sotsiaalne eksperimenteerimine“ – poliitikavaldkonna sekkumised, millega pakutakse sotsiaalsetele vajadustele uuenduslikke lahendusi, ning mida tehakse väikeses ulatuses ja tingimustel, mis võimaldavad nende mõju mõõta, enne kui neid rakendatakse muus olukorras või laiemas mastaabis, juhul kui tulemused osutuvad veenvateks; 18) „võtmepädevused“ – teadmised, oskused ja pädevused, mis on kõigile mis tahes eluetappidel vajalikud, et tagada eneseteostus ja -areng, tööhõive, sotsiaalne kaasatus ja kodanikuaktiivsus. Võtmepädevused on kirjaoskus, keelteoskus, matemaatika, teadus, tehnoloogia ja inseneeria, digioskused, isiklik, sotsiaalne ja õpipädevus, kodanikuoskused, ettevõtlusoskused, kultuuriteadlikkus ja kultuuriline eneseväljendus;

19) „kolmas riik“ – riik, mis ei ole Euroopa Liidu liikmesriik. 2. Eelarve jagatud täitmise alla kuuluva ESF+ haru puhul kasutatakse ka [tulevase ühissätete määruse] artiklis [2] sätestatud mõisteid. Artikkel 3 Üldeesmärgid ja rakendamismeetod ESF+ eesmärk on toetada liikmesriike, et saavutada suur tööhõive, õiglane sotsiaalkaitse ning oskustega ja vastupanuvõimeline tööjõud, kes on tulevases töömaailmas toimetulekuks valmis, kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sambas sisalduvate põhimõtetega. ESF+ toetab ja täiendab liikmesriikide poliitikat, mille eesmärk on tagada võrdsed võimalused, tööturule juurdepääs, õiglased töötingimused, sotsiaalkaitse ja kaasamine ja inimeste tervise väga hea kaitse, ning lisab sellele poliitikale väärtust. ESF+ rakendatakse: a) koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise raames abi selle osa puhul, mis vastab artikli 4 lõikes 1 esitatud erieesmärkidele (edaspidi „eelarve jagatud täitmise alla kuuluv ESF+ haru“), ning b) eelarve otsese ja kaudse täitmise raames abi selle osa puhul, mis vastab erieesmärkidele, mis on esitatud artikli 4 lõikes 1 ja artiklis 23 (edaspidi „tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni haru“) ning artikli 4 lõigetes 1 ja 3 ja artiklis 26 (edaspidi „terviseharu“). Artikkel 4 Erieesmärgid 1. ESF+ toetab järgmisi tööhõive, hariduse, sotsiaalse kaasavuse ja tervise poliitikavaldkonna erieesmärke ning aitab seega ühtlasi täita [tulevase ühissätete määruse] artiklis [4] sätestatud poliitikaeesmärki „Sotsiaalsem Euroopa Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamise kaudu“: i) parandada kõigi tööotsijate, eelkõige noorte ja pikaajaliste töötute ning tööturult eemalejäänud isikute töösaamisvõimalusi ning edendada füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist ja sotsiaalmajandust; ii) nüüdisajastada tööturuasutusi ja -teenuseid, et hinnata ja prognoosida vajalikke oskusi ning tagada õigeaegne ja vajadusekohane abi ja tugi tööturu ja oskuste sobitamiseks, tööturustaatuste vaheliseks liikumiseks ning liikuvuseks tööturul; iii) edendada naiste osalemist tööjõus, paremat töö- ja eraelu tasakaalu, sh juurdepääsu lapsehoiule, tervislikku ja hästi kohandatud töökeskkonda, kus ohjatakse terviseriske, töötajate, ettevõtete ja ettevõtjate kohanemist muutustega ning aktiivsena ja tervena vananemist; iv) muuta haridus- ja koolitussüsteemid kvaliteetsemaks, tulemuslikumaks ja tööturule vastavamaks, et toetada võtmepädevuste, sh digioskuste omandamist; v) edendada eelkõige ebasoodsas olukorras olevate rühmade võrdset juurdepääsu kvaliteetsele ja kaasavale haridusele ja koolitusele alates alusharidusest ja lapsehoiust kuni üld- ja kutsehariduse ja -õppe ning kolmanda taseme hariduseni, samuti täiskasvanuharidusele ja -koolitusele, ning sellise hariduse ja koolituse läbimist, sh hõlbustada kõigile võimalikku õpirännet; vi) edendada elukestvat õpet, eelkõige kõigile kättesaadavaid oskuste täiendamise ja ümberõppe võimalusi, arvestades digioskusi, paremini prognoosida muutusi ja uusi vajalikke oskusi tööturu vajaduste põhjal, hõlbustada karjäärialaseid üleminekuid ning soodustada ametialast liikuvust; vii) soodustada aktiivset kaasamist, et edendada võrdseid võimalusi ja aktiivset osalemist, ning parandada tööalast konkurentsivõimet; viii) edendada kolmandate riikide kodanike ja marginaliseerunud kogukondade, nt romade sotsiaal-majanduslikku lõimimist;

ix) parandada võrdset ja õigeaegset juurdepääsu kvaliteetsetele, kestlikele ja taskukohastele teenustele; nüüdisajastada sotsiaalkaitsesüsteeme, sealhulgas parandada juurdepääsu sotsiaalkaitsele; muuta tervishoiusüsteemid ja pikaajalise hoolduse teenused juurdepääsetavamaks, tulemuslikumaks ja vastupanuvõimelisemaks; x) edendada vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus elavate inimeste, sh enim puudust kannatavate isikute ja laste sotsiaalset lõimimist; xi) vähendada materiaalset puudust toidu ja/või esmase materiaalse abi pakkumisega enim puudust kannatavate isikutele, sh kaasnevate meetmetega. 2. Meetmetega, mida võetakse eelarve jagatud täitmise alla kuuluva ESF+ haru raames, et saavutada lõikes 1 osutatud erieesmärke, aitab ESF+ täita ka [tulevase ühissätete määruse] artiklis [4] loetletud muid poliitikaeesmärke, eelkõige neid, mis on seotud järgmisega: 1. arukam Euroopa, mida aitab saavutada aruka spetsialiseerumisega ja peamise progressi võimaldava tehnoloogiaga seotud oskuste arendamine, tööstusüleminekuga seotud valdkondlik koostöö oskuste ja ettevõtluse alal, teadlaste koolitamine, kõrgharidusasutuste, kutseharidus- ja -õppeasutuste, uurimis- ja tehnoloogiakeskuste ning ettevõtete ja klastrite vaheliste võrgustike ja partnerlussuhete loomine, samuti mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ja sotsiaalmajanduse toetamine; 2. keskkonnahoidlikum, vähese CO2-heitega Euroopa, mida aitab saavutada oskuste ja kvalifikatsioonide kohandamiseks vajalik haridus- ja koolitussüsteemide parandamine, kõigi, sh tööjõu oskuste täiendamine ning keskkonna, kliima ja energeetikaga ja biomajandusega seotud sektorites uute töökohtade loomine. 3. Terviseharu raames toetab ESF+ tervise edendamist ja haiguste ennetamist, aitab muuta tervisesüsteemid tulemuslikumaks, juurdepääsetavamaks ja vastupanuvõimelisemaks ning tervishoiu ohutumaks, vähendab tervisealast ebavõrdsust, kaitseb kodanikke piiriüleste terviseohtude eest ning toetab ELi tervisealaseid õigusakte. Artikkel 5 Eelarve 1.ESF+ rahastamispaketi kogusuurus aastatel 2021–2027 on jooksevhindades 101 174 000 000 eurot. 2.Rahastamispaketi see osa, mis on ette nähtud eelarve jagatud täitmise alla kuuluvale ESF+ harule tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi all, on jooksevhindades 100 000 000 000 eurot või 2018. aasta hindades 88 646 194 590 eurot, millest jooksevhindades 200 000 000 eurot või 2018. aasta hindades 175 000 000 eurot eraldatakse uuenduslikke lahendusi toetavaks riikidevaheliseks koostööks, millele on osutatud artikli 23 punktis i, ning jooksevhindades 400 000 000 eurot või 2018. aasta hindades 376 928 934 eurot lisavahenditeks ELi toimimise lepingu artiklis 349 kindlaks määratud äärepoolseimatele piirkondadele ja NUTS 2. tasandi piirkondadele, mis vastavad 1994. aasta ühinemisakti protokolli nr 6 artiklis 2 sätestatud kriteeriumidele. 3.Tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni haru ning terviseharu rahastamispakett aastatel 2021–2027 on jooksevhindades 1 174 000 000 eurot. 4.Lõikes 3 esitatud summa orienteeriv jaotus on järgmine: (d)761 000 000 eurot tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni haru rakendamiseks; (e)413 000 000 miljonit eurot terviseharu rakendamiseks. 5.Lõigetes 3 ja 4 nimetatud summasid võib kasutada ka programmide rakendamiseks antava tehnilise ja haldusabi jaoks, näiteks ettevalmistus-, seire-, kontrolli-, auditi- ja hindamistegevuseks, sealhulgas ettevõtte infotehnoloogiasüsteemide jaoks. Artikkel 6 Naiste ja meeste võrdõiguslikkus ja võrdsed võimalused ning mittediskrimineerimine 1. Kõigi eelarve jagatud täitmise alla kuuluva ESF+ haru raames rakendatavate programmide, samuti tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni haru ning terviseharu raames toetatavate tegevuste ettevalmistamise, rakendamise, seiramise ja hindamise käigus tagatakse naiste ja meeste võrdõiguslikkus. Nende ettevalmistamise, rakendamise, seiramise ja hindamise käigus edendatakse ühtlasi kõigi võrdseid võimalusi ning hoitakse ära diskrimineerimine soo, rassi või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuse, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse põhjal.

2. Liikmesriigid ja komisjon toetavad lõikes 1 osutatud põhimõtete edendamiseks samuti konkreetseid sihipäraseid meetmeid ESF+ mis tahes eesmärkide raames, sh üleminek hoolekandeasutuste kasutamiselt pere- ja kogukonnapõhisele hoolekandele. II osa – eelarve jagatud täitmise alla kuuluva ESF+ haru rakendamine I peatükk Programmitööd käsitlevad ühissätted Artikkel 7 Järjepidevus ja valdkondlik keskendamine 1. Liikmesriigid keskendavad eelarve jagatud täitmise raames eraldatud ESF+ vahendid sekkumistele, milles käsitletakse nende riiklikes reformikavades, Euroopa poolaasta raames ning ELi toimimise lepingu artikli 121 lõike 2 ja artikli 148 lõike 4 kohaselt vastu võetud asjaomastes riigipõhistes soovitustes kindlaks tehtud probleeme, ning võtavad arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sambas sisalduvaid põhimõtteid ja õigusi. Liikmesriigid ja vajaduse korral komisjon soodustavad nii kavandamisetapis kui ka rakendamise ajal sünergiat ning tagavad koordineerimise, vastastikuse täiendavuse ja sidususe ESF+ ja muude liidu fondide, programmide ja vahendite, nagu Erasmuse programmi, Varjupaiga- ja Rändefondi ning reformide tugiprogrammi, sh reformitoetusvahendi ja tehnilise toetuse vahendi vahel. Liikmesriigid ja vajaduse korral komisjon optimeerivad koordineerimismehhanisme, et vältida topelttööd ning tagada tihe koostöö sidusate ja ühtlustatud toetusmeetmete rakendamise eest vastutavate osaliste vahel. 2. Liikmesriigid eraldavad oma ESF+ vahenditest, mis on eraldatud eelarve jagatud täitmise raames, asjakohase summa, et käsitleda ELi toimimise lepingu artikli 121 lõike 2 ja artikli 148 lõike 4 kohaselt vastu võetud asjaomastes riigipõhistes soovitustes ja Euroopa poolaasta raames kindlaks tehtud probleeme, mis kuuluvad ESF+ rakendusalasse, nagu on sätestatud artiklis 4. 3. Liikmesriigid eraldavad vähemalt 25 % oma ESF+ vahenditest, mis on eraldatud eelarve jagatud täitmise raames, artikli 4 lõike 1 punktide vii–xi kohaste sotsiaalse kaasavuse poliitikavaldkonna erieesmärkide jaoks, sh kolmanda riigi kodanike sotsiaal-majandusliku lõimimise edendamine. 4. Liikmesriigid eraldavad vähemalt 2 % oma ESF+ vahenditest, mis on eraldatud eelarve jagatud täitmise raames, artikli 4 lõike 1 punkti xi kohase materiaalset puudust käsitleva erieesmärgi jaoks. Põhjendatud juhtudel võib käesoleva lõike esimese lõigu kohase vähemalt 2 % eraldamise nõude täitmise kontrollimisel arvesse võtta vahendeid, mis on eraldatud artikli 4 lõike 1 punktis x sätestatud erieesmärgi jaoks ja suunatud enim puudust kannatavatele isikutele. 5. Liikmesriigid, kus Eurostati andmete põhjal ületab 2019. aastal mittetöötavate ja mitteõppivate 15–29aastaste noorte määr liidu keskmist, eraldavad vähemalt 10 % oma ESF+ vahenditest, mis on eraldatud eelarve jagatud täitmise raames ja mis on ette nähtud 2021.–2025. aastaks, sihipäraste meetmete ja struktuurireformide jaoks, millega toetatakse noorte tööhõivet ja koolist tööellu üleminekut, haridus- ja koolitussüsteemi naasmise viise ning teise võimaluse haridust eelkõige noortegarantii kavade rakendamise raames. Liikmesriigid, kes vahehindamise ajal kavandavad eelarve jagatud täitmise raames eraldatud ESF+ vahendeid 2026. ja 2027. aastaks kooskõlas [tulevase ühissätete määruse] artikliga [14], eraldavad juhul, kui neis ületab Eurostati andmete põhjal 2024. aastal mittetöötavate ja mitteõppivate 15–29aastaste noorte määr liidu keskmist, vähemalt 10 % oma ESF+ vahenditest, mis kuuluvad eelarve jagatud täitmise alla ja mis on ette nähtud 2026. ja 2027. aastaks, kõnealuste meetmete jaoks. Esimeses ja teises lõigus sätestatud tingimustele vastavad äärepoolseimad piirkonnad eraldavad oma programmides vähemalt 15 % eelarve jagatud täitmise raames eraldatud ESF+ vahenditest esimeses lõigus sätestatud meetmete jaoks. Seda eraldist võetakse arvesse, kui kontrollitakse esimese ja teise lõigu kohasest riigi tasandi miinimumprotsendist kinni pidamist. Kõnealuste meetmete rakendamisel seavad liikmesriigid esikohale tööturult eemalejäänud ja pikaajaliselt töötud noored ning näevad ette sihipärased kaasamismeetmeid. 6. Lõikeid 2–5 ei kohaldata spetsiaalse lisaeraldise suhtes, mille saavad äärepoolseimad piirkonnad ja NUTS 2. tasandi piirkonnad, mis vastavad 1994. aasta ühinemisakti protokolli nr 6 artiklis 2 sätestatud kriteeriumidele.

7. Lõikeid 1–5 ei kohaldata tehnilise abi suhtes. Artikkel 8 Partnerlus 1. Kõik liikmesriigid tagavad, et sotsiaalpartnerid ning kodanikuühiskonna organisatsioonid osalevad piisavalt sellise tööhõive-, haridus- ja sotsiaalse kaasamise poliitika rakendamises, mida toetatakse eelarve jagatud täitmise alla kuuluva ESF+ haru raames. 2. Liikmesriigid eraldavad igas programmis eelarve jagatud täitmise raames eraldatud ESF+ vahenditest asjakohase summa sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide suutlikkuse suurendamiseks. Artikkel 9 Materiaalse puuduse vähendamine Artikli 7 lõikes 4 osutatud vahendid kavandatakse spetsiaalse prioriteedi või programmi raames. Artikkel 10 Noorte tööhõive jaoks ettenähtud toetus Artikli 7 lõike 5 kohane toetus kavandatakse spetsiaalse prioriteedi raames ja sellega toetatakse artikli 4 lõike 1 punktis i sätestatud erieesmärki. Artikkel 11 Asjaomaste riigipõhiste soovituste käsitlemiseks ettenähtud toetus Meetmed, millega käsitletakse asjaomastes riigipõhistes soovitustes ja Euroopa poolaasta raames kindlaks tehtud probleeme, nagu on osutatud artikli 7 lõikes 2, kavandatakse ühe või mitme spetsiaalse prioriteedi raames. II peatükk Üldine toetus eelarve jagatud täitmise alla kuuluva ESF+ haru raames

Artikkel 12 Kohaldamisala Seda peatükki kohaldatakse artikli 4 lõike 1 punktide i–x kohase ESF+ toetuse suhtes, kui rakendamine toimub eelarve jagatud täitmise raames (edaspidi „eelarve jagatud täitmise alla kuuluva ESF+ haru raames antav üldine toetus“). Artikkel 13 Uuenduslikud meetmed 1. Liikmesriigid toetavad sotsiaalse innovatsiooni meetmeid ja sotsiaalset eksperimenteerimist või tugevdavad alt üles suunatud käsitlusi, mis põhinevad avaliku sektori asutuste, erasektori ja kodanikuühiskonnaga loodud partnerlusel, nt kohalikud tegevusrühmad, kes kavandavad ja rakendavad kogukonna juhitud kohaliku arengu strateegiaid. 2. Liikmesriigid võivad toetada tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni haru ning muude liidu programmide raames välja töötatud, väikeses ulatuses katsetatud uuenduslike lähenemisviiside (sotsiaalne eksperimenteerimine) ulatuslikumat kasutuselevõttu. 3. Uuenduslikke meetmeid ja lähenemisviise võib kavandada mis tahes erieesmärgi raames, mis on sätestatud artikli 4 lõike 1 punktides i–x. 4. Kõik liikmesriigid määravad vähemalt ühe prioriteedi lõigete 1 või 2 või mõlema rakendamiseks. Maksimaalset kaasrahastamismäära võib nende prioriteetide puhul suurendada kuni 95 %ni, kui kuni 5 % riigi ESF+ eraldisest, mida rakendatakse eelarve jagatud täitmise raames, eraldatakse selliste prioriteetide jaoks. Artikkel 14 Rahastamiskõlblikkus 1. Lisaks [tulevase ühissätete määruse] artiklis [58] osutatud kuludele ei ole eelarve jagatud täitmise alla kuuluva ESF+ haru raames antava üldise toetuse puhul rahastamiskõlblikud järgmised kulud: (b)maa ja kinnisvara ost ja taristu pakkumine ning (c)mööbli, varustuse ja sõidukite ost, v.a juhul, kui ost on vajalik tegevuse eesmärgi saavutamiseks, esemed on täiesti amortiseerunud või asjaomaste esemete ost on majanduslikult kõige soodsam toimimisviis. 2. Mitterahaline osalus toetuste ja töötasude kujul, mida maksab tegevuses osalejatele kolmas isik, võib olla eelarve jagatud täitmise alla kuuluva ESF+ haru raames antava üldise toetuse puhul rahastamiskõlblik, kui see mitterahaline osalus on makstud riigisiseste eeskirjade, sh raamatupidamiseeskirjade kohaselt ning ei ületa kolmanda isiku kantud kulusid. 3. Spetsiaalset lisaeraldist, mille saavad äärepoolseimad piirkonnad ja NUTS 2. tasandi piirkonnad, mis vastavad 1994. aasta ühinemisakti protokolli nr 6 artiklis 2 sätestatud kriteeriumidele, kasutatakse artikli 4 lõikes 1 sätestatud erieesmärkide saavutamise toetamiseks. 4. Otsesed personalikulud on eelarve jagatud täitmise alla kuuluva ESF+ haru raames antava üldise toetuse puhul rahastamiskõlblikud, tingimusel et need ei ole suuremad kui 100 % liikmesriigis asjaomase kutseala eest makstav tavaline tasu vastavalt Eurostati andmetele. Artikkel 15 Näitajad ja aruandlus 1. Programmides, mille jaoks saadakse eelarve jagatud täitmise alla kuuluva ESF+ haru raames antavat üldist toetust, kasutatakse rakendamisel tehtud edusammude jälgimiseks käesoleva määruse 1. lisas esitatud ühiseid väljund- ja tulemusnäitajaid. Programmides võib kasutada ka programmipõhiseid näitajaid.

2. Ühiste ja programmipõhiste väljundnäitajate puhul võetakse baasväärtuseks null. Kui see on toetatava tegevuse laadi poolest asjakohane, kehtestatakse neile näitajatele kumulatiivsed koguselised vahe-eesmärgid ja sihtväärtused absoluutarvudes. Väljundnäitajate kohta teatatud väärtused esitatakse absoluutarvudes. 3. Ühiste ja programmipõhiste tulemusnäitajate puhul, millele on kehtestatud kumulatiivne koguseline vahe-eesmärk aastaks 2024 ja kumulatiivne koguseline sihtväärtus aastaks 2029, määratakse kindlaks võrdlusväärtus värskeimate kättesaadavate andmete või muude asjakohaste teabeallikate põhjal. Ühiste tulemusnäitajate sihtväärtused määratakse kindlaks absoluutarvudes või protsentides. Programmipõhiseid tulemusnäitajaid ja nendega seotud sihtväärtusi võib väljendada nii kvantitatiivselt kui ka kvalitatiivselt. Ühiste tulemusnäitajate kohta teatatud väärtused esitatakse absoluutarvudes. 4. Osalejaid käsitlevate näitajate kohta edastatakse andmed vaid siis, kui osaleja kohta on olemas kõik 1. lisa punktiga 1a nõutud andmed. 5. Kui andmed on olemas registrites või võrdväärsetes allikates, võimaldavad liikmesriigid kooskõlas määruse (EL) 2016/679 artikli 6 lõike 1 punktidega c ja e korraldusasutustel ja muudel organitel, kelle ülesanne on koguda eelarve jagatud täitmise alla kuuluva ESF+ haru raames antava üldise toetuse seiramiseks ja hindamiseks vajalikke andmeid, kasutada neid registrites või võrdväärsetes allikates olevaid andmeid. 6. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 38 vastu delegeeritud õigusakte I lisas esitatud näitajate muutmiseks, kui seda peetakse vajalikuks programmide rakendamise tulemusliku hindamise tagamiseks. III peatükk ESF+ toetus materiaalse puuduse vähendamiseks Artikkel 16 Kohaldamisala Seda peatükki kohaldatakse artikli 4 lõike 1 punkti xi kohase ESF+ toetuse suhtes. Artikkel 17 Põhimõtted 1. ESF+ toetusega materiaalse puuduse vähendamiseks võib toetada üksnes sellise toidu või selliste kaupade jagamist, mis vastavad tarbekaupade ohutust käsitlevale liidu õigusele. 2. Liikmesriigid ja toetusesaajad valivad asjaomase toidu ja/või esmase materiaalse abi enim puudust kannatavate isikute vajadustega seotud objektiivsete kriteeriumide alusel. Toiduainete ja vajaduse korral kaupade valimise kriteeriumides võetakse arvesse ka kliima- ja keskkonnaaspekte, eelkõige selleks, et vähendada toidu raiskamist. Kui see on asjakohane, võetakse jagatavate toiduainete valimisel arvesse nende panust enim puudust kannatavate isikute tasakaalustatud toitumisse. Toitu ja/või esmast materiaalset abi võib pakkuda enim puudust kannatavatele isikutele kas otse või kaudselt elektrooniliste vautšerite või kaartide kujul, tingimusel et nende eest saab üksnes toitu ja/või esmast materiaalset abi, mis on sätestatud artikli 2 punktis 3. Enim puudust kannatavatele isikutele pakutavat toitu võib hankida määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 16 lõike 2 kohaselt kõrvaldatud toodete kasutamise, töötlemise või müügi teel, kui see on majanduslikult kõige soodsam toimimisviis ja ei too kaasa asjatuid viivitusi toidu kättetoimetamisel enim puudust kannatavatele isikutele. Sellistest tehingutest saadud summasid kasutatakse enim puudust kannatavate isikute hüvanguks lisaks summadele, mis on programmi jaoks juba kättesaadavad. 3. Komisjon ja liikmesriigid tagavad, et abiga, mida pakutak