Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS riigihankelepingu muutmise protokolli sõlmimise kohta /* COM/2013/0143 final - 2013/0086 (NLE) */





SELETUSKIRI 1. TAUST Riigihankeleping[1] on seni ainuke WTO juriidiliselt siduv leping, milles käsitletakse riigihankeid. Praeguse versiooni üle peeti paralleelselt Uruguay vooruga läbirääkimisi 1994. aastal ning leping jõustus 1. jaanuaril 1996 („1994. aasta riigihankeleping”). 1994. aasta riigihankelepingu osalised on Armeenia, Kanada, Euroopa Liit seoses 27 liikmesriigiga, Hongkong (Hiina), Island, Iisrael, Jaapan, Korea, Liechtenstein, Madalmaad seoses Arubaga, Norra, Singapur, Hiina Taipei ja Ameerika Ühendriigid. Lepingut haldab riigihankekomitee („komitee”). 1994. aasta riigihankeleping sisaldab alates selle vastuvõtmisest 1994. aastal kohustust pidada läbirääkimisi nii sõnastuse kui ka lepingu reguleerimisala üle (artikli XXIV lõike 7 punkt b). Sellel eesmärgil alustati läbirääkimisi 1999. aastal. Läbirääkimistel oli kolm eesmärki: i) parandada ja ajakohastada 1994. aasta riigihankelepingut, võttes arvesse infotehnoloogia ja hankemeetodite arengut; ii) laiendada 1994. aasta riigihankelepingu reguleerimisala ja iii) kõrvaldada järelejäänud diskrimineerivad meetmed. Läbirääkimisi juhtis komisjon. Kaubanduspoliitika komitee teavitas nõukogu korrapäraselt nii suuliselt kui ka kirjalikult läbirääkimiste seisust. Lisaks peeti Genfis iga läbirääkimisistungi eel liikmesriikidega koordineerimiskoosolekuid. Euroopa Parlamenti teavitas korrapäraselt kirjalikult INTA komitee. 2006. aasta detsembris jõudsid riigihankelepingu osalised kokkuleppele 1994. aasta riigihankelepingu sõnastuse läbivaatamises. Läbirääkijate kokkulepe oli siiski esialgne, kuna see sõltus sellest, kas läbirääkimistel jõutakse vastastikku rahuldava tulemuseni lepingu reguleerimisala laiendamise küsimuses (turulepääs; iga lepinguosalise puhul on lepingu reguleerimisala määratud kindlaks 1994. aasta riigihankelepingu I liites). 2007. aasta veebruaris rõhutas nõukogu oma järeldustes,[2] kui oluline on edukalt ja kiiresti lõpetada riigihankelepingu siis veel pooleliolev läbivaatamine. Nõukogu märkis, et läbivaatamine peaks üldiselt parandama riigihankelepingu osaliste juurdepääsu riigihanketurgudele ja kõrvaldama praeguse tasakaalustamatuse. 30. märtsil 2012 jõudsid riigihankelepingu osalised poliitilisele kokkuleppele ja võtsid vastu otsuse koos läbirääkimiste tulemuste punktidega („otsus läbirääkimiste tulemuste kohta”). Otsus hõlmas järgmist: i) riigihankelepingu muutmise protokoll („protokoll”) ja ii) komitee seitse otsust. Otsusega läbirääkimiste tulemuste kohta võtsid riigihankelepingu osalised vastu protokolli teksti ja avasid selle 1994. aasta riigihankelepingu osalistele heakskiitmiseks. Protokoll jõustub selliste 1994. aasta lepingu osaliste suhtes, kes on andnud hoiule kõnealuse protokolli heakskiitmise kirja, kolmekümnendal päeval pärast seda, kui vastava kirja on hoiule andnud kaks kolmandikku 1994. aasta riigihankelepingu osalistest. Seejärel jõustub käesolev protokoll iga 1994. aasta lepingu osalise suhtes, kes on kõnealuse protokolli heakskiitmise kirja hoiule andnud, kolmekümnendal päeval pärast vastavat hoiuleandmist. Kõik WTO liikmed, kes soovivad ühineda 1994. aasta riigihankelepinguga, peavad olema nõus, et alates riigihankelepingu muutmise protokolli jõustumisest on see nende suhtes siduv. Läbirääkimiste tulemusi käsitleva otsuse 2. liites on sätestatud riigihankekomitee seitse otsust, millega kehtestatakse riigihankekomitee edasised tööprogrammid ja täpsustatakse lepingu artiklite XIX ja XXII kohased teatamisnõuded. Kõnealused otsused on osa läbirääkimistel saavutatud kokkulepetest ja kajastavad riigihankelepingu osaliste kohustust hakata läbivaadatud riigihankelepingu teatavaid sätteid rakendama kohe pärast protokolli jõustumist. Lepiti kokku, et komitee teeb esimesel istungil pärast protokolli jõustumist otsuse, millega kinnitatakse poliitilist lubadust võtta kõnealused otsused vastu nii, et need jõustuvad protokolli jõustumise päeval. Kuna nii protokoll kui ka kõnealused otsused on 2012. aasta märtsis vastu võetud poliitilise kokkuleppe esemeks, moodustavad need osa paketist, mille EL peab ratifitseerima koos läbivaadatud riigihankelepinguga. Kuna komitee otsustele kehtib aga protokollist erinev otsuste tegemise sisemenetlus, on nende otsustega seoses vaja komisjoni eraldi ettepanekut. 2. LÄBIRÄÄKIMISTE TULEMUSED Protokolliga muudetakse 1994. aasta riigihankelepingu sõnastust, samuti selle liiteid. Protokoll koosneb preambulist, riigihankelepingu muudetud tekstist ja neljast liitest. Tuleks meenutada, et lepingut ei kohaldata automaatselt lepinguosaliste kõigi riigihangete suhtes. Iga lepinguosalise puhul on lepingu reguleerimisala määratud kindlaks I liites, kus sõnastust igale lepinguosalisele on täpsustatud eri lisades, osutades hõlmatud hankijatele ja/või konkreetsetele sektoritele. Lepingu II liites on loetletud, kus avaldavad lepinguosalised kohaldatavad riigihanke-eeskirjad ja -menetlused. III liites on loetletud, kus lepinguosalised avaldavad kavandatud hanke teated. IV liites on loetletud, kus lepinguosalised avaldavad teated sõlmitud lepingute kohta ja statistika. 2.1. Läbivaadatud riigihankeleping Läbivaadatud riigihankeleping on selgem ja läbipaistvam ning sellega tagatakse riigihankemenetluses riigihankelepingu osaliste tarnijatele, tarnetele ja teenustele võrdsed tingimused. Et seda saavutada, tegeles EL edukalt läbivaadatud riigihankelepingu teksti ümbersõnastamisega, et võtta aluseks riigihankemenetluse kulg ja lähendada teksti ELi riigihankeid käsitlevatele direktiividele. Tänu sellele on sätete uus läbivaadatud tekst loetavam ja selgem, muutes selle kasutajasõbralikumaks. Et oleks võimalik teiste riigihankelepingu osaliste riigihanketurgusid tõhusalt avada, sisaldab läbivaadatud tekst uusi sätteid, millega oluliselt parandatakse ELi tarnijate osalemise tingimusi välismaal. Uued sätted hõlmavad järgmist: Riigihankelepingu osalised peavad looma tasuta keskse elektroonilise andmebaasi, mis sisaldab ministeeriumide ja teiste kesksete hankijate avaldatud hanketeateid. Uute kohustuste loomisel on suuresti lähtutud ELi mudelist, kuna ELil on tasuta ühtne andmebaas TED (Tender Electronic Daily), kus avaldatakse kõik hanketeated. Sel viisil peavad paranema võimalused kõigi riigihankelepingu osaliste hangetes osalemiseks. Läbivaadatud riigihankeleping sisaldab selgemaid tarnijate valiku eeskirju, suurendades sellega konkurentsi. Sarnaselt ELi süsteemiga tagatakse valikuprotsessiga, et hankes osaleda soovivad äriühingud ei tohi olla mõistetud süüdi pistiseandmises või korruptsioonis. Sellele lisaks avatakse hankijate koostatud tarnijate püsinimekirjad sinna mittekantud tarnijatele, suurendades sellega turgudel konkurentsi. Riigihankelepingu läbivaatamise tulemusena alustatakse ka elektrooniliste hangete korraldamist: ELi algatusega kehtestati rida sätteid elektroonilise hankemenetluse kasutamise kohta. Need sisaldavad võimalust kasutada elektroonilist oksjoni. Samuti muudavad elektroonilised vahendid menetlused paindlikumaks ja lühenevad menetluste tähtajad. Riigihankelepingu läbivaadatud tekst hõlmab uusi sätteid lepinguga ühineda soovivate arenguriikide kohta. See on eriti oluline, kuna 1994. aasta riigihankelepingul liikmete arv on piiratud ja enamik neist on arenenud majandused. Et julgustada arenguriike ühinema, on neile vastavalt läbivaadatud tekstile suunatud rida üleminekumeetmeid, näiteks võivad nad kehtestada kõrgemad piirmäärad või lisada hankijaid ja sektoreid, et lihtsustada üleminekut rahvusvahelisele konkurentsile avatud majandusele. Veel üks oluline element on tingimused, mille alusel saab riigihankelepingu reguleerimisalast välja jätta hankija, kes on hõlmatud lepinguosalise kohustustega. Reguleerimisala muutmise varasemalt keeruliselt süsteemilt selgemale üleminek oli üks raskemaid läbirääkimiste küsimusi ning see on sõnastuse kõige olulisem muutmine, millest on ELil palju kasu. EL saavutas, et praegused kohustused seoses statistilise aruandlusega sõnastatakse lihtsamalt ja paindlikumalt. See hõlmab esitatavate andmete vähenemist, võimalust esitada prognoose ja kohustusest erandi tegemist nendele lepinguosalistele (nt EL), kellel on keskne andmebaas. Lõpetuseks saavutas EL, et lepinguga on selgelt ette nähtud lihtsustatud menetlus (artikkel XIX), mille alusel lepinguosaline teatab oma I liite (reguleerimisala) lisade korrigeerimisest ja muutmisest. See tähendab, et mis tahes korrigeerimise, hankija ühest lisast teise kandmise, hankija kustutamise ja mis tahes muu muudatuse korral ei oleks enam vaja kasutada ametlikku muutmismenetlust (kehtestatud lepingu artikli XXII lõikega 11). On tehtud ettepanek anda komisjonile õigus esitada riigihankekomiteele I liite ELi käsitlevate lisade korrigeerimise ja muutmise mis tahes ettepanekuid. Liikmesriikide hankijate puhul alustab komisjon komiteele teatamise menetlust pärast mis tahes liikmesriigilt vastava teabe saamist ja pärast liimesriikide teavitamist vastavas komitees (kaubanduspoliitika komitee). See vastaks 1994. aasta riigihankelepingu praegusele tavale. 2.2. Reguleerimisala Läbirääkimiste tulemusena laiendati riigihankelepingu reguleerimisala märkimisväärselt. Reguleerimisala laiendamise mõju peaks WTO hinnangul ulatuma 80 miljardi euroni. EL tagas Euroopa äriühingutele turulepääsu lisavõimalusi umbes 30 miljardi euro väärtuses. Turulepääsu laiendati järgmisega: i) Lisati üle 200 võrgustiku sektori hankija nii keskvalitsuse kui ka sellest madalamal tasandil. Vastandina 1994. aasta riigihankelepingule pakuvad kõik lepinguosalised, kellel on keskvalitsusest madalama tasandi valitsusasutused, et ka see kuulub erinevas ulatuses reguleerimisalasse. ii) Laiem reguleerimisala asjadele, kõrvaldades või vähendades reguleerimisalas olemasolevaid piiranguid ja lisades kaupu mittesalajaste materjalide hankenimekirjadesse julgeoleku valdkonnas. iii) Teenuste laiem reguleerimisala, mida pakuvad peaaegu kõik lepinguosalised eri ulatuses. Kõik lepinguosalised pakuvad nüüd ehitusteenuste kogu kategooriat (ehitustööd). iv) Nende piirmäärade alandamine, millest alates kohaldatakse riigihankelepingu kohast korda (teatavate lepinguosaliste puhul). v) Lepingu uus reguleerimisala nt kontsessioonide / nn „ehita - käita - anna üle” lepingute / erasektori rahastamisalgatuste puhul. vi) Teatavate diskrimineerivate sätete väljajätmine, nt korvamismeetmed ja kodumaiste pakkujate eelistamist käsitlevad eeskirjad, mida mõni lepinguosaline kasutas 1994. aasta riigihankelepingu alusel. 3. MENETLUS Komisjon teeb nõukogule ettepaneku sõlmida Euroopa Liidu nimel riigihankelepingu muutmise protokoll. Euroopa Parlamendil palutakse anda nõusolek protokolli sõlmimiseks. Käesolev ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet. 2013/0086 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS riigihankelepingu muutmise protokolli sõlmimise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v ning artikli 218 lõiget 7, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut ning arvestades järgmist: (1) Läbirääkimisi WTO riigihankelepingu läbivaatamiseks alustati 1999. aasta jaanuaris, lähtudes riigihankelepingu artikli XXIV lõike 7 punktis b sätestatud kohustusest. (2) Läbirääkimisi juhtis komisjon, konsulteerides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 207 asutatud komiteega. (3) 15. detsembril 2011 jõudsid riigihankelepingu osalised ministrite tasandil poliitilisele kokkuleppele läbirääkimiste tulemuste osas. Riigihankelepingu komitee kinnitas 30. märtsil 2012 poliitilist kokkulepet otsuse vastuvõtmisega läbirääkimiste tulemuste kohta. Läbirääkimiste tulemusi käsitleva otsusega, mis hõlmab riigihankelepingu muutmise protokolli („protokoll”), kinnitasid riigihankelepingu osalised protokolli teksti ja avasid selle 1994. aasta riigihankelepingu osalistele heakskiitmiseks. (4) Protokoll koosneb preambulist, riigihankelepingust ja selle neljast liitest. (5) Riigihankelepingu artikliga XIX on ette nähtud lihtsustatud menetlus, mida tuleb järgida, et muuta ja korrigeerida hõlmatud hankijate loetelu, mis on kehtestatud lepingu I liite iga lepinguosalise lisadega. Komisjonil peaks olema luba teha ettepanekuid I liite ELi lisades määratud liikmesriikide hankijate loetelude korrigeerimiseks ja muutmiseks vastavalt riigihankelepingu artiklile XIX liikmesriigilt asjakohase teabe saamise korral. (6) Protokoll tuleks sõlmida Euroopa Liidu nimel, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Riigihankelepingu muutmise protokoll on käesolevaga sõlmitud Euroopa Liidu nimel. Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele. Artikkel 2 Nõukogu eesistuja määrab isiku(d), kes on volitatud Euroopa Liidu nimel hoiule võtma heakskiitmiskirju, nagu täpsustatud protokolli lõikes 3, et väljendada liidu nõusolekut olla protokolliga seotud. Artikkel 3 Käesolevat protokolli ei tõlgendata viisil, mis võimaldaks Euroopa Liidu või liikmesriikide kohtutes sellest tulenevatele õigustele või kohustustele otseselt tugineda. Artikkel 4 Selleks et teatada reguleerimisala korrigeerimisest ja muutmisest vastavalt lepingu artiklile XIX, on Euroopa Komisjonil luba teavitada riigihankelepingu komiteed liikmesriikide asjakohase teabe alusel I liite ELi lisades esitatud hankijate loetelu mis tahes korrigeerimisest või muutmisest. Artikkel 5 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval. See avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Protokolli jõustumise kuupäev avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja [1] EÜT C256, 3.9.1996, lk 1. [2] Välissuhete nõukogu 2780. istung, Brüssel, 12. veebruar 2007, nr 6039/07 (pressiteade 18). LISA Riigihankelepingu muutmise protokoll.. 2 Riigihankelepingu muutmise protokolli lisa. 3 I Liide Lõpliku I liite sõnastused WTO riigihankelepingu lepinguosalistele lepingu reguleerimisala käsitlevatel läbirääkimistel 31 I liite lõplik sõnastus Armeenia Vabariigile. 32 I liite lõplik sõnastus Kanadale. 42 Tulevase I liite kohased Euroopa Liidu kohustused (lõplik) 61 I liite lõplik sõnastus Hongkongile (Hiina) 237 I liite lõplik sõnastus Islandile. 247 I liite lõplik sõnastus Iisraelile. 264 I liite lõplik sõnastus Jaapanile. 275 I liite lõplik sõnastus Korea Vabariigile. 290 I liite lõplik sõnastus Liechtensteini Vürstiriigile. 303 I liite lõplik sõnastus Madalmaade Kuningriigile seoses Arubaga. 315 I liite lõplik sõnastusNorrale. 322 I liite lõplik sõnastus Singapurile. 343 I liite lõplik sõnastus Šveitsile. 352 I liite lõplik sõnastus Taiwani, Penghu, Kinmeni ja Matsu omaette tolliterritooriumile*. 364 I liite lõplik sõnastus Ameerika Ühendriikidele. 364 II liide. 364 III liide. 364 IV liide. 364 Riigihankelepingu muutmise protokoll Osalised riigihankelepingus, mis on allkirjastatud Marrakeshis 15. aprillil 1994, (edaspidi „1994. aasta leping”), olles viinud läbi täiendavad läbirääkimised vastavalt 1994. aasta lepingu artikli XXIV lõike 7 punktidele b ja c, on kokku leppinud järgmises: 1. 1994. aasta lepingu preambul, artiklid I kuni XXIV ja liited jäetakse välja ning asendatakse lisaga kehtestatud sätetega. 2. Käesolev protokoll avatakse 1994. aasta lepingu osalistele heakskiitmiseks. 3. Käesolev protokoll jõustub 1994. aasta lepingu selliste osaliste suhtes, kes on andnud hoiule käesoleva protokolli heakskiitmise kirja, kolmekümnendal päeval pärast seda, kui vastava kirja on hoiule andnud kaks kolmandikku 1994. aasta lepingu osalistest. Seejärel jõustub käesolev protokoll iga 1994. aasta lepingu osalise suhtes, kes on käesoleva protokolli heakskiitmise kirja hoiule andnud, kolmekümnendal päeval pärast kõnealust hoiuleandmist. 4. Käesolev protokoll antakse hoiule WTO peadirektori kätte, kes viivitamata edastab kõigile 1994. aasta lepingu osalistele käesoleva protokolli tõestatud koopia ning teatise protokolli iga heakskiitmise kohta. 5. Käesolev protokoll registreeritakse ÜRO põhikirja artikli 102 kohaselt. Allkirjastatud Genfis kolmekümnendal märtsil kahe tuhande kaheteistkümnendal aastal ühes eksemplaris inglise, prantsuse ja hispaania keeles, millest iga tekst on autentne, kui käesoleva lepingu liidete suhtes ei ole teisiti sätestatud. Riigihankelepingu muutmise protokolli lisa Preambul Käesoleva lepingu osalised (edaspidi „lepinguosalised”), tunnistades vajadust tõhusa mitmepoolse riigihankeraamistiku järele, et saavutada rahvusvahelise kaubanduse suurem liberaliseerimine ja laiendamine ning parandada selle raamistikku; tunnistades, et riigihankega seotud meetmeid ei looda, võeta vastu ega kohaldata selleks, et võimaldada kodumaiste tarnijate, asjade või teenuste kaitset, või et diskrimineerida välismaiseid tarnijaid, asju või teenuseid; tunnistades, et riigihankesüsteemide ühtsus ja prognoositavus on riiklike vahendite tõhusa ja tulemusliku haldamise ning lepinguosaliste majanduse toimimise ja mitmepoolsete kaubandussüsteemide toimimise seisukohast oluline; tunnistades, et käesoleva lepingu kohased menetluslikud kohustused peaksid olema piisavalt paindlikud, et võtta arvesse iga lepinguosalise eriasjaolusid; tunnistades vajadust võtta arvesse arenguriikide, eelkõige vähimarenenud riikide arengu-, finants- ja kaubandusvajadusi; tunnistades riigihankega seotud meetmete läbipaistvuse, riigihangete läbipaistva ja erapooletu läbiviimise ning huvide konfliktide ja korrumpeerunud tavade vältimise olulisust vastavalt kohaldatavatele rahvusvahelistele õigusvahenditele, nt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni korruptsioonivastane konventsioon; tunnistades käesoleva lepinguga hõlmatud riigihangete puhul elektrooniliste vahendite kasutamise ja selle soodustamise olulisust; soovides julgustada käesolevat lepingut heaks kiitma ja sellega ühinema neid WTO liikmeid, kes ei ole lepinguosalised, on kokku leppinud järgmises: Artikkel I Mõisted Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „kaubad või -teenused” – asjad või teenused, mida tavaliselt müüakse või pakutakse müügiks turul valitsusvälistele ostjatele ja mida sellised ostjad ostavad tavaliselt turult valitsemisega mitte seotud eesmärkidel; b) „komitee” – artikli XXI lõikega 1 asutatud riigihankekomitee; c) „ehitusteenus” – teenus, mille eesmärk on mis tahes vahenditega ehitada hooneid ja tsiviilrajatisi ÜRO ühtse tooteklassifikaatori (edaspidi „CPC”) 51. alajao tähenduses; d) „riik” – iga eraldiseisev tolliterritoorium, mis on käesoleva lepingu osaline. Kui käesoleva lepingu osaliseks oleva eraldiseisva tolliterritooriumi puhul kasutatakse käesolevas lepingus mõistet „riiklik”, käsitletakse seda seoses kõnealuse tolliterritooriumiga, kui ei ole sätestatud teisiti; e) „päev” – kalendripäev; f) „elektrooniline oksjon” – elektrooniliste seadmete abil toimuv järkjärguline protsess, mille käigus tarnijad pakuvad uued hinnad, hankemenetluse hindamiskriteeriumide kohase muu mõõdetava väärtuse või mõlemad, mille tulemusel tekib pakkumuste pingerida või see muutub; g) „kirjalikult” või „kirjalik” – sõnade ja numbritega esitatud mis tahes väljendus, mida saab lugeda ja taasesitada ning hiljem edastada. Mõiste võib hõlmata elektrooniliselt edastatavat ja salvestatavat teavet; h) „suunatud hange” – hankemeetod, mille puhul hankija võtab ühendust tema enda väljavalitud tarnija või tarnijatega; i) „meede” – hankija õigusnorm, kord, haldussuunis, tava või mis tahes meede, mis on seotud käesoleva lepinguga hõlmatud hankega; j) „korduvkasutatav loetelu” – loetelu, mida hankija kavatseb korduvalt kasutada ja mis sisaldab tarnijaid, kelle hankija on tunnistanud loetellu kandmise tingimustele vastavaks; k) „kavandatud hanke teade” – hankija avaldatud teade, milles kutsutakse huvitatud tarnijaid esitama osalemistaotlus, pakkumus või mõlemad; l) „korvamismeetmed” – tingimused või kohustused, mis edendavad kohalikku arengut või parandavad lepinguosalise maksebilanssi näiteks omamaise osaluse, tehnoloogia litsentsimise ning investeerimis-, vastuostu- jms toimingute ja nõuete abil; m) „avatud hange” – hankemeetod, mille puhul võivad pakkumuse esitada kõik huvitatud tarnijad; n) „isik” – füüsiline või juriidiline isik; o) „hankija” – I liites lepinguosalist käsitlevate lisadega 1, 2 või 3 hõlmatud üksus; p) „kvalifitseeritud tarnija” – tarnija, kelle hankija on tunnistanud osalemistingimustele vastavaks; q) „valikhange” – hankemeetod, mille puhul hankija kutsub pakkumusi esitama üksnes kvalifitseeritud tarnijad; r) „teenused” – ehitusteenused, kui ei ole sätestatud teisiti; s) „standard” – dokument, mille järgimine ei ole kohustuslik ning mille on heaks kiitnud tunnustatud asutus ja millega nähakse üldiseks ja korduvaks kasutamiseks ette asju ja teenuseid ning nendega seotud protsesse ja tootmismeetodeid käsitlevad eeskirjad, suunised või omadused. Standard võib sisaldada või käsitleda ka üksnes asja, teenuse, tootmistehnoloogia või -meetodi terminoloogiat, tähiseid, pakendamist, märgistust või etikette; t) „tarnija” – isik või isikute rühm, kes pakub või saab pakkuda asju või teenuseid ning u) „tehniline kirjeldus” – hanketingimus, millega: i) kehtestatakse hangitavate asjade ja teenuste omadused, sealhulgas kvaliteedi, toime, ohutuse ja mõõtmete nõuded, või asjade tootmise või teenuste osutamise protsessid ja viisid, või ii) sätestatakse asja või teenuse puhul kasutatav terminoloogia, tähised, pakendamis-, märgistus- või etiketinõuded. Artikkel II Kohaldamis- ja reguleerimisala Lepingu kohaldamine 1. Käesolevat lepingut kohaldatakse käesoleva lepinguga hõlmatud hankega seotud kõigi meetmete suhtes, sõltumata sellest, kas see hange korraldatakse tervenisti või osaliselt elektrooniliselt või mitte. 2. Käesolevas lepingus tähendab „käesoleva lepinguga hõlmatud hange” valitsuse ülesannete täitmiseks teostatavat hanget: a) mille puhul hangitakse asju, teenuseid või mõlemat: i) nagu on kindlaks määratud I liites iga lepinguosalise lisades; ning ii) hanke eesmärk ei ole olnud äriotstarbeline müük või edasimüük või kasutamine äriotstarbeliseks müügiks või edasimüügiks ette nähtud asjade tootmisel või teenuste osutamisel; b) mis toimub mis tahes lepingulisel alusel, sealhulgas: ostmise, üürimise, rentimise või liisimise teel koos väljaostuvõimalusega või ilma; c) mille maksumus, hinnatuna vastavalt lõigetele 6–8, on artikli VII kohase teate avaldamise ajal võrdne I liite lisades lepinguosalise sätestatud piirmääraga või sellest suurem; d) mille teostab hankija ning e) mida ei ole lõikes 3 või I liite lepinguosalise lisades sätestatud reguleerimissalast muul moel välja arvatud. 3. Kui I liite lepinguosalise lisades ei ole sätestatud teisiti, ei kohaldata käesolevat lepingut järgmise suhtes: a) maa, olemasolevate hoonete või muu kinnisvara või nendega seotud õiguste omandamine või rentimine; b) lepinguosalise lepinguvälised kokkulepped ning mis tahes vormis antav abi, sealhulgas koostöölepingud, toetused, laenud, paigutused omakapitali, tagatised ja maksusoodustused; c) fiskaalasutuse teenuste ja depooteenuste, reguleeritud finantseerimisasutuste likvideerimise ja juhtimise teenuste või riigivõla, sealhulgas laenude, riigi võlakirjade, vekslite ja muude väärtpaberite müügi, tagasiostu või levitamisega seotud teenuste hange või soetamine; d) riiklikud töölepingud; e) hanked, mis korraldatakse: i) spetsiaalselt rahvusvahelise abi, sealhulgas arenguabi andmiseks; ii) erimenetluse või -klausli alusel, mis on sätestatud sõjaväeüksuste paiknemist käsitlevas rahvusvahelises lepingus või mis on seotud mõne projekti ühise rakendamisega rahvusvahelisele lepingule alla kirjutanud riikide poolt või iii) rahvusvahelise organisatsiooni erimenetluse või -klausli alusel või mida rahastatakse rahvusvahelise toetuse, laenu või muu abiga, mille suhtes kohaldatav menetlus või klausel ei ole käesoleva lepinguga kooskõlas. 4. Iga lepinguosaline esitab oma I liite lisades järgmise teabe: a) lisas 1 keskvalitsusasutused, kelle hanked on käesoleva lepinguga hõlmatud; b) lisas 2 keskvalitsusest madalama tasandi valitsusasutused, kelle hanked on käesoleva lepinguga hõlmatud; c) lisas 3 kõik muud üksused, kelle hanked on käesoleva lepinguga hõlmatud; d) lisas 4 käesoleva lepinguga hõlmatud asjad; e) lisas 5 käesoleva lepinguga hõlmatud teenused peale ehitusteenuste; f) lisas 6 käesoleva lepinguga hõlmatud ehitusteenused ning g) lisas 7 üldised märkused. 5. Kui hankija nõuab lepinguga hõlmatud hankega seoses, et isikud, keda ei ole nimetatud I liite lepinguosalist käsitlevates lisades, korraldaksid hanke vastavalt konkreetsetele tingimustele, kohaldatakse selliste tingimuste suhtes artiklit IV mutatis mutandis. Hindamine 6. Kui hankija hindab hanke maksumust eesmärgiga teha kindlaks, kas tegemist on käesoleva lepinguga hõlmatud hankega, hankija: a) ei jaga hanget mitmeks hankeks ning ei vali ega kasuta selle maksumuse hindamiseks erilisi hindamismeetodeid selleks, et kõnealune hange või selle osa jääks käesoleva lepingu kohaldamisalast välja ning b) esitab hanke hinnangulise maksimaalse kogumaksumuse hanke kogu kestuse kohta, olenemata sellest, kas leping sõlmitakse ühe või enama tarnijaga, võttes arvesse kõiki tasustamise vorme, sealhulgas: i) lisatasud, teenustasud, vahendustasud ja intressid ning ii) kui hankes on ette nähtud optsioonivõimalus, kõnealuste optsioonide kogumaksumus. 7. Kui hanke üksiknõude tulemusena sõlmitakse rohkem kui üks leping või sõlmitakse lepingud eraldi osade suhtes (edaspidi „korduvlepingud”), lähtutakse hinnangulise maksimaalse kogumaksumuse arvutamisel järgmisest: a) sama tüüpi asja või teenuse selliste korduvlepingute maksumus, mis sõlmiti eelneva 12 kuu jooksul või hankija eelneva eelarveaasta jooksul ning mida on võimaluse korral korrigeeritud, et võtta arvesse prognoositud muutusi järgmise 12 kuu jooksul hangitavate asjade või teenuste koguses või maksumuses; või b) algse lepingu sõlmimisele järgneva 12 kuu jooksul või hankija eelarveaasta jooksul hangitava sama tüüpi asja või teenuse korduvlepingute hinnanguline maksumus. 8. Asjade või teenuste hanke puhul liisimise, rentimise või üürimise teel või hangete puhul, mille koguhind ei ole kindlaks määratud, on hindamise alus järgmine: a) tähtajalise lepingu puhul: i) kui lepingu kestus on 12 kuud või vähem, kogu kestuse hinnanguline maksimaalne maksumus; või ii) kui lepingu kestus ületab 12 kuud, hinnanguline maksimaalne kogumaksumus, sealhulgas mis tahes hinnanguline jääkmaksumus; b) tähtajatute lepingute puhul hinnanguline kuumakse, mis on korrutatud 48ga ning c) kui ei ole kindel, kas leping sõlmitakse tähtajalisena, kohaldatakse alapunkti b. Artikkel III Julgeoleku- ja ülderandid 1. Käesolevas lepingus sätestatut ei tõlgendata viisil, mis võiks takistada lepinguosalisi mis tahes meetmete võtmisel või teabe avalikustamata jätmisel, mida ta peab vajalikuks, et kaitsta oma olulisi julgeolekuhuve, mis on seotud relvade, laskemoona või sõjavarustuse hangete või riigi julgeoleku või riigikaitse seisukohalt hädavajalike hangetega. 2. Vastavalt nõudele, et selliseid meetmeid ei kohaldata viisil, mis põhjustab samasugustes tingimustes oleva lepinguosalise meelevaldset või põhjendamatut diskrimineerimist või rahvusvahelise kaubanduse varjatud piiramist, ei tõlgendata käesolevat lepingut selliselt, et see takistab lepinguosalist kehtestamast ja jõustamast meetmeid, mis on: a) vajalikud kõlbluse, korra ja turvalisuse kaitseks; b) vajalikud inimeste, loomade või taimede elu ja tervise kaitseks; c) vajalikud intellektuaalomandi kaitseks; või d) seotud puudega isikute, heategevusinstitutsioonide või vangide tööga seotud asjade ja teenustega. Artikkel IV Üldpõhimõtted Mittediskrimineerimine 1. Käesoleva lepinguga hõlmatud hankega seotud mis tahes meetme puhul kohtleb kumbki lepinguosaline (k.a tema hankijad) otseselt ja tingimusteta teise lepinguosalise asju ja teenuseid ning teise lepinguosalise tarnijaid, kes pakuvad ükskõik millise lepinguosalise asju või teenuseid, vähemalt sama soodsalt, kui see lepinguosaline (k.a tema hankijad) kohtleb: a) omamaiseid asju, teenuseid ja tarnijaid ning b) teise lepinguosalise asju, teenuseid ja tarnijaid. 2. Käesoleva lepinguga hõlmatud hangetega seotud meetme puhul lepinguosalised, k.a tema hankijad: a) ei kohtle mõnda kohapealset tarnijat selle välismaise kuuluvuse või omandiõiguse määra põhjal vähem soodsalt kui teisi kohapealseid tarnijaid ega b) diskrimineeri kohapealset tarnijat selle alusel, et asjad või teenused, mida see tarnija selle konkreetse hanke jaoks pakub, pärinevad teiselt lepinguosaliselt. Elektrooniliste vahendite kasutamine 3. Kui käesoleva lepinguga hõlmatud hange korraldatakse elektrooniliselt, peab hankija: (a) tagama, et hanke läbiviimisel kasutatakse muu hulgas ka autentimiseks ja andmete krüptimiseks infotehnoloogiasüsteeme ja tarkvara, mis on üldkättesaadavad ja võimaldavad koostalitlust teiste üldkättesaadavate infotehnoloogiasüsteemide ja tarkvaraga ning (b) rakendama mehhanisme, millega tagatakse osalemistaotluste ja pakkumuste terviklus, sealhulgas fikseeritakse nende esitamise aeg, ning välistatakse neile loata juurdepääs. Hanke korraldamine 4. Hankija korraldab käesoleva lepinguga hõlmatud hanke läbipaistvalt ja erapooletult ning: (a) tegutseb kooskõlas käesoleva lepinguga, kasutab selliseid meetodeid nagu avatud hange, valikhange ja suunatud hange; (b) väldib huvide konflikte ning (c) väldib korruptsiooni. Päritolureeglid 5. Käesoleva lepinguga hõlmatud hanke puhul ei kohalda lepinguosaline teise lepinguosalise territooriumilt imporditavate asjade ega osutatavate teenuste suhtes muid päritolureegleid kui need, mida lepinguosaline samal ajal kohaldab tavapärase kaubanduse raames sama lepinguosalise territooriumilt samade asjade impordi või samade teenuste osutamise suhtes. Korvamismeetmed 6. Käesoleva lepinguga hõlmatud hanke puhul lepinguosaline, sealhulgas tema hankijad, ei taotle, arvestada, kehtesta ega jõusta korvamismeetmeid. Meetmed, mis ei ole hangetele eriomased 7. Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata: tolli- ega muude maksude suhtes, mis on kehtestatud impordile või seoses impordiga, selliste maksude kogumise meetodi suhtes, muude impordieeskirjade ja -formaalsuste suhtes ega teenuskaubandust mõjutavate meetmete suhtes, välja arvatud käesoleva lepinguga hõlmatud hankeid reguleerivad meetmed. Artikkel V Arenguriigid 1. Käesoleva lepinguga ühinemise läbirääkimistel ja lepingu rakendamisel ja haldamisel pööravad lepinguosalised erilist tähelepanu arenguriikide ja vähimarenenud riikide (edaspidi kokku „arenguriigid”, kui ei ole spetsiaalselt osutatud teisiti) arengu-, finants- ja kaubandusvajadustele ning olukorrale, tunnistades, et need võivad riigiti oluliselt erineda. Nagu sätestatud käesolevas artiklis ja taotluse korral võimaldab lepinguosaline erinevat ja erikohtlemist: a) vähimarenenud riikidele ning b) mis tahes teisele arenguriigile, kui ja kuivõrd kõnealune erinev ja erikohtlemine vastab selle arenguvajadustele. 2. Selleks et säilitada käesoleva lepingu alusel võimaluste sobiv tasakaal, pakub iga lepinguosaline kohe pärast arenguriigi ühinemist käesoleva lepinguga kõnealuse riigi asjadele, teenustele ja tarnijatele kõige soodsamaid tingimusi, mida lepinguosaline pakub I liite oma lisade kohaselt mis tahes teisele käesoleva lepingu osalisele vastavalt lepinguosalise ja arenguriigi vahel kokku lepitud tingimustele. 3. Arenguriik võib lähtuvalt oma arenguvajadustest ja kokkuleppel lepinguosalistega võtta vastu või säilitada üleminekuperioodil ühe või rohkem järgmistest üleminekumeetmetest vastavalt I liite asjaomastes lisades sätestatud ajakavale, ning mida on kohaldatud viisil, millega ei diskrimineerita teisi lepinguosalisi seoses järgmisega: a) eelishinnaprogramm, tingimusel et kõnealune programm: (i) annab eelise ainult hanke osale, mis hõlmab eelist kohaldavast arenguriigist pärit asju või teenuseid, või asju või teenuseid, mis on pärit teisest arenguriigist, mille suhtes eelist kohaldaval arenguriigil on kohustus rakendada võrdset kohtlemist eelislepingu alusel, tingimusel et kui teine arenguriik on käesoleva lepingu osaline, järgitakse sellisel kohtlemisel komitee kehtestatud tingimusi ning ii) on läbipaistev ning eelis ja selle kohaldamine hankes on selgelt kirjeldatud kavandatud hanke teates; b) korvamismeetmed, tingimusel et mis tahes nõue või kavatsus kehtestada korvamismeetmed on kavandatud hanke teates selgelt märgitud; c) teatavate üksuste või sektorite järkjärguline lisamine ning d) piirmäär, mis on suurem alalisest piirmäärast. 4. Käesoleva lepinguga ühinemise läbirääkimistel võivad lepinguosalised leppida kokku käesoleva lepingu mis tahes konkreetse kohustuse hilisemas kohaldamises, välja arvatud artikli IV lõike 1 punkti b kohaldamine ühineva arenguriigi poolt, kui kõnealune riik täidab kohustust. Rakendusperiood on: a) vähimarenenud riigi puhul viis aastat pärast käesoleva lepinguga ühinemist ning b) kõigi teiste arenguriikide puhul ainult see aeg, mida on vaja konkreetse kohustuse täitmiseks ning mis ei ületa kolme aastat. 5. Kõik arenguriigid, kes on pidanud läbirääkimisi kohustuse rakendusperioodi üle lõike 4 alusel, loetlevad oma I liite lisas 7 kokkulepitud rakendusperioodid, konkreetsed kohustused, mille suhtes kohaldatakse rakendusperioodi, ja kõik ajutised kohustused, mida nad on lubanud täita rakendusperioodi jooksul. 6. Pärast käesoleva lepingu jõustumist arenguriigis võib komitee arenguriigi taotluse alusel: a) pikendada üleminekuperioodi meetme puhul, mis on võetud vastu või säilitatud lõike 3 alusel, või mis tahes rakendusperioodi, milles on kokku lepitud lõike 4 kohaselt või b) kiita lõike 3 kohaselt heaks uue üleminekumeetme vastuvõtmise eri asjaoludel, mida ei nähtud ette ühinemisprotsessi ajal. 7. Arenguriik, kes on pidanud üleminekumeetme üle läbirääkimisi lõigete 3 või 6 alusel, rakendusperioodi üle lõike 4 alusel või pikendamise üle lõike 6 alusel, võtab ülemineku- või rakendusperioodil meetmed, mida võib olla vaja, et tagada kõnealuse perioodi lõpuks vastavus käesolevale lepingule. Arenguriik teavitab komiteed kohe igast sammust. 8. Lepinguosalised kaaluvad põhjalikult arenguriigi mis tahes taotlust tehnilise koostöö tegemise ja suutlikkuse suurendamise kohta seoses kõnealuse riigi ühinemisega käesoleva lepinguga või selle rakendamisega. 9. Komitee võib käesoleva artikli rakendamiseks töötada välja menetlused. Need võivad hõlmata sätteid, mis käsitlevad hääletamist lõike 6 kohaste taotlustega seotud otsuste üle. 10. Komitee vaatab käesoleva artikli toimimise ja tõhususe läbi iga viie aasta järel. Artikkel VI Teave hankesüsteemi kohta 1. Lepinguosaline: a) avaldab viivitamata õigusnormid, kohtuotsused, üldised haldusotsused, õigusaktidest tulenevad standardsed lepinguklauslid, millele viidatakse hanketeadetes ja -dokumentides, samuti käesoleva lepinguga hõlmatud hanke menetluse ja selles tehtavad muudatused laia levikuga ja avalikkusele pidevalt kättesaadavas ametlikult määratud elektroonilises või paberipõhises meedias ning b) selgitab neid taotluse korral teistele lepinguosalistele. 2. Lepinguosaline: a) loetleb II liites elektroonilised ja paberipõhised meediakanalid, kus ta avaldab lõikes 1 kirjeldatud teabe; b) esitab III liites elektroonilised ja paberipõhised meediakanalid, kus ta avaldab artiklis VII, artikli IX lõikes 7 ja artikli XVI lõikes 2 nõutud teabe; ning c) esitab IV liites veebisaidi aadressi või aadressid, kus ta avaldab: i) hankeid käsitleva statistika vastavalt artikli XVI lõikele 5 või ii) teated sõlmitud hankelepingute kohta vastavalt artikli XVI lõikele 6. 3. Lepinguosaline teavitab komiteed viivitamata, kui muutub käesoleva lepingu II, III, või IV liites esitatud teda käsitlev teave. Artikkel VII Teated Kavandatud hanke teade 1. Käesoleva lepinguga hõlmatud hangete puhul avaldab hankija III liites loetletud asjakohases elektroonilises või paberipõhises meedias kavandatud hanke teate, välja arvatud artiklis XIII nimetatud asjaoludel. Kõnealune meediakanal on laia levikuga ja kõnealused teated jäävad avalikkusele kättesaadavaks vähemalt teates märgitud aja lõpuni. Teated: a) on lisa 1 alla kuuluvate hankijate puhul tasuta kättesaadavad elektrooniliselt ühe juurdepääsupunkti kaudu vähemalt III liites osutatud aja jooksul; ning b) on lisade 2 või 3 alla kuuluvate hankijate puhul, juhul kui on olemas elektrooniline juurdepääs, tasuta kättesaadavad vähemalt internetiportaali linkide kaudu. Lepinguosalisi, sealhulgas nende lisade 2 või 3 alla kuuluvaid hankijaid, julgustatakse avaldama oma teateid elektrooniliselt ja tasuta ühe juurdepääsupunkti kaudu. 2. Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, sisaldab kavandatud hanke teade järgmist: a) hankija nimi ja aadress ning muud andmed, mida on vaja temaga kontakteerumiseks ning kõikide vajalike hankedokumentide saamiseks, ning vajaduse korral nende hind ja maksetingimused; b) hanke kirjeldus, sealhulgas asjade ja teenuste laad ja kogus või eeldatav kogus, kui täpne kogus ei ole teada; c) korduvlepingute puhul võimaluse korral järgmiste hanketeadete avaldamise aeg; d) mis tahes optsioonide kirjeldus; e) asjade tarnimise ja teenuste osutamise ajakava või lepingu kestus; f) kasutatav hankemeetod ning teave selle kohta, kas tegemist on läbirääkimistega hanke või elektroonilise oksjoniga; g) vajaduse korral hankes osalemise taotluste esitamise aadress ja tähtpäev; h) pakkumuste esitamise aadress ja tähtpäev; i) keel või keeled, milles võib esitada pakkumuse või osalemistaotluse, juhul kui need võib esitada muus keeles kui hankija lepinguosalise ametlik keel; j) tarnijatele kehtestatud osalemistingimuste loetelu koos lühikirjeldustega, sealhulgas nõuded konkreetsete dokumentide ja tõendite esitamisele, kui neid nõudeid ei ole esitatud kõikidele huvitatud tarnijatele kavandatud hanke teatega samal ajal kättesaadavaks tehtud hankedokumentides; k) tarnijate valiku kriteeriumid ja vajaduse korral hankes osalema lubatavate tarnijate arv, kui hankija kavatseb vastavalt artiklile IX kutsuda hankes osalema piiratud arvu kvalifitseeritud tarnijaid ning l) märge, et hange on käesoleva lepinguga hõlmatud. Kokkuvõtlik teade 3. Iga kavandatava hanke puhul avaldab hankija koos kavandatud hanke teatega ühes WTO keeles vabalt kättesaadava kokkuvõtliku teate. Kokkuvõtlik teade sisaldab vähemalt järgmist teavet: a) hanke sisu; b) pakkumuse või vajaduse korral hankes osalemise või korduvkasutatavasse loetellu kandmise taotluse esitamise tähtpäev ning c) aadress, kust saab taotleda hankedokumente. Plaanitud hankeid käsitlev teade 4. Hankijatel soovitatakse igal eelarveaastal avaldada III liites loetletud elektroonilises või paberipõhises meediakanalis võimalikult varakult teade hankeplaani kohta (edaspidi „plaanitud hankeid käsitlev teade”). Selline teade peaks sisaldama riigihanke sisu ja eeldatavat kavandatud hanke teate avaldamise kuupäeva. 5. Lisade 2 või 3 alla kuuluv hankija võib kasutada plaanitud hankeid käsitlevat teadet kavandatud hanke teatena, tingimusel et see sisaldab lõikes 2 osutatud teavet ulatuses, mis on hankijale kättesaadav, ja märget, et huvitatud tarnijad peaksid väljendama hankijale oma huvi hanke vastu. Artikkel VIII Osalemistingimused 1. Hankija esitab hankes osalemiseks ainult need tingimused, mis on olulised tagamaks, et tarnija vastab õiguslikult ja finantsiliselt hanke nõuetele ning on äriliselt ja tehniliselt suutlik asjaomast hangelepingut täitma. 2. Osalemistingimuste kindlaksmääramisel hankija: a) ei esita tingimust, et hankes osalemiseks peab tarnija olema eelnevalt sõlminud selle lepinguosalise hankijaga ühe või mitu lepingut ning b) võib nõuda varasemat töökogemust, kui see on hanke tingimuste seisukohast tähtis. 3. Hinnates, kas tarnija vastab osalemistingimustele, hankija: a) hindab tarnija finantsilist, ärilist ja tehnilist suutlikkust vastavalt tema äritegevusele hankija lepinguosalise territooriumil ja väljaspool seda ning b) lähtub hindamisel hanketeates või hankedokumentides eelnevalt sätestatud tingimustest. 4. Tõendusmaterjali olemasolu korral võib lepinguosaline, sealhulgas tema hankijad, jätta tarnija menetlusest kõrvale sellistel põhjustel nagu: a) pankrot; b) valeandmete esitamine; c) olulised või püsivad puudused ühe või mitme varasema lepingu sisuliste nõuete või kohustuste täitmisel; d) lõplik süüdimõistmine rasketes kuri- või väärtegudes; e) eksimine ametialaste käitumisreeglite vastu või tegevus või tegevusetus, mis vähendab tarnija ärilist usaldusväärsust või f) maksude maksmata jätmine. Artikkel IX Tarnijate kvalifitseerimine Registreerimissüsteemid ja kvalifitseerimismenetlused 1. Lepinguosaline, sealhulgas tema hankijad, võib pidada ülal tarnijate registreerimise süsteemi, mille kaudu huvitatud tarnijad peavad registreeruma ja esitama teatavat teavet. 2. Lepinguosaline tagab, et: a) tema hankijad teevad jõupingutusi kvalifitseerimismenetluste erinevuste minimeerimiseks ning b) kui tema hankijad peavad ülal registreerimissüsteemi, teevad nad jõupingutusi registreerimissüsteemide erinevuste minimeerimiseks. 3. Lepinguosaline, sealhulgas tema hankijad, ei võta vastu ega kasuta registreerimissüsteemi või kvalifitseerimismenetlust, mille eesmärk on tekitada või mille tõttu tekivad asjatud takistused hankel osalemiseks teise lepinguosalise tarnijatele. Valikhange 4. Kui hankija kavatseb kasutada valikhanget, peab ta: a) esitama kavandatud hanke teates vähemalt artikli VII lõike 2 punktides a, b, f, g, j, k ja l nimetatud teabe ning kutsuma tarnijaid üles esitama osalemistaotlusi; ning b) esitama pakkumuste esitamise perioodi alguseks kvalifitseeritud tarnijatele, keda ta teavitab vastavalt artikli XI lõike 3 punktile b, vähemalt artikli VII lõike 2 punktides c, d, e, h ja i osutatud teabe. 5. Hankija lubab konkreetses hankes osaleda kõigil kvalifitseeritud tarnijatel, välja arvatud juhul, kui hankija teatab kavandatud hanke teates, et hankes lubatakse osalema vaid piiratud arv tarnijaid, ning esitab tarnijate arvu piiramise kriteeriumid. 6. Kui hankedokumente ei tehta alates lõikes 4 osutatud teate avaldamise kuupäevast avalikult kättesaadavaks, tagab hankija, et need tehakse kõikidele lõike 5 kohaselt väljavalitud kvalifitseeritud tarnijatele kättesaadavaks üheaegselt. Korduvkasutatavad loetelud 7. Hankija võib pidada korduvkasutatavat loetelu tarnijatest, tingimusel, et teade, millega huvitatud isikuid kutsutakse taotlema enda loetellu kandmist: a) avaldatakse igal aastal ning b) on selle elektroonilise avaldamise korral pidevalt kättesaadav, asjakohase meediakanali kaudu, mis on loetletud III liites. 8. Lõikega 7 ette nähtud teade hõlmab järgmist: a) asjade ja teenuste või asjade liikide ja teenuse kategooriate kirjeldus, mille puhul loetelu võidakse kasutada; b) osalemistingimused, millele tarnijad loetellu kandmiseks peavad vastama, ning meetodid, mida hankija kasutab tarnija tingimustele vastamise kontrollimiseks; c) hankija nimi ja aadress ning muud andmed, mida on vaja temaga kontakteerumiseks ning loeteluga seotud kõigi vajalike dokumentide saamiseks; d) loetelu kehtivusaeg ja selle kehtivuse pikendamise või lõpetamise viis või kui kehtivusaega ei esitata, märge selle kohta, millisel viisil teatatakse loetelu kasutamise lõpetamisest ning e) märge, et loetelu võib kasutada käesoleva lepinguga hõlmatud hanke puhul. 9. Kui korduvkasutatav loetelu kehtib kolm aastat või vähem, võib hankija lõikest 7 olenemata avaldada lõikes 7 osutatud teate ainult üks kord, nimelt loetelu kehtivusaja algul, tingimusel, et: a) teates esitatakse loetelu kehtivusaeg ja teatatakse, et rohkem teateid ei avaldata ning b) teade avaldatakse elektrooniliselt ja see on kogu kehtivusaja jooksul pidevalt kättesaadav. 10. Hankija lubab tarnijatel taotleda igal ajal enda kandmist korduvkasutatavasse loetellu ja kannab kõik kvalifitseeritud tarnijad loetellu mõistlikult lühikese aja jooksul. 11. Kui tarnija, kes ei ole kantud korduvkasutatavasse loetellu, esitab korduvkasutatava loetelu alusel hankel osalemise taotluse ja kõik nõutud dokumendid artikli XI lõikes 2 sätestatud perioodi jooksul, peab hankija taotlust kaaluma. Hankija ei jäta tarnijat hankemenetlusest kõrvale selle tõttu, et hankijal ei ole piisavalt aega taotlust kaaluda, välja arvatud erijuhul, kui hankija tingituna hanke keerukusest ei suuda lõpetada taotluse kaalumist pakkumuste esitamiseks lubatud perioodi jooksul. Lisade 2 ja 3 hankijad 12. Lisade 2 või 3 alla kuuluv hankija võib teadet, milles tarnijaid kutsutakse üles taotlema korduvkasutatavasse loetellu kandmist, kasutada kavandatud hanke teatena, kui: a) teade avaldatakse kooskõlas lõikega 7 ja see sisaldab lõikega 8 nõutud teavet ning kogu kättesaadavat artikli VII lõikega 2 nõutud teavet ning märget, et see teade kujutab endast kavandatud hanke teadet või et ainult korduvkasutatava loetelu tarnijad saavad edaspidi korduvkasutatava loetelu alla kuuluvate hangete teateid ning b) hankija esitab tarnijatele, kes on talle teatanud oma huvist konkreetse hanke vastu, kiiresti piisavalt teavet, mis võimaldab neil kindlaks teha, kas nad on huvitatud hankes osalemast, sealhulgas kogu ülejäänud teabe, mida nõutakse artikli VII lõikes 2, niivõrd kui see teave on kättesaadav. 13. Lisade 2 ja 3 alla kuuluv hankija võib võimaldada tarnijal, kes on vastavalt lõikele 10 taotlenud enda kandmist korduskasutatavasse loetellu, esitada asjaomase hanke raames pakkumuse, kui hankijal jääb piisavalt aega, et kindlaks teha, kas tarnija vastab osalemistingimustele. Teave hankija otsuste kohta 14. Hankija teatab hankes osalemise taotluse või korduvkasutatavasse loetellu kandmise taotluse esitanud tarnijale viivitamata oma otsuse tema taotluse kohta. 15. Kui hankija lükkab tagasi tarnija hankes osalemise või korduvkasutatavasse loetellu kandmise taotluse, ei tunnista teda enam kvalifitseerunuks või kustutab ta korduvkasutatavast loetelust, teatab hankija sellest tarnijale viivitamata ja esitab tarnija taotlusel talle viivitamata oma otsuse kirjaliku põhjenduse. Artikkel X Tehnilised kirjeldused ja hankedokumendid Tehnilised kirjeldused 1. Hankija ei koosta, ei võta vastu ega kohalda tehnilisi kirjeldusi ega nõua mõne vastavushindamismenetluse kasutamist, millega luuakse või võidakse luua tarbetuid takistusi rahvusvahelises kaubanduses. 2. Hanke teel ostetavate asjade või tellitavate teenuste tehnilisi kirjeldusi koostades peab hankija vajaduse korral: a) esitama tehnilises kirjelduses pigem tulemuslikkuse nõudeid ja funktsionaalseid nõudeid kui disaini või välistunnuseid ning b) võtma tehnilise kirjelduse aluseks rahvusvahelised standardid, kui need on olemas; muul juhul võtma aluseks siseriiklikud tehnilised normid, tunnustatud siseriiklikud standardid või ehituseeskirjad. 3. Kui tehnilistes kirjeldustes kasutatakse disaini ja välistunnustega seotud näitajaid, peaks hankija lisama vajaduse korral hankedokumentidesse näiteks sõnad „või samaväärne”, et näidata, et ta võtab arvesse samaväärsete asjade ja teenuste pakkumusi, kui need selgelt vastavad hanke tingimustele. 4. Hankija ei koosta tehnilisi kirjeldusi, mis sisaldavad konkreetse kaubamärgi või kaubanime, patendi, disainilahenduse või tüübi, teatava päritolu, tootja või tarnijaga seotud nõudeid või viiteid, välja arvatud juhul, kui hankeeset ei ole muul viisil võimalik piisavalt täpselt või arusaadavalt kirjeldada, ja tingimusel, et hankija lisab hankedokumentidesse näiteks sõnad „või samaväärne”. 5. Hankija ei või isikult, kelle ärihuvid võivad olla seotud teatava hankega, konkurentsi piiramist põhjustaval viisil küsida ega vastu võtta nõuandeid, mida võidakse kasutada selle hanke tehniliste kirjelduste ettevalmistamisel või vastuvõtmisel. 6. Suurema kindluse huvides võib lepinguosaline, sealhulgas tema hankijad, koostada, vastu võtta või kohaldada vastavalt käesolevale artiklile tehnilisi kirjeldusi loodusvarade kaitse edendamiseks või keskkonnakaitseks. Hankedokumendid 7. Hankija esitab tarnijatele hankedokumendid, mis sisaldavad kogu vajalikku teavet, et tarnijad saaksid koostada ja esitada nõuetele vastava pakkumuse. Kui seda ei ole juba tehtud kavandatud hanke teates, esitatakse kõnealustes dokumentides täielik kirjeldus järgmisest: a) hanke kirjeldus, sealhulgas asjade või teenuste laad ja kogus või eeldatav kogus, kui täpne kogus ei ole teada; nõuded muu hulgas tehnilisele kirjeldusele, vastavushindamisele, plaanidele, joonistele ja juhenditele; b) tarnijate osalemistingimused, sealhulgas loetelu teabest ja dokumentidest, mis tarnija peab esitama seoses osalemistingimustega; c) kõik hindamiskriteeriumid, mida hankija kohaldab lepingu sõlmimisel ning kõnealuste kriteeriumide osakaal, kui hind ei ole ainukriteerium; d) kui hankija korraldab hanke elektrooniliselt, mis tahes autentimis- ja andmete krüptimise nõuded või muud nõuded seoses teabe elektroonilise esitamisega; e) kui hankija korraldab elektroonilise oksjoni, siis oksjoni läbiviimise eeskirjad, sealhulgas teave selle kohta, milliseid pakkumuse koostisosi hinnatakse; f) kui pakkumused avatakse avalikult, siis nende avamise kuupäev, kellaaeg ja koht ning vajaduse korral ka avamisele lubatavate isikute nimekiri; g) muud nõuded, sealhulgas maksetingimused ja pakkumuse esitamise viisile seatud piirangud, näiteks pakkumuste vastuvõtmine elektrooniliselt või paberkandjal ning h) asjade kohaletoimetamise ja teenuse osutamise kuupäevad. 8. Hanke teel ostetavate asjade kohaletoimetamise või teenuste osutamise kuupäeva kehtestamisel võtab hankija arvesse selliseid tegureid nagu hanke keerukus, allhangete eeldatav maht ning realistlik aeg asjade tootmiseks, ladustamiseks ja transportimiseks tarnekohast või teenuste osutamiseks. 9. Kavandatud hanke teates või hankedokumentides sätestatud hindamiskriteeriumid võivad muu hulgas sisaldada hinda ja muid kulutegureid, kvaliteeti, tehnilisi eeliseid, keskkonnanäitajaid ja tarnetingimusi. 10. Hankija peab viivitamata: a) tegema hankedokumendid kättesaadavaks, et tagada, et huvitatud tarnijatel on piisavalt aega nõuetekohase pakkumuse esitamiseks; b) esitama taotluse korral hankedokumendid igale huvitatud tarnijale ning c) vastama huvitatud või hankes osaleva tarnija esitatud mõistlikele päringutele, tingimusel, et küsitud teave ei anna kõnealusele tarnijale eelist teiste tarnijate ees. Muudatused 11. Kui hankija enne lepingu sõlmimist muudab kavandatud hanke teates või osalevatele tarnijatele antud hankedokumentides sätestatud kriteeriume või nõudeid, või kui ta muudab või avaldab uuesti hanketeate või hankedokumendid, edastab ta kirjalikult kõik sellised muudatused või muudetud või uuesti avaldatud teate või hankedokumendid: a) kõikidele teabe muutmise või uuesti avaldamise ajal hankes osalevatele tarnijatele, kui need on hankijale teada, kõikidel muudel juhtudel aga esitab muudatused samal viisil, kui ta esitas algse teabe ning b) piisavalt varakult, et tarnijatel oleks aega oma pakkumusi vajaduse korral muuta ja need uuesti esitada. Artikkel XI Tähtajad Üldsätted 1. Hankija jätab oma mõistlikest vajadustest lähtudes tarnijatele piisavalt aega, et koostada ja esitada osalemistaotlused ja nõuetele vastavad pakkumused, võttes seejuures arvesse selliseid tegureid nagu: a) hanke laad ja keerukus; b) allhangete eeldatav maht ning c) juhul kui ei kasutata elektroonilisi vahendeid, siis ka aeg, mis kulub pakkumuse edastamiseks kodu- ja välismaalt. Kõnealused tähtajad ja nende võimalik pikendamine peavad olema kõikidele huvitatud või osalevatele tarnijatele ühesugused. Tähtajad 2. Valikhanget kasutav hankija kehtestab osalemistaotluste esitamiseks sellise tähtaja, mis üldjuhul ei ole lühem kui 25 päeva alates kavandatud hanke teate avaldamise kuupäevast. Kui hankija poolt põhjendatud kiireloomulisel juhul ei ole kõnealune tähtaeg asjakohane, võib tähtaega lühendada kuni 10 päevani. 3. Väljaarvatud lõigetes 4, 5, 7 ja 8 sätestatud juhtudel kehtestab hankija osalemistaotluste esitamiseks tähtaja, mis ei ole lühem kui 40 päeva alates: a) kavandatud hanke teate avaldamise kuupäevast avatud hanke puhul või b) päevast, mil hankija teatab tarnijatele, et nad kutsutakse hankes osalema, olenemata sellest, kas kasutatakse korduvkasutatavat loetelu või mitte, valikhanke kasutamise korral. 4. Hankija võib pakkumuste esitamise lõike 3 kohast tähtaega lühendada kuni 10 päevani, kui: a) hankija on avaldanud plaanitud hankeid käsitleva teate, nagu kirjeldatud artikli VII lõikes 4, vähemalt 40 päeva ja mitte rohkem kui 12 kuud enne kavandatud hanke teate avaldamist ning plaanitud hankeid käsitlevas teates on esitatud järgmine teave: i) hanke kirjeldus; ii) pakkumuse või osalemistaotluse esitamise ligikaudne tähtaeg; iii) märge, et huvitatud tarnijad peaksid hankijale väljendama oma huvi hanke vastu; iv) aadress, kust saab hankedokumente ning v) kogu kättesaadav teave, mida nõutakse artikli VII lõike 2 kohaselt kavandatud hanke teate puhul; b) korduvlepingute puhul märgib hankija kavandatud hanke algses teates, et järgmistes teadetes sätestatakse pakkumuste esitamise tähtajad vastavalt käesolevale lõikele või c) hankija poolt põhjendatud kiireloomulistel juhtudel, mil lõike 3 kohaselt kehtestatud pakkumuste esitamise tähtaega ei saa kasutada. 5. Hankija võib lõike 3 kohast pakkumuste esitamise tähtaega lühendada viie päeva võrra mis tahes järgmisel põhjusel: a) kavandatud hanke teade avaldatakse elektrooniliselt; b) kõik hankedokumendid tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks alates kavandatud hanke teate avaldamise kuupäevast ning c) hankija aktsepteerib elektroonilisi pakkumusi. 6. Lõikest 5 lähtumisel ja koostoimes lõikega 4 ei või mingil juhul olla lõike 3 kohane pakkumuste esitamise tähtaeg lühem kui 10 päeva alates kavandatud hanke teate avaldamisest. 7. Hankija võib ärilise iseloomuga asjade või teenuste või nende mõlema ostmisel, olenemata muudest käesoleva artikli sätetest, lühendada lõike 3 kohast pakkumuste esitamise tähtaega mitte vähem kui 13 päevani, kui ta elektrooniliselt avaldab ühel ja samal ajal kavandatud hanke teate ja hankedokumendid. Peale selle, kui hankija aktsepteerib ärilise iseloomuga asjade ja teenuste elektroonilisi pakkumusi, võib ta lühendada lõike 3 kohast tähtaega kuni 10 päevani. 8. Kui lisade 2 või 3 alla kuuluv hankija on valinud kõik kvalifitseeritud tarnijad või osa neist, võib pakkumuste esitamise tähtaja kehtestada valitud tarnijatega kokkuleppel. Sellise kokkuleppe puudumise korral on tähtaeg vähemalt 10 päeva. Artikkel XII Läbirääkimine 1. Lepinguosaline võib sätestada, et tema hankijad peavad läbirääkimisi: a) kui hankija on vastavalt artikli VII lõikele 2 osutanud kavandatud hanke teates kavatsusele pidada läbirääkimisi või b) kui hindamisel ilmneb, et ükski pakkumus ei ole kavandatud hanke teates või hankedokumentides sätestatud hindamiskriteeriumide kohaselt selgelt kõige soodsam. 2. Hankija: a) tagab, et läbirääkimistel osalevate tarnijate kõrvalejätmine toimub kavandatud hanke teates või -dokumentides sätestatud hindamiskriteeriumide kohaselt ning b) määrab pärast läbirääkimiste lõppu allesjäänud tarnijatele ühise tähtpäeva uute või muudetud pakkumuste esitamiseks. Artikkel XIII Suunatud hange 1. Tingimusel, et hankija ei kasuta käesolevat sätet konkurentsi vältimiseks tarnijate vahel või viisil, millega diskrimineeritakse teise lepinguosalise tarnijaid või kaitstakse omamaiseid tarnijaid, võib ta kasutada suunatud hanget ja otsustada mitte kohaldada artikleid VII kuni IX, artiklit X (lõiked 7–11), artikleid XI, XII, XIV ja XV ainult järgmiste asjaolude korral: a) kui: i) ei esitatud ühtegi pakkumust ega ükski tarnija ei esitanud osalemistaotlust; ii) ei esitatud ühtegi hankedokumentide olulistele nõuetele vastavat pakkumust; iii) ükski tarnija ei vastanud osalemistingimustele või iv) esitatud pakkumused kajastasid konkurentide kokkulepet, ning eeldusel, et hankedokumentides esitatud nõudeid ei oldud sisuliselt muudetud; b) kui asju või teenuseid saab pakkuda üksnes konkreetne tarnija ja puudub mõistlik valikuvõimalus või asendusasjad või -teenused ühel järgmistest põhjustest: i) hangitakse kunstiteost; ii) patentide, autoriõiguste ja muude ainuõiguste tõttu või iii) konkurents puudub tehnilistel põhjustel; c) selliste asjade või teenuste lisatarne korral algse tarnija poolt, mis ei olnud esialgse hanke ese, kui tarnija vahetamine: i) ei ole võimalik majanduslikel ja tehnilistel põhjustel, mis tulenevad näiteks olemasolevate seadmete, tarkvara, teenuste või paigaldiste vahetatavus- ja koostalitlusnõudest ning ii) põhjustaks hankijale olulist ebamugavust või topeltkulusid; d) niivõrd, kui see on rangelt vajalik, kui kiireloomulise olukorra tõttu, mis on tingitud sündmustest, mida hankija ei võinud ette näha, ei ole avatud või valikhanke korras olnud võimalik saada asju või teenuseid õigeks ajaks; e) kaubaturult ostetavate asjade korral; f) kui hankija hangib prototüüpi või esimest toodet või teenust, mis töötatakse välja tema tellimusel teatava teadusuuringu, katsetuse, uurimis- või uusarenduse raames ja vastava lepingu alusel. Esimese toote või teenuse uusarendamine võib hõlmata piiratud ulatuses tootmist või teenuse osutamist, et võtta arvesse kohapealse katsetamise tulemusi ja tõestada, et asi või teenus sobib masstootmiseks või -osutamiseks kooskõlas kvaliteedistandarditega, kuid ei hõlma masstootmist või -osutamist eesmärgiga saavutada kaubanduslik tasuvus või katta teadus- ja arendustööde kulud; g) ostude korral, mis tehakse erakorralisest realiseerimisest, näiteks likvideerimisest või pankrotist tulenevatel üksnes lühiajaliselt kehtivatel eriti soodsatel tingimustel, mitte aga tavaliste ostude korral tavapärastelt tarnijatelt või h) kui leping sõlmitakse ideekonkursi võitjaga, tingimusel et: i) konkursi korraldus vastas käesoleva lepingu põhimõtetele, eelkõige seoses kavandatud hanke teate avaldamisega ning ii) konkursil osalejaid hindab sõltumatu komisjon eesmärgiga selgitada välja võitja, kellega sõlmitakse leping. 2. Hankija koostab iga lõike 1 alusel sõlmitud lepingu kohta kirjaliku aruande. Aruanne sisaldab hankija nime, hangitud asjade ja teenuste maksumust ja laadi ning märkust lõikes 1 kirjeldatud asjaolude ja tingimuste kohta, mis õigustavad suunatud hanke kasutamist. Artikkel XIV Elektroonilised oksjonid Kui hankija kavatseb käesoleva lepinguga hõlmatud hanke läbi viia elektroonilise oksjonina, esitab ta igale osalejale enne elektroonilise oksjoni algust: a) teabe automaatse hindamismeetodi kohta, mida kasutatakse pakkumuste pingerea koostamiseks ja muutmiseks oksjoni käigus, sealhulgas hankedokumentides sätestatud hindamiskriteeriumidele vastava matemaatilise valemi; b) pakkumuse elementide esialgse hindamise tulemused, kui leping kavatsetakse sõlmida kõige soodsama pakkumuse tegijaga ning c) muu teabe oksjoni läbiviimise kohta. Artikkel XV Pakkumuste läbivaatamine ja lepingute sõlmimine Pakkumuste läbivaatamine 1. Hankija võtab pakkumused vastu, avab ja vaatab need läbi menetluste kohaselt, millega tagatakse hankemenetluse õiglus ja erapooletus ning säilitatakse pakkumuste konfidentsiaalsus. 2. Hankija ei karista ühtegi tarnijat selle eest, et sai tema pakkumuse kätte pärast pakkumuste esitamise tähtaega, kui hilinemine on tingitud üksnes hankija tehtud veast. 3. Kui hankija pakub ühele tarnijale võimalust parandada pakkumuste avamise ja lepingu sõlmimise otsustamise vahelisel ajal tahtmatud vormivead, tuleb tal sama võimalust pakkuda kõikidele osalevatele tarnijatele. Lepingute sõlmimine 4. Et pakkumust saaks lepingu sõlmimisel arvesse võtta, peab pakkumus olema tehtud kirjalikult ja avamisel vastama hanketeates ja hankedokumentides sätestatud olulistele nõuetele ning pärinema tarnijalt, kes vastab osalemistingimustele. 5. Välja arvatud juhul, kui hankija jõuab järeldusele, et lepingu sõlmimine ei ole avalikes huvides, sõlmib ta lepingu tarnijaga, kes hankija hinnangul on suuteline täitma lepingutingimusi ja kes ainuüksi teadetes ja hankedokumentides sätestatud hindamiskriteeriumide kohaselt on esitanud: a) soodsaima pakkumuse või b) juhul, kui hind on ainus kriteerium, madalaima hinnaga pakkumuse. 6. Kui hankijale esitatakse pakkumus, mille hind on teiste pakkumustega võrreldes oluliselt madalam, võib ta kontrollida, kas tarnija vastab osalemistingimustele ja on suuteline lepingutingimusi täitma. 7. Hankija ei tee valikuid, tühista hanget ega muuda sõlmitud lepinguid viisil, mis ei ole kooskõlas käesolevast lepingust tulenevate kohustustega. Artikkel XVI Hanketeabe läbipaistvus Tarnijatele esitatav teave 1. Hankija teatab osalevatele tarnijatele viivitamata, kelle ta on kuulutanud hanke võitjaks, ning esitab selle teate tarnija taotlusel kirjalikult. Kooskõlas artikli XVII lõigetega 2 ja 3 esitab hankija hanke kaotanud tarnija taotlusel talle selgituse, miks ei valitud tema pakkumust ja millised olid võitnud pakkumuse eelised. Sõlmitud lepingu kohta teabe avaldamine 2. Hankija avaldab hiljemalt 72 päeva pärast iga käesoleva lepinguga hõlmatud hankelepingu sõlmimist teate III liites loetletud asjakohase elektroonilise või pabermeedia kaudu. Kui teade avaldatakse üksnes elektroonilises keskkonnas, peab teave jääma mõistlikuks ajaks vabalt kättesaadavaks. Teade sisaldab vähemalt järgmist teavet: a) hangitud asjade või teenuste kirjeldus; b) hankija nimi ja aadress; c) eduka tarnija nimi ja aadress; d) eduka pakkumuse maksumus või lepingu sõlmimisel arvessevõetud kõrgeima ja madalaima hinnaga pakkumus; e) lepingu sõlmimise kuupäev ning f) kasutatud hankemeetod ja juhul, kui vastavalt artiklile XIII kasutati suunatud hanget, selle kasutamist õigustavate asjaolude kirjeldus. Dokumentide ja aruannete säilitamine ning elektrooniline jälgitavus 3. Hankija säilitab vähemalt kolm aastat alates lepingu sõlmimisest järgmise: a) hankemenetluste ja sõlmitud lepingute kohta dokumendid ja aruanded seoses käesoleva lepinguga hõlmatud hankega, sealhulgas artikli XIII kohased aruanded ning b) andmed, millega tagatakse käesoleva lepinguga hõlmatud hanke elektroonilisel korraldamisel asjakohane jälgitavus. Statistiliste andmete kogumine ja esitamine 4. Iga lepinguosaline kogub ja esitab komiteele statistilised andmed oma käesoleva lepinguga hõlmatud hangete kohta. Igas aruandes käsitletakse ühte aastat, see esitatakse kahe aasta jooksul pärast aruandlusperioodi lõppu ning aruanne sisaldab järgmist: a) lisa 1 hankijate puhul: i) kõigi selliste hankijate puhul käesoleva lepinguga hõlmatud lepingute arv ja kogumaksumus; ii) iga sellise hankija sõlmitud käesoleva lepinguga hõlmatud lepingute arv ja kogumaksumus, esitatuna asjade ja teenuste liikide kaupa vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud ühtsele liigitussüsteemile ning iii) iga sellise hankija poolt suunatud hankemenetluse alusel sõlmitud käesoleva lepinguga hõlmatud lepingute arv ja kogumaksumus; b) lisade 2 ja 3 hankijate puhul kõigi selliste hankijate sõlmitud käesoleva lepinguga hõlmatud lepingute arv ja kogumaksumus, esitatud lisade kaupa; ning c) kui andmeid ei ole võimalik esitada, hinnangud punktides a ja b nõutud andmetele, selgitades hinnangute koostamise meetodit. 5. Kui lepinguosaline avaldab oma statistika ametlikul veebisaidil viisil, mis on kooskõlas lõikega 4, võib ta lõike 4 kohase andmete komiteele esitamise asemel teatada komiteele veebiaadressi koos juhistega, mida on vaja selliste andmete kättesaamiseks ja kasutamiseks. 6. Kui lepinguosaline nõuab sõlmitud lepingute kohta teadete avaldamist vastavalt lõikele 2 elektrooniliselt ja kui sellised teated on avalikkusele kättesaadavad ühe andmebaasi kaudu vormis, mis võimaldab käesoleva lepinguga hõlmatud lepinguid analüüsida, võib lepinguosaline lõike 4 kohase andmete komiteele esitamise asemel teatada komiteele veebiaadressi koos juhistega, mida on vaja selliste andmete kättesaamiseks ja kasutamiseks. Artikkel XVII Teabe avalikustamine Teabe esitamine lepinguosalistele 1. Teise lepinguosalise taotluse korral annab lepinguosaline viivitamata teavet, mis võimaldab kindlaks teha, kas hange viidi läbi õiglaselt, erapooletult ja käesoleva lepingu kohaselt, sealhulgas teavet võitnud pakkumuse näitajate ja suhteliste eeliste kohta. Juhul kui kõnealuse teabe avalikustamine võib mõjutada tulevasi hankeid, ei avalda selle saanud lepinguosaline seda teistele tarnijatele muidu, kui ainult pärast nõupidamist teabe esitanud lepinguosalisega ja tema nõusolekul. Teabe mitteavalikustamine 2. Olenemata käesoleva lepingu muudest sätetest ei anna lepinguosaline ega tema hankijad konkreetsele tarnijale teavet, mis võib kahjustada tarnijatevahelist õiglast konkurentsi. 3. Käesolevat peatükki ei tõlgendata nii, et lepinguosaline ja tema hankijad, ametiasutused ja järelevalveasutused peaksid avalikustama konfidentsiaalset teavet, kui avalikustamine võiks: a) takistada seaduste rakendamist; b) kahjustada ausat konkurentsi tarnijate vahel; c) kahjustada konkreetsete isikute õigustatud ärihuve, sealhulgas nende intellektuaalse omandi kaitset või d) olla muul viisil vastuolus avalike huvidega. Artikkel XVIII Siseriiklik läbivaatamise kord 1. Iga lepinguosaline kehtestab kiire, tõhusa, läbipaistva ja mittediskrimineeriva haldus- või kohtuliku läbivaatamise menetluse, mille abil tarnija võib vaidlustada: a) lepingu rikkumise või b) juhul kui tarnijal ei ole lepinguosalise siseriiklike õigusaktide kohaselt õigust käesoleva lepingu rikkumist otseselt vaidlustada, siis nende meetmete eiramise, mille lepinguosaline on võtnud käesoleva lepingu rakendamiseks, seoses käesoleva lepinguga hõlmatud hankega, mille vastu tarnijal on või oli huvi. Vaidlustamise kord on kirjalik ja see tehakse üldiselt kättesaadavaks. 2. Kui tarnija, kellel on või oli huvi lepinguga hõlmatud hanke vastu, esitab kaebuse lõikes 1 osutatud rikkumise või tegematajätmise kohta, soovitab hanke korraldava tarnija lepinguosaline tarnijal ja hankijal leida lahendus omavahelise konsultatsiooni teel. Hankija vaatab kõnealuse kaebuse läbi erapooletult ja kiiresti ning nii, et see ei mõjuta tarnija osalemist käimasolevates ega tulevastes hangetes ega tema õigust taotleda parandusmeetmete võtmist haldus- või kohtuliku läbivaatamismenetluse kaudu. 3. Igale tarnijale võimaldatakse vaide ettevalmistamiseks ja esitamiseks piisav aeg kestusega vähemalt kümme päeva alates hetkest, mil tarnija sai või oleks pidanud saama teada vaide aluseks olevast asjaolust. 4. Selleks asutab või määrab iga lepinguosaline vähemalt ühe erapooletu haldus- või kohtuasutuse, mis on tema hankijatest sõltumatu ning mis võtab vastu ja vaatab läbi tarnijate vaided seoses käesoleva lepinguga hõlmatud hangetega. 5. Kui vaide vaatab esimesena läbi muu kui lõikes 4 osutatud asutus, tagab lepinguosaline, et tarnijal on võimalik algne otsus edasi kaevata erapooletule haldus- või kohtuasutusele, kes ei sõltu hankijast, kelle hanget ta vaidlustab. 6. Lepinguosaline tagab, et kui läbivaatav organ ei ole kohus, peab olema võimalik tema otsused kohtusse edasi kaevata või peavad kehtima menetlused, millega tagatakse, et: a) hankija vastab vaidele kirjalikult ja esitab läbivaatavale asutusele vajalikud dokumendid; b) menetluse osalistel on õigus ärakuulamisele enne, kui läbivaatav organ langetab vaidluses otsuse; c) menetluse osalistel on õigus võtta endale esindaja ja saatja; d) menetluse osalistel on õigus osaleda kõikides menetlustoimingutes; e) menetluse osalistel on õigus taotleda avalikku menetlust ja kutsuda tunnistajaid ning f) läbivaatav organ teeb otsused või soovitused viivitamata, kirjalikult ja põhjendab iga otsust või soovitust. 7. Lepinguosaline kehtestab või säilitab menetlused, millega nähakse ette: a) kiired ajutised meetmed, et tarnijal oleks võimalik hankes edasi osaleda. Sellised ajutised meetmed võivad põhjustada hankeprotsessi peatamise. Menetlusega võib ette näha, et selliste meetmete kohaldamise üle otsustamisel võib arvesse võtta nende ülekaalukalt ebasoodsaid tagajärgi asjakohastele huvidele, sealhulgas avalikele huvidele. Meetmete võtmata jätmist põhjendatakse kirjalikult ning b) juhul, kui läbivaatav organ tuvastab lõikes 1 osutatud rikkumise või tegematajätmise, parandusmeetmed või kantud kahju hüvitamine, mida võib piirata pakkumuse ettevalmistus- või vaidlustamiskulude või mõlemaga. Artikkel XIX Reguleerimisala muutmine ja korrigeerimine Kavandatud muudatusest teatamine 1. Lepinguosaline teatab komiteele igast kavandatud korrigeerimisest, hankija kandmisest ühest lisast teise, I liite lisades hankija kustutamisest või muudest muudatustest (edaspidi „muudatus”). Muutmisettepaneku teinud lepinguosaline (edaspidi „muutev lepinguosaline”) märgib teates: a) I liite lisadest hankija kavandatud kustutamise korral, kasutades oma õigusi tulenevalt sellest, et valitsuse kontroll või mõju hankija käesoleva lepinguga hõlmatud hanke üle on kõrvaldatud, tõenduse kõnealuse kõrvaldamise kohta või b) kõigi muude muudatuste puhul teabe muudatuse tõenäolise mõju kohta käesoleva lepingu reguleerimisalale, milles on omavahel kokku lepitud. Teate vaidlustamine 2. Iga lepinguosaline, kelle käesolevast lepingust tulenevaid õigusi võib kahjustada kavandatud muutmine, millest on lõike 1 alusel teatatud, võib teavitada komiteed kõigist vastuväidetest kavandatud muutmisele. Kõnealused vastuväited esitatakse 45 päeva jooksul alates teate edastamisest lepinguosalistele ning nendes esitatakse vastuväite põhjused. Konsultatsioonid 3. Muutev lepinguosaline ja vastuväite esitav lepinguosaline teevad kõik võimaliku, et lahendada küsimus konsultatsiooni teel. Kõnealuse konsultatsiooni käigus muutev ja vastuväite esitav lepinguosaline kaaluvad kavandatud muutmist: a) lõike 1 punkti a kohase teatamise korral vastavalt soovituslikele kriteeriumidele, mis on vastu võetud vastavalt lõike 8 punktile b, kus on märgitud valitsuse kontrolli või mõju tegelik kaotamine hankija käesoleva lepinguga hõlmatud hanke üle ning b) lõike 1 punkti b kohase teatamise korral vastavalt soovituslikele kriteeriumidele, mis on vastu võetud vastavalt lõike 8 punktile c, seoses muutmise eest pakutavate kompenseerivate kohandamistega, et säilitada õiguste ja kohustuste tasakaal ja käesoleva lepingu vastastikku kokku lepitud reguleerimisala. Läbivaadatud muudatus 4. Kui muutev lepinguosaline ja vastuväite esitav lepinguosaline lahendavad küsimuse konsultatsiooni teel ning muutev lepinguosaline vaatab kavandatud muudatuse konsultatsiooni tulemusena läbi, teavitab muutev lepinguosaline komiteed vastavalt lõikele 1 ning kõik läbivaadatud muudatused jõustuvad alles pärast käesoleva artikli nõuete täitmist. Muudatuste rakendamine 5. Kavandatud muudatus jõustub ainult juhul, kui: a) ükski lepinguosaline ei esita kavandatud muudatuse kohta komiteele kirjalikku vastuväidet 45 päeva jooksul alates kavandatud muudatuse kohta teate avaldamisest lõike 1 alusel; b) kõik vastuväiteid esitavad lepinguosalised on teavitanud komiteed sellest, et nad võtavad vastuväited kavandatud muudatusele tagasi või c) pärast kavandatud muudatusest teatamist vastavalt lõikele 1 on möödunud 150 päeva ning muutev lepinguosaline on teavitanud komiteed kirjalikult oma kavatsusest muudatus rakendada. Sisuliselt samaväärse reguleerimisala tühistamine 6. Kui muudatus jõustub vastavalt lõike 5 punktile c, võib iga vastuväite esitav lepinguosaline tühistada sisuliselt samaväärse reguleerimisala. Sõltumata artikli IV lõike 1 punktist b võib käesoleva lõike kohast tühistamist rakendada üksnes seoses muutva lepinguosalisega. Iga vastuväite esitav lepinguosaline teavitab komiteed kirjalikult igast sellisest tühistamisest vähemalt 30 päeva enne tühistamise jõustumist. Käesoleva lõike kohane tühistamine on kooskõlas mis tahes tingimustega, mis on seotud komitee poolt lõike 8 punkti c alusel vastuvõetud kompenseeriva kohandamisega. Vahekohtumenetlused vastuväidete lahendamise lihtsustamiseks 7. Kui komitee on võtnud vastu vahekohtumenetlused, millega lihtsustatakse lõike 8 kohaselt vastuväidete lahendamist, võib muutev või iga vastuväite esitav lepinguosaline algatada vahekohtumenetluse 120 päeva jooksul alates kavandatud muudatuse kohta teate avaldamisest. a) Kui ükski lepinguosaline ei ole vahekohtumenetlust kõnealuse aja jooksul algatanud: i) sõltumata lõike 5 punktist c, jõustub kavandatud muudatus 130 päeva möödumisel kavandatud muudatuse avaldamisest vastavalt lõikele 1 ning kui muutev lepinguosaline on teavitanud kirjalikult komiteed oma kavatsusest muudatus rakendada; ning ii) ükski vastuväidet esitav lepinguosaline ei või vastavalt lõikele 6 reguleerimisala tühistada. b) Kui muutev või vastuväite esitav lepinguosaline on algatanud vahekohtumenetluse: i) sõltumata lõike 5 punktist c, ei jõustu kavandatud muudatus enne vahekohtumenetluse lõpetamist; ii) iga vastuväite esitav lepinguosaline, kes kavatseb kasutada kompensatsiooniõigust või tühistada sisuliselt samaväärse reguleerimisala vastavalt lõikele 6, osaleb vahekohtumenetluses; iii) muutev lepinguosaline peaks kõigi muudatuste jõustamisel vastavalt lõike 5 punktile c järgima vahekohtumenetluse tulemusi ning iv) kui muutev lepinguosaline ei järgi kõigi muudatuste jõustamisel vastavalt lõike 5 punktile c vahekohtumenetluse tulemusi, võib iga vastuväite esitav lepinguosaline tühistada sisuliselt samaväärse reguleerimisala vastavalt lõikele 6, tingimusel, et iga selline tühistamine vastab vahekohtumenetluse tulemusele. Komitee ülesanded 8. Komitee võtab vastu järgmise: a) vahekohtumenetlused, et lihtsustada vastuväidete lahendamist lõike 2 alusel; b) soovituslikud kriteeriumid, mis tõendavad valitsuse kontrolli või mõju tegelikku kaotust hankija käesoleva lepinguga hõlmatud hangete üle ning c) kriteeriumid kompenseeriva kohandamise ulatuse määramiseks, mida tuleb pakkuda lõike 1 punkti b kohaste muudatuste ja lõike 6 kohase sisuliselt samaväärse reguleerimisala puhul. Artikkel XX Konsultatsioonid ja vaidluste lahendamine 1. Iga lepinguosaline peab mõistvalt arvesse võtma teise lepinguosalise esildisi mis tahes küsimuses, mis mõjutab käesoleva lepingu toimimist, ning tagama piisavad võimalused sellealaseks konsulteerimiseks. 2. Kui lepinguosaline leiab, et talle käesolevast lepingust otseselt või kaudselt tulenev kasu muutub olematuks või väheneb või et käesoleva lepingu mis tahes eesmärgi saavutamine on takistatud järgmisel põhjusel: a) teise lepinguosalise või teiste lepinguosaliste käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmatajätmine või b) teise lepinguosalise või teiste lepinguosaliste mis tahes meetme kohaldamise tõttu, olgu see siis käesoleva lepingu sätetega vastuolus või mitte, võib ta küsimuses vastastikku rahuldava lahenduse leidmiseks kasutada vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe (edaspidi „vaidluste lahendamise käsituslepe”) sätteid. 3. Vaidluste lahendamise käsituslepet kohaldatakse konsultatsioonide ja vaidluste lahendamise suhtes käesoleva lepingu alusel, välja arvatud erand, mille kohaselt sõltumata vaidluste lahendamise käsitusleppe artikli 22 lõikest 3 ei põhjusta ükski muust vaidluste lahendamise käsitusleppe 1. liites loetletud lepingust kui käesolevast lepingust tulenev vaidlus kontsessioonide ega muude käesolevast lepingust tulenevate kohustuste peatamist, ja ükski käesolevast lepingust tulenev vaidlus ei põhjusta ühestki muust vaidluste lahendamise käsitusleppe 1. liites loetletud lepingust tulenevate kontsessioonide ega muude kohustuste peatamist. Artikkel XXI Asutused Riigihankekomitee 1. Asutatakse kõigi lepinguosaliste esindajatest koosnev riigihankekomitee. Kõnealune komitee valib eesistuja ja koguneb vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui kord aastas, et anda lepinguosalistele võimalus pidada nõu käesoleva lepingu toimimisega või selle eesmärkide lähendamisega seotud küsimustes ning täita muid ülesandeid, mida lepinguosalised võivad talle anda. 2. Komitee võib asutada töörühmi või muid allorganeid, mis täidavad ülesandeid, mida komitee võib neile anda. 3. Komitee teeb igal aasta järgmist: a) kontrollib käesoleva lepingu rakendamist ja toimimist ning b) teavitab peanõukogu oma tegevusest vastavalt Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamist käsitleva Marrakechi lepingu artikli IV lõikele 8 (edaspidi „WTO leping”) ja muutustest käesoleva lepingu rakendamises ja toimimises. Vaatlejad 4. Iga WTO liige, kes ei ole käesoleva lepingu osaline, võib osaleda komitees vaatlejana, esitades komiteele kirjaliku taotluse. Iga WTO vaatleja võib esitada komiteele kirjaliku taotluse osalemiseks komitees vaatlejana ning komitee võib talle anda vaatleja staatuse. Artikkel XXII Lõppsätted Lepingu heakskiitmine ja jõustumine 1. Käesolev leping jõustub 1. jaanuaril 1996 nende valitsuste jaoks[1], kellega kokku lepitud reguleerimisala on esitatud käesoleva lepingu I liite lisades, ning kes on allkirjaga kiitnud lepingu heaks 15. aprillil 1994, või on selleks kuupäevaks allkirjastanud lepingu, mis tuleb ratifitseerida ja on seejärel lepingu ratifitseerinud enne 1. jaanuari 1996. Ühinemine 2. Iga WTO liige võib ühineda käesoleva lepinguga tingimustel, milles peavad kokku leppima kõnealune liige ja lepinguosalised ning mis on märgitud komitee otsuses. Ühinemine toimub, andes WTO peadirektori kätte hoiule ühinemiskirja, mis sisaldab kokkulepitud tingimusi. Käesolev leping jõustub sellega ühineva liikme jaoks 30. päeval pärast ühinemiskirja hoiuleandmist. Reservatsioonid 3. Ükski lepinguosaline ei või esitada reservatsiooni seoses käesoleva lepingu mis tahes sättega. Riigisisesed õigusaktid 4. Iga lepinguosaline tagab, et hiljemalt kuupäevaks, mil käesolev leping tema suhtes jõustub, vastavad tema õigusnormid ja haldusmenetlused ning tema hankijate rakendatavad eeskirjad, menetlused ja tavad käesoleva lepingu sätetele. 5. Iga lepinguosaline teatab komiteele kõikidest muudatustest oma õigusnormides, mis on käesoleva lepingu puhul asjakohased, ning selliste õigusnormide kohaldamises. Tulevased läbirääkimised ja tööprogrammid 6. Iga lepinguosaline püüab vältida selliste diskrimineerivate meetmete kehtestamist või nende jätkuvat võtmist, mis häirivad avatud hangete korraldamist. 7. Lepinguosalised peavad hiljemalt kolm aastat pärast riigihankelepingu muutmise protokolli jõustumist, mis võeti vastu 30. märtsil 2012, ja edaspidi korrapäraselt läbirääkimisi, et täiustada käesolevat lepingut, järk-järgult vähendada diskrimineerivaid meetmeid ja kõrvaldada need, ja saavutada kõigi lepinguosaliste hulgas vastastikkuse põhjal lepingu suurim võimalik reguleerimisala, võttes arvesse arenguriikide vajadusi. 8. a) Komitee jätkab tööd, et lihtsustada käesoleva lepingu rakendamist ja lõikes 7 sätestatud läbirääkimisi, võttes vastu tööprogrammid seoses järgmisega: i) väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate käsitlemine; ii) statistiliste andmete kogumine ja levitamine; iii) säästva hankimise käsitlemine; iv) väljajätmised ja piirangud lepinguosaliste lisades ning v) julgeolekunõuded rahvusvahelistes hangetes. b) Komitee: i) võib vastu võtta otsuse, mis sisaldab täiendavate punktide kohta tööprogrammide loetelu, mida võib korrapäraselt läbi vaadata ja ajakohastada ning ii) võtab vastu otsuse, milles määratakse kindlaks iga punkti a kohase konkreetse tööprogrammi raames teha tulev töö ning kõik punkti b alapunkti i kohaselt vastuvõetud tööprogrammid. 9. Pärast tööprogrammi lõpetamist, mille eesmärk on ühtlustada kaupade päritolureegleid vastavalt WTO lepingu lisa 1A päritolureeglite lepingule ning pärast teenustekaubandust käsitlevate läbirääkimiste lõpetamist võtavad lepinguosalised artikli IV lõike 5 muutmisel vastavalt vajadusele arvesse kõnealuse tööprogrammi ja nimetatud läbirääkimiste tulemusi. 10. Hiljemalt viiendal aastal alates riigihankelepingu muutmise protokolli jõustumisest kontrollib komitee artikli XX lõike 2 punkti b kohaldatavust. Muudatused 11. Lepinguosalised võivad käesolevat lepingut muuta. Otsus võtta vastu muudatus ja esitada see lepinguosalistele heakskiitmiseks tehakse konsensuse alusel. Muudatus jõustub: a) välja arvatud punktis b sätestatud juhtudel, seoses nende lepinguosalistega, kes selle heaks kiidavad, pärast seda, kui lepingu on heaks kiitnud kaks kolmandikku lepinguosalistest, ja edaspidi iga lepinguosalise puhul pärast temapoolset heakskiitmist; b) kõigi lepinguosaliste puhul pärast nendest kahe kolmandiku heakskiitmist, kui see on muudatus, mille kohta komitee on konsensuse alusel teinud otsuse, et see ei kahjusta lepinguosaliste õigusi ja kohustusi. Ülesütlemine 12. Iga lepinguosaline võib käesoleva lepingu üles öelda. Ülesütlemine jõustub 60 päeva möödudes kuupäevast, mil WTO peadirektor saab kätte kirjaliku ülesütlemisteate. Iga lepinguosaline võib kõnealuse teatamise korral taotleda komitee viivitamata kokkukutsumist. 13. Kui käesoleva lepingu osaline lakkab olemast WTO liige, lakkab ta selsamal kuupäeval olemast käesoleva lepingu osaline. Käesoleva lepingu mittekohaldamine teatavate lepinguosaliste vahel 14. Käesolevat lepingut ei kohaldata kahe mis tahes lepinguosalise vahel juhul, kui üks neist ajal, mil teine kiidab käesoleva lepingu heaks või ühineb sellega, ei nõustu sellise kohaldamisega. Liited 15. Käesoleva lepingu liited on selle lepingu lahutamatu osa. Sekretariaat 16. Käesoleva lepingu sekretariaadina töötab WTO sekretariaat. Hoiuleandmine 17. Käesolev leping antakse hoiule WTO peadirektori kätte, kes varustab kõik lepinguosalised käesoleva lepingu, iga artikli XIX kohase korrigeerimise või muudatuse, lõike 11 kohase iga muudatuse, lõike 2 kohase iga ühinemise teate ja lõigete 12 või 13 kohase ülesütlemise tõestatud koopiaga. Registreerimine 18. Käesolev leping registreeritakse ÜRO põhikirja artikli 102 sätete kohaselt.. I Liide LÕPLIKUD I Liite sõnastused WTO riigihankELEPINGU LEPINGUOSALISTELE LEPINGU reguleerimisala käsitlevatel läbirääkimistel[2] I LIITE LÕPLIK SÕNASTUS ARMEENIA VABARIIGILE (Autentne ainult inglise keeles) LISA 1 Keskvalitsusasutused Piirmäärad: Asjad 130 000 SDR Teenused 130 000 SDR Ehitusteenused 5 000 000 SDR Üksuste loetelu: 1. Administration of the President of the Republic of Armenia (RA) 2. Administration of the National Assembly of the RA 3. Administration of the Government of the RA 4. Administration of the Constitutional Court of RA 5. Chamber of Control of the RA 6. Judicial Department of the RA 7. Office of the Public Prosecutor of the RA 8. Special Investigation Service of the RA 9. Office of the Human Rights Defender of the RA 10. Central Bank of the RA (Note 2) 11. Ministry of Agriculture of the RA 12. Ministry of Defence of the RA (Note 3) 13. Ministry of Diaspora of the RA 14. Ministry of Economy of the RA 15. Ministry of Education and Science of the RA 16. Ministry of Energy and Natural Resources of the RA 17. Ministry of Finance of the RA 18. Ministry of Foreign Affairs of the RA 19. Ministry of Healthcare of the RA 20. Ministry of Justice of the RA 21. Ministry of Labour and Social Affairs of the RA 22. Ministry of Nature Protection of the RA 23. Ministry of Sport and Youth Affairs of the RA 24. Ministry of Territorial Administration of the RA 25. Ministry of Transport and Communication of the RA 26. Ministry of Urban Development of the RA 27. Ministry of Culture of the RA 28. Ministry of Emergency Situation of the RA 29. National Security Service of the RA (Note 3) 30. State Security Service of the RA (Note 3) 31. State Revenue Committee of the RA 32. State Committee of the Real Estate Cadastre of the RA 33. State Nuclear Safety Regulatory Committee by the Government of the RA 34. State Property Management Department of the RA 35. General Department of Aviation of the RA 36. Police of the RA (Note 3) 37. Armenian Rescue Service 38. State Water Committee 39. State Science Committee 40. Central Electoral Commission of the RA 41. Public Services Regulatory Commission of the RA 42. Social Insurance Commission of the RA 43. State Commission for the Protection of Economic Competition of the RA 44. Civil Service Council of the RA 45. National Statistical Service of the RA 46. National Commission on TV and Radio of RA 47. Council of the Public TV and Radio of the RA 48. Marzpetaran of Aragatsotn 49. Marzpetaran of Ararat 50. Marzpetaran of Armavir 51. Marzpetaran of Gegharquniq 52. Marzpetaran of Lory 53. Marzpetaran of Kotayq 54. Marzpetaran of Shirak 55. Marzpetaran of Syuniq 56. Marzpetaran of Vayots Dzor 57. Marzpetaran of Tavush Märkused lisa 1 juurde 1. Käesoleva loeteluga on hõlmatud kõik keskvalitsusasutused ja allorganisatsioonid, mille suhtes kohaldatakse Armeenia Vabariigi riigihankeseadust. 2. Armeenia Vabariigi Keskpank: lepingut ei kohaldata riigivõla, sealhulgas laenude, riigi võlakirjade, vekslite ja muude väärtpaberite müügi, tagasiostu või levitamise teenuste hanke või soetamise suhtes, mida viib läbi Armeenia Vabariigi Keskpank. 3. Armeenia Vabariigi Kaitseministeerium, Armeenia Vabariigi Rahvuslik Julgeolekuteenistus, Armeenia Vabariigi Riiklik Julgeolekuteenistus ja Armeenia Vabariigi Politsei: nimetatud üksuste puhul kohaldatakse lepingut ainult järgmistes kategooriates toimuvate hangete suhtes, sõltuvalt artikli III lõikest 1 tulenevatest Armeenia Vabariigi otsustest: FSC 22 Raudteeseadmed 23 Mootorsõidukid, treilerid ja mootorrattad (v.a bussid kategoorias 2310) 24 Traktorid 25 Sõidukite varuosad 26 Rehvid ja sisekummid 29 Mootori abiseadmed 30 Mehhaanilised jõuülekandeseadmed 32 Puutöömasinad ja -seadmed 34 Metallitöömasinad ja -seadmed 35 Teenindus- ja kaubandusseadmed 36 Eritööstusmasinad 37 Põllumajandusmasinad ja -seadmed 38 Ehitus-, kaevandus-, kaeve- ja teehooldusseadmed 39 Materjalide käsitsemise seadmed 40 Köied, kaablid, ketid ja tarvikud 41 Külmutus- ja kliimaseadmed 42 Tuletõrje-, pääste- ja turvaseadmed 43 Pumbad ja kompressorid 44 Ahjud, aurumasinad, kuivatusseadmed ja tuumareaktorid 45 Torutööde, kütte- ja kanalisatsiooniseadmed 46 Veepuhastus- ja reoveekäitlusseadmed 47 Torud, voolikud ja liitmikud 48 Klapid ja ventiilid 49 Hooldus- ja remonditöökoja seadmed 53 Rauakaubad ja abrasiivid 54 Kokkupandavad konstruktsioonid ja tellingud 55 Puit, puitdetailid, vineer ja spoon 56 Ehitusmaterjalid 61 Elektritraat, toite- ja jaotusseadmed 62 Valgustid ja lambid 63 Häire- ja signaalsüsteemid 65 Meditsiini-, hambaravi- ja veterinaarseadmed ning varustus 66 Instrumendid ja laboriseadmed 67 Fotograafiaseadmed 68 Kemikaalid ja keemiatooted 69 Koolitusvahendid ja -seadmed 70 Üldotstarbelised automaatsed andmetöötlusseadmed, tarkvara, tarvikud ja tugiseadmed 71 Mööbel 72 Sisustus ja seadmed kasutamiseks majapidamistes ja ettevõtetes 73 Toidu valmistamise ja serveerimise vahendid 74 Büroomasinad, visuaalse salvestamise seadmed ja automaatsed andmetöötlusseadmed 75 Bürootarbed ja -seadmed 76 Raamatud, kaardid ja muud väljaanded 77 Muusikariistad, fonograafid ja kodukasutuseks mõeldud raadiod 78 Vabaaja- ja spordivarustus 79 Puhastusseadmed ja -vahendid 80 Pintslid, värvid, tihendid ja kinnitid 81 Konteinerid, pakendid ja pakketarvikud 85 Tualett-tarbed 87 Põllumajanduslikud varud 88 Elusloomad 91 Kütus, määrded, õlid ja vahad 93 Mittemetallilised tehismaterjalid 94 Mittemetalline tooraine 96 Maagid, mineraalid ja nende põhitooted 99 Muu LISA 2 Keskvalitsusest madalama tasandi valitsusasutused Piirmäärad: Asjad 200 000 SDR Teenused 200 000 SDR Ehitusteenused 5 000 000 SDR Üksuste loetelu: 1. Järgmised kohaliku tasandi ametiasutused, nagu määratletud Armeenia Vabariigi 7. novembri 1995. aasta seaduses nr N-062-I, mis käsitleb administratiiv-territoriaalset jaotust: - Municipality of Yerevan - Municipality of Ashtarak, - Municipality of Aparan - Municipality of Talin - Municipality of Artashat - Municipality of Ararat - Municipality of Masis - Municipality of Vedi - Municipality of Armavir - Municipality of Vagharshapat - Municipality of Mecamor - Municipality of Gavar - Municipality of Chambarak - Municipality of Martuni - Municipality of Sevan - Municipality of Vardenis - Municipality of Vanadzor - Municipality of Alaverdi - Municipality of Akhtala - Municipality of Tumanyan - Municipality of Spitak - Municipality of Stepanavan - Municipality of Tashir - Municipality of Hrazdan - Municipality of Abovyan - Municipality of Byureghavan - Municipality of Eghvard - Municipality of Tsakhkadzor - Municipality of Nor Hachn - Municipality of Charentsavan - Municipality of Gyumri - Municipality of Artik - Municipality of Maralik - Municipality of Kapan - Municipality of Agarak - Municipality of Goris - Municipality of Dastakert - Municipality of Megri - Municipality of Sisian - Municipality of Qajaran - Municipality of Eghegnadzor - Municipality of Jermuk - Municipality of Vayq - Municipality of Ijevan - Municipality of Berd - Municipality of Dilijan - Municipality of Noyemberyan LISA 3 Muud üksused, mis korraldavad hankeid kooskõlas käesoleva lepingu sätetega Piirmäärad: Asjad 400 000 SDR Teenused 400 000 SDR Ehitusteenused 5 000 000 SDR Kõik avalik-õiguslikud juriidilised isikud (ametid, ettevõtjad ja fondid), eelkõige: 1. riiklikud või kohaliku tasandi mittekaubanduslikud (mittetulunduslikud) organisatsioonid; 2. kaubandusorganisatsioonid, millest rohkem kui 50 protsenti kuulub valitsusele või kohalikule omavalitsusele; 3. avalike teenuste pakkujad, sealhulgas võrgustiku sektori ettevõtjad, kelle hangete suhtes kohaldatakse riigihankeseadust. Märkus lisa 3 juurde Avalik-õiguslike juriidiliste isikute loetelu avaldatakse ametlikus elektroonilises Riigihangete Bülletäänis: http://www.procurement.am. LISA 4 Asjad Täpsustuse puudumisel kohaldatakse käesolevat lepingut kõikide lisades 1–3 loetletud üksuste hangitud asjade suhtes. LISA 5 Teenused Käesolevat lepingut kohaldatakse kõikide teenuste suhtes, mis on määratud kindlaks kooskõlas ÜRO ühtse tooteklassifikaatoriga (edaspidi „CPC”), nagu see on avaldatud dokumendis MTN.GNS/W/120. LISA 6 Ehitusteenused Piirmäär: 5 000 000 SDRi lisade 1, 2 ja 3 puhul. Pakutavate ehitusteenuste loetelu: Kõik CPC jaotises 51 loetletud teenused. LISA 7 ÜLDMÄRKUSED Järgmist üldmärkust kohaldatakse eranditeta kogu käesoleva lepingu suhtes, sealhulgas lisade 1–6 suhtes. 1. Lepingut ei kohaldata põllumajanduslike toetusprogrammide ja toiduabi programmide edendamise eesmärgil korraldatavate põllumajandustoodete hangete suhtes. I LIITE LÕPLIK SÕNASTUS Kanadale (Autentne ainult inglise ja prantsuse keeles) LISA 1 Föderaalvalitsusasutused Täpsustuse puudumisel kohaldatakse käesolevat lepingut käesolevas lisas loetletud üksuste korraldatavate hangete suhtes, sõltuvalt järgmistest piirmääradest: Piirmäärad: 130 000 SDR Asjad 130 000 SDR Teenused 5 000 000 SDR Ehitusteenused Üksuste loetelu: 1. Atlantic Canada Opportunities Agency (on its own account) 2. Canada Border Services Agency 3. Canada Employment Insurance Commission 4. Canada Industrial Relations Board 5. Canada Revenue Agency 6. Canada School of Public Service 7. Canadian Centre for Occupational Health and Safety 8. Canadian Food Inspection Agency 9. Canadian Human Rights Commission 10. Canadian Institutes of Health Research 11. Canadian Intergovernmental Conference Secretariat 12. Canadian International Development Agency (on its own account) 13. Canadian International Trade Tribunal 14. Canadian Nuclear Safety Commission 15. Canadian Radio-television and Telecommunications Commission (on its own account) 16. Canadian Transportation Accident Investigation and Safety Board 17. Canadian Transportation Agency (on its own account) 18. Copyright Board 19. Correctional Service of Canada 20. Courts Administration Service 21. Department of Agriculture and Agri-Food 22. Department of Canadian Heritage 23. Department of Citizenship and Immigration 24. Department of Finance 25. Department of Fisheries and Oceans 26. Department of Foreign Affairs and International Trade 27. Department of Health 28. Department of Human Resources and Social Development 29. Department of Indian Affairs and Northern Development 30. Department of Industry 31. Department of Justice 32. Department of National Defence 33. Department of Natural Resources 34. Department of Public Safety and Emergency Preparedness 35. Department of Public Works and Government Services (on its own account) 36. Department of the Environment 37. Department of Transport 38. Department of Veterans Affairs 39. Department of Western Economic Diversification (on its own account) 40. Director of Soldier Settlement 41. Director, The Veterans' Land Act 42. Economic Development Agency of Canada for the Regions of Quebec 43. Hazardous Materials Information Review Commission 44. Immigration and Refugee Board 45. Library and Archives Canada 46. Municipal Development and Loan Board 47. National Battlefields Commission 48. National Energy Board (on its own account) 49. National Farm Products Council 50. National Parole Board 51. National Research Council of Canada 52. Natural Sciences and Engineering Research Council of Canada 53. Northern Pipeline Agency (on its own account) 54. Office of the Auditor General 55. Office of the Chief Electoral Officer 56. Office of the Commissioner for Federal Judicial Affairs 57. Office of the Commissioner of Official Languages 58. Office of the Coordinator, Status of Women 59. Office of the Governor General's Secretary 60. Office of the Superintendent of Financial Institutions 61. Offices of the Information and Privacy Commissioners of Canada 62. Parks Canada Agency 63. Patented Medicine Prices Review Board 64. Privy Council Office 65. Public Health Agency of Canada 66. Public Service Commission 67. Public Service Human Resources Management Agency of Canada 68. Public Service Labour Relations Board 69. Registry of the Competition Tribunal 70. Royal Canadian Mounted Police 71. Royal Canadian Mounted Police External Review Committee 72. Royal Canadian Mounted Police Public Complaints Commission 73. Social Sciences and Humanities Research Council 74. Statistics Canada 75. Statute Revision Commission 76. Supreme Court of Canada 77. Transportation Appeal Tribunal of Canada 78. Treasury Board Secretariat Märkus lisa 1 juurde Mitte ühelgi lisas 1 loetletud üksusel ei ole volitusi luua allüksusi. LISA 2 Keskvalitsusest madalama tasandi valitsusasutused Täpsustuse puudumisel kohaldatakse käesolevat lepingut käesolevas lisas loetletud üksuste korraldatavate hangete suhtes, sõltuvalt järgmistest piirmääradest: Piirmäärad: 355 000 SDR Asjad 355 000 SDR Teenused 5 000 000 SDR Ehitusteenused Üksuste loetelu: *†ALBERTA Kõik provintsi ministeeriumid ja ametid (kõik valitsusasutused ja provintsi ametid, juhtorganid, nõukogud, komiteed ja komisjonid). Käesolev lisa ei hõlma järgmisi üksusi: Legislative Assembly Legislative Assembly Office Office of the Auditor General Office of the Chief Electoral Officer Office of the Ethics Commissioner Office of the Information and Privacy Commissioner Office of the Ombudsman *†BRITISH COLUMBIA Kõik provintsi ministeeriumid, juhtorganid, komisjonid, ametid ja komiteed. Käesolev lisa ei hõlma legislatiivkogu (Legislative Assembly). †MANITOBA Kõik provintsi valitsusasutused, juhtorganid, komisjonid ja komiteed. †NEW BRUNSWICK Hõlmatud on provintsi järgmised üksused: Chief Electoral Officer Clerk of the Legislative Assembly Communications New Brunswick Department of Agriculture and Aquaculture Department of Business New Brunswick Department of Education Department of Energy Department of Environment Department of Finance Department of Fisheries Department of Health Department of Intergovernmental Affairs Department of Justice and Consumer Affairs Department of Local Government Department of Natural Resources Department of Post-Secondary Education, Training and Labour Department of Public Safety Department of Social Development Department of Supply and Services Department of Tourism and Parks Department of Transportation Department of Wellness, Culture and Sport Executive Council Office Labour and Employment Board Language Training Centre New Brunswick Police Commission Office of Human Resources Office of the Attorney General Office of the Auditor General Office of the Comptroller Office of the Leader of the Opposition Office of the Lieutenant-Governor Office of the Ombudsman Office of the Premier †NEWFOUNDLAND JA LABRADOR Kõik provintsi valitsusasutused. †LOODEALAD Kõik piirkonna valitsusasutused ja ametid. Käesolevat lisa ei kohaldata hangete suhtes, mille suhtes kohaldatakse Loodealade ettevõtlussoodustuspoliitikat (Northwest Territories Business Incentive Policy). *†NOVA SCOTIA Kõik provintsi valitsusasutused ja ametid, mis on asutatud avaliku teenistuse seaduse kohaselt. Käesolevat lisa ei kohaldata hädaabiteenistuse (tervishoiuministeeriumi (Department of Health) allüksus) nende hangete suhtes, mis on seotud maapealse kiirabiteenusega, sealhulgas esmaabi osutamiseks vajalikud telekommunikatsiooniteenused. †NUNAVUT Kõik piirkonna valitsusasutused ja ametid. Käesolevat lisa ei kohaldata hangete suhtes, mille suhtes kohaldatakse NNI poliitikat (Nunavummi Nangminiqaqtunik Ikajuuti) ega nende lepingute suhtes, mis on sõlmitud Nunavuti territoriaalsete nõuete (Nunavut Land Claims) artikli 24 tingimustel. ONTARIO Kõik provintsi ministeeriumid. Hõlmatud on järgmised ametid: AgriCorp Centennial Centre of Science and Technology (Ontario Science Centre) Deposit Insurance Corporation of Ontario Metropolitan Convention Centre Corporation Niagara Parks Commission Ontario Clean Water Agency Ontario Financial Services Commission Ontario Immigrant Investor Corporation Ontario Mortgage and Housing Corporation Ontario Mortgage Corporation Ontario Northland Transportation Commission Ontario Tourism Marketing Partnership Corporation Ottawa Congress Centre Science North *†PRINTS EDWARDI SAAR Kõik provintsi valitsusasutused ja ametid. Käesolevat lisa ei kohaldata maanteede ehitamiseks ja hoolduseks vajalike ehitusmaterjalide hangete suhtes. *QUÉBEC Kõik provintsi valitsusasutused. Hõlmatud on järgmised riigiasutused: Agence d'évaluation des technologies et des modes d'intervention en santé Bureau d'audiences publiques sur l'environnement Comité de déontologie policière Commissaire à la déontologie policière Commissaire à la santé et au bien-être Commission consultative de l'enseignement privé Commission d'accès à l'information Commission d'évaluation de l'enseignement collégial Commission de l'équité salariale Commission de la fonction publique Commission de protection du territoire agricole du Québec Commission de toponymie Commission des biens culturels du Québec Commission des droits de la personne et des droits de la jeunesse Commission des partenaires du marché du travail Commission des transports du Québec Commission municipale du Québec Commission québécoise des libérations conditionnelles Conseil consultatif du travail et de la main-d'œuvre Conseil de la famille et de l'enfance Conseil de la justice administrative Conseil de la Science et de la Technologie Conseil des aînés Conseil des relations interculturelles Conseil des services essentiels Conseil du médicament Conseil du statut de la femme Conseil permanent de la jeunesse Conseil supérieur de l'éducation Conseil supérieur de la langue française Coroner Curateur public du Québec Directeur des poursuites criminelles et pénales Office de la protection du consommateur Office des personnes handicapées du Québec Office québécois de la langue française Régie des alcools, des courses et des jeux Régie des marchés agricoles et alimentaires du Québec Régie du logement Sûreté du Québec Käesolevat lisa ei kohaldata järgmiste hangete suhtes: a) kultuuri- ja kunstikaubad ja teenused; b) seemikute tootmise teenused; c) tööd, mida ehitaja teeb kinnisvara või esialgse töö garantiiklauslite kohaselt; d) ehituskvaliteediga teras (sealhulgas allhangetele esitatavad nõuded) ja e) hanked, mida korraldab mittetulunduslik organisatsioon. Käesolevat lepingut ei kohaldata ühegi meetme suhtes, mille Québec on võtnud vastu või mida ta on jätkanud kultuurivaldkonnas. *†SASKATCHEWAN Kõik provintsi ministeeriumid. Hõlmatud on järgmised juhtorganid ja ametid: Public Employee Benefits Agency Saskatchewan Archives Board Saskatchewan Arts Board Käesolev lisa ei hõlma legislatiivüksusi. *†YUKON Kõik piirkonna valitsusasutused ja ametid. Märkused lisa 2 juurde 1. Käesolevas lisas loetletud provintside ja piirkondade puhul ei kohaldata käesolevat lepingut maanteeprojektidega seotud soodustuste ja piirangute suhtes. 2. Käesolevas lisas loetletud provintside ja piirkondade puhul ei kohaldata käesolevat lepingut raskes olukorras olevate alade arengut toetavate programmidega seotud soodust