[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 13.3.2006

KOM(2006) 45 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

Üleeuroopaliste e-valitsuse teenuste koostalitusvõime

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

Üleeuroopaliste e-valitsuse teenuste koostalitusvõime

Praegu on e-valitsus Euroopa Liidu majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnauuenduste püüdluste keskmes. Selle panus riiklike poliitikavaldkondade parandamisse ja arengusse on vaieldamatu, hiljuti on erilist tähelepanu pööratud rollile, mida see mängib Euroopa riikide majanduse konkurentsivõime ja innovatsiooni edendamises.

Euroopa riikide haldusasutuste kõikidel tasanditel on e-valitsuse alal tehtud suuri edusamme. Kuigi sellist hoogsat arengut tuleb jätkata, on nüüd rohkem tähelepanu vaja pöörata e-valitsuse piiriülesele mõõtmele, mille puhul koostalitusvõime omandab veelgi suurema tähtsuse. Tihedam koostöö erinevate liikmesriikide haldusasutuste vahel toetab paremate teenuste teket Euroopa kodanike ja ettevõtete jaoks ning Euroopa Liidu poliitikavaldkondade tulemuslikumat rakendamist.

Elavnenud koostöö tekitab vajaduse kasvava hulga avaliku sektori haldusasutuste vahelise parema suhtlemise järele – see on väljakutse, mis nõuab liikmesriikide ja ühenduse ühiseid jõupingutusi. Seepärast on käesoleva teatise eesmärk suunata liikmesriikide tähelepanu tööle, mida on vaja teha e-valitsuse teenuste üleeuroopalise koostalitusvõime saavutamiseks. Lähtudes suurest hulgast käsitlemist vajavatest küsimustest, tehakse sellega ettepanek prioriteetide ning esmaste meetmete kohta. Käesolev teatis kutsub nõukogu üles käsitlema kindlaksmääratud nõudeid ning toetama nende saavutamiseks kasutatavaid meetmeid.

Sissejuhatus

Taust

Euroopa riikide majanduse konkurentsivõime tugevdamine nõuab Euroopa avaliku sektori kaasajastamist ning paremat interaktsiooni seotud organisatsioonide vahel.

- Ühtne turg toetub tänapäevastele ja tõhusatele riiklikele haldusasutustele, mis lihtsustavad kodanike ja ettevõtete liikuvust ning sujuvat interaktsiooni.

- Kaasaegne haldusasutus rajaneb keerukal info- ja sidetehnoloogia infrastruktuuril ja ladusatel e-valitsuse protsessidel. Ainult sellisel juhul on see võimeline pakkuma soodsa hinnaga, läbipaistvaid ja otstarbekohaseid teenuseid, mida on vaja infoühiskonna pakutavate võimaluste kasutamiseks.

E-valitsusest ning eelkõige piiriülestest e-valitsuse teenustest tulenev kasu on sellisel juhul vaieldamatu.[1] Vastavalt sellele tõstab ettepandud direktiiv, mis käsitleb teenuseid siseturul,[2] selgesõnaliselt esile tihedat seost e-valitsuse infrastruktuuri ja ettevõtete liikuvuse vahel. Sellega nõutakse liikmesriikidelt koostalitusvõimelise infrastruktuuri rajamist, mis on vajalik liikuvate ettevõtete varustamiseks ühtsete kontaktasutustega, mis on vajalikud liikuvusega seotud halduskorra viimistlemiseks.

Ka Euroopa Liidu poliitika muid valdkondi peab toetama haldusasutustevaheline suurenenud teabevahetus. Poliitilisi eesmärke ei ole võimalik saavutada ilma haldusasutustevahelise suurenenud koostööta, mida toetab infotehnoloogia, kas siis justiits- ja siseküsimustes või välissuhetes ja julgeolekupoliitikas.

Avatud standarditel ja avatud liidestel põhinev e-valitsuse teenuste koostalitusvõime[3] on käesolevas kontekstis muutunud olulise tähtsusega valdkondadevaheliseks ülesandeks. E-Euroopa tegevuskavas[4] tunnistati see selgesõnaliselt Euroopa e-valitsuse teenuste rakendamise eeltingimuseks ning liikmesriigid kinnitasid selle tähtsust 2003. aasta juulis Comos peetud ministrite konverentsil: „Üleeuroopaliste teenuste arendamiseks vajalik koostöö sõltub osaliselt kõikidel valitsemistasanditel kasutatavate info- ja sidesüsteemide koostalitusvõimest.” See tähendab, et ehkki liikmesriigid vastutavad endi süsteemide koostalitusvõime eest, vajab ELi ühiste poliitikavaldkondade ja prioriteetide rakendamiseks vajalik koostalitusvõime Euroopa tasandil ka koostööd ja kooskõlastamist Euroopa tasandil. Sellise koostalitusvõime küsimus peaks seepärast jääma ELi avalikku huvi pakkuvate elektrooniliste teenuste (e-valitsuse, kuid ka näiteks tervishoiu või hariduse valdkonnas) tegevuskavas olulisele kohale, eriti osana uuest strateegilisest raamistikust „i2010[5] – majanduskasvu ja tööhõivet edendav Euroopa infoühiskond” ning mitmesugustest teistest algatustest ja programmidest. i2010 käsitleb koostalitusvõimet selgesõnaliselt kui üht neljast peamisest väljakutsest ühtse Euroopa inforuumi loomisel, mis on hädavajalik info- ja sidetehnoloogia võimaldatavate avalike teenuste jaoks.

Väljakutsed: üleeuroopalised teenused kodanikele ja ettevõtetele

E-valitsuse teenuste koostalitusvõime saavutamine on jätkuv protsess, millesse tuleb pidevalt integreerida uusi partnereid ja uusi tehnoloogiaid:

- e-valitsuse teenuseid osutatakse kõigil valitsemistasanditel. Sujuva teenuse pakkumiseks peab koostalitusvõime olema tagatud kohalike, piirkondlike, siseriiklike ja Euroopa haldusasutuste vahel.

- Uute liikmesriikide integreerimine on mahukas ülesanne, mille täitmine juba toimub.

- Üha rohkem Internetti kasutavaid kodanikke eeldab ja nõuab tõhusat ning lihtsustatud elektroonilist juurdepääsu teabele ja teenustele.

- Tehnoloogiad ja turutooted arenevad. Ehkki tekivad uued viisid koostalitusvõime tagamiseks, tähendab kasvav e-valitsuse võimalik täiustamise seda, et koostalitusvõime küsimusi tekib aina juurde.

- Liikmesriikide edusammud oma e-valitsuse programmide ja poliitika arendamisel tähendavad seda, et rakendamise suhtes on tehtud hulk valikuid. Erisuguste elementide ja protsesside ühtlustamisest on saamas peamine ülesanne.

- Üleeuroopalisi spetsifikaate on vähe ning süstemaatilist oskusteabe ja parimate tavade vahetamist veel ei eksisteeri.

Kasvav osalejate hulk, suhete kasvav keerukus ning seotud IT süsteemid muudavad vajalikuks kooskõlastatud arhitektuuri, ühtse poliitika ja standardid, samuti pidevad ja ulatuslikud jõupingutused ELi asutuste ja liikmesriikide vahel. Üleeuroopaliste teenuste levikuga keerukus kasvab.

Teatise reguleerimisala

Põhiline lähenemisviis Euroopa koostalitusvõimele on koostatud ja selle alused loodud:

- Üleeuroopaliste e-valitsuse teenuste Euroopa koostalitusvõime raamistiku[6] esimeses versioonis ja sellega kaasnevates ülesehituslikes suunistes on määratletud poliitikavaldkonnad, standardid ja spetsifikaadid Euroopa e-valitsuse partnerite toetamiseks omavahelises asjaajamises.

- e-valitsusega seotud teadus- ja arendusprogrammide abil on lõpule viidud seotud uuringuid ja algatatud katseprojekte.

- e-Euroopa 2005 siseriiklike e-valitsuse algatuste alastel nõuandekonsultatsioonidel on soovitatud mitmeid lähenemisviise koostalitusvõimele.[7]

- Infoühiskonna tehnoloogiate teaduse ja tehnika arengu- ja näidisprogramm (IST RTD), e-teenuste üleeuroopalise võrgu programm (eTEN) ning üleeuroopaliste koostalitusvõimeliste e-valitsuse teenuste riiklikele haldusasutustele, ettevõtetele ja kodanikele pakkumise programm (IDABC) aitavad ühiselt üleeuroopalisi teenuseid kindlaks määrata, valideerida ja rakendada.[8] IDABC on koos asjakohaste huvirühmadega lõpule viinud uuringu üleeuroopaliste teenuste kohta.[9]

Pidades siiski silmas piiratud ressursse, tuleb esmatähtsaks pidada jõupingutusi piiriüleste e-valitsuse teenuste arendamisel. Teiseks peab tagama nende teenuste jaoks vajaliku koostalitusvõime toetusmeetmete pikaajalise jätkusuutlikkuse.

Seepärast käesoleva teatisega:

- esitatakse põhinõuded e-valitsuse teenuste üleeuroopalise koostalitusvõime rakendamiseks;

- kirjeldatakse struktureeritud poliitika prioriteete ning meetmeid e-valitsuse teenuste koostalitusvõime saavutamiseks üleeuroopalises kontekstis;

- kavandatakse edasine tegevus käesoleva raamistiku täitmise esimesteks sammudeks.

Koostalitusvõime rakendamine üleeuroopaliste e-valitsuse teenuste alal

E-valitsuse koostalitusvõime eelised

Koostalitusvõime on riikide- ja organisatsioonidevaheliste e-valitsuse teenuste osutamise eeltingimus. Koostalitusvõime lihtsustab erinevate üksuste või partnerite vahelist suhtlemist, interaktsiooni ja äritehinguid. See võimaldab organisatsioonidel säilitada iseseisvuse, samaaegselt lubades infol ja äritehingutel ületada nendevahelisi piire.

E-valitsuse koostalitusvõime ulatus ja nõuded

E-valitsuse teenuste rakendamisel tuleb arvesse võtta koostalitusvõime kolme kõige olulisemat valdkonda – need on organisatsiooniline, semantiline ja tehniline valdkond:

- Organisatsiooniline koostalitusvõime tähendab võimet määratleda konkreetse e-valitsuse teenuse osutamisel kaasatud osalejad ja organisatsioonilised protsessid ning nendevahelise kokkuleppe saavutamist selle kohta, kuidas nendevahelist suhtlust struktureerida, st nende „äriliideste“ määratlemist.[10]

- Tehniline koostalitusvõime tähendab IT süsteemide ja tarkvara ühendamist, avatud liideste, standardite ja protokollide määratlemist ning kasutamist usaldusväärsete, tulemuslike ja efektiivsete infosüsteemide rajamiseks.

- Semantiline koostalitusvõime tähendab tagamist, et vahetatava teabe tähendus protsessi käigus kaotsi ei lähe, et see säilib ning on kaasatud inimeste, rakenduste ja organisatsioonide jaoks arusaadav.

Jõupingutused koostööks on vajalikud kõigis kolmes valdkonnas ja nende vahel.

E-valitsuse koostalitusvõime juhtimine

Lähenemine koostalitusvõimele ja lahendused erinevad sõltuvalt kõnealustest e-valitsuse teenustest ja keskkonnast, milles neid teenuseid rakendatakse. Koostalitusvõime saavutamist antud valdkondades Euroopa tasandil tuleb vaadelda järkjärgulise protsessina ning sellisena ka toetada.

Haldusasutused peavad koostalitusvõimega seotud jõupingutusi koostööks toetama kõigil tasanditel. Poliitika ja tehnoloogilised kaalutlused määravad ka vastutusalad.

Subsidiaarsuspõhimõte nõuab avalikku sekkumist kõige tõhusamal tasandil, pidades silmas püstitatud eesmärke: tihti on selleks liikmesriigi tasand. Arvestades siiski teenuste ja üleeuroopalist koostalitusvõimet toetavate meetmete koordineerimise ulatust ja reguleerimisala, tuleb tervet rida meetmeid rakendada Euroopa Liidu tasandil.

Selles suhtes kuulub konkreetse poliitikavaldkonna e-valitsuse koostalituskokkulepete kooskõlastamine sellesse vastutusalasse, samas kui üldiselt kohaldatavad eeskirjad ja elemendid tuleb määratleda poliitikavaldkondade vahel. Sellest tulenevalt peab maksustamisandmete või tervishoiustatistika vahetamise semantilised skeemid määratlema maksu- ja tervishoiuametid. Ühiselt kasutatavad elemendid, näiteks kaupade, institutsioonide või füüsiliste isikute üldised kirjeldused, või siis tehnilised eeskirjad, näiteks ohutute transpordiprotokollide ja -liideste kasutamine, tuleb korraldada horisontaalselt kõigis valdkondades ning vajaduse korral samaaegselt tööga, mis käsitleb samalaadseid koostalitusväljakutseid ettevõtluses.

Õigusaktid

Püüdes protsesse klientidega tõhusama suhtlemise huvides ümber korraldada ja lihtsustada, on seoses siseriiklike e-valitsuse programmidega esinenud õiguslikke takistusi. Tõenäoliselt need probleemid üleeuroopalisel tasandil mitmekordistuvad.

Üleeuroopaliste e-valitsuse teenuste organisatsioonilise koostalitusvõime saavutamiseks võib vajalikuks osutada siseriiklike õigusaktide muutmine. Tõenäoliselt peab seadusettepanekute – sealhulgas ELi omade – mõju hindamisel käsitlema piiranguid elektroonilistele teenustele.

Komisjon on algatanud uuringu (Modinis-programmi raames e-Euroopa 2005 kontekstis) e-valitsuse ees seisvate õiguslike ja organisatsiooniliste tõkete kohta.

Koostalitusnõuete käsitlemine

Saavutused

Üleeuroopalise koostalitusvõime poliitika ja standardid

Novembris 2004 avaldati üleeuroopaliste e-valitsuse teenuste Euroopa koostalitusvõime raamistiku esimene versioon IDA (haldusasutustevahelise elektroonilise andmevahetuse) töödokumendina, milles pakuti välja üldised suunised üleeuroopaliste e-valitsuse teenuste osutamiseks. Põhinedes eeltingimusel, et iga liikmesriik on arendanud või arendamas oma siseriiklikku valitsuse koostalitusvõime raamistikku (GIF), keskendub Euroopa koostalitusvõime raamistik siseriiklike e-valitsuste koostalitusvõime raamistike täiendamisele, mitte asendamisele, lisades neile üleeuroopalise mõõtme. Euroopa koostalitusvõime raamistik annab soovitusi, määrab kindlaks üldised standardid koostalitusvõime organisatsioonilisi, semantilisi ja tehnilisi aspekte silmas pidades ning pakub välja üldised põhimõtted Euroopa koostööks e-valitsuse alal.

Projektid ja uuringud

E-valitsust käsitlevate teadus- ja arendustegevusprogrammide, IDA, eTEN, samuti üksikute poliitikavaldkondade abil on ellu viidud märkimisväärne hulk e-valitsuse koostalitusvõimet rakendavaid ja edendavaid projekte. Teiste seas on IDA programm loonud Euroopa spetsifikaadid e-hangete ja e-lingi jaoks (vahetarkvara turvalise andmevahetuse jaoks haldusasutuste ja nende suhtluspartnerite vahel). eTEN on rajanud üleeuroopalise katsesüsteemi ettevõtete kasutatavate andmete standarditud registreerimise jaoks. Maksuamet, toll, tervishoid, sotsiaalkindlustus ja statistika on juba astunud pika sammu oma sektori koostalitusvõime ja standardiseerimise suunas – seda osaliselt komisjoni toetusel. Teadus- ja arendustööprogramm analüüsib koostalitusvõimet tekkivates valdkondades, näiteks mobiilsed e-valitsuse teenused.

Vajalik tegevus

Prioriteetide määramine

E-valitsuse teenuste koostalitusvõime nõuete käsitlemise püüetes peab keskenduma esmatähtsatele poliitikavaldkondadele. Arvestades ELi majanduskliimat ja kodanikele eeliste loomise olulisust, peavad valikukriteeriumide hulgas olema loodetud mõju konkurentsivõimele ja tööhõivele, uuendused ja Euroopa Liidu kodakondsuse edendamine. Piiriülene ettevõtete registreerimine ja Euroopa e-hangete koostalitusvõime on näited suure tähtsusega valdkondadest. Vajadus vähendada Euroopa Liidu ettevõtete halduskoormust on samuti muutumas aina olulisemaks. Üleeuroopalise statistika sujuv kogumine on samm tulevikku. Sotsiaalkindlustuse ja tööhõive valdkonnas hõlbustavad piiriülesed teenused kodanike liikuvust.

Poliitikadokumendid ja suunised

Üleeuroopaliste e-valitsuse teenuste Euroopa koostalitusvõime raamistiku esimese versiooni ilmumisele järgnenud vastukaja näitab, et on vaja rohkem selgitada e-valituse koostalitusvõimet ning selle mõju. Euroopa koostalitusvõime raamistik peab arenema kooskõlas poliitiliste nõuete ja tehnoloogiliste muutustega. Seda tuleb täiendada soovitustega konkreetsete standardite ja rakenduste kohta, mida võivad anda ülesehituslikud suunised ja teised samaväärsed dokumendid, mis luuakse ICABC programmi raames. Tulevikus vormistatakse Euroopa koostalitusvõime raamistiku täpsemad versioonid, milles on arvestatud mitmesuguste vaatlusaluste ELi programmide, sealhulgas i2010 algatuse raames tehtud konsultatsioonide ja uuringute tulemusel tekkinud strateegilisi suuniseid. Pikemas perspektiivis võib olla vajalik stabiilse valitsusorganisatsiooni loomine.

Euroopa koostalitusvõime raamistikku tuleb täiendada end hästi tõestanud IDA ülesehituslike suuniste parandatud väljaandega, milles e-valitsuse koostalitusvõimele lähenetakse tehnilisemast ja pragmaatilisemast seisukohast. Tuginedes hea arhitektuuri käsitusviisile, pakuvad need üheskoos suuniseid olemasolevate e-valitsuse komponentide ja võrgu infrastruktuuri rakendamise ja integreerimise kohta.

Ametiasutustevahelise koostöö soodustamine

Mõnes poliitikavaldkonnas, näiteks toll ja maksustamine, on üleeuroopaline teabevahetus muutunud igapäevaseks ning viinud valdkonnaspetsiifiliste kokkulepete ja koostalitusvõime tekkeni. Siiski on vaja jõupingutusi koostalitusvõime saavutamiseks valitsuse kõigil tasanditel. Komisjon teeb ettepaneku tuua kokku huvirühmad ning viia ellu valideerimis- ja kasutusprojektid koostalitusvõimeliste teenuselahenduste rakendamiseks eTEN programmi toetusel. Oodatakse ka teadus- ja arendusprojektide ning Modinis-uuringute panust. Lisaks sellele jätkab IDABC ELi poliitikat toetavate Euroopa riiklike haldusasutuste koostöö edendamist ja hõlbustamist.

Määratletud valdkondade huvirühmad kõikidest liikmesriikidest ja eri haldustasanditelt tuleb Euroopa tasandil kokku tuua selleks, et:

- hinnata olemasolevaid teenuseid ja teenuseelemente erinevates liikmesriikides,

- määratleda teenuse- või valdkonnaspetsiifilised tegevuskavad koostalitusvõime saavutamiseks ja võrdlemiseks,

- määratleda horisontaalne koostalitustase, mida Euroopa tasandil käsitleda,

- leppida kokku saavutatav e-valitsuse koostalitusvõime tase ja kasutatav lähenemisviis,

- leppida kokku taaskasutus- või mastaabimudeli lahendused, mida üheskoos rakendada.

Kõnealuse kooskõlastuspoliitika rakendamise toetuseks tuleb Euroopa koostalitusvõime esialgset raamistikku täiendada seotud valdkondadega ja sisseseatud kooskõlastusprotsessidega Euroopa tasandil.

Üldiste elementide haldamine

Kogemused siseriiklike koostalitusprogrammide ja standardimisprotsessidega näitavad, et ühiselementide ja põhikomponentide kindlakstegemine ning määratlemine on teabe ja tehingute efektiivsuse seisukohalt olulise tähtsusega. Üheks ilmekaks näiteks on ülemaailmselt tunnustatud postiaadressi standard: tänu üksnes sellele standardile võib olla kindel, et kirjad jõuavad sihtpunkti adressaadi asukohamaast olenemata.

Ehkki nende sektorile eriomase teabe vahetamisega seotud haldusasutused peaksid kokku leppima aspektides, mis puudutavad üksnes neid, tuleb korduvad aspektid ja piiriülese koostalitusvõime küsimused otsustada ELi tasandil. Tuleb kehtestada asjakohased kooskõlastusprotsessid liikmesriikidega ning need vajadusel varustada vastutava juhtimisüksusega. Selle ülesande võib delegeerida ühele või mitmele liikmesriigile, kuid seda võib institutsionaalse protsessi käigus käsitleda ka Euroopa tasandil.

Standardimine

Tänu info- ja sidetehnoloogia avatusele ja hõlmavusele võib selle standardimine pakkuda tõhusat toetust koostalitusvõime saavutamisele võrgu, teenuse ja rakenduse tasandil. Seetõttu on vaja teha rohkem jõupingutusi, et teave avaliku sektori e-valitsuse standardinõuete kohta jõuaks Euroopa (CEN, CENELEC, ETSI) ja rahvusvahelistesse standardiasutustesse.[11]

e-Euroopa standardimise tegevuskava raames on Euroopa standardiasutused, iseäranis CEN ja ETSI, koostöös asjaomaste sidusrühmade ja riiklike haldusasutustega algatanud standardimisprogrammi, mille eesmärgiks on koostalitusvõime suurendamiseks kindlaks määrata ja rakendada e-valitsuse standardimisprioriteedid. Euroopa standardiorganisatsioone kutsutakse üles jätkama jõupingutusi ja arendama tegevust edasi algatuse i2010 raames.

E-valitsuse teenuste piiriülese osutamise arhitektuur

Selleks et olla säästlik ja tõhus, tuleb üleeuroopaliste e-valitsuse teenuste osutamisel vajaliku infrastruktuuri rakendamisel lähtuda üldisest, standarditel põhinevast kontseptuaalsest arhitektuurist. Selline arhitektuur jätab osalejate vastutusalasse ükshaaval määratleda komponendid, mida nad soovivad rakendada, ning samal ajal tagab kogu kava sidususe. Komisjon sätestab ühise käsitusviisi, põhimõtted ja suunised üleeuroopaliste e-valitsuse teenuste osutamiseks IDABC programmi kaudu koostöös teadusuuringute ja tehnoloogiaarengu (TTA) ja eTEN programmidega.

Ühine infrastruktuur e-valitsuse koostalitusvõime toetuseks

Online-teabeplatvormid, registrid ja hoidlad aitavad kaasa organisatsioonilisele ja semantilisele e-valitsuse teenuste e koostalitusvõimele, näidates, kust teave on kättesaadav, millistel tingimustel ning kuidas seda tõlgendada. Selle infrastruktuuri eesmärk on silla loomine erinevate siseriiklike lähenemiste vahele. Komisjon julgustab uurimistööd TTA programmi kaudu ning selle infrastruktuuri valideerimist ja rakendamist eTEN ja IDABC programmide kaudu. Hinnata tuleb selle infrastruktuuri pikaajalise töö korraldust ja rahastamist.

Ühiselemendid

Tuleb määratleda ühiselemendid ja põhikomponendid, mida koostalituspartnerid Euroopa tasandil saavad kasutada ja peaksid kasutama. Kokkulepped spetsifikaatide kohta tuleks pädevate asutuste vahel kooskõlastada, avaldada ja säilitada, kaasates vajaduse korral tunnustatud standardimisasutusi. Eeldatakse, et kaasa aitab õppimine headest tavadest Euroopa Liidu siseselt ja rahvusvaheliselt.

Kooskõlastamine ja säilitamine

On vaja hinnata üleeuroopalise koostalitusvõime rakendamiseks vajalike kooskõlastamis- ja säilitamisülesannete mõju.[12] Sellised ülesanded võiksid hõlmata:

- üleeuroopaliste kokkulepete kooskõlastamine poliitikavaldkondadevaheliselt ühisspetsifikaatide, -standardite ja -eeskirjade osas;

- poliitikavaldkonnasiseste kokkulepete kooskõlastamise toetamist;

- nende kokkulepete jätkusuutlikkuse kaitsmine, toetades tehniliselt ja organisatsiooniliselt nende spetsifikaatide ja eeskirjade kättesaadavust, säilitamist ja edasist täiustamist.

IDABC hindab võimalikke organisatsioonilisi mudeleid ja esitab rakendusvõimalused 2006. aasta keskpaigaks.[13]

Teadmised, head tavad ja nende järgimine

Ühistest suunistest ja soovitustest kinnipidamine on e-valitsuse koostalitusvõime saavutamise seisukohalt olulise tähtsusega. Vastavust toetavad teadmised ning on vaja jõupingutusi teadlikkuse suurendamiseks kokkulepitud suunistest ja standarditest. eTEN, IDABC ja e-valitsusega seotud tegevused infoühiskonna tehnoloogiate ja e-Euroopa Modinis-programmides juba aitavad kaasa teadmiste ja heade tavade levitamisele. Neid jõupingutusi tõhustatakse.

Koostalitusvõimeliste e-valitsuse lahenduste arendamise ja levitamise soodustamine

Avalik sektor toetub suurel määral e-valitsuse lahenduste arendamisele erasektoris. eTEN ja infoühiskonna tehnoloogiate programmid pakuvad võimalusi selliste lahenduste arendamise soodustamiseks. Kättesaadav on hulk avatud lähtetekstiga tarkvara komponente ning infoühiskonna tehnoloogiate, eTEN ja IDABC programmid soodustavad nende lahenduste jagamist haldusasutuste vahel.

Uuringud

Infoühiskonna tehnoloogiate TTA programmis uuritakse e-valitsuse koostalitusvõimet uuenduslikes teenusepakkumisoludes (näiteks mobiili- ja mitmekanaliteenused), mida saab rakendada igal tasandil (kohalikul, piirkondlikul, siseriiklikul, Euroopa tasandil), samuti tekkivaid üleeuroopalisi tulevikuteenuseid. Erilist tähelepanu pööratakse küsimustele, mis on seotud arveldusosakondade integreerimise, semantika, esmavahendite, nagu piiriülese elektroonilise tunnusandmete haldamise ja autentimise, samuti e-valitsuse turvalise keskkonnaga. Nendest teadusuuringute ja tehnoloogiaarengu projektidest saadud kogemuste vahetamist hõlbustab koostalitusvõime observatoorium.[14] Alustatud või kavandatud on kaasnevaid uuringuid ja tegevusi, et käsitleda selliseid küsimusi nagu elektrooniline tuvastamine ja autentimine e-valitsuses, kohalik ja piirkondlik koostalitusvõime ning seos heade tavade vahetamisega.

Järeldused

Käesolev teatis põhineb arusaamisel, et Euroopa vajab oma majanduse konkurentsivõime tugevdamiseks ning oma kodanike ja ettevõtete liikuvuse parandamiseks piiriüleseid valitsusteenuseid. Teatises väidetakse, et:

- koostalitusvõime, mis tähendab võimet ühendada infotöötlussüsteeme ja andmevooge ning mõista ja korduvalt kasutada teavet teistest organisatsioonidest, on konkurentsivõimelise ja uuendusliku Euroopa arenemise eeltingimus;

- e-valitsuse teenuste koostalitusvõime rakendamine üleeuroopalisel tasandil nõuab kõikide seotud osaliste ühisstrateegiat ja märkimisväärseid investeeringuid koostöösse ja operatsioonilisse infrastruktuuri, põhinedes pikaajalisel nägemusel jätkusuutlikest üleeuroopalistest e-valitsuse teenustest;

- seepärast on e-valitsuse koostalitusvõime Euroopa väljakutse, mida Euroopa institutsioonid peavad käsitlema tihedas koostöös liikmesriikidega. Valitsemise küsimus ei vaja käsitlemist mitte üksnes üleeuroopalises kontekstis, vaid ka poliitikavaldkondades ja erinevates sektorites;

- e-valitsuse koostalitusvõime rakendamise prioriteedid tuleb määratleda ette arvatava kasu põhjal liidu majandusele ning sotsiaalse ühtsuse tagamiseks Euroopas;

- tuleb hinnata ja kindlustada piiriüleste teenuste osutamiseks vajalike meetmete esialgsete investeeringute ning pikaajalise jätkusuutlikkuse ressursse.

Selle teatise alusel formuleerib komisjon ettepanekud, et luua koostalitusvõimeliste üleeuroopaliste teenuste kehtestamiseks soodsad tingimused. Seda tehakse i2010 algatuse raames, mille käigus valmistatakse ette „e-valitsuse tegevuskava“, ning IDABC programmi raames, mille puhul on IDABC infrastruktuuri teenuste rahalise ja tegevusliku jätkusuutlikkuse kindlustamise mehhanismid vaja määratleda enne 31. detsembrit 2006.[15]

[1] Vt muu hulgas KOM(2003) 567 lõplik, 26. september 2003, e-valitsuse rolli kohta Euroopa tuleviku jaoks ja SEK(2004) 346, 18. märts 2004, komisjoni personali töödokument interaktiivsete digitaaltelevisiooniteenuste koostalitusvõime kohta.

[2] Ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, mis käsitleb teenuseid siseturul (KOM (2004) 2, esitanud komisjon).

[3] Käesolevas teatises tähendab koostalitusvõime „info- ja sidetehnoloogiasüsteemide ning äriprotsesside, mida need toetavad, võimet vahetada andmeid ning võimaldada teabe ja teadmiste jagamist”, vt üleeuroopaliste e-valitsuse teenuste Euroopa koostalitusvõime raamistik, versioon 1.0, november 2004, http://europa.eu.int/ida/en/document/3473/5585.

[4] „E-Euroopa 2005: Infoühiskond kõigile. Tegevuskava, mis esitati, pidades silmas Sevilla Euroopa Ülemkogu, 21.–22. juuni 2002", KOM(2002) 206 lõplik, 28. mai 2002, http://europa.eu.int/information_society/eeurope/2005/all_about/action_plan/index_en.htm.

[5] 2005 “i2010 – majanduskasvu ja tööhõivet edendav Euroopa infoühiskond”, KOM(2005) 229 lõplik, 1 juuni, http://europa.eu.int/i2010.

[6] „Üleeuroopaliste e-valitsusalaste teenuste Euroopa koostalitusvõime raamistik“ on IDA programmi töödokument, http://europa.eu.int/idabc/en/document/3473/5585. Dokumendi on sidusrühmad põhjalikult läbi vaadanud ja seda on laialdaselt arutatud, kuid see kuulu Euroopa Komisjoni ametliku poliitikate hulka.

[7] Vt CoBRA 25. oktoobri 2004. aasta soovitused: http://europa.eu.int/information_society/activities/egovernment_research/doc/cobra_recommendations_for_eGovernment_beyond2005.pdf .

[8] Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus 2004/387/EÜ üleeuroopaliste koostalitusvõimeliste e-valitsuse teenuste pakkumise kohta riiklikele haldusasutustele, ettevõtetele ja kodanikele (IDABC).

[9] Peagi ilmumas: Uuring huvirühmade nõuete kohta üleeuroopalistele e-valitsuse teenustele.

[10] Nagu on sätestatud Euroopa koostalitusvõime raamistikus.

[11] Poliitikatasandil toetavad seda COBRA soovitused, peadirektorite 43. koosoleku otsused Euroopa Liidu haldusjuhtimise kohta, 22. ja 23. november 2004 (http://www.eipa.nl/), ning strateegiadokument „Euroopa info- ja sidetehnoloogia päevakorrapunktide ümbervaatamine. Kümme info- ja sidetehnoloogia läbimurret Lissaboni eesmärkide saavutamiseks”, Haag 2004, algatanud eesistujariik Madalmaad, http://www.pwc.com/Extweb/pwcpublications.nsf/docid/EC6DE73A846581CE80256EFD002E41FB/$file/pwc_rethinking_european_ict_agenda.pdf.

[12] Vt ka EPAN, „Koostalitusvõime arhitektuuri peamised põhimõtted”, mis valmistati ette Iirimaa eesistumise ajal 2004, http://www.reach.ie/publications/downloads/PrinciplesofInteroperability.pdf.

[13] Vt 2004/387/EÜ, millega võeti vastu programm IDABC, artikli 10 lõiget 8, ELT L 144, 30.4.2004 (parandus ELT L 181, 18.5.2004, lk 25).

[14] http://www.egovinterop.net/

[15] Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta otsuse 2004/387/EÜ (üleeuroopaliste e-valitsuse teenuste koostalitusvõimelise osutamise kohta riiklikele haldusasutustele, ettevõtetele ja kodanikele (IDABC)), artikli 10 lõiget 8.