EUROOPA KOMISJON Brüssel,23.10.2017 COM(2017) 618 final Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta

(Soome taotlus – EGF/2017/005 FI/Retail)



SELETUSKIRI ETTEPANEKU TAUST 1.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF“) rahalise toetuse saamise suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (edaspidi „EGFi määrus“). 2.12. juunil 2017 esitas Soome taotluse EGF/2017/005 FI/Retail, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega NACE Revision 2 osa 47 (jaekaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad) alla kuuluvas majandussektoris Soomes NUTS 2. tasandi piirkondades Lääne-Soomes (FI19), Helsingi-Uusimaal (FI1B), Lõuna-Soomes (FI1C) ning Põhja- ja Ida-Soomes (FI1D). 3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas EGFi määruse kõikide kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud. TAOTLUSE KOKKUVÕTE EGFi taotlus EGF/2017/005 FI/Retail Liikmesriik Soome Asjaomane piirkond / asjaomased piirkonnad (NUTS 2. tasand) Lääne-Soome (FI19) Helsingi-Uusimaa (FI1B) Lõuna-Soome (FI1C) Põhja- ja Ida-Soome (FI1D) Taotluse esitamise kuupäev 12. juuni 2017 Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev 12. juuni 2017 Lisateabe nõudmise kuupäev 19. juuni 2017 Lisateabe esitamise tähtaeg 31. juuli 2017 Hindamise lõpuleviimise tähtaeg 23. oktoober 2017 Sekkumiskriteerium EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkt b

Asjaomaste ettevõtjate arv 3 Majandussektor(id) (NACE Revision 2 osa) Osa 47 (jaekaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad) Vaatlusperiood (üheksa kuud) 3. augustist 2016 kuni 3. maini 2017 Koondamiste koguarv 1 660 Rahastamise nõuetele vastavaid toetusesaajaid kokku 1 660 Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate koguarv 1 500 Sihtrühma kuuluvate mittetöötavate ja mitteõppivate noorte arv 0 Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes) 3 906 600 EGFi rakendamise eelarve (eurodes) 259 000 Kogueelarve (eurodes) 4 165 600 EGFi toetus (60 %) (eurodes) 2 499 360 TAOTLUSE HINDAMINE Menetlus 4.Soome ametiasutused esitasid taotluse EGF/2017/005 FI/Retail 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast, s.o 12. juunil 2017. Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist samal päeval ja palus Soome ametiasutustelt lisateavet 19. juunil 2017. Lisateave esitati kuue nädala jooksul alates teabenõude esitamise kuupäevast. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12 nädala pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks hindama taotluse vastavust rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 23. oktoobril 2017. Taotluse rahastamiskõlblikkus Asjaomased ettevõtjad ja toetusesaajad 5.Taotlus esitati, sest NACE Revision 2 osa 47 (jaekaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad) alla kuuluvas majandussektoris koondati 1 660 töötajat. Koondamised leidsid aset Soome NUTS 2. tasandi piirkondades Lääne-Soomes (FI19), Helsinki-Uusimaal (FI1B), Lõuna-Soomes (FI1C) ning Põhja- ja Ida-Soomes (FI1D). Ettevõtjad ja koondatud töötajate arv vaatlusperioodil Anttila Oy 1 217 Oy Vallila Collection Ab 26 Stockmann Oy 417



Ettevõtjaid kokku: 3 Koondatuid kokku: 1 660 Tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku: 0 Rahastamise nõuetele vastavaid töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku: 1 660 Sekkumiskriteeriumid 6.Soome ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti b kohase sekkumiskriteeriumi alusel, mille kohaselt on fondist toetuse saamise tingimuseks vähemalt 500 töötaja koondamine üheksakuulise vaatlusperioodi jooksul mõne liikmesriigi ettevõtetes, kes tegutsevad samas NACE Revision 2 osa tasandil määratletud majandussektoris ja asuvad ühe liikmesriigi NUTS 2. tasandi piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas. Ainuüksi Helsingi-Uusimaa (FI1B) piirkonnas koondati 835 töötajat. 7.Taotluse aluseks olev üheksakuuline vaatlusperiood on ajavahemik alates 3. augustist 2016 kuni 3. maini 2017. Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine

8.Vaatlusperioodil toimunud koondamisi arvutati järgmiselt: –1 660 koondatud töötajat, arvestades kuupäevast, mil ettevõtja esitas töötajale individuaalse teate koondamise või töölepingu lõpetamise kohta. Rahastamise nõuetele vastavad toetusesaajad 9.Rahastamise nõuetele vastavaid toetusesaajaid on kokku 1 660. Seos koondamiste ja maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud suurte struktuurimuutuste vahel 10.Selleks et näidata seost koondamiste ja maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud suurte struktuurimuutuste vahel, väidavad Soome ametiasutused, et jaekaubanduses on globaliseerumise tõttu (internetikaubandus) toimunud suured muudatused. Ka tarbijaharjumuste muutumisel, digitaliseerumisel ja majanduskriisil on muudatustes oma osa. 11.E-kaubandus on juba aastaid olnud tõusuteel. Prognooside kohaselt toimub 2019. aastal 13 % globaalsest jaekaubandusest interneti vahendusel (2014. aastal 6,3 %). Esialgu külastasid tarbijad e-poode. Viimasel ajal on tarbijad eelistanud rahvusvahelisi veebipoode väljaspool ELi liikmesriike. 12.E-kaubandus on oluliselt mõjutanud traditsiooniliste kaubamajade müügikäivet. Juhtivad veebipoed asuvad Hiinas, Indias ja USAs. Soomes kasvas jaetoodete e-kaubandus 2010.–2015. aastal 34 %. Soomlaste hulgas on välismaistest e-poodidest ostmise harjumus levinum kui ülejäänud skandinaavlaste hulgas. Soome kaubamajade müügikäive on sellega seoses aga vähenenud. 2014. aastal vähenes kaubamajade müügikäive 2013. aastaga võrreldes 4,3 %, 2016. aastal aga 2015. aastaga võrreldes 2,8 %. 14.Ka jaekaubanduse valdkonna töökohtades on aset leidnud suured muutused. Rutiinsed, täiskoormusega töökohad on kadumas ning asendumas uute, osalise koormusega kohtadega, mis vajavad IT-, prognoosi-, andmeanalüüsi-, suhtlemis-, klienditundmis- ja logistikaoskuseid. 43 % jaekaubanduse valdkonna töötajatest on vanemad kui 45 ning neil puuduvad asjaomased oskused. 15.Tänaseks on NACE Revision 2 osa 47 (jaekaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad) sektorilt EGFile laekunud 8 taotlust. Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused 16.Soome jaekaubandussektori töökohad moodustavad kõikidest töökohtadest 7 %. Otsitakse osalise koormusega noori töötajaid, kellel on teistlaadi oskused. Väljaspool EL liikmesriike asuvatest veebikauplustest tehtud ostude osakaal kogumüügist suurenes 6 %lt 2008. aastal 19 %ni 2016. aastal. 32 % e-ostudest sooritatakse teistes ELi liikmesriikides. 16 % e-kaubandusest toimub kolmandates riikides. 23 % Soome rahvusvahelisest e-kaubandusest toimub Hiinas. 17.Samu tendentse võib täheldada teistes EL riikides. Kolmandatest riikidest tehtud e-ostude maht rahvusvahelise e-kaubanduse kogumahust kasvas 13 % lt 2012. aastal kuni 20 %ni 2016. aastal (allikas: EUROSTAT). 18.Anttila Oy asutati 1952. aastal postitellimuste valdkonnas tegutseva jaekaubandusettevõttena. Ettevõte keskendus peamiselt koduelektroonikale, rõivastele ja majapidamiskaupadele. Anttila kaubamajad asusid 23 tegevuskohas. 19.Kaubamajade müügikäibe languse tõttu oli ettevõte aastaid kahjumis. Kasumlikkust püüti taastada: ettevõte rekapitaliseeriti ning vahetati selle omanikku. Samuti vähendas Anttila töötajate arvu (2015). 20.Rahavoogude ja kasumlikkuse langust ei suudetud siiski pidurdada. Peamiseks põhjuseks oli siin rahvusvaheline e-kaubandus. Ettevõte püüdis kaasata väliskapitali, kuid see ei õnnestunud. 21.Igal aastal vähenes Anttila kaubamajade klientide arv 10–20 %. Digitaliseerumise ja e-kaubanduse tõttu varises Anttila kaubamajade muusika-, filmi-, mängutoodete ja koduelektroonika müük kokku 22.2016. aastal oli ettevõte sunnitud esitama pankrotiavalduse. Kõikidele 1 222 töötajale esitati töösuhte lõpetamise teatis. 2017. aasta alguses lõpetati Anttila äritegevus. Ka Anttila tütarettevõtte Oy Valilla töötajad koondati. 23.Ka Soome majanduslangus mõjutas Anttila müüginumbreid. Anttila töötajate tavatööajaks oli 30–35 tundi nädalas. Hetkel otsitakse töötajaid koormusega 12 tundi nädalas.

24.Stockmann on traditsiooniline Soome kaubanduskett, mida tuntakse kõrgema hinnaklassiga kvaliteetsete toodete poolest. Stockmannil tekkisid Anttilaga sarnased probleemid, kuid väiksemas ulatuses. 25.Stockmann alustas oma finants- ja turupositsiooni parandamist 2015. aastal. 2017. aastal suleti Oulu kaubamaja. Hetkel on Stockmannil 6 kaubamaja. Stockmanni probleemid tulenevad osaliselt e-kaubandusest, muutunud ostuharjumustest ning majanduslikust olukorrast tingitud vähesest tarbija usaldusest. 26.Ajavahemikul 2012–2016 vähenes Stockmanni kaubamajade klientide arv enam kui 40 %. Müügikäive vähenes samal perioodil 38 %. Käibe rentaablus muutus negatiivseks. Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele 27.Mõjutatud on kõik Soome neli NUTS-2 piirkonda. Enim on mõjutatud Helsingi-Uusimaa piirkond (835 koondatud töötajat). 2017. aasta märtsi seisuga oli Soomes 317 251 töötut tööotsijat, s.t 10,3 % tööjõust. Neist 38 % olid enam kui 50 aasta vanused. Iga vaba töökoha kohta oli 6 töötut. Kaubandussektori töötud moodustasid töötute koguarvust 4 %. Lääne-Soome 28.Pirkanmaa piirkonnas moodustab jae- ja hulgikaubandus olulise osa (ca 30 %) kõigi sektorite kogukäibest. Tänu eksporditööstusele ja ehitussektorile on piirkonna majandus tasapisi taastumas. 29.2017. aasta märtsikuu seisuga oli Pirkanmaa majandusarengu, transpordi ja keskkonnakeskuses (ELY keskus) registreeritud 31 577 töötut. See moodustab 12,9 % tööjõust, mis on kõrgem kui riigi keskmine. 30.Anttila kaubanduskett oli piirkonna jaoks oluline tööandja. Kõige raskem oli uut töökohta leida neil, kel vanust üle 50 aasta. Helsingi-Uusimaa 31.Uusimaa piirkonnas oli töötute tööotsijate arv 2017. aasta märtsis 86 659, mis moodustas 10,3 % tööjõust. 32.Pikaajaliste töötute arv 2017. aasta märtsi seisuga oli 34 942. Vanemad kui 50-aastased moodustasid töötutest tööotsijatest 36 %. Lõuna-Soome 33.Turu linnas oli Anttila jaekaubanduse valdkonnas oluline tööandja. Anttila sulgemise tõttu kadus märkimisväärne arv töökohti. 34.Töötuse määr piirkonnas on 11,6 %. Ettevõtted otsivad nooremaid töötajaid osalise töökoormusega kohtadele. Paljud töötud on vanemad kui 50 aastat. 35.2017. aasta kevadel oli töötute arv piirkonna edelaosas 26 224, s.t 11,6 % tööjõust. Lisaks sellele oli 10 600 inimest kaasatud tööhõive suurendamist edendavatesse teenustesse. Põhja- ja Ida-Soome 36.Nii Stockmann kui ka Anttila olid Oulu piirkonnas jaekaubanduse valdkonnas olulised tööandjad. Äritegevuse lõppemise tõttu koondati linnas märkimisväärne arv töötajaid, enamik neist vanematest vanuserühmadest. 37.Töötuse määr Oulus on jätkuvalt kõrge: 2017. aasta märtsis oli linnas 25 928 töötut. Lisaks tööhõive- ja majandusarengu ametitele (TE palvelut) osales tööhõive suurendamist edendavates teenustes 9 650 inimest. Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatud meetmed

Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad 38.Meetmetes osalevate koondatud töötajate hinnanguline arv on 1 500. Need töötajad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt: Kategooria Sihtrühma kuuluvate

toetusesaajate arv Sugu: Mehed: 355 (23,7 %) Naised: 1 145 (76,3 %) Kodakondsus: ELi kodanikud: 1 495 (99,7 %) ELi mittekuuluvate riikide kodanikud: 5 (0,3 %) Vanuserühm: 15–24 aastased: 103 (6,9 %) 25–29 aastased: 144 (9,6 %) 30–54 aastased: 985 (65,7 %) 55–64 aastased: 263 (17,5 %) üle 64 aasta vanused: 5 (0,3 %) Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus 39.Koondatud töötajatele osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest. –Nõustamine ja muud ettevalmistavad meetmed: meede hõlmab töö otsimisega seotud koolitust eneseusalduse suurendamiseks ning tööotsimisoskuste ajakohastamiseks. Samuti hõlmab meede individuaalset juhendamist. –Tööhõive- ja muud ärimeetmed: meetme eesmärk on anda teavet, pakkuda nõustamist ja eksperditeenuseid toetusesaajate uuesti tööle võtmiseks, kasutades veebipõhiseid teenuseid, kutse- ja tööotsimiskoolitust, tööpakkumisi, pädevuste kaardistamist, töövõime hinnanguid ja proovipäevi. –Koolitused: meetme raames pakutakse kutsekoolitust, täiskasvanuõpet, muutuste haldamise koolitust ja ümberõpet. Samuti hõlmab meede koolitust ettevõtluse toetamiseks. Koolitust kohandatakse sihtgrupi vajadustele. –Ettevõtluse alustamise toetus: toetusega soovitakse edendada ettevõtlustegevuse alustamist ja üksikisikute tööhõivet. Ettevõtluse alustamise toetus aitab alustada ettevõtlusega ning kujundada järk-järgult täisajaga töökoht. Toetust pakutakse maksimaalselt 12 kuu vältel. Toetus hõlmab ka koolitust ja juhendamist. –Karjäärinõustamise katseprojekt: katseprojekti raames käsitletakse vanemate kui 50-aastaste toetusesaajate võimalikke füüsilisi ja vaimseid probleeme või muid küsimusi, mis takistavad tööturule naasmist. Mõne toetusesaaja puhul võib olla vaja ka intensiivset juhendamist. –Palgatoetus: meetmega toetatakse uuel töökohal töötamist, vähendades uue tööandja palgakulusid. Palgatoetus moodustab 30–50 % palgakuludest ning see makstakse tööandjale. Toetust makstakse 6–18 kuu jooksul, sõltuvalt töötuna veedetud ajaperioodist. –Sõidu- ja majutuskulude hüvitised: meetme raames võidakse katta tööotsija transpordi- ja majutuskulusid, mida tööotsija on kandnud töö otsimise või koolituse ajal, ning selle eesmärk on parandada tööhõivet. 40.Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid. 41.Soome on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtjad peavad võtma riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt. Nad on kinnitanud, et EGFi rahaline toetus ei asenda ühtegi niisugust meedet. Eelarveprognoos 42.Hinnangulised kogukulud on 4 165 600 eurot, mis sisaldavad individuaalsete teenuste kulusid summas 3 906 600 eurot ning ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulusid summas 259 000 eurot. 43.EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 2 499 360 eurot (60 % kogukuludest).



Meetmed Osalejate hinnanguline arv Hinnanguline kulu osaleja kohta

(eurodes) Hinnanguline kogukulu (eurodes) Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed) Nõustamine ja muud ettevalmistavad meetmed (Valmennukset ja muut valmentavat toimenpiteet) 315 1 200 378 000 Tööhõive- ja ettevõtlusteenused (Työllisyys- ja yrityspalvelut) 500 60 30 000 Koolitamine (Koulutus) 235 5 000 1 175 000 Ettevõtluse alustamise toetus (Starttiraha) 18 9 000 162 000 Karjäärinõustamise katseprojekt (Uravalmennuspilotti) 260 5 000 1 300 000 Vahesumma (a): Protsent individuaalsete teenuste paketist – 3 045 000 (77,95 %) Toetused ja stiimulid (meetmed EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohaselt) Palgatoetus 200 4 200 840 000 Sõidu- ja majutuskulude hüvitised 180 120 21 600 Vahesumma (b): Protsent individuaalsete teenuste paketist: – 861 600 (22,05 %) EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed 1. Ettevalmistav tegevus – 4 000 2. Haldamine – 150 000 3. Teavitamine ja reklaam – 25 000 4. Kontroll ja aruandlus – 80 000 Vahesumma (c): Protsent kogukuludest: – 259 000 (6,22 %) Kogukulud (a + b + c): – 4 165 600 EGFi toetus (60 % kogukuludest) – 2 499 360 44.Tabelis esitatud meetmetega (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed) seotud kulud ei ületa 35 % kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketi kogukuludest. Soome ametiasutused on kinnitanud, et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivset osalemist tööotsingul või koolitusmeetmetes.

45.Soome ametiasutused kinnitasid ka, et füüsilisest isikust ettevõtjate ja selliste isikute puhul, kes on alustanud tegevust ettevõtjana või kes on ettevõtte üle võtnud, ei ületa investeeringud 15 000 eurot ühe toetusesaaja kohta. Kulude rahastamiskõlblikkuse periood 46.Soome ametiasutused hakkasid sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 3. augustil 2016. Seega võib nende meetmete kulude katteks saada EGFist toetust alates 3. augustist 2016 kuni 12. juunini 2019. 47.Soome ametiasutused hakkasid EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 3. augustil 2016. Ettevalmistus-, haldus-, teavitus- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulude katteks võib seega anda EGFi rahalist toetust alates 3. augustist 2016 kuni 12. detsembrini 2019. Vastastikune täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega 48.Riiklikud eel- või kaasrahastamise eraldised saadakse majandus- ja tööhõiveministeeriumi haldusalasse kuuluvate riiklike tööhõiveametite eelarvest. Mõnda teenust rahastatakse majandusarengu-, transpordi- ja keskkonnaküsimustega tegelevate ELY-keskuste ning tööhõive- ja majandusarengu ametite tegevuskuludest. Tehnilist tuge rahastatakse majandus- ja tööhõiveministeeriumi ning majandusarengu-, transpordi- ja keskkonnaküsimustega tegelevate keskuste halduskuludest. Kõikidele tegevustele ja ülesannetele taotletakse riiklikku eelrahastamist. 49.Soome ametiasutused on kinnitanud, et EGFist rahalist toetust saavad eespool kirjeldatud meetmed ei saa toetust liidu teistest rahastamisvahenditest. Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajate või sotsiaalpartnerite ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimise kord 50.Soome ametiasutused on märkinud, et kooskõlastatud individuaalse teenustepaketi koostamisel on konsulteeritud Uusimaa, Pirkanmaa, Pohjois-Pohjanmaa ja Varsinais-Suomi ELY-keskuste ning Uusimaa tööhõive- ja majandusarengu ameti esindajatega. Kaasatud olid ka Anttila ja ametiühingute (PAM: teenuseosutajate liit) esindajad. 51.Majandus- ja tööhõiveministeerium moodustas töörühma, mille liikmete hulgas on kõikide eelnimetatud kohalike ja regionaalsete ametiasutuste ning Anttila ja PAMi esindajad. Töörühm käsitleb jaekaubandussektori koondamisi ning osales EGFi taotluse koostamisel. Juhtimis- ja kontrollisüsteemid 52.Taotlus sisaldab juhtimis- ja kontrollisüsteemi kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. –Soome ametiasutused on komisjonile teatanud, et rahalist toetust haldab majandus- ja tööhõiveministeerium, mis on EGFi korraldus- ja sertifitseerimisasutus ning EGFi väljamakseid tegev vahendusasutus. EGFi juhtimisülesanded on antud tööhõive ja ettevõtluse osakonnale. –Sertifitseerimisülesandeid täidab personali- ja haldusüksus. Makseid toetusesaajatele teevad piirkondlikud majandusarengu-, transpordi- ja keskkonnaküsimustega tegelevad keskused ning tööhõive ja majandusarengu ametid. –Auditeerimise eest vastutab sõltumatu siseauditite üksus, mis tegutseb majandus- ja tööhõiveministeeriumi kantseleiülema alluvuses. Asjaomase liikmesriigi kohustused 53.Soome ametiasutused on esitanud kõik vajalikud kinnitused seoses järgmisega: –kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid; –liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud; –töötajaid koondanud ettevõtjad, kes on pärast koondamisi tegevust jätkanud, on täitnud seoses koondamistega oma õigusjärgsed kohustused ning oma töötajaid vastavalt toetanud;

–kavandatud meetmed ei saa toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning välistatud on topeltrahastamine; –kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele. MÕJU EELARVELE Eelarvet käsitlev ettepanek 54.Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) artiklis 12 on sätestatud, et EGFi toetused ei tohi ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades). 55.Olles hinnanud taotlust EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaselt ning arvestades sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatavaid meetmeid ja hinnangulisi kulusid, teeb komisjon ettepaneku, et taotluse alusel rahalise toetuse andmiseks võetaks kasutusele EGFi vahendeid 2 499 360 euro suuruses summas, mis moodustab 60 % kavandatud meetmete kogukuludest. 56.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktis 13. Seotud õigusaktid 57.Komisjon esitab koos EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepanekuga Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 2 499 360 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale. 58.Koos EGFi vahendite kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepanekuga võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu kavandatud otsuse EGFi vahendite kasutuselevõtmise kohta. Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta

(Soome taotlus – EGF/2017/005 FI/Retail) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006, eriti selle artikli 15 lõiget 4, võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, eriti selle punkti 13, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: