See sõltub sellest, kuidas ettevõtted, suured ja väikesed finantsteenuste pakkujad, institutsionaalsed ning jaeinvestorid põhielemente kasutavad. Riiklikud ametiasutused ja turuosalised omavad võtmerolli finantskanalite ja turusegmentide, samuti õigusliku, rahandus- ja tehnilise taristu ehitamises, mida on vaja ELi integratsiooni takistuste kõrvaldamiseks ja kapitali tõeliselt ühtse turu arendamiseks.

31. mai aruteludokumendis majandus- ja rahaliidu tuleviku kohta on märgitud, et kapitaliturgude liidu edu on ülioluline, et aidata kaasa innovaatilisemate, jätkusuutlikumate ja mitmekesisemate rahastamisallikate võimaldamisele majapidamistele ja ettevõtetele. Samuti rõhutatakse selles, et edu saavutamiseks on Euroopa Parlamendi, Ülemkogu ja kõigi sidusrühmade pühendumine hädavajalik.

See nõuab tugevamaid meetmeid, tõhusamat järelevalvet ja vahendeid tagamaks, et kapitaliturgude liidu hüved on tuntavad üle kogu ELi. Kapitaliturgude liit peab esitama ka viisid, kuidas rakendada finantstehnoloogia muutumisvõimet ja suunata erakapitali jätkusuutlike investeeringute poole.

Viimasel ajal on esile kerkinud mitu uut finantsintegratsiooniga seotud probleemi, mistõttu on vaja tugevdada ja muuta ELi kapitaliturgude reformikava.

Kapitaliturgude liit tugevdab Euroopa investeerimiskava kolmandat sammast. See pakub hüvesid kõigile liikmesriikidele, tugevdades samal ajal ka majandus- ja rahaliitu, toetades majanduslikku ja sotsiaalset koondumist ning aidates taluda majanduslikke šokke euroalal. See sätestati viie juhi aruandes majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimise kohta.

ELi majanduse taastumine hoogustub, kasvades järjestikku viiendat aastat. On siiski ka märkimisväärseid langusriske. Investeeringute panus majanduskasvu on jäänud väikeseks ja investeeringute määr on endiselt alla kriisieelse taseme. See püsiv investeeringute nõrkus pidurdab jätkuvalt taastumise hoogu ja pikaajalist majanduskasvu.

Investeeringute pikaajaliseks suurendamiseks vajame tugevamaid kapitaliturge. Need turud peavad pakkuma uusi allikaid ettevõtete rahastamiseks ja aitama suurendada investeerimisvõimalusi, avades ELi ettevõtetele ja majapidamistele ühtse turu reaalsed hüved. ELi ettevõtted, alates alustavatest ja kasvavatest ettevõtetest kuni väljakujunenud rahvusvaheliste ettevõteteni, vajavad juurdepääsu laia hulga rahastamisallikateni, et investeerida innovatsiooni ja ettevõtete laiendamisse. Majapidamised vajavad juurdepääsu kapitaliturgudele, et omada rohkem ja paremaid võimalusi oma tulevikku investeerimiseks.

Komisjoni tähtsaim prioriteet on tugevdada Euroopa Liidu majandust ja soodustada investeerimist, et luua töökohti.

2.Kapitaliturgude liidu tegevuskava rakendamine

2015. aasta kapitaliturgude liidu tegevuskavas sätestatud ülesanded ei ole oma aktuaalsust kaotanud. Kapitaliturgude liitu on vaja, sest nii pangad kui ka kapitaliturud on finantssüsteemi elutähtsad komponendid, mitte konkureerides, vaid teineteist täiendades. kapitaliturgude liidu vahehindamise teemalise avaliku arutelu 178 vastust kinnitasid täpsemad ülesanded, millega kapitaliturgude liidul tegeleda tuleb (konsultatsiooni vastuste kohta ülevaate saamiseks vt kasti allpool).

·Euroopa alustavad ja kasvavad ettevõtted vajavad rohkem riskikapitali, et investeerida innovatsiooni ja majanduskasvu. On vaja arendada ja tugevdada pangakrediidi kõrval esilekerkivaid uusi riskikapitali vorme. ·ELi avalike aktsia- ja võlakirjaturgude suurus jääb maha teistest arenenud majandustest, eriti mõnes liikmesriigis. Juurdepääs avalikele turgudele on kulukas ja keeruline, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks. ·ELi pankade poolt pärast finantskriisi tehtud vajalikud jõupingutused, et vähendada liigseid riskipositsioone ja finantsvõimendust, on vähendanud ELi ettevõtetele väljastatavaid uusi laene. Kapitaliturud võivad pakkuda võimsaid lahendusi, et aidata pankadel tõhusamalt juhtida oma eelarvet ja rahastada nende laenuandmist ettevõtetele ja majapidamistele. ·Kindlustusandjad ja pensionifondid ei investeeri piisavalt riskikapitali, aktsiatesse ja taristusse. Mobiliseerida tuleb rohkem erakapitali, et rahastada jätkusuutlikke investeeringuid, üleminekut vähese süsinikdioksiidiheitega majandusele ja olulisi sotsiaalseid vajadusi täitvaid investeeringuid. ·Jaeinvestorite osalemine kapitaliturgudel on endiselt madal. ELi majapidamised on ühed suurimad hoiustajad maailmas, kuid suurem osa neist säästudest on lühiajaliste hoiustega pangakontodel. Kapitaliturgu investeerimise suurenemine võib aidata reageerida probleemidele, mis tekivad seoses rahvastiku vananemise ja madalate intressimääradega. Seda aga ei juhtu, kui jaeinvestoritel ei ole juurdepääsu atraktiivsetele investeerimisettepanekutele konkurentsivõimelistel ja läbipaistvatel tingimustel. ·Paljud pikaajalised ja sügavalt juurdunud raskused takistavad ELi piiriüleseid investeeringuid, õõnestades ELi majanduse tõhusust. Takistused ei võimalda investoritel oma portfelle geograafiliselt mitmekesistada, vähendavad turu likviidsust ja raskendavad ettevõtete kasvamist.

Viimase 18 kuu jooksul, vastavalt esialgsele ajakavale, peab komisjon olema võtnud üle poole meetmetest (20 33st), mis on sätestatud kapitaliturgude liidu tegevuskavas.

Erilisi jõupingutusi on tehtud, et suurendada riskikapitali allikaid koos ettevõtete järkjärgulise kasvuga ja et teha need laiemalt kättesaadavaks kogu ELis.

·Riskikapital – komisjoni meetmepaketi rakendamine on olnud edukas. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai põhimõtteline kokkulepe Euroopa riskikapitalifondide määruse ja Euroopa sotsiaal ettevõtlusfondide määruse kohta lihtsustab investorite jaoks väikestesse ja keskmise suurusega innovaatilistesse ettevõtetesse investeerimist, laiendades määruse kohaldamisala igas suuruses fondivalitsejatele ja laiendades ettevõtete ringi, millesse saab investeerida. Ühe või mitme erasektori juhitava üleeuroopalise riskikapitali fondifondile juhi valimise menetlus määratakse kindlaks lähikuudel. Komisjoni talitused on läbi vaadanud riiklikud maksusoodustused riskikapitalile ja äriinglitele. Tuginedes sellele ja 2016. aasta alustavate ja kasvavate ettevõtete initsiatiivi raames kavandatud algatustele, avaldatakse täna uuring, kus tutvustatakse häid tavasid. See toetab liikmesriike poliitika kujundamisel ja rakendamisel, sealhulgas läbi Euroopa semestri, et parandada selliste maksusoodustuste tõhusust ja edendada kohalike kapitaliturgude arengut.

·Avalikele turgudele minevad ja seal kapitali kaasavad ettevõtted – edusamme on tehtud selle lihtsamaks muutmisel. Detsembris 2016 sõlmitud Euroopa Parlamendi ja nõukogu kokkulepe ajakohastatud ELi prospektimääruse kohta avaldatakse juunis 2017 ja seda hakatakse kohaldama 2019. aasta keskel. Paranduste tulemusena hakkab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) juhtima uut kogu ELi hõlmavat tasuta võrgupõhist prospektiandmebaasi. Komisjon teeb koostööd Euroopa Parlamendi, liikmesriikide ja ESMAga, et kehtestada rakendusmeetmed, eelkõige ELi majanduskasvu prospekti sisu ja vormi, järelevalve ja heakskiidu, universaalse registreerimisdokumendi ja teabe kohta, mis tuleb avalikustada teiseste emissioonide puhul (et tagada lihtsustatud nõuded väikestele ja sagedastele emitentidele). Samuti on komisjon oma 2016. aasta oktoobri ettepaneku raames, milles käsitletakse äriühingu tulumaksu ühtset konsolideeritud tulumaksubaasi, astunud samme, et käsitleda maksusüsteemi erapoolikust, kuna see eelistab võlga omakapitalile. VKEde börsile mineku ja äriühingu võlakirjade turu likviidsuse regulatiivsete tõkete hindamine on lõppjärgus.

·Pankade suutlikkus anda majandusele laenu – on tehtud edusamme, et vabastada pankade bilansis vahendeid ja luua nii majandusele täiendavaid rahastamisvõimalusi. Lisaks pankade kapitalinõuete läbivaatamisele jõudsid Euroopa Parlament ja nõukogu 30. mail põhimõttelisele kokkuleppele lihtsa, selge ja standardse väärtpaberistamise kohta. 2016. aasta novembris tegi komisjon ettepaneku muuta ELi pankade kapitalinõuete eeskirju, andes võimaluse vabastada liikmesriigi kogu krediidiühistute sektor. Avalik konsultatsioon kogu ELi hõlmava raamistiku kohta, mis käsitleb pandikirju ja sarnaseid struktuure väikeettevõtetele laenu andmiseks, on lõpetatud.

·Taristuinvesteeringud – Solventsus II delegeeritud õigusakti muudeti septembris 2015 ja kohaldama hakati seda 2016. aasta aprillis, mis on muutnud ELi kindlustusandjate jaoks investeerimise olulistesse taristuprojektidesse odavamaks. Praegu esitab komisjon ka meetmed, et vaadata üle taristuettevõtetesse investeerimise riskikalibreerimised. Soodustamaks pankade erainvesteeringuid taristuprojektidesse, looks 2016. aasta novembri muudatusettepanek kapitalinõuete õigusaktidele (CRR/CRD IV) riskitundlikuma regulatiivse keskkonna, et edendada kvaliteetseid taristuprojekte ja vähendada riske investorite jaoks.

·Institutsionaalsed- ja jaeinvesteeringud – loodud on tugev alus, et toetada ettepanekuid nagu ELi-ülesed personaalpensionid, investeerimisfondide piiriülene turustamine ja kindlustusandjate kulude vähendamine, et investeerida erakapitali ja eraviisiliselt paigutatud ettevõtte laenu. Paralleelselt esitas komisjon märtsis 2017 tarbija finantsteenuste tegevuskava, mis sätestab viisid, kuidas pakkuda tarbijatele suuremat valikut ja paremat juurdepääsu jaefinantsteenustele kogu ELis. Täiendamaks jõupingutusi ühtse euromaksete piirkonna (SEPA) heaks, käsitleb tegevuskava ka suurte kulutuste probleemi teatud maksete tegemisel Euroopa Liidus. Komisjon on samuti hoogustamas koostööd Euroopa järelevalveasutustega, et suurendada läbipaistvust ning jaeinvesteeringute ja pensionitoodete kulude ja toimimise võrreldavust.

·Ennetav ümberstruktureerimine ja teine võimalus ettevõtjatele – novembris 2016 tegi komisjon ettepaneku ennetava ümberstruktureerimise eeskirjade kohta, et vältida rahalistes raskustes elujõuliste ettevõtete likvideerimist ja anda ettevõtjatele võimalus pärast pankrotti äriellu naasta. Ettepanekus sätestatakse ka reeglid, mille abil tõhustada maksejõuetusmenetlusi, et muuta need paremini prognoositavateks, odavamateks ja kiiremateks. Need ettepanekud on praegu Euroopa Parlamendis ja nõukogus arutlusel ning nende kiire vastuvõtmine annab olulise panuse tagamaks äritegevust toetav õiguslik keskkond.

·Komisjoni 2017. aasta märtsi aruandes tutvustatakse tegevuskava riiklike tõkete eemaldamiseks kapitali vabalt liikumiselt. Majandus- ja rahandusministrite nõukogu kiitis selle tegevuskava heaks 23. mail 2017.

·Finantsiline stabiilsus – kuigi mitmekesisemad rahastuskanalid kapitaliturgude liidu raames teevad ELi finantssüsteemi vastupidavamaks, säilib vajadus tuvastada ja reageerida stabiilsust ohustavate riskide realiseerumisele kapitaliturgudel. Pärast oma 2016. aasta konsultatsiooni teeb komisjon nüüd tööd, et tagada Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu võime jälgida võimalikke finantsstabiilsuse ohte, mis tulenevad turupõhisest rahastamisest.

Mis puutub pooleli olevatesse meetmetesse, mille kohta olid kapitaliturgude liidu tegevuskavas ettevalmistavad tööd ära märgitud, liigub komisjon nüüd kiiresti edasi kolme õigusakti ettepanekuga, mis on kapitaliturgude liidu loomiseks olulised.

1.Õigusakti ettepanek üleeuroopalise erapensionitoote kohta juuni lõpuks 2017. Akt paneb aluse ohutumale, ökonoomsemale ja läbipaistvamale taskukohaste ja vabatahtlike erapensionisäästude turule , mida saab hallata üleeuroopaliselt. See aitab vastata nende inimeste vajadustele, kes soovivad suurendada oma pensionisäästude piisavust, tegeleda demograafilise olukorraga, täiendada olemasolevaid pensionitooteid ja -skeeme ning toetada erapensionide kulutõhusust, pakkudes häid võimalusi erapensionide pikaajaliseks investeerimiseks. 2.Õigusakti ettepanek, milles täpsustatakse kollisiooninorme seoses väärtpaberitehingute ja -nõuete mõjuga kolmandale isikule 2017. aasta neljandas kvartalis. Kuna riigiti käsitletakse võlanõuete määramise mõju kolmandale isikule erinevalt, on keeruline kasutada neid instrumente piiriülese tagatisena ja seetõttu on investoritel raske laenuvahendite investeerimise riske hinnata. Kõrvaldades ebakindluse, mis valitseb seoses kohaldatava õigusega, mis tekitab kulusid ja riske, edendab see ettepanek piiriüleseid tehinguid. See toetub spetsiaalselt volitatud eksperdirühma tööle ja käimasoleva avaliku konsultatsiooni tulemustele. Ettepanek annab selgust, millist õigust kohaldatakse kolmanda isiku mõjule tehingute puhul väärtpaberite ja nõuetega. 3.Õigusakti ettepanek ELi raamistiku kohta, mis käsitleb pandikirju, 2018. aasta esimeses kvartalis. Akti eesmärk on luua ühtsem pandikirjade turg ELis, õõnestamata olemasolevate pandikirjade kvaliteeti. Pandikirjade turud on oluline reaalmajanduse pikaajalise rahastamise kanal.



Paralleelselt uurib komisjon võimalust arendada VKEde laenude ja taristulaenude instrumendina Euroopa tagatud võlakirju.

Lisaks edendab komisjon esialgse tegevuskava kohustuste rakendamist oma ettevalmistava tööga järgmiste meetmete osas.

·Muudatused Solventsus II täiendavas delegeeritud määruses 2018. aastal, et vaadata läbi erakapitali ja eraviisiliselt paigutatud võla usaldatavusnormatiivide asjakohane käsitlemine riskipõhise järelevalve seisukohalt, kus see on mõistlikult põhjendatud.

·Soovitus suunatud emissioonide kohta (toetudes hästi toimivate riiklike režiimide kogemustele). Võlainstrumentide suunatud pakkumise turud võivad laiendada rahaliste vahendite kättesaadavust börsil noteerimata keskmise suurusega ettevõtetele. Soovitus põhineb uuringu tulemustel, mis avaldatakse 2017. aasta neljandas kvartalis.