KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Lähituleviku tegevuskava, et tagada ELi tervishoiusüsteemi valmisolek COVID-19 puhanguteks

I.SISSEJUHATUS

Selleks et tulla toime COVID-19 pandeemiaga, mis on toonud kaasa lähiajaloo ühe raskeima kriisi, on vaja olla pidevalt valvas ja tegutseda kooskõlastatult.

Kuigi teadmatust on endiselt palju, on siiski saadud palju teadmisi haiguse, selle edasikandumise, ennetamise ja ravi kohta. Euroopa Komisjoni ja ELi asutuste toetusel suurendavad liikmesriigid oma testimissuutlikkust, tõhustavad järelevalvet ja parandavad tervishoiusüsteemi suutlikkust, suurendades näiteks intensiivravi voodikohtade arvu või tõhustades meditsiinilisi vastumeetmeid. EL ja selle liikmesriigid on võtnud sotsiaalse ja majandusliku mõju leevendamiseks meetmeid, et säilitada siseturu toimimine, toetada transpordi- ja turismisektorit, tagada tööhõive ja toetada haavatavatele rühmadele osutatavaid tervishoiuteenuseid. Riigid koordineerivad oma tegevust üha enam. Rahvatervise meetmed on aidanud olukorda stabiliseerida ja viia uute nakatumiste arvu tasemele, mida tervishoiusüsteemid suudavad hallata. See on võimaldanud tühistada paljud viimastel kuudel kehtestatud piirangud ja taastada enamiku tegevustest.

Siiski levib viirus maailmas edasi, kõikjal ELis esineb piirkondlikke haiguspuhanguid ja päevane uute haigusjuhtude arv kasvab kogu maailmas. On selge, et pandeemia lõpeb alles siis, kui see kõikjal kontrolli alla saadakse. Nakkushaigused, nagu COVID-19, levivad sageli lainetena ja juba on Euroopas ja teistel mandritel tekkinud uusi lokaalseid haiguspuhanguid.

Pandeemia varasematest etappidest saadud kogemustest õppides peab Euroopa kasutama väikese nakatumiskordajaga perioodi valmisoleku ja koordineeritud reageerimissuutlikkuse tõhustamiseks, et tulla toime COVID-19 uute puhangutega. Aeg on määrava tähtsusega, et võtta teaduspõhiseid meetmeid, korraldada nende stressitestimine ja tagada meetmete asjakohane rakendamine.

Käesoleva teatise eesmärk on tagada lähitulevikus ELi tervisealane valmisolek uute COVID-19 puhangute korral Euroopas. Teatises juhitakse erilist tähelepanu vajadusele vähendada 2020/2021 hooajalisest gripist tulenevat koormust, et leevendada tervishoiusüsteemidele avalduvat lisasurvet, kui gripihooaeg peaks langema kokku COVID-19 uue puhanguga. Käesolevas teatises kirjeldatakse igas valdkonnas saadud olulisi, nii positiivseid kui ka negatiivseid kogemusi ja antakse ülevaade lähikuudel võetavatest peamistest meetmetest. See nõuab tihedat koordineerimist ja teabevahetust liikmesriikide ja kogukondade vahel ning pühendumist liikmesriikide pädevusse kuuluvate meetmete rakendamisele. Edaspidi püütakse tervishoiumeetmeid käsitlevates ühistes lähenemisviisides kokkuleppele jõuda terviseohutuse komitees ning muudel foorumitel, nagu kriisidele poliitilist reageerimist käsitlev ELi integreeritud kord (IPCR).

Kogemused on näidanud, et meetmete kooskõlastamine naabritega ja ELi tasandil on äärmiselt oluline. Uute haiguspuhangute ohjamine ja juhtimine eeldab tegevuse pidevat koordineerimist ELi lähinaabruses ja kaugemal asuvate riikidega ning nende riikide toetamist. Seepärast kaasab komisjon, kui see on asjakohane ja teostatav, käesolevas dokumendis kavandatud meetmetesse Lääne-Balkani partnerid, naabruses asuvad riigid ja muud partnerriigid.

II.Valmisoleku parandamine – saadud õppetunnid ja lähitulevikus võetavad meetmed

1.Testimine, kontakti tuvastamine ja rahvatervise seire

Piisav testimissuutlikkus on COVID-19 puhanguks valmisoleku ja sellele reageerimise oluline aspekt. Ilma piisava testimiseta on potentsiaalselt nakkusohtlike isikute varajane avastamine võimatu ning nakatumismäär ja edasikandumine kogukonnas võib jääda märkamata. Piisav testimissuutlikkus on kontakti tuvastamise eeltingimus.

Viimastel kuudel on Euroopas olnud puudus testidest ja testimisvahenditest, koolitatud laboritöötajatest ja teatavatest laboriseadmetest, samas kui EL on mõne sellise seadme üks suurimaid tootjaid. Peale selle on testimispoliitika ja -meetodid riigiti väga erinevad ning sageli ei olnud riikide suutlikkus kontakti tuvastada piisav, sest kogukonnas toimus ulatuslik edasikandumine.

Lokaalsed haiguspuhangud – reageerimine kohalikul ja riiklikul tasandil Pärast mitu nädalat kestnud väga piiravate meetmete tühistamist on mitmest liikmesriigist teatatud nakkuse taasleviku juhtumitest, kusjuures enamikus ELi/EMP riikides on teatud kogukondades ikka veel lokaalseid haiguspuhanguid ja edasikandumisi. Hiljutised puhangud näitavad, et lokaalsed puhangud tuleb viivitamata kontrolli alla saada, et vältida nakkuse ulatuslikumat edasikandumist kogukonnas. Selleks tuleb asjaomases piirkonnas rakendada viivitamata ulatuslikku testimist ja kontakti tuvastamist. Seejärel tuleb kehtestada kohalikud riskivähendamismeetmed, näiteks isolatsioon. Vajalik suutlikkus tuleb saavutada viivitamata ja kaasates nii kohaliku kui ka riikliku tasandi vahendeid. Selleks et tagada kohandatud ja vajadustele vastav reageerimine, tuleb tunnistada kohaliku suutlikkuse ja kohalike teadmiste tähtsust. Haiguspuhangutele parimal moel reageerimiseks on vaja teha kindlaks, millised spetsiifilised tegevused eeldavad optimaalse tõhususe saavutamiseks kohalikke teadmisi (nt kontakti tuvastamine) ja milliste tegevuste puhul saab hakkama ilma kohalikke olusid teadmata (nt mobiilsete laborite loomine või pöördtranskriptaasi polümeraasi ahelreaktsiooni (RT-PCR) testide tehniline teostamine). Selline lähenemisviis nõuab koordineerimist ja teabe jagamist kohalike ja riiklike ametiasutuste vahel. .

Kuna piiranguid samm-sammult tühistatakse, on vaja korraldada testimist, kontakti tuvastamist ja rahvatervise seiret, mis võimaldab ohjeldada lokaalseid haiguspuhanguid. Meetmed peavad olema kiiresti skaleeritavad, et need vastaksid pandeemia võimalikule arengule ja et vältida rangete liikumispiirangute taaskehtestamist. See tegevus peab olema kohandatud ka haavatavatele rühmadele ja kogukondadele, kus on palju inimesi ja füüsilise distantsi hoidmine on keeruline. Oluline samm valmisoleku saavutamisel on seega haavatavate asukohtade ja elanikkonnarühmade süstemaatiline tuvastamine kõigis liikmesriikides.

a)Testimine