EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 7.12.2011 
SEK(2011) 1476 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, 
millega luuakse partnerluse rahastamisvahend koostööks kolmandate riikidega 
{KOM(2011) 843 lõplik} 
{SEK(2011) 1475 lõplik}  
 
ET 2   ET 1. PROBLEEMI OLEMUS  
Põhiprobleem, mida kavandatava partnerluse rahastamisvahendi ga püütakse lahendada, on 
üleilmastumise tagajärg: maailmamajanduse ülesehitus on muutumas, jõukeskused asukohta 
vahetamas ja heaolu hajumas ning rahvusvahelist tegevust kujundavad üha enam uued osalejad. G20 on üks selle muutuse sümboleid:  arvamus, et uus rahvusvaheline kord on 
aegamisi asendamas varasemat võimustruktuuri,  põhineb suurel määral tegelikkusel, kuigi 
muutuse kiirus võib olla  mõnikord ülehinnatud. 
Eelkõige võib märkida järgmist: * selliste uute jõudude nagu Indi a ja Hiina või Lõuna-Aafrika ja  Brasiilia esilekerkimine on 
muutnud rahvusvahelist korda, sest  nimetatud riikidel on üha tähtsam osa rahvusvahelises 
majanduses ja kaubanduses, mitmepoolsetel foorumitel (ÜRO, G20) ning üleilmsete 
probleemide lahendamisel. Kuigi areng ja vaesuse vähendamine jäävad endiselt põhiküsimuseks, eemalduvad need riigid üha enam arenguriigi staatusest; 
* Euroopa Liit on sõlminud oma peamiste partne ritega ja tärkava turumajandusega riikidega 
laiapõhjalised siduvad kokkulepped, milles käsitletakse kahepoolseid küsimusi ning üleilmseid probleeme. Kokkulepete rakendamis eks on vaja abivah endit – spetsiaalset 
rahastamisvahendit –, mis annaks Euroopa  Liidu käsutusse vahendid enda huvide 
edendamiseks kogu maailmas ja üleilmsete probleemide lahendamiseks olenemata nende 
tekkimiskohast; 
* praeguse tööstusriikidega tehtava koostöö rahastamisvahe ndi geograafiline ulatus on 
piiratud, kattes üksnes 17 riiki ja suure si ssetulekuga territooriu mi, samal ajal kui 
arengukoostöö rahastamisvahend hõlmab selliseid riike nagu India, Hiina, Lõuna-Aafrika ja Brasiilia, kuid katab üksnes ametliku arenguabi kulutused; 
* suhted ja majandussidemed Euroopa Liidu ja  Venemaa vahel on palju edasi arenenud ning 
see näitab, et Venemaa tähtsus strateegil ise partnerina läheb oluliselt kaugemale 
arengukoostööst. Rahalise abi vajadus on vähe nenud. Venemaa taotleb suhete arendamist 
võrdsete partneritena ja on ise muutunud ab iandvaks riigiks. Kavandatav partnerluse 
rahastamisvahend oleks Venemaaga koostöö arendamise peamine vahend. 
2. S
UBSIDIAARSUSE ANALÜÜS  
ELil on arvukalt rahvusvahelisi kokkuleppeid partnerriikideg a kogu maailmas, mis ei ole 
võrreldavad üksikute liikmesriik ide sõlmitud kokkulepetega ja anna vad kõigile liikmeriikidele 
võimaluse mõjutada praktiliselt kõiki rahvusva heliste suhete valdkondi . Kuna 27 liikmesriiki 
tegutsevad ühiste tegevuspõhimõtete ja strat eegiate alusel, on EL suuteline lahendama 
üleilmseid probleeme. Samuti on ELil ainula adne võimalus edendada oma nõudeid ja 
standardeid ning muuta need rahvusvahelise koostöö kaudu üleilmsete ks standarditeks. 
 
ET 3   ET 3. ELI ALGATUSE EESMÄRGID  
ELil puudub praegu vahend, mis võimaldaks tal teha koostööd uute tärkavate ja juba 
esilekerkinud majandusjõududega ELi põhihuvide  edendamisega seotud küsimustes ning 
üleilmsete ühiste probleemide lahendamisel (nt kliimamuutused). 
Praegu on sellist koostööd võimalik ar endada tööstusriikidega tehtava koostöö 
rahastamisvahendi raames, mis hõlmab siiski ainu lt 17 kõrgelt arenenud t ööstusriiki või suure 
sissetulekuga riiki (nt Ameerika Ühendriigid, Jaapan, Korea, Pärsia lahe riigid). 
Koostööd selliste riikidega nagu Hiina, India ja Brasiilia tehakse arengukoostöö 
rahastamisvahendi raames ning seepärast piir dub see meetmetega, mis on otseselt seotud 
vaesuse vähendamise/kaotamisega abisaajariikides. 
Kavandatav partnerluse rahastamisvahend peak s kaotama selle piirangu, mis vähendab ELi 
suutlikkust tegutseda rahvusvahelisel tasandil kõige tõhusamal viisil. See täidab eespool 
kirjeldatud tühiku ja võimaldab eelkõige ta otleda suhetes uute majandusjõududega muid 
tegevuseesmärke peale arengukoostö ö, kuid aitab ka vajaduse korra l kaitsta üleilmsel tasandil 
ELi põhihuve suhetes teiste partnerriikidega. 
Partnerluse rahastamisvahendi erieesmärgid: 
(a) rakendada Euroopa 2020. aasta strateegia  rahvusvahelist mõõdet, toetades ELi 
kahepoolse, piirkondliku ja piirkond adevahelise koostööpartnerluse 
strateegiaid, edendades poliitikadia loogi ning töötad es välja ühised 
lähenemisviisid ja meetmed üleilmsete probleemide lahendamiseks; 
(b) parandada majanduspartnerluste ning är i- ja õigusloomealase koostöö kaudu 
Euroopa äriühingute, eelkõige VKEde turulepääsu ning suurendada nende 
kaubandus-, investeerimis- ja ärivõimalusi; 
(c) suurendada liidu ja tema poolt rahvusva helisel tasandil etendatava rolli 
laialdast mõistmist ning nähtavust avaliku diplomaatia, haridusalase/akadeemilise koostöö ja teavitustegevuse kaudu, et edendada liidu väärtusi ja huve. 
4. P
OLIITIKAVALIKUD  
Põhimõtteliselt on olemas neli poliitikavaliku t: lõpetada tööstusriikidega tehtava koostöö 
rahastamisvahendi tegevus, säilitada senine olukord, muuta arengukoostöö 
rahastamisvahendit, et hõlmata kulutused, mis ei ole ametlik arenguabi, ja luua 
tööstusriikidega tehtava koostöö ra hastamisvahendi alusel uus vahend. 
Pärast hoolikat hindamist leiti, et tööstusr iikidega tehtava koostöö rahastamisvahendi 
tegevuse lõpetamine ja senise olukorra säilitamine ei ole polii tiliselt elujõulised lahendused. 
Kui piirduda üksnes vaesuse vähendamisega se otud kulutustega või seada see tärkavate 
majandusjõududega tehtava koostöö ainsaks eesmärgiks, piiraks see kunstlikult ELi diplomaatilisi eesmärke ja eiraks ELi põhihuve. 
Arengukoostöö rahastamisvahendi muutmine, et  hõlmata kulutused, mis ei ole seotud 
ametliku arenguabiga, oleks kasulik geograafi lise ühtsuse seisukohas t (üks vahend riigi 
 
ET 4   ET kohta), kuid selle võimaluse tõsiseks puuduseks on kaht väga erinevat eesmärki taotleva 
vahendi haldamise keerukus. 
5. MÕJU HINNANG  
MAJANDUSLIK MÕJU  
Uue partnerluse rahastamisvahendi loomine a nnaks ELile täiendava võimaluse toetada oma 
ettevõtjaid (eelkõige VKEsid) ja tooteid. Se e tekitaks rahalise võimaluse toetada ELi 
ettevõtjaid kolmandates riikides, ergutades ELi  konkurentsivõimet ja in novatsiooni viisil, mis 
täiendab konkurentsivõime ja VKEde programmi ning programmi Horisont 2020 
(teadusuuringud ja innovatsi oon) raames rahastatavaid meetmeid, ning toetada ELi 
rahvusvahelist kaubandust ja investeer inguid, mis omakorda võib hõlbustada 
välisinvesteeringute tegemist ELis. Koostöö võib hõlmata pa ljusid eri valdkondi, sealhulgas 
kliimamuutusi, keskkonda, tehniliste normide ühtlustamist ja standa rdimist, ettevõtja 
sotsiaalset vastutust, intellekt uaalomandiõigusi, isikuandmete kaitset ning parimaid tavasid 
majandus-, kaubandus- ja finantsküsimustes. Seega võib see suurendada ELi majanduslikku 
julgeolekut ja luua uusi töökohti, mis aita ks kokkuvõttes toetada majanduskasvu. Uus vahend 
võib edendada majanduskoostöö hästi arenenud vor me ELi ja partnerriikide vahel. Seoses 
sellega võimaldaks see ELil võtta poliitik aprogrammi kavandamisel ning rakendamisel 
asjakohaselt arvesse keskkondlikke, säästva ener gia alaseid, ühiskondlikke , tööhõivealaseid ja 
muid heaoluga seotud väärtusi. 
SOTSIAALNE MÕJU  
Kuna uus rahastamisvahend ühtlustab ELi ja liikmesriikide rahastamisvahendeid ning toetab 
ühismeetmeid muude kahe- ja mitmepoolsete ra hastajatega, võib sellel olla oluline mõju 
tärkava turumajandusega riikide ühisko nna ülesehitusele. See võib toetada 
hoolekandesüsteemide, riikliku tööhõivepoliitika,  riikliku koolitus- ja oskuste arendamise 
poliitika ning haridus- ja teadusprogrammide ümberkujundamist ja riiklike turvavõrgustike 
tugevdamist. Rahastamisvahend aitaks olulisel määral luua uusi kes kkonnahoidlikke töökohti, 
suurendada sissetulekut inimes e kohta ning rakendada tõhusaid sotsiaalse üht ekuuluvuse ja 
vaesuse vähendamise strateegia id riigi tasandil. Seoses sellega aitaks see saavutada 
rahvusvahelisi sotsiaalseid eesmärke, mida toetavad ÜRO Rahvusvaheline Tööorganisatsioon 
ja G8/G20 riigid. 
KESKKONNAMÕJU  
ELi partnerlused püüavad uue rahastamisvahe ndi kaudu edendada ja toetada majanduskasvu 
ning pikaajalist keskkonnasäästli kkust. Seoses sellega eeldatakse , et uuel vahe ndil on juhtiv 
osa nii ELi kui ka partnerriikide keskkonnaalaste  ja kliimamuutustega seotud meetmete ning 
poliitilise dialoogi toetamisel. Euroopa erasek torile stiimuleid pakkudes võib vahend toetada 
vähese CO 2-heitega ärimudelit. Tuginedes Cancúnis toimunud Ühinenud Rahvaste 
Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonvent siooni konverentsi (COP 16) headele 
tulemustele, saaks vahendit kasutada selleks, et  aidata ELi ettevõtjatel töötada partnerriikides 
keskkonnasäästlike eesmärkide saavutamiseks vä lja tõhusad ja võimalikult odavad meetodid. 
Samuti aitab see partnerriikide majandusel s aada innovatsioonist täit keskkonna-, ökoloogilist 
ja energiatõhususega seotud kasu. Vahend või b toetada koostööd, mis võimaldaks paremini 
mõista üleilmse tähtsusega riikides toim uva bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ja 
ökosüsteemide halvenemise majanduslikku ning sotsiaalset kulu. 
 
ET 5   ET 6. VALIKUTE VÕRDLUS  
Välistamismeetodist lähtudes otsustati, et  arengukoostöö rahastam isvahendi ulatuse 
laiendamine arenguga mitteseotud tegevusele võib tekitada vastuolu eri eesmärkide vahel ja 
see võib kokkuvõttes põhjustada ol ulisi viivitusi otsu ste tegemisel ning rakendamisel. Eelistati 
teha ettepanek luua ühtne uus üleilmne rahastamisvahend, mille eesmärk on kaitsta ELi põhihuve ja lahendada üleilmseid probleeme ning mille meetmete ulatus oleks selgelt kindlaks määratud. Seepärast soovitatakse teha  ettepanek luua tööstusriikidega tehtava 
koostöö rahastamisvahendi alusel uus vahend. 
7. J
ÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Eelarve: 1,0 miljardit eurot ajavahemi kul 2014–2020 (1/70 ehk ligikaudu 1,4 % välissuhete 
rubriigi alla kuuluvate kulutuste katm iseks ettenähtud vahendite kogusummast). 
Partnerluse rahastamisvahend sätestatakse võimaldamismääruses, millega nähakse ette 
olulised üksikasjad ja ELi sekkumise alus. Täps ed meetmed määratakse kindlaks iga-aastastes 
tegevuskavades, milles täpsustatakse ELi tegevus, sealhulgas tegevuseesmärgid ja oodatavad tulemused. Sel hetkel määratakse kindlaks te gevusnäitajad, võttes arvesse kõnealuse meetme 
iseärasusi. 
Kolme erieesmärgi (vt eespool punkt 3) täitmi sel saavutatavat edu jälgitakse järgmiste 
peamiste mõjunäitajate kaudu: 
(1) ELi poliitika mõju poliitika kujundamisele käesoleva vahendiga hõlmatud peamistes 
strateegilistes partnerriikides; 
(2) ELi osa maailmakaubanduses ja kaubavahetuses riikidega, mille suhtes kohaldatakse 
käesoleva vahendi raames rahastatavaid meetmeid; 
(3) ELi tajumine käesoleva vahendiga hõlmatud peamistes strateegilistes partnerriikides. 
Partnerluse rahastamisvahendi tegevuse mõju mõõdetakse järgmiste iseloomulike näitajate 
kaudu: osalevate ettevõtjate arv, toetusmeetmete ulatus, asjakohasus ja keerukus, koostöö 
Euroopa ettevõtlusvõrgustikus ja tööjaotus, e ttevõtjatest kasutajate rahulolu ja majanduslike 
eesmärkide saavutamine – st mõõdetav mõju tö ökohtade loomisele, käibele, ELi ettevõtete 
välismaistele otseinvesteeringu tele ning sihtturgudele suunat ud ELi koguekspordile. Näitajad, 
mille abil mõõdetakse selle tegevuse kvalitatiivset ja kvantitatiivset mõju, on seotud suundumustega teadmiste vahetamisel, vastas tikuste akadeemiliste vahetuste arvuga ja 
programmides osalejate, stipendiumisaajate ning ühistes teadus- ja akadeemiliste projektides osalejate arvuga. Tulemusi mõõdetakse järgmiste näitajate alusel: meediakajastuste sagedus ja 
kvaliteet, kohalik nõudlus ELi ra hastatud meetmete järele ning ELi üritustel osalemise määr.