1.Sissejuhatus

1.1.Menetluse eesmärk ja peamised omadused

12. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1896/2006 loodi esimene tõeline Euroopa tsiviilkohtumenetlus – Euroopa maksekäsumenetlus. Seda on alates 2008. aasta detsembrist kohaldatud kõigis liikmesriikides, välja arvatud Taani. See on valikuline menetlus, mida saab piiriüleste juhtumite korral kasutada siseriikliku maksekäsumenetluse alternatiivina. Käesolev aruanne on koostatud vastavalt määruse artiklile 32, milles sätestatakse, et komisjon esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele üksikasjaliku aruande Euroopa maksekäsumenetluse toimimise kohta.

Tõrgeteta ja tulemuslik tasumata ja vaidlustamata võlgade sissenõudmise menetlus on Euroopa Liidu ettevõtjate jaoks ülioluline. Maksete hilinemine on eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate peamine maksejõuetuse põhjus ning selle tagajärjel kaob hulk töökohti. Seetõttu on paljud liikmesriigid kehtestanud lihtsustatud maksekäsumenetluse. Maksekäsumenetluse eesmärk on võimaldada kiiret ja kulutõhusat õiguskaitsevahendit võlgnikult nõutava rahasumma sissenõudmiseks, eeldusel et võlgnik ei vaidlusta nõuet. Siseriiklikud menetlused on piiriüleste juhtumite korral aga sageli kas vastuvõetamatud või rakendamatud ning nende toimimises on olulisi erinevusi.

Neil põhjustel kehtestati Euroopa maksekäsumenetlus. See võimaldab võlausaldajal 27 liikmesriigis ühetaolise menetluse alusel nõuda sisse vaidlustamata tsiviil- ja kaubandusnõude. See on kirjalik menetlus, mille puhul ei ole nõutav ei kohtusse ilmumine ega advokaadi abi. Nõude esitaja peab üksnes esitama avalduse. Avalduse toetuseks ei ole vaja dokumentaalseid tõendeid ning nõude esitajalt ei nõuta menetluse jooksul muid toiminguid. Euroopa maksekäsu väljastavad kohtud või muud õigusasutused. Seda võib takistusteta kasutada kõigis liikmesriikides, ilma et maksekäsu täitmise liikmesriigis nõutaks mis tahes vahemenetlusi selle tunnustamiseks ja täitmiseks (exequatur). See tähendab, et Euroopa maksekäsu saab teistes liikmesriikides täitmisele pöörata nagu seal välja antud mis tahes maksekäsu, st ilma täidetavaks tunnistamise vajaduseta.

See lihtsustatud ja tulemuslik menetlus on mõeldud kasutamiseks üksnes vaidlustamata nõuete korral. Seega saab kostja oma kaitseõiguse kindlustamiseks esitada vastuväite 30 päeva jooksul alates maksekäsu väljastamisest. Kostja peab üksnes osutama, et ta vaidlustab nõude, selle põhjuseid täpsustamata, ning teda ei pea esindama advokaat. Sel juhul lõpetatakse Euroopa maksekäsumenetlus. Nõuet võidakse aga käsitleda edasi vastavalt tavalise tsiviilkohtumenetluse eeskirjadele, mis võimaldab kostja väiteid täiel määral kaaluda.

Määrusega nähakse lihtsustatud menetluse osana ette standardvormid, mis on kõigis keeltes kättesaadavad Euroopa e-õiguskeskkonna portaalis . Neid vorme ajakohastati komisjoni 4. oktoobri 2012. aasta määrusega (EL) nr 936/2012 . Teave selle kohta, milliste kohtute pädevusse kuulub Euroopa maksekäsu väljastamine, on kättesaadav Euroopa justiitsatlase tsiviil- ja kaubandusasjade osas . Euroopa õigusalase koostöö võrgustik avaldas 2010. aastal praktilise juhendi määruse kohaldamise kohta .

1.2.Metoodika ja teabe kogumine

Aruanne tugineb eri allikatest kogutud teabele.

Juunis 2010 korraldati ELi 27 liikmesriigi 26 690 kodaniku seas Eurobaromeetri küsitlus.

Euroopa Komisjon kaasrahastas projekti „Võlgade sissenõudmise lihtsustamine ELis”, mida juhtis Sloveenia Maribori ülikool ja kus osales 14 liikmesriiki (Austria, Belgia, Bulgaaria, Hispaania, Itaalia, Küpros, Madalmaad, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Soome, Tšehhi Vabariik). Projekti tulemusena koostati kaks eksperdiaruannet määruse (EÜ) nr 1896/2006 kohta ja 14 riikide aruannet.

Teabe saamiseks menetluse toimimise kohta korraldas komisjon 2013. aasta aprillis küsitluse ning saatis selleks liikmesriikidele küsimustikud. Lisaks ajakohastati ja täiendati menetluse kasutamise statistilisi andmeid juunis 2014.

Tsiviil- ja kaubandusasju käsitleva Euroopa justiitsvõrgustiku 45. koosolekul, mis toimus 29.–30. mail 2013, arutati komisjoni kahe töödokumendi alusel Euroopa menetluste, sealhulgas Euroopa maksekäsumenetluse toimimist tehnilisel tasandil.

Käesoleva aruande koostamisel võeti arvesse ka Euroopa Kohtu kolme eelotsust määruse tõlgendamise kohta .

2.Määruse üldine hindamine

Määruse eesmärk lihtsustada ja kiirendada vaidlustamata nõuetega seotud kohtuvaidlusi ning vähendada nende kulusid ja võimaldada Euroopa maksekäsu takistusteta kasutamist ELis, ilma et oleks vajalik välisriigi kohtuotsuste täidetavaks tunnistamise menetlus, on üldiselt saavutatud, kuigi enamikus liikmesriikides on seda menetlust kasutatud üksnes suhteliselt väheste juhtumite puhul.