ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Hiljemalt [ insert the date calculated 5 years after the deadline for transposition of the Directive ] esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi rakendamise ja mõju kohta. Aruanne peab sisaldama teavet muus liikmesriigis kui sõidukit rentiva ettevõtja asukoha liikmesriigis renditud sõidukite kasutamise kohta. Kõnealuse aruande alusel hindab komisjon täiendavate meetmete võtmise vajadust.

Hiljemalt … [ 3 aastat pärast käesoleva muutva direktiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtaja möödumist ] esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi rakendamise ja mõju kohta. Aruanne peab sisaldama teavet muus liikmesriigis kui sõidukit rentiva ettevõtja asukoha liikmesriigis renditud sõidukite kasutamise kohta. Aruandes pööratakse erilist tähelepanu liiklusohutusele ja maksutulule avalduvale mõjule, sh maksumoonutustele, ning kabotaažvedusid käsitlevate õigusnormide täitmise tagamisele kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1072/2009. Kõnealuse aruande alusel hindab komisjon täiendavate meetmete võtmise vajadust.
(3) See eeldab, et olemasolev süsteem, mille sisuks on tarne maksust vabastamine kaupade lähteliikmesriigis ja ühendusesisese kaupade soetamise maksustamine sihtliikmesriigis, asendatakse süsteemiga, mille kohaselt maksustatakse üksainus tarne sihtliikmesriigis selle riigi käibemaksumäärade alusel. Reeglina maksab käibemaksu tarnija, kellel on veebiportaali kaudu võimalik kontrollida mis tahes liikmesriigis kohaldatavat käibemaksumäära. Kui aga kaupu soetav isik on sertifitseeritud maksukohustuslane (liikmesriikide poolt tunnustatud usaldusväärne maksumaksja), kohaldatakse pöördmaksustamise süsteemi ja liidusisese tarne pealt tasub käibemaksu sertifitseeritud maksukohustuslane. Lõplik käibemaksusüsteem põhineb ka ettevõtjatele mõeldud ühtse registreerimiskava kontseptsioonil (ühe akna süsteem), mis võimaldab käibemaksu tasumist ja tasutud käibemaksu mahaarvamist.

(3) See eeldab, et praegune süsteem, mille sisuks on tarne maksust vabastamine kaupade lähteliikmesriigis ja ühendusesisese kaupade soetamise maksustamine sihtliikmesriigis, asendatakse süsteemiga, mille kohaselt maksustatakse üksainus tarne sihtliikmesriigis selle riigi käibemaksumäärade alusel. Reeglina maksab käibemaksu tarnija, kellel on veebiportaali kaudu võimalik kontrollida mis tahes liikmesriigis kohaldatavat käibemaksumäära. Lõplik käibemaksusüsteem põhineb ka ettevõtjatele mõeldud ühtse registreerimiskava kontseptsioonil (ühe akna süsteem), mis võimaldab käibemaksu tasumist ja tasutud käibemaksu mahaarvamist. Ühe akna süsteem on uue, sihtpunktipõhise süsteemi põhielement, mille puudumine muudaks käibemaksusüsteemi märksa keerukamaks ja tõstaks oluliselt halduskoormust. Seepärast tuleks praeguse süsteemi kavandatud täiustamisel laiendada väikesemahuliste kontaktpunktide põhimõtet kõigile ettevõtjatevahelistele teenuste ja kaupadega tehtavatele tehingutele.
7) Selleks et säiliks liikmesriikide rahanduse usaldusväärsus ja et hoida ära makromajanduslikku tasakaalustamatust, tuleb tagada otstarbekas tulude tase. Kuna käibemaks on oluline tuluallikas, on riigieelarvete kaitsmiseks oluline kehtestada minimaalne kaalutud keskmise käibemaksumäär, mida liikmesriigid peavad alati järgima.

(7) Selleks et säiliks liikmesriikide rahanduse usaldusväärsus ja et hoida ära makromajanduslikku tasakaalustamatust, tuleb tagada otstarbekas tulude tase. Kuna käibemaks on oluline tuluallikas, on riigieelarvete ja liidu eelarve kaitsmiseks oluline kehtestada minimaalne kaalutud keskmise käibemaksumäär, mida liikmesriigid peavad alati järgima.
(34) Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt ühtlustada liikmesriikide eeskirjad riiklikul tasandil tehtava kliinilise hindamise kohta ning luua teatavate tervisetehnoloogiate puhul liidu tasandil tehtavate kliiniliste ühishindamiste kohustuslik raamistik , ei ole võimalik piisavalt saavutada liikmesriigi tasandil, vaid need on nende mastaapi ja mõju arvestades paremini saavutatavad pigem liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 5. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, ettepanek on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.

(34) Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt ühtlustada liikmesriikide eeskirjad käesoleva määruse kohaldamisalas tehtavate tervisetehnoloogiate kliiniliste hindamiste kohta , ei ole võimalik piisavalt saavutada üksnes liikmesriigi tasandil, vaid need on nende mastaapi ja mõju arvestades paremini saavutatavad pigem liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 5. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, ettepanek on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.
(3) 4. märtsil 2015. aastal tegi Üldkohus otsuse kohtuasjas T-496/11: Suurbritannia vs. EKP, (7) kus Üldkohus leidis, et EKP-l ei ole kliiringusüsteemide tegevuse reguleerimiseks vajalikku pädevust. Üldkohus märkis, et aluslepingu artikli 129 lõige 3 võimaldab Euroopa Parlamendil ja nõukogul EKP soovituse põhjal seadusandliku tavamenetluse kohaselt Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri“) artiklit 22 muuta. Üldkohus järeldas, et „EKP ülesanne olukorras, kus ta leiab, et talle väärtpaberite kliiringutehinguid teostavate infrastruktuuride reguleerimise pädevuse andmine on vajalik ELTL artikli 127 lõike 2 neljandas taandes nimetatud ülesande tõrgeteta toimimiseks, nõuda liidu seadusandjalt põhikirja artikli 22 muudatust, lisades sinna otsese viite väärtpaberite kliiringusüsteemile.“

(3) 4. märtsil 2015. aastal tegi Üldkohus otsuse kohtuasjas T-496/11: Suurbritannia vs. EKP, (7) kus Üldkohus leidis, et „EKP-l ei ole väärtpaberite kliiringutehinguid teostavate infrastruktuuride reguleerimiseks vajaminevat pädevust , mistõttu tuleb järelevalvepoliitika raamdokument osas, mis näeb väärtpaberite kliiringuga seotud kesksetele vastaspooltele ette euroalas asumise nõu[d]e, pädevuse puudumise tõttu tühistada“ . Üldkohus märkis, et aluslepingu artikli 129 lõige 3 võimaldab Euroopa Parlamendil ja nõukogul EKP soovituse põhjal seadusandliku tavamenetluse kohaselt Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri“) artiklit 22 muuta. Üldkohus järeldas seetõttu , et „EKP ülesanne [on] olukorras, kus ta leiab, et talle väärtpaberite kliiringutehinguid teostavate infrastruktuuride reguleerimise pädevuse andmine on vajalik ELTL artikli 127 lõike 2 neljandas taandes nimetatud ülesande tõrgeteta toimimiseks, nõuda liidu seadusandjalt põhikirja artikli 22 muudatust, lisades sinna otsese viite väärtpaberite kliiringusüsteemile“.
2. Isikutel, keda on nõuetekohaselt volitanud Euroopa Komisjoni turvalisuse akrediteerimise asutus, on sellele teabele juurdepääs üksnes osas, milles see on vajalik komisjoni hostitavate elektrooniliste süsteemide, mida liikmesriigid kasutavad käesoleva määruse rakendamisel, hooldamiseks, käitamiseks ja arendamiseks.

2. Isikutel, keda on nõuetekohaselt volitanud Euroopa Komisjoni turvalisuse akrediteerimise asutus, on sellele teabele juurdepääs osas, milles see on vajalik komisjoni hostitavate elektrooniliste süsteemide, mida liikmesriigid kasutavad käesoleva määruse rakendamisel, hooldamiseks, käitamiseks ja arendamiseks ning käesoleva määruse nõuetekohase rakendamise tagamiseks .
1. Komisjon ja liikmesriigid töötavad koos selle nimel, et parandada õnnetustele reageerimise operatsioonide kavandamist liidu mehhanismi raames, sealhulgas töötades välja õnnetustele reageerimise stsenaariume, mille aluseks on artikli 6 punktis a osutatud riskihindamised ja artikli 5 lõike 1 punktis c osutatud riskide ülevaade, kaardistades vahendeid ja koostades kavasid reageerimisvahendite kasutamiseks.

1. Komisjon ja liikmesriigid töötavad koos selle nimel, et parandada nii loodusõnnetustele kui ka inimtegevusest tingitud õnnetustele reageerimise operatsioonide kavandamist liidu mehhanismi raames, sealhulgas töötades välja õnnetustele reageerimise stsenaariume, mille aluseks on artikli 6 punktis a osutatud riskihindamised ja artikli 5 lõike 1 punktis c osutatud riskide ülevaade, kaardistades vahendeid, sealhulgas mullatöömasinaid, mobiilseid elektrigeneraatoreid ja mobiilseid tuletõrjevahendeid , ja koostades kavasid reageerimisvahendite kasutamiseks.
SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

KOMISJONI AVALDUS

Täna vastu võetud direktiiviga muudetud direktiivi 96/71/EÜ artikli 3 lõike 7 teises lõigus on sätestatud, et lähetusega seotud toetused loetakse tasu hulka, välja arvatud juhul, kui need makstakse välja hüvitisena lähetusest tegelikult tulenevate kulude, näiteks reisi-, majutus- ja söögikulude katteks. Samuti on selles sätestatud, et „[i]lma et see piiraks lõike 1 punkti h kohaldamist, hüvitab tööandja lähetatud töötajale kõnealused kulud vastavalt lähetatud töötaja töösuhte suhtes kohaldatavale riigi õigusele ja/või tavadele“.

Komisjon mõistab seda nii, et „lähetatud töötaja töösuhte suhtes kohaldatav riigi õigus ja/või tava“ on üldjuhul päritoluliikmesriigi õigus ja/või tava, välja arvatud juhul, kui see on rahvusvahelist eraõigust käsitlevate ELi eeskirjade kohaselt teisiti kindlaks määratud. Kohtuasjas C-396/13 (punkt 59) tehtud otsust arvesse võttes hõlmab hüvitis samuti olukorda, kus tööandja katab töötajate kulud, ilma et töötaja peaks esmalt kulud tasuma ja seejärel nende hüvitamist taotlema.

Komisjon märgib, et täna vastu võetud direktiivis on ette nähtud, et kuna rahvusvahelises maanteetranspordis tehtav töö tähendab väga suurt liikuvust, kohaldatakse lähetamist käsitlevaid muudetud eeskirju nimetatud sektori suhtes alles alates kuupäevast, mil hakatakse kohaldama seadusandlikku akti, millega muudetakse direktiivi 2006/22/EÜ jõustamisnõuete osas ja millega sätestatakse erieeskirjad seoses direktiividega 96/71/EÜ ja 2014/67/EL sõidukijuhtide lähetamiseks maanteeveosektoris.

Komisjon kutsub Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles nimetatud õigusakti kiiresti vastu võtma, et kohandada eeskirju just kõnealuse sektori lähetatud töötajate vajadustega, tagades samas maanteeveo siseturu nõuetekohase toimimise.

Kuni sektoripõhise õigusakti kohaldamise kuupäevani jäävad direktiiv 96/71/EÜ ja direktiiv 2014/67/EL maanteeveo suhtes kehtima. Neid seadusandlikke akte ei kohaldata maanteevedude suhtes, mis ei ole lähetamised.

Komisjon jätkab praeguste eeskirjade korrektse jõustamise tähelepanelikku jälgimist, eriti maanteeveo sektoris, ja võtab vajaduse korral meetmeid.
SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

ÜHISAVALDUS EUROOPA KAITSEVALDKONNA TÖÖSTUSLIKU ARENDAMISE PROGRAMMI RAHASTAMISE KOHTA

Euroopa Parlament ja nõukogu lepivad, ilma et see piiraks eelarvepädevate institutsioonide õigusi iga-aastases eelarvemenetluses, kokku selles, et Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi rahalised vahendid saadakse aastatel 2019–2020 järgmistest allikatest:

— 200 miljonit eurot mittesihtotstarbelisest varust;

— 116,1 miljonit eurot Euroopa ühendamise rahastu arvelt;

— 3,9 miljonit eurot Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemi (EGNOS) programmi arvelt;

— 104,1 miljonit eurot Galileo programmi arvelt;

— 12 miljonit eurot Copernicuse programmi arvelt;

— 63,9 miljonit eurot rahvusvahelise katsetermotuumareaktori (ITER) programmi arvelt.

EUROOPA PARLAMENDI POOLT TOETATAV KOMISJONI AVALDUS EUROOPA KAITSEVALDKONNA TÖÖSTUSLIKU ARENDAMISE PROGRAMMI RAKENDAMISE KOHTA

Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi tõhusaks rakendamiseks ja täieliku kooskõla tagamiseks muude liidu algatustega kavatseb komisjon programmi rakendada otsese eelarve täitmise raames kooskõlas finantsmääruse artikli 62 lõike 1 punktiga a.
(1b)

Eelduste kohaselt on programmist toetuse taotlejaid väga palju, mis tähendab, et osa taotlusi tuleb lugeda esmatähtsaks. Võimaluse korral tuleks eelistada taotlusi, mille eesmärk on maksustada tööjõu asemel rohkem jõukust ja saastet, edendada tugevamat tööhõive- ja sotsiaalpoliitikat ning seega sotsiaalset kaasamist, võidelda suurema läbipaistvuse abil maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu, luua uuendusliku ja jätkusuutliku reindustrialiseerimise strateegiad ning parandada haridus- ja koolitussüsteeme. Erilist tähelepanu tuleks pöörata toetustaotlustele, millel on suur demokraatlik toetus ja kuhu on kaasatud partnerid ning millel on positiivne ülekanduv mõju teistele sektoritele. Programm peaks täiendama teisi vahendeid, et vältida kattuvust.
SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISAD

Euroopa Parlamendi avaldus

Euroopa Parlament peab kahetsusväärseks, et tema kui kaasseadusandja rolli ei ole nõuetekohaselt arvesse võetud, sest ta ei osalenud menetluses, mille tulemusel valiti Euroopa Ravimiameti uus asukoht.

Euroopa Parlament soovib meelde tuletada oma õigusi kaasseadusandjana ja nõuab kindlalt, et asutuste ja ametite asukohtade kindlaksmääramisel järgitaks täielikult seadusandlikku tavamenetlust.

Liidu ainsa otse valitud institutsioonina ja liidu kodanike esindajana on parlament liidus demokraatliku põhimõtte järgimise peamine tagaja.

Euroopa Parlament taunib uue asukoha valimiseks kasutatud menetlust, millega de facto võeti Euroopa Parlamendilt tema õigused, kuna ta ei olnud protsessi tegelikult kaasatud, aga nüüd oodatakse, et ta lihtsalt kinnitaks uue valitud asukoha seadusandliku tavamenetluse teel.

Euroopa Parlament tuletab meelde, et ühine lähenemisviis, mis on lisatud 2012. aastal allkirjastatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa Komisjoni ühisavaldusele detsentraliseeritud ametite kohta, ei ole õiguslikult siduv, nagu tunnistati avalduses endas, ning selle suhtes lepiti kokku ilma, et see piiraks institutsioonide seadusandlikke volitusi.

Seetõttu nõuab Euroopa Parlament kindlalt, et ametite uue asukoha valimise menetlust muudetaks ja tulevikus enam sellisel kujul ei kasutataks.

Viimaseks soovib Euroopa Parlament meelde tuletada, et 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (1) võtsid kolm institutsiooni endale kohustuse teha lojaalselt ja läbipaistvalt koostööd, tuletades sellega seoses meelde, et kaasseadusandjad on võrdsed, nagu on sätestatud aluslepingutes.

Nõukogu avaldus Euroopa Pangandusjärelevalve ja Euroopa Ravimiameti kohta

Tuletades meelde Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni pühendumust lojaalsele ja läbipaistvale koostööle ning pidades silmas Euroopa Pangandusjärelevalve ja Euroopa Ravimiameti üleviimiseks järgitud protsessi, mis oli olukorraspetsiifiline ega loonud pretsedenti ametitele asukoha valimiseks tulevikus;

tuletades meelde aluslepinguid, tunnustab nõukogu suurema teabevahetuse väärtust ametitele asukoha valimise tulevaste protsesside varajastes etappides.

Selline varajane teabevahetus teeks kolme institutsiooni jaoks lihtsamaks oma aluslepingute kohaste õiguste kasutamise seonduvate menetluste kaudu.

Nõukogu võtab teadmiseks Euroopa Parlamendi taotluse vaadata võimalikult kiiresti läbi 2012. aasta ühisavaldus ja ühine lähenemisviis detsentraliseeritud ametite kohta. Esimese sammuna palub nõukogu komisjonil koostada 2019. aasta aprilliks põhjaliku analüüsi ühisavalduse ja ühise lähenemisviisi rakendamise kohta seoses detsentraliseeritud ametite asukoha valimisega. Selle analüüsi alusel hinnataks edasisi samme sellise läbivaatamisprotsessi alustamiseks.

(1) ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.
(5) Nagu näitab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/49/EÜ (43) hindamine, on vaja ühtlustada mürakaartide ja tegevuskavade alase aruandluse tähtaegasid, et tegevuskavade avalikuks konsulteerimiseks jääks piisavalt aega. Sel eesmärgil lükatakse ainult üks kord ja ühe aasta võrra edasi tegevuskavade kontrollimise ja läbivaatamise tähtaega, nii et järgmise etapi (neljanda vooru) tähtajaks jääb mitte 18. juuli 2023, vaid 18. juuli 2024. Seega jääb liikmesriikidele neljandast voorust alates senise ühe aasta asemel ligi kaks aastat mürakaartide koostamiseks ja tegevuskavade kontrollimiseks ja läbivaatamiseks. Järgmistes tegevuskavade koostamise voorudes on seega taas kasutusel tegevuskavade kontrollimise ja läbivaatamise viieaastane tsükkel. Lisaks sellele peaksid liikmesriigid direktiivi 2002/49/EÜ eesmärkide saavutamiseks ja liidu tasandi meetmete väljatöötamise aluse loomiseks esitama aruandeid elektrooniliselt. Ka on vaja suurendada üldsuse osalemist ja nõuda, et teatav teave tehtaks avalikult kättesaadavaks, viies selle kohustuse vastavusse muude liidu õigusaktidega, nagu näiteks direktiiviga 2007/2/EÜ, dubleerimata seejuures praktilisi nõudeid.

(5) Nagu näitab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/49/EÜ (43) hindamine, on vaja ühtlustada mürakaartide ja tegevuskavade alase aruandluse tähtaegasid, et tegevuskavade avalikuks konsulteerimiseks jääks piisavalt aega. Sel eesmärgil lükatakse ainult üks kord ja ühe aasta võrra edasi tegevuskavade kontrollimise ja läbivaatamise tähtaega, nii et järgmise etapi (neljanda vooru) tähtajaks jääb mitte 18. juuli 2023, vaid 18. juuli 2024. Seega jääb liikmesriikidele neljandast voorust alates senise ühe aasta asemel ligi kaks aastat mürakaartide koostamiseks ja tegevuskavade kontrollimiseks ja läbivaatamiseks. Järgmistes tegevuskavade koostamise voorudes on seega taas kasutusel tegevuskavade kontrollimise ja läbivaatamise viieaastane tsükkel. Lisaks sellele peaksid liikmesriigid direktiivi 2002/49/EÜ eesmärkide saavutamiseks ja liidu tasandi meetmete väljatöötamise aluse loomiseks esitama aruandeid elektrooniliselt. Ka on vaja suurendada üldsuse osalemist ja nõuda, et tehtaks avalikult kättesaadavaks arusaadav, täpne ja võrreldav teave , viies selle kohustuse vastavusse muude liidu õigusaktidega, nagu näiteks direktiiviga 2007/2/EÜ, dubleerimata seejuures praktilisi nõudeid.
P8_T A(2018)0387
Euroopa Liidu Teataja elektrooniline aval damine ***
Euroopa Parlamendi 23. oktoobr i 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsit leb nõuk ogu määr use eelnõu, 
millega muudeta kse määr ust (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja elektroonilise aval damise kohta 
(14463/2017 – C8-0412/2018 – 2017/0039(APP))
(Seadusandlik erimenetlus – nõusolek)
(2020/C 345/19)
Euroopa Parlament,
—võtte s arvesse nõuk ogu määr use eelnõu (14463/2017),
—võtte s arvesse nõusoleku taotlust, mille nõuk ogu esitas vasta valt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 352 
(C8-0412/2018),
—võtte s arvesse õigusk omisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta,
—võtte s arvesse koduk orra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artiklit 39,
—võtte s arvesse õigusk omisjoni soovitust (A8-0323/2018),
1. annab nõusoleku nõuk ogu määr use eelnõule;
2. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisuk oht nõuk ogule ja komisjonile ning liikmesr iikide 
parlamentidele. 16.10.2020 ET Euroopa Liidu Teata ja C 345/103
Teisipäev , 23. oktoober 2018
Need meetmed võivad hõlmata riiklikke tarbimise vähendamise eesmärke, meetmeid, millega tagatakse, et müügikohas tehakse lõpptarbijale kättesaadavaks korduskasutatavad alternatiivid, ning majandushoobasid, millega tagatakse, et ühekordselt kasutatavaid plasttooteid ei pakuta lõpptarbijale müügikohas tasuta. Need meetmed võivad varieeruda sõltuvalt esimeses lõigus osutatud toodete keskkonnamõjust.

Need meetmed võivad hõlmata meetmeid, millega tagatakse, et müügikohas tehakse lõpptarbijale kättesaadavaks korduskasutatavad alternatiivid, ning majandushoobasid, millega tagatakse, et ühekordselt kasutatavaid plasttooteid ei pakuta lõpptarbijale müügikohas tasuta. Need meetmed võivad varieeruda sõltuvalt esimeses lõigus osutatud toodete keskkonnamõjust nende olelusringi jooksul, sealhulgas mahajäetud prügina .
(16) On asjakohane kehtestada selline kalastussuremuse sihttase (F), mis vastaks maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamisega kooskõlas olevate väärtuste (FMSY) vahemikena väljendatud maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamise ja hoidmise eesmärgile. Kõnealused parimatele saadaolevatele teaduslikele nõuannetele tuginevad vahemikud on vajalikud, et tagada paindlikkus, mis võimaldab võtta arvesse teaduslike nõuannete muutusi, aidata täita lossimiskohustust ning arvestada segapüügi erisusi. FMSY-vahemikud arvutab välja Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) ja esitab need perioodilistest püügialastes nõuannetes. Kava kohaselt peavad vahemikud olema sellised, et pikas perspektiivis ei väheneks saagikus maksimaalse jätkusuutliku saagikusega võrreldes rohkem kui 5 % (24). Vahemiku ülempiir on selline, et kalavaru allapoole kudekarja biomassi piirväärtust (Blim) vähenemise tõenäosus ei ületaks 5 %. Selline ülempiir on kooskõlas ka ICESi nõuandva eeskirjaga, mille kohaselt juhul, kui kudekarja biomass või arvukus on väga halb, vähendatakse kalastussuremuse sihttaset nii, et selle ülempiir ei ületa järgmist näitajat: FMSY väärtus korrutatuna kudekarja biomassiga või arvukusega lubatud kogupüügi (TAC) aastal, jagatuna näitajaga MSY Btrigger. Nimetatud kaalutluste ja nõuandva eeskirja põhjal annab ICES kalastussuremust ja püügivõimalusi puudutavaid teaduslikke nõuandeid.

(16) On asjakohane kehtestada selline kalastussuremuse sihttase (F), mis vastaks maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamisega kooskõlas olevate väärtuste (FMSY) vahemikena väljendatud maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamise ja hoidmise eesmärgile. Kõnealused parimatele saadaolevatele teaduslikele nõuannetele tuginevad vahemikud on vajalikud, et tagada paindlikkus, mis võimaldab võtta arvesse teaduslike nõuannete muutusi, aidata täita lossimiskohustust ning arvestada segapüügi erisusi. FMSY-vahemikud arvutab välja muu hulgas Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) ja esitab need perioodilistes püügialastes nõuannetes. Kava kohaselt peavad vahemikud olema sellised, et pikas perspektiivis ei väheneks saagikus maksimaalse jätkusuutliku saagikusega võrreldes rohkem kui 5 % (24). Vahemiku ülempiir on selline, et kalavaru allapoole kudekarja biomassi piirväärtust (Blim) vähenemise tõenäosus ei ületaks 5 %. Selline ülempiir on kooskõlas ka ICESi nõuandva eeskirjaga, mille kohaselt juhul, kui kudekarja biomass või arvukus on väga halb, vähendatakse kalastussuremuse sihttaset nii, et selle ülempiir ei ületa järgmist näitajat: FMSY väärtus korrutatuna kudekarja biomassiga või arvukusega lubatud kogupüügi (TAC) aastal, jagatuna näitajaga MSY Btrigger. Nimetatud kaalutluste ja nõuandva eeskirja põhjal annab ICES kalastussuremust ja püügivõimalusi puudutavaid teaduslikke nõuandeid.
SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Parlamendi ja nõukogu avaldus (Iirimaa/tagasisaatmise kohta)

Euroopa Parlament ja nõukogu kutsuvad komisjoni üles, ilma et see piiraks komisjoni algatusõigust, niipea kui Iirimaa osaleb direktiivi 2008/115/EÜ kohaldamises, hindama õiguslikku olukorda vastavalt aluslepingutele ja asjakohastele protokollidele ning esitama vajaduse korral seadusandliku ettepaneku, et võimaldada Iirimaa ja teiste liikmesriikide tagasisaatmise valdkonna koostööd SISi kaudu.
(16e)

Selleks et tagada, et ametiasutusi motiveeritakse ostma keskkonnasõbralikke sõidukeid ja et liikmesriigid investeeriksid alternatiivkütuste taristu kasutuselevõttu, aga ka selleks, et vältida selliste ostude riski, mis tooksid kaasa kõrgemad hinnad reisijatele, peaks liidu 2020. aasta järgne eelarve- ja rahanduspoliitika pakkuma tuge avaliku sektori hankijatele. See peaks kajastuma tulevases mitmeaastases finantsraamistikus ning jätkusuutlikku rahastamist ja liidu finantseerimisasutusi käsitlevates eeskirjades. Lisaks peaksid liikmesriigid laiendama rahanduslikke ja mitterahanduslikke stiimuleid ning nägema ette keskkonnaauditid, et kiirendada keskkonnasõbralike sõidukite turul omaksvõttu. Need jõupingutused vähendavad esialgseid suuri investeeringuid taristu muutmiseks ja toetavad transpordi CO2-heite vähendamist.