ET    ET ET 
 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 25.6.2008 
SEK(2008) 2102  
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
lisatud dokumendile 
 
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAM ENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMI TEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 
 
Mõtle esmalt väikestele 
Euroopa väikeettevõtluse al gatus („Small Business Act”) 
 
Mõjuhinnangu kokkuvõte  
 
{KOM (2008) 394 lõplik} 
{SEK(2008)2101} 
 
ET 2   ET KOKKUVÕTE 
Käesolev mõjuhinnangu aruanne on lisatud Euroopa  väikeettevõtluse algatu se („Small Business 
Act”) ettepanekule. Kõnealune ettepanek on raamiks meetmete paketile, mille eesmärgiks on täielikult valla päästa ELi VKEde majandusliku kasvu ja t öökohtade loomise potentsiaal. 
Mõjuanalüüsis võetakse kõigepeal t lühidalt kokku mõningad peamis ed asjaomasest kirjandusest 
tehtud järeldused VKEde ja et tevõtluse tähtsuse kohta majandus kasvus ning sotsiaalses ja 
piirkondlikus ühtekuuluvuses. VKEd annavad Eur oopas ligi 70 % töökohtadest ning nende puhul 
on loodud töökohtade netoarv kõige suurem. Lisaks  on VKEd ja ettevõtlus teadmistepõhise ja 
globaalse majanduse raamistikus maja nduskasvu jaoks kasvava tähtsusega. 
Hoolimata märkimisväärsest edust, mis on saavut atud tänu ELi laiahaardelisele VKEde poliitikale, 
ilmneb mõjuhinnangust, et Euroopa VKEd ei ole sa avutanud oma täielikku pot entsiaali. Eelkõige 
tundub, et ELi VKEdel on võrreldes analoogsete ette võtetega USAs madalam tootlikkuse kasv, nad 
uuendavad vähem ja kasvavad turule tuleku järel aeglasemalt.  Kuigi olemasolev ELi VKEde 
poliitika toimib hästi ja käsitl eb juba mitmeid nimetatud probleeme, näitab madalam tootlikkus 
võrreldes USAga, et arenguruumi veel on. 
Seetõttu on kõnealuses analüüsis läbi vaadatud juba rakendatud või kavandatavad meetmed ning on 
tuvastatud mitmeid järelejäänud probleeme, mis kas üksikult või üheskoos võivad takistada ELi 
VKEde toimimist. Käesolevas nimekirjas, mis VKEde poliitika laiaulatuslikkuse ja sisemise 
interdistsiplinaarsuse tõttu ei  püüagi olla täiuslik, on hõlma tud kaks probleemide kategooriat: 
• olemasolevate poliitiliste meetmete kooskõlastamine ja/või rakendamine; 
• järelejäänud turu- või õiguslikud  lüngad, mida olemasolevad poliitilised meetmed ei käsitle 
piisavalt. 
Allolev tabel võtab kokku lä bivaatamise tulemused: 
 
ET 3   ET  
Järelejäänud probleemid  Rakendamise/kooskõlastamise 
probleemid  Järelejäänud turu- või 
õiguslikud lüngad  
Tulevaste ELi õigusaktide mõju VKEdele    
„Mõtle esmalt väikestele” põhimõtte erinev 
rakendamine liikmesriigi tasandil, kaasa arvatud:  
– alustavad ettevõtted 
– läbikukkumise häbimärk + pankrotimenetlused.    
Ettevõtlust ei käsitleta haridus- ja 
kutseõppepoliitikas ikka veel piisavalt    
Naiste ebapiisav osakaal ettevõtluses    
VKEde raske turulepääs    
VKEde juurdepääs riigihangetele ning hankijate 
kultuur    
VKEde raskused standarditele juurdepääsus, nende 
kasutamises ja nende väljaarendamises osalemises    
Ebapiisav juurdepääs rahastamisele 
• vaherahastamise kättesaadavus 
• mikrokrediidi kättesaadavus 
• riskikapitali killustatus    
Raskused keskkonnaga seotud võimaluste ära 
kasutamisel    
VKEde raskused juurdepääsul rahvusvahelistele 
turgudele ning eelkõig e kiiresti arenevatele 
turgudele    
Nende probleemide taustal on püstitatud mitmeid eesmärke. „Small Business Act’i” peaeesmärk on 
täielikult valla p äästa Euroopa VKEde majanduskasvu ja töökohtade loomise potentsiaal ning 
kasutada täielikult ära nende uuendusvõimed, et ai data kaasa 2005. aastal otsustatud eesmärkidele 
uuendatud Lissaboni majanduskasvu ja tööhõive partnerluses. 
Selle eesmärgi saavutamiseks ning juhindudes an alüüsist probleemi määratluses, on välja 
kujundatud kahte erinevat liiki konkreetsed ees märgid ja need võib kokku võtta järgmiselt: 
(1) Parandada „mõtle esmalt väikes tele” põhimõtte rakendamist ja  olemasolevate poliitiliste 
meetmete kooskõlastamist järgmisel viisil:  
• tugevdades partnerlust liikmesriik idega, et paremini rakendada ja kooskõlastada olemasolevaid 
poliitilisi meetmeid; 
• juurutades „mõtle esmalt väikestele” põhimõtte  ELi ja riikliku tasandi poliitikaloomesse. 
(2) Tegeleda järelejäänud õiguslike ja turulünkade ga, mis ELi VKEde ees seisavad järgmisel 
viisil:  
• soodustades ettevõtlust järgmiselt: 
– edendada ettevõtlust ja ettevõtja im agot, kaasa arvatud haridussüsteemis; 
– julgustada uusi ettevõtjaid, eelkõige naisettevõtjaid; 
• arendades edasi VKEde juurdepääs u rahastamisele järgmiselt:  
– suurendada mikrokrediidi ja vahera hastamise kättesaadavust VKEde jaoks; 
– vähendada riskikapitali turu killustatust ELi tasandil; 
 
ET 4   ET • suurendades VKEde turulepääsu järgmiselt: 
– soodustada VKEde-sõbralikumat kultuur i hankivate ametiasutuste seas; 
– parandada VKEde juurdepääsu standarditele, nende kasutamisele ja nende arendamises 
osalemisele; 
• suurendades VKEde teadlikkust säästlike toode te ja protsesside või malustest, arendades 
keskkonna- ja energiaalaste nõuannete andmist kohapeal; 
• parandades VKEde juurdepääsu rahvusvahelistele turgudele ning eelkõige kiiresti arenevatele 
turgudele nagu Hiina ja India. 
Vastavat nendele eesmärkidele on välja kujundatud poliitilised võimalused. Kuid väikeettevõtluse 
algatuse erilise laadi tõttu, mis on erinevat liiki meetmete (õiguslike ja õigusloomeväliste) pakett, 
oli võimalik hinnata ainult kahte võimalust: 
• esimene võimalus on olemasolev ELi VKEde poliitika, mis põhineb peamiselt parima tava 
vahetamisele ning ELi suunatud toetusprogrammi dele. See ilma lisategevusteta võimalus on 
baasiks, mille alusel teist võimalust hinnatakse; 
• teine võimalus seisneb ELi olemasoleva VKEde  poliitika kiirendamise s läbi poliitilise 
partnerluse liikmesriikidega, mille eesmärgiks on täiustada VKEde ja ettevõtluse raamtingimusi 
ning hõlmata suunatud poliitilised meetmed järe lejäänud turu- ja re gulatiivsete lünkadega 
tegelemiseks. Selle eesmärgiks on luua tõeline poliitiline dünaamika ELi ja liikmesriikide vahel, et tõsta VKEd pikaajalise näge musena majanduspoliitiliste meet mete keskmesse. Sisuliselt on 
selleks vaja kõigepealt parandada  poliitilist lähenemisviisi VKEde  suhtes nii ühenduse kui ka 
riiklikul tasandil, tagades, et õigusakte ja programme kujundataks algusest peale ning 
rakendataks seejärel nii, et need rahuldaksid  VKEde vajadusi ja nende eripära („mõtle esmalt 
väikestele” põhimõte). Teiseks, tuleb selliste s poliitikavaldkondades, milles tegutsemisvajadus 
on välja selgitatud, välja ar endada kogum uusi meetmeid sidusasse raamistikku. 
Kolmas võimalus, mille pakkusid välja mitmed sidusrühmad, oleks olnud arendada ja ellu 
rakendada täielikult väljakujundatud ühenduse VKEde poliitika, mille puhul oleks kasutatud õiguslikult siduvaid eesmärke ja põhimõtteid ELi ja liikmesriikide tasandil rakendamiseks ning 
kaugele-ulatuvaid ühenduse programme, et käsitleda VKEde ees seisvaid järelejäänud regulatiivseid ja turulünki. Kuna mitmed VKEde kasvupotentsi aali jaoks olulised valdkonnad kuuluvad peamiselt 
või osaliselt liikmesriikide võimupädevusse (nt hari dus, ettevõtte asutamine,  pankrotiseadus), oleks 
õiguslikult siduvate eesmärkide püstitamine selge lt vastuolus subsidiaarsuse põhimõttega, mis on 
ühenduse tegevuse puhul nõue ja eeldus. Seetõttu ei valitud seda võimalust edasiseks analüüsiks. 
Iga võimaluse mõjuanalüüs kujutab endast positiiv sete ja negatiivsete mõjude kvalitatiivset 
hindamist. Analüüs näitab, millises ulatuses võimaldab iga võimalus kõrvaldada probleemipüstituses kirjeldatud järelejäänud küsimusi, ning näitab ära võimalikud puudused. 
Arvestades, et „Small Business Ac t’i” ettepanek kujutab endast laiaulatuslikku meetmete paketti 
väga erinevates valdkondades ni ng et iga tavaliselt mõjuhinna ngut nõudva meetme üksikasjalikku 
mõju analüüsitakse eraldi, ei olnud võimalik teosta da kvantitatiivset analüüsi.  Selle jaoks oleks vaja 
olnud teha keerukas modelleerimine, mis läheks käesoleva mõ ju hindamise puhul 
proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamisalast kaugema le ning selle puhul oleks ebakindluse tase 
olnud väga kõrge. Seetõttu võrreldakse võimaluste mõju kvalitatiivsel baasil ning võimaluse korral 
antakse kvantitatiivne hinnang võimaluste mõjust ma janduskasvule ning sotsiaalsele ja keskkonna 
mõõtele. 
Käesoleva mõjuhinnangu lõppjäreldus  on see, et teine võimalus on eelistatavam. See võimaldaks 
VKEde märkimisväärset kasvu, looks töökohti ning s uurendaks keskkonnakaitset, olles samal ajal 
kulutõhus ning olles ka osa Lissaboni majanduska svu ja tööhõive partnerlusest. See võimaldaks 
 
ET 5   ET tasakaalustatud lähenemist kõikide l tasanditel vajaliku vastutustunde  ja vajaliku va stastikuse surve 
vahel, mis saavutatakse kõrgel tasemel tehtavate poliitiliste otsuste korrapärase jälgimise teel. 
Euroopa „Small Business Act’i” jälgitaks tõepoolest korrapäraselt majandus kasvu ja tööhõive 
partnerluse raamistikus, eesmärgiga kohandada aj a jooksul tegevusi ja optimeerida nende mõju 
kulutõhusal viisil.