ET Euroopa Liidu Teataja C 232/7

Regioonide Komitee arvamus „Toimetulek rahvastiku vananemise mõjuga Euroopa Liidus (2009. aasta aruanne rahvastiku vananemise kohta)”

(2010/C 232/02)

I. SISSEJUHATUS

REGIOONIDE KOMITEE

1. hindab komisjoni teatist „Toimetulek rahvastiku vananemise mõjuga ELis”, milles tõdetakse, et vananemine avaldab märkimisväärset mõju pensionitele, tervishoiule ja pikaajalisele hooldusele. Komisjoni teatises rõhutatakse, et riigiasutustel on veel vähem kui kümne järgneva aasta jooksul võimalus tegutseda, enne kui beebibuumi põlvkond pensionile jääb. Tegutseda on vaja viivitamatult, probleemid ja riskid on suured ja nõuavad suunatud poliitilist sekkumist. Nimetatud põlvkonna vananemise probleemiga tegelemiseks võetavad meetmed peavad olema tihedalt seotud soolise võrdõiguslikkuse poliitikaga selleks, et parandada praegune olukord, kus naised kannatavad meestest suurema vaesuse või ebasoodsamate sotsiaal-majanduslike tingimuste all; lisaks on nende elukvaliteet madalam kõrgema suremuse ja suurema hooldusvajaduse tõttu, mis on tihedalt seotud sooliste teguritega;

2. tänab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, valitsusväliseid organisatsioone ja komitee teisi partnereid nende aktiivse panuse eest kõnealuse arvamuse eelnõu koostamisse eelkõige ECOSe 4. septembri 2009. aasta koosolekul, 18. novembri 2009. aasta ümarlaual ja 14. detsembri 2009. aasta töökonna koosolekul;

3. rõhutab, et elanikkonna vananemine ei ole eraldiseisev nähtus, vaid on osa laiaulatuslikust demograafilisest üleminekust. See toob kaasa põhjaliku muutuse nii elanikkonna arvus kui koosseisus kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Kõnealuse demograafilise ülemineku täpne areng ja mõju sõltub paljudest erinevatest teguritest (sündimus, suremus, valmisolek elukohavahetuseks ja sisseränne). Elanikkonna vananemine on iseseisev protsess. Kõnealuse iseseisva protsessi teadvustamine ja tunnistamine on eeldus vananemise tagajärgedega tegelemiseks;

4. tõdeb, et praegune suhe neli tööealist inimest iga üle 65aastase inimese kohta muutub Euroopas suhteks kaks tööealist inimest ühe üle 65aastase inimese kohta. See on pikaajaline prognoos. Kuigi pikaajaliste prognooside jälgimine on soovitav, ei ole demograafiline vananemine probleem, mis tõstatub homme või ülehomme: see on tänase päeva küsimus. Enam kui 60 piirkonnas on vanadussõltuvusmäär (old-age-dependancy) üle 29 % ja enam kui 70 piirkonnas on elanike arv langenud (neist osades piirkondades on langus üle 1 % aastas);

5. märgib, et eakatel naistel, puuetega inimestel ja sisserändajatel võib olla erilisi probleeme vananeda hea tervise juures ning nende probleemidega tuleb tegeleda;

6. näeb vananemises teemat, mida oleks asjakohane käsitleda Euroopa 2020. aasta strateegia raames. Komitee soovib, et vananemisega avanevaid väljavaateid uuritaks sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamise seisukohast. Euroopa 2020. aasta strateegia lähtub põhimõttest, et iga kodanik ja iga piirkond annab ELi tugevdamisse panuse oma konkreetsete omaduste ja eripära kaudu. Aktiivsed ja hea tervise juures olevad Euroopa vananevad kodanikud on veel uurimata potentsiaal. Seega ei ole vaja mitte ainult eakatele inimestele suunatud poliitikat, vaid kõigile Euroopa kodanikele kogu nende elu jooksul suunatud poliitikat;

7. on juba varem märkinud, et vananemise demograafilised mõjud on peamiselt kohalikud ja piirkondlikud. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on olulised ülesanded tervise, heaolu, tasulise ja tasuta hoolduse, tööturu valdkonnas ning eluaseme, (ühis-)transpordi ja hariduse valdkonnas teenuste ja infrastruktuuri pakkumisel. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel lasub vastutus vananemise tagajärgedega loominguliseks ja uuenduslikuks tegelemiseks Euroopa 2020. aasta strateegia raames. See eeldab ka solidaarsust eakate ja noorte vahel, kasvava ja kahaneva rahvastikuga alade vahel ning piirkondade ja liikmesriikide vahel.

II. POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

8. toetab uue programmi (new deal) kolme temaatilist põhisuunda, et tegeleda vananemise mõjuga ELis. Need põhisuunad tuleb rakendada piirkondlike ja/või piirkondadevaheliste katsealgatuste raames. Need prioriteedid ühtivad komisjoni eesmärkidega. Rõhk on asetatud peamiselt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vastutusalasse kuuluvatele küsimustele: tervishoiule ja hooldusele, tööturule ja teenuste pakkumisele:

— Hea tervise juures vananemine. Eesmärk on aidata Euroopa elanikkonnal jääda võimalikult kaua hea tervise juurde ja aktiivseks;

— Tööhõive ja tööviljakus. Eesmärk on edendada sellist Euroopa ühiskonda, kus kõigil on kogu elu jooksul võimalus õppida, osaleda ja kaasa lüüa ühiskonna kujundamises, sealhulgas tasustatud või tasustamata töö kaudu;

— Juurdepääs teenustele ja infrastruktuuridele. Eesmärk on mitmekesistada vananevale elanikkonnale suunatud teenuste pakkumist.

9. rõhutab, et nende kolme prioriteedi vahel on otsesed seosed ja toetab seega horisontaalset lähenemisviisi. Inimesed, kes vananevad hea tervise juures, võivad lihtsamini kasutada neile mõeldud teenuseid ja infrastruktuure ning neil on tööturul rohkem võimalusi. Tööviljakuse suurendamiseks on esmatähtis, et elanikkond oleks terve ja aktiivne ning et talle pakutaks piisavalt teenuseid ja infrastruktuure. Teenused ja infrastruktuurid võivad kaasa aidata sellele, et rahvastik vananeb parema tervise juures, ning samuti võivad need tõsta tööhõives osalemise määra ja tööviljakust. Samuti toetab komitee soolist lähenemisviisi, millega toetatakse meeste ja naiste vananemist hea tervise juures võrdsetes tingimustes;

10. tunnistab, et näeb neis kolmes põhisuunas selget sotsiaalset tegevuskava. Euroopa ühiskonna solidaarsus ilmneb viisis, kuidas eakaid koheldakse; näiteks võitlus diskrimineerimise vastu kõigis selle vormides (eelkõige vanusel põhinev diskrimineerimine), takistuste kõrvaldamine eakate ühiskonnaelus osalemise teelt ja tõhusa sotsiaalse turvavõrgu tagamine. Samuti tuleb tagada, et selle turvavõrgu kasutajaid koheldakse väärikalt. See sotsiaalne tegevuskava kuulub ametivõimude ja nende (sotsiaal-)partnerite ühisvastutusse;

11. toetab„aktiivse vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aasta” algatuse (kus osaleksid täiel määral ka lapsed) väljakuulutamist komisjoni järgmise koosseisu ajal ning on seisukohal, et väljapakutud põhisuunad ja katseprojektid võiksid olla kõnealuse temaatilise aasta jooksul olulisel kohal;

12. märgib, et eeskuju võiks leida ka kohaliku tasandi osalejate juurest, kes püüdlevad selle poole, et kodanikud (kõnealuse arvamuse vaatenurgast eelkõige eakad) ühiskonnaelus aktiivselt osaleksid. Rahvastiku vananemise mõjuga toimetulekuks on vaja teha koostööd kogu kodanikuühiskonnaga. Seega on vaja tagada kodanike, ühiskondlike organisatsioonide, teadusasutuste ja eraorganisatsioonide aktiivne kaasatus. Nende osapoolte osalemine ühiskonnaelus on väga oluline ning võib olla otsustava tähtsusega kavandatud katsealgatuste väljakujundamiseks ja elluviimiseks.

VANANEMINE HEA TERVISE JUURES

„Jääda terveks ja aktiivseks nii kauaks kui võimalik”

13. mõistab hea tervise juures vananemist kui jõupingutusi, mille eesmärk on piirata füsioloogilise, psühholoogilise ja sotsiaalse vananemise protsessi negatiivseid mõjusid. Vananemine hea tervise juures nõuab üldist lähenemist kogu elutsüklile (mis algab juba lapsepõlves). See keskendub elu jooksul tekkivate terviseprobleemide põhjustele. Samuti otsitakse võimalusi tõhusaks ennetamiseks ja uuritakse tervist mõjutavaid keskkonnategureid;

14. on selgelt arvamusel, et Euroopa elanikkonna vananemine hea tervise juures on positiivne (iseseisev) areng ja heaolu märk. Vananemine hea tervise juures on seotud väljakutsega, kuidas inimesed saaksid säilitada tervise ja heaolu ning jätkata võimalikult kaua ühiskonnaelus osalemist, rõhuasetusega sotsiaalsel ja majanduslikul panusel. Keskne küsimus ei ole seega mitte (bioloogiline) vanus, vaid eluolukord;

15. on seisukohal, et vananemine hea tervise juures võimaldab vähendada vananemisega seotud kulude tõusu. Inimesed, kes vananevad hea tervise juures, saavad kauem sotsiaalselt ja majanduslikult panustada ühiskonda. Hea tervise juures vananemise edendamine eeldab uusi sotsiaalpoliitilisi kontseptsioone, uuendusi ja teadusuuringuid (ravi valdkonnas ja muudes valdkondades, nagu tehnilised abivahendid), samuti tuleb pöörata suurt tähelepanu eakatele inimestele sobivate tingimuste ja vastavate toodete pakkumusega linnale või elukeskkonnale. Samuti on väga oluline suurendada pädevate erialatöötajate arvu sotsiaal- ja tervishoiuvaldkonnas, lisades ülikoolide või muude õppeasutuste õppekavade koolitusprogrammidesse rohkem teavet vananemise kohta, et meil oleks koolitatud ja kvalifitseeritud tööjõud, kes oskab vastata vananemise eri aspektidele. Eriti tuleks innustada kutseprofiile, mis on seotud ravi, hoolduse ja tervishoiu edendamisega. Hea tervise juures vananemine aitab seega kaasa Euroopa 2020. aasta strateegia elluviimisele.

16. vähendamaks elanikkonna vananemisega seotud kulusid, teeb ettepaneku, et pädevad asutused kehtestaksid poliitika, mis võimaldaks eakatel inimestel jääda võimalikult kauaks koju ja innustaks neid seda tegema;

EESMÄRGID

17. seab eesmärgiks tagada, et Euroopa piirkonnad otsiksid aktiivselt kattuvusi oma poliitikas seoses vananemisega hea tervise juures. Piirkonnad võiksid otsida koos parimaid viise, kuidas edendada uuenduslikkust ja teadusuuringuid ning jälgida arengut selles valdkonnas. Kõnealuse lähenemisviisi õnnestumiseks on vajalik sihipärase innovaatilise poliitika elluviimine. Kõik ametivõimud ja nende partnerid (teadusringkondadest) peaksid etendama juhtivat rolli protsessis, mille eesmärk on edendada hea tervise juures vananemist;

18. kutsub üles tegema hea tervise juures vananemise valdkonnas koostööd nii piirkondade sees kui piirkondade vahel ning keskenduma järgmistele suundadele. Rõhk on siin tervisel. Teiste prioriteetide puhul keskendutakse vastavalt majanduslikule osalemisele ning teenuste ja infrastruktuuri pakkumisele:

— Terve vundamendi rajamine noores eas. Selleks, et vananeda hea tervise juures, on vaja head algust. Mida varem tegeleda tervist ohustavate olukordade ja käitumistega nagu ülekaal, toitumisharjumused ja eluviis, seda paremad on väljavaated;

— Sobiv ravi ja kiire taasintegratsioon. Kui inimene seisab teatud hetkel silmitsi terviseprobleemidega, siis on vaja talle tagada võimalikult kiire ja tõhus ravi, mis on ka kulude seisukohast kõige otstarbekam. Nii on inimesel võimalik optimaalsel viisil jätkata oma tavaelu ja osaleda taas ühiskonnaelus. See aitab märkimisväärselt kaasa tööhõives osalemise suurenemisele ja sotsiaalsele toetusele;

— (pikaajaline) hooldus eakatele inimestele. Eakate inimeste hooldus vajab eraldi lähenemist. Seda esiteks seepärast, et eakad on suuremal või vähemal määral haavatavad, mis võib avaldada olulist mõju ravi õnnestumisele, ning teiseks seepärast, et eakate terviseprobleemid on teiste vanuserühmadega võrreldes tõenäolisemalt tingitud mitme terviserikke kombinatsioonist. Asjakohaste (pikaajaliste) tervishoiuteenuste pakkumine eeldab, et tervishoiutöötajad saaksid piisavalt kaasaegseid ja tõhusaid ravimeetodeid ja muid tervisega seotud aspekte (nagu taastusravi) puudutavat täiendkoolitust.

TÖÖHÕIVES OSALEMINE JA TÖÖVILJAKUS

„Elukestev õpe, töö ja ühiskonnaelus osalemine kõigile”

19. rõhutab, et eakatel inimestel peab olema vanas eas õigus vaesuspiiri ületavale sissetulekule, mis tagaks neile inimväärse elu. Paljud eakad, eelkõige naised, elavad vaesuses või vaesusohus;

20. tõdeb, et (ühiskonnaelus) osalemine aitab oluliselt kaasa eakate heaolutundele. Tööhõives osalemine on siinkohal kõige olulisem aspekt. Tööhõives osalemise määra ja tööviljakuse suurenemine on rahvastiku vananemise kontekstis majanduse ning riigi rahanduse ja sotsiaalkindlustussüsteemide hea tervise tagamise eeltingimus. Tööhõives osalemine ei ole kodaniku jaoks mitte ainult õigus, vaid lähitulevikku silmas pidades ka kohustus. Selles kontekstis tuleb nii tööandjatel kui töötajatel näidata üles vajalikku paindlikkust. Samuti peavad sotsiaalpartnerid ja ametivõimud hoolitsema selle eest, et tööhõives osalemisele ei oleks takistusi. Regioonide Komitee toetab laiaulatuslikku direktiivi võitluseks diskrimineerimise vastu juurdepääsul eri kaupadele ja teenustele (mille oluline aspekt peab olema võitlus vanusel põhineva diskrimineerimise vastu). Tööelus osalemise osas on piirkondade ja sihtrühmade vahelised erinevused praegu suured. (Vananeval) kaasaegsel ühiskonnal tuleb eakate inimeste oskusi parimal võimalikul viisil ära kasutada. Inimestel on võimalik kauem töötada, kui neile pakkuda kvaliteetseid ja nende olukorrale sobivaid töökohti. Siin ei ole küsimus mitte ainult töötingimustes, vaid ka töö mitmekesisuses jne. On lubamatu, et inimese karjäär takerdub või et ta tõrjutakse tööturult välja vanuse tõttu või ka näiteks soolistel või (etnilise) päritolu kaalutlustel või puude alusel;

21. rõhutab, et haridusel on oluline roll tööviljakuse ja tööhõives osalemise määra tõstmisel. On aeg luua oskustel põhineva elukestva õppimise, elukestva tööalase konkurentsivõime eesmärgil töötamise ja seega (ühiskonnas) osalemise kultuur. See tähendab, et koolituseks tuleb tagada juurdepääs teenustele ja infrastruktuuridele. See vastutus kuulub üheaegselt kodanikele, riigiasutustele, tööandjatele, töötajatele ja haridusasutustele;

22. on seisukohal, et oskustel põhineva elukestva õppimise ja töö perspektiivis on võimalik muuta pensioniiga nn kohandatud, s.t võimetepõhiseks tööelu faasiks. Nn hõbedane majandus pakub hulgaliselt võimalusi Euroopa majanduse tugevdamiseks. Vabatahtlik töö ja hooldustöö on samuti variandid kõnealuse kohandatud tööelu faasi sisuga täitmiseks. Kõige tähtsam on see, et kodanikud oleksid aktiivsed kogu elu vältel;

23. on seisukohal, et (valitud) tööjõu sisseränne võimaldab korvata tööjõupuudust. Seega märgib komisjon, et hästi kujundatud seadusliku sisserände poliitikal on oluline roll tööjõupuuduse lahendamisel. Siinkohal tuleks pöörata tähelepanu diplomite tunnustamise ja menetluste lihtsustamise küsimusele (vältides samas ajude äravoolu päritoluriikidest).

EESMÄRGID

24. seab eesmärgiks, et paraneks kogu tööealise elanikkonna tööalane konkurentsivõime. Igaühe, sh ka eakate inimeste oskused ja pädevused tuleb parimal võimalikul viisil ära kasutada. Tervis ja tervislikud töötingimused on inimeste tööalase konkurentsivõime põhitegurid. Olemasolevate oskuste parema kasutamise eest vastutavad esmajoones sotsiaalpartnerid. Kodanikke tuleks ergutada eluaegsele õppimisele, et suuta ühiskonnas rahuldust pakkuvalt osaleda ja endale ühiskonnas sobiv koht leida, vastates pidevalt areneva ühiskonna ja majanduse nõuetele ja väljakutsetele. Ametivõimudel peab olema lihtsustaja ja edendaja roll. Maksimaalselt tuleb ära kasutada kodanike ja eraettevõtjate loomingulisust ja ettevõtlusvaimu. Haridus- ja koolitusasutustel tuleb kohandada oma programmid eakamate inimeste vajadustele vastavaks, nii et nad saaksid oma teadmisi ja oskusi asjakohaselt edasi arendada. Eriti oluline on, et eakaid kodanikke julgustataks oma kutseoskusi akrediteerima ja kontrollima ning et neil aidataks seda teha;

25. toetab tööviljakuse ja tööhõives osalemise edendamist igale asjaomasele piirkonnale ja rühmale kohandatud mitmete sihipäraste meetmete ja konkreetsele kontekstile kohandatud mudelite kaudu. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleb

— investeerida haridusse, koolitusse ning oskuste omandamisse, et edendada noorte edasiliikumist tööturul;

— edendada meetmeid, mille eesmärk on parandada töö- ja eraelu ühitamist; siinkohal võiks eelkõige mõelda lastehoiuteenustele, vanema- või hoolduspuhkusele, samuti sellistele tehnoloogiauuendustele nagu teletöö;

— edendada töötervishoidu. Ehkki keskmine eluiga ELis tõuseb, ei suurene tervena elatud eluaastate arv. Tööturg tuleb korraldada sellisel viisil, et inimesed saaksid sellel osaleda hoolimata oma võimalikest piirangutest või terviseprobleemidest. Olukorraga tegelemiseks on vaja tervislikku või tervislikumat ja paremini varustatud töökeskkonda;

— akrediteerida ja kontrollida eakate inimeste kvalifikatsioone ja kogemusi;

— otsida võimalusi kolmandatest riikidest pärit töötajatele juurdepääsu lihtsustamiseks Euroopa tööjõuturule neis ametites, kus valitseb tööjõupuudus (nagu praegu osa hooldusvaldkonnast ja teatud teadmismahukad sektorid, aga tulevikus tõenäoliselt ka muud sektorid);

26. rõhutab, et sageli ei ole eakad töötajad enam aktiivsed seetõttu, et lisasissetuleku teenimisel pärast pensioniikka jõudmist ähvardab neid oht kaotada osa pensionist või kogu pension. Vaja on uurida võimalusi, kuidas kehtestada asjakohastel tasanditel paindlikumaid eeskirju kõnealuses valdkonnas;

27. rõhutab, et ettevõtteid, eelkõige inimressursside koordineerijaid ja värbamisosakondade juhte tuleb teadvustada võimalusest võtta tööle eakaid inimesi, eelkõige naisi. Toetada tuleks ettevõtteid, mis teevad konkreetseid jõupingutusi selleks, et tagada eakatele inimestele siseliikuvus ja pakkuda paindlikku töökorraldust, või mis keskenduvad oma koolitus- või karjääristrateegiates eakate töötajate erivajadustele. Euroopa Komisjon peaks koguma ja levitama selle valdkonna häid tavasid. Samuti on oluline teadvustada ja teavitada töötajaid sellest valdkonnast.

JUURDEPÄÄS TEENUSTELE JA INFRASTRUKTUURIDELE

„Teenuste pakkumise ümberhindamine”

28. mõistab teenuste ja infrastruktuuri pakkumise all sotsiaalset, majanduslikku ja territoriaalset (füüsilist) infrastruktuuri selle laiemas tähenduses, mille kaudu paraneb ühiskonnaelu kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Siinkohal tuleb vahet teha piirkondlike ja kohalike teenuste ning infrastruktuuri (näiteks ühistransport, hooldusteenused, haridus, üritused, tugiteenused) ja riiklike meetmete (näiteks pensionid jne) vahel. Teenuste ja infrastruktuuri pakkumine nõuab üldist ja sidusat käsitlust sotsiaalsete, majanduslike ja territoriaalsete võimaluste ärakasutamiseks;

29. tõdeb, et teenuste ja infrastruktuuri praegune pakkumine ei vasta rahvastiku vananemisest tulenevale muutuvale nõudlusele. Tegevuspoliitikas tuleb keskenduda sellele, et inimestel oleks võimalus kasutada nii kaua kui võimalik teenuseid ja infrastruktuuri, mis aitab neil jääda aktiivseks ja osaleda ühiskonnaelus. Kasvava nõudluse ja riiklike vahendite ebapiisavuse finantsressursside vähenemise kontekstis tuleb teenuste ja infrastruktuuri pakkumine ümber hinnata. Innovatsioonipotentsiaali tuleb maksimaalselt ära kasutada või seda teistmoodi rakendada. Rahvastiku vananemine esitab väljakutse ka seoses piisaval arvul kvalifitseeritud töötajate värbamisega, kes on olulised juurdepääsu tagamisel teenustele ja infrastruktuurile. Siinkohal aitab kaasa tööviljakuse ja tööhõive määra suurendamine (ka muud meetmed on olulised);

30. rõhutab, et teenuste ja infrastruktuuri pakkumine ei saa demograafiliste muutustega piirkondades enam toimuda tavapärasel viisil. Tuleb püüda edendada stabiilset ja teistsugust juurdepääsu, eelkõige nn e-kaasamise abil. Näiteks sellised e-teenused nagu tervis, koolitus, hooldus ja abi. Tavapärased ja sageli vanusega seotud piirid „füüsiliste” teenuste ja e-teenuste vahel on hajumas. Tulevikus on vaja rakendada uuenduslikku piirkondlikku lähenemist, mille tulemusena peaks igas piirkonnas moodustuma nii füüsiliste kui ka elektrooniliselt juurdepääsetavate teenuste ja infrastruktuuride spetsiifiline võrgustik. Väike samm selles suunas on nt telefoniketid;

31. lisaks rõhutab, et kvaliteetne ja sihipärane ühistranspordisüsteem aitab oluliselt kaasa teenustele ja infrastruktuurile juurdepääsu tagamisele, eriti siis, kui infrastruktuurid on keskse asukohaga ja tänu hästi kavandatud (ühis-)transpordisüsteemidele saab neile juurdepääsu parandada. See kehtib nii eakatele suunatud (hoolde)infrastruktuuride kui ka noortele ja täiskasvanutele mõeldud koolide või teadmiskeskuste kohta. Siinkohal on oluline, et (ühis-) transpordisüsteem oleks kohandatud piirkondlikul tasandil;

32. viitab Maailma Tervishoiuorganisatsiooni algatusele, mille eesmärk on edendada „tervislikke linnasid”, milles teenused koos vastava füüsilise infrastruktuuriga on vananevale elanikkonnale paremini kohandatud. (Eakate) aktiivne osalemine on olulise tähtsusega tervislike linnade poliitika ettevalmistamisel. Kõnealune lähenemisviis on suurel määral kooskõlas komitee eesmärgiga juurdepääsul teenustele ja infrastruktuuridele.

EESMÄRGID

33. seab eesmärgiks, et maksimaalselt paljudel inimestel oleks võimalus kasutada nii kaua kui võimalik teenuseid ja infrastruktuuri, mis aitab neil jääda aktiivseks ja osaleda ühiskonnaelus. Lähiaastatel tuleb kohalike ja piirkondlike teenuste ja infrastruktuuri pakkumine ümber hinnata, et senisest paremini vastata muutuvale nõudlusele. Nõudlus ei saa põhineda üksnes vanusel, vaid pigem eluviisil. Tervisliku eluviisiga inimesed vajavad vähemal hulgal ja vähem mitmekesist infrastruktuuri kui ebatervisliku eluviisiga inimesed;

34. kutsub üles arendama teenuste ja infrastruktuuri pakkumisega seotud teadmisi ja neid vahetama nii piirkondadesiseselt kui -vaheliselt. Keskenduda tuleb seejuures

— koostöö tugevdamisele. Teenuste ja infrastruktuuri pakkumine eeldab head koostööd. Nende pakkumise kvalitatiivseks ja kvantitatiivseks tugevdamiseks annab vajaliku tõuke kohalikul ja piirkondlikul tasandil tehtav koostöö ametiasutuste, haridusasutuste, kodanikuorganisatsioonide (eelkõige valitsusväliste organisatsioonide) ja ettevõtete vahel;

— loomingulise ettevõtluse, innovaatilisuse ja e-kaasamise edendamine, käsitledes Euroopa elanikkonna vananemist olulise võimalusena suurendada majanduses osalejate konkurentsivõimet. Kohalikel ja piirkondlikel avaliku ja erasektori ettevõtjatel tuleb teenuste ja infrastruktuuri pakkumise paremaks korraldamiseks ja rahastamiseks kasutada uuenduslikke ideid ja tehnoloogiaid nagu näiteks lairiba-Internet, e-tervis (kodumajapidamiste automatiseerimine, kaugravi, teleostud, e-õpe), aga ka uute piirkondlike transpordisüsteemide arendamine ja ühistranspordi olemasolevate süsteemide edasiarendamine;

— pakkumise muutmine. Teenuste ja infrastruktuuri – nii elektrooniliste teenuste kui ka mitteametlike hooldusteenuste – pakkumine tuleb kohandada kodanike muutuvatele vajadustele;

— info- ja sidetehnoloogia kasutamise innustamisele, et saavutada eakate inimeste suurem sotsiaalne ja territoriaalne kaasatus.

JÄRELDUSED

35. toetab piirkondlikku lähenemisviisi rahvastiku vananemise mõjudega tegelemisel järgmistes valdkondades: 1) hea tervise juures vananemine 2) tööhõive ja tööviljakus 3) juurdepääs teenustele ja infrastruktuurile. Regioonide Komitee pooldab seega terviklikku lähenemist vananemisele kui laiaulatusliku demograafilise ülemineku osale. Kõnealune lähenemine põhineb elutsüklipõhisel lähenemisel, võimaluste maksimaalsel kasutamisel ja võtab arvesse piirkondlikku mitmekesisust. Eesmärk on uue programmi (new deal) rakendamine vananemise mõjuga tegelemiseks ELis, milles arvestatakse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vastutust loovate ja uuenduslike lahenduste väljapakkumisel nende oma piirkondades;

36. kutsub komisjoni üles pöörama tähelepanu eelkõige järgmisele:

— edendada suuremat teadlikkust, teadmiste vahetamist, tehnoloogiauuendusi ning häid tavasid ja sekkumisstrateegiaid kõigi osapoolte (valitsustevälised organisatsioonid, haridusasutused, eraettevõtjad ja riigiasutused) hulgas ELis;

— jälgida ja prognoosida piirkondlikul tasandil elanikkonna vananemise kulgu, kuna see on vajalik eeldus poliitikameetmete arendamiseks ja elluviimiseks. Piirkondades on suured erinevused, mis ei ilmne riiklikes ülevaadetes, aga millega arvestamine on hädavajalik rahvastiku vananemise mõju ennetamiseks;

— viia piirkondlike, valdkonnapõhiste, integreeritud ja uuenduslike lähenemisviiside toetamise vahendina erinevatesse Euroopa programmidesse sisse vananemise kui laiaulatusliku demograafilise ülemineku osa teema. Piirkonnad toetavad selles seoses tihedat ja otsest koostööd komisjoniga;

37. teeb ettepaneku arendada koos komisjoniga erinevaid riikide- või piirkondadevahelisi katseprojekte, milles keskendutakse kolmele määratletud põhisuunale. Nende projektide eesmärk on eelkõige teadmiste ja heade tavade vahetamine. Tegemist ei ole mitte ainult teadlikkuse tõstmise, vaid ka konkreetsete lähenemisviiside rakendamise ja vahetamisega. Kuna rahvastiku vananemine on laiaulatuslik küsimus, peab komitee oluliseks, et teadmiste levitamine ei toimu mitte ainult põhisuundade siseselt, vaid ka suundade vahel, s.t horisontaalselt. Katseprojektides tuleb edendada teadmiste arendamist. Programmide rakendamiseks võivad partnerid kasutada ELi rahastamise eri allikaid. Brošüüris „Kuidas edendada väärikat vananemist Euroopas. Kohalikele ja piirkondlikele osalejatele kättesaadavad vahendid” annab komitee koostöös Euroopa eakate inimeste platvormiga AGE ülevaate kõigist olemasolevatest allikatest (Regioonide Komitee, 2009). Tegemist on projektide käivitamiseks olulise vahendiga. Komitee liikmed koostavad sellealased ettepanekud;

38. määratleb katseprojektide jaoks järgmise raamistiku: katsealgatused peavad looma praktilisi ja teaduslikke teadmisi (nii rakenduslikud kui alusuuringud), mis aitaksid tegeleda vananeva rahvastiku mõjuga ELis. Alusuuringud peavad aitama vähendada tulevasi hooldusvajadusi pikaajalises perspektiivis. Siinkohal on oluliseks teabeallikaks kohortuuringud ja biopangad. Et teada, kuidas hea tervise juures vananeda ja seeläbi lükata edasi vajadust hoolduse järele, on vaja teada, millised (raku) protsessid vananemist põhjustavad. Piirkondadevaheliste ja -üleste partnerluste edendamiseks teadmiskeskuste, (detsentraliseeritud) ametivõimude ja erapartnerluste vahel tuleb arendada uuenduslikke piirkondlikke lähenemisviise ja neid praktikas katsetada. Sotsiaalparteritel, hooldus- ja hoolekandeasutustel ning muudel valitsusvälistel organisatsioonidel võib siinkohal oluline roll olla. Piirkondlikud partnerlused võiksid põhineda spetsiifilistel teadmistepõhistel pädevustel, eri piirkondadele omastel koostööühendustel või vananemistega seotud konkreetsetel küsimustel, mis ühes või teises piirkonnas tõstatuvad. Need projektid võiks siduda olemasolevate INTERREG programmidega. Lisaks eelnevalt mainitud iga põhisuuna meetmetele tuleks tähelepanu pöörata järgmistele aspektidele:

— Vananemine hea tervise juures: tugevdada hooldusvõrgustikke (kõik hooldusteenused, mis hõlmavad koostööd eri tervishoiupartnerite vahel inimese elutsükli jooksul ning seonduvad hooldusvajadused) kasutades teadusuuringute tulemusi uute toodete, tehnoloogiate ja teenuste väljatöötamisel, ning kasutada täielikult ära praktilisi kogemusi teadusprogrammides.

— Tööhõive ja tööviljakus: eesmärk on edendada sellist Euroopa ühiskonda, kus kõigil on kogu elu jooksul võimalus õppida, osaleda ja kaasa lüüa ühiskonna kujundamises, sealhulgas tasustatud või tasustamata töö kaudu;

— Juurdepääs teenustele ja infrastruktuuridele: arendada piirkonnapõhiseid lähenemisi teenuste pakkumise ümberhindamiseks.

39. kutsub Euroopa Parlamenti üles toetama Regioonide Komitee üleskutset tegeleda vananemise (kui laiaulatusliku demograafilisest üleminekus osa) kiireloomulise ja ajakohase küsimusega piirkondlikul tasandil piirkondadevaheliste või –üleste katseprojektide raames ning aidata kaasa nende algatuste käivitamisele.