ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
ET Euroopa Liidu Teataja C 109/28

Prantsuse valitsuse teatis seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta (1)

(Arvamus vedelate või gaasiliste süsivesinike uurimise ainuõigusliku tegevusloa ehk nn Claracq'i loa laiendamise taotlemise kohta)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 109/15)

27. novembril 2006 esitas ettevõte Celtique Energie Petroleum Ltd., asukohaga Saffrey Champness, Lion House, Red Lion Street, Londres, WC1R 4GB (UK), taotluse vedelate või gaasiliste süsivesinike uurimise ainuõigusliku tegevusloa ehk nn Claracq'i loa saamiseks umbes 102 ruutkilomeetri suurusel alal, mis asub Pyrénées Atlantiques'i departemangu territooriumil.

Nimetatud laiendamine kehtib järgmiste geograafiliste koordinaatidega määratud maa-alal, kusjuures algmeridiaaniks on Pariisi meridiaan.

Punktid Pikkuskraadid Laiuskraadid A 3,10° O 48,20° N B 3,10° O 48,13° N C 2,90° O 48,13° N D 2,90° O 48,20° N

Taotluste esitamine

Algse taotluse ja konkureerivate taotluste esitajad peavad vastama loa väljaandmiseks vajalikele tingimustele, mis on määratletud kaevandamise ja maa-aluse ladustamise õigust käsitleva 2. juuni 2006. aasta ministri määruse nr 2006-648 artiklites 4, 5 ja 6 (22. aprilli 1995. aasta Prantsuse Vabariigi Teataja).

Huvitatud ettevõtted võivad 90 päeva jooksul pärast käesoleva teatise avaldamist esitada konkureeriva taotluse vastavalt menetlusele, mis on kokkuvõtvalt esitatud kaevandamislube käsitlevas “Teatises süsivesinike kaevandamisõiguse kohta Prantsusmaal ”(avaldatud 30. detsembri 1994. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas C 374, lk 11) ja kinnitatud ministri määrusega nr 2006-648 kaevandamise ja maa-aluse ladustamise kohta. Konkureerivad taotlused edastatakse kaevandamisküsimustega tegelevale ministrile allpool osutatud aadressil. Otsused esialgse taotluse ja konkureerivate taotluste kohta võetakse vastu kahe aasta jooksul arvestatuna kuupäevast, mil Prantsuse asutused said kätte esialgse taotluse, seega hiljemalt 28. novembriks 2008.

Tingimused ja nõuded kaevandamise teostamise ja peatamise kohta

Taotlejatel palutakse lähtuda kaevandamisseaduse (code minier) artiklist 79 ja artikli 79 lõikest 1 ning 2. juuni 2006. aasta ministri määrusest nr 2006-649, milles käsitletakse kaevandamistegevust, maa-alust ladustamist ning kaevandus- ja ladustamiskontrolli (3. juuni 2006. aasta Prantsuse Vabariigi Teataja).

Sellekohast täiendavat teavet võib saada majandus-, rahandus-, ja tööstusministeeriumist (energia- ja toorainete osakond, energia- ja mineraalressursside talitus, kaevandusalase seadusandluse büroo) (ministère de l'économie, des finances et de l'industrie, (direction générale de l'énergie et des matières premières, direction des ressources énergétiques et minérales, bureau de la législation minière)), aadressil: 61, boulevard Vincent-Auriol, Télédoc 133, F-75703 Paris Cedex 13 [telefon: (33) 144 97 23 02, faks: (33) 144 97 05 70].

Eespool nimetatud õigusaktide sätetega saab tutvuda veebilehel:

Légifrance http://www.legifrance.gouv.fr

(1) EÜT L 164, 30.6.1994, lk 3.
ET Euroopa Liidu Teataja C 100/10

Küprose Vabariigi valitsuse teatis, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 100/09)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) (1) artiklile 10 teatab Küprose Vabariik Euroopa Komisjonile, et ainus pädev asutus on Küprose Vabariigi ministrite nõukogu.

Ilma et see piiraks direktiivi 94/22/EÜ artikli 2 lõike 2 kohaste riigi julgeolekut käsitlevate sätete kohaldamist, teatab Küprose Vabariik käesolevaga kõigile huvitatud isikutele, et kriteeriumid, mida süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmisel arvestatakse, on järgmised:

(a) taotlejate tehniline ja finantssuutlikkus;

(b) viis, kuidas taotleja kavatseb läbi viia loas täpsustatud tegevusi;

(c) rahalised kaalutlused, mida taotleja pakub loa saamiseks; ning

(d) taotleja varasemas lubadega seotud tegevuses ilmnenud tulemuste ja vastutuse puudumine mis tahes kujul ükskõik millises maailma riigis.

Kui pärast eespool esitatud kriteeriumide kohast hindamist osutuvad kaks või enam taotlust võrdselt headeks, võetakse arvesse taotlejate ettepanekuid, mis käsitlevad riigi julgeolekut, rahva tervist, liiklusohutust, keskkonnakaitset, bioloogiliste ressursside ning kunsti-, ajaloolise ja arheoloogilise väärtusega rahvuslike rikkuste kaitset, rajatiste ja töötajate ohutust ning süsivesinikevarude kavandatavat haldamist.

Kooskõlas direktiivi 94/22/EÜ artikli 5 lõikega 2 antakse teavet toimingu läbiviimise ja lõpetamise tingimuste ja nõuete kohta, mida kohaldatakse kõikide loaliikide suhtes, tegevusloa näidislepingus, mis on soovi korral kõigile huvitatud isikutele kättesaadav kaubandus- tööstus- ja turismiministeeriumis, aadressil: 1421 Nikosia, Küpros.

(1) EÜT L 164, 30.6.1994, lk 3.
34.

Praeguste rakenduseeskirjade artiklis 49, mis käsitleb eelarvevahendite käsutajate säilitatavaid tõendavaid dokumente, on sätestatud, et “Haldussüsteemides- ja menetlustes, mis on seotud tõendavate originaaldokumentide säilitamisega, nähakse ette, et: […]d) neid dokumente tuleb säilitada vähemalt viis aastat alates kuupäevast, mil Euroopa Parlament on kinnitanud nende dokumentidega seotud eelarveaasta täitmise. Dokumente, mis on seotud veel pooleli olevate toimingutega, säilitatakse kauem kui on ette nähtud esimese lõigu punktis d, see tähendab kuni aasta lõpuni, mis järgneb toimingute lõpetamise aastale.”
47.

Euroopa andmekaitseinspektor tervitab asjaolu, et muudatus viib protseduuri enam kooskõlla andmekaitse praeguse õigusliku raamistikuga. Järgmistel põhjustel on Euroopa andmekaitseinspektor aga siiski seisukohal, et liikmesriikide ja komisjoni pädevus ei peaks sõltuma asutusest, kes on andmed TISi sisestanud. Euroopa andmekaitseinspektor märgib, et esiteks üksikisikud tõenäoliselt ei tea, kas andmed on andmed TISi sisestanud komisjon või liikmesriik. Seetõttu ei tea nad ka seda, milline asutus on pädev menetlema nende taotlust juurdepääsuks andmetele. Andmetele juurdepääsu taotlemise protsess muutubkohmakaks, kui üksikisikud on kohustatud esmalt välja selgitama, kes andmed sisestas. Euroopa andmekaitseinspektor on seisukohal, et teiseks on see säte vastuolus artikli 36 lõikes 1 valitud kriteeriumiga, mille kohaselt reguleerivad juurdepääsuõigust liikmesriikide õigusnormid või komisjoni suhtes kohaldatavad andmekaitseeeskirjad vastavalt sellele, kas selliseid õigusi kasutatakse liikmesriikides või ELi institutsioonides. Seega peaks juurdepääsutaotlusega seotud pädevus sõltuma sellest, kas nimetatud juurdepääsuõigus kehtib seoses riiklike andmekaitseasutustega või Euroopa andmekaitseinspektoriga, kasvõi kooskõla huvides artikliga 36.
39.

Ettepanekus pannakse erilist rõhku andmete töötlemise turvalisusele, kuna erinevate liikmesriikide ametivõimud on hakanud üha rohkem elektroonilisi vahendeid kasutama. Lisaks hõlmab andmete edastamine enamikel juhtudel delikaatseid andmeid ning seetõttu, nagu ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on märkinud, on veelgi olulisem “tagada, et kõnealused andmed on kaitstud ning ei satu valedesse kätesse” (14).
Andmesubjektide õigused. Andmesubjektil on õigus olla informeeritud teda käsitlevate isikuandmete töötlemisest. See õigus on seotud isikuandmete õiglase ja õiguspärase töötlemise põhimõttega, mida austab raamotsus ning mida kaitstakse lisaks ka Euroopa Nõukogu konventsiooni nr 108, eelkõige selle artikli 5 punkti a ja artikli 8 raames. Nimetatud õiguse tähtsaks osaks on, et seda infot peaks andma andmete vastutav töötleja ex officio. Kuna andmesubjekt tavaliselt ei tea ega saa teada, et teda käsitlevaid andmeid töödeldakse, oleks andmesubjektilt taotluse nõudmine vastuolus selle õiguse olemusega. Loomulikult on õigusest olla informeeritud ka erandeid ning on selge, et need erandid võivad õiguskaitse valdkonnas mängida olulist rolli, kuna info andmine eeluurimise kohta võib mõjutada uurimist ennast. Sellest hoolimata ei oleks vastuvõetav ükski lahendus, mis muudaks õiguse infole sõltuvaks andmesubjekti taotlusest ja selline lahendus ei oleks kooskõlas Euroopa Nõukogu konventsiooniga nr 108.
46.

Ehkki Euroopa andmekaitseinspektor hindab muudatusi, mille eesmärk on suurendada eespool kirjeldatud menetluslikke ja andmekaitseõigusi, tunneb ta muret seoses sellega, et enamik kavandatavatest muudatustest ei saavuta määruses (EÜ) nr 45/2001 sisalduvaid andmekaitse miinimumstandardeid. Andmekaitseinspektor on mures selle pärast, et kui ettepanekut võidakse lugeda määruses (EÜ) nr 45/2001 sisalduva üldise andmekaitseraamistiku kohaldamise suhtes ülimuslikuks, tooks see endaga kaasa vastuvõetamatu andmekaitsestandardite nõrgendamise OLAFi juurdluste kontekstis. Andmekaitseinspektor on seisukohal, et see on eriti murettekitav, arvestades OLAFi juurdluste raames kogutavate andmete võimalikku tundlikku olemust. Sellise tulemuse vältimiseks taotleb andmekaitseinspektor, et ühenduse seadusandja võtaks arvesse järgmisi küsimusi ning teeks ettepanekusse nende lahendamiseks asjakohased muudatused:
1.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et teatises esitatud tehing on ettevõtjate koondumine EÜ ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ning et see on nimetatud määruse artikli 1 lõike 3 alusel käsitletav ühenduse seisukohast olulise koondumisena.
ET Euroopa Liidu Teataja C 194/17

Rumeenia Vabariigi valitsuse teatis seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 194/11)

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikliga 10 teatab Rumeenia käesolevaga Euroopa Komisjonile, et naftaseaduse nr 238/2004 kohaselt on selle valdkonna ainus pädev asutus Agenţia Naţională pentru Resurse Minerale (maapõuevarade riiklik amet), kes on valitsusele alluv juriidilise isiku staatusega spetsialiseeritud asutus.

Rumeenia teatab käesolevaga kõigile huvitatud isikutele, et naftaseaduse nr 238/2004 (kinnitatud valitsuse otsusega nr 2075/2004, avaldatud Rumeenia Riigi Teatajas nr 1170, 10. detsember 2004, I osa, muudetud ja täiendatud valitsuse otsusega nr 350/2007, avaldatud Rumeenia Riigi Teatajas nr 272, 24. aprill 2007, I osa) rakendusseaduses on esitatud direktiivi 94/22/EÜ artikli 5 lõike 1 kohased sätted ja kriteeriumid, mille alusel hinnatakse pakkumisi süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade saamiseks ja pakkujate tehnilisi ja rahalisi võimalusi.
75.

Ent lisaks eelnevalt 6. peatüki sätete laadi kohta öeldule, on Euroopa andmekaitseinspektor tuvastanud mõned muud puudujäägid 6. peatüki sätetes (36). — Logimist käsitlevat artiklit 30 kohaldatakse üksnes isikuandmete vahetamise suhtes, mitte nendele andmetele õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu suhtes. Parem oleks olnud sõnastada see artikkel selliselt, et see tagaks kõigi nimetatud andmeid puudutavate tegevuste logimise. — Artikli 31 kohaselt piirdub andmesubjekti õigus teabele õigusega saada teavet taotluse korral. See nõue on vastuolus andmekaitse olulise elemendiga, nimelt sellega, et andmete kontrollija tagab sellele andmesubjektile, keda puudutavaid andmeid kogutakse, kõnealust andmekogumist käsitleva baasteabe ilma, et andmesubjekt peaks selleks taotluse esitama (37). Paljudel juhtudel andmesubjekt tõesti ei tea teda puudutavate andmete kogumisest. Muidugi võib seoses õigusega teabele kohaldada erandeid, tingimusi või piiranguid, näiteks selleks, et kaitsta käimasoleva kriminaaluurimise huve, kuid selle tulemusel ei tohiks õiguse enda sisu muuta nii, et andmesubjektilt nõutakse üldreeglina vastava taotluse esitamist. (38) — 6. peatükk ei näe ette erinevaid isikute kategooriaid (ohvrid, kahtlustatavad, teised isikud, kelle andmed on andmebaasis) puudutavate andmete eraldamist. Selline isikute kategooriate eraldamine vastavalt nende kuriteosse kaasatuse astmele sisaldub komisjoni esitatud kolmanda samba andmekaitset käsitlevas nõukogu raamotsuse ettepanekus ning see on veelgi olulisem käesoleva algatuse kontekstis, kuna algatus võimaldab kuriteoga otseselt mitteseotud isikute (mõnel juhul tundlike) isikuandmete töötlemist. — Üks märkus on juba tehtud: puudub isikuandmete määratlus (39).
48.

Euroopa andmekaitseinspektor väljendas muret selle üle, et komisjoni ettepanekuga võrreldes on välja jäetud mitmed olulised sätted, millega tagati isikuandmete kaitse. See nõrgestab oluliselt kodanike kaitse taset. Esiteks ei paku tekst konventsioonile nr 108 lisaväärtust, mis muudaks selle sätted andmekaitse seisukohalt asjakohaseks, nagu on ette nähtud Euroopa Liidu lepingu artikli 30 lõikes 1. Teiseks ei vasta see mitmes mõttes konventsiooniga nr 108 kehtestatud kaitse tasemele. Seetõttu leiab Euroopa andmekaitseinspektor, et ettepanekusse tuleb teha olulisi parandusi enne kui sellest saaks alus aruteludele, mida peetakse kolmanda samba andmekaitset käsitleva asjakohase üldise raamistiku üle. Nimetatud parandused peavad tagama, et üldine raamistik: — on lisaväärtuseks konventsioonile nr 108, sätestades asjakohased sätted isikuandmete kaitseks, nagu on ette nähtud Euroopa Liidu lepingu artikli 30 lõikes 1; — on kohaldatav siseriiklikule isikuandmete töötlemisele õiguskaitseasutuste poolt; — on kooskõlas esimese samba andmekaitse põhimõtetega, võttes samas vajadusel arvesse õiguskaitseasutuste tegevuse eripära; — on kooskõlas konventsioonis nr 108 ja soovituses nr R (87) 15 sätestatud põhimõtetega, eelkõige seoses: — isikuandmete töötlemise muude eesmärkide piiramisega; — andmete kvaliteediga, sealhulgas andmesubjektide erinevate kategooriate eristamisega (kurjategijad, kahtlusalused, ohvrid, tunnistajad jne), isikuandmete erinevate täpsuse või usaldusväärsuse tasemete hindamisega, mehhanismidega, millega tagatakse andmete perioodiline kontrollimine ja parandamine; — isikuandmete edastamise tingimustega asutustele, mis ei ole konkreetses valdkonnas pädevad, ja eraõiguslikele isikutele ning õiguskaitseasutuste juurdepääsuga eraõiguslike isikute poolt kontrollitavatele isikuandmetele ja nende edasise kasutamisega õiguskaitseasutuste poolt; — tagab piisava kaitse kolmandate riikidega isikuandmete vahetamisel ning samuti rahvusvaheliste lepingutega seoses; — käsitleb muid küsimusi, mis tõstatati nii käesolevas arvamuses kui ka varasemates Euroopa andmekaitseinspektori arvamustes.
5.

Euroopa andmekaitseinspektor toetas nimetatud arvamuses õigusaktidesse läbipaistvuse põhimõtte lisamist, arvestades nõuetekohaselt direktiivi nr 95/46/EÜ ja määrust (EÜ) nr 45/2001, (6) kuid soovitas, et andmesubjektide õiguste suhtes tuleks võtta ennetav lähenemisviis, kuna avalikustatakse isikuandmeid. Euroopa andmekaitseinspektor rõhutas, et ennetav lähenemisviis võiks seisneda selles, et andmesubjektidele teatatakse eelnevalt, isikuandmete kogumise ajal, et need andmed avalikustatakse, ning selles, et järgitakse andmesubjekti õigust tutvuda andmetega ja esitada vastuväiteid.
ET Euroopa Liidu Teataja C 131/4

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumis COMP/M.4215 — Glatfelter/Crompton Assets

(vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 — EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21)

(2007/C 131/04)

Saksamaa taotles 4. aprillil 2006 juhtumi üleandmist komisjonile vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (ühinemismäärus) artikli 22 lõikele 1. Komisjon teavitas kooskõlas ühinemismääruse artikli 22 lõikega 2 taotlusest teiste liikmesriikide pädevaid ametiasutusi ja asjaomaseid ettevõtjaid. Üleandmistaotlusega ühines Ühendkuningriik. Komisjon otsustas 15. mail 2006 koondumise uurimise taotluse heaks kiita ja teavitas liikmesriike ning ettevõtjaid oma otsusest.

Järgnevalt sai komisjon 16. augustil 2006 teatise kavandatava koondumise kohta, mille kohaselt P.H. Glatfelter Company omandab aktsiate ostu teel ainukontrolli Lydney Business of J.R. Crompton Ltd (moratooriumi all) üle.

Pärast teatiste läbivaatamist jõudis komisjon järeldusele, et tehing, millest teatatakse, kuulub ühinemismääruse kohaldamisalasse ja et see tekitab tõsiseid kahtlusi selle kokkusobivuse suhtes ühisturuga ja EMP lepingu toimimisega. Seetõttu otsustas komisjon algatada 20. septembri 2006 menetluse vastavalt ühinemismääruse artikli 6 lõike 1 punktile c.

Pärast komisjoni talituste teostatud põhjalikku turu-uuringut jõuti järeldusele, et kavandatav tehing ei takista märkimisväärselt konkurentsi ühisturul või selle olulises osas, eelkõige turgu valitseva seisundi loomise või tugevdamise kaudu ning on seetõttu ühisturu ja EMP lepinguga kokkusobiv. Seepärast ei edastatud osapooltele vastuväiteid.

Ärakuulamise eest vastutavale ametnikule ei ole tehtud ühtegi poolte või kolmandate isikute päringut ega taotlust. Käesoleva juhtumiga seoses ei ole vaja esitada märkusi vastavalt õigusele olla ära kuulatud.
ET Euroopa Liidu Teataja C 277/18

Madalamaade Kuningriigi majandusministri teatis, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõikele 2

(2007/C 277/12)

Madalamaade Kuningriigi majandusminister teatab, et on kätte saanud süsivesinike geoloogilise luure loa taotluse tsoonis P 3, mis on märgitud kaevandamismääruse (Mijnbouwregeling, Staatscourant 2002, nr 245) 3. lisana esitatud kaardil.

Viidates sissejuhatuses osutatud direktiivile ja kaevandamisseaduse artiklile 15 (Mijnbouwwet, Staatsblad 2002, 542) kutsub Madalamaade Kuningriigi majandusminister kõiki huvitatud pooli taotlema konkureerivat süsivesinike geoloogilise luure luba Madalmaade mandrilava tsoonis P 3.

Lubade andmiseks pädev institutsioon on majandusminister. Kõnealuse direktiivi artikli 5 lõigetes 1 ja 2 ning artikli 6 lõikes 2 osutatud kriteeriumid, tingimused ja nõuded on sätestatud kaevandamisseaduses (Mijnbouwwet, Staatsblad 2002, nr 542).

Taotlusi võib esitada 13 nädala jooksul pärast käesoleva teatise avaldamist Euroopa Liidu Teatajas järgmisel aadressil: De Minister van Economische Zaken, ter attentie van J.C. De Groot, Directeur Energiemarkt, ALP/562, Postbus 20101, 2500 EC Den Haag, Nederland.

Pärast kõnealuse ajavahemiku lõppu esitatud taotlusi ei võeta arvesse.

Otsus taotluste kohta tehakse hiljemalt 12 kuu möödumisel pärast kõnealuse tähtaja lõppu.

Lisateavet saab järgmisel telefoninumbril: (31-70) 379 77 62 (kontaktisik: E.J. Hoppel).
ET Euroopa Liidu Teataja C 275/29

Madalamaade Kuningriigi majandusministri teatis, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõikele 2

(2007/C 275/13)

Madalamaade Kuningriigi majandusminister teatab, et on kätte saanud süsivesinike geoloogilise luure loa taotluse tsoonis G11, mis on märgitud kaevandamismääruse (Mijnbouwregeling, Staatscourant 2002, nr 245) 3. lisana esitatud kaardil.

Viidates sissejuhatuses osutatud direktiivile ja kaevandamisseaduse artiklile 15 (Mijnbouwwet, Staatsblad 2002, 542) kutsub Madalamaade Kuningriigi majandusminister kõiki huvitatud pooli taotlema konkureerivat süsivesinike geoloogilise luure luba Madalmaade mandrilava tsoonis G11.

Lubade andmiseks pädev institutsioon on majandusminister. Kõnealuse direktiivi artikli 5 lõigetes 1 ja 2 ning artikli 6 lõikes 2 osutatud kriteeriumid, tingimused ja nõuded on sätestatud kaevandamisseaduses (Mijnbouwwet, Staatsblad 2002, nr 542).

Taotlusi võib esitada 13 nädala jooksul pärast käesoleva teatise avaldamist Euroopa Liidu Teatajas järgmisel aadressil: De Minister van Economische Zaken, ter attentie van J.C. De Groot, directeur Energiemarkt, ALP/562, Postbus 20101, 2500 EC Den Haag, Nederland.

Pärast kõnealuse ajavahemiku lõppu esitatud taotlusi ei võeta arvesse.

Otsus taotluste kohta tehakse hiljemalt 12 kuu möödumisel pärast kõnealuse tähtaja lõppu.

Lisateavet saab järgmisel telefoninumbril: (31-70) 379 77 62 (kontaktisik: E.J. Hoppel).
ET Euroopa Liidu Teataja C 275/28

Madalamaade Kuningriigi majandusministri teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõikele 2

(2007/C 275/12)

Madalamaade Kuningriigi majandusminister teatab, et on kätte saanud süsivesinike geoloogilise luure loa taotluse tsoonis G10, mis on märgitud kaevandamismääruse (Mijnbouwregeling, Staatscourant 2002, nr 245) 3. lisana esitatud kaardil.

Viidates sissejuhatuses osutatud direktiivile ja kaevandamisseaduse artiklile 15 (Mijnbouwwet, Staatsblad 2002, 542) kutsub Madalamaade Kuningriigi majandusminister kõiki huvitatud pooli taotlema konkureerivat süsivesinike geoloogilise luure luba Madalmaade mandrilava tsoonis G10.

Lubade andmiseks pädev institutsioon on majandusminister. Kõnealuse direktiivi artikli 5 lõigetes 1 ja 2 ning artikli 6 lõikes 2 osutatud kriteeriumid, tingimused ja nõuded on sätestatud kaevandamisseaduses (Mijnbouwwet, Staatsblad 2002, nr 542).

Taotlusi võib esitada 13 nädala jooksul pärast käesoleva teatise avaldamist Euroopa Liidu Teatajas järgmisel aadressil: De Minister van Economische Zaken, ter attentie van J.C. De Groot, Directeur Energiemarkt, ALP/562, Postbus 20101, 2500 EC Den Haag, Nederland.

Pärast kõnealuse ajavahemiku lõppu esitatud taotlusi ei võeta arvesse.

Otsus taotluste kohta tehakse hiljemalt 12 kuu möödumisel pärast kõnealuse tähtaja lõppu.

Lisateavet saab järgmisel telefoninumbril: (31-70) 379 77 62 (kontaktisik: E.J. Hoppel).
5.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et arvestades pakutud kohustusi, esialgset hinnangut ja huvitatud kolmandate isikute esitatud märkusi, ei ole komisjonil enam põhjust meetmeid võtta, ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 2 kohaldamist.