Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 44/06)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Coteaux de l’Aubance“

PDO-FR-A0149-AM02

Teate kuupäev: 12. november 2019

KINNITATUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Geograafiline piirkond

Geograafilist piirkonda muudetakse järgmiselt: „Kõik tootmisetapid toimuvad Maine-et-Loire’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil (vastavalt 2018. aasta ametlikele geograafilistele koodidele): Brissac Loire Aubance (endised Brissac-Quincé, Saint-Saturnin-sur-Loire’i ja Vauchrétieni delegeeritud kommuunide territooriumid), Denée, Les Garennes sur Loire (endised Juigné-sur-Loire’i ja Saint-Jean-des-Mauvrets’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Saint-Melaine-sur-Aubance, Soulaines-sur-Aubance.

Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel“ .

Redaktsiooniline muudatus: haldusüksuste uues loetelus võetakse arvesse pärast tootespetsifikaadi kinnitamist toimunud ühinemisi või muid halduspiirkondade muudatusi. Suurema õiguskindluse huvides viidatakse selles nimekirjas Prantsusmaa statistikaameti (INSEE) igal aastal avaldatavale ametlike geograafiliste indeksite kehtivale versioonile. Geograafilise piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Ühtlasi viidatakse sellele, et avalikkuse paremaks teavitamiseks on INAO veebisaidil esitatud geograafilist piirkonda esindavad kartograafilised dokumendid.

Sellega seoses muudetakse koonddokumendi punkti 6, milles käsitletakse geograafilist piirkonda.

2. Vahetus läheduses asuv piirkond

1. peatüki IV osa punktis 3 asendatakse kommuunide nimekiri järgmisega:

„Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (endised Champ-sur-Layoni, Faveraye-Mâchelles’i, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layoni ja Thouarcé delegeeritud kommuunide territooriumid), Blaison-Saint-Sulpice (endised Blaison-Gohier’ ja Saint-Sulpice’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Bouchemaine, Brissac Loire Aubance (endised Alleuds’, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance’i, Chemellier’, Coutures’i, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne’i ja Saulgé-l’Hôpitali delegeeritud kommuunide territooriumid), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (endised Chanzeaux’ ja Valanjou delegeeritud kommuunide territooriumid), Doué-en-Anjou (endine Brigné delegeeritud kommuuni territoorium), Gennes-Val-de-Loire (endised Chênehutte-Trêves’i, Cunault’, Gennes’i, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies’ ja Le Thoureil’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Lys-Haut-Layon (endine Tigné delegeeritud kommuuni territoorium), Parnay, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Savennières, Terranjou (endised Chavagnes’i, Martigné-Briand’i ja Notre-Dame-d’Allençoni delegeeritud kommuunide territooriumid), Tuffalun (endised Ambillou-Château, Louerre’i ja Noyant-la-Plaine’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Val-du-Layon (endised Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay delegeeritud kommuunide territooriumid). “

See võimaldab arvesse võtta pärast tootespetsifikaadi viimase versiooni vastuvõtmist toimunud mitmesuguseid kommuunide ühinemisi. Vahetus läheduses asuva piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Sellega seoses muudetakse lisatingimusi käsitlevat koonddokumendi punkti 9.

3. Põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud säte

1. peatüki VI osa punkti 2 on lisatud järgmine säte: „Ridadevahelisel alal peab olema hooldatud looduslik või külvatud taimkate; sellise taimkatte puudumisel peab ettevõtja tegema vajalikud mullatööd, et hooldada looduslikku taimkatet, või põhjendama viinamarjakasvatuse valdkonna ametiasutuste lubatud biotõrjevahendite kasutamist. Kui teataval kasvatusalal kasutatakse biotõrjevahendite hulka kuuluvaid herbitsiide, on muude tõrjevahendite kasutamine keelatud.“ .

Käesolev muudatusettepanek tuleneb ettevõtjate põllumajandusökoloogia tavade praegusest arengust kogu Angers’i viinamarjakasvatuspiirkonnas. See annab tunnistust üha suuremast tähelepanust keskkonnakaitsega seotud küsimustele tehniliste lahenduste kasutamisel. Kuna sellega toetatakse taimkatte olemasolu või mehaaniliste või bioloogiliste umbrohutõrjevahendite kasutamist, vähendab see nõue keemiliste herbitsiidide kasutamist. Herbitsiidide kasutamise vähendamine peab võimaldama tõhustada viinamarjaistanduste mullakaitset ja säilitada nende looduslikke omadusi (viljakus, bioloogiline mitmekesisus, bioloogiline puhastamine), mis aitab kaasa veinide kvaliteedi saavutamisele ja autentsusele ning tugevdab veinipiirkonna mõistet.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

4. Koristushooaja algus

1. peatüki VII osa punktis 1 on lause: „Koristushooaja alguse kuupäev määratakse kindlaks põllumajanduse ja merekalanduse seadustiku artikli D. 645-6 sätete alusel“ välja jäetud.

Koristushooaja alguse kuupäeva kindlaksmääramine ei ole enam vajalik, kuna ettevõtjatel on nüüd mitu vahendit, mis võimaldavad neil täpsemalt hinnata viinamarjade küpsusastet. Kõikidel ettevõtjatel on isiklikus ja ühiskasutuses teatavad seadmed ja varustus, mis võimaldavad sõltuvalt tootmiseesmärkidest täpselt kindlaks määrata koristushooaja alustamise optimaalse kuupäeva iga kasvatusala jaoks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5. Minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides

VI osa punkti 2 alapunkti b on lisatud järgmine lause: „Märkega „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest) turustatavate veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 19 mahuprotsenti“ .

Muudatuse eesmärk on viia kooskõlla tootespetsifikaadis esitatud minimaalne naturaalne alkoholisisaldus, mida varasemas tootespetsifikaadis ei olnud sätestatud, ja suhkrusisaldus (märke „sélection de grains nobles“ puhul 323 g).

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

6. Veinikeldri mahutavus

1. peatüki IX osa punkti 1 alapunkti c lause: „Ettevõtja veinikeldri mahutavus peab olema vähemalt 1,4 korda suurem põllumajandusettevõtte keskmisest saagikusest viimase viie aasta jooksul“ asendatakse järgmise lausega: „Ettevõtja veinikeldri mahutavus peab olema vähemalt 1,4 korda suurem viimase viie aasta jooksul valmistatud veini keskmisest kogusest“ .

Kehtivas tootespetsifikaadis ei osutatud mitte kogusele (väljendatuna hektoliitrites või kuupmeetrites), vaid saagikusele, st koristatud saagi mahule, mis on jagatud tootmispindalaga (näiteks hektoliitrites hektari kohta). Kavandatud muudatus võimaldab seda ühikutega seotud ebaühtlust parandada ilma sisuliste muudatusteta (minimaalne mahutavus peab alati olema alati 1,4 korda suurem kui põllumajandusettevõtja eelmistel hooaegadel toodetud veini keskmine kogus).

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

7. Veinide ringlus

1. peatüki IX osa punkti 5 alapunkt b, mis hõlmab veinide ringlusse laskmist volitatud laopidajate vahel, jäetakse välja.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

8. Seos geograafilise piirkonnaga

Seost on muudetud, et ajakohastada asjaomaste kommuunide arv (10 asemel 7). Seose puhul on täpsustatud, et keskmiste temperatuuride puhul on tegemist aasta keskmise temperatuuriga.

Seost hõlmavat koonddokumendi punkti 8 on vastavalt muudetud.

9. Üleminekumeede

Tootespetsifikaadi XI osa punktis 1 esitatud üleminekumeede on välja jäetud, kuna selle kehtivus lõppes 2012. aastal.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

10. Üleminekumeede

1. peatüki XI ossa on lisatud järgmine: „Sätteid, mis hõlmavad kohustust tagada ridadevahelisel alal hooldatud looduslik või külvatud taimkate või selle taimkatte puudumisel ettevõtja kohustust teha vajalikud mullatööd või kasutada biotõrjevahendeid, et hooldada looduslikku taimkatet, ei kohaldata viinapuude kasvatusalade suhtes, mis on käesoleva tootespetsifikaadi kinnitamise hetkel olemas ja milles viinapuude ridade vahe on 1,70 meetrit või väiksem“ .

Üleminekumeede lubab mitte seada ebasoodsasse olukorda olemasolevaid viinamarjaistandusi, kelle praegune korraldus ei ole kohandatud põllumajanduslikele keskkonnakaitsenõuetele. Tihedalt istutatud viinapuudega viinamarjaistandustes, kus viinapuude ridade vahe on 1,70 meetrit või vähem, võib püsihaljastuse hooldamine või nõutavate pinnasetööde tegemine tuua kaasa tehnilisi probleeme (tööde mehhaniseerimine, varustus, töövahendid). Madalamates kohtades asuvates viinamarjaistandustes võib rohtumine suurendada ka kevadiste külmakahjustuste ohtu. Lisaks sellele tekitab taimkatte olemasolu seda suurema veevarustusega seotud konkurentsiolukorra viinapuudega, mida suurema istutustihedusega istandusega on tegemist. Seevastu viinapuuistandused, mis on rajatud pärast tootespetsifikaadi kinnitamist, peavad olema kooskõlas lisatud põllumajanduslike keskkonnakaitsenõuetega, sõltumata sellest, milline on nende istutustihedus ja viinapuude ridade vahekaugus.

Üleminekumeetmed, mille tähtaeg on saabunud, on välja jäetud.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

11. Registripidamine

2. peatüki II osa punktis 3 asendatakse väljend „en puissance“ (potentsiaalne) sõnaga „naturel“ (looduslik).

Selleks et ühtlustada tootespetsifikaat Anjou Saumuri piirkonna kõikides tootespetsifikatsioonides kasutatud sõnastusega, asendatakse väljendid „titre en puissance“ (potentsiaalne sisaldus) ja „degré“ (kraadi) väljendiga „titre alcoométrique volumique naturel“ (naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides). Need muudatused parandavad nende tootespetsifikaatide loetavust. Registripidamist käsitlevate sätete ühtlustamise eesmärk on hõlbustada kontrollikava koostamist ning nende registrite kontrollimist.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

12. Peamised kontrollitavad punktid

3. peatükki on muudetud, et tagada kooskõla Anjou Saumuri piirkonna tootespetsifikaatides kontrollitavate põhipunktidega.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Coteaux de l’Aubance

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Tegemist on jääksuhkruid sisaldavate rahulike veinidega, mis on valmistatud üleküpsenud viinamarjadest. Need veinid on harmoonilised, neil on valgete puuviljade, tsitrus- ja õistaimede lõhna- ja maitsenüansid ning üleküpsenud viljadele iseloomulikud lõhnavarjundid – samasugune harmoonia on ka maitses (suur suhkrusisaldus, happesus, struktuursus). Veini vananemine toob esile selle peenekoelisuse ja terviklikkuse.

Veinide omadused on järgmised:

minimaalne naturaalne alkoholisisaldus 14 %.

Märkega „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest) turustamisel on veini minimaalne naturaalne alkoholisisaldus 19 %.

Fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus on pärast kääritamist vähemalt 34 grammi liitri kohta.

Üldhappesus ja vääveldioksiidi kogusisaldus vastavad liidu õigusaktidega kindlaksmääratud väärtustele.

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) on vähemalt 10 % ning vähemalt 11 % veinide puhul, mille naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides on alla 18 %.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 25 Maksimaalne vääveldioksiidi kogusisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistuse eritavad

Rikastamine on lubatud vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud eeskirjadele.

Puutükkide kasutamine on keelatud.

Veinid on valmistatud viinamarjadest, mida on kasvatatud vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud tingimustele.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

Istutustihedus

Viljelustavad

Puude minimaalne istutustihedus on 4 000 tüve hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 2,50 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe ei või olla alla ühe meetri. Kasvatusalade puhul, kus viinapuude tihedus on alla 4 000 tüve hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 tüve hektari kohta, võib koristatud saaki kasutada KPN toote valmistamiseks, kui on järgitud tootespetsifikaadis sätestatud eeskirju, mis hõlmavad viinapuude toestamist ja lehestiku kõrgust. Selliste kasvatusalade puhul ei või viinapuude vaheliste ridade vahe ei tohi olla suurem kui kolm meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe ei või olla alla ühe meetri.

Lõikamine ja toestamine

Viljelustavad

Viinapuud tuleb lõigata hiljemalt 30. aprillil, kasutades segalõikamismeetodit ning jättes tüve kohta kuni 12 punga ja pika võrse puhul kuni neli punga.

Toestatud lehestiku kõrgus peab olema vähemalt võrdne 60 %ga ridade vahekaugusest, toestatud lehestiku kõrgust mõõdetakse alates lehestiku alumisest piirist, mis peab olema vähemalt 0,40 meetri kõrgusel maapinnast, kuni külgvõrsete ülemise piirini, mis peab olema vähemalt 0,20 meetri võrra kõrgemal ülemisest toestustraadist.

Viinamarjade kasvatusalade puhul, mille istutustihedus on alla 4 000 tüve hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 tüve hektari kohta, kehtivad täiendavalt järgmised toestamiseeskirjad: toestamisvaiade maapealse osa kõrgus peab olema vähemalt 1,90 meetrit; toestamine hõlmab nelja toestamistraatide rida; ülemise toestamistraadi kaugus maapinnast on vähemalt 1,85 meetrit.

Kastmine

Viljelustavad

Kastmine on keelatud.

Koristamine

Viljelustavad

Veinid pärinevad üleküpsenud viinamarjadest. Veinid, mida võib turustada märkega „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest), on täiendavalt kontsentreeritud väärishallituse mõjul.

Viinamarjade koristamine toimub käsitsi ja mitmes järjestikuses etapis.

b. Maksimaalne saagikus

40 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Kõik tootmisetapid toimuvad Maine-et-Loire’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil (vastavalt 2018. aasta ametlikele geograafilistele koodidele): Brissac Loire Aubance (endised Brissac-Quincé, Saint-Saturnin-sur-Loire’i ja Vauchrétieni delegeeritud kommuunide territooriumid), Denée, Les Garennes sur Loire (endised Juigné-sur-Loire’i ja Saint-Jean-des-Mauvrets’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Saint-Melaine-sur-Aubance, Soulaines-sur-Aubance.

Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

„Chenin B“

8. Seos(t)e kirjeldus

1. Üksikasjalik teave geograafilise piirkonna kohta

a) Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Geograafilist piirkonda iseloomustab maastik, mis hõlmab paljusid laugjaid ja erineval määral päikesele avatud mäekülgi, mille kõrgused jäävad vahemikku 50–90 meetrit ning mis asuvad Angers’i linnast edela suunas. 2018. aastal hõlmas geograafiline piirkond seitsme kommuuni territooriumi ning seda piirasid lääne poolt Aubance’i jõe suubumiskoht Loire’i jõkke, ida poolt Crétacé platoo Pariisi madaliku veerel, põhjast Loire’i jõgi ja lõunast Brissaci ja Beaulieu’ metsad.

Aubance on väike Loire’i lisajõgi, mis on selle geograafilise piirkonna sümbol; allikast algav jõgi voolab suunaga põhja poole kuni Brissac-Quincé kommuunini, mis on tuntud tänu oma XVI sajandist pärinevale lossile. Seejärel pöördub jõgi loodesse kuni Mûrs-Erigné kommuunini ning voolab edasi Loire’i jõega paralleelselt kuni Angers’ linna kaguservani.

Mullad, mis on tekkinud kiltkivist või liivakast kiltkivist koosneval aluskihil Armorikaani mäemassiivis, mis moodustab laugjalt Loire’i jõe poole kalduva platoo, on valdavalt õhukesed, hea temperatuurirežiimiga; iseloomulik on väike veevaru. Geograafilise piirkonna lääneosas esineb kohati kihindeid, mis pärinevad happelistest (rüoliit) või leeliselistest (spiliit) tardkivimitest ja on tekitanud väga klibuse mulla. Geograafilise piirkonna põhjaosa kommuunid asuvad tahvelkiltkivi formatsioonidel. Kiltkivi on sajandite jooksul kasutatud majade seinte ja katuste ehitamiseks, põrandate ladumiseks ja isegi teatava sisseseade, nagu valamud, lauad ja trepid, valmistamiseks; selle materjali kasutamine annab tunnistust kõnealuse territooriumi eripäradest. Need tegurid on piirkonna maastikule väga iseloomulikud ja moodustavad osa viinamarjakasvatusala eripärastest tunnustest.

Geograafiline piirkond moodustab eraldatud väheste sademetega ala, millele on iseloomulik tuul nimega föön; kõrgemad Choletais’ ja Mauges’i mäestikud varjavad piirkonda ookeanilt pärineva niiskuse eest. Aastane sademehulk on suurusjärgus 585 millimeetrit, samas kui Choletais’ mäestikupiirkonnas võib see ulatuda ligi 800 millimeetrini. Seevastu Brissac-Quincé kommuunis mõõdetud sademehulk on Maine-et-Loire’i departemangu meteoroloogiajaama andmetel kõige madalam. Samuti võib täheldada sademete hulga erinevusi taimede kasvutsükli kestel, mis võib ülejäänud departemanguga võrreldes ulatuda kuni 100 millimeetrini. Aasta keskmine õhutemperatuur on küllaltki kõrge (ligikaudu 12 °C), mis on 1 °C võrra kõrgem kogu Maine-et-Loire’i departemangu keskmisest. Kohaliku piirkonna kliima on välja kujundanud ka lõunapiirkonnale iseloomuliku taimestiku, milles on esindatud ka iilekstamm ja piinia.

b) Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Mõningatel „Coteaux de l’Aubance’i“ veinipiirkonna kuulsatel istandustel on väga pikk ajalugu, mis ulatub XVI sajandisse. Veinipiirkonna identiteet kujunes välja XIX sajandi lõpul, pärast suurt viinapuutäide põhjustatud kriisi, mille tagajärjel hävis enam kui kolmveerand Angers’i piirkonna veiniistandustest. Layoni ümbruses asuvad viinamarjakasvatajad otsisid oma kasvatusaladest eraldiseisvaid uusi nakatumata alasid ja istutasid nendele traditsioonilist viinamarjasorti „Chenin B“. 1922. aastal märgiti veini nimetus „Coteaux de l’Aubance“ esmakordselt saagideklaratsioonile ning 1925. aastal asutati Coteaux de l’Aubance viinamarjakasvatajate ametiühing. Ühingu põhikirjas on sätestatud, et selle eesmärk on: „tutvustada kogu maailmale kohalikke hinnatud veine, mida samas kaugemal ei tunta“.

Angers’i linna lähedus mängib viinamarjaistanduste arengus olulist rolli, Aubance’i piirkond kujuneb varustusalaks kõikidele naabruses asuvate kommuunide jookide jaekaupmeestele, eeskätt kaubeldakse nende veinidega Mûrs-Erigné ja Saint-Mélaine-sur-Aubance’i kommuunides.

Kuigi ajaloo käigus valmistati küpsenud viinamarjadest kuivi või poolkuivi veine, võeti kiiresti üle Layoni piirkonna naabruses levinud tavad, mille kohaselt viinamarju koristati mitme koristusetapi käigus üleküpsenult ja saadi seega kontsentreeritud saak, millest valmistati magusat veini.

Kontrollitud päritolunimetus „Coteaux de l’Aubance“ kinnitati 18. veebruari 1950. aasta dekreediga kui valge vein, mis on valmistatud mitme koristusetapi käigus üleküpsena korjatud viinamarjadest. Viinamarjakasvatuspiirkond hõlmas 2009. aasta seisuga 200 hektarit.

2. Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

Tegemist on valge rahuliku veiniga, mis sisaldab kääritatavaid suhkruid.

Veini iseloomustab harmoonilisus. Lõhna puhul väljendub see harmoonia sageli valgete puuviljade ja tsitrustaimede lõhnanüanssides, millega segunevad õistaimede nüansid, mis vahelduvad üleküpsenud viljade ning kuivatatud või kuumtöödeldud puuviljade lõhnavarjunditega. Samasugune harmoonia valitseb ka maitseomadustes, kus esineb tasakaalustatult magusus, happesus ja struktuursus.

Veinide vananemine, mis võib kesta aastakümneid, toob välja veinide peenekoelisuse ja terviklikkuse.

3. Põhjuslikud seosed

Sellised tegurid, nagu viinamarjaistanduste rajamine kasvatusaladele, kus maatükkide jaotus arvestab rangelt kohalikke tavasid ning kus on väikese sügavusega klibumuld, väga laugjate mäekülgedega pinnavormid ning kus lähedal asub Loire’i ja Aubance’i jõgi, mis soodustavad „väärishallituse“ väljakujunemist, loovad geograafilises piirkonnas soodsad tingimused üleküpsenud viinamarjade koristamiseks, mida iseloomustab looduslik suhkrusisaldus koos väärishallituse esinemisega või ilma selleta. Need tegurid selgitavad toote omadusi, mille saavutamiseks on veinitootjad suutnud oma tootmismeetodeid kohandada. Soovist tagada veini kvaliteet annab tunnistust asjaolu, et viinamarju koristatakse käsitsi järjestikuste eraldi koristusetappide kaupa.

9. Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Märgistamine: traditsiooniline märge „Sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest)

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

KPN veini „Coteaux de l’Aubance“ märgistusele võib tootespetsifikaadis sätestatud tingimustel lisada traditsioonilise märke „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest). Märkega „sélection de grains nobles“ varustatud veinide märgistusel peab olema näidatud veini aastakäik.

Märgistamine: mittekohustuslik teave

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Vabatahtlikud märked kantakse märgistusele tähtedega, mille mõõtmed ei ole (kõrguses ega laiuses) üle kahe korra suuremad kui kontrollitud päritolunimetuse tähed.

Märgistamine: geograafiline nimetus „Val de Loire“

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada täiendava geograafilise nimetuse „Val de Loire“ vastavalt tootespetsifikaadis selle geograafilise nimetuse kohta sätestatud eeskirjadele. Geograafilise nimetuse „Val de Loire“ märkimiseks kasutatavad tähed ei tohi olla suuremad (ei kõrguses ega laiuses) kui kaks kolmandikku kontrollitud päritolunimetuse tähtedest.

Märgistus: väiksema geograafilise üksuse nimi

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kaitstud päritolunimetusega veinide märgistusel võib esitada väiksema geograafilise piirkonna nimetuse, kui kõnealune piirkond on kantud katastrisse ja märgitud saagideklaratsioonile. Kõnealuse katastriüksuse nimetus esitatakse kirjas, mille kõrgus ja laius moodustavad kuni poole kontrollitud päritolunimetuse tähtede suurusest.

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mis on määratletud veinide valmistamise ja valmimise erandina, koosneb järgmistest Marne-et-Loire’i departemangu kommuunidest (vastavalt 2018. aasta ametlikele geograafilistele koodidele):

Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (endised Champ-sur-Layoni, Faveraye-Mâchelles’i, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layoni ja Thouarcé delegeeritud kommuunide territooriumid), Blaison-Saint-Sulpice (endised Blaison-Gohier’ ja Saint-Sulpice’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Bouchemaine, Brissac Loire Aubance (endised Alleuds’, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance’i, Chemellier’, Coutures’i, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne’i ja Saulgé-l’Hôpitali delegeeritud kommuunide territooriumid), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (endised Chanzeaux’ ja Valanjou’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Doué-en-Anjou (endine Brigné delegeeritud kommuuni territoorium), Gennes-Val-de-Loire (endised Chênehutte-Trêves-Cunault’, Gennes’i, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies’ ja Le Thoureil’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Lys-Haut-Layon (endine Tigné delegeeritud kommuuni territoorium), Parnay, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Savennières, Terranjou (endised Chavagnes’i, Martigné-Briand’i ja Notre-Dame-d’Allençoni delegeeritud kommuunide territooriumid), Tuffalun (endised Ambillou-Château’, Louerre’i ja Noyant-la-Plaine’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Val-du-Layon (endised Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay delegeeritud kommuunide territooriumid).

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-1a1bfb71-a600-4f19-b01a-1149e052fe98

(1) EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.