Komisjon toetab kõiki jõupingutusi muuta välisinvesteeringute institutsiooniline ja tegevusraamistik veelgi tulemuslikumaks ja toimivamaks, et tagada, et see vastab täielikult praegustele investeerimisprobleemidele Aafrikas, ELi naabruses ja mujal maailmas, kuid rõhutaks samal ajal kiirete ja toimivate lahenduste vajadust. Mis puudutab Aafrikat, siis komisjon võttis täna vastu teatise uue Euroopa–Aafrika kestliku investeerimise ja töökohtade loomise alliansi kohta, milles on esitatud konkreetsed meetmed Aafrika ja ELi partnerluse raames Aafrika Liiduga kokku lepitud kohustuste täitmiseks.

Lisaks peavad liidu toetatavad välisinvesteeringud vastama aluslepingute nõuetele, mis käsitlevad kooskõla ELi välistegevuse ja muu poliitikaga. Praegu valitseva killustatuse tõttu ei tehta investeerimisotsuseid alati asutuste ja liikmesriikide vahel täielikult koordineerides ja omavahel konsulteerides, mis võib nõrgendada ELi võimet täita kolmandate riikidega seotud välispoliitika eesmärke. Need hõlmavad liidu eesmärke, mis tulenevad partnerluse raamlepingust, mille eesmärk on ühtne ja sihipärane tegevus, mis tähendab liidu ja tema liikmesriikide koordineeritud tegutsemist rahastamisvahendite, abivahendite ja mõjujõu koondamiseks, et luua kolmandate riikidega laiahaardelised partnerlused rände paremaks haldamiseks.

Vahendeid võiks aga kasutada tulemuslikumalt. Liidu toetatavate välisinvesteeringute eesmärk peaks olema teenida nii partneriks oleva sihtriigi kui ka ELi pikaajalisi huve ning nad peaksid edendama kahe poole vahel püsivaid ja sügavaid majandussuhteid. Oluline on tagada, et projektide puhul ei lähtutaks ainult lühiajalistest kaalutlustest, vaid et need pakuksid nii partnerriigile kui ka ELile pikaajalist strateegilist väärtust.

Selleks et tulla toime meid ümbritseva maailma üha keerulisemate probleemidega – alates vaesusest, konfliktidest ja rändest kuni kliimamuutuste ja demograafiliste probleemideni –, tuleb arengu rahastamisel kombineerida mitmesuguseid rahastamisallikaid. Mõju suurendamiseks tuleb nii era- kui ka avaliku sektori vahendeid kasutada nii tõhusalt kui võimalik. Selleks peab Euroopa Liit olema kiire ning valmis kohandama ja edasi arendama oma rahastamis- ja poliitikavahendeid, mis on nähtud ette investeerimiseks väljaspool ELi, ning täiendama seeläbi oma traditsioonilisi arengukoostöö vahendeid, et täita kestliku arenguga seotud kaugeleulatuvad kohustused.

Kuna paljudes ELi naaberpiirkondades ja Aafrikas on keeruline ja ebakindel olukord, on komisjon veendunud, et tuleb kiiresti tegutseda ja et EL peab praegu keskenduma pigem toimivatele ja praktilistele lahendustele, mitte meetmetele, mis eeldaksid põhjalikke institutsioonilisi ja struktuurseid muudatusi, nagu uute organite või üksuste loomine või ELi eelarvest lisakapitali kaasamine. Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni ja kõrge esindaja välja töötatud laiaulatuslikud välispoliitikaraamistikud annavad ka edaspidi suuniseid kooskõlas ELi prioriteetide ja asjaomaste riikidega sõlmitud partnerlustega ning vastavad nende investeerimisvajadustele. Komisjon tagab jätkuvalt, et ELi eelarvet kasutatakse võimalikult arukalt ja et iga kulutatud euro kohta saadakse rohkem lisaväärtust.

2.Olemasolevate vahendite võimalikult tõhus kasutamise

Selleks et saavutada oma kaugeleulatuvad välistegevuse eesmärgid, püüab EL koondada kokku kõik asjaomased vahendid ja asutused, kombineerida rahastamisallikaid ja tagada, et rahastamisvahendid toetavad piisavalt ja järjekindlalt ELi välispoliitika eesmärkide saavutamist. ELi eelarvest toetatavatel investeeringutel on selles kontekstis oluline roll, sest nad põhimõtteliselt täiendavad muid vahendeid, nagu toetused, mis on jätkuvalt äärmiselt olulised selliste probleemide lahendamisel, mida ei saa lahendada investeeringutega. Sellega seoses on oluline võtta arvesse asjaolu, et investeerimisvajadused ja probleemid, mis esinevad ELi partnerriikides, eelkõige kõige haavatavamates partnerriikides, sealhulgas vähim arenenud riikides, suure võlakoormusega vaestes riikides ja ebakindla olukorra või konfliktidega riikides, on erinevad.

2.1. Välisinvesteeringute kava

EL on juba astunud otsusekindlaid samme arengu tõhusama rahastamise poole. Euroopa välisinvesteeringute kava, mis esitati 2016. aastal, pakub asjaomaste avaliku ja erasektori üksuste asjatundlikkusele toetudes innovatiivse lahenduse, kuidas kaasata arenguvaldkonnas era- ja avaliku sektori rahastamisallikaid, mis on täienduseks traditsioonilisele, toetuste vormis abile. Euroopa välisinvesteeringute kava keskmes on Euroopa Kestliku Arengu Fond, mille puhul võetakse arvesse kogemusi seoses Junckeri kava ja Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondiga ning aastakümne pikkust kogemust segarahastamistoimingute alal kolmandates riikides, mille puhul on erasektori vahendeid kaasatud innovatiivsemate ja suurema riskiga investeeringutesse.

Euroopa Kestliku Arengu Fondi aluseks on selle tunnistamine, et avaliku ja erasektori investeeringud on olulised kestlikku arengut edendavad tegurid, et erainvesteeringud võivad täiendada avaliku sektori kulutusi ja et kestliku arengu puhul võivad partneriteks olla ettevõtjad, millest on kasu kõigile. Praeguse mitmeaastase finantsraamistiku kohaselt kujutab välisinvesteeringute kava endast integreeritud paketti Aafrikas ja ELi naabruses investeeringute rahastamiseks ning eeldatakse, et selle raames kaasatakse investeeringuid vähemalt 44 miljardi euro eest. Koos liikmesriikide samaväärse panusega või muudest allikatest pärit vahenditega võib kava toel kaasata kaks korda rohkem vahendeid – kuni 88 miljardit eurot. Kava raames esitati esimestes investeerimisprojektide esitamise üleskutsetes taotlusi võimalustest rohkem ning segarahastamistoiminguid, milles kombineeritakse toetusi ja laene, on juba intensiivistatud. Praegu viiakse esimesi programme kohapeal ellu ja näha on juba konkreetseid tulemusi. 20. juunil 2018 kiideti heaks esimesed ELi tagatisega investeerimisprogrammid Aafrikas ja ELi naabruses, millega muu hulgas tagatakse taskukohastele pangalaenudele juurdepääs haavatavatele isikutele, kellel praegu on raskusi taskukohaste määradega raha laenamisel, ning võimaldatakse üle 25 000 väikesel ettevõtjal pääseda juurde mobiilsetele kontodele ja pikaajalisele krediidile. Need tagatised, mille suurus on ligikaudu 800 miljonit eurot, peaksid aitama kaasata hinnanguliselt 8–9 miljardi euro eest täiendavaid avaliku ja erasektori investeeringuid. Kuigi need esimesed tulemused on julgustavad, on teadlikkust välisinvesteeringute kavast vaja suurendada ja selle rakendamist kohapeal veelgi kiirendada näiteks sihipäraste teavituskampaaniate abil.

ELi eelarvest toetatavad investeeringud peavad üha rohkem toetama struktuurireformide elluviimist. Investeerimine võib olla võimas vahend, mis edendab partnerriikides reforme ja paremat juhtimist ning aitab parandada kaasava majandustegevuse tingimusi, edendades kestlikumaid poliitikameetmeid ja õigusraamistikke, rahvusvahelisi inimõigustealaseid standardeid, sealhulgas tööõiguse põhireegleid ja hoolsuskohustuse nõudeid, ettevõtlust soodustavamaid ettevõtluskeskkondi, uusi ärimudeleid ja valitsuse suuremat suutlikkust. Õigesti kasutamise korral võib selle vahendi abil tugevdada korruptsioonivastaseid kaitsemehhanisme, parandada riigi rahanduse juhtimist ja tugevdada finantsvaldkonnas reguleerimist. EL peaks peale üksikute investeerimisprogrammide rahastamise suurendama tehnilise abi ja tõhusama poliitilise dialoogi kaudu oma panust ja toetama poliitikameetmeid, mis meelitavad ligi lisainvesteeringuid nii avalikust kui ka erasektorist. See on välisinvesteeringute kava kolmanda samba eesmärk. Tehes partnerriikidega koostööd juhtimise ja regulatiivsete reformide, korruptsiooni ja ebaseaduslike rahavoogude vastase võitluse ning institutsioonide ülesehitamise ja suutlikkuse suurendamise alal, saab EL toetada sellise keskkonna loomist, kus soodustatakse mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate juurdepääsu rahastamisele, õigusraamistik on parem nii avaliku kui ka erasektori investeeringute jaoks, riigihankesüsteemid muutuvad tõhusamaks, investeeringud toetavad kohalikku majandust ja töökohtade loomist riigi sees ning edendatakse rahvusvahelisi standardeid. Töökohtade ja majanduskasvu püsimiseks on äärmiselt oluline ka see, et oleks olemas asjakohane projektide reserv.

2.2. Praeguse raamistiku puhul on ruumi suuremaks koostööks ja sünergiaks …

ELi olemasolev välisinvesteeringute finantsraamistik on viimastel aastakümnetel arenenud. Euroopa Investeerimispank – ELi pank – keskendub peamiselt ELis asuvatele projektidele, kuid tegutseb liidu poliitika toetamiseks ka liidust väljaspool, toetudes olemasolevatele ELi vahenditele, nagu välislaenude andmise volitus ning Aafrika, Kariibi piirkonna ja Vaikse ookeani investeerimisrahastu. Euroopa Investeerimispanga grupp esitas paralleelselt ELi välisinvesteeringute kavaga majandusliku vastupanuvõime algatuse ning nägi teatavate riikide, näiteks Ukraina jaoks ette suure investeerimispaketi. Euroopa Investeerimispanga grupp hakkas hiljuti uurima, kas asutada uus arenguvaldkonnaga tegelev tütarettevõte.

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank on mitmepoolne arengupank, mille enamusaktsionärid on ELi liikmesriigid ja mis keskendub Ida- ja Kesk-Euroopale, Aasiale ja Põhja-Aafrikale. Tänu kohapealsete büroode võrgustikule omab ta märkimisväärset kohalikku asjatundlikkust ja ta tegeleb koos partneritega ka poliitikakujundamisega, muu hulgas toetades reforme.