Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 298/07)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Wien“

Viitenumber: PDO-AT-A0235-AM01

Teavitamise kuupäev: 21.2.2020

KINNITATUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

Kirjeldus ja põhjused

Viinamarjaistanduse registri ühtseks haldus- ja kontrollisüsteemiks muutmise tõttu on vaja kohandada hektarite maksimumarvu.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Wien

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduse kategooria

1. Vein

5. Kvaliteetvahuvein

4. Veini(de) kirjeldus

Päritolunimetust „Wien“ võib kasutada veini ja kvaliteetvahuveini või vahuveini puhul. Veini „Wien“ toodetakse peamiselt kvaliteetveinina; seejuures on viinamarjamahla veinivirde sisaldus vähemalt 15° (= 9,5 mahuprotsenti) Klosterneuburger Mostwaage (KMW) järgi, minimaalne alkoholisisaldus on 9,0 mahuprotsenti ja happesisaldus vähemalt 4 g/l.

Veini „Wien“ toodetakse ka muudesse kvaliteediklassidesse (nt Kabinett, Spätlese, Eiswein jne) kuuluvana.

Analüütilised omadused on esitatud tootespetsifikaadis.

Viini lõunaosas asuvad mustmullad sobivad jõuliste valgete veinide ja külluslike punaste veinide tootmiseks.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a) Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistamise puhul kehtestatud piirangud

Päritolunimetusega veini „Wien“ puhul on lubatud kõik määrustes (EL) 2019/934 ja (EL) 2019/935 kaitstud päritolunimetusega veini puhul sätestatud veinivalmistustavad, välja arvatud töötlemine kaaliumsorbaadi ja dimetüüldikarbonaadiga. Veinide hapetustamine on võimalik vastavalt määrustes (EL) 2019/934 ja (EL) 2019/935 sätestatud nõuetele. Võimaliku hapestamise üle otsustab põllumajandus-, piirkondade ja turismiminister vastavalt sellele, millised olid kasvuperioodil valitsenud ilmastikutingimused. Võimaliku hapestamise tingimused põhinevad määruste (EL) 2019/934 ja (EL) 2019/935 nõuetel.

Konkreetsed veinivalmistustavad (sealhulgas rikastamine) tulenevad valitud traditsioonilisest tootmismeetodist ja on esitatud tootespetsifikaadis.

b) Maksimaalne saagikus

10 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta.

6. Määratletud geograafiline piirkond

Päritolunimetusega „Wien“ on hõlmatud kogu Viini liidumaa.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

’Grüner Veltliner’ – ’Weißgipfler’

’Weißer Riesling’ – ’Riesling’

8. Seos(t)e kirjeldus

Viini lääneosa Ottakringi, Hernalsi ja Pötzleinsdorfi piirkonnas esinevad valdavalt lubjarikkad mullatüübid. Lõuna pool Maueri, Rodauni ja Oberlaa ümbruses on aluspinnase koostises peamiselt mustmuld. Kliimale avalduvad tugevad kontinentaalsed ja Pannoonia tasandiku mõjud.

Wieni viinamarjakasvatuspiirkonnas toodetakse peamiselt valget veini. Viini lääneosa lubjarikkal mullal kasvavatest sellistest sortidest nagu ’Riesling’, ’Chardonnay’ ja ’Weißburgunder’ saadakse puuviljaseid veine. Lõunaosa mustmullad sobivad selliste viinamarjade kasvatamiseks, millest saadakse jõulisi valgeid ja külluslikke punaseid veine. Tänu Pannoonia tasandiku ja kontinentaalsete mõjudega mõõdukale kliimale saavad viinamarjad täisküpsuseni valmida.

Peamiselt ühe pere liikmetest koosnevas tootjaettevõttes ühelt põlvelt teisele edasi antavate veinivalmistamise traditsioonidega saab veelgi enam täiustada Wieni viinamarjakasvatuspiirkonna veinide eristatavat iseloomu.

9. Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

riigisisesed õigusaktid.

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Austria veiniseaduse alusel võib ringlusse lasta üksnes riikliku kontrollinumbriga varustatud kaitstud päritolunimetusega veini „Wien“ (v.a Sekt või Qualitätsschaumwein). Riikliku kontrollinumbri saamiseks peab iga ringlusse lastava päritolunimetusega veini „Wien“ proov läbima analüütilise ja organoleptilise kontrolli (süstemaatiline kontroll). Organoleptilise hindamise käigus kontrollib veine ametlik degusteerimiskomisjon. Kõnealune komisjon koosneb kuuest degusteerijast ja degusteerimiskomisjoni esimehest. Degusteerijatele antakse kontrollimiseks anonüümsed proovid. Veiniproovi käsitlev blankett sisaldab ainult hindamiseks vajalikku teavet, näiteks traditsioonilise kvaliteediklassi (Qualitätswein, Spätlese jne), sordi ja aastakäigu üksikasju. Degusteerijad otsustavad oma kogemuste ja ette antud võrdlusveinide alusel, kas neile esitatud veinid on sordi, aasta ja traditsioonilise kvaliteediklassi poolest tüüpilised ja kas need võib ringlusse lasta (st need on puudusteta). Degusteerimisküsimuste vastused on JAH või EI. Negatiivse otsuse puhul tuleb tagasilükkamise põhjused esitada kirjalikult. Proov vastab organoleptilistele nõuetele sel juhul, kui enamik degusteerijaid on selle heaks kiitnud. Tulemusega „3 : 3“ otsuste puhul esitatakse proov teisele degusteerimiskomisjonile. Teistkordne tulemus „3 : 3“ tingib negatiivse üldtulemuse.

Link tootespetsifikaadile

https://www.bmlrt.gv.at/land/produktion-maerkte/pflanzliche-produktion/wein/Weinherkunft.html

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.