ET    ET  
 EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 7.6.2011 
SEK(2011) 802 lõplik 
  
Soovitus: 
NÕUKOGU SOOVITUS, 
milles käsitatakse Belgia 2011. aasta riiklikku reformikava 
  
ja esitatakse nõukogu arvamus  
 
Belgia ajakohastatud stabiils usprogrammi (2011–2014) kohta  
{SEK(2011) 710 lõplik} 
 
 
ET 2   ET Soovitus: 
NÕUKOGU SOOVITUS, 
milles käsitatakse Belgia 2011. aasta riiklikku reformikava 
  
ja esitatakse nõukogu arvamus  
 
Belgia ajakohastatud stabiilsu sprogrammi (2011–2014) kohta  
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Liidu toim imise lepingut, eriti selle artikli 121 lõig et 2 ja artikli 148 
lõiget 4, 
võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr  1466/97 eelarveseisundi 
järelevalve ning majanduspolii tika järelevalve ja kooskõlas tamise tõhustamise kohta
1, eriti 
selle artikli 5 lõiget 3, 
võttes arvesse komisjoni soovitust,2 
võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi, võttes arvesse tööhõive komitee arvamust, 
pärast konsulteerimist ma jandus- ja rahanduskomiteega 
ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks Euroopa Komisjoni ettepaneku 
käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive stra teegia – Euroopa 2020. aas ta strateegia –, 
mis põhineb majanduspoliitika tõhustatu d koordineerimisel ning keskendub 
esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja  võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku 
majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. 
(2) Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu s oovituse liikmesriikide ja liidu 
majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta
3; mõlemaid dokumente 
koos nimetatakse koondsuunisteks Liikmesr iike kutsuti üles võtma koondsuuniseid 
arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitika kujundamisel. 
                                                 
1 EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. 
2 ELT lk  
3 Kehtivust pikendati 2011. aasta peale nõukogu 19. mai 2011. aasta otsusega 2011/308/EU. 
 
ET 3   ET (3) Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esim ese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, 
mis tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud 
eelkoordineerimise esimese Euroopa pool aasta algust; majanduspoliitika parem 
koordineerimine on ette nähtud Euroopa 2020. aasta strateegiaga.  
(4) Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja 
struktuurireformide priorit eedid (kooskõlas nõukogu 15. veeb ruari ja 7. märtsi 2011. 
aasta järelduste ning komi sjoni iga-aastase majanduska svu analüüsiga). Ülemkogu 
rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks ee larve usaldusväärsus e ja riigi rahanduse 
jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötus e määra vähendamist ning 
uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles 
viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- 
või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. 
(5) Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroal a paktiga ühinenud liikmesriike 25. 
märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustu sed, mis lisatakse nende stabiilsus- või 
lähenemisprogrammidesse ja r iiklikesse reformikavadesse. 
(6) Belgia esitas 15. aprillil 2011 oma ajakohast atud stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 
2011–2014 ja oma riikliku reformikava 2011. aastaks. Vastastikuse seose 
arvessevõtmiseks hinnati neid kaht programmi üheaegselt.  
(7) Enne 2008. aastat oli Belgias kümne aasta vältel tugev majanduskasv, nii et SKP 
suurenes aastas keskmiselt 2,3 %. 2009. aasta l sai riik tunda majanduskriisi kogu selle 
teravuses, nii et SKP langes 2,8 %. Tööhõi vet mõjutas majanduslangus suhteliselt 
vähe. Tööaja ajutine piiramine ning töötunni  tootlikkuse vähenemine andsid vajaliku 
mänguruumi. Pärast 0,4 % langust 2009. aasta l suurenes tööhõive  2010. aastal taas. 
Samas kasvas töötus, mis enne  kriisi oli 7 %, 2010. aastal 8,3 %-ni. Tänu ülemaailmse 
kaubanduse kasvule oli 2010. aastal majanduse taastumine oodatust kiirem ning SKP 
kasvas 2,2 %. Automaatsete stabilisaatorite ja kriisile reageerimiseks võetud suvakohaste meetmete tagajärjel suurenes  valitsemissektori puudujääk 1,3 %-lt SKPst 
2008. aastal 5,9-le SKPst 2009. aastal.  
(8) Nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 alusel esit atud ajakohastatud stabiilsusprogrammi 
hinnangu põhjal võttis nõukogu seisukoha, et programmis esitatud eelarveprognoosi 
aluseks olev makromajanduslik stsenaariu m on realistlik. E hkki 2011. aasta puhul 
tuginetakse selles veidi tagasihoidlikum atele kasvuootustele, on see laias laastus 
kooskõlas komisjoni 2011. aasta kevadpr ognoosiga. Kuna 2010. aastal osutus 
puudujääk oodatust väiksemaks (4,1 % SKPs t), on stabiilsusprogrammis kavandatud 
strateegia eesmärk vähendada puudujääki 2011.  aastal juba 3,6 %-ni SKPst ja jõuda 
2012. aastal allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst. 2012. aasta on ka tähtaeg, mille 
nõukogu on ülemäärase puudujäägi kõrvaldamiseks seadnud. Kuna eesmärgi seadmisel aluseks võetud majanduspr ognoos on olnud pigem ettevaatlik, tundub 
puudujäägi vähenemine 2011. aastaks ette nä htud määral täiesti võimalik. Siiski 
tundub, et eelarvepingutus jääb väiksema ks kui komisjoni soovitatud aastane 
keskmine määr 0,75 % SKPst, eriti 2011. ja 2012. aastal, kui str uktuurset puudujääki 
vähendatakse kõigest vastavalt 0,4 SKP protsendipunkti ja 0,3 SKP protsendipunkti 
võrra. Lisaks ei toeta 2012. aasta ja sell ele järgnevate aastate puudujäägieesmärgi 
saavutamist spetsiifilised kohandamismeetmed. Lõpuks tuleb mainida,  et ei ole oodata, 
et programmiperioodi 2011–2014 jooksul saavutatakse ke skpika perioodi eesmärk, 
milleks on struktuurne ülejääk suurusega 0,5 % SKPst. 
 
ET 4   ET (9) Kuna 2010. aasta eelarvetulemus oli oodatust  parem, oleks asjakohane vähendada 
2011. aastal puudujääki senisest suuremas mahus ning kiirendada liikumist 
kontrollväärtuse 3 % SKPst suunas. Lisa ks tuleb tõdeda, et ilma täiendavate 
konsolideerimismeetmeteta, ei ole võimalik  ülemäärast puudujääki 2012. aasta lõpuks 
kõrvaldada ega jätkata liikum ist keskpika perioodi eesmärgi suunas. Kuna Belgia 
maksukoorem ja eelkõige tööjõuma ksud on juba väga kõrged, tuleb 
konsolideerimismeetmed keskendada peamiselt kulupoolele. 
(10) Majandus- ja finantskriis muutis seni st pikaajalist suundumust, mille puhul 
valitsemissektori võlg vähenes. Võla suhe SKPsse, mis oli vähenenud alates 1993. aastast (kui see oli jõudnud 134 %-ni SKPst; 2007. aastal seevastu jõuti tasemele 84 % 
SKPst), on alates 2008. aastast taas tõusma  hakanud, jõudes 2010. aastal tasemele 96,8 
% SKPst. Eelkõige teeb avaliku sektor i kõrge võlakoorem muret seetõttu, et 
elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Belgias suurem kui ELis 
keskmiselt. Seda peamiselt pensionikulud e olulise suurenemise tõttu, mis riigi 
rahandust täiendavalt koormab. Riigi rahandu se pikaajalist jätkusuutlikkust peaks 
aitama parandada piisava esmase ülej äägi tagamine keskpikal perioodil ning 
sotsiaalkindlustussüsteemi ja eelkõige pens ionisüsteemi täiendav reformimine, et 
piirata elanikkonna vananemisega seotud kul ude eeldatavat olulist suurenemist.  
(11) Belgiale teeb muret ka finantssektori stabi ilsus ja korralik toimimine. Tuleb tagada, et 
see oleks suuteline pakkuma reaalmajandusele piisavat finantsvahendusteenust. Viimase kahe aasta jooksul on Belgia finant ssektor finantskriisis tugevasti kannatada 
saanud. Selle tagajärjel on vähenenud pankade vara, neile on antud suurt riigiabi ja 
muudetud pangandusjärelevalve süsteemi. Pang andussektori finantsolukord on siiski 
vilets. Tuleb ka arvestada, et Belgia pa ngandussektor on väga kontsentreeritud ja 
majanduse kui tervikuga võ rreldes küllaltki suur.  
(12) 1996. aastal vastu võetud tööhõive edendamise  ja konkurentsivõime ennetava kaitse 
seaduses on sätestatud, et tööjõukulude  kontrolli all hoidmisek s peaksid palgad 
Belgias kasvama samas rütmis kolme naaberriigiga (Prantsusmaa, Saksamaa, Madalmaad). Sellest hoolimata ei õnnestunud  selle seadusega hoida ära seda, et 
ajavahemikul 2005–2010 kasvasid palgad Belg ias kiiremini kui kolmes naaberriigis, 
samas kui tootlikkuse kasv on olnud aegla sem. Selle tagajärjel on tööjõuühiku kulu 
kasvanud Belgias kiiremini kui naaberriik ides ja euroalal keskmiselt. Olukorra 
muudab raskemaks see, et Belgia on sp etsialiseerunud vähe m tehnoloogilistele 
toodetele, mistõttu tuleb tal ägedalt konkuree rida madalama palgat asemega riikidega. 
Isegi kui praegune palgakorra ldus aitab palgaläbirääkimi si ohjes hoida, saaks seda 
parandada, kui võtta arvesse  tootlikkuse kasvust tulene vaid erinevusi ja luues 
võimaluse kokkuleppeid tagantjärele korri geerida, kui seatud eesmärgid jäävad 
saavutamata. 
(13) Tööturgu iseloomustab mõningane jäikus, mi s vähendab inimeste motivatsiooni tööle 
minna: töötushüvitisi makstakse piiram atu tähtajaga; ra kendatakse kõrgeid 
maksupiirmäärasid ja maksukoormus on kõrge ( eelkõige väiksepalgalistel töötajatel); 
seega ühest küljest kaotab töölemineja sotsia altoetuse ja teisest küljest peab hakkama 
maksma kõrget maksu. Peale selle võimaldavad  erinevad ennetähtaegselt pensionile 
jäämise skeemid lahkuda eakamatel töötajat el tööturult enne ametlikku pensioniga, 
milleks on 65 aastat. Aktiivse tööturupol iitika edasine reformimine ja selle 
laiendamine ka üle 50-aastastele töötajatel e aitaks tõsta üldist tööhõivemäära ja 
parandada stiimuleid tööleminekuks. Lisaks lubaks see, kui töötushüvitise taset ja 
 
ET 5   ET kestust aja jooksul vähendada, anda ka noor ematele töötajatele suuremaid stiimuleid 
tööturule tulemiseks. Muutes varajase pe nsionile mineku tingimused rangemaks, oleks 
võimalik julgustada vanemaid töötajaid akti ivseks jääma ning neid, kes on mõnda aega 
tööturult eemal viibinud, sinna tagasi tulema. Lõpuks tuleb märkida, et ELi kodakondsuseta isikute tööhõive määr (40,9 %)  on palju madalam kui ELi keskmine.  
(14) Tööjõu üldine maksukoorem on Belgias üks ELi kõrgemaid. Selle kahandamine aitaks 
muuta töötamist atraktiivsemaks. Siiski tuleb arvestada, et eesseisva eelarvepingutuse 
tasakaalustamiseks tuleb tõsta vähem disk rimineerivaid makse, nagu tarbimis- või 
keskkonnamaksud. Energiahinnas sisalduv ad kaudsed maksud on Belgias palju 
madalamad kui naaberriikides. See tähendab, et keskkonnamaksude suhe 
tööjõumaksudesse on Belgias ELi kõige madalam. Seega esinevad Belgias kõrvuti kõrge töötusemäär ja suhteliste suur energi atarbimine, mistõttu on nii tööhõive- kui ka 
energiatõhususe-eesmärkide saavutamine raske. 
(15) Paljude kaupade ja teenuste hind on kõrge m kui teistes liikmesriikides, mis annab 
tunnistust sellest, et konkurentsisurve – er iti jaekaubanduses ja võrguteenuste puhul – 
ning järelevalveraamistik on nõrgad. Jaekauba nduses on märkimisväärsed turuletuleku 
takistused ja tegevuspiirangud. Näiteks on konkurentsi reguleer ivate eeskirjadega 
endiselt piiratud kaupluste lahtiolekuaeg, tehtud soodustusi turu lolijatele uute 
turuletulejate vastu ning takistatud uut e ärimudelite ja tehnoloogia kasutamine. 
Võrguteenuste valdkonnas teeb muret praeguste teenusepakkujate tugevam 
konkurentsipositsioon ja suur emad takistused turule tulejatele kui teistes 
liikmesriikides. See tähendab, et endised monopolid võivad neis sektorites saada suuremat kasumit ja küsida kõrgemat hinda kui normaalne konkurentsiseisund 
võimaldaks.  
(16) Belgia ametivõimud on võtnud laiendatud euroala pakti alusel olulisi kohustusi
4. Need 
puudutavad nelja paktis käsitletud val dkonda. Nendes keskendutakse meetmetele, 
millega vähendada puudujääki, hoida energi ahind kontrolli all, ergutada konkurentsi, 
talitseda reaalpalga tõusu, rakendada finantssektor i järelevalveraamistikku ja 
kehtestada meetmed, millega tõsta tegelikku pens ionile jäämise iga. Siiski ei ole antud 
teavet selle kohta, milliseid meetmeid ka vatsetakse võtta, et saavutada seatud 
eesmärgid eelarve vaatepunktist. Samuti puudub teave selle kohta, kuidas kavatsetakse 
reaalpalga ja energiahinna tõusu ohjata. Varajase pensionile jäämise suhtes jääb 
ebaselgeks, kas ja millal on kavas praegust nn eakate pakti läbi vaadata ning milliseid konkreetseid meetmeid selle tu lemusel võtta. Neid asjaol usid on soovituses hinnatud 
ja arvesse võetud. 
(17) Komisjon on hinnanud Belgia stabiilsusprogrammi, riiklikku reformikava ja 
laiendatud euroala pakti
5. Hindamisel on arvesse võe tud kõnealuste dokumentide 
asjakohasust Belgia eelarve- ja sotsiaal -majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast 
ning ka seda, kuidas neis järgitakse ELi ees kirju ja juhiseid, pi dades silmas vajadust 
tugevdada ELi majanduse üldist juhtimist ja lisada ELi tasandi panus  tulevastesse riigi 
tasandi otsustesse. Sellele tuginedes on komisjon seisukohal, et 2011. aastal oleks 
võimalik eelarvepuudujääki veelgi rohke m vähendada ning 2012. aastaks ja 
                                                 
4 Täpsemat teavet laiendatud euroala pakti alusel võetud kohustuste kohta võib leida dokumendist 
SEK(2011) 710. 
5 SEK(2011) 710 
 
ET 6   ET järgnevateks aastateks tu leks ette panna konkreetsed meetmed. Riigi rahanduse 
pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamisek s on vaja reformida pensionisüsteemi. 
Samuti tuleb tugevdada konkurentsi, aidata inimestel leida tööd ning liikuda tööjõu 
maksustamiselt tarbimise ja energia maksustamisele. Lisaks tuleks luua uusi investeerimis- ja kasvuvõimalusi te enuste- ja võrguteenustesektoris.  
(18) Võttes arvesse komisjoni hinnangut ning samuti nõukogu 2. detsembri 2009. aasta 
soovitust Euroopa Liidu toimimise lepi ngu artikli 126 lõike 7 alusel, on nõukogu läbi 
vaadanud Belgia 2011. aasta aj akohastatud stabiilsusprogrammi ja tema arvamus
6 selle 
kohta on väljendatud punktides 1 ja 2, 
SOOVITAB Belgiale ajavahemikuks 2011–2012 järgmist:  (1) Kasutada ära majanduse elavnemist ja kiirendada ülemäärase puudujäägi 
kõrvaldamist. Selleks tuleb võtta 2012. aas ta eelarve ajaks vajalikke meetmeid – 
peamiselt kulupoolel –, nii et strukt uurne eelarvepingutus oleks vähemalt 0,75 % 
SKPst. See peaks aitama viia hiljem alt 2012. aastaks valitsemissektori puudujäägi 
alla kontrollväärtust 3 % SKPst. Tagada li ikumine keskpika perioodi eesmärgi poole, 
vähendades puudujääki igal aastal vähe malt 0,5 SKP protsendipunkti võrra. 
(2) Parandada riigi rahanduse pi kaajalist jätkusuutlikkust. S eejuures tuleks keskenduda 
strateegiale, mille abil piirata elanikkonna vananemisega seotud kulude kasvu. Muu 
hulgas tuleks vältida varajast lahkumist tööturult, tõstes tegelikku pensionile jäämise iga ja sidudes ametliku pensionile jäämise ea keskmise elueaga. 
(3) Võidelda finantssektori struktuurinõrkustega, viie s muu hulgas lõpule 
ümberkorraldusprotsessi pankades, mille l puudub piisav rahastus ja elujõuline 
ärimudel. 
(4) Reformida tööturu osapooltega konsulteer ides ja riiklikest tavadest lähtudes 
palgaläbirääkimiste süsteemi ja palkade indekseerimist, et palgakasv vastaks 
paremini tööjõu tootlikkusele  ja konkurentsivõimele.  
(5) Parandada inimeste võimalusi tööd leida.  Vähendada selleks eelarveneutraalsete 
meetmetega väiksemapalgaliste töötajate kõrget maksu- ja sotsiaalmaksukoormat ning rakendada süsteemi, mille puhul töötushüvitiste suurus töötuse kestes järk-järgult väheneb. Liikuda tööjõu maksustamiselt tarbimise maksustamisele ning muuta maksusüsteem tervikuna keskkonnasõbr alikumaks. Parandada tööturupoliitika 
tõhusust, nähes ette meetmeid eakamat e töötajate ja haavatavamate rühmade 
kaitseks.  
                                                
 
6 Arvamus on ette nähtud nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 3. 
 
ET 7   ET (6) Kehtestada meetmed, mille abil edendada konkurentsi jaemüügisektoris, vähendades 
turuletulemise tõkkeid ja tegevuspiiranguid. Kehtestada meetmed, mille abil suurendada konkurentsi elektri- ja gaasit urul ja muuta valdkonda reguleerivate 
haldus- ja konkurentsiasutuste tegevus tõhusamaks.  
Brüssel, 
 Nõukogu nimel 
 Eesistuja