EUROOPA KOMISJON Brüssel,14.9.2016 COM(2016) 603 final KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) läbivaatamine/muutmine Tulemustele keskenduv ELi eelarve {SWD(2016) 299 final}



1.Sissejuhatus ELi ees seisab terve rida pikaajalisi lahendamist vajavaid ülesandeid: Euroopa majanduse ja sotsiaalse struktuuri tugevdamine; julgeoleku tagamine nii ELi sees kui ka selle välispiiridel; rände haldamine; kliimamuutuste põhjuste ja tagajärgedega tegelemine. Nende ja muudegi keeruliste ülesannetega tegelemine eeldab laiapõhjalist keskpikki kuni pikaajalisi tegevuspõhimõtteid ja strateegiaid, mida toetaks piisav rahastamine nii Euroopa kui ka liikmesriikide tasandil. Liidu mitmeaastane finantsraamistik pakub Euroopa prioriteetidesse investeerimise toetamiseks üliolulist prognoositavust keskpikas perspektiivis. Praeguses mitme kriisiga olukorras peab liit suutma ka kohaneda prioriteetide muutumise ja ettenägematute sündmustega ning tegutsema kohapeal kiiresti. Eduka kohanemise näitena võib tuua Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) loomise Euroopa investeerimiskava raames. Fondist pakuti rahastamist kiireloomulistele rände-, pagulas- ja julgeolekuküsimusi käsitlevatele meetmetele. Mitmeaastases finantsraamistikus aastateks 2014–2020 lepiti kokku 2013. aastal finants- ja majanduskriisi ning nii mitmegi liikmesriigi pingelise rahandusolukorra taustal. Seepärast rõhutati mitmeaastases finantsraamistikus investeerimist ELi lisaväärtusega valdkondadesse, et suurendada töökohtade loomist ja kiirendada majanduskasvu. Finantsraamistikus tugevdati ka ELi eelarve seotust liikmesriikide peamiste haldus- ja struktuurireformidega, kehtestades ranged eeltingimused. Eelarvestamisele kehtestati tulemuspõhisem lähenemisviis ja lihtsustati tulemuste saavutamise kiirendamiseks vajalikke mehhanisme. Innovatiivsete tehnikate ja vahenditega tugevdati suutlikkust reageerida ELi eelarvega uutele lahendamist vajavatele ülesannetele ja pakkuda finantsvõimendust avaliku ja erasektori vahenditele. Novembris 2014 ametisse astunud komisjon tugevdas seda raamistikku, käivitades edukalt Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondist toetatava Euroopa investeerimiskava. Lisaks tagatakse algatusega „Tulemustele keskenduv ELi eelarve“ ressursside eraldamine prioriteetidele ja see, et iga meede oleks tulemuslik ja annaks lisaväärtust. Tulemustele keskenduva ELi eelarve algatus tegeleb nelja peamise küsimusega. 1. Millele kulutada ELi raha – kuidas saavutada suur ELi lisaväärtus? 2. Kuidas kulutada ELi raha – kuidas saada igast ELi eelarvest kulutatud eurost võimalikult palju tagasi? 3. Kuidas saaks ELi eelarve tulemuslikkust adekvaatselt hinnata? 4. Kuidas tutvustada ELi eelarvet – kuidas selgitada kodanikele paremini seda, mida ELi eelarvega saavutatakse? Nagu finantsraamistiku määruse artikliga 2 nõutud, esitab komisjon mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise, võttes arvesse majanduslikku ja laiemat tausta. Selles vaadatakse läbi praeguse finantsraamistiku rakendamise peamised aspektid alates 2014. aastast. Läbivaatamise ajavahemikku iseloomustavad nii suuremad pingutused edendada majanduse elavdamist kui ka kiireloomuline ja möödapääsmatu vajadus reageerida pagulaskriisile ja julgeolekuohtudele. Koos 2017. aasta eelarveprojekti suurendatud assigneeringutega (peamiselt rändevaldkonnas) ning täiendavate, ühtekuuluvuspoliitika rahastamispaketi tehnilisest kohandamisest tulenevate eraldistega prognoositakse läbivaatamise rahastamispaketiga 2017.–2020. aastaks täiendavalt 13 miljardit eurot töökohtade, majanduskasvu, rände- ja julgeolekuküsimuste jaoks (vt finantslisa). 2015. aasta enneolematud rändevood ning korduvad terrorirünnakud Euroopas ja kogu maailmas tekitasid vajaduse Euroopa kiire ja tugeva reageerimise järele, milles ühendataks uued seadusandlikud, operatiiv- ja rahastamisvahendid. Nende vahendite keskse osana on ELi eelarve näidanud üles märkimisväärset paindlikkust ümberkorraldamisel ning täiendavate vahendite kättesaadavaks tegemisel eelarve enese raames ning täiendavate rahaliste vahendite saamisel liikmesriikidelt ja muudelt rahastajatelt. Kuid paindlikkuse kasutamine praeguse raamistiku alusel on jõudnud viimase piirini. Kuna rände- ja julgeolekuprobleemid saavad alguse geopoliitilisest ja sotsiaalsest olukorrast, mis vajab pikaajalist käsitlemist, tuleb suurendada ELi eelarve suutlikkust toetada rändevoogude juhtimist ning kaitsta ja integreerida pagulasi ning tegeleda rände algpõhjustega. Selline on käesolevale läbivaatamisele lisatud seadusandlike ettepanekute paketi üks peamisi eesmärke, millega tahetakse pakkuda kehtiva finantsraamistiku alusel täiendavaid rahalisi vahendeid rände- ja julgeolekuküsimuste jaoks ning veelgi suurendada finantsraamistiku paindlikkust ettenägematute oludega toimetulekul. Seepärast tehakse ettepanek muuta mitmeaastase finantsraamistiku määrust, et veelgi suurendada paindlikkusinstrumendi ja hädaabireservi võimalusi ning kõrvaldada tõkked, mis pidurdavad eelmistest eelarveaastatest tekkinud varude taaskasutamist võimaldavate instrumentide tõhusust. Lisaks tehakse ettepanek luua Euroopa Liidu kriisireserv, et rahastada reageerimist sellistele kriisidele nagu praegune rändekriis, ning samuti tõsise humanitaar- ja julgeolekumõjuga sündmustele. Seda reservi rahastataks kõikidest finantsraamistiku rubriikidest vabanenud assigneeringutest. Sellega ei suurendataks kokkulepitud mitmeaastase finantsraamistiku kulukohustuste ja maksete ülemmäärasid tervikuna. Finants- ja majanduskriisi tekitatud investeerimislõhe kaotamine, samuti tööhõive edendamine, eriti noorte hulgas, on endiselt liidu peamine lahendamist vajav ülesanne. Senise rakendamise alusel on komisjon leidnud terve rea edukaid programme ja instrumente ning ta soovib neid täiendavate rahaliste vahenditega toetada. Nende hulka kuuluvad Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond, programm „Horisont 2020“, Euroopa ühendamise rahastu, Erasmus+, COSME ja noorte tööhõive algatus. ELi rahastamine pakub suurt finantsvõimendust liikmesriikidele ja erainvestoritele. See mängib rolli ka digitaalvaldkonnas, mis on üks ametisoleva komisjoni kümnest põhiprioriteedist ja kus on leitud vajadus investeerida kõrgjõudlusega andmetöötlusse, küberjulgeolekusse, digitaaloskustesse ja internetiühendusse. Komisjon otsib sellisteks investeeringutes võimalusi, kombineerides ELi, liikmesriikide ja erasektori rahastamist. Eelarve tulemuslikkuse parandamine ELi prioriteetide käsitlemisel nõuab nii asjakohaseid rahalisi vahendeid kui ka kulutõhusaid eesmärkide saavutamise mehhanisme. Sidusrühmadega konsulteerides hindas komisjon seda, kuidas kehtivate õigusaktidega loodud ELi fondide rakendamise lihtsustamise meetmed on tegelikkuses toiminud. Tulemusena leidis komisjon, et arenguruumi veel on. Selle põhjal esitab komisjon koos käesoleva läbivaatamisega üldiste finantseeskirjade laiapõhjalise läbivaatamise, millega kaasnevad vastavad muudatused eri sektorite finantseeskirjades. Läbivaatamist käsitlevas komisjoni talituste töödokumendis on üksikasjalikumalt kirjeldatud kõiki käesolevas teatises käsitletud aspekte. Selles on ka keskpika perioodi maksete prognoos (s.t maksevajaduste prognoos kuni 2020. aastani) ja selles on arvesse võetud ka läbivaatamisele lisatud ettepanekuid. Lõpptulemusena leitakse, et praegune maksete ülemmäär on vaevu piisav: pärast maksete enneolematut hilinemist 2014. aastal tekiksid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamise viivituste tõttu suured maksete varud 2016. ja 2017. aastal, enne kui vajadus teha makseid perioodi lõppemise eel järsult kasvab. Läbivaatamisele on lisatud järgmised seadusandlikud ettepanekud:

–ettepanek muuta nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (muudetud nõukogu 21. aprilli 2015. aasta määrusega (EL) 2015/623) ja vastav muudatus institutsioonidevahelisse kokkuleppesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta; –ettepanek muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2014. aasta otsust (EL) 2015/435 ettenägemata kulude varu kasutusele võtmise kohta; –ettepanek lihtsustada finantsmääruse ja muude alusaktide finantseeskirju; –ettepanek muuta EFSI määrust (2015/1017), et pikendada EFSI kestust; –välisinvesteeringute kava raames: ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Säästva Arengu Fondi kohta ning Euroopa Säästva Arengu Fondi tagatise ja Euroopa Säästva Arengu Tagatisfondi loomise kohta; ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 480/2009 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta, ja ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust nr 466/2014/EL, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud finantstehingutest tekkida võiva kahjumi puhuks; –telekommunikatsioonipaketi raames: ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määruseid (EL) nr 1316/2013 ja (EL) nr 283/2014 seoses internetiühenduse edendamisega kohalikes kogukondades. Komisjon kutsub nõukogu ja parlamenti tagama nimetatud ettepanekute kiire vastuvõtmine ja nende rahastamine. 2.Mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine: Rakendamise seis ja uued lahendamist vajavad ülesanded Maksete võlgnevuse kõrvaldamine Maksete assigneeringute ebapiisav tase 2014. aasta eelarves langes kokku maksevajaduse suure kuhjumisega, mida põhjustas eelmise finantsraamistiku kohaste ühtekuuluvusprogrammide rakendamise tsükkel. Selle tulemusel tekkis aasta lõpus erakordselt palju täitmata maksenõudeid (24,7 miljardit eurot 2014. aasta lõpus). Finantsraamistiku määruses ette nähtud erivahendite kasutuselevõtt aitas võtta 2014. aastal kasutusele täiendavaid maksete assigneeringuid. Maksete võlgnevus peaks kavakohaselt likvideeritama 2016. aasta lõpuks. Võlgnevuste likvideerimisele aitab kaasa Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest rahastatavate uue põlvkonna programmide kavandatust aeglasem käivitamine, mistõttu tekib 2016. aastal ja iseäranis 2017. aastal maksete ülemmäärade piires suur varu. Kuigi see võimaldab ajutiselt katta uusi vajadusi, ilma et oleks tarvis täiendavaid makseid liikmesriikide eelarvetest, tekitab see tõenäoliselt märkimisväärset survet teha makseid finantsraamistiku kehtivusaja lõpus, mil uued programmid on täie hoo sisse saanud. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamine Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamise uue õigusraamistikuga aastateks 2014–2020 on kehtestatud terve rida sätteid, mille eesmärk on tõhustada rahastamisvahendeid ja anda neile Euroopa lisaväärtus. Eelkõige on uue õigusraamistikuga suunatud vahendid liikmesriikide eesmärkide täitmisele, mis kooskõlas riigipõhiste soovitustega moodustavad strateegia „Euroopa 2020“ peamised eesmärgid. Sellega luuakse mõõdetavatele näitajatele toetuv tulemusraamistik ja sihtmärgid, mis on seotud tulemusreservi vabastamisega. Samuti kehtestatakse eeltingimused ja tihedam seotus ELi majanduse juhtimisega. Selle tulemusel hakkavad Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid toetama struktuurireforme ELi tasandil seatud prioriteetide alusel. Et tagada tõhusate kulutuste tegemiseks vajalike tingimuste olemasolu, nõudis selliste uuenduslike elementide kasutuselevõtt algetapis aega ja vahendeid. See asjaolu ning õigusaktide hiline vastuvõtmine ja üldise n+3 reegli kehtestamine maksete vabastamiseks (millega leevenesid märkimisväärselt ranged normid rakendamise kiirusele) oli üks põhjuseid, miks rakenduskavade ettevalmistamine viibis. Peale selle panid liikmesriigid põhirõhu 2007.–2013. aasta programmide rakendamisele, et vältida võimalikku assigneeringutest ilmajäämist. Arvestades struktuuri- ja investeerimisfondide võimalikku panust töökohtade loomisse ja majanduskasvu, tuleb fondide rakendamise kiirendamiseks kohe tegutseda. Komisjon on tungivalt soovitanud liikmesriikidel viia lõpule korraldus- ja sertifitseerimisasutuste määramine, esitama suurprojektide taotlused ning rakendama meetmeid, et edendada projektide elluviimise kiirendamiseks eeltingimuste täitmist. Komisjon pakub jätkuvalt tehnilist tuge rakendamisraskustes liikmesriikidele. Käesoleva paketiga kavandatud lihtsamad ja paindlikumad eeskirjad aitavad kiirendada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide elluviimist. Kriisis kõige rohkem kannatanud liikmesriikide raske olukorra arvesse võtmiseks vaadati liikmesriikide ühtekuuluvuspoliitika assigneeringud juunis 2016 läbi ja vajadusel korral kohandati neid aastateks 2017–2020 kõige värskemate andmete alusel. Nagu finantsraamistiku 2017. aasta tehnilises kohandamises lubatud, on komisjon alustanud läbirääkimisi ühtekuuluvuspoliitika rahastamispaketi kohandamisest kõige rohkem kasu saavate liikmesriikidega, et suunata täiendavad vahendid rändekriisi ja noorte tööhõivet käsitlevatele meetmetele ning rahastamisvahendite abiga ja EFSIga kombineeritult tehtavatele investeeringutele, võttes arvesse iga liikmesriigi vajadusi ja vastavate prioriteetide asjakohasust. Noorte tööhõive algatus Osana praegusest finantsraamistikust tehti sihtotstarbelisele noorte tööhõive algatusele kättesaadavaks 3,2 miljardi euro suurune eriassigneering (koos sama summa lisamisega Euroopa Sotsiaalfondist). Noorte tööhõive algatus pakub sihipärast abi noortele töötutele, kes elavad piirkondades, kus noorte töötuse tase ületab 25 %. Noorte tööhõive algatuse puhul viibis programmide koostamine, asutuste määramine ja maksetaotluste esitamine märkimisväärselt. Nüüd, kus struktuurid on paigas, osutavad esimesed hindamised sellele, et noorte tööhõive algatuse raames toetust saanud noorte võimalused tööd leida või õpinguid jätkata on märkimisväärselt paranenud. Tänaseks on noorte tööhõive algatusest saanud kasu enam kui 1,3 miljonit noort ja see ületab esialgsed prognoosid. Kuna paljudes piirkondades on noorte töötuse tase püsivalt kõrge ja esimesed tulemused lootustandvad, tehakse ettepanek täiendada noorte tööhõive algatuse esialgset assigneeringut 1 miljardi euro võrra aastateks 2017–2020, nii et selle kogusumma ulatuks 8 miljardi euroni (kusjuures 1 miljardit eurot samaväärset rahastamist saadakse Euroopa Sotsiaalfondist).

Konkurentsivõime programmid Erinevalt viivitustest ühtekuuluvuspoliitikas on finantsraamistiku rubriigi 1A raames otsese eelarve täitmise alla kuuluvad konkurentsivõime programmid („Arukas ja kaasav majanduskasv“), nagu „Horisont 2020“, Euroopa ühendamise rahastu ja COSME kiiresti kasutust leidnud ja konkursikutsetest tulenevate toetuskõlblike projektide kogusumma ületab sageli olemasolevad rahalised vahendid märkimisväärses ulatuses. Nii on see ka programmiga „Erasmus+“, mille õpiliikuvusega seotud tegevustel on suur Euroopa lisaväärtus, aidates kaasa üliõpilaste oskuste arengule ja töökoha leidmise tõenäosusele ning vähendades tõenäosust jääda töötuks. Esmasele kogemusele toetudes tehakse ettepanek täiendada aastateks 2017–2020 esialgset assigneeringut „Horisont 2020“ puhul 0,4 miljardi euro võrra, Euroopa ühendamise rahastu transpordiprogrammi (CEF-Transport) puhul 0,4 miljardi euro võrra, „Erasmus+“ puhul 0,2 miljardi euro võrra ning COSME puhul 0,2 miljardi euro võrra, et veelgi suurendada ELi toetust töökohtade loomisele ja majanduskasvu kiirendamisele. Pärast teatise esitamist Euroopa visioonist digitaalse ühtse turu ühenduvuse kohta ja selleks et edendada e-kaasatust, peaks liit sihtotstarbeliselt toetama tasuta kohaliku traadita internetiühenduse pakkumist kohaliku avaliku elu keskustes. Selleks on komisjon võtnud vastu Wifi4EU ettepaneku kavandatava kogueelarvega 120 miljonit eurot, mida täiendavad lisavahendid 50 miljoni euro ulatuses. Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) Selleks et täiendada finantsraamistiku raames olemasolevaid programme töökohtade loomise ja majanduskasvu kannustamiseks, tegi komisjon novembris 2014 ettepaneku luua Euroopa investeerimiskava raames Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI). Parlamendi ja nõukogu poolt juunis 2015 kokku lepitud õigusliku aluse saanud EFSI pakub juba käegakatsutavaid tulemusi. Eeldatavalt tehakse kogu ELis 115,7 miljardi euro ulatuses investeeringuid. See moodustab rohkem kui kolmandiku 315 miljardi euro suurustest uutest investeeringutest, mida kolme aasta jooksul teha loodeti. EFSI on olnud edukas era- ja avalikult sektorilt märkimisväärse lisarahastuse kaasamises (85 % kõigist kaasatud investeeringutest). Programm on olnud eriti edukas rahastamise tagamisel väikeettevõtjatele. Sellist edu silmas pidades teeb komisjon ettepaneku jätkata EFSI kasutamist pärast 2017. aastat ja kahekordistada selle rahastamissuutlikkust. Saavutatut arvestades esitab komisjon koos teatisega finantsraamistiku läbivaatamise kohta ka seadusandliku ettepaneku pikendada EFSI kestust kuni 2020. aastani. Kõnealune ettepanek sisaldab Euroopa ühendamise rahastu finantsinstrumentide ülekandmist EFSI-le 500 miljoni euro ulatuses, Euroopa ühendamise rahastu rahastamisvahendite ülekandmist Euroopa ühendamise rahastu toetusteks 1 146 miljoni euro ulatuses. Viimaste täiendamiseks saadakse vahendeid EFSIst või muudest energiatõhususe rahastamisvahenditest ja sellele lisandub 150 miljonit eurot mittesihtotstarbelistest varudest. Sellega tagatakse ELi rahastamise suurim mõju, kõrvaldatakse kattumine ja maksimeeritakse koostoimet eri toetuste ja rahastamisvahendite vahel ning koostoimet erainvesteeringutega. Kokku tehakse Euroopa ühendamise rahastu transporditoetusteks kättesaadavaks 1,4 miljardit eurot, et rahastada ELi prioriteetsete võrkude piiriülest transporditaristut. Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad Eelarve täitmine algas aeglaselt ka rubriigi 2 raames („Jätkusuutlik areng: loodusvarad“). Seda põhjustasid viivitused uute otsetoetuste kavade ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) rakendamises. Vastuseks Venemaa poolt ELi põllumajandustoodetele kehtestatud keelule ja turu tasakaalustamatusele 2014.–2016. aastal, võttis komisjon mitu erakorralist turutoetusmeedet seoses puu- ja köögiviljatootjate ning piimatööstuse ja muude loomakasvatussektoritega kokku 1 664 miljoni euro ulatuses. Ränne, pagulaskriis ja julgeolek Finantsraamistiku esimesi rakendusaastaid on ilmestanud kiireloomuline vajadus tegeleda rände ja pagulaskriisi sise- jaa välismõõtmega. Alates Euroopa rände ja julgeoleku tegevuskavadevastuvõtmisest on rubriikide 3 ja 4 kohaseid kavasid ümber korraldatud ja tugevdatud, et parandada humanitaarabi andmist ja päästevõimet, täiendatud nii õigus- kui ka tegevusraamistikku, et kaitsta välispiire, aidata liikmesriike pagulasvoogude juhtimisel ja tegeleda rände algpõhjustega. Liidus antava erakorralise toetuse vahendi loomisega võeti kasutusele uus õiguslik alus ja eraldati selle jaoks uued ressursid. Komisjonil on kindel kavatsus pakkuda liidu välispiiridel erakordse rändesurve all olevatele liikmesriikidele rahalist abi. Komisjon on julgeolekuolukorra halvenemisele kiiresti reageerinud, esitades selleks õigusakte ja suurendades julgeolekuvajaduste käsitlemise sihtotstarbelisi rahalisi vahendeid. Tulevikus võib vaja minna täiendavaid meetmeid, sealhulgas täiendada vajaduse korral olemasolevaid rahalisi vahendeid. Selleks et esialgset toetust enam-vähem kahekordistada ja tõsta see 2015.–2017. aastaks 15 miljardi euroni, lepiti kokku terves reas meetmetes, sealhulgas finantsraamistiku määruses ette nähtud erivahendite kasutuselevõtus. Eelkõige lubati paindlikkusinstrumendi ja hädaabireserviga märkimisväärselt suurendada peamisi kuluprogramme, nagu näiteks Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond, kuigi kulukohustuste ülemmäärad olid väga rangelt piiratud. Selleks et suurendada ELi eelarvest ja Euroopa Arengufondist saadavate vahendite finantsvõimendust, koguda täiendavaid panuseid eri allikatest ja programmidest ning kooskõlastada meetmeid, loodi mitu liidu välistegevuse usaldusfondi ja Türgi pagulasrahastu. Nende toimimist jälgitakse tähelepanelikult ja käesolevale läbivaatamisele lisatud finantseeskirjade lihtsustamise ettepanekule on lisatud menetlused, millega parandada demokraatlikku järelevalvet, läbipaistvust ning seaduspärasust Euroopa Parlamendi õigeaegse kaasamisega. Selleks et rahastada aastatel 2018–2020 kulusid, mis tekivad eelarvele Euroopa piiri- ja rannikuvalvest ning EUROPOLi tugevdamisest, komisjoni ettepanekutest ELi varjupaigaameti kohta, Dublini ühise varjupaigasüsteemi läbivaatamisest, liidus antavast erakorralisest toetusest ning riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemist (mille eesmärk on registreerida ELi välispiire ületavate kolmandate riikide kodanike riiki sisenemine, riigist lahkumine ja riiki sisenemise keelamine), on tarvis 2,55 miljardit eurot. Kui need meetmed ei osutu rände- ja julgeolekuprobleemide lahendamisel piisavaks, tuleb kättesaadavaks teha täiendavad vahendid. Rahastamiseks saab kasutada ka kavandatavat uut Euroopa Liidu kriisireservi, mida rahastatakse vabastatud assigneeringute taaskasutamisega. Lisaks olemasolevatele programmidele on komisjon teinud Euroopa rände tegevuskava raames ettepaneku partnerlusraamistikuks kolmandate riikidega, et tagada partnerriikide suhtes ühtne lähenemisviis ning eri rahastamisallikate tõhus kasutus (mitmeaastase finantsraamistiku programmid, Euroopa Arengufond (EAF), Euroopa Liidu usaldusfondid ja muud vahendid). Partnerlusraamistiku lõppeesmärk on ühtne ja sihipärane tegevus, mis tähendab liidu ja tema liikmesriikide koordineeritud tegutsemist rahastamisvahendite, abivahendite ja finantsvõimenduse koondamiseks, et luua kolmandate riikidega laiahaardelised partnerlused (kokkulepped) rände paremaks haldamiseks, järgides täielikult liidu humanitaar- ja inimõigustealaseid kohustusi. Euroopa Liit peaks kaugemas perspektiivis jätkama oma jõupingutuste suurendamist, et kõrvaldada ebaseadusliku ja sundrände algpõhjused ning suurendada nii vastuvõtvate kogukondade kui ka asjaomaste asutuste suutlikkust. See eeldab traditsiooniliste arengukoostöö mudelite ulatuse ja laadi põhjalikku läbivaatamist. Märksa suurem roll tuleb anda erainvestoritele, kes otsivad uusi investeerimisvõimalusi tärganud turumajandusega riikides. Seega esitab komisjon mahuka välisinvesteeringute kava, mis aitaks kõrvaldada rände algpõhjusi ning toetaks partnereid rände tagajärgede haldamisel ja võimaldaks samal ajal saavutada muid arengueesmärke.

Finantsraamistiku läbivaatamisega samal ajal esitab komisjon ettepaneku uue Euroopa Säästva Arengu Fondi kohta, mis peaks moodustama välisinvesteeringute kava investeerimissamba ning ühendama olemasolevad segarahastamisvahendid ja uue Euroopa Säästva Arengu Fondi säästva arengu tagatisfond. Rändekokkulepeteks on kavas võtta kasutusele 750 miljonit eurot ning Euroopa Säästva Arengu Fondi jaoks 250 miljonit eurot. Liidu naabruskonna makromajanduslik ja rahaline ebastabiilsus, mida on põhjustanud hiljutised piirkondlikud kriisid ja konfliktid, on tekitanud viimastel aastatel suurema vajaduse ELi makromajandusliku finantsabi järele. Makromajandusliku finantsabi kohustused on 2000.–2008. aasta 1,5 miljardi euro tasemelt alates 2009. aastast suurenenud 4,6 miljardile eurole. Siiski on makromajandusliku finantsabi võimalike meetmete suurus praeguse finantsraamistiku välistegevuse tagatisfondi maksemehhanismi alusel piiratud 500 miljoni euroga aastas. Kuna piirkonna geopoliitiline ja majanduslik ebastabiilsus püsib, jääb vajadus Euroopa Liidu makromajandusliku toetuse järele järgmistel aastatel enneolematult kõrgele tasemele ja seetõttu tehakse ettepanek suurendada makromajandusliku finantsabi laenuandmisvõimet praeguselt 0,5 miljardilt eurolt 2 miljardile eurole aastas, suurendades välistegevuse tagatisfondi maksemehhanismi 270 miljoni euro võrra 2019. ja 2020. eelarveaastal. Euroopa Investeerimispanga (EIP) välistegevuse (mida tagati välistegevuse tagatisfondist (välislaenude mandaat) välisel läbivaatamisel järeldati, et välislaenude mandaati tuleks laenuandmisvõime suurendamiseks tõsta 30 miljardi euroni. Samal ajal on EIP teinud ettepaneku uue vastupanuvõime algatuse kohta, millega on kavas võtta lõunapoolsete naaberriikide ja Lääne-Balkani riikide jätkusuutliku kasvu, elutähtsa taristu ja sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamiseks kiiresti kasutusele täiendavad vahendid. Sellest lähtuvalt teeb komisjon ettepaneku suurendada välislaenude mandaati 5,3 miljardi euro võrra kokku 32,3 miljardi euroni. Selleks tuleb aastateks 2018–2020 suurendada tagatisfondi 115 miljoni euro võrra. Üksikasjalikum läbivaatamine ja analüüs 2014.–2020. aasta finantsraamistikku iseloomustab ka terve rida kvaliteediuuendusi, mida on täpsemalt kirjeldatud komisjoni talituste töödokumendis: rahastamisvahendite süstemaatilisem kasutus nappide ressursside finantsvõimenduse suurendamiseks kohandatud viisil ja sektorites, kus erainvesteeringute ligitõmbamine oleks eriti asjakohane. Eriti oluline on see investeerimiskava ja EFSI raames. Komisjoni talituste töödokumendis antakse ka aru selle kohta, kuidas on liigutud poliitilise kohustuse suunas eraldada vähemalt 20 % ELi eelarvest kliimameetmetele. Selles valdkonnas on saavutatud juba märkimisväärseid tulemusi, kuna kõik asjaomases valdkonnas ELi, liikmesriigi ja piirkondliku tasandi osalejaid on kutsutud lisama kliimaküsimused otsuste tegemise ja programmitöö protsessi, kuigi selleks, et täita üldeesmärk 20% kulutusi kliimavaldkonda aastani 2020, tuleb veel pingutada. Mitmeaastase finantsraamistiku programmide läbivaatamisel hinnatakse, kuidas on liigutud eesmärgi suunas eraldada 20 % ELi kulutustest kliimavaldkonnale. Ümberpaigutused rubriigi 1A programmide vahel peaksid näiteks aitama programmil „Horisont 2020“ saavutada kavandatud eesmärk suunata 35 % kulutustest kliimaga seonduvatele küsimustele. Ettepanekus pikendada EFSI 2 kestust on samuti seatud miinimumeesmärgid kliimaga seotud projektidele. Komisjoni talituste töödokumendis on antud aru ka selle kohta, kuidas kasutatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde usaldusväärse majandusjuhtimise ning riigipõhiste soovituste rakendamiseks. 3.Eelarve sihtotstarbelisuse ja paindlikkuse suurendamine, et saavutada tulemusi seoses prioriteetide ja uute lahendamist vajavate ülesannetega Mitmeaastase finantsraamistiku rakendamise vahehindamine ning sellega samal ajal strateegia „Tulemustele keskenduv ELi eelarve“ raames alustatud töö tulemusel teeb komisjon ettepaneku täiendavateks täiustusteks, et eelarve oleks suunatud poliitilistele prioriteetidele ja uutele lahendamist vajavatele ülesannetele, et suureneksid selle tõhusus ja paindlikkus rahaliste vahendite tekkivate vajaduste tarbeks kasutusele võtmisel ja tulemuste saavutamisel ning toodaks esile tulemused, täpsustades selle toimivust, vastutust ja tulemusi käsitlevaid aruandlussüsteeme. Eelarve sidumine poliitiliste prioriteetide ja uute lahendamist vajavate ülesannetega Nagu eelmises punktis osutatud, on juba võetud kasutusele märkimisväärsed täiendavad vahendid, et reageerida uutele lahendamist vajavatele ülesannetele ümberpaigutamiste ning varude ja erivahendite kasutamise ning liikmesriikidelt täiendavate vahendite taotlemisega Euroopa Liidu usaldusfondide ja Türgi pagulasrahastu kaudu. Arvestades et prioriteediks on seatud töökohtade loomine ja majanduskasv, teeb komisjon suure nõudluse ja vahendeid tõhusalt kasutusele võtnud programmide tugevdamiseks või jätkamiseks ning Euroopa uutele rände ja julgeolekuga seotud ülesannetele senise tõhusa reageerimise jätkamiseks järgnevatel aastatel ettepaneku võtta kasutusele täiendavad vahendid ja teha kättesaadavaks veel 6,3 miljardit eurot mitmeaastase finantsraamistiku eesseisvateks aastateks. Ettepanekute rahastamispaketid ulatuvad kokku 12,8 miljardi euroni ning need hõlmavad 2017. aasta eelarveprojektis tehtud ettepanekut võtta peamiselt rände haldamiseks kasutusele 1,8 miljardit eurot mittesihtotstarbelistest varudest ja erivahenditest, kavandatud täiendava 4,6 miljardi euro eraldamist 2017.–2020. aastaks liikmesriikide ühtekuuluvuspoliitika rahastamispaketi tehnilisest kohandamisest, et jätkata võitlust noorte töötuse vastu, integreerida pagulasi ja toetada investeeringuid rahastamisvahendite kaudu ja EFSIga kombineeritult. Lisaks kavandatakse käimasolevate programmide vahendite ümberpaigutustest täiendavaid rahalisi vahendeid, näiteks laiendatakse stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendist antavat abi. Eelarve paindlikkuse ja reageerimisvõime suurendamine vahendite kasutuselevõtuks ja nendega tulemuste saavutamiseks Praeguse läbivaatamise raames kavandatud algatustes kasutatakse finantsraamistiku alusel olemas olevaid eelarvevarusid. Eelarve suutlikkus reageerida ettenägematutele sündmustele kuni finantsraamistiku kehtivusaja lõpuni oleks seetõttu rohkem piiratud. Arvestades eriti suurt ebastabiilsust liidu naabruskonnas ning kombineeritud ohtude teket, teeb komisjon ettepaneku muuta mitmeaastase finantsraamistiku määruse ja finantseeskirjade lihtsustamise ettepaneku kaudu ka finantsmäärust, et eelarve abil saaks paremini reageerida, kui seistakse silmitsi ettenägematute olukordadega. Kavandatud meetmete hulka kuuluvad paindlikkusinstrumendi ja hädaabireservi suuruse kahekordistamine, piirangute kõrvaldamine kulukohustuste koguvarult ja maksete koguvarult, et kehtiva finantsraamistiku ülemmäärasid täies ulatuses kasutada, uus Euroopa Liidu kriisireserv, paindlikkuspuhvri loomine välisinstrumentidele, usaldusfondide loomine ka sisetegevusele, mis peaks soodustama paindlikke lahendusi vahendite kasutuselevõtuks liikmesriikidest (näiteks digitaalvaldkonnas). Liidu kohustustest kinni pidamiseks ning vajaduse korral kiire reageerimise võimaldamiseks tuleb kogu finantsraamistiku kehtivusaja jooksul tagada maksete assigneeringute piisavus. Eeldusel, et erivahenditega seotud maksed tehakse kättesaadavaks suuremana kui finantsraamistiku ülemmäärad, näitab praegune keskpika perioodi prognoos, et tegelik üldine maksete ülemmäär on vaevu piisav, et katta praegusest finantsraamistikust ja käesolevas läbivaatamises tehtud algatuste ettepanekutest tekkivad maksed. Lihtsamad eeskirjad ja suurem rõhk tulemuslikkusele

Selleks et ELi eelarve suudaks kohaneda muutuvate oludega ning reageerida ootamatutele olukordadele, säilitades samal ajal kõrgetasemelise finantskontrolli, on ELi vahendite kasutamiseks tarvis lihtsamaid ja paindlikumaid finantseeskirju. ELi vahendite kasutamise eeskirjade lihtsustamisel on saavutatud märkimisväärset edu. Siiski osutavad alates 2014. aastast saadud kogemused ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide lihtsustamise järelevalve ekspertide kõrgetasemelise rühma töö sellele, et ruumi lihtsustamiseks on veelgi. Seda kinnitab ka sidusrühmadelt saadud tagasiside. Lahutamatu osana mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamisest soovib komisjon ettepanekuga lihtsustada finantseeskirju ühes õigusaktis, vaadata põhjalikult läbi üldised finantseeskirjad. Sellega kaasnevad muudatused sektorite finantseeskirjades, mis on sätestatud mitmeaastaseid programme käsitlevas 15 õigusaktis. Sektoripõhiste muudatuste lisamisega ühtsesse seadusandlikusse ettepanekusse tahetakse tagada ühtne lähenemisviis ja tulemuslik vastuvõtmine. Lahter 1. Finantseeskirjade kavandatava läbivaatamise eesmärgid Lihtsustamine ELi vahendite saajate kasuks Mitme kontrollitaseme asemel toetumine korraga auditile, hindamisele või lubade andmisele ning aruandlusnõuete ühtlustamisele Hübriidmeetmete või meetmete või instrumentide kombinatsiooni suhtes ainult ühe eeskirjade kogumi kohaldamise võimaldamine Rahastamisvahendite tõhusam kasutus Eelarve paindlikum haldamine Tulemustele keskendumine ja aruandluse ühtlustamine Lihtsam ja vähem mahukas avalik haldus ELis Kodanike kaasamine Lihtsamad ja paindlikumad finantseeskirjad aitavad optimeerida kulutamist ning 2014.–2020. aasta finantsraamistiku mõju, vähendades samas ELi normide rakendamisega seotud kulusid ja veamäära. Sellega seoses tuleks märkida, et kui kõik parandusmeetmed on programmide lõpetamise ajaks rakendatud, on riskiga summade hinnanguline osakaal 0,8–1,3% kogukulutustest. See näitab, et juba praegu aitavad mitmeaastased süsteemid piisavalt ELi eelarvet kulutuste kuritarvitamise eest kaitsta. Kavandatava täiendava lihtsustamise eesmärk on seda valdkonda veelgi edendada. 4.Järgmine mitmeaastane finantsraamistik Käesoleva läbivaatamisega koos esitatud ettepanekute eesmärk on pakkuda liidule sihtotstarbelisi täiendavaid vahendeid töökohtade, majanduskasvu ja julgeolekuga seotud prioriteetide käsitlemiseks, kindlustada maksete ülemmäärade piisavus ning eelarve oluline suutlikkus reageerida ettenägematutele asjaoludele ja soodustada ELi vahendite kasutamist nii, et need oleksid võimalikult tõhusad. Ettepanekud peaksid võimaldama ELi eelarvet märkimisväärselt moderniseerida, sillutades teed põhjalikumatele muudatustele järgmises mitmeaastases finantsraamistikus. Komisjon peab esitama ettepaneku järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kohta 2017. aasta lõpuks. Ettepaneku koostamisel lähtutakse algatusest „Tulemustele keskenduv ELi eelarve“ ning selles kajastatakse tulevasi lahendamist vajavaid ülesandeid ja liidu vajadusi pärast 2020. aastat, hinnates nii olemasolevate lähenemisviiside tulemuslikkust sellistes valdkondades nagu ühtekuuluvuspoliitika ja ühine põllumajanduspoliitika ning välistegevuse vahendid kui ka ELi eelarve suutlikkust aidata kaasa tegevusele uutes valdkondades, nagu näiteks Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimine, viie juhi aruande tegevuskava järgimine ning kaitse ja julgeolek. See võimaldab vaadata uuesti üle eelarve struktuuri, rahastamise ja kehtivusaja, et tagada eelarve parim võimalik tugi ELi poliitilistele eesmärkidele. Üha rohkem ollakse nõus sellega, et ELi eelarve moderniseerimine nõuab nii kulude kui ka rahastamise poole järjekindlat ümberkorraldamist. ELi eelarvet peetakse liiga sageli koormaks liikmesriikide eelarvetele, samas alahinnatakse eelarve potentsiaali koondada vahendeid kõige kulutõhusamal viisil. Komisjon ootab huviga kõrgetasemelise omavahendite töörühma soovitusi, mis annaksid olulise panuse ettepanekute koostamisse järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kohta. Praegune seitsmeaastane kehtivusaeg ei ole hästi kooskõlas Euroopa Parlamendi ja komisjoni viieaastase ametiajaga. Küsimus on selles, kuidas viia omavahel kooskõlla ELi vahendite ettevalmistamise ja kasutamise nõuded ning selleks kuluv aeg, seda iseäranis vahendite puhul, kus eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega, ning mitmeaastase finantsraamistiku kehtivusaeg. Kõige kriitilisem on leida tasakaal keskpika perioodi prognoositavuse ning paindlikkuse vahel reageerida ettenägematutele olukordadele. Praeguse mitmeaastase finantsraamistikuga on 80 % ELi eelarvest juba ette ära jagatud ja see piirab suutlikkust reageerida muutuvatele vajadustele. Üle tuleks vaadata ka liidu peamiste programmide raames ja nende vahel kiiresti kasutusele võetavate reservide loomine. Kooskõlas 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega analüüsib komisjon hoolikalt seda, kuidas kanda eelarvesse Euroopa Arengufond, võttes arvesse kõiki asjakohaseid asjaolusid ja kaalutlusi, sealhulgas i) pärast 2020. aastat kasutatavate välistegevuse instrumentide üldist koostamist ja ülesehitust; ii) Euroopa Liidu ja Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise partnerluse laadi pärast Cotonou lepingu aegumist 2020. aastal ning iii) varasematest meetmetest, sidusrühmadega konsulteerimisest ja eri režiimide mõjuhinnangutest saadud õppetunde. Kindlasti tuleb mõelda ka sellele, kuidas kasutada ELi vahendeid võimalikult tõhusalt, nii et igast eurost maksimaalset tulu tõuseks. Selleks lähtutakse mõnest kehtiva finantsraamistikuga kaasnenud uuendusest, täpsemalt järgmistest. -Tingimuslikkus. Isegi väiksel rahasummal võib olla märkimisväärne mõju, kui seada rahastamine sõltuvusse muutuste tegemisest liikmesriigi poliitikas: ELi rahaliste vahendite sidumisele majanduse juhtimisega tuleb järgmise finantsraamistiku raames täiendavat tähelepanu pöörata, hinnates selleks praeguse raamistiku alusel saavutatut. -Finantsvõimendus ja koostoimed. Praeguse mitmeaastase finantsraamistiku alusel on ELi eelarve rohkem kui kahekordistanud suutlikkust suurendada täiendavate avaliku ja erasektori vahendite finantsvõimendust, kasutades selleks rahastamisvahendeid, Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi ja muid uusi vahendeid, nagu näiteks usaldusfondid. Hädavajalik on seda suutlikkust veelgi edendada, lähtudes ka kavandatavast võimalusest luua olemasolevaid vahendeid ületavaid tingimuslikke kohustusi ning luues ühise rahastamisfondi, kuhu kogutaks kokku kavandatud läbivaadatud finantsmäärusega kehtestatud tagatised. Oluline on ka liikmesriikide koostöö edendamine märkimisväärset mastaabisäästu või välismõjusid võimaldatavates valdkondades, eriti sellistes valdkondades nagu julgeolek ja kaitse, kus ELi tasandi koostöö on muutunud tähtsamaks. -Lihtsustamine. Uue pilguga tuleb üle vaadata ka nõuded nendele programmidele, mille eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega, kuna nende rakendamisel on järjekordselt esinenud viivitusi. Nende ettepanekute koostamise käigus kuulab komisjon hoolikalt parlamendi, nõukogu ja sidusrühmade arvamusi. Finantslisa