ET Euroopa Liidu Teataja C 191/2

KESKKONNA RAHASTAMISVAHENDI LIFE NÄIDISPROJEKTIDE SUUNISED

(2004/C 191/02)

Euroopa ainsa konkreetselt keskkonnale suunatud rahastamisvahendi LIFE peamine eesmärk on toetada kuuendat keskkonnaalast tegevusprogrammi, selle nelja prioriteeti ja seitset temaatilist strateegiat.

Kuigi käesolevad suunised ei ole õiguslikult siduvad, kasutab Euroopa Komisjon neid esitatud keskkonna LIFE-abi näidisprojektide ettepanekute tähtsuse hindamiseks ühenduse huvi seisukohast. Seetõttu palutakse taotlejail võtta arvesse, et allpool loetletud prioriteetide alla mittekuuluvaid teemasid käsitlevate ettepanekute kaasrahastamine ei ole eriti tõenäoline. Käesolevad suunised on olemas ka LIFE'i veebilehel aadressil http://europa.eu.int/comm/environment/life/home.htm

I. ÜLDPÕHIMÕTTED

Keskkonna LIFE-abi projektid tuleks võimalikult suures osas koostada ühenduse teadusprogrammide tulemuste ning tööstussektoris väljatöötatud lootustandvate tehnoloogiate alusel. Projektide tulemused peaksid olema sellised, mida saaks laiemalt kasutada näiteks struktuurifondide toetusel.

Keskkonna LIFE-abist toetatakse uuenduslikke näidisprojekte (1) Göteborgi strateegia tähenduses ning eelkõige neid projekte, mis aitavad kaasa Lissaboni protsessi elluviimisele, lisades keskkonnaalasele kasule mõõdetavat sotsiaalset ja majanduslikku kasu ning toetudes teadmistepõhisele lähenemisele.

Kooskõlas keskkonnaalaste tehnoloogiate tegevuskavaga (2) toetatakse keskkonna LIFE-abiga neid projekte, mille tulemuseks on:

— lootustandvate keskkonnaalaste tehnoloogiate/lähenemisviiside (või meetodite või protsesside) ning nende arendamist takistavate tegurite kindlaksmääramine ja lahenduste leidmine nende tõkete ületamiseks.

Parimate tulemuste saamiseks peaksid projektid võimalikult palju:

— edendama teaduslikult tõestatud tehnoloogiate/lähenemisviiside (st võrgustikuprojektid, tulemuste levitamine asjaomaste asutuste poolt jne) võimalikult laialdast kohaldamist,

— integreerima suutlikkuse suurendamise meetmeid,

— kaasama projektides väljaarendatud tehnoloogiate/lähenemisviiside levitamisse finantsinstitutsioone.

Projektid peaksid käsitlema kõige tähtsamaid keskkonnaküsimusi protsessi või toote terves olelustsüklis. Keskkonna LIFE-abi eraldatakse tähtsate keskkonnaküsimuste uuenduslike lahenduste osas kõige parematele ettepanekutele, millel on elujõulised ning kvalitatiivselt ja koguseliselt mõõdetavad konkreetsed tulemused. Ettepanekud peavad olema selgesti nähtavad ning tehniliselt ja rahaliselt teostatavad. Nendega peab kaasnema teadmiste levik. Näitlikustamine on väga oluline, projektid tuleb ellu viia sellisel tehnilisel tasemel, mis võimaldab hinnata tehnilist ja majanduslikku elujõulisust laiaulatuslikul kasutuselevõtmisel. Keskkonna LIFE-abi ei ole suunatud teadustööle või investeerimiseks olemasolevatesse tehnoloogiatesse. Selle eesmärk on ületada lõhe teadus- ja arendustöö tulemuste ning laiaulatusliku rakendamise/turustamise vahel. Kui see on asjakohane, täiendab LIFE ühenduse teadusprogramme, struktuurifonde ja maaelu arenguprogramme ning sel viisil püütakse suurendada sünergiat ning lisada väärtust juba tehtud ja jätkuvale tööle.

II. ERIEESMÄRGID

Suunistes määratletakse LIFE-abi määruse (3) artiklis 4 sätestatud viie eesmärgi raames prioriteedid, mis on kooskõlas kuuendas keskkonnaalases tegevusprogrammis määratletud suundumuste ja lähenemisviisidega.

1. Säästva maakasutuse arendamine ja planeerimine, sealhulgas linna- ja rannikualadel

1.1. Linnade säästev areng (4)

1.1.1. Säästva linnatranspordikava koostamine ja edendamine nii väike- kui suurlinnades (vähendada nõudlust linnatranspordi järele, suurendada ühistranspordi osa, toetada vähem saastavate transpordiviiside kasutamist ja arendada keskkonnategevuse tulemuslikkust transpordisüsteemis kui tervikus).

1.1.2. Integreeritud linnakeskkonnakorralduse rakendamine väike- ja suurlinnades, sealhulgas eelkõige transpordist ja ehitustegevusest tuleneva müra tõhus vähendamine ning konkreetsete keskkonnaalaste sihtmärkide täitmine.

1.2. Õhu kvaliteedi juhtimine

1.2.1. Kavade ja programmide toetamine välisõhu kvaliteeti käsitleva raamdirektiivi 96/62/EÜ ja selle tütardirektiivide alusel, pakkudes õhureostuse vähendamise uuenduslikke lahendusi, või nende kavade ja programmide käivitamine, seire ja hindamine, kasutades tervise- ja keskkonnamõju näitajaid, sealhulgas bioindikaatoreid. (5)

2. Põhjavee ja pinnavee säästev majandamine (6)

2.1. Põllumajandus- ja metsandustavade mõju vee kvaliteedile, võttes arvesse vesikonna (pinna- ja põhjavesi) ning merekeskkonna majandamise tagajärgi (eutrofeerumine). See hõlmab selliseid teemasid nagu pestitsiidid, toitainete saaste ja eutrofeerumine, lämmastiku tasakaal rohumaal ja viljelusmaal, võttes arvesse integreeritud veemajandamisega seotud koguselisi aspekte.

2.2. Heitvee käitlus- ja puhastustehnoloogiate arendamine, eesmärgiga tõsta heitvee kvaliteeti ja taaskasutuse vajadust. Kodumajapidamiste reovee ja sealhulgas vihmavee taaskasutamine ning põllumajandusliku drenaaživee taaskasutamine.

2.3. Ohtlike ainete heitmete, jäätmete ja kadude järkjärguline lõpetamine.

2.4. Üleujutuste ärahoidmine ja kontrollimine vesikonna majandamise kontekstis.

3. Majandustegevuse keskkonnamõju minimeerimine

3.1. Puhtad tehnoloogiad

3.1.1. IPPC direktiiviga hõlmatud tegevused, konkreetsemalt: a) BAT-viitedokumentides kirjeldatud parimatest olemasolevatest tehnikatest arenenumate tehnikate rakendamine (seoses keskkonnakaitsega).Tuleks täpselt kirjeldada innovatiivsusastet, võrreldes seda BAT-viitedokumentides (7) osutatud tehnikatega; b) sektorid, kus viitedokumendid seni puuduvad, käsitledes direktiivi IV lisas loetletud teemasid parimate olemasolevate tehnikatega seoses.

3.1.2. Eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete tegevuste toetamine, mis on suunatud IPPC direktiivis käsitlemata puhaste tehnoloogiate arengut takistavate tegurite kõrvaldamisele.

3.2. Kasvuhooneefekti tekitavate gaasiheitmete vähendamine

3.2.1. Uuenduslike tehnikate või meetodite arendamine, mis vähendavad oluliselt ja mõõdetavalt kasvuhoonegaaside heitmeid (kõigis sektorites, eelkõige tööstus, energeetika, transport, põllumajandus, metsandus ja jäätmehooldus).

3.2.2. Uuenduslikud rakendused, mis kasutavad taastuvaid energiaallikaid kohalikuks või väikesemahuliseks (< 10 MW) soojuse ja elektri tootmiseks ning mis täiendavad muid ühenduse energeetikaalaseid rahastamisprogramme.

4. Igasuguste jäätmete tekkimise vältimine ning jäätmete korduvkasutamine, taaskasutamine ja ringlussevõtt

Prioriteedid alanevas järjekorras:

4.1. Oluliste jäätmevoogude jäätmete tekkimise vältimine koguse ja keskkonnamõjude osas, kasutades uuenduslikke vahendeid: 4.1.1. jäätmekoguste vähendamiseks, mõjutades tootmist ja/või tarbimist, kandmata sealjuures keskkonnakoormust üle ressursi olelustsükli teistele etappidele ning muudele keskkonnakomponentidele; 4.1.2. toodetes olevate ohtlike ainetega seotud riskide vähendamiseks.

4.2. Toodete või tooteosade taaskasutamine või toodete olelustsükli pikendamine nii, et nende keskkonnamõju kogu olelustsükli jooksul väheneks: 4.2.1. näidates taaskasutussüsteemide omaksvõttu turul; 4.2.2. kavandades uuenduslikke taaskasutussüsteeme, mis vastavad olemasolevale turunõudlusele.

4.3. Ringlussevõtu edendamine: 4.3.1. uuenduslike süsteemide arendamise teel, mille abil on võimalik tõhusamalt sortida jäätmeid, soodustades patareide, pakendite, romusõidukite ning elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete ringlussevõttu; 4.3.2. tehniliste tõkete eemaldamine ja/või ringlussevõetud materjalide uute kasutuste näitlikustamine, võimalusega suurendada eelkõige plastiku, kummi ja patareide või muude, tavaliselt ringlusse mittevõetavate materjalide ringlussevõtust tulenevat kasu keskkonnale.

5. Toodete ja teenuste keskkonnamõju vähendamine

5.1. Toodete ja teenuste keskkonnasõbralik kujundamine

5.1.1. Keskkonnamõju vähendamine toodete või tooterühmade kogu olelustsükli jooksul nende uuendusliku kujundamise (nt ISO I tüübi märgisesüsteemide teel) ja tarneahelas oleva teabevoo parandamise teel (nt ISO III tüübi märgised).

5.2. Toodete ja teenuste keskkonnamõju vähendamine nende kasutusetapis

5.2.1. Selliste toodete ja teenuste kasutustavade ja tarbimisharjumuste keskkonnasõbralikumaks muutmine, millel on üldkokkuvõttes märkimisväärne keskkonnamõju seoses laialdase kasutamise või omadustega.

(1) Selles kontekstis saab tõeliselt uuenduslikeks lugeda vaid neid projekte, mille innovatiivsustase on kõrge (st uuringu või teadustöö tulemustel põhinev uus tehnoloogia või meetod, mis mõjutab tootmisprotsessi või teenust täielikult või peaaegu täielikult).

(2) Vt KOM(2004) 38 lõplik, Brüssel, 28.1.2004, “Tehnoloogiate edendamine säästva arengu tarvis: Euroopa Liidu keskkonnaalaste tehnoloogiate tegevuskava.”

(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1655/2000 keskkonna rahastamisvahendi (LIFE) kohta.

(4) Eritähelepanu pööratakse projektidele, mida saab kasutada komisjoni koostatud linnakeskkonna temaatilise strateegia toetamiseks – http://www.europa.eu.int/comm/environment/urban/thematic_strategy.htm

(5) Bioindikaatorid on organismid või organismide ühendused, mis reageerivad keskkonnamõjule muutustega oma elulistes funktsioonides ja/või keemilises struktuuris ning mille alusel on võimalik anda hinnang keskkonna olukorrale.

(6) Eritähelepanu pööratakse projektidele, mis edendavad sidusat säästvat ja integreeritud lähenemisviisi veemajandusele kooskõlas vee raamdirektiivi (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik) suundumuste ja soovitustega.

(7) Täielik nimekiri tööstussektoritest, mille kohta praegu koostatakse parimate olemasolevate tehnikate viitedokumente, asub aadressil http://eippcb.jrc.es/pages/FActivities.htm