ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
6)

Lisatakse järgmine artikkel: „Artikkel 10a Delegeeritud volituste rakendamine 1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. 2. Artikli 3 lõigetes 2, 3 ja 4, artikli 4 lõikes 5, artikli 5 lõigetes 2 ja 4, artikli 6 lõikes 3 ja artikli 8 lõigetes 1 ja 2 osutatud delegeeritud volituste rakendamisel tagab komisjon, et delegeeritud õigusaktidega ei panda liikmesriikidele ega andmeesitajatele märkimisväärset täiendavat halduskoormust. 3. Artikli 3 lõigetes 2, 3 ja 4, artikli 4 lõikes 5, artikli 5 lõigetes 2 ja 4, artikli 6 lõikes 3 ja artikli 8 lõigetes 1 ja 2 osutatud volitused delegeeritakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks viieks aastaks alates … (*1). Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja lõppu. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist. [ME 7] 4. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 3 lõigetes 2, 3 ja 4, artikli 4 lõikes 5, artikli 5 lõigetes 2 ja 4, artikli 6 lõikes 3 ja artikli 8 lõigetes 1 ja 2 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses täpsustatud õiguste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. 5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 6. Artikli 3 lõigete 2, 3 ja 4, artikli 4 lõike 5, artikli 5 lõigete 2 ja 4, artikli 6 lõike 3 ja artikli 8 lõigete 1 ja 2 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast seda, kui õigusakt on Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tehtud, esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Kõnealust ajavahemikku pikendatakse Euroopa Parlamendi või nõukogu taotlusel kahe kuu võrra.“ (*1) Käesoleva määruse jõustumise kuupäev. "
3.

nõuab, et komisjon esitaks finantskalkulatsiooni, milles võetaks täielikult arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahelist õiguslikku kokkulepet, et täita agentuuri ning võimalik, et ka komisjoni talituste eelarve ja personaliga seonduvad vajadused;
2)

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt. a) Lõike 1 punktid b, ja d ja h jäetakse välja. [ME 6] aa) Lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt: „ga) raudteetaristu andmed (G a lisa);“. [ME 7] ab) Lisatakse järgmine lõige: „1a. Eurostat teeb Euroopa Raudteeagentuuriga (ERA) tihedat koostööd õnnetuste kohta andmete kogumisel, sh andmete nõuetele vastavuse seisukohast, et tagada, et ERA poolt komisjoni direktiivi 2009/149/EÜ (*1) raudteeohutust käsitleva statistilise lisa alusel kogutud raudteeõnnetuste andmed on täielikult võrreldavad Eurostati kogutud muude transpordiliikidega seotud õnnetuste andmetega. (*1) Komisjoni 27. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/149/EÜ, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/49/EÜ seoses ühiste ohutusnäitajate ja õnnetusjuhtumite maksumuse arvestamise ühiste meetoditega (ELT L 313, 28.11.2009, lk 65).“ [ME 8]" b) Lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. A ja C lisa all esitavad liikmesriigid andmed nende ettevõtete kohta, a) mille kaubaveo kogumaht on vähemalt 200 miljonit tonnkilomeetrit või vähemalt 500 000 tonni; b) mille reisijateveo kogumaht on vähemalt 100 miljonit reisijakilomeetrit; c) aruande esitamine A ja C lisas on allapoole neid piirmäärasid vabatahtlik.“ c) Lõige 3 asendatakse järgmisega: „3. L lisas esitavad liikmesriigid koguandmed 2 lõikes osutatud piirmääradest allapoole jäävate ettevõtete kohta, kui neid andmeid ei esitata A ja C lisa all, nagu on täpsustatud L lisas.“ d) Lõige 5 asendatakse järgmisega: „5. Komisjonile antakse volitused võtta kooskõlas artikliga 10 vajaduse korral vastu delegeeritud õigusakte, et kohandada lisade sisu ja lõigetes 1 ja 3 osutatud aruandluse piirmäärasid, et võtta arvesse majanduse ja tehnika arengut.“[ME 9] e) Lisatakse järgmine lõige: „6. Käesolevast lõikest tulenevate volituste kasutamisel tagab komisjon, et vastu võetavate delegeeritud õigusaktidega ei kehtestata liikmesriikidele ega andmeesitajatele märkimisväärset täiendavat halduskoormust.“
P7_TA(2014)0241

Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond ning Sisejulgeolekufond (üldsätted) ***I

Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Varjupaiga- ja Rändefondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja piiriülese, raske ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted (COM(2011)0752 – C7-0444/2011 – 2011/0367(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 378/71)

Euroopa Parlament,

(1) ELT C 299, 4.10.2012, lk 108.

(2) ELT C 277, 13.9.2012, lk 23.

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Parlamendile edastatav teave riiklike programmide kohta:

Komisjon annab endast parima, et anda Euroopa Parlamendile eelnevalt teada riiklike programmide vastu võtmisest.

Komisjoni avaldus määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 4 teise lõigu punkti b kohta

Komisjon rõhutab, et süstemaatiline tuginemine artikli 5 lõike 4 teise lõigu punktile b on vastuolus määruse (EL) nr 182/2011 (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13) eesmärgi ja sõnastusega. Seda sätet tohib kasutada vaid siis, kui on vaja teha erand üldreeglist, mille kohaselt võib komisjon rakendusakti eelnõu vastu võtta, kui ei ole esitatud arvamust. Kuna tegemist on artikli 5 lõikes 4 sätestatud üldreeglist kõrvalekalduva erandiga, ei tohi teise lõigu punktile b tuginemises näha lihtsalt seadusandja „otsustusõigust“, vaid seda tuleb tõlgendada kitsendavalt ja seega põhjendada.
C 408/66

ET

P7_TA(2014)0265

Bangladeshist pärit riisi import ***I

Euroopa Parlamendi 2. aprilli 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Bangladeshist pärit riisi impordi kohta (COM(2012)0172 – C7-0102/2012 – 2012/0085(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 408/14)

Euroopa Parlament,

(1) Käesolev seisukoht asendab 10. detsembri 2013. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0542).

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Komisjoni avaldus delegeeritud õigusaktide kohta

Seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 539/2014 Bangladeshist pärineva riisi impordi kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3491/90 tuletab komisjon meelde, et vastavalt Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe lõikele 15 on ta kohustunud esitama Euroopa Parlamendile täieliku teabe ja dokumentatsiooni koosolekute kohta, mis ta on pidanud riiklike ekspertidega delegeeritud õigusakte ette valmistades.
(-1a)

Komisjoni 6. detsembri 2012. aasta teatises „Tegevuskava maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse tõhustamiseks“ on märgitud, et maksusüsteemide erinevuste kõrvaldamine on üheks lühikeses perspektiivis võetavaks meetmeks ning see sisaldab ettepanekut direktiivi 2011/96/EL muutmiseks, et tagada, et kõnealuse direktiivi kohaldamisega ei takistata tahtmatult tulemuslikke topeltmaksuvabastuse vastaseid meetmeid hübriidlaenustruktuuride valdkonnas. Tegevuskavas märgiti ka, et vaadatakse läbi kuritarvituste vastased sätted ettevõtte tulumaksu käsitlevates direktiivides, sealhulgas direktiivis 2011/96/EL, et rakendada põhimõtteid, mis on esitatud komisjoni 6. detsembri 2012. aasta soovituses agressiivse maksuplaneerimise kohta. Euroopa Parlament palus oma 21. mai 2013. aasta resolutsioonis maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise ja maksuparadiiside vastase võitluse kohta komisjonil esitada 2013. aastal ettepanek direktiivi 2011/96/EL muutmiseks, eesmärgiga vaadata nimetatud direktiivis läbi kuritarvitamisvastased sätted ning kaotada liidus topeltmaksuvabastus, mida võimaldavad hübriidettevõtjad ja finantsinstrumendid.
C 408/368

ET

P7_TA(2014)0272

Puidu import ***I

Euroopa Parlamendi 2. aprilli 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2173/2005 FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse (COM(2013)0015 – C7-0021/2013 – 2013/0010(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 408/21)

Euroopa Parlament,

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Komisjoni avaldus delegeeritud õigusaktide kohta

Käesoleva määrusega seoses tuletab komisjon meelde, et on võtnud Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe punkti 15 kohaselt kohustuse esitada parlamendile täielik teave ja dokumentatsioon koosolekute kohta, mida koos riiklike ekspertidega on korraldatud delegeeritud õigusakte ette valmistades.
1. Ilma et see piiraks artikli 63 kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et maksja makseteenuse pakkuja maksab autoriseerimata maksetehingu puhul maksjale viivitamata tagasi autoriseerimata maksetehingu summa ning, kui see on kohaldatav, taastab debiteeritud maksekontol olukorra, mis oleks olnud, kui autoriseerimata maksetehing ei oleks toimunud. Lisaks tagatakse sellega, et maksja maksekonto krediteerimise väärtuspäev ei ole hilisem kui summa debiteerimise kuupäev.

1. Ilma et see piiraks artikli 63 kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et maksja makseteenuse pakkuja maksab autoriseerimata maksetehingu puhul maksjale 24 tunni jooksul pärast tehingu märkamist või sellekohase teate saamist tagasi autoriseerimata maksetehingu summa ning, kui see on kohaldatav, taastab debiteeritud maksekontol olukorra, mis oleks olnud, kui autoriseerimata maksetehing ei oleks toimunud. Lisaks tagatakse sellega, et maksja maksekonto krediteerimise väärtuspäev ei ole hilisem kui summa debiteerimise kuupäev.
3. Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse ilma, et see piiraks selliste makseid, vähendamisi ja muud suunamist käsitlevate eeskirjade kohaldamist, mis on sätestatud ettepaneku COM (2013)547 artiklis 55 ja direktiivi 2011/83/EL (22) artiklis 19.

3. Käesoleva artikli lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse ilma, et see piiraks selliste makseid, vähendamisi ja muud suunamist käsitlevate eeskirjade kohaldamist, mis on sätestatud direktiivi 2014/…/EL [makseteenuste direktiiv] artiklis 55 ja direktiivi 2011/83/EL (22) artiklis 19.
1. Liikmesriigid tagavad, et riikliku raamistikuga nõutakse, et loa omaja, kelle üle teeb järelevalvet pädev reguleeriv asutus:

1. Liikmesriigid tagavad, et riikliku raamistikuga nõutakse, et loa omaja, kelle üle teeb järelevalvet pädev reguleeriv asutus:

rakendaks kõikide tuumaelektrijaamade ja, kuivõrd see on asjakohane, kõikide muude tuumaseadmete puhul raskete õnnetuste ohjamise suuniseid, millega võetakse arvesse kõiki töötingimusi, õnnetusi kasutatud tuumkütuse basseinis ja pikaajalise kuluga juhtumeid;

rakendaks kõikide tuumaelektrijaamade ja, kuivõrd see on asjakohane, kõikide muude tuumaseadmete puhul raskete õnnetuste ohjamise suuniseid, millega võetakse arvesse kõiki töötingimusi, õnnetusi kasutatud tuumkütuse basseinis ja pikaajalise kuluga juhtumeid;

korraldab tuumaseadmete erakorralise ohutusülevaatuse, kui pädev reguleeriv asutus leiab, et seadme esialgselt määratud kasutusiga hakkab lõppema ning kui sellise seadme kohta on esitatud kasutusea pikendamise taotlus. Enne kasutusea pikendamiseks loa saamist tuleb rakendada kõik reguleeriva asutuse nõutud meetmed, et ära hoida projekteerimisel mittearvestatavaid õnnetusi.

korraldab tuumaseadmete erakorralise ohutusülevaatuse, kui pädev reguleeriv asutus leiab, et seadme esialgselt määratud kasutusiga hakkab lõppema ning kui sellise seadme kohta on esitatud kasutusea pikendamise taotlus.

2. Liikmesriigid tagavad, et riikliku raamistikuga nõutakse, et tuumaseadme ehitamiseks ja/või tööks loa andmine või loa läbivaatamine põhineb asjakohasel kohapealsel ja seadme eripära arvestaval ohutushinnangul , mis hõlmab ka riigiasutuse läbiviidavaid kohapealseid kontrolle .

2. Liikmesriigid tagavad, et riikliku raamistikuga nõutakse, et tuumaseadme ehitamiseks ja/või tööks loa andmine või loa läbivaatamine põhineb asjakohasel kohapealsel ja seadme eripära arvestaval ohutushinnangul.

3. Liikmesriigid tagavad, et riikliku raamistikuga nõutakse, et tuumaelektrijaamade ja teadustööks kasutatavate selliste reaktorite puhul, mille ehitamiseks taotletakse esimest korda luba, paneks pädev reguleeriv asutus taotlejale, kohustuse näidata, et projektiga on tagatud, et südamiku rikke korral on mõju piiratud kaitsekestaga.
1. Maksimaalne liidu rahaline toetus algatusele Shift2Rail on 450 miljonit eurot, mis hõlmab ka Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riikide panust , ning see makstakse liidu üldeelarvest raamprogrammi Horisont 2020 rakendamise eriprogrammi jaoks eraldatud assigneeringutest kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 58 lõike 1 punkti c alapunkti iv ning artiklite 60 ja 61 asjakohaste sätetega kõnealuse määruse artiklis 209 viidatud asutuste kohta. See summa hõlmab järgmist:

1. Maksimaalne liidu rahaline toetus algatusele Shift2Rail on 450 miljonit eurot, mis hõlmab ka Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) liikmesriikide sissemakseid , ning see makstakse liidu üldeelarvest raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogrammi jaoks eraldatud assigneeringutest kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 58 lõike 1 punkti c alapunkti iv ning artiklite 60 ja 61 asjakohaste sätetega kõnealuse määruse artiklis 209 viidatud asutuste kohta. See summa hõlmab järgmist:
(4)

Arvestades, et investorid võivad olla huvitatud investeerimisest ELTIFisse, ja seda, et investoritele tuleks neisse investeerimiseks õiged stiimulid luua ning eelkõige jaeinvestoritel ei pruugi olla vajalikke ressursse või piisavalt hajutatud portfelli, mis võimaldaks neil kapitali pikaks ajaks külmutada, peaks ELTIF suutma pakkuda investoritele tagasivõtmisõigusi . ELTIFi valitsejale tuleks seetõttu anda kaalutlusõigus otsustamaks, kas luua ELTIFid vastavalt ELTIFi investeerimisstrateegiale koos tagasivõtmisõigusega või ilma. Kui tagasivõtmisõiguste süsteem on olemas, tuleks need õigused ja nende põhijooned eelnevalt selgelt määratleda ja avaldada ELTIFi eeskirjades või põhikirjas. Ka komisjon märkis oma mõjuhinnangus, et liikmesriikides on pikaajalisi fonde, mis on sellise struktuuriga nagu börsil noteeritud äriühingud. See võimaldab investoritel kaubelda fondi aktsiate või osakutega järelturul. Kui fondi aktsiad on börsil noteeritud, saavad investorid fondi aktsiaid osta ja müüa otse börsil nagu kõiki muid noteeritud väärtpabereid. Järelturg saab toimida ka siis, kui fondi aktsiad või osakud ei ole noteeritud. Sellisel juhul saavad investorid oma osalust otse teise investoriga vahetada. Vahendajad, nagu pangad või turustajad, võivad järelturul hõlbustavat rolli täita. Nad võivad koguda ostu- ja müügikorraldusi ja ühitada neid korraldusi oma klientide vahel. Kui pikaajaline investeerimine peaks tõesti muutuma väikeste investorite hulgas või laiemalt jaeturul atraktiivseks, on järelturud peamiseks kohaks, kus osta või müüa pikaajalise fondi osakuid. Kolm aastat pärast käesoleva määruse vastuvõtmist koostatavas aruandes uuritakse, kas kõnealuse nõudega on saavutatud loodetud tulemused seoses ELTIFi turustamisega. ▌
1.

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon lepivad kokku, et selleks, et ühisettevõtted saaksid lihtsustatud finantseeskirjadest (mis on paremini kohandatud nende avaliku ja erasektori partnerluse iseloomuga) kasu, tuleks need asutada finantsmääruse artikli 209 alusel. Siiski lepivad nad kokku ka alljärgnevas. — Pidades silmas ühisettevõtete eripära ja praegust staatust ning selleks, et tagada seitsmenda raamprogrammi järjepidevus, peaks ühisettevõtete puhul jätkuvalt kohaldama eelarve täitmisele eraldi heakskiidu andmist Euroopa Parlamendi poolt nõukogu soovituse põhjal. Seetõttu kehtestatakse programmi Horisont 2020 raames asutatavate ühisettevõtete asutamisaktides konkreetsed erandid finantsmääruse artiklist 209. Nimetatud erandid osutavad eelarve täitmisele eraldi heakskiidu andmisele ja hõlmavad mis tahes täiendavaid vajalikke kohandusi. — Selleks et võimaldada ühisettevõtetel uude finantsraamistikku sisse viidud lihtsustustest kohe kasu saada, on vaja, et jõustuks komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määrus, milles käsitletakse näidisfinantsmäärust asutustele, mis põhinevad avaliku ja erasektori partnerlusel, kooskõlas finantsmääruse artikliga 209.
3.

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt. a) lõige 1 asendatakse järgmiselt: „1. Ajutise tollimaksu võib kehtestada, kui menetlus on algatatud kooskõlas artikliga 5, kui sellest on teada antud ja kui huvitatud isikutele on antud piisavad võimalused esitada vastavalt artikli 5 lõikele 10 teavet ja märkusi, kui on tehtud esialgne kinnitav otsus dumpingu ja sellest tulenevalt ühenduse liidu tootmisharule tekitatud kahju kohta ning kui ühenduse liidu huvid nõuavad sellise kahju ärahoidmiseks vajalikku sekkumist. Ajutine tollimaks kehtestatakse kõige varem 60 päeva pärast menetluse algatamist, ent hiljemalt üheksa kuus kuud pärast menetluse algatamist.“; [ME 28] a) lõikesse 1 lisatakse järgmine lause: „Ajutist tollimaksu ei kohaldata kahe nädala jooksul pärast teabe saatmist huvitatud isikutele vastavalt artiklile 19a. Sellise teabe andmine ei piira komisjoni võimalusi teha hiljem mis tahes otsuseid.“ [ME 29] b) lõige 2 asendatakse järgmisega: 2. „Ajutise dumpinguvastase tollimaksu summa ei ületa ajutiselt kindlaksmääratud dumpingumarginaali. Kui , kuid see peaks olema nimetatud marginaalist väiksem, kui sellisest väiksemast tollimaksust piisab liidu tootmisharule tekitatava kahju kõrvaldamiseks. Sellist väiksemat tollimaksu ei kohaldata ühelgi järgmistest juhtudest: a) eksportivas riigis ei ole on seoses asjaomase tootega tuvastatud struktuurilisi moonutusi tooraineturul, peaks see olema dumpingumarginaalist väiksem juhul, kui selline väiksem tollimaks oleks liidu tootmisharule tehtud kahju kõrvaldamiseks piisav või olulist riigi sekkumist seoses muu hulgas hindade, kulude ja sisenditega, hõlmates näiteks toorainet ja energiat, teadusuuringuid ja tööd, väljundeid, müüki ja investeeringuid, valuutavahetuskurssi ja ausaid kaubanduse finantseerimise tingimusi; b) eksportival riigil puuduvad piisaval tasemel sotsiaalsed ja keskkonnastandardid, mille piisava taseme määratlemisel võetakse aluseks mitmepoolsete keskkonnalepingute ja nende protokollide ratifitseerimine ja tõhus täitmine, mille osaline liit on, kolmanda riigi poolt mis tahes ajahetkel, ning I a lisas loetletud ILO konventsioonid; c) kaebuse esitaja esindab mitmekesist ja killustatud, valdavalt VKEdest koosnevat tööstussektorit; d) uurimise või eraldi subsideerimisvastase uurimisega on vähemalt esialgselt kindlaks tehtud, et eksportiv riik annab eksportivatele asjaomase toote tootjatele üht või enamat subsiidiumi. Siiski kohaldatakse sellist väiksemat tollimaksu alati, kui eksportivas riigis tuvastatakse seoses asjaomase tootega tooraine turu struktuurilisi moonutusi ning see riik on vähim arenenud riigina Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 978/2012 IV lisa loetelus (*1). (*1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 978/2012 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 732/2008 kehtetuks tunnistamise kohta “; [ME 30]"
C 443/919

ET

P7_TA(2014)0415

Töötajate lähetamine seoses teenuste osutamisega ***I

Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv direktiivi 96/71/EÜ (töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega) jõustamise kohta (COM(2012)0131 – C7-0086/2012 – 2012/0061(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 443/88)

Euroopa Parlament,

(1) ELT C 351, 15.11.2012, lk 61.

(2) ELT C 17, 19.1.2013, lk 67.

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldus artikli 4 lõike 3 punkti g juurde

See, kas töökohal, kus lähetatud töötaja täidab ajutiselt teenuste osutamisega seoses oma tööülesandeid, on varem töötanud sama või mõni teine (lähetatud) töötaja või mitte, on vaid üks võimalikest elementidest, mida tuleb arvesse võtta kõnealuse faktilise olukorra hindamisel.

Üksnes asjaolu, et see võib olla üks elementidest, ei tohiks mingil juhul tõlgendada keelu kehtestamisena lähetatud töötaja võimalikule asendamisele teise lähetatud töötajaga ega takistada sellise asendamise võimalust, mis võib eelkõige olla oluline hooajaliselt, tsükliliselt või lühikese ajavahemiku jooksul osutatavate teenuste puhul.
(8a)

Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud, et liidu eelarvet rahastataks täielikult omavahenditest, nagu on sätestatud aluslepingus, ning ta on korduvalt juhtinud tähelepanu praeguse omavahendite süsteemi puudustele ja piiratusele, kuna praegune süsteem on läbipaistmatu, ebaõiglane, selle suhtes ei kohaldata parlamentaarset kontrolli, see on ülimalt keeruline ja täiesti arusaamatu Euroopa kodanikele, keda see lõppkokkuvõttes mõjutab. Euroopa Parlament on seisukohal, et selline süsteem on põhimõtteliselt vastuolus aluslepingu teksti ja mõttega.
A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus või konsultatiivse töörühma arvamuses esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta;
A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda komisjoni ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta;
A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi;
(5)

Seepärast tuleks uued psühhoaktiivsed ained, mille suhtes on kooskõlas määrusega (EL) nr …/… [uute psühhoaktiivsete ainete kohta] kehtestatud alaline turustamise piirang ja mis on juba lisatud raamotsuse 2004/757/JSK lisasse , olema reguleeritud ebaseaduslikku uimastiäri käsitlevate liidu kriminaalõiguse normidega. See aitaks ka lihtsustada ja täpsustada liidu õigusraamistikku, sest ÜRO konventsioonides osutatud ainete ja kõige kahjulikumate uute psühhoaktiivsete ainete suhtes kohaldataks samu kriminaalõiguse norme. Seetõttu tuleks muuta Selleks et lisada selliseid aineid nimetatud lisasse, tuleks komisjonile anda õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte selle lisa ja ühtlasi raamotsuses 2004/757/JSK esitatud „uimasti“ määratlust määratluse muutmiseks . On eriti tähtis, et komisjon peab oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule . [ME 4]
2.

TULETAB MEELDE, et ELi toimimise lepingu artiklis 149 on sätestatud, et Euroopa Parlament ja nõukogu võivad võtta stimuleerivaid meetmeid, mis on kavandatud riikidevahelise koostöö soodustamiseks tööhõive vallas; need meetmed on seadusandlikud aktid ja neis võidakse sätestada õiguslikult siduvad kohustused, kuid ilma liikmesriikide õigusnorme ühtlustamata;