ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 09.08.2005 
KOM(2005) 367 lõplik 
  
Ettepanek: 
NÕUKOGU OTSUS, 
millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2001/131/EÜ, millega lõpetatakse AKV-EÜ 
partnerluslepingu artikli 96 koha sed konsultatsioonid Haitiga 
(komisjoni esitatud) 
 
ET 2   ET SELETUSKIRI  
Artikli 96 kohased otsused 
Pärast 2000. aasta ebako rrektseid valimisi ning arvestades, et Haiti olukord ei vasta Cotonou 
lepingu demokraatlikele põhimõtetele, otsust as Euroopa Liidu Nõukogu 29. jaanuaril 2001 
vastavalt Cotonou lepingu artikli 96 lõike 2 punktile c võtta asjakohased meetmed, millele vastavalt Haitile antav abi osaliselt peatati (Ha iti valitsusele ei anta eelarve otsetoetust), ei 
teatatud 9. EAFi vahenditest (239 mln eurot) ning 8. EAFi järelejäänud vahendid (84,4 mln 
eurot) suunati ümber Haiti elanike otseseks toet amiseks. ELi-Haiti suhete normaliseerumise 
tingimuseks seadis Euroopa Liit OASi resolutsio onis 822 seoses vabade ja õiglaste valimiste 
korraldamisega ettenähtud tingimuste täitmise ja meetmete võtmise. 
2001. aasta otsus vaadati läbi ja  seda pikendati tõhusalt 21. jaanuari 2002. aasta otsusega 
2002/131/EÜ, 10. jaanuari 2003. aasta otsusega  2003/53/EÜ ja 22. detsembri 2003. aasta 
otsusega 2003/916/EÜ.  
Haiti poliitiline olukord muutus  märkimisväärselt 2004. aastal, kui lahkus tolleaegne president 
Aristide. Kiired poliitilised muutused (millest  olulisemad on allpool kokku võetud) tekitasid 
vajaduse olukord põhjalikult üle vaadata ning 24. septembril 2004 võeti vastu otsus 
2004/681/EÜ, millega muudeti otsust 2001/131/EÜ . See kehtib 31. detsembrini 2005, ent see 
tuleb kuue kuu pärast üle vaad ata. Selle otsusega peatat i kõik varasemad meetmed 
(vabastades 95,6 mln eurot); ainus erand teht i 9. EAFi riikliku näidisprogrammi (72 mln 
eurot) allkirjastamise suhtes , mis toimuks pärast seda, kui  on peetud riik likud valimised 
vastavalt OASi resolutsioonile 822 ning need  on Haiti pädevate institutsioonide ja 
rahvusvahelise üldsuse poolt tunn istatud vabadeks ja ausateks. 
Praegu leitakse, et see, kui das on kulgenud demokraatlikult valitud valitsuse loomisele 
suunatud üleminekuperiood, mis algas ajutise valitsuse loomisega 2004. aastal ning viib 
kohalike, seadusandliku kogu ja presidendi valim isteni 2005. aasta sügisel, õigustab käesoleva 
otsuse läbivaatamist ning järele jäänud meetmete lõpetamist vast avalt allpool kirjeldatule. See 
on konkreetseks abiks ülemineku-valitsusele praegus el keerulisel ajavahemikul ning julgustab 
valimisprotsessi järgima. 
Taust 
2004. aasta alguse pikaajaline vägivalla ja vere valamise periood viis president Aristide’i 
lahkumiseni 29. veebruaril 2004. Ülemkohtu esimees  Boniface Alexandre vannutati ajutiseks 
presidendiks ning ajutine valits us, mida juhib Gerard Latort ue, astus ametisse 17. märtsil 
2004. Ajutine valitsus on kohustunud korraldama vabad ja ausad valimised 18 kuu jooksul. 
Praeguse plaani järgi peetakse valimised 2005. aasta sügisel: kohalikud valimised 9. oktoobril 
ning seadusandliku kogu (parlamendi) valimised ja presidendi valimised kahes voorus 13. 
novembril ja 18. detsembril 2005, et valitud presid ent saaks astuda ametisse 7. veebruaril 
2006. Haiti ajutine valitsus on kohustunud seadma prioriteedik s turvalise õhkkonna  ning riigi 
vastu usalduse taastamise, mida peetakse ülioluliseks riigi demokratiseerimisel.  
ÜRO 29. veebruari 2004. aasta ja 30. aprilli 2004. aasta resolutsioonidega kiideti vastavalt 
heaks ajutiste rahvusvaheliste relvajõudude loomine, millele järgnesid stabiliseerimisjõud (MINUSTAH), mis võtsid Brasiilia juhtimisel tege vuse üle 1. juunil, et aidata stabiliseerida 
turvalisuse olukorda ning toetad a ajutist valitsust demokratis eerimisprotsessil. MINUSTAHi 
 
ET 3   ET mandaati pikendati 2005. aasta juuni l õpuni, kuni julgeolekunõukogus arutletakse 
ulatuslikuma pikendamise (tõenäoliselt 12 kuuks) üle. 
Pärast 2004. aasta mais toimunud mitteametlikku konsulteerimist, mida nõudis nõukogu, 
saatis peaminister Latortue ki rja selleaegsele arenguvolinikule P oul Nielsonile, esitades oma 
valitsuse kohustused üleminekuperioodil mitmes valdkonnas.  2005. aasta aprillis esitas 
komisjon nõukogu AKV rühmale vastavalt otsuse nõuetele aruande läbivaatamiseks kuue kuu 
jooksul. Aruanne koostati koostöös ELi liikmesriik ide saatkondadega Port-au-Prince’is ning 
see kajastab olukorda seoses kõnealuste kohustu stega. 2005. aasta märt sis külastas volinik 
Louis Michel Haitit ning pida s ulatuslikke konsultatsioone,  et hinnata olukorda kohapeal. 
ÜRO Julgeolekunõukogu saatis 2005. aasta aprillis  Haitile missiooni ning ÜRO peasekretär 
esitas 2005. aasta mais aruande ÜRO stabiliseerimismissiooni kohta Haitil. Kõik eespool 
nimetatud aruanded annavad üldjoonte s sarnase pildi Haiti olukorrast. 
Praegune olukord  
Poliitilises elus algatati 7. aprillil rahvus lik dialoogi- ja lepitusprotsess.  Selle dialoogi 
hõlmavus tekitab mõningast muret, kuna endi se presidendi Aristi de’i partei keeldub 
osalemast, olenemata väidetavatest presidendi pingutustest kaasata partei Lavalas. Mitmed 
väiksemad poliitilised parteid rühmituvad järk järgult suuremateks poliitilisteks üksusteks, 
pidades silmas eelseisvaid valimisi. 
Eespool nimetatud valimiste ajakava  väidetavasti toimib. Valimiste eest vastutab otseselt 
ajutine valimiskogu ( Conseil Electoral Provisoire  – CEP), mida toetab aktiivselt 
MINUSTAH. UNDP ja OAS kooskõlastavad va limiste korraldamise toetamist, OAS 
peamiselt valijate registreerimise vallas. Valimiste üldeelarve on praegu 62 miljonit USA 
dollarit ning selle summa katavad rahastaj ad. EL on lubanud anda kokku 18 miljonit eurot. 
Komisjon kavatseb saata valimistele vaatlusm issiooni. Vaatlusmissiooni rahastamine lisandub 
eespool nimetatud 18 miljonile eurole. 
Turvalisuse olukord püsib ebakindel ning te kitab tõsist muret, kuna  toimuvad vägivallaaktid, 
tapmised, inimröövid ja relvasta tud röövid. Haiti riiklik politse i on liiga nõrk ning nad pole 
jõudnud vabaneda varasemast korruptsioonist, et anda oluline panus turvalisusse. Seepärast 
annab palju abi ja üritab kontrolli säilitad a MINUSTAH. Selge on see, et MINUSTAHi 
mandaati ja ressursse (nii inim- kui materiaalse id ressursse) tuleb tugevdada, et võimaldada 
tal muutuda tõhusamaks, ning sellised ettepanekud on ÜRO Julgeolekunõukogus praegu arutlusel.  
Inimõiguste vallas  on olukord veidi paranenud, kuna inimõi guste rikkumine, mis oli eelmise 
valitsuse poliitika, ei ole kindl asti omane ajutisele valitsusele . Sellegipoolest on relvastatud 
jõukude levik riigis ning karistamatuse tunne , mis eksisteerib tänu korrumpeerunud isikutele 
julgeolekujõududes, samuti äärmi selt nõrk kohtusüsteem, eb asoodsad asjaolud pingutuste 
puhul, mida tehakse tuntava arengu nimel inim õiguste valdkonnas. Euroopa Komisjon töötab 
koos Kanada Rahvusvahelise Arenguagentuuriga (CIDA) välja kohtusüsteemi tugevdamise 
kava ning ülejäänud rahastajad, sh ELi liikmesrii gid, tegutsevad samuti selle eesmärgi nimel. 
Mõned relvastatud jõudude  ja eelkõige endiste sõjaväelaste desarmeerimise  operatsioonid, 
mis on siiski suhteliselt juhuslikud, on alanud, er iti Cap-Haïtieni piirkonnas, ning need peavad 
olema kiiremad, et saavutada selline turvalisuse tase, mis on vajalik valimiste korraldamiseks. 
 
ET 4   ET Rahvusvaheline toetus Haitile  
Ajutisel valitsusel on kõigi peamiste Haitil tegutsevate osapoolte (sh Ameerika Ühendriigid, 
Prantsusmaa, Hispaania, mitmed Ladina -Ameerika riigid ning rahvusvahelised 
organisatsioonid, nagu ÜRO, OAS, Maai lmapank, IMF, Ameerika Riikide Arengupank 
(IADP) ja teised) tugev toetus. Suhted CARI COMiga, mis muutusid pingelisemaks president 
Aristide’i lahkumise tõttu, on tasapisi paranemas. 
Rahvusvahelised rahastajad ja ajutine valits us võtsid vastu ajutis e koostööraamistiku, mida 
kasutati peamise dokumendina rahastajate konverent sil 2005. aasta juulis Washingtonis. Selle 
sündmuse raames lubati anda 1,2 miljardit USA dollarit, kusjuures suurim eraldi annetus oli Euroopa Liidult.  
Haiti-teemaline rahvusvaheline konverents toimu s Cayenne’is märtsis 2005. Seal kordasid 
rahastajad oma otsest toetust, uuendades 2004. aastal Washingtonis antud lubadusi ning 
kohustudes kiirendama abimakseid, et näidat a solidaarsust Haitiga ning võimaldada Haiti 
elanikel kogeda tuntavat kasu toim uvatest poliitilistest muutustest. 
Kanada valitsus korraldab sa rnase Haiti-teemalise rahvusva helise konverents i 16.–17. juunil 
Montrealis ning seal arutavad Haiti toetajad turvalisuse ja stabiilsusega seotud teemasid, 
valimisi ning abi andmist. 
Majanduse taastumine
 
Rahvusvaheline Valuutafond andis positiivse hinn angu Haiti valitsuse pingutustele majanduse 
taastumise nimel. Aruandes tunnistatakse, et ta astumine võtab aega, arvestades riigi üldist 
keerulist olukorda, ning kinnitatakse, et valitsuse pingutuste tulemusel on vähenenud 
inflatsioon, stabiliseerunud vahe tuskurss ning toimunud rahvusvahe liste reservide netokasv. 
IMFi SMP ( Staff Monitored Programme , aprill–september 2004)  tulemused olid rahuldavad, 
kõik kvantitatiivsed eesmärgid saavutati ulatus likult ning struktuurimeetmete osas toimusid 
olulised edusammud.1 Sellele järgnes EPCA ( Emergency Post-Conflict Assistance , oktoober 
2004–september 2005). Jällegi saavutati enamik kvantitatiivseid eesmärke ning rakendati 
struktuurimeetmed. Haiti tasus oma võlgnevused Maailmapangale, võimaldades Maailmapangal kiita heaks kiire abistamise kohandamine. Siiski on tulude puudujääk ja rahastajate rahastatavate meetmete hilin emine tinginud eelarve ja kulude jaotuse 
läbivaatamise, et toetada maksimaalselt majanduse taastumist. Vastavalt IV  artiklit käsitlevale 
aruandele ennustab IMF 2005/2006. aastal SKT 3% reaalkasvu ja 10% inflatsiooni. Sellele 
järgneb väljakutse säilitada 4% majanduskasv ning saada valitsuse tu lusid, mida on tarvis 
sotsiaalteenuste ja avaliku sektori institutsioonilise suutlikkuse oluliseks parandamiseks. 
„Olulised eeltingimused on edukad valimised, rahvus lik leppimine ja rahastajate jätkuv abi.“
1 
Komisjoni ettepanek  
Komisjon on arutanud poliitilist ja inimõiguste  olukorda, mis küll ei ole optimaalne, ent on 
aeglaselt paranemas. Siiski on valimiste aj akavaga seotud kohustuste täitmisel tehtud 
pingutused, valitsuse head tulemused majanduse t aastamisel, mis on olulised rahulolematust, 
vägivalda ja ebakindlust põhjustava vaesuse vastases võitluses, rahvusvahelise üldsuse laiaulatuslik toetus Haiti elanikele ja ajutisel e valitsusele ning aeg, mida on vaja, et koostada 
                                                
 
1 IMFi aruanne ( Staff Report ) IV artiklit käsitlevate 2005. aasta konsultatsioonide kohta. 
 
ET 5   ET arenguabikavasid ja abi tegelikul t välja maksta, põhjuseks, miks  komisjon teeb ettepaneku, et 
artikli 96 kohane järelejäänud 9. EAFi 72 m iljoni euro vabastamisega seotud meede 
lõpetataks. 
Komisjon teeb ettepaneku, et Haiti peaministrile saadetavas kirjas, milles teatakse meetmete 
lõpetamisest, tuleks rõhutada, kui olulisek s peab EL demokraatiat, õigusriiki, head 
valitsemistava ja inimõigusi, ning et EL julgustab Haiti valitsust jätkama pingutusi ELi ja Haiti elanike ees võetud kohustuste täitmiseks.  
Euroopa Liit jälgib jätkuvalt tähelepaneliku lt Haitil toimuvat Cotonou lepingu raames peetava 
pideva ja tihedama poliitilise dialoogi kaudu ajutise valitsusega ja uue valitsusega, mis astub ametisse eelseisvate valimiste järel. 
 
ET 6   ET Ettepanek: 
NÕUKOGU OTSUS, 
millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2001/131/EÜ, millega lõpetatakse AKV-EÜ 
partnerluslepingu artikli 96 koha sed konsultatsioonid Haitiga 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse AKV-EÜ partnerluslepingut,
2 mis jõustus 1. aprillil 2003, eriti selle artiklit 96, 
võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate sisekokkulepet 
AKV-EÜ partnerluslepingu rakendamiseks võetav ate meetmete ja järgitavate menetluste 
kohta,3 eriti selle artiklit 3, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut4 
ning arvestades järgmist: (1) Otsuse 2001/131/EÜ
5 põhjal on Haitile antav finant sabi osaliselt pe atatud vastavalt 
AKV-EÜ partnerluslepingu ar tikli 96 lõike 2 punktile c võetud „asjakohastele 
meetmetele“. 
(2) Otsuse 2004/681/EÜ kehtivusaeg lõppeb 31. detsembril 2005 ning sellega nähakse ette 
meetmete läbivaatamine kuue kuu järel. 
(3) 2005. aasta märtsis koostas töörühm, mis koo snes Euroopa Liidu eesistujast Haitil, 
Euroopa Komisjonist ja liikmesriikide es indajatest Haitil, hindamisaruande selle 
kohta, mil määral on järgitud Haiti valitsuse võetud erikohustusi täita Cotonou lepingu artikli 9 olulisi nõudeid, eriti seoses in imõiguste, demokraatlike põhimõtete ja 
õigusriigiga, selleks et riig is taastuks täielik konstituts iooniline ja demokraatlik kord. 
(4) Haiti praegune olukord on väga murettekit av turvalisuse, inimõiguste austamise ja 
vaesuse suhtes. Seda ol ukorda kinnitati ka ÜRO Julgeolekunõukogu missiooni 
aruandes 2005. aasta aprillis. Siiski on rahvusvaheline üldsus  mitmel juhul kinnitanud 
oma toetust ajutisele valitsus ele ja Haiti elanikele nende pingutustes demokraatia ning 
majandus- ja sotsiaalarengu saavutamise vallas. 
                                                
 
2 ELT L 317, 15.12.2000, lk 3.  
3 ELT L 317, 15.12.2000, lk 376. 
4 ELT C […] […], lk. […] 
5 ELT L 48, 17.2.2001, lk 31. Otsust  on viimati muudetud otsusega 20 04/681/EÜ (ELT L 311, 8.10.2004, 
lk 30). 
 
ET 7   ET (5) Ajutine valitsus väärib Euroopa Liidu usaldust tagamaks poliitiline üleminek eelkõige 
vabade ja ausate valimiste korraldamisega, järgides täielikult ettenähtud valimiste ajakava, 
ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: 
Artikkel 1 
Otsus 2001/131/EÜ tunnistatakse kehtetuks. 
Lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga. 
Artikkel 2 
Käesolev otsus avaldataks e Euroopa Liidu Teatajas. 
Artikkel 3 
Euroopa Parlamenti teavitatakse täielikult ja viivitamata käesolevast otsusest. 
Brüssel, [kuupäev] 
 Nõukogu nimel 
 eesistuja   
 
ET 8   ET LISA  
Haiti ajutisele valitsusele saadetav kiri 
Lugupeetud härra, Euroopa Liit omistab suurt tähtsust Cotonou lepingu artikli 9 sätete le. AKV-EÜ partnerlus 
põhineb inimõiguste, demokraatlike põhimõtete ja õigusriigi austamisel; need on kõnealuse lepingu olulised osad ning seepärast põhinevad nendel meievahelised suhted. 
Seetõttu on Euroopa Liit tähelepanelikult jä lginud Haiti üleminekuperioodi, mis algas Teie 
juhitava Haiti uue ajutise valitsuse ametisseni metamisega 17. märtsil 2004 pärast ulatuslikku 
konsulteerimist CARICOM/OAS kava põhjal. 
12. mail 2004 toimus Brüsselis Teie ja Euroopa Komisjoni vaheline arutelu, mille käigus 
vaadati läbi ajutise valitsuse poliitiline ka va seoses demokraatliku ja konstitutsioonilise 
valitsemise taastamisega. Eur oopa Liit võttis teatavaks Te ie kohustused, eelkõige seoses 
inimõiguste olukorra parandamise, demokraatlike põhimõtete sisseseadmise (sealhulgas vabade ja ausate valimiste korraldamine), õigusriigi ja hea valitsemistavaga, mis on loetletud Teie 25. mai 2004. aasta kirjas Euroopa Komi sjonile. Need jätkuvalt siduvad kohustused 
peaksid ajapikku aitama s aavutada suuremat poliitilis t stabiilsus t Haitil.  
Euroopa Liit on tähelepanelikult jälginud Haitil  igas valdkonnas toimuva t arengut ning tal on 
olnud väga aktiivne roll rahvus vahelise üldsuse pingutustes aida ta Haitit tema ambitsioonikal 
ja raskel teekonnal demokraatliku juhtimise suun as. Me usume kindlalt Haiti inimeste õigusse 
paremale elule turvalisel ja stabiilsel Hait il, kus austatakse täielikult demokraatlikke 
põhimõtteid, inimõigusi, õigusriiki ja head valitsemistava. 
Nagu Te teate, on Euroopa Liit olnud juhtrollis ajutise koostööraamistiku koostamisel ja 
vastuvõtmisel ning oli 2004. aasta Washingtoni konve rentsil suurim eraldi annetaja, et anda 
panus Haiti arengusse. Sellest ajast alates  on toimunud suur edasiminek ning rahavood 
saavutavad järk-järgult vajaliku taseme, kuna riikid e suutlikkus kasutada rahalist ja tehnilist 
abi on kasvanud. 
Euroopa Liit on teinud väga tihedat koostööd kõ igi peamiste rahvusvaheliste osapooltega ning 
on väljendanud täielikku toetust ÜRO missioonile  Haitil (MINUSTAH) ning selle suurele 
panusele valitsuse ja Haiti riikliku politsei abistami sel, et luua turvalisus ja stabiilsus, mis on 
vajalikud, et riik saaks liikuda valimiste poole 2005. aasta sügisel ning rakendada edukalt 
jätkusuutlikke arenguprogramme. 
Euroopa Liit on hinnanud poliitilises ja ma janduslikus plaanis tehtud edusamme oma 
vahendite ja julgeolekunõukogu Haitit käsitlevat e aruannete põhjal ning on otsustanud, et 
otsuse xxx alusel võetud meetmed tunnistatakse  kehtetuks. Nende meetmete kohaselt pidi 9. 
EAFi alusel Haiti riikliku näidisprogrammi allakirjutamine toimuma pärast riiklikke valimisi ja koos uue demokraatlikult valitud valitsus ega. Praegu on 9. EAFi programmitöö Teie 
valitsusega pooleli ning riikli k näidisprogramm allkirjast atakse kohe, kui programmitöö 
lõpetatakse. Oluline on, et see protsess kulge ks kiiresti, et Haiti elanikele kasu toovad 
asjaomased meetmed rakendataks samuti kiiresti. 
Edukaks koostööks on oluline tagada suurem  suutlikkus abi vastu võtta (mis on praegu 
puudulik) hea valitsemistava ja abi haldamise suutlikkuse s uurendamise meetmete abil. 
 
ET 9   ET Rakenduskorda kohandatakse vastavalt riigi suut likkusele riiklikke vahendeid nõuetekohaselt 
hallata.  
Euroopa Liit jälgib tähelepane likult demokratiseerimise edasis t arengut, eelkõige seoses 
ajutise valitsuse kohustuste täitmisega inimõi guste, riigisisese dialoogi, demokraatlike 
põhimõtete, majandusjuhtimise ning kohalike, riiklike ja presidendivalimiste suunas tehtavate sammude osas. Me tervitame valimiste ajakav a teatavakstegemist, mille kohaselt kohalikud 
valimised toimuvad 2005. aasta oktoobris ning riiklikud ja presidendivalimised toimuvad kahes voorus 2005. aasta novembris ja detsembris , mis võimaldab uuel valitsusel astuda 
ametisse 2006. aasta veebruaris. Eu roopa Liit usub kindlalt, et misk i ei tohi tekitada viivitusi 
selles olulises ajakavas ning pakub valimisteks abi kuni 18 miljoni euro ulatuses. Lisaks kaalub Euroopa Liit vaatlusmissiooni saatmist valimistele. 
Euroopa Liit jälgib jätkuvalt tähelepanelikult Haiti arengut Cotonou lepingu raames peetava 
pideva ja tugevama poliitilise dialoogi kaudu Teie valitsusega ja uue valitsusega, mis astub ametisse eelseisvate valimiste järel. 
Lugupidamisega  
Brüssel, Komisjoni nimel  Nõukogu nimel eesistuja