31. DETSEMBRIL 2009 LÕPPENUD EELARVEAASTA RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

SISUKORD

RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

Sõltumatu audiitori aruanne

Bilanss seisuga 31. detsember 2009

31. detsembril 2009 lõppenud eelarveaasta tulemiaruanne

31. detsembril 2009 lõppenud eelarveaasta rahavoogude aruanne

31. detsembril 2009 lõppenud eelarveaasta omakapitali muutuste aruanne

Arvestuspõhimõtted ja raamatupidamise aastaaruande lisad

Eelarveaasta 2009 eelarvega seotud teave

Sõltumatu kinnitav aruanne

Oleme seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane meie auditiarvamuse avaldamiseks.

Auditi käigus viiakse läbi menetlused, mis on kavandatud tõendusmaterjali saamiseks raamatupidamise aastaaruandes esitatud summade ja andmete kohta. Valitud menetlused sõltuvad audiitori otsustusest, mis hõlmab ka hinnangu andmist raamatupidamise aastaaruandes pettuse või vigade tõttu esineva olulise väärkajastamise riski kohta. Riskihinnangute koostamisel võtab audiitor arvesse asutuses toimivat sisekontrollisüsteemi seoses raamatupidamise aastaaruande koostamise ja tõese esitamisega, et kavandada asjaoludele vastavad auditimenetlused. Audiitori eesmärk ei ole avaldada arvamust asutuse sisekontrollisüsteemi mõjususe kohta.

Meie kohustuseks on läbiviidud auditi põhjal esitada arvamus nimetatud raamatupidamise aastaaruande kohta. Viisime auditi läbi kooskõlas Commission de surveillance du secteur financier poolt vastu võetud rahvusvaheliste auditistandarditega. Nimetatud standardites nõutakse eetikanõuete järgimist ning audititöö kavandamist ja läbiviimist viisil, mis tagaks piisava kindluse, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisel määral väärkajastamisi.

Arvestuspõhimõtted ja raamatupidamise aastaaruande lisad

1. Üldosa

Euroopa Kontrollikoda (edaspidi kontrollikoda) loodi 22. juuli 1975. aasta Brüsseli lepinguga ja alustas tööd liidu välisauditi asutusena 1977. aasta oktoobris asukohaga Luxembourgis.

Euroopa Kontrollikoja missioon

Euroopa Kontrollikoda on asutamislepingu alusel loodud ELi institutsioon, mille ülesandeks on auditeerida ELi rahalisi vahendeid. ELi välisaudiitorina aitab kontrollikoda parandada ELi finantsjuhtimist ja on Euroopa Liidu kodanike finantshuvide sõltumatu kaitsja.

Kontrollikoda hindab osutatava audititeenuse abil ELi rahaliste vahendite kogumist ja kasutamist. Kontrollikoda kontrollib, kas finantstehingud on nõuetekohaselt kajastatud ja esitatud ning kas nende läbiviimine ja juhtimine on toimunud seaduslikult ja korrektselt, et tagada tehingute säästlikkus, tõhusus ja mõjusus. Kontrollikoda esitab oma audititulemused arusaadavates, asjakohastes ja objektiivsetes aruannetes. Kontrollikoda esitab ka oma arvamuse finantsjuhtimist käsitlevatel teemadel.

Kontrollikoda edendab aruandekohustuse täitmist ja läbipaistvust ning aitab Euroopa Parlamendil ja nõukogul teostada kontrolli ELi eelarve täitmise üle, eriti ELi eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse ajal. Kontrollikoda on võtnud endale eesmärgiks olla tõhus asutus, mis tegutseb avaliku sektori auditi ja halduse eesliinil.

Kontrollikoja eelarveaasta kestab 1. jaanuarist 31. detsembrini.

2. Peamised arvestuspõhimõtted ja raamatupidamise aastaaruande esitluslaad

2.1. Koostamise alused

Kontrollikoja raamatupidamise aastaaruande koostamine vastab nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, sätetele, ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse eespool nimetatud nõukogu määruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

Raamatupidamise aastaaruanne koostatakse kooskõlas Euroopa Liidu raamatupidamiseeskirjadega, mis põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori arvestusstandarditel (IPSAS). Arvestuseeskirjad võtab vastu komisjoni peaarvepidaja pärast nõupidamist teiste institutsioonidega.

2.2. Välisvääringus esitatud saldode ja tehingute hindamine

Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingupäeval kehtinud vahetuskursi alusel.

Kasum või kahjum vahetuskursi muutustest, mis tuleneb välisvaluutas arveldatud tehingutest ning välisvaluutas fikseeritud rahaliste varade ja kohustuste vahetuskursside ümberarvestamisest eelarveaasta lõpus, kajastatakse tulude ja kulude aruandes.

Välisvaluutas fikseeritud rahaliste varade ja kohustuse eelarveaasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31. detsembril kehtinud vahetuskursside alusel.

2.3. Materiaalne ja immateriaalne põhivara

Materiaalne ja immateriaalne põhivara on näidatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud amortisatsioon ja väärtuse langus. Madala maksumusega artiklid (alla 420 euro) näidatakse kuludena nende soetamise aastal. Eelarveaasta jooksul kätte saadud/omandatud vara, mis on aasta lõpus veel maksmata, näidatakse kui „pooleliolevat”; pooleliolevate varade hulka kuuluvad ka suured ehitusprojektid, mis ei ole aasta lõpuks veel valminud.

Amortisatsioon arvutatakse lineaarsel meetodil, mille kohaselt vara maksumus kirjendatakse alates selle soetamise kuust vastavalt eeldatavale kasutuseale järgmiselt:

Immateriaalne (arvutitarkvara litsentsid) 4 aastat Hooned 25 aastat või eeldatav kasutusiga Masinad ja seadmed 4, 8 aastat Sisustus ja sõidukid 4, 8, 10 aastat Arvutiriistvara 4 aastat Üüritud hoonete sisustus Üürilepingu kestus Muud seadmed ja sisustus 4, 6, 8 aastat

2.4. Töötajate hüvitised

Vastavalt nõukogu 18. oktoobri 1977. aasta määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77 Euroopa Kontrollikoja liikmete rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT L 268, 20.10.1977, lk 1) artiklile 19 kirjendatakse selle pensionikava kohaselt maksmisele kuuluvad summad ühenduste eelarves ja liikmesriigid tagavad ühiselt nende maksmise.

Tulevaste pensionimaksete kohustus kirjendatakse ja esitatakse kooskõlas ELi raamatupidamiseeskirjaga nr 12 „Töötajate hüvitised”. Kohustuse arvutamise metoodikas võetakse arvesse pensionikava tunnuseid vastavalt raamatupidamisstandardi IPSAS 25 määratlusele.

IPSAS 25 näeb ette töösuhte lõppemise järgsete hüvitiste kohese hindamise (ehk hetkel, mil liikmele pensioniõigused antakse). Nimetatud raamatupidamisstandardis nõutakse tööandjalt oma kindlustusmatemaatiliste kulukohustuste pidevat määramist, võttes arvesse nii hüvitisi, mis on lubatud töötajatele ajal, mil nad on tööealised, kui ka prognoositavat palkade tõusu. Nimetatud kohustuse arvutamiseks kasutatud kindlustusmatemaatilise hindamise meetodit tuntakse proportsionaalse osa krediteerimise meetodi nime all.

Kohustusest arvestatakse maha tulevastele pensionimaksetele kohaldatavate maksude prognoositav summa, kuna nimetatud maksud laekuvad ELi eelarvesse tuludena.

Pensionikohustused arvutatakse igal aastal ümber aruandluskuupäeval. Tulemiaruandes koosnevad pensionikulud aasta jooksul makstud pensionidest ja aasta lõpus tehtud pensionikohustuste korrigeerimisest (mõlemad netosummad). Kindlustusmatemaatiline tulu ja kulu esitatakse tulemiaruandes.

EL-il ei ole praegu mingeid „pensionikavale eraldatud varasid”, mis oleksid mõeldud pensionikohustuste rahastamiseks.

2.5. Riski- ja kulueraldised

Eraldised kohustusteks ja kuludeks on ette nähtud kahjumite või võlgade hüvitamiseks, mis on selgelt määratletud ja bilansi koostamise kuupäeva seisuga kas tõenäoliselt realiseeruvad või kindlasti realiseeruvad, aga pole teada, millises summas või mis kuupäeval.

2.6. Kulude kajastamine

Tehinguid ja sündmusi kajastatakse raamatupidamise aastaaruandes sellel perioodil, millega need seonduvad. Perioodi lõpus kajastatakse viitvõlad vastavalt tarnitud kauba või osutatud teenuse eest makstud summadele.

Seevastu on osa konkreetse aasta maksetest seotud järgnevate perioodidega ning neid käsitletakse ettemakstud tasudena, mis tuleb kajastada järgneval (järgnevatel) perioodil (perioodidel).

Viitvõlgade ja ettemakstud kulude arvutamist aasta lõpus nimetatakse kulude periodiseerimiseks, millega seoses on kehtestatud üksikasjalik metoodika ja praktilised suunised.

3. Bilansi lisad

3.1. Immateriaalne põhivara

Immateriaalse põhivara muutused 2009. aastal olid:

(eurodes) Bilansiline brutoväärtus 1. jaanuar 2009 Soetused Müük Bilansiline brutoväärtus 31. detsember 2009 Akumuleeritud kulum 31. detsember 2009 Bilansiline netoväärtus 31. detsember 2009 Arvutitarkvara 629 882 168 220 — 798 102 – 396 886 401 216 Kokku 629 882 168 220 — 798 102 – 396 886 401 216

3.2. Materiaalne põhivara

Materiaalse põhivara muutused 2009. aastal olid:

(eurodes) Bilansiline brutoväärtus 1. jaanuar 2009 Soetused Müük ja ümberklassifitseerimine Bilansiline brutoväärtus 31. detsember 2009 Akumuleeritud kulum 31. detsember 2009 Bilansiline netoväärtus 31. detsember 2009 Maa 776 630 — — 776 630 — 776 630 Hooned 52 074 987 7 515 1 392 129 53 474 631 –26 319 838 27 154 793 Masinad ja seadmed 131 603 68 128 –3 402 196 329 – 116 064 80 265 Arvutiriistvara 4 187 142 507 846 — 4 694 988 –3 603 516 1 091 472 Sisustus ja sõidukid 2 042 600 198 610 – 158 011 2 083 199 –1 306 282 776 917 Muud seadmed ja sisustus 1 899 367 82 907 –1 758 1 980 516 –1 808 983 171 533 Pooleliolev vara 4 077 754 3 817 107 –1 392 129 6 502 732 — 6 502 732 Kokku 65 190 083 4 682 113 – 163 171 69 709 025 –33 154 683 36 554 342

„Pooleliolev vara” on vara, mis on tarnitud või osaliselt tarnitud, kuid mille kohta ei ole aasta lõpuks arveid esitatud; see hõlmab ka aasta lõpus veel pooleliolevaid suuri ehitusprojekte. Kui tarnitud vara on vastu võetud ja vastav arve kätte saadud, klassifitseeritakse vastavad varad ümber õigesse rubriiki.

31. detsembril 2009 seisuga on pooleliolevat vara summas 6 502 732 eurot: uue hoone K3 uuringud (2 077 656 eurot) ja hoone K1 remonditööd tervishoiu- ja turvanõuetega vastavusse viimiseks (4 425 076 eurot).

Hoone K1 remonditööd tervishoiu- ja turvanõuetega vastavusse viimiseks paigutati käesoleval aastal rubriiki „Hooned”.

3.3. Lühiajalised nõuded

(eurodes) 31. detsember 2009 31. detsember 2008 Lühiajalised nõuded, peamiselt seoses töötajate riiklike pensioniõiguste ülekandmisega 398 142 504 166 Muud nõuded, peamiselt seoses palkade ja lähetuskulude ettemaksetega 367 360 335 446 Ettemakstud tasud hoonete üüri- ja IT lepingute eest 197 446 614 114 Saadaolev summa ELi üksustelt (Euroopa Liidu Väljaannete Talitus) 2 260 2 055 Kokku 965 208 1 455 781

3.4. Raha ja selle ekvivalendid

(eurodes) 31. detsember 2009 31. detsember 2008 Avansikonto 1 000 1 000 Arvelduskonto 1 526 466 1 487 625 Kokku 1 527 466 1 488 625

3.5. Töötajate hüvitised

Tulevased pensionimaksekohustused arvutatakse ilma nende tegemise ajal kinnipeetavate maksudeta (vt ka punkt 2.4).

(eurodes) 31. detsember 2009 31. detsember 2008 Brutosumma 68 741 798 63 730 921 Maksumäär (%) 17,57 17,57 Maksud 12 077 934 11 197 523 Pensionikohustuste netosumma 56 663 864 52 533 398 Pensionikohustuste netosumma muutus 4 130 466 10 665 938

Liikmete pensionikava on kindlaksmääratud hüvitisega kava. Kindlaksmääratud hüvitised on:

— üleminekuhüvitis (makstakse kolmeaastase ametiaja lõpus)

— vanaduspension

— invaliidsuspension ja -toetus

— toitjakaotuspension (makstakse pärast liikme surma, sõltumata sellest, kas see toimub enne või pärast pensionile jäämist)

Pensionikohustuste kalkuleerimist vajavate abisaajate kategooriad on:

— aktiivsed liikmed

— üleminekuhüvitist saavad mitteaktiivsed liikmed

— mitteaktiivsed liikmed pärast üleminekuperioodi (ettemakstud pension)

— pensionile jäänud liikmed

— püsivalt töövõimetud

— ajutiselt töövõimetud

— töötajate lesed

— orvud.

Pensionikohustuste arvutamise eest vastutab Eurostat, keda metoodika rakendamise ja vastavate kindlustusmatemaatiliste prognooside määratlemisel assisteerib sõltumatu pädev ekspert.

Pensionikohustuste hindamise käigus töödeldakse majandus- ja demograafiliste aspektidega seotud muutujaid. Nendele muutujatele omistatud väärtused võivad põhineda kogutud teabel, nad võivad olla hinnangulised või isegi kokkuleppeliselt kindlaks määratud.

Peamised kindlustusmatemaatilised prognoosid sisaldasid hinnangulist nominaalset diskontomäära (4,1 % detsembris 2009), eeldatavat pikaajalist inflatsiooni (2,3 % detsembris 2009) ja üldist palgatõusu (0 % detsembris 2009). 2008. aasta detsembris olid samade muutujate vastavad väärtused 3,7 %, 1,5 % ja 0,3 %.

Pensionikohustuste kogusumma erinevused 2009. aastal ei ole seotud metoodikamuudatuste ega ühegi teise ebatavalise teguriga; arengule on järgmine seletus:

(eurodes) Pensionikohustuste kogusumma seisuga 31.12.2008 63 730 921 Uute töötajatega kaasnevad muutused kohustustes 0 Muutused kohustustes, mis on seotud pideva üldkogumi tunnustega 3 958 178 Pideva üldkogumi teenustasud 5 614 685 Pideva üldkogumi intressikulud 2 510 704 Aasta jooksul makstud pension –2 977 454 Perioodi kindlustusmatemaatiline kasum ja kahjum –1 189 757 Prognooside muudatustest tulenev kindustusmatemaatiline tulu ja kulu 1 052 699 Intressimäär 3 295 980 Suremustabel 0 Üldine palgatõus –2 243 281 Muud muutused kindlustusmatemaatilistes prognoosides 0 Metoodika- ja teiste muudatustega kaasnev kindlustusmatemaatiline kasum ja kahjum 0 Pensionikohustuste kogusumma seisuga 31.12.2009 68 741 798

„Teeninduskulud” kajastavad aktiivsetele liikmetele antud ja aasta teenistusega seotud täiendavate pensioniõiguste tegelikku väärtust.

„Intressikulud” tekivad pensionile veel jäämata liikmete vanuse suurenemisest; liikmed on eakamad ning uue hindamiskuupäeva ja oma tulevaste hüvitiste saamise kuupäeva vahelist aega on vähendatud ühe aasta võrra.

„Aasta jooksul makstud pensionid” on seotud aasta jooksul tehtud maksetega ning see on üksikasjalikult esitatud jaos 4.9.

„Kindlustusmatemaatiline kasum ja kahjum” tuleneb järgmise aasta prognoosi eelduse ja tegelikkuses asetleidnu vahest.

3.6. Muud pikaajalised kohustused

175 000 euro suurune summa kuulub lepingu järgi maksmisele hoone K9 üürilepingu lõpetamisel.

3.7. Riski- ja kulueraldised

Komisjon on Euroopa Kohtule esitanud kaebuse seoses nõukogu 2009. aasta detsembris tehtud otsusega ELi töötajate tasustamise kohandamise kohta (1,85 %), mis on väiksem kui komisjoni esitatud kohandus (3,7 %).

Kontrollikoja töötajatega seotud vaidlusalune summa 650 000 eurot on hinnanguline, ei sisalda makse ning see sisaldab 1,85 protsendilist tõusu perioodil 1. juuli 2009 – 31. detsember 2009.

3.8. Lühiajalised võlad

(eurodes) 31. detsember 2009 31. detsember 2008 Lühiajalised võlad 548 543 540 605 Mitmesugused võlad seoses palkade ja töötajatega 425 994 427 175 Viitkulud - mitte ELi institutsioonid 4 161 463 5 918 135 Viitkulud - ELi institutsioonid 874 060 753 963 Võlad konsolideeritud ELi üksustele, peamiselt Euroopa Nõukogule ja Euroopa Parlamendile 18 648 107 124 Kokku 6 028 708 7 747 002

„Viitvõlad – mitte ELi institutsioonid” sisaldavad aasta lõpus välja võtmata puhkuspäevi, mis on 1 936 117 eurolt 2008. aastal vähenenud 1 799 770 eurole 2009. aastal.

4. Tulemiaruandele lisatud märkused

4.1. „Komisjoni poolt teistele asutustele tehtud siirded”: kirje vastab kontrollikoja igakuistele komisjonile esitatud rahastamistaotlustele kontrollikoja pangakonto täiendamiseks.

4.2. „Tulu haldustegevusest”: jagu koosneb peamiselt liikmete ja personali palgast maksude ja sotsiaalkindlustusmaksete jaoks tehtud mahaarvamistest.

4.3. „Muud tegevustulud” tekivad muuhulgas Euroopa Liidu Väljaannete Talituse väljaannete müügist.

4.4. „Personalikulud” sisaldavad liikmete, koosseisuliste töötajate, lepinguliste töötajate ja ajutiste teenistujate palkasid. Endiste liikmete üleminekutoetused ning liikmete pensionide ja üleminekutoetustega seotud maksud kuuluvad nüüd rubriiki „Pensionikohustuste muutused” (vt 4.9).

4.5. „Põhivaraga seotud kulud” hõlmavad materiaalse ja immateriaalse põhivara amortisatsiooni.

4.6. „Muude halduskulude” olulisimad kirjed:

— hoonete üürimine ja sellega seotud kulud

— IT ja telekommunikatsioon

— lähetuskulud

— puhastus- ja turvateenused.

4.7. „Finantstulud” koosnevad kontrollikoja arvelduskontolt teenitud pangaintressidest.

4.8. „Finantskulud” on kontrollikoja arvelduskontolt võetud pangatasud.

4.9. Rubriiki „Pensionikohustuste muutused” kuuluvad kõik kontrollikoja liikmete pensionidega seotud kulud. Kulud hõlmavad aasta jooksul makstud pensione ja üleminekutoetusi ning ka aasta lõpus tehtud kõikide tuleviku pensionimaksete kohustuse kohandust.

Kuna pensionikohustus hõlmab nüüd üleminekutoetuste kulutusi, peaksid aasta jooksul makstud üleminekutoetused samuti kuuluma rubriiki „Pensionimuutused”. Nii see aga 2008. aasta raamatupidamise aastaaruandes esitatud ei olnud; üleminekutoetused (1 095 429 eurot) ja maksetelt mahaarvestatud maksud (– 382 779 eurot) esitati rubriigis „Personalikulud”.

Kooskõlas EÜ raamatupidamiseeskirjaga nr 14 ning vastavalt allolevas tabelis esitatule tuleb need kaks summat ümber klassifitseerida, et kajastada 2008. aasta andmeid ja tagada nõuetekohane võrreldav teave perioodiks 2008–2009. Ümberklassifitseerimine ei mõjuta lõplikku tulemit ega bilanssi.

(eurodes) 2009 2008. aastal ümber arvestatud Eelarveaasta 2008 finantsaruanded Muutused liikmete pensionikohustuste netosummas 4 130 466 10 665 938 10 665 938 Välja makstud vanaduspensionid 2 020 586 1 750 629 1 750 629 Välja makstud toitjakaotuspensionid 356 249 346 908 346 908 Välja makstud ajutised hüvitised 542 642 1 095 429 — Välja makstud invaliidsuspensionid 57 977 — — Aasta jooksul makstud pensionite vahesumma 2 977 454 3 192 966 2 097 537 Maksetelt maha arvestatud maksud – 386 534 – 382 779 - Pensionikohustuste muutused 6 721 386 13 476 125 12 763 475

5. Bilansivälised kirjed

5.1. Tingimuslikud varad

Tarnijad on andnud järgmised pangagarantiid lepinguliste kohustuste nõuetekohaseks täitmiseks:

(eurodes) 31. detsember 2009 Reisibüroo 100 000 K1-hoone renoveerimine 545 951 K3-hoone projektijuhtimine 578 000 Ametisõidukite liisimine 75 000 Kindlustusettevõte 1 361 Telekommunikatsioon 20 000 Kokku 1 320 312

5.2. Edaspidise rahastamise kulukohustused

(eurodes) 31. detsember 2009 Hoonete kasutusrent 11 683 829 IT-seadmete, autode ja teiste seadmete kasutusrent 1 001 910 Vahesumma 12 685 739 Kasutamata assigneeringutele vastavad kulukohustused – täitmata kulukohustused (RAL e. „Reste à liquider”) – pärast 2010. aasta viitvõlgade mahaarvamist 56 918 665 Kokku 69 604 404

Täitmata kulukohustustused on eelarvelise raamatupidamisarvestuse element, mis kajastab täitmata kulukohustuste väärtust. Täitmata kulukohustuste väärtus on võetud kulukohustuste ja tehtud maksete vaheline erinevus, mis tekib kulukohustuste võtmise ja vastava makse töötlemise vahele jääva aja tõttu.

Eelmise aastaga võrreldes on täitmata kulukohustused suurenenud ning selle põhjuseks on uue K3-hoone ehitus.

5.3. Kontrollikoja ehitusprojektid

Kontrollikoda asus oma hoonetesse (hoone „K1”) aastal 1988 ning ostis hooned koos nende aluse maaga aastal 1990 ära. 1999. aastal sõlmis kontrollikoda Luksemburgi riigiga raamlepingu, millega anti kontrollikojale ühe euro eest teise maatüki kasutamise õigus 49 aastaks (ühekordse uuendamise võimalusega) lisahoone (hoone „K2”) ehitamiseks. Teise lisahoone – „K3” – puhul pidid Luksemburgi riik ja kontrollikoda siiski erinevatest projekti rakendamise korraldustest tulenevalt 22. veebruaril 2008 sõlmima uue raamlepingu.

Luksemburgi riik müüs kahe eelmainitud lisahoonega seotud kaks maatükki kontrollikojale sümboolse ühe euro suuruse hinnaga. Kui kontrollikoda peaks tulevikus kaaluma mõne oma hoone loovutamist kolmandale osapoolele, mis ei ole ühenduse asutus või institutsioon, tagastab kontrollikoda maatüki riigi omandisse sümboolse ühe euro suuruse hinna eest; samuti on riigil võimalik osta kõnealune hoone sõltumatu eksperdi määratud hinnaga. Kui Luksemburgi riik seda õigust kasutada ei soovi, annab see maatüki kasutusõiguse hoone ostjale.

Luksemburgis on kontorihoonete kasutusajaks 15 aastat, pärast mida tuleb need kehtivate tervise-, turva- ja keskkonnastandardite täitmiseks moderniseerida. Nõutavaid tervise- ja turvastandarditega seotud ehitustöid tehti K1-hoones viimased kaks aastat. Kuigi ehitustööd võib juba üldiselt lõpetatuks lugeda, kinnitatakse hoone lõplik vastuvõtmine ametlikult 2010. aastal. K2-hoone võeti kasutusele 2003. aasta novembris ning seetõttu on tal kasutusluba („autorisation d'exploitation”), mis kehtib kuni 2018. aastani.

K3-hoone ehitustööd algasid märtsis 2010. Rahastamise esimene 55 miljoni euro suurune osamakse sisaldus 2009. aasta eelarves. Osa sellest osamaksest kasutati ära 2009. aastal ning allesjäänud osa kirjendati täitmata kulukohustuste rubriiki (vt punkt 5.2). Allesjäänud osa katab ehitusettevõtetega sõlmitud lepinguid, mis allkirjastatakse 2010. aastal. Pärast avatud hanget sõlmis kontrollikoda 15. juunil 2009 konsortsiumiga teenuslepingu seoses K3-hoone ehituse projektijuhtimisega. Muu hulgas on projektijuhi kohustus kontrollikoja nimel viia läbi hanked ja sõlmida lepingud ehitusettevõtetega, teha ehitustööde üle järelevalvet ning kontrollida vastavaid arveid enne nende väljamaksmist. Kui arved on kontrollitud ja kontrollikoja vastutavate talituste poolt väljamaksmiseks kinnitatud, on projektijuhi kohustus need ehitusettevõtetele välja maksta. Eelnevalt mainitud kontekstis võtab projektijuht ehitusettevõtete ees finantskohustused. Vastukaaluks sellele sätestatakse kontrollikoja ja projektijuhi vahelises lepingus, et kontrollikojal peavad eelarve raames olema piisavad vahendid, katmaks projektijuhi otseseid kulukohustusi ehitusettevõtete ees. Selle tagamiseks on kontrollikoda kohaliku pangaga sõlminud usalduslepingu ja hoiab seal eelarvepädeva institutsiooni poolt eraldatud vahendeid. Liidu finantshuvid on samaaegselt usalduslepingu kasutusest tulenevalt kaitstud.

5.4. Võimalikud kohtuvaidlused

Puuduvad.