Kooskõlas OECD ülemaailmsete maksustamise läbipaistvuse algatuste kohaldamisalaga, keskendutakse käesolevas ettepanekus kontsernidele, mille ülemaailmne konsolideeritud netokäive ületab 750 miljonit eurot. Ettepanekuga ei kaasne mingeid kohustusi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. Ettepanek on proportsionaalne nii kohaldamisala kui ka avalikustatava teabe osas, et esiteks piirata nõuete täitmise ja muuga seonduvaid kulusid asjaomaste ettevõtjate jaoks ning teiseks vältida nende konkurentsivõime ohustamist või tekitada neile alusetult topeltmaksustamisohtu. Ettepanek sobib kokku mitmepoolse lähenemisviisiga, mida toetavad G20 ja OECD. Komisjon jätkab nendes küsimustes proaktiivset tööd kõigi asjaomaste rahvusvaheliste partneritega.

G20-lt ja mujalt tulnud üleskutsele vastates on vaja ettevõtjate suuremat läbipaistvust, et võimaldada avalikult kontrollida, kas makse makstakse seal, kus saadakse kasumit. Käesolevas ettepanekus nõutakse, et rahvusvahelised ettevõtjad avalikustaksid eriaruandes tasutava tulumaksu ning muu asjakohase maksustamisalase teabe. Rahvusvahelised ettevõtjad, kelle peakorter asub ELis või sellest väljaspool ning kelle käive ületab 750 miljonit eurot, peavad vastama kõnealustele täiendavatele läbipaistvusnõuetele. Esmakordselt kohaldatakse selliseid aruandekohustusi mitte üksnes Euroopa, vaid ka väljaspool ELi asutatud, kuid Euroopas tegutsevate rahvusvaheliste ettevõtjate suhtes.

Maksudest kõrvalehoidumise ja agressiivse maksuplaneerimise vastu võitlemine nii ELi kui ka ülemaailmsel tasandil on Euroopa Komisjoni poliitiline prioriteet. ELi õiglase ja tõhusa äriühingute maksustamise süsteemi laiaulatuslikuma strateegia osana aitab avalik kontroll tagada, et kasumit maksustatakse tõhusalt seal, kus see teeniti. Avalik kontroll võib suurendada avalikkuse usaldust ja tugevdada ettevõtjate sotsiaalset vastutust, edendades heaolu selle kaudu, et ettevõtjad maksavad makse riigis, kus nad tegutsevad. Samuti võib see edendada faktidel põhinevat arutelu maksualaste õigusaktide võimalike puuduste üle.

Tugeva ühtse turu jaoks on vaja õiglast, tõhusat ja kasvusõbralikku äriühingute maksustamise süsteemi, mis lähtuks põhimõttest, et ettevõtjad peaksid makse maksma riigis, kus nad kasumit teenivad. Agressiivne maksuplaneerimine kahjustab seda põhimõtet. Suurem osa ettevõtjaid ei tegele agressiivse maksuplaneerimisega, mis seab nad ebasoodsasse konkurentsiolukorda võrreldes nendega, kes sellega tegelevad. Eriti mõjutab see väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid.

•Subsidiaarsus (jagatud pädevuse korral)

Järjest üleilmsemas, integreeritumas ja digiteeritumas majanduses annavad ettevõtjad ja tootmise väärtusahelad tunnistust sellest, et riiklikke ning isegi piirkondlikke piire on aina vähem. Seevastu kuuluvad maksupoliitika ja -haldus eelkõige liikmesriikide vastutusalasse. Mitmete maksuplaneerimise struktuuride ja siirdehindade kokkulepete piiriülese olemuse tõttu on rahvusvahelistel ettevõtjatel võimalik oma maksubaas kergesti ümber paigutada teise riiki kas ELis või väljaspool. Seega on ELi meede põhjendatud subsidiaarsuse seisukohast, et käsitleda piiriülest mõõdet, kui tegemist on agressiivse maksuplaneerimise või siirdehindade kokkulepetega.

•Proportsionaalsus

Käesolev algatus põhineb kohaldamisala ja sisu poolest suures osas G20 poolt saavutatud rahvusvahelisel konsensusel. Sellega tasakaalustatakse hästi üldisest läbipaistvusest saadav kasu ning vajadus tugeva ja jõulise ELi majanduse järele. Algatus kajastab huvitatud isikute väljendatud seisukohti seoses moonutustega ühtsel turu, kahjustamata samas ELi konkurentsivõimet. See ei tohiks põhjustada ettevõtjatele põhjendamatut halduskoormust, tekitada täiendavaid maksukonflikte ega topeltmaksustamisohtu. See ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik selleks, et saavutada eesmärk, st suurendada läbipaistvust.

•Vahendi valik

Võttes arvesse õiguslikku alust ning algatuse tugevat seost ettevõtjate aruandluse, sealhulgas mittefinantsaruandlusega, tehakse ettepanek raamatupidamisdirektiivi muutmiseks.

3.JÄRELHINDAMISTE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISTE TULEMUSED

•Järelhindamised / kehtivate õigusaktide toimivuskontroll

Käesoleva ettepanekuga nähakse ette riigipõhine aruandlus, mis on enamiku tööstussektorite jaoks uus. Samalaadsed aruandlusnõuded on kehtestatud pangandus-, kaevandus- ja metsaraietööstuse suhtes. Pärast seda, kui riigipõhine aruandlus jõustus 2015. aastal, on pankade avaldatud riigipõhised aruanded näidanud, et tegemist on kasuliku vahendiga, mis võimaldab hinnata, kas makse makstakse seal, kus teenitakse kasumit.

•Konsultatsioonid

Komisjoni talitused pidasid 2015. aasta juunist detsembrini ulatuslikke konsultatsioone, kogudes kokku üle neljasaja vastuse, mis kajastavad ettevõtjate, tööstusliitude, vabaühenduste, kodanike ja mõttekodade seisukohti. Kõnealuse konsultatsiooni faktiline kokkuvõte on kättesaadav Euroopa Komisjoni veebisaidil. Lisaks võimaldasid sihtotstarbelised seisukohavahetused, kohtumised ja kõrgetasemeline ümarlaud komisjonil paremini mõista probleeme, sealhulgas nii kasu kui ka riske, mis kaasnevad äriühingute tulumaksuga seonduva suurema läbipaistvusega üldsuse jaoks. Kõik arutelu käigus saadud arvamused vaadati hoolikalt läbi ja need võeti arvesse.

Enamik avalikule konsultatsioonile vastanud isikutest kutsus ELi üles arutelu juhtima ning vajadusel minema kaugemale rahvusvahelisel tasandil kehtivatest algatustest seoses riigipõhise aruandlusega. Vabaühendused ja ametiühingud kaldusid seda seisukohta toetama. Seevastu enamik ettevõtjaid eelistas mitte minna ELi tasandil kaugemale G20/OECD maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise tegevuskava rakendamisest. Viimasega on ette nähtud riigipõhise aruande avaldamine üksnes maksuhalduritele.

•Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

Komisjoni talitused kohtusid maksustamise läbipaistvuse küsimustes 24. septembril 2015 hea maksuhaldustava platvormiga. Lisaks muudele uuringutele tellisid komisjoni talitused 2014. aastal PwC-lt uuringu riigipõhise aruandluse võimalike majanduslike tagajärgede kohta pankadele. Euroopa Komisjoni poolt käesoleva algatuse toetamiseks läbiviidud konsultatsioonide ülevaatlik aruanne on kättesaadav Euroopa Komisjoni veebisaidil.

•Mõju hindamine

Ettepanekut toetab mõjuhinnang, mis sai õiguskontrollikomitee positiivse vastuvõtu osaliseks. Komitee arvamuse järel parandati mõjuhinnangut mitmes mõttes. Esiteks tehakse paremini vahet meetmetel, mille eesmärk on tegeleda otseselt äriühingute maksustamise vältimise probleemiga ning kaudselt kasul, mida suuremast läbipaistvusest eeldatavasti saadakse. Teiseks täiendatakse vabatahtliku avaldamise valikut (märgistamise süsteem). Kolmandaks on prognoositud mõju hindamine selgemini eristatud baasstsenaariumis sisalduvate maksustamise vältimist ärahoidvate muude meetmete mõjust. Tänane ettepanek põhineb mõju hindamises esile toodud eelistatud valikul, milleks on üleilmse äritegevuse avalik riigipõhine aruandlus, mis esitatakse ELi liikmesriikide kaupa ja kokkuvõtlikult ELi-välise tegevuse kohta. Ettepanekut kohaldatakse kõigi ELi ja kolmandate riikide rahvusvaheliste ettevõtjate suhtes, kelle konsolideeritud käive on vähemalt 750 miljonit eurot ning kelle tegevus ELis hõlmab vähemalt asutamist. Avaldamisele kuuluv teave hõlmab makstud ja kogunenud tulumaksu ning vajalikku taustateavet. Ettepanek erineb mõjuhinnangust kahes valdkonnas: seda on täpsustatud seoses ELi-välise tegevusega, mille puhul nõutakse sama üksikasjalikku hindamist, mida kohaldatakse ELi liikmesriikide suhtes, ka teatavate maksujurisdiktsioonide puhul. Lisaks on tehtud ettepanek nõuda jaotamata kasumi riigipõhist avalikustamist ja küsida kontserni tasandil selgitusi, kui esineb olulisi erinevusi kogunenud ja tegelikult makstud maksude vahel. Ühiskondliku kasu poolest vastab algatus suurenenud nõudlusele läbipaistvuse järele seoses rahvusvaheliste kontsernide maksuasjadega. Mugavamas vormis täiendava teabe esitamine peaks samuti aitama suurendada üldsuse usaldust maksusüsteemide õigluse suhtes. Majanduslikku mõju seisukohast ei põhjusta ettepanek märkimisväärset täiendavat halduskoormust, kuna väga suured rahvusvahelised ettevõtjad peavad igal juhul esitama maksustamise vältimise vastase paketi rakendudes maksuhalduritele põhjalikuma riigipõhise aruandluse. Kõikide ELis tegutsevate väga suurte rahvusvaheliste ettevõtjate suhtes kohaldatakse samu avalikustamise nõudeid, sõltumata sellest, kas nende peakontor asub ELis või kolmandas riigis. Peale selle koondab avalik riigipõhine aruandlus ühte dokumenti teabe, mis on liikmesriikide äriregistrites juba suuresti kättesaadav. Sestap ei mõjutata ettevõtjate konkurentsivõimet. Täiendavate maksukonfliktide ja topeltmaksustamise ohu tekitamine on piiratud, kuna avalikkusele kättesaadav maksuteave esitatakse vaid piiratud arvu maksujurisdiktsioonide lõikes. Muude jurisdiktsioonide tegevuste osas esitatakse üldiselt koondteavet.

•Õigusloome kvaliteet ja lihtsustamine