Ettepanek: NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS, millega muudetakse nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 875/2013, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 3 kohast vahepealset läbivaatamist Taist pärinevate toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks /* COM/2014/0108 final - 2014/0055 (NLE) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (edaspidi „algmäärus”) kohaldamist teatavate Taist pärinevate toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste tollimaksude vahepealse läbivaatamise menetluses. Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis tehti kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu määrusega (EÜ) nr 682/2007 (ELT L 159, 18.7.2007, lk 14), mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 954/2008 (ELT L 260, 25.9.2008, lk 1), on kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Taist pärinevate ja praegu CN-koodide ex 2001 90 30 ja ex 2005 80 00 alla kuuluvate toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes. Dumpinguvastane tollimaks jäeti nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 875/2013 (ELT L 244, 13.9.2013, lk 1) kehtima. Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED Konsulteerimine huvitatud isikutega Menetlusega seotud huvitatud isikutel oli vastavalt algmääruse sätetele juba uurimise ajal võimalus oma huve kaitsta. Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärusega ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab põhjalikku loetelu tingimustest, mida tuleb hinnata. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Tai eksportiv tootja River Kwai International Food Industry Co., Ltd (edaspidi „RKI”) esitas taotluse osaliseks vahepealseks (dumpinguga piirduva) läbivaatamiseks. Komisjon algatas läbivaatuse 14. veebruaril 2013. RKI suhtes kohaldatakse 12,8 % individuaalset dumpinguvastast tollimaksumäära. Läbivaatamisega seotud uurimise käigus tehti kindlaks 3,6 % dumpingumarginaal. Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud ettepaneku määruse kohta, millega muudetakse RKI suhtes kohaldatavat tollimaksu. Õiguslik alus Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed. Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. Meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. Nõuet, mille kohaselt liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike asutuste, ettevõtjate ning kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult väike ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga, ei kohaldata. Õigusakti valik Kavandatav õigusakt: määrus. Muud vahendid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel. Algmääruses ei ole ette nähtud muid võimalusi. 4. MÕJU EELARVELE Ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet. 2014/0055 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS, millega muudetakse nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 875/2013, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 3 kohast vahepealset läbivaatamist Taist pärinevate toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 291 lõiget 2, võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 3 , võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega ning arvestades järgmist: 1. MENETLUS 1. Kehtivad meetmed (1) Pärast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine”) kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 682/2007[2] lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate, praegu CN-koodide ex 2001 90 30 ja ex 2005 80 00 alla kuuluvate Taist pärit toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi suhtes. Need meetmed kehtestati väärtuselise tollimaksuna määraga 3,1–12,9 %. (2) Nõukogu muutis määrusega (EÜ) nr 954/2008[3] ühe eksportiva tootja suhtes kehtivaid meetmeid ja sellest tulenevalt „kõigi muude äriühingute” suhtes kohaldatavat määra, mis on pärast muudatust 3,1–14,3 %. (3) Pärast algmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist jättis nõukogu oma rakendusmäärusega (EL) nr 875/2013[4] („aegumise läbivaatamine”) dumpinguvastase tollimaksu kehtima määraga 3,1–14,3 %. 2. Läbivaatamistaotlus (4) Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) on saanud algmääruse artikli 11 lõike 3 kohase taotluse osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks. Nimetatud taotluse esitas Tai eksportiv tootja River Kwai International Food Industry Co. Ltd. (edaspidi „taotluse esitaja”). (5) Taotlus piirdus taotluse esitajaga seotud dumpingu uurimisega. (6) Taotluse esitaja esitas oma taotluses prima facie tõendeid selle kohta, et asjaolud, millega seoses kehtestati taotluse esitaja suhtes praegu kehtivad meetmed, on muutunud ning need muutused on püsiva iseloomuga. (7) Konkreetselt väitis taotluse esitaja, et muutunud asjaolud on seotud muutustega tema müüdavas tootevalikus, mis mõjutab otseselt tema tootmiskulusid. Omamaiste hindade võrdlusest liitu suunduva ekspordi hindadega ilmnes, et dumpingumarginaal oli madalam praegu kehtiva meetmega kehtestatud tasemest. 3. Osalise vahepealse läbivaatamise algatamine (8) Komisjon tegi pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks, et eksisteerisid piisavad tõendid õigustamaks osalise vahepealse, taotluse esitaja poolse dumpingu läbivaatamise algatamist. Selle alusel teatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas 14. veebruaril 2013 avaldatud teatega[5] (edaspidi „algatamisteade”) osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. 4. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood (9) Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2011 kuni 31. detsembrini 2012 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). 5. Uurimisega seotud isikud (10) Komisjon teatas vahepealse läbivaatamise algatamisest ametlikult nii taotluse esitajale kui ka liidu tootjate assotsiatsioonile (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux; edaspidi „AETMD”). (11) Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. (12) AETMD kirjalikke märkusi arutati ja võeti asjakohaselt arvesse. (13) Uurimiseks vajaliku teabe kogumiseks saatis komisjon taotlejale küsimustiku ning sai vastuse selleks ette nähtud tähtaja jooksul. (14) Komisjon kogus ja kontrollis kogu olemasolevat teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu kindlakstegemiseks. Komisjon tegi kontrollkülastuse taotluse esitaja ruumidesse Tais – Bangkokis ja Kanchanaburis. 2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE 1. Vaatlusalune toode (15) Vaatlusalune toode on sama, mis määratleti esialgse ja aegumise läbivaatamisega seotud uurimise puhul, s.t Taist pärit, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konserveeritud külmutamata suhkrumais (Zea mays var. saccharata) terade kujul, mis praegu kuulub CN-koodi ex 2001 90 30 alla, ja ilma äädika või äädikhappeta toiduks valmistatud või konserveeritud külmutamata suhkrumais (Zea mays var. saccharata) terade kujul (v.a rubriiki 2006 kuuluvad tooted), mis praegu kuulub CN-koodi ex 2005 80 00 alla. 2. Samasugune toode (16) Nagu esialgse uurimise käigus leiti ja aegumise läbivaatamisega seotud uurimine kinnitas, on liidus toodetaval ja müüdaval suhkrumaisil ning Tais toodetaval ja müüdaval suhkrumaisil sisuliselt samasugused füüsikalised ja keemilised omadused ning Tais toodetud ja liitu eksportimiseks müüdaval suhkrumaisil samasugused peamised kasutusviisid. Seega käsitletakse neid tooteid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasuguste toodetena. 3. DUMPINGUHINNAGA MÜÜK 1. Normaalväärtuse määramine (17) Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 2 esimese lausega tegi komisjon esmalt kindlaks, kas taotluse esitaja kogu samasuguse toote omamaine müük oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tüüpiline. Omamaine müük on tüüpiline juhul, kui omamaise müügi kogumaht moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % vaatlusaluse toote ekspordi kogumahust liitu. (18) Samasuguse toote omamaise müügi kogumaht leiti olevat tüüpiline. (19) Seejärel määras komisjon kindlaks need omamaisel turul müüdavad tooteliigid, mis olid liitu eksportimiseks müüdavate liikidega identsed või otseselt võrreldavad. (20) Komisjon tegi iga tooteliigi puhul kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 2 kindlaks, kas nende omamaine müük oli piisavalt tüüpiline. Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline juhul, kui selle tooteliigi müügi maht sõltumatutele tarbijatele kodumaal moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % identse või võrreldava tooteliigi ekspordi kogumahust liitu. (21) Komisjon tegi kindlaks, et taotluse esitaja müüs kõiki liitu eksporditavaid tooteliike kodumaal tüüpilistes kogustes. (22) Järgmiseks määratles komisjon iga tooteliigi puhul, kui suur osa müüdi kasumlikult sõltumatutele tarbijatele koduturul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müügimahtu kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 4. (23) Normaalväärtus põhineb tooteliigi tegelikul omamaisel hinnal, sõltumata sellest, kas kõnealune müük on kasumlik või mitte, kui – nimetatud tootetüübi müügi kogumahust üle 80% müüdi netomüügihinnaga, mis oli võrdne arvestusliku tootmiskuluga või sellest kõrgem, ning – selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on võrdne või suurem kui ühiku tootmiskulu. (24) Komisjoni omamaise müügi analüüs näitas, et rohkem kui 90 % omamaisest müügist oli kasumlik, ja et kaalutud keskmine müügihind oli suurem kui ühiku tootmiskulu. Seega arvutati normaalväärtus kogu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena. 2. Ekspordihinna määramine (25) Taotluse esitaja kogu müük ekspordiks liitu toimus otse sõltumatutele tarbijatele liidus või Tais. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 määrati ekspordihind seepärast kindlaks tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal. 3. Võrdlus (26) Komisjon võrdles normaalväärtust ja ekspordihinda tehasehindade põhjal. (27) Kui see oli õigustatud, kohandas komisjon normaalväärtust ja/või ekspordihinda vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10, et võtta arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. (28) Kohandusi transpordikuludes, kindlustuskuludes, käitlemis- ja laadimiskuludes, vahendustasudes ja pangakuludes võeti asjakohastel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel arvesse. (29) Taotluse esitaja kinnitas algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti d kohast kohandust, võtmaks arvesse kaubamärgi väärtuse erinevust oma kaubamärgi all kodumaal müümisel ja oma kaubamärgi all liidu turul müümisel. Väidetavalt on taotluse esitaja oma kaubamärgi väärtus Tai turul suurem kui liidu turul. Oma väite põhjendamiseks osutas taotluse esitaja esialgse uurimise ja aegumise läbivaatamise käigus tehtud kohandusele. (30) Ometi erineb taotluse esitaja olukord käesoleva vahepealse läbivaatamise raames muude eksportivate tootjate omast, mida arvestades tehti esialgse uurimise ja aegumise läbivaatamise käigus kohandus. Esialgse uurimise ja aegumise läbivaatamise käigus tehtud kohanduse puhul on sõnaselgelt osutatud neile eksportivatele tootjatele, kes müüvad oma kaupu koduturul omaenda kaubamärgi all, samal ajal, kui müük liidu turul toimub jaemüüja kaubamärgi all. Taotluse esitaja, keda käesolev vahepealne läbivaatamine käsitleb, müüb nii kodu- kui ka liidu turul omaenda kaubamärgi all. Peale selle kohandati esialgse uurimise ja aegumise läbivaatamise käigus normaalväärtuse arvutamisel algmääruse artikli 2 lõike 6 kohaselt kasumimarginaali. Kuid käesoleva vahepealse läbivaatamise raames põhineb normaalväärtus taotluse esitaja tegelikel omamaistel hindadel. (31) Seoses kaubamärgi väärtuse väidetava puudumisega müümisel liidu turul tuleb öelda, et vaatlusaluse, tootja kaubamärki kandva toote importija on spetsialiseerunud kaubamärki kandvate toiduainete impordile, eelkõige Aasiast. Taotluse esitaja ei selgitanud ega esitanud tõendeid, miks müük sellele konkreetsele importijale on väiksema väärtusega kui taotluse esitaja kaubamärgi väärtus koduturul. Sellest tulenevalt järeldas komisjon, et taotluse esitaja ei ole näidanud, et kaubamärgi väärtuse väidetav erinevus mõjutab hindu või nende võrreldavust. (32) Taotluse esitaja taotles ka sama kohanduse tegemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile k. Kuid kuna taotluse esitaja ei näidanud, et väidetav erinevus mõjutab hindu või nende võrreldavust, ei saanud kohandust ka nimetatud sätte alusel heaks kiita. (33) Seepärast lükati artikli 2 lõike 10 punktide d ja k kohaste kohanduste taotlus tagasi. (34) Osutades algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile b, soovis taotluse esitaja ka, et võetakse arvesse valitsuse makstavat ekspordimaksu vähendust. Valitsus maksab taotluse esitajale teatava summa, kui vaatlusalust toodet eksporditakse, sh liidu turule. (35) Taotluse esitaja suutis näidata, et eksportimisel liidu turule makstakse taotluse esitajale summa, mis vastab vähem kui 0,5 % arve väärtusest. Kuid kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga b tuleb nimetatud artiklis sätestatud tingimuste täitmise korral kohandada normaalväärtust ja mitte ekspordihinda, nagu taotluse esitaja taotleb. Peale selle ei suutnud uurimine tuvastada mingit otsest seost makse, mille taotluse esitaja sai vaatlusaluse toote eksportimisel liitu, ja selles füüsiliselt sisalduvate toorainete impordimaksude vahel. (36) Ettevõtja taotles ka sama kohanduse tegemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile k. Kuid kuna taotluse esitaja ei näidanud mingit seost ekspordimaksu vähenduse ja eksporditava vaatlusaluse toote hinna vahel, ei saadud taotlust heaks kiita. (37) Seepärast lükati artikli 2 lõike 10 punktide b ja k kohase ekspordimaksu vähenduse taotlus tagasi. 4. Dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (38) Võrreldi iga liitu eksporditud vaatlusaluse tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava vaatlusaluse tooteliigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12. (39) Sellest tulenevalt leiti, et kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist oli 3,6 %. 4. MUUTUNUD ASJAOLUDE PÜSIV LAAD (40) Algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt uuris komisjon, kas asjaolud, mille põhjal määrati praegune dumpingumarginaal, on muutunud ja kas see muutus on püsiva iseloomuga. (41) Taotluse esitaja osutas oma läbivaatamise taotluses, et muutunud asjaolud on seotud muutustega tema müüdavas tootevalikus, mis mõjutaks otseselt tema tootmiskulusid. Uurimine kinnitas, et taotluse esitaja ei tooda ega müü ettevõtte ümberkorraldamise tõttu enam teatavaid tooteid, mida ta tootis ja müüs esialgse uurimise ajal, ja et see on mõjutanud vaatlusaluse toote tootmiskulusid. (42) AETMD kommenteeris, et taotluse esitaja ümberkorraldused ei ole püsiva iseloomuga, sest neid on võimalik lihtsalt tagasi pöörata. (43) On tõepoolest võimalik, et taotluse esitaja juhtkond saaks ümberkorraldused soovi korral tagasi pöörata. Siiski ei ole mingeid tõendeid selle kohta, et taotluse esitaja otsus korraldada ümber ja ajakohastada kontserni toodete müük kontserni kuuluvate äriühingute vahel ei oleks püsiva iseloomuga. Peale selle toimus ümberkorraldus juba 2009. aastal, mis näitab, et äriühingu uus struktuur on püsiva iseloomuga. (44) AETMD kordas pärast avalikustamist oma väidet, et läbivaatamise algatamise aluse muutuse iseloomu ei saa lugeda püsivaks. Täpsemalt seadis ta küsimuse alla kontserni sisemiste ümberkorralduste mõju tootmiskuludele, väites, et kulud võidakse normaalväärtuse alandamiseks kontserni siseselt ümber paigutada. Seepärast ei saadud uute tootmiskulude iseloomu püsivaks lugeda. Samuti märkis AETMD, et värskete toodete tootmise ja müügi eest vastutava tütarettevõtja aadress on sama mis taotluse esitajal. AETMD väitis, et see kinnitab veel kord, et ümberkorraldus ei ole ei põhjalik ega püsiv. (45) Taotluse esitaja rõhutas vastuseks AETMD eelmises põhjenduses esitatud väidetele, et ümberkorralduse käigus täiustati ka kuluarvestussüsteemi, mille abil tuvastati kitsaskohad ja kõrvaldati need, et optimeerida tootmist ja vähendada tootmiskulusid. Taotluse esitaja rõhutas ka, et 2009. aasta ümberkorralduse tagasipööramine oleks praegu väga keeruline, sest taotluse esitaja emaettevõtja Agripure Holding PLC on Tai börsinimekirjas. (46) Taotluse esitaja ümberkorralduste võimaliku tagasipööramise ohtu on käsitletud juba põhjenduses 43. (47) Käesoleva läbivaatamise algatamistaotluses esitatud väidete täpsuse kontrollimiseks võrdles komisjon esialgse uurimise ajal (s.o enne taotluse esitaja ümberkorraldamist 2009. aastal) ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu eksporditud tooteliikide tootmiskulusid. See võrdlus kinnitas tõepoolest, et ühiku tootmiskulud on märkimisväärselt muutunud. Ühiku tootmiskulude tuvastatud muutus ulatub kulude ümberpaigutamisest kaugemale ja on põhjustatud kaudsete tootmiskulude, nagu tootmise üldkulud ja tööjõukulud, reaalsest vähenemisest. (48) Taotluse esitaja juriidilise aadressi jagamine tema tütarettevõtjaga on aga levinud äritava. Peale selle leidis komisjon taotluse esitaja juurde tehtud kontrollkäigu põhjal, et tootmisliinid ja valmistoodangu laod kõnealustes ruumides olid mõeldud suhkrumaisi jaoks; seal ei olnud nähtavaid märke tütarettevõtja toodetavate värskete toiduainete tootmisest ega ladustamisest. (49) Võttes arvesse AETMD ja taotluse esitaja väiteid ja olles tuvastanud ühiku tootmiskulude de facto vähenemise esialgse uurimise ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel, tuli AETMD esitatud väide tagasi lükata. (50) AETMD on väitnud ka, et taotluse esitaja kavatses suurendada oma tootmisvõimsust 2013. aastal umbes 40 %. AETMD väitel võiks see asjaolu olla vastuolus taotluse esitaja väitega, et uued, läbivaadatud tootmiskulud (pärast ümberkorraldamist) on püsiva iseloomuga. (51) Uurimine kinnitas tõepoolest, et taotluse esitaja on suurendamas oma tootmisvõimsust. Tootmisvõimsuse suurenemise mõju on olnud üks teguritest, mille alusel aegumise läbivaatamises järeldati, et eksisteerib dumpingu jätkumise oht[6]. (52) Pärast avalikustamist kordas AETMD taas väidet, et investeerimine uude tootmisvõimsusse mõjutaks kindlasti tootmiskulusid ja seepärast ei ole valitsevad tootmiskulud, millega käesoleva läbivaatamise käigus võrreldi omamaiseid hindu (põhjendus 24), püsiva iseloomuga. Eelkõige tegi AETMD arvutuse kättesaadavate allikate põhjal, mille alusel ta järeldas, et kogukulud suureneksid amortisatsiooni suurenemise tõttu võrreldes praeguste kuludega umbes 10 %. (53) Taotluse esitaja ei vaielnud vastu AETMD väitele amortisatsioonikulude suurenemise kohta kui sellisele, kuid rõhutas, et see amortisatsioonikulude suurenemine kompenseeritakse kogutulude suurenemisega (müügi suurenemisest) ja muude kulude vähenemisega tänu suurenevale automatiseerimisele. (54) Nagu öeldakse põhjenduses 51, on taotluse esitaja tõepoolest investeerimas uutesse tootmisseadmetesse. Investeerimine uutesse tootmisseadmetesse võib tuua kaasa amortisatsioonikulude suurenemise. Teisest küljest ja nagu taotluse esitaja vastuseks AETMD märkusele rõhutas, võivad uued tootmisseadmed tuua kaasa muudatusi (võrreldes praeguste tootmisliinidega), näiteks automatiseerimise tase. Need muutused peaksid otseselt vähendama tööjõu- ja energiakulusid ja võiksid kompenseerida amortisatsioonikulude suurenemist. (55) Teisest küljest järeldati, et kogumõju toodetud ühiku tootmiskuludele ei ole võimalik mõõta enne, kui uued seadmed on kasutusele võetud ja täiendavad kulud raamatupidamisarvestuses kajastatud. (56) Sellest hoolimata ja võttes arvesse investeeringu eesmärki (tõhususe ja konkurentsivõime suurendamine, ühiku tootmiskulu vähendamine), eeldatakse, et vähemalt keskpikas kuni pikas perspektiivis ühiku tootmiskulud märkimisväärselt ei muutu. Selliste asjaolude juures eeldatakse, et normaalväärtus põhineb ka tulevikus omamaistel hindadel, nagu käesolevas läbivaatamises. Seepärast tuleb AETMD argument tagasi lükata. (57) AETMD seadis pärast avalikustamist kahtluse alla ka uue dumpingumarginaali püsiva iseloomu. Ta väitis, et dumpingumarginaali arvutuses kasutatud ekspordihinnad ei olnud tüüpilised. Täpsemalt väitis ta, et (a) läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul eksporditud tonnide arv oli liiga väike olemaks tüüpiline, ja (b) osutades põhjendusele 29, tuleks asjaolu tõttu, et oma kaubamärki kandvate toodete eksporditehingud moodustasid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil peaaegu poole kogu ekspordist, lugeda ekspordi hindu ebatüüpiliseks. AETMD arvas, et kui kavandatavate meetmete leevendamine peaks jõustuma, moodustaks suurema osa ekspordist liitu tõenäoliselt madalamate ekspordihindadega jaemüüjate kaubamärgid[7]. (58) Asjaolu tõttu, et liitu eksporditavad kogused ei olnud märkimisväärsed, tegi komisjon ise kindlaks, et taotluse esitaja liitu suunatud ekspordi tegelikult makstud või makstavad hinnad olid tüüpilised, võrreldes neid taotluse esitaja kolmandatesse riikidesse suunatud tegelikult makstud või makstavate hindadega. Selle alusel järeldati, et liitu suunatud ekspordi hinnad olid kooskõlas muudelt eksporditurgudelt küsitavate hindadega. (59) Erinevate turusegmentide, oma kaubamärgi ja jaemüüjate kaubamärkide olemasolu võeti varasemate uurimiste käigus arvesse[8]. See on erinevate tootetüüpide määratluse üks oluline osa vaatlusaluse toote raames. Selle alusel on oma kaubamärki kandvate toodete eksporti võrreldud oma kaubamärki kandvate toodete müügiga kodumaal ning jaemüüjate kaubamärki kandvate toodete eksporti jaemüüjate kaubamärki kandvate toodete omamaise müügiga. (60) AETMD väide, et tulevikus moodustavad põhilise osa ekspordist jaemüüjate kaubamärgid, on spekulatiivne, seda ei kinnita tõendid ja sellisena on see ebapiisav seadmaks kahtluse alla oma kaubamärki kandvate toodete ekspordi tüüpilisuse läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Seetõttu lükatakse AETMD väide tagasi. (61) Peale selle väitis AETMD, et tollimaksu vähendamine võiks tuua kaasa meetmetest kõrvalehoidmise ohu. (62) Tuletatakse meelde, et kohaldatavad tollimaksud on juba praegu Tai eksportivate tootjate vahel diferentseeritud. Seega on kõrvalehoidmise (s.o madalama tollimaksuga täiendava TARIC koodi kasutamise) oht olnud olemas alates esialgse meetme kasutuselevõtmisest. Ühe eksportiva tootja suhtes kohaldatav madalam tollimaks iseenesest ei suurenda kõrvalehoidmise ohtu Tai jaoks tervikuna. (63) Peale selle, kui me peaksime saama teavet tollimaksudest kõrvalehoidmise kohta, saab vajaduse korral algatada uurimise, kui on täidetud algmääruse artiklis 13 sätestatud tingimused. (64) AETMD väitis ka, et taotluse esitaja on võinud ekspordi hindu liitu kunstlikult suurendada, kompenseerides neid muude toodete paralleelse müügiga kunstlikult alandatud hindadega. (65) Nagu põhjenduses 58 märgiti, olid vaatlusaluse toote ekspordi hinnad liitu kooskõlas müügihindadega kolmandatele riikidele. Seega ei ole tõendeid, et ekspordihindu liitu oleks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kunstlikult suurendatud. Seepärast lükati väide tagasi. 5. DUMPINGUVASTASED MEETMED (66) Võttes arvesse uurimise tulemusi, loeb komisjon asjakohaseks muuta vaatlusaluse toote impordi suhtes ettevõtjalt River Kwai International Food Industry Co. Ltd kohaldatavat dumpinguvastase tollimaksu määra. (67) Peale selle muudetakse taotluse esitaja soovil ka tema aadressi Tais. 6. AVALIKUSTAMINE (68) Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada muuta nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 875/2013. (69) Pärast avalikustamist väitis Tai valitsus, et koostööd teinud ja valimisse mittekuuluvate eksportijate suhtes kohaldatav keskmine tollimaksu määr tuleks üle vaadata, et võtta arvesse käesoleva osalise vahepealse läbivaatamise tulemusi. Tuleks märkida, et see nõudmine väljub käesoleva läbivaatamise piiridest, mille eesmärk on üksnes kohandada taotluse esitaja suhtes kohaldatavat dumpinguvastase tollimaksu määra. Kõik taotlused dumpinguvastaste tollimaksude määra muutmiseks olukorra väidetava muutumise tõttu tuleb esitada vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. Seega tuleb see taotlus tagasi lükata, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 1. Ettevõtjat River Kwai International Food Industry Co., Ltd käsitlev kirje nõukogu rakendusmääruse (EL) nr 875/2013 artikli 1 lõikes 2 esitatud tabelis asendatakse järgmisega: Äriühing || Dumpingu-vastane tollimaks (%) || TARIC lisakood River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000 Tai || 3,6 || A791 Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja [1] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51. [2] Nõukogu määrus (EÜ) nr 682/2007, 18. juuni 2007, millega kehtestatakse teatavate Taist pärit toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 159, 20.6.2007, lk 14). [3] Nõukogu määrus (EÜ) nr 954/2008, 25. september 2008, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 682/2007, millega kehtestatakse teatavate Taist pärit toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 260, 30.9.2008, lk 1). [4] Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 875/2013, 2. september 2013, millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Taist pärinevate toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 244, 13.9.2013, lk 1). [5] ELT C 42, 14.2.2013, lk 7. [6] Vt aegumise läbivaatamise põhjendused 49–75. [7] Vt aegumise läbivaatamise põhjendus 86. [8] Vt aegumise läbivaatamise põhjendus 85.