–3 873 töötajat alates kuupäevast, mil tööandja teavitas nõukogu direktiivi 98/59/EÜ artikli 3 lõike 1 kohaselt pädevat asutust kirjalikult kavandatavast kollektiivkoondamisest. Eesti on enne komisjoni hindamise lõpetamise kuupäeva kinnitanud, et need 3 873 töötajat on koondatud;

6.Eesti esitas taotluse vastavalt EGFi määruse artikli 4 lõike 2 kohasele sekkumiskriteeriumile, millega tehakse erand artikli 4 lõike 1 punktist b, mille kohaselt peab toetuse saamiseks olema koondatud vähemalt 500 töötajat üheksakuulise vaatlusperioodi jooksul ettevõtetes, mis tegutsevad samas NACE Revision 2 jao majandussektoris ja asuvad liikmesriigi NUTSi 2. tasandi ühes piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas. Kuna kõik koondamised ei toimunud samas majandussektoris (vt punkt 2), kehtib erand, mis on tehtud artikli 4 lõikega 2 artikli 4 lõike 1 punktist b (üksikasjalikum teave taotluse rahastamiskõlblikkuse põhjenduseks toodud eriolukorra kohta on punktides 26–29).

5.Taotlus on seotud Eestis turismi majandusharudes tegutsenud 1 715 füüsilisest isikust ettevõtjaga (FIEd), kelle tegevus on lõppenud, ja 8 365 koondatud töötajaga, kellest 3 873 on koondatud ametiasutustele teatatud kollektiivkoondamiste käigus. Kollektiivkoondamised on tehtud 68 ettevõttes, millest igas on koondatud 5–1440 töötajat. Need ettevõtted on loetletud lisas.

3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas kõigi EGFi määruse kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud.

2.Eesti esitas 12. novembril 2020 taotluse EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism, et saada EGFist rahalist toetust turismi majandusharudes toimunud koondamiste tõttu. Taotluses on võetud aluseks Eesti statistikaameti turismi satelliitkonto koostamisel kasutatud statistiliste majanduse tegevusalade klassifikaator, millesse kuuluvad punkti 3 tabeli kohastesse NACE Revision 2 jagudesse klassifitseeritud majandussektorid, mida dokumendis nimetatakse edaspidi turismi majandusharudeks.

20.Eestis turismi majandusharudes toimunud massikoondamised ei mõjuta eeldatavasti mitte ainult neid majandusharusid, vaid ka kogu riigi majandust. Eesti hinnangul on turismil väga suur mõju riigi majanduskasvule ja konkurentsivõimele ning sektori ettevõtted on olulised tööandjad. Eesti rahandusministeeriumi kogutud andmetel oli Eestis 2019. aastal turismi majandusharudes 13,5 % kõigist töökohtadest. Turismi majandusharudes tekkinud raskused kanduvad otse üle nendega seotud sektoritesse.

17.2020. aasta märtsis võtsid sündmused COVID-19 üleilmse pandeemia tõttu ootamatu pöörde. 13. märtsil 2020 kuulutas Eesti viiruse leviku tõttu välja eriolukorra. Kehtestati reisipiirangud ja suleti rahvusvahelised piirid, mis tõi kaasa turismi majandusharude järsu seisaku. Märtsis 2020 oli majutusasutustes peatunud välisturistide arv 64 % väiksem kui eelmisel aastal samal ajal. Aprillis-mais oli see arv eelnenud aasta omast 97–99 % väiksem. Olukord ei paranenud eriti ka juunis-juulis, kuigi piiranguid suvel ajutiselt leevendati. 2020. aasta teises kvartalis külastas Eestit vaid 120 000 välisreisijat, mida oli 94 % vähem kui aasta varem. 2020. aasta kolmandas kvartalis oli see arv 67 % ja neljandas 89 % 2019. aasta omast väiksem.

13.Turismi majandusharude kohta laiemalt, nagu need on määratletud punktis 2, on alates EGFi loomisest esitatud seitse toetusetaotlust.

10.Maailma Terviseorganisatsioon kuulutas 11. märtsil 2020 COVID-19 puhangu pandeemiaks. Euroopa Komisjon tõdes 27. mai 2020. aasta teatises „ELi eelarve, mis toetab Euroopa majanduse taastekava“, et tervisekriis toob kaasa majanduskriisi, ja esitas selles majanduse taastekava. Komisjoni sõnul on selles kavas olulisel kohal EGF kui erakorraline vahend, millest toetatakse üleilmse majanduskriisi tõttu töö kaotanud isikuid.

23.Kuigi kriis tabas kogu riiki, on mõni Eesti piirkond saanud rohkem kannatada kui teised. Kõige enam on saanud kannatada Harju maakond ja Tallinn. Tallinnas on olulisel kohal hotellid ja konverentsisaalid ning peamiselt tuginetakse välisriikidest pärit külastajatele. 2020. aasta teises kvartalis suurenes Tallinnas töötuse määr eelmise aastaga võrreldes 62 % (8 500 töötu võrra; mujal Eestis suurenes töötuse määr samal ajal 40 %).

24.Ei ole tõenäoline, et turismi majandusharud kriisist kiiresti taastuvad. Pandeemia arenedes on liiga vara prognoosida üldist mõju neile majandusharudele ja tööhõivele. Majandusprognooside järgi kulub turismi majandusharudel kriisieelsele tasemele taastumiseks kaks kuni neli aastat.

25.Koondamistel on eeldatavasti märkimisväärne sotsiaalne mõju. Töötud turismitöötajad on oma profiili tõttu Eesti tööturul tõenäoliselt ebasoodsas olukorras. Sektori töötajate hulgas on suur osa madala kvalifikatsiooniga või kutsekvalifikatsioonita töötajaid, noori ning hooajalisi ja osalise tööajaga töötajaid. Turismi majandusharudes tegutseb palju FIEsid. Sektoris on valdavad VKEd, kes suudavad suuremate ettevõtetega võrreldes halvemini kriisidele vastu panna.

Taotluse rahastamiskõlblikkuse põhjenduseks toodud eriolukorra kirjeldus

26.Eesti on selgitanud, et kuigi taotlus on seotud NACE Revision 2 14 eri jakku klassifitseeritud majandussektoritega, tuleks seda seostada EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti b kohase taotlusega, mille põhjus on eriolukorra ulatuslik negatiivne mõju tööhõivele ja kohalikule, piirkondlikule või riiklikule majandusele, arvestades et VKEd on Eestis peamine ettevõtteliik.

27.VKEd on Eestis olulised tööandjad – neis töötab 79,2 % kogu tööjõust. Kõigist ettevõtetest 91 % on mikroettevõtted, kus on vähem kui kümme töötajat. 2017. aastal oli vaid 0,2 % Eesti ettevõtetest rohkem kui 250 töötajaga suurettevõtted. Ka turismi majandusharudes on valdavad VKEd. 80 %-l majutus- ja toitlustusettevõtetest, reisibüroodest ja reisikorraldajatest on vaid 1–9 töötajat. Turismi majandusharudes tegutseb ka palju FIEsid. Majutus- ja toitlustusteenuste valdkonnas tegutseb ligikaudu 436, laonduses ja veondust abistavatel tegevusaladel 3 122 ning kunsti- ja meelelahutusvaldkonnas 1 901 FIEt.

28.Turismi majandusharud on väga killustunud, hõlmates mitmesuguseid NACE Revision 2 tasandil klassifitseeritud omavahel sõltuvaid sektoreid, nagu majutus, toidu ja joogi serveerimine, maantee-, õhu- ja veetransport, reisikorraldajad jne. Eesti kasutab turismi satelliitkontot, milles Eesti statistikaamet klassifitseerib vastavalt Eurostati turismi satelliitkontode Euroopa käsiraamatule (European Implementation Manual on Tourism Satellite Accounts) kaubad ja teenused konkreetselt turismiga seotud ja mitteseotud toodeteks, et mõõta turismi panust SKPsse. Selle metoodika järgi loetakse taotlusega hõlmatud 14 sektorit Eestis turismi majandusharudeks.

29.Kuna koondamised tehti samal ajavahemikul ning koondatud töötajad on sarnase taustaga ja töötanud omavahel tihedalt seotud sektorites – kokkuvõetult turismi majandusharudes – saab neid koondamisi ühesainsas EGFi taotluses käsitledes mitte üksi vähendada halduskoormust, vaid ka suurendada sünergiat.

Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatud meetmed

Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad

30.Hinnanguliselt osaleb 10 080st rahastamisnõuetele vastavast isikust EGFi meetmetes 5 060 koondatud töötajat ja FIEt. Need töötajad ja FIEd jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt.

Kategooria Sihtrühma kuuluvate

toetusesaajate arv Sugu Mehed: 1 970 (38,93 %) Naised: 3 090 (61,07 %) Kodakondsus ELi kodanikud: 4 288 (84,74 %) Kolmandate riikide kodanikud: 772 (15,26 %) Vanuserühm 15–24aastased: 700 (13,83 %) 25–29aastased: 576 (11,38 %) 30–54aastased: 2 754 (54,43 %) 55–64aastased: 1 030 (20,36 %) Üle 64aastased: 0 (0,0 %)

Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus

31.Koondatud töötajatele ja FIEdele osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest:

–tööturukoolitus toetusesaajatele, et nad omandaksid uusi oskusi ja kvalifikatsioone ning parandaksid seega oma tööhõivevõimalusi. Koolitus võib hõlmata keelekursusi, kutsekvalifikatsioone, ettevõtlusoskusi ja liikuvust soodustavaid oskusi, nt sõiduõpe. Koolitus kavandatakse toetusesaaja personaalse kava alusel ning tööturu praegusi ja tulevasi suundumusi arvesse võttes;

–ettevõtluse alustamise toetus ja ettevõtluse toetamine: uue ettevõtte alustamiseks võib toetusesaaja esitatud üksikasjalikus äriplaanis sisalduva eelarve põhjal anda kuni 6 000 eurot inimese kohta starditoetust ja pärast veel kuni 2 500 eurot toetust;

–tööpraktika uute ametioskuste ja praktiliste teadmiste omandamiseks otse töökohal;

–tasemeõppe toetamine – tasemeõppekulude katmine, et aidata toetusesaajatel alustada õpinguid kutse- või kõrgharidusasutuses. Toetus katab osalemiskulud ja õppemaksu akrediteeritud asutuses kutse- või bakalaureuseõppes osalemiseks või rakenduskõrghariduse omandamiseks;

–koolitus- ja muud toetused toetusesaajatele aktiivsetes meetmetes osalemiseks.