EUROOPA KOMISJON Brüssel,28.5.2018 COM(2018) 345 final KOMISJONI ARUANNE EUROOOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE JA KONTROLLIKOJALE



EUROOPA STRATEEGILISTE INVESTEERINGUTE FONDI TAGATISFONDI VALITSEMISE KOHTA 2017. AASTAL {SWD(2018) 268 final}



Sisukord 1. Sissejuhatus 2. Tegevuse kontekst 3. Finantskontod 3.1. EFSI tagatisfondi finantsaruanded 31. detsembri 2017. aasta seisuga 3.2. ELi tagatisega tagatud EFSI toimingud 3.3. Rahavood ja olulised eelarvetehingud 2017. aastal 4. EFSI tagatisfondi haldamine 2017. aastal 4.1. Finantsjuhtimine 4.2. Turusuundumused 2017. aastal 4.3. Olulised välised rahavood 4.4. Portfelli struktuur ja peamised riskid 4.5. Tulemused 5. Sihtsumma asjakohasuse ja EFSI tagatisfondi taseme hindamine 1.Sissejuhatus Käesoleva aruande õiguslik alus on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2015. aasta määrus (EL) 2015/1017, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (edaspidi „EFSI määrus“). 2017. aasta lõpus muudeti EFSI määrust Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2017. aasta määrusega (EL) 2017/2396, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1316/2013 ja (EL) 2015/1017 Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kestuse pikendamise ning kõnealuse fondi ja Euroopa investeerimisnõustamise keskuse tehnilise täiustamise osas (edaspidi „EFSI 2.0 muudatus“). EFSI 2.0 muudatusega suurendati muu hulgas ELi tagatise suurust ja kohandati sihtmäära. Euroopa Komisjon ja Euroopa Investeerimispank (edaspidi „EIP“) kirjutasid lepingule EFSI haldamise ja ELi tagatise andmise kohta (edaspidi „EFSI leping“) alla 22. juulil 2015. EFSI lepingu esimene muudatus ja korrigeerimine kirjutati alla 21. juulil 2016. EFSI lepingu teine muudatus ja korrigeerimine kirjutati alla 21. novembril 2017. EFSI lepingu kolmas muudatus ja korrigeerimine kirjutati alla 9. märtsil 2018.

EFSI määruse artikli 16 lõikega 6 on ette nähtud, et komisjon esitab iga aasta 31. maiks Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale aastaaruande EFSI tagatisfondi haldamise kohta eelmisel kalendriaastal, sealhulgas hinnangu sihtsumma asjakohasuse, tagatisfondi taseme ja selle täiendamise vajaduse kohta. See aastaaruanne sisaldab ülevaadet tagatisfondi finantsseisundist eelmise kalendriaasta lõpu seisuga, eelmise kalendriaasta rahavoogude aruannet ning oluliste tehingute ülevaadet ja muud asjakohast teavet finantskontode kohta. Aruanne sisaldab ka teavet finantsjuhtimise ning EFSI tagatisfondi tulemuste ja riski kohta eelmise kalendriaasta lõpu seisuga. 2.Tegevuse kontekst ELi tagatis katab rahastamis-ja investeerimistehingud, mille EIP on sõlminud infrastruktuuri ja innovatsiooni programmi raames ning EIF VKEde komponendi raames. Osa tehingutest kaetud ELi tagatisega, osa aga tehakse EIP grupi oma vastutusel. Vastavalt EFSI määruse artiklile 12 on EFSI tagatisfond likviidsuspuhver, millest tehakse EIP-le väljamakseid ELi tagatise realiseerimise korral. Kui realiseeritud tagatise summa ületab EFSI kontol EIP käsutuses olevate vahendite summa, makstakse see vastavalt ELi ja EIP vahelisele EFSI lepingule välja EFSI tagatisfondist. EIP hallatav EFSI konto loodi eesmärgiga koguda sellele ELi tulud, mis saadakse ELi tagatisega tagatud EFSI toimingutest ja sissenõutud summadest, ning maksta kasutada olevate vahendite ulatuses välja realiseeritud ELi tagatis. Makseid EFSI tagatisfondi tehakse järk-järgult, võttes arvesse ELi tagatisest tulenevat riskipositsiooni suurenemist. Kooskõlas artikli 12 lõikega 4 haldab EFSI tagatisfondi vahendeid komisjon otse ja neid investeeritakse kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega, järgides asjakohaseid usaldatavusnõudeid. EIP ja EIF vastutavad EFSI tagatisega kaetud iga üksiku tehinguga seotud riskide hindamise ja kontrollimise eest. Selle aruande ning tulevase tegevuse järjepidevate ja konservatiivsete prognooside põhjal vaatab komisjon läbi sihtsumma asjakohasuse ja EFSI tagatisfondi taseme. Kooskõlas EFSI määruse artikli 16 lõikega 3 esitasid EIP ja EIF 2018. aasta märtsis komisjonile ja kontrollikojale aruande. Vastavalt EFSI määruse artikli 16 lõikele 2 hõlmab aastaaruanne, mille EIP esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule, täpset teavet EFSI raames tehtud rahastamis- ja investeerimistoimingutega seotud koguriski ning tagatise realiseerimise kohta. 3.Finantskontod EFSI kohta esitatud finantsteave on jaotatud kolme jaotisse: 1) EFSI tagatisfondi finantsolukord 31. detsembri 2017. aasta seisuga, 2) EIP grupi poolt sooritatud ELi tagatisega EFSI toimingud 31. detsembri 2017. aasta seisuga ja 3) 2017. aasta rahavood ja olulised eelarvetehingud. 3.1. EFSI tagatisfondi finantsaruanded 31. detsembri 2017. aasta seisuga Tagatisfondil oli 31. detsembri 2017. aasta seisuga netovarasid 3 504 miljonit eurot. Varade hulka kuulusid müügivalmis investeerimisportfell (3 414 miljonit eurot), USA dollarite valuutaforvardite müük, millel on positiivne nüüdispuhasväärtus ja mis on liigitatud õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvaraks (6 miljont eurot), lühiajalised pangahoiused (40 miljonit eurot) ning raha ja raha ekvivalendid (44 miljonit eurot). 2017. aasta finantsaruande kohaselt oli EFSI tagatisfondi majandustulemus aasta lõpus 2,4 miljonit eurot. Intressitulu, fikseeritud tulumääraga väärtpaberite müügi realiseeritud kasum ja väärtpaberite laenuks andmise tulu oli kokku 10,6 miljonit eurot. Sellest tuleb maha arvata tegevus- ja finantskulud 8,2 miljoni eurot, sealhulgas selliste välisvaluutatehingute netotulemus, millega maandati dollarites nomineeritud portfelliosa valuutariski, ja selle ümberhindamine. 3.2. ELi tagatisega tagatud EFSI toimingud ELi tagatisest tulenev riskipositsioon seoses EIP grupi tagasimaksmata EFSI nõuetega oli 2017. aasta 31. detsembri seisuga 10 128 miljonit eurot, kusjuures ELi tagatise õigusliku kohustuse ülempiir on 16 000 miljonit eurot. 10 128 miljoni euro suurust summat kajastatakse ELi 2017. aasta finantsaruannete lisades tingimusliku kohustusena. ELi tulu 2017. aastal EIP hallatavatest ning infrastruktuuri ja innovatsiooni programmi kuuluvatest EFSI toimingutest oli 61,0 miljonit eurot. ELi 2017. aasta finantsaruannetes kajastati sellest summast 2017. aasta 31. detsembri seisuga 31,9 miljoni euro suurune komisjoni nõue EIP vastu. EIFi hallatavatest ja VKEde programmi kuuluvatest EFSI toimingutest sai EL 2017. aastal EIFi haldustasudena hinnanguliselt 12,7 miljonit eurot. Summa makstakse EIFile 30. juunil 2018. 3.3.Rahavood ja olulised eelarvetehingud 2017. aastal 2017. aastal võeti eelarves 2 641 miljoni euro suurune kulukohustus maksete tegemiseks EFSI tagatisfondi kooskõlas komisjoni otsusega C(2017)706 fondi rahastamise kohta. EFSI tagatisfondi maksti aasta jooksul kokku ligikaudu 2 490 miljonit eurot. Suurem osa sellest oli pärit ELi üldeelarve maksekohustuste assigneeringutest, samas kui 39,2 miljonit eurot saadi (sihtotstarbelise tuluna) tagasi EFSI kontolt ja 0,4 miljonit eurot kanti üle täiendava assigneeringuna eelarveaasta lõpus.

4.EFSI tagatisfondi haldamine 2017. aastal 4.1.Finantsjuhtimine Fondi investeerimisportfelli investeeritakse kooskõlas varahalduse põhimõtetega, mis on sätestatud komisjoni 21. jaanuari 2016. aasta otsuses C(2016)165, millega kiideti heaks Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi varahalduse suunised. Suuniste kohaselt tuleb tagada investeerimisportfelli vara piisav likviidsus, et võimaldada vajaduse korral tagatise realiseerimine, ning hoida samal ajal tulu ja riskitase optimaalsena, et oleks tagatud kõrgel tasemel turvalisus ja stabiilsus. Võeti vastu investeerimis- ja riskijuhtimisstrateegiad, mis kajastavad investeerimiseesmärke ja turutingimuste väljavaateid. Investeerimisstrateegia eesmärk oli varasid mitmekesistada, kasutades erinevaid fikseeritud tulumääraga vara liike. 4.2.Turusuundumused 2017. aastal Peamised turusuundumused 2017. aastal hõlmasid ülemaailmsete kasvuväljavaadete paranemist, mõningaid poliitilise riski ilminguid ja hinnangu muutust seoses rahapoliitika normaliseerimise oodatava aja ja kiirusega arenenud majandustes. Kogu maailmas kiirema ja ühtsema majanduskasvu väljavaateid kinnitasid üha enam majandusnäitajad, kusjuures eelkõige olid üllatavalt positiivsed euroala näitajad. Samal ajal oli inflatsioonisurve jätkuvalt suhteliselt tagasihoidlik, mis võimaldas suurematel keskpankadel säilitada üldiselt soodsa rahapoliitika. USAs aga võimaldasid paranevad kasvuväljavaated föderaalreservil jätkata oma soodsa rahapoliitika järkjärgulise lõpetamise kava elluviimist. Ka euroalal on Euroopa Keskpank andnud märku rahapoliitika järkjärgulise normaliseerimise kavatsusest. Turud jälgisid rahapoliitika teadaandeid ja sellega seotud andmeid tähelepanelikult, üritades ennustada rahapoliitika normaliseerimise ajakava ja kiirust. Euro vahetuskurss tugevnes oluliselt, kajastades paremaid euroalasiseseid kasvuväljavaateid, EKP rahapoliitika võimaliku normaliseerimise ootusi ja investorite huvi suurenemist eurodes nomineeritud varade vastu. Euroopa fikseeritud tulumääraga väärtpaberite turg oli volatiilne ja riigivõlakirjade tootlused kõikusid järsult, eelkõige Prantsusmaa presidendivalimiste ajal. Pärast seda poliitiline risk kõikjal vähenes ja Euroopa riigivõlakirjade tootluse vahe (Saksamaa võlakirjade suhtes) üldiselt haripunktist vähenes. Võlakirjade tootlusel põhinevad pikaajalised inflatsiooniootused püsisid perioodil kindlas vahemikus. Selle tulemusel kõikus Saksamaa 10aastase võrdlusvõlakirja tootlus vahemikus 0,16%st (kuhu jõudis enne Prantsusmaa presidendivalimisi) 0,60 %ni ja oli aasta lõpu seisuga 0,43 %. USA pikaajaliste võlakirjade tootlus kuni märtsini suurenes, kuid seejärel kuni 2017. aasta septembrini vähenes. Tootluse vähenemine kajastas vastandlikke andmeid ja turgude kahtlusi USA juhtkonna suutlikkuses läbi suruda majanduskasvu soodustavad reformid. Turupõhised inflatsiooniootused püsisid USAs tagasihoidlikud, osaliselt kajastades tegelikke madalaid inflatsiooninäitajaid. Septembris turukonjunktuur muutus ja USA võlakirjade tootlus suurenes, mis oli osaliselt tingitud prognoositust parematest makromajanduslikest uudistest ja edusammudest maksureformi läbiviimisel, mis toetas valitsuse laenuvõtmise suurenemise ja inflatsiooni kiirenemise ootusi. Aastasisesele kõikumisele vaatamata oli USA 10aastaste võlakirjade tootlus aasta lõpus sama mis aasta alguses (ligikaudu 2,40 %). Kuid lühiajaliste võlakirjade tootlus aasta jooksul suurenes, kuna föderaalreserv tõstis intressimäärasid 25 baaspunkti võrra kolmel korral (märtsis, juunis ja detsembris), tõstes baasintressimäära sihttaseme 1,25%–1,5%-le.

4.3.Olulised välised rahavood Fondile tehti 2017. aastaks kättesaadavaks 2 490 miljonit eurot maksekohustuste assigneeringutena. See maksti EFSI tagatisfondi järk-järgult ajavahemikul aprillist detsembrini 2017. 2017. aastal ei tehtud tagatisfondist tagatise realiseerimisega seotud makseid. Kokku 0,4 miljonit eurot maksti EIP-le rahastamiskuludeks. Praeguse seisuga on ELi eelarves EFSI tagatisfondi sissemakseteks 2018. aastal ette nähtud ligikaudu 1 800 miljonit eurot, mille tulemusel jõuab fondi varade koguväärtus ette nähtud tasemele – 5 308 miljonit eurot. 4.4.Portfelli struktuur ja peamised riskid 2017. aasta detsembri lõpu seisuga kuulusid investeerimisportfelli peamiselt riikide emiteeritud väärtpaberid (42,5 % turuväärtusest), riiklike allüksuste, riigiüleste asutuste ja ametiasutuste (sub-sovereigns, supranationals and agencies – SSA) emiteeritud väärtpaberid (21,5 % turuväärtusest) ning pandikirjad (25,5 % turuväärtusest). Ülejäänu jagunes peamiselt äriühingute ja finantsasutuste emiteeritud tagatiseta võlakirjade vahel. Ligikaudu 18 % portfellist oli paigutatud USA dollarites nomineeritud likviidsetesse ja kõrge reitinguga (AA/AAA) investeeringutesse. Nende investeeringute valuutarisk on maandatud. Portfelli kestus 2017. aasta lõpu seisuga oli 3,47 aastat. Keskmine reiting on A-.

Suurem osa portfellist on investeeritud likviidsetesse väärtpaberitesse ja piisava osa (16 % portfelli koguväärtusest) lunastustähtpäev on 12 kuu jooksul. Portfelli struktuur (kestus, krediidirisk ja likviidsus) on kujundatud vastavalt prognoositud rahavoogudele, mis tulenevad ELi tagatisega kaetud EFSI toimingutest (nt prognoositud realiseerimine ja tulu). 4.5.Tulemused Perioodi aasta algusest aruandekuupäevani tulemuse arvutamisel võetakse aluseks ajaliselt kaalutud näitajad, et vältida portfelli suurusest (mis aasta jooksul märkimisväärselt kasvas) tulenevat mõju. Perioodi aasta algusest aruandekuupäevani absoluuttulemus oli 2017. aastal null protsenti. Nulltootlus saavutati olukorras, kus Euroopas olid intressimäärad negatiivsed (eelkõige just selliste nõuete puhul, mida käsitatakse turul riskivabana ja likviidsena) ja USAs intressimäärad tõusid. 5.Sihtsumma asjakohasuse ja EFSI tagatisfondi taseme hindamine 2017. aasta lõpu seisuga oli EFSI raames lepinguid sõlmitud kogusummas 37,4 miljardit eurot ja 28 liikmesriigiga. Sellest 27,4 miljardi euro väärtuses tehinguid allkirjastas EIP (278 tehingut) ja 10,0 miljardi euro väärtuses EIF (328 tehingut). See näitab üldiselt märkimisväärset kasvu võrreldes 2016. aastaga, mil lepinguid sõlmiti kogusummas 21,3 miljardit eurot. 2017. aasta lõpus oli üldine riskipositsioon seoses ELi tagatisega tagatud tagasimaksmata nõuetega ligikaudu 10,1 miljardit eurot, kusjuures 2016. aastal oli see 4,4 miljardit eurot. ELi eelarve riskipositsioon seoses võimalike maksetega, mis tulenevad ELi tagatisega tagatud ja lepingutes võetud (väljamakstud või väljamaksmata) kohustustest, oli 13,5 miljardit eurot. Infrastruktuuri ja innovatsiooni programmi kuuluvad ELi tagatisega tagatud tagasimaksmata nõuete maht oli 9,57 miljardit eurot, millest 9,36 miljardit eurot oli seotud võlatehingutega ja 0,21 miljardit omakapitaliga seotud tehingutega. Juhul kui nimetatud toimingutest tekib kahjum, kaetakse see ELi tagatisest vastavalt EFSI lepingus esitatud tingimustele. Täpsemalt antakse ELi tagatis infrastruktuuri ja innovatsiooni programmi raames portfelli esimese järjekoha kahjust tuleneva riski osa tagatisena, kui tegu on EIP võlatehingutega, ja täieliku tagatisena, kui tegu on omakapitalitehingute / omakapitaliga seotud tehingutega, mille korral EIP investeerib omal vastutusel samadel tingimustel sama suures summas vahendeid. 2017. aasta lõpu seisuga oli VKEde programmi kohaselt ELi tagatisega tagatud tagasimaksmata nõuete summa 0,539 miljardit eurot, millest 0,491 miljardit eurot oli seotud tagatistehingutega ja 0,048 miljardit eurot omakapitalitehingutega. Juhul kui nimetatud toimingutest tekib kahjum, kaetakse see eeskätt InnovFin VKEde tagatissüsteemi, COSME laenutagamisvahendi, kultuuri- ja loomesektori tagatisvahendi ja Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi tagatise rahastamisvahendi sissemaksetest. VKEde komponendi omakapitalitoote puhul on potentsiaalne kahju hõlmatud EFSI raames antava ELi tagatise ja InnovFini omakapitali komponendi esimese järjekoha kahju tagatisega (alakomponent 2). EFSI määrusega oli EFSI tagatisfondi sihtsummaks algselt sätestatud 50 % ELi tagatisega võetavate kohustuste kogusummast. Alates EFSI 2.0 muudatuse jõustumisest on selleks sihtsummaks kehtestatud 35 % ELi tagatisega võetavate kohustuste kogusummast.