Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu allakirjutamise kohta /* COM/2010/0409 final - NLE 2010/0221 */





[pic] | EUROOPA KOMISJON | Brüssel 6.8.2010 KOM(2010)409 lõplik 2010/0221 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu allakirjutamise kohta SELETUSKIRI 1. POLIITILINE JA ÕIGUSLIK TAUST Nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001[1] kohaselt ei nõuta Brasiilia kodanikelt Euroopa Liidu liikmesriikides lühiajaliseks viibimiseks viisat. Brasiilia peaks kohaldama vastastikkuse põhimõtte alusel samu tingimusi, ent ometi kehtib viisanõue nelja liikmesriigi (Eesti, Küpros, Malta ja Läti) kodanike suhtes. Põhiseadusest tulenevalt ei ole Brasiilial võimalik kehtestada viisavabadust nende liikmesriikide suhtes ühepoolselt: selleks tuleb sõlmida viisavabadusleping, mille peab ratifitseerima Brasiilia parlament. Brasiilia on sõlminud liikmesriikidega, välja arvatud nelja asjaomase riigiga, lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevad kahepoolsed lepingud. Nimetatud kahepoolsed lepingud erinevad üksteisest oluliselt nende reguleerimisalasse kuuluvate isikute poolest (s.t isikukategooriate poolest, kelle suhtes viisavabadus kehtib). Tulenevalt ühise viisapoliitika olemusest ja Euroopa Liidu ainupädevusest selles valdkonnas on Euroopa Liit ainukesena pädev pidama läbirääkimisi viisavabaduslepingute üle ja neid sõlmima. Liikmesriigid ise seda teha ei saa. Seepärast võttis nõukogu 18. aprillil 2008 vastu otsuse, millega komisjon sai volituse alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Brasiilia lühiajalise viisa nõudest loobumise lepingu sõlmimiseks. Läbirääkimised algasid 2. juulil 2008. Läbirääkimiste käigus otsustasid lepinguosalised sõlmida kaks eraldiseisvat lepingut: üks tavapassi kasutajate jaoks ning teine diplomaatilise ja teenistuspassi kasutajate jaoks. Kuna diplomaatilise ja teenistuspassi kasutajaid käsitlevat lepingut ei pea Brasiilia Kongress ratifitseerima, on võimalik seda ratifitseerida tavapassi kasutajaid käsitlevast lepingust kiiremini ja eraldi. Läbirääkimised diplomaatilise ja teenistuspassi kasutajaid käsitleva lepingu üle viidi lõpule 19. novembril 2009. Liikmesriike teavitati ja nendega konsulteeriti mitmel korral nõukogu viisatöörühma koosolekul. Leping parafeeriti 28. aprillil 2010. Liidu poolt on lepingu õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu[2] artikli 77 lõike 2 punkt a koostoimes artikliga 218. Lisatud ettepanekud moodustavad õigusliku vahendi lepingule allakirjutamiseks ja selle sõlmimiseks. Nõukogu otsustab kvalifitseeritud häälteenamusega. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu 218 lõike 6 punkt a alapunktile v peab Euroopa Parlament andma enne lepingu sõlmimist sellele oma nõusoleku. 2. LÄBIRÄÄKIMISTE TULEMUS Komisjon on seisukohal, et nõukogu läbirääkimissuunistega seatud eesmärgid on saavutatud ja viisavabaduslepingu eelnõu on Euroopa Liidule vastuvõetav. Diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajaid käsitleva viisavabaduslepingu eelnõu lõpliku sisu võib kokku võtta järgmiselt. Eesmärk ja reguleerimisala ELi ja Brasiilia vahelise lepinguga kehtestatakse vastastikune viisavabadus lühiajaliseks viibimiseks kõigile Brasiilia ja ELi kodanikele, kes on diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajad. Euroopa kodanikud, välja arvatud Eesti, Küprose, Malta ja Läti kodanikud, saavad juba Brasiiliasse reisida viisavabalt. ELi kõigi kodanike võrdseks kohtlemiseks on lepingusse lisatud säte, mille kohaselt Brasiilia võib lepingu täitmise peatada või lõpetada ainult kõigi Euroopa Liidu liikmesriikide suhtes ning Euroopa Liit võib omakorda lepingu täitmise peatada või lõpetada ainult kõigi oma liikmesriikide nimel. Ühendkuningriigi ja Iirimaa eriseisundit on kajastatud otsuse preambulis. Reguleerimisala Viisavabadus hõlmab isikuid, kes kasutavad diplomaatilist, teenistus- või ametipassi. Riigis viibimise kestus Lepinguosaliste kodanikud võivad viibida üksteise territooriumil kuni kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul, mille algust arvestatakse alates lepinguosalise territooriumile esmakordse sisenemise kuupäevast. Lepingus võetakse arvesse nende liikmesriikide olukorda, kes veel ei kohalda täies ulatuses Schengeni acquis ’d. Seni kui kõnealused liikmesriigid ei ole sisepiirideta Schengeni ala osa, nähakse Brasiilia kodanikele viisavabaduslepinguga ette õigus viibida lisaks kogu Schengeni ala kohta arvestatud ajavahemikule kolm kuud iga kõnealuse liikmesriigi (Küprose, Bulgaaria, Rumeenia) territooriumil. Muud sätted Selleks et lahendada käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamise üle tekkivaid vaidlusi, haldab lepingut eksperdikomitee, mis moodustatakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise lepinguga, mis käsitleb lühiajalise viisa nõudest loobumist isikute puhul, kes on tavapassi kasutajad. Lepingusse on lisatud klausel passinäidiste vastastikuse edastamise kohta. 3. KOKKUVÕTE Eespool nimetatut silmas pidades soovitab komisjon nõukogul - võtta vastu otsus lepingu allakirjutamise kohta Euroopa Liidu nimel ja volitada nõukogu eesistujat määrama isiku(d), kes on nõuetekohaselt volitatud liidu nimel lepingule alla kirjutama. 2010/0221 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu allakirjutamise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkti a koostoimes artikli 218 lõikega 5, võttes arvesse komisjoni ettepanekut[3] ning arvestades järgmist: 1. Oma viisapoliitika ühtsustamiseks määrusega (EÜ) nr 539/2001 kehtestasid liikmesriigid enne oma ühinemist Euroopa Liiduga viisavabaduse Brasiilia Liitvabariigi (edaspidi „Brasiilia”) kodanikele, kuna Brasiilia kuulub loetellu nendest kolmandatest riikidest, mille kodanikud on viisanõudest vabastatud. 2. Põhiseadusest tulenevalt ei ole Brasiilial võimalik loobuda liikmesriikide suhtes viisanõudest ühepoolselt, selleks tuleb sõlmida viisavabadusleping, mille peab ratifitseerima Brasiilia parlament. 3. Brasiilial on sõlmitud viisavabadusleping enamiku liikmesriikidega enne nende ühinemist Euroopa Liiduga või enne ühise viisapoliitika kehtestamist. Ometi ei ole nelja liikmesriigiga kahepoolset lepingut varem sõlmitud, mistõttu Brasiilia nõuab endiselt nende liikmesriikide kodanikelt riigis lühiajaliseks viibimiseks viisat. 4. Tulenevalt ühise viisapoliitika olemusest ja Euroopa Liidu ainupädevusest selles valdkonnas on Euroopa Liit ainukesena pädev pidama läbirääkimisi viisavabaduslepingute üle ja neid sõlmima. Liikmesriigid ise seda teha ei saa. 5. Võttes arvesse, et Brasiilia ei kohtle teatavaid liikmesriike vastastikkuse põhimõtte alusel, volitas nõukogu komisjoni oma 18. aprilli 2008. aasta otsusega pidama vastastikuse viisavabaduse säilitamiseks läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Brasiilia vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu üle. 6. Läbirääkimisi lepingu üle alustati 2. juulil 2008 ja need lõpetati 19. novembril 2009. 7. Pidades silmas lepingu hilisemat sõlmimist, tuleks 28. aprillil 2010 Brüsselis parafeeritud lepingule alla kirjutada. 8. Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ' sätetes)[4]. Seetõttu ei osale Ühendkuningriik otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. 9. Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ' sätetes)[5]. Seetõttu ei osale Iirimaa otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: Artikkel 1 Käesolevaga kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu allakirjutamine (edaspidi „leping”), tingimusel et leping sõlmitakse. Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele. Artikkel 2 Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud Euroopa Liidu nimel lepingule alla kirjutama, tingimusel et see sõlmitakse. Brüssel, […] Nõukogu nimel eesistuja LISA Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vaheline LEPING, mis käsitleb diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist Euroopa Liit, edaspidi „liit”, ning Brasiilia Liitvabariik, edaspidi „Brasiilia”, edaspidi „lepinguosalised”, (1) soovides säilitada vastastikkuse põhimõtet ja hõlbustada reisimist, tagades viisavaba riiki sisenemise ja lühiajalise riigis viibimise õiguse kõikidele Euroopa Liidu liikmesriikide kodanikele ja Brasiilia kodanikele, kes on diplomaatilise, ameti- või teenistuspassi kasutajad, (2) kinnitades veel kord oma püüdlust tagada vastastikkuse alusel kiiresti viisavaba reisimine, austades täielikult vastavate parlamentaarsete ja muude riiklike menetluste lõpuleviimist, (3) pidades silmas lepinguosaliste sõbralike suhete edendamist ja sidemete tugevdamist, (4) võttes arvesse Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitlevat protokolli ning Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis ’ Euroopa Liitu integreerimist käsitlevat protokolli ning kinnitades, et käesolevat lepingut ei kohaldata Ühendkuningriigi ega Iirimaa suhtes, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: Artikkel 1 – Eesmärk ja reguleerimisala Euroopa Liidu kodanikud ning Brasiilia kodanikud, kes on diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajad, võivad siseneda teise lepinguosalise territooriumile, seda läbida või sellel viibida viisavabalt kuni kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul vastavalt lepingus sätestatule. Artikkel 2 – Mõisted Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „liikmesriik” – Euroopa Liidu liikmesriik, välja arvatud Ühendkuningriik ja Iirimaa; b) „Euroopa Liidu kodanik” – punktis a määratletud liikmesriigi kodanik; c) „Brasiilia kodanik” – isik, kellel on Brasiilia kodakondsus; d) „Schengeni ala” – sisepiirideta ala, mis hõlmab selliste punktis a määratletud liikmesriikide territooriumi, kes kohaldavad täielikult Schengeni acquis ’d; e) „Schengeni acquis ” – mis tahes meetmed, mille eesmärk on tagada isikute vaba liikumine sisepiirideta alal koostoimes nendega otseselt seotud välispiirikontrolli, varjupaika ja sisserännet käsitlevate kõrvalmeetmetega. Artikkel 3 – Viisavabaduse ja riigis viibimise tingimused 1. Käesoleva lepinguga ette nähtud viisavabaduse kohaldamine ei piira lepinguosaliste selliste õigusaktide kohaldamist, milles käsitletakse riiki sisenemise ja seal lühiajalise viibimise tingimusi. Liikmesriikidel ja Brasiilial on õigus keelata isikutel nende territooriumile siseneda ja seal lühiajaliselt viibida, kui üks või mitu kõnealust tingimust on täitmata. 2. Käesoleva lepinguga hõlmatud Euroopa Liidu kodanikud täidavad oma Brasiilias viibimise ajal selle riigi territooriumil kehtivaid õigusakte. 3. Käesoleva lepinguga hõlmatud Brasiilia kodanikud täidavad oma mis tahes liikmesriigis viibimise ajal selle riigi territooriumil kehtivaid õigusakte. 4. Viisavabadust kohaldatakse sõltumata sellest, missuguse transpordivahendiga reisijad lepinguosaliste rahvusvahelise reisijateveoks avatud piiri ületavad. 5. Ilma et see piiraks artikli 6 kohaldamist, kohaldatakse käesolevas lepingus käsitlemata küsimuste suhtes Euroopa Liidu ning liikmesriikide ja Brasiilia riiklikke õigusakte. Artikkel 4 – Riigis viibimise kestus 1. Euroopa Liidu kodanikud, kes on kehtiva diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajad, võivad viibida Brasiilia territooriumil kuni kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul, mille algust arvestatakse alates riigi territooriumile esmakordse sisenemise kuupäevast. 2. Brasiilia kodanikud, kes on kehtiva diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajad, võivad viibida Schengeni alal kuni kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul, mille algust arvestatakse alates Schengeni acquis ’d täielikult kohaldava mis tahes liikmesriigi territooriumile esmakordse sisenemise kuupäevast. Riigis viibimise kestuse (kuni kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul) arvestamisel ei võeta arvesse viibimist sellises liikmesriigis, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis ’d. Brasiilia kodanikud, kes on kehtiva diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajad, võivad viibida iga sellise liikmesriigi territooriumil, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis ’d, kuni kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul, mille algust arvestatakse riigi territooriumile esmakordse sisenemise kuupäevast; sellisel juhul ei võeta riigis viibimise kestuse arvestamisel arvesse Schengeni alal viibimise kestust. 3. Käesoleva lepinguga ei piirata Brasiilia ja liikmesriikide võimalust pikendada kooskõlas riiklike ja Euroopa Liidu õigusaktidega riigis viibimise kestust üle kolme kuu. Artikkel 5 – Lepingu haldamine 1. Käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamise üle tekkivate vaidluste lahendamiseks kasutavad lepinguosalised eksperdikomiteed (edaspidi „komitee”), millele on osutatud Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelises lepingus, mis käsitleb lühiajalise viisa nõudest loobumist isikute puhul, kes on tavapassi kasutajad. 2. Komitee tuleb vajaduse korral kokku ühe lepinguosalise taotlusel. Artikkel 6 – Seos käesoleva lepingu ning liikmesriikide ja Brasiilia vaheliste olemasolevate kahepoolsete viisavabaduslepingute vahel Käesolev leping on ülimuslik liikmesriikide ja Brasiilia vahel sõlmitud selliste kahepoolsete lepingute või kokkulepete suhtes, mis hõlmavad käesoleva lepingu reguleerimisalasse jäävaid küsimusi. Artikkel 7– Passinäidiste vastastikune edastamine 1. Juhul kui Brasiilia ja liikmesriigid ei ole üksteisele diplomaatiliste kanalite kaudu edastanud oma riigis kehtiva diplomaatilise, teenistus- või ametipassi näidiseid, teevad nad seda hiljemalt kolmekümne (30) päeva jooksul pärast käesoleva lepingu allakirjutamist. 2. Juhul kui võetakse kasutusele uus diplomaatiline, teenistus- või ametipass või kui muudetakse olemasolevat passi, edastavad lepinguosalised üksteisele diplomaatiliste kanalite kaudu uue või muudetud passi näidised koos üksikasjaliku teabega selle tehnilise kirjelduse ja kohaldamise kohta kolmkümmend (30) päeva enne uue passi või olemasolevasse passi tehtud muudatuste kehtima hakkamist. Artikkel 8 – Lõppsätted 1. Lepinguosalised ratifitseerivad või kiidavad käesoleva lepingu heaks vastavalt oma riigis kehtivatele menetlustele ning leping jõustub teise kuu esimesel päeval pärast kuupäeva, mil lepinguosalised on teineteisele teatanud, et eespool osutatud menetlused on lõpule viidud. 2. Käesolev leping sõlmitakse määramata ajaks, välja arvatud juhul, kui selle täitmine lõpetatakse käesoleva artikli lõike 5 kohaselt. 3. Käesolevat lepingut võib muuta lepinguosaliste kirjalikul kokkuleppel. Muudatused jõustuvad pärast seda, kui lepinguosalised on teineteisele teatanud selleks vajalike sisemenetluste lõpuleviimisest. 4. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu peatada täielikult või osaliselt. Peatamise otsusest teatatakse teisele lepinguosalisele hiljemalt kaks kuud enne selle jõustumist. Käesoleva lepingu täitmise peatanud lepinguosaline teatab viivitamata teisele lepinguosalisele, kui käesoleva lepingu peatamise põhjused on kõrvaldatud. 5. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu täitmise lõpetada, teatades sellest kirjalikult teisele lepinguosalisele. Käesolev leping kaotab kehtivuse 90 päeva pärast teatamise kuupäeva. 6. Brasiilia võib käesoleva lepingu täitmise peatada või lõpetada ainult kõigi Euroopa Liidu liikmesriikide suhtes korraga. 7. Euroopa Liit võib käesoleva lepingu täitmise peatada või lõpetada ainult kõigi oma liikmesriikide nimel. Koostatud ......... 2008 Brüsselis kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed. Euroopa Liidu nimel Brasiilia Liitvabariigi nimel [1] EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1. [2] Euroopa Liidu toimimise leping, ELT C 115, 9.5.2008, lk 47. [3] [4] EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43. [5] EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.