ET    ET  
 EUROOPA  
KOMISJON 
Brüssel, 18.3.2015  
COM(2015) 135 final 
2015/0068 (CNS) 
  
Ettepanek: 
NÕUKOGU DIREKTIIV, 
millega muudetakse direktiivi 2011/16/ EL seoses kohustusliku automaatse 
teabevahetusega maksustamise valdkonnas 
{SWD(2015) 60 final}  
ET 2   ET SELETUSKIRI  
1. ETTEPANEKU  TAUST 
1.1. Üldine taust 
Ettevõtjad on maksuplaneerimist tavakohaselt käsitanud seadusliku tegevusena seetõttu, et 
nad kasutavad õiguslikke kokkuleppeid oma maksukohustuste vähendamiseks. Viimastel 
aastatel on maksuplaneerimine aga muutunud palju keerukamaks, ületades jurisdiktsioonide 
piire ja suunates maksustatava kasumi soodsama maksukorraga riikidesse. Selline 
„agressiivne” maksuplaneerimine võib esined a mitmesugusel kujul, nt maksukohustuse 
vähendamiseks või vältimiseks kasutatakse är a mõne maksusüsteemi nüansse või kahe või 
enama maksusüsteemi vahelisi ebakõl asid. Selle tulemuseks on muu hulgas 
topeltmahaarvamised (nt sama kulu arvatakse maha nii allikariigis kui ka asukohaliikmesriigis) ja topeltmaksuva bastus (nt tulu ei maksustata  selle allikariigis ega tulu 
saaja asukohariigis)
1. Sellisele praktikale aitavad paljudel juhtudel kaasa riikide ametiasutuste 
maksuotsused, millega äriühingule kinnitata kse, kuidas konkreetset tehingut kehtivate 
õigusaktide alusel maksustatakse, ja tagataks e seeläbi kehtestatud st ruktuuri õiguskindlus. 
Ehkki liikmesriigid on kohustatud tagama, et nad teevad oma maks uotsuseid kooskõlas 
kehtivate ELi ja siseriiklike õigusaktidega, võib selliste otsuste läbipaistmatus avaldada mõju teistele riikidele, kes on otsu stest kasu saajatega seotud.  
Maksustamise vältimisel ning maksupettusel ja maksudest kõrvalehoidmisel on 
märkimisväärne piiriülene ulatus. Üleilmas tumine ja maksumaksjate suurem liikuvus võib 
liikmesriikidele oma maksubaasi hindamise keerul iseks muuta.  See nähtus võib mõjutada 
maksusüsteemide toimimist ja tuua kaasa maksustamise vältimist ja maksudest kõrvalehoidmist ning ohustada se ega siseturu toimimist.  
Seepärast saavad liikmesriigid kõnealuse prob leemi tulemuslikult lahendada ainult ühiselt 
meetmeid võttes. Sel põhjusel on liikmesriikide maksuametite vahelise halduskoostöö tõhustamine komisjoni strateegia üks põhieesmärke. 
Selleks et rahuldada liikme sriikide vajadust tõhusama halduskoostöö järele maksunduse 
valdkonnas, võeti vastu nõukogu direktiiv 2011/16/EL, millega asendati varasem direktiiv, milles käsitleti liikmesriikide vastastikust abi (nõukogu direktiiv 77/799/EMÜ). 
Käesoleva ettepaneku eesmärk on luua oluk ord, et direktiiviga  2011/16/EL tagatakse 
igakülgne ja tulemuslik halduskoostöö maksuametite vahel, sätestades kohustusliku automaatse teabevahetuse seoses  piiriüleste eelotsustega ja  siirdehindade eelkokkulepetega, 
mis kujutavad endast piiriüleste eelotsuste eriliiki, mida kasutatakse siirdehindade 
määratlemisel. Maksustruktuuridega, mis toova d endaga kaasa tulu vähese maksustamise 
liikmesriigis, kes teeb maksuotsuse, ja üksnes väikese osa maksustamise teises liikmesriigis, õõnestatakse nende riikide maksubaasi.  
Ettepanekus nõutakse liikmesriikidelt piiriü leseid eelotsuseid ja siirdehindade 
eelkokkuleppeid käsitleva põhiteabe automaatset va hetamist kõigi ülejäänud liikmesriikidega. 
See rajaneb põhimõttel, et teised liikmesriigid  oskavad selliste otsuste võimalikku mõju ja 
asjakohasust otsust tegevast ri igist paremini hinnata. Vajadus e korral võivad teavet saavad 
liikmesriigid nõuda üksikasjalikumat lisateavet.  
Ettepanek on kavandatud konkreetselt nii, et ot suseid käsitlev automaatne teabevahetus 
põhineks direktiivi 2011/16/EL ke htivatel eeskirjadel, mis on seotud teabevahetuse praktilise 
korraldusega, sh standardvormide kasutami sega. Samuti on see kooskõlas OECD tasandi 
                                                
 
1 Komisjoni soovitus, 6.12.2012,  agressiivse maksuplaneerimise kohta. 
ET 3   ET rahvusvaheliste arengusuundumustega ning OECD s maksubaasi kahanemise ja kasumi 
ümberpaigutamise projekti raames tehtava tööga. 
2012. aasta jooksul analüüsis äriühingute  maksustamise käitumisjuhendi töörühm2 
liikmesriikide maksuotsustega seotud arengutende ntse. Töörühm tegi kindlaks piiriüleste 
otsuste liigid, mille kohta tuleks teavet vahetada omaalgatuslikult, ja soovitas välja töötada nn 
näidisjuhised, mida liikmesriigid s aaksid riigisisesel t eeskujuna kasutada3. Näidisjuhistes 
täpsustati, et piiriüleseid otsu seid käsitlevat teavet  tuleks standardvorme  kasutades vahetada 
omaalgatuslikult direktiivi 2011/16/EL artik li 9 kohaselt direktiiviga ette nähtud 
elektrooniliste vahendite abil hilj emalt üks kuu pärast seda, kui otsus on direktiivi artiklis 10 
sätestatud tähtaja jooksul tehtud. Selles nõuti ka, et li ikmesriigid tagaksid omavahel kõnealuse 
teema jaoks sobivad sidekanalid ning kõrgetasemelise koolituse otsuste tegijatele ja nende juhendamise. Selles anti ka juhiseid omaalgatusl ikult vahetatava teabe sisu kohta. Kahjuks ei 
ole kõnealused näidisjuhised õiguslikult siduvad. Tegelikkuses vahetavad liikmesriigid eelotsuste või siirdehindade kokkulepete kohta vähe teavet isegi siis, kui need avaldavad mõju 
teistele riikidele.  
Seepärast on ELis maksuotsuseid käsitleva teabe vahetamise osas vaja süstemaatilisemat ja 
siduvamat lähenemisviisi selle tagamiseks, et juhul, kui üks liikmesriik teeb eelotsuse või sõlmib siirdehindade kokkuleppe, saaksid kõ ik ülejäänud mõjutatud liikmesriigid võtta 
vastavaid vajalikke meetmeid.  
Komisjon kohustus 16. detsembril 2014 tegema  kõnealuse ettepaneku piiriüleseid 
maksuotsuseid käsitleva automaatse teabevahet use kohta ja see sisal dub komisjoni 2015. aasta 
tööprogrammis
4. 
2. HUVITATUD  ISIKUTEGA  KONSULTEERIMISE  JA MÕJU  HINDAMISE  
TULEMUSED 
2.1. Konsultatsioonid maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidumise vastase 
tegevuskava (COM (2012) 722), asjakoha ste soovituste ja muude foorumite 
raames 
21. mail 2013 võttis Euroopa Parlament vastu resolutsiooni,5 milles ta tunnustas komisjoni 
tegevuskava ja soovitusi, kutsus liikmesriike üles kontrollima võetud kohustuste täitmist ja 
võtma üle tegevuskava ning rõhutas, et EL p eaks võtma eestvedaja rolli maksupettuste, 
maksustamise vältimise ja maksuparadiiside te emalistes üleilmsetes aruteludes ning eelkõige 
teabevahetuse propageerimisel. 
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võtti s oma arvamuse vastu 17. aprillil 20136.  Komitee 
kiitis komisjoni tegevuskava heaks ning toetas  komisjoni jõupingutusi praktiliste lahenduste 
otsimisel maksupettuste arvu ja maksudest kõrvalehoidumise juhtude vähendamiseks.  
Viimastel aastatel on liikmesriigid teinud käitumisjuhendi töörühmas tööd piiriüleste 
maksuotsuste ja siirdehindade alase teabevahet use parandamiseks. Kõne aluse käitumisjuhendi 
töörühma järeldused on aruannetena  korrapäraselt edastatud nõukogule7.  
                                                 
2 EÜT  C 98, 2/01. 
3 Dokument 10903/12 FISC 77.  
4 http://ec.europa.eu/priorities/work-programme/index_en.htm   
5 Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta resolutsioon maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise ja 
maksuparadiiside vastase võitluse kohta (Kleva raport) − (2013/2025(INI)).  
6 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkom itee 17. aprilli 2013. aasta arvamu s komisjoni teatise kohta Euroopa 
Parlamendile ja nõukogule „Tegevuskava maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse 
tõhustamiseks”, COM(2012) 722 (final) (Dandea raport) – CESE 101/2013.  
ET 4   ET 2.2. Liikmesriigid 
Käesolev direktiiv põhineb liikmesriikide poo lt 2014. aastal kokku lepitud näidisjuhistel ja 
kajastab seepärast liikmesriiki de esindajate  senisel tööl mitmesugustel Euroopa foorumitel. 
Liimesriigid on maksuotsuseid käsitleva teabe va hetamise põhimõtete üle arutanud juba mõnd 
aega, ent kahjuks ei ole selle tulemusel seni loodud sellise teabevahet use tõhusat raamistikku.  
2.3. Subsidiaarsus ja proportsionaalsus 
Käesolev ettepanek on kooskõlas ELi toimimise le pingu artikli 5 lõigetes 3 ja 4 sätestatud 
subsidiaarsuse ja propo rtsionaalsuse põhimõttega. 
ELi toimimise lepingu artikliga 115 nähakse ette liikmesriikide selliste õigus- ja 
haldusnormide ühtlustamine, mis otseselt mõjutavad siseturu loomist või toimimist ja muudavad õigusaktide ühtlustamise vajalikuks.  
Eesmärki, mille kohaselt oleks tagatud, et kõigil liikmesriikidel on piisavalt teavet piiriüleste 
eelotsuste ja siirdehindade ee lkokkulepete kohta, ei  saa rahuldavalt täita  iga liikmesriigi 
individuaalselt rakendatavate kooskõlastamat a meetmete abil. Seega on rohkem kui ühe 
liikmesriigi maksubaasi mõjutada võivaid maksuotsuseid käsitleva teabe vahetamiseks vaja ühist ja kohustuslikku lähenemisviisi. Lisaks on kavandatud meetmele omane piiriülesus. 
Tegelikku teavet piiriüleste ee lotsuste ja siirdehindade ee lkokkulepete kohta võib seepärast 
saada ainult üleliiduliste meetmete abil. 
Kui näidisjuhiseid võib käsitada  olukorra parandamise vahendina , siis õiguslik alus on palju 
tulemuslikum. Lisaks ei ole olukord piisavalt lä bipaistev seni, kuni otsu st tegev liikmesriik on 
see, kes peab oma õigusraamistiku põhjal hi ndama tehtud otsuse asjakohasust teiste 
liikmesriikide jaoks. Maksumaksjad võivad ära kasutada ühiste teabevahetuseeskirjade puudumist ja luua struktuure, mille abil kasu m suunatakse soodsama maksukorraga riikidesse, 
mis ei pruugi olla riigid, kus kasumit toov ma jandustegevus toimub ja kus väärtust luuakse.
 8 
Kuna maksuotsused tehakse tihti piiriüleste stru ktuuride suhtes, sõltuvad liikmesriigid täieliku 
ülevaate saamisel üksteisest. Seepärast on maks uotsuseid käsitleva teabe vahetamise süsteemi 
tõhususe ja täielikkuse tagamisel koostööd te gevad liikmesriigid paremas olukorras kui 
üksikult tegutsevad liikmesriigid. Ühtne ELi lähenemisviis oleks maksustamise läbipaistvuse ja maksuametite vahel maksustamise vältimise valdkonnas tehtava koostöö tagamisel tunduvalt tõhusam.  
Konkreetne poliitilist r eageerimist vajav probleem on läbi paistvuse puudumine piiriülese 
tähtsusega maksuotsuste korral, millel on nega tiivne mõju eelkõige siseturu nõuetekohasele 
toimimisele. Poliitilise mõjutamise vahendid on ette nähtud ainult piiriüleste otsuste korral. 
Ette on nähtud kaheastmeline lähenemisviis, m ille kohaselt tuleks kõigile ELi liikmesriikidele 
edastada direktiivis määratletud põhiteave. Jagatava teabe puhul tu leb leida tasakaal, nii et see 
oleks ühelt poolt võimalikult sisutihe ja teisal t pakuks seda saavale liikmesriigile piisavalt 
andmeid, mille alusel otsustada,  kas tal tuleks nõuda rohkem teavet. Teises etapis võivad 
liikmesriigid, kes suudavad tõendada, et see teave on neile eeldatavasti vajalik, taotleda üksikasjalikumat teavet direktiivi kehtivate sä tete alusel. Seega kujutab ettepanek endast 
sobivamat lahendust täheldatud probleemile, sest se lles piirdutakse piiriü leste eelotsuste ja 
siirdehindade eelkokkulepetega.  Samuti põhineb see põhiteabe automaatsel vahetamisel, mis peaks võimaldama igal liikmesriigil otsustada, kas tuleks veel taot leda üksikasjalikumat 
teavet. Järelikult ei lähe kavandatud muudatuse d kaugemale sellest, mis on vajalik tõstatatud 
küsimuste lahendamiseks ning seega ka alusle pingutes püstitatud sise turu nõuetekohase ja 
tõhusa toimimise eesmärkide saavutamiseks.  
                                                                                                                                                        
 
7 Käitumisjuhendi töörühma (äriühingute maksustamine) avalikke aruandeid võib näha siit.  
8 Nagu on selgitatud OECD maksubaasi kahanemi se ja kasumi ümberpaigutamise projektis. 
ET 5   ET 2.4. Talituste töödokument 
Lisatud talituste töödokumendi s hinnatakse poliitikavalikuid tulemuslikkuse, tõhususe, 
järjepidevuse, sotsiaalse mõju ja põhiõiguste  kriteeriumide alusel . Komisjon on valitud 
võimaluse toetuseks ette valmistanud valikute analüüsi.  
3. ETTEPANEKU  ÕIGUSLIK  KÜLG 
Käesoleva ettepaneku eesmärk on tagada, et liikme sriigid vahetavad piiriüleseid eelotsuseid ja 
siirdehindade eelkokkuleppeid käsi tlevat teavet omavahel auto maatselt, kui uues artiklis 8a 
esitatud tingimused on täidetud.  
Sel eesmärgil muudetakse käesoleva ettepaneku ga direktiivi 2011/16/EL (mida on muudetud 
direktiiviga 2014/107/EL9), kehtestades erinõude  piiriüleseid eelotsuseid ja siirdehindade 
eelkokkuleppeid käsitleva teabe automaatse vahetuse suhtes.   
Konkreetsemalt öeldes lisatakse esildatud direk tiivi artikli 1 punktiga 3 ke htivasse direktiivi 
uus artikkel 8a, milles sätestatakse kohustusliku automaatse teabevahetuse ulatus ja tingimused sellist liiki piiriüle ste eelotsuste ja siirdehinda de eelkokkulepete kohta, mis on 
määratletud esildatud direktiivis ja lisatud se lle artikli 1 punktiga 1. Artikli 8a lõikega 1 
nähakse ette, et ühe liikmesriigi pädevad asutused edastavad automaatse teabevahetuse teel kõigi ülejäänud liikmesriikide pädevatele asut ustele teabe kindlaksmääratud maksuotsuste 
kohta, mida nad teevad või muudavad. Seda kohus tust laiendatakse otsustele, mis on tehtud 
kümne aasta jooksul enne esildatud direktii vi jõustumise kuupäeva ja mis direktiivi 
jõustumise päeval endiselt kehtivad (artikli 8a lõige 2). 
Esildatud direktiivi artikli 1 lõige 6 võimaldab komisjonil luua käesoleva ettepaneku raames 
edastatud teavet käsitleva tu rvalise keskregistri. Kõnealune  keskregister hõlbustaks 
teabevahetust ja toetaks ühtlasi liikmesriike nende tegevuses liikmesriikide vahel vahetatud 
maksuotsuste uurimisel ja neile reageerimisel.  
Esildatud direktiiviga ajakohastatakse samuti 2011. aasta direktiivi eeskirju, mis on seotud 
tagasiside andmise, teabevahetuse prakti lise korralduse ja ha lduskoostööle hinnangu 
andmisega, et laiendada neid ka piiriülese id eelotsuseid ja siir dehindade eelkokkuleppeid 
käsitleva teabe automaatsele vahetusele. 
Kõnealuste muudatuste reguleerimiseseme õigus lik alus on sama, mis direktiivil 2011/16/EL, 
s.t Euroopa Liidu toimimise lepingu artikke l 115, mille eesmärk on tagada siseturu 
nõuetekohane toimimine. 
4. MÕJU
 EELARVELE 
Ettepaneku mõju ELi eelarvele on kajastatud ettepanekul e lisatud finantsselgituses ja vastavad 
kulud on võimalik katta olemasolevatest vahend itest. Kulud, mis on seotud täiendavate IT-
vahenditega ja võimaliku keskregistriga, mille komisjon võib tulevikus luua teabe esitamise 
hõlbustamiseks liikmesriikide vahel ja sellise teabe säilitamise tagamiseks, rahastataks määruses (EL) nr 1286/2013 sätestatud programmi st „Fiscalis 2020”, millega nähakse ette 
rahaline toetus ELi maksuhaldurite vaheli se halduskoostöö parandamise meetmetele. 
                                                
 
9 ELT L 359, 16.12.2014.  
ET 6   ET 2015/0068 (CNS) 
Ettepanek: 
NÕUKOGU DIREKTIIV, 
millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses kohustusliku automaatse 
teabevahetusega maksustamise valdkonnas 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimis e lepingut, eriti selle artiklit 115, 
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, 
olles edastanud seadusandliku akti ee lnõu liikmesriikide parlamentidele, 
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust10,  
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust11,  
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust12,  
toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) Piiriülese maksustamise vältimisega, agressiivse maksuplaneerimisega ja kahjustava 
maksukonkurentsiga seotud probl eemide hulk on märgatavalt suurenenud ning need 
on muutunud suureks mureküsimuseks liidus ja kogu maailmas. Maksubaasi kahanemise tõttu vähenevad liikmesriikide ma ksutulud märgatavalt ja  see takistab neil 
majanduskasvu soodustava maksupoliitika koh aldamist. Maksustamisest lähtuvaid 
struktuure käsitlevate otsu ste tulemuseks on see, et eelotsuse teinud riikides 
maksustatakse kunstlikult suuri sissetulekusummasid väikese maksumääraga ja muudes asjaomastes riikides maksustata kse kunstlikult väike osa sissetulekust. 
Seepärast on hädavajalik muuta süsteem lä bipaistvamaks. Selle ks tuleb tõhustada 
nõukogu direktiiviga 2011/16/EL
13 loodud vahendeid ja mehhanisme.  
(2) Euroopa Ülemkogu rõhutas 18. detsembri 2014. aasta järeldustes pakilist vajadust 
suurendada maailmas ja liidus jõupingut usi võitluses maksustamise vältimisega ja 
agressiivse maksuplaneerimisega. Süsteemi lä bipaistvuse tähtsust rõhutades väljendas 
Euroopa Ülemkogu heameelt komisjoni kavatu se üle teha ettepanek maksuotsuseid 
käsitleva teabe automaatse vahetamise kohta liidus.  
(3) Direktiiviga 2011/16/EL on ette nähtud koh ustuslik omaalgatuslik teabevahetus 
liikmesriikide vahel viiel konkreetsel juhul ja  teatavate tähtaegade jooksul. Kui ühe 
liikmesriigi pädeval asutusel on alust oletada, et mõnes teises riigis tekib maksukahjum, vahetatakse juba praegu omaal gatuslikult teavet selliste olemuselt 
                                                
 
10 ELT C ..., ..., lk … 
11 ELT C ..., ..., lk … 
12 ELT C ..., ..., lk … 
13 Nõukogu direktiiv 2011/16/EL, 15. veebruar 2011, maksustamisalase halduskoostöö kohta ja direktiivi 
77/799/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 64, 11.3.2011, lk 1). 
ET 7   ET piiriüleste maksuotsuste puhul, mille liikme sriik teeb mõne konkreetse maksumaksja 
suhtes seoses maksusätete edasise tõlgendamise või kohaldamisega. 
(4) Samas takistavad piiriüleseid eelotsusei d ja siirdehindade ee lkokkuleppeid käsitleva 
teabe tõhusat omaalgatuslikku vahetamist mitmed olulised praktilised raskused, 
näiteks otsuse teinud liikmesriikidele jäetud õigus otsustada, missugust teist liikmesriiki tuleks teavitada.    
(5) Selleks et mitte vähendada piiriüleseid eelotsuseid ja siirdehindade eelkokkuleppeid 
käsitleva teabe kohustusliku automaatse va hetamise tõhusust, ei tohiks sellise 
teabevahetuse suhtes kohaldada võimalus t teabe edastamisest keelduda juhul, kui 
sellega kaasneks äri-, tööstus- või kutsesal aduse või ärimeetodi avalikustamine või kui 
teabe avalikustamine oleks vastuolus avaliku korraga. Sellise teabe piiratus, mida tuleb 
jagada kõikide liikmesriikidega, peaks ta gama kõnealuste ärihuvi de piisava kaitse. 
(6) Selleks et saada maksimaalset kasu piiriüleseid eelotsuseid ja siirdehindade 
eelkokkuleppeid käsitleva teab e kohustuslikust automaatse st vahetamisest, tuleks 
teavet edastada kohe pärast kõnealuste ot suste tegemist ja kokkulepete sõlmimist, 
mistõttu tuleks kehtestada teabeedastuse korrapärased ajavahemikud.  
(7) Piiriüleseid eelotsuseid ja siirdehindade eelkokkuleppe id käsitleva teabe kohustuslik 
automaatne vahetamine peaks igal juhul hõlmama kindlaksmääratud põhiteabe edastamist kõikidele liikmesriikidele. Ko misjon peaks teabevahetuse standardvormi 
kehtestamiseks võtma vastu kõik vajalikud meetmed, et standardida sellise teabe 
edastamist direktiivi 2011/16/EL alusel. K õnealust menetlust tuleks kasutada ka 
teabevahetuse rakendamiseks vajalike meetmete ja praktilise korralduse vastuvõtmiseks.  
(8) Liikmesriigid peaksid edastamisele kuul uvat põhiteavet vahetama  ka komisjoniga. See 
võimaldaks komisjonil mis tahes ajal jälgida ja hinnata piiriüleseid eelotsuseid ja siirdehindade eelkokkuleppeid käsitleva teabe automaatset vahetamist. Selline teabe 
edastamine ei vabasta liikmesriiki kohustusest  teatada komisjonile mis tahes riigiabist.  
(9) Teabe saanud liikmesriigi tagasiside teabe edastanud liikmesriigile on vajalik 
automaatse teabevahetussüsteemi tulemuslikuks toimimiseks. Seepärast on asjakohane näha ette meetmed, mis võimaldavad anda tagasisidet juhul, kui teavet on kasutatud, 
aga mingit tagasisidet ei ole võimalik anda direktiivi 2011/16/EL kehtivate sätete alusel. 
(10) Liikmesriigil peaks olema võimalik tugi neda direktiivi 2011/16/EL artiklile 5 seoses 
teabevahetusega, kui piiriüleseid eelotsus eid teinud või siirdehi ndade eelkokkuleppeid 
sõlminud liikmesriigilt taotletakse lisateav et, sh kõnealuste ot suste või kokkulepete 
kogu teksti. 
(11) Liikmesriigid peaksid võtma kõik vaja likud meetmed, et kõrvaldada kõik asjaolud, 
mis võiksid takistada piiriüleseid eelot suseid ja siirdehi ndade eelkokkuleppeid 
käsitleva teabe kohustuslikku automaatset vahetamist tu lemuslikult ja võimalikult 
ulatuslikult.  
(12) Selleks et ressursse võimalikult tõhusalt kasutada, teabevahetust hõlbustada ja vältida 
vajadust, et iga liikmesriik peab välja t öötama samalaadse andmesalvestussüsteemi, 
tuleks konkreetselt ette näha, et luuakse kõikidele liikmesriikid ele ja komisjonile 
juurdepääsetav keskregister, kuhu e-kirjaga saat mise asemel laaditaks teave üles ja kus 
see salvestataks. Komisjon peaks võtma vastu sellise keskregistri loomiseks vajaliku 
praktilise korralduse kooskõlas direktiiv i 2011/16/EL artikli 26 lõikes 2 osutatud 
menetlusega. 
ET 8   ET (13) Võttes arvesse direktiiviga 2014/107/EL ja  käesoleva direktiiviga tehtud muudatuste 
laadi ja ulatust, tuleks pikendada teab e, statistika ja aruannete esitamise kohta 
direktiiviga 2011/16/EL ette nähtud täht aegu. Tähtaegade pikendamisega peaks 
tagatama, et esitatavas teabes on võimalik arvesse võtta selle vahetamisest saadud 
kogemusi. Esitamistähtaegu tuleks pikendada nii sellise statistika ja teabe puhul, mille 
liikmesriigid peavad esitama enne 1. juulit 2016, kui ka aruande ja vajaduse korral ettepaneku suhtes, mille komisjon peab esitama enne 1. juulit 2017. 
(14) Direktiiviga 2011/16/EL ette nähtud jä rkjärgulist lähenemi sviisi järgides on 
asjakohane kohandada kohustusliku automaatse  teabevahetuse praegusi tähtaegu, mis 
on sätestatud direktiivi 2011/16/ EL artikli 8 lõikes 1, selle tagamiseks, et kategooriate 
kohta olemas olev teave edastatakse ühe ksa kuu jooksul pära st teabega seotud 
maksustamisaasta lõppu.  
(15) Kehtivaid konfidentsiaalsussätteid tuleks muuta, et need hõlmaksid ka piiriüleseid 
eelotsuseid ja siirdehindade eelkokkul eppeid käsitleva teabe kohustuslikku 
automaatset vahetamist.   
(16) Käesoleva direktiiviga järgitakse põhiõi gusi, eriti Euroopa Liidu põhiõiguste hartas 
tunnustatud põhimõtteid. Eelkõige püütakse kä esoleva direktiiviga igakülgselt tagada 
õigus isikuandmete kaitsele  ja ettevõtlusvabadus.  
(17) Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, s .o tõhusat liikmesriikid evahelist halduskoostööd 
siseturu nõuetekohase toimimisega kooskõlas olevatel tingimustel, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning nõutav a ühetaolisuse ja tõhususe tõttu on seda 
parem saavutada liidu tasand il, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu 
lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põh imõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud 
proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.  
(18) Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise 
deklaratsiooniga selg itavate dokumentide kohta
14 kohustuvad liikmesriigid 
põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetme id käsitlevale teatele ühe või mitu 
selgitavat dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate 
siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva di rektiivi puhul leiab 
seadusandja, et kõnealuste dokumentide edastamine on põhjendatud. 
(19) Seepärast tuleks direkt iivi 2011/16/EL vastavalt muuta, 
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: 
Artikkel 1 
Direktiivi 2011/16/EL muudetakse järgmiselt: 
1) artiklit 3 muudetakse järgmiselt:  
 a) punkt 9 asendatakse järgmisega:  
„9)  „automaatne teabevahetus” –  a) artikli 8 lõike 1 ja artikli 8a kohaldam isel eelnevalt määratle tud teabe korrapärane 
edastamine varem kindlaksmääratud korrapäraste ajavahemike tagant teisele liikmesriigile ilma tema eelneva taotluseta . Artikli 8 lõike 1 kohaldamisel on viide 
kättesaadavale teabele seotud edastava liikmesriigi maksutoimikus oleva teabega, mis 
                                                
 
14 ELT C 369, 17.12.2011, lk 14. 
ET 9   ET on kättesaadav vastavalt kõnealuses liikme sriigis teabe kogumist ja töötlemist 
käsitlevatele menetlustele; 
b) artikli 8 lõike 3a kohaldamisel teiste  liikmesriikide residente käsitleva eelnevalt 
määratletud teabe korrapärane edastamine  eelnevalt kindlaksmääratud korrapäraste 
ajavahemike tagant asjaomasele asukohaliik mesriigile ilma tema eelneva taotluseta. 
Artikli 8 lõigete 3a ja 7a, artikli 21 lõike 2 ning artikli 25 lõigete 2 ja 3 kontekstis on 
mõistetel I lisas vastava määr atluse kohta esitatud tähendus; 
c) kõikide artikli 8 lõikest 1, artikli 8 lõ ikest 3a ja artiklist 8a erinevate sätete 
kohaldamisel käesoleva punkti alapunktide a ja b kohase eelneval t määratletud teabe 
süstemaatiline edastamine.”; 
b) lisatakse punktid 14, 15 ja 16:  
„14) „piiriülene eelotsus” – kokkulepe, te atis või mõni muu samaväärse toimega 
vahend või meede, sh maksuauditi käi gus kehtestatud vahend või meede: 
a) mille mis tahes isiku suhtes kehtestab liikmesriigi valitsus või maksuhaldur või 
liikmesriigi territoriaalne või halduslik allüksus või mis kehtestatakse nende nimel;  
b) milles käsitletakse selliste haldusnormi de tõlgendamist või kohaldamist, mis on 
seotud liikmesriigi või tema territoriaalse või haldusliku allüksuse maksualaste õigusaktide tõlgendamise või kohaldamisega; 
c) mis on seotud piiriüleste tehingutega või küsimusega, kas juriidilise isiku 
tegevusega mõnes teises liikmesriigis luuakse püsiv tegevuskoht või mitte; ning  
d) mis kehtestatakse enne mõnes teises liik mesriigis tehtavaid tehinguid või tegevust, 
millega luuakse püsiv tegevuskoht, või e nne tehingut või tehinguid või tegevust 
hõlmava ajavahemiku kohta maksudeklaratsiooni esitamist.  
Piiriülene tehing võib olla seotud (kuid mitte ainult) investeeringute tegemisega, 
kaupade või teenuste tarnimisega või materi aalse või immateriaalse vara rahastamise 
või kasutamisega ega pea olema otseselt se otud isikuga, kellele on piiriülene eelotsus 
suunatud; 
15) „siirdehindade eelkokkul epe” – kokkulepe, teatis võ i mõni muu samaväärse 
toimega vahend või meede, sh maksuauditi käigus kehtestatud vahend või meede, mille on kehtestanud ühe või mitme liikmesriigi valitsus või maksuhaldur või liikmesriigi/liikmesriikide territoriaalne või ha lduslik allüksus või mis on kehtestatud 
nende nimel ning mis on seotud mis tahes isikuga, kes enne seotud ettevõtjatega 
piiriüleste tehingute tegemist määrab kindlaks kõik kõnealuste siirdehindade 
määratlemise kriteeriumid või kes määr ab kindlaks püsiva tegevuskoha tulude 
arvestamise. 
Ettevõtjad on seotud ettevõtjad juhul, kui üks  ettevõtja osaleb otse või kaudselt mõne 
teise ettevõtja juhtimises, kontrollimises või kapitalis või  kui ühed ja samad isikud 
osalevad otse või kaudselt ettevõtjate juhtim ises, kontrollimises või kapitalis.  
Siirdehinnad on hinnad, millega ettevõtja annab seotud ettevõtjatele üle materiaalset ja 
mittemateriaalset vara või osutab neile teen useid, ning selle vastavalt tuleb tõlgendada 
ka mõistet „siirdehinna määramine”. 
16) punkti 14 kohaldamisel on „piiriülene tehing” tehing või rida tehinguid:  
a) mille puhul mitte kõik tehingu või tehing ute osalised ei ole piiriülese eelotsuse 
teinud liikmesriigi territooriumil maksuresidendid või 
ET 10   ET b) mille puhul mõni tehingu või tehingute os aline on ühel ja samal ajal maksuresident 
rohkem kui ühe jurisdiktsiooni all või  
c) mille puhul üks tehingu või tehingute os aline tegutseb püsiva tegevuskoha kaudu 
mõnes teises liikmesriigis ning selle tehingu või nende tehingute puhul on tegemist kõnealuse püsiva tegevuskoha kogu äritegevuseg a või osaga sellest. Piiriülene tehing 
või rida piiriüleseid tehinguid hõlmab/hõlmavad ka kokkuleppeid, mille üks juriidiline isik teeb seoses mõnes teis es liikmesriigis püsiva te gevuskoha kaudu korraldatava 
äritegevusega.   
Punkti 15 kohaldamisel on „piiriülene tehing” tehing või rida tehinguid, milles 
osalevad seotud ettevõtjad, kes kõik ei  ole ühe liikmesriigi territooriumil 
maksuresidendid.”;  
2) artiklit 8 muudetakse järgmiselt:   
 a) lõiked 4 ja 5 jäetakse välja; 
b) lõige 6 asendatakse järgmisega: „6. Teave edastatakse järgmiselt:  a) lõikes 1 sätestatud kategooriate puhu l: vähemalt kord aastas üheksa kuu jooksul 
pärast teabega seotud liikmesriig i maksustamisaasta lõppu;   
b) lõikes 3a sätestatud teave: kord aasta s üheksa kuu jooksul pärast teabega seotud 
kalendriaasta või muu asjakoha se aruandluspe rioodi lõppu.”; 
 3) lisatakse artiklid 8a ja 8b:  
„Artikkel 8a 
Piiriüleseid eelotsuseid ja siirdehi ndade eelkokkuleppeid  käsitleva teabe 
kohustusliku automaatse vahetamise maht ja tingimused 
1. Selle liikmesriigi pädev asutus, kus piiriü lene eelotsus tehakse või siirdehindade 
eelkokkulepe sõlmitakse või sellist otsust võ i kokkulepet muudetakse pärast käesoleva 
direktiivi jõustumise kuupäeva, edastab automaatse teabevahetuse kaudu sellekohase 
teabe kõikide teiste liikmesriikide pädevatele asutustele ja komisjonile.  
2. Liikmesriigi pädev asutus edastab teabe ka teiste liikmesriikide pädevatele 
asutustele ja komisjonile selliste piiriüle ste eelotsuste ja siir dehindade eelkokkulepete 
kohta, mis on tehtud või sõlmitud kümne aasta  jooksul enne käesoleva direktiivi 
jõustumise kuupäeva, kuid mis on siis veel jõus.  
3. Lõiget 1 ei kohaldata juhul, kui piiriüle ne eelotsus on seotud üksnes ühe või mitme 
füüsilise isiku maksuasjadega. 
4. Teave edastatakse järgmiselt:  a) lõike 1 kohaselt vahetata va teabe puhul: ühe kuu jooksul pärast selle kvartali lõppu, 
mil piiriülesed eelotsused on tehtud ja si irdehindade eelkokkulepped on sõlmitud või 
millal neid otsuseid või kokkuleppeid on muudetud; 
b) lõike 2 kohaselt vahetatava  teabe puhul: enne 31. detsembrit 2016. 
5. Teave, mida liikmesriik peab käesoleva artikli kohaselt edastama, sisaldab vähemalt 
järgmist:  
a) andmed maksumaksja kohta või sellis e äriühingute grupi kohta, kuhu maksumaksja 
kuulub; 
ET 11   ET b) piiriülese eelotsu se või siirdehindade eelkokkuleppe sisu, sh asjakohase äritegevuse 
või tehingu või tehi ngute kirjeldus;  
c) siirdehinna eelkokkuleppe puhul siirdehinna määratlemi se või siirdehinna enda 
kindlaksmääramise kõigi kriteeriumide kirjeldus;  
d) viide muudele liikmesriikidele, kes otse või kaudselt on tõenäoliselt seotud 
piiriülese eelotsuse või s iirdehinna eelkokkuleppega;  
e) viide muude liikmesriikide mis tahes isikule (v.a füüsiline isik), keda piiriülene 
eelotsus või siirdehinna eelkokkul epe otse või kaudselt tõen äoliselt mõjutab (märkides 
liikmesriigi, millega mõjutatud isikud on seotud). 
6. Teabevahetuse hõlbustamiseks võtab komisjon artikli 20 lõikes 5 sätestatud 
standardvormi kehtestamise menetluse  osana vastu kõik käesoleva artikli 
rakendamiseks vajalikud meetmed ja praktilise  korralduse, sh käesoleva artikli lõikes 
5 esitatud teabe edastamise standardimise meetmed.  
7. Pädev asutus, kellele on edastatud teave va stavalt lõikele 1, saad ab võimaluse korral 
elektrooniliselt ja viivitamata ning igal juhul  hiljemalt seitsme tööpäeva jooksul pärast 
kõnealuse teabe kättesaamist teabe esita nud pädevale asutusele kinnituse teabe 
kättesaamise kohta.  
8. Liikmesriigid võivad kooskõlas artikliga 5 ta otleda lisateavet pi iriülese eelotsuse 
teinud või siirdehindade eelkokkuleppe sõlm inud liikmesriigilt, sh kõnealuse otsuse 
või kokkuleppe kogu teksti. 
9. Artikli 17 lõiget 4 ei kohaldata käesolev a artikli lõigete 1 ja  2 kohaselt vahetatud 
teabe suhtes. 
Artikkel 8b 
Automaatse teabevahetuse statistika 
1. Liikmesriigid esitavad komisjonile enne 1. oktoobrit 2017 igal aastal statistika 
artiklite 8 ja 8a alusel toimunud automaat se teabevahetuse mahu kohta ja niivõrd, 
kuivõrd see on võimalik, teabe toimunud teab evahetusega seotud haldus- ja muu 
asjakohase kulu ja kasu kohta ning kõik võimalikud muudatused nii maksuametite kui kolmandate isikute jaoks. 
2. Komisjon esitab enne 1. oktoobrit 2018 arua nde, milles esitatakse ülevaade ja 
hinnang käesoleva artikli lõike 1 alusel saadud statistika ja teabe kohta, mis on seotud 
selliste küsimustega nagu automaatse teabevahetusega seotud halduskulud ja 
sellekohane kasu ning muud asjakohased kul ud ja kasu ning sellekohased praktilised 
aspektid. Asjakohasel juhul esitab komi sjon nõukogule ettepane ku seoses artikli 8 
lõikes 1 sätestatud tulu ja kapitalikate gooriate ja/või tingimustega, sealhulgas 
tingimusega, mille kohaselt peab teiste liikme sriikide residente käsitlev teave olema 
kättesaadav.”; 
4) artiklile 14 lisatakse lõige 3:  
„3. Kui liikmesriik kasutab mõne teise li ikmesriigi poolt artikli 8a  kohaselt edastatud 
teavet, saadab ta teabe esitanud pädevale asutusele sellekohase tagasiside võimalikult 
kiiresti ja hiljemalt kolme kuu jooksul pärast  nõutava teabe kasutamise ilmsikstulekut, 
v.a juhul, kui tagasiside on juba esitat ud vastavalt käesoleva artikli lõikele 1. 
Komisjon kehtestab praktilis e korralduse artikli 26 lõik es 2 osutatud korras.”; 
5) artiklile 20 lisatakse lõige 5:  
ET 12   ET „5. Piiriüleseid eelotsus eid ja siirdehindade eelkokkul eppeid käsitleva teabe 
automaatseks vahetamiseks vastavalt arti klile 8a kasutatakse standardvormi, kui 
komisjon on selle vormi vastu võtnu d kooskõlas artikli 26 lõikega 2.”; 
6) artiklile 21 lisatakse lõige 5:  
„5. Artikli 8a lõigetes 1 ja 2 sätestatud teabevahetuse tagamiseks arendab komisjon 
välja turvalise keskregistri, kuhu võib kanda käesoleva direktiivi artikli 8a raames edastatavat teavet. Komisjonil on juurde pääs sinna registrisse kantud teabele. 
Komisjon võtab vajaliku praktilise korral duse vastu artikli 26 lõikes 2 osutatud 
korras.”; 
7) artiklit 23 muudetakse järgmiselt: 
a) lõige 3 asendatakse järgmisega: „3. Liikmesriigid edastavad igal aastal komisj onile hinnangu artiklites  8 ja 8a osutatud 
automaatse teabevahetuse tõhususe kohta ja  saavutatud praktilised tulemused. 
Kõnealuse iga-aastase hinnangu vormi ja ed astamistingimused kehtestab komisjon 
artikli 26 lõikes 2 osutatud korras.”; 
b) lõiked 5 ja 6 jäetakse välja;  
8) lisatakse artikkel 23a:  
„Artikkel 23 a Teabe konfidentsiaalsus 1. Komisjon peab talle käesoleva di rektiivi kohaselt edastatud teavet 
konfidentsiaalsena kooskõlas liidu asut uste suhtes kohaldatavate sätetega. 
2. Liikmesriigi poolt komisjonile artikli 23 al usel edastatud teabe ja komisjonis sellist 
teavet kasutades koostatud mis tahes arua nde või dokumendi võib edastada teistele 
liikmesriikidele. Sellise edastatud teabe suhtes kehtivad ametisaladuse hoidmise kohustus ja kaitse, mis laieneb samalaadsele teabele seda saava liikmesriigi õigusaktide vastavat e sätete alusel. 
Liikmesriigid võivad kasutada komisjoni koostatud aruandeid ja dokumente, millele 
on osutatud käesolevas lõikes, üksnes analüüs imiseks, kuid neid ei või avaldada ega 
teha kättesaadavaks mis tahes muule isikule ega asutusele ilma komisjoni 
selgesõnalise nõusolekuta.”; 
9) artiklile 25 lisatakse lõige 1a:  
„1a. Määrust (EÜ) nr 45/2001 kohaldatakse  Euroopa Liidu institutsioonides ja 
asutustes käesoleva direktiivi alusel to imuva isikuandmete töötlemise suhtes. 
Käesoleva direktiivi nõuetekohaseks kohald amiseks piiratakse määruse (EÜ) nr 
45/2001 artiklis 11, artikli 12 lõikes 1 ning arti klites 13 ja 17 sätestatud kohustuste ja 
õiguste ulatust niivõrd, kui võrd see on vajalik kõnealuse määruse artikli 20 lõike 1 
punktis b osutatud huvide kaitsmiseks.” 
Artikkel 2 
1. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud 
õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. dets embriks 2015. Liikmesriigid edastavad 
kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile. 
Nad kohaldavad neid norme alates 1. jaanuarist 2016. 
ET 13   ET Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtav ad, lisavad nad nendesse meetmetesse või 
nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid. 
2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käes oleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas 
nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti. 
Artikkel 3 
Käesolev direktiiv jõustub kahekümnenda l päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu 
Teatajas . 
Artikkel 4 
Käesolev direktiiv on adre sseeritud liikmesriikidele. 
Brüssel, 
 Nõukogu nimel 
 eesistuja 
ET 14   ET FINANTSSELGITUS  
1. ETTEPANEKU/ALGATUSE  RAAMISTIK   
 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus:  
 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastav alt tegevuspõhise juhtimise ja 
eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile 
 1.3. Ettepaneku/algatuse liik  
 1.4. Eesmärgid  
 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus  
 1.6. Meetme kestus ja mõju  
 1.7. Kavandatud eelarve täitmise viisid  
2. HALDUSMEETMED   
 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad  
 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid  
 2.3. Pettuste ja muude eeskirjade ei ramise ärahoidmise meetmed  
3. ETTEPANEKU/ALGATUSE  HINNANGULINE  FINANTSMÕJU   
 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, mille mõju 
avaldub  
 3.2. Hinnanguline mõju kuludele   
 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele  
 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele   3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele  3.2.4. Kooskõla kehtiva mitme aastase finantsraamistikuga 
 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus  
 3.3. Hinnanguline mõju tuludele
ET 15   ET FINANTSSELGITUS  
1. ETTEPANEKU/ALGATUSE  RAAMISTIK   
1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus:  
Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL   
seoses kohustusliku automaatse teabev ahetusega maksustamise valdkonnas 
1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vast avalt tegevuspõhise juhtimise ja 
eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile15  
14 
14.03 
1.3. Ettepaneku/algatuse liik  
:Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet   
Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / 
ettevalmistavast meetmest16  
Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist   
Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet   
1.4. Eesmärgid 
1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateeg ilised eesmärgid, mida täidetakse 
ettepaneku/algatuse kaudu  
Komisjoni 2015. aasta tööprogrammis on esma tähtsate ülesannete hulgas nimetatud 
õiglasemat maksustamiskorda, mis saavutat akse muu hulgas maksuotsuseid käsitleva 
teabe automaatse vahetamise tagamisega , mis ongi täpselt kä esoleva ettepaneku 
eesmärk. 
1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusval dkonnad vastavalt tege vuspõhise juhtimise 
ja eelarvestamise struktuurile  
Erieesmärk  
FISCALISe programmi erieesmärk on  toetada maksupettuste, maksudest 
kõrvalehoidumise ja agressiivse maksuplaneerimise vastast võitlust ning liidu õiguse 
rakendamist maksunduse valdkonnas, tagades teabevahetuse, toetades 
halduskoostööd ning, kui see on vajalik ja as jakohane, suurendades osalevate riikide 
haldussuutlikkust, eesmärgiga aidata vä hendada maksuhaldurite halduskoormust ja 
nõuete täitmisega seotud maksumaksjate kulusid. 
Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevus põhise juhtimise ja eelarvestamise 
struktuurile  
ABB 3 
                                                 
15 ABM: tegevuspõhine juhtimine; ABB: tegevuspõhine eelarvestamine. 
16 Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või b. 
ET 16   ET 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju 
Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale. 
Esiteks tähendab maksuotsuseid käsitl eva teabe automaatne vahetamine 
liikmesriikide vahel seda, et kõik liikmesriigid on võimelised õigesti hindama, kas 
teise liimesriigi otsused avaldavad neile (kasvõi tahtmatult) mõju, ja vastavalt 
reageerima.  
Teiseks peaks asjaolu, et maksuotsused on läbipaistvamad, soodustama õiglasema 
maksukonkurentsi tekkimist. Maksuotsuseid käsitleva teabe automaatne vahetamine 
võib ka takistada ettevõtjatel agressiivse t maksuplaneerimist otsuste põhjal, sest 
teistel liikmesriikidel on nüüd kunstlike skeemide ja kasumi ümberpaigutamise 
avastamiseks ja sellele reageerimiseks vajalik teave.  
1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad  
Täpsustage, milliste näitajate alusel hinna takse ettepaneku/algatuse elluviimist. 
Ettepaneku suhtes kehtivad muudetava di rektiivi (s.t direktiiv 2011/16/EL) nõuded, 
mis käsitlevad i) liikmesriikide poolt igal aastal teabevahetuse kohta edastatava 
statistika esitamist, ii) komisjoni poolt kõneal use statistika alusel aruande esitamist ja 
iii) liikmesriikide poolt igal  aastal automaatse teab evahetuse tulemuslikkuse 
hinnangu esitamist. 
1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus  
1.5.1. Lühi- või pikaajalises persp ektiivis täidetavad vajadused  
Kuigi halduskoostöö direktiivis (2011/16/ EL) on nõue, et liikmesriik, kes teeb 
otsuse, peab sellekohase teabe avaldama ig ale asjaomasele liikmesriigile, on jäetud 
otsust tegeva liikmesriigi otsustada, millis e liikmesriigi jaoks see teave oluline võiks 
olla. Samas ei pruugi otsust tegev liikmesr iik olla alati teadlik sellest, millist 
liikmesriiki otsus mõjutab. Lisaks kehtivad teabe avaldamise kohustuse suhtes 
praegu mitmed erandid. Käesoleva ettepane kuga nõutaks otsust tegevalt liikmesriigilt 
automaatset teabe edastamist kõigile ülejäänud liikmesriikidele, nii et otsuse 
asjakohasuse üle otsustaks pigem riik, kes selle saab, mitte riik, kes selle teeb; sel 
juhul ei tuleks enam kohaldada ka praeg u kehtivaid erandeid  teabe avaldamise 
kohustusest. 
1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisandväärtus 
Üksikult tegutsevad liikmesr iigid ei pruugi saada kogu teavet teiste liikmesriikide 
tehtud maksuotsuste kohta isegi siis, kui kõnealused otsused käivad nende 
maksubaasi kohta. Siduv ELi lähenemisviis on ainuke võimalus täielikult läbipaistva 
koostöö tagamiseks selles valdkonnas. 
1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid 
Praegu kasutatav maksuotsuseid käsitleva t eabe mitteautomaatne vahetamine ei ole 
seni taganud kõnealuse valdkonna läbi paistvust. Praegu kasutavad mõned 
maksumaksjad ära läbipaistvuse puudumist, et luua struktuure, mille abil kasum 
suunatakse soodsama maksukorraga riikidesse, mis ei pruugi olla riigid, kus kasumit 
toov majandustegevus toimub ja kus väärtust luuakse. Maksuametite vaheline 
automaatne teabevahetus teistes maks undusvaldkondades (nt hoiuste intressid) on 
andnud häid tulemusi. Automaatset teab evahetust tunnustatakse nüüd ülemaailmselt 
ET 17   ET kui parimat maksuametite käsutuses olevat vahendit maksustamise vältimise ja 
maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemisel. 
1.5.4. Kooskõla ja võimalik koosto ime muude asjaomaste meetmetega 
Kuna ettepanek on koostatud halduskoost öö direktiivi (2011/16/EL) muutmiseks, 
saab käesoleva ettepaneku eesmärkide saa vutamiseks kasutada kõnealuse direktiivi 
raames juba loodud või väljatöötamisel olevaid menetlusi, kokkuleppeid ja IT-
vahendeid.  
ET 18   ET 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju  
 Piiratud kestusega  ettepanek/algatus   
–  Ettepanek/algatus hõlmab ajavah emikku [PP/KK]AA AA–[PP/KK]AAAA  
–  Finantsmõju avaldub aj avahemikul AAAA–AAAA  
: Piiramatu kestusega  ettepanek/algatus 
– rakendamise käivitumisperiood hõ lmab ajavahemikku AAAA–AAAA, 
– Ettepanek jõustub alat es 1. jaanuarist 2016, 
– millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 
1.7. Kavandatud eelarve täitmise viisid17  
: Otsene eelarve täitmine  komisjoni poolt 
– : komisjoni talituste, s ealhulgas tema töötajate ka udu liidu delegatsioonides; 
    Fiscalis 2020 programmi eelarvet täidetakse otseselt 
–  rakendusametite kaudu;  
 Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega   
 Kaudne eelarve täitmine , mille puhul eelarve täitmise ülesanded on usaldatud 
–  kolmandatele riikidele või nende  poolt määratud asutustele; 
–  rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele (täpsustada); 
–  Euroopa Investeerimispangale (EIP) ja  Euroopa Investeerimisfondile (EIF); 
–  finantsmääruse artiklites 208 ja 209 nimetatud asutustele; 
–  avalik-õiguslikele asutustele; 
–  avalikke teenuseid osutavatele eraõi guslikele asutustele , kuivõrd nad esitavad 
piisavad finantstagatised; 
–  liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku 
ja erasektori partne rluse rakendamine ja kes esitav ad piisavad finantstagatised; 
–  isikutele, kellele on delegeer itud ELi lepingu V jaotise kohaste ÜVJP 
erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis. 
– Mitme eelarve täitmise viisi va limise korral esitage üksika sjad rubriigis „Märkused”. 
Märkused  
Haldusküsimustes ei toimuks käesoleva ette paneku kohaselt mingeid muudatusi. Direktiivi 
2011/16/EL artikli 21 kohaselt töötab komisjon koos liikmesriikidega komiteemenetluse 
korras välja teabevahetuse standar dvormid ja -vormi ngud. Mis puudutab 
liikmesriikidevahelise teabevahetuse võimaldam iseks vajalikku CNN-võrku, siis vastutab 
komisjon CNN-võrgu kõigi aren duste eest, mida on vaja kõnealuse teabe vahetamise 
võimaldamiseks, samas kui liikmesriigid vastut avad kõigi oma süsteemi arenduste eest, mida 
on vaja kõnealuse teabe vahetamiseks CNN-võrgu kaudu. 
                                                 
17 Eelarve täitmise viise selgitatakse koos v iidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: 
http://www.cc.cec/budg/man/b udgmanag/budgmanag_en.html  
ET 19   ET 2. HALDUSMEETMED   
2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad  
Täpsustage tingimused ja sagedus. 
Fiscalise programmi kohaselt toimub jä relevalve ja aruandlus järgmiselt: 
...................... 
Käesolevaks algatuseks vajalike ettevalm istusmeetmete ja muude ühismeetmete ning 
ühiste koolituste järelevalve toimub korrapäraselt osalejatelt ja meetme juhtidelt 
saadud tagasiside abil. Tagasisidet kogutak se standardvormide kaudu ja kasutatakse 
programmi „Fiscalis 2020” tulemuslikkuse hindamisraamistikuga (PMF) kehtestatud 
näitajates. Muude teabevahetusega seot ud kulude järelevalv e toimub punktis 1.4.4 
kirjeldatud ja ühtlasi PMFi kons olideeritud mehhanismi alusel. 
2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid  
2.2.1. Välja selgitatud ohud  
Võimalikud ohud algatuse rakendamiseks pr ogrammi „Fiscalis 2020” abil on seotud 
järgmisega: 
liikmesriikide ja kandidaatriikide konsortsiumiga sõlmitud toetuslepingu 
rakendamine; 
programmi raames sõlmitud hankelepingute rakendamine.  
2.2.2. Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta 
Sisekontrollisüsteemi ülesehitus on samas ugune kui programmil „Fiscalis 2020” ja 
hõlmab kõiki algatusega seotud tegevuskulusid. 
Kontrollistrateegia peamised kohaldatavad elemendid on: 
Hankelepingute puhul  
Kohaldatakse finantsmääruses kindlaks m ääratud hangete kontrolli menetlusi. Kõik 
hankelepingud sõlmitakse maksete eest vastut avate komisjoni talituste kehtestatud 
kontrollimenetluse kohaselt, võttes arvesse lepingulisi kohustusi ning usaldusväärset 
finants- ja üldist juhtimist. Kõikides komisjoni ja toetusesaajate vahel sõlmitud 
lepingutes sätestatakse pettusevastased m eetmed (kontroll, aruanded jne). Iga üksiku 
lepingu puhul sätestatakse lepingu al useks olevad üksikasjalikud tingimused. 
Vastuvõtmisel järgitakse rangelt maksunduse ja tolli liidu peadirektoraadi 
elektroonilise projektihaldusva hendi (TEMPO) metoodikat: tulemused vaadatakse 
läbi, muudetakse vajaduse korral ja lõpuk s kiidetakse sõnaselgelt heaks (või 
lükatakse tagasi). Ilma „kinnituskirjata” ei maksta ühtegi arvet.  
Hanke tehniline kontroll 
Maksunduse ja tolliliidu peadir ektoraat kontrollib tulemusi ja teostab järelevalvet 
töövõtjate tegevuse ja teenuste üle. Samuti teeb ta korrapäraselt töövõtjate kvaliteedi- 
ja turbeauditeid. Kvaliteediauditi käig us kontrollitakse t öövõtja tegelike 
tööprotsesside vastavust kvaliteedikavas  kindlaks määratud eeskirjadele ja 
menetlustele. Turbeaudit keskendub konkreets etele protsessidele, menetlustele ja 
korrale.  
Lisaks eespool nimetatud kontrollile teeb  maksunduse ja tollil iidu peadirektoraat 
järgmisi tavapäraseid finantskontrolle:  
ET 20   ET kulukohustuste eelkontroll:  
maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadis  kontrollib kõiki kulukohustusi personali- 
või finantstalituse juhataja. Järelikul t hõlmab eelkontroll määratud summasid 100 % 
ulatuses. Kõnealune menetlus annab kindlus e tehingute õiguspäras use ja korrektsuse 
suhtes; 
maksete eelkontroll:  
100 % maksetest kontrollitakse eelnevalt. Lisaks valitaks e igal nädalal pisteliselt 
eelkontrolliks, mida teeb personali- või fina ntstalituse juhataja, vähemalt üks makse 
(kõikides kulukategooriates). Kontrolli katvuse suhtes kindlaid eesmärke ei seata, 
sest kontrolli eesmärk on kontro llida makseid piste liselt, et teha kindlaks, kas kõik 
maksed vastavad nõuetele. Ülejäänud ma kseid töödeldakse ig a päev vastavalt 
kehtivatele eeskirjadele. 
Edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja deklaratsioonid:  
kõik edasivolitatud eelarvevahendite käsuta jad kirjutavad alla deklaratsioonile, mis 
lisatakse asjaomase aasta kohta koostatud tegevusaruandele. Deklaratsioon hõlmab 
programmi raames elluviidavaid tegevusi. Edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja 
kinnitab, et eelarve täitmisega seotud toimingud on ellu v iidud vastavalt 
usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõ ttele, et kehtivad juhtimis- ja 
kontrollisüsteemid tagavad rahuldavalt tehingu te õiguspärasuse ja korrektsuse ning et 
toimingutega seotud riskid on nõuetekohaselt tuvastatud, nend est on teatatud ja et on 
rakendatud riskide maandamise meetmeid.  
2.2.3. Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest  saadava kasu hinnang ning veariski taseme 
prognoos  
Kehtestatud kontrollimenetlused annavad ma ksunduse ja tolliliidu peadirektoraadile 
piisava kindluse kulude kvali teedi ja korrektsuse suhtes ning vähendavad nõuetele 
mittevastamise ohtu. Eespool nimetatud kontrollistrateegia meetmed langetavad 
võimaliku riskitaseme alla 2 % ja see mõju tab kõiki toetusesaajaid. Kõik täiendavad 
meetmed riskide edasiseks vähendamiseks  oleks ebaproportsionaalselt kulukad ja 
seetõttu neid ette ei nähta.  
Eespool nimetatud kontrollistrateegia ra kendamisel tekkinud üldkulud (kõigi 
programmi „Fiscalis 2020” raames teht ud kulutuste korral) moodustavad kuni 1,6 % 
kõigist tehtud maksetest. Käesoleva algatuse  korral jääb kõnealune  määr eeldatavasti 
samaks. 
Programmi kontrollistrateegia on piisavalt tõhus, et muuta mittevastavuse oht 
praktiliselt olematuks ning olla ka asnevate riskidega proportsionaalne. 
2.3. Pettuste ja muude eeskirjade ei ramise ärahoidmise meetmed  
Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed. 
Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) või b teha muu hulgas kohapealseid kontrolle 
ja inspekteerimisi vastavalt Euroopa  Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) 
nr 1073/1999 ( 1 ) ning nõukogu määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ( 2 ) materiaal- 
ja menetlusõiguse normidele, et teha kindl aks, kas seoses käesoleva määruse alusel 
rahastatud toetuslepingu, toetuse andmis e otsuse või rahastamislepinguga on 
esinenud kelmusi või pettusi, korruptsiooni  või muud ebaseaduslikku tegevust, mis 
mõjutab liidu finantshuve. 
ET 21   ET 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE  HINNANGULINE  FINANTSMÕJU   
3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid  ja kulude eelarveread, mille mõju 
avaldub  
• Olemasolevad eelarveread – täielikult hõlmatud programmiga „Fiscalis 2020” 
Järjestage  mitmeaastase finantsraamistiku rubr iikide kaupa ja iga rubriigi sees 
eelarveridade kaupa. 
Eelarverida  Assigneerin
gute 
liik Rahaline osalus  
Mitmeaasta
se 
finantsraam
istiku 
rubriik  Nr 
1A Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks Liigendatu
d/liigendam
ata18 EFTA 
riigid19 
 Kandidaatri
igid20 
 Kolmand
ad riigid Rahaline osalus 
finantsmääruse 
artikli 21 lõike 2 
punkti b 
tähenduses  
 14.0301 (Maksusüsteemide toimimise 
parandamine) Liigenda
tud EI EI EI EI 
• Uued eelarveread, mille loomist taotletakse  
Järjestage  mitmeaastase finantsraamistiku rubriik ide kaupa ja iga rubriigi sees 
eelarveridade kaupa  
Eelarverida  Assigne
eringute
liik Rahaline osalus  
Mitmeaasta
se 
finantsraam
istiku 
rubriik Nr  
[Nimetus …..]  Liigendatu
d/liigendam
ata EFTA 
riigid Kandidaatri
igid Kolmand
ad riigid Rahaline osalus 
finantsmääruse 
artikli 21 lõike 2 
punkti b 
tähenduses  
 [XX.YY.YY.YY]  
  JAH/EI  JAH/EI  JAH/EI  JAH/EI  
                                                 
18 Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud. 
19 EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.  
20 Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani võimalikud kandidaatriigid. 
 
ET 22   ET 3.2. Hinnanguline mõju kuludele  
[Selle punkti täitmisel tuleb kasutada haldusalaste eelarveandmete tabelit  (käesoleva finantsselgituse li sas esitatud teine dokument) ja 
laadida see üles CISNETi võrku talitu stevahelise konsult eerimise eesmärgil.] 
3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele  
Järgnevalt nimetatud kohaldamisvaldkonnad ku uluvad programmi „Fiscalis 2020” rahastamisp aketti. Täiendavaid assigneeringuid ei 
ole vaja. 
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) 
Mitmeaastase finantsraamistiku  
rubriik  Nr 1A Konkurentsivõime majanduska svu ja tööhõive tagamiseks 
 
Maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat   Aasta  
201621 Aasta  
2017  Aasta  
2018  Aasta  
2019  2020  KOKKU 
y Tegevusassigneeringud         
Kulukohustused (1) 0,300 1,000 0,400 0,200 0,200 2100 Eelarverida 14.0301 
Maksed (2) 0,000 0,300 1,000 0,400 0,200 0,200 2100 
Kulukohustused (1a) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m.  Eelarverida nr  
Maksed (2a) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m.  
Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud22  
 p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m.  
Eelarverida nr   (3) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m.  
Kulukohustused =1+1a 
+3 0,300 1,000 0,400 0,200 0,200 2100 Maksunduse ja tolliliidu 
peadirektoraadi  
assigneeringud KOKKU Maksed =2+2a 0,000 0,300 1,000 0,400 0,200 0,200 2100 
                                                 
21 2016. aastal alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. 
22 Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read ), otsene teadustegevus, kaudne 
teadustegevus. 
 
ET 23   ET +3 
 
  
Kulukohustused (4) 0,300 1,000 0,400 0,200 0,200 2100 y Tegevusassigneeringud KOKKU Maksed (5) 0,000 0,300 1,000 0,400 0,200 0,200 2100 
y Eriprogrammide vahe nditest rahastatavad 
haldusassigneeringud KOKKU (6) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m.  
Kulukohustused =4+ 6 0,300 1,000 0,400 0,200 0,200 2100 Mitmeaastase finantsraamistiku  
RUBRIIGI  1A  
assigneeringud KOKKU Maksed =5+ 6 0,000 0,300 1,000 0,400 0,200 0,200 2100 
Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:  
Kulukohustused (4) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m.  
y Tegevusassigneeringud KOKKU 
Maksed (5) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m.  
y Eriprogrammide vahe nditest rahastatavad 
haldusassigneeringud KOKKU (6) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m.  
Kulukohustused =4+ 6 p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m.  Mitmeaastase finantsraamistiku 
RUBRIIKIDE 1–4  
assigneeringud KOKKU  
(võrdlussumma)  Maksed =5+ 6 p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m.  
 
 
ET 24   ET  
Mitmeaastase finantsraamistiku  
rubriik  5 „Halduskulud”  
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) 
   Aasta  
2016  Aasta  
2017  Aasta  
2018  Aasta  
2019  Aasta 2020  KOKKU 
Maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat 
y Personalikulud 0,528 0,528 0,528 0,528 0,528  
y Muud halduskulud 0,030 0,030 0,030 0,030 0,030  
Maksunduse ja tolliliidu 
peadirektoraat KOKKU Assigneeringud  0,558 0,558 0,558 0,558 0,558  
 
Mitmeaastase finantsraamistiku  
RUBRIIGI 5  
assigneeringud KOKKU  (Kulukohustuste 
kogusumma = maksete 
kogusumma)  0,558  0,558  0,558  0,558  0,558     
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) 
   Aasta  
201623 Aasta  
2017  Aasta  
2018  Aasta  
2019  Aasta 2020  KOKKU 
Kulukohustused  0,858 1,558 0,958 0,758 0,758  Mitmeaastase finantsraamistiku  
RUBRIIKIDE 1–5  
assigneeringud KOKKU  Maksed  0,558 0,858 1,558 0,958 0,758  
                                                 
23 2016. aastal alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. 
 
ET 25   ET 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele  
–  Ettepanek/algatus ei hõlma tege vusassigneeringute kasutamist  
– : Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: 
kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) 
  Aasta 
2016  Aasta 
2017  Aasta 
2018  Aasta 
2019  2020 KOKKU  
VÄLJUNDID  Täpsustage 
eesmärgid ja 
väljundid  
 
Ø Väljun
di 
liik24 
 Välju
ndi 
keskm
ine 
kulu 
Arv Kulu 
Arv Kulu 
Arv Kulu 
Arv Kulu 
Arv Kulu 
Arv Kulu 
Arv Kulu Väljun
dite 
arv 
kokku Kulud 
kokku 
ERIEESMÄRK nr 125...                 
- Väljund                   
- Väljund                   
- Väljund                   
Erieesmärk nr 1 kokku                 
ERIEESMÄRK nr 2                    
- Väljund                   
Erieesmärk nr 2 kokku                 
KULUD KOKKU                  
                                                 
24 Väljunditena käsitatakse tarnitud tooteid ja osutatud teenuseid (rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilo meetrites jms). 
25 Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud eriees märkidele. „Erieesmärk/eesmärgid ...”  
 
ET 26   ET MÄRKUS  
Käesoleva ettepaneku oodatav positiivne mõju on järg mine: i) liikmesriigid saavad teavet teiste riikide 
maksuotsuste kohta, mistõttu nad on olukorrast teadlikud ja saavad kohaldada vastumeetmeid, kui nad seda vajalikuks peavad; ii) avalikkus võib käsitada meedet aktiivse sammuna, mis tagab, et kõik maksumaksjad 
maksavad õiglase osa maksudest; iii) vastastikune surv e võib tähendada, et liikmesriigid korraldavad oma 
maksuotsuste praktika ümber; iv) äriühingud võivad vähendada oma agressiivse maksuplaneerimise struktuure. Kuigi otsuseid tegevate liikmesriikide hald uskoormus ja otsuseid käsitleva teabe esitamisega 
otseselt seotud kulud kasvavad, on need kulud esitada tuleva teabe piiratuse tõttu tõenäoliselt piiratud. 
Lisaks peaks teave olema juba esitatud (s.t et ettepanekus üldiselt lihtsalt selgitatakse ja kinnitatakse kehtivaid teabevahetuse kohustusi). 
3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 
3.2.3.1. Kokkuvõte  
–  Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist  
– : Ettepanek/algatus hõlmab haldusassi gneeringute kasutamist, mis toimub 
järgmiselt: 
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) 
 Aasta 
201626 Aasta 
2017  Aasta 
2018  Aasta 
2019  2020 KOKKU 
 
Mitmeaastase 
finantsraamistiku  
RUBRIIK 5         
Personalikulud  0,528 0,528 0,528 0,528 0,528   
Muud halduskulud  0,030 0,030 0,030 0,030 0,030   
Mitmeaastase 
finantsraamistiku   
RUBRIIK 5 kokku  0,558 0,558 0,558 0,558 0,558   
 
Mitmeaastase 
finantsraamistiku   
RUBRIIGIST 5 välja 
jäävad kulud27  
         
Personalikulud          
Muud  
halduskulud         
Mitmeaastase 
finantsraamistiku   
RUBRIIGIST 5 välja 
jäävad   
kulud kokku          
 
                                                 
26 2016. aastal alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. 
27 Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega 
seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus. 
 
ET 27   ET KOKKU  0,558 0,558 0,558 0,558 0,558   
Personali ja muude halduskuludega seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse 
meetme haldamiseks juba ant ud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades neid vajaduse korral täiendavate 
assigneeringutega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, 
arvestades eelarvepiirangutega. 
 
ET 28   ET 3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus 
–  Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist.  
– : Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: 
Hinnangud väljendada täisaja ekvivalentides 
 
Aasta
2016  Aasta
2017  Aasta 2018  Aas
ta 
201
9 2020  
y Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametik ohad (ametnikud ja ajutised töötajad)    
XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)  4 4 4 4 4
XX 01 01 02 (delegatsioonid) p.m. p.m. p.m. p.
m.p
.
m
...
XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) p.m. p.m. p.m. p.
m.p
.
m
...
10 01 05 01 (otsene teadustegevus) p.m. p.m. p.m. p.
m.p
.
m
..
y Koosseisuväline personal (täi stööajale taandatud töötajad)28 
 
XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised 
töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud 
tööjõud)  p.m. p.m. p.m. p.
m.p
.
m
.
XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud 
töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditud tööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) p.m. p.m. p.m. p.
m.p
.
m
..
- peakorteris  
 p.m. p.m. p.m. p.
m.p
.
m
.p
.
m
.p
.
m
. XX 01 04 aa 29 
 
- delegatsioonides  p.m. p.m. p.m. p.
m.p
.
m
..
XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud 
ja riikide lähetatud  eksperdid kaudse  teadustegevuse 
valdkonnas) p.m. p.m. p.m. p.
m.p
.p
.
                                                 
28 Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud töötajad, renditud tööjõud, noored eksperdid 
delegatsioonides.  
29 Tegevusassigneeringutest rahastatav ate koosseisuväliste töötajate ül empiiri arvestades (endised B..A 
read). 
 
ET 29   ET m
.m
.
10 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja 
riikide lähetatud eksperdi d otsese teadustegevuse 
valdkonnas) p.m. p.m. p.m. p.
m.p
.
m
.
Muud eelarveread (täpsustage) p.m. p.m. p.m. p.
m.p
.
m
.
KOKKU  4 4 4 4 4
XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele. 
Personalivajadused kaetakse haldavale peadirektoraadile juba jaotatud ja/või peadirektoraadis ümberpaigutatud 
vahenditest, vajaduse korral koos lisaer aldistega, mis võidakse meedet juhtivale peadirektoraadile anda iga-
aastase vahendite eraldamise protseduuri raames, võttes arvesse eelarvepiiranguid. 
Ülesannete kirjeldus: 
Ametnikud ja ajutine personal Koosol ekute ettevalmistamine ja kirjav ahetus liikmesriikidega; (sõltuvalt 
liikmesriikidega toimuvatest aruteludes t) töö vormide, IT-vormingute ja 
keskregistriga; välistelt töövõtjatelt IT-süsteemiga seotud töö tellimine 
Koosseisuvälised töötajad Ei kohaldata 
 
ET 30   ET 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaas tase finantsraamistikuga  
– : Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga. 
–  Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitm eaastase finantsraamistiku asjaomase 
rubriigi ümberplaneerimine. 
Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomaste le rubriikidele, eelarveridadele ja summadele. 
 
–  Ettepanek/algatus eeldab paind likkusinstrumendi kohaldamist või 
mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist. 
Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomaste le rubriikidele, eelarveridadele ja summadele. 
 
3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus  
– Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist.  
– Ettepanek/algatu s hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on 
järgmine:  
assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) 
 
Aasta  
N Aasta  
N+1 Aasta  
N+2 Aasta  
N+3 Lisage vajalik arv aastaid, et 
kajastada kogu finantsmõju 
kestust (vt punkt 1.6)  Kokku 
Täpsustage kaasrahastav 
asutus           
Kaasrahastatavad 
assigneeringud KOKKU          
 
 
 
ET 31   ET 3.3. Hinnanguline mõju tuludele  
– : Ettepanekul/algatusel pu udub finantsmõju tuludele. 
–  Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju: 
–  omavahenditele  
–  mitmesugustele tuludele  
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)  
Ettepaneku/algatuse mõju30 
Tulude eelarverida Jooksva aasta 
eelarves 
kättesaadavad 
assigneeringud Aasta 
N Aasta 
N+1 Aasta 
N+2 Aasta 
N+3 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada 
kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)  
Artikkel ………….         
Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsus tage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek 
mõjutab. 
 
Täpsustage tuludele avalduva mõju arvutamise meetod. 
 
                                                 
30 Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud, suhkrumaks) korral tuleb näidata netosummad, st 
brutosumma, milles on lahutatud 25 % kogumiskuludena.