[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 30.1.2008 SEK(2008) 83 lõplik Ettepanek: EÜ-EFTA ÜHISTRANSIIDI ÜHISKOMITEE OTSUS NR 2/2007, millega muudetakse 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni - Ühenduse ühise seisukoha eelnõu - (komisjoni esitatud) SELETUSKIRI ETTEPANEKU TAUST | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Vastavalt EÜ-EFTA ühistransiidi ühiskomitee 12. veebruari 1999. aasta otsuse[1] artikli 1 punktile 3 on ühine transiidisüsteem arvutipõhiseks muudetud ja see on osutunud töökindlaks nii tolliasutuste kui ka ettevõtjate jaoks. Ühise arvutipõhise transiidisüsteemi kasutamine on kohustuslik alates 1. juulist 2005; üleminekuperioodil, mis kestis kuni 31. detsembrini 2006, võis tolliasutustele esitada kirjalikke transiidideklaratsioone ning asutused pidid neid andmeid omavahel vahetama infotehnoloogia ja arvutivõrgu abil. 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsioon[2] („konventsioon”) ei ole enam transiidi valdkonnas infotehnoloogia ja elektroonilise andmevahetustehnoloogia arengu tulemusel toimunud muutustega vastavuses. Ühistransiidiprotseduuri reguleerivad sätted tuleb viia vastavusse uue arvutipõhise transiidisüsteemi toimimise eeskirjadega. Siiski on vaja säilitada võimalus, et reisijad, kellel ei ole juurdepääsu tolliasutuse arvutipõhisele transiidisüsteemile, saaksid esitada standardprotseduuri alusel kirjaliku transiidideklaratsiooni. Seejärel vahetavad tolliasutused transiidiandmeid omavahel infotehnoloogia ja arvutivõrgu abil. Lisaks tuleb ette nähaasendustoiming, mis annaks kõigile ettevõtjatele võimaluse esitada ühistransiidideklaratsioon kirjalikult, kui tolliasutuse arvutipõhist transiidisüsteemi või printsipaalide rakendust või nende ja pädevate asutuste vahelist sidevõrku ei saa kasutada. | Üldine taust 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga kehtestati meetmed kaupade liikumise hõlbustamiseks EÜ ja EFTA riikide vahel. Uue arvutipõhise transiidisüsteemi kasutamine on alates 30. märtsist 2004 ette nähtud kõigis konventsiooniga liitunud riikides asuvatele ettevõtjatele ning konventsiooni praegu kehtivate sätetega on ette nähtud, et transiidideklaratsioone peab saama esitada andmetöötlusmeetodeid kasutades ja standardsete sõnumite abil. Ühistransiidiprotseduuri reguleerivad sätted tuleb nüüd kohandada vastavalt asjaolule, et kõik ühistransiidiga seotud formaalsused tuleb täita infotehnoloogia ja arvutivõrgu abil ning vastavalt arvutipõhiseks muutumise tulemusel kujunenud uutele tingimustele, tagades samas turvalisuse, edastatud andmete usaldusväärsuse ning transiitveo kiire kontrollimise ja lõpetamise. Reisijad, kellel ei ole juurdepääsu arvutipõhisele transiidisüsteemile, peavad saama transiidideklaratsiooni pädevatele asutustele kirjalikult esitada. Kirjaliku deklaratsiooni kasutamisel põhinev asendustoiming peab olemas olema selleks, et võimaldada ettevõtjatel tegevust jätkata ka siis, kui arvutisüsteemid ei tööta või võrku ei saa kasutada. | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Ettepaneku valdkonnas puuduvad kehtivad õigusnormid. | Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ettepanek on kooskõlas uuendatud Lissaboni strateegiaga ja e-halduse algatuse üldraamistikuga. | KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE | Konsulteerimine huvitatud isikutega | Konsulteerimismeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Konsulteeriti EÜ-EFTA ühistransiidi töörühmaga. | Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Pooldav arvamus. | Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. | Mõju hindamine Õiguslikke muudatusi ei toimu – kõik ühistransiidi konventsiooni põhieeskirjad jäävad kehtima, kuigi päringuprotseduuri ja võla tekkimise tähtaegu on lühendatud. Protseduuri arvutipõhiseks muutmine tõhustab ja kiirendab transiitveo korraldamist nii tolli seisukohast kui ka ettevõtjate ja sisseseatud finantstagatiste süsteemide suhtes. | ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG | Kavandatud meetmete kokkuvõte Asendada ühistransiidi konventsiooni liited ja lisad liidete ja lisadega, milles on arvesse võetud, et protseduur on muutunud arvutipõhiseks. | Õiguslik alus 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni artikkel 15. | Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. | Proportsionaalsuse põhimõte | Ei kohaldata. | Õigusakti valik | Kavandatud meede on ainus võimalik. | MÕJU EELARVELE | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. | LISATEAVE | Lihtsustamine | Ettepanekuga lihtsustatakse ametiasutuste (riiklike või Euroopa ametiasutuste) suhtes kehtivaid haldusmenetlusi, samuti eraüksuste ja -isikute suhtes kehtivaid haldusmenetlusi. | Ettepanekuga kehtestatakse kõikidele konventsiooniosalistele ühine arvutipõhine tollitransiidiprotseduur. | Tollitransiidiprotseduuri arvutipõhiseks muutmine võimaldab eraüksuste ja -isikute puhul loa alusel tolliformaalsusi lihtsustada. | 1. . Ettepanek: EÜ-EFTA ÜHISTRANSIIDI ÜHISKOMITEE OTSUS NR 2/2007, [kuupäev], millega muudetakse 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni ÜHISKOMITEE, võttes arvesse 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni[3], eriti selle artikli 15 lõike 3 punkte a ja c, ning arvestades järgmist: 2. Vastavalt EÜ-EFTA ühistransiidi ühiskomitee 15. augusti 2005. aasta otsusele nr 4/2005 pidid ettevõtjad hakkama alates 1. juulist 2005 kasutama transiidideklaratsioonide esitamiseks arvutipõhist ühistransiidisüsteemi, kusjuures ette nähti kuni 31. detsembrini 2006 kestev üleminekuperiood, mille jooksul võis transiidideklaratsioone tolliasutustele kirjalikult esitada. 3. Transiidideklaratsioonid tuleks esitada standardprotseduuri alusel, kasutades kirjalike deklaratsioonide asemel andmetöötlusmeetodeid, ning pädevad asutused peavad transiidiandmeid vahetama infotehnoloogia ja arvutivõrgu abil. 4. Ühistransiidiprotseduuri käsitlevaid sätteid tuleb kohandada vastavalt elektrooniliste andmetöötlusvahendite kasutamisel põhineva menetluse rakenduseeskirjadele. 5. Reisijad, kellel ei ole otsest juurdepääsu arvutipõhisele transiidisüsteemile, peavad saama transiidideklaratsiooni tolliasutustele kirjalikult esitada. Seejärel vahetavad tolliasutused transiidiandmeid omavahel infotehnoloogia ja arvutivõrgu abil. 6. Tuleks seada sisse kirjalike transiidideklaratsioonide kasutamisel põhinev asendustoiming, et võimaldada ettevõtjatel transiitvedusid teha ka siis, kui tolliasutuse arvutisüsteem või printsipaalide, sh volitatud kaubasaatja rakendus ei tööta või sidevõrku ei saa kasutada. 7. Et arvutipõhine transiidiprotseduur on standardmenetlus ja kirjalik transiidideklaratsioon täidab peamiselt asendustoimingu ülesannet, tuleb neid protseduure käsitlevate lisade sisu ja järjekorda muuta. Lisaks tuleks lihtsustamise huvides jätta välja lisad, mis käsitlevad ühtse haldusdokumendi vorme ja nende kasutamist, ning asendada viidetega 20. mai 1987. aasta konventsioonile kaubavahetuse formaalsuste lihtsustamise kohta ehk nn SAD-konventsioonile. See võimaldaks vältida ühistransiidiprotseduuri konventsiooni muudatusi, mis võiksid tuleneda SAD-konventsioonis edaspidi tehtavatest muudatustest. 8. Järelikult tuleks vastavalt muuta ka konventsiooni, ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: Artikkel 1 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni muudetakse järgmiselt: 1. Artikli 11 lõige 4 asendatakse järgmise tekstiga: „4. Arvestades muid võimalikke identifitseerimismeetmeid, ei pruugi lähtetolliasutus tollitõkendi paigaldamist nõuda, kui transiidideklaratsioonis või täiendavates dokumentides esitatud kauba kirjeldus võimaldab seda kergesti identifitseerida.” 2. Artikli 12 lõikes 1 asendatakse sõnad „eksemplari 4” sõnadega „eksemplari 4 või transiidi saatedokumendi”. 3. I liide asendatakse käesoleva otsuse I lisas oleva tekstiga. 4. I liite I–V lisa asendatakse käesoleva otsuse II lisas oleva tekstiga. 5. II liide asendatakse käesoleva otsuse III lisas oleva tekstiga. 6. III liide asendatakse käesoleva otsuse IV lisas oleva tekstiga. 7. Lisad A1–A13, B1–B7, C1 ja C2 ning D1–D6 asendatakse käesoleva otsuse V lisas oleva tekstiga. Artikkel 2 1. Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. juulist 2007. 2. Käesoleva otsuse sätteid ei kohaldata kauba suhtes, mis on suunatud ühistransiidiprotseduurile enne otsuse jõustumiskuupäeva. 3. Käesoleva otsusega muudetud I liite artikleid 41, 41a, 116, 118 punkti 2 ja 119 kohaldatakse alates 1. juulist 2008. Brüssel, […] Ühiskomitee nimel eesistuja […] I LISA „I LIIDE ÜHISTRANSIIDIPROTSEDUURID I JAOTIS ÜLDSÄTTED Artikkel 1 1. Käesolevas liites sätestatakse teatavad ühistransiidiprotseduuri reguleerivad eeskirjad vastavalt konventsiooni artikli 1 lõikele 3. 2. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesoleva liite sätteid ühistransiidiprotseduuri alusel tehtud toimingute suhtes, olenemata sellest, kas kasutatakse protseduuri T1 või T2. 3. Suurema pettuseohuga seotud kaupade nimekiri on esitatud I lisas. Kui mõnes käesoleva konventsiooni sättes viidatakse sellele lisale, kohaldatakse nende kaupadega seotud meetmeid ainult juhul, kui kauba kogus ületab miinimumkoguse. See lisa vaadatakse läbi vähemalt üks kord aastas. I PEATÜKK KOHALDAMISALA JA MÕISTED Kohaldamisala Artikkel 2 1. Ühistransiidiprotseduuri ei kohaldata postisaadetiste (sealhulgas postipakkide) suhtes, kui need saadetakse kooskõlas Ülemaailmse Postiliidu põhikirjaga ning kaupu veavad isikud või veetakse isikute nimel, kes tegutsevad kõnealuse põhikirjaga sätestatud õiguste ja kohustuste raames. 2. Konventsiooniosaline võib otsustada, et ta ei kohalda ühistransiidiprotseduuri kaupade torutranspordi suhtes. Sellest otsusest teatatakse komisjonile, kes teavitab teisi riike. Mõisted Artikkel 3 Käesolevas konventsioonis kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „pädev asutus” – tolliasutus või muu asutus, kes vastutab käesoleva konventsiooni kohaldamise eest; b) „transiidideklaratsioon” – dokument, millega isik avaldab ettenähtud vormis ja korras soovi suunata kaup ühistransiidiprotseduurile; c) „transiidi saatedokument” – arvutisüsteemist välja trükitud dokument, mis on kaupadel kaasas ja põhineb transiidideklaratsiooni andmetel; d) „protseduur T2” – konventsiooni artiklis 2 nimetatud protseduur T2, mis märgitakse transiidideklaratsiooni tähisega „T2” või „T2F”; e) „printsipaal” – isik, kes teeb ühistransiidideklaratsiooni, või isik, kelle nimel ühistransiidideklaratsioon tehakse; f) „lähtetolliasutus” – tolliasutus, kus ühistransiidiprotseduurile suunamise deklaratsioon vastu võetakse; g) „vahetolliasutus” - ühe konventsiooniosalise territooriumile sisenemise kohas paiknev tolliasutus või - konventsiooniosalise territooriumilt väljumise kohas paiknev tolliasutus, kui kaubasaadetis viiakse kõnealuse konventsiooniosalise territooriumilt välja transiitveoga, mille käigus ületatakse kõnealuse konventsiooniosalise ja kolmanda riigi vaheline piir; h) „sihttolliasutus” – tolliasutus, kus tuleb ühistransiidiprotseduuril olev kaup esitada protseduuri lõpetamiseks; i) „tagatistolliasutus” – tolliasutus, mille igas riigis määrab pädev asutus ja kus esitatakse käendaja tagatis; j) „käendaja” – füüsiline või juriidiline kolmas isik, kes kohustub kirjalikult printsipaaliga solidaarselt tasuma tekkida võiva tollivõla summa tagatisega kaetud summa ulatuses; k) „HS-koodid” – numbrilised koodid, mis kuuluvad kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri rubriikide ja alamrubriikide juurde; nomenklatuur kehtestati 14. juuni 1983. aasta konventsiooniga; l) „tollivõlg” – impordi- või eksporditollimaksud ja muud ühistransiidiprotseduurile suunatud kaupadega seotud maksud; m) „võlgnik” – füüsiline või juriidiline isik, kes vastutab võla tasumise eest; n) „komisjon” – Euroopa Ühenduste Komisjon; o) „kauba vabastamine” – toiming, millega pädevad asutused teevad kauba kättesaadavaks ühistransiidiprotseduurist tulenevatel eesmärkidel; p) „isik, kelle asukoht on ühes konventsiooniga liitunud riigis” - füüsiline isik, kelle alaline elukoht on nimetatud riigis või - juriidiline isik või isikute ühendus, kelle registrijärgne asukoht, peakontor või püsiv tegevuskoht on nimetatud riigis; q) „andmetöötlusmeetodid” - EDI standardsete sõnumite vahetamine pädevate asutustega või - asjaomaste formaalsuste täitmiseks vajaliku teabe sisestamine pädevate asutuste arvutisüsteemidesse; r) „EDI ( Electronic Data Interchange – elektronandmevahetus)” – kokkulepitud standardsete sõnumite kohaselt vormindatud andmete elektrooniline edastamine ühest arvutisüsteemist teise; s) „standardsed sõnumid” – eelnevalt määratletud ja heakskiidetud elektroonilise andmevahetuse vorm; t) „isikuandmed” – kõik andmed tuvastatud või tuvastatava füüsilise või juriidilise isiku kohta; u) „ asendustoiming” – paberdokumentide kasutamisel põhinev protseduur, mis on ette nähtud selleks, et võimaldada transiidideklaratsiooni esitamist ja kontrollimist ning transiitvedu, kui elektroonilist standardprotseduuri ei saa rakendada; v) „SAD-konventsioon” – 20. mai 1987. aasta konventsioon kaubavahetuse formaalsuste lihtsustamise kohta. II PEATÜKK TAVAPROTSEDUUR Artikkel 4 1. Protseduuri T1 või T2 kohaldamisega seotud formaalsused täidetakse pädevate asutuste poolt kindlaksmääratud tingimustel ja viisil ning tollieeskirjadega sätestatud põhimõtete kohaselt elektrooniliste andmetöötlusvahendite abil. 2. Konventsiooniosalised määravad vastastikuse kokkuleppe alusel kindlaks meetmed, millega sätestatakse: a) tolliasutuste vahel vahetatava, ühistransiidiprotseduuri kohaldamiseks vajaliku teabe vormi ja teabevahetust käsitlevad eeskirjad; b) ühistransiidiprotseduuri alusel vahetatavate sõnumite ühine andmekogum ja kuju. Kohaldamisala Artikkel 5 1. Ilma et see piiraks erakordsete asjaoludega arvestamist, toimub käesolevas liites kirjeldatud teabevahetus pädevate asutuste vahel elektrooniliste andmetöötlusvahendite ja arvutivõrgu abil. 2. Lõikes 1 nimetatud teabevahetuseks kasutavad kõik konventsiooniosalised Euroopa Ühenduse ühist sidevõrku / ühist süsteemiliidest (CNN/CSI). EFTA riikide rahaline osalus ja sellega seotud küsimused määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja kõikide EFTA riikide vastastikusel kokkuleppel. 3. Kui ei ole sätestatud teisiti, ei kohaldata käesoleva peatüki sätteid artikli 44 lõike 1 punktides f ja g käsitletavate lihtsustatud protseduuride suhtes. Turvalisus Artikkel 6 1. Andmetöötlusmeetodite abil formaalsuste täitmiseks kindlaks määratud tingimuste seas peavad muu hulgas olema meetmed andmete allika kontrollimiseks ja andmete kaitsmiseks juhusliku hävimise või ebaseadusliku hävitamise, juhusliku kadumise, muutmise või loata kasutamise eest. 2. Lisaks lõikes 1 esitatud turvalisusnõuetele peavad pädevad asutused kasutusele võtma piisava turvasüsteemi ja seda käigus hoidma, et kogu transiidisüsteem toimiks tõhusalt, usaldusväärselt ja turvaliselt. 3. Eelnimetatud turvalisuse taseme tagamiseks tuleb kõik andmete sisestused, muudatused ja kustutused registreerida koos andmetega sellise töötlemise eesmärgi, täpse aja ja andmeid töödelnud isiku kohta. Lisaks säilitatakse originaalandmeid või selliselt töödeldud andmeid vähemalt kolm kalendriaastat alates selle aasta lõpust, mida andmed puudutavad, või kauem, kui see on muudes sätetes ette nähtud. 4. Pädevad asutused kontrollivad turvalisust regulaarselt. 5. Pädevad asutused teavitavad üksteist kõigist turvalisuse rikkumise kahtlustest. Isikuandmete kaitse Artikkel 7 1. Konventsiooniosalised kasutavad käesoleva konventsiooni kohaselt vahetatud isikuandmeid üksnes konventsioonis ette nähtud eesmärkidel ja ühistransiidiprotseduurile järgnevate muude tollikäitlusviiside jaoks. See piirang ei takista siiski nende andmete kasutamist riskianalüüsi tegemiseks ühistransiitveo ajal ning ühistransiitveole järgneva juurdluse ja kohtumenetluse jaoks. Sel juhul teatatakse pädevale asutusele, kes nimetatud andmed üle andis, viivitamata andmete sellisest kasutamisest. 2. Konventsiooniosalised kohustuvad võtma vajalikud meetmed, et tagada konventsiooni alusel vahetatavate isikuandmete töötlemisel isikuandmete kaitse, mis vastaks vähemalt Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta konventsioonile üksikisikute kaitse kohta isikuandmete automaattöötlusel. 3. Kõik konventsiooniosalised võtavad vajalikud meetmed, et tagada tõhusa järelevalve abil käesoleva artikli täitmine. III PEATÜKK PRINTSIPAALI, VEOETTEVÕTJA NING KAUBASAAJA KOHUSTUSED Artikkel 8 1. Printsipaal vastutab: a) kauba esialgsel kujul ja koos nõutavate dokumentidega sihttolliasutusele esitamise eest ettenähtud tähtaja jooksul, pöörates asjakohast tähelepanu pädevate asutuste võetud identifitseerimismeetmetele; b) muude ühistransiidiprotseduuri käsitlevate sätete järgimise eest; c) kõigi nõutavate dokumentide ja andmete esitamise eest kontrolli eest vastutavatele pädevatele asutustele mis tahes andmekandjal nende asutuste nõudmisel ja ettenähtud tähtaja jooksul ning nendele asutustele kogu vajaliku abi osutamise eest. 2. Veoettevõtja või kaubasaaja, kes võtab kauba vastu, teades, et see liigub ühistransiidiprotseduuri alusel, vastutab samuti kauba esitamise eest sihttolliasutusele puutumatul kujul ja koos nõutavate dokumentidega ettenähtud tähtaja jooksul, pöörates asjakohast tähelepanu pädevate asutuste võetud identifitseerimismeetmetele, ilma et see piiraks printsipaali lõikes 1 nimetatud kohustusi. IV PEATÜKK TAGATISED Tagatise kohustus Artikkel 9 1. Printsipaal esitab tagatise, et kindlustada seoses asjaomase kaubaga tekkida võiva võla tasumine. 2. Tagatis on: a) üht transiitvedu hõlmav üksiktagatis; b) või artikli 44 alusel kohaldatava lihtsustamise puhul mitut transiitvedu hõlmav üldtagatis. Tagatise liigid Artikkel 10 1. Tagatiseks võib olla: a) sularaha sissemakse lähtetolliasutuses; b) käendaja poolt tagatistolliasutuses võetud kohustus. 2. Pädevad asutused võivad siiski keelduda esitatud tagatise liiki aktsepteerimast, kui see on ühistransiidiprotseduuri eeskirjadega vastuolus. Sularaha sissemakse Artikkel 10a Sularaha sissemakse tehakse lähteriigi valuutas või andes üle muu maksevahendi, mida selle riigi pädev asutus aktsepteerib. Sularaha või sellega samaväärse maksevahendi sissemaksena esitatud tagatis tuleb anda kooskõlas lähteriigis kehtivate sätetega. Käendaja Artikkel 10b 1. Käendaja asukoht peab olema selles konventsiooniga liitunud riigis, kus tagatis esitatakse, ning tal peab olema sealsete pädevate asutuste heakskiit. Käendaja peab teatama oma ametliku asukoha või nimetama oma esindaja igas ühistransiitveoga seotud konventsiooniosalises. Kui üheks selliseks konventsiooniosaliseks on Euroopa Ühendus, peab käendaja teatama oma ametliku asukoha või nimetama oma esindaja igasse ühenduse liikmesriiki. 2. Samuti katab käendaja kohustus tagatud summa piires tollimaksud, mis tuleb tasuda pärast järelkontrolli. 3. Pädev asutus võib keelduda käendaja heakskiitmisest, kui tema hinnangul ei taga see tekkida võiva tollivõla tasumist tagatud summa piires ettenähtud aja jooksul. 4 . Kui käendaja esitab tagatise tagatistolliasutuses: a) määratakse printsipaalile atribuut „Tagatise viitenumber” tagatise kasutamiseks ja kõigi käendaja kohustuste kindlakstegemiseks; b) määratakse ja edastatakse printsipaalile tagatise viitenumbri juurde kuuluv juurdepääsukood. Tagatise esitamisest vabastamine Artikkel 11 1. Kui välja arvata teatavad olukorrad, mis määratakse kindlaks vastavalt vajadusele, ei tarvitse tagatist esitada järgmistel puhkudel: a) vedu õhuteed pidi; b) kauba vedu Reini jõel ja selle veeteedel; c) torutransport; d) ühistransiitveod, mis toimuvad vastavalt artikli 44 lõike 1 punkti f alapunktile i. 2. Iga riik võib nõuda tagatise esitamist seoses kaubaveoga muudel tema territooriumil asuvatel laevateedel kui need, mida nimetati lõike 1 punktis b. Ta esitab teabe võetavate meetmete kohta komisjonile, kes teavitab teisi riike. V PEATÜKK MUUD SÄTTED Dokumentide ja järelduste õiguslik staatus Artikkel 12 1. Ühe riigi pädevate asutuste poolt eeskirjade kohaselt välja antud dokumentidel ja võetud identifitseerimismeetmetel on teistes riikides andmekandjast olenemata samasugune õiguslik toime kui nende teiste riikide pädevate asutuste poolt eeskirjade kohaselt välja antud dokumentidel ja võetud identifitseerimismeetmetel. 2. Järeldustel, mida ühe riigi pädevad asutused ühistransiidiprotseduuri raames toimuva kontrolli käigus teevad, on teises riigis samasugune õiguslik toime kui selle riigi pädevate asutuste järeldustel. Ühistransiitvedude alal pädevate tolliasutuste nimekiri Artikkel 13 Iga riik kannab ühistransiitvedude alal pädevate tolliasutuste nimekirja arvutisüsteemi, märkides ära nende asutuste identifitseerimisnumbrid, kohustused ning lahtioleku päevad ja kellaaja. Ka kõik nende andmete muudatused tuleb arvutisüsteemi kanda. Komisjon edastab selle teabe arvutisüsteemi abil kõigile riikidele. Transiidi keskasutus Artikkel 14 Iga riik teavitab komisjoni transiidi keskasutuse loomisest ning sellele asutusele ühistransiidiprotseduuri juhtimise ja järelevalve, samuti dokumentide vastuvõtmise ja edastamise alal antud ülesannetest ja asjaomastest dokumendiliikidest. Komisjon edastab selle teabe teistele riikidele. Rikkumised ja karistused Artikkel 15 Riigid võtavad vajalikud meetmed, et hoida ära eeskirjade rikkumist või eiramist ning kohaldada tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid karistusi. II JAOTIS PROTSEDUURI TOLLIVORMISTUS I PEATÜKK ÜKSIKTAGATIS Üksiktagatise esitamine Artikkel 16 1. Üksiktagatis katab tekkida võiva võla kogusumma, mis arvutatakse kõrgeimate maksumäärade, kaasa arvatud impordimaksumäärade alusel, mida kohaldatakse lähteriigis samasse liiki kuuluva kauba suhtes sellevabasse ringlusse lubamisel. Arvutamisel käsitatakse ühistransiidiprotseduuri konventsiooni alusel veetavat ühenduse kaupa ühendusevälise kaubana. Üksiktagatise arvutamisel aluseks võetavad maksumäärad ei tohi olla väiksemad miinimummäärast, kui sellele määrale on osutatud I lisa viiendas veerus. 2. Sularaha sissemaksena esitatavad üksiktagatised kehtivad kõigis konventsiooniosalistes riikides; need makstakse tagasi pärast protseduuri lõpetamist. 3. Käendaja võib tagatisena esitada kuni 7000 euro suuruseid üksiktagatise maksekviitungeid, mille ta väljastab printsipaalina tegutsema hakkavatele isikutele ja mis kehtivad kõigis konventsiooniosalistes. Käendaja vastutus on kuni 7000 eurot maksekviitungi kohta. 4. Kui üksiktagatise esitab käendaja, ei tohi printsipaal muuta atribuudi „Tagatise viitenumber” juurde kuuluvat juurdepääsukoodi, välja arvatud III lisa punktis 3 sätestatud juhtudel. Käendaja esitatava üksiktagatise eeskirjad Artikkel 17 1. Käendaja esitatav üksiktagatis tuleb vormistada käendusdokumendina, mis vastab III liite lisas C1 esitatud näidisele. Käendusdokumenti säilitatakse tagatistolliasutuses. 2. Kui riigi õigus- või haldusnormid või üldine tava nõuavad, võivad riigid lubada lõikes 1 nimetatud käendusdokumendi koostada teistsuguses vormis, tingimusel, et sellel on näidises esitatud dokumendiga võrdne õiguslik toime. Maksekviitungina esitatava üksiktagatise eeskirjad Artikkel 18 1. Artikli 16 lõikes 3 nimetatud juhul tuleb üksiktagatis vormistada käendusdokumendina, mis vastab III liite lisas C2 esitatud näidisele. Artikli 17 lõiget 2 kohaldatakse mutatis mutandis . 2. Käendaja esitab pädeva asutuse ettenähtud korras tagatistolliasutusele kõik nõutavad üksikasjad enda poolt maksekviitungina esitatud üksiktagatiste kohta. Kviitungi viimane kasutuskuupäev ei või olla hilisem kui üks aasta alates dokumendi väljaandmise kuupäevast. 3. Käendaja teatab printsipaalile iga üksiktagatise maksekviitungi kohta tagatise viitenumbri ning printsipaal ei tohi selle juurde kuuluvat juurdepääsukoodi muuta. 4. Vastavalt artikli 22 lõike 1 punktile b annab käendaja printsipaalile üksiktagatise maksekviitungid üle paberkandjal ning need peavad olema vormistatud lisas C3 esitatud näidise järgi. Maksekviitungile peab olema märgitud identifitseerimisnumber. 5. Käendaja võib välja anda üksiktagatise maksekviitungeid, mis ei kehti Lisas I avaldatud nimekirjas loetletud kaupa hõlmava ühistransiitveo korral. Sel juhul teeb käendaja igale paberkandjal esitatavale üksiktagatise maksekviitungile diagonaalselt järgmise märkuse: - Piiratud kehtivus – 99200 6. Printsipaal esitab lähtetolliasutusele sellise arvu 7000 euro täiskordsele vastavaid üksiktagatise maksekviitungeid, mida on vaja tekkida võiva võla kogusumma katmiseks. Vastavalt artikli 22 lõike 1 punktile b tuleb paberkandjal maksekviitungid esitada lähtetolliasutusele, kes säilitab need ning teatab iga maksekviitungi identifitseerimisnumbri maksekviitungil märgitud tagatistolliasutusele. Käendusdokumendi kehtetuks tunnistamine ja tühistamine Artikkel 19 1. Tagatistolliasutus tühistab oma otsuse, millega ta on aktsepteerinud käendaja võetud kohustuse, kui väljaandmise ajal kehtestatud tingimusi enam ei täideta. Ka käendaja võib enda võetud kohustuse igal ajal kehtetuks tunnistada. 2. Tühistamine või kehtetuks tunnistamine jõustub kuueteistkümnendal päeval pärast käendaja või tagatistolliasutuse teavitamist. Alates nimetatud tühistamise või kehtetuks tunnistamise jõustumiskuupäevast ei või kauba suhtes ühistransiidiprotseduuri rakendamisel kasutada varem välja antud maksekviitungeid. 3. Tagatistolliasutuse asukohariigi pädevad asutused sisestavad sellise tühistamise või kehtetuks tunnistamise ja selle jõustumiskuupäeva kohe arvutisüsteemi. II PEATÜKK TRANSPORDIVAHENDID JA DEKLARATSIOONID Laadimistingimused Artikkel 20 1. Igale transiidideklaratsioonile märgitakse ainult ühele ja samale transpordivahendile laaditud või laaditav kaup, mis veetakse ühest lähtetolliasutusest ühte sihttolliasutusse. Kui veetav kaup lähetatakse koos, käsitatakse käesoleva artikli kohaldamisel ühe transpordivahendina järgmisi transpordivahendeid: a) haagis(t)e või poolhaagis(t)ega maanteesõiduk; b) raudteevagunite koosseis; c) ühe terviku moodustavad veesõidukid; d) konteinerid, mis on laaditud ühele transpordivahendile käesoleva artikli tähenduses. 2. Ühte ja samasse transpordivahendisse võib kaupa laadida enam kui ühes lähtetolliasutuses ja kaupa võib maha laadida enam kui ühes sihttolliasutuses. Andmetöötlusmeetodite abil esitatud transiidideklaratsioon Artikkel 21 1. III liite lisas A1 nimetatud deklaratsiooniandmed esitatakse arvutiga töötlemiseks kodeeritult või muul tolli määratud kujul ning need vastavad deklaratsiooniandmete kohta esitatud nõudmistele. 2 EDI abil täidetud transiidideklaratsioon loetakse esitatuks, kui pädev asutus on EDI sõnumi kätte saanud. EDI abil täidetud transiidideklaratsiooni aktsepteerimisest teatatakse printsipaalile sõnumiga, milles on esitatud vähemalt saadud sõnumi identifitseerimisandmed ja/või transiidideklaratsiooni registreerimisnumber ja aktsepteerimise kuupäev. 3 EDI standardsete sõnumite vahetamise teel esitatud transiidideklaratsioon peab vastama III liites ette nähtud struktuurile ja juhistele. 4 Transiidideklaratsioon täidetakse vastavalt III liidesele ja ühes konventsiooniosaliste ametlikus keeles, mille on heaks kiitnud lähteriigi pädev asutus. Ühistransiitveoga seotud riigi pädev asutus võib vajaduse korral nõuda tõlget nimetatud riigi ametlikku keelde või ühte selle riigi ametlikest keeltest. 5. Kui ühistransiidiprotseduur järgneb lähteriigis mõnele teisele tollikäitlusviisile, võib lähtetolliasutus nõuda nende dokumentide esitamist. 6. Kaup esitatakse koos veodokumendiga. Lähtetolliasutus võib selle dokumendi esitamise nõudest tolliformaalsuste täitmise ajal loobuda, juhul kui dokument jääb talle kättesaadavaks. Kirjalik transiidideklaratsioon Artikkel 22 1. Kauba võib suunata ühistransiidiprotseduurile, esitades SAD-konventsiooni I lisa liites 1 toodud näidisele vastava kirjaliku transiidideklaratsiooni järgmistel juhtudel: a) kui kaupa veavad reisijad, kellel puudub otsene juurdepääs tolli arvutisüsteemile, vastavalt artiklis 22a kirjeldatud korrale; b) kui V lisas sätestatud tingimuste ja eeskirjade kohaselt on loodudasendustoiming; c) kui üks konventsiooniosaline nõnda otsustab. 2. Lõike 1 punktides a ja c sätestatud juhtudel tagavad pädevad asutused, et transiidiandmeid vahetatakse pädevate asutuste vahel tolli arvutisüsteemi abil. 3. Kui printsipaali rakendus ja/või võrk ei tööta, on kirjaliku transiidideklaratsiooni kasutamiseks lõike 1 punkti b alusel vaja pädeva asutuse heakskiitu. 4. Transiidideklaratsiooni võib täiendada ühe või mitme lisalehega, mis vastavad SAD-konventsiooni I lisa liites 3 esitatud näidisele. Need lisalehed on deklaratsiooni lahutamatu osa. 5. Lisalehtede asemel võib transiidideklaratsiooni kirjeldava osana kasutada III liites esitatud näidisel põhinevaid lastinimekirju, mis on transiidideklaratsiooni lahutamatu osa. 6. Lõigetes 1, 4 ja 5 osutatud vormid tuleb täita vastavalt III liitele. 7. Artikli 21 lõikeid 4–6 kohaldatakse mutatis mutandis . Reisijate transiidideklaratsioon Artikkel 22a Artikli 22 lõike 1 punktis a sätestatud juhtudel esitab reisija transiidideklaratsiooni vastavalt III liite lisa B6 artiklitele 5 ja 6. Segasaadetised Artikkel 23 Kui kaubasaadetis sisaldab kaupa, mille suhtes tuleb rakendada protseduuri T1, ja kaupa, mille suhtes tuleb rakendada transiidiprotseduuri T2, lisatakse tähisega „T” transiidideklaratsioonile iga kaubaartikli kohta atribuut „T1”, „T2” või „T2F”. Transiidideklaratsiooni allkirjastamine ja printsipaali kohustus Artikkel 24 1. Ühistransiidideklaratsioonil peab olema elektrooniline allkiri või muu identifitseerimisvahend. 2. Transiidideklaratsiooni esitamisega võtab printsipaal endale vastutuse selle eest, et: a) transiidideklaratsioonis esitatud andmed on õiged; b) esitatud dokumendid vastavad originaalile; c) täidetakse kõnealuse kauba ühistransiidiprotseduurile suunamisest tulenevaid kohustusi. III PEATÜKK FORMAALSUSED LÄHTETOLLIASUTUSES Transiidideklaratsiooni esitamine Artikkel 25 Transiidideklaratsioon ja kaup esitatakse lähtetolliasutusele pädevate asutuste poolt kindlaks määratud päevadel ja kellaaegadel. Lähtetolliasutus võib printsipaali taotlusel ja kulul anda loa esitada kaup mujal. Teekond Artikkel 26 1. Ühistransiidiprotseduuril olev kaup veetakse sihttolliasutusse majanduslikult põhjendatud teed pidi. 2. Ilma et see piiraks artikli 59 kohaldamist, määrab lähtetolliasutus I lisas avaldatud nimekirjas loetletud kauba puhul või juhul, kui pädev asutus või printsipaal seda vajalikuks peab, kindla marsruudi ja märgib transiidideklaratsiooni lahtrisse 44 riigid, mis tuleb kindlasti läbida, võttes arvesse kõiki printsipaali poolt edastatud üksikasju. Transiidideklaratsiooni aktsepteerimine ja registreerimine Artikkel 27 1. Lähtetolliasutus aktsepteerib ja registreerib transiidideklaratsioone pädevate asutuste poolt kindlaks määratud päevadel ja kellaaegadel, kui: a) deklaratsioon sisaldab kõiki käesoleva konventsiooni kohaldamiseks vajalikke üksikasju; b) sellele on lisatud kõik nõutavad dokumendid; ning c) deklaratsioonis märgitud kaubad on tollile esitatud. 2. Pädev asutus võib lubada lõike 1 punktis b nimetatud, koos deklaratsiooniga nõutavad dokumendid esitamata jätta. Sellisel juhul peavad need dokumendid olema pädevatele asutustele kättesaadavad. 3. Kui ei ole sätestatud teisiti, lähtutakse ühistransiidiprotseduuri reguleerivate sätete kohaldamisel kuupäevast, mil pädev asutus deklaratsiooni aktsepteerib. Transiidideklaratsiooni muutmine Artikkel 28 1. Taotluse korral on printsipaalil lubatud muuta transiidideklaratsiooni andmeid pärast seda, kui pädev asutus on deklaratsiooni aktsepteerinud. Muutmise tulemusena ei või transiidideklaratsioon hõlmata muid kaupu peale nende, mille kohta see algselt tehti. 2. Muudatust ei lubata teha, kui seda taotletakse pärast seda, kui pädev asutus on: a) teatanud printsipaalile, et ta kavatseb kaupa kontrollida; b) tuvastanud, et kõnealused andmed on väärad; c) kauba vabastanud. Sihttolliasutusele esitamise tähtaeg Artikkel 29 1. Lähtetolliasutus määrab kauba sihttolliasutusele esitamise tähtaja, võttes arvesse veose teekonda, transpordieeskirju ja muid õigusakte ning vajaduse korral printsipaali poolt edastatud üksikasju. 2. Lähtetolliasutuse määratud tähtaeg on siduv nende riikide pädevate asutuste suhtes, kelle territooriumile ühistransiitveo käigus sisenetakse, ning need asutused kõnealust tähtaega muuta ei tohi. Transiidideklaratsiooni ja kauba kontrollimine Artikkel 30 1. Lähteriigi pädev asutus võib riskianalüüsi alusel või pisteliselt: a) kontrollida aktsepteeritud transiidideklaratsiooni ja sellele lisatud dokumente; b) vaadata kauba läbi ja võtta sellest analüüsiks või üksikasjalikuks kontrollimiseks proove ja näidiseid. 2. Kaup vaadatakse läbi selleks ette nähtud kohas ja ajal. Pädev asutus võib siiski printsipaali taotlusel ja kulul vaadata kauba läbi mujal või muul ajal. Identifitseerimismeetmed Artikkel 31 1. Lähtetolliasutus võtab identifitseerimismeetmed, mida ta peab vajalikuks, ning kannab vastavad andmed transiidideklaratsiooni. 2. Ilma et see piiraks konventsiooni artikli 11 lõike 4 kohaldamist, ei või vabastada kaupa, mille suhtes tuleb rakendada ühistransiidiprotseduuri, kui sellele ei saa vastavalt konventsiooni artikli 11 lõigetele 2 või 3 tollitõkendit paigaldada. 3. Kui tollitõkend paigaldatakse koormaruumile, kontrollivad pädevad asutused, kas transpordivahendile tollitõkendi paigaldamine on juba heaks kiidetud või heakskiidu puudumisel, kas see transpordivahend on tollitõkendi paigaldamiseks sobivaks tunnistatud. 4. Konventsiooni artikli 11 lõike 2 punkti a tähenduses loetakse muude õigusaktide alusel heakskiidetuks maanteesõidukit, haagist, poolhaagist või konteinerit, mis on tollitõkendiga kaubaveoks heaks kiidetud vastavalt rahvusvahelisele lepingule, mille osaliseks on Euroopa Ühendus või selle liikmesriigid ja EFTA riigid. 5. Tollitõkend peab vastama II lisas esitatud nõuetele. 6. Tollitõkendit ei tohi pädeva asutuse loata rikkuda. 7. Kauba kirjeldus on konventsiooni artikli 11 lõike 4 tähenduses kauba identifitseerimiseks piisav, kui see sisaldab kaubakoguse ja laadi identifitseerimiseks piisavalt täpseid andmeid. Kauba vabastamine Artikkel 32 1. Lähtetolliasutus kannab kontrollimistulemuste kohta käivad andmed transiidideklaratsiooni. 2. Kui kontrollimise tulemused võimaldavad, annab lähtetolliasutus loa kaup vabastada ning kannab selle kuupäeva arvutisüsteemi. 3. Kauba vabastamisel teatab lähtetolliasutus ühistransiitveost deklareeritud sihttolliasutusele, kasutades sõnumit „Eeldatava saabumise teade”, ja igale deklareeritud vahetolliasutusele, kasutades sõnumit „Eeldatava transiidi teade”. Need sõnumid põhinevad transiidideklaratsioonist pärinevatel andmetel, mida vajaduse korral muudetakse. Transiidi saatedokument Artikkel 33 1. Transiidi saatedokument vastab III liites esitatud näidisele ja andmetele. See dokument on kaasas veetavate kaupadega, mille suhtes ühistransiidiprotseduuri kohaldatakse. Pärast kaupade vabastamist antakse see ettevõtja käsutusse järgmistel tingimustel: a) lähtetolliasutus väljastab selle printsipaalile või trükitakse see pädeva asutuse loal välja printsipaali arvutisüsteemist; b) dokument trükitakse välja volitatud kaubasaatja arvutisüsteemist pärast seda, kui lähtetolliasutuselt on saadud kauba vabastamist lubav sõnum. 2. Vajaduse korral lisatakse transiidi saatedokumendile III liites esitatud näidisele vastav kaubanimekiri, mis moodustab transiidi saatedokumendi lahutamatu osa. IV PEATÜKK TEEKONNAL TÄIDETAVAD FORMAALSUSED Transiidi saatedokumendi esitamine Artikkel 34 Transiidi saatedokument ja teised kaubale lisatud dokumendid tuleb esitada pädevatele asutustele alati, kui nad seda nõuavad. Vahetolliasutus Artikkel 35 1. Kaubasaadetis ja transiidi saatedokument tuleb esitada igas vahetolliasutuses. 2. Vahetolliasutus dokumenteerib piiriületuse lähtetolliasutuselt saadud sõnumi „Eeldatava transiidi teade” alusel. Piiriületusest teatatakse lähtetolliasutusele, kasutades sõnumit „Piiriületusteade”. 3. Vahetolliasutused kontrollivad kaupa, kui nad peavad seda vajalikuks. Kauba läbivaatamisel võetakse aluseks peamiselt sõnum „Eeldatava transiidi teade”. 4. Kui kaup veetakse sellise vahetolliasutuse kaudu, mida ei ole deklaratsioonis ja transiidi saatedokumendis nimetatud, küsib kõnealune asutus lähtetolliasutuselt sõnumit „Eeldatava transiidi teade” ja teatab lähtetolliasutusele piiriületusest, saates sõnumi „Piiriületusteade. Vajaduse korral teatab lähtetolliasutus talle sellest, et tagatis kõnealuses riigis ei kehti. 5. Lõikeid 1–4 ei kohaldata kauba raudteevedude suhtes. Veo jooksul aset leidvad vahejuhtumid Artikkel 36 1. Veoettevõtja peab tegema transiidi saatedokumenti vajalikud kanded ja esitama need koos kaubasaadetisega transpordivahendi asukohariigi pädevale asutusele, kui: a) ettenähtud teekonda muudetakse ja kohaldatakse artikli 26 lõiget 2; b) veo jooksul on tollitõkendid veoettevõtjast olenematutel põhjustel rikutud; c) kaup laaditakse ümber teisele transpordivahendile; pädev asutus peab teostama ümberlaadimise üle järelevalvet, kuid võib siiski lubada järelevalveta ümberlaadimist; d) otsese ohu tõttu on vaja kaup transpordivahendilt kohe osaliselt või täielikult maha laadida; e) leiab aset vahejuhtum või õnnetusjuhtum, mis võib mõjutada printsipaali või veoettevõtja võimet täita oma kohustusi. 2. Kui pädev asutus otsustab, et ühistransiitvedu võib jätkata tavalisel viisil, kinnitab ta pärast asjakohaste meetmete võtmist transiidi saatedokumendi. Ümberlaadimist või muud vahejuhtumit käsitleva teabe kannavad olukorrast lähtuvalt tolli arvutisüsteemi vahetolliasutus või sihttolliasutus. V PEATÜKK FORMAALSUSED SIHTTOLLIASUTUSES Esitamine sihttolliasutuses Artikkel 37 1. Kaup ja nõutavad dokumendid tuleb esitada sihttolliasutuses lahtiolekupäevadel ja kellaaegadel. Sihttolliasutus võib siiski asjaomase isiku taotlusel ja kulul anda loa esitada need muul ajal. Samuti võib sihttolliasutus anda loa esitada kaup ja nõutavad dokumendid asjaomase isiku taotlusel ja kulul mujal. 2. Kui kaup esitatakse sihttolliasutusele pärast lähtetolliasutuse määratud tähtaja möödumist ja hilinemine on tingitud veoettevõtjast või printsipaalist olenematutest asjaoludest, mida on sihttolliasutusele rahuldavalt selgitatud, loetakse, et veoettevõtja või printsipaal on ettenähtud tähtajast kinni pidanud. 3. Sihttolliasutus säilitab transiidi saatedokumendi ja kaupa kontrollitakse peamiselt lähtetolliasutuselt saadud sõnumi „Eeldatava saabumise teade” alusel. 4. Printsipaali taotluse korral ja protseduuri lõppemise tõendamiseks kooskõlas artikli 42 lõikega 1 lisab sihttolliasutus transiidi saatedokumendi koopiale järgmise märkuse. - Alternatiivsed tõendid – 99202 5. Transiitvedu võib lõppeda ka tolliasutuses, mida ei ole transiidideklaratsiooni algselt märgitud. Sel juhul on kõnealune tolliasutus sihttolliasutus. Kui uus sihttolliasutus asub sellise konventsiooniosalise jurisdiktsioonis, kuhu algselt määratud asutus ei kuulu, taotleb uus sihttolliasutus lähtetolliasutuselt sõnumit „Eeldatava saabumise teade”. Saabumistõend Artikkel 38 1. Sihttolliasutus väljastab kauba ja nõutavate dokumentide esitajale viimase nõudmisel saabumistõendi. 2. Saabumistõend vastab III liites esitatud juhistele. 3. Tõendi peab asjaomane isik varem täitma. See võib sisaldada muid kaubasaadetisega seonduvaid andmeid, välja arvatud lahtris, mille täidab sihttolliasutus. Saabumistõendit ei tohi kasutada tõendina transiitveo lõppemise kohta artikli 42 lõike 1 tähenduses. Teabe tagasisaatmine Artikkel 39 1. Sihttolliasutus teavitab lähtetolliasutust kauba saabumisest selle sihttolliasutuses esitamise kuupäeval, kasutades sõnumit „Saabumisteatis”. 2. Kui transiitvedu lõpeb tolliasutuses, mida ei ole transiidideklaratsiooni märgitud, teavitab uus sihttolliasutus lähtetolliasutust kauba saabumisest, kasutades sõnumit „Saabumisteatis”. Lähtetolliasutus teatab esialgu deklaratsiooni märgitud sihttolliasutusele kauba saabumisest sõnumiga „Edasi saadetud saabumisteatis”. 3. Lõigetes 1 ja 2 käsitletud sõnumit “Saabumisteatis” ei tohi kasutada tõendina transiitveo lõppemise kohta artikli 40 lõike 2 tähenduses. 4. Sihttolliasutus edastab sõnumi „Kontrollitulemid” lähtetolliasutusele hiljemalt kolmandal päeval pärast kauba esitamist sihttolliasutusele, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhul. Kui aga kohaldatakse artiklit 65, saadab sihttolliasutus sõnumi „Kontrollitulemid” lähtetolliasutusele hiljemalt kuuendal päeval pärast kauba esitamist. VI PEATÜKK TRANSIITVEO LÕPPEMISE KONTROLL Transiitveo lõppemine ja lõpetamine Artikkel 40 1. Ühistransiit lõpeb ja printsipaali kohustused on täidetud, kui transiitveol olevad kaubad, nõutavad dokumendid ja andmed on esitatud sihttolliasutusele vastavalt asjaomast protseduuri reguleerivatele sätetele. 2. Pädev asutus lõpetab ühistransiidiprotseduuri, kui tolliametnikud saavad lähtetolliasutuses ja sihttolliasutuses olevate andmete võrdlemise põhjal kinnitada, et transiitvedu on nõuetekohaselt lõppenud. PäringuprotseduurArtikkel 41 1. Kui lähteriigi pädev asutus ei ole saanud sõnumit „Saabumisteatis” selle aja jooksul, mil kaup tuleb sihttolliasutusele esitada, või kui ta ei ole saanud sõnumit „Kontrollitulemid” kuue päeva jooksul sõnumi „Saabumisteatis” saamisest, algatab ta päringuprotseduuri, et saada vajalikku teavet transiitveo lõpetamiseks, või kui see ei ole võimalik: - teha kindlaks tollivõla tekkimise võimalus; - tuvastada võlgnik; - ning määrata kindlaks pädev asutus, kes vastutab võla sissenõudmise eest. 2. Päringuprotseduur algatatakse hiljemalt seitsme päeva jooksul pärast ühe lõikes 1 nimetatud tähtaja möödumist, välja arvatud konventsiooniosaliste vastastikusel kokkuleppel kindlaks määratud erandjuhtudel. Kui pädevale asutusele on varasemas staadiumis teatatud, et transiitvedu ei ole lõppenud, või kui tal on põhjust seda arvata, algatab ta kohe päringuprotseduuri. 3. Kui lähteriigi pädev asutus saab ainult sõnumi „Saabumisteatis”, algatab tapäringuprotseduuri, küsides sõnumi „Saabumisteatis” saatnud sihttolliasutuselt sõnumit „Kontrollitulemid”. 4. Kui lähteriigi pädev asutus ei saa sõnumit „Saabumisteatis”, algatab tapäringuprotseduuri, küsides protseduuri lõpetamiseks vajalikku teavet printsipaalilt või sihttolliasutuselt, kui sihtkohas on piisavalt andmeid, et seal päringuprotseduuri algatada. Printsipaalilt tuleb transiitveo lõpetamiseks vajalikku teavet küsida 28 päeva jooksul pärast päringuprotseduuri algatamist sihttolliasutuses. 5. Sihttolliasutus ja printsipaal peavad lõikes 4 nimetatud taotlusele vastama 28 päeva jooksul. Kui printsipaal annab selle aja jooksul piisavalt andmeid, peab lähteriigi pädev asutus neid arvesse võtma või kui saadud andmed võimaldavad, siis transiitveo lõpetama. 6. Kui printsipaali esitatud andmed ei võimalda transiitvedu lõpetada, kuid lähteriigi pädev asutus peab neid päringuprotseduuri jätkamiseks piisavaks, tuleb asjaomasele tolliasutusele kohe taotlus esitada. 7. Kui päringuprotseduuril tehakse kindlaks, et transiitvedu on nõuetekohaselt lõppenud, lõpetab lähteriigi pädev asutus transiitveo ning teavitab sellest viivitamata printsipaali ja vajaduse korral pädevaid asutusi, kes võivad olla algatanud sissenõudmismenetluse kooskõlas artikliga 117. Artikkel 41a 1. Kui lähteriigi pädev asutus (edaspidi „taotluse esitanud asutus”), saab pärast päringuprotseduuri algatamist ja enne artikli 116 lõike 1 punktis c nimetatud tähtaja möödumist ükskõik mil viisil tõendusmaterjali seoses kohaga, kus võla põhjustanud sündmus aset leidis, ning kui see koht asub teise konventsiooniosalise territooriumil, saadab nimetatud asutus kohe kogu kättesaadava teabe asutusele (edaspidi „taotluse saanud asutus”), kes vastutab koha eest, kus kõnealune sündmus aset leidis. 2. Taotluse saanud asutus kinnitab teate kättesaamist ja teatab, kas ta on võla sissenõudmise eest vastutav. Kui vastust ei ole 28 päeva jooksul tulnud, peab taotluse esitanud asutus oma algatatud päringuprotseduuri viivitamata jätkama. Transiitveo lõppemise alternatiivsed tõendid Artikkel 42 1. Printsipaal võib esitada pädevale asutusele tõendi, et transiitvedu on deklaratsioonis ette nähtud tähtaja jooksul lõppenud, sihtriigi pädeva asutuse poolt kinnitatud dokumendina, milles kaup identifitseeritakse ja tõendatakse selle esitamist sihttolliasutusele või, artikli 64 kohaldamisel, volitatud kaubasaajale. 2. Ühistransiidiprotseduur loetakse lõppenuks ka juhul, kui printsipaal esitab tollile ühe järgmistest dokumentidest, milles kaup identifitseeritakse: a) kolmandas riigis väljastatud tollidokumendi, mis tõendab, et kauba suhtes on rakendatud tollikäitlusviisi, b) kolmandas riigis väljastatud ja selle riigi tolli kinnitatud dokumendi, mis tõendab, et kaupa loetakse kõnealuses kolmandas riigis vabas ringluses olevaks. 3. Lõikes 2 nimetatud dokumendid võib asendada nende koopiate või valguskoopiatega, mille õigsust on tõestanud originaaldokumendid kinnitanud asutus, asjaomaste kolmandate riikide asutused või ühe liikmesriigi asutus. Järelkontroll Artikkel 43 1. Pädevad asutused võivad teha seoses ühistransiidiprotseduuriga vahetatud teabe ja dokumentide, vormide või andmete järelkontrolli, et teha kindlaks andmete ja templite ehtsus ja õigsus. Selline kontroll tehakse kahtluse korral või kui võib oletada pettust. Selle võib teha ka riskianalüüsi alusel või pisteliselt. 2. Kui pädevale asutusele esitatakse järelkontrolli taotlus, vastab ta sellele viivitamata. 3. Kui lähteriigi pädev asutus taotleb sõnumis „Kontrollitulemid” sisalduvate andmete järelkontrolli kahtluse korral või oletades, et tegemist on pettusega, ei loeta artikli 40 lõike 2 tingimusi täidetuks enne, kui on leidnud kinnitust nende andmete ehtsus ja õigsus, mille järelkontrolli taotleti. 4. Neid sätteid kohaldatakse artikli 22 suhtes mutatis mutandis . III JAOTIS LIHTSUSTAMINE I PEATÜKK ÜLDSÄTTED TOLLIFORMAALSUSTE LIHTSUSTAMISE KOHTA Kohaldamisala Artikkel 44 1. Pädev asutus võib printsipaali või kaubasaaja taotlusel lubada vajaduse korral kohaldada järgmisi lihtsustusi: a) üldtagatise kasutamine või tagatise esitamisest vabastamine; b) eri liiki tõkendite kasutamine; c) ettenähtud marsruudi kasutamise nõudest vabastamine; d) volitatud kaubasaatja staatus; e) volitatud kaubasaaja staatus; f) lihtsustatud protseduuride kohaldamine teatud transpordiliikide suhtes, kui kaupa veetakse: i) raudteel või suurtes konteinerites; ii) õhuteed pidi; iii) torujuhtme kaudu; g) konventsiooni artiklil 6 põhineva muu lihtsustatud korra alusel. 2. Kui käesolevas liites või loas ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse lõike 1 punktides a ja f nimetatud lihtsustuse kohaldamise loa andmisel seda lihtsustust kõikides riikides. Kui antakse luba punktides b, c ja d nimetatud lihtsustuse kohaldamiseks, kohaldatakse seda ainult loa andnud riigis alustatud ühistransiitvedude suhtes. Kui antakse luba punktis e nimetatud lihtsustuse kohaldamiseks, kohaldatakse seda ainult riigis, kus luba on antud. Loa andmise üldtingimused Artikkel 45 1. Artikli 44 lõikes 1 osutatud luba antakse välja ainult isikutele: a) kelle asukoht on ühe konventsiooniosalise territooriumil; üldtagatise kasutamise luba tohib anda ainult selles riigis asuvatele isikutele, kus tagatis esitatakse; b) kes kasutavad korrapäraselt ühistransiidiprotseduuri või kelle kohta pädevad asutused teavad, et nad on suutelised täitma selle korraga seotud kohustusi, või kes võtavad artikli 44 lõike 1 punktis e nimetatud lihtsustuse alusel korrapäraselt vastu ühistransiidiprotseduuril olevat kaupa; ning c) kes ei ole tõsiselt ega korduvalt rikkunud tolli- ega maksuseadusi. 2. Lihtsustuse nõuetekohase kohaldamise huvides antakse luba ainult juhul, kui: a) pädevad asutused on suutelised tegema protseduuri järelevalvet ja kontrolli, ilma et sellega kaasneks asjaomase isiku nõuetega võrreldes ülemääraseid haldusprobleeme; b) asjaomane isik peab arvestust, mis võimaldab pädevatel asutustel teha tõhusat kontrolli. Loataotluse sisu Artikkel 46 1. Taotlus lihtsustuse kohaldamiseks (edaspidi „taotlus”) kuupäevastatakse ja allkirjastatakse. Selle võib teha kirjalikult või esitada elektrooniliste andmetöötlusvahendite abil pädevate asutuste poolt kindlaks määratud tingimustel ja viisil. 2. Taotlus peab sisaldama üksikasju, mille alusel pädev asutus saab kontrollida, kas lihtsustuse kohaldamiseks vajalikud tingimused on täidetud. Taotleja vastutus Artikkel 47 Lihtsustuse kohaldamist taotlev isik vastutab kooskõlas konventsiooniga liitunud riikides kehtivate sätetega ja ilma, et see piiraks vajaduse korral karistussätete kohaldamist, selle eest, et: a) esitatud andmed oleksid õiged; b) lisatud dokumendid vastaksid originaalile. Pädev asutus Artikkel 48 1. Taotlus esitatakse taotleja asukohariigi pädevale asutusele. 2. Luba antakse välja või taotlus lükatakse tagasi vastavalt konventsiooniga liitunud riikides kehtivatele sätetele. 3. Taotluse tagasilükkamise otsus edastatakse taotlejale kooskõlas konventsiooniga liitunud riikides kehtivate tähtaegade ja eeskirjadega. Otsus peab olema põhjendatud. Loa sisu Artikkel 49 1. Loa kuupäevastatud ja allkirjastatud originaaleksemplar ja üks või mitu koopiaeksemplari antakse loa omanikule. 2. Loas määratakse kindlaks lihtsustuse kohaldamise tingimused ning sätestatakse tegevus- ja kontrollimeetodid. Luba kehtib alates selle väljaandmise kuupäevast. 3. Lihtsustuse kohaldamist taotlev isik vastutab kõigi asjaomase kauba ühistransiidiprotseduurile suunamisega seotud kohustuste täitmise eest. 4. Artikli 44 lõike 1 punktides b, c ja f nimetatud lihtsustuse puhul tuleb lähtetolliasutuse nõudmisel alati luba esitada. Kehtetuks tunnistamine ja muutmine Artikkel 50 1. Loa omanik on kohustatud pädevale asutusele teatama kõikidest pärast loa andmist ilmnenud asjaoludest, mis võivad mõjutada loa kehtivust või sisu. 2. Pädev asutus tunnistab loa kehtetuks või muudab seda, kui: a) mõni loa väljaandmise tingimus oli täitmata või ei ole enam täidetud; või b) pärast loa andmist on ilmnenud asjaolusid, mis võivad mõjutada loa kehtivust või sisu. 3. Pädev asutus võib loa kehtetuks tunnistada või seda muuta, kui loa omanik ei täida enam mõnda loast tulenevat kohustust. 4. Loa muutmise või kehtetuks tunnistamise otsust tuleb põhjendada. Otsusest teatatakse loa omanikule. 5. Kehtetuks tunnistamise või muutmise otsus jõustub teatavakstegemise kuupäeval. Otsuse adressaadi õigustatud huvi korral võib pädev asutus jõustumise kuupäeva erandjuhtudel edasi lükata. Otsuse jõustumise kuupäev märgitakse otsusesse. Toimikute säilitamine pädevas asutuses Artikkel 51 1. Pädev asutus säilitab taotlused ja neile lisatud tõendavad dokumendid ning välja antud lubade koopiad. 2. Kui taotlus jäetakse rahuldamata või luba tunnistatakse kehtetuks, säilitatakse taotlust ja vastavalt asjaoludele taotluse tagasilükkamise või kehtetuks tunnistamise otsust ning kõiki lisatud tõendavaid dokumente vähemalt kolm aastat alates selle kalendriaasta lõpust, millal taotlus jäeti rahuldamata või luba tunnistati kehtetuks. II PEATÜKK ÜLDTAGATIS JA TAGATISE ESITAMISEST VABASTAMINE Tollivõla limiit Artikkel 52 1. Printsipaal võib kasutada üldtagatist või tagatise esitamisest vabastamist tollivõla limiidi ulatuses. 2. Tollivõla limiit võrdub võlaga, mis võib tuleneda kaubast, mille printsipaal esitab ühistransiidiprotseduurile vähemalt ühe nädala jooksul. Tagatistolliasutus määrab tollivõla limiidi kindlaks kokkuleppel asjaomase isikuga: a) võttes arvesse teavet isiku poolt varem veetud kauba kohta ning kavandatavate ühistransiitvedude eeldatavat mahtu, mis on muu hulgas näidatud tema äri- ja raamatupidamisdokumentides; b) võttes arvesse kõrgeimaid maksumäärasid, kaasa arvatud impordimaksumäärasid, mida tagatistolliasutuse riigis samasse liiki kuuluva kauba suhtes vabasse ringlusse lubamise korral kohaldatakse. Arvutamisel käsitatakse ühistransiidiprotseduuri konventsiooni alusel veetavat ühenduse kaupa ühendusevälise kaubana. Tollimaksude ja muude maksude summa, mida printsipaal on kohustatud iga transiitveo puhul maksma, arvutatakse täpselt välja siis, kui vajalikud andmed on kättesaadavad. Vastasel juhul ning kui tegemist on kaubaga, mida ei ole nimetatud I lisas avaldatud nimekirjas, on eeldatav summa 7000 eurot, kui pädeva asutuse käsutuses oleva teabe põhjal ei kasutata muud summat. 3. Võttes eelkõige arvesse printsipaali taotlust, vaatab tagatistolliasutus tollivõla limiidi läbi ning vajaduse korral kohandab seda. 4. Iga printsipaal peab tagama, et tollivõlg ei oleks suurem kui tollivõla limiit, võttes arvesse kõiki vedusid, mille puhul protseduur ei ole veel lõppenud. Pädevate asutuste arvutisüsteemides töödeldakse ja võidakse kontrollida tollivõla limiidi kasutamist iga transiitveo puhul. Üldtagatise summa ja tagatise esitamisest vabastamine Artikkel 53 1. Üldtagatise tagatissumma võrdub artiklis 52 nimetatud tollivõla limiidiga. 2. Isikud, kes tõendavad pädevale asutusele, et neil on kohustuste täitmiseks piisavad rahalised vahendid ning nad täidavad lõigetes 3 ja 4 kirjeldatud usaldusnorme, võivad saada loa kasutada vähendatud summaga üldtagatist või vabastuse tagatise esitamisest. 3. Üldtagatise tagatissummat võib vähendada: a) kuni 50 %ni tollivõla limiidist, kui printsipaal tõendab, et tal on seoses ühistransiidiprotseduuriga piisavalt kogemusi; b) kuni 30 %ni tollivõla limiidist, kui printsipaal tõendab, et tal on seoses ühistransiidiprotseduuriga piisavalt kogemusi ja ta teeb pädeva asutusega tihedat koostööd. 4. Printsipaali võib tagatise esitamisest vabastada, kui ta tõendab, et ta on omandanud ühistransiidiprotseduuriga seoses piisavalt kogemusi, et ta teeb pädeva asutusega tihedat koostööd, kontrollib vedusid ja tal on oma kohustuste täitmiseks piisavalt rahalisi vahendeid. 5. Lõigete 3 ja 4 kohaldamisel võtavad riigid arvesse III lisa sätteid. Üldtagatise eeskirjad ja tagatise esitamisest vabastamise eeskirjad Artikkel 53a Iga kord, kui kasutatakse üldtagatist ja/või isik vabastatakse tagatise esitamisest: a) määratakse printsipaalile „Tagatise viitenumber”, mis on seotud kindlaksmääratud tollivõla limiidiga; b) määratakse ja edastatakse printsipaalile „Tagatise viitenumbri” juurde kuuluv esialgne juurdepääsukood. Printsipaal võib enda või oma esindajate jaoks määrata ühe või mitu juurdepääsukoodi. Erisätted suurema riskiga seotud kaupade kohta Artikkel 54 1. Selleks et saada luba üldtagatise esitamiseks I lisas avaldatud nimekirjas toodud kaubaliikide puhul, peab printsipaal lisaks artiklis 45 sätestatud tingimuste täitmisele tõendama, et tal on kohustuste täitmiseks piisavad rahalised vahendid, et tal on seoses ühistransiidiprotseduuriga piisavalt kogemusi ning ta teeb pädeva asutusega tihedat koostööd või kontrollib vedusid. 2. Nende kaupade puhul võib üldtagatise tagatissummat vähendada: a) kuni 50 %ni tollivõla limiidist, kui printsipaal tõendab, et ta teeb pädeva asutusega tihedat koostööd ja kontrollib vedusid; b) kuni 30 %ni tollivõla limiidist, kui printsipaal tõendab, et ta teeb pädeva asutusega tihedat koostööd, kontrollib vedusid ja tal on oma kohustuste täitmiseks piisavalt rahalisi vahendeid. 3. Lõike 2 kohaldamisel võtavad riigid arvesse III lisa sätteid. 4 Eelmisi lõikeid kohaldatakse ka juhul, kui taotlus on otseselt seotud üldtagatise kasutamisega ja kui sama üldtagatise sertifikaati kasutatakse nii I lisas avaldatud nimekirjas nimetatud kui ka seal nimetamata kaubaliikide puhul. 5. Tagatise esitamisest vabastamist ei saa kohaldada ühistransiiditoimingute suhtes, mida tehakse I lisas avaldatud nimekirjas loetletud kaupade vedamisel. 6. Kooskõlas üldtagatise kasutamise lubamise ja tagatissumma vähendamise põhimõtetega võib vähendatud tagatissummaga üldtagatise kasutamise erandlikel asjaoludel erakorralise meetmena ajutiselt keelata. 7. Kui on kindlaks tehtud, et kaubaga on üldtagatise all toime pandud ulatuslik pettus, võib kooskõlas üldtagatise kasutamise lubamise ja tagatissumma vähendamise põhimõtetega üldtagatise kasutamise ajutiselt keelata. 8. Lõigete 6 ja 7 rakenduseeskirju kirjeldatakse IV lisas. Käendusdokument Artikkel 55 1. Üldtagatise esitab käendaja. 2. Selle kohta tuleb esitada III liite lisas C4 esitatud näidisele vastav käendusdokument. Käendusdokument säilitatakse tagatistolliasutuses. 3. Artikli 17 lõike 2 sätteid kohaldatakse mutatis mutandis . Üldtagatise sertifikaadid või tagatise esitamisest vabastamise sertifikaadid Artikkel 56 1. Pädev asutus väljastab printsipaalile loa alusel ühe või mitu üldtagatise sertifikaati või tagatise esitamisest vabastamise sertifikaati (edaspidi „sertifikaadid”) mis koostatakse III liite kohaselt, et printsipaalil oleks võimalik artikli 22 lõike 1 punktis b sätestatud juhtudel üldtagatise olemasolu või tagatise esitamisest vabastamist tõendada. 2. Sertifikaadi kehtivusaeg on kuni kaks aastat. Tagatistolliasutus võib kõnealust tähtaega siiski üks kord kuni kahe aasta võrra pikendada. Kehtetuks tunnistamine ja tühistamine Artikkel 57 1. Üldtagatise kehtetuks tunnistamisel ja tühistamisel kohaldatakse artikli 19 lõiget 1 ja lõike 2 esimest lõiku mutatis mutandis . 2. Üldtagatise kasutamise või tagatise esitamisest vabastamise loa kehtetuks tunnistamine pädeva asutuse poolt või sellise otsuse kehtetuks tunnistamine, millega tagatistolliasutus on käendaja võetud kohustuse aktsepteerinud, või kohustuse tühistamine käendaja enda poolt ja selle jõustumiskuupäev tuleb kanda tagatistolliasutuse poolt arvutisüsteemi. 3. Alates nimetatud tühistamise või kehtetuks tunnistamise jõustumise kuupäevast ei tohi kauba suhtes ühistransiidiprotseduuri kohaldamisel enam kasutada ühtki artikli 22 lõike 1 punkti b alusel välja antud sertifikaati ja printsipaal peab need viivitamata tagatistolliasutusele tagastama. Iga riik edastab komisjonile tunnused, mille järgi on võimalik identifitseerida kehtima jäänud, kuid veel tagastamata või varastatud, kaotatud või võltsitud sertifikaatidena deklareeritud sertifikaate. Komisjon teavitab teisi riike. III PEATÜKK ERI LIIKI TÕKENDITE KASUTAMINE Artikkel 58 1. Pädev asutus võib lubada printsipaalil kasutada transpordivahenditel ja pakkeüksustel eri liiki tõkendeid, kui pädev asutus on kinnitanud nende tõkendite vastavust II lisa nõuetele. 2. Printsipaal märgib transiidideklaratsiooni andmete hulka kasutatud tollitõkendite arvu, liigi ja margi. Printsipaal paigaldab tõkendid hiljemalt kauba vabastamisel. IV PEATÜKK VABASTAMINE ETTENÄHTUD MARSRUUDI NÕUDEST Artikkel 59 Pädev asutus võib vabastada ettenähtud marsruudi järgimise nõudest printsipaali, kes tagab, et pädevatel asutustel oleks alati võimalik asjaomaste kaubasaadetiste asukohta jälgida. V PEATÜKK VOLITATUD KAUBASAATJA STAATUS Volitatud kaubasaatja Artikkel 60 Isikule, kes soovib teha ühistransiitvedusid, esitamata transiidideklaratsioonis kirjeldatud kaupa lähtetolliasutusele või muule asutusele, võib anda volitatud kaubasaatja staatuse. Seda lihtsustust võib kasutada ainult isik, kellel on lubatud kasutada üldtagatist või kes on tagatise esitamisest vabastatud. Loa sisu Artikkel 61 Loas märgitakse eelkõige: a) lähtetolliasutus või -asutused, kes vastutavad kavandatavate ühistransiitvedude eest; b) tähtaeg, mille jooksul pädeval asutusel on võimalik pärast volitatud kaubasaatja deklaratsiooni esitamist vajadusel teha kauba vabastamisele eelnev kontroll; c) kasutatavad identifitseerimismeetmed. Selleks võib pädev asutus ette näha, et transpordivahenditele või pakkeüksustele tuleb paigaldada spetsiaalsed tõkendid, mille puhul pädev asutus on kinnitanud, et need vastavad II lisas sätestatud nõuetele, ja mille paigaldab volitatud kaubasaatja; d) keelatud kaubakategooriad ja kaubaga tehtavate toimingute keeld. Formaalsused kauba lähetamisel Artikkel 62 Volitatud kaubasaatja esitab lähtetolliasutusele transiidideklaratsiooni. Kaupa ei või vabastada enne artikli 61 punktis b ette nähtud tähtaja lõppu. Kohustuslikud andmed Artikkel 63 Volitatud esindaja kannab vajaduse korral arvutisüsteemi järgmised andmed: - tollitõkendite arvu, liigi ja margi; - vajaduse korral artikli 26 lõikes 2 ette nähtud marsruudi; - artiklis 29 ette nähtud tähtaja, mille jooksul kaup tuleb sihttolliasutuses esitada. VI PEATÜKK VOLITATUD KAUBASAAJA STAATUS Volitatud kaubasaaja Artikkel 64 1. Isikutele, kes soovivad oma valdustes või muus kindlaksmääratud kohas võtta vastu ühistransiidiprotseduuril olevat kaupa seda sihttolliasutusele koos transiidi saatedokumendiga esitamata, võib anda volitatud kaubasaaja staatuse. 2. Printsipaal on täitnud artikli 8 lõike 1 punktist a tulenevad kohustused ja ühistransiitvedu loetakse lõppenuks siis, kui kaubasaadetisele lisatud transiidi saatedokument koos puutumatu kaubaga on ettenähtud tähtaja jooksul antud üle volitatud kaubasaajale tema valdustes või loas kindlaksmääratud kohas, kusjuures identifitseerimismeetmeid on järgitud nõuetekohaselt. 3. Veoettevõtja nõudmisel väljastab volitatud kaubasaaja iga lõike 2 kohaselt tarnitud kaubasaadetise kohta saabumistõendi, mis on ette nähtud artikliga 38, mida kohaldatakse mutatis mutandis . Kohustused Artikkel 65 1. Kui kaup jõuab volitatud kaubasaaja valdustesse või loas kindlaksmääratud kohta, peab volitatud kaubasaaja: a) teatama pädevale sihttolliasutusele viivitamata kauba saabumisest, kasutades sõnumit „Saabumisteatis”, milles on andmed veo ajal toimunud vahejuhtumite kohta; b) ootama sõnumit „Mahalaadimisluba”, enne kui ta kauba maha laadib; c) pärast sõnumi „Mahalaadimisluba” saamist saatma sihttolliasutusele hiljemalt kolmandal päeval pärast kauba saabumist sõnumi „Mahalaadimismärkused”, mis sisaldab kõiki üksikasju kooskõlas loas kindlaksmääratud tingimustega; d) andma sihttolliasutuse käsutusse või saatma talle vastavalt loas sätestatud meetmetele kaubaga kaasas oleva transiidi saatedokumendi eksemplari. 2. Sihttolliasutus kannab sõnumis „Kontrollitulemid” olevad andmed arvutisüsteemi. Loa sisu Artikkel 66 1. Loas märgitakse eelkõige: a) sihttolliasutus või -asutused, kes vastutavad volitatud kaubasaaja poolt vastu võetava kauba eest; b) aeg, mil volitatud kaubasaaja saab sihttolliasutuselt sõnumiga „Mahalaadimisluba” sõnumi „Eeldatava saabumise teade” andmed, et saaks mutatis mutandis kohaldada artikli 37 lõiget 3; c) keelatud kaubakategooriad ja kaubaga tehtavate toimingute keelud. 2. Pädev asutus täpsustab kõnealuses loas, kas sihttolliasutus peab võtma meetmeid enne seda, kui volitatud kaubasaaja võib saadud kaupa käsutama asuda. VII PEATÜKK LIHTSUSTATUD KORD, MIDA KOHALDATAKSE KAUBA VEDAMISEL RAUDTEEL VÕI SUURTES KONTEINERITES 1. JAGU KAUBA RAUDTEEVEDU KÄSITLEVAD ÜLDSÄTTED Kohaldamisala Artikkel 67 Ühistransiidiprotseduuriga seotud formaalsusi lihtsustatakse vastavalt artiklitele 68–79, 95 ja 96 kauba puhul, , mida raudtee-ettevõtjad veavad CIM-saatelehe ja ekspresspakkide saatekirja (edaspidi „CIM-saateleht”) alusel. Kasutatava dokumendi juriidiline jõud Artikkel 68 CIM-saatelehel on transiidideklaratsiooniga võrdne juriidiline jõud. Raamatupidamisdokumentide kontrollimine Artikkel 69 Iga riigi raudtee-ettevõtja teeb oma raamatupidamisbüroo(de)s peetavad arvestusdokumendid kontrollimise eesmärgil kõnealuse riigi pädevatele ametiasutustele kättesaadavaks. Printsipaal Artikkel 70 1. Kui raudtee-ettevõtja nõustub kaupa vedama CIM-saatelehe alusel, mis asendab ühistransiidideklaratsiooni, on tema nimetatud veose printsipaal. 2. Selle riigi raudtee-ettevõtja, kelle territooriumi kaudu tuuakse kaup konventsiooniosaliste territooriumile, on kolmanda riigi raudteel vedamiseks võetud kauba suhtes printsipaal. Sildid Artikkel 71 Raudtee-ettevõtjad tagavad, et ühistransiidiprotseduuri alusel veetavaid kaubasaadetisi oleks võimalik identifitseerida siltide abil, millel on III liite lisas B11 esitatud näidisele vastav piktogramm. Need sildid kinnitatakse CIM-saatelehele ja vastavale raudteevagunile, kui see on täis laaditud, ning muudel juhtudel pakendile või pakenditele. Esimeses lõigus nimetatud sildi võib asendada rohelist värvi templiga, millel on kujutatud III liite lisas B11 esitatud piktogramm. Veolepingu muutmine Artikkel 72 Kui veolepingut muudetakse nii, et: - vedu, mis pidi lõppema väljaspool konventsiooniosalise territooriumi, lõpeb selle konventsiooniosalise territooriumil; või - vedu, mis pidi lõppema konventsiooniosalise territooriumil, lõpeb väljaspool selle konventsiooniosalise territooriumi, ei tohi raudtee-ettevõtjad täita muudetud lepingut enne, kui lähtetolliasutuselt on saadud eelnev nõusolek. Kõikidel muudel juhtudel võivad raudtee-ettevõtjad muudetud lepinguid täita; nad teatavad muudatusest viivitamata lähtetolliasutusele. KAUBA LIIKUMINE KONVENTSIOONIOSALISTE VAHEL CIM-saatelehe kasutamine Artikkel 73 1. CIM-saateleht esitatakse lähtetolliasutusele kõikide vedude puhul, mille suhtes kohaldatakse ühistransiidiprotseduuri ning mis algavad ja peavad lõppema konventsiooniosaliste territooriumil. 2. Kui kaup liigub kahe ühenduses asuva punkti vahel, läbides ühe või mitme EFTA riigi territooriumi, märgib lähtetolliasutus CIM-saatelehe eksemplaride 1, 2 ja 3 tolli poolt täidetavasse lahtrisse selgelt: - tähise „T1”, kui kaup liigub protseduuri T1 alusel; - vastavalt asjaoludele tähise „T2” või „T2F”, kui kaup liigub protseduuri T2 alusel, juhul kui selle tähise märkimine on ühenduse õigusnormide järgi kohustuslik. Tähise „T2” või „T2F” ehtsust tõendatakse lähtetolliasutuse templiga. 3. Kui kaup liigub Euroopa Ühendusest EFTA riiki protseduuri T1 alusel, märgib lähtetolliasutus CIM-saatelehe eksemplaride 1, 2 ja 3 tolli poolt täidetavasse lahtrisse selgelt tähise „T1”. 4. Kauba suhtes, mis liigub kahe Euroopa Ühenduses asuva punkti vahel, läbides ühe või mitme EFTA riigi territooriumi, ning kauba suhtes, mis liigub Euroopa Ühendusest EFTA riiki, kohaldatakse alates lähtejaamast kuni sihtjaamani vastavalt iga EÜ liikmesriigi poolt kindlaks määratud eeskirjadele kogu teekonna ulatuses protseduuri T2, ilma et lähtetolliasutusele tuleks esitada selle kauba CIM-saateleht, välja arvatud lõigetes 2 ja 3 osutatud juhtudel. Kui tegemist on kahe Euroopa Ühenduses asuva punkti vahel liikuva kaubaga, mis läbib ühe või mitme EFTA riigi territooriumi, ei ole artiklis 71 kirjeldatud silti vaja panna. 5. Kaupa, mille vedu algab EFTA riigis, loetakse protseduuri T1 alusel veetavaks. Kui aga kaup liigub protseduuri T2 alusel vastavalt konventsiooni artikli 2 lõike 3 punktile b, märgib lähtetolliasutus CIM-saatelehele, et kaupa, millele see dokument viitab, veetakse protseduuri T2 alusel; selleks märgib ta tolli poolt täidetavasse lahtrisse selgelt vastavalt asjaoludele tähise „T2” või „T2F” ja lisab lähtetolliasutuse templi ning pädeva ametiisiku allkirja. Kui kaupa veetakse protseduuri T1 alusel, ei ole vaja tähist „T1” dokumenti märkida. 6. CIM-saatelehe kõik eksemplarid tagastatakse asjaomasele isikule. 7. Iga EFTA riik võib sätestada, et protseduuri T1 alusel veetavat kaupa veetakse kõnealuse protseduuri alusel, ilma et lähtetolliasutusele tuleks esitada CIM-saatelehte. 8. Lõigetes 2, 3 ja 5 kirjeldatud kauba puhul on sihttolliasutus sihtjaama tolliasutus. Kui aga kaup lubatakse vabasse ringlusse või suunatakse mõnele teisele tolliprotseduurile vahejaamas, on sihttolliasutus kõnealuse jaama tolliasutus. Kauba puhul, mis liigub vastavalt lõikes 4 kirjeldatud tingimustele kahe Euroopa Ühenduses asuva punkti vahel, läbides ühe või mitme EFTA riigi territooriumi, ei ole sihttolliasutuses tarvis täita tolliformaalsusi. Identifitseerimismeetmed Artikkel 74 Üldjuhul ning kui raudtee-ettevõtjad on rakendanud identifitseerimismeetmeid, ei paigalda lähtetolliasutus transpordivahenditele või pakkeüksustele tollitõkendeid. CIM-saatelehe eri eksemplaride kasutamine Artikkel 75 1. Selle riigi, kelle jurisdiktsiooni alla sihttolliasutus kuulub, raudtee-ettvõtja esitab kõnealusele asutusele CIM-saatelehe eksemplarid 2 ja 3, välja arvatud juhul, kui kaup viiakse ühenduse territooriumi ühest punktist teise ühe või mitme EFTA riigi territooriumi kaudu.2. Sihttolliasutus tagastab eksemplari 2 raudtee-ettevõtjale kohe pärast selle templiga märgistamist ja jätab eksemplari 3 endale. KAUBAVEDU KOLMANDATESSE RIIKIDESSE VÕI KOLMANDATEST RIIKIDEST Kaubavedu kolmandatesse riikidesse Artikkel 76 1. Artikleid 73 ja 74 kohaldatakse vedude suhtes, mis algavad konventsiooniosaliste territooriumil ja peavad lõppema väljaspool seda. 2. Sihttolliasutus on selle piirijaama tolliasutus, mille kaudu transiitkaup konventsiooniosaliste territooriumilt välja viiakse. 3. Kõnealuses sihttolliasutuses ei ole tarvis täita tolliformaalsusi. Kaubavedu kolmandatest riikidest Artikkel 77 1. Kui vedu algab väljaspool konventsiooniosaliste territooriumi ja peab lõppema selle piires, on lähtetolliasutus selle piirijaama tolliasutus, mille kaudu kaup konventsiooniosaliste territooriumile tuuakse. Kõnealuses lähtetolliasutuses ei ole tarvis täita tolliformaalsusi. 2. Sihttolliasutus on sihtjaama tolliasutus. Kui aga kaup lubatakse vabasse ringlusse või suunatakse mõnele teisele tolliprotseduurile vahejaamas, on sihttolliasutus kõnealuse jaama tolliasutus. Artiklis 75 sätestatud tolliformaalsused täidetakse sihttolliasutuses. Kaubavedu konventsiooniosaliste territooriumi kaudu Artikkel 78 1. Kui vedu algab väljaspool konventsiooniosaliste territooriumi ja peab seal ka lõppema, on lähte- ja sihttolliasutused vastavalt artikli 77 lõikes 1 ning artikli 76 lõikes 2 osutatud tolliasutused. 2. Kõnealuses lähte- ja sihttolliasutuses ei ole tarvis täita tolliformaalsusi. Kauba tollistaatus Artikkel 79 Kaupa, mida veetakse artikli 77 lõike 1 või artikli 78 lõike 1 alusel, loetakse protseduuri T1 alusel veetavaks, välja arvatud juhul, kui vastavalt II liite sätetele tõendatakse, et sellel kaubal on ühenduse staatus. 2. JAGU SUURTES KONTEINERITES VEETAV KAUP Kohaldamisala Artikkel 80 Ühistransiidiprotseduuri tolliformaalsusi lihtsustatakse kooskõlas artiklitega 81–96 kauba suhtes, mida raudtee-ettevõtjad veavad suurtes konteinerites saatelehtede alusel, mida käesoleva liite kohaldamisel nimetatakse TR-saatelehtedeks, kusjuures vahendajatena kasutatakse veoettevõtjaid. Kõnealused veod hõlmavad vajaduse korral ka kaubasaadetisi, mida veoettevõtjad lähetavad saatjariigi lähtejaama ning sihtriigi sihtjaamast mingil muul viisil kui raudteetranspordiga, samuti kõiki kahe nimetatud jaama vahelisi merevedusid. Mõisted Artikkel 81 Artiklite 80–96 kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid: 1) veoettevõtja – raudtee-ettevõtjate asutatud äriühing, mille aktsiad ja osad kuuluvad neile ettevõtjatele ja mille eesmärk on vedada kaupa suurte konteineritega TR-saatelehe alusel; 2) suur konteiner – kaubaveovahend, mis on: - püsiva konstruktsiooniga; - spetsiaalselt ehitatud kaubaveo hõlbustamiseks ühe või mitme transpordiliigiga ilma kaupa vahepeal ümber laadimata; - ehitatud nii, et seda oleks kerge kinnitada ja/või käsitseda; - ehitatud nii, et sellele on võimalik korralikult paigaldada tollitõkend, kui see on artikli 89 kohaldamise tõttu vajalik; - nii suur, et põhja pindala ei ole väiksem kui 7 m2; 3) TR-saateleht – dokument, mis hõlmab veolepingut, mille alusel veoettevõtja korraldab ühe või mitme suure konteineri vedu kaubasaatjalt kaubasaajale rahvusvaheliste vedude raames. TR-saatelehe ülemises parempoolses nurgas on järjekorranumber, mille järgi seda on võimalik identifitseerida. See number on kaheksakohaline ja sellele eelnevad tähed „TR”. TR-saateleht koosneb järgmistest eksemplaridest vastavalt numbrite järjekorrale: nr 1: veoettevõtja peakontori eksemplar; nr 2: sihtjaama veoettevõtja kohaliku esindaja eksemplar; nr 3 A: tolli eksemplar; nr 3 B: kaubasaaja eksemplar; nr 4: veoettevõtja peakontori eksemplar; nr 5: lähtejaama veoettevõtja kohaliku esindaja eksemplar; nr 6: kaubasaatja eksemplar. TR-saatelehe igal eksemplaril, välja arvatud eksemplaril 3 A, on parempoolses servas umbes 4 cm laiune roheline riba; 4) suurte konteinerite loend (edaspidi „loend”) – TR-saatelehele lisatud dokument, mis moodustab saatelehe lahutamatu osa ja hõlmab mitmest suurest konteinerist koosneva kaubasaadetise saatmist ühest lähtejaamast ühte sihtjaama, kusjuures tolliformaalsused täidetakse kõnealustes jaamades. Loendite eksemplare esitatakse sama palju kui nendega seotud TR-saatelehtede eksemplare. Loendite arv märgitakse TR-saatelehe ülemises parempoolses nurgas asuvasse loendite arvu märkimiseks mõeldud lahtrisse. Lisaks märgitakse vastava TR-saatelehe järjekorranumber iga loendi ülemisse parempoolsesse nurka. Kasutatava dokumendi juriidiline jõud Artikkel 82 Veoettevõtjate kasutataval TR-saatelehel on transiidideklaratsiooniga võrdne juriidiline jõud. Raamatupidamisdokumentide kontrollimine; esitatav teave Artikkel 83 1. Kõikide riikide veoettevõtjad võimaldavad oma kohaliku esindaja või kohalike esindajate kaudu kontrollida pädeval asutusel oma keskse(te)s raamatupidamisbüroo(de)s või oma kohaliku/kohalike esindaja(te) vastavates büroodes raamatupidamisdokumente. 2. Pädeva asutuse nõudmisel esitab/esitavad veoettevõtja või selle kohalik(ud) esindaja(d) talle kohe kõik dokumendid ja raamatupidamisandmed, mida pädev asutus peab vajalikuks, samuti teabe lõpetatud või pooleliolevate vedude kohta. 3. Kui TR-saatelehel on vastavalt artiklile 82 transiidideklaratsiooniga võrdne juriidiline jõud, teatab/teatavad veoettevõtja või tema kohalik(ud) esindaja(d): a) sihttolliasutusele kõikidest TR-saatelehtedest, mille eksemplar 1 on neile lähetatud ilma tollitemplita; b) lähtetolliasutusele kõikidest TR-saatelehtedest, mille eksemplari 1 ei ole talle tagastatud ja mille puhul ei ole olnud võimalik kindlaks määrata, kas kõnealune saadetis on sihttolliasutusele nõuetekohaselt esitatud või eksporditud konventsiooniosaliste territooriumilt kolmandasse riiki vastavalt artiklile 93. Printsipaal Artikkel 84 1. Artiklis 80 osutatud vedude puhul, mida veoettevõtja teeb teatavas riigis, on printsipaal kõnealuse riigi raudtee-ettevõtja. 2. Artiklis 80 osutatud vedude puhul, mida veoettevõtja teeb kolmandas riigis, on printsipaal selle riigi raudtee-ettevõtja, mille territooriumi kaudu kaup konventsiooniosaliste territooriumile tuuakse. Tolliformaalsused muul viisil kui raudteetranspordivahenditega toimuvate vedude puhul Artikkel 85 Kui tolliformaalsusi täidetakse sellise veo puhul lähtejaama või sihtjaamast, mis toimub muul viisil kui raudteetranspordivahenditega, hõlmab iga TR-saateleht ainult üht suurt konteinerit. Sildid Artikkel 86 Veoettevõtjad tagavad, et ühistransiidiprotseduuri alusel veetavaid kaubasaadetisi oleks võimalik identifitseerida siltide abil, millel on III liite lisas B11 esitatud näidisele vastav piktogramm. Kõnealused sildid lisatakse TR-saatelehele ja asjaomasele suurele konteinerile või konteineritele. Esimeses lõigus nimetatud sildi võib asendada rohelist värvi templiga, millel on III liite lisas B11 esitatud piktogramm. Veolepingu muutmine Artikkel 87 Kui veolepingut muudetakse nii, et: - vedu, mis pidi lõppema väljaspool konventsiooniosalise territooriumi, lõpeb selle konventsiooniosalise territooriumil; - vedu, mis pidi lõppema konventsiooniosalise territooriumil, lõpeb väljaspool selle konventsiooniosalise territooriumi, võib veoettevõtja täita muudetud lepingut üksnes lähtetolliasutuse eelneval nõusolekul. Kõikidel muudel juhtudel võib veoettevõtja muudetud lepinguid täita; ta teatab muudatusest viivitamata lähtetolliasutusele. KAUBA LIIKUMINE KONVENTSIOONIOSALISTE VAHEL TR-saateleht ja loendid Artikkel 88 1. TR-saateleht tuleb lähtetolliasutusele esitada kõikide vedude puhul, mille suhtes kohaldatakse ühistransiidiprotseduuri ning mis algavad ja peavad lõppema konventsiooniosaliste territooriumil. 2. Kui kaup liigub kahe Euroopa Ühenduses asuva punkti vahel, läbides ühe või mitme EFTA riigi territooriumi, märgib lähtetolliasutus TR-saatelehe eksemplaride 1, 2, 3 A ja 3 B tolli poolt täidetavasse lahtrisse selgelt: - tähise „T1”, kui kaup liigub protseduuri T1 alusel; - vastavalt asjaoludele tähise „T2” või „T2F”, kui kaup liigub protseduuri T2 alusel, juhul kui selle tähise märkimine on ühenduse õigusnormide järgi kohustuslik. Tähise „T2” või „T2F” ehtsust tõendatakse lähtetolliasutuse templiga. 3. Kui kaup liigub Euroopa Ühendusest EFTA riiki, märgib lähtetolliasutus TR-saatelehe eksemplaride 1, 2, 3 A ja 3 B tolli poolt täidetavasse lahtrisse selgelt tähise „T1”, kui kaup liigub protseduuri T1 alusel. 4. Kui välja arvata lõigetes 2 ja 3 nimetatud olukorrad, kohaldatakse kauba suhtes, mis liigub kahe Euroopa Ühenduses asuva punkti vahel, läbides ühe või mitme EFTA riigi territooriumi, ning kauba suhtes, mis liigub Euroopa Ühendusest EFTA riiki, vastavalt iga EÜ liikmesriigi poolt kindlaks määratud eeskirjadele kogu teekonna ulatuses protseduuri T2, ilma et lähtetolliasutusele tuleks esitada selle kauba TR-saatelehte. Kui tegemist on kahe Euroopa Ühenduses asuva punkti vahel liikuva kaubaga, mis läbib ühe või mitme EFTA riigi territooriumi, ei ole artiklis 86 kirjeldatud silti vaja panna. 5. Kaupa, mille vedu algab EFTA riigis, loetakse protseduuri T1 alusel veetavaks. Kui aga kaup liigub ühenduse protseduuri T2 alusel vastavalt konventsiooni artikli 2 lõike 3 punktile b, märgib lähtetolliasutus TR-saatelehe eksemplarile 3 A, et kaupa, millele see dokument osutab, veetakse protseduuri T2 alusel; TR-saatelehe eksemplari 3 A tolli poolt täidetavasse lahtrisse märgitakse vastavalt tähis „T2” või „T2F” koos lähtetolliasutuse templi ja vastutava ametniku allkirjaga. Kui kaupa veetakse protseduuri T1 alusel, ei ole vaja tähist „T1” dokumenti märkida. 6. Kui TR-saateleht hõlmab konteinereid, mis sisaldavad nii protseduuri T1 kui ka protseduuri T2 alusel veetavat kaupa, viitab lähtetolliasutus TR-saatelehe eksemplaride 1, 2, 3 A ja 3 B tollile täitmiseks ettenähtud lahtris kõnesoleva(te)le konteineri(te)le vastavalt neis sisalduvale kaubaliigile, ning lisab kõnealustele viidetele vastavad tähised „T1” ning „T2” või „T2F”. 7. Kui lõikes 3 sätestatud juhul kasutatakse suurte konteinerite loendeid, peab protseduuri T1 alusel veetavaid kaupu sisaldavate konteinerite kohta täitma eraldi loendid ning kõnealus(t)e loendi(te) seerianumber või -numbrid kantakse TR-saatelehe eksemplaride 1, 2, 3 A ja 3 B tollile täitmiseks ettenähtud lahtrisse. Vastava(te) loendi(te) seerianumbri(te)le lisatakse tähis „T1”. 8. TR-saatelehe kõik eksemplarid tagastatakse asjaomasele isikule. 9. Iga EFTA riik võib ette näha, et protseduuri T1 alusel veetavat kaupa veetakse kõnealuse protseduuri alusel, ilma et lähtetolliasutusele tuleks esitada TR-saatelehte. 10. Lõigetes 2, 3 ja 5 kirjeldatud kauba puhul tuleb TR-saateleht esitada sihttolliasutusele, kus kauba kohta koostatakse deklaratsioon eesmärgiga lubada kaup vabasse ringlusse või suunata see mõnele teisele tolliprotseduurile. Kauba puhul, mis liigub vastavalt lõikes 4 kirjeldatud tingimustele kahe Euroopa Ühenduses asuva punkti vahel, läbides ühe või mitme EFTA riigi territooriumi, ei ole sihttolliasutuses tarvis täita tolliformaalsusi. Identifitseerimismeetmed Artikkel 89 Kauba identifitseeritavus tagatakse kooskõlas konventsiooni artikliga 11. Kui aga raudtee-ettevõtjad on rakendanud identifitseerimismeetmeid, ei paigalda lähtetolliasutus suurtele konteineritele tollitõkendeid. Kui konteineritele paigaldatakse tollitõkend, tehakse sellekohane märge TR-saatelehe eksemplaride 3 A ja 3 B tollile täitmiseks ettenähtud lahtrisse. TR-saatelehe eri eksemplaride kasutamine Artikkel 90 1. Kui välja arvata olukorrad, mil kaup liigub kahe Euroopa Ühenduses asuva punkti vahel, läbides ühe või mitme EFTA riigi territooriumi, edastab veoettevõtja sihttolliasutusele TR-saatelehe eksemplarid 1, 2 ja 3 A. 2. Sihttolliasutus tagastab eksemplarid 1 ja 2 veoettevõtjale pärast templiga märgistamist ja jätab eksemplari 3 A endale. KAUBAVEDU KOLMANDATESSE RIIKIDESSE VÕI KOLMANDATEST RIIKIDEST Kaubavedu kolmandatesse riikidesse Artikkel 91 1. Artikli 88 lõikeid 1–9 ja artiklit 89 kohaldatakse vedude suhtes, mis algavad konventsiooniosaliste territooriumil ja peavad lõppema väljaspool seda. 2. Sihttolliasutus on selle piirijaama tolliasutus, mille kaudu transiitkaup konventsiooniosaliste territooriumilt välja viiakse. 3. Kõnealuses sihttolliasutuses ei ole tarvis täita tolliformaalsusi. Kaubavedu kolmandatest riikidest Artikkel 92 1. Kui vedu algab väljaspool konventsiooniosaliste territooriumi ja peab lõppema selle piires, on lähtetolliasutus selle piirijaama tolliasutus, mille kaudu kaup konventsiooniosaliste territooriumile tuuakse. Kõnealuses lähtetolliasutuses ei ole tarvis täita tolliformaalsusi. 2. Sihttolliasutus on see tolliasutus, kus kaup esitatakse. Artiklis 90 sätestatud tolliformaalsused täidetakse sihttolliasutuses. Kaubavedu konventsiooniosaliste territooriumi kaudu Artikkel 93 1. Kui vedu algab väljaspool konventsiooniosaliste territooriumi ja peab seal ka lõppema, on lähte- ja sihttolliasutused vastavalt artikli 92 lõikes 1 ja artikli 91 lõikes 2 osutatud tolliasutused. 2. Kõnealuses lähte- ja sihttolliasutuses ei ole tarvis täita tolliformaalsusi.. Kauba tollistaatus Artikkel 94 Kaupa, mida veetakse artikli 92 lõike 1 või artikli 93 lõike 1 alusel, loetakse protseduuri T1 alusel veetavaks, välja arvatud juhul, kui vastavalt II liite sätetele tõendatakse, et sellel kaubal on ühenduse staatus. 3. JAGU MUUD SÄTTED Lastinimekirjad Artikkel 95 1 I liite artikli 22 lõiget 5 ja V lisa punkti 24 kohaldatakse CIM-saatelehele ja TR-saatelehele lisatud lastinimekirjade suhtes. Kõnealuste nimekirjade arv märgitakse CIM-saatelehele või TR-saatelehele lisadokumentide kirjeldamiseks ette nähtud lahtrisse. Peale selle peab lastinimekiri sisaldama CIM-saatelehega hõlmatud vaguni numbrit või vajaduse korral kaupa sisaldava konteineri numbrit. 2. Konventsiooniosaliste territooriumilt alguse saavate vedude puhul, mis hõlmavad nii protseduuri T1 kui ka T2 alusel veetavaid kaupu, kasutatakse eraldi lastinimekirju; TR-saatelehtede alusel suurtes konteinerites veetava kauba puhul täidetakse kõnealused eraldi lastinimekirjad iga suure konteineri puhul, mis sisaldab mõlemat liiki kaupa. Mõlemat liiki kaubaga seotud lastinimekirjade järjekorranumber tuleb märkida CIM-saatelehele või TR-saatelehele kauba kirjelduseks ette nähtud lahtrisse. 3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud asjaoludel ning artiklites 67–96 ette nähtud korra kohaldamisel moodustavad CIM-saatelehele või TR-saatelehele lisatud lastinimekirjad nende lahutamatu osa ja neil on samasugune õiguslik toime. Lastinimekirjade originaalid märgistatakse lähtejaama templiga. 4. JAGU TAVALISE KORRA JA LIHTSUSTATUD KORRA ULATUS –KOMBINEERITUD RAUDTEE- JA MAANTEEVEOD Artikkel 96 1. Artiklite 67–95 sätted ei välista II jaotises sätestatud protseduuri kasutamist; sellest olenemata kohaldatakse artikleid 69 ja 71 või 83 ja 86. 2. Lõikes 1 kirjeldatud juhul tehakse CIM-saatelehe või TR-saatelehe täitmisel lisade kirjeldamiseks ette nähtud lahtrisse selge märge kasutatava(te) transiidideklaratsiooni(de) kohta. Märge sisaldab iga kasutatud dokumendi tüüpi, selle välja andnud asutuse nime, väljaandmise kuupäeva ja registreerimisnumbrit. Lisaks kinnitab raudtee-ettevõtja, kellele kuulub ühistransiitveo käigus läbitav viimane raudteejaam, CIM-saatelehe eksemplari 2 või TR-saatelehe eksemplaride 1 ja 2 ehtsust oma templiga. Kõnealune ettevõtja märgistab dokumendi templiga pärast seda, kui ta on tuvastanud, et kauba vedu toimub nimetatud transiididokumendi või -dokumentide alusel. Kui lõikes 1 ja käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud transiitvedu lõpeb EFTA riigis, võib kõnealune riik ette näha, et CIM-saatelehe eksemplar 2 või TR-saatelehe eksemplarid 1 ja 2 esitatakse transiitveo käigus läbitava viimase raudteejaama eest vastutavale tolliasutusele. Kõnealune tolliasutus märgistab saatelehed templiga pärast seda, kui ta on tuvastanud, et kauba vedu toimub nimetatud transiididokumendi või -dokumentide alusel. 3. Kui ühistransiitvedu toimub TR-saatelehe alusel vastavalt artiklitele 80–94, ei kohaldata artikleid 67–79 ning artikli 96 lõikeid 1 ja 2 kõnealuse veo puhul kasutatud CIM-saatelehe suhtes. CIM-saatelehele tehakse lisade kirjeldamiseks ette nähtud lahtrisse selge märge TR-saatelehe kohta. Märge sisaldab sõnu „TR-saateleht”, millele järgneb järjekorranumber. 4. Kui raudtee võtab ühe või mitme deklaratsiooni alusel ja II jaotises kindlaksmääratud protseduuri kohaselt liikuva kauba kombineeritud raudtee- ja maanteeveo vastu raudteeterminalis ning kaup saadetakse vagunitega teele, võtavad raudtee-ettevõtjad vastutuse tollimaksude ja teiste maksude tasumise eest raudteeveo jooksul toimunud eeskirjade rikkumise või eiramise korral, kui puudub tagatis, mis kehtiks riigis, kus eeskirjade rikkumine või eiramine aset leidis või loetakse aset leidnuks, ning kui neid summasid ei ole printsipaalilt võimalik sisse nõuda. Volitatud kaubasaatja ja -saaja Artikkel 97 1. Kui CIM-saatelehe või TR-saatelehe alusel artiklite 67–96 kohaselt lähetatava kauba puhul ei ole vaja lähtetolliasutusele esitada transiidideklaratsiooni, määrab pädev asutus kindlaks vajalikud meetmed, millega tagada, et CIM-saatelehe eksemplaridele 1, 2 ja 3 või TR-saatelehe eksemplaridele 1, 2, 3 A ja 3 B oleks vastavalt asjaoludele märgitud tähis „T1”, „T2” või „T2F”. 2. Kui artiklite 67–96 kohaselt veetav kaup lähetatakse volitatud kaubasaajale, võib pädev asutus erandina artikli 64 lõikest 2 ning artikli 66 lõike 1 punktist b ette näha, et raudtee- või muu veoettevõtja toimetaks CIM-saatelehe eksemplarid 2 ja 3 või TR-saatelehe eksemplarid 1, 2 ja 3 A otse sihttolliasutusele. (Artiklid 98–110 jäävad vabaks) VIII PEATÜKK ÕHUTRANSPORDI LIHTSUSTATUD KORD Lihtsustatud kord (1. tasand) Artikkel 111 1. Lennuettevõtjal võib lubada kasutada transiidideklaratsioonina kaubamanifesti, kui selle sisu vastab rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni 9. lisa 3. liites esitatud näidisele (lihtsustatud kord – 1. tasand). Ühistransiitvedude korral määratakse loas kindlaks manifesti vorm ning lähte- ja sihtlennujaam. Lennuettevõtja saadab iga asjaomase lennujaama pädevale asutusele loa tõestatud koopia. 2. Kui vedu hõlmab üheaegselt kaupa, mille suhtes tuleb rakendada protseduuri T1, ja kaupa, mille suhtes tuleb rakendada transiidiprotseduuri T2, loetletakse need kaubad eraldi manifestides. 3. Lennuettevõtja kinnitab manifesti kuupäeva ja allkirjaga ning lisab sellele: - tähise „T1”, kui kaupa veetakse protseduuri T1 alusel; - vastavalt asjaoludele tähise „T2” või „T2F”, kui kaupa veetakse protseduuri T2 alusel; ühes ja samas manifestis tohib siiski olla ainult üks neist kahest tähisest. 4. Lisaks sisaldab manifest järgmist teavet: - kõnealust kaupa vedava lennuettevõtja nimi; - lennunumber; - lennu kuupäev; - lennujaama nimi, kus laaditakse kaup peale (lähtelennujaam) või maha (sihtlennujaam), ja iga manifestis märgitud kaubasaadetise kohta: - lennuveokirja number; - pakkeüksuste arv; - kauba tavapärane kaubanduslik kirjeldus, mis sisaldab kauba identifitseerimiseks vajalikke üksikasjalikke andmeid, - brutomass. Grupisaadetiste puhul asendatakse nende kirjeldus vajaduse korral märkega „Segalaadung”, mida võib lühendada. Sel juhul sisaldavad manifestis märgitud kaubasaadetisi käsitlevad lennuveokirjad kauba tavapärast kaubanduslikku kirjeldust, milles on kauba identifitseerimiseks vajalikud üksikasjalikud andmed. 5. Manifest esitatakse vähemalt kahes eksemplaris lähtelennujaama pädevale asutusele, kes jätab ühe eksemplari endale. See asutus võib nõuda, et talle esitataks kontrollimiseks kõik manifestis märgitud kaubasaadetisi käsitlevad lennuveokirjad. 6. Üks manifesti eksemplar esitatakse sihtlennujaama pädevale asutusele, kes hoiab selle alles. Ka sihtlennujaama pädev asutus võib nõuda, et talle esitataks kontrollimiseks manifestid ja kõigi lennujaamas maha laaditud kaubasaadetisi käsitlevad lennuveokirjad. 7. Kord kuus edastab iga sihtlennujaama pädev asutus iga lähtelennujaama pädevatele asutustele lennuettevõtjate koostatud ja kinnitatud loendi neile eelmise kuu jooksul esitatud manifestidest. See loend peab iga manifesti kohta sisaldama järgmist teavet: - manifesti viitenumber; - tähis, mille alusel kasutatakse manifesti transiidideklaratsioonina vastavalt lõikele 3; - kaupa vedava lennuettevõtja nimi (võib olla lühendatud); - lennunumber; - lennu kuupäev. Loas võib ka ette näha, et lennuettevõtjad peavad edastama esimeses lõigus osutatud teabe ise. Kui seoses kõnealuses loendis nimetatud manifestidele märgitud teabega tuvastatakse eeskirjade eiramine, teatab sihtlennujaama pädev asutus sellest lähtelennujaama pädevale asutusele ja loa andnud asutusele, viidates eelkõige kõnealust kaupa hõlmavatele lennuveokirjadele. Lihtsustatud kord (2. tasand) Artikkel 112 1. Lennuettevõtjal, kes teenindab olulist arvu riikidevahelisi lende, võib lubada kasutada transiidideklaratsioonina andmesidesüsteemide abil edastatud manifesti (lihtsustatud kord – 2. tasand). Erandina artikli 45 lõike 1 punktist a ei pea lennuettevõtja asukoht olema ühenduses, kui tal on seal piirkondlik kontor. 2. Loa taotluse saanud pädev asutus teatab sellest teistele riikidele, kelle territooriumil asuvad elektroonilise andmevahetussüsteemi kaudu ühendatud lähte- ja sihtlennujaamad. Kui 60 päeva jooksul pärast teatamist mingeid vastuväiteid ei esitata, annab pädev asutus loa. Luba kehtib kõikides asjaomastes riikides ja seda kohaldatakse ainult loas nimetatud lennujaamade vaheliste ühistransiitvedude suhtes. 3. Lihtsustatud korda kohaldatakse järgmiselt: a) lähtelennujaamas koostatud manifest edastatakse elektroonilise andmevahetussüsteemi kaudu sihtlennujaamale; b) lennuettevõtja märgib manifesti: - tähise „T1”, kui kaupa veetakse protseduuri T1 alusel; - vastavalt asjaoludele tähise „T2” või „T2F”, kui kaup liigub protseduuri T2 alusel; - tähise „TD”, kui kaup on juba transiidiprotseduuril. Niisugustel juhtudel märgib lennuettevõtja vastavale lennuveokirjale tähise „TD” ja kasutatud protseduuri, transiidideklaratsiooni viitenumbri, selle väljaandmise kuupäeva ja välja andnud asutuse nime; - vastavalt asjaoludele tähise „C” (vastab tähisele „T2L”) või „F” (vastab tähisele „T2LF”), kui tegemist on ühenduse kaubaga, mille suhtes ei kohaldata transiidiprotseduuri; - tähise „X” eksporditava ühenduse kauba puhul, mille suhtes ei kohaldata transiidiprotseduuri, vastavate manifestis esitatud kaubanimetuste kohta. Manifest peab sisaldama ka artikli 111 lõikes 4 sätestatud teavet; c) ühistransiidiprotseduur loetakse lõppenuks, kui sihtlennujaama pädeva asutuse käsutusse on jõudnud andmesidesüsteemi abil edastatud manifest ja kaup on neile esitatud; d) lähte- ja sihtlennujaama pädevate asutuste nõudmisel esitatakse neile andmesidesüsteemi abil edastatud manifesti eksemplar; e) lennuettevõtja raamatupidamisdokumendid peavad sisaldama vähemalt punktis b osutatud teavet; f) lähtelennujaama pädev asutus teeb riskianalüüsi põhjal auditeid; g) sihtlennujaama pädev asutus teeb riskianalüüsi põhjal auditeid ja edastab vajaduse korral lähtelennujaama pädevale asutusele kontrollimiseks elektroonilise andmevahetussüsteemi abil edastatud manifesti üksikasjad. 4. Ilma et see piiraks II jaotise VI peatüki ja IV jaotise sätete kohaldamist: - teatab lennuettevõtja pädevatele asutustele igast eeskirjade rikkumisest ja eiramisest; - teatab sihtlennujaama pädev asutus lähtelennujaama pädevale asutusele ja loa välja andnud asutusele esimesel võimalusel igast eeskirjade rikkumisest ja eiramisest. IX PEATÜKK TORUTRANSPORDI LIHTSUSTATUD KORD Artikkel 113 1. Kui ühistransiidiprotseduuri kasutatakse kauba torutranspordi puhul, kohandatakse selle protseduuriga seotud formaalsusi vastavalt lõigete 2–5 sätetele. 2. Torujuhtme kaudu veetavat kaupa loetakse ühistransiidiprotseduuril olevaks: - alates selle sisenemisest ühe konventsiooniosalise tolliterritooriumile, kui tegemist on kaubaga, mida tuuakse sellele territooriumile torujuhtme kaudu; - alates selle sisenemisest torujuhtmesse, kui tegemist on kaubaga, mis juba asub ühe konventsiooniosalise tolliterritooriumil. Vajaduse korral tuleb vastavalt II liite sätetele tõendada, et sellel kaubal on ühenduse staatus. 3. Lõikes 2 osutatud kaupade puhul on printsipaal torujuhtme käitaja, kelle asukoht on riigis, mille territooriumi kaudu kaup konventsiooniosaliste territooriumile tuuakse, või torujuhtme käitaja, kelle asukoht on riigis, kus kauba vedu algab. 4. Artikli 4 lõike 2 kohaldamisel loetakse veoettevõtjaks torujuhtme käitajat, kelle asukoht on riigis, mille territooriumil kaup torujuhtmes liigub. 5. Piiramata lõikes 8 sätestatud eeskirjade kohaldamist, lõpeb ühistransiidiprotseduur hetkel, mil torujuhtme kaudu transporditav kaup jõuab kaubasaaja käitisesse või tema jaotusvõrku ning märgitakse tema raamatupidamisdokumentidesse. 6. Kui torujuhtme kaudu ühest konventsiooniosalisest teise transporditav kaup, mida loetakse vastavalt lõikele 2 ühistransiidiprotseduuril olevaks kaubaks, läbib oma teekonnal sellise konventsiooniosalise territooriumi, kus seda protseduuri torutranspordi suhtes ei kohaldata, peatatakse nimetatud transiidiprotseduuri kohaldamine selle territooriumi läbimise ajaks. 7. Kui kaupa transporditakse torujuhtme kaudu ühest konventsiooniosalisest, kus ei kohaldata torutranspordi suhtes ühistransiidiprotseduuri, teise konventsiooniosalisse, kus seda kohaldatakse, loetakse nimetatud protseduur alanuks hetkel, mil kaup siseneb viimatinimetatud konventsiooniosalise territooriumile. 8. Kui kaupa transporditakse torujuhtme kaudu ühest konventsiooniosalisest, kus kohaldatakse torutranspordi suhtes ühistransiidiprotseduuri, teise konventsiooniosalisse, kus seda ei kohaldata, loetakse nimetatud protseduur lõppenuks hetkel, mil kaup väljub selle konventsiooniosalise territooriumilt, kus protseduuri kohaldatakse. 9. Kauba transportimisega seotud ettevõtjad võimaldavad pädevatel asutustel oma raamatupidamisdokumente kontrollida, kui seda peetakse käesolevas artiklis kirjeldatud ühistransiitveo raames vajalikuks. IV JAOTIS VÕLG JA SELLE SISSENÕUDMINE Võla tekkimine Artikkel 114 1. Võlg artikli 3 punkti l tähenduses tekib: a) kui kaup viiakse ühistransiidiprotseduuri ajal tollijärelevalve alt välja või b) kui seda ei ole toimunud, siis mõne ühistransiidiprotseduuri kasutamisest tuleneva kohustuse täitmatajätmisel või kui jäetakse täitmata mõni kauba ühistransiidiprotseduurile suunamisel ette nähtud tingimus. Tollivõlga ei teki kohustuste täitmatajätmisel, kui sellel puudub tegelik mõju protseduuri käigule, kui: i) see ei kujuta endast katset kaupa ühistransiidiprotseduuri ajal tollijärelevalve alt ebaseaduslikult välja viia; ii) see ei ole seotud asjaomase isiku ilmse hooletusega; iii) kõik kauba olukorra normaliseerimiseks vajalikud formaalsused täidetakse tagantjärele. Konventsiooniosalised võivad määrata kindlaks olukorrad, mille suhtes võib kohaldada teist lõiku. 2. Võlg tekib: a) hetkel, mil kaup viiakse ühistransiidiprotseduuri ajal tollijärelevalve alt ebaseaduslikult välja, või b) hetkel, mil kohustust, mille täitmatajätmisega kaasneb tollivõla teke, enam ei täideta, või hetkel, mil kaup suunatakse asjaomasele tolliprotseduurile, kui hiljem tehakse kindlaks, et tegelikult ei täidetud mõnda tingimust, mille täitmine on kauba nimetatud protseduurile suunamise eelduseks. 3. Tollivõlga ei loeta tekkinuks ühistransiidiprotseduurile suunatud kauba puhul, kui asjaomane isik tõendab, et kauba ühistransiidiprotseduurile suunamisest tulenev kohustuse täitmatajätmine, mida on kirjeldatud lõike 1 esimese lõigu punktis b, tuleneb sellest, et nimetatud kaup on täielikult hävinud või pöördumatult kahjustatud kauba laadi, ettenägematute asjaolude või vääramatu jõu tõttu, või on kohustus jäetud täitmata pädeva asutuse loal. Kaup on pöördumatult kahjustatud, kui keegi ei saa seda enam kasutada. Võlgniku identifitseerimine Artikkel 115 1. Artikli 114 lõike 1 punktis a osutatud juhul on võlgnik: a) isik, kes viis kauba ühistransiidiprotseduuri ajal tollijärelevalve alt välja; b) isik, kes selles väljaviimises osales ja kes teadis või oleks pidanud teadma, et kaup viiakse tollijärelevalve alt välja; c) isik, kes kõnealuse kauba omandas või seda valdas ja kes kauba omandamise või saamise ajal teadis või oleks pidanud teadma, et see on ühistransiidiprotseduuri ajal tollijärelevalve alt välja viidud; d) printsipaal. 2. Artikli 114 lõike 1 punktis b osutatud juhul on võlgnik isik, kes peab olenevalt asjaoludest täitma kauba ühistransiidiprotseduurile suunamisest tulenevaid kohustusi või kauba nimetatud protseduurile suunamise eelduseks olevaid tingimusi. 3. Kui ühe võla tasumise eest vastutab mitu isikut, vastutavad nad selle eest solidaarselt. Võla tekkekoha määramine Artikkel 116 1. Võlg tekib: a) kohas, kus ilmnevad võla põhjustanud asjaolud; b) või kui seda kohta ei ole võimalik määrata, siis kohas, kus pädev asutus otsustab, et kauba olukord toob kaasa võla tekkimise; c) või kui seda kohta ei ole võimalik punkti a ega b järgi määrata järgmiste tähtaegade jooksul: - seitse kuud alates kuupäevast, mil kaup oleks tulnud sihttolliasutusele esitada, välja arvatud siis, kui on saadetud sissenõudmistaotlus; sel juhul pikendatakse seda perioodi kõige rohkem ühe kuu võrra; või - üks kuu pärast artikli 41 lõikes 5 osutatud tähtaja lõppu, kui printsipaal ei ole andnud andmeid või on neid andnud ebapiisavalt, - siis riigis, kus asub viimane riiki sisenemise vahetolliasutus, või kui see pole võimalik, siis lähtetolliasutuse riigis. 2. Artikli 117 lõikes 1 osutatud pädev asutus on selle riigi asutus, kus võlg tekkis või kus seda loetakse tekkinuks vastavalt käesolevale artiklile. Menetlus võlgniku vastu Artikkel 117 1. Pädev asutus algatab sissenõudmismenetluse niipea, kui tal on võimalik: a) võlasumma välja arvutada ja b) võlgnik kindlaks teha. 2. Võttes arvesse võla teatamise tähtaega, teatab pädev asutus võlgnikule võlasumma kooskõlas konventsiooniga liitunud riikides kehtivate tähtaegade ja eeskirjadega. 3. Võlgnik tasub tollimaksu summa, millest on kooskõlas lõikega 2 teatatud, konventsiooniga liitunud riikides kehtiva tähtaja jooksul ja vastavalt seal kehtivatele eeskirjadele. 4. Kui artikli 116 kohaselt määratud pädev asutus (taotluse esitanud asutus) saab pärast sissenõudmismenetluse algatamist ükskõik mil viisil tõendusmaterjali seoses tollivõla põhjustanud sündmuse toimumise kohaga ning kui see koht asub teises konventsiooniosalises riigis, saadab nimetatud asutus kohe kõik vajalikud dokumendid kinnitust leidnud asjaolude kohta, sealhulgas nende dokumentide tõestatud koopiad, asutusele (taotluse saanud asutus), kes on sündmuse toimumise kohas vastutav. Taotluse saanud asutus kinnitab teate kättesaamist ja teatab, kas ta on võla sissenõudmise eest vastutav. Kui vastust ei ole tulnud kolme kuu jooksul, jätkab taotluse esitanud asutus viivitamata oma algatatud sissenõudmismenetlust. 5. Kui taotluse saanud asutus on pädev, algatab ta pärast eelmises lõikes osutatud kolme kuu pikkuse tähtaja möödumist vajaduse korral kohe uue sissenõudmismenetluse, andes sellest viivitamata teada taotluse esitanud asutusele. Kõik taotluse esitanud asutuse algatatud ja lõpuleviimata sissenõudmismenetlused peatatakse kohe, kui taotluse saanud asutus teatab taotluse esitanud asutusele oma otsusest võtta võla sissenõudmiseks asjakohased meetmed. Niipea kui taotluse saanud asutus on esitanud tõendi kõnealuste summade tasumise kohta, maksab taotluse esitanud asutus tagasi kõik juba sisse nõutud summad või tühistab sissenõudmismenetluse. Menetlus käendaja vastu Artikkel 118 1. Arvestades lõike 4 sätteid, kestab käendaja vastutus senikaua, kuni võlasumma ära makstakse. 2. Kui protseduuri ei ole lõpetatud, peab lähteriigi pädev asutus üheksa kuu jooksul alates kuupäevast, millal kaup oleks tulnud sihttolliasutusele esitada, käendajale teatama, et protseduuri ei ole lõpetatud. 3. Kui protseduuri ei ole lõpetatud, peab artikli 116 kohaselt kindlaksmääratud pädev asutus kolme aasta jooksul transiidideklaratsiooni aktsepteerimise kuupäevast alates käendajale teatama, et temalt nõutakse või võidakse nõuda summa tasumist, mille eest ta kõnealuse ühistransiitveo puhul vastutab. Teates esitatakse liikumise viitenumber ja transiidideklaratsiooni kuupäev, lähtetolliasutuse nimi, printsipaali nimi ja asjaomane summa. 4. Kui lõikes 2 või 3 sätestatud teadet nimetatud tähtaja jooksul ei saadeta, vabaneb käendaja oma kohustustest. 5. Kui emb-kumb nimetatud teade on saadetud, teatatakse käendajale tollivõ