ET Euroopa Liidu Teataja C 338/130

ARUANNE

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega

2010/C 338/23

SISUKORD

Punktid Lk SISSEJUHATUS … 1–2 131 KINNITAV AVALDUS … 3–12 131 TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA … 13–15 132 MUUD KÜSIMUSED … 16 132 Tabel … 133 Keskuse vastused … 136

SISSEJUHATUS

1. Thessalonikis asuv Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (edaspidi keskus) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 337/75 (1). Keskuse peamiseks eesmärgiks on edendada kutseõppe arendamist liidu tasemel. Selle eesmärgi saavutamiseks on keskusel ülesanne koostada ja levitada dokumente kutseõppe süsteemide kohta (2).

2. Keskuse 2009. aasta eelarve suurus oli 18,5 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 18,3 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas keskuses 129 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 128.

12. Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

13. Keskus kandis II jaotise – „Halduskulud” – jaoks ettenähtud assigneeringutest 2009. aastal üle 0,4 miljonit eurot (31 %), millest 0,3 miljonit eurot vastas väljamaksmata kulukohustustele enamasti seoses eelarveaasta 2010 tegevustega. III jaotise – „Tegevuskulud” – tühistatud maksete assigneeringud, mida hallatakse liigendatud assigneeringutega, ulatusid 1,6 miljoni euroni, moodustades 24 % kõikidest tegevuskulude assigneeringutest. Keskus peaks olemasolevate assigneeringute kasutamise maksimeerimiseks ja aastasuse põhimõtte paremaks järgimiseks jätkama programmitöö ja tegevuse järelevalve täiustamist.

14. Keskus sai iga-aastaseid osamakseid, (12) mis kanti eelarvesse Norralt ja Islandilt saadud sihtotstarbeliste tuludena nende osalemise eest keskuse tegevuses. Perioodil 2007–2009 saadud osamakseid summas 1,2 miljonit eurot ei olnud kasutatud ja need kanti üle järgmistesse aastatesse. Keskus peaks võtma meetmeid, tagamaks et neid osamakseid kasutatakse igal aastal komisjoni toetuse määraga võrdselt.

15. 2009. aastal tehti 43 eelarvelist ümberpaigutamist summas 0,7 miljonit eurot ilma haldusnõukogu õigeaegse teavitamiseta. Peale selle ei esitatud haldusnõukogule kinnitamiseks eelarvejaotiste vahel tehtud ümberpaigutamisi, mis moodustasid üle 10 % selle aasta assigneeringust, mida näidati eelarvereal, kust ümberpaigutamised tehti (13). Seetõttu tuleks eelarve sihtotstarbelisuse ja läbipaistvuse põhimõtteid rangemini järgida.

MUUD KÜSIMUSED

16. Personalivaliku menetluste puhul ei olnud kehtestatud ei valikukriteeriumide osatähtsust ega miinimumtingimusi, mis kandidaatidel tuli täita, et pääseda kirjalikele testidele ja vestlustele (14). Peale selle määratleti kirjalike testide ja intervjuude küsimused pärast kandidaatide lühinimekirja koostamist. See praktika ohustas värbamismenetluste läbipaistvust.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Igors LUDBORŽS, võttis käesoleva aruande vastu 14. ja 16. septembri 2010. aasta koosolekul Luxembourgis. Kontrollikoja nimel president Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Tabel Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Thessaloniki) Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond Nõukogu määruse (EMÜ) nr 337/75 artiklites 2 ja 3 määratud keskuse pädevus Juhtimine 2009. aastal keskuse käsutusse antud ressursid (2008. aasta andmed) 2009. aastal pakutud tooted ja teenused (peamised tulemused) (2008. aasta andmed) Liit rakendab kutseõppepoliitikat, mis toetab ja täiendab liikmesriikide meetmeid, samal ajal täiel määral respekteerides liikmesriikide vastutust kutseõppe sisu ja korralduse eest. (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 166 lõige 1) Keskuse eesmärgid Keskus on Euroopa Liidu kutseõppe ja hariduse keskus, mis edastab poliitilistele otsustajatele, teadlastele ja spetsialistidele teavet eesmärgiga arendada selgemat käsitlust valdkonna praegustest suundumustest, võimaldamaks neil seeläbi teha otsuseid, mis varasemaga võrreldes toetavad paremini tulevikus võetavaid meetmeid. Keskus abistab Euroopa Komisjoni kutse- ja täiendusõppe edendamisel ja arendamisel liidu tasandil. Ülesanded — Koguda valikdokumente ja analüüsida andmeid; — aidata kaasa uurimistöö arendamisele ja koordineerimisele; — levitada kasulikke dokumente ja teavet; — edendada ja toetada kooskõlastatud tegevust kutseõppe arendamisega seotud küsimustes ; — tegutseda laiema ja erineva avalikkuse kohtumispaigana. 1. Haldusnõukogu Koosseis Igast liikmesriigist: — üks valitsuse esindaja; — üks tööandjate organisatsioonide esindaja, — üks töövõtjate organisatsioonide esindaja ja kolm Euroopa Komisjoni esindajat. 2. Büroo Koosseis Eesistuja ja kolm haldusnõukogu aseeesistujat (üks igast grupist), üks koordinaator iga grupi kohta ja üks komisjoni esindaja. 3. Direktor Nimetab komisjon haldusnõukogu esitatud kandidaatide nimistust; vastutab keskuse juhtimise eest ja viib ellu haldusnõukogu ja juhatuse otsuseid. 4. Siseaudit Euroopa Komisjoni siseauditi talitus. 5. Välisaudit Kontrollikoda. 6. Eelarve täitmist kinnitav asutus Parlament nõukogu soovitusel. Eelarve 18,53 miljonit eurot (18,35 miljonit eurot). Liidu osalus: (15): 97 % (97 %) Personali suurus 31. detsembri 2009 seisuga Töökohtade arv ametikohtade loetelus: 101 (99) täidetud töökohad: 96 (97) Muu personal: lepingulised töötajad, 26 (25) lähetuses viibivad riiklikud eksperdid 7 (6). Personal kokku: 129 (128) Ülesanded põhiülesanded: 88 haldus: 41 (2008. a: põhiülesanded: 87 haldus: 41) Tööprogrammi 09 nelja prioriteetse valdkonna rakendamise tähtsamad elemendid (ELi kutseõppe ja -koolituse poliitikaga seotud teave, oskuste, pädevuste ja õppealaste väljakutsete ja suundumuste tõlgendamine, kutseõppe ja -koolituse osatähtsuse suurendamine): avaldati 2008. aasta poliitikaaruanne ning seda arutati märtsis korraldatud kõrgetasemelisel kohtumisel. Selle tulemused väljendavad Kopenhaageni protsessi arenguid ja annavad teavet edaspidise strateegia arutelu kohta. Koostöös Euroopa Komisjoni ja järgmise eesistujariigi Belgiaga koostatakse 2010. aasta aruannet. Saadeti välja küsimustikud, millesse olid esimest korda otse kaasatud sotsiaalpartnerid. Euroopa kutseõpe ja -koolitus, uuendati 23 riigi süsteemikirjeldusi. Meetmed kutseõppe ja -koolituse taastamiseks: majandussurutisest tulenevalt liikmesriikide poolt kogutud, analüüsitud ja Rootsi eesistumise ajal korraldatud konverentsidel levitatud. Mõlema eesistujariigiga tihedas koostöös valmistati ette kutseõppe ja -koolitusega seotud üritused ja nende sisu. Seoses oskustealase teabega tehti teemal „Uued kutseoskused uute töökohtade jaoks” koostööd Euroopa Komisjoniga (tulemused dokumendis „Uute töökohtade jaoks uued oskused. Tööturu vajaduste ja vajaminevate oskuste prognoosimine ja ühitamine”). Levitamine kõrgetasemelistel poliitikaga seotud üritustel (ELi parlament,, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, eesistujariigid, jne). Seda toetavad õppetulemustealane tegevus, mitteametliku õppetegevuse kinnitamine, kutseõppe ja haridusalaste standarditega seotud tegevus. Kutseõppe ja -koolituse valdkonna 2010. aasta haridus- ja koolitusteemasid toetatakse jätkuvalt. Toetatakse eelkõige Euroopa kvalifikatsioonide raamistiku rakendamist, mis toetab riiklike kvalifikatsiooniraamistike arendamist, Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteemi (ECVET) / Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku (EQARF) ja suuniste väljatöötamist ja rakendamist, ning kutseõppe ja -koolitusega seotud õpetajate ja koolitajate toetamist. Europass: kodanike poolehoid kasvab pidevalt. Alates Europassi väljastamisest täidetakse üle 7 miljoni taotluse reaalajas, ca250 000 CV-d täidetakse reaalajas iga kuu. Neljanda teadusaruande avaldamine: kutseõppe ja -koolituse moderniseerimine; pidev töö eakamate töötajatega, aktiivne vananemine ning kutseõppe ja -koolituse rahastamine. Seoses innovatiivsete rahastamisskeemide, kulude jagamise ja (maksu)soodustustega tehtud töö levitamine õppijate ja ettevõtete seas. Kutseõppe ja -koolitusega seotud sotsiaalmajandusliku kasuga seotud uuringud kutseõppe ja -koolituse investeerimisotsuste toetamiseks. Õppereiside programmi edukas koordineerimine, mille käigus tehti üle 245 õppereisi õppeaastal 2008/2009. Kasutajatele suunatud kommunikatsioonistrateegia rakendamine, muutuvate nõuete täitmisega seoses minnakse üle elektroonilisele kirjastamisele, vähendatakse viivitusi ja tarbitakse säästlikumalt. Uue veebiportaali käivitamine 2009. aasta detsembris. Tulemuslikkuse hindamissüsteemi kavandamine lõpule viidud. Näitajad kajastavad väljundeid, tulemusi ja mõju. Tegevuspõhise eelarvestamise aruandes on vahendid esitatud vastavalt tegevustele. Organisatsioonilise tasandi mõju 2009: Cedefopi mainiti 32s ELi poliitikadokumendis (2008: 21). Aasta tegevusaruanne 2009 sisaldab rohkem teavet ja hindamisnäitajaid. Allikas: keskuse edastatud andmed.

KESKUSE VASTUSED 13. Keskus võtab kontrollikoja tähelepanekud teadmiseks ja jätkab pingutusi ülekantud või tühistatud assigneeringute mahu vähendamiseks. Keskus käivitas juunis 2009 süsteemi, mille abil saab paremini jälgida III jaotise maksete assigneeringute kasutamist. Töötajaid on sellest teavitatud. 14. Mais 2010 kiitis keskus heaks kava, mis võimaldab 2013. aastaks olukorra lahendamist vastavalt kontrollikoja tähelepanekutele. 2010. aasta eelarvesse on juba lisatud eelarveread, mis võimaldavad osamaksete üldist jaotamist. 15. Halduskoormuse kergendamiseks oli suhteliselt väikeste summadega eelarveridade rohkuse tõttu haldusnõukogu kinnitus vajalik üksnes juhul, kui ülekandesumma oli suurem kui 10 % peatüki summast. Juunis 2010 teatas keskus haldusnõukogule 2009. ja 2010. aasta ülekannetest ning teatab ka edaspidi regulaarselt kõikidest ülekannetest. 16. Keskus vaatab läbi vabade töökohtade teated, et nendes oleks selgelt märgitud eelvaliku tegemise kriteeriumid. Vastavalt kontrollikoja tähelepanekutele koostab keskus alates juunist 2010 kirjalike katsete ja töövestluste küsimused enne eelvalikut.

(1) EÜT L 39, 13.2.1975, lk 1.

(2) Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte keskuse pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

(3) Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta eri eelarvepunktide vahel.

(4) Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

(5) Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

(6) EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(7) Komisjoni 19. novembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

(8) Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

(9) Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna keskuse finantsmäärusse integreeritud.

(10) IFAC – Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon; ISSAI – kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid.

(11) Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 11. juunil 2010 ja kontrollikoda sai selle kätte 25. juunil 2010. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja http://www.cedefop.europa.eu/about/budget_discharge.asp.

(12) Väärtus: ligikaudu 0,4 miljonit eurot aastas.

(13) Seitsmest eelarvejaotistevahelisest ümberpaigutamisest kaks (koguväärtus: 25 000 eurot ja 31 360 eurot).

(14) Auditeeriti nelja personalivaliku menetlust ning leitud probleemid olid süstemaatilised.

(15) Märkus: liidu osalus sisaldab nii liidu toetust kui BRS (2008. aasta tabel ei sisalda lisaeelarvet (BRS) ning seetõttu on protsentuaalne kogusumma vaid 93 %).