ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 20.7.2010 
SEK(2010) 963 lõplik 
  
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE JA 
KONTROLLIKOJALE 
 
EUROOPA LIIDU MAJANDUSAASTA ARUANNE 
2009. EELARVEAASTA 
         
Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne  ja konsolideeritud eelarve täitmise 
aruanne 
ET 2   ET SISUKORD 
KONSOLIDEERITUD MAJANDUSAAS TA ARUANDELE LISATUD 
DEKLARATSIOON.................................................................................................... 3 
EUROOPA LIIDU EELARVE TÄ ITMINE JA SELLE KOHTA 
RAAMATUPIDAMISARVESTUSE PIDAMINE ..................................................... 4 
I OSA − EUROOPA LIIDU KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE 
AASTAARUANNE JA SELLE LISAD.................................................................... 12 
BILANSS ........................................................................................................................ ......... 13 
TULEMIARUANNE ............................................................................................................... 14 RAHAVOOGUDE ARUANNE .............................................................................................. 15 NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE................................................................................. 16 RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD ............................................................ 17 1. PEAMISED ARVESTUSPÕHIMÕTTED ................................................................ 18 2. BILANSI LISAD ....................................................................................................... 33 3. TULEMIARUANDE LISAD .................................................................................... 70 4. RAHAVOOGUDE ARUANDE LISAD ................................................................... 83 5. TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUST USED NING MUUD AVALDATAVAD 
ANDMED .................................................................................................................. 84 
6. EESKIRJADE EIRAMISE JUHTUMITE JÄREL TEHTUD 
FINANTSKORREKSTIOONID JA SISSENÕUDMISED....................................... 94 
7. FINANTSRISKIDE JUHTIMINE........................................................................... 116 8. SEOTUD OSAPOOLI KÄSITLEVAD ANDMED ................................................ 127 9. BILANSIPÄEVAJÄRGSED SÜNDMUSED ......................................................... 129 10. KONSOLIDEERITUD ÜKSUSED......................................................................... 130 11. KONSOLIDEERIMATA ÜKSUSED ..................................................................... 131 II OSA − EUROOPA LIIDU KONSOLIDEERITUD EELARVE TÄITMISE ARUANNE JA 
SELLE LISAD......................................................................................................... 133 
KONSOLIDEERITUD EELARVE TÄ ITMISE ARUANNE............................................... 134 
KONSOLIDEERITUD EELARVE TÄIT MISE ARUANDE LISAD .................................. 153 
1. EELARVEPÕHIMÕTTED, STRUKTUUR  JA ASSIGNEERINGUD .................. 154 
2. SELGITUS EELARVE TÄIT MISE ARUANDE KOHTA .................................... 158 
ET 3   ET KONSOLIDEERITUD  MAJANDUSAASTA  ARUANDELE  LISATUD  
DEKLARATSIOON 
Euroopa Liidu 2009. aasta konsolideeritud majandus aasta aruanne on koostatud teabe alusel, 
mille on esitanud Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse artikli 129 lõikes 2 osutatud ins titutsioonid ja asutused. Deklareeri n, et see on koostatud kooskõlas 
kõnealuse finantsmääruse VII jaotisega ning raamatupidamise aastaaruande lisas toodud 
raamatupidamispõhimõtete, -eeskirjade ja -meetoditega. 
Olen saanud nimetatud institutsioonide ja asutuste peaarvepidaj atelt kogu teabe, mis on 
vajalik Euroopa Liidu varasid ja kohustusi ni ng eelarve täitmist kajastava majandusaasta 
aruande koostamiseks, ning nimetatud instit utsioonide ja asutuste peaarvepidajad on 
tõendanud selle teabe usaldusväärsust. 
Deklareerin, et kõnealuse teab e ja kontrolli põhjal, mida pi dasin vajalikuks teha Euroopa 
Komisjoni majandusaasta aruande kinnitamiseks, võin olla piisavalt ki ndel, et käesolev 
majandusaasta aruanne annab Euroopa Liidu fina ntsseisundi kõigist olulistest tahkudest õige 
ja õiglase ülevaate. 
 
   
  
(allkiri) 
Philippe Taverne 
Komisjoni 
peaarvepidaja  
ET 4   ET EUROOPA  LIIDU  EELARVE  TÄITMINE  JA SELLE  KOHTA  
RAAMATUPIDAMISARVESTUSE  PIDAMINE 
 
1. IGA-AASTASE EELARVE KOOSTAMINE 
 
Euroopa Liidu (ELi) eelarvest rahastatakse erinevaid poliitikavaldkondi ja programme kogu 
Euroopa Liidus. Komisjon viib kooskõlas liikme sriikide poolt seatud prioriteetidega igas 
valdkonnas läbi spetsiaalseid pr ogramme, tegevust ja projekte. Need võivad ulatuda alates 
haridusprojektidest, millega toetatakse õpilast e ja õpetajate liikumist, kuni projektideni, 
millega toetatakse ELi töötajatele parema töökeskkonna loomist ja välispiiride kontrolli 
tõhusust. 
Üle 90 % ELi eelarvest läheb selliste ELi polii tikavaldkondade ja tegevusalade rahastamiseks, 
milles on kõigi liimesriikide vahel kokku lepitud. Otsene seos iga-aastase eelarve ja ELi 
poliitikavaldkondade va hel on tagatud tegevuspõhise eel arvestamise abil. 2004. aastal 
kasutusele võetud tegevuspõhine eelarve liigen dus võimaldab selgelt eristada Euroopa Liidu 
poliitikavaldkondi ja ne ist igaühele eraldat ud vahendite kogusummat. 
Poliitikavaldkonnad on omakorda jaotatud ligikaudu 200 tegevusalaks, millest üle 110 
sisaldavad tegevusassigneeringute ridu ning mida  seepärast eelarve liigenduses kajastatakse 
eelarve peatükkidena. Valdav osa poliitikavaldk ondadest on tegevuslikud, sest nende alla 
kuuluvate tegevusalade põhieesmärk on tuua kasu  kolmandatest isikutest abisaajatele. Muud 
poliitikavaldkonnad, nagu „Koordi neerimine ja õigusnõustamine” ja „Eelarve“, on 
horisontaalsed ja tagavad komisjoni nõuetekoha se toimimise. Tegevusalade struktuur 
moodustab ühise kontseptuaalse raamistiku pr ioriteetide seadmiseks, planeerimiseks, 
eelarvestamiseks, järelevalveks ja aruandlus eks ning selle peamine eesmärk on edendada 
vahendite tõhusat, mõjusat ja kokkuhoidlikku kasutamist. 
Eelarveprojekti vastuvõtmise sisemenetlus alga b sellega, et komisjon koostab eelarveprojekti, 
mis seejärel saadetakse nõukogule, kes võib se lles teha muudatusi, kui seda peetakse 
vajalikuks. Edasi saadetakse ajakohastatud eel arve Euroopa Parlamendile, kes võib sellesse 
muudatusettepanekuid teha või ol emasoleva projekti heaks kiita või tagasi lükata. Kõikides 
muudatustes ja ajakohastustes kokkuleppimise järel (mis võib vajaduse korral hõlmata ka 
täiesti uue projekti esitamist ko misjoni poolt) võtab parlament de tsembri keskel eelarve vastu. 
Parlamendi president kuulutab eelarve vastuvõe tuks ja seejärel võib asuda seda täitma. 
 
2. KUIDAS TOIMUB ELi RAHASTAMINE? 
Kaks peamist ELi rahastamise allikat on tulu omavahenditest ja mitmesugused tulud. 
 
2.1 Tulu omavahenditest ja nõuded 
Tulu omavahenditest koguneb ELile eelarve raha stamiseks automaatselt, ilma et selleks oleks 
vaja täiendavat riiklike ametiasutuste otsust. Eelarve rahastamiseks vajamineva omavahendite kogusumma määrab kogukulu, millest on lahutat ud muud tulud. Omavahendite kogusumma 
ei tohi ületada 1,24 % (alates 2010. aastast 1,23 %) ELi kogurahvatulu st. Omavahendid võib 
jagada järgmistesse kategooriatesse: 
(1) Traditsioonilised omavahendid koosnevad tollimaksudest ja 
suhkrumaksudest. Traditsioonilisi om avahendeid koguvad liikmesriigid ELi 
nimel ettevõtjailt. Neist 25 % jätavad liikmesriigid endale 
ET 5   ET sissenõudmiskulude katteks. Tollimakse  kogutakse kolmandatest riikidest 
pärinevate toodete impord ilt ühises tollit ariifistikus sätestatud maksumäära 
alusel. Suhkrumakse tasuvad suhkrut ootjad suhkru eksporditoetuste 
rahastamiseks. Traditsioonilised omavahendid moodustavad tavaliselt +/-13 % omavahenditest saadavast tulust. 
(2) Käibemaksupõhiseid omavahendeid kogutakse liikmesriikide käibemaksu 
arvestusbaaside alusel, mis on selleks otstarbeks vastavalt ELi eeskirjadele 
ühtlustatud. Igalt liikmesriigilt kogutak se ühtlustatud arvestusbaasist sama 
protsendimäär. Siiski on arvesse võet av käibemaksu arvestusbaas piiratud 
50 %-ga liikmesriigi kogurahvatulust . Käibemaksupõhised omavahendid 
moodustavad tavaliselt umbes 12 % om avahenditest saadavast tulust. 
(3) Kogurahvatulul põhinevaid omavahendeid  kasutatakse eela rve tulude ja 
kulude tasakaalustamiseks, st eelarve selle osa rahastamiseks, mis ei ole 
kaetud muude tuluallikatega. Igalt liikmesriigilt nõutakse sisse sama, ELi eeskirjadega kehtestatud protsendim äär kogurahvatulust. Kogurahvatulul 
põhinevad omavahendid moodustavad ta valiselt +/-75 % omavahenditest 
saadavast tulust. 
Kõnealuste summade tasumise kohta peetakse eraldi raamatupidamisarvestust, mis hõlmab 
traditsioonilisi omavahendeid, mille liikmesriigid on määruse nr 1150/2000 artikli 6 lõike 3 punkti b kohaselt kindlaks määranud, kuid mida ei ole ELile kättesaadavaks tehtud, sest neid 
ei ole veel sisse nõutud, neile ei ole veel antud tagatist või need on vaidlustatud. Iga 
liikmesriik saadab komisjonile kõnealuse raamatupidamisarvestuse kohta kvartaliaruande, milles on iga vahendi liigi kohta esitatud järgmised andmed:
 
– eelneva kvartali võlgnevuse saldo; 
– kõnealuse kvartali jooksul  sissenõutud summad; 
– arvestusbaasi korrigeerimine (para ndused/tühistamised) kõnealuse kvartali 
jooksul; 
– mahakantud summad; 
– kõnealuse kvartali lõpus sissenõutav saldo. 
Eraldi raamatupidamisarvestusse kantud trad itsiooniliste omavahendite sissenõudmisel 
peavad need olema tehtud komisjonile kättesaad avaks hiljemalt esimes el tööpäeval pärast 
nõude sissenõudmise kuule jär gneva teise kuu 19. kuupäeva. 
Eraldi raamatupidamisarvestuses kajastatud nõu ete suhtes tuleb kohaldada allahindlust, et 
kajastada olukordi, mil tegelik sissenõudmine on ebatõenäoline. Kõnealune allahindlus 
põhineb liikmesriikide endi hinnangutel kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 
1150/2000 artikli 6 lõike 4 punktiga b, mille kohaselt „liikmesriigid edastavad koos konkreetse aasta viimase kvartaliaruandega hi nnangu kõnealuse aasta 31. detsembril eraldi 
raamatupidamisarvestuses olevate nende  maksude [nõuete] kogusummast, mille 
sissenõudmine on muutunud ebatõenäoliseks.“ 
Liikmesriikide saadetud hinnangute põhjal on bilansi aktiva poolel punktist "Nõuded 
liikmesriikidele" maha arvatud allahindlus. S ee aga ei tähenda, et komisjon loobub nende 
summade sissenõudmisest, mille väärtust on kõnealusel viisil korrigeeritud. Isegi juhul, kui sissenõudmine näib väga ebatõenäoline, kui mitt e võimatu, ei tähenda s ee veel tingimata, et 
kõnealused summad oleksid ELi eelarve jaoks  traditsiooniliste omavahenditena kadunud. 
Seda seetõttu, et sissenõudmata nõuded lähe vad kaduma vaid juhul,  kui liikmesriik on 
ammendanud kõik võimalused, mille kasuta mist temalt nõutakse sissenõudmise 
ET 6   ET kindlustamiseks. Kui liikmesriik ei ole seda te inud, jääb ta rahaliselt vastutavaks ja temalt 
nõutakse summa maksmist ELi eelarvesse määr use nr 1150/2000 artikli 17 lõike 2 kohaselt. 
 
2.2 Mitmesugused tulud 
Mitmesugused tulud, mis tulenevad Euroopa L iidu tegevusest, moodustavad tavaliselt alla 
10 % kogutulust. Nende hulka kuuluvad näiteks konkurentsitrahvid ja sissenõudekorraldused 
era- ja avaliku sektori võlgnikele seoses ELi  projektide haldamisega. Sellesse kategooriasse 
kuuluvad ka rahalised karistused, mille Euroopa  Kohus on määranud liikm esriikidele, kes ei 
täida teatavat kohtuotsust. Komi sjon haldab igal aastal sadu tuha ndeid projekte ja peab aastas 
koostama umbes 13 000 sissenõudekorraldust. Kõ igi tähtajaks tasumata võlgnevuste pealt 
arvestatakse viivist. Kui kolmandad isikud (välja arvatud liikmesriigid) jätavad oma võlad tasumata, on komisjoni (ja nõukogu) otsused, mille ga nähakse ette maksekohustus, otseselt 
jõustatavad vastavalt selle riigi territooriumi tsiviilkohtumenetluse normidele, kus jõustamine aset leiab. Oma kohustusi mittetäitvate võlgnike suhtes rakendatakse võlgade sissenõudmise 
menetlust, mille algatab õigustalitus, kasutades väliste õigusbüroode abi. 
 
3. KUIDAS TOIMUB EUROOPA L IIDU EELARVE HALDAMINE JA 
EELARVEST VÄLJAMAK SETE TEGEMINE? 
 
3.1 Peamised põhitegevuskulud 
Euroopa Liidu põhitegevuskulud katavad finantsr aamistiku erinevaid ru briike ja esinevad 
erinevas vormis olenevalt sellest, kuidas raha välja makstakse ja millist eelarve täitmise viisi kasutatakse. Finantsmääruse kohaselt täidab ko misjon üldeelarvet järgmiste eelarve täitmise 
viiside kohaselt: 
Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine:  seda eelarve täitmise viisi kasutatakse juhul, kui 
eelarvet täidavad otseselt komisjoni talitused. 
Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine:  seda eelarve täitmise vi isi kasutatakse juhul, kui 
komisjon teeb eelarve täitmise ül esandeks ELi või liikmesriikide õiguse alusel tegutsevatele 
ametiasutustele, näiteks avalik-õiguslikele või avalikke teenuseid osutavatele ELi ametitele. 
Detsentraliseeritud eelarve täitmine:  seda eelarve täitmise viisi kasutatakse juhul, kui 
komisjon delegeerib teatavad eelarve täit mise ülesanded kolmandatele riikidele. 
Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega:  selle eelarve täitmise eelarve täitmise viisi 
korral delegeeritakse eelarve täitmise üles anded liikmesriikidele. Enamiku kulude puhul 
kasutatakse eelarve täitmist koostöös liikmesriikidega, millega kaasneb ülesannete delegeerimine liikmesriikid ele; siia kuuluvad näitek s sellised valdkonnad nagu 
põllumajanduskulud ja struktuurimeetmed.  
Eelarve täitmine ühiselt rahvus vaheliste organisatsioonidega:  selle eelarve täitmise viisi 
korral delegeerib komisjon teatavad eela rve täitmise ülesanded rahvusvahelisele 
organisatsioonile. 
 
3.2 Finantsjuhtimises osalejad 
Komisjoni volinike kolleegiumil  lasub kollektiivne poliitiline vastutus, kuid praktikas ei 
kasuta ta talle pandud eelarve täitm ise volitusi ise, vaid delegeerib  need ülesanded igal aastal 
konkreetsetele avalikele teenistujatele, kes on tema ees aruandekohustuslikud ja kelle suhtes 
kohaldatakse finantsmäärust ja personalieeskirj u. Asjaomaseid töötajaid, kelleks üldiselt on 
ET 7   ET peadirektorid ja talituste juhid, nimetatakse volitatud eelarvevahendite käsutajateks. Nemad 
omakorda võivad eelarve täitmise ülesandeid delegeerida edasivolitatud eelarvevahendite käsutajatele. 
Eelarvevahendite käsutajad  vastutavad kogu haldusprot sessi eest, alates selle 
kindlaksmääramisest, mida tuleb institutsiooni  poolt seatud poliitikav aldkondade eesmärkide 
saavutamiseks teha, kuni algatatud tegevuse haldamiseni nii tegevuslikust kui ka eelarve 
seisukohast; muu hulgas annavad nad oma allkirja ju riidilistele kohustustele,  jälgivad täitmist, 
teevad makseid ja vajadusel isegi nõuavad vahendeid sisse. Eelarvevahendite käsutajad 
peavad ka korraldama hindamiste läbiviimise, et analüüsida oma ettepanekute elujõulisust 
(eelhindamine) ja mõõta juba käimasolevate pr ogrammide edukust ja kulutasuvust (vahe- ja 
lõpphindamine). Nimetatud hindamiste tulemusi kasutatakse otsustuspr otsessi parandamiseks 
ning ELi sekkumismeetmete läbipaistvuse, usal dusväärsuse ja kulutasuvuse suurendamiseks. 
Usaldusväärne finantsjuhtimine ja nõuetekohane aruandlus tagatakse igas peadirektoraadis 
juhtkonna poolt teostatava  kontrolli (mida teostava d eelarvevahendite käsu tajad) ja siseauditi 
lahushoidmisega, (rahvusvahelistest COSO  standarditest läht uvatele) selgetele 
sisekontrollistandarditele vastavuse kontrolliga,  eel- ja järelkontrolliga, riskianalüüsil 
põhineva sõltumatu siseauditiga ning korrapära ste tegevusaruannete esitamisega asjaomasele 
volinikule. 
Peaarvepidaja  teeb makseid ja täidab eelar vevahendite käsu tajate koostatud 
sissenõudekorraldusi ning vastutab sulara hahalduse eest. Samuti vastutab ta 
raamatupidamiseeskirjade ja -meetodite kehtestamise, raamatupidamissüsteemide 
kinnitamise, raamatupidamisarvestuse pidami se ning institutsiooni majandusaasta aruande 
koostamise eest. Lisaks sellele peab peaarve pidaja majandusaasta aruande allkirjastama, 
deklareerides, et see annab finantsse isundist õige ja õiglase ülevaate. 
Siseaudiitor , kes rangelt võttes finantsj uhtimises ei osale, nimetatakse institutsiooni või 
asutuse poolt selleks, et ta kontro lliks eelarve täitmise süstee mide ja menetluste nõuetekohast 
täitmist ning nõustaks riskijuhtimise küsimustes. Siseaudiitor koostab sõltumatuid arvamusi 
haldus- ja kontrollisüsteemide kvaliteedi kohta ning annab soovitusi töökorra parandamiseks 
ja usaldusväärse finantsjuhtimise edendamiseks. 
 
3.3 Kulukohustuste võtmine ELi eelarvest väljamaksete tegemiseks 
Eelarve vastuvõtmise järel teeb eelarv e peadirektoraat vahendid komisjoni 
raamatupidamissüsteemi kaudu kättesaadav aks komisjoni osakondadele ning 
institutsioonidele ja teistele asutustele vastavalt nende vastutusalasse kuuluvatele 
poliitikavaldkondadele. See toim ub süsteemi raames, mida nimetatakse tegevuspõhiseks 
eelarvestamiseks. Näiteks vastutuse keskkonna ga seonduvate eelarveridade haldamise eest 
delegeerib komisjon keskkonna pead irektoraadi juhile ehk peadirek torile (kellest kõnealusel 
juhul saab asjaomaste eelarveridade vo litatud eelarvevahendajate käsutaja). 
Enne kolmanda isiku ees juriidilise kohustuse võtmist (näiteks temaga lepingu või 
toetuslepingu sõlmimist) peab olemas olema eelarverida, mis võimaldab asjaomast tegevust 
aastaeelarvest rahastada. Asjaomasel eelarver eal peab olema ka piisavalt vahendeid kulude 
katmiseks. Kui need tingimused on täidetud, tuleb vajalikud vahendid eelarves reserveerida 
raamatupidamissüsteemis võetavate  eelarveliste kulukohustuste abil. 
ELi eelarvest ei saa ühtegi summat välja maksta  enne, kui komisjon või mõni teine ELi asutus 
ja võimalik ELi vahendite saaja on eelne valt võtnud juriidilise kohustuse. Otsese 
tsentraliseeritud eelarve täitmi se korral võetakse selline juri idiline kohustus kas töövõtjaga 
sõlmitud lepingu või abisaajaga sõlmitud toetuslepingu vormis. 
ET 8   ET Eelarvelise kulukohustuse heakskiitmise järel registreerit akse see eelarve 
raamatupidamissüsteemis, millest lähtuvalt kasu tatakse assigneeringuid. See aga ei mõjuta 
üldist raamatupidamisarvestust (ehk pearaamat ut), kuna kulusid ei ole veel kantud. See on 
tingitud asjaolust, et Euroopa Liidu raamat upidamissüsteem koosneb kahest eraldiseisvast, 
kuid omavahel seotud osast: 
(a) eelarve raamatupidamisarvestus, mis a nnab üksikasjaliku ülevaate eelarve 
täitmisest 
(b) üldine raamatupidamisarvestus, mida kasutatakse bilansi ning tulemiaruande 
koostamiseks. 
3.4 Makse tegemine 
3.4.1 Üldeeskirjad Makseid saab teha üksnes pära st seda, kui asjaomase tehinguga  tegelev eelarvevahendite 
käsutaja on eelarvelise kulukohustuse heaks kiitnud.  
Makse raamatupidamissüsteemis heakskiitmise järel on järgmine samm ülekande tegemine 
abisaaja kontole. 
Komisjon teeb aastas üle 1,7 miljoni makse.  Komisjon osaleb SWIFTis (Ülemaailmne 
Pankadevahelise Finantstele kommunikatsiooni Ühing).  
 
3.4.2 Eelmaksed, kuluaruanded ja ku lude rahastamiskõlblikkus 
Eelmakse on makse, mille eesmärk on pakkuda  abisaajale sularaha ettemakset, st 
käibevahendeid. See võib olla jagatud mitmek s makseks, mis tehakse asjaomases eelmaksete 
lepingus kindlaksmääratud ajavahemiku jooks ul. Käibevahendeid ehk ettemakseid 
kasutatakse lepingus määratletud perioodi jooksul  eesmärgil, milleks need on antud, vastasel 
korral makstakse need tagasi. Kui abisaaja ei kanna rahastamiskõlblikke kulusid, on ta 
kohustatud eelmakseks oleva ettemakse Euroopa  Liidule tagastama. Seega väljamakstud 
eelmaksed ei muutu lõplikuks kuluks enne, kui  on täidetud lepinguga ettenähtud kohustused. 
Seepärast kirjendatakse see esimese väljamakse te gemisel ELi bilansis varana. Eelmaksete kui 
vara summat vähendatakse (kas täielikult või osaliselt) rahastamiskõlblike kulude ja tagastatud summade kinnitamisega.  
Eelmakseid hinnatakse vastavalt arvestuslikul e kaetavale väärtusele, võttes arvesse, kas 
eelmaksetel on tagatis. Eelmaksed, mida ilmselt ei  maksta tagasi, kajastatakse tulemiaruandes 
kuluna ja bilansis eelmaksete bilansilise jää kväärtuse vähenemisena. Üldiselt teenitakse 
intressi kõigilt väljamakstud eelmaksetelt  (märkimist väärivateks eranditeks on 
liikmesriikidele ja ühinemiseelse abina makstud summad). 
Pärast ettemakse ehk eelmakse tegemist saab asjaomane ELi asutus kulutaotluse, milles 
esitatakse põhjendused sell e kohta, kuidas abisaaja asjaom ast eelmakse summat lepingu 
kohaselt kasutas. Kulutaotluste esitamise sage dus aasta jooksul sõltub rahastatava meetme 
liigist ja lepingu tingimustest ning mitte kõiki kulutaotlusi ei esitata eelarveaasta lõpul. 
Rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid on määratle tud alusaktis, pakkumiskutses, mõnes muus 
toetusesaajatele suunatud t eabedokumendis ja/või toetuslepi ngu tingimustes. Pärast analüüsi 
kantakse rahastamiskõlblikud kulud kuludess e ja teavitatakse ab isaajat võimalikest 
rahastamiskõlbmatutest summadest. Summad,  mis on kirjendatud kui „võlad, mille 
rahastamiskõlblikkus vajab kontrollimist”, kujutav ad endast seega saadud kulutaotlusi, mille 
rahastamiskõlblikkus on veel kontrollimata ja  mille puhul ei ole seetõttu veel toimunud 
sündmust, mis oleks aluseks kulude tekkimisele. 
ET 9   ET  
3.4.3 Eelarveaasta lõpu raamatupidamisme netlus (saldode ülekandmine järgmisse 
eelarveaastasse) 
Tasaarvestamata eelmaksete summade väärtus eel arveaasta lõpu seisuga leitakse, lahutades 
makstud esialgse(te)st summa(de)st ta gasimakstud summa d, tasaarvestatud 
rahastamiskõlblikud summad, eelarveaasta lõpu seisuga veel tasaarvestamata prognoositavad 
rahastamiskõlblikud summad ja väärtuse vähendamised. 
Saldode järgmisse eelarveaastasse ülekandmise me netluses võetakse arvesse eelarveaasta lõpu 
seisuga veel laekumata kulutaotlusi. Eelkõige  tuleb anda hinnang sellele, millised on ELi 
vahenditest abi saajate kantud rahastamiskõlbl ikud kulud, mille kohta nad ei ole ELile veel 
aruandeid esitanud. Nimetatud summade võima likult täpseks hindamiseks kasutatakse 
erinevaid meetodeid, mis olenevad  tegevuse liigist ja saadaoleva st teabest. Pärast kõnealuste 
ülekandmiskirjete tegemist kirjendata kse prognoositud rahastamiskõlblikud summad 
kumuleerunud kuludena, prognoositud rahastamis kõlbmatud summad jäävad aga lahtiseks 
kontodel „Võlad, mille rahastamiskõlblikkus va jab kontrollimist“. Et varasid ja kohustusi 
mitte üle hinnata, on need summad esitatud lühiajaliste kohustuste all. 
 
3.5 Eeskirjade eiramise juhtumite avastamisele jä rgnevad sissenõudmised 
Finantsmäärus ja muud kohaldatavad õigusaktid , mis eelkõige käsitlevad põllumajandust ja 
ühtekuuluvuspoliitikat, annavad õi guse kontrollida kulusid veel palju aastaid pärast nende 
kandmist. Eeskirjade eiramise juhtumite avas tamise korral kohaldatak se sissenõudmist või 
finantskorrektsioone. Eeskirjade eiramise j uhtumite avastamine ja nende korrigeerimine 
toimub kontrollisüsteemide viimases etap is ning on usaldusväärse finantsjuhtimise 
tõendamise seisukohast keskse tähtsusega. 
Eelarvest kantavate kulude rahastamiskõlblikku st kontrollivad tõenda vate dokumentide alusel 
asjaomased ELi talitused või kui eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega, siis 
liikmesriikide ametiasutused. Tõendavad dokumendid on sätestatud kohaldatavates 
õigusaktides või iga toetuse tingimustes. Kontrollisüsteemide kulutasuvuse optimeerimise 
eesmärgil kontrollitakse lõppmakse taotlu ste puhul tõendavaid dokumente üldiselt 
põhjalikumalt kui vahemakse ta otluste puhul ning seetõttu või dakse sealjuures avastada 
vahemaksetes vigu, mis parandatakse lõppmak se korrigeerimisega. Lisaks sellele on ELil 
ja/või liikmesriigil õigus kontrollida tõendavate dokumentide õigsust, tehes kontrollkäike taotluse esitaja ruumidesse rahastatava meetme  rakendamise ajal ja/või (järelkontrolli puhul) 
hiljem. Kohaldatavate õigusaktidega on kom isjoni või liikmesriikide poolt avastatud 
eeskirjade eiramistega tegelemiseks ette nähtud  erinevad menetlused; täpsemat teavet nende 
kohta võib leida lisast 6. 
 
4. EELARVEAASTA LÕPU ARUANDLUS 
 
4.1 Majandusaasta aruanne 
Komisjoni peaarvepidaja ülesanne on koostada majandusaasta aruanne ja tagada, et see annab 
ELi finantsseisundist õige ja õiglase ülevaate. Majandusaasta aruanne koosneb 
raamatupidamise aastaaruandest ja eelarve täitm ise aruandest. Komisjon võtab selle vastu ja 
esitab selle seejärel a uditeerimiseks kontrollikojale ning lõp uks eelarve täitmisele heakskiidu 
andmiseks nõukogule ja parlamendile. 
 
4.2 Iga-aastased tegevusaruanded 
ET 10   ET Igalt eelarvevahendite  käsutajalt nõutakse iga-aastase  tegevusaruande koostamist tema 
vastutusalasse kuuluva tegevuse kohta. Nimetat ud aruandes annab ta aru poliitika elluviimise 
tulemustest ja sellest, kas ta saab piisava kindl usega kinnitada, et tema aruandes kirjeldatud 
tegevuse jaoks eraldatud vahe ndeid on kasutatud sihtotst arbeliselt ja usaldusväärse 
finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt ning et kehtestatud kontrollimenetlused pakuvad 
vajalikke tagatisi aruande aluseks olevate te hingute seaduslikkuse ja  korrektsuse kohta. 
 
5. AUDITEERIMINE JA EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE 
 
5.1 Audit 
ELi majandusaasta aruannet ja vahendite haldam ist kontrollib tema vä lisaudiitorina tegutsev 
Euroopa Kontrollikoda, kes koostab nõukogule ja  Euroopa Parlamendile aastaaruande. 
Kontrollikoja põhiülesanne on teostada Euro opa Liidu majandusaasta aruande sõltumatut 
välisauditit. Oma tegevuse osana koost ab kontrollikoda järgmised dokumendid: 
(1) aastaaruanne üldeelarvest rahastatava tegevuse kohta, mill es on esitatud 
kontrollikoja tähelepanekud majandusaasta aruande ja selle aluseks olevate 
tehingute kohta; 
(2) kontrollikoja audititele tuginev ja aa staaruandes kinnitava avalduse vormis 
esitatud arvamus, millega kinnita takse i) majandusaasta aruande 
usaldusväärsust ja ii) maksustatavate lt isikutelt kogutud tulude ja lõplikele 
abisaajatele tehtud maksetega seotud, majandusaasta aruande aluseks olevate 
tehingute seaduslikkust ja korrektsust; 
(3) eriaruanded, milles esitatakse konkree tsete haldusvaldkondade auditileiud. 
Kontrollikojal on auditeerimis e käigus juurdepääsuõigus kõigile vajalikele dokumentidele. 
Kontrollikoda auditeerib kõiki ELi tegevusva ldkondasid, kuni üksikute tehingute ja maksete 
seaduslikkuse ja korrektsuse uur imiseni välja. Kontrollikoda auditeerib ka majandusaasta 
aruannet ennast, kontrollides lisaks raamatupidamise aastaaruande üldisele esitusviisile 
vajaduse korral ka erinevate üksuste bilan sse ning tulemiaruande id. Seetõttu saab 
kontrollikoda anda oma arvamuse mitte üksnes esitatud andmete, vaid ka kohaldatava 
süsteemi ja kontrollide kohta. 
 
5.2 Eelarve täitmisele heakskiidu andmine 
Viimaseks kontrolliks on asjaomase eelarveaast a eelarve täitmisele heakskiidu andmine. 
Euroopa Parlament on ELi eelarve täitmisele he akskiidu andmise eest va stutav institutsioon. 
See tähendab, et pärast majandusaasta aruande a uditeerimist ja lõplikku viimistlemist tuleb 
nõukogul soovitada ja seejärel parlamendil otsust ada, kas anda heakskiit eelarve täitmisele 
komisjoni ja teiste ELi eelarvet  täitvate ELi asutuste poolt ee lneval eelarveaastal. Kõnealune 
otsus põhineb majandusaasta aruande läbivaat amisel, kontrollikoja aastaaruandel (mis 
sisaldab ametlikku kinnitavat av aldust) ja komisjoni vastustel, aga ka nende tulemusena 
komisjonile esitatud küsimustel ja  täiendava teabe taotlustel. 
Eelarve täitmisele heakskiidu andmine kujutab endast eelarve täitmise väliskontrolli poliitilist 
aspekti. See on otsus, millega Euroopa Parlament vabastab nõukogu soovituse põhjal 
komisjoni vastutusest asjaomase eelarve hald amisel ning mis tähistab asjaomase eelarve 
käsitlemise lõppu. Eelarve täitmisele heakskiidu  andmise menetlus võib viia üheni järgmisest 
kahest tulemusest: heakskiidu andmine või selle edasilükkamine. Eelarve täitmisele 
heakskiidu andmisel võib parlamen t teha tähelepanekuid, mida ta peab oluliseks; sealjuures 
ET 11   ET soovitab parlament sageli meetmeid, mida ko misjon peaks neis küsimustes võtma. Komisjon 
esitab võetud meetmed järelmeetmete aruandes ja tegevuskavas, mille ta saadab nii parlamendile kui ka nõukogule. 
ET 12   ET I OSA  − EUROOPA  LIIDU  KONSOLIDEERITUD  RAAMATUPIDAMISE  
AASTAARUANNE  JA SELLE  LISAD 
 
 Bilanss 
Tulemiaruanne Rahavoogude aruanne Netovara muutuste aruanne Raamatupidamise aastaaruande lisad 
ET 13   ET BILANSS 
  miljonites 
eurodes 
Lisa 31.12.2009 31.12.2008 
   
PÕHIVARA    
 Immateriaalne vara 2.1  72 56 
 Kinnisvara ja seadmed 2.2 4 859 4 881 
 Pikaajalised investeeringud 2.3 2 379 2 078 
 Laenud 2.4 10 764 3 565 
 Pikaajalised eelmaksed 2.5 39 750 29 023 
 Pikaajalised nõuded 2.6 55 45  
   57 879 39 648 
 KÄIBEVARA    
 Varud 2.7 77 85 
 Lühiajalised investeeringud 2.8 1 791 1 553 
 Lühiajalised eelmaksed 2.9 9 077 10 262 
 Lühiajalised nõuded 2.10 8 663 11 920 
 Raha ja raha ekvivalendid  2.11 23 372  23 724  
   42 980  47 544  
 AKTIVA KOKKU  100 859 87 192 
     
 PIKAAJALISED KOHUSTUSED    
 Töötajahüvitised 2.12 (37 242) (37 556) 
 Riskide ja kulude katteks eraldatud pikaajalised 
vahendid 2.13 (1 469) (1 341) 
 Pikaajalised finantskohustused 2.14 (10 559) (3 349) 
 Muud pikaajalised kohustused 2.15 (2 178)  (2 226)  
   (51 448) (44 472) 
 LÜHIAJALISED KOHUSTUSED    
 Riskide ja kulude katteks eraldatud lühiajalised 
vahendid 2.16 (213) (348) 
 Lühiajalised finantskohustused 2.17 (40) (119) 
 Kreditoorne võlgnevus 2.18 (93 884)  (89 677)  
   (94 137)  (90 144)  
 PASSIVA KOKKU  (145 585)  (134 616)  
     
 NETOVARA  (44 726)  (47 424)  
     
 Reservid 2.19 3 323 3 115 
 Liikmesriikidelt sissenõutavad summad: 2.20   
 Töötajahüvitised*   (37 242) (37 556) 
 Muud summad**   (10 807)  (12 983)  
 NETOVARA  (44 726)  (47 424)  
* Personalieeskirjade (nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määruse nr 259/68 muudetud 
redaktsioon) artikli 83 kohaselt tagavad liikme sriigid ühiselt pensionikohustuse täitmise. 
** Euroopa Parlament võttis 17. detsembril 2009. aastal vastu eelarve, milles on ette nähtud 
ELi lühiajaliste kohustuste tasumine omavah enditest, mille liikmesriigid koguvad või mis 
nõutakse neilt sisse 2010. aastal. 
ET 14   ET TULEMIARUANNE 
  
 miljonites eurodes 
Lisa 2009 2008 
 PÕHITEGEVUSTULUD  
   
Tulu omavahenditest ja osamaksudest 3.1 110 537 112 713 
Muud põhitegevustulud 3.2 7 532  9 731  
    
  118 069 122 444 
    
PÕHITEGEVUSKULUD    
Halduskulud 3.3 (8 133) (7 720) 
põhitegevuskulud 3.4 (104 934)  (97 214)  
    
  (113 067)  (104 934)  
    
PÕHITEGEVUSE ÜLEJÄÄK  5 002 17 510 
    
Finantstulud 3.5 835 698 
Finantskulud 3.6 (594) (467) 
Muudatused töötajahüvitiste kohustustes 2.12 (683) (5 009) 
Osa sidus- ja ühisettevõtete netokahjumis 3.7 (103)  (46)  
    
EELARVEAASTA TULEM  4 457  12 686  
 
ET 15   ET RAHAVOOGUDE  ARUANNE 
  
 miljonites eurodes 
Lisa 2009 2008 * 
   
Eelarveaasta tulem  4 457 12 686 
    
Rahavood põhitegevusest:  4.2   
Amortisatsioon (finantsvara)  22 19 
Amortisatsioon  447 302 
Investeeringute väärtuse langusest tingitud kahjum (/kahjumi 
vähenemine)  (16) 3 
Antud laenude (suurenemine)/vähenemine  (7 199) (1 759) 
Pikaajaliste eelmaksete (suurenemine)/vähenemine  (10 727) (15 008) 
Pikaajaliste nõuete (suurenemine)/vähenemine  (10) 82 
Varude (suurenemine)/vähenemine  8 3 
Lühiajaliste eelmaksete (suurenemine)/vähenemine  1 185 10 321 
Lühiajaliste nõuete (suurenemine)/vähenemine  3 257 131 
Riskide ja kulude katteks eral datud pikaajaliste vahendite 
suurenemine/(vähenemine)  128 262 
Pikaajaliste finantskohustust e suurenemine/(vähenemine)  7 210 1 775 
Muude pikaajaliste kohustuste suurenemine/(vähenemine)  (48) 237 
Riskide ja kulude katteks eral datud lühiajaliste vahendite 
suurenemine/(vähenemine)  (135) (21) 
Lühiajaliste finantskohustust e suurenemine/(vähenemine)  (79) (16) 
Kreditoorse võlgnevuse suurenemine/(vähenemine)  4 207 (5 703) 
Mitterahalise tuluna kirjendatud eelneva aasta eelarve ülejääk  (1 796) (1 529) 
Muud mitterahalised liikumised  37 37 
    
Töötajahüvitiste kohustuste suurenemine/(vähenemine)   (314) 4 076 
    
Rahavood investeerimistegevusest:  4.3   
Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete (suurenemine)/vähenemine   (463) (689) 
Pikaajaliste investeeringute (suurenemine)/vähenemine  (284) (108) 
Lühiajaliste investeeringute (suurenemine)/vähenemine  (239)  (133)  
    
NETORAHAVOOD  (352)  4 968  
     
Raha ja raha ekvivale ntide suurenemine (neto)   (352) 4 968 
Raha ja raha ekvivalendi d eelarveaasta alguse seisuga  2.11 23 724  18 756  
Raha ja raha ekvivalendi d eelarveaasta lõpu seisuga  2.11 23 372  23 724  
* 2008. aasta majandusaasta aruandes oli taga tisfondi raha kajast atud rahana, mitte 
investeeringutena.  
 
ET 16   ET NETOVARA  MUUTUSTE  ARUANNE 
miljonites eurodes
Reservid (A) Liikmesriikidelt sissenõutavad 
summad (B) 
Õiglase 
väärtuse reservMuud reservid Kumuleerunud 
ülejääk/ 
(puudujääk) Eelarveaasta tulemNetovara 
=(A)+(B) 
SALDO 31. DETSEMBRI 2007. AASTA 
SEISUGA 7 2 799 (68 888) 7 462 (58 620) 
Muutused tagatisfondi reservis  158 (158)  0 
Õiglase väärtuse muutused 34    34 
Muud  113 (108)  5 
2007. eelarveaasta eraldatud tulem   4 7 458 (7 462) 0 
Liikmesriikidele tagasimakstud 2007. aasta 
eelarve ülejääk   (1 529)  (1 529) 
Eelarveaasta tulem    12 686 12 686 
SALDO 31. DETSEMBRI 2008. AASTA 
SEISUGA 41 3 074 (63 225) 12 686 (47 424) 
Muutused tagatisfondi reservis  196 (196)  0 
Õiglase väärtuse muutused 28    28 
Muud  (1) 10  9 
2008. eelarveaasta eraldatud tulem   (15) 12 701 (12 686) 0 
Liikmesriikidele tagasimakstud 2008. aasta 
eelarve ülejääk   (1 796)  (1 796) 
Eelarveaasta tulem    4 457 4 457 
SALDO 31. DETSEMBRI 2009. AASTA 
SEISUGA  69 3 254 (52 506) 4 457 (44 726) 
 
ET 17   ET RAAMATUPIDAMISE  AASTAARUANDE  LISAD 
 
ET 18   ET 1. PEAMISED  ARVESTUSPÕHIMÕTTED 
 
1.1 ÕIGUSLIK ALUS JA RAAMATUPIDAMISEESKIRJAD 
 
Euroopa Liidu konsolideeritud majandusaasta ar uandes on konsolideeritud Euroopa Liidu, 
Euroopa Aatomienergiaühenduse ning (likvid eeritava) Euroopa Söe- ja Teraseühenduse 
majandusaasta aruanded. Raamatupidamisar vestust peetakse vastavalt nõukogu 25. juuni 
2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve 
suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (EÜT L 248, 16.9.2002) ja komisjoni 23. detsembri 2002. 
aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse finantsmääruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad. 
 
Finantsmääruse artikli 133 kohaselt on Eu roopa Liit koostanud oma 2009. aasta 
konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande te kkepõhise arvestuse eeskirjade kohaselt, mis 
põhinevad rahvusvahelistel avalik u sektori raamatupidamisstanda rditel (IPSAS) või nende 
puudumisel rahvusvahelistel finantsaruandl usstandarditel (IFRS). Kõnealused 
raamatupidamiseeskirjad võtab vastu komisjoni peaarvepidaja ja neid tuleb kohaldada kõigis 
konsolideeritud institutsioonides ja ELi  asutustes, et kehtiksid ühtsed 
raamatupidamisarvestuse, hindamise ja majandus aasta aruannete esitamise eeskirjad, mille 
eesmärk on ühtlustada raamatupidamise aas taaruannete koostamise ja konsolideerimise 
menetlust. Raamatupidamisarvestust peetak se eurodes ja kalendriaasta põhjal. 
 
1.2 RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED 
 
Raamatupidamise aastaaruande eesmärk on anda  üksuse finantsseisundi, tegevustulemuste ja 
rahavoogude kohta teavet, millest on abi laiale ka sutajaskonnale. Kuna ELi näol on tegemist 
avaliku sektoriga, on eesmärk konkr eetsemalt anda teavet, millest on abi otsuste tegemisel, ja 
näidata, et üksus kasutab talle usaldatud vahe ndeid vastutustundlikult.  Käesoleva dokumendi 
koostamisel on silmas peetud just neid eesmärke.  Finantsmääruse artiklis 124 on sätestatud 
raamatupidamise aastaaruannete koostamisel  kohaldatavad raamatupidamispõhimõtted: 
– tegevuse jätkuvuse põhimõte; 
– konservatiivsuse põhimõte; 
– raamatupidamismeetodite järjepidevuse põhimõte; 
– teabe võrreldavuse põhimõte; 
– olulisuse põhimõte; 
– brutopõhimõte; 
– sisu ülimuslikkuse põhimõte; 
– tekkepõhise arvestuse põhimõte. 
Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande koostamine kooskõlas eespool nimetatud 
eeskirjade ja põhimõtetega nõuab, et ju htkond annaks hinnanguid, mis mõjutavad 
konsolideeritud bilansi ja konsolideeritud tule miaruande teatavatel  ridadel kajastatud 
summasid ning sellega seoses tingimuslike vara de ja kohustuste kohta avaldatavaid andmeid. 
 
ET 19   ET 1.3 KONSOLIDEERIMINE 
 
Lissaboni lepingu mõju 
Pärast Lissaboni lepingu jõustumist 1. detsembril 2009 nimetatakse majandusaasta aruannet 
"Euroopa Liidu majandusaasta aruandeks". Konsolideerimise ulatust see ei mõjuta. ELi endise teise samba raames loodud ametid ei vast a kriteeriumitele, mille alusel need tuleks 
konsolideerida; samuti ei vasta neile kriteerium idele Euroopa Keskpank, vaatamata sellele, et 
seda loetakse Lissaboni lepingu kohaselt Euroopa institutsiooniks . Seetõttu jäävad kõik need 
üksused konsolideerimise ulatusest välja, nii nagu ka varasematel aastatel.   ELi endise kolmanda samba raames loodud ametit est kaks, kes saavad toetust Euroopa Liidu 
üldeelarvest, konsolideeritakse nagu ka varasematel aastatel (vt ka lisa 10). Viimasest 
kõnealuse samba raames on loodud ametist, Europo list, saab ELi amet alates 2010. aastast. 
 
Konsolideerimise ulatus  
ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne  hõlmab kõiki olulisi kontrollitavaid üksusi 
(institutsioonid ja ametid) ning sidus- ja üh isettevõtteid, st kokku 40 kont rollitavat üksust, 3 
sidusettevõtet ja 4 ühisettevõtet. Konsolideer itud üksuste täielik loetelu on esitatud lisas 10. 
2008. aastaga võrreldes on konsolideerimise ulat ust laiendatud kahe rakendusameti, kahe 
sidusettevõtte ja ühe ühisettevõtte võrra, sama l ajal kui üks amet on alates 31. detsembrist 
2008 likvideeritud. Kõnealused lisandumised ei avalda konsolideeritud raamatupidamise 
aastaaruandele märkimisväärset mõju. 
 
Kontrollitavad üksused  
Otsus lisada üksus konsolideeritavate üksuste hulka põhineb kontrolli mõ istel. Kontrollitavad 
üksused on kõik üksused, mille finants- ja tegevusstrateegiat on Euroopa Liidul õigus kas otseselt või kaudselt juhtida, et  saada kasu kõnealuste üksuste  tegevusest. Nimetatud õigus 
peab olema vaatlusalusel hetkel rakenda tav. Kontrollitavad üksused on täielikult 
konsolideeritud. Konsolideerimine algab kontr olli alguse kuupäeval ja lõpeb kontrolli 
lõppemisel. 
 
Euroopa Liidu raames on põhilised kontrolli väljendavad näitajad järgmised: loomine 
aluslepingu või teisese õigusakti alusel, rahastamine üldeelarvest , hääleõigus juhtorganites, 
Euroopa Kontrollikoja poolne auditeerimin e ning Euroopa Parlamendi poolne eelarve 
täitmisele heakskiidu andmine. Selle otsust amiseks, kas üks või kõik eespool loetletud 
kriteeriumid on kontrolli kohaldamiseks piisavad, tu leb loomulikult iga üksust hinnata eraldi. 
 
Selle lähenemisviisi kohaselt käsitatakse ELi institutsioone (v.a Euroopa Keskpank) ja 
ameteid (v.a endise teise samba ametid ja Eur opol) ELi ainukontrolli a ll olevana ning seetõttu 
need konsolideeritakse. Lisaks sellele loetakse  kontrollitavaks üksusek s ka likvideeritavat 
Euroopa Söe- ja Teraseühendust (ESTÜ).  
 
Kõik ELi kontrollitavate üksuste omavahelised tehingud ja saldod elimin eeritakse; sellistest 
omavahelistest tehingutest tulenev realis eerimata kasum ja kahjum ei ole aga 
märkimisväärsed ning seetõttu  ei ole neid elimineeritud. 
 
ET 20   ET Sidusettevõtted 
Sidusettevõtted on üksused, mille üle Euroopa Liidul on kas otseselt või kaudselt 
märkimisväärne mõju, kuid mille finants- ja tegevusstrateegia üle neil kontroll puudub. 
Eelduseks on võetud, et märkimisväärne mõju esineb juhul, kui Euroopa Komisjonile kuulub 
kas otseselt või kaudselt vä hemalt 20 % hääleõigusest. 
 
Osaluste üle sidusettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil ja need võetakse arvele soetusmaksumuses. Euroopa Liidu os a tema sidusettevõtete majandustulemustes 
kajastatakse ELi tulemiaruandes ja tema osa reservides toimunud muutustes kajastatakse ELi 
reservides. Sidusettevõtte raamatupidami slik väärtus ELi majandusaasta aruandes 
bilansipäeva seisuga saadakse algse maksumuse ja kõigi muutuste (täiendavad osamaksud, 
osa majandustulemuses ja reservide muutustes, väärtuse vähendamised ja dividendid) liitmisel. Sidusettevõttelt saadud jaotatud ka sum vähendab vara bilansilist maksumust. 
Euroopa Liidu ja tema sidusettevõtete vahelistes t tehingutest tulenev realiseerimata kasum ja 
kahjum ei ole märkimisväärsed ning seetõttu ei ole neid elimineeritud. 
 
Sidusettevõtete arvestuspõhimõtted võivad erineda arvestuspõhimõtetest, mida Euroopa Liit 
kasutab sarnastel asjaoludel aset  leidvate sarnaste tehingute ja sündmuste puhul. Juhtudel, mil 
Euroopa Liidule kuulub vähemalt 20 % riskikap italifondist, ei sea EL eesmärgiks avaldada 
olulist mõju. Selliseid fonde käsitletakse seetõttu müügivalmis finantsinstrumentidena ja 
kapitaliosaluse meet odit ei kohaldata. 
 
Ühisettevõtted 
Ühisettevõte on lepinguline suhe, mille alus el Euroopa Liit ning üks või enam poolt 
(„ühisettevõtjad”) koh ustuvad läbi viima majandustegevust, mille üle teostatakse 
ühiskontrolli. Ühiskontroll on lepingus kokkulep itu kohaselt jaotatud kas otsene või kaudne 
kontroll teenusepotentsia ali omava tegevuse üle. 
 
Osakute üle ühisettevõtetes peet akse arvestust kapitaliosaluse meetodil ja need võetakse 
arvele soetusmaksumuses. Euroopa Liidu osa tema poolt ühiselt kontrollitavate üksuste 
majandustulemustes kajastatakse ELi tulemiaruandes ja ELi osa reservides toimunud muutustes kajastatakse ELi reservides. Ühisettevõtte raamatupidamislik väärtus ELi 
majandusaasta aruandes bilansipäeva seisuga saad akse algse maksumuse ja kõigi muutuste 
(täiendavad osamaksud, osa majandustulemuse s ja reservide muutustes, väärtuse 
vähendamised ja dividendid) liitmisel. 
 
Euroopa Liidu ja tema poolt ühiselt kontrollit ava üksuse vahelistest tehingutest tulenev 
realiseerimata kasum ja kahjum ei ole mä rkimisväärsed ning seetõttu ei ole neid 
elimineeritud. Ühisettevõtete arvestuspõhimõtte d võivad erineda arvestuspõhimõtetest, mida 
Euroopa Liit kasutab sarnastel asjaoludel aset leidvate sarnaste tehi ngute ja sündmuste puhul. 
 
Konsolideerimata üksused, mille vahendeid haldab komisjon 
Euroopa Liidu personali ravikindlustusskeemi, Euroopa Arengufondi ja osalejate tagatisfondi 
vahendeid haldab komisjon nimetatud üksuste eest; kuna Euroopa Liit neid üksuseid aga ei 
kontrolli, siis ei ole need ka tema maja ndusaasta aruandes konsolideeritud; asjaomaste 
summade kohta täiendava teabe saamiseks vt lisa 11. 
 
ET 21   ET  
1.4 ARUANDE KOOSTAMISE ALUS 
 
1.4.1 Valuuta ja ümberarvestamise alused 
Arveldus- ja aruandlusvaluuta 
Raamatupidamise aastaaruanne on koostatud milj onites eurodes, sest euro on Euroopa Liidu 
arveldus- ja aruandlusvaluuta. 
 
Tehingud ja saldod 
Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingupäeval kehtinud vahetuskursi 
alusel. Kasum või kahjum vahetuskursi muutus test, mis tuleneb väli svaluutas arveldatud 
tehingutest ning välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuste vahetuskursside 
ümberarvestamisest eelarveaasta lõpus, kajastatakse tulemiaruandes. 
 
Teistsuguseid ümberarvestamise meetodeid kasutatakse järgmiste rubriikide korral: 
– kinnisvara ja seadmed ning immateriaalne vara, mille väärtus eurodes säilib selle 
soetamise kuupäeval kehtinud vahetuskursi juures; ning 
– Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi raames makstud eelmaksed, mis 
arvestatakse ümber nende maksmise kuule järgneva kuu 10 . kuupäeval kehtinud 
vahetuskursi alusel. 
Välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuse eelarveaasta lõ ppsaldod arvestatakse 
eurodesse ümber 31. detsembril ke htinud vahetuskursside alusel. 
Euro vahetuskursid 
Valuuta 31.12.2009 31.12.2008 Valuuta 31.12.2009 31.12.2008 
BGN 1,9558 1,9558 LTL 3,4528 3,4528 
CZK 26,4730 26,8750 PLN 4,1045 4,1535 
DKK 7,4418 7,4506 RON 4,2363 4,0225 
EEK 15,6466 15,6466 SEK 10,2520 10,8700 
GBP 0,8881 0,9525 CHF 1,4836 1,4850 
HUF 270,4200 266,7000 JPY 133,1600 126,1400 
LVL 0,7093 0,7083 USD 1,4406 1,3917 
Välisvaluutas nomineeritud ja müügivalmina käsi tletavate rahaliste vä ärtpaberite õiglase 
väärtuse muutusi, mis seonduvad ümberarvestamise  erinevusega, kajastatakse tulemiaruandes. 
Õiglases väärtuses hoitavate, muutustega läbi tulemiaruande kajastatavate mitterahaliste finantsvarade ja -kohustuste ümberarvestamise erinevusi kajastatakse tulemiaruandes. 
Müügivalmina käsitletavate mitterahaliste finantsvarade ja -kohustuste ümberarvestamise erinevused on esitatud õi glase väärtuse reservis. 
 
1.4.2 Prognooside kasutamine 
IPSASe ja üldtunnustatud raamatupidamis põhimõtete kohaselt on raamatupidamise 
aastaaruandes tingimata esitatud summad , mis põhinevad kõige usaldusväärsemale 
kättesaadavale teabele tuginevatel juhtkonna pr ognoosidel ja hinnangutel. Oluliste hinnangute 
hulka kuuluvad muu hulgas töötajahüvitiste kohus tuste, riskide ja kulude katteks eraldatud 
 
ET 22   ET vahendite, varudest ja nõuetest  tuleneva finantsriski, viitla ekumiste ja kumuleerunud kulude 
ning tingimuslike varade ja kohustuste summad ja  immateriaalse vara ning kinnisvara ja 
seadmete väärtuse languse määra summa d. Tegelikud tulemused võivad kõnealustest 
prognoosidest erineda. Muutusi pro gnoosides kajastatakse selles pe rioodis, mil need teatavaks 
on saanud. 
 
1.5 BILANSS 
 
1.5.1 Immateriaalne vara 
Omandatud arvutitarkvara litsentsid on kajastatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud 
kumulatiivne amortisatsioon ja väärtuse langusest tulenev kahjum. Vara amortiseeritakse lineaarselt eeldatava kasuliku kasutusea al usel (4 aastat). Asutusesiseselt loodud 
immateriaalset vara kajastatakse praegu kuluna  tulemiaruandes. Arvutitarkvara programmide 
arenduse ja hooldusega seotud kulusid ning tea dusliku uurimis- ja arendustegevuse kulusid 
kajastatakse kuluna kulu kandmise hetkel. 
 
1.5.2 Kinnisvara ja seadmed 
Kogu kinnisvara ja seadmed on näidatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud 
kumulatiivne amortisatsioon ja väärtuse langusest tulenev kahjum. Soetusmaksumus hõlmab kulusid, mis on asjaomase vara soetamise või valmistamisega otseselt seotud. 
 
Hilisemad kulud on vastavalt vajadusele kas ar vatud vara bilansilise maksumuse hulka või 
kajastatud eraldi varana – viimast vaid juhul, kui on tõenäoline, et varaga seotud tulevane 
majanduslik kasu või teenusepotentsiaal lähe b Euroopa Liidule ja vara maksumust saab 
usaldusväärselt mõõta. Parandus- ja hooldustööd e kulud kajastatakse kuluna tulemiaruandes 
selle arvestusperioodi all, mil vastavad kulud  kanti. Kuna Euroopa Liit ei võta laene 
kinnisvara ega seadmete soetamiseks, siis l aenukulusid sellise so etamisega ei kaasne. 
 
Maad ja kunstiteoseid ei amortiseerita, kuna nende kasutusiga  loetakse igaveseks. Ehitamisel 
olevat vara ei amortiseerita, kuna selline vara ei  ole veel kasutamiseks valmis. Muude varade 
amortisatsioon arvutatakse lineaarsel meetodil,  mille kohaselt nende maksumus jaotatakse 
jääkmaksumusteks nende eeldatava ka suliku kasutusea peale järgmiselt: 
Amortisatsiooninormid 
Vara liik Lineaarne 
amortisatsiooninorm 
Hooned 4 % 
Masinad ja seadmed 10 % kuni 25 % 
Mööbel 10 % kuni 25 % 
Inventar ja sisseseade 10 % kuni 33 % 
Sõidukid 25 % 
Arvutiriistvara 25 % 
Muu materiaalne vara 10 % kuni 33 % 
Võõrandamisest saadud kasum või kahjum le itakse tulu ja müügikulude vahe võrdlemisel 
võõrandatava vara bilansilise maksumusega ning seda kajastatakse tulemiaruandes. 
 
ET 23   ET  
Rendimaksed 
Materiaalse vara rendimaksed, mille puhul  Euroopa Liit kannab põhimõtteliselt kõiki 
omandiõigusega kaasnevaid riske ja hüvesi d, liigitatakse kapitalirendi makseteks. 
Kapitalirendi maksed kapitaliseeritakse rendi alustamisel väärtuse juures, mis vastab kas renditava vara õiglasele väärtu sele või minimaalsete rendimak sete nüüdisväärtusele, olenevalt 
sellest, kumb neist on madalam. Iga rendimaks e jaotatakse kohustuseks ja finantskuludeks 
selliselt, et tasumata fi nantssaldo määr püsiks ühtla ne. Rendikohustusi, millest on 
finantskulud maha arvatud, ka jastatakse muude (lühi- ja pikaajaliste) kohustuste all. 
Finantskulude hulka kuuluvaid intresse kajastatakse kuluna  tulemiaruandes rendiperioodi 
jooksul, et saada pidev perioodiline intressim äär, mida kohaldatakse igal perioodil kohustuse 
tasumata saldo suhtes. Kapitalire ndi alusel hoitavat vara amortiseeritakse kas vara kasuliku 
kasutusea või rendiperioodi jooksul, ol enevalt sellest, kumb neist on lühem. 
 
Rendimaksed, mille puhul oluline osa omandiõigus ega kaasnevatest riskidest ja hüvedest jääb 
rendileandja kanda, liigitatakse kasutusrendi ks. Kasutusrendi korras tehtavad maksed 
kajastatakse kuluna tulemiaruandes re ndiperioodi jooksul lineaarsel meetodil. 
 
1.5.3 Muude kui finantsvarade väärtuse langus 
Tähtajatu kasuliku kasutuseaga varasid ei amortis eerita; selle asemel kontrollitakse igal aastal, 
ega nende väärtus ei ole lange nud. Amortiseeritavate varade puhul kontroll itakse alati, kas 
nende väärtus ei ole langenud, kui sündmused või  asjaolude muutumine viitavad sellele, et 
bilansiline maksumus ei pruugi olla kaetav. V äärtuse langusest tulene v kahjum kajastatakse 
summas, mille võrra vara bilansiline maksumus  ületab kaetava väärtuse. Kaetav väärtus on 
kas vara õiglane väärtus, millest on lahutatud müügikulud, või vara tarbimisväärtus, olenevalt 
sellest, kumb neist on kõrgem. 
 
Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadme te jääkmaksumus ja kasulik kasutusiga 
vaadatakse läbi ja vajadusel korrigeeritakse neid vähemalt kord aastas.  Kui vara bilansiline 
maksumus ületab hinnangulise kaetava väärtuse , hinnatakse vara bilansiline maksumus kohe 
alla kuni tema kaetava väärtuseni. Kui vara sematel aastatel kajastatud väärtuse languse 
põhjused on ära langenud, siis vähendatakse va stavalt sellele väärtu se langusest tekkinud 
kahjumit. 
 
1.5.4 Investeeringud 
Osalused sidus- ja ühisettevõtetes 
Osaluste üle sidus- ja ühisettevõt etes peetakse arvestust kapita liosaluse meetodil. Omakapitali 
maksumust korrigeeritakse, et võtta arvesse Euroopa Liidu osa sidu s- ja ühisettevõtete 
netovarade suurenemises või vähenemises pä rast arvelevõtmist, kui on märke väärtuse 
langusest, ning vajadusel hinnatakse see alla madalama kaetava väärtuseni. Kaetav väärtus 
määratakse kindlaks vastavalt lisas 1.5.3 kirjeldatule. Kui väärtuse languse põhjus hiljem ära 
langeb, siis vähendatakse väärtu se langusest tekkinud kahjumit kuni  bilansilise maksumuseni, 
mis oleks kindlaks määratud juhul, kui väärtu se langusest tekkinud kahjumit ei oleks 
kajastatud. 
 
 
 
ET 24   ET Investeeringud riskikapitali fondidesse 
Liigitus ja väärtuse hindamine Investeeringud riskikapitali fondidesse liigitatakse müügi valmis varadeks (vt lisa 1.5.5 ) ja 
sellest tulenevalt võetakse need arvele õiglases väärtuses; õiglase väärtuse muutustest tulenev kasum või kahjum (sealhulgas ümberarvestamise erinevused) kajastatakse õiglase väärtuse 
reservis. 
 
Õiglase väärtuse määramine 
Kuna investeeringutel riskikap itali fondidesse ei ole aktiiv sel turul noteeritud turuhinda, 
hinnatakse nende väärtust iga investeeringu puhul eral di kas soetusmaksumuse või omistatava 
vara puhasväärtuse (NAV) alus el, mille fondivalitseja on kuni bilansipäevani teatavaks 
teinud, olenevalt sellest, kumb neist on mada lam, jättes seega välj a igasuguse kohaldatava 
realiseerimata kasumi, mis võib aluseks ol evas investeerimisportfellis esineda. 
Investeeringuid riskikapitali f ondidesse, mis on veel varajases arenguetapis, hinnatakse 
samade põhimõtete alusel; erandina ei võeta  nende puhul arvesse ük snes halduskuludest 
tulenevat realiseerimata kahjumit. 
Õiglase väärtuse hindamisest tulenevat realiseerimata kasumit kajastatakse reservides ja 
realiseerimata kahjumi puhul hinnatakse, kas selle väärtus on vähene nud, et otsustada, kas 
kajastada seda väärtuse langusest tingitud ka hjumina tulemiaruandes või muutusena õiglase 
väärtuse reservis. Omistatav vara puhasväär tus, mille õiglane väärtus on kindlaks tehtud, 
määratakse, kohaldades kas Euroopa Liidu os aluse protsenti fondis viimases aruandes 
kajastatud omistatava puhasväärtuse suhtes või asjaomase fondivalitseja esitatud aktsia sama 
kuupäeva täpset väärtust juhul, kui viimane on kättesaadav. 
 
1.5.5 Finantsvarad 
Liigitus
 
Euroopa Liit liigitab oma finantsvarad järgmi stesse kategooriatesse : finantsvarad, mida 
kajastatakse õiglases väärtuses muutustega lä bi tulemiaruande; laenud ja nõuded; tähtajani 
hoitavad investeeringud; müügivalmis finantsvarad. Finantsinstrumentide liigitus määratletakse nende arvele võtmisel ja see hi nnatakse ümber iga bilansipäeva seisuga. 
 
i) Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases  väärtuses muutustega läbi tulemiaruande 
Finantsvara liigitatakse sellesse kategooriasse, ku i see soetatakse peamiselt müügi eesmärgil 
lühiajaliselt või kui Euroopa L iit on nimetatud finantsvara sellesse kategooria sse kuuluvana 
määratlenud. Sellesse kategooriasse liigitatakse ka tuletisinstr umendid. Sellesse kategooriasse 
kuuluvad varad liigitatakse käibevaraks, kui nende oodatav realiseerimisaeg on 12 kuu 
jooksul bilansipäevast arvates. 
 
ii) Laenud ja nõuded 
Laenud ja nõuded on aktiivsel turul noteerimata finantsvarad, mille maksed on püsivad või 
kindlaksmääratavad, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Need tekivad, kui EL 
annab raha või kaupu või osutab teenuseid ot se võlgnikule, ilma et ta kavatseks nõudega 
kaubelda. Need kuuluvad põhivara hulka, välja arvatud juhul, kui nende  tähtaeg on lühem kui 
12 kuud bilansipäevast arvates. 
 
ET 25   ET  
iii) Tähtajani hoitavad investeeringud 
Tähtajani hoitavad investeeringud on kindlaksmäär atud tähtajaga finantsvarad, mille maksed 
on püsivad või kindlaksmääratavad ning mida Eu roopa Liit kavatseb ja suudab hoida kuni 
tähtajani, ning nende hulka ei kuulu tuletis instrumendid. Aruandeaasta jooksul ei olnud 
Euroopa Liidul ühtegi sellesse kate gooriasse kuuluvat investeeringut. 
 
iv) Müügivalmis finantsvarad 
Müügivalmis finantsvarad on finantsvarad, mis on määratletud se llesse kategooriasse 
kuuluvana või mis ei ole liigitatud ühtegi muus se kategooriasse, ning ne nde hulka ei kuulu 
tuletisinstrumendid. Likviidsed fi nantsvarad liigitatakse kas kä ibe- või põhivaraks olenevalt 
sellest, millise ajavahemiku möödudes EL kavatseb need võõrandada. Müügivalmis 
finantsvaradeks liigitatakse  ka investeeringud konsolideer imata üksustesse ja muud 
omakapitaliinvesteeringud (nt riskikapital itehingud), mille üle ei peeta arvestust 
kapitaliosaluse meetodil. 
 
Arvelevõtmine ja väärtuse  hindamine arvelevõtmisel  
Õiglases väärtuses muutustega läbi tulemi aruande kajastatud, täht ajani hoitavate ja 
müügivalmis finantsvarade ostu ja müüki ka jastatakse kauplemispäeval, st päeval, mil 
Euroopa Liit võtab kohustuse vara ostuks või  müügiks. Laene kajastatakse sularaha 
laenuvõtjale ülekandmise hetkel. Finantsinstrum endid võetakse arvele õiglases väärtuses, 
millele on liidetud kõigi nende finantsvarade tehingukulud, mis ei ole kajastatud õiglases 
väärtuses muutustega läbi tule miaruande. Finantsvarad, mis on kajastatud õiglases väärtuses 
muutustega läbi tulemiaruande, võetakse ar vele õiglases väärtuses ning tehingukulud 
kajastatakse kuluna tulemiaruandes. 
 
Finantsvara õiglane väärtus ar velevõtmisel on tava liselt tehinguhind (st s aadud tasu õiglane 
väärtus). Pikaajalise intressi vaba või turutingimustest madalama intressimääraga laenu 
andmisel saab selle õiglaseks väärtuseks l ugeda kõigi tulevaste la ekumiste nüüdisväärtuse, 
mis on diskonteeritud turuintressimäära alusel, mis kehtib sarnase krediidireitinguga sarnase 
instrumendi puhul.  
 
Laenatud vahendite arvelt ant ud laenude (kompensatsioonitehi ngud) puhul ei ole antud ja 
võetud laenude tingimuste ja summade vahe lised erinevused märkimisväärsed ning 
alternatiivkulu ei ole ko haldatav, sest ELil ei ole lubatud in vesteerida raha kapitaliturgudel. 
Seetõttu mõõdetakse sellisei d laenusid nimiväärtuses. ELi kantud tehingukulud, mille 
hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse,  kajastatakse otse tulemiaruandes. 
 
Finantsinstrumentide kajastamine lõpetatakse,  kui investeeringust rahavoogude saamise õigus 
on aegunud või üle antud ja Euroopa Liit on põ himõtteliselt kõik omandiõigusega kaasnevad 
riskid ja hüved üle andnud. 
 
Järgnev väärtuse hindamine  
Finantsvarasid, mida kajastat akse õiglases väärtuses muut ustega läbi tulemiaruande, 
kajastatakse järgnevalt õiglases  väärtuses. Õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande 
kajastatud finantsinstrumentide kategooriasse kuuluvate finantsvarade õiglase väärtuse 
 
ET 26   ET muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse tulemiaruandes selle perioodi all, mil see on 
tekkinud. 
 
Laene ja nõudeid ning tähtajani hoitavaid investeeringuid kajast atakse amortiseeritud 
väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt.  Laenatud vahendite arvelt antud laenude 
korral kohaldatakse antud ja võetud laenude p uhul sama tegelikku intressimäära, sest need 
laenud on oma laadilt kompensatsioonitehingud ning antud ja võetud laenude tingimuste ja 
summade vahelised erinevused ei ole märk imisväärsed. ELi kant ud tehingukulud, mille 
hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse,  kajastatakse otse tulemiaruandes. 
 
Müügivalmis finantsvarasid kajastatakse järgne valt õiglases väärtuses. Müügivalmis varade 
õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või ka hjum kajastatakse õiglase väärtuse reservis. 
Müügivalmina käsitletava vara müümisel või väärtuse vähenda misel kajastatakse eelnevalt 
õiglase väärtuse reservis kajastatud õiglase väärtuse kumulatiivset korrigeerimist tulemiaruandes. Müügivalmis finantsvarade intr essi, mis on arvutatud tegeliku intressimäära 
meetodi kohaselt, kajastatakse tulemiaruandes. Müügivalmis omakapitaliinstrumentidelt saadud dividende kajastatak se hetkel, mil ELi jaoks tekib makse saamise õigus. 
Aktiivsetel turgudel noteeritud investee ringute õiglane väärtus põhineb jooksval 
pakkumishinnal. Kui finantsvara turg ei ole aktiivne (või kui tegemist on noteerimata 
väärtpaberitega), määrab Euroopa Liit õiglas e väärtuse hindamismeetodeid kasutades. 
Kõnealuste meetodite hulka kuuluvad hiljuti ste mitteseotud poolte vaheliste tehingute 
kasutamine, viitamine teistele põhimõtteliselt samasugustele instrumentidele, diskonteeritud 
rahavoogude analüüs, optsioonihinna mudelid ja muud turuosaliste üldkasutatavad 
hindamismeetodid.  
Juhul kui sellistesse omakapitaliinstrumentides se tehtud investeeringute õiglast väärtust, 
millel ei ole aktiivsel turul noteeritud turuhinda, ei saa usaldusväärselt mõõta, hinnatakse neid 
soetusmaksumuses, millest on lahutatud väärtuse langusest tekkinud kahjum. 
 
Finantsvara väärtuse langus 
 
Euroopa Liit hindab igal bila nsipäeval, kas on objektiivseid tõendeid selle kohta, et 
finantsvara väärtus on langenud. Finantsvara väärtus langeb ja väärtuse langusest tekib 
kahjum üksnes juhul, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et vara arvele võtmise järel on 
selle väärtus langenud ühe või enama sündmu se tagajärjel, mis mõjutab või mõjutavad 
finantsvara prognoositud tulevasi rahavooge , mida saab usaldusväärselt hinnata. 
 
i) Amortiseeritud väär tuses kajastatud varad 
Kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et am ortiseeritud väärtuses kajastatud laenude ja 
nõuete või tähtajani hoitavate investeeringute väärtuse lan guse tõttu on kantud kahjumit, 
leitakse kahjumi suurus vara bilansilise maksumuse ja prognoositud tulevaste rahavoogude (v.a kandmata tulevane krediidikahju) nüüdisv äärtuse vahena, diskonteerituna finantsvara 
algse tegeliku intressimääraga. Vara bilansil ist maksumust vähendatakse ja kahjumi summa 
kajastatakse tulemiaruandes. Kui laen või  tähtajani hoitav i nvesteering on muutuva 
intressimääraga, võetakse väärtuse languses t tekkinud kahjumi leidmisel diskontomääraks 
lepingu kohaselt kindla ks määratud jooksev tegelik intr essimäär. Tagatisega finantsvara 
prognoositud tulevaste rahavoogude nüüdisväärtuse arvutus peegeldab rahavooge, mis võivad 
tuleneda tagatise sundmüügist, millest on maha  arvatud tagatise saamise ja müügi kulud, 
olenemata sellest, kas sundmüük on tõenäoline või mitte. Kui järgneval perioodil väärtuse 
 
ET 27   ET langusest tekkinud kahjumi summa väheneb ja vähenemist saab  objektiivselt seostada 
sündmusega, mis on toimunud pärast väärtuse languse kajastamist, vähendatakse eelnevalt 
kajastatud väärtuse langusest tekkinud kahjumit tulemiaruandes. 
 
ii) Õiglases väärtuses kajastatud varad 
Müügivalmina käsitletavate omakapitaliinvesteeri ngute väärtuse languse kindlakstegemisel 
võetakse arvesse seda, kas väärtpaberi õiglan e väärtus on langenud oluliselt või püsivalt 
(pikaks ajaks) allapoole  selle soetusmaksumust. Kui müügi valmis finantsvarade puhul on mis 
tahes selliseid tõendeid, arvatakse kumulatiiv ne kahjum (arvutatuna soetusmaksumuse ja 
jooksva õiglase väärtuse vahena, millest on lahutatud mis tahes varem tulemiaruandes 
kajastatud asjaomase finantsvara väärtuse la ngusest tekkinud kahjum) reservist välja ja 
kajastatakse tulemiaruandes. Tulemiaruandes kajastatud omak apitaliväärtpaberite väärtuse 
langusest tekkinud kahjumi vähenemi se korral ei kajastata seda vähenemist tulemiaruandes. 
Kui järgneval perioodil müügivalmina käsitletava võlainstrumendi õiglane väärtus suureneb ja 
suurenemist saab objektiivselt seostada sündmusega, mis on toimunud pärast väärtuse languse kajastamist, vähendatakse eelnevalt kajast atud väärtuse langusest  tekkinud kahjumit 
tulemiaruandes. 
 
1.5.6 Varud 
Varusid kajastatakse kas nende soetusmaksumus es või neto realiseerimisväärtuses olenevalt 
sellest, kumb neist on madalam. Soetusmaksumus  määratakse lihtjärje korra (FIFO) meetodi 
alusel. Valmistoodete ja lõpetamata toodangu soetusmaksumus koosneb toorainest, otsestest 
tööjõukuludest ja muudest otsestest kuludest ning nendega seotud tootmislikest üldkuludest 
(võttes aluseks normaalse kasutatava tootmisvõi msuse). Neto realiseerimisväärtus on tavalise 
äritegevuse käigus rakendatav hinnanguline müügihind, millest on lahutatud valmistus- ja 
müügikulud. Kui turustamiseks mõeldud varusid hoi takse tasuta või sümboolse tasu eest, 
hinnatakse nende väärtust kas soetusmaksumuse või jooksva asendusmaksumuse alusel olenevalt sellest, kumb neist on madalam. J ooksev asendusmaksumus on kulu, mida Euroopa 
Liit kannaks vara soetamisel aruandepäeval. 
 
1.5.7 Eelmaksed 
Eelmakse on makse, mille eesmärk on pakkuda  abisaajale sularaha ettemakset, st 
käibevahendeid. See võib olla jagatud mitmek s makseks, mis tehakse asjaomases eelmaksete 
lepingus kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Käibevahendeid või ettemakseid kasutatakse 
sel eesmärgil, milleks need anti, lepingus määratletud perioodi jooksul. Vastasel korral makstakse need tagasi. Kui abisaaja ei kanna rahastamiskõlblikke kulusid, on tal kohustus eelmakseks olev ettemakse Euroopa Liidule taga stada. Eelmakse summat vähendatakse (kas 
täielikult või osaliselt) rahastamiskõlblike kul ude ja tagasi makstud summade kinnitamisega 
ning kõnealust summat kajastatakse kuluna. 
 
Eelarveaasta lõpus leitakse ve el tasaarvestamata eelmakse summade väärtus, lahutades 
makstud esialgse(te)st summa( de)st tagastatud summad, tasaar vestatud rahastamiskõlblikud 
summad, eelarveaasta lõpu seisuga veel tas aarvestamata prognoositavad rahastamiskõlblikud 
summad ja väärtuse vähendamised. 
 
Eelmaksetelt arvutatud intressi kajastatakse selle t eenimise hetkel asjaomase lepingu sätete 
 
ET 28   ET kohaselt. Eelarveaasta lõpu seisuga koostata kse kõige usaldusväärsema teabe põhjal 
kogunenud intressitulu prognoos ja kajastatakse see bilansis. 
 
1.5.8 Nõuded 
Nõudeid kajastatakse esialgses summas, millest on lahutatud nende väärtuse langusest tulenev 
allahindlus. Nõuete väärtuse langusest tulenev allahindlus kirjendatakse, kui on objektiivseid 
tõendeid selle kohta, et Euroopa Liidul ei ole võimalik kõiki summasid nõuete esialgsete 
tingimuste kohaselt sisse nõuda. A llahindluse summa saadakse, la hutades vara bilansilisest 
maksumusest kaetava väärtu se; kaetav väärtus on oodata vate tulevaste rahavoogude 
nüüdisväärtus, diskonteerituna sa rnaste laenuvõtjate suhtes kohaldatava turuintressimääraga. 
Allahindluse summa kajastatakse tulemiaruande s. Samuti kajastatakse  üldine allahindlus 
nende tasumata sissenõudekorralduste puhul, mille suhtes ei ole konkreetset  allahindlust veel 
kohaldatud. Viitlaekumiste käsitlemise kohta eelarveaasta lõpus vt lisa 1.5.14 . 
 
1.5.9 Raha ja raha ekvivalendid 
Raha ja raha ekvivalendid on finantsinstrumendid ning need on määratletud käibevaradena. 
Nende hulka kuulub kassas olev sularaha, nõudmi seni hoiused pankades, muud lühiajalised 
investeeringud, mis on kuni kolme kuulise algse tähtaja ja suure likviidsusega, ning panga 
arvelduskrediidid. 
 
1.5.10 Töötajahüvitised 
Pensionikohustused 
Euroopa Liit haldab kindlaksmääratud hüvitise ga pensioniplaane. Kuna üks kolmandik 
kõnealuste hüvitiste oodatavast kulust kaetakse osamaksudega töötajate palkadest, siis seda kohustust ei rahastata. Kindlak smääratud hüvitistel põhinevat e pensioniplaanidega seoses 
bilansis kajastatud kohustus võrdub kindlaksmääratud hüvitise kohustuse nüüdisväärtusega bilansipäeval. Kindlaksmääratud hüvitise kohus tuse arvutavad kindlustusstatistikud 
proportsionaalse osa krediteerimise meetodi ( projected unit credit method ) kohaselt. 
Kindlaksmääratud hüvitise kohustuse nüüdisväärtu s leitakse, diskonteerides prognoositud 
tulevased rahavood selles valuutas nomineerit ud valitsuse võlakirjade intressimääradega, 
milles hüvitisi tulevikus makstakse, kusjuures ni metatud võlakirjade järe lejäänud tähtaeg peab 
ligilähedaselt vastama asjaomase pensionikohustuse tingimustele. 
 
Kogemuspõhisest korrigeerimisest ja kindlus tusmatemaatiliste pr ognooside muutustest 
tulenev kindlustusmatemaatiline kasum või kahjum kajastatakse tulemiaruandes. Varem töötatud ajast tulenevad kulud kajastatakse viiv itamatult tulemiaruandes, välja arvatud juhul, 
kui pensioniplaani muudatused sõltuvad sellest, kas töötaja jääb teenis tusse kindlaksmääratud 
perioodiks (pensioniõiguse om andamise eelperiood). Sel j uhul amortiseeritakse varem 
töötatud ajast tulenevad kulud lineaarsel meet odil pensioniõiguse omandamise eelperioodi 
jooksul. 
 
Töösuhte lõppemise järgsed haigushüvitised 
Euroopa Liit pakub oma töötajatele tervisekin dlustushüvitist ravikul ude hüvitamise kaudu. 
Selle igapäevaseks haldamiseks on moodustatud eraldi fond (RCAM). Süsteemist saavad kasu 
nii töötajad, pensionärid, lesed kui ka nende ül alpeetavad. Aktiivses teenistuses mitteolevatele 
isikutele (pensionärid, orvud jt) antavad hüvitise d liigitatakse töösuhte lõppemise järgseteks 
 
ET 29   ET töötajahüvitisteks. Kõnealuste  hüvitiste laadist tulenevalt on  nõutav kindlustusmatemaatiline 
arvutus. Bilansis kajastatav kohustus määratak se kindlaks pensioni kohustustega sarnastel 
alustel (vt eespool). 
 
1.5.11 Riskide ja kulude ka tteks eraldatud vahendid 
Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendeid kajastatakse, kui Euroopa  Liidul on kolmandate 
isikute ees minevikus toimunud sündmustest tu lenev juriidiline või faktiline kohustus, 
ressursside vähenemine kohustuse tasumisel on tõenäolisem kui nende mittevähenemine ja 
vähenemise summat on võimalik usaldusväärselt hinnata. Riskide ja kulude katteks eraldatud 
vahendeid ei kajastata tuleva se tegevuskahjumi puhul. Riskide ja kulude katteks eraldatud 
vahendite summa vastab kõige tõenäolisemaks peetavale hinnangule selle kohta, kui suured 
kulud on oodatavalt vajalikud olemasoleva kohustuse täitmiseks aruandepäeval. Kui riskide ja 
kulude katteks eraldatud vahendid koosneva d suurest hulgast su mmadest, hinnatakse 
kohustuse väärtust, kaaludes kõiki võimalikke tulemusi nende esinemise tõenäosusega 
(keskväärtuse meetod). 
 
1.5.12 Finantskohustused 
Finantskohustused liigitatakse  kas õiglases väärtuses muut ustega läbi tulemiaruande 
kajastatavateks finantskohustusteks või amortiseeritud väärtuses kajastatavateks 
finantskohustusteks (võetud laenud). Võetud laenud jagunevad krediidiasutustelt võetud 
laenudeks ja võlgadeks, mida tõendavad sertifik aadid. Võetud laenud võet akse arvele õiglases 
väärtuses, milleks on nende emiteerimistulu (saadud tasu õiglane väärtus), millest on maha arvatud kantud tehingukulud, ja järgnevalt kajast atakse neid amortiseeritud väärtuses tegeliku 
intressimäära meetodi kohaselt; mis tahes erinevust tulu (millest on maha arvatud 
tehingukulud) ja laenu tagastus väärtuse vahel kaja statakse tulemiar uandes laenuperioodi 
jooksul tegeliku intressi määra meetodi kohaselt.  
 
Need liigitatakse pikaajalisteks kohustusteks, vä lja arvatud juhul, kui nende tähtaeg on lühem 
kui 12 kuud bilansipäevast arvates. Laenatud va hendite arvelt antud laenude puhul ei saa 
asjaomaste summade ebaolulisuse tõttu tege liku intressimäära meetodit antud ja võetud 
laenude suhtes kohaldada. Euroopa Lidu kantud tehingukulud, mille hüvitamist hiljem 
laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes. 
 
Finantskohustused, mis on liigitatud õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande 
kajastatavateks finantskohustusteks, hõlmavad ka tuletisinstrumente, kui nende õiglane 
väärtus on negatiivne. Nende üle peetakse sama sugust raamatupidamisarvestust nagu õiglases 
väärtuses muutustega läbi tulemiaruande ka jastatavate finantskohus tuste üle (vt lisa 1.5.5 ). 
 
1.5.13 Kreditoorne võlgnevus 
Märkimisväärne osa ELi kreditoorsest võlgne vustest ei ole seotud kaupade ega teenuste 
ostmisega, vaid kujutab endast toetusesaaja te või ELi muu rahastamise saajate esitatud 
tasumata kulutaotlusi. Need kirjendatakse kreditoorse võlgnevusena taotletava summa 
ulatuses kulutaotluse saamisel ning kontrollimise järel kinnitavad asjaomased finantsametnikud nende rahastamiskõlblikkust. Selles etapis hinnatakse nende väärtuseks 
kinnitatud ja rahastamiskõlblik summa. 
 
ET 30   ET Kaupade ja teenuste ostmisest tekkivat kredito orset võlgnevust kajastatakse arve saamisel 
esialgse summa ulatuses ning sellele vastavad  kulud kirjendatakse ra amatupidamisarvestuses 
siis, kui tarne või tee nus on Euroopa Liidule üle antud või osutatud ja ta on selle vastu võtnud. 
 
1.5.14 Viitlaekumised ja kumuleerunud kulu d ning edasilükkunud tulud ja kulud 
Euroopa Liidu raamatupidamiseeskirjade kohas elt kajastatakse te hinguid ja sündmusi 
raamatupidamise aastaaruandes sellel periood il, millega need seonduvad. Arvestusperioodi 
lõpus kajastatakse kumuleerunud kulusid pe rioodi ülekandekohustuse prognoositud summa 
alusel. Kumuleerunud kulud arvutatakse komisj oni välja antud üksikasjalike praktiliste 
tegevusjuhiste kohaselt, mille eesmärk on tagada , et raamatupidamise aastaaruanne annaks 
õige ja õiglase ülevaate. 
 
Ka tulu kajastatakse selles perioodis, millega see on seotud. Kui eelarveaasta lõpu seisuga ei 
ole arvet veel välja saadetud, kuid teenus on osutatud või tarne on ELile üle antud või kui 
eksisteerib lepingu line kohustus (nt aluslepingus sätest atu tulemusena), kajastatakse 
raamatupidamise aastaaruandes viitlaekumine. 
 
Lisaks sellele, kui eelarveaasta lõpu seisuga on arve välja saad etud, kuid teenust ei ole veel 
osutatud või tarnitud kaupasid üle antud, loetak se tulu edasilükkunuks ja see kajastatakse 
järgnevas arvestusperioodis. 
 
1.6 TULEMIARUANNE 
 
1.6.1 Tulud 
Mittekaubanduslik tulu 
Siia hulka kuulub suur enamik ELi tulu, mille ks peamiselt on otsesed ja kaudsed maksud ja 
omavahendite summad. Lisaks maksudele võib  Euroopa Liit saada ka selliseid makseid 
kolmandatelt isikutelt nagu tollimaksud, trahvid ja annetused. 
 
Kogurahvatulu põhised ja käibemaksupõhised omavahendid  
Tulu kajastatakse selles perioodis, mille kohta Euroopa Liit saadab liikmesriikidele 
rahastamistaotluse, milles ta nõuab neilt osamak su tegemist. Rahastamistaotlusi hinnatakse 
nende "taotletud summas". Kuna käibemaksu  ja kogurahvatulu põhised omavahendid 
tuginevad asjaomase eelarveaasta andmete prognoosidele, võib neid muutuste korral 
korrigeerida kuni ajani, mil liikmesriigid esitavad lõplikud andmed. Prognoosis tehtud muutuse mõju kajastatakse muutuse toimum ise perioodi netoülejäägi või -puudujäägi 
kindlaksmääramisel. 
 
Traditsioonilised omavahendid
 
Nõuded ja nendega seotud tulu kajastatakse as jakohaste igakuiste A-raamatupidamisaruannete 
(mis käsitlevad kogutud tollimaksu ning ta sumisele kuuluvaid summasid, mille kohta on 
antud tagatis ja mida ei ole vaidlustatud) saamisel liikmesriikidelt. Aruandepäeva seisuga hinnatakse, milline on liikmesriikide kogutud aruande perioodi tulu, mida ei ole veel Euroopa 
Liidule makstud, ning kajastatakse seda viitl aekumisena. Liikmesriik idelt saadud kvartali B-
raamatupidamisaruanded (mis käsitlevad tollimak su, mida ei ole kogutud ja mille kohta ei ole 
 
ET 31   ET tagatist antud, ning nõudeid, mille kohta on taga tis antud, kuid mis võlglane on vaidlustanud) 
kajastatakse tuluna, millest on  maha arvatud sissenõudmiskul ud, mis liikmesriikidel on õigus 
endale jätta (25 %). Lisaks sellele kajastatak se tulemiaruandes väärtuse vähenemist nende 
summade võrra, mida prognoosi koh aselt ei õnnestu sisse nõuda. 
 
Trahvid  
Trahvidest saadud tulu kajastatakse adressaad i ametlikul teavitamisel Euroopa Liidu vastu 
võetud trahvi määramise otsusest. Kui on kah tlusi ettevõtja maksej õulisuse suhtes, siis 
kajastatakse nõude väärtuse vähendamine. Pärast  trahvi määramise otsust peavad võlglased 
kahe kuu jooksul alates teavitamise kuupäevast: 
– kas otsusega nõustuma, misjuhul nad peav ad trahvi määratud tähtajaks ära 
maksma ning EL nõuab summa lõplikult sisse; 
– või otsusega mitte nõustuma, misjuhul nad vaidlustavad selle ELi õiguse kohaselt.  
Isegi kui otsus vaidlustatakse, tuleb trahvi põh isumma siiski kas kolme kuulise tähtaja jooksul 
ära maksta, sest vaidlustamisel ei ole menetlust  peatavat toimet (EÜ asutamislepingu artikkel 
242), või teatavatel asjaoludel ja komisjoni pe aarvepidaja nõusolekul esitada selle asemel 
asjaomase summa kohta pangatagatis. 
 
Kui ettevõtja vaidlustab otsuse  ja on trahvi ajutis elt juba ära maksnud, kajastatakse seda 
summat tingimusliku kohustusena. Kuna aga ELi otsu se vaidlustamisel adressaadi poolt ei ole 
menetlust peatavat toimet, kasutatakse lae kunud summat nõude kustutamiseks. Kui makse 
asemel saadakse tagatis, siis  jääb trahv nõudena üles. Kui on tõenäoline, et Euroopa Liidu 
Üldkohus võib teha otsuse ELi kahjuks, kajastat akse selle riski katteks eraldatud vahendid. 
Kui selle asemel on antud tagatis, hinnata kse tasumata nõue vajadusel alla. Kogunenud 
intresse, mille Euroopa Liit on saanud pangakontodelt, kus hoiustatakse laekunud maksed, kajastatakse tuluna ja võimali kke tingimuslikke kohustusi suurendatakse sellele vastavalt. 
 
Kaubanduslik tulu 
Kaupade ja teenuste müügist saadud tulu kajastatakse siis, kui olulised kaupade 
omandiõigusega kaasnevad risk id ja hüved ostjale üle läheva d. Teenuste osutamisega seotud 
tehingutest saadud tulu kajastamisel võetakse arvesse seda, millises täitmisetapis on tehing aruandekuupäeva seisuga. 
 
Intressitulud ja -kulud 
Intressitulusid ja -kulusid kajastatakse tulemiaruandes tegeliku intressimäära meetodi 
kohaselt. Selle meetodi alusel arvutatakse finantsvara või - kohustuse amortisee ritud väärtus 
ning jaotatakse intressitulud või -kulud asja omase perioodi peale. Tegeliku intressimäära 
arvutamisel hindab Euroopa Liit rahavoogusid, võttes arvesse finant sinstrumendi kõiki 
lepingutingimusi (nt ettemakse võimalusi), kuid  ei võta arvesse tule vast krediidikahju. 
Arvutus hõlmab kõiki lepingupoolte vahelisi maks tud ja laekunud tasusid ja makseid, mis on 
tegeliku intressimäära lahutamatu osa, tehing ukulusid ja kõiki muid hinnalisandeid ja 
allahindlusi. 
 
Kui finantsvara või sarnaste finantsvarade r ühm on väärtuse langusest tekkinud kahjumi tõttu 
 
ET 32   ET alla hinnatud, kasutatakse intressitulu kajastamisel intressimäära, mida rakendatakse tulevaste 
rahavoogude diskonteerimisel väärtuse la ngusest tekkinud kahjumi hindamiseks. 
 
Dividenditulu 
Dividenditulu kajastatakse makse saamise õiguse kindakstegemisel. 
 
1.6.2 Kulud 
Kaupade ostu ja teenuste osutamisega seoses  kantud kaubanduslikud kul ud kajastatakse siis, 
kui tarne on Euroopa Liidule üle antud ja ta  on selle vastu võtnud. Neid hinnatakse algses 
arvel esitatud maksumuses. Mittekaubanduslik ud kulud on Euroopa Liidule iseloomulikud 
ning moodustavad suurema osa tema kulude st. Need seonduvad abisaajatele tehtud 
ülekannetega ja neid võib olla kolme liiki: nõuded, lepingu kohased ülekanded ning oma 
äranägemisel makstavad toetused, osamaksud ja annetused. 
 
Kui asjaomast liiki ülekanne on lubatud määr usega (finantsmäärus, personalieeskirjad või 
muu määrus) või kui on sõlmitud leping, mille alusel ülekanne on l ubatud, kajastatakse 
ülekanne selle perioodi kuluna, m ille jooksul toimusid ülekande  aluseks olevad sündmused, 
tingimusel et abisaaja on täitnud kõik rahast amiskõlblikkuse kriteeriumid ja summat saab 
realistlikult hinnata. 
 
Kajastamiskriteeriumidele vastava maksenõude või kulutaotluse saamisel kajastatakse see 
kuluna rahastamiskõlbliku summa ulatuses. Ee larveaasta lõpu seisuga  hinnatakse kantud 
rahastamiskõlblikke kulusid, mis juba kuuluvad ab isaajatele tasumisele, kuid millest ei ole 
veel teatatud, ning kajastatak se need kumuleerunud kuludena. 
 
1.7 TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED 
 
1.7.1 Tingimuslikud varad  
Tingimuslik vara on võimalik vara, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille 
olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult Euroopa Liidu kontrollile. Tingimuslik vara kajastatakse, kui 
majanduslik kasu või teenusepotentsiaal on tõenäoline. 
 
1.7.2 Tingimuslikud kohustused  
Tingimuslik kohustus on võimalik kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja 
mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, 
mis on ebakindlad ega ei allu täielikult Eur oopa Liidu kontrollile, või olemasolev kohustus, 
mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest, kuid mida ei kajastata kas seetõttu, et ei ole 
tõenäoline, et kohustuse täitmiseks on vajali k vähendada vahendeid majandusliku kasu või 
teenusepotentsiaali näol, või harvaesinevatel juhtudel, kui kohustuse summat ei saa piisava 
usaldusväärsusega mõõta. 
 
ET 33   ET 2. BILANSI  LISAD 
 
PÕHIVARA 
 
2.1 IMMATERIAALNE VARA 
miljonites eurodes 
Summa 
  
Bilansiline brutomaksumus 31. detsembri 2008. 
aasta seisuga 134 
Soetamine 39 
Võõrandamine (3) 
Vara liikide vahelised ümberpaigutused 0 
Muud muutused 1 
 
Bilansiline brutomaksu mus 31. detsembri 2009. 
aasta seisuga  171 
 
Kogunenud amortisatsioon 31. detsembri 2008. 
aasta seisuga 78 
Aasta amortisatsioonikulud 22 
Võõrandamine (1) 
Vara liikide vahelised ümberpaigutused 0 
Muud muutused 0 
 
Kogunenud amortisatsioon 31. detsembri 2009. 
aasta seisuga  99 
 
Bilansiline netomaksum us 31. detsembri 2009. 
aasta seisuga  72 
Bilansiline netomaksumus 31. detsembri 2008. 
aasta seisuga 56 
 
Asjaomased summad seonduvad peamiselt arvutitarkvaraga. 
 
2.2 KINNISVARA JA SEADMED 
 
Mõnedes riikides ei saa maa väärtust hoone vä ärtusest eristada, sest  need on ostetud ühe 
tervikuna. Maa väärtuse suhtes am ortisatsiooni ei kohaldata ja sell e väärtust hinnatakse eraldi 
vaid juhul, kui see vajalikuks osutub, st kui tu leb kanda täiendavaid kul usid näiteks uue hoone 
ehitamiseks või kui kavandatakse osalist müüki. 
 
Euroopa Geostatsionaarse Na vigatsioonilisasüsteemiga (EGNO S) seotud varad on pärast 
seda, kui need 2009. aastal komisjonile üle anti,  kajastatud 31. detsembri 2009. aasta seisuga 
seadmete all. Nimetatud kuupäeva seisuga oli kõnealuste varade raamatupidamislik 
 
ET 34   ET netoväärtus 11 miljonit eurot (brutoväärtus 40 m iljonit eurot, millest on lahutatud 29 miljoni 
euro suurune kogunenud amortisatsioon). 
 
ET 35   ET  KINNISVARA JA SEADMED  
 miljonites eurodes 
Maa ja Seadmed  Sisustus ja Arvuti- Muu 
materiaalne Kapitalirent  Ehitamisel 
olev  KOKKU  
hooned  sõidukid riistvara vara  vara   
        
         
Bilansiline brutomaksumus 31. detsembri 2008. aasta 
seisuga 3 902 368 205 466 151 2 621 122 7 835 
Soetamine 39 89 20 57 17 29 141 392 
Võõrandamine (1) (15) (20) (56) (6) 0 0 (98) 
Vara liikide vahelised ümberpaigutused 31 (2) 0 0 3 0 (32) 0 
Muud muutused 1 20 10 8 17 5 0 61 
        
Bilansiline brutomaksumus 31. detsembri 2009. 
aasta seisuga  3 972 460 215 475 182 2 655 231 8 190 
        
Kogunenud amortisatsioon 31. detsembri 2008. aasta 
seisuga 1 616 300 149 349 92 448  2 954 
Aasta amortisatsioonikulud 127 66 16 60 17 163  449 
Tühistatud amortisatsioonikulud 0 0 0 (2) 0 0  (2) 
Võõrandamine (1) (13) (14) (52) (5) 0  (85) 
Vara liikide vahelised ümberpaigutused 0 (1) 0 0 1 0  0 
Muud muutused 0 3 4 4 3 1  15 
        
Kogunenud amortisatsioon 31. detsembri 2009. 
aasta seisuga  1 742 355 155 359 108 612  3 331 
        
BILANSILINE NETOMAKSUMUS  
31. DETSEMBRI 2009. AASTA SEISUGA  2 230 105 60 116 74 2 043 231 4 859 
BILANSILINE NETOMAKSUMUS  
31. DETSEMBRI 2008. AASTA SEISUGA  2 286 68 56 117 59 2 173 122 4 881 
 
ET 36   ET Veel tasumata kapitalirendi ja muude sarnaste nõuete maksed on kajastatud bilansis pikaajaliste  ja lühiajaliste kohustuste all (vt ka lisad 2.15 ja 2.18.1 ). 
Need jaotuvad järgmiselt: 
Kapitalirent miljonites 
eurodes 
 
Tulevikus tasumisele kuuluvad summad Kogu-
väärtus Varaga 
seoses 
kantud 
täiendavad 
kulud  Vara 
väärtus 
 Amortisat-
sioon Kirjeldus Kumulatiiv-
sed kulud 
(A) 
Alla 1 
aasta Üle 1 aasta Üle 5 aasta Kohustused 
kokku (B) A+B (C) A+B+C (E) Bilansiline 
neto-
maksumus 
=A+B+C+
E 
Maa ja hooned 785 51 257 1 465 1 773 2 558 61 2 619 (598) 2 021 
Muu materiaalne vara 14 8 13 1 22 36 0 36 (14) 22 
Kokku 31.12.2009 seisuga 799 59 270 1 466 1 795 2 594 61 2 65 5 (612) 2 043 
Kokku 31.12.2008 seisuga 738 52 250 1 520 1 822 2 560 61 2 621 (448) 2 173 
 
 
ET 37   ET 2.3 PIKAAJALISED INVESTEERINGUD 
   miljonites eurodes
  Lisa 31.12.2009 31.12.2008 
Osalused sidusettevõtetes  2.3.1 382 278 
Osalused ühisettevõtetes  2.3.2 196 145 
Tagatisfond 2.3.3 1 240 1 091 
Müügivalmis varad  2.3.4 561 564 
Investeeringud kokku  2 379 2 078 
 
Selle rubriigi alla kuuluvad ELi tegevuse toet amise eesmärgil tehtud investeeringud. Siia 
kuulub ka tagatisfondi netovara. 
 
2.3.1 Osalused sidusettevõtetes 
   miljonites 
eurodes
  EIF ARTEMIS Clean Sky Kokku 
Summa 31. detsembri 2008. aasta seisuga 278 0 0 278 
Soetamine 26 10 75 111 
Osalus netokasumis/(-kahjumis) (2) (3) (1) (6) 
Muud kapitaliosaluse muutused  (1) 0 0 (1) 
Summa 31. detsembri 2009. aasta 
seisuga  301 7 74 382 
 
Osaluste üle sidusettevõtetes pe etakse arvestust kapitaliosaluse meetodil; täpsemaid selgitusi 
selle kohta vt lisas 1.3. ELile on tema osaluse protsendi põ hjal sidusettevõtetes omistatavad 
järgmised bilansilised maksumused:  
   miljonites eurodes
   31.12.2009 31.12.2008 
Varad   420 295 
Kohustused   (38) (17) 
Tulud  17 23 
Ülejääk/(Puudujääk)   (6) 10 
 
Euroopa Investeerimisfond (EIF) 
Euroopa Investeerimisfond (EIF) on Euroopa  Liidu finantseerimisasutus, mis on 
spetsialiseerunud ri skikapitali ja ta gatiste andmisele väikestele ja keskmise suurusega 
ettevõtetele (VKEd). 31. detsembri 2009. aas ta seisuga oli komisjon märkinud EIFi 
aktsiakapitali kokku 861 miljoni euro suurus es summas (2 940 miljonist eurost). See 
moodustab EIFi kogu aktsiakapitalist 29,29 %.  Komisjon on sisse maksnud 20 %; veel 
sissenõudmata kapitali saldo moodustas seega 689 miljonit eurot (vt lisa 5.13.2 ). 2005. aastal 
komisjoni ja Euroopa Investeerimispanga (EIP) vahel sõlmitud lepingu kohaselt on 
komisjonil õigus igal ajal müüa oma aktsiad EI P-le hinnaga, mis vastab  EIFi hinnangulisele 
väärtusele, mis on jagatud emiteeritud aktsia te koguarvuga. Müügioptsiooni väärtus on 
nullilähedane, kuna aktsiate m üügihinna kindlaksmääramise valem sarnaneb valemiga, mida 
kasutatakse EIFi netokapitali kindlaksmääramiseks. ELi kapitaliosaluse väärtuseks on 
 
ET 38   ET hinnatud 29,29 % EIFi netovaradest, mis 31. detsembri 2009. aasta seisuga moodustas 301 
miljonit eurot (2008. aastal 278 miljonit eurot), millest 2 miljonit eurot seondub 2009. aasta majandustulemusega (kahjumiga). 2009. aastal saadi 2008. eelarveaasta eest dividendidena 4 
miljonit eurot. 
Ühised tehnoloogiaalgatused 
Ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis avaliku ja  erasektori partnerlused, mida rakendati 
ühisettevõtete kaudu aluslepingu artikli 171 tähenduses, on loodud majanduskasvu ja 
tööhõivet käsitleva Lissaboni tegevuskava eesmärkide rakendamiseks.  Ühised 
tehnoloogiaalgatused on avaliku ja erasektori part nerlused, mis on loo dud Euroopa tasandil 
selleks, et käsitleda strateegilisi valdkondi, kus teadusuuringud ja i nnovatsioon on Euroopa 
konkurentsivõime tagamiseks hädavajalikud.  Ühised tehnoloogiaalgatused on 
teadusuuringute, tehnoloogiaarendu se ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi uus 
koostisosa, millega toetatakse ulatuslikku rahvu svahelist teadustegevust. Need viivad kokku 
avaliku ja erasektori partnerid, et määratleda  ühiskonna seisukohast ol ulised ühised eesmärgid 
ning kombineerida rahastamist ja teadmisi nende eesmärkide saavutamiseks. Ühised tehnoloogiaalgatused on uus viis teha koost ööd ELi liidrite poolt majanduskasvu ja tööhõivet 
käsitlevas Lissaboni strateegias seatud eesmärk ide saavutamise suunas. 2009. aastal alustasid 
tegevust kolm esimest ühist tehnoloogiaalgat ust, ühisettevõte ARTEMIS ja ühisettevõte 
"Clean Sky", mida on kirjeldat ud allpool, ning ühisettevõte IMA,  mis liigitub ühisettevõtteks 
ja mida on kirjeldatud lisas 2.3.2 . Kuigi ARTEMISele ja Clean Sky' le osutatakse juriidiliselt 
kui ühisettevõtetele, tuleb neid raamat upidamislikust vaatepunktist käsitleda 
sidusettevõtetena, sest komisjonil on ne nde üksuste üle märkimisväärne mõju. 
 
Ühisettevõte ARTEMIS  
See üksus loodi ühise tehnoloogiaalgatuse  rakendamiseks manussüsteemides koostöös 
erasektoriga. Euroopa Liidu (k eda esindab komisjon) osalus 31. detsembri 2009. aasta seisuga 
oli 100 % ehk 7 miljonit eurot. ELi soovituslik maksimaalne toetus sellele algatusele on 420 
miljonit eurot.  
 
Ühisettevõte „Clean Sky” 
Selle üksuse eesmärk on kiirendada kesk konnasäästliku õhutrans pordi tehnoloogiate 
väljatöötamist, valideerimist ja tutvustamist ELis ning eelkõige luua täielikult innovatiivne õhutranspordisüsteem eesmärgiga vähendada õhutranspordi keskkonnamõju. Euroopa Liidu 
(keda esindab komisjon) osalus 31. detsembri 2009. aasta seisuga oli 99,41 % ehk 74 miljonit eurot. ELi soovituslik maksimaalne toetus se llele ühisettevõttele on 800 miljonit eurot.  
 
2.3.2. Osalused ühisettevõtetes 
 miljonites eurodes
 Galileo SESAR ITER IMA Kokku 
Summa 31.12.2008. seisuga 0 103 42 0 145 
Soetamine  0 28 39 81 148 
Osalus neto 
majandustulemuses 0 (51) (46) 0 (97) 
Summa 31. detsembri 
2009. aasta seisuga  0 80 35 81 196 
 
 
ET 39   ET Osaluste üle ühisettevõtetes pe etakse arvestust kapitaliosaluse meetodil; täpsemaid selgitusi 
selle kohta vt lisas 1.3. ELile on tema osaluse protsendi põhjal ühisettevõtetes omistatavad 
järgmised bilansilised maksumused: 
 
ET 40   ET  
   miljonites eurodes
   31.12.2009 31.12.2008 
Põhivara   48 0 
Käibevara   192 154 
Pikaajalised kohustused   0 0 
Lühiajalised kohustised   (44) (9) 
Tulud  72 37 
Kulud   (169) (93) 
 
Likvideeritav Galileo ühisettevõte 
2006. aasta lõpus alustati ühisettevõ tte Galileo likvideerimist ja see protsess ikka veel käib. 
Likvideeritava ühisettevõtte Ga lileo netovarad moodustasid eela rveaasta lõpu seisuga 0 eurot. 
Kuna kõnealune majandusüksus oli 2009. aastal mitt eaktiivne ja selle li kvideerimine jätkus, 
siis tulud ja kulud puudusid. Inve steeringu väärtus 31. detsembri 2009. aasta seisuga (nagu ka 
31. detsembri 2008. aasta seisuga) oli 0 eurot,  mis koosneb 585 miljoni euro suurusest 
investeeringust, millest on lahutatud kumulatiivne  585 miljoni euro suurune osalus kahjumis. 
 
1. jaanuaril 2007 võttis ühisettevõttelt Galileo tema kohustused ametlikult üle Euroopa GNSS 
Järelevalveamet (GSA) (s.o 2004. aastal loodud ja ELi majandusaasta aruandes 
konsolideeritud ELi amet). Määruse (EÜ) nr 683/2008 jõustumise järel võttis komisjon GSA-lt üle Euroopa ülemaailmse satelliitnavigatsioon isüsteemi (GNSSi) programmide haldaja rolli. 
Kõnealuse tegevuse ja ülesannete üleandmin e GSA-lt komisjonile jõustus 1. jaanuaril 2009.  
 
Ühisettevõte SESAR 
Selle ühisettevõtte eesmärk on tagada Euroopa lennuliikluse juhtimissüsteemi 
moderniseerimine ning Euroopa lennuliiklus e korraldamise üldkava kiire rakendamine, 
koordineerides ning koondades selleks kogu asjakohase  teadus- ja arendustegevuse kogu ELi 
ulatuses. 31. detsembri 2009. aasta seisuga on komisjoni osalus SESARis 87,4 % ehk 80 
miljonit eurot (2008. aastal 103 miljonit eurot) . SESARi jaoks ettenähtud ELi osamaksu 
kogusumma aastatel 2007 −2013 on (soovituslikult) 700 miljonit eurot. 
 
ITERi Rahvusvaheline Termotuumaenergeeti ka Organisatsioon (ITER International)  
ITERi rahvusvaheline organi satsioon hõlmab ELi ning Hiinat, Indiat, Venemaad, Koread, 
Jaapanit ja Ameerika Ühendriike. ITER loodi se lleks, et hallata ITERi rajatisi; soodustada 
ITERi rajatiste kasutamist organisatsiooni liikmete termotuumasünteesialastes teadus- ja arendusprogrammides osalevate laborite, muude institutsioonide ja is ikute poolt; edendada 
termotuumaenergeetika mõistmis t ja vastuvõttu ülds use poolt; ning korrald ada muud tegevust, 
mis on ITERi organisatsiooni eesm ärgi saavutamiseks vajalik.  
 
EL (Euratom) osaleb ITERi rahvusvahelis es organisatsioonis osaluse kaudu 
tuumasünteesienergeetika ametis (Fusion for En ergy Agency), millesse  on kaasatud ka 
liikmesriikide ja Šveitsi osalused. Juriidiliselt loetakse kogu osaluseks Euratomi osalust ITERis ning liikmesriikidel ja Šveitsil ei ole osalust ITERi omakapitalis. Kuna ELil on 
juriidiliselt osalus ühisettevõttes ITER Intern ational, peab EL kajastama seda osalust oma 
konsolideeritud majandusaasta aruandes. 
 
ET 41   ET 31. detsembri 2009. aasta seisuga on Euratomi osalus ITERis 47 % ehk 35 miljonit eurot 
(2008. aastal 42 miljonit eurot). ITERi jaoks ettenähtud Euratomi osamaksu kogusumma aastatel 2007 −2041 on (soovituslikult) 7 649 miljonit eurot. 
 
IMA Innovatiivse meditsiini ühine tehnoloogiaalgatus  
Innovatiivse meditsiini algatuse (IMA) ühi settevõtte kaudu, mis on kolmas 2009. aastal 
tegevust alustanud ühine tehnoloo giaalgatus, toetatakse konkur entsieelset farmaatsiaalast 
teadus- ja arendustegevust liikmesriikides ja  assotsieerunud riikides ; algatuse eesmärk on 
suurendada teadusinvesteeringuid  bioloogiliste ravimite sektor isse ning sellega edendatakse 
väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ( VKEd) kaasatust ühisette võtte tegevusse. Euroopa 
Liidu (keda esindab komisjon) osalus 31. detsembri 2009. aasta seisuga oli 99,1 % ehk 81 
miljonit eurot. ELi soovituslik maksimaalne to etus sellele algatusele kuni 31. detsembrini 
2017 on 1 miljard eurot.  
 
2.3.3 Tagatisfond 
Tagatisfondi netovara  miljonites eurodes 
 31.12.2009 31.12.2008 
Müügivalmis varad  1 050 887 
Raha ja raha ekvivalendid 191  205  
Varad kokku 1 241 1 092 
Kohustused kokku (1) (1) 
Netovara  1 240 1 091 
 
Välistegevuse tagatisfond hõlmab laene, mille EL on taganud nõukogu otsuse alusel, eelkõige Euroopa Investeerimispanga (EIP) Eu roopa Liidu väliseid laenutehinguid, 
makromajandusliku finantsabi raames antud laen e ja Euratomi Euroopa Liidu väliseid laene. 
Tegemist on pikaajalise rahastamisvahendiga, mi llest kaetakse ELi poolt tagatud maksetähtaja 
ületanud laene ning mida võib seetõttu luge da pikaajaliseks in vesteeringuks. Selle 
tunnistuseks on ka asjaolu, et ligi 76 % müügi valmis varadest on tähtajaga vahemikus 1 −10 
aastat. Tagatisfondi rahastatakse ELi üldeel arvest summa ulatuses , mis vastab 9 %-le 
toimingute põhisummast, tagatisfondi varadest te htud investeeringutelt saa dud intressitulust ja 
summadest, mis on sisse nõutud laenukohustus i mittetäitvatelt võlgnikelt, kelle puhul 
tagatisfond on pidanud oma tagati se realiseerima. Iga-aastane ülejääk makstakse tagasi ELI 
üldeelarve tulude koondar vestuse erirubriiki.  
 
Euroopa Liit peab moodustama tagatisreservi kolmandatele  riikidele antud laenude 
tagamiseks. Reserv on mõeldud selleks, et katta  tagatisfondi vajadused ja vajaduse korral 
sellised realiseeritud tagatised, mis on suuremad  kui tagatisfondi kasutada olevad summad, et 
nimetatud summad saaks eelarvesse kanda. Kõnealune 1 472 miljoni euro suurune reserv vastab sihtsummale, milleks on 9 % 31. detsem bri 2009. aasta seisuga veel tagasi maksmata 
laenudest. Tagatisfondi netovarad moodustasi d 31. detsembri 2009. aasta seisuga kokku 1 240 
miljonit eurot. Erinevus netovarade ja reservi suuruse vahel vastab eelarvest tagatisfondi maksmisele kuuluvale 232 miljoni euro suurus ele summale. Müügivalmis võlaväärtpaberite 
portfelli õiglase väärtuse muutused on 2009. aa stal kajastatud omakapitali all ning nende 
summa on kokku 16 miljonit eurot (2 008. aastal 15 miljonit eurot). 
 
ET 42   ET  
2.3.4 Müügivalmis varad 
Sellesse rubriiki kuuluvad investeeringud ja osal used, mis on omandatud selleks, et aidata 
abisaajatel arendada äritegevust. 
Pikaajalised müügivalmis varad  miljonites 
eurodes
 EBRD Riski-
kapitali 
tehingud ETFi 
käivitus-
programm EFSE Muud Kokku 
Summad 31. detsembri 2008. aasta seisuga 157 204 133 67 3 564 
Soetamine  0 11 52 26 19 108 
Võõrandamine / 
kasutusest kõrvaldamine0 (26) (4) 0 0 (30) 
Ümberhindluse 
ülejäägi/(puudujäägi) ümberpaigutamine omakapitali alla 0 (14) (14) 3 0 (25) 
Kahjum vahetuskursi 
muutustest  0 (42) 0 0 0 (42) 
Väärtuse langusest 
tulenev kahjum 0 (1) (13) 0 0 (14) 
Summad 31. detsembri 
2009. aasta seisuga  157 132 154 96 22 561 
 
Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD) 
Komisjon on märkinud 3 % EBRD 20 miljardi euro suurusest kogukapitalist. Bilansipäeva 
seisuga oli sissenõutud summa 157 miljonit euro t, mis on täielikult sisse makstud. Veel 
sissenõudmata kapitali tasumata maksed moodu stavad 443 miljonit eurot (vt ka lisa 5.13.1 ). 
Komisjoni kapitaliosalust EBRDs hinnatakse soetusmaksumuses, millest on lahutatud selle väärtuse langusest tulenev võimalik allahindlus. S ee tuleneb asjaolust, et EBRD aktsiad ei ole 
börsil noteeritud ja EBRD põhikirjas on sätestat ud lepingulised piira ngud muu hulgas osaluse 
müügile, mille kohaselt müügihind ei või olla suurem soetusmaksumusest ja osalust võib 
müüa ainult olemasolev atele aktsionäridele. 
 
Riskikapitali tehingud 
Riskikapitali tehingute raames anta kse finantsvahendajatele summasid 
omakapitaliinvesteeringute rahastamiseks. Neid  haldab Euroopa Investeerimispank ja neid 
rahastatakse Euroopa na abruspoliitika raames. 
 
Muud investeeringud 
Kõige märkimisväärsemad summad seonduvad EI Fi halduses oleva kasvu ja tööhõivet 
käsitleva programmiga, mitmeaastase programmiga ning konkurentsivõime ja 
uuendustegevuse raamprogrammiga. Kõigi nende pr ogrammidega toetatakse uute väikeste ja 
keskmise suurusega ettevõtete loomist ja rahastamist, tehes selleks investeeringuid sobivatesse spetsialiseerunud ri skikapitali fondidesse (154 miljoni t eurot). Siin on kajastatud 
ka 96 miljoni euro suurune summa, mis se ondub Euroopa Kagu-Euroopa Fondiga (EFSE), 
 
ET 43   ET mis on muutuva aktsiakapitalig a investeerimisühing (SICAV) . EFSE üldine eesmärk on 
edendada majandusarengut ja heaolu Kagu-Eur oopas, pakkudes kohalike finantsvahendajate 
kaudu arenguks jätkusuutlikult lisarahastamis t. 2009. aastal on lisatud uus 19 miljoni euro 
suurune investeering, mis seondub Kagu-Eur oopa Energiatõhususe Fondiga (SE4F) 
 
2.4 LAENUD 
Siia rubriiki kuuluvad Euroopa Liidule võlgnetavad laenusummad, mille tähtajani on jäänud 
rohkem kui aasta: 
 miljonites eurodes
 Lisa 31.12.2009 31.12.2008 
ELi eelarvest ja ESTÜ antud laenud  2.4.1 169 179 
Laenatud vahenditest antud laenud 2.4.2 10 595 3 386 
Laenud kokku   10 764 3 565 
 
ET 44   ET 2.4.1 Euroopa Liidu eelarvest ja likvi deeritava ESTÜ antud laenud 
 miljonites eurodes
 Eritingimustega 
laenud Likvideeritav ESTÜ Kokku 
Kokku 31.12.2008 seisuga 150 29 179 
Tagasimaksed (19) (5) (24) 
Bilansilise maksumuse muutused  12 2 14 
Kokku 31.12.2009 seisuga 143 26 169 
 
Eritingimustega laenud 
Sellesse punkti kuuluvad soodsa intressimäär aga eritingimustega laenud, mis on antud 
kolmandate riikidega tehtava koostöö raames. Kõigi summade tagasimakse tähtaeg saabub 
rohkem kui 12 kuud pärast eelarveaasta lõppu. Ne nde laenude tegelik intressimäär jääb 
vahemikku 7,73 % – 12,36 %. 
 
Likvideeritava ESTÜ antud eluasemelaenud 
Eluasemelaenud on laenud, mida ESTÜ on andnud oma vahenditest vastavalt ESTÜ 
asutamislepingu artiklile 54 ja sama artikli lõ ikele 2. Need laenud on antud fikseeritud 1 % 
intressimääraga ja seega käsitletakse neid s oodustingimustel antud laenudena. Nende laenude 
tegelik intressimäär jääb vahemikku 2,806 % – 22,643 %. Praktilistel kaalutlustel ja 
asjaomaste summade ebaolulisuse tõttu kasu tatakse nende laenude arvelevõtmisel õiglase 
väärtusena tehinguhinda, olenemata või malikust soodustingimustel võimaldatud 
intressimäärast. 
 
2.4.2 Laenatud vahenditest antud laenud 
    miljonites eurodes 
 Makro-
majandus-
liku 
finantsabi 
laenud Euratomi 
laenud  Makse-
bilansi 
rahasta-
misvahend Likvidee-
ritav 
ESTÜ  Kokku 
Kokku 31.12.2008 seisuga 
Uued laenud 
Tagasimaksed 
Vahetus-kursi erinevused Bilansilise maksumuse muutus 663 
25 
(95) 
0 
(6) 494 
7 
(11) 
(1) (5) 2 004 
7 200 
0 
0 
99 338 
0 
(88) 
16 
(5) 3 499 
7 232 
(194) 
15 83 
Kokku 31.12.2009 seisuga 587 484 9 303 261 10 635 
Tähtajaga alla 1 aasta 40 0 0 0 40 
Tähtajaga üle 1 aasta 547 484 9 303 261 10 595 
 
Makromajandusliku finantsa bi raames antud laenud 
Makromajanduslik finantsabi on poliitiline ra hastamisvahend, millega ELi territooriumile 
geograafiliselt lähedal asuvatele partnerriikidel e antakse sidumata ja mittesihtotstarbelist 
 
ET 45   ET maksebilansi ja/või eela rvetoetust. Makromajanduslik finantsa bi võib olla keskmise või pika 
tähtajaga laen või toetus või mõlema asja kohane kombinatsioon ja tavaliselt lisandub see 
rahastamisele, mida pakutakse Rahvusvahelise  Valuutafondi (IMF) to etatavate kohandamis- 
ja reformiprogrammide raames. Komisjon ei ol e saanud neile laenudele tagatisi kolmandatelt 
isikutelt, kuid neid laenusid  tagab tagatisfond (vt lisa 2.3.3 ). 
 
ET 46   ET Euratomi laenud 
Euratom on ELi alla kuuluv juri idiline isik, keda esindab Eu roopa Komisjon. Euratom annab 
liikmesriikidele laene, et rahastada liikmesriikide tuumaelektrijaamades elektrienergia tööstusliku tootmise ja kütusetsükl il põhinevate tööstusr ajatistega seotud 
investeerimisprojekte. Euratom annab laene ka kolmandatele riikidele, et parandada 
tegutsevate või ehitamisel ol evate tuumaelektrijaamade ja tuumkütusetsükliga rajatiste 
turvalisust ja tõhusust.  
Komisjon on saanud nende laenudega seoses kolm andest isikutest taga tise andjatelt tagatisi 
481 miljoni euro suuruses summas (2008. aastal 486 miljonit eurot). 
 
Maksebilansi rahastamisvahendi laenud 
Maksebilansi rahastamisvahend on poliitikav aldkonna põhine rahastamisvahend, mis võeti 
taas kasutusele, et anda ELi liikmesriikidele praeguses finants- ja majanduskriisis keskpika 
tähtajaga finantsabi. See võimaldab anda la ene liikmesriikidele, kelle maksebilanss või 
kapitali liikumine on sattunud ra skustesse või kelle puhul sell ine oht on suur. Kõnealusest 
rahastamisvahendist võib toetada üksnes neid liikmesriike, kes ei ole eurot kasutusele võtnud. 
Maksimaalne lubatud laenude kogusumma on 50 miljardit eurot ning need on tagatud ELi 
üldeelarvega. 
Ajavahemikus 2008. aasta novembrist kuni 2009. aasta lõpuni antud laenude kogusumma oli 
14,6 miljardit eurot. Maksebilansi rahastam isvahendi raames on Ungarile tehtud 
kättesaadavaks 6,5 miljardit eurot, millest 2 miljardit eurot maksti välja 2008. aastal 
(lõpptähtaeg on 2011. aasta detsembris). 2009. aastal maksti täiendavalt välja 3,5 miljardit eurot (lõpptähtajad on 2014. aasta november ja 2016. aasta aprill). Lätile tehti maksebilansi 
rahastamisvahendi raames kättesaadavaks 3,1 milj ardi euro suurune laen, millest 2009. aasta 
jooksul maksti välja 2,2 miljardit eurot (lõpp tähtajad on 2014. aasta ap rill ja 2015. aasta 
jaanuar) ja 2010. aasta märtsis veel 0,5 miljard it eurot (lõpptähtaeg 2019. aasta märts). Ka 
Rumeeniale tehti kättesaadavaks 5 miljardi eu ro suurune laen, millest 2009. aasta jooksul 
maksti välja 1,5 miljardit eurot (lõpptähtaeg 2015. aasta jaanuar) ja 2010. aasta märtsis veel 1 
miljard eurot (lõpptähtaeg 2019. aasta mai). 
Likvideeritava ESTÜ laenud  
Siia kuuluvad peamiselt laenud, mille likvide eritav ESTÜ on andnud laenatud vahenditest 
vastavalt ESTÜ asutamislepingu artiklitele 54 ja 56, ning kolm noteerimat a võlaväärtpaberit, 
mille Euroopa Investeerimispank (EIP) on em iteerinud oma kohustusi mittetäitva võlgniku 
võlgade katteks. Neid võlaväärtpabereid hoita kse kuni nende lõpptähta jani (2017 ja 2019), et 
katta nendega seoses võetud laenude teenindu skulusid. Bilansilise maksumuse muutused 
vastavad kogunenud intresside ning soetam isel makstud hinnalisandite ja kantud 
tehingukulude aastase amortisatsi ooni summa muutusele, arvut atuna tegeliku intressimäära 
meetodi kohaselt. 
 
Tegelikud intressimäärad (väljendatuna intr essimäärade vahemikuna) olid järgmised: 
Laenud 31.12.2009 31.12.2008  
Makromajanduslik finantsabi 0,9625 % − 4,54 % 3,022 % − 5,29 %
Euratom 1,071 % − 5,76 % 3,428 % − 5,76 %
Maksebilansi rahastamisvahend 3,125 % − 3,625 % 3,25 %
Likvideeritav ESTÜ  0,346 % − 5,8103 % 3,072 % − 5,8103 % (*)
 
ET 47   ET (*)Kõrgem seotud väärtus tuleneb fikseeritud in tressimääraga antud laenust, mis on kaetud 
intressimäära vahetuslepinguga. 
 
ET 48   ET 2.5 PIKAAJALISED EELMAKSED 
 
See, kas eelmakseid kajastatakse käibevarana või pikaajaliste eelmak setena, oleneb nende 
väljamaksmise või tagastamise ajastusest. Välj amaksed on kindlaks määratud projekti aluseks 
olevas lepingus. Kõik välja- ja tagasimaks ed, mille tähtaeg saa bub enne 12 kuu möödumist 
aruandepäevast, kajastatakse lü hiajaliste eelmaksetena ja seega käibevarana on nende saldo 
pikaajaline. 
EELMAKSED KOKKU   miljonites eurodes
 31.12.2009 31.12.2008 
Pikaajalised eelmaksed (vt allpool)  39 750 29 023 
Lühiajalised eelmaksed (vt lisa 2.9) 9 077 10 262 
Eelmaksed kokku  48 827 39 285 
 
Eelmaksetega seoses saadud tagatised 
Siia kuuluvad tagatised, mida Euroopa Liit teatav atel juhtudel nõuab abisaajatelt ettemaksete 
(eelmaksete) väljamaksmisel. Seda liiki tagatiste puhul kuulub avaldamisele kaks väärtust – nimiväärtus ja jooksev väärtus.  Nimiväärtuse puhul on aluseks olev sündmus seotud tagatise 
olemasoluga. Jooksva väärtuse puhul on tagatis e aluseks olev sündmus  eelmakse ja/või 
järgnevad tasaarvestused. 31. detsembri 2009. aasta seisuga moodustasid eelmakse 
summadega seoses saadud tagatised nimiväärtuses kokku 936 miljonit eurot.  Kõnealuste 
tagatiste jooksev väärtus oli 724 miljonit euro t. 31. detsembri 2008. aasta seisuga olid need 
summad vastavalt 968 miljonit eurot ja 769 miljoni t eurot. See erinevus tuleneb tegelikkuses 
eelmaksetest, mis on tasaarvest atud ja kuludesse kantud, kuid mi s võib olla vaja tulevikus 
tagasi nõuda. 
 
Teatavad teadusuuringute ja  tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi (FP7) raames 
tehtud eelmaksed on tegelikult kaetud osal ejate tagatisfondist; 31. detsembri 2009. aasta 
seisuga oli väljamakstud eelmaksete kogusumma 2,7 miljardit eurot. Tegemist on vastastikust 
tagatist pakkuva rahastamisvahendiga, mis on loodud selleks, et on ka tta ELi ja osalejate 
finantsriske FP7 kaudsete meetmete rakendamise l ning selle kapital ja intressid kujutavad 
endast täitmistagatist. Kõigi toetuse vor mis rakendatavate kaudsete meetmete puhul 
kajastatakse komisjoni raamatupidamisarvestu ses eelmakse. Sellistes meetmetes osalejad 
maksavad osalejate tagatisfondi kapitali meet me kestuse ajaks osamak su, mis moodustab 5 % 
ELi osamaksu kogusummast. Seetõttu on osalejad  tagatisfondi omanikud, samal ajal kui EL 
(keda esindab komisjon) tegutseb fondi hald ajana. Kaudse meetme lõppedes makstakse 
osalejatele nende osamaks täies ulatuses tagasi , välja arvatud juhul, kui  osalejate tagatisfond 
on kandnud oma kohustusi mittetäitvate abisaajate tõttu kahjumit − sel juhul makstakse 
osalejatele nende osamaks tagasi vähemalt 80 % ulatuses. Osalejate tagatisfond tagab seega 
nii ELi kui ka osalejate finant shuvide kaitse. 31. detsembri 2 009. aasta seisuga olid osalejad 
maksnud fondi osamaksusid kokku 561 miljoni eu ro suuruses summas (2008. aastal 274 
miljonit eurot); vt ka lisa 11.  
 
 
ET 49   ET  
PIKAAJALISED EELMAKSED   miljonites eurodes
Eelarve täitmise viis 31.12.2009 31.12.2008 
Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine  1 148 1 351 
Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine 486 275 
Detsentraliseeritud eelarve täitmine 347 90 
Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega 37 199 26 764 
Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste 
organisatsioonidega 568 543 
Teiste institutsioonide ja  ametite tehtud eelmaksed  2 0 
Pikaajalised eelmaksed kokku  39 750 29 023 
 
Kõige olulisemad pikaajaliste eelmaksete summad seonduvad 2007.–2013. aasta 
programmiperioodi struktuurimeetmetega, st Re gionaalarengu Fondi (ERF), Sotsiaalfondi 
(ESF), Maaelu Arengu Põllumajandusfondi  (EAFRD), Ühtekuuluvusfondi ja 
Kalandusfondiga. Kuna paljud neis t projektidest on oma laadilt pikaajalise d, peavad nendega 
seonduvad ettemaksed olema kättesaadavad rohkem  kui ühe aasta jooksul. Seetõttu on need 
eelmaksed kajastatud pikaajalise varana. Nend e eespool nimetatud pikaajaliste eelmaksete 
summa, mille pealt ELil on õigus saada abis aajatelt intressi, on 1 607 miljonit eurot. 
 
Suurenemine 2009. aastal tuleneb peamiselt kolma nda eelmakse tegemisest liikmesriikidele 
kogusummas 5 miljardit eurot – 2,6 miljardit eurot Ühtekuuluvusfondile, 1,8 miljardit eurot ERFile ja 0,6 miljardit eurot ESFile. Lisaks tehti majanduskriisi tõttu igale programmile 
täiendavaid majanduse elavdamise makseid kogusummas 6,2 miljardit eurot - 3,9 miljardit 
eurot Ühtekuuluvusfondile ja ERFile ning 2,3 miljardit eurot ESFile. Detsentraliseeritud eelarve täitmisega seonduvad summade suurenem ine tuleneb peamiselt ühinemiseelse abi 
rahastamisvahendi (IPA) raames kandidaatriikidele tehtud eelmaksetest. 
 
2.6 PIKAAJALISED NÕUDED 
 miljonites 
eurodes 
 31.12.2009 31.12.2008 
Liikmesriikidelt saadaolevad summad 26 24 
Laenud ESTÜ töötajatele 10 13 
Muud 2 2 
Tagatised ja hoiused 17 6 
Kokku 55 45 
 
Liikmesriikidelt saadaolevad summad on summad , mis endistel ühinevatel riikidel tuleb 
maksta likvideeritavale ESTÜ-le. 
 
ET 50   ET KÄIBEVARA  
 
2.7 VARUD 
 miljonites 
eurodes  
 31.12.2009 31.12.2008 
Teadusotstarbelised materjalid 62 73 
Muud 15 12 
KOKKU 77 85 
 
Teadusotstarbelise varustuse varusid hoiab ja  haldab Teadusuuringute Ühiskeskus. Suurema 
osa sellest varustusest moodustavad Geelis asuvad etalonained (nii tuuma- kui ka muud materjalid). Need varud on strateegilist laad i ja neid hoitakse selleks, et tulla toime 
prognoosimatute tulevaste vaja dustega kriisiolukordades. Muude varude hulka kuuluvad 
EGNOSe projekti varud, väljaannete talituse s hoitavad ja/või hallatavad väljaannete varud 
ning vaktsineerimise varud. 
 
2.8 LÜHIAJALISED INVESTEERINGUD 
 
Lühiajalised investeer ingud koosnevad müügivalmis finantsv aradest, mis ostetakse nendesse 
investeerimisest saadava tulu või tulususe tõttu või mida hoitakse selleks, et luua konkreetne 
varade struktuur või teisene likviidsusallikas, ning mida võib seega müüa  likviidsuse tagamise 
vajadusest või intressimäärade muutusest lä htuvalt. 2008. aastal olid selle rubriigi all 
kajastatud ka kauplemiseks hoitavad varad summas 7 miljonit eurot. 
Müügivalmis varad  miljonites 
eurodes
 Likvideeritav 
ESTÜ Muud Kokku 
Summad 31. detsembri 2008. aasta seisuga 1 464 82 1 546 
Soetamine  560 255 815 
Võõrandamine ja kasutusest 
kõrvaldamine (573) (32) (605) 
Amortiseeritud väärtuse korrigeerimine (1) 0 (1) 
Bilansilise maksumuse muutus  8 3 11 
Omakapitali alla ümber paigutatud 
ümberhindluse ülejääk  25 0 25 
Summad 31. detsembri 2009. aasta 
seisuga  1 483 308 1 791 
 
Likvideeritava ESTÜ puhul on kõik likviidse d investeeringud eurodes nomineeritud ja 
aktiivsel turul noteeri tud võlaväärtpaberid. 31. detsem bri 2009. aasta seisuga moodustasid 
võlaväärtpaberid, mille lõpptähtaeg saabub  2010. aasta jooksul, õi glases väärtuses 
väljendatuna 242 miljonit eurot ( 2008. aastal 126 miljonit eurot). 
 
ET 51   ET Muude summade suurenemine tuleneb risk ijagamisrahastu ja TEN-T projektide 
laenutagamisvahendi soetatud uutest varadest, m ille summad olid vastavalt 195 miljonit eurot 
ja 60 miljonit eurot. 
  
 
 
ET 52   ET 2.9 LÜHIAJALISED EELMAKSED 
  miljonites eurodes
Eelarve täitmise viis 31.12.2009 31.12.2008 
Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine  2 924 3 055 
Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine 1 990 930 
Detsentraliseeritud eelarve täitmine 700 326 
Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega 2 550 5 304 
Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste 
organisatsioonidega 832 608 
Teiste institutsioonide ja  ametite tehtud eelmaksed  81 39 
Lühiajalised eelmaksed kokku  9 077 10 262 
 
Lühiajaliste eelmaksete vähenemine on tingitud asjaolust, et struktuurimeetmete puhul, mille 
eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega , on käimas mõnede rahastatavate projektide 
(ajavahemikuga 2000 −2006 seonduvad programmid) lõpetamine, samal ajal kui uute 
projektide (ajavahemikuga 2007 −2013 seonduvad programmid) eest 2009. aastal tehtud 
kolmas eelmakse on liigitatud pikaajaliste va rade alla, nagu seda on selgitatud lisas 2.5. 
Lühiajaliste eelmaksete suurenemine kaudse tsentr aliseeritud eelarve täitmise raames tuleneb 
tegevuse üleandmisest komisjonilt uutele, peam iselt teadus- ja arendustegevuse valdkonna 
rakendusametitele. Nende lühiajaliste eelmakse te summa, mille pealt Euroopa Liidul on õigus 
saada abisaajatelt intressi , on 4 629 miljonit eurot. 
 
2.10 LÜHIAJALISED NÕUDED 
 miljonites 
eurodes
 31.12.2009 31.12.2008 
Lühiajalised laenud  216 114 
Lühiajalised nõuded 4 519 6 128 
Mitmesugused nõuded  16 23 
Viitlaekumised ja ettema kstud kulud 3 912 5 655 
Kokku 8 663 11 920 
 
2.10.1 Lühiajalised laenud 
Need summad seonduvad 41 miljoni euro suur uste laenudega, mille bilansipäevajärgne 
lõpptähtaeg on alla 12 kuu (40 miljonit eu rot seondub makromajandusliku finantsabi 
laenudega, vt lisa 2.4). Siin rubriigis on kajastatud ka likvideeritava ESTÜ tähtajalised 
hoiused. 
Tähtajalised hoiused  miljonites eurodes  
 Kokku 
Summad 31. detsembri 2008. aasta seisuga 0 
Suurenemine  174 
Kogunenud summad  1 
Summad 31. detsembri 2009. aasta seisuga  175 
 
 
ET 53   ET 2.10.2 Lühiajalised nõuded 
 miljonites eurodes
31.12.2009 31.12.2008 Kontorühm 
Brutosumma Alla-
hindamine Puhasväärtus Brutosumma Alla-
hindamine Puhas-
väärtus 
Kliendid 277 (76) 201 243 (79) 164 
Trahvid 3 370 (133) 3 237 4 590 (96) 4 494 
Liikmesriigid 2 198 (1 191) 1 007 2 576 (1 204) 1 372 
Muud 76 (2) 74 111 (13) 98 
Kokku 5 921 (1 402) 4 51 9 7 520 (1 392) 6 128 
 
Kliendid 
Tegemist on sissenõudekorraldustega, mis on 31. detsembri 2009. aasta seisuga 
kindlaksmääratud sissenõutavate nõuetena raamat upidamisarvestusse kantud ega kuulu bilansi 
aktiva poolel ühegi teis e rubriigi alla.  
 
Trahvid 
Komisjoni määratud trahvidega seoses siss enõutavad summad moodustasid 3 370 miljonit 
eurot. Selle summa suhtes kohaldati 133 miljoni  euro suurust allahi ndamist. Allahindluse 
suurenemist selgitab asjaolu, et teatavaid uusi määratud trahve ei saanud majandus- ja 
finantskriisi kontekstis katta ajutiste maksete või pangatagatistega. Lisa ks on mõnede trahvide 
puhul veel pooleli lihtmenetlused Euroopa K ohtus. 31. detsembri 2009. aasta seisuga oli 
kõnealuste nõuetega seoses saadud tagatisi kokku 2 952 euro suuruses summas (2008. aastal 2 
403 miljonit eurot), mis osutab sellele, et tra hvi saaja soovib trahvi vaidlustada. Tuleb 
märkida, et kõnealusest summast 290 miljonit eurot ei kuulunud tasumisele 31. detsembriks 
2009. 
 
Nõuded liikmesriikidele 
 miljonites eurodes
 31.12.2009 31.12.2008 
EAGFi nõuded 
EAGFi nõuded 627 684 
Allahindamine  (350)  (392)  
Kokku  277 292 
Makstud ja liikmesriikidelt sissenõutav 
käibemaks  38 36 
Omavahendid   
A-raamatupidamisarvestuses kindlaks määratud 89 97 
Eraldi raamatupidamisarvestuses kindlaks 
määratud  1 260 1 260 
Allahindamine  (841) (812) 
Muud 25  16  
Kokku 533 561 
Muud nõuded liikmesriikidele  159 483 
Kokku 1 007 1 372 
 
 
ET 54   ET – EAGFi nõuded 
Sellesse punkti kuulvad EAGFi ab isaajate 31. detsembri 2009. aasta seisuga võlgnetavad 
summad, mille liikmesriigid on deklareeri nud ja tõendanud 15. oktoobriks 2009 ning millest 
on maha arvatud 20 %, mis on lubatud liikmesr iikidel jätta endale halduskulude katteks. 
Lisaks on hinnatud nõudeid, mis tekivad pärast kõnealust deklaratsioon i kuni 31. detsembrini 
2009. Abisaajate võlgnetavate summade puhul, mille sissenõudmine on ebatõenäoline, kohaldab komisjon ka hinnangulist allahindlus t. Kõnealune korrigeerimine ei tähenda 
komisjoni loobumist asjaomaste su mmade tulevasest sissenõudmisest. 
– Omavahendid 
Tuleks märkida, et liikmesriikidel on õigus  jätta sissenõudmiskulude katteks endale 25 % 
traditsioonilistest omavahendite st, mistõttu eespool osutat ud summad on juba näidatud 
kõnealuse mahaarvamise võrra väiksematena. Liikmesriikide saadetud hinnangute põhjal on 
nõuetest liikmesriikidele allahindlusena maha arvatud 841 miljonit eurot. See aga ei tähenda, et komisjon loobub nende summade sissenõudmisest, mille väärtust on kõnealusel viisil korrigeeritud. 
– Muud nõuded liikmesriikidele 
Muud nõuded liikmesriikidele hõlmavad kulude  sissenõudmist 72 miljoni euro suuruses 
summas (2008. aastal 120 miljonit eurot) ja EAGFi ettemakseid 8 miljoni euro suuruses 
summas (2008. aastal 244 miljonit eurot).  
 
2.10.3 Viitlaekumised ja ettemakstud kulud 
 miljonites 
eurodes
 31.12.2009 31.12.2008 
Viitlaekumised  3 655 5 402 
Ettemakstud kulud  230 223 
Muud 27 30 
Kokku 3 912 5 655 
 
Peamine selle rubriigi all kajastatud summa on viitlaekumised summas 3 655 miljonit eurot. 
 miljonites 
eurodes
Viitlaekumised 31.12.2009 31.12.2008 
Omavahendid 2 209 2 576 
Põllumajanduse sihtotstarbeline tulu (nov ja dets) 940 1 261 
Suhkruvaldkonna ümberkorraldamine 0 911 
EAGF: täitmata vastavuskorrektsioonide 
otsused  0 368 
Ühtekuuluvusfond ja Regionaalarengu Fond: finantskorrektsioonid 404 146 
Kalandusfond 0 32 
Muud viitlaekumised 102 108 
Viitlaekumised kokku 3 655 5 402 
 
ET 55   ET Muud viitlaekumised hõlmavad peamiselt viiv iseid, kogunenud pangaintresse ja eelmaksetelt 
kogunenud intresse.  
Siin rubriigis on kajastatud ka ettemakstud kulud kogusummas 230 miljonit eurot, mille 
põhiosa moodustavad oodatav 53 miljoni euro suurune makse, mis maksti kolmandate 
riikidega sõlmitud kahepoolsete kalandusleping ute alusel, 36 miljoni euro suurune makse 
Euroopa kooli eest, 44 miljoni euro suurune ma kse büroode üüri eest, 22 miljoni euro suurune 
makse büroode ümberehitamise eest ja 17 miljoni  euro suurune intressimakse väljarenditud 
põhivarade eest. 
 
2.11 RAHA JA RAHA EKVIVALENDID 
 miljonites 
eurodes
 31.12.2009 31.12.2008 
Piiranguteta raha:   
Kontod riigikassades ja ke skpankades 10 958 15 039 
Arveldusarved 1 967 1 415 
Avansikontod 42 35 
Ülekanded (ülekandmisel olev raha) 9 26 
Lühiajalised hoiused ja m uud raha ekvivalendid 1 486  1 456  
Kokku 14 462 17 971 
Piirangutega raha 8 910 5 753 
Kokku 23 372 23 724 
 
2.11.1 Piiranguteta raha 
Piiranguteta raha hulka kuuluvad kõik va hendid, mida EL hoiab oma kontodel kõigis 
liikmesriikides ja EFTA riikides (riigikassas või keskpangas), ning arveldusarved, avansikontod, lühiajalised pangahoiused ja sularaha. 
 
Riigikassades ja keskpankades hoitavate vahend ite madalam saldo on tingitud asjaolust, et 
paranduseelarve nr 10/2009 kohaselt tuli 2010. aasta  alguses liikmesriikid ele tagasi maksta 
3,5 miljardit eurot (eelneval aastal oli asjaom ane summa 6,6 miljardit eurot). Sellega seonduv 
kohustus on kajastatud lühiajaliste kr editoorsete võlgnevuste all (vt lisa 2.18.2 ). Sularaha 
saldot eelarveaasta lõpu seisuga mõjutavad ka veel  kasutamata sihtotstarbelisest tulust tulenev 
sularaha 2,7 miljardi euro suuruses summas (20 08. aastal 5,1 miljardit eurot), mida ei saa 
liikmesriikidele tagasi maksta, ja 1,4 miljard it eurot (2008. aastal 1,7 miljardit eurot), mida 
hoiti 2010. eelarveaastasse ülekantud maks ete assigneerinute katteks. Samuti tuleb 
liikmesriikidele nende 2010. aastal tasumisele kuuluvatest summadest tehtava mahaarvamise kaudu tagasi maksta 2,3 miljardi euro suurune eelarve täitmise tulemus. 
 
Lühiajaliste hoiustena kajast atud summad seonduvad peamiselt rahaliste vahenditega, mida 
haldavad ELi eest usaldusisikud teatavate ELi eelarvest rahastatavate programmide 
rakendamise eesmärgil. 
 
ET 56   ET  
2.11.2 Piirangutega raha 
Piirangutega raha hõlmab summasid, mis on l aekunud seoses komisjoni määratud trahvidega, 
kui juhtum on veel lõpetamata. Neid summas id hoitakse spetsiaalsetel hoiukontodel, mida 
muudeks tehinguteks ei kasutata. 
 
 
ET 57   ET PIKAAJALISED KOHUSTUSED 
 
2.12 TÖÖTAJAHÜVITISED 
 miljonites 
eurodes
 31.12.2009 31.12.2008 
Töötajate pensionid  33 316 32 867 
Muude isikute pensionid  663 696 
Ühine ravikindlustusskeem 3 263 3 993 
Kokku 37 242 37 556 
 
2.12.1 Töötajate pensionid 
Personalieeskirjade artikli 83 kohaselt kujutab töötajate pens ioniskeemis (Euroopa Liidu 
ametnike pensioniskeem) ettenähtud hüvitiste maksmine endast ELi eelarve kulu. Skeemi ei 
rahastata, kuid liikmesriigid ta gavad ühiselt nimetatud hüvitiste  maksmise vastavalt nimetatud 
kulude rahastamiseks määratud ulatusele. Li saks sellele maksavad ametnikud kohustuslikku 
maksu nimetatud skeemi pikaaj aliseks rahastamiseks ühe ko lmandiku ulatuses. Kõnealuse 
maksu summa vaadatakse igal aastal läbi ja va jadusel seda ajakohastatak se tagamaks, et maks 
(praegu 11,3 % põhipalgast) oleks piisav, et  rahastada igal aasta l ühte kolmandikku aasta 
jooksul omandatud õigustest. 
 
Pensioniskeemist tulenevaid kohustusi hinna ti 31. detsembri 2009. aasta seisuga töötajate 
arvu ja pensionile läinud töötajate ar vu ning nimetatud kuupäeval kohaldatavate 
personalieeskirjadest tuleneva te eeskirjade alusel. Nime tatud hindamises võeti arvesse 
vanaduse, invaliiduse ja toitjakaotusega seot ud hüvitisi (erinevaid pensioni liike ning 
invaliidsushüvitist). Hindamine teostati vastav alt IPSAS 25 metoodikale (ja seega ka ELi 
raamatupidamiseeskirjale nr 12). Nimetatud raamatupidamisstandardis nõutakse tööandjalt 
oma kulukohustuste kindlaksmääramist kindlustusmatemaatilistel alustel, võttes arvesse nii lepingulisi hüvitisi töötajatele ajal, mil nad on tööealised, kui ka prognoositavat palkade 
tõusu. Nimetatud kohustuse arvutamiseks kasutatud kindlustusmatemaatilise hindamise 
meetodit tuntakse proportsionaalse osa krediteerimise meetodi nime all.  
 
Põhilised hindamise kuupäeval kättesaadavad ja hindamisel kasutatud kindlustusmatemaatilised eeldused olid järgmised:  
  
Kindlustusmatemaatilised eeldused  31.12.2009 31.12.2008 
Nominaalne diskontomäär  4,5 % 3,9 % 
Oodatav inflatsioonimäär  2,5 % 1,8 % 
Tegelik diskontomäär  2,0 % 2,1 % 
Abielu tõenäosus: mees/naine  84 % / 38 % 84 % / 38 % 
Palkade üldine kasv / pensionide ümberhindlus  0 % 0,3 % 
 Arvutamisel kasutati 2008. aasta rahvusvahelist av alike teenistujate keskmise eluea tabelit. 
Eeldatakse, et pensionileminek toimub ajal, m il ametnik saab kasu oma täielikest õigustest, 
võttes arvesse pensioni vähendus t ennetähtaegselt pensionile jäämise korral ja Barcelona 
 
ET 58   ET algatust pensionile jäämise edasilükkami se kohta (hiljemalt kuni 65. eluaastani). 
Brutopensionide ja peretoetuste ar vutamine põhineb personalieeskirjadel. 
 
Kohustused hõlmavad järgmiste is ikute eespool määratletud õigusi: 
(1) kõigi institutsioonide ja ametite 31. detsembr i 2009. aasta seisuga aktiivses teenistuses 
olev personal, kelle suhtes kohaldatakse pensioniskeemi; 
(2) pensioni veel mittesaavad isikud, s.t is ikud, kes on ajutiselt või lõplikult lahkunud 
töölt Euroopa institutsi oonidest, kuid kes on jätnud oma pensioniõigused 
pensioniskeemi (ainult isikud, kellel  on kogunenud vähemalt 10 teenistusaastat); 
(3) endised ametnikud ja muud teenistujad, kellele makstakse vanaduspensioni; 
(4) endised ametnikud ja muud teenistujad, ke llele makstakse invaliidsuspensioni; 
(5) endised ametnikud ja muud teenistujad, ke llele makstakse invaliidsushüvitist; 
(6) toitjakaotuspensioni saajad (lesed, orvud, ülalpeetavad). 
 
Peamised muutused pärast 31. detsembrit 2008 olid järgmised: 
 miljonites eurodes
Muutused personali pensionikohustustes  Summa  
Pensionikohustused 31. detsembri 2008. aasta seisuga (bruto) 36 495 
Teeninduskulud 1 360 
Intressikulud 1 456 
Makstud hüvitised (1 035) 
Kindlustusmatemaatiline kasum (1 248) 
Uute töötajate tööleasum isest tulenev muutus 187 
Pensionikohustused 31. detsembr i 2009. aasta seisuga (bruto) 37 215 
Peamised märkimist väärivad asjaolud on järgmised: 
– 31. detsembri 2009. aasta seisuga hinna ti kindlustusmatemaatilise kohustuse 
brutosummaks 37 215 miljonit eurot (2008. aastal 36 495 miljonit eurot). Sellele 
lisandub 1 079 miljoni euro (2008. aastal 1 277 miljoni euro) suurune koefitsiendiga korrigeerimise mõju. Pe nsioniskeemist kasusaajate makstavad 
maksud arvutatakse brutokohustuse kogusum mast maha, saades tulemuseks 
netokohustuse, mida kajastatakse bilansis (kuna maks arvatakse maha pensionide 
maksmisel ja kantakse ELi tuludesse  makse tegemise aastal). Kõnealune 
netokohustus (brutokohustus miinus maks ud) oli seega 31. detsembri 2009. aasta 
seisuga hinnatud 33 316 miljonile eurole. 
– Personali pensioniskeemi liikmete arv suurenes 5 082 isiku võrra. Suurenemine 
tulenes peamiselt ajutiste  teenistujate, lepinguliste  töötajate ja Euroopa 
Parlamendi liikmete assistentide arvu suurenemisest, kellest viimased olid skeemi kaasatud esmakordselt. 
 
2.12.2 Muude isikute pensionid 
Selles punktis on kajastatud komisjoni, Euroop a Kohtu (ja Euroopa Liidu Üldkohtu) ja 
kontrollikoja praeguste ja endiste liikmete ning nõukogu peasekretäride, ombudsmani, 
 
ET 59   ET Euroopa andmekaitseinspektori ja Eur oopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu 
pensionikohustustega seonduvad kohustused. Siin on kajastatud ka teatavate 
parlamendiliikmete pensionikohustused. 
 
ET 60   ET 2.12.3 Ühine ravikindlustusskeem 
Hinnang on antud ka ELi prognoositava kohus tuse kohta, mis seondub ELi maksetega 
ühisesse ravikindlustusskeemi seoses pension ile läinud töötajateg a. Selle kohustuse 
brutoväärtuseks on hinnatud 3 535 miljonit eurot. Netosumma saamiseks lahutatakse sellest brutokohustusest skeemi varad, mille summa oli 272 miljonit eurot. Arvutustes on arvesse võetud erinevate ELi institutsioonide ja ametite aktiivses teenistuses olevaid ametnikke ja pensionäre ja nende perekondi; komisjoni, kontrollikoja, Euroopa Kohtu, nõukogu, Euroopa 
andmekaitseinspektori ja Euroopa ombudsma ni puhul on arvesse võetud ka aktiivseid 
liikmeid ja pensionäre. Arvutuses on kasutatud sama diskontomäära ja üldist palgatõusu mis 
personali pensionide hindamisel (vt eespool).  Peamine põhjus, miks kohustus pisut vähenes, 
on kindlustusmatemaatiliste eelduste muutusest tulenev kindlustusmatemaatiline kasum. 
 
miljonites eurodes
Muutused ühise ravikindl ustusskeemi kohustustes  Summa  
Kohustused 31. detsembri 2008. aasta seisuga (bruto) 4 248 
Tavapärased kulud 168 
Intressikulud 169 
Makstud hüvitised (85) 
Kindlustusmatemaatiline kasum (965) 
Kohustuste brutoväärtus 31. detsembri 2009. aasta seisuga 3 535 
Miinus skeemi varad (272) 
Kohustuste netoväärtus 31. detsembri 2009. aasta 
seisuga  3 263 
 
2.13 RISKIDE JA KULUDE KATTEK S ERALDATUD PIKAAJALISED 
VAHENDID 
   miljonites 
eurodes
 31.12.2008 Täiendavalt 
eraldatud 
vahendid Kasutamata 
summade 
tühistamineKasutatud 
summad Ümber 
paigutatud 
lühiajaliste 
vahendite 
alla/ alt ära  Hinnangu 
muutus  31.12.2009 
Kohtuasjad 421 54 (50) (12) 0 0 413 
Tuuma-rajatiste 
likvideerimine 819 0 0 0 (22) 111 908 
Finantsriskide 
katteks 
eraldatud vahendid 12 67 0 0 (3) 0 76 
Muud 89 45 (12) (37) (13) 0 72 
Kokku 1 341 166 (62) (49) (38) 111 1 469 
 
Kohtuasjad 
Tegemist on prognoositud summadega, mis tule b pärast 2010. aastat tõenäoliselt maksta 
seoses mitme poolelioleva kohtuasjaga. Suurem  osa neist (409 miljonit eurot) seonduvad 31. 
 
ET 61   ET detsembril 2009. aastal pooleli olnud kohtuasj adega, mis on seotud EAGFi kulude 
finantskorrektsioonidega ja põllumaja nduskuludega seotud muude kohtuasjadega. 
 
Tuumarajatiste likvideerimine 
2008. aastal ajakohastas sõltumatute ekspertide  rühm oma 2003. aastal tehtud uuringut selle 
kohta, millised on Teadusuuringute Ühiskeskuse dekomisjoneerimise ja 
jäätmekäitlusprogrammi hinnangulised kulud. Läbivaadatud hinnang, milleks on 1 222 
miljonit eurot (varem 1 145 miljonit euro) on võetud raamatupidamise aastaaruandes kajastatavate eraldatud vahendite summa alusek s. Kooskõlas ELi raamatupidamiseeskirjadega 
on see hinnang seotud inflatsiooniinde ksiga ja seejärel diskonteeritud 
nüüdispuhasväärtusesse. 31. detsembri 2009. aasta seisuga andis see tulemuseks 930 miljoni 
euro suuruse eraldatud vahendite kogusumma , mis jagunes summadeks, mis makstakse 
oodatavalt välja 2010. aastal (22 miljonit eurot)  ja summadeks, mis makstakse oodatavalt 
välja hiljem (908 miljonit eurot). Pidades si lmas kõnealuse programmi hinnangulist kestust 
(umbes 30 aastat) peaks märkima, et nimetat ud hinnang ei ole päris ki ndel ning lõplik kulu 
võib praegu kirjendatud summadest erineda. 
 
Finantsriskide katteks eraldatud vahendid 
1998. aastal rakendatud VKEde  tagatissüsteemi, 2001. aas tal rakendatud VKEde 
tagatissüsteemi ning 2007. aastal konkurentsi võime ja uuendustegevuse raamprogrammi 
raames rakendatud VKEde tagatissüsteemi koha selt on Euroopa Inve steerimisfondil (EIF) 
õigus anda tagatisi enda äranägemisel, kuid ko misjoni nimel ja vastutusel. Realiseeritud ja 
realiseerimata tagatistega seotud finantsrisk ile on siiski seatud ülemmäär. Bilansipäeva 
seisuga vastavad finantsriskide katteks er aldatud vahendid mõlema  tagatissüsteemi puhul 
finantsvahendajate ees võetud maksekohustustel e, millest on lahutatud kuni bilansipäevani 
esitatud maksenõuete netosumma. Pikaajalised finantsriskide katteks eraldatud vahendid on 
diskonteeritud nüüdispuhasväärtusesse. 
 
Muud riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid 
Põhiosa neist vahenditest moodustavad raha lised toetused, mida EL annab prognooside 
kohaselt seoses teatavate l oomahaiguste likvideerimise kul udega veterinaariaalaste 
hädaolukordade fondist mitmele liikmesriigile kogusummas 60 miljonit eurot (2008. aastal 101 miljonit eurot). Summa väljamaksmine jaotub oodatavalt järgmiselt: 2010. aastal 25 
miljonit eurot ja hiljem 35 miljonit eurot. 
 
2.14 PIKAAJALISED FINANTSKOHUSTUSED 
 
2.14.1 Võetud laenud 
 miljonites 
eurodes
Nimetus 31.12.2008 Uued 
võetud 
laenud Tagasi-
maksed Vahetus-
kursi 
erinevused  Bilansilise 
maksumuse 
muutus 31.12.2009 
Makromajanduslik 
finantsabi 663 25 (95) - (6) 587 
Maksebilansi 2 004 7 200 - - 99 9 303 
 
ET 62   ET rahastamisvahend 
EURATOM 494 7 (11) (1) (5) 484 
Likvideeritav 
ESTÜ 282 - (67) 18 (8) 225 
Kokku 3 443 7 232 (173) 17 80 10 599 
 
Võetud laenude jaotumine pika- ja lühiajalisteks laenudeks  miljonites eurodes
Võetud laenud Tähtajaga alla 1 
aasta Tähtajaga üle 1 aasta Kokku 31.12.2009 
seisuga 
Makromajanduslik finantsabi 40 547 587 
Maksebilansi rahastamisvahend - 9 303 9 303 
EURATOM - 484 484 
Likvideeritav ESTÜ  - 225 225 
Kokku 40 10 559 10 599 
Siia rubriiki kuuluvad Euroopa Liidu võetud la enud, mille tagasimakse tähtajani on jäänud 
rohkem kui aasta. Võetud laenude hulka kuuluvad  sertifikaatidega tõ endatud võlad, mille 
summa on 10 324 miljonit eurot (2008. aastal 3 131 miljonit eurot). Bilansilise maksumuse 
muutused vastavad kogunenud intr esside muutumisele, millel e likvideeritava ESTÜ võetud 
laenude puhul on liidetud tehingute tegemi sel kantud olulisemate tehingukulude aastane 
amortisatsioon, arvutatuna tegeliku intressimäär a meetodi kohaselt. Tegelikud intressimäärad 
(väljendatuna intressimäärade vahemikuna) olid järgmised:  
Võetud laenud 31.12.2009 31.12.2008 
Makromajanduslik finantsabi 0,9625 % − 4,54 % 3,022 % − 5,29 %
Euratom 0,9031 % − 5,6775 % 3,348 % − 5,6775 %
Maksebilansi rahastamisvahend 3,125 % − 3,625 % 3,25 %
Likvideeritav ESTÜ 0,346 % − 9,2714 % 4,939 % − 11,875 % (*)
(*) Kõrgem seotud väärtus tuleneb fikseeritud in tressimääraga võetud laenust, mis on kaetud 
intressimäära vahetuslepinguga.  
 
2.15 MUUD PIKAAJALISED KOHUSTUSED 
 miljonites 
eurodes
 31.12.2009 31.12.2008 
Kapitalirendi võlad 1 736 1 770 
Hooned, mille eest maksta kse osamaksetena 395 403 
Muud  47 53 
Kokku 2 178 2 226 
See punkt hõlmab peamiselt liisingukohustusi, m ille tähtaeg saabub rohkem kui aasta pärast 
(vt lisa 2.2). Samuti on siin kajastatud teatavate komisjoni ostetud hoonetega seonduvad 
summad, mille puhul ostuhind tasutakse osamaksetena − tegemist ei ole l iisingulepingutega, 
sest omandiõigus anti kohe komisjonile üle. 
 
ET 63   ET  
LÜHIAJALISED KOHUSTUSED 
 
2.16 RISKIDE JA KULUDE KATTEK S ERALDATUD LÜHIAJALISED 
VAHENDID 
   miljonites 
eurodes
 31.12.2008 Täiendavalt 
eraldatud 
vahendid Kasutamata 
summade 
tühistamineKasutatud
summad  Ümber-
paigutused 
teistesse 
rubriikidess
e / teistest 
rubriikidest Hinnangu 
muutus  31.12.2009
Kohtuasjad 16 18 (3) (1) 0 0 30 
Tuumarajatiste likvideerimine 89 0 0 (28) 22 (61) 22 
Finantsriskide 
katteks eraldatud vahendid 202 14 (50) (41) 3 0 128 
Muud 41 7 (23) (5) 13 0 33 
Kokku 348 39 (76) (75) 38 (61) 213 
 
Siia rubriiki kuulub see osa riskide ja kul ude katteks eraldatud vahenditest, mille 
maksetähtaeg on lühem kui aasta. 
 
ET 64   ET 2.17 LÜHIAJALISED FINANTSKOHUSTUSED 
 
Siia rubriiki kuuluvad võetud laenud (vt lisa 2.14.1 ), mille bilansipäevajärgne tagasimakse 
tähtaeg on alla 12 kuu, summas 40 miljonit  eurot (2008. aastal 94 m iljonit eurot, millele 
lisandusid kauplemiseks hoitavad ko hustused summas 25 miljonit eurot).  
 
2.18 KREDITOORNE VÕLGNEVUS 
 miljonites 
eurodes
 31.12.2009 31.12.2008 
Pikaajalised kohustused, mille tähtaeg saabub järgneval eelarveaastal 71 64 
Lühiajalised kreditoorsed võlgnevused 15 260 12 026 
Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused  133 115 
Kumuleerunud kulud ja ettemakstud tulu 78 420 77 472 
Kokku 93 884 89 677 
2.18.1 Pikaajalised kohustused, mille t ähtaeg saabub järgneval eelarveaastal 
 miljonites 
eurodes
 31.12.2009 31.12.2008 
Kapitalirendi kohustused  59 52 
Muud  12 12 
Kokku 71 64 
2.18.2 Lühiajalised kreditoorsed võlgnevused 
 miljonites 
eurodes
Liik 31.12.2009 31.12.2008 
Liikmesriigid 14 903 11 386 
Tarnijad ja muud 944 1 175 
Summad, mille rahastamiskõlblikkus vajab kontrollimist (587) (535) 
Kokku 15 260 12 026 
 
Lühiajalised kreditoorsed võlgnevused hõlma vad kuluaruandeid, mis on ELile esitatud 
toetusmeetmete raames. Taotletud summa ka ntakse üle pärast nõude saamist. Kui 
tehingupartneriks on liikmesriik, siis liigitatakse nõuded vastavalt sellele. Hankemenetlustega 
seoses saadud arvete ja kreeditarvete korral kehtib samas ugune kord. Asjaomaseid 
kulutaotlusi on arvestatud järgmisse eelarveaas tasse ülekandmisel. Nende ülekandmiskirjete 
alusel kirjendatakse arvest uslikud rahastamiskõlblikud summ ad kumuleerunud kuludena (vt 
lisa 2.18.3 ) ja rahastamiskõlbmatud summad jääv ad lahtiseks kontodel „Võlad, mille 
rahastamiskõlblikkus vajab kontrollimist“. Selleks  et varasid ja kohustusi mitte üle hinnata, 
on otsustatud, et tasumisele kuuluv netosumm a kajastatakse lühi ajalise kohustusena. 
 
ET 65   ET  
Liikmesriigid 
Siin esitatud summadest kõige olulisemad seonduvad 11 160 miljonit euroga (2008. aastal 
4 660 miljonit eurot), mis on struktuurifondide meetmete raames maksmata kulutaotluste 
summa. Samuti on siin kajastatud 3 524 miljonit eurot (2008. aastal 6 627 miljonit eurot), mis kuulus vastavalt 2009. aasta lõpus koosta tud paranduseelarvele liikmeriikidele 
tagasimaksmisele ja maksti neile  tagasi 2010. aasta veebruaris. 
 
ET 66   ET Tarnijad ja muud 
Siin rubriigis on kajastatud su mmad, mis võlgnetakse seoses to etusmeetmete ja hangetega, 
samuti summad, mis võlgnetakse avalik-õiguslike le asutustele ja konsolideerimata üksustele 
(nt Euroopa Arengufond). 
 
Summad, mille rahastamiskõlb likkus vajab kontrollimist 
Kreditoorset võlgnevust vähendatakse 587 miljoni  euro võrra. Tegemist on selle osaga 
saadud, kuid veel kontrollimata hüvitamise  taotluste summast, mida ei loetud 
rahastamiskõlblikuks. Suurimad summad seonduvad struktuurimeetmeid haldavate 
peadirektoraatidega.  
 
2.18.3 Kumuleerunud kulud ja ettemakstud tulu 
 miljonites 
eurodes
 31.12.2009 31.12.2008 
Kumuleerunud kulud 76 435 77 260 
Ettemakstud tulu 1 976 50 
Muud 9 162 
Kokku 78 420 77 472 
Kumuleerunud kulud jaotuvad järgmiselt: 
Kumuleerunud kulud miljonites 
eurodes
 31.12.2009 31.12.2008 
EAGFi kumuleerunud kulud:   
Kulud 16.10.2009 −31.12.2009  32 087 30 415 
Otsetoetused 12 195 12 682 
Suhkruvaldkonna ümberkorraldamine 735 3 787 
Muud (55)  (13)  
EAGF kokku: 44 962 46 871 
Struktuurimeetmete kumuleerunud 
kulud:   
EAFRD ja EAGGFi arendusrahastu 9 076 7 004 
ERF ja uuenduslikud meetmed 11 777 10 687 
Ühtekuuluvusfond 980 2 810 
ISPA 3 4 
ESF 5 411  4 596  
Struktuurifondid kokku: 27 247 25 101 
Muud kumuleerunud kulud:   
Teadus- ja arenduste gevus 1 687 1 978 
Muud 2 539  3 310  
Muud kokku: 4 226 5 288 
Kumuleerunud kulud kokku 76 435 77 260 
Pärast varasematel aastatel toimunud aeglast käivitumist saavutasid  struktuurifondide 2007.–
2013. aasta programmid 2009. aastal tavapärase taseme, mis se lgitab ka eespool näidatud 
 
ET 67   ET asjaomase rubriigi suurenemist. Seda suur enemist kompenseerib kumuleerunud kulude 
vähenemine suhkruvaldkonna ümberkorraldamise raames, sest näib, et osa neist vahenditest jääb tegelikult kasutamata. 
Ettemakstud tulu märkimisvääne suurenemine tuleneb kahe liikmesriigi tehtud 2010. aasta 
omavahendite osamaksude ettemaksetest. 
NETOVARA 
 
2.19 RESERVID 
 miljonites 
eurodes
 31.12.2009 31.12.2008 
Õiglase väärtuse reserv 69 41 
Muud reservid:    
Tagatisfond 1 472 1 276 
Ümberhindlusreserv 57 57 
Laenude võtmise ja andmise tehingud 1 511 1 528 
Muud 214  213  
Kokku 3 254 3 074 
Kokku 3 323 3 115 
 
2.19.1 Õiglase väärtuse reserv 
Raamatupidamiseeskirjade kohaselt kajastatakse  müügivalmis varade õiglase väärtuse 
korrigeerimist õiglase väärtuse reservi kaudu. 
 
2.19.2 Muud reservid 
Tagatisfond 
Tagatisfondi tegevuse kohta vaata ka lisa 2.3.3 . See reserv kajastab f ondi tagatavate summade 
9 % suurust sihtsummat, mille hoidmine varana on nõutav. 
 
Ümberhindlusreserv 
Ümberhindlusreserv hõlmab kinnisvara ja sead mete ümberhindlust. Eelarveaasta lõpu 57 
miljoni euro suurune saldo on seotud komisjoni le kuuluva maa ja hoonete ümberhindamisega, 
mis teostati veel enne uutele raam atupidamiseeskirjadele üleminekut. 
 
Laenutehingute reserv 
Siin kajastatud summa seondub likvideeritava ES TÜ söe ja terase teadusfondi varade 
reserviga. Kõnealune reserv moodus tati ESTÜ likvideerimise raames. 
 
 
 
ET 68   ET 2.20 LIIKMESRIIKIDELT SISSENÕUTAVAD SUMMAD 
miljonites eurodes
 Summa 
Liikmesriikidelt sissenõutavad summad 31. detsembri 2008. aasta seisuga  50 539 
2008. aasta eelarve ülejäägi tagasimaksmine liikmesriikidele  1 796 
Muutused tagatisfondi reservis 196 
Muud muutused reservis (10) 
Likvideeritav ESTÜ: 2008. eelarveaasta eraldatud tulem  (15) 
Eelarveaasta tulem (ülejääk) (4 457) 
Liikmesriikidelt sissenõutavad summad 31. detsembri 2009. aasta seisuga 
kokku  48 049 
Jaotub järgmiselt: 
Töötajahüvitised 
Muud summad   
37 242 
10 807  
 
Kõnealune summa kajastab seda osa ELi kuni 31. detsembrini 2009 kantud kuludest, mida 
tuleb rahastada tulevastest eela rvetest. Tekkepõhise arvestuse põhimõtte kohaselt kajastatakse 
aastal N paljusid kulusid, mis tegelikult võidakse tasuda alles aastal N+1 ning mida rahastatakse aasta N+1 eelarvest. Kuna selli sed kulud arvatakse raamatupidamisarvestuses 
kohustuste hulka ning asjaomaseid summasid rahastatakse tuleva stest eelarvetest, ületavad 
kohustused eelarveaasta lõpu seisuga märkimisv äärselt varasid. Kõige enam esiletõstmist 
väärivad summad on seotud EAGFi tegevusega.  Liikmesriikidele 16.  oktoobrist kuni 31. 
detsembrini 2009 kestnud perioodi eest tasumise le kuuluvate maksete summa moodustas 32 
miljardit eurot. Enamiku sissenõutavatest summadest maksavad liikmesriigid tegelikult 
vähem kui 12 kuu jooksul pärast kõnealuse eelar veaasta lõppu järgmise aasta eelarve raames. 
 
Muud liikmesriikidelt sissenõutavad summad ( 10,8 miljardit eurot) vähenesid võrreldes 
eelneva aastaga (2008. aastal 13 miljardit eurot). Vähenemine on peamiselt tingitud eelmaksete suurenemisest 9,5 miljardi euro võrra (vt lisad 2.5 ja 2.9), mida tasakaalustab 
kreditoorse võlgnevuse suurenemine 4,2 miljardi euro võrra (vt lisa 2.18) ja lühiajaliste 
nõuete vähenemine 3,3 miljardi euro võrra (vt lisa 2.10). 
 
Põhimõtteliselt on pikema väljamakseperioodig a ainult töötajahüvitis te kohustused, mis ELil 
on oma töötajate ees; sealjuures tu leks märkida, et pensionimaksete rahastamise iga-aastastest 
eelarvetest tagavad liikmesr iigid. Üksnes teabe huvides on allpool esitatud tulevaste 
töötajahüvitiste maksete jaotumise prognoos: 
 miljonites eurodes 
 Summa 
Lühiajalised kohustused: 2010. aastal tasumisele 
kuuluvad summad  1 214 
Pikaajalised kohustused: pärast 2010. aastat tasumisele kuuluvad summad
 36 028 
Töötajahüvitiste kohustused 31.12.2009 seisuga kokku 37 242 
 
Tuleb aga märkida, et eespool kirjeldatu ei mõ juta eelarve täitmise tulemust – eelarve tulud 
 
ET 69   ET peaksid alati võrduma eelarve ku ludega või neid ületama ning võimalik tulude ülejääk 
tagastatakse liikmesriikidele. 
 
ET 70   ET 3. TULEMIARUANDE  LISAD 
 
3.1 TULU OMAVAHENDITEST JA OSAMAKSUDEST 
 miljonites eurodes
Lisa 2009 2008 
Tulu omavahenditest: 3.1.1   
Kogurahvatulu põhised omavahendid  81 978 74 479 
Käibemaksupõhised omavahendid  12 795 19 008 
Traditsioonilised omavahendid:    
Põllumajandusmaksud  0 1 184 
Tollimaksud  14 002 15 196 
Suhkrumaksud  130 702  
Traditsioonilised omavahendid kokku  14 132 17 082 
Eelarve korrigeerimine 3.1.2 1 399 1 930 
Kolmandate riikide (sh EFTA riigid) osamaksud  233 214 
Kokku  110 537 112 713 
 
Tulu omavahenditest on Euroopa Liidu põhitege vustulude peamine osa.  Seega rahastatakse 
kulusid valdavalt omavahenditest, muu tulu mo odustab vaid väikse osa kogu rahastamisest. 
 
3.1.1 Tulu omavahenditest 
Omavahendite kategooriaid on kolm: tradits ioonilised omavahendid, käibemaksupõhised 
omavahendid ja kogurahvatulu põhised omavahendid. Traditsioonilised omavahendid koosnevad omakorda suhkru- ja tollimaksu dest. Omavahendite süsteemi kuulub ka 
eelarvetasakaalu hälvete (Ühe ndkuningriigi tagasimakse) korrigeerimise mehhanism ning 
Madalmaade ja Rootsi rahvamajanduse kogutul ul põhineva iga-aastase brutomakse 
vähendamine. Liikmesriigid jätavad sissenõudmiskuludena endale 25 % traditsioonilistest omavahenditest; eespool osutatud summad on j uba näidatud kõnealuse mahaarvamise võrra 
väiksematena. 
 
Käibemaksupõhised omavahendid tulenevad ühtse määra (0,30 %) kohaldamisest kõigi 
liikmesriikide ühtlustatud käibemaksu arvestusbaasi suhtes (välja arvatud ajavahemikul 
2007−2013, kus asjaomaste tasumisele kuuluvate vahe ndite määr oli Aust ria puhul fikseeritud 
tasemel 0,225 %, Saksamaa puhul tasemel 0,15 % ni ng Madalmaade ja Root si puhul tasemel 
0,10 %), mille ülemmäär on kõigi liikmesriik ide puhul 50 % kogurahvatulust. Kogurahvatulu 
põhised omavahendid on muutuva suurusega vahendid, mis on ette nähtud mis tahes 
eelarveaastal nende kulude katmiseks, mis ületav ad laekuvate traditsiooniliste omavahendite, 
käibemaksupõhiste omavahendite ja muude tu lude summat. Tulu leitakse ühtse määra 
kohaldamisel kõigi liikmesriikide  kogurahvatulude summa suhtes. 
 
2008. aastaga võrreldes on käibem aksupõhistest omavahenditest saadud tulu vähenenud 6,2 
miljardi euro võrra, mida enam kui tasakaalustas kogurahvatulu põhistest omavahenditest saadud tulu suurenemine 7,5 m iljardi euro võrra. Need m uutused tulenevad peamiselt 
erinevatest sätetest, mis on kehtestat ud nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsusega nr 
2007/436/EÜ, Euratom, Euroopa Liidu omavahe ndite süsteemi kohta (edaspidi „2007. aasta 
otsus”), millega on asendatud varasem, 2000. aasta omavahendite otsus. 2009. aastal ei 
kajastatud märkimisväärses summas põllumaja ndusmakse, sest pärast 2007. aasta otsuse 
 
ET 71   ET jõustumist 2009. aastal kajastatakse neid makse nüüd tollimaksudena. Tollimaksud on 
vähenenud 1,1 miljardi euro võrra; selle põhj useks on EL 27 impordi märkimisväärne 
vähenemine (väärtuse järgi mõõtes) 2009. aasta l võrreldes 2008. aastaga. Suhkrumaksud on 
vähenenud 572 miljoni euro võrra, sest 20 08. aastal saadi erakorralist tulu suhkru 
lisakvootidest tingitud ühekordsetest maksetest. 
 
3.1.2 Eelarve korrigeerimine 
Eelarve korrigeerimise summa hulka kuulub 2008. aasta eelarve ülejääk (1 796 miljonit 
eurot), mis makstakse otse liikmesriikidele ta gasi sel teel, et vähendatakse nende järgmisel 
eelarveaastal ELile ülekandmisele kuuluvat om avahendite summat; seega on tegemist 2009. 
eelarveaasta tuluga. 2007. aasta otsuse k ohaselt võimaldatakse Ühendkuningriigile 
eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimist. K una kõnealust summat rahastavad teised 
liikmesriigid, peaks netomõju eelarve täitmise tulemusele ja eelarveaasta tulemile puuduma. Ometi kajastati selles rubriigis 319 miljoni euro suurune summa, mis tuleneb erinevustest eelarve koostamise eesmärkidel kasutatud euro  vahetuskursside (vt määruse nr 1150/2000 
artikli 10 lõige 3) ja nende vahetuskursside vahel, mis kehtisid ajal, mil majandus- ja rahaliitu (EMU) mittekuuluvad liikmesriigid tegelikult oma maksed tegid. 
 
3.2 MUUD PÕHITEGEVUSTULUD 
 miljonites 
eurodes
Lisa 2009 2008 
Trahvid 3.2.1 2 648 3 171 
Põllumajandusmaksud 3.2.2 705 2 299 
Kulude sissenõudmine: 3.2.3   
Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine  63 61 
Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine  6 4 
Detsentraliseeritud eelarve täitmine  41 90 
Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega  1 066  1 349  
Kokku  1 176 1 504 
Tulu haldustegevusest: 3.2.4   
Töötajad  1 010 974 
Kinnisvara ja seadmetega seonduv tulu  33 25 
Muu tulu haldustegevusest  165 149  
Kokku  1 208 1 148 
Mitmesugused põhitegevustulud: 3.2.5   
Korrigeerimised / riskide ja kulude katteks eraldatud 
vahendid  150 71 
Kasum vahetuskursi muutustest  618 269 
Muud  1 027  1 269  
Kokku  1 795 1 609 
Kokku  7 532 9 731 
 
3.2.1 Trahvid 
See tulu seondub trahvidega, mille komisjon on määranud konkurentsieeskirjade rikkumise 
eest. Nõuded ja nendega seotud tulu kajastatakse  pärast seda, kui komisjoni trahvi määramise 
otsus on vastu võetud ja adressaati on sellest ametlikult teavitatud. 
 
ET 72   ET  
3.2.2 Põllumajandusmaksud 
Kõnealused summad seonduvad piimamaksudega ( 99 miljonit eurot, 2008. aastal 338 miljonit 
eurot) ja suhkrumaksudega (606 miljonit eurot, 2008. aastal 1 961 miljonit eurot). 
Piimamaksud kujutavad endast turukorralduse vahendit, mille eesmärk on karistada oma kvoote ületanud piimatootjaid. Kuna need ei  ole seotud komisjoni  tehtud eelnevate 
maksetega, siis praktikas käsitletakse ne id sihtotstarbelise tuluna. Toimumas on 
piimakvootide järkjärguline kaotamine, mis selgitab ka piimamaksudest saadud tulu 
vähenemist. Alates 2008./2009. põllumajandusaastast  suurendatakse kvoote igal aastal 1 % 
võrra kuni nende kaotamiseni 2015. aastal. 
 
Suhkrumaksud seonduvad suhkruvaldkonna ümberkorra ldusfondiga, mille abil suhkrusektori 
reformi raames on alandatud suhkru hinda siseturu l, et vähendada ELi hi nna ja rahvusvahelise 
hinna vahet. Selleks et õhutada madalama konkur entsivõimega suhkrutootjaid turult lahkuma, 
loodi oma tegevust ise rahastav  ümberkorraldusfond, mida ra hastatakse suhkrutootjatele 
pandud ajutisest maksust saadavast tulust, mida käsitletakse sihtotst arbelise tuluna. Kuigi 
selle kava raames jätkatakse maksete tegemi st kuni 2012. aasta septembrini, on liikmesriigid 
31. detsembri 2009. aasta seisuga ju ba deklareerinud kogu suhkruvaldkonna 
ümberkorraldusfondiga seonduva tulu. 
 
3.2.3 Kulude sissenõudmine 
Selles rubriigis on kajastatud komisjoni välja antud sissenõudekorraldus ed ja järgnevatest 
maksetest tehtud mahaarvamised, mis on kirjen datud komisjoni raamatupidamissüsteemis ja 
esitatud eelnevalt üldeelarvest väljamakstud kul ude sissenõudmiseks kas kontrolli, lõpetatud 
auditi või rahastamiskõlblikkuse analüüs i alusel, ning liikmesriikide välja antud 
sissenõudekorraldused, mis on esitatud EAGFi kulude st abisaajatele. Siin on kajastatud ka 
eelneva eelarveaasta lõ pu viitlaekumiste prognooside muut usi võrreldes aruandeaasta lõpu 
omadega. ELi kulude sissenõudmine ei kajastu sell es rubriigis siiski tä ies ulatuses, eelkõige 
selliste oluliste kuluvaldkondade puhul  nagu struktuurimeetmed, mille puhul 
rahastamiskõlbmatute summade tagastamise taga miseks rakendatakse erikorda, mis enamikul 
juhtudel ei hõlma sissenõudekorra lduse välja andmist. ELi raam atupidamiseeskirjade kohaselt 
ei ole tuluna kajastatud ka eelmaksete sissenõudmisi. 
 
Suurim siin kajastatud summa on 1 066 m iljonit eurot, mis seondub eelarve täitmisega 
koostöös liikmesriikidega ning koosneb Eur oopa Põllumajanduse Tagatisfondiga (EAGF) 
seonduvast 453 miljonist eurost ja struktuur imeetmetega seonduvast 613 miljonist eurost. 
a) Põllumajandus: EAGF  
Selles rubriigis kajastatud eelarveaasta põllumajanduse valdkonna tulud moodustavad 453 
miljonit eurot ning koosnevad järgnevast: 
– eelarveaasta jooksul tehtud otsustest tule nevad vastavuskorrektsioonid summas 347 
miljonit eurot; 
– pettuse ja eeskirjade eiramise juhtum id summas 106 miljonit eurot, mis koosneb 
järgnevast: liikmesriikide deklareeritud taga simaksed summas 163 miljonit eurot, mis 
liikmesriigid on eelarveaasta jooksul sisse nõudn ud ning millest on lahutatud eelarveaasta 
lõpu seisuga pettuse ja eeskirjade eiramisega  seoses sissenõudmisele kuuluvate, kuid veel 
tagasimaksmata liikmesriikide deklareeritud summade vähenemine 57 miljoni euro võrra 
 
ET 73   ET (2009. aasta lõpus 627 miljonit eurot ja 2008. aas ta lõpus 684 miljonit eurot), vt ka lisa 
2.10.2. 
31. detsembri 2009. aasta seisuga moodustasid E AGFi kulud, mida korrigeeritakse tulevikus, 
kui auditid on lõpule viidud, kokku 2,8 miljardit eurot (vt lisa 6.4.1 ). 
b) Struktuurimeetmed  
Selles rubriigis kajastatud struktuurimeetme te raames kantud kulude sissenõudmine 
moodustas 613 miljonit eurot (2008. aastal 349 milj onit eurot). Siia alamrubriiki kuuluvad ka 
sissenõudekorraldused, mille komisjon on välja a ndnud eelnevatel eelarv eaastatel alusetult 
makstud kulude sissenõudmiseks summas 406 m iljonit eurot, ja viitlaekumiste muutus 
(suurenemine) eelarveaasta lõpu seisuga summas 206 miljonit eurot. 
Sissenõudekorraldused antakse välja  ainult järgmistel juhtudel: 
– ametlike finantskorrektsiooni otsuste puhul , mille komisjon on vastu võtnud pärast 
liikmesriigi nõutavates summades põhjendamatute kulude leidmist; 
– programmi lõpetamisel tehtavate ja ELi osam akse vähendamiseni viivate korrigeerimiste 
puhul, kui liikmesriik ei ole deklareerinud pi isavaid rahastamiskõlblikke kulusid, mis 
põhjendaksid kõiki juba tehtud eel makseid ja vahemakseid; sell iste toimingute jaoks ei ole 
vaja komisjoni ametlikku otsust, kui liikmesriik need heaks kiidab; 
– programmi lõpetamise järel sissenõutud su mmade tagasimaksmise puhul, mis toimub 
pärast programmi lõpetamise ajal pool eli olnud kohtumenetluste lõpuleviimist. 
 
Struktuurimeetmetega seoses välja antud muud  sissenõudekorraldused käsitlevad eelmaksete 
tagasinõudmist. Kõnealused summad on näidat ud tuluna, kuid kantud bilansi eelmaksete 
rubriiki. 
 
31. detsembri 2009. aasta seisuga on võimalike tulevaste finantskor rektsioonide summaks 
hinnatud 1,1 miljardit eurot − üksikasjalikuma teabe saamiseks selle kohta vt lisa 6.4.2 . 
 
3.2.4 Tulu haldustegevusest 
See tulu tuleneb peamiselt personali palkadest tehtud mahaarvamistest ja koosneb peamiselt 
kahest summast – pensionimaksetest ja tulude maksustamisest. 
 
3.2.5 Mitmesugused põhitegevustulud 
376 miljoni euro suurune summa (2008. aastal 321 miljonit eurot) on saadud ühinevatelt 
riikidelt. Peamine põhjus, mi ks mitmesugused põhitegevustulud on eelneva eelarveaastaga 
võrreldes suurenenud, on vahetuskursi muutused (vt allpool). Seda ta sakaalustas mõnevõrra 
bilansis kajastatud vanade eelmakse summade esmakordne vähenemine, mille vastaskanne on kajastatud siin rubriigis (5 miljonit eurot, võrreldes 241 miljoni euroga 2008. aastal). 
Selle rubriigi alla kuulub ka kasum vahetuskursi muutustest (välja arva tud finantstegevusest, 
mida on käsitletud lisas 3.5). Nimetatud kasum tekib igapäevase tegevuse ja selle raames 
muus valuutas kui eurodes tehtavate tehingute käigus ning eelarveaasta lõpus läbiviidavast 
ümberhindlusest, mis on nõutav majandusaast a aruande koostamiseks. Nimetatud kasum 
hõlmab nii realiseeritud kui ka  realiseerimata kasumit. 
 
Netopositsiooni vaadates on näha, et aasta jooksul  saadi vahetuskursi muutustest 185 miljoni 
 
ET 74   ET euro suurune netokasum (2008. aastal 504 miljoni euro suurune netokahjum). See jaguneb 
realiseerimata ja realiseeritud summadeks ning komisjoni arvele jäid  peaaegu kõik summad: 
 
ET 75   ET Realiseerimata netokasum vahetuskursi muutustest  
132 miljoni euro suurune netokasum tulenes välisvaluuta saldode ümberhindamisest 
eelarveaasta lõpus. Enamus kasumist (87 m iljonit eurot) seondub Inglise naela (GBP) ja 
Rootsi krooniga (SEK), mis mõlema d tugevnesid 2009. aastal euro suhtes.  
 
Komisjon hoiab eelarveaasta lõpus oma omav ahendite pangakontodel märkimisväärseid 
välisvaluuta (sealhulgas Ingl ise naela ja Rootsi krooni)  saldosid. Nõukogu määruse nr 
1150/2000 kohaselt hoiab komisjon selliseid vahendeid omavahendite kontodel, kuhu liikmesriigid teevad omavahendite makseid ja kust neid vahendeid võetakse välja selles 
ulatuses, milles see on vajalik eelarve täitmisest tulenevate komisjoni rahavajaduste katmiseks. 
 
Realiseeritud netokasum vah etuskursi muutustest  
Enamus kogu 53 miljoni euro suurusest vahetu skursi muutustest saadud kasumist tulenes 
raamatupidamistehingutest, mis olid seotud euroalasse mittekuuluvate liikmesriikide poolt 
muudes valuutades kui eurodes tehtud omavahe ndite maksetega. See tuleneb erinevusest 
raamatupidamises kasutatava vahetuskursi ja as jaomaste valuutade turukursi vahel. Esimest 
neist kasutab komisjon summade laekumisel ne nde arvelevõtmiseks oma raamatupidamises ja 
teise alusel arvestatakse summad eurodesse ümbe r enne nende kasutamist komisjoni tehtavate 
maksete jaoks. Raamatupidamises kasutatav vahe tuskurss fikseeritakse iga kuu jaoks eelneva 
kuu eelviimase päeva turukursi alusel. Omavahendite üle peetakse raamatupidamisarvestust selliste vahetuskursside alusel, mis kehtiv ad omavahendite laekumisel ning seejärel 
arvestatakse need turukursi alusel hiljem eurodesse ümber.  
 
2009. aasta jooksul on mitmed Euroopa valuuta d, sealhulgas Inglise nael ja Rootsi kroon, 
märkimisväärselt tugevnenud. Selle tulemuse l oli komisjoni omavahendite neisse 
valuutadesse ümberarvestamisel kasutatav turukurss teatavatel perioodidel regulaarselt 
kõrgem kui raamatupidamises kasutatav vahetus kurss, mille alusel need summad olid nende 
laekumisel raamatupidamises arvele võet ud. Ülejäänud osa erinevusest seondub muude 
raamatupidamiskannetega, sealhulgas komisjoni  poolt muudes valuutades kui eurodes tehtud 
maksetega. 
 
Vahetuskursi muutuste kogutulemuse muutus  2008. aastal saadud netokahjumist 2009. aastal 
saadud netokasumisse on tingitud vahetuskursside  olulistest muutustest nende kahe aasta 
jooksul. 2008. aastal nõrgenesid mitmed Euroop a valuutad euro suhtes, ent 2009. aastal see 
suundumus osaliselt pöördus. 
 
3.3 HALDUSKULUD 
 miljonites eurodes
2009 2008 
Personalikulud 4 898 4 563 
Amortisatsioon ja väärtuse langus  436 330 
Muud halduskulud 2 799 2 827 
Kokku 8 133 7 720 
 Siia kuuluvad ELi tegevuse käigus kantud halduskulud, mis hõlmavad personalikulusid, 
 
ET 76   ET amortisatsiooni ning muid institutsioonide ja ametite tegevuseshoidmisega seonduvaid 
kulusid (nt üürikulud, hooldus kulud, varud, koolituskulud jne). 
 
3.4 PÕHITEGEVUSKULUD 
 miljonites 
eurodes
Lisa 2009 2008 
Peamised põhitegevuskulud: 3.4.1   
Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine  8 744 7 998 
Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine  3 605 3 077 
Detsentraliseeritud eelarve täitmine  137 1 278 
Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega  89 681 81 839 
Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste 
organisatsioonidega  1 655  1 188  
Kokku  103 822 95 380 
Muud põhitegevuskulud: 3.4.2   
Korrigeerimised / riskide ja kulude katteks eraldatud 
vahendid  199 278 
Kahjum vahetuskursi muutustest  432 773 
Muud  481 783  
Kokku  1 112 1 834 
Kokku  104 934 97 214 
 
3.4.1 Peamised põhitegevuskulud 
Euroopa Liidu põhitegevuskulud katavad finantsper spektiivi erinevaid r ubriike ja esinevad 
erinevas vormis olenevalt sellest, kuidas raha välja makstakse ja millist eelarve täitmise viisi kasutatakse. Enamiku kulude (86 %) puhul rakendatakse eelarve täitmist koostöös 
liikmesriikidega, millega kaasneb ülesannete de legeerimine liikmesriikidele; siia kuuluvad 
näiteks sellised valdkonnad nagu EAGF i kulud ja erinevate struktuurimeetmete 
(Regionaalarengu Fond, Sotsiaalfond, Maael u Arengu Põllumajandusfond, Ühtekuuluvusfond 
ja Kalandusfond) kaudu rahastatav tegevus. 
 
2009. aastal toimunud suurenemine tulenes peamiselt 2007.–2013. aasta programmiperioodi 
struktuurimeetmetest. Pärast varasematel aas tatel toimunud aeglast käivitumist saavutasid 
need programmid 2009. aastal tavapära se taseme, samal ajal kui 2000. −2006. aasta meetmed 
on lõpetamisel. 
 
3.4.2 Muud põhitegevuskulud 
Kahjum vahetuskursi muutustest (välja arvat ud finantstegevusest, mi da on käsitletud lisas 3.6) 
tekib igapäevasest tegevusest ja selle raam es muus valuutas kui eurodes tehtavatest 
tehingutest ning eelarveaasta lõpus läbiviidavast ümberhindlusest, mis on vajalik 
majandusaasta aruande koostamiseks. Nimetatud kahjum hõlmab nii realiseeritud kui ka 
realiseerimata kahjumit. 
 
 
 
ET 77   ET 3.5 FINANTSTULU 
 miljonites eurodes
2009 2008 
Dividenditulu  (riskikapitalifondidest)  14 22 
Intressitulu:   
Eelmaksetelt 59 50 
Viivised hilinenud maksetelt 132 26 
Vahetuslepingutelt 2 13 
Müügivalmis varadelt  100 102 
Antud laenudelt 265 105 
Rahalt ja raha ekvivalentidelt 158 349 
Muud 3  3  
Kokku 719 648 
Muu finantstulu:    
Realiseeritud kasum finantsvarade müügist 10 4 
Muud 76  11  
Kokku 86 15 
Nüüdisväärtuse korrigeerimised 10 3 
Kasum vahetuskursi muutustest 6 10 
Kokku 835 698 
 
3.6 FINANTSKULUD 
 
3.7 OSA SIDUS- JA ÜHISETTEVÕT ETE NETOKASUMIS/(-KAHJUMIS) 
Raamatupidamisarvestuses rakendatava kapita liosaluse meetodi kohaselt kajastab EL 
tulemiaruandes oma osa oma sidusettevõtete ja ühisettevõtete netokasumis/kahjumis (vt lisad 
2.3.1 ja 2.3.2 ).  miljonites eurodes
2009 2008 
Intressikulud:   
Liisingult  95 91 
Vahetuslepingutelt 2 10 
Võetud laenudelt 248 90 
Muud 20  9  
Kokku 365 200 
Muud finantskulud:   
Finantsriskide katteks eraldat ud vahendite korrigeerimised 39 12 
Finantstasud eelarvevahenditelt 73 50 
Realiseeritud kahjum finantsvarade müügist 0 8 
Finantsvarade väärtuse langusest tingitud kahjum 15 11 
Muud 57  56  
Kokku 184 137 
Nüüdisväärtuse korrigeerimised 0 118 
Kahjum vahetuskursi muutustest 45 12 
Kokku 594 467 
 
ET 78   ET 3.8 SEGMENDIARUANDLUS 
 
Segmendiaruandes on esitatud põhitegevustulude ja -kulude jaotumin e poliitikavaldkondade 
lõikes, võttes aluseks komisjonisisese tegevus põhise eelarvestruktuuri. Poliitikavaldkonnad 
on raamatupidamise aastaaruandes esitamise eesmärgil rühmitatud kolme suurema rubriigi 
alla – tegevus Euroopa Liidus, tegevus välj aspool Euroopa Liitu ning teenused ja muu. 
 
"Tegevus Euroopa Liidus" on neist rubriikide st mahukaim, hõlmates paljusid Euroopa Liidu 
siseseid poliitikavaldkondi. "Tegevus väljasp ool Euroopa Liitu" käsitleb väljaspool ELi 
hallatavaid poliitikavald kondi, näiteks kaubandust ja abi. "T eenused ja muu" on sise- ja 
horisontaalne tegevus, mis on vajalik ELi inst itutsioonide ja asutuste toimimiseks. 
 
Konsolideeritud ametid on integreeritud er i poliitikavaldkondadesse. Muud institutsioonid 
peale komisjoni on rühmitatud konkreetse  poliitikavaldkonna alla. Erinevate 
poliitikavaldkondade all on esitatud brutonäitaj ad enne konsolideeri misest tulenevaid 
elimineerimisi ning konsolideerimisest tulenevad elimineerimised on tehtud korraga ühes veerus. 
 
Tähele tuleks panna, et omavahendeid ja osamak susid ei ole erinevate tegevusliikide vahel ära 
jaotatud, sest neid arvutavad, koguvad ja haldavad kesksed komi sjoni talitused. Need andmed 
on siin esitatud selleks, et netotulemust oleks võimalik tulemiaruandega võrrelda. 
 
ET 79   ET  SEGMENDIARUANDLUS - KOKKUVÕTE  miljonites eurodes 
 Tegevus ELis Tegevus väljaspool 
ELi Teenused ja muu Likvideeritav 
ESTÜ Teised 
institutsioonid Konsolideerimisest 
tulenevad 
elimineerimised KOKKU 
Muud põhitegevustulud:    
Trahvid 2 648 0 0 0 0 0 2 648 
Põllumajandusmaksud 705 0 0 0 0 0 705 
Kulude sissenõudmine 1 110 64 2 0 0 0 1 176 
Tulu haldustegevusest 79 37 840 0 377 (125) 1 208 
Muud põhitegevustulud 1 930 81 707 2 1 (926) 1 795 
MUUD PÕHITEGEVUSTULUD  6 472 182 1 549 2 378 (1 051) 7 532 
Halduskulud:    
Personalikulud (1 732) (737) (1 151) 0 (1 287) 9 (4 898) 
Immateriaalse vara ning kinnisvara ja 
seadmetega seonduvad kulud (70) (18) (118) 0 (230) 0 
(436) 
Muud halduskulud (658) (311) (853)  0 (1 225) 248 (2 799)  
 (2 460) (1 066) (2 122) 0 (2 742) 257 (8 133) 
Põhitegevuskulud:    
Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine (6 279) (2 843) (278) 0 0 656 (8 744) 
Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine (2 971) (616) (4) 0 0 (14) (3 605) 
Detsentraliseeritud eelarve täitmine (32) (105) 0 0 0 0 (137) 
Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega (89 546) (9) (126) 0 0 0 (89 681) 
Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste 
organisatsioonidega (368) (1 287) 0 0 0 0(1 655) 
Muud põhitegevuskulud (726) (9) (468)  (61) 0 152 (1 112)  
 (99 922) (4 869) (876) (61) 0 794 (104 934) 
PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU  (102 382) (5 935) (2 998) (61) (2 742) 1 051 (113 067) 
NETO PÕHITEGEVUSKULUD (95 910) (5 753) (1 449) (59) (2 364) 0 (105 535) 
Tulu omavahenditest ja osamaksudest 110 537 
Põhitegevuse ülejääk 5 002 
Finantstulu (neto) 241 
Muudatused töötajahüvitiste kohustustes (683) 
Osa sidus- ja ühisettevõt ete kasumis/kahjumis (103) 
Eelarveaasta tulem 4 457 
 
ET 80   ET  SEGMENDIARUANDLUS – TEGEVUS ELis  miljonites 
eurodes 
 Majandus- ja 
rahandusasjad Ettevõtlus ja 
tööstus Konkurents Tööhõive Põllumajandus Transport ja 
energeetika Keskkond. Teadusuuringud Infoühiskond 
Muud põhitegevustulud:         
Trahvid 0 8 2 626 0 0 2 10 0 0 
Põllumajandusmaksud 0 0 0 0 705 0 0 0 0 
Kulude sissenõudmine 3 5 0 60 492 3 1 6 12 
Tulu haldustegevusest 0 9 0 0 0 17 0 1 4 
Muud põhitegevustulud 7 261 0 33 84 203 35 513 5 
MUUD PÕHITEGEVUSTULUD  10 283 2 626 93 1 281 225 46 520 21 
Halduskulud:  (53) (243) (74) (102) (108) (265) (100) (292) (127) 
Personalikulud (46) (161) (68) (75) (88) (178) (74) (197) (96) 
Immateriaalse vara ning kinnisvara ja 
seadmetega seonduvad kulud  0 (15) 0 (1) 0 (9) (1) (2) 0 
Muud halduskulud (7) (67) (6) (26) (20) (78) (25) (93) (31) 
Põhitegevuskulud:  (35) (358) (16) (8 153) (55 539) (1 726) (192) (3 646) (1 220) 
Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine (35) (159) 0 (182) (43) (607) (173) (2 647) (1 108) 
Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine 0 (39) 0 0 0 (667) (4) (922) (103) 
Detsentraliseeritud eelarve täitmine 0 0 0 (3) (8) (11) 0 0 0 
Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega 0 0 0 (7 952) (55 427) 0 0 0 0 
Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste 
organisatsioonidega 0 (68) 0 0 0 (285) 0 0 0 
Muud põhitegevuskulud 0 (92) (16) (16) (61) (156) (15) (77) (9) 
PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU  (88) (601) (90) (8 255) (55 647) (1 991) (292) (3 938) (1 347) 
NETO PÕHITEGEVUSKULUD (78) (318)  2 536 (8 162) (54 366) (1 766) (246) (3 418) (1 326) 
 Teadusuuringute 
Ühiskeskus Kalandus Siseturg Regionaalpoliitika Maksundus ja 
tolliliit Haridus ja kultuur Tervis ja 
tarbijakaitse Õigus, vabadus ja 
turvalisus Tegevus ELis kokku 
Muud põhitegevustulud:         
Trahvid 0 0 2 0 0 0 0 0 2 648 
Põllumajandusmaksud 0 0 0 0 0 0 0 0 705 
Kulude sissenõudmine 0 23 0 497 0 4 1 3 1 110 
Tulu haldustegevusest 45 0 0 0 0 1 1 1 79 
Muud põhitegevustulud 159 8 190 (1) 1 156 136 140 1 930 
MUUD PÕHITEGEVUSTULUD  204 31 192 496 1 161 138 144 6 472 
Halduskulud:  (308) (39) (161) (69) (49) (177) (177) (116) (2 460) 
Personalikulud (226) (32) (105) (55) (40) (88) (120) (83) (1 732) 
Immateriaalse vara ning kinnisvara ja 
seadmetega seonduvad kulud  (28) 0 (4) 0 (2) (1) (4) (3) (70) 
Muud halduskulud (54) (7) (52) (14) (7) (88) (53) (30) (658) 
Põhitegevuskulud:  (143) (544) (36) (25 789) (65) (1 341) (495) (624) (99 922) 
Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine (29) (282) (7) (37) (65) (157) (395) (353) (6 279) 
Kaudne tsentraliseeritud eelarve täit mine 0 0 0 (17) 0 (1 179) (40) 0 (2 971) 
Detsentraliseeritud eelarve tä itmine 0 0 0 (10) 0 0 0 0 (32) 
Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega 0 (260) 0 (25 710) 0 0 0 (197) (89 546) 
Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste 0 0 0 (15) 0 0 0 0 (368) 
 
ET 81   ET organisatsioonidega 
Muud põhitegevuskulud (114) (2) (29) 0 0 (5) (60) (74) (726) 
PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU  (451) (583) (197) (25 858) (114) (1 518) (672) (740) (102 382) 
NETO PÕHITEGEVUSKULUD (247) (552) (5) (25 362) (113) (1 357) (534) (596) (95 910) 
 
 SEGMENDIARUANDLUS – TEGEVUS VÄLJASPOOL ELi  miljonites 
eurodes 
 Välissuhted Kaubandus Arenguabi Laienemine Humanitaarabi Tegevus väljaspool ELi kokku 
Muud põhitegevustulud:        
Kulude sissenõudmine 14 0 9 39 2 64 
Tulu haldustegevusest 37 0 0 0 0 37 
Muud põhitegevustulud 81 0 (1) 1 0 81 
MUUD PÕHITEGEVUSTULUD  132 0 8 40 2 182 
Halduskulud:  (799) (50) (146) (45) (26) (1 066) 
Personalikulud (511) (45) (129) (36) (16) (737) 
Immateriaalse vara ning kinnisvara ja 
seadmetega seonduvad kulud  (18) 0 0 0 0 (18) 
Muud halduskulud (270) (5) (17) (9) (10) (311) 
Põhitegevuskulud:  (2 924) (12) (939) (142) (852) (4 869) 
Otsene tsentraliseeritud eelarve tä itmine (1 514) (6) (610) (296) (417) (2 843) 
Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine (563) 0 (1) (52) 0 (616) 
Detsentraliseeritud eelarve täitmine (185) 0 (122) 202 0 (105) 
Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega (26) 0 17 0 0 (9) 
Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste 
organisatsioonidega (634) (6) (218) 6 (435) (1 287) 
Muud põhitegevuskulud (2) 0 (5) (2) 0 (9) 
PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU  (3 723) (62) (1 085) (187) (878) (5 935) 
NETO PÕHITEGEVUSKULUD (3 591) (62) (1 077) (147) (876) (5 753) 
   
 SEGMENDIARUANDLUS – TEENUSED JA MUU   
 Press ja teave Pettustevastane 
Amet Koordinee-
rimine Personal ja 
haldus Eurostat Eelarve Audit Keeled Muud Teenused ja 
muu kokku 
Muud põhitegevustulud:         
Kulude sissenõudmine 1 0 0 1 0 0 0 0 0 2 
Tulu haldustegevusest 0 6 0 692 0 50 0 92 0 840 
Muud põhitegevustulud (2) 0 6 54 (1) (2) 0 47 605 707 
MUUD PÕHITEGEVUSTULUD  (1) 6 6 747 (1) 48 0 139 605 1 549 
Halduskulud:  (96) (49) (148) (1 360) (65) (51) (8) (380) 35 (2 122) 
Personalikulud (61) (36) (129) (564) (60) (38) (8) (290) 35 (1 151) 
Immateriaalse vara ning kinnisvara ja 
seadmetega seonduvad kulud  (2) 0 0 (116) 0 0 0 0 0 (118) 
 
ET 82   ET Muud halduskulud (33) (13) (19) (680) (5) (13) 0 (90) 0 (853) 
Põhitegevuskulud:  (98) (13) 0 (36) (30) (261) 0 (14) (424) (876) 
Otsene tsentraliseeritud eelarve täit mine (94) (13) 0 (32) (29) (109) 0 (1) 0 (278) 
Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine (4) 0 0 0 0 0 0 0 0 (4) 
Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega 0 0 0 0 0 (126) 0 0 0 (126) 
Muud põhitegevuskulud 0 0 0 (4) (1) (26) 0 (13) (424) (468) 
PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU  (194) (62) (148) (1 396) (95) (312) (8) (394) (389) (2 998) 
NETO PÕHITEGEVUSKULUD (195) (56) (142) (649) (96) (264) (8) (255) 216 (1 449) 
 
ET 83   ET 4. RAHAVOOGUDE  ARUANDE  LISAD 
4.1 RAHAVOOGUDE ARUANDE EES MÄRK JA KOOSTAMINE 
 
Teavet rahavoogude kohta kasutatakse alusena se lle hindamisel, milline on ELi raha ja raha 
ekvivalentide loomise suutlikkus ja m illised on ELi vajadu sed nende rahavoogude 
kasutamisel. 
 
Rahavoogude aruanne on koostatud kaudsel m eetodil. See tähendab, et eelarveaasta 
netoülejääki või -puudujääki korrig eeritakse mõjuga, mida aval davad mitterahalised tehingud, 
varasematest või tulevastest põhitegevusega seotud maksetest või -laekumistest tulenevad 
viitvõlad või ettemaksed ning investeerimistegevuse rahavoogudega seotud tulud või kulud. Välisvaluutatehingutest tekki nud rahavood kirjendatakse ELi ar uandlusvaluutas (eurodes), 
kohaldades välisvaluutas väljendatud summa s uhtes rahavoo kuupäeval kehtinud euro ja 
välisvaluuta vahelist vahetuskurssi. 
 
Esitatud rahavoogude aruandes on perioodi rahavood kajastatud liigitatuna rahavoogudeks 
põhitegevusest ja investeerimistegevuse st (finantseerimistegevus ELil puudub). 
 
4.2 PÕHITEGEVUS 
 
Põhitegevus on ELi igasugune tegevus, välja arvatud investeerimistegevus. See moodustab 
suurema osa läbiviidud tegevuses t. Abisaajatele antud laene (j a võimalikke nendega seoses 
võetud laene) ei käsitleta investeerimistegevus ena (ega finantseerimistegevusena), sest need 
antakse üldiste eesmärkide täitmise ja seega ELi igapäevase tegevuse raames. Põhitegevus hõlmab ka investeeringuid, mis on seotud näiteks EIFi, EBRD ja riskikapitali fondidega. Seda 
põhjusel, et nimetatud tegevuse eesmärk on osal eda poliitiliseks eesmärgiks seatud tulemuste 
saavutamises. 
 
4.3 INVESTEERIMISTEGEVUS 
 
Investeerimistegevus on immateriaalse vara  ning kinnisvara ja seadmete soetamine ja 
võõrandamine ning raha ekvivalentide all kaja stamata muude investeeringute soetamine ja 
võõrandamine. Investeerimistegevus ei hõlma ab isaajatele antud laene. Eesmärk on kajastada 
ELi tehtud tegelikke investeeringuid. 
 
Tuleb märkida, et komisjoni hoitavatest raha ja raha ekvivalentide saldodest 8 910 miljonit 
eurot ei ole ELi jaoks kasutamiseks kättes aadavad. See on raha, mis on saadud määratud 
trahvidest, mille puhul teine pool on trahvi m ääramise vaidlustanud. Need summad on selgelt 
kajastatud „piirangutega rahana” lisas 2.11. 
 
ET 84   ET 5. TINGIMUSLIKUD  VARAD  JA KOHUSTUSED  NING  MUUD  
AVALDATAVAD  ANDMED 
TINGIMUSLIKUD VARAD 
  miljonites eurodes
Lisa 31.12.2009 31.12.2008 
Saadud tagatised 5.1 279 260 
Pettuse ja eeskirjade eiramise juhtumitega seotud tingimuslikud 
varad 5.2 1 944 2 010 
Pooleliolevad finantskorrektsioonid (mille kohta ei ole lõplikku otsust veel tehtud)
 5.3 0 4 390 
Muud tingimuslikud varad 5.4 18 43 
Tingimuslikud varad kokku 2 241  6 703  
 
TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED 
 
  miljonites eurodes
Tingimuslikud kohustused Lisa 31.12.2009 31.12.2008 
Antud tagatised 5.5 19 330 17 510 
Trahvid – Euroopa Kohtule esitatud vaidlustused 5.6 11 969 10 198 
EAGF – pooleliolevad kohtuasjad 5.7 1 945 1 609 
Kohtuasjade ja muude vaidlustega seonduvad summad 5.8 416 281 
Muud tingimuslikud kohustused 5.9 12 18 
Tingimuslikud kohustused kokku  33 672  29 616  
Kõiki tingimuslikke kohustusi rahastatakse vajaduse tekkimisel ELi eelarvest tulevastel aastatel. ELi eelarvet rahastavad liikm esriigid. 
 
ET 85   ET TINGIMUSLIKUD VARAD 
 
5.1 SAADUD TAGATISED 
miljonites eurodes 
 31.12.2009 31.12.2008 
Täitmistagatised 252 239 
Muud 27 21 
Kokku 279 260 
 Mõnikord nõutakse täitmistagatisi tagamaks, et ELi rahastamisest abi saajad täidavad oma kohustusi, mis tulenevad ELiga sõlmitud lepingutest. 
 
5.2 PETTUSED JA EESKIRJADE EIRAMINE 
 
Allpool esitatud tabelis on näidatud potentsiaal ne summa, mille liikmesriigid võivad sisse 
nõuda struktuurifondidega seotud põhjendama tute kulutaotluste tõttu. Tabel põhineb 
ametlikel aruannetel, mille liikmesriigid on esitanud komisjoni määr use nr 1681/94 kohaselt, 
ning summad on selles näidatud liikmesriikide lõikes. 
Tingimuslikud varad: pettuse ja eeskirjade eiramise 
juhtumid miljonites 
eurodes 
Liikmesriik 31.12.2009 31.12.2008 
Austria 8 13 
Belgia 2 16 
Tšehhi 13 13 
Taani 2 10 
Eesti 3 2 
Soome 2 3 
Prantsusmaa 15 12 
Saksamaa 468 581 
Kreeka 25 62 
Ungari 6 5 
Iirimaa 1 1 
Itaalia 436 441 
Läti 5 4 
Leedu 5 2 
Malta 1 1 
Madalmaad 15 14 
Poola 18 13 
Portugal 82 114 
Slovakkia 39 9 
Sloveenia 7 1 
Hispaania 277 279 
Rootsi 2 2 
Ühendkuningriik 347 257 
KOKKU 1 779 1 855 
Tabelis esitatud summad kujutavad endast pigem teoreetilist maksimumi kui tegelikult 
tulevikus ELi eelarves kättesaadavaks te htavaid summasid järg mistel põhjustel: 
• Liikmesriigid ei anna alati oma si ssenõudmistoimingute tulemustest aru. 
 
ET 86   ET • Kuigi liikmesriigid peavad komisjoni teavitama sissenõudmise tõenäosusest, on 
võimatu täpselt määrata, milline osa veel sissenõudmata summadest tegelikult 
sisse nõutakse. Riiklikes õigusaktide s on mõnel juhul sätestatud 30aastane 
aegumistähtaeg, mistõttu riiklikud ametiasutused võivad soovi korral lükata võla ametliku mahakandmise edasi, isegi kui sissenõudmise võimalus on vaid teoreetiline. Struktuurimeetmete puhul peavad liikmesriigid nüüd saatma komisjonile kord aastas sissenõudmist ootav ate summade kohta aruande (määruse 
nr 438/2001 artikkel 8), et anda tege likust olukorrast parem ülevaade. 
• Isegi kui asjaomane liikmesriik alustab sissenõudmismenetlust õigeaegselt, ei ole 
positiivne tulemus garanteeritud. See kehtib eriti juhtudel, kui 
sissenõudekorraldus kohtus vaidlustatakse. 
• Üksikprojekte kaasrahastatakse mitmeaastaste programmide raames. Enne 
mitmeaastase programmi lõppu on võimatu täpselt kindlaks määrata, milline summa sisse nõutakse, sest teatavatel juhtudel saab  põhjendamatute kulude 
rahastamiseks kasutatud summad ümber jaotada teiste, õiguspäraste projektide 
vahel ja järgnevaid osamakseid, eelkõige  lõppmakset, saab mõnel juhul kasutada 
varasemate põhjendamatute kulude korri geerimiseks. Tabelites esitatud summad 
on esialgsed ja põhinevad kuni 2010. aasta  veebruari lõpuni sa adud ja töödeldud 
aruannetel. Nimetatud summad võivad hi linenult saabunud aruannete tulemusena 
veel muutuda. 
 
Sissenõudmise võimalikkust iga juhtumi puhul eraldi  ei saa liikmesrii kide saadetud teabe 
põhjal piisava täpsusega hinnata. Peamised mu utused alates 2008. aastast on seotud EL 10 
riikidega. Ühtekuuluvuspoliitika täielik rakend amine algas 2004. aastal ning alates sellest 
ajast on laienenud rakendamise ja kaasrahastatavate meetmete suurema kontrolli tõttu avastatud eeskirjade eiramise juhtumite arv kasvanud. Veel üks  peamine erinevus võrreldes 
2008. aastaga seondub Ühendkuningriigiga, kes on rahastatud meetmete suhtes tehtud 
ulatusliku auditi järel teatanud suuremast arvust eeskirjade eiramise juhtumitest. 
 
Selles rubriigis on kajastatud ka EAGFiga seonduvad 165 miljonit eurot (2008. aastal 153 miljonit eurot). Liikmesriigid teatasid komisj onile oma võlglaste regi strisse kantud summad, 
samuti summad, mille kontrollimine oli esialgses etap is. Siin rubriigis on kajastatud just need 
esialgsed summad. 
 
5.3 POOLELIOLEVAD FINANTSKORREKTSIOONID, MILLE KOHTA EI OLE LÕPLIKKU OTSUST VEEL TEHTUD 
 
See teave käsitleb ELi kulude  sissenõudmist ning on nüüd koos  seonduva teabega avaldatud 
raamatupidamise aastaaruande lisas 6. 
 
5.4 MUUD TINGIMUSLIKUD VARAD 
 
Siia rubriiki kuuluvad muud väik semad tingimuslike varade summad, mida ei saa liigitada 
eelnevate rubriikide alla.  
 
 
ET 87   ET TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED 
 
5.5 ANTUD TAGATISED 
 
5.5.1 Tagatised Euroopa Investeerimispanga (EIP) omavahenditest antud laenudele 
 miljonites eurod e
  
Jagamata riskid 
31.12.2009 seisuga  
  
Jagatud riskid 
31.12.2009 
seisuga Avalik- 
õiguslikud 
asutused  Era- 
ettevõtted 
Võlgnevuse 
saldo 
31.12.2009 
seisuga 
kokku   
Võlgnevuse 
saldo 
31.12.2008 
seisuga 
 
65 % tagatis 3 127 9 126 2 692 14 945 12 429 
70 % tagatis 109 1 981 506 2 596 2 908 
75 % tagatis 0 617 233 850 1 049 
100 % tagatis 0 625 196 821 1 008 
Kokku 3 236 12 349 3 627 19 212 17 394 
 
ELi eelarvest on tagatu d laenud, millele EIP on alla kirj utanud ja mille ta  on 31. detsembri 
2009. aasta seisuga andnud oma omavahenditest  kolmandatele riikidele (sealhulgas 
liikmesriikidele enne nende ühinemist antud la enud). Samal ajal on ELi tagatis piiratud 
lubatud krediidiliinide ülemm äära protsendiga: 65 %, 70 %, 75 % või 100 %. Kui ülemmäära 
ei ole saavutatud, katab ELi tagatis kogu su mma. 31. detsembri 2009. aasta seisuga moodustas 
laenujääk kokku 19 212 miljonit eurot, mis kujutab endast ELi maksimumriski. 
 
ELi eelarvetagatisega kaetud laenudele saab EIP tagatisi ka kolmandatelt isikutelt (riikidelt, avalik-õiguslikelt ja eraõiguslikelt finantseerim isasutustelt); neil juht udel on komisjon teisena 
vastutav garant. ELi eelarvetaga tisega on kaetud üksnes "jagat ud riskide" rubriigi raames 
antud tagatiste poliitiline risk. EIP katab muud ri skid, kui esimesena vastutav garant ei täida 
võetud kohustusi. Kui esimesena vastutav garant  "jagamata riskide" rubriigi raames antud 
tagatiste puhul ei täida võetud kohustusi, kaetakse kõik riskid ELi eelar vest. Kui esimesena 
vastutav garant on avalik-õ iguslik asutus, piirduvad nimeta tud riskid reeglina poliitilise 
riskiga, kui aga tagatise on andnud institutsioon või  eraettevõte, võib juht uda, et ELi eelarvest 
tuleb katta ka kommertsrisk. 
 
5.5.2 Muud antud tagatised 
miljonites eurodes 
 31.12.2009 31.12.2008 
Riskijagamisrahastu 94 48 
MEDA: Maroko tagatised  17 66 
TEN-T projektide laenutagamisvahend (LGTT) 6 1 
Muud 1 1 
Kokku 118 116 
 Riskijagamisrahastu raames makstud komisjoni osamaksu kasutatakse sellise finantsriski 
 
ET 88   ET katteks, mis tuleneb EIP poolt rahastamiskõlblik ele teadusprojektidele antud laenudest ja 
tagatistest. Ajavahemikuks 2007 −2013 on komisjoni eelarves selleks ette nähtud kokku kuni 1 
miljard eurot, millest kuni 800 miljonit eurot on ette nähtud eriprogrammi ”Koostöö” ja kuni 
200 miljonit eurot eriprogrammi ”Võimekus” raames. EIP on võtnud kohustuse sama summa 
eraldamiseks. Komisjon on blokeerinud 94 miljoni euro suuruse summa kapitalipaigutustena. 
Kapitalipaigutused katavad EIP poolt riskijagamis rahastu raames antud l aenudest ja tagatistest 
tulenevat ettenägematut kahjumit. Need kujut avad endast maksimaalset kahjumit, mida 
komisjon võib kanda, kui antud laenude ja tagati ste saajad jätavad oma kohustused täitmata. 
See on riskijagamisrahastule ant ud komisjoni tagatise ülemmäär ja  seetõttu käsitletakse seda 
ELi tingimusliku kohustusena. 
 
MEDA programmi raames on komisjon loonud er ifondi kaudu tagatismehhanismi, millest 
saavad kasu kaks Maroko organisatsiooni − Caisse Centrale de Garantie ja Fonds Dar Ad-
Damane. 31. detsembri 2008. aasta seisuga oli komisjoni tagatisega kaetud 17 miljonit eurot. 
 
TEN-T (üleeuroopaliste transpordivõrkude) pr ojektide laenutagamisvahendi (LGTT) 
(2007−2013) eesmärk on anda tagatisi tuluga seot ud riski leevendamiseks TEN-T projektide 
algusaastatel. Eeskätt kaetakse tagatisega täie likult reservkrediidiliin id, mida kasutatakse 
üksnes juhul, kui projekti raha voogudest ei piisa eelisvõla teen indamiseks. Nimetatud meetme 
puhul on tegemist komisjoni ja EI P ühise finantstootega, mille ja oks ELi eelarvest  eraldatakse 
500 miljonit eurot. Ka EIP eral dab selle jaoks 500 miljonit eurot, nii et kogu kättesaadav 
summa on 1 miljard eurot. Siin kajastatud 6 miljoni euro suurune summa kujutab endast LGTT tegevusega seoses tekkida võiva ettenäge matu kahjumi katteks eraldatud vahenditesse 
tehtud osamaksu. 
 
5.6 TRAHVID 
 
Kõnealune summa seondub trahvidega, mille komisjon on määranud konkurentsieeskirjade 
rikkumise eest ja mis on ajutiselt tasutud, kuid kaevatud edasi või võidakse edasi kaevata. 
Asjaomast summat kajastatakse tingimusli ku kohustusena seni, kuni juhtumi kohta on vastu 
võetud lõplik Euroopa Kohtu otsus. Ajutis telt maksetelt kogunenud intressid (460 miljonit 
eurot) kuuluvad eelarveaasta tulemi hulka ja  on samuti kajastatud tin gimusliku kohustusena, 
et peegeldada ebakindlust seoses ni metatud summade kuuluvusega komisjonile. 
 
5.7 EAGF − POOLELIOLEVAD KOHTUASJAD 
 
Siin on kajastatud sellised tingimuslikud kohus tused liikmesriikide ees, mis on seotud EAGFi 
vastavusotsustega, mille suhtes Euroopa Kohus  ei ole veel kohtuotsust teinud. Kohustuse 
lõplik summa ja aasta, mil rahuldatud kaebuse mõju kantakse eelarvesse, oleneb Euroopa 
Kohtus toimuva menetluse ke stusest. Tõenäoliselt tasumisele kuuluvate summade prognoos 
on kajastatud bilansis pikaajaliste riskide ja kulude katteks eraldatud vahendite all (vt lisa 
2.13). 
 
5.8 KOHTUASJADE JA MUUDE VA IDLUSTEGA SEONDUVAD SUMMAD 
 
See rubriik seondub kahjude hüvitamiseks ELi vastu esitatud hagidega, mis on praegu 
menetlemisel, ning muude kohtuvaidlu ste ja prognoositud kohtukuludega.  
 
ET 89   ET Need summad tulenevad vaidlustest hankijate , töövõtjate ja endist e töötajatega. Tuleb 
märkida, et EÜ asutamislepingu  artikli 288 kohases kahjude hüv itamiseks esitatud hagis peab 
hageja tõestama, et institutsioon on toime pannud üksikisikute õigusi käsitleva õigussätte 
piisavalt raske rikkumise, ning näitama, millised on hageja tegelikult kantud kahjud ning milline on otsene põhjuslik seos õigusvastase akti ja kahjude vahel. 
 
5.9 MUUD TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED 
Siia rubriiki kuuluvad muud väiksemad tingimuslike kohustuste summad, mida ei saa liigitada 
eelnevate rubriikide alla.   
MUUD OLULISED AVALDATAVAD ANDMED
 
5.10 FINANTSTEGEVUSE KASUTAMA TA JÄÄNUD KULUKOHUSTUSED 
miljonites eurodes 
 31.12.2009 31.12.2008 
Finantstegevuse kasutamata jäänud kulukohustused  5 733 4 885 
 
Siia kuuluvad laenuandmise ja omakapitaliinvesteeringute lepingud, mille komisjon on sõlminud (ei ole kaetud täitmata kulukohustustega) , kuid mida teine pool ei ole eelarveaasta 
lõpu seisuga veel ära kasutanud. Siin kajastat ud peamised summad seonduvad maksebilansi 
rahastamisvahendi raames 2008. ja 2009. aastal sõ lmitud laenulepingutega, mille alusel ei 
oldud eelarveaasta lõpu seisuga veel väljamaks eid tehtud (31. detsembri 2009. aasta seisuga 
5,4 miljardit eurot). 
 
5.11 VÕETUD EELARVELISED KULUKOHU STUSED, MILLE ALUSEL EI OLE 
MAKSEID VEEL TEHTUD 
miljonites eurodes 
 31.12.2009 31.12.2008 
Võetud eelarvelised kulukohustused, mille alusel ei ole 
makseid veel tehtud  134 689 120 023 
 
Eelarvelised täitmata kulukohustused on summa , mis kujutab endast võetud kulukohustusi, 
millele vastavaid makseid ei ole veel tehtud ja /või mida ei ole veel  tühistatud. Need on 
mitmeaastaste programmide loomulik tagajärg. 31. detsembri 2009. aasta seisuga oli eelarveliste täitmata kulukohus tuste summa kokku 177 272 miljonit eurot. Eespool osutatud 
summa moodustavad kõnealused eelarvelise d täitmata kulukohustused, millest on lahutatud 
sellised seonduvad summad, mis on kajastat ud 2009. aasta tulemiaruandes kuluna, saades 
tulemuseks eespool osutatud kogusumma. 
 
5.12 OLULISED JURIID ILISED KOHUSTUSED 
miljonites eurodes 
 31.12.2009 31.12.2008 
Struktuurimeetmed 275 761 332 995 
Protokoll Vahemeremaadega 263 263 
Kalanduskokkulepped 249 401 
Galileo programm 1 517 2 023 
Ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire (GMES) programm  556 624 
 
ET 90   ET Üleeuroopalised transpordivõrgud (TEN-T)  4 289 4 571 
Muud lepingulised kohustused  1 325 983 
Kokku 283 960 341 860 
Kõnealused kulukohustused tekkisid seetõttu, et EL otsustas võtta  pikaajalised juriidilised 
kohustused selliste summade kohta, mis ei olnud veel eelarves kulukohustuste 
assigneeringutega kaetud. Need võivad olla  seotud mitmeaastaste programmidega näiteks 
struktuurimeetmete puhul või summadega, mis Euroopa Liit on kohustatud tulevikus maksma 
bilansipäeva seisuga sõlmitud halduslepingute al usel (mis seonduvad näit eks selliste teenuste 
osutamisega nagu turva- ja koristusteenused jm s, kuid ka lepinguliste  kohustustega selliste 
spetsiifiliste projektide puhul  nagu näiteks ehitustööd). Mitt e kõik mitmeaastased programmid 
ei hõlma kulukohustusi, mille kajastamine selle rubriigi all oleks nõutav, sest tulevaste 
eelarveaastate kulud sõltuvad eelarvepädevate in stitutsioonide iga-aastastest otsustest või 
asjaomastes eeskirjades tehtud muudatustest. 
 
5.12.1 Struktuurimeetmed 
Järgnevas tabelis on võrreldud juriidilisi kohustusi , mille jaoks eelarvelisi kulukohustusi ei ole 
veel võetud, ja 2007.-2013. aasta finantsraami stikus ettenähtud summadest tulenevaid 
maksimaalseid kulukohustusi. Struktuurimeet med kujutavad endast ajavahemikuks 
2007−2013 kavandatud abi. 2007. aastal algas periood, mil kohaldatakse uut 
finantsraamistikku, mille esitusviis ja eesmä rgid on eelmise perioodi finantsraamistiku 
omadest erinevad. 
     miljonites 
eurodes
 2007.–2013. 
aasta 
finantspers-
pektiivis 
ettenähtud 
summad 
(A) Võetud 
juriidilised 
kohustused
(B) 2007.-2009. 
aasta 
eelarvelised 
kulu-
kohustused
(C) Juriidiliste 
kohustuste ja 
eelarveliste 
kulu-
kohustuste 
vahe (=B-C) Maksimaalsed 
kulu-
kohustused 
(=A-C) 
Ühtekuuluvuspoliitika 
fondid 346 543 346 136 140 318 205 818 206 225
Loodusvarad 100 624 98 388 39 533 58 855 61 091
Ühinemiseelse abi 
rahastamisvahend 10 958 5 195 2 513 2 682 8 445
Kokku  458 125 449 719 182 364 267 355 275 761
 
5.12.2 Protokollid Vahemeremaadega 
Siin on kajastatud kulukohustused summas 263 miljonit eurot, mis seonduvad Vahemere 
piirkonna kolmandate riikidega sõlmitud finant sprotokollidega. Siin esitatud summa kujutab 
endast erinevust sõlmitud protokollide kogusumma  ja raamatupidamisarvestuses kirjendatud 
eelarveliste kulukohustuste summ a vahel. Nimetatud protokollide näol on tegemist 
rahvusvaheliste lepingutega, mida ei saa ilm a mõlema lepinguosalise nõusolekuta lõpetada, 
kuigi nende lõpetamise menetlus on käimas. 
 
5.12.3 Kalanduskokkulepped 
Kõnealuste kulukohustuste summa on kokku 249 miljonit eurot ja need on võetud kolmandate 
riikide ees rahvusvaheliste kalanduslepingute alusel. 
 
ET 91   ET  
5.12.4 Galileo programm 
Galileo on ülemaailmne satelliitnavigatsioonisü steem (GNSS), mille ehitamisega Euroopa 
Liit ja Euroopa Kosmoseagentuur (ESA) praegu tegelevad. Galileo programmi rahastatakse praegu täielikult ELi eelarvest ja komisjon hald ab programmi ELi nimel. Programmi esimene 
etapp, s.o orbiidil kontrollimise etapp, viiakse oodatavalt lõpule 2012. aasta jooksul ning siis toimub ka loodud varade üleminek komisjonile. 
Tuleks märkida, et 2009. aasta lõpuks oli komisjon maksnud Galileo programmi orbiidil 
kontrollimise etapi jaoks 1 028 miljonit eurot (see summa sisaldab ka varasemat investeeringut ühisettevõttesse Galileo). Kuna kõnealune programm on praegu veel 
teadusuuringute etapis, siis vastavalt ELi raamatupidamiseeeskirjadele on kulutatud raha 
kantud kuludesse ja immateriaalseid varasid ei ole kajastatud. Galileo programmi järgmise 
etapi (2008 −2013) jaoks ettenähtud komisjoni kogu osamaks on (soovituslikult) 2 645 
miljonit eurot. 
 
5.12.5 Ülemaailmse keskkonna- ja tu rvaseire (GMES) programm 
Komisjon on sõlminud ESAga ajavahemikuks 2008 −2013 lepingu ülemaailmse keskkonna- ja 
turvaseire (GMES) kosmosevaldkonna rakend amiseks. Kõnealuseks perioodiks ettenähtud 
soovituslik summa on 624 miljonit eurot. 2009. aas tal maksti ESA-le välja 68 miljoni euro 
suurune summa. 
 
5.12.6 Üleeuroopaliste transpordivõrkude ga (TEN-T) seonduvad kohustused 
See summa seondub üleeuroopaliste transpordi võrkude (TEN-T) valdkonnas ajavahemikul 
2007−2013 antavate toetustega. Pr ogrammi kuuluvad projektid, mis on kindlaks määratud 
üleeuroopaliste transpordivõrkude arendamise eesmärgil, et toetada nii infrastruktuuri 
projekte kui ka teadus- ja innovatsiooni proj ekte eesmärgiga edendada uute tehnoloogiate ja 
uuenduslike protsesside kaasamist uut esse kasutusse võetavatesse 
transpordiinfrastruktuuridesse Selle programmi jaoks ettenähtud soovituslik summa on 8 013 
miljonit eurot. 
 
5.12.7 Muud lepingulised kohustused 
Siin kajastatud summad vastavad summadele,  mis tuleb välja maksta lepingute tähtaja 
jooksul. Siin on kajastatud ka nõukogu hooneid käsitlevate lepingutega seonduv 93 miljoni 
euro suurune ja parlamendi ehituslepinguteg a seonduv 441 miljoni euro suurune täitmata 
lepinguline kohustus. Muud siin kajastatud märkimisväärsed summad on: 480 miljonit eurot, mis seondub ühisettevõtte „Fusion for Ener gy” (ITERi ja Tuumasünteesienergeetika 
Arendamise Euroopa Ühisettevõte) ja I TERi Rahvusvahelisse Termotuumaenergeetika 
Organisatsiooni vahel kokkulepitud hankeid kä sitleva korraga, ning 16 5 miljonit eurot, mis 
seondub ühisettevõtte „Fusion for Energy”, Jaapan i Aatomienergiaagentuuri (JAEA) ja ITERi 
Rahvusvahelisse Termotuumaenergeetika Organisa tsiooni vahel sõlmit ud hankeid käsitleva 
korraga. 
 
5.13 OSAMAKSUD SEOTUD ORGANISATSIOONIDELE 
See summa kujutab endast tasumata makseid kapitali, mille komisjon on märkinud, kuid mida 
ei ole veel sisse nõutud. 
 
ET 92   ET  
5.13.1 EBRD sissenõudmata aktsiakapital 
miljonites eurodes 
EBRD EBRD kapital kokku  Komisjoni märgitud kapital 
Kapital 19 794 600 
Sissemakstud (5 198) (157) 
Sissenõudmata 14 596 443 
 
 
ET 93   ET 5.13.2 EIFi sissenõudmata aktsiakapital 
miljonites eurodes 
EIF EIFi kapital kokku Komisjoni märgitud kapital 
Kapital 2 940 861 
Sissemakstud (588) (172) 
Sissenõudmata 2 352 689 
 
Pärast seda, kui EIF emiteeris  2007. aastal 1 000 uut  aktsiat, märkis EL 2009. aastal veel 75 
täiendavat aktsiat nimiväärtusega 1 miljon eu rot aktsia, millest 2009. aastal maksti sisse 20 % 
nimiväärtusest ja ülekursist. ELi osalus on piiratud 900 aktsiaga (summas 900 miljonit eurot). Vt ka lisa 2.3.1 . 
 
5.14 KASUTUSRENDI KULUKOHUSTUSED 
   miljonites eurodes
Tulevikus tasumisele kuuluvad summad Kirjeldus 
Alla 1 aasta 1−5 aastat Üle 5 aasta Kokku 
Hooned 334 1 236 842 2 412 
IT ja muud seadmed 6 7 0 13 
Kokku 340 1 243 842 2 425 
 
Siia rubriiki kuuluvad hooned ja muud seadme d, mida renditakse kasutusrendilepingute 
alusel, mis ei vasta bilansi aktiva poolele kirjendamise tingi mustele. Näidatud summad 
vastavad lepingute tähtaja jooksul veel väljamaksmata kulukohustustele. 
2009. eelarveaastal kajastati tulemiaruandes kasutusrendiga seoses kuluna 364 miljonit eurot. 
 
ET 94   ET 6. EESKIRJADE  EIRAMISE  JUHTUMITE  JÄREL  TEHTUD  
FINANTSKORREKSTIOONID  JA SISSENÕUDMISED 
 
ELi eelarve täitmisel on vaja ta gada eeskirjade eiramiste ja pettuse ärahoidmine, avastamine 
ja parandamine. Käesoleva lisa eesmärk on a nda ülevaade erinevatest menetlustest, mis on 
kehtivate õigusaktidega ette nähtud komisjoni ja liikmesriikide poolt avastatud eeskirjade 
eiramiste käsitlemiseks, ning anda võimali kult täpne hinnang asjaomaste kogusummade 
kohta. Tegemist on kontrollisüsteemide toimimise viimase etapiga ja usaldusväärse finantsjuhtimise seisukohast on see hädavajalik. 
 
6.1 SISSEJUHATUS 
 
6.1.1 Ülevaade finantskorrektsioonide ja sissenõud mise menetlustest erinevate eelarve 
täitmise viiside puhul 
Sissenõudmisi ja finantskorrektsioone võidaks e teha kontrollisüsteemi mis tahes tasandil 
tehtud kontrollide ja a uditite tulemusel, alates ELi tasa ndi audititest (komisjon, Euroopa 
Kontrollikoda, OLAF) või koostöös liikmesr iikidega toimuva eelarve täitmise korral 
liikmesriikide audititeni. Kuigi eeskirjade eira misi võib toimuda projekti mis tahes etapis, 
saab neid avastada alles viimases etapis, m il abisaaja saadab oma lõpliku nõude, mille suhtes 
enamikul juhtudel tehakse kas kohapealne kontro ll ja/või mida tõendab sõltumatu audiitor. 
Siiski tuleks sissenõudmisi ja finantskorrektsioon e üksteisest eristada, se st selline eristamine 
peegeldab eelarve täitmise viiside erinevusi,  mida on kirjeldatud asjaomastes valdkondlikes 
õigusaktides. 
 
Sissenõudmised 
Finantsmääruse artikli 71 lõikes 3 on sätestatud,  et valesti makstud summad nõutakse tagasi. 
Tagasinõudmine tähendab selles kontekstis raha tegelikku sissenõudmist komisjoni või 
liikmesriigi poolt, kui avastatakse, et rahastat ud on nõuetele mittevastavaid või eeskirjasid 
eiravaid kulusid. 
 
Finantskorrektsioonid 
Vastavalt valdkondlikes õigusakti des sätestatule toimub eeskirj ade eiramiste korrigeerimine 
paljudes ELi kuluvaldkondades (peamiselt eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega) mehhanismi abil, mida nimetatakse finantskorre ktsioonideks. Finantskor rektsioone teevad kas 
komisjon või liikmesriik ja ne nde eesmärk on taastada olukor d, kus 100 % rahastamiseks või 
kaasrahastamiseks (ühtekuuluvuspoliitika puhul) deklareeritud kuludest on kooskõlas 
kohaldatavate siseriiklike ja ELi  eeskirjade ja määrustega.  
Eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega vastutavad liikmesriigid eeskätt selliste 
finantskorrektsioonide tegemise  eest, mis on nõutavad seoses tegevusprogrammides avastatud 
individuaalsete või süsteemsete eeskirjade eiramistega. Komisjon vastutab selle tagamise eest, et liikmesriikide ametiasutuste kehtestatud süstee mid on tõhusad, ja kui need seda ei ole, siis 
määrab komisjon finantskorrekt sioone liikmesriikide suhtes. 
 
Kui abisaajatele tehtud mittenõuetekohase d maksed saab tuvastada ELi kontrollide 
tulemusena, siis võib finantskorrektsioone  vaadelda esimese sammuna tegelikus 
 
ET 95   ET sissenõudmisprotsessis, sest kohald atavate õigusaktidega nõutakse  liikmesriikidelt, et nad 
võtaksid neile määratud finantskor rektsioonide suhtes järelmeetme id ja nõuaksid asjaomased 
summad lõplikelt abisaajatelt ise sisse. Ka si seriiklike ametiasutuste tehtud auditite korral on 
liikmesriikidel juriidiline kohustus asjaomased summad lõpliku abisaaja tasandil sisse nõuda. 
Allpool on esitatud kokkuvõte er inevate eelarve täitmise v iiside puhul kohaldatavatest 
erinevatest sissenõudmismenetlustest ja finantsk orrektsioonidega seonduvast tegevusest ning 
nende mõjust ELi majandusaasta aruandele. 
 
6.1.2 Otsene eelarve täitmine 
 
Kui komisjon täidab eelarvet otse, nõutakse ra hastamiskõlbmatud kulud kas abisaajalt sisse 
või arvatakse need järgmisest kuluaruandest maha. Kui mahaarva mise teevad abisaajad enne 
kuluaruande saatmist, siis asjaomast teavet r aamatupidamissüsteemi ei sisestata. Väga sageli 
ongi tegemist selliste juhtumitega, sest enami kult abisaajatelt nõutakse,  et enne lõppmakse 
saamist peavad nad esitama komisjonile tõen datud või auditeeritud lõpliku kuluaruande. 
Kõnealuses tõendatud kuluaruandes peaks pa randatama mis tahes täheldatud eeskirjade 
eiramised.  
 
6.1.3 Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega 
 
Umbes 80 % ELi eelarvest täidavad Euroopa Komisjon ja liikmesriigid ühiselt; peamiselt 
hõlmab selline eelarve täitmine põllumajandus e ja maaelu arengu, üh tekuuluvuspoliitika ja 
kalanduse kulusid. 
 
Kulude puhul, mille korral eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega, on täitmisülesanded 
ja vastutus delegeeritud liik mesriikidele, kes peam iselt vastutavad ka abisaajate poolsete 
eeskirjade eiramiste avastamise ja korrigeerimise eest ja sellest tulenevalt ka komisjonile deklareeritavate kulude korrakohasuse  eest. Seega teevad finants korrektsioone liikmesriigid ja 
kui kas nende endi auditeerimistegevuse või ELi kontrollide tulemusel avastatakse 
abisaajatele tehtud nõuetele mittevastavaid makseid, on neil juriidiline kohustus algatada 
nende abisaajate suhtes sissenõudmismenetlus.  
 
Euroopa Komisjon täidab üldist järelevalvero lli – ta kontrollib liik mesriikide haldus- ja 
kontrollisüsteemide tõhusat toimimist ja kui ta leiab, et need ei ole tõhusad, siis ta võtab 
parandusmeetmeid, et võtta vastutus eelarve täit mise eest (finantsmääruse artikli 53 lõige 4). 
Komisjon võib liikmesriigi suhtes finantskorre ktsioonide kohaldamiseks võtta ka ise vastu 
ametliku otsuse, kui liikmesriik ei ole nõutavaid korrektsioone ise teinud või kui juhtimis- ja 
kontrollisüsteemides esineb tõsiseid puudujääke, mis võivad viia süsteemse eeskirjade eiramiseni. 
 
Komisjon määrab finantskorrektsioone avastat ud individuaalsete eeski rjade eiramiste eest, 
kuid tal on õigus kohaldada ka ekstrapo leeritud või kindlamääralisi korrektsioone. 
Ekstrapoleerimist kasutatakse, kui kättes aadavad on tulemused süsteemse eeskirjade 
eiramisega seonduvate juhtumite representatiiv se valimi kohta. Kindlamääralisi korrektsioone 
kohaldatakse individuaalsete ri kkumiste või süsteemsete eeski rjade eiramiste korral, kui 
finantsmõju ei ole täpselt kindlaksmäärat av ja kui täpse summa kindlaksmääramise 
 
ET 96   ET halduskulu oleks ebaproportsion aalne. Isegi kui sissenõudmine abis aajatelt ei ole võimalik, on 
need korrektsioonid mõlemal juhul oluline va hend, mille abil parandada liikmesriikide 
süsteemide nõrkasid külgi ning s eega hoida ära, avastada ja nõuda sisse abisaajatele tehtud 
eeskirjasid eiravad maksed.  
6.1.4 Muud eelarve täitmise viisid 
 
Kulude puhul, mis kuuluvad detsentraliseeritud eelar ve täitmise ja kaudse tsentraliseeritud 
eelarve täitmise raamesse, on ebaõigesti te htud maksete sissenõudmise kohustus delegeeritud 
liikmesriikidele, kolmandatele riikidele või ametitele.  Eelarve täitmisel ühiselt 
rahvusvaheliste organisatsioonidega kantud kulude puhul on parandusmeetmete mehhanismid 
kindlaks määratud rahvusvaheliste  organisatsioonidega sõlmitud lepingutes. Sarnaselt eelarve 
täitmisele koostöös liikmesriikidega võib kom isjon ELi kuluskeemide suhtes kohaldatavate 
eeskirjade ebaõige kohaldamise korra l teha finantskorrektsioone.  
 
6.1.5 Kokkuvõte sissenõudmistest ja fi nantskorrektsioonidest 2009. aastal  
 
Kokkuvõte 2009. aastal kinnitatud/otsustatud sissenõudmistest ja finantskorrektsioonidest 
miljonites eurodes
Finantskorrektsioonid   Lisa 2009 2008
EAGGF/EAGF/EAFRD   6.2.2  462  917
Ühtekuuluvuspoliitika (ELi tegevus)        
- 1994.−1999. aasta programmid  6.2.4  521  414
- 2000.−2006 . aasta programmid  6.2.4 1 890  1 173
- Finantskorrektsioonid kokku     2 411  1 587
Finantskorrektsioonid kokku    2 873 2 504
         
 Sissenõudmised    Lisa 2009 2008
EAGGF/EAGF/EAFRD (liikmesriikide avastatud)  6.3  163  360
Ühtekuuluvuspoliitika (ELi tegevus)    6.3  102  31
Muud eelarve täitmise viisid    6.3  181  72
Sissenõudmised kokku       446  463
         
ELi eelarve kaitse kokku     3 319  2 967
 
Tabelis ei ole esitatud andmeid sissenõudmiste ja tühistamis te kohta, mille liikmesriigid tegid 
ühtekuuluvuspoliitika raames enda tehtud kontrollide järe l. Vaatamata sellele, et 
liikmesriikidel on kohustus esitada komisjonile teave tühistamiste ja sissenõudmiste kohta, ei ole neil 2000. −2006. aasta programme käsitlevate õigusaktide kohaselt kohustust näidata 
eraldi ära sissenõudmisi, mille nad on teinud e nda tehtud kontrollide tulemusena. Sel põhjusel 
ja selleks, et vältida katt uvusi finantskorrektsioonidega, ei  ole siia kaasatud andmeid 
 
ET 97   ET liikmesriikide tehtud sissenõudmiste ja tühistamis te (2009. aastal 1 233 miljonit eurot) kohta 
(vt lisa 6.5). 
 
ET 98   ET Kokkuvõte 2009. aastal rakendatud sissenõudmis test ja finantsk orrektsioonidest  
miljonites eurodes
Finantskorrektsioonid       Lisa Kinnitatud 
2009. aastal  Kinnitatud 
enne 2009. 
aastat  Kokku 
EAGGF/EAGF/EAFRD     6.2.2  274  429  703
Ühtekuuluvusfond              
- 1994.−1999 . aasta programmid  6.2.4  163  137  300
- 2000.−2006 . aasta programmid  6.2.4  313  96  409
- Finantskorrektsioonid kokku       476  233  709
Finantskorrektsioonid kokku      750  662 1 412
        
miljonites eurodes
Sissenõudmised        Lisa Kinnitatud 
2009. aastal  Kinnitatud 
enne 2009. 
aastat  Kokku 
EAGGF/EAGF/EAFRD        6.3.  117  31  148
Ühtekuuluvusfond        6.3.  102  0  102
Muud eelarve täitmise viisid        6.3.  147  34  181
Sissenõudmised kokku           366  65  431
              
ELi eelarve kaitse kokku        1 116  727 1 843
 
6.2 EELARVE TÄITMISEL KOOSTÖÖS  LIIKMESRIIKIDEGA TEHTUD 
FINANTSKORREKTSIOONID 
 
Eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega toimuvad finantskorrektsioonid kolmes peamises 
etapis:  
Lõpliku summa kindlaksmääramine kohtu- või är akuulamismenetluste teel on veel pooleli 
(„pooleliolevad ”; vt lisa 6.4 ); 
(7) summa on kindlaks määratud ja lõplik („ otsustatud ” komisjoni otsusega või 
"kinnitatud " − st liikmesriikidega kokku lepitud, kui  tegemist on eelarve täitmisega 
koostöös liikmesriikidega) ning 
(8) summa on tegelikult sisse nõutud kas liikmesriigilt laekunud makse teel (otsustatud 
korrektsioon) või liikmesriigi poolt tulevast est maksenõuetest tehtud mahaarvamise 
(tühistamine/sissenõudmine) teel („ rakendatud”); veel rakendamata 
finantskorrektsioonide  kohta vt lisa 6.2.4. 
 
ET 99   ET  
6.2.1 Põllumajandus ja maaelu arendamine 
 
EAGFi ja EAFRD puhul, millega on asendat ud EAGGFi tagatisrahastu, on kehtivate 
õigusaktidega ette nähtud, et finantskorre ktsioone rakendab komisj on majandusaasta aruande 
kontrolli ja heakskiitmise menetluse kaudu. 
Majandusaasta aruande kontrolli ja heakskiitmise menetlus  
Majandusaasta aruande kontrolli ja heakskiitmise menetlust viib läbi komisjon ja see koosneb 
iga-aastasest iga makseasutuse majandusaasta ar uande finantskontrollist ja heakskiitmisest 
ning mitmeaastasest vastavuskontrollist, mille ga kontrollitakse liikmesriikide deklareeritud 
kulude vastavust ELi eeskirjadele. EAGFi puhul  kajastatakse kõiki asjaomaseid summasid 
komisjoni tulemiaruandes tuluna. EAFRDi puhul  on liikmesriikide endi sisse nõutud summad 
ning iga-aastasest majandusaasta aruande fina ntskontrollist ja heakskiitmisest tulenevad 
summad üldjuhul programmi jaoks uuesti kasutusse võetavad.  
 
Finantskontroll ja heakskiitmine:  komisjon võtab igal aastal vastu majandusaasta aruande 
kontrolli ja heakskiitmise otsuse, millega ta  kiidab makseasutuste majandusaasta aruanded 
juhtkonna kinnituste ning sertifitseerimisasutuste  sertifikaatide ja aruannete alusel ametlikult 
heaks. 
 
Vastavuskontrolli  eesmärk on tagada, et EL i eelarvest ei rahastat aks kulusid, mis ei ole 
kantud kooskõlas ELi eeskirjadega. Vastavus kontroll ei ole seega mehhanism, millega 
eeskirjasid eiravad maksed nõutakse  lõplikelt abisaajatelt otse si sse, vaid pigem tugev stiimul 
liikmesriikidele parandada oma juhtimis- ja kontrollisüsteeme ning seega hoida ära, avastada ja nõuda sisse lõplikele abisaajatele tehtud ee skirjasid eiravad maksed. Lisaks ei vabasta 
vastavuskorrektsioon liikmesr iiki tema kohustusest uurida av astatud eeskirjade eiramisi. 
Vastavuskontroll ei toimu aasta se tsükli baasil, sest see hõlm ab rohkem kui ühel eelarveaastal 
kantud kulusid. 
 
Selliste maksete finantskontroll ja heakskiit mine, mille tegemisel ei ole kinni peetud 
õigusaktides sätestatud tähtaegadest:  Liikmesriikide poolt abisaaja tele tehtavate maksete 
jaoks kindlaksmääratud tähtaegadest kinnipida mist kontrollitakse vastavalt määruse nr 
883/2006 artiklile 9 süstemaatiliselt kolm korda aastas. Tähtaegadest mitte kinnipidamise 
korral kohaldab komisjon maksete vähendamist , ilma et see piiraks teatavaid mööndusi 
erijuhtumite ja erakordsete asjaolude puhul ni ng proportsionaalsuse põ himõtte kohaldamist. 
Selliseid finantskorrektsioone käsitletakse „neg atiivsete maksetena” ja neid kajastatakse 
tulemiaruandes kulude vähendamisena. 
 
6.2.2 Põllumajanduse ja maaelu are ngu finantskorrektsioonid 2009. aastal  
 
2009. aastal põllumajanduse ja maaelu  arengu valdkonnas otsustatud 
finantskorrektsioonide kogusumma 
miljonites eurodes
  2009 2008 
Majandusaasta aruande kontrolli ja heakskiitmise menetlus:    
Majandusaasta aruande finantskontroll ja heakskiitmine  103 58
 
ET 100   ET ning maksetähtaegadest mitte kinnipidamine  
Vastavuskontroll  359 859
Kokku  462 917
Eespool on esitatud summad EAGFi kohta,  sest EAFRDi puhul oli 2009. aastal 
finantskorrektsioone üksnes umbes 0,4 miljoni euro suuruses summas. Kõnealuseid summasid 
kajastatakse tulemiaruandes. Eespool esitatud  summade jaotumise kohta liikmesriikide lõikes 
vt tabel 1. 
Vastavuskontrollide vähenemine 2009. aastal võ rreldes 2008. aastaga tulenes sellest, et 2008. 
aasta lõpus olid vastavuskorrektsioonide otsused 368 miljoni euro suuruses summas veel rakendamata. 
 
2009. aastal põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonnas rakendatud finantskorrektsioonid 
miljonites eurodes
  Rakendamine 2009. 
aastal  
Majandusaasta aruande kontrolli ja heakskiitmise menetlus 
Majandusaasta aruande fi nantskontroll ja he akskiitmine ning 
maksetähtaegadest mi tte kinnipidamine   103
Vastavuskontroll  600
Kokku  703
Eespool esitatud summade jaotumise kohta liikmesriikide lõikes vt tabel 2. 
 
6.2.3 Ühtekuuluvuspoliitika 
 
Ühtekuuluvuspoliitika suhtes kohaldatavat e õigusaktidega on ette nähtud, et 
finantskorrektsioonide rakendami seks võtavad meetmeid nii li ikmesriigid kui ka komisjon: 
• Liikmesriigid  võivad finantskorrektsioone rake ndada kahel viisil. Nad kas:  
– tühistavad asjaomase summa programmis ot sekohe, arvates selle maha järgmisest 
komisjonile esitatavast kuluaruandest, vaba stades seeläbi kohe ELi rahastamise, et 
seda saaks kasutada muude meetmete jaoks, või  
– jätavad kulud esialgu programmi alles, kuni menetlustes põhjendamatult makstud 
summade abisaajatelt sissenõudmiseks on tulemuseni jõutud. Tagasinõudmine 
toimub kas asjaomaste summade tagasimaksmise teel või tagasimakstavate summade tasaarvestamise teel järgnevatelt samale abisaajale tehtavatelt väljamaksetelt. Täpsem teave selliste  sissenõudmiste kohta on esitatud lisas 6.5. 
– Liikmesriikidelt nõutakse, et nad esitaksid komisjonile andmed nii 
finantskorrektsioonide kohta, mis on teht ud kaasrahastamise summade tühistamise 
teel, kui ka finantskorrekt sioonide kohta, mis on teht ud sissenõudmise teel. Need 
kaks andmekogumit on eraldiseisva d ja teineteist täiendavad, sest tühistamiste  
hulka on arvatud üksnes kulud, mis on t ühistatud ilma sissenõudmismenetluse 
tulemust ära ootamata, ja sissenõudmiste  hulka on arvatud üksnes kulud, mida ei 
ole algul tühistatud, vaid mis on j äetud deklareeritud kulude hulka kuni 
 
ET 101   ET sissenõudmiseni. Liikmesriigid ei ole kohustatud korrektsioone, mis tulenevad 
ELi tööst, ja korrektsioone, mis tulene vad nende endi auditeerimistegevusest, 
eraldi näitama. Selline aruandlusnõue on kehtestatud alles 2007. −2013. aasta 
programmitöö perioodiks. 
• ELi auditite ja kontrollide järel te hakse finantskorrektsioone järgmiselt: 
– Kui liikmesriik nõustub tegema korrektsiooni ELi kontrolli- ja 
auditeerimistegevuse tulemusel, võib ta juba deklareeritud põhjendamatud kulud 
järgmises maksenõudes tühistada (sed a kohaldatakse kumulatiivselt iga 
programmi või Ühtekuuluvusfondi projekti puhul eraldi) ja võtta vabanenud ELi 
vahendid uuesti kasutusse asjaomase programmi selliste muude rahastamiskõlblike kulude rahastamiseks, mis ei ole seotud tehingu(te)ga, mille suhtes korrektsiooni kohaldati. 
– Komisjon väljastab finantskorrektsiooni de tegemiseks sissenõudekorraldused 
järgmistel juhtudel:  
• ametlike finantskorrektsioone käsitlevate otsuste järel; 
• programmi lõppemisel ja  
• programmi lõppemise järel pärast seda, kui liikmesriigid on asjaomased vahendid 
abisaajatelt sisse nõudnud. 
Sellistel juhtudel on sissenõudekorral dustel mõju komisjoni majandusaasta 
aruandele. 
– Komisjon ei väljasta sissenõudekorraldusi muude finantskorrektsiooni juhtumite 
korral, eelkõige juhul, kui liikmesriigid  nõustuvad finantsko rrektsioonidega ja 
rakendavad need. Sellistel juhtudel teavet  komisjoni raamatupidamissüsteemis ei 
registreerita. 
 
6.2.4 Ühtekuuluvuspoliitika fin antskorrektsioonid 2009. aastal 
 
Tasub tähele panna, et järgnevas tabelis ei ole kajastatud liik mesriikide endi poolt 
struktuurimeetmete kulude üle tehtavate kontrollide tulemusi. 
 
2009. aastal kinnitatud fina ntskorrektsioonid  
miljonites eurodes
      ERF Ühte-
kuulu-
vusfond ESF FIFG EAGGFi 
arendus-
rahastu KOKKU 
Perioodi 1994 −1999 
finantskorrektsioonid:        
 Rakendatud    87 10 21 41 4 163
 Veel rakendamata   358 0 0 0 0 358
Periood 1994 −1999 kokku    445 10 21 41 4 521
Perioodi 2000 −2006 
finantskorrektsioonid:          
 Rakendatud    84 63 141 2 25 315
 
ET 102   ET  Veel rakendamata   1 532 13 18 3 9 1 575
Periood 2000–2006 kokku  1 616 76 159 5 34 1 890
2009. aasta 
finantskorrektsioonid kokku  2 061 86 180 46 38 2 411
2008. aasta 
finantskorrektsioonid kokku   949  92  522  19  5 1 587
NB! 2009. aastal kinnitatud andmete hulka kuuluvad finantskorrekt sioonid summas 90 
miljonit eurot, mis otsustati/kinnitati 2008. aastal, kuid mis ei olnud varem aruandesse 
kaasatud. 
 
ERFi puhul tuleneb kinnitatud summade suur enemine 2009. aastal võrre ldes 2008. aastaga 
rangetest meetmetest, mida rakendati „Tegevuska va komisjoni järelevalv erolli tugevdamiseks 
struktuurimeetmete ühisel juhtimisel” (KOM( 2010)52) raames ja Hispaaniaga seonduva suure 
finantskorrektsiooniga nõustu misest 2009. aasta novembris. 
Euroopa Sotsiaalfondiga (ESF) seoses 2009. aast al kinnitatud summade vähenemine võrreldes 
2008. aastat käsitlevas aruandes esitatud summa dega tuleneb eespool nimetatud komisjoni 
tegevuskava rakendamisest 2008. aastal ees märgiga kiirendada pooleliolevate 
finantskorrektsioonide kohta ot suste tegemise menetlusi, mis oluliselt vähendas 2009. aastal 
tehtavate korrektsioonide arvu. Sealjuures võib märkida, et 2008. aastal kinnitatud 
finantskorrektsioonide kogusummast ( 522 miljonit eurot) moodustas ESFi 
finantskorrektsioonide rakendamine kõn ealusel aastal 518 miljonit eurot. 
 
Eelnevates tabelites esitatud andmed on koos tatud tekkepõhise arvestuse põhimõtte kohaselt, 
mis tähendab, et kui mõned neist summadest on 2009. aastal juba rakend atud (kõigi vahendite 
puhul kokku 709 miljonit eurot), siis ülejäänud su mmad rakendatakse järgnevatel aastatel. 
 
Kinnitatud finantskorrektsioonid − kumulatiivsed andmed  
miljonites eurodes 
    Ajavahemik 
2000-2006  Ajavahemik 
1994-1999  Kokku 
  31.12.2009 31.12.2009 31.12.2009 
Ühtekuuluvusfond    233  273  506 
ERF   3 797 1 633 5 430 
ESF   1 130  392 1 522 
FIFG    7  97  104 
EAGGFi 
arendusrahastu    36  121  157 
Kokku   5 203 2 516 7 719 
Eespool esitatud summade jaotumise kohta liikmesriikide lõikes vt tabel 3. 
 
ET 103   ET  
31. detsembri 2009. aasta seisuga kinnitatud, kuid 31. detsembri 2009. aasta seisuga veel rakendamata finantskorrektsioonid (kumulatiivsed andmed) 
 
Sissenõudmine või finantskorrektsi oon on „veel rakendamata”, kui  see on küll otsustatud või 
kinnitatud, kuid summat ei ole veel sisse nõutud, maha  arvatud või tühistatud. 
 
miljonites eurodes
31.12.2009 seisuga 
rakendamisele kuuluvad    ERF Ühte-
kuulu-
vusfond ESF FIFG EAGGFi 
arendus-
rahastu KOKKU 
Perioodi 1994 −1999 
finantskorrektsioonid:    359  11  1  0  0  371
Perioodi 2000 −2006 
finantskorrektsioonid:     1 
904  23  22  3  9 1 961
31.12.2009 seisuga 
rakendamisele kuuluvad kokku    2 
263  34  23  3  9 2 332
 
2009. aasta otsustega seos es rakendatud summa vä iksus seondub ERFiga. 
1994.−1999. aasta programmitöö perioodi puhul seondub enamik 2009. aastal veel 
rakendamata finantskorrektsioone 2009. aas ta neljandas kvartalis vastu võetud 
finantskorrektsioonide otsusteg a. Nende rakendamine toimub 2010. aasta esimesel kvartalil. 
Kui 2000. −2006. aasta programmitöö perioodi puhul liikmesriik nõustub tegema ELi kontrolli 
tulemusena finantskorrektsiooni rakendamiseks korrektsiooni, võib ta põhjendamatute kulude 
summa järgmises kuludeklaratsioonis tühistada ja asendada selle muude sama programmi 
raamesse kuuluvate rahastamiskõlblike kuludeg a. Kuna enamiku ERFi programmide ja 
Ühtekuuluvusfondi projektide (2000 −2006) puhul on maksete ülemm äär saavutatud, kajastub 
rahastamiskõlbmatute kulude mahaarvamine üks nes lõppdokumentides (lõplikes tõendatud 
kuludes, programmi või projekti lõpetamise de klaratsioonis ja rakendamise lõpparuandes), 
mille liikmesriigid esitavad eelolevatel kuudel. 
 
2009. aastal rakendatud (2009. aastal või varem  kinnitatud) finantskorrektsioonid 
kokku 
miljonites eurodes
       ERF Ühte-
kuu-
luvus-
fond ESF FIFG EAGGF 
arendus-rahastu KOKKU 
Perioodi 1994 −1999 
finantskorrektsioonid:         
 Kinnitatud 2009. aastal     87  10  21  40  5  163
 Kinnitatud varasematel 
aastatel     131  0  0  6  0  137
 
ET 104   ET Periood 1994 −1999 kokku      218  10  21  46  5  300
Perioodi 2000 −2006 
finantskorrektsioonid:           
 Kinnitatud 2009. aastal     82  63  141  2  25  313
 Kinnitatud varasematel 
aastatel     34  16  44  2  0  96
Periood 2000-2006 kokku      116  79  185  4  25  409
2009. aastal rakendatud 
finantskorrektsioonid kokku   334  89  206  50  30  709
Eespool esitatud summade jaotumise kohta liikmesriikide lõikes vt tabel 4. 
 
6.3 KOMISJONI VÕI LIIKMESRIIKIDE TEHTUD SISSENÕUDMISED 
 
Siin rubriigis käsitletakse komisjoni, liikme sriikide, Euroopa Kontrollikoja või OLAFi poolt 
avastatud vigade või eeskirjade eiramist e tõttu põhjendamatult makstud summade 
sissenõudmist. 
2009. aastal kinnitatud sissenõudmised 
miljonites eurodes 
    2009 2008 
Eelarve täitmine koost öös liikmesriikidega     
Põllumajandus: EAGGF/EAGF   163  360 
Ühtekuuluvuspoliitika     102  31 
Vahesumma     265  391 
Muud eelarve täitmise viisid:      
- välistegevus   81  32 
- sisepoliitika   100  40 
Vahesumma     181  72 
Kokku    446  463 
 
ET 105   ET 2009. aastal rakendatud sissenõudmised 
miljonites eurodes
      Kinnitatud 2009. 
aastal Kinnitatud enne 
2009. aastat  Kokku
Eelarve täitmine koostöös 
liikmesriikidega       
Põllumajandus: 
EAGGF/EAGF    117  31  148
Ühtekuuluvuspoliitika     102  0  102
Vahesumma       219  31  250
Muud eelarve täitmise 
viisid:        
- välistegevus     60  21  81
- sisepoliitika     87  13  100
Vahesumma       147  34  181
Kokku      366  65  431
 
6.3.1 Põllumajandus: Liikmesriikide poolt kindlak s tehtud eeskirjade eiramistega seoses 
tehtud sissenõudmised   
 
Liikmesriikidel on kohustus eeskirjade eiramise  tõttu kaduma läinud su mmad oma siseriiklike 
eeskirjade ja menetluste kohaselt kindlaks te ha ja sisse nõuda. EAGFist rahastatavate 
meetmete puhul on tegevus korra ldatud selliselt, et kui liik mesriikidel õnnestub asjaomased 
summad abisaajatelt sisse nõuda, siis maksavad  nad sissenõutud summad komisjonile ning 
need kajastatakse tuluna tulemiaruandes.  EAFRDi puhul arvata kse sissenõutud summad 
järgmisest maksetaotlusest maha ja seetõ ttu saab asjaomase EAFRDi summa programmi 
jaoks uuesti kasutusse võtta. Kui liikmesriik ei nõua kulusid sisse  või ei näita oma tegevuses 
üles piisavat hoolsust, võib komisjon otsustad a sekkuda vastavuskontrolli menetlust kasutades 
ja määrata asjaomasele liikme sriigile finant skorrektsiooni. 
 
Eeskirjade eiramisest saadava tulu vähe nemine on peamiselt tingitud liikmesriikide 
tõhusamate kontrollisüsteemide positiivsest  mõjust, sealhulgas  50 % kontrolli ja 
heakskiitmise menetluse mõjust (nõukogu määr use (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõige 5). 
 
6.3.2 Ühtekuuluvuspoliitika 
 
Liikmesriigid vastutavad eelkõige eeskirjade eiramiste ärahoidmise, avastamise ja põhjendamatult makstud summade vajadusel  koos viivistega sissenõudmise eest. 
Liikmesriikide tehtud sissenõudmiste summasid ei ole eespool toodud tabelis esitatud (vt 
selgitus lisas 6.5). Siin rubriigis ka jastatud sissenõudmiste summad seonduvad 
sissenõudmistega, mille on teinud komisjon otse. 
 
ET 106   ET  
6.3.3 Muud eelarve täitmise viisid 
 
Muude eelarve täitmise viiside raames avastat ud eeskirjade eiramiste alusel rakendatakse 
sissenõudmisi sissenõudekorralduse väljastami se või järgnevast maksest tehtava 
mahaarvamise teel. Juhul, kui abisaajalt nõutak se parandatud lõpliku kuluaruande saatmist, 
eeskirjade eiramise summa komisjoni raamat upidamissüsteemis tingimata ei kajastu. 
6.4 ELi KONTROLLIDE JÄREL POOLELIOLEVAD 
FINANTSKORREKTSIOONID  
6.4.1 Põllumajandus 
miljonites 
eurodes 
31.12.2008 
seisuga 
pooleli-
olevad 
finants-
korrek-
tsioonid  2009. 
aastal 
pooleli-
olevad 
uued 
finants-
korrek-
tsioonid  Finants-
korrekt-
sioonid, 
mille 
suhtes on 
2009. 
aastal 
tehtud 
otsus  Kohandus
ed finants-
korrekt-
sioonides, 
mis on 
pooleli või 
mille 
suhtes on 
tehtud 
otsus, 
31.12.2008 
seisuga  31.12.2009 
seisuga 
pooleli-
olevad 
finants-
korrek-
tsioonid  
EAGGF 1 733 657 -317 690 2 763
Komisjon määrab igal aastal põllumajanduskulude  suhtes tehtava iga- aastase riskianalüüsi 
alusel kindlaks vastavuskontrolli eesmärgil auditeeritavad meetmed ja liikmesriigid. 
Vastavuskontrolli menetlus võtab aega mõne aasta; 2009. aasta lõpuks oli enne 2003. aastat 
kantud kulude vastavuskontrolli töö suures osas lõpule viidud. 2003.–2009. aasta auditid on veel pooleli. 
 
Kooskõlas oma raamatupidamiseeskirjade ja  üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega 
saab komisjon majandusaasta aruande koostamise l kasutada hinnanguid. Näiteks kasutatakse 
neid selle hindamisel, milline kulude summa osutub tõenäoliselt ELi poolt rahastamiskõlbmatuks selliste tulevaste vastav usotsuste tulemusel. Kõnealuses hinnangutes 
lähtutakse kõige usaldusväärsemast kättes aadavast teabest. Kuna EAGFi korrektsioone 
otsustatakse kulude kandmise eelarveaasta kohta,  siis on võimalik arvutada korrektsioonide 
keskmine suletud eelarveaasta kohta ning ekst rapoleerida saadud protsent hiljutisematele 
eelarveaastatele, mille suhtes kontrollid on ve el pooleli. Kõnealuse hinnangu usaldusväärsuse 
hindamiseks võrreldakse seda nende aastate  „pooleliolevate” korre ktsioonide summadega, 
mille puhul see teave on kättesaadav, ning as jaomasel aastal tehtud vastavusauditite 
tulemustega. Lisaks tuleks märkida, et ko rrektsioonide keskmine suletud eelarveaasta kohta 
on suhteliselt stabiilne,  jäädes vahemikku 1,1 % − 1,9 %. 
 
2 763 miljonit eurot on summa, mis hinnangulis elt saadakse pärast 2003.–2009. aasta kulude 
auditeerimist tulevaste vastavusotsuste tu lemusel. Sellest summast 2,1 miljardit eurot 
moodustavad pooleliolevad finantskorrektsi oonid, mille summa arvutatakse praegu 
 
ET 107   ET pooleliolevate auditijuhtumite al usel (mis peamiselt seonduvad 2003. −2007. aastal kantud 
kuludega). 
 
Eespool osutatud hinnangu suurenemine tuleneb sellest, et korrektsioonide ja kulude suhet 
väljendav keskmine määr on va rasemate aastatega võrreldes tõusnud 1,1 %-st 1,5 %-ni. Kõige 
uuemad kättesaadavad andmed aastate 2003, 2004, 2005, 2006 ja 2007 suhtes tehtavate 
„pooleliolevate“ korrektsioonide kohta kinnitavad seda määra ja näitavad isegi 1,5 %-st 
suuremat keskmist korrektsiooni. 2005. aastal loodud ühtse otsemaksete kava finantsmõju on 
praeguses etapis raske ennustada. Ühelt poolt võib oletada, et mitmetel juhtudel tehakse 
vähem korrektsioone, teiselt poolt võib ühtse  otsemaksete kava meetmete suhtes 
kohaldatavatel kindlamääralistel  korrektsioonidel olla suurem finantsmõju. Kuna asjaomased 
summad ei ole veel lõplikud, ei ole neid bilansis kajastatud. 
 
ET 108   ET 6.4.2 Struktuurimeetmed  
 
miljonites eurodes 
31.12.2008 
seisuga 
pooleli-
olevad 
finants-
korrekt-
sioonid  2009. 
aastal 
pooleli-
olevad 
uued 
finants-
korrekt-
sioonid  2009. 
aastal 
kinnitatud 
finants-
korrekt-
sioonid  Kohandused 
kinnitatud 
või pooleli-
olevates 
finants-
korrekt-
sioonides 
31.12.2008 
seisuga  31.12.2009 
seisuga 
pooleli-
olevad 
finants-
korrektsio
onid  
Struktuurifondide ja 
Ühtekuuluvusfondi vahendid (1994.−1999. aasta ja 
2000.−2006. aasta 
programmid)        
ERF    1 771  89 -1 087 - 343  430
Ühtekuuluvusfond     178  98 - 80 - 47  149
ESF     630  2 - 56 - 250  326
FIFG     35  0 - 33  0  2
EAGGFi arendusrahastu + 
EAFRD    4  221 - 38  4  191
Kokku    2 618  410 -1 294 - 636 1 098
 
Summa põhineb komisjoni, kontrollikoja ja OLAFi auditileidudel, mille kõigi suhtes võtavad 
asjaomased peadirektoraadid järelmeetmeid ametliku õigusliku menetluse teel ja pooleliolevate ärakuulamismenetlustega, m illesse on kaasatud asjaomased liikmesriigid. 
Tegemist on võimalikult täpse hinnanguga, mill es on arvestatud auditite tulemusel võetud 
järelmeetmete hetkeseisu ja välja saadetud lõpl ikku seisukohta väljendava id kirju (või toetuse 
eelnevat peatamist käsitlevaid kirju) 31. de tsembri 2009. aasta seisuga. Nimetatud summa 
võib muutuda peatamiste ja finantskorrektsi oonide puhul kohaldatava ärakuulamismenetluse 
tulemusena, mille raames antakse liikmesriikid ele võimalus esitada oma väidete toetamiseks 
täiendavaid tõendeid. 
 
6.5 LIIKMESRIIKIDE SISSENÕUDMISTE JA FINANTSKORREKTSIOONIDEGA SEONDUV TEGEVUS STRUKTUURIMEETMETE JA ÜHTEK UULUVUSPOLIITIKA RAAMES  
 
Ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas ei registre erita komisjoni raamatupidamissüsteemis 
korrektsioone, mille liikmesriigid teevad enda võ i ELi auditi järel, sest liikmesriigid saavad 
neid summasid uuesti kasutusse võtta muude rahastamiskõlblike kulude jaoks. Sellele 
vaatamata nõutakse liikmesriikidelt, et nad esitaksid komisjonile ajakohastatud teabe 
struktuurifondide vahendite tühistatud ning si ssenõutud ja veel sisse nõudmata summade kohta 
nii 2009. aastal kui ka ajavahemike 2000 −2006 ja 2007 −2013 jooksul kumulatiivselt; 
kõnealune teave tuleb esitada kõi gi nelja fondi (ERF, ESF, E AGGFi arendusrahastu ja FIFG) 
kohta. Siiski ei ole nad kohustatud eraldi nä itama korrektsioone, mis tulenevad ELi tööst. 
Seetõttu ei ole liikmesriikide tehtud korrektsioonid komisjoni omadele lisatud. 
 
ET 109   ET  
Liikmesriikide andmete põhjal, mille esitamise kohustus on neile pandud määrustega 
438/2001 ja 448/2001, oli tühistamiste ja sisse nõudmiste summa 2009. aastal vastavalt 986 
miljonit eurot ja 247 miljonit eurot, seega kokku 1 233 miljonit eurot. Nimetatud summades 
on arvesse võetud komisjoni esia lgse analüüsi tulemusi, mille tulemusel teatavaid andmeid 
korrigeeriti. Liikmesriikide andmete kohapeal sed läbivaatamised, mille komisjon teostas 
2009. aastal üheksas liikmesriigis (2008. aastal kü mnes liikmesriigis), näitavad, et andmete 
registreerimise ja aruandlussüsteemid ei ole kõi gis liikmesriikides veel  täiesti usaldusväärsed, 
kuigi on tõendeid selle kohta, et  kvaliteet paraneb ja et vara semate aastatega võrreldes on 
toimunud mõningane edasiminek. Lisaks  sellele on andm ed, eelkõige kogu 
programmiperioodi käsitlevad andmed, ebatäie likud, sest mõned suured liikmesriigid ei ole 
perioodi esimestel aastatel teht ud korrektsioonide kohta teavet esitanud. Varasemate aastatega 
võrreldes on andmete täielikkus siiski mõnevõ rra paranenud ja liik mesriigid on nõustunud 
esitama täielikud andmed eelarveaasta lõppemisel. 
 
Ajavahemiku 2000 −2006 puhul esineb oht, et ELi asutuste  töö (komisjoni ja kontrollikoja 
auditid ja OLAFi uurimised) tulemusel t eatatud finantskorrekt sioonide summad ja 
liikmesriikide poolt teatatud endi töö tulemusel tehtud finantskorrektsioonide summad võivad omavahel kattuda. See tuleneb asjaolust, et li ikmesriigid nõustuvad suure osaga ELi asutuste 
töö tulemusena tehtavatest finantskorrektsi oonidest ja rakendavad need ilma komisjoni 
ametliku otsuseta, kõrvaldades asjaomas e kulu oma kuludeklar atsioonidest. Kuna 
liikmesriigid ei ole kohustatud eristama ELi as utuste töö tulemusena tehtud korrektsioone 
nende endi kontrollide ja auditite tulemusel teht avatest korrektsioonidest, siis ei saa kõnealuse 
kattumise ulatuse summat täpselt kindlaks teha. Lisaks ei pruugi  liikmesriikide poolne tegelik 
rakendamine toimuda samal aastal, kui liikmesr iik finantskorrektsioon iga nõustub. Seetõttu 
on võimaliku kattumise näol tegemist üksnes hinnanguga. Liikmesriikide kaupa tehtud võrdlus, kus võrreldi liikmesriikide 2009. aasta andmeid ja ELi asutuste töö tulemusena 
tehtud selliste korrektsioonide summasid, millega liikmesriigid on samal aastal nõustunud, 
annab alust arvata, et kattumise summa ei s aa ületada 465 miljonit eurot. 2008. aastal ei oleks 
kattumine saanud ületada 600 miljonit eurot. 
 
2007.−2013. aasta programmitöö perioodi puhul on kom isjon integreerinud raamatupidamise 
aastaaruannete koostamise oma IT-süsteemides se. See tähendab, et ko misjon saab andmed 
elektrooniliselt otse liik mesriikidelt. Liikmesr iikidelt nõutakse valdkond like eeskirjadega ka 
seda, et nad näitaksid võimalike kattumiste vältimiseks eraldi ära korrektsioonid, mis 
tulenevad ELi asutuste tööst. 
 
ET 110   ET Lisa 6 − Tabel 1: 2009. aastal põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonnas otsustatud 
finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste kogusumma  
 
Jaotumine liikmesriikide lõikes  
miljonites eurodes 
Liikmesriik Finants-
kontroll ja 
heaks-
kiitmine  Vastavus-
kontroll Teatatud 
eeskirjade 
eiramised  Kokku 
Belgia 0 12 2 15 
Bulgaaria 0 0 5 5 
Tšehhi 0 0 0 1 
Taani 0 101 4 104 
Saksamaa 0 2 15 17 
Eesti 0 0 0 0 
Iirimaa -2 3 2 4 
Kreeka 2 18 1 21 
Hispaania 7 62 38 106 
Prantsusmaa 3 73 35 111 
Itaalia -3 5 13 15 
Küpros 0 0 0 0 
Läti 0 0 0 0 
Leedu 0 2 1 4 
Luksemburg 0 0 0 0 
Ungari 6 13 2 22 
Malta 0 0 0 0 
Madalmaad 1 30 5 36 
Austria 0 2 1 3 
Poola 0 11 2 13 
Portugal 0 9 8 18 
Rumeenia 5 0 9 14 
Sloveenia 0 1 0 2 
Slovakkia 0 0 1 1 
Soome 2 0 0 2 
Rootsi 0 0 2 2 
Ühendkuningriik 83 12 14 109 
Kokku 
otsustatud  103 359 163 625 
 
NB! Eespool esitatud andmed on ümardatud miljonitesse eurodesse ja summad, mis on 
näidatud 0-na, väljendavad arvusid, mis on väiksemad kui 500 000 eurot. 
 
ET 111   ET Lisa 6 − Tabel 2: 2009. aastal põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonnas tehtud 
finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste kogusumma 
 
Jaotumine liikmesriikide lõikes  
miljonites eurodes 
Liikmesriik Finants-
kontroll ja 
heaks-
kiitmine 
ning 
makse-
tähtaega-
dest mitte 
kinni-
pidamine  Vastavus-
kontroll Liikmes-
riikide poolt 
teatatud 
eeskirjade 
eiramised 
(ELile tagasi 
makstud)  Kokku 
Belgia 0 12 2 14 
Bulgaaria 0 - 1 1 
Tšehhi 0 - 0 0 
Taani 0 101 4 105 
Saksamaa 0 1 16 18 
Eesti 0 0 0 0 
Iirimaa -2 5 2 5 
Kreeka 2 189 5 196 
Hispaania 7 23 30 59 
Prantsusmaa 3 46 34 82 
Itaalia -3 167 13 177 
Küpros - 0 0 1 
Läti 0 0 0 0 
Leedu 0 0 2 2 
Luksemburg 0 - 0 0 
Ungari 6 - 3 9 
Malta - - 0 0 
Madalmaad 1 2 6 9 
Austria 0 - 1 1 
Poola 0 - 2 2 
Portugal 0 0 7 7 
Rumeenia 5 - 7 12 
Sloveenia 0 1 0 2 
Slovakkia 0 0 0 0 
Soome 2 0 1 2 
Rootsi 0 12 2 14 
Ühendkuningriik 83 41 9 133 
Kokku 
rakendatud  103 600 148 851 
 
ET 112   ET NB! Eespool esitatud andmed on ümardatud miljonitesse eurodesse ja summad, mis on 
näidatud 0-na, väljendavad arvusid, mi s on väiksemad kui 500 000 eurot.  
 
ET 113   ET Lisa 6 − Tabel 3: 2009. aastal struktuurim eetmete valdkonnas kinnitatud 
finantskorrektsioonide kogusumma  
 
Jaotumine liikmesriikide lõikes  
miljonites eurodes 2008. aasta 
kumula-
tiivsed 
andmed  2009. aastal kinnitatud finantskorrektsioonid  2009. aasta 
kumulatiivsed 
andmed  
Liikmesriik   ERF Ühte-
kuulu-
vusfond ESF FIFG EAGGFi 
arendus-
rahastu KOKKU   
1994-1999 1 995  445  10  21  41  4  521 2 516 
Belgia  5 - -  0 - -  0  5 
Taani  3  0 - - - -  0  3 
Saksamaa  286  49 - - -  4  53  339 
Iirimaa  42  0 - - - -  0  42 
Kreeka  526 - - - -  0  0  526 
Hispaania  244  250  5  17  32  0  304  548 
Prantsusmaa  83  0 -  0 - -  1  84 
Itaalia  442  63 - - - -  63  505 
Luksemburg  1  0 -  4 - -  4  5 
Madalmaad  168  1 - -  9 -  9  177 
Austria  2  0 - - -  0  0  2 
Portugal  113  19  5 - - -  24  137 
Soome  1 - -  0 -  0  0  1 
Rootsi  1  0 - - - -  0  1 
Ühendkuningriik  77  54 - - - -  54  131 
INTERREG  1  9 - - - -  9  10 
2000-2006 3 313 1 616  76  159  5  34 1 890 5 203 
Belgia  5  2 -  3 - -  5  10 
Bulgaaria - -  2 - - -  2  2 
Tšehhi - -  0 - - -  0  0 
Taani - - -  0  0 -  0  0 
Saksamaa  10  0 -  2 - -  2  12 
Eesti -  0 - - - -  0  0 
Iirimaa  26  16 - - - -  16  42 
Kreeka  867  37  2  14 - -  53  920 
Hispaania 1 246 1 200  22  24  3  8 1 257 2 503 
Prantsusmaa  249  3 -  9  0 -  12  261 
Itaalia  608  135 -  80  2 -  217  825 
Küpros - - - - - - - - 
Läti  3  1 -  0 - -  1  4 
Leedu  1 -  1 - - -  1  2 
Luksemburg - - -  2 - -  2  2 
Ungari -  4  41  7 -  0  52  52 
Malta - - - - - - - - 
Madalmaad  1  0 - - -  1  1  2 
Austria - - - - - - - - 
Poola  37  85 -  12  0  11  108  145 
Portugal  95  31  0  0 - -  31  126 
Rumeenia  2 -  8 - -  14  22  24 
Sloveenia  2 - -  0 - -  0  2 
Slovakkia  1  38 - - - -  38  39 
Soome -  0 - -  0  0  0  0 
Rootsi  11 - -  0 - -  0  11 
Ühendkuningriik  149  63 -  5 - -  68  217 
INTERREG -  1 - - - -  1  1 
Kokku kinnitatud  5 308 2 061  86  180  46  38 2 411 7 719 
NB! Eespool esitatud andmed on ümardatud miljonitesse eurodesse ja summad, mis on 
näidatud 0-na, väljendavad arvusid, mis on väiksemad kui 500 000 eurot. 
 
ET 114   ET Lisa 6 − Tabel 4: 2009. aastal struktuurimeetmete valdkonnas rakendatud 
finantskorrektsioonide kogusumma  
 
Jaotumine liikmesriikide lõikes 
miljonites eurodes 2009. aastal rakendatud otsused  
Liikmesriik ERF Ühtekuulu-
vusfond ESF FIFG EAGGFi 
arendus-
rahastu KOKKU 
Ajavahemik 
1994−1999  218  10  21  46  5  300 
Belgia - -  0 - -  0 
Taani  2 - - - -  2 
Saksamaa  109 - -  0  4  113 
Iirimaa  0 - -  0 -  1 
Kreeka - - - -  0  0 
Hispaania  3  5  17  32  0  57 
Prantsusmaa  1 -  0  5 -  6 
Itaalia  41 - - - -  41 
Luksemburg  0 -  4 - -  4 
Madalmaad  7 - -  9 -  16 
Austria  0 - - -  0  0 
Portugal  1  5 - - -  6 
Soome - -  0 -  0  0 
Rootsi  0 - - - -  0 
Ühendkuningriik  52 - - - -  52 
INTERREG  2 - - - -  2 
Ajavahemik 
2000−2006  116  79  185  4  25  409 
Belgia - -  3 - -  3 
Bulgaaria -  3 - - -  3 
Tšehhi -  0 - - -  0 
Taani - - - - - - 
Saksamaa - - - - - - 
Eesti -  0 - - -  0 
Iirimaa - - - - - - 
Kreeka  47  5  14 - -  66 
Hispaania  7  14  38  0 -  59 
Prantsusmaa  1 -  0 - -  2 
Itaalia  10 -  80  4 -  93 
Küpros - - - - - - 
Läti - -  0 - -  0 
Leedu -  1 - - -  1 
Luksemburg - -  2 - -  2 
Ungari -  40  1 -  0  41 
Malta - - - - - - 
Madalmaad - - - - - - 
Austria - - - - - - 
Poola  42 -  42 -  11  95 
Portugal  9  9 - - -  18 
Rumeenia -  6 - -  14  20 
Sloveenia - - - - - - 
Slovakkia - - - - - - 
Soome - - - -  0  0 
Rootsi - - - - - - 
Ühendkuningriik - -  5 - -  5 
INTERREG  0 - - - -  0 
Kokku rakendatud   334  89  206  50  30  709 
 
ET 115   ET NB! Eespool esitatud andmed on ümardatud miljonitesse eurodesse ja summad, mis on 
näidatud 0-na, väljendavad arvusid, mis on väiksemad kui 500 000 eurot. 
 
ET 116   ET 7. FINANTSRISKIDE  JUHTIMINE 
 
Euroopa Liidu (EL) finantsriskide juhtim ise kohta allpool esitatud andmed seonduvad 
järgnevaga: 
– Euroopa Komisjoni poolt eelarve täitmise käigus tehtavad sularahatehingud; 
– laenutegevus, mida Euroopa Komisjon teostab makromajandusliku finantsabi, 
maksebilansi rahastamisvahendi ja Euratomi meetmete kaudu;  
– välistegevuse tagatisfond ning 
– laenutegevus ning sularahatoimingute ha ldamine, mida Euroopa Liit teostab 
(likvideeritava) Euroopa Sö e- ja Teraseühenduse kaudu.  
 
7.1. RISKIJUHTIMISE POLIITIKA 
7.1.1.  Sularahatoimingud 
Komisjoni sularahatoimingute haldamist käsitl evad eeskirjad on sätestatud nõukogu määruses 
nr 1150/2000 (muudetud nõukogu määrusega nr 2028/2004) ning finantsmääruses (nõukogu 
määrus nr 1605/2002, viimati muudetud nõ ukogu määrusega nr 1995/2006) ja selle 
rakenduseeskirjades (komisjoni määrus nr  2342/2002, muudetud komisjoni määrusega nr 
478/2007). 
 
Eespool nimetatud määrustest tulenevalt ko haldatavatest põhimõtetest on olulisemad 
järgmised: 
– Liikmesriigid maksavad omavahendid kontode le, mis on selleks otstarbeks komisjoni 
nimel avatud iga liikmesriigi riigikassas või liikmesriigi poolt selleks määratud asutuses. 
Komisjon võib eespool nimetatud kontosid kasutada üksnes oma sularahanõudluse 
katmiseks. 
– Liikmesriigid maksavad omavahendeid oma riigi valuutas, samal ajal kui komisjoni 
maksed on enamasti nomineeritud eurodes. 
– Komisjoni nimel avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne. 
– Muus valuutas kui eurodes hoi tavate kontode saldosid kasu tatakse kas samas valuutas 
tehtavateks makseteks või arvestatakse need perioodiliselt eurodesse ümber. 
 
Lisaks omavahendite kontodele on komi sjon avanud nii keskpankades kui ka 
kommertspankades ka muid pangakontosid, mida kasutatakse maksete tegemiseks ja muude 
tulude saamiseks kui eelarvesse te htavad liikmesriikide osamaksud.  
 
Sularahatehingud ja maksetoimingud on suures  osas automatiseeritud ning tuginevad 
tänapäevastele infosüsteemidele. Süsteemi turvalisuse ja ametiülesannete lahususe tagamiseks kohaldatakse vastavalt finantsmäärusele, komisjoni sisekontro llistandarditele ja 
auditeerimispõhimõtetele eritoiminguid. 
 
Sularahatoimingute ja maksetoimingute haldam ine on reguleeritud kirjalike suuniste ja 
menetluskorraga, mis piiravad operatsiooni - ja finantsriski ning tagavad piisava 
 
ET 117   ET kontrollitaseme. Need käsitle vad erinevaid toiminguid (näiteks maksete tegemine ja 
rahavoogude juhtimine, rahavoogude prognoosimine, talitluspidevus jms) ning suunistele ja 
menetluskorrale vastavust kontrollitakse regu laarselt. Lisaks sell ele toimuvad eelarve 
peadirektoraadi ning majandus- ja rahandusküsimu ste peadirektoraadi ühised koosolekud, kus 
arutatakse riskijuhtimise alast teabevahetust ja parimate tavade jagamist.  
 
7.1.2 Laenutehingud (makromajanduslik finant sabi, maksebilansi rahastamisvahend ja 
Euratom)  
Euroopa Liit teostab laenutehinguid ning nendega seotud sularahahaldust vastavalt 
asjaomastele kohaldatavatele nõuko gu otsustele ja sisesuunistel e. Koostatud on konkreetseid 
valdkondi, näiteks laenude võtmist ja andmist ning sularahahaldust kä sitlevad kirjalikud 
menetluskorra käsiraamatud, mida kasutavad asja omased üksused. Finants- ja tegevusriskid 
tehakse kindlaks, neid hinnatakse ja nende vastavust sisesuunistele ja menetluskorrale 
kontrollitakse regulaarselt . Üldjuhul ei toimu intressimäära muutuste ja 
vahetuskursierinevuste kompenseerimise eesmä rgil ühtegi tegevust (riskimaandamistegevust), 
sest laenude andmise tehinguid rahastatakse laenude võtmise tehingutega, millel on kompensatsioonitehingute iseloom ning millest s eega ei tulene avatud intressimäära ega 
valuutapositsioone.  
 
7.1.3 Tagatisfond  
Tagatisfondi varade haldamise eeskirjad ja põhimõtted (vt lisa 2.3.3 ) on sätestatud Euroopa 
Komisjoni ja Euroopa Investeerimispanga (EIP) 25. novembri 1994. aasta lepingus ja selle 
hilisemates muudatustes, mis pärinevad 17. ja  23. septembrist 1996, 8. maist 2002 ja 25. 
veebruarist 2008. Tagatisfond kasutab oma tegevuses üksnes eurot. Ta investeerib ainult selles valuutas, et vältida vahetuskursiri ski. Varade haldamine põhineb tavapärasel 
konservatiivsuse põhimõttel, mida finantstegev use puhul järgitakse. Tagatisfondilt nõutakse, 
et ta pööraks erilist tähelepanu riskide vähendamisele ja selle tagamisele, et hallatavaid varasid saaks müüa või üle anda ilma olu lise viivituseta, võttes arvesse asjaomaseid 
kohustusi. 
 
7.1.4 Likvideeritav ESTÜ 
Likvideeritava ESTÜ kohustust e likvideerimist haldab Euro opa Komisjon ning uute laenude 
andmist ega nende rahastamist ei ole ette näht ud. Uued laenud, mida ESTÜ võib võtta, peavad 
piirduma refinantseerimisega, mille ees märk on vahendite kulude vähendamine. 
Sularahatoimingute puhul kohaldatakse konser vatiivse haldamise põhimõtet eesmärgiga 
piirata finantsriske. 
 
7.2 TURURISK 
 
Tururisk on risk, et finantsinstrumendi õiglane väärtus või tu levased rahavood kõiguvad 
turuhindade muutuste tõttu. Tururisk ei hõ lma endas üksnes kahjumi, vaid ka kasumi 
võimalust. See hõlmab valuutariski, intre ssimäärariski ja muud hinnariski. ELil 
märkimisväärne muu hinnarisk puudub. 
 
ET 118   ET  
7.2.1 Valuutarisk 
Valuutarisk on risk, et ELi tehingute või inve steeringute väärtust mõjutavad vahetuskursi 
muutused. Risk tuleneb erinevate valuut ade hinnamuutustest üksteise suhtes.  
 
ET 119   ET 7.2.1.1 Sularahatoimingud 
Kooskõlas omavahendeid käsitleva määrusega hoitakse omavahendeid, mille liikmesriigid on 
maksnud muudes valuutades kui eurodes, om avahendite kontodel. Need arvestatakse 
eurodesse ümber, kui neid on  vaja kasutada maksete tege miseks. Kõnealuste vahendite 
haldamisel kohaldatavad menetlused on säte statud nimetatud määruses. Piiratud arvul 
juhtudel kasutatakse neid vahendeid otse samades valuutades maksete tegemiseks. 
 
Komisjonil on kommertspankades mitmed Ameer ika Ühendriikide dollarites ja muudes ELi 
valuutades kui eurodes hoitavad kontod, mida ta kasutab maksete tegemiseks neis valuutades. 
Neile kontodele kantakse täiendavaid vahendeid  olenevalt sellest, millises summas makseid 
neilt teha tuleb; nende üleöösaldod hoitakse väga madalad, et minimeerida välisvaluuta 
vahetuskursside kõikumisest tulenevat riski. 
 
Mitmesuguste tulude (välja arvatud omavahend ite) laekumisel muus valuutas kui eurodes 
kantakse need üle komisjoni samas valuutas hoi tavatele kontodele, kui neid on vaja maksete 
tegemiseks, või arvestatakse ümber eurodesse ja kantakse eurodes hoitavatele kontodele. 
Muus valuutas kui eurodes hoitavatele avan sikontodele kantakse täiendavaid vahendeid 
olenevalt prognoositud lühiajalis est vajadusest teha samas valuutas kohalikke makseid. 
Kõnealuste kontode saldode puhul jälgitakse, et need ei ület aks neile seatud ülemmäära. 
 
Kuna kõik ajutiselt makstavad trahvid määratakse ja makstakse eurodes, siis nende puhul 
valuutarisk puudub. 
 
7.2.1.2 Laenutehingud (makromajanduslik finant sabi, maksebilansi rahastamisvahend ja 
Euratom)  
Enamikku finantsvaradest ja -kohustust est hoitakse eurodes ning seetõttu ELil 
välisvaluutarisk puudub. Siiski annab EL Eurato mi rahastamisvahendi kaudu USA dollarites 
laenusid, mida rahastatakse samas su mmas USA dollarites võetud laenudega 
(kompensatsioonitehingud). Bilansipäeva seisug a ELil Euratomiga seoses välisvaluutarisk 
puudub. 
 
7.2.1.3 Tagatisfond 
Finantsvarasid hoitakse eurodes ning seetõttu ELil valuutarisk puudub  
 
7.2.1.4 Likvideeritav ESTÜ 
Likvideeritaval ESTÜ-l on väike välisval uuta riskipositsioon, mille väärtus euro 
ekvivalendina on 2,2 miljonit eurot ja mis tu leneb eluasemelaenudest, mille summa euro 
ekvivalendina 1,5 miljonit eurot, ja arve lduskontode saldodest, mille summa euro 
ekvivalendina on 0,7 miljonit eurot.  
 
7.2.2 Intressimäärarisk 
Intressimäärarisk on oht, et vä ärtpaberi (eelkõige võlakirja) väärtus langeb intressimäärade 
tõusu tõttu. Üldiselt toob intressimäärade tõus  kaasa fikseeritud intressimääraga võlakirjade 
hindade languse ja vastupidi. 
 
ET 120   ET 7.2.2.1 Sularahatoimingud 
Komisjoni sularahahalduse üksus ei laena raha ja intressimäärarisk ta l seetõttu puudub. Siiski 
teenib ta intressi oma erinevate pangakont ode saldodelt. Komisjon on seepärast kehtestanud 
meetmed, et tagada regulaarselt teenitav intress peegeldaks turuintressimäärasid ja nende võimalikku kõikumist. Kontod, mis on avatud liikmesriikide riigikassades või keskpankades omavahendite laekumiseks, intr essi ei teeni ja teenustasusi d nende puhul ei kohaldata. Kõigi 
muude keskpankades hoitavate summade puhul  oleneb tasu iga panga pakutavatest 
konkreetsetest tingimustest; kohaldatakse muutuva id intressimäärasid, mida kohandatakse 
vastavalt turukõikumistele.  
 
Kommertspankade kontodel hoitava telt üleöösaldodelt teenitakse  intressi igapäevaselt. See 
intress põhineb muutuvatel turuintressimääradel, mille suhtes kohaldatakse lepingulist (positiivset või negatiivset) piirmäära. Enamiku kontode puhul on intressimäära arvutamine 
seotud Euroopa Keskpanga poolt tema peamiste  refinantseerimistehingute puhul kohaldatava 
intressi piirmääraga ja seda korrigeeritakse,  et võtta arvesse kõnealuse intressimäära 
võimalikke kõikumisi. Mõnede kontode puhul on intressimäära arvutamine seotud euro üleöö 
indeksi keskmisega. Selle tulemusel puudub risk, et komisjon teeniks turuintressimääradest 
madalamat intressi. 
 
7.2.2.2 Laenutehingud (makromajanduslik finant sabi, maksebilansi rahastamisvahend ja 
Euratom) 
Muutuva intressimääraga võetud ja antud laenud 
ELil on oma laenutegevuse laadi tõttu märkimisv äärsed intressi kandvad  varad ja kohustused. 
Makromajandusliku finantsabi ja Euratomi raam es muutuva intressimääraga võetud laenudest 
tuleneb ELi jaoks intressimäärarisk. Samal ajal  tasakaalustavad võetud laenudest tulenevaid 
intressimäärariske oma lepingutingimust e poolest neile vastavad antud laenud 
(kompensatsioonitehingud). Bilansipäeva seisuga oli ELil 0,96 miljardi euro väärtuses (väljendatuna nimiväärtuses) muutuva intressi määraga laene, mille ümberhindlus toimub iga 
kuue kuu järel (2008. aastal 1,05 miljardit eurot).  
 
Fikseeritud intressimääraga võetud ja antud laenud 
ELil on makromajandusliku finantsabi ja Eurato mi raames ka fikseeritud intressimääraga 
laenud, mille kogusumma 2009. aastal oli 110 milj onit eurot (2008. aastal 85 miljonit eurot) 
ja mille lõpptähtaeg jäi vahemikku üks kuni viis aastat (25 miljonit eurot) või üle viie aasta 
(85 miljonit eurot). 
Veelgi märkimisväärsem on, et ELil on maks ebilansi rahastamisvahendi raames kuus 
fikseeritud intressimääraga laenu, mille kogusumma 2009. aastal oli 9,2 miljardit eurot (2008. aastal 2 miljardit eurot) ja mille  lõpptähtaeg jäi vahemikku üks kuni viis aastat (5 miljardit 
eurot) või üle viie aasta (4,2 miljardit eurot). 
 
7.2.2.3 Tagatisfond 
Tagatisfondis hoitavatele muutuva intressimäär aga emiteeritud võlaväärtpaberitele avaldab 
mõju kõnealuste intressimäärad e volatiilsus, samal ajal kui fikseeritud intressimääraga 
võlaväärtpaberite puhul  esineb nende õiglase väärtu sega seonduv risk. Fikseeritud 
intressimääraga võlakirjad moodustavad bilansip äeva seisuga investeerimisportfellist umbes 
97 % (2008. aastal 96 %). 
 
ET 121   ET  
7.2.2.4 Likvideeritav ESTÜ  
Likvideeritava ESTÜ puhul esineb tema tege vuse laadi tõttu intressimäärarisk. Võetud 
laenudest tulenevat intressimäärariski tasa kaalustavad tavaliselt oma lepingutingimuste 
poolest neile vastavad antud laenud. Varahald ustehingute raames moodustavad fikseeritud 
intressimääraga võlakirjad bilansipäeva seis uga väärtpaberiportfel list umbes 97 % (2008. 
aastal 97 %). 
7.3 KREDIIDIRISK 
Krediidirisk on kahjumi risk, mis tuleneb võlgniku/laenusaaja pools est laenu või muu 
krediidiliini (põhisumma või intressi (kupongi) või nende mõlema) tagasimakse 
tegematajätmisest või muust lepingulise kohust use täitmata jätmisest. Lepingulise kohustuse 
täitmata jätmise sündmused on muu hulgas tagasi makse hilinemine, laenusaaja tagasimaksete 
ümberstruktureerimine ja pankrot. 
 
7.3.1 Sularahatoimingud 
Enamikku komisjoni sularahavarudest hoita kse omavahendeid käsitleva nõukogu määruse 
1150/2000 kohaselt kontodel, mille liikmesriigid  on avanud oma osamaksude (omavahendite) 
maksmiseks. Kõiki selliseid kontosid hoitakse li ikmesriikide riigikassades või keskpankades. 
Nende institutsioonide krediidiri sk (ja vastaspoole risk) on komisjoni jaoks madalaim, sest 
riskipositsioon seondub liikmesriikidega. 
 
Mis puutub maksete tegemiseks kommertspankades hoitavatesse komisjoni sularahavarudesse, siis neile  kontodele täiendavate vahe ndite kandmisel juhindutakse 
täppisajastamise põhimõttest ja seda haldab rahavoogude juhtim ise sularahahalduse süsteem 
automaatselt. Igal kontol hoitakse minimaalsel tasemel rahavarusid, mis on proportsionaalsed 
kontolt päeva jooksul tehtavate maksete keskmise  summaga. Selle tulemusel on neil kontodel 
üleöö hoitavad summad pidevalt vä ga väiksed (kokkuvõttes keskmiselt 50 −150 miljonit eurot, 
mis jaguneb rohkem kui 30 konto peale), mis taga b, et komisjoni riskipositsioon on piiratud. 
Kõnealuseid summasid tuleks vaadata koos sularaha kogusaldodega, mis kõiguvad vahemikus 
1 miljard kuni 35 miljardit eurot, ning 2009. aastal tehtud maksete kogusummaga, mis oli 130 miljardit eurot. 
 
Lisaks sellele kohaldatakse kommertspankade valiku suhtes erisuuni seid, et komisjoni 
vastaspoole riski veelgi minimeerida: 
– Kõik kommertspangad valitakse välja pakku mismenetluse teel. Pakkumismenetluses 
osalemiseks nõutav minimaalne lühiajaline krediidireiting on P-1 (M oody’s) või sellega 
samaväärne (S&P A-1 või Fitch F1). Teat avate nõuetekohaselt põhjendatud asjaolude 
korral võidakse nõustuda madalama reitinguga.  
– Kommertspankade puhul, mis on valitud välja spetsiaalselt selleks, et saada makseid 
ajutiselt makstavate trahvide  eest, nõutakse üldjuhul ka S& P AA või sellega samaväärset 
minimaalset pikaajalist krediidireitingut; sellesse rühma kuuluvate pankade reitingu 
alandamise korral kohaldatakse erimeetmeid. 
– 2009. aasta jooksul on komisjoni sularahaha lduse talitused loonud  ajutiselt makstud 
trahvide haldamiseks uue süsteemi, mille eesmärk on riskide vähendamine selles valdkonnas. Komisjoni otsuse nr  C(2009) 4264 kohaselt hallatak se alates 1. jaanuarist 
2010 määratud trahve uue süsteemi kohaselt ja kommertspankades neid enam ei hoiustata. 
 
ET 122   ET – Avansikontosid hoitakse kohalikes pankade s, mis valitakse välja lihtsustatud 
pakkumismenetluse teel. Reitingu nõuded olenevad kohalikust olukorrast ja võivad riikide lõikes märkimisväärselt erineda. Riskipos itsiooni piiramiseks hoitakse nende kontode 
saldosid võimalikult madalal tasemel (võtte s arvesse tegevusvajadus i), neile kantakse 
täiendavaid vahendeid regulaarselt ja kohaldatav ad ülemmäärad vaadatakse igal aastal läbi. 
– Nende kommertspankade krediidireitingud, kus  komisjonil on kontod, vaadatakse läbi 
vähemalt kord kuus või vajaduse korral ka sage damini. Finantskriisi kontekstis võeti vastu 
tõhustatud jälgimismeetmed, mis kehtisid kogu 2009. aasta vältel. 
 
7.3.2 Laenutehingud (makromajanduslik finant sabi, maksebilansi rahastamisvahend ja 
Euratom) 
Krediidiriski maandatakse Euratomi puhul es malt riigi tagatise saamisega, seejärel 
tagatisfondi kaudu (makromajandusliku finantsabi  ja Euratomi puhul) ja  lõpuks ELi eelarve 
kaudu (maksebilansi rahastamisvahendi puhul ja kui  muudest meetmetest ei piisa, siis ka 
makromajandusliku finantsabi ja Euratomi  puhul). 2009. aastal kehtinud omavahendeid 
käsitlevate õigusaktidega fikseeriti rahvama janduse kogutulu põhiste omavahendite ülemmäär 
tasemel, mis vastab 1,24 %-le liikmesr iigi rahvamajanduse kogutulust ning 2009. aastal 
kasutati maksete assign eeringute katmiseks tegelikult 1,01 %. See tähendab, et 31. detsembri 
2009. aasta seisuga oli kõnealuse tagatise katmiseks olemas 0,23 % kättesaadav varu. Tuleks 
märkida, et alates 2010. aastast langeb see ülemmäär 1,23 %-le. Välistegevuse tagatisfond 
loodi 1994. aastal, et maandada maksejõue tuse riski laenude puhul, mis on võetud 
kolmandatele riikidele antud laenude rahastam iseks. Igal juhul leevendab krediidiriski 
võimalus saada vahendeid ELi eelarvest juhul, ku i võlglane ei suuda summasid täies ulatuses 
tagasi maksta. Sel eesmärgil on ELil õigus nõuda  liikmesriikidelt, et nad tagaksid ELil 
laenuandjate ees olevate õiguslik e kohustuste täieliku täitmise. 
 
Kõnealuste laenude peamised saajad on Ungari , Läti ja Rumeenia. Need riigid moodustavad 
vastavalt umbes 54 %, 21 % ja 18 % antud laenude kogumahust. Sularahatehingute puhul 
tuleb kohaldada vastaspoolte valiku suhtes keh tivaid juhiseid. Seda silmas pidades saab 
tegevüksus sõlmida tehinguid üksnes abikõlblik e pankadega, millel on piisavad vastaspoole 
piirangud. 
 
7.3.3 Tagatisfond 
ELi ja EIP vahelise tagatisfondi haldamist käsitleva kokkuleppe kohaselt peab kõigi 
pankadevaheliste investeeringu te puhul olema reiting vähemalt P-1 (Moody's) või sellega 
samaväärne. 31. detsembri 2009. aasta seisuga te hti kõik investeeringud (153 miljonit eurot; 
2008. aastal 183 miljonit eurot) selliste vastaspooltega. 31. detsembri 2009. aasta seisuga oli fond investeerinud nelja lühiajal isse finantsinstrumenti ja kõi gi nende investeeringute (37 
miljonit eurot) puhul oli vastaspoolte reiting vähemalt P-1 (Moody's) või sellega samaväärne. 
Kõik müügivalmis väärtpab erite portfellis hoitavad väärtpaberid on kooskõlas 
haldussuunistega. 
 
7.3.4 Likvideeritav ESTÜ 
Krediidiriski juhitakse regulaarse analüüsi abil, millega hinnatakse laenuvõtjate võimet täita 
oma intressi ja laenu põhiosa maksekohustusi. Krediidiriski maandatakse ka tagatise ning 
riigi, äriühingu või isikliku garantii nõudmisega. 52 % veel  tagasimaksmata laenude 
kogusummast on kaetud liikmesr iigi või samaväärse asut use (nt avalik-õiguslikud 
 
ET 123   ET institutsioonid) tagatistega. 36 % veel taga simaksmata laenudest on antud pankadele või 
tagavad neid pangad. Sularahatoimingute puhul  tuleb kohaldada vastaspoolte valiku kohta 
kehtivaid juhiseid. Tegevüksusel on lubatud sõ lmida tehinguid üksnes abikõlblike pankadega, 
millel on piisavad vastaspoole piirangud.  
 
ET 124   ET 7.4 LIKVIIDSUSRISK 
 
Likviidsusrisk on vara müügi raskustest tulenev risk, näiteks risk, et asjaomast väärtpaberit 
või vara ei saa turul realiseer ida piisavalt kiiresti , et vältida kahjum it või täita kohustust. 
7.4.1 Sularahatoimingud 
ELi eelarvepõhimõtted tagavad, et  eelarveaasta jaoks ettenäht ud sularaha koguvarud on alati 
piisavad kõigi maksete tegemiseks. Liikme sriikide osamaksude kogusumma on tegelikult 
võrdne eelarveaasta maksete assigneeringute  summaga. Siiski laekuvad liikmesriikide 
osamaksud 12 igakuise maksena, mis on jaotat ud kagu aasta peale, samal ajal kui maksete 
puhul esineb teatav hooajalisus. 
 
Selle tagamiseks, et sularahava rud oleksid alati piisavad, et  katta mis tahes asjaomase kuu 
jooksul tehtavad maksed, on sisse seatud regu laarsed sularaha prognoos imise menetlused ning 
vajaduse korral saab omavahendite tasumist nõuda liikmesriikidelt ka  ettemaksena, kui 
täidetud on teatavad tingimused. 
 
Lisaks eelnevale tagavad komisjoni igap äevastes sularahatoimingutes kasutatavad 
automatiseeritud sularahahalduse töövahendid, et igal komisjoni pangakontol oleks iga päev 
piisavalt likviidseid vahendeid. 
 
7.4.2 Laenutehingud (makromajanduslik finant sabi, maksebilansi rahastamisvahend ja 
Euratom) 
Võetud laenudest tulenevat likviidsusriski tasa kaalustavad tavaliselt oma lepingutingimuste 
poolest neile vastavad antud laenud (kom pensatsioonitehingud). Makromajandusliku 
finantsabi ja Euratomi puhul toimib tagatisfond likviidsusreservina (või turvaabinõuna), mida 
saab kasutada, kui laenusaajad jätavad oma maksekohustused täitmata või hilinevad maksete 
tegemisega. Seoses maksebilansi rahastamis vahendiga on nõukogu määruses nr 431/2009 ette 
nähtud menetlus, mis annab piisavalt aega va hendite kasutamiseks ELi eelarve kaudu. 
 
7.4.3 Tagatisfond 
Fondi juhtimisel juhindutakse põhimõttest, et varadel peab olema asjaomaste kohustuste 
täitmiseks piisav likviidsuse ja vahendi te kasutussevõetavuse ta se. Fond peab hoidma 
vähemalt 100 miljonit eurot < 12 kuise täht ajaga portfellis, mis investeeritakse 
rahainstrumentidesse. 31. detsembri 2009. aasta  seisuga moodustasid ne ed investeeringud 190 
miljonit eurot. Lisaks sellele moodusta vad vähemalt 20 % fondi nimiväärtusest 
rahainstrumendid, kuni üheaastase järelejää nud tähtajaga fikseeritud intressimääraga 
võlakirjad ja ujuva intressim ääraga võlakirjad. 31. detsembr i 2009. aasta seisuga oli nende 
osakaal 27 %.  
 
7.4.4 Likvideeritav ESTÜ 
Võetud laenudest tulenevat likviidsusriski tasa kaalustavad tavaliselt oma lepingutingimuste 
poolest neile vastavad antud laenud (kompensat sioonitehingud). Likvideeritava ESTÜ varade 
ja kohustuste haldamise raames haldab komisjon likviidsusnõudeid, mis põhinevad väljamaksete prognoosidel, mis on saadud vastutav ate komisjoni talitustega konsulteerimise 
tulemusel. 
 
ET 125   ET 7.5 ÕIGLASE VÄÄRTUSE KOHTA AVALDATAV TEAVE 
 
7.5.1 Laenutehingud (makromajanduslik finant sabi, maksebilansi rahastamisvahend ja 
Euratom) 
Algne olukord:  
Tuleks märkida, et eespool osutatud laenud võetakse ELi raamatupi damiseeskirja nr 11 
kohaselt arvele nimiväärtuses. Kui selle  asemel oleks kohaldatud erasektori 
raamatupidamisstandardit IAS 39, oleks see tähendatud, et laenud oleks arvele võetud 
õiglases väärtuses. Nende kahe raamatupidamisliku käsitlusviisi erinevused üksnes 
maksebilansi rahastamisvahendi laenude korra l nende andmise kuupäeva seisuga on näidatud 
järgmises tabelis: 
miljonites eurodes 
 ELi 
raamatupidamis
eeskiri nr 11 
(nimiväärtus)  IAS 39  
(õiglane 
väärtus)  Raamatu-
pidamisliku 
käsitlusviisi 
erinevused  
Maksebilansi rahastamisvahendi 
laenude väärtus 2009. aastal 7 200 6 649 551 
Maksebilansi rahastamisvahendi 
laenude väärtus nende andmise ajal 2008. aastal 2 000 1 767 233 
ELi raamatupidamiseeskirja nr 11 kohase ra amatupidamisliku käsitlusviisi kohaldamise 
põhjused on järgnevad: 
– Antud ja võetud laenude vahel esineb kompenseeriv mõju, sest need on oma laadilt 
kompensatsioonitehingud. Seepärast on antud la enude tegelik intressimäär võrdne nendega 
seonduvate võetud laenude te geliku intressimääraga. 
– Algne erinevus kajastab alternatiivkulu, mis oleks saadud alternatiivse investeeringu korral 
kapitaliturul. Kuna ELil ei ole lubatud invest eerida raha kapitalitur gudel, ei ole selline 
alternatiivkulu võimalus kohaldatav ega peegelda tehingute sisu õiglaselt. 
– Eespool näidatud algne erinevus kompenseerit akse järgnevate aastate intressituluga. 
 
Praegune olukord 31. detsembri 2009. aasta seisuga: 
Hinnanguline õiglane väärtus määr atakse kindlaks järgmiselt:   
– antud laenude puhul kasutatakse diskont eeritud rahavoogude mudelit, kohaldades 
riigispetsiifilisi tulukõveraid, mis on järelejäänud tähtaja puhul asjakohased; 
– antud laenude puhul kasutatakse diskonteeritud rahavoogude mudelit, kohaldades AAA 
tulukõveraid, mis on järelejäänud tähtaja puhul asjakohased; 
– muutuva intressimääraga antud laenude puhul eeldatakse, et ne nde väärtus on ligilähedane 
nende nimiväärtusele, sest iga kuue kuu järel v iiakse läbi turuintressi määrade alusel toimuv 
ümberhindlus. 
 
Järgnevas tabelis on näidatud makromajandusliku finantsabi, maksebilansi rahastamisvahendi 
ja Euratomi fikseeritud intressimääraga antud laenude hinnanguline väärtus eelarveaasta lõpu 
seisuga viisil, mis võimaldab neid võrrelda nende raamatupidamisliku väärtusega bilansis: 
 
ET 126   ET miljonites eurodes 
 31.12.2009 
seisuga antud 
laenud  31.12.2008 
seisuga antud 
laenud  31.12.2009 
seisuga võetud 
laenud  31.12.2008 
seisuga võetud 
laenud  
Õiglane väärtus 8 785 1 863 9 626 2 118
Raamatupida-
mislik väärtus 9 416 2 091 9 416 2 091
Erinevus  (631) (228) 210 27
Bilansipäeva seisuga m oodustasid maksebilansi rahastamisva hendi raames antud ja võetud 
laenud 98,8% kõnealustest antud ja võetud la enudest. Eespool esita tud tabel peegeldab 
asjaolu, et kuna ELil on AAA krediidireiting ja  turuintressimäärad on praegu kõrgemad kui 
intressimäärad, millega EL laenud võttis, on ELi võetud laenude õiglane väärtus nimiväärtusest suurem. Kuna Ungaril, Lätil ja Rumeenial, kes olid kõnealuste laenude 
peamised saajad, on AAA-st madalam reit ing, on antud laenude õiglane väärtus 
nimiväärtusest madalam vaatamata sellele, et turuintressimäärad on praegu kõrgemad kui ELi 
poolt nõutud intressimäär.  
7.5.2 Likvideeritav ESTÜ 
Antud ja võetud laenude hinnanguline õiglan e väärtus tehakse kindlaks diskonteeritud 
rahavoogude meetodi abil. Selle meetodi kohase lt diskonteeritakse oodatavad tulevased 
rahavood, kohaldades järelejäänud tähtajale vastavaid asjakohaseid AAA krediidireitingu 
puhul kasutatavaid intressikõvera id. Eeldatakse, et ujuva in tressimääraga antud laenude 
hinnanguline õiglane väärtus on ligilähedane nende  bilansilise maksumusega, sest iga kolme 
või kuue kuu järel viiakse läbi turuintressimäär ade alusel toimuv ümberhindlus. Fikseeritud 
intressimääraga antud ja võetud laenude hinna ngulist õiglast väärtust ei saanud leida ja 
avaldada, sest nimetatud väärtuste arvutamis eks vajalikud andmed ei  olnud kättesaadavad. 
 
Müügivalmis väärtpaberid on esitatud õiglases  väärtuses, milleks on turuhind, millele on 
liidetud kogunenud intressid. Ühegi finantsinstrum endi õiglase väärtuse hindamisel ei ole 
kasutatud hindamistehnikat, mis ei põhi neks jälgitavatel turuhindadel või 
turuintressimääradel. Eeldatakse, et kaubandusli ke nõuete nimiväärtus, millest on lahutatud 
väärtuse languse katteks eraldatud vahendi d, ja kaubanduslike võlgnevuste nimiväärtus on 
ligilähedane nende õiglastele väärtustele. Raha ja raha ekvivalentide, sealhulgas 
arveldusarvete ja lühiajaliste  (alla kolme kuuliste) tähtajalis te hoiuste õigl ane väärtus on 
nende bilansiline maksumus.  
 
ET 127   ET 8. SEOTUD  OSAPOOLI  KÄSITLEVAD  ANDMED 
 
8.1 SEOTUD OSAPOOLED 
 
ELi seotud osapooled on tema konsolideeri tud üksused ja nende üksuste juhtivad 
võtmetöötajad (vt allpool). Kõnealuste üksus te vahelised tehingud on osa ELi tavapärasest 
toimimisest ning seetõttu ei ole ELi raamat upidamiseeskirjade kohase lt nende tehingute puhul 
vaja kohaldada spetsiaalseid avalikustamis nõudeid. Konsolideeritud üksuste loetelu on 
esitatud lisas 10. 
 
8.2 JUHTIVTÖÖTAJATE PEAMISED RAHALISED ÕIGUSED 
 
Euroopa Liidu kõrgematel juhtivatel ametikoh tadel töötavaid ametnikke käsitleva teabe 
esitamise eesmärgil on seotud osapooled jaotatud  käesolevas aruandes viide kategooriasse: 
1. kategooria: Euroopa Ülemkogu eesistuja, komisj oni president ja Eur oopa Kohtu president; 
2. kategooria: komisjoni asepresident ja Euro opa Liidu välis- ja ju lgeolekupoliitika kõrge 
esindaja ning komisjoni teised asepresidendid; 
3. kategooria: nõukogu peasekretär, komisjoni liikmed, Euroopa Kohtu kohtunikud ja 
kohtujuristid, Üldkohtu president ja liikmed,  Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu 
president ja liikmed, ombudsman ja Euroopa andmekaitseinspektor; 
4. kategooria: kontrollikoja president ja liikmed; 
5. kategooria: institutsioonide ja ame tite kõrgeima astme avalikud teenistujad. 
 
Allpool on esitatud kokkuvõte nende peamistest raha listest õigustest; täps em teave on esitatud 
Euroopa Liidu Teatajas  (EÜT L187, 8.8.1967, viimati muudetud nõukogu 18. jaanuari 2005. 
aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 202/2005 (ELT L33, 5.2.2005), ja EÜT L268 20.10.1977, viimati muudetud nõukogu 30. aprilli 2004. aasta määrusega nr 1293/2004 (EÜ, Euratom) 
(ELT L243 15.7.2004)). Täiendavat teavet saab  ka Europa veeb isaidil avaldatud 
personalieeskirjadest, mis on ametlik ELi amet nike õigusi ja kohustusi  kirjeldav dokument. 
Juhtivad võtmetöötajad ei ole saanud ELilt ühtegi soodustingimustel laenu. 
 
ET 128   ET  
HALDAMISEGA SEOTUD PEAMISED RAHALISED ÕIGUSED eurodes 
Rahaline õigus (töötaja kohta)  1. 
kategooria  2. 
kategooria  3. 
kategooria  4. 
kategooria  5. 
kategooria  
Põhipalk  (kuupalk)  24 874,61 22 531,36 – 
23 432,62 18 025,08 – 
20 278,22 19 467,10 – 
20 728,85 11 461,32 – 
18 025,09 
Eluasemetoetus/kodumaalt 
eemalviibimise toetus  15 % 15 % 15 % 15 % 16 % 
Peretoetused: 
Majapidamistoetus (% palgast) 
Ülalpeetava lapse toetus 
Eelkooliealise lapse toetus Õppetoetus või 
töökohavälise koolituse toetus  
2 % + 167,31 
365,60 
89,31 
248,06 
496,12  
2 % + 167,31 
365,60 
89,31 
248,06 
496,12  
2 % + 167,31 
365,60 
89,31 
248,06 
496,12  
2 % + 167,31 
365,60 
89,31 
248,06 
496,12  
2 % + 167,31 
365,60 
89,31 
248,06 
496,12 
Kohtu eesistuja toetus − − 500 - 810,74 − − 
Esindustasud 1 418,07 0 - 911,38 500 - 607,71 − − 
Iga-aastased sõidukulud − − − − Jah 
Ülekanded liikmesriikidesse: 
Õppetoetus* 
% palgast* 
% palgast ilma paranduskoefitsien d 
Jah 
5 % 
kuni 25 %  
Jah 
5 % 
kuni 25 %  
Jah 
5 % 
kuni 25 %  
Jah 
5 % 
kuni 25 %  
Jah 
5 % 
kuni 25 % 
Esinduskulud hüvitatud hüvitatud hüvitatud − − 
Ametisse asumine: 
Sisseseadmiskulud 
 
Perekonna sõidukulud Kolimiskulud  
49 749,22 
 
hüvitatud hüvitatud  
45 062,72 – 
46 865,24 
hüvitatud hüvitatud  
36 050,16 – 
40 556,44 
hüvitatud hüvitatud  
38 934,20 –  
41 457,70 
hüvitatud hüvitatud  
hüvitatud 
 
hüvitatud hüvitatud 
Ametist lahkumine: 
Ümberasumiskulud 
 
Perekonna sõidukulud 
Kolimiskulud Üleminekutoetus (% palgast)** 
Ravikindlustus  
24 874,61 
 
hüvitatud 
hüvitatud 
40 % − 65 % 
kaetud  
22 531,36 – 
23 432,62 
hüvitatud 
hüvitatud 
40 % − 65 % 
kaetud  
18 025,08 – 
20 278,22 
hüvitatud 
hüvitatud 
40 % − 65 % 
kaetud  
19 467,10 –  
20 728,85 
hüvitatud 
hüvitatud 
40 % − 65 % 
kaetud  
hüvitatud 
 
hüvitatud 
hüvitatud 
− 
vabatahtlik 
Pension  (% palgast, maksueelne)  kuni 70 % kuni 70 % kuni 70 % kuni 70 % kuni 70 % 
Mahaarvamised: 
Ühenduse maks 
Ravikindlustus (% palgast) Palkadele rakendatav erimaks 
Pensioni mahaarvamine  
8 % − 45 % 
1,8 % 
4,64 % 
−  
8 % − 45 % 
1,8 % 
4,64 % 
−  
8 % − 45 % 
1,8 % 
4,64 % 
−  
8 % − 45 % 
1,8 % 
4,64 % 
−  
8 % − 45 % 
1,8 % 
4,64 % 
11,3 % 
Inimeste arv 31.12.2009 seisuga 3 7 91 27 81 
* Kohaldatud on paranduskoefitsienti. 
** Makstakse lahkumisele järg neva kolme aasta jooksul. 
 
ET 129   ET  
9. BILANSIPÄEVAJÄRGSED  SÜNDMUSED 
Käesoleva majandusaasta aruande vastuvõtm ise kuupäeva seisuga ei olnud komisjoni 
peaarvepidaja peale allpool kirjeldatud teabe t eadlik ega olnud talle teada antud ühestki muust 
olulisest sündmusest, mille avaldamine oleks käesoleva jao all nõutav. Majandusaasta aruanne 
ja selle lisad on koostatud kõige hiljutisema kättes aadava teabe alusel ja see kajastub esitatud 
teabes. 
 
Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM) 
11. mail 2010 võttis nõukogu vastu Euroopa fina ntsstabiilsusmehhanismi (nõukogu määrus 
(EL) nr 407/2010),et säilitada  finantsstabiilsus Euroopas.  Mehhanism põhineb aluslepingu 
artiklil 122 lõikel 2 ning võimald ab anda finantsabi liikmesriigi le, kes on raskustes või kellel 
on tõsine oht sattuda suurtess e raskustesse, mida põhjustavad temast olenematud erandlikud 
juhtumid. Abi võib anda laenu võ i krediidiliinina, mis on tagatud ELi eelarvega. Rakendamise 
korral laenab komisjon ELi nimel vahendeid kap italiturgudelt või finants eerimisasutustelt ja 
seejärel laenab need vahendid abi saavale l iikmesriigile. Majandus- ja rahandusküsimuste 
nõukogu (ECOFIN) järeldustega on kõnealuse ra hastamisvahendi kasutamine piiratud 60 
miljardi euroga. Euroopa finantsstabiilsusmehhanism on loodud selleks, et täiendada 
olemasolevat maksebilansi rahastamisvahendit, mille raames antakse finantsabi neile liikmesriikidele, kes ei ole eurot kasutusele võtnud. 
 
Märkimist väärib ka Euroopa finantsstabi ilsuse rahastamisvahend (EFSF), s.o euroala 
liikmesriikide ja teiste osalevate liikmesriikid e loodud finantsabi pakett, mis küll sarnaneb 
eelmisega, kuid mis ELi majandusaasta aruandele ja ELi eelarvele mõju  ei avalda. Seda 
võimalikku abi euroala liikmesriikidele saab anda eriotstarbelise rahastamisvahendi kaudu, mille jaoks osalevad liikmesriigid annavad ta gatisi kuni 440 miljardi euro suuruses summas. 
Rahastamisvahend aegub 2013. aasta juunis. 
 
Lisaks eelnevale osaleb eespool osutatud meet metes ka Rahvusvaheline Valuutafond (IMF), 
kes oodatavalt annab võimalikku abi veel täiendava 250 miljoni euro ulatuses, kuid mis samuti ELi majandusaasta aruandele ega eelarvele mõju ei avalda. 
 
ET 130   ET 10. KONSOLIDEERITUD  ÜKSUSED 
A. KONTROLLITAVAD ÜKSUSED  
1. Institutsioonid ja nõuandeorganid  
Regioonide Komitee Euroopa Andmekaitseinspektor 
Euroopa Liidu Nõukogu Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 
Euroopa Liidu Kohus Euroopa Ombudsman 
Euroopa Komisjon Euroopa Parlament 
Euroopa Kontrollikoda  
  
2. ELi ametid   
Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet 
Euroopa Lennundusohutusamet Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet 
Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus Euroopa Koolitusfond 
Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus Euroopa  Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava 
operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur 
Euroopa Keskkonnaagentuur Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus 
Euroopa Toiduohutusamet Euroopa Globaalse Navigatsioonisatelliitide Süsteemi (GNSS) 
Järelevalveamet 
Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja 
tööstusdisainilahendused)   
Euroopa Meresõiduohutuse Am et Euroopa Raudteeagentuur 
Euroopa Ravimiamet Ühenduse Sordiamet  
Euroopa Kemikaaliamet Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur 
Ühisettevõte "Fusion for Energy" (ITERi ja 
Tuumasünteesienergeetika Arendamise Euroopa 
Ühisettevõte)  Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus 
Eurojust**  Euroopa Politseikolledž (CEPOL)**  
  
Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutu s Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet 
Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus  Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet 
Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet*  Teadusuuringute Rakendusamet*  
  
3. Muud kontrollitavad üksused  
(Likvideeritav) Euroopa Söe- ja Teraseühendus  
  
B. SIDUSETTEVÕTTED  
Euroopa Investeerimisfond  Ühisettevõte ARTEMIS*  
Ühisettevõte "Clean Sky"*   
  
C. ÜHISETTEVÕTTED  
ITERi Rahvusvaheline Te rmotuumaenergeetika 
Organisatsioon  Likvideeritav ühisettevõte Galileo  
Ühisettevõte SESAR  Ühisettevõte IMA*  
  
* Esmakordselt konsolideeritud 2009. eelarveaastal. 
** ELi detsentraliseeritud asutus, mis kuulub endise kriminaalas jades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö samba alla.
 
 
ET 131   ET 11. KONSOLIDEERIMATA  ÜKSUSED 
 
Kuigi EL haldab allpool käsitletud üksuste varasid, ei vasta need üksused nõuetele, mis võimaldaksid neid konsolideerida, ja seepäras t ei ole neid Euroopa Liidu majandusaasta 
aruandes konsolideeritud. 
 
11.1 EUROOPA ARENGUFOND (EAF)
 
Euroopa Arengufond (EAF) on peamine vahend, mille  kaudu antakse ELi abi Aafrika, Kariibi 
mere ja Vaikse ookeani piirkonna riik ide (AKV riigid) ning ülemeremaade ja -
territooriumidega (ÜMT) tehtava arengukoostöö raames. EAFi loomine sätestati 1957. aastal 
sõlmitud Rooma lepingus eesmärgiga anda tehnilist ja rahalist abi, mis algselt piirdus Aafrika riikidega, millega mõnedel liikmesriikidel olid ajaloolised sidemed. 
EAFi ei rahastata Euroopa Liidu eelarvest, vaid liikmesriikide otseste osamaksudega, mis 
lepitakse kokku valitsustevahelise tasandi läbirääkimiste teel. EAFi vahendeid haldavad komisjon ja EIP. Iga EAF moodus tatakse tavaliselt umbes vii eaastaseks perioodiks. Alates 
esimese partnerluslepingu sõlmimisest 1964. aasta l on EAFi programmit öö tsüklid üldiselt 
järginud partnerluslepingute omi. 
EAFi tegevust reguleerib tema enda finantsmäärus (ELT L 78, 19.3.2008), millega on ette 
nähtud tema raamatupidamise aastaaruande esit amine ELi omast eraldi. EAFi majandusaasta 
aruande ja vahendite haldamise suhtes rakendav ad välist kontrolli kontrollikoda ja Euroopa 
Parlament. Teabe huvides on järgnevalt esitatud  kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi 
bilanss ja tulemiaruanne: 
BILANSS − kaheksas, üheksas ja kümnes EAF  
  miljonites eurodes
31.12.2009 31.12.2008 
 PÕHIVARA  196 269 
    
 KÄIBEVARA  1 389 957 
    
 AKTIVA KOKKU 1 585 1 226 
    
 LÜHIAJALISED KOHUSTUSED (860) (709) 
    
 PASSIVA KOKKU (860) (709) 
    
 NETOVARA 725 517 
    
 VAHENDID ja RESERVID   
 Sissenõutud vahendid 20 381 17 079 
 Muud reservid 2 252 2 252 
 Varasematest aastatest ülekantud tulem (18 814) (15 784) 
 Eelarveaasta tulem (3 094) (3 030) 
 NETOVARA 725 517 
 
 
ET 132   ET  
TULEMIARUANNE − kaheksas, üheksas ja kümnes EAF  
  miljonites eurodes
2009 2008 
 PÕHITEGEVUSTULUD 49 23 
    
 PÕHITEGEVUSKULUD  (3 192) (3 066) 
    
 KAHJUM PÕHITEGEVUSEST  (3 143) (3 043) 
    
 FINANTSEERIMISTEGEVUS  49 13 
    
 MAJANDUSAASTA TULEM (3 094) (3 030) 
 
 
11.2 RAVIKINDLUSTUSSKEEM  
 Ravikindlustusskeem on skeem, mis annab Eur oopa Liidu erinevate as utuste töötajatele 
ravikindlustuse. Skeemi vahendid on tema enda omandis ega ole Euroopa Liidu kontrolli all, 
kuigi tema finantsvarasid haldab komisjon. Skeemi rahastatakse skeemi liikmete (töötajate) ja tööandjate (institutsioonid/ametid/asutused) os amaksudest. Võimalik ülejääk jääb skeemi. 
 
Skeemil on neli eraldiseisvat üksust – põhiskeem , millega on kaetud institutsioonide ja 
Euroopa Liidu ametite töötajad, ja kolm vä iksemat skeemi, millega on kaetud Firenze 
Euroopa Ülikooli ja Euroopa koolide tööt ajad ning väljaspool ELi (näiteks ELi 
delegatsioonides) töötavad töötajad. Skeem i varade kogumaksumus 31. detsembri 2009. aasta 
seisuga oli 297 miljonit eurot (2008. aastal 288 miljonit eurot). 
 
11.3 OSALEJATE TAGATISFOND
 
 
Teatavad teadusuuringute ja  tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi (FP7) raames 
tehtud eelmaksed on tegelikult kaetud osalej ate tagatisfondist. Tege mist on vastastikust 
tagatist pakkuva rahastamisvahendiga, mis on loodud selleks, et on katta ühenduste ja 
osalejate finantsriske FP7 ka udsete meetmete rakendamisel ni ng selle kapital ja intressid 
kujutavad endast täitmistagatist. Kõik toetuste vormis rakendatavates kaudsetes meetmetes osalejad maksavad meetme kestuse ajaks os alejate tagatisfondi ka pitali osamaksu, mis 
moodustab 5 % ELi kogu osamaksust. Seetõttu on osalejad tagatisfondi omanikud ja EL (keda 
esindab komisjon) tegutseb üksnes fondi ha ldajana. 31. detsembri 2009. aasta seisuga 
moodustasid osalejate tagatisfondi koguvarad 580 miljonit eurot (2008. aastal 283 miljonit 
eurot). Osalejate tagatisfondi vahendid on tema  enda omandis ega ole Euroopa Liidu kontrolli 
all, kuigi tema finantsv arasid haldab komisjon. 
 
ET 133   ET II OSA  − EUROOPA  LIIDU  KONSOLIDEERITUD  EELARVE  TÄITMISE  ARUANNE  
JA SELLE  LISAD 
 
ET 134   ET KONSOLIDEERITUD  EELARVE  TÄITMISE  ARUANNE  
                
 
                            
* Tuleks märkida, et arvude  miljonitesse eurodesse ümar damise tõttu võib mõnedes 
eelarvetabelites esitatud andmete liitmisel saadav summa tabelis esitatud kogusummast erineda. 
 
ET 135   ET KONSOLIDEERITUD EELARVE TÄITMISE ARUANNE: 
 1. Eelarve täitmise tulemuse aruanne 136 
 2. Eelarve- ja tegelike summade võrdluse aruanne 137 
 
Tulud: 
 3. Konsolideeritud kokkuvõte eela rve tulude laekumise kohta 139 
 
Kulud: 
 4. Kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute jaotumine 
 ja muutused finantsraami stiku rubriikide lõikes 140 
 5. Kulukohustuste assigneeringute kasutamine  finantsraamistiku rubriikide lõikes 
 140 
 6. Maksete assigneeringute kasutamine finantsraamistiku r ubriikide lõikes 141 
 7. Täitmata kulukohustuste muutused fi nantsraamistiku rubriikide lõikes 142 
 8. Täitmata kulukohustuste jaotumine nende tekkimise aastate ja  finantsraamistiku rubriikide lõikes 142  9. Kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute jaotumine 
 ja muutused poliitikavaldkondade lõikes 143 
 10. Kulukohustuste assigneeringute kasu tamine poliitikavaldkondade lõikes 144 
 11. Maksete assigneeringute kasutamine poliitikavaldkondade lõikes 145  12. Täitmata kulukohustuste muutumine poliitikavaldkondade lõikes 146  13. Täitmata kulukohustuste jaotumine nende tekkimise  
 aastate ja poliitikav aldkondade lõikes 147 
 
Institutsioonid: 
 14. Konsolideeritud kokkuvõte eela rve tulude laekumise kohta  
 institutsioonide lõikes 148 
 15. Kulukohustuste assigneeringute  ja maksete assigneeringute 
 kasutamine institutsioonide lõikes 149 
 
Ametid: 
 16. Ametite tulu: eelarve prognoosid, nõuded ja laekunud summad 150  17. Kulukohustuste assigneeringute  ja maksete assigneeringute 
 jaotumine ametite lõikes 151  18. Eelarve täitmise tulemuse aruanne (sealhulgas ametid) 152 
 
ET 136   ET EELARVE TÄITMISE TU LEMUSE ARUANNE  
1: 2009. AASTA EELARVE TÄIT MISE TULEMUSE ARUANNE  miljonites 
eurodes  
  KOKKU 
2009 KOKKU 
2008 
Eelarveaasta tulud 117 626 121 584
Aruandeaasta assigneeringute alusel tehtud maksed (116 579) (115 550)
Eelarveaastasse N+1 üle kantud maksete 
assigneeringud (1 759) (3 914)
Eelarveaastast N-1 ülekantud kasutamata maksete assigneeringute tühistamine 2 791 188
Aastased vahetuskursi erinevused  185 (498)
Eelarve täitmise tulemus*  2 264 1 810
* EFTA summad moodustasi d sellest 2009. aastal 11 miljonit eurot ja 2008. aastal 14 miljonit eurot.  
 Euroopa Liidu eelarve ülejääk taga statakse liikmesriikidele järgne va aasta jooksul nende järgneval 
eelarveaastal tasumisele kuuluvate summade vähendamise kaudu. 
 
 
ET 137   ET  
* sealhulgas järgmisse eelarveaastasse ülekan tud assigneeringud ja sihtotstarbeline tulu. 2. EELARVE- JA TEGELIKE SUMMADE VÕRDLUSE ARUANNE  
TULUD  
 miljonites eurodes 
 
Jaotis Esialgne eelarve Lõplik eelarve Kindlaksmääratud 
nõuded Tulud Lõpliku ja tegeliku 
erinevus  Laekumised %-na 
eelarvest Võlgnevuse saldo 
 1 2 3 4 5=2-4 6=4/2 7=3-4 
1. Omavahendid 114 736 110 238 110 462 110 373 -135 100,12 % 89 
3. Ülejäägid, saldod ja korri geerimine 0 410 330 330 80 80,56 % 0 
4. Ühenduse institutsioonide ja muude organitega 
seotud isikutelt laekuvad tulud 1 120 1 120 1 033 1 025 94 91,59 % 7 
5. Institutsioonide haldus tegevusest laekuvad tulud 77 85 436 335 -250 394,05 % 101 
6. Ühenduse lepingute ja programmidega seotud 
osamaksud ja tagasimaksed 10 368 4 834 4 559 -4 191 1 238,97% 275 
7. Viivised ja trahvid 123 757 12 774 933 -176 123,25 % 11 841 
8. Laenutehingud 0 0 80 4 -4 - 76 
9. Mitmesugused tulud 30 58 85 66 -8 114,11% 19 
Kokku 116 096 113 035 130 032 117 626 -4 590 104,06% 12 407 
        
KULUD FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES miljonites eurodes  
 
Finantsraamistiku rubriik Esialgne eelarve Lõplik eelarve(*) Tehtud maksed Lõpliku ja tegeliku 
erinevus  % Ülekantud 
assigneeringud Tühistatavad 
assigneeringud 
 1 2 3 4=2-3 5=3/2 6 7=2-3-6 
1. Jätkusuutlik kasv 46 000 47 520 44 684 2 837 94,03 % 2 381 456 
2. Loodusvarade kaitse  ja majandamine 52 566 57 107 55 877 1 230 97,85 % 986 244 
3. Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus 1 296 2 174 1 993 181 91,66 % 75 106 
4. EL kui ülemaailmne partner 8 324 8 804 7 983 821 90,67 % 220 601 
5. Haldus 7 701 8 754 7 615 1 139 86,99 % 857 281 
6. Kompensatsioon 209 209 209 0 100,00 % 0 0 
Kokku 116 096 124 569 118 361 6 208 95,02 % 4 519 1 688 
 
ET 138   ET  
2. EELARVE- JA TEGELIKE SUMM ADE VÕRDLUSE ARUANNE (JÄRG)  
KULUD POLIITIKAVALDKONDADE LÕIKES  miljonites eurodes  
 
Poliitikavaldkond Esialgne eelarve  Lõplik eelarve(*) Tehtud maksed Lõpliku ja tegeliku 
erinevus  % Ülekantud 
assigneeringud Tühistatavad 
assigneeringud 
 1 2 3 4=2-3 5=3/2 6 7=2-3-6 
01 Majandus- ja rahandusvaldkond 487 345 327 18 94,82 % 14 4 
02 Ettevõtlus 601 705 558 147 79,21 % 89 58 
03 Konkurents 90 107 95 12 88,32 % 10 2 
04 Tööhõive ja sotsiaalküsimused 11 203 9 929 8 906 1 023 89,70 % 755 268 
05 Põllumajandus ja maaelu arendamine 51 478 56 413 55 209 1 204 97,87 % 954 249 
06 Energeetika ja transport 2 481 2 480 2 253 227 90,84 % 177 51 
07 Keskkond 496 409 356 52 87,17 % 30 22 
08 Teadusuuringud 4 960 5 644 4 826 818 85,50 % 789 30 
09 Infoühiskond ja meedia 1 356 1 552 1 375 177 88,58 % 173 5 
10 Otsene teadustegevus 366 735 411 324 55,87 % 314 10 
11 Merendus ja kalandus 927 715 592 122 82,87 % 19 103 
12 Siseturg 66 76 66 10 86,89 % 7 3 
13 Regionaalpoliitika 24 570 26 793 26 740 53 99,80 % 15 38 
14 Maksukorraldus ja tolliliit 106 131 120 11 91,54 % 9 3 
15 Haridus ja kultuur 1 363 1 654 1 495 159 90,38 % 153 6 
16 Teabevahetus  211 229 204 25 89,22 % 16 8 
17 Tervise- ja tarbijakaitse  582 632 526 106 83,25 % 35 71 
18 Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala 678 830 744 86 89,64 % 16 70 
19 Välissuhted 3 579 3 805 3 673 131 96,55 % 72 59 
20 Kaubandus 79 88 77 10 88,09 % 8 3 
21 Areng ja suhted AKV riikidega 1 680 1 872 1 698 174 90,68 % 138 37 
22 Laienemine 1 661 1 437 1 308 128 91,08 % 18 110 
23 Humanitaarabi 797 859 800 59 93,13 % 47 12 
24 Pettusevastane võitlus 74 80 71 9 88,65 % 7 2 
25 Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine 188 212 185 27 87,27 % 20 7 
26 Komisjoni haldus 986 1 226 1 034 192 84,34 % 164 28 
27 Eelarve 278 285 271 14 95,19 % 12 1 
28 Audit 11 12 10 1 90,05 % 1 0 
29 Statistika 101 138 120 18 87,27 % 15 3 
30 Pensionid ja nendega seotud kulud  1 160 1 136 1 117 19 98,36 % 0 19 
31 Keeletalitused 389 479 422 58 87,91 % 53 5 
40 Reservid 244 229 0 229 0,00 % 0 229 
90 Muud institutsioonid 2 848 3 334 2 771 563 83,12 % 392 171 
Kokku 116 096 124 569 118 361 6 208 95,02 % 4 519 1 688 
* sealhulgas järgmisse eelarveaastasse ülekan tud assigneeringud ja si htotstarbeline tulu.
 
ET 139   ET 3. KOKKUVÕTE 2009. AASTA EELARVE TULUDE LAEKUMISE KOHTA  
miljonites eurodesJaotis Eelarvelised tulud Kindlaksmääratud nõuded Tulud Laekumised  Võlgnevuse 
saldo 
 
Esialgne Lõplik Aruandeaasta Ülekantud 
assigneeringudKokku Jooksva aasta 
nõuetest Eelnevast aastast 
ülekantud 
nõuetest Kokku %-na eelarvest  
1. Omavahendid 114 736 110 238 109 103 1 358 110 462 109 098 1 275 110 373 100,12 % 89 
3. Ülejäägid, saldod ja korrigeerimine 0 410 330 0 330 330 0 330 80,56 % 0 
4. Ühenduse institutsioonide ja muude organitega seotud 
isikutelt laekuvad tulud 1 120 1 120 1 026 7 1 033 1 020 6 1 025 91,59 % 7 
5. Institutsioonide haldustegevusest saadav tulu  77 85 345 90 436 309 26 335 394,05 % 101 
6. Ühenduse lepingute ja programmidega seotud 
osamaksud ja tagasimaksed 10 368 4 430 404 4 834 4 277 282 4 559 1238,97 % 275 
7. Viivised ja trahvid 123 757 2 836 9 938 12 774 193 740 933 123,25 % 11 841 
8. Laenutehingud 0 0 53 27 80 1 3 4  76 
9. Mitmesugused tulud 30 58 53 32 85 47 20 66 114,11 % 19 
Kokku 116 096 113 035 118 175 11 857 130 032 115 274 2 351 117 626 104,06 % 12 407 
1. jaotis: Omavahendid  
Peatükk Eelarvelised tulud Kindlaksmääratud nõuded Tulud Laekumised  Võlgnevuse 
saldo 
 
Esialgne Lõplik Aruandeaasta Ülekantud 
assigneeringudKokku Jooksva aasta 
nõuetest Eelnevast aastast 
ülekantud 
nõuetest  Kokku  %-na eelarvest  
10. Põllumajandusmaksud 1 404 0 -350 350 0 -350 350 0  0 
11. Suhkrumaksud 147 139 104 28 132 104 28 132 94,40 % 0 
12. Tollimaksud 17 656 14 441 13 505 980 14 485 13 499 897 14 397 99,69 % 89 
13. Käibemaks 19 616 13 668 13 743 0 13 743 13 743 0 13 743 100,54 % 0 
14. Kogurahvatulu 75 914 81 989 82 413 0 82 413 82 413 0 82 413 100,52 % 0 
15. Eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimine 0 0 -315 0 -315 -315 0 -315 - 0 
16. Madalmaade ja Rootsi rahvamajanduse kogutulul 
põhinevate osamaksude vähendamine  0 0 4 0 4 4 0 4 - 0 
Kokku 114 736 110 238 109 103 1 358 110 462 109 098 1 275 110 373 100,12 % 89 
3. jaotis: Ülejäägid, saldod ja korrigeerimine  
Peatükk Eelarvelised tulud Kindlaksmääratud nõuded Tulud Laekumised  Võlgnevuse 
saldo 
 
Esialgne Lõplik Aruandeaasta Ülekantud 
assigneeringudKokku Jooksva aasta 
nõuetest Eelnevast aastast 
ülekantud 
nõuetest Kokku %-na eelarvest  
30. Ülejääk eelnevast eelarveaastast 0 1 796 1 796 0 1 796 1 796 0 1 796 100,00 % 0 
31. Käibemaksu saldod  0 -954 -946 0 -946 -946 0 -946 99,17 % 0 
32. Rahvamajanduse kogutulu saldod  0 -432 -431 0 -431 -431 0 -431 99,70 % 0 
34. Justiits- ja siseküsimuste poliitikast kõrvalejäämisest 
tulenev korrektsioon 0 0 6 0 6 6 0 6 - 0 
35. Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimine - 
korrektsioonid  0 0 -6 0 -6 -6 0 -6 - 0 
37. Omavahendite otsusest nr 2007/436/EÜ tulenevad 
korrigeerimised  0 0 -89 0 -89 -89 0 -89 - 0 
Kokku 0 410 330 0 330 330 0 330 80,56 % 0 
 
ET 140   ET  
4. KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED 
FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES  
 miljonites eurodes 
 Kulukohustuste assigneeringud Maksete assigneeringud 
Finantsraamistiku rubriik Vastuvõetud 
assigneeringud Muudatused 
(ümber-
paigutused ja 
parandus-
eelarve) 
 Ülekantud 
assigneeringud  
 Sihtots-
tarbeline 
tulu Lisaassig-
neeringud 
kokku Heakskiidetud 
assigneeringud 
kokku Vastuvõetud 
assigneeringud Muudatused 
(ümberpaigutused ja 
paranduseelarve) 
 Ülekantud 
assignee-
ringud Sihtots-
tarbeline 
tulu Lisaassig-
neeringud 
kokku Heakskiidetud 
assigneeringud 
kokku 
 1 2 3 4 5=3+4 6=1+2+5 7 8 9 10 11=9+10 12=7+8+11 
1 Jätkusuutlik kasv 60 196 2 003 19 1 705 1 724 63 923 46 000 -795 176 2 139 2 315 47 520 
2 Loodusvarade kaitse ja 
majandamine 56 121 585 0 6 011 6 012 62 718 52 566 -2 290 829 6 002 6 831 57 107 
3 Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus 1 515 617 83 113 196 2 328 1 296 725 23 131 153 2 174 
4 EL kui ülemaailmne 
partner 8 104 0 271 339 610 8 714 8 324 -224 378 326 704 8 804 
5 Haldus 7 701 -100 8 416 424 8 025 7 701 -101 725 429 1 154 8 754 
6 Kompensatsioon 209 0 0 0 0 209 209 0 0 0 0 209 
Kokku 133 846 3 105 381 8 585 8 966 145 917 116 096 -2 686 2 132 9 026 11 158 124 569 
          
5. KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMI NE FINANTSRAAMISTIKU  RUBRIIKIDE LÕIKES  
     miljonites eurodes  
Finantsraamistiku rubriik Võetud kulukohustused 2010. eelarveaastasse ülekantud 
assigneeringud  Tühistatavad assigneeringud Heakskiidetud 
kulukohustuste 
assigneeringud  Eelarveaasta 
assigneeringutest
 Ülekantud 
assigneerin-
gutest Sihtots-
tarbe-
lisest 
tulust Kokku % Sihtots-
tarbeline 
tulu Otsuse 
alusel üle-
kand-
mised Kokku % Eelarveaasta 
assignee-
ringutest Ülekantud assig-
neeringutest Sihtots-
tarbeline 
tulu 
(EFTA) Kokku % 
 
1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9=7+8 10=9/1 11 12 13 14=11+
12+13 15=14/1 
 
1 Jätkusuutlik kasv 63 923 61 630 19 796 62 444 97,69 % 908 64 972 1,52 % 505 0 1 507 0,79 % 
2 Loodusvarade kaitse ja 
majandamine 62 718 56 413 0 5 072 61 484 98,03 % 940 253 1 193 1,90 % 41 0 0 41 0,07 % 
3 Kodakondsus, vabadus, turvalisus 
ja õigus 2 328 2 118 83 63 2 264 97,27 % 50 0 50 2,15 % 14 0 0 14 0,59 % 
4 EL kui ülemaailmne partner 8 714 8 038 271 173 8 481 97,34 % 166 0 166 1,91 % 66 0 0 66 0,76 % 
5 Haldus 8 025 7 398 8 255 7 662 95,48 % 161 11 172 2,14 % 191 0 0 191 2,38 % 
6 Kompensatsioon 209 209 0 0 209 100,00 % 0 0 0 0,00 % 0 0 0 0 0,00 % 
Kokku 145 917 135 806 381 6 358 142 545 97,69 % 2 225 328 2 553 1,75 % 817 0 2 819 0,56 % 
 
ET 141   ET 6. MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES  
              miljonites 
eurodes  
Tehtud maksed 2010. eelarveaastasse ülekantud assigneeringud  Tühistatavad assigneeringud Finants-
raamistiku 
rubriik Heaks-
kiidetud 
maksete 
assignee-
ringud  Eelarve-
aasta 
assignee-
ringutest Ülekantud 
assig-
neerin-
gutest Sihtots-
tarbelisest 
tulust Kokku % Auto-
maatsed 
üle-
kandmised Otsuse 
alusel 
üle-
kand-
mised Sihtots-
tarbeline 
tulu Kokku % Eelarve-
aasta 
assignee-
ringutest Üle-
kantud 
assig-
neerin-
gutest Sihtots-
tarbeline 
tulu 
(EFTA) Kokku % 
 1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9 10=7+
8+9 11=10/1 12 13 14 
 15=12
+ 
13+14 16= 
15/1 
 
1 Jätkusuutlik kasv 47 520 43 866 133 684 44 684 94,03 % 129 808 1 443 2 381 5,01 % 401 43 12 456 0,96 % 
2 Loodusvarade kaitse ja 
majandamine 57 107 50 026 773 5 078 55 877 97,85 % 47 15 924 986 1,73 % 188 56 0 244 0,43 % 
3 Kodakondsus, 
vabadus, turvalisus 
ja õigus 2 174 1 915 15 63 1 993 91,66 % 7 2 67 75 3,46 % 98 7 1 106 4,88 % 
4 EL kui 
ülemaailmne 
partner 8 804 7 564 224 195 7 983 90,67 % 43 46 131 220 2,50 % 447 154 0 601 6,83 % 
5 Haldus 8 754 6 745 637 233 7 615 86,99 % 651 11 196 857 9,79 % 193 88 0 281 3,21 % 
6 Kompensatsioon 209 209 0 0 209 100,00 % 0 0 0 0 0,00 % 0 0 0 0 0,00 % 
Kokku  124 569 110 325 1 782 6 253 118 361 95,02 % 877 882 2 760 4 519 3,63 % 1 326 350 13 1 688 1,36 % 
 
 
ET 142   ET 7. TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUSED FI NANTSRAAMISTIKU RUBR IIKIDE LÕIKES 
  miljonites eurodes 
Täitmata kulukohustused eelneva eelarveaasta lõpus Eelarveaasta kulukohustused  
Finantsraamistiku 
rubriik Eelnevast 
eelarveaastast 
ülekantud 
kulukohustused Vabastatud 
assigneeringud / 
ümberhindamine/ 
tühistamine 
 Maksed  
 Täitmata 
kulukohustused 
eelarveaasta lõpu 
seisuga Eelarveaasta 
jooksul võetud 
kulukohustused Maksed 
 Selliste 
kulukohustuste 
tühistamine, mida 
ei saa järgmisesse 
eelarveaastasse üle 
kanda Täitmata 
kulukohustused 
eelarveaasta lõpu 
seisuga Täitmata 
kulukohustused 
eelarveaasta lõpu 
seisuga kokku 
1 Jätkusuutlik kasv 119 797 -647 -39 892 79 259 62 444 -4 792 -10 57 642 136 901 
2 Loodusvarade kaitse ja 
majandamine 14 123 -189 -7 370 6 564 61 484 -48 507 -0 12 977 19 541 
3 Kodakondsus, vabadus, 
turvalisus ja õigus 1 535 -144 -560 830 2 264 -1 433 0 832 1 662 
4 EL kui ülemaailmne partner 18 840 -876 -5 455 12 509 8 481 -2 528 -1 5 953 18 462 
5 Haldus 750 -90 -646 15 7 662 -6 970 -1 692 706 
6 Kompensatsioon 0 0 0 0 209 -209 0 0 0 
Kokku 155 045 -1 946 -53 923 99 177 142 545 -64 438 -12 78 095 177 272 
 
8. TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE JAOTUM INE KULUKOHUSTUSTE TEKKIMISE AA STATE JA FINANTSRAAMISTIKU 
RUBRIIKIDE LÕIKES  
 miljonites eurodes 
Finantsraamistiku rubriik <2003 2003 2004 2005 2006 2007  2008  2009  Kokku 
1 Jätkusuutlik kasv 626 624 1 268 2 814 18 348 11 584 43 995 57 642 136 901 
2 Loodusvarade kaitse ja majandamine 73 23 27 98 1 912 167 4 264 12 977 19 541 
3 Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus 18 15 36 45 86 257 373 832 1 662 
4 EL kui ülemaailmne  partner 991 431 711 1 020 2 632 2 455 4 270 5 953 18 462 
5 Haldus 0 0 0 0 0 1 14 692 706 
Kokku 1 709 1 093 2 042 3 977 22 978 14 463 52 915 78 095 177 272 
 
 
ET 143   ET 9. KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERI NGUTE JA MAKSETE ASSI GNEERINGUTE JAOTUM INE JA MUUTUSED POL IITIKAVALDKONDADE LÕIKES  
 miljonites 
eurodes 
 Kulukohustuste assigneeringud  Maksete assigneeringud  
Poliitikavaldkond Vastuvõetud 
assignee-
ringud Muudatused 
(ümber-
paigutused / 
parandus-
eelarve)  Ülekantud 
assignee-
ringud  Sihtots-
tarbeline tuluLisaassig-
neeringud 
kokku Heakskiidetud 
assigneeringud 
kokku Vastuvõetud 
assignee-
ringud Muudatused 
(ümber-
paigutused / 
parandus-
eelarve) Ülekantud 
assignee-
ringud Sihtots-
tarbeline tuluLisaassig-
neeringud 
kokku Heaks-
kiidetud 
assignee-
ringud 
kokku 
 1 2 3 4 5=3+4 6=1+2+5 7 8 9 10 11=9+10 12=7+8+11 
01 Majandus- ja rahandusvaldkond 442 -17 0 20 20 445 487 -179 16 21 37 345 
02 Ettevõtlus 663 -2 0 96 96 757 601 -22 20 105 125 705 
03 Konkurents 90 -0 0 4 4 94 90 -0 13 4 17 107 
04 Tööhõive ja sotsiaalküsimused 11 188 51 2 14 16 11 255 11 203 -1 305 18 13 31 9 929 
05 Põllumajandus ja maaelu arendamine 54 682 586 0 5 993 5 993 61 260 51 478 -2 030 972 5 993 6 964 56 413 
06 Energeetika ja transport 2 740 1 998 1 120 121 4 589 2 481 -171 21 150 171 2 480 
07 Keskkond 483 -23 0 27 27 488 496 -126 20 19 39 409 
08 Teadusuuringud 4 665 70 0 654 654 5 388 4 960 -411 46 1 049 1 095 5 644 
09 Infoühiskond ja meedia 1 512 -71 0 168 168 1 609 1 356 -71 16 252 267 1 552 
10 Otsene teadustegevus 371 0 0 424 424 795 366 -5 38 337 374 735 
11 Merendus ja kalandus 1 014 -35 0 6 6 985 927 -222 4 6 10 715 
12 Siseturg 66 -0 0 2 2 68 66 -0 7 2 10 76 
13 Regionaalpoliitika 37 901 629 24 6 30 38 560 24 570 2 027 192 3 195 26 793 
14 Maksukorraldus ja tolliliit 131 -1 0 3 3 134 106 13 9 3 12 131 
15 Haridus ja kultuur 1 401 -2 0 292 292 1 691 1 363 -38 17 312 328 1 654 
16 Teabevahetus  214 -0 0 4 4 217 211 -3 17 3 20 229 
17 Tervise- ja tarbijakaitse  624 49 0 22 22 695 582 -1 30 22 52 632 
18 Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala 924 1 75 31 107 1 032 678 110 14 28 43 830 
19 Välissuhted 4 072 -12 0 107 107 4 168 3 579 91 50 84 134 3 805 
20 Kaubandus 80 -2 0 2 2 81 79 1 6 2 9 88 
21 Areng ja suhted AKV riikidega 1 894 93 265 178 443 2 430 1 680 -21 32 180 213 1 872 
22 Laienemine 1 081 0 6 45 51 1 132 1 661 -296 16 56 72 1 437 
23 Humanitaarabi 797 110 0 8 8 915 797 49 6 7 13 859 
24 Pettusevastane võitlus 78 0 0 0 0 78 74 0 6 0 6 80 
25 Komisjoni poliitika koordineerimine ja 
õigusnõustamine 188 -2 0 8 8 194 188 -2 18 8 25 212 
26 Komisjoni haldus 981 12 0 99 99 1 093 986 13 126 101 227 1 226 
27 Eelarve 278 -9 0 5 5 274 278 -9 10 5 16 285 
28 Audit 11 -0 0 1 1 11 11 -0 1 1 1 12 
29 Statistika 133 -1 0 11 11 143 101 14 7 16 23 138 
30 Pensionid ja nendega seotud kulud  1 160 -24 0 0 0 1 136 1 160 -24 0 0 0 1 136 
31 Keeletalitused 389 -10 0 77 77 456 389 -10 24 77 101 479 
40 Reservid 744 -241 0 0 0 503 244 -15 0 0 0 229 
90 Muud institutsioonid 2 848 -43 8 156 164 2 970 2 848 -43 361 167 528 3 334 
Kokku 133 846 3 105 381 8 585 8 966 145 917 116 096 -2 686 2 132 9 026 11 158 124 569 
 
ET 144   ET  10. KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE POLIITIKAVALDKONDADE LÕIKES   miljonites eurodes  
Võetud kulukohustused 2010. eelarveaastasse ülekantud 
assigneeringud  Tühistatavad assigneeringud Poliitikavaldkond Heaks-
kiidetud 
kulu-
kohustuste 
assigneeringud 
 Eelarveaasta 
assignee-
ringutest Üle-
kantud 
assig-
neerin-
gutest Sihtots-
tarbeline 
tulu Kokku 
 % 
 Sihtots-
tarbeline 
tulu Otsuse 
alusel 
üle-
kand-
misedKokku % Eelarve-
aasta 
assignee-
ringutestÜle-
kantud 
assig-
neerin-
gutest Sihtots-
tarbeline 
tulu 
(EFTA) Kokku % 
 1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9=7+8 10=9/1 11 12 13 =11+12+13 15=14/1 
01 Majandus- ja rahandusvaldkond 445 421 0 19 440 98,90 % 2 0 2 0,35 % 3 0 0 3 0,76 % 
02 Ettevõtlus 757 657 0 41 698 92,12 % 55 0 55 7,32 % 4 0 0 4 0,56 % 
03 Konkurents 94 90 0 2 92 97,29 % 2 0 2 1,96 % 1 0 0 1 0,75 % 
04 Tööhõive ja sotsiaalküsimused 11 255 11 186 2 8 11 196 99,47 % 6 40 46 0,41 % 13 0 0 13 0,12 % 
05 Põllumajandus ja maaelu arendamine 61 260 54 989 0 5 065 60 054 98,03 % 928 252 1 180 1,93 % 26 0 0 26 0,04 % 
06 Energeetika ja transport 4 859 4 727 1 76 4 803 98,86 % 44 0 44 0,91 % 11 0 0 12 0,24 % 
07 Keskkond 488 451 0 9 460 94,25 % 19 0 19 3,83 % 9 0 0 9 1,92 % 
08 Teadusuuringud 5 388 4 732 0 352 5 084 94,35 % 301 0 301 5,59 % 3 0 0 3 0,06 % 
09 Infoühiskond ja meedia 1 609 1 440 0 115 1 556 96,68 % 52 0 52 3,25 % 1 0 0 1 0,07 % 
10 Otsene teadustegevus  795 365 0 67 433 54,39 % 357 4 361 45,37 % 2 0 0 2 0,24 % 
11 Merendus ja kalandus 985 974 0 2 976 99,07 % 4 1 4 0,45 % 5 0 0 5 0,48 % 
12 Siseturg 68 65 0 1 66 96,60 % 1 0 1 1,62 % 1 0 0 1 1,78 % 
13 Regionaalpoliitika 38 560 38 495 24 5 38 523 99,90 % 2 20 22 0,06 % 15 0 0 15 0,04 % 
14 Maksukorraldus ja tolliliit 134 125 0 1 126 94,45 % 2 0 2 1,22 % 6 0 0 6 4,33 % 
15 Haridus ja kultuur 1 691 1 397 0 169 1 566 92,61 % 123 0 124 7,30 % 1 0 0 1 0,08 % 
16 Teabevahetus  217 212 0 2 214 98,32 % 1 0 1 0,64 % 2 0 0 2 1,04 % 
17 Tervise- ja tarbijakaitse  695 665 0 11 675 97,17 % 11 0 11 1,59 % 9 0 0 9 1,24 % 
18 Vabadusel, turvalisusel ja õigusel 
rajanev ala 1 032 916 75 17 1 008 97,67 % 15 0 15 1,42 % 9 0 0 9 0,91 % 
19 Välissuhted 4 168 4 052 0 53 4 105 98,51 % 54 0 54 1,29 % 8 0 0 8 0,20 % 
20 Kaubandus 81 76 0 1 78 96,18 % 1 0 1 1,63 % 2 0 0 2 2,20 % 
21 Areng ja suhted AKV riikidega 2 430 1 982 265 78 2 325 95,68 % 100 0 100 4,11 % 5 0 0 5 0,21 % 
22 Laienemine 1 132 1 079 6 35 1 120 98,96 % 10 1 10 0,91 % 1 0 0 1 0,12 % 
23 Humanitaarabi 915 906 0 7 913 99,79 % 1 0 1 0,11 % 1 0 0 1 0,10 % 
24 Pettusevastane võitlus 78 77 0 0 77 98,64 % 0 0 0 0,00 % 1 0 0 1 1,36 % 
25 Komisjoni poliitika koordineerimine ja 
õigusnõustamine 194 183 0 4 187 96,65 % 4 0 4 1,97 % 3 0 0 3 1,38 % 
26 Komisjoni haldus 1 093 985 0 63 1 048 95,92 % 36 0 36 3,34 % 8 0 0 8 0,74 % 
27 Eelarve 274 268 0 3 272 99,07 % 2 0 2 0,74 % 1 0 0 1 0,19 % 
28 Audit 11 10 0 0 11 96,77 % 0 0 0 1,93 % 0 0 0 0 1,30 % 
29 Statistika 143 129 0 4 133 92,73 % 7 0 7 4,94 % 3 0 0 3 2,33 % 
30 Pensionid ja nendega seotud kulud  1 136 1 117 0 0 1 117 98,36 % 0 0 0 0,00 % 19 0 0 19 1,84 % 
31 Keeletalitused 456 375 0 49 424 93,01 % 28 0 28 6,25 % 3 0 0 3 0,74 % 
40 Reservid 503 0 0 0 0 0,00 % 0 0 0 0,00 % 503 0 0 503 100,00
% 
90 Muud institutsioonid 2 970 2 659 8 100 2 767 93,16 % 56 10 66 2,22 % 137 0 0 137 4,62 % 
Kokku 145 917 135 806 381 6 358 142 545 97,69 % 2 225 328 2 553 1,75 % 817 0 2 819 0,56 % 
 
ET 145   ET 11. MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMI NE POLIITIKAVAL DKONDADE LÕIKES  
  miljonites eurodes 
Poliitikavaldkond Tehtud maksed 2010. eelarveaastasse ülekantud assigneeringud  Tühistatavad assigneeringud 
 Heaks-
kiidetud 
maksete 
assignee-
ringud  Eelarve-
aasta 
assignee-
ringutest Üle-
kantud 
assig-
neerin-
gutest Sihtots-
tarbeline 
tulu Kokku % Auto-
maatsed 
üle-
kandmised Otsuse 
alusel 
üle-
kand-
mised Sihtots-
tarbeline 
tulu Kokku % Eelarve-
aasta 
assignee-
ringutestÜle-
kantud 
assig-
neerin-
gutest Sihtots-
tarbeline 
tulu 
(EFTA)Kokku % 
 1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9 10=7+8+
9 11=10/1 12 13 14 15=12+  
13+14 16=15/1 
01 Majandus- ja rahandusvaldkond 345 300 15 13 327 94,82 % 6 0 9 14 4,10 % 3 1 0 4 1,08 % 
02 Ettevõtlus 705 514 16 28 558 79,21 % 13 0 76 89 12,57 % 52 4 2 58 8,22 % 
03 Konkurents 107 82 11 2 95 88,32 % 8 0 2 10 9,40 % 1 2 0 2 2,28 % 
04 Tööhõive ja sotsiaalküsimused 9 929 8 886 13 7 8 906 89,70 % 17 732 6 755 7,60 % 263 5 0 268 2,70 % 
05 Põllumajandus ja maaelu arendamine 56 413 49 365 780 5 064 55 209 97,87 % 26 0 929 954 1,69 % 58 192 0 249 0,44 % 
06 Energeetika ja transport 2 480 2 177 16 61 2 253 90,84 % 17 75 85 177 7,12 % 41 5 4 51 2,04 % 
07 Keskkond 409 328 16 12 356 87,17 % 18 6 7 30 7,40 % 19 3 0 22 5,44 % 
08 Teadusuuringud 5 644 4 490 36 300 4 826 85,50 % 44 0 745 789 13,97 % 16 10 4 30 0,53 % 
09 Infoühiskond ja meedia 1 552 1 268 13 94 1 375 88,58 % 15 0 158 173 11,13 % 2 2 0 5 0,30 % 
10 Otsene teadustegevus 735 321 34 56 411 55,87 % 32 2 280 314 42,73 % 6 4 0 10 1,40 % 
11 Merendus ja kalandus 715 588 3 2 592 82,87 % 4 11 4 19 2,69 % 102 1 0 103 14,45 % 
12 Siseturg 76 59 6 1 66 86,89 % 6 0 1 7 9,47 % 1 1 0 3 3,64 % 
13 Regionaalpoliitika 26 793 26 564 174 1 26 740 99,80 % 13 0 2 15 0,06 % 20 18 0 38 0,14 % 
14 Maksukorraldus ja tolliliit 131 111 8 1 120 91,54 % 7 0 2 9 6,53 % 1 1 0 3 1,92 % 
15 Haridus ja kultuur 1 654 1 310 15 171 1 495 90,38 % 14 0 140 153 9,27 % 3 2 1 6 0,35 % 
16 Teabevahetus  229 189 13 2 204 89,22 % 15 0 2 16 7,17 % 5 4 0 8 3,61 % 
17 Tervise- ja tarbijakaitse  632 484 28 14 526 83,25 % 28 0 7 35 5,58 % 68 2 0 71 11,16 % 
18 Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev 
ala 830 718 7 19 744 89,64 % 6 0 9 16 1,89 % 63 7 0 70 8,47 % 
19 Välissuhted 3 805 3 576 38 59 3 673 96,55 % 43 6 24 72 1,90 % 46 12 0 59 1,54 % 
20 Kaubandus 88 71 5 1 77 88,09 % 6 0 1 8 8,56 % 2 1 0 3 3,35 % 
21 Areng ja suhted AKV riikidega 1 872 1 588 27 83 1 698 90,68 % 40 0 98 138 7,37 % 31 5 0 37 1,95 % 
22 Laienemine 1 437 1 250 11 48 1 308 91,08 % 9 1 8 18 1,25 % 106 5 0 110 7,67 % 
23 Humanitaarabi 859 788 5 7 800 93,13 % 6 40 1 47 5,42 % 12 0 0 12 1,45 % 
24 Pettusevastane võitlus 80 67 4 0 71 88, 65 % 7 0 0 7 8,51 % 1 2 0 2 2,84 % 
25 Komisjoni poliitika koordineerimine ja 
õigusnõustamine 212 167 14 3 185 87,27 % 15 0 4 20 9,32 % 3 4 0 7 3,42 % 
26 Komisjoni haldus 1 226 875 108 50 1 034 84,34 % 113 0 51 164 13,35 % 10 18 0 28 2,30 % 
27 Eelarve 285 259 9 2 271 95,19 % 9 0 3 12 4,29 % 1 1 0 1 0,52 % 
28 Audit 12 10 0 0 10 90,05 % 1 0 0 1 7,43 % 0 0 0 0 2,52 % 
29 Statistika 138 107 6 7 120 87,27 % 6 0 8 15 10,63 % 2 1 0 3 2,09 % 
30 Pensionid ja nendega seotud kulud  1 136 1 117 0 0 1 117 98,36 % 0 0 0 0 0,00 % 19 0 0 19 1,64 % 
31 Keeletalitused 479 354 22 45 422 87,91 % 21 0 32 53 11,02 % 3 2 0 5 1,07 % 
40 Reservid 229 0 0 0 0 0,00 % 0 0 0 0 0,00 % 229 0 0 229 100,00% 
90 Muud institutsioonid 3 334 2 344 327 100 2 771 83,12 % 315 10 67 392 11,75 % 137 34 0 171 5,13 % 
Kokku 124 569 110 325 1 782 6 253 118 361 95,02 % 877 882 2 760 4 519 3,63 % 1 326 350 13 1 688 1,36 % 
 
ET 146   ET  12. TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUM INE POLIITIKAVALD KONDADE LÕIKES  
miljonites eurodes  
 Täitmata kulukohustused eelneva eelarveaasta lõpus Eelarveaasta kulukohustused  
Poliitikavaldkond Eelnevast 
eelarveaastast 
ülekantud 
kulukohustusedVabastatud 
assigneeringud / 
ümberhinda-
mine/ 
tühistamine 
 Maksed  
 Täitmata 
kulukohustused 
eelarveaasta lõpu 
seisuga Eelarveaasta 
jooksul võetud 
kulukohustusedMaksed 
 Selliste 
kulukohustuste 
tühistamine, 
mida ei saa 
järgmisesse 
eelarveaastasse 
üle kanda Täitmata 
kulukohustused 
eelarveaasta 
lõpu seisuga Täitmata 
kulukohustused 
eelarveaasta lõpu 
seisuga kokku 
01 Majandus- ja rahandusvaldkond 329 -17 -129 183 440 -199 -0 241 424 
02 Ettevõtlus 653 -25 -238 390 698 -321 -0 377 767 
03 Konkurents 13 -1 -11 1 92 -83 -0 8 9 
04 Tööhõive ja sotsiaalküsimused 24 080 -90 -8 675 15 315 11 196 -231 -0 10 964 26 279 
05 Põllumajandus ja maaelu arendamine 12 408 -98 - 6 854 5 457 60 054 -48 355 -0 11 699 17 155 
06 Energeetika ja transport 4 302 -139 -1 471 2 692 4 803 -782 -0 4 021 6 714 
07 Keskkond 682 -36 -225 421 460 -131 -0 329 750 
08 Teadusuuringud 8 253 -103 -3 319 4 831 5 084 -1 507 -7 3 569 8 400 
09 Infoühiskond ja meedia 2 255 -24 -947 1 283 1 556 -428 -1 1 127 2 411 
10 Otsene teadustegevus 146 -10 -87 49 433 -324 -0 109 158 
11 Merendus ja kalandus 1 347 -99 -364 884 976 -229 -1 747 1 631 
12 Siseturg 17 -2 -13 2 66 -53 -0 13 15 
13 Regionaalpoliitika 81 674 -225 -25 542 55 907 38 523 - 1 198 -0 37 325 93 232 
14 Maksukorraldus ja tolliliit 90 -13 -54 23 126 -67 -1 59 82 
15 Haridus ja kultuur 563 -48 -232 283 1 566 -1 263 -0 303 586 
16 Teabevahetus  88 -8 -68 13 214 -136 -0 77 90 
17 Tervise- ja tarbijakaitse  614 -58 -289 268 675 -237 -0 438 706 
18 Vabadusel, turvalisusel ja õigusel 
rajanev ala 866 -81 -308 477 1 008 -436 -0 572 1 049 
19 Välissuhted 8 785 -183 -2 492 6 110 4 105 -1 181 -0 2 924 9 034 
20 Kaubandus 21 -2 -14 5 78 -63 -0 14 19 
21 Areng / suhted AKV riikidega 2 818 -54 -790 1 974 2 325 -908 -0 1 417 3 391 
22 Laienemine 3 905 -543 -989 2 373 1 120 -320 -0 800 3 173 
23 Humanitaarabi 422 -23 -248 151 913 -551 -0 362 513 
24 Pettusevastane võitlus 29 -3 -16 10 77 -55 0 22 32 
25 Komisjoni poliitika koordineerimine 
ja õigusnõustamine 21 -4 -16 1 187 -169 -0 19 19 
26 Komisjoni haldus 173 -18 -136 19 1 048 -898 -1 149 168 
27 Eelarve 10 -1 -9 0 272 -262 -0 10 10 
28 Audit 1 -0 -0 0 11 -10 -0 1 1 
29 Statistika 92 -4 -44 45 133 -77 -0 56 101 
30 Pensionid ja nendega seotud kulud  0 0 0 0 1 117 -1 117 0 0 0 
31 Keeletalitused 24 -2 -22 0 424 -400 -0 24 24 
90 Muud institutsioonid 366 -34 -321 11 2 767 -2 450 0 317 328 
Kokku 155 045 -1 946 -53 923 99 177 142 545 -64 438 -12 78 095 177 272 
 
ET 147   ET 13. TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE JAOTUMINE KULUKOHUSTUSTE TEKKIMISE AASTATE JA 
POLIITIKAVALDKONDADE LÕIKES  
 miljonites eurodes 
Poliitikavaldkond <2003 2003 2004 2005 2006 2007  2008  2009  Kokku 
01 Majandus- ja rahandusvaldkond 0 0 0 17 93 32 41 241 424 
02 Ettevõtlus 12 8 7 19 37 88 219 377 767 
03 Konkurents 0000  0018  9  
04 Tööhõive ja sotsiaalküsimused 133 17 28 466 4 283 1 363 9 024 10 964 26 279 
05 Põllumajandus ja maaelu arendamine 35 0 2 26 1 737 4 3 653 11 699 17 155 
06 Energeetika ja transport 80 31 100 172 302 743 1 264 4 021 6 714 
07 Keskkond 1 7 17 43 66 112 175 329 750 
08 Teadusuuringud 84 235 238 440 841 1 232 1 761 3 569 8 400 
09 Infoühiskond ja meedia 3 16 29 113 195 329 598 1 127 2 411 
10 Otsene teadustegevus 1 1 0 5 8 8 26 109 158 
11 Merendus ja kalandus 39 17 9 34 301 32 451 747 1 631 
12 Siseturg 0000  002 1 3  1 5  
13 Regionaalpoliitika 412 476 1 085 1 825 13 108 7 765 31 235 37 325 93 232 
14 Maksukorraldus ja tolliliit 0 0 0 0 1 6 16 59 82 
15 Haridus ja kultuur 12 8 7 23 43 54 136 303 586 
16 Teabevahetus  0 0 0 0 0 2 11 77 90 
17 Tervise- ja tarbijakaitse  4 9 14 8 23 45 164 438 706 
18 Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala 5 1 9 19 32 156 256 572 1 049 
19 Välissuhted 579 166 330 386 987 1 439 2 222 2 924 9 034 
20 Kaubandus 0000  023 1 4  1 9  
21 Areng ja suhted AKV riikidega 131 56 103 215 346 442 682 1 417 3 391 
22 Laienemine 174 45 62 164 561 566 801 800 3 173 
23 Humanitaarabi 2 0 0 0 4 25 120 362 513 
24 Pettusevastane võitlus 0000  045 2 2  3 2  
25 Komisjoni poliitika koordineerimine ja 
õigusnõustamine 0000  000 1 9  1 9  
26 Komisjoni haldus 0000  05 13 149 168 
27 Eelarve 0000  000 1 0  1 0  
28 Audit 0000  0001  1  
29 Statistika 1 0 0 3 7 9 25 56 101 
30 Pensionid ja nendega seotud kulud  0000  0000  0  
31 Keeletalitused 0000  00 - 0 2 4  2 4  
90 Muud institutsioonid 0 0 0 0 0 0 11 317 328 
Kokku 1 709 1 093 2 042 3 977 22 978 14 463 52 915 78 095 177 272 
 
ET 148   ET  
14. KOKKUVÕTE EELARVE TULUDE LAEK UMISEST INSTITUTSIOONIDE LÕIKES  
 miljonites eurodes 
Institutsioon Eelarvelised tulud Kindlaksmääratud nõuded Tulud Laekumised  Võlgnevuse 
saldo 
 Esialgne Lõplik Aruande-
aasta Ülekantud Kokku Jooksva aasta 
nõuetest  Eelnevast 
aastast 
ülekantud 
nõuetest  Kokku %-na 
eelarvest  
Euroopa Parlament 99 99 164 86 250 137 4 141 142,54 % 109 
Nõukogu 53 53 96 12 108 90 12 102 192,94 % 6 
Komisjon 115 869 112 808 117 818 11 758 129 576 114 950 2 335 117 285 103,97 % 12 291 
Euroopa Kohus 38 38 41 0 41 41 0 41 106,26 % 0 
Kontrollikoda 19 19 19 1 19 18 0 19 98,50 % 0 
Majandus- ja Sotsiaalkomitee 10 10 16 0 16 16 0 16 164,23 % 0 
Regioonide Komitee 7 7 20 0 20 20 0 20 309,74 % 0 
Ombudsman 1 1 1 0 1 1 0 1 112,93 % 0 
Euroopa Andmekaitseinspektor 1 1 1 0 1 1 0 1 78,73 % 0 
Kokku 116 096 113 035 118 175 11 857 130 032 115 274 2 351 117 626 104,06 % 12 407 
 
ET 149   ET 15. KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE INSTITUTSIOONIDE 
LÕIKES  
Kulukohustuste assigneeringud 
miljonites eurodes 
Võetud kulukohustused 2010. eelarveaastasse ülekantud assigneeringud  Tühistatavad assigneeringud  
Institutsioon Heakskiidetud 
kulukohustuste 
assigneeringud Eelarve-
aasta 
assignee-
ringutest Ülekantud 
assig-
neerin-
gutest Sihtots-
tarbelisest 
tulust Kokku % Sihtots-
tarbelisest 
tulust Otsuse 
alusel üle-
kandmisedKokku % Eelarve-
aasta 
assignee-
ringutest Ülekantud 
assigneeringud Sihtots-
tarbeline 
tulu 
(EFTA) Kokku % 
1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9=7+8 10=9/1 11 12 13 14=11+1
2+13 15=14/1 
Euroopa Parlament 1 596 1 418 8 42 1 467 91,94 % 16 10 26 1,65 % 102 0 0 102 6,42 % 
Nõukogu 642 551 0 41 593 92,33 % 38 0 38 5,88 % 12 0 0 12 1,80 % 
Komisjon 142 947 133 147 373 6 258 139 779 97,78 % 2 169 318 2 487 1,74 % 680 0 2 682 0,48 % 
Euroopa Kohus 318 311 0 1 313 98,50 % 1 0 1 0,37 % 4 0 0 4 1,14 % 
Kontrollikoda 188 173 0 0 173 92,19 % 0 0 0 0,21 % 14 0 0 14 7,59 % 
Majandus- ja Sotsiaalkomitee 122 117 0 3 120 98,02 % 0 0 0 0,33 % 2 0 0 2 1,65 % 
Regioonide Komitee 88 75 0 12 87 98,37 % 0 0 0 0,08 % 1 0 0 1 1,56 % 
Ombudsman 9 8 0 0 8 91,98 % 0 0 0 1 0 0 1 8,02 % 
Euroopa Andmekaitseinspektor 7 5 0 0 5 81,44 % 0 0 0 1 0 0 1 18,56 % 
Kokku 145 917 135 806 381 6 358 142 545 97,69 % 2 225 328 2 553 1,75 % 817 0 2 819 0,56 % 
       
Maksete assigneeringud   
      miljonites eurodes  
Tehtud maksed 2010. eelarveaastasse ülekantud assigneeringud  Tühistatavad assigneeringud  
Institutsioon Heakskiidetud 
maksete 
assigneeringud Eelarve-
aasta 
assignee-
ringutest Üle-
kantud 
assig-
neerin-
gutestSihtots-
tarbelisest 
tulust Kokku % Auto-
maatsed üle-
kandmised Otsuse alusel 
üle-
kandmised Sihtots-
tarbelisest 
tulust Kokku % Eelarve-
aasta 
assignee-
ringutest Üle-
kantud 
assig-
neerin-
gutest Sihtots-
tarbeline 
tulu 
(EFTA) Kokku % 
1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9 10=7+8+9 11=10/1 12 13 14 15=12+13+
14 16=15/1 
Euroopa Parlament 1 799 1 237 186 43 1 466 81,50 % 180 10 22 212 11,78 % 102 19 0 121 6,72 % 
Nõukogu 762 510 108 41 659 86,44 % 41 0 42 83 10,86 % 12 9 0 21 2,70 % 
Komisjon 121 235 107 981 1 455 6 154 115 590 95,34 % 562 872 2 693 4 127 3,40 % 1 189 316 13 1 517 1,25 % 
Euroopa Kohus 332 293 13 1 307 92,47 % 18 0 1 19 5,84 % 4 2 0 6 1,69 % 
Kontrollikoda 200 112 11 0 123 61,35 % 61 0 0 62 30,76 % 14 2 0 16 7,89 % 
Majandus- ja Sotsiaalkomitee 128 110 4 3 117 91,69 % 6 0 1 8 5,95 % 2 1 0 3 2,37 % 
Regioonide Komitee 95 69 5 12 86 90,09 % 6 0 1 6 6,75 % 1 2 0 3 3,17 % 
Ombudsman 10 8 1 0 8 84,57 % 1 0 0 1 7,57 % 1 0 0 1 7,86 % 
Euroopa Andmekaitseinspektor 8 4 1 0 5 64,24 % 1 0 0 1 15,02 % 1 0 0 2 20,75 % 
Kokku 124 569 110 325 1 782 6 253 118 361 95,02 % 877 882 2 760 4 519 3 ,63 % 1 326 350 13 1 688 1,36 % 
 
ET 150   ET 16. AMETITE TULU: EELARVE PROGNOOS ID, NÕUDED JA LAEKUNUD 
SUMMAD miljonites eurodes  
Amet Prognoositud 
eelarve tulud Kindlaks-
määratud 
nõuded Laekunud 
summad Võlgnevuse 
saldo Komisjoni 
poliitika-
valdkond, 
kust 
rahastamine 
toimub 
Euroopa Lennundusohutusamet  122 102 92 10 06 
Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava 
operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur  89 80 80 0 18 
Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus  19 18 17 1 15 
Euroopa Politseikolledž  9 7 7 0 18 
Euroopa Kemikaaliamet 70 71 71 0 02 
Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus  51 49 49 0 17 
Euroopa Narkootikumide ja  Narkomaania Seirekeskus  15 16 15 0 18 
Euroopa Keskkonnaagentuur  40 42 42 0 07 
Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur  10 10 10 0 11 
Euroopa Toiduohutusamet  69 65 65 0 17 
Euroopa Globaalse Navigatsioonisatelliitide Süsteemi 
(GNSS) Järelevalveamet  44 41 41 0 06 
Ühisettevõte Fusion for Energy 174 174 143 31 08 
Eurojust  28 28 28 0 18 
Euroopa Meresõiduohutuse Amet  53 51 51 0 06 
Siseturu Ühtlustamise Amet  225 194 194 0 12 
Euroopa Ravimiamet  194 198 196 1 02 
Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet  8 8 8 0 09 
Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet  17 13 13 0 18 
Euroopa Raudteeagentuur  21 21 21 0 06 
Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur  14 13 13 0 04 
Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus  63 52 45 7 31 
Euroopa Koolitusfond  20 19 19 0 15 
Ühenduse Sordiamet  13 12 12 0 17 
Euroopa Elu- ja Tööti ngimuste Parandamise Fond  20 20 20 0 04 
Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus  48 48 48 0 15 
Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus  13 13 13 0 06 
Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet  14 13 13 0 08 
Teadusuuringute Rakendusamet  22 22 21 0 08 
Rahvatervise Programmi Täitevamet 6 6 6 0 17 
Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet 9 9 9 0 06 
Kokku 1 501 1 415 1 363 52  
 
   miljonites eurodes 
Tulu liik Prognoositud 
eelarve tulud Kindlaks-
määratud 
nõuded Laekunud 
summad Võlgnevuse 
saldo 
Komisjoni toetus 824 796 796 -0 
Tulu teenustasudest 415 399 388 11 
Muu tulu 262 220 179 41 
Kokku 1 501 1 415 1 363 52 
 
 
ET 151   ET 17. AMETID: KULUKOHUSTUSTE AS SIGNEERINGUTE JA MAKSETE 
ASSIGNEERINGUTE JAOT UMINE AMETITE LÕIKES  miljonites 
eurodes 
Kulukohustuste assigneeringud Maksete assigneeringud 
Amet Assig-
neeringud Võetud 
kulu-
kohus-
tused 2010. 
aastasse 
ülekantud  Assig-
neeringud Tehtud 
maksed 2010. 
aastasse 
ülekantud  
Euroopa Lennundusohutusamet  136 107 27 150 96 52 
Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava 
operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur  90 82 2 119 77 25 
Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus  21 19 1 22 18 2 
Euroopa Politseikolledž  13 10 2 14 6 5 
Euroopa Kemikaaliamet 70 67 0 83 57 20 
Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus  51 48 0 67 44 18 
Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania 
Seirekeskus  16 16 0 17 15 1 
Euroopa Keskkonnaagentuur  42 42 0 48 40 7 
Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur  10 10 0 11 10 1 
Euroopa Toiduohutusamet  71 69 0 87 67 10 
Euroopa Globaalse Navigatsioonisatelliitide Süsteemi (GNSS) Järelevalveamet 145 119 26 120 68 52 
Ühisettevõte Fusion for Energy 404 400 4 206 133 60 
Eurojust  28 26 1 31 23 6 
Euroopa Meresõiduohutuse Amet  49 46 0 57 46 2 
Siseturu Ühtlustamise Amet  338 146 0 367 140 31 
Euroopa Ravimiamet  194 185 0 230 181 40 
Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet  8 8 0 10 8 2 
Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet  17 17 0 24 17 7 
Euroopa Raudteeagentuur  21 21 0 25 20 5 
Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur  15 13 1 19 13 5 
Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus  63 36 0 66 36 4 
Euroopa Koolitusfond  21 20 2 23 20 2 
Ühenduse Sordiamet  14 12 0 14 12 0 
Euroopa Elu- ja Tööti ngimuste Parandamise Fond  21 21 1 26 20 6 
Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri 
Täitevasutus  48 46 0 54 46 6 
Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse 
Täitevasutus  13 12 0 15 12 1 
Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet  14 13 0 21 17 2 
Teadusuuringute Rakendusamet  22 23 0 22 18 4 
Rahvatervise Programmi Täitevamet 6 6 0 7 5 1 
Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet 9 8 0 10 8 1 
Kokku  1 972 1 647 68 1 964 1 272 377 
 
Kulukohustuste assigneeringud Maksete assigneeringud Kulu liik 
Assigneeringud  Võetud kulu-
kohustused 2010. aastasse 
üle-kantud  Assigneeringud  Tehtud maksed 2010. aastasse 
üle-kantud  
Töötajad 547 508 0 561 500 15 
Halduskulud 246 238 0 331 232 83 
Põhitegevuskulud 1 179 901 67 1 072 540 279 
Kokku 1 972 1 647 68 1 964 1 272 377 
 
ET 152   ET 18. EELARVE TÄITMISE TULEMUSE ARUANNE (SEALHULGAS AMETID) 
miljonites eurodes  
 EUROOPA 
LIIT   
AMETID Ametitele antud 
toetuste 
elimineerimine KOKKU 
Eelarveaasta tulud 117 626 1 363 (796) 118 193
Aruandeaasta assigneeringute 
alusel tehtud maksed (116 579) (1 082) 796 (116 865)
Eelarveaastasse N+1 üle kantud 
maksete assigneeringud (1 759) (377) 0 (2 136)
Eelarveaastast N-1 ülekantud 
kasutamata assigneeringute tühistamine
 2 791 188 0 2 979
Aastased vahetuskursi erinevused  185 (5) 0 180
Eelarve täitmise tulemus 2 264 87 0 2 351
 
 
ET 153   ET KONSOLIDEERITUD  EELARVE  TÄITMISE  ARUANDE  LISAD 
1. Eelarvepõhimõtted, struktuur ja assigneeringud 
2. Selgitus eelarve täitmise aruande kohta 
 
ET 154   ET 1. EELARVEPÕHIMÕTTED,  STRUKTUUR  JA ASSIGNEERINGUD 
 
1.1 ÕIGUSLIK ALUS JA FINANTSMÄÄRUS 
 
Eelarve raamatupidamisarvestust peetakse vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele 
(EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Eur oopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavat 
finantsmäärust, (EÜT L 248, 16.9.2002) ja ko misjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele 
(EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtes tatakse finantsmääruse üksikasjalikud 
rakenduseeskirjad. Üldeelarve − ELi finantspoliitika põhiinstrument − on vahend, millega 
nähakse ette ja kinn itatakse ELi iga-aasta sed tulud ja kulud. 
 
Igal aastal hindab komisjon kõigi institutsioon ide eelarveaasta tulusid ja kulusid, koostab 
esialgse eelarveprojekti ning saadab selle eel arvepädevatele institu tsioonidele. Kõnealuse 
esialgse eelarveprojekti alusel koostab nõukogu eelarveprojekti, mille üle mõlemad eelarvepädevad institutsioonid se ejärel läbirääkimisi peavad. Parlamendi president kuulutab 
eelarve lõplikult vastuvõetuks ja  annab sellele õigusliku jõu. Eelarve täitmine on peamiselt 
komisjoni ülesanne. 
 
1.2 EELARVEPÕHIMÕTTED 
 
Euroopa Liidu üldeelarvet reguleerivad mitmed aluspõhimõtted: 
– ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõte:  kõik tulud ja kulud peavad olema esitatud samas 
eelarves, kantud eelarveridadele ning ei to hi ületada heakskiide tud assigneeringuid; 
– kõikehõlmavuse põhimõte:  see põhimõte hõlma b kahte reeglit: 
– tulude mittemääratlemise reegel, mille kohase lt eelarve tulud ei tohi olla määratud 
kindlate kuluartiklite jaoks (kogutulud peavad katma kogukulud); 
– eelarve brutoreegel, mille kohaselt tulud ja  kulud kajastatakse eelarves täielikult, 
ilma nende vahel tasaarveldusi tegemata; 
– aastasuse põhimõte:  assigneeringuid lubatakse kasutada ainult ühe eelarveaasta jooksul ja 
seetõttu tuleb neid kasutada nimetatud aasta jooksul; 
– tasakaalu põhimõte:  eelarves näidatud tulud ja kul ud peavad olema tasakaalus 
(kavandatud tulud peavad võrdum a maksete assigneeringutega); 
– sihtotstarbelisuse põhimõte:  iga assigneering määratakse  kindlaks otstarbeks ja 
eesmärgiks; 
– arvestusühiku põhimõte:  eelarve koostatakse ja selle täitmine toimub eurodes ning 
raamatupidamisarvestust peetakse ja ma jandusaasta aruanne esitatakse eurodes; 
– usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõte:  eelarve assigneeringuid kasutatakse 
usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt,  st vastavalt säästlikkuse, tõhususe ja 
mõjususe põhimõtetele; 
– läbipaistvuse põhimõte:  eelarve, paranduseelarved ja lõplik majandusaasta aruanne 
avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas . 
 
ET 155   ET 1.3 EELARVE STRUKTUUR 
 
Eelarve koosneb järgnevast: 
(a) tulude koondarvestus; 
(b)  eraldi jaod, milles on esitatud iga institu tsiooni tulude ja kulude eelarvestus: I 
jagu: parlament; II jagu: nõukogu; III jagu:  komisjon; IV jagu: Euroopa Kohus; 
V jagu: kontrollikoda; VI jagu: Maja ndus- ja Sotsiaalkomitee; VII jagu: 
Regioonide Komitee; VIII jagu: ombudsman; IX jagu: Euroopa 
andmekaitseinspektor. 
 
Iga institutsiooni tulu- ja kuluart iklid liigitatakse nende liigi või otstarbe järgi jaotisteks, 
peatükkideks, artikliteks ja punktideks.  Osa likvideeritava ESTÜ vahenditest anti 
likvideeritava ESTÜ tegevuseel arve kasutusse. Tegevuseelarve võttis iga-aastaselt vastu 
komisjon pärast konsulteerimist nõukogu ja Eur oopa Parlamendiga. Viimane eelarve koostati 
2002. aasta 1. jaanuarist kuni 23. juulini kestnud ajavahemiku kohta. Alates 24. juulist 2002. 
aastal on tegevuseelarvega seonduvad tulud ja kulud kajastatud li kvideeritava ESTÜ 
tulemiaruandes. Ülejäänud täitmisele kuuluva d kulukohustused on näidat ud bilansi passiva 
poolel.  
 
1.4 EELARVE RAAMATUPIDAMIS ARVESTUSE STRUKTUUR 
 
1.4.1 Üldine ülevaade 
Ainult komisjoni eelarves on haldusassi gneeringud ja tegevusassigneeringud. Muudel 
institutsioonidel on üksnes haldusassigneeringu d. Lisaks eristatakse eelarves kahte liiki 
assigneeringuid: liigendamata ja liigendatud assigneeringud. Liigenda mata assigneeringuid 
kasutatakse aastasuse põhimõttele  vastava iga-aastast laadi te gevuse rahastamiseks. Need 
hõlmavad komisjoni eelarvejao kõiki halduspeat ükke ja eelarve ülejäänud jagusid tervikuna, 
samuti EAGFi iga-aastaseid assigneeringuid ja teatavaid tehnilisi assigneeringuid 
(tagasimaksed, võetud ja antud laenude tagati sed jms). Liigendamata assigneeringute puhul 
on kulukohustuste assigneeringute väärtus sama mis maksete assigneeringute puhul. 
 
Liigendatud assigneeringud loodi selleks, et viia aastasuse põhi mõte vastavusse vajadusega 
hallata mitmeaastast tegevust. Need on mõeldud mitmeaastaste meetmete rahastamiseks ja 
hõlmavad kõigi peatükkide (välja arvatud komisjoni jao 1. peatükk) kõiki muid 
assigneeringuid. 
 
Liigendatud assigneeringud jagunevad kul ukohususte assigneeringuteks ja maksete 
assigneeringuteks. 
– kulukohustuste assigneeringud  hõlmavad aruandeaastasse kirjendatud juriidiliste 
kohustuste kogukulu mitme eelarveaasta vahel jagunevate meetmete puhul. Samas võib üle ühe eelarveaasta pikkuste meetmete eelarve lised kulukohustused fina ntsmääruse artikli 76 
lõike 3 kohaselt jaotada mitme eelarveaasta vahel aastasteks osamakseteks, kui see on alusaktiga lubatud. 
– maksete assigneeringud  hõlmavad kulusid, mis tulenevad aruandeaastal ja/või eelnevatel 
eelarveaastatel võetud kulukohustustest. 
 
ET 156   ET  
1.4.2 Assigneeringute allikad 
Assigneeringute põhiallikas on ELi aruande aasta eelarve. Samas on ka muud liiki 
assigneeringuid, mis tulenevad finantsmäärus e sätetest. Need pärinevad eelnevatest 
eelarveaastatest või välistest allikatest:  
 
- Aruandeaasta jaoks vastuvõetud esialgse eelarve assigneeringu id saab täiendada 
eelarveridade vaheliste ümberpaigutustega  vastavalt finantsmääruse (25. juuni 2002. aasta 
määrus 1605/2002) artiklites 22 −24 sätestatud eeskirjadele ja  paranduseelarvetega (mida on 
käsitletud finantsmääruse artiklites 37 ja 38).  
 
- Aruandeaasta  eelarvet täiendavad ka  eelnevast eelarve aastast ülekantud  või uuesti 
kättesaadavaks tehtud assigneeringud . Need on järgmised: 
– liigendamata maksete assigneeringud, mille võib ainult ühel korral automaatselt 
järgnevasse eelarveaastasse üle kanda vast avalt finantsmääruse artikli 9 lõikele 4. 
– institutsioonide otsusega järgmisse eelar veaastasse ülekantavad assigneeringud 
ühel kahest järgmisest juhust: kui ettevalmistavad etapid on läbitud (finantsmääruse artikli 9 lõike 2 punkt a) või kui õigusliku aluse vastuvõtmisega 
jäädakse hiljaks (artikli 9 lõike 2 punkt b). Üle võib kanda nii kulukohustuste kui 
ka maksete assigneeringuid (artikli 9 lõige 3);  
– vabastatud assigneeringute arvel uues ti kättesaadavaks te htud assigneeringud: 
siinkohal peetakse silmas selliste va bastatud kulukohustuste assigneeringute 
uuesti kättesaadavaks tegemi st, mis on seotud struktuur ifondidega. Summad saab 
erandkorras uuesti kättesaadavaks teha, kui  komisjon on teinud vea või kui need 
on programmi lõpuleviimiseks hädavaja likud (finantsmääruse artikkel 157). 
 
- Sihtotstarbeline tulu , mis koosneb järgnevast: 
– tagasimaksed, mille summad kajastatakse si htotstarbelise tuluna sellel eelarvereal, 
millelt kanti esialgne kulu, ja mida võin ilma piiranguteta järgmisesse eelarveaastasse üle kanda; 
– EFTA assigneeringud: Euroopa Majandusp iirkonna lepinguga on sätestatud, et 
selle liikmed toetavad rahaliselt teatavaid ELi eelarves kajastatud meetmeid. Asjaomased eelarveread ja kavandatud su mmad avaldatakse ELi eelarve III lisas. 
Asjaomaseid ridu suurendatakse EFTA osamaksude võrra. Eelarveaasta lõpuks 
kasutamata jäänud assigneeringud tühistatak se ja tagastatakse  EMP riikidele; 
– tulu, mis on saadud kolmandatelt isikutelt / teistelt riikidelt, kes on sõlminud 
Euroopa Liiduga lepingud, millega on ette nähtud rahaline osalus ELi tegevuses. 
Laekunud summasid loetakse kolmandatelt is ikutelt saadud tuluks, mis kantakse 
asjakohastele eelarveridadele (sageli t eadusuuringute valdkonnas) ja need võib 
piiranguteta üle kanda (finantsmääruse ar tikkel 10 ning artikli 18 lõike 1 punktid a 
ja d), 
– kolmandate isikute heaks tehtud töö: os ana oma teadustegevusest võivad ELi 
teadusuuringute keskused teha tööd väliste  asutuste heaks (finantsmääruse artikli 
161 lõige 2). Sarnaselt kolmandatelt isikut elt saadud tuluga on kolmandate isikute 
 
ET 157   ET heaks tehtud töö määratud kindlatele eelarve ridadele ja selle võib piiranguteta üle 
kanda (finantsmääruse artikkel 10 ja  artikli 18 lõike 1 punkt d); ning 
– ettemaksete tagasimaksete arvel uuesti kättesaadavaks tehtud assigneeringud. 
Need on ELi vahendid, mille abisaajad on tagasi maksnud ja mida võin ilma piiranguteta järgmisesse eelarveaasta sse üle kanda. Struktuurifondide puhul 
põhineb uuesti kasutusele võtmine komisj oni otsusel (finantsmääruse artikli 18 
lõige 2 ja finantsmääruse ra kenduseeskirjade artikkel 228). 
 
1.4.3 Kättesaadavate assigneeringute liigitus 
Eelarve lõplikud assigneeringud  = vastuvõetud esialgse eelarve assigneeringud + 
paranduseelarve assigneeringud + ümberpaigutused; 
– Lisaassigneeringud  = sihtotstarbeline tulu (vt ees pool) + eelnevast eelarveaastast üle 
kantud või vabastatud assigneeringute arvel uue sti kättesaadavaks tehtud assigneeringud; 
– Heakskiidetud assigneeringud kokku  = eelarve lõplikud assigneeringud + 
lisaassigneeringud; 
– Eelarveaasta assigneeringud  (kasutatakse eelarve täitmise tulemuse arvutamisel) = eelarve 
lõplikud assigneeringud + sihtotstarbeline tulu. 
 
1.5 EELARVE TÄITMINE 
 
Eelarve täitmine on reguleeritud finantsmääruse artikli 48 lõikega 1, milles on sätestatud: „Komisjon täidab eelarvet ... käesoleva määruse kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud 
assigneeringute piires.” Artikli s 50 on sätestatud, et komisjon a nnab teistele institutsioonidele 
vajalikud volitused nendega seotud eelarvejagude täitmiseks. 
 
1.6 TÄITMATA KULUKOHUSTUSED 
 
Liigendatud assigneeringute kasutuselevõtmisega  tekkis vahe võetud kul ukohustuste ja tehtud 
maksete vahel; see vahe vastab täitmat a kulukohustustele ja väljendab kulukohustuste 
võtmisest vastavate maksete te gemiseni kuluvat ajavahemikku. 
 
ET 158   ET 2. SELGITUS  EELARVE  TÄITMISE  ARUANDE  KOHTA 
 
2.1 AASTA EELARVE TÄ ITMISE TULEMUS (tabel 1)  
 
2.1.1 Üldine taust 
Raamatupidamisarvestusse kantud omavahendite summad on summad, mille liikmesriikide 
valitsused on eelarveaasta jooksul kandnud kom isjoni nimele avat ud kontodele. Ülejäägi 
korral kuulub tulude hulka ka eelneva ee larveaasta eelarve täitmise tulemus. Muud 
raamatupidamisarvestuses kirjendatud tulud kuju tavad endast eelarveaasta jooksul tegelikult 
laekunud summasid. 
 
Eelarve täitmise tulemuse arvutamisel hõlmavad kulud eelarveaasta maksete assigneeringute alusel tehtud makseid, millele on liidetud igasugused kõnealusest eelarveaastast järgmisse eelarveaastasse ülekantavad assigneeringud. Ee larveaasta maksete assigneeringute alusel 
tehtud maksete all mõistetakse makseid, m ille peaarvepidaja on teinud eelarveaasta 31. 
detsembrini. Euroopa Põllumajanduse Tagatisf ondi puhul peetakse silmas makseid, mille 
liikmesriigid on teinud 16. oktoobrist 2008 kuni 15. oktoobrini 2009 tingimusel, et 
peaarvepidajat teavitati kulukohustusest ja selle  heakskiitmisest 31. jaanuariks 2010. EAGFi 
kulude suhtes võidakse liikmesriikides tehtavate kontrollide järel vastu võtta vastavusotsus. 
 
Eelarve täitmise tulemus hõlmab kahte osa: Eu roopa Liidu eelarve täitmise tulemust ja 
EMPsse kuuluvate EFTA riikid e osalusest saadud eelarve täitmise tulemust. Omavahendeid 
käsitleva määruse nr 1150/2000 artikli 15 kohase lt moodustub eelarve täitmise tulemus 
järgneva vahest: 
– kõnealusel eelarveaastal saadud kogutulu; 
– kõnealuse eelarveaasta assigneeringute alus el tehtud maksete kogusumma, millele on 
liidetud kõnealusest eelarveaastast järgnevasse eelarveaastasse ülekantavate assigneeringute kogusumma. 
 
Saadud tulemusele liidetakse võ i sellest lahutatakse järgnev: 
– varasematest eelarveaastatest üle kantud maks ete assigneeringute tühistamise netosaldo ja 
igasugused maksed, mis euro vahetuskur si kõikumise tõttu ületavad eelnevast 
eelarveaastast üle kantud liigendamata assigneeringuid; 
– eelarveaasta jooksul kirjendatud vahetuskursi muutustest saadud kasumi või kahjumi saldo. 
 
Eelarve täitmise tulemus tagastatakse liikm esriikidele nende järgneval eelarveaastal 
tasumisele kuuluvate su mmade vähendamise kaudu. 
 
Eelnevast eelarveaastast üle kantud kolmandate isikute osamaksude ja nende heaks tehtud tööga seonduvad assigneeringud, mida põhimõttelise lt kunagi ei tühistata, on kajastatud 
eelarveaasta lisaassigneeringute all.  See selgitab erinevust eelnev ast eelarveaastas t üle kantud 
2009. aasta eelarve täitmise arua ndes esitatud summade ja järg nevasse eelarveaastasse üle 
kantud 2008. aasta eelarve täitmise aruandes esitatud summade vahel.  Uuesti kasutusse 
võetud maksete assigneeringuid ja  ettemaksete tagasimaksmise järel uuesti kättesaadavaks 
tehtud assigneeringuid ei võe ta eelarve täitmise tulemuse arvutamisel arvesse.  
 
ET 159   ET  
Järgmisse eelarveaastasse ül e kantud maksete assigneeringud hõlmavad automaatseid 
ülekandmisi ja otsuse alusel ülekandmisi. T ühistatud kasutamata maks ete assigneeringute all, 
mis kanti üle eelnevast eelarveaastast, on näid atud need tühistatud assigneeringud, mis kanti 
üle automaatselt või otsuse alusel. Samuti hõl mab see järgmisse eelarveaastasse ülekantud 
sihtotstarbelise tulu assigneeringute  vähenemist võrreldes 2008. aastaga.  
 
2.1.2 Aasta eelarve täitmise tulemuse  ja eelarveaasta tulemi võrdlus  
Eelarveaasta tulem arvutatakse tekkepõhise arvestuse põhimõtte kohaselt. Eelarve täitmise 
tulemus põhineb finantsmääruse kohase lt aga modifitseeritud kassapõhise 
raamatupidamisarvestuse eeskirjadel. Kuna mõlemad on saadud samade 
raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute tulemusel, on nende õigsuse 
kontrollimiseks otstarbekas neid omavahel võ rrelda. Kõnealune võrdlus on esitatud allpool 
tabelis, kus on välja toodud peamised võrreldav ad summad, jaotatuna tulu- ja kuluartiklite 
lõikes. 
 EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄ ITMISE TULEMUSE VÕRDLUS (2009)  
  
miljonites 
eurodes
2009 2008 
   
EELARVEAASTA TULEM 4 457 12 686 
   
Tulud    
Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata 
nõuded (2 806) (4 685) 
Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse 
nõutud nõuded 2 563 3 485  
Viitlaekumised (neto) 436 (724) 
   
Kulud    
Kumuleerunud kulud (neto) 5 381 6 353 
Aruandeaastal makstud eelneva eelarveaasta kulud (432) (219) 
Eelmaksete netomõju (9 458) (16 446) 
Järgnevasse eelarveaastasse ül e kantud maksete assigneeringud (1 759) (3 914) 
Eelnevast eelarveaastast üle kantud summade ja tühistatud 
kasutamata maksete assigneeringute arvelt tehtud maksed 4 573 1 182 
Riskide ja kulude katteks er aldatud vahendite muutused (329) 4 316 
Muud (153) (88) 
   
Ametite ja ESTÜ eelarveaasta tulemid kokku  (209)  (136)  
   
AASTA EELARVE TÄITMISE TULEMUS 2 264  1 810  
   
Võrreldavad tuluartiklid 
Eelarveaasta tegelikud eelarve tulud vastavad seoses eelarveaasta j ooksul kindlaks määratud 
nõuetega sissenõutud tuludele ja seoses eelnevat el eelarveaastatel kindlaks määratud nõuetega 
sissenõutud summadele. Seega tuleb aruandeaasta jooksul kindlak s määratud, kuid veel 
sisse nõudmata nõuded  võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tule mist maha arvata, sest need ei 
 
ET 160   ET kuulu eelarve tulu hulka. Samal ajal tuleb võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemile liita 
eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruande aastal sisse nõutud nõuded . 
Viitlaekumiste netosumma  koosneb peamiselt põllumajandus maksude viitlaekumistest, 
omavahenditest, intressidest ja dividendi dest. Arvesse võetakse ainult viitlaekumiste 
netomõju, st aruandeaasta viitlaekumisi, mille st on maha arvatud eelnevate eelarveaastate 
viitlaekumiste vähenemine. 
 
Võrreldavad kuluartiklid 
Kumuleerunud kulude netosumma  koosneb peamiselt saldode järgmisse eelarveaastasse 
ülekandmise eesmärgil kirjendatud kumuleerun ud kuludest, st ELi vahe nditest abi saajate 
kantud rahastamiskõlblikest kuludest, mille kohta abi saajad ei olnud ELile veel aruandeid esitanud.  
 
Samal ajal kui kumuleerunud kulusid ei loeta eelarve kuluks, kuuluvad eelnevatel 
eelarveaastatel registreeritud ar vete eest aruandeaastal tehtud  maksed aruandeaasta 
kulude hulka.  
 
Eelmaksete netomõju  koosneb 1) aruandeaastal makstud ja eelarveaasta tuluna kajastatud 
uute eelmaksete summadest ja 2) aruandeaast al või eelnevatel eelarveaastatel makstud 
eelmaksete tasaarvestamisest rahastamiskõlblike kulude heakskiitmise teel. Neist viimane on käsitletav kuluna tekkepõhises arvestuses, kuid mitte eelarve raamatupidamisarvestuses, kus 
algset eelmakset hakatakse käsitlema eelarve kuluna juba makse tegemisel. 
 
Lisaks eelarveaasta assigneeri ngute alusel tehtud maksetele tuleb aasta eelarve täitmise 
tulemuse arvutamisel (vastavalt määrus e nr 1150/2000 artiklile 15) arvesse võtta ka 
järgmisse eelarveaas tasse üle kantavaid  eelarveaasta assigneeringuid. Samuti tuleb arvesse 
võtta aruandeaastal eelarvest tehtud makseid, mis on tehtud eelnevast eelarveaastast üle 
kantud summade ja tühistatud kasutamata maksete assigneeringute  arvelt. 
 
Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendite muutused  seonduvad tekkepõhises 
arvestuses eelarveaasta lõpu seisuga (peamiselt töötajahüvitiste kohta) tehtud prognoosidega, 
mis ei avalda mõju eelarve raamatupidamisarvestusele. Muude võrreldavate summade  
hulka kuuluvad erinevad rubr iigid, nagu varade amortisat sioon, varade soetamine, 
kapitalirendi maksed ja osalused, mille käsi tlusviis on tekkepõhises ar vestuses ja eelarve 
raamatupidamisarvestuses erinev. 
 
Välja tuleb jätta ka ametite ja ESTÜ  eelarveaasta tulem, mida on kajastatud konsolideeritud 
eelarveaasta tulemis, sest nende eelarve täitmi ne konsolideeritud eelarve täitmise tulemuses ei 
kajastu.  
 
2.2 2008. AASTA EELARVE- JA TEGELIKE SUMMADE VÕRDLUS (tabel 2)  
 
Esialgses vastuvõetud eelarves, mille Euroopa Pa rlamendi president allkirjastas 18. detsembril 
2008, oli maksete assigneeringute summak s määratud 116 096 miljonit eurot ja 
omavahenditest rahastatav kogusumma oli 114 736 m iljonit eurot. Tuleb mä rkida, et esialgses 
eelarves esitatud tulude ja kulude prognoose korrigeeritakse eelarveaasta jooksul ning 
 
ET 161   ET muudatused esitatakse paranduseelarvete s. Liikmesriikide kog urahvatulu põhiste 
omavahendite maksete korrigeerimised tagavad,  et eelarve tulud on eelarve kuludega täpses 
vastavuses. Eelarve tasakaalu põhimõtte kohaselt  peavad eelarve tulu d ja kulud (maksete 
assigneeringud) olema tasakaalus. 
 
ET 162   ET Tulud 
2009. eelarveaasta jooksul võeti vastu kümme pa randuseelarvet. Selle tulemusena oli 2009. 
aasta eelarve tulude lõplik summa 113 035 miljonit eurot, mida rahastati kokku 110 238 
miljoni euro ulatuses (seega esialgu progn oositust 4 498 miljoni euro võrra vähem) 
omavahenditest ja ülejäänud os as muudest tuludest. Omavah endite vajaduse vähenemine 
tulenes peamiselt eelneva eelarveaastaga seonduva 1 796 miljoni euro suuruse summa 
lisamisest ning kombineeritud mõjust, mida aval das maksete assigneeringute vähenemine ja 
paranduseelarvega nr 10/2009 ette nähtud tulu de prognoosi suurendamine. Viimatinimetatu 
andis tulemuseks omavahendite täiendava vähendamise 2 888 miljoni euro võrra. 
 
Seoses omavahenditega tuleks märkida, et tagasinõutud traditsioonilis ed omavahendid olid 
väga lähedased prognoositud summale. See on seletatav asjaoluga, et eelarveprognoose 
muudeti paranduseelarve nr 6/2009 koostamise aj al (vähendades neid 5 226 miljoni euro 
võrra) ning samuti paranduseelarve nr 10/2009 koosta mise ajal (sedakorda suurendades neid 
600 miljoni euro võrra). Kõnealused korrigeer imised põhinesid ühelt poolt 2009. aasta kevade 
uutel makromajanduslikel prognoosidel, mis olid varasematest vähem optimistlikud, ja teiselt 
poolt osamaksude tegelikul laekumisel. 
 
Ka liikmesriikide lõplikud käibemaksupõhiste ja  kogurahvatulu põhiste omavahendite maksed 
olid lõpliku eelarveprognoosiga väga täpselt vastavuses. Pro gnoositud summade ja tegelikult 
makstud summade erinevus on seletatav selleg a, et eelarve eesmärkidel kasutatud euro 
vahetuskurss erines sel hetkel kehtinud vahetuskursist, mil majandus- ja rahaliitu 
mittekuuluvad liikmesriigid oma maksed tegelikult tegid. 
 
Kulud 
2009. aastal oli ikka veel käimas ELi eelarve üleminek ühelt mitmeaastaselt 
finantsraamistikult järgmisele. Kulukohustu ste assigneeringutes kajastusid uueks 2007. −2013. 
aasta programmitöö perioodiks kokkulepitud  kulusuunised, samal ajal kui ligi 12 % 
maksenõuetest olid ikka veel seotud eelmise, 2000. −2006. aasta finantsraamistikuga.  
 
Kulukohustustega seoses täideti esialgset eela rvet ja seega seatud  poliitilisi eesmärke 
praktiliselt selliselt, nagu see oli kavanda tud. Assigneeringute kasutamise määr küündis 
kasutamata reserve (Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi puhul 447 miljonit eurot ja hädaabi puhul 56 miljonit eu rot) arvesse võtmata 99,6 %-ni ee larvest, kusjuur es eelarvet 
kohandati pisut eelarveaasta jooksul. 2. rubr iigi (loodusvarad) kulukohu stusi suurendati 259 
miljoni euro võrra (sh majanduse elavdamise kavaga seoses maaelu arengu jaoks ettenähtud 
600 miljoni euro suurune suurendamine, eelarv eaasta lõpus tehtud 390 miljoni euro suurune 
vähendamine ja meetmete jaoks ettenähtud 49 m iljoni euro suurune suurendamine). 5. rubriik 
(haldus) vähenes 55 miljoni euro võrra. Kokku annavad need suurenemise, mis moodustab 
ainult 0,15 % esialgsest eelarvest, kui Eu roopa Solidaarsusfondiga seonduvat 615 miljoni 
euro suurust suurenemist mitte arvestada (sest oma laadilt on see ettenägematute kulude reserv).  Maksete puhul oli täitmismäär 95 % esialgsest eelarvest ja 97 % lõplikust eelarvest, kui mitte arvestada hädaabireservi kasutamata vahendei d. Maksete assigneeringui d vähendati peamiselt 
paranduseelarvete teel rubriig is 1a (konkurentsivõime) summ as 738 miljonit eurot (millest 
448 miljonit eurot moodustasid teadusuuringud),  rubriigis 2 (loodusvarad) summas 2 632 
miljonit eurot (2 192 miljonit eurot maaelu areng)  ja laienemine summas 244 miljonit eurot. 
 
ET 163   ET Hääletusel heakskiidetud kasutamata assi gneeringud, välja arvatud reservid, moodustasid 
kokku 2 395 miljonit eurot ja koosnesid peamis elt järgnevast: Euroopa Sotsiaalfond 
(lähenemine 674 miljonit eurot ja piirkondlik konkurentsivõime 248 miljonit eurot), ühinemiseelse abi rahastamisvahend (142 miljon it eurot), komisjoni haldus (394 miljonit 
eurot) ja konkurentsivõime (377 miljonit eurot, mis jagune s kogu rubriigi 1a peale). 
 
Eelarve korrigeerimiste üksikasjalikum anal üüs on esitatud ning nende konteksti, põhjendusi 
ja mõju on kirjeldatud komisjoni 2009. aasta eel arvehaldust ja finantsjuhtimist käsitlevas 
aruandes. Selle A osas antakse eelarve tasandi ülevaade ja B osas käsitletakse eraldi iga finantsraamistiku rubriiki. 
 
2.3 TULUD (tabel 3) 
 
Euroopa Liidu üldeelarve tulud võib jagada kahte põhikategooriasse: omavahendid ja muu 
tulu. See on sätestatud Euroopa Liidu toimim ise lepingu artiklis 311, milles öeldakse, et 
"Eelarvet rahastatakse täielikult omavahenditest , ilma et see piiraks muid tulusid." Põhiosa 
eelarvelistest kuludest rahastatakse om avahenditest. Muud tulud moodustavad kogu 
rahastamisest üksnes väikese osa. 
 
Omavahendite kategooriaid on kolm: tradits ioonilised omavahendid, käibemaksupõhised 
omavahendid ja kogurahvatulu põhised omavahendid. Traditsioonilised omavahendid koosnevad omakorda suhkru- ja tollimaksu dest. Omavahendite süsteemi kuulub ka 
Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav  korrigeerimise mehhanism ning Madalmaade ja Rootsi 
rahvamajanduse kogutulul põhineva iga- aastase brutomakse vähendamine. 
 
Omavahendeid eraldatakse kooskõlas eeskirj adega, mis on sätestatud nõukogu 7. juuni 2007. 
aasta otsuses nr 2007/436/EÜ, Euratom, Euro opa ühenduste omavahendite süsteemi kohta 
(edaspidi "2007. aasta otsus"). 2007. aasta otsu s jõustus 1. märtsil 2009. Kohaldama hakati 
seda aga 1. jaanuaril 2007. Seda silmas pi dades on 2009. eelarveaastal arvesse võetud selle 
tagasiulatuvat mõju. 
 
2.3.1 Traditsioonilised omavahendid 
Traditsioonilised omavahendid: kõik traditsiooniliste omavahendite kindlaksmääratud 
summad peab kandma ühele kahest pädevate ametiasutuste raamatupidamisarvestusest: 
– määruse nr 1150/2000 artikli 6 lõike 3 punktis a sätestatud tavapärasse 
raamatupidamisarvestusse kantakse kõik summad, mis on sisse nõutud või mille kohta on antud tagatis; 
– määruse nr 1150/2000 artikli 6 lõike 3 punktis b sätestatud eraldi 
raamatupidamisarvestusse kantakse kõik summ ad, mida ei ole veel sisse nõutud ja/või 
mille kohta ei ole antud tagatist; summad, mille kohta on antud tagatis, kuid mis vaidlustatakse, võib samuti sellesse  raamatupidamisarvestusse kanda. 
 
ET 164   ET Eraldi raamatupidamisarvestuse kohta saadavad  liikmesriigid komisjonile kvartaliaruandeid, 
milles on esitatud: 
– eelneva kvartali veel sissenõudm isele kuuluvate summade saldo; 
– kõnealuse kvartali jooksul  sissenõutud summad; 
– arvestusbaasi korrigeerimine (parandused /tühistamised) kõnealuse kvartali jooksul; 
– mahakantud summad; 
– kõnealuse kvartali lõpus sissenõutav saldo. 
 
Traditsioonilised omavahendid tu leb kanda kas riigikassas või liikmesriigi poolt selleks 
määratud asutuses avatud komisjoni kontole h iljemalt esimesel tööpäeval pärast nõude 
kindlaksmääramise (või sissenõudmise, kui tege mist on eraldi raamatupidamisarvestusega) 
kuule järgneva teise kuu 19. kuupäev a. Liikmesriigid jätavad sissenõudmiskuludena endale 25 
% traditsioonilistest omavahenditest. Tingimuslikke omavahendite nõudeid korrigeeritakse vastavalt nende sissenõudmise tõenäosusele. 
 
2.3.2 Käibemaksupõhised ja kogur ahvatulu põhised omavahendid 
Käibemaksupõhised omavahendid tulenevad kõigi liikmesriikide puhul ühtse määra 
kohaldamisest ühtlustatud käibemaksu arvestus baasi suhtes, mis on määratud vastavalt 2007. 
aasta otsuse artikli 2 lõike 1 punktis b sätestat ud eeskirjades. Ühtseks määraks on fikseeritud 
0,30 %, välja arvatud ajavahemiku 2007 −2013 puhul, kus asjaomaste tasumisele kuuluvate 
vahendite määr oli Austria puhul fikseerit ud tasemel 0,225 %, Saksamaa puhul tasemel 0,15 
% ning Madalmaade ja Rootsi puhul tasemel 0,10 %. Käibemaksu arvestusbaasi ülemmäär on kõigi liikmesriikide puhul  50 % kogurahvatulust. 
 
Käibemaksupõhised omavahendid tulenevad kõigi liikmesriikide puhul ühtse määra 
kohaldamisest ühtlustatud käibemaksu arvestus baasi suhtes, mis on määratud vastavalt 
nõukogu 29. septembri 2000. aasta otsuse artikli 2 lõike 1 punktis c säte statud eeskirjades. 
Käibemaksu arvestusbaasi ülemmäär on kõi gi liikmesriikide puhul  50 % kogurahvatulust. 
 
Kogurahvatulu põhised omavahendid on muutuva suurusega vahendid, mis on ette nähtud mis 
tahes eelarveaastal nende kulude katmiseks, mis ületavad laekuvate traditsiooniliste 
omavahendite, käibemaksupõhiste omavahendite ja muude tulude summat. Tulu leitakse 
ühtse määra kohaldamisel kõigi liikmesr iikide kogurahvatulude summa suhtes. 
Käibemaksupõhised ja kogurahvatulu põhised om avahendid määratakse kindlaks käibemaksu 
ja kogurahvatulu arvestusbaaside prognooside al usel, mis tehakse esia lgse eelarveprojekti 
koostamise ajal. Neid prognoose vaadatakse seej ärel läbi ning summasid ajakohastatakse 
kõnealuse aasta jooksul paranduseelarve abil. 
 
Käibemaksupõhiste ja kogurahvatu lu põhiste omavahendite arvestusbaaside tegelikud andmed 
saadakse alles järgneva eelarveaasta jooksul. Erinevuse arvutamisel liikmesriikide võlgnetavatest summadest lähtub komisjon tegelik est arvestusbaasidest ja (läbivaadatud) 
prognooside alusel tegelikult makstud summa dest. Tulemuseks saadud positiivse või 
negatiivse käibemaksu ja kogurahvatulu saldo nõuab komisjon liikmesriikidelt sisse 
asjaomasele eelarveaastale järgneva aa sta detsembri esimeseks tööpäevaks. 
Käibemaksupõhiste ja kogurahvatulu põhiste om avahendite tegelikke arvestusbaase võib 
 
ET 165   ET korrigeerida veel nelja järgne va aasta jooksul, välja ar vatud juhul, kui teatatakse 
reservatsioonidest. Varem arvutat ud saldot korrigeeritakse ja erinevus nõutakse sisse samal 
ajal eelneva eelarveaasta käibem aksu ja kogurahvatulu saldoga. 
Käibemaksu aruannete ja kogurahvatulu andmet e kontrolli teostamisel võib komisjon teatada 
liikmesriikidele oma reservatsioonidest seoses  teatavate punktidega, millel võivad olla 
tagajärjed nende omavahendite osamaksude le. Reservatsioonid võivad tuleneda näiteks 
nõuetekohaste andmete puudumisest või vajadus est töötada välja sobiv metoodika. 
Kõnealuseid reservatsioone tuleb vaadelda li ikmesriikidele esitat avate potentsiaalsete 
nõuetena, mille summa on määratlemata, sest ne nde finantsmõju ei sa a täpselt prognoosida. 
Kui täpse summa saab kindlaks määrata, nõutak se asjaomased käibemaksu ja kogurahvatulu 
põhised omavahendid sisse kas koos käibemaksu  ja rahvamajanduse saldodega või eraldi 
sissenõutavate vahenditena. 
 
2.3.3 Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimine 
Kõnealune mehhanism vähendab Ühendkuningriigi omavahendite makseid proportsionaalselt 
tema "eelarvetasakaalu hälbega" ja suurendab vastavalt teiste liikme sriikide omavahendite 
makseid. Ühendkuningriigi kasuks kohaldatav eelarvetasakaalu hä lbe korrigeerimise 
mehhanism kehtestati Euroopa Ülemkogu Fontai nebleau' kohtumisel (1984. aasta juunis) ja 
selle tulemusel vastu võetud 7. mai 1985. aas ta omavahendeid käsitleva otsusega. 
Mehhanismi eesmärk oli vähendada Ühendkuningr iigi eelarvetasakaalu hälvet tema poolt 
ELile tehtavate maksete vähendamise kaudu. Sa ksamaa, Austria, Rootsi ja Madalamaade 
kasuks kohaldatakse korrektsiooni rahast amise vähendamist (mis on piiratud ühe 
neljandikuga nende tavapärasest osast). 
 
2.3.4 Madalamaade ja Rootsi brutomakse vähendamine 
2007. aasta omavahendite otsuse kohaselt koha ldatakse Madalmaade ja Rootsi kasuks 
ajavahemikul 2007–2013 nende rahvamajanduse kogut ulul põhineva aastase brutomakse 
vähendamist. Brutomakse vähendamist, mis 2004. aasta hindades moodustab Madalmaade 
puhul 605 miljonit eurot ja Rootsi puhul  150 miljonit eurot, korrigeeritakse 
jooksevhindadega, kohaldades eurodes väljenda tud ELi SKP deflaatorit; sellist vähendamist 
võimaldatakse pärast Ühendkuningriigi suhtes ko haldatava korrigeerimise ja selle rahastamise 
arvutamist. 
 
2.3.5 2007. aasta omavahendite otsuse kohaldamis ega seoses 2007. ja 2008. aasta suhtes 
tehtud korrigeerimised 
2007. aasta omavahendite otsuse artiklis 11 on sä testatud, et otsuse jõustumisel hakatakse 
seda kohaldama alates 1. jaanuarist 2007. S ee tähendab, et 2007. ja 2008. aastal kohaldatud 
korrigeerimised tuli uute eeskirjade kohaselt ümber arvutada. Korrigeerimine (2007. ja 2008. 
aasta suhtes kohaldatava vana ja uue om avahendite otsuse erinevused) lisati 
paranduseelarvesse nr 3/2009 ja see ra kendati üheainsa maksega 1. juunil 2009.  
Täiendav teave tulude laekumise kohta on  esitatud 2009. aasta eelarvehaldust ja 
finantsjuhtimist käsitlevas aruandes. 
 
ET 166   ET  
2.4 KULUD (tabelid 4 −13) 
 
2.4.1 Finantsraamistik aastateks 2007–2013  
Käesolevas jaos on kirjeldatud ELi  põhilisi kululiike, liigitatuna 2007. −2013. aasta 
finantsraamistiku rubriikide lõikes. 2009. eelarveaasta oli kolmas 2007. −2013. aasta 
finantsraamistikku kuuluv aasta. 2009. aasta kulu kohustuste assigneeringute  üldine ülemmäär 
on 134 722 miljonit eurot, mis moodustab 1,13 % kogurahvatulust. Vastav maksete assigneeringute ülemmäär on 120 445 miljonit eurot, st 1,01 % kogurahvatulust. Eespool 
esitatud tabelis on finantsraamistikku kaja statud 2013. aastaks pr ognoositud jooksevhindades.
   
 
ET 167   ET  
 miljonites 
eurodes
 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 
1. Jätkusuutlik kasv 53 979 57 653 61 696 63 555 63 974 66 964 69 957
2. Loodusvarade kaitse ja majandamine 55 143 59 193 56 333 59 955 60 338 60 810 61 289
3. Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja 
õigus 1 273 1 362 1 518 1 693 1 889 2 105 2 376
4. ELi ülemaailmne roll  6 578 7 002 7 440 7 893 8 430 8 997 9 595
5. Haldus 7 039 7 380 7 525 7 882 8 334 8 670 9 095
6. Kompensatsioon 445 207 210 0 0 0 0
Kulukohustuste assigneeringud  124 457 132 797 134 722 140 978 142 965 147 546 152 312
Maksete assigneeringud kokku 122 190 129 681 120 445 134 289 134 280 141 360 143 331
Rubriik 1 − Jätkusuutlik kasv 
See rubriik on jaotatud kahe ks eraldiseisvaks, kuid omavahel seotud osaks: 
– 1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive  nimel, mis hõlmab teadusuuringute ja 
innovatsiooni, hariduse ja koolituse, üleeuroopa liste võrkude, sotsiaalpo liitika, siseturu ja 
eelnimetatutega seonduvate poliitikavaldkondade kulusid. 
– 1b. Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive ni mel, mille eesmärk on edendada vähim 
arenenud liikmesriikide ja p iirkondade järelejõudmist, tä iendada ELi säästva arengu 
strateegiat väljaspool vaes emaid piirkondi ja toetada piirkondadevahelist koostööd. 
 
Rubriik 2 – Loodusvarade kaitse ja majandamine 
Rubriik 2 hõlmab ühise põllumajanduspoliitika ja  ühise kalanduspoliitika, maaelu arengu ning 
keskkonnameetmeid, eeskätt meedet "Natura 2000" Ühise põllumajanduspoliitika jaoks 
sihtotstarbeliselt eraldatud summa kajastab kokkulepet, m illeni jõuti 2002. aasta oktoobris 
Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogul. 
 
Rubriik 3 − Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus 
Uus rubriik 3 (kodakondsus, vabadus, turva lisus ja õigus) peegeldab teatavate uute 
valdkondade kasvavat tähtsust, kus ELile on  antud uusi ülesandei d, nagu justiits- ja 
siseküsimused, piirikaitse, sisserände- ja varjupaigapoliitika, tervis ja tarbijakaitse, kultuur, noored, teave ja dialoog kodanike ga. See jaguneb kaheks osaks:  3a. vabadus, turvalisus ja 
õigus, ja 3b. kodakondsus. 
 
Rubriik 4 – ELi ülemaailmne roll 
Rubriik 4 hõlmab kogu välistegevus t, sealhulgas ühinemiseelseid  rahastamisvahendeid. Kuigi 
komisjon tegi ettepaneku kaas ata finantsraamistikku ka Eur oopa Arengufond (EAF), leidsid 
Euroopa Ülemkogu ja Euroopa Parlament, et selle peaks siiski välja jätma. 
 
ET 168   ET Rubriik 5 - Haldus 
See rubriik hõlmab kõigi instit utsioonide halduskulusid, pensi one ja Euroopa koole. Kõigi 
muude institutsioonide kui komisjoni puhul on need ainsad kulud, kuid ametitel ja muudel 
asutustel on nii haldus- kui ka põhitegevuskulud. 
 
Rubriik 6 − Kompensatsioon 
Vastavalt poliitilisele kokkuleppele, mille kohaselt uued liikmesriigid ei peaks kohe 
liikmesuse algul kuuluma eelarve netorahastajate hulka, nähti selle rubriigi raames ette 
kompensatsioonid. Kõnealune summa tehti uu tele liikmesriikidele ülekannetena 
kättesaadavaks, et tasakaalustada nende eelarve laekumisi ja osamaksusid. 
 
2.4.2 Poliitikavaldkonnad 
Tegevuspõhise juhtimise raames rakendab komisjon oma planeerimis- ja haldusmenetlustes 
tegevuspõhist eelarvestamist. Tegevuspõhise ee larvestamise puhul on eelarve ehitatud üles 
selliselt, et poliitikavaldkondadele vastavad eelarve jaotised ja tegevusaladele eelarve 
peatükid. Tegevuspõhise eelarvestamise eesmärk  on pakkuda selget raamistikku komisjoni 
poliitika eesmärkide teostamiseks kas õiguslo ome-, finants- või mis tahes muude avaliku 
poliitika vahendite abil. Komisjoni töö liigenda mine tegevusalade kaupa annab selge pildi 
sellest, mida komisjon teeb, ja loob samas ühise raamistiku prioriteetide seadmiseks. 
Vahendite eraldamisel eelarvemenetluse käigus kasutatakse eri tegevusalasid "plokkidena", millest eelarve üles ehitatakse. Tegevuspõhise eelarvestamise eesmärk on tagada iga 
tegevusala ja selleks eralda tud vahendite vahel sellise seose loomise kaudu komisjoni 
vahendite kasutamise tõhusus ja mõjusus. 
 
Poliitikavaldkonna võib määratleda kui komisj oni töö osaks olevate,  otsuste tegemise 
protsessi puhul asjakohaste tegevusalade homog eense rühmana. Iga poliitikavaldkond vastab 
üldiselt ühele peadirektoraadile ja hõlmab keskmiselt umbes 6 või 7 eri tegevusala. 
Poliitikavaldkonnad on peamiselt tegevuspõhised, sest nende raamesse kuuluvate peamiste 
tegevusalade eesmärk on tuua vastavas valdkonna s kasu kolmandatest is ikutest abisaajatele. 
Tegevuseelarvesse kuuluvad ka iga polii tikavaldkonna jaoks vajalikud halduskulud. 
 
Täiendav teave kulude kandmis e kohta on esitatud 2009. aasta kom isjoni eelarvehaldust ja 
finantsjuhtimist käsitlevas aruandes. 
 
2.5 INSTITUTSIOONID JA AMETID (tabelid 14 −18) 
 
ET 169   ET  
Nagu varasematelgi aastatel, on Euroopa Li idu üldeelarve täitmise kohta koostatud 
konsolideeritud aruannetes kajastatud eelarve tä itmist kõigis institutsioonides, sest ELi 
eelarve raames koostatakse iga institutsiooni  jaoks eraldi eelarve. Ametitel puudub ELi 
eelarve raames oma eraldi eelarve ja neid rahastatakse osaliselt komisjoni eelarvest antava toetusega.  
 
Ametite kohta kogu asjakohase teabe andmiseks on konsolideeritud majandusaasta aruande eelarve poolel esitatud eraldi aruanded tradits iooniliste konsolideeritud ametite eelarvete 
täitmise kohta.