[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 2.2.2009

KOM(2009)28 lõplik

2009/0007 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU DIREKTIIV

vastastikuse abi kohta maksude, tollimaksude ja teiste meetmetega seotud nõuete sissenõudmisel

SELETUSKIRI

ETTEPANEKU TAUST |

110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Vastastikuse sissenõudmisabi kord sätestati kõigepealt nõukogu 15. märtsi 1976. aasta direktiivis 1976/308/EMÜ, mis kodifitseeriti nõukogu 26. mai 2008. aasta direktiiviga 2008/55/EÜ vastastikuse abi kohta teatavate lõivude, tollimaksude, maksude ja muude meetmetega seotud nõuete sissenõudmisel. Nimetatud õigusakt ei ole siiski osutunud piisavaks, et vastata siseturu nõudmistele, kuna see on viimase 30 aasta jooksul arenenud. Nagu Euroopa Kohtu kohtupraktika on näidanud, on tõhus koostöö ja sissenõudmissüsteem maksustamise valdkonnas üheks siseturu nurgakiviks selles mõttes, et see võimaldab liikmesriikidel kõrvaldada piiriülestelt tehingutelt diskrimineerivad kaitsemeetmed, mille nad on kehtestanud maksudest kõrvalehoidumise ja maksukahjude hirmus, ning kannustab neid seda tegema. Liikmesriigid on ikka ja jälle hukka mõistnud direktiivi 1976/308/EMÜ kohaselt nende kasutuses olevate õiguslike meetmete puudulikkust (aeglus, ebavõrdsus, kooskõlastamise puudumine, läbipaistmatus). Seepärast on nüüd vajalik kehtestada siseturul sätted parandatud sissenõudmisabi süsteemi kohta, mis tagavad liikmesriikides kiired, tõhusad ja ühtsed sissenõudmisabi menetlused. |

120 | Üldine taust Sissenõudmist käsitlevaid riiklikke sätteid kohaldatakse ainult oma riigi territooriumil. Haldusasutused ei saa väljaspool oma liikmesriigi territooriumi makse ise sisse nõuda. Samal ajal suureneb isikute ja kapitali liikumine ning petturid kasutavad asutuste pädevuste territoriaalset piiratust ära, et tekitada maksejõuetust riikides, kus neil on maksuvõlad. Vaba liikumist käsitlevad EÜ asutamislepingu sätted muudavad liikmesriikide jaoks raskeks küsida tagatisi nende territooriumil tasumisele kuuluvate maksude tasumiseks. Seepärast paluvad liikmesriigid sissenõudmisel üha enam teiste liikmesriikide abi. (2003. aastal said liikmesriigid 3355 abitaotlust; 2007. aastaks oli see arv suurenenud 11 794-ni). Tulemuslikult sissenõutud summad ulatuvad siiski vaid 5 %ni neist summadest, mille puhul sissenõudmisabi palutakse. Kuna vajadus sissenõudmisabi järele pidevalt kasvab, kuid siiani on saavutatud selles osas vaid nõrku tulemusi, on absoluutselt vajalik drastiliselt reformida vastastikuse sissenõudmisabi toimimist. Et võimaldada maksuametnikel hakkama saada taotluste suurenenud arvuga, on vajalik vastu võtta uued, kergemini kohaldatavad eeskirjad ning hõlbustada abialaste juriidiliste dokumentide kasutamist praktikas. Sissenõudmiste määra suurendamiseks peab muutma abitaotluste tingimusi ning välja töötama omaalgatusliku teabevahetuse süsteemi. Selline reform on eriti tähtis võitluses käibemaksupettuste vastu, mille arvukus toob siseturul kaasa normaalsete konkurentsitingimuste suure moonutamise ning mis mõjutavad suurel määral liikmesriikide ja ühenduse eelarvet. Määratud käibemaksuesindajate taotlemise võimaluse kaotanud direktiivi 200/65/EÜ mõju ning käibemaksupettuste suurenemine – eelkõige nn karussellpettuste suurenemine – on tekitanud olukorra, kus 57,5 % kõikidest sissenõudmistaotlustest on seotud käibemaksunõuetega (olukord 2007. aastal). Samas näitab uue õigusakti reguleerimisala kavandatud laiendamine – hõlmata kõik maksud ja tollimaksud ning maksude ja tollimaksude mittetasumisest tulenenud kahjude hüvitisnõuded – vajadust liikmesriikide vahelise vastastikuse sissenõudmisabi uue korralduse järele. |

130 | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Kehtivad õigusaktid põhinevad 15. märtsi 1976. aasta direktiivil 1976/308/EMÜ, mis kodifitseeriti 26. mai 2008. aasta direktiiviga 2008/55/EÜ vastastikuse abi kohta teatavate lõivude, tollimaksude, maksude ja muude meetmetega seotud nõuete sissenõudmisel. Kehtivate õigusaktide reguleerimisala on piiratud. Neis ei nähta ette ühtseid juriidilisi dokumente täitemeetmete või ettevaatusabinõude võtmiseks. Praegused probleemid, mis on seotud teisest liikmesriigist pärit juriidiliste dokumentide tunnustamise ja tõlkimisega, on praeguste abieeskirjade ebatõhususe peamiseks põhjuseks. Lisaks kehtivad praeguste sätete kohaselt vastastikuse abi taotluse suhtes ranged tingimused, mis mõjutavad sissenõudmist negatiivselt. |

141 | Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |

KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

211 | Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Liikmesriikidega konsulteerimisel kasutati küsimustikku ja peeti arutelusid sissenõudmise komitees. |

212 | Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Liikmesriigid on üldiselt seisukohal, et olemasolevat sissenõudmisabi tuleb parandada ja tugevdada. Soovitati laiendada EÜ õigusaktide reguleerimisala, et vältida olukorda, kus maksuametid peaksid kasutama erinevaid kokkuleppeid, ning suurendada abi taotlemise võimalusi ja hõlbustada vastastikuse abi kasutamist. Neid soovitusi on ettepanekus arvesse võetud. |

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |

229 | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |

230 | Mõju hindamine Käesoleva ettepaneku mõju ei ole hinnatud. Riiklike asutuste sissenõudmispädevuste territoriaalsest piiratusest tulenevate probleemide lahendamiseks on vaja õigusakti. Teise võimalusena kaaluti olemasoleva direktiivi muutmist. Kavandatud reformi suurust ja mõju arvestades ei peetud seda siiski asjakohaseks. |

ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |

305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Komisjon teeb ettepaneku uue nõukogu direktiivi kohta, mis käsitleb vastastikust abi maksude, tollimaksude ja teiste meetmete sissenõudmisel. Vastastikuse sissenõudmisabi reguleerimisala tuleks lisaks juba praegu hõlmatutele laiendada teistele maksudele ja tollimaksudele, sest mis tahes maksu või tollimaksu mittetasumine mõjutab siseturu nõuetekohast toimimist. Reguleerimisala tuleks laiendada ka kohustuslikele sotsiaalkindlustusmaksetele. Et vältida probleeme seoses teise liikmesriigi juriidiliste dokumentide tunnustamise ja tõlkimisega, tuleb vastu võtta ühtsed täitemeetmete või ettevaatusabinõude võtmist võimaldavad juriidilised dokumendid. Samal põhjusel on asjakohane vastu võtta standardne vorm, millega teavitatakse kõnealuste nõuetega seotud dokumentidest teise liikmesriigi territooriumil. Selleks et saada sissenõudmiseks vajalikku teavet, peaks riikide ametnikel olema pädevus tegutseda teiste liikmesriikide territooriumil ning välja tuleks töötada omaalgatusliku teabevahetuse süsteem. Sissenõudmise võimaluste parandamiseks tuleks abi taotlemise tingimused muuta leebemaks, seda vähemalt teatud tingimuste osas. Ühiste taotlusvormide vastuvõtmine peaks abi andmist samuti lihtsustama. Ka teiste sätete eesmärk on lihtsustada abi andmist praktikas ja muuta õigusaktid kergemini kohaldatavaks. |

310 | Õiguslik alus EÜ asutamislepingu artiklid 93 ja 94. |

320 | Subsidiaarsuse põhimõte Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse sel määral, mil ettepanek ei kuulu ühenduse ainupädevusse. |

Liikmesriigid ei suuda ettepaneku eesmärke piisavalt saavutada järmis(t)el põhjus(t)el. |

321 | Liikmesriigid eraldi ei suuda ettepaneku eesmärke piisavalt saavutada järgmis(t)el põhjus(t)el: selleks, et kehtestada efektiivne sissenõudmisabi süsteem, tuleb vastu võtta ühised eeskirjad ja ühtsed juriidilised dokumendid. Lisaks nõuab maksupettuste vastane võitlus tegutsemist ELi tasandil, nagu on kinnitatud paljudes komisjoni dokumentides. |

323 | Nende asutuste vaheline vastastikune sissnõudmisabi võiks tugineda ka kahe- või mitmepoolsetele lepingutele. Sellised sätted on tavaliselt lisatud topeltmaksustamise vältimise lepingutesse. Nende reguleerimisala piirdub siiski üldiselt tulumaksudega, samas kui sissenõudmisabi võib anda ka teiste maksude ja tollimaksude puhul. Lisaks ei piisa üksikute liikmesriikide võetavatest meetmetest riikidevaheliste maksupettuste vastaseks võitluseks. |

Ühenduse meetmetega saavutatakse ettepaneku eesmärgid paremini järgmistel põhjustel. |

324 | Ühenduse meetmed on tulemuslikumad tänu ELi siduvate eeskirjade ühtse kogumi vastuvõtmisele, mida kohaldatakse igat liiki maksude ja tollimaksude suhtes. Samade õigusaktide ja vormide, samade tingimuste ja samade meetodite kohaldamine vastastikuse sissenõudmisabi puhul seoses kõikide nende maksude ja tollimaksudega hõlbustab asutuste tööd ning parandab kõnealuse abi tulemuslikkust. |

325 | Asjaomased asutused saavad taotlusi käsitleda lihtsamalt ja kiiremini ning vahetada ka asjakohast teavet operatiivsemalt. Neil on rohkem võimalusi sissenõudmismeetmete või ettevaatusabinõude kohaldamiseks. |

327 | Vastastikuse sissenõudmisabi alased EÜ õigusaktid käsitlevad riikide ametiasutuste vahelisi suhteid. Ettepanek ei mõjuta siiski liikmesriikide pädevust määratleda nende sisemiste õigusaktide kohased täitemeetmed ja ettevaatusabinõud. |

Seepärast on ettepanek subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas. |

Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega järgmis(t)el põhjus(t)el. |

331 | Vastastikuse sissenõudmisabi alaste ühiste eeskirjade vastuvõtmine iga liiki maksude osas kujutab endast suurt lihtsustust. Tingimusi, abimeetodeid, sissenõudmismeetmeteks või ettevaatusabinõudeks vajalike juriidiliste dokumentide vormi ja taotlusvorme käsitlevate ühiste eeskirjade vastuvõtmine on vajalik igapäevaste haldustavade hõlbustamiseks. Liikmesriikidele jääb täielik vastutus selles osas, kuidas nad toimivad oma riiklike õigusaktide kohaste sissenõudmismeetmete ja ettevaatusabinõude võtmisel. |

332 | Kavandatud meetmed ei too ühendusele, riikide valitsustele, piirkondlikele ega kohalikele asutustele, ettevõtjatele ega kodanikele kaasa mingit täiendavat rahalist või halduskoormat, vaid peaks vastupidiselt tõhustama olemasolevaid vahendeid ja vähendama kulusid. |

Õigusakti valik |

341 | Kavandatud õigusakt: direktiiv. |

342 | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el. Erinevate liikmesriikide haldusasutuste vahelisele vastastikule sissenõudmisabile õigusliku aluse pakkumiseks on vaja õigusakti. Kavandatud direktiiv peab asendama olemasoleva direktiivi 2008/55/EÜ. Uued elemendid (näiteks kohustus edastada teatavat teavet omaalgatuslikult (artikkel 5), taotluse esitanud liikmesriigi ametnike võimalus olla taotluse saanud liikmesriigi territooriumil teostatavate haldusuurimiste juures ning olla aktiivseks pooleks selles uurimises, kasutades taotluse saanud liikmesriigi ametnike inspekteerimisvolitusi (artikkel 6), dokumentidest teavitamise ühtse standardse vormi vastuvõtmine (artikkel 8), täitemeetmeid käsitleva ühtse juriidilise dokumendi (artikkel 11) ja ettevaatusabinõusid käsitleva ühtse juriidilise dokumendi vastuvõtmine (artikli 15 lõige 3), võimalike nõutavate kulude miinimumsummad (artikkel 19), ühised standardsed taotlusvormid (artikkel 20), riiklikud õigusaktid, mida tuleb kohaldada, kui käsitletakse abitaotlust seoses maksu või tollimaksuga, kui taotluse saanud liikmesriigis sarnane lõiv puudub (artikkel 22)) lähevad ilmselgelt kaugemale sellest, mida ainult riiklikke õigusakte kasutades saaks kehtestada. |

MÕJU EELARVELE |

409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |

TÄIENDAV TEAVE |

510 | Lihtsustamine |

511 | Ettepanekuga lihtsustatakse õigusakte ja avalike (ELi või riikide) asutuste haldusmenetlusi. |

512 | Õigusakte lihtsustatakse, kuna kavandatud õigusakt sisaldab ühiseid meetmeid, mida on kerge tõlgendada ja kohaldada. Lisaks toob kõnealune direktiiv kaasa selle, et liikmesriigid ei pea enam sõlmima muid kahe- või mitmepoolseid lepinguid sissenõudmisabi korraldamiseks. |

513 | Haldusasutused saavad kasutada ühiseid vahendeid ja juriidilisi dokumente eelnevalt määratletud organisatsioonilises võrgustikus (nt ühtne juriidiline dokument täitemeetmete ja ettevaatusabinõude kohta, ilma et seda oleks vaja tunnustada või asendada taotluse saanud liikmesriigis; standardsed taotlusvormid; dokumentidest teavitamise standardne vorm; standardvormide automaatne tõlkimine; elektrooniline edastamine; elektrooniliste dokumentide üldine tunnustamine; fikseeritud miinimumkulud). See lihtsustab nende tööd. ELi õigusaktide reguleerimisala laiendamine tähendab, et haldusasutustel ei ole sõltuvalt nõude liigist, mille jaoks nad sissenõudmisabi taotlevad, tarvis kasutada erinevaid õigusaktide kogumikke, mis kõik sisaldavad erinevaid eeskirju ja tingimusi. |

520 | Kehtivate õigusaktide kehtetuks tunnistamine Ettepaneku vastuvõtmisega kaasneb kehtivate õigusaktide kehtetuks tunnistamine. |

570 | Ettepaneku üksikasjalik selgitus I peatükk sisaldab üldsätteid, milles selgitatakse sisu (artikkel 1), reguleerimisala (artikkel 2) ning korraldusega seotud sätteid (artikkel 3). Reguleerimisala osas kohaldatakse direktiivi kõikide maksude ja tollimaksude suhtes, mille on kehtestanud liikmesriik või mis on kehtestatud liikmesriigi või EL nimel, ning kõikide maksude ja tollimaksude suhtes, mille on kehtestanud liikmesriikide territoriaalsed või halduslikud allüksused või mis on kehtestatud nende nimel; samuti kohustuslike sotsiaalkindlustusmaksete suhtes. II peatükis käsitletakse teabevahetust. Lisaks olemasolevale teabe taotlemise võimalusele (artikkel 4) peavad liikmesriigid vahetama teavet omaalgatuslikult (artikkel 5). Lisaks saavad taotluse esitanud liikmesriigi ametnikud viibida taotluse saanud liikmesriigi haldusasutuste ametiruumides või osaleda aktiivselt taotluse saanud liikmesriigi territooriumil toimuvates haldusuurimistes, omades taotluse saanud liikmesriigi ametnikega võrdset pädevust (artikkel 6). III peatükis käsitletakse abi seoses dokumentidest teavitamisega (artiklid 7–8). Teavitamise menetlust lihtsustatakse. Samuti kinnitatakse teiste teavitamismeetodite kehtivust. IV peatükk käsitleb sissenõudmismeetmeid või ettevaatusabinõusid. Taotluse esitamise tingimused ei ole enam nii ranged. Kogemused näitavad, et mida vanem on taotlus, seda väiksemad on sissenõudmisvõimalused. Teatud tingimustel on võimalik edastada sissenõudmistaotlus varajases etapis (artikkel 10). Taotluse saanud liikmesriigis täitmisele pööramist võimaldava ühtse juriidilise dokumendi vastuvõtmisega (artikkel 11) kaotatakse riiklike õigusaktide tunnustamise, täiendamise, asendamise või tõlkimise vajadus. Ettevaatusabinõude osas hõlmab direktiiv ka olukordi, kus nõude kohta puudub veel juriidiline dokument, mis võimaldab taotluse esitanud liikmesriigis jätkata täitmisele pööramisega (artikkel 15). See peaks aitama vältida olukordi, kus petturid tekitavad maksejõuetuse enne täitmisele pööramist lubava juriidilise dokumendi koostamist. Taotluse saanud liikmesriigis ettevaatusabinõude võtmist võimaldava ühtse juriidilise dokumendi vastuvõtmine peaks looma aluse selliseks tegevuseks, kusjuures taas kord puuduks vajadus tunnustada, täiendada, asendada või tõlkida riiklikke juriidilisi dokumente. Lisaks sisaldab direktiiv üksikasjalikke eeskirju, kuidas arvutada viieaastast tähtaega, mis on sissenõudmisabi osutamise aegumise ajaks (artikkel 17). Aegumistähtaja peatamist või katkestamist käsitlevat korda reformitakse, et muuta selle kohaldamine lihtsamaks ja tagada suuremad sissenõudmisvõimalused (artikkel 18). Tagatud miinimumkulud, mille tasumist võib nõuda, kui isik ei maksa nõutud summat vabatahtlikult, võivad olla stiimuliks taotluse saanud liikmesriigile eraldada sissenõudmisabile piisavalt vahendeid (artikkel 19). V peatükk sisaldab mõningaid üldiseid eeskirju, mis reguleerivad kõiki abitaotluste liike. Need on seotud standardvormide kasutamisega, elektroonilise edastamisega (artikkel 20), keelte kasutamisega (artikkel 21), taotluse täitmise suhtes kohaldatavate õigusaktidega (artikkel 22) ning dokumentide ja teabe avalikustamisega (artikkel 23). VI peatükk sisaldab lõppsätteid. Juhul, kui kohaldatakse käesolevat direktiivi, ei tohiks liikmesriigid kasutada teisi vastastikuse abi alaseid kokkuleppeid (artikkel 24). Kõnealuse peatüki sätetes käsitletakse ka sissenõudmise komiteed (artikkel 25), rakendussätteid (artikkel 26), hindamist (artikkel 27), ülevõtmist (artikkel 28), kehtiva direktiivi kehtetuks tunnistamist (artikkel 29) ning direktiivi jõustumist (artikkel 30). |

E-12600 | (Seletuskiri kinnitatud – 12 600 tähemärki – kooskõlas kirjaliku tõlke peadirektoraadi nõuetega.) |

2009/0007 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU DIREKTIIV

vastastikuse abi kohta maksude, tollimaksude ja teiste meetmetega seotud nõuete sissenõudmisel

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artikleid 93 ja 94,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1],

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[2],

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust[3]

ning arvestades järgmist:

(1) Ühenduse ja siseriiklikke finantshuve tuleb kaitsta, et tagada siseturu konkurentsivõime ja maksustamise neutraalsus.

(2) Vastastikuse sissenõudmisabi kord sätestati kõigepealt nõukogu 15. märtsi 1976. aasta direktiiviga 1976/308/EMÜ vastastikuse abi kohta teatavate lõivude, tollimaksude, maksude ja muude meetmetega seotud nõuete sissenõudmisel. Kõnealune direktiiv ja seda muutvad õigusaktid kodifitseeriti nõukogu 26. mai 2008. aasta direktiiviga 2008/55/EÜ vastastikuse abi kohta teatavate lõivude, tollimaksude, maksude ja muude meetmetega seotud nõuete sissenõudmisel[4]. Kuigi kõnealune kord kujutas endast esimest sammu ühenduse parandatud sissenõudmismenetluste suunas, lähendades kohaldatavaid riiklikke eeskirju, ei osutunud see kord siiski piisavaks, et vastata siseturu nõudmistele, kuna see on viimase 30 aasta jooksul arenenud. Nagu Euroopa Kohtu kohtupraktika on näidanud, on tõhus koostöö ja sissenõudmissüsteem maksustamise valdkonnas üheks siseturu nurgakiviks selles mõttes, et see võimaldab liikmesriikidel kõrvaldada piiriülestelt tehingutelt diskrimineerivad kaitsemeetmed, mille nad on kehtestanud maksudest kõrvalehoidumise ja maksukahjude hirmus, ning julgustab seda tegema.

(3) Et toime tulla abitaotluste suurenenud arvuga ja saavutada paremaid tulemusi, peab muutma kõnealuse sissenõudmisabi toimivamaks ja tulemuslikumaks ning selle korraldamist hõlbustama. Seepärast tuleks selgelt määratleda eeskirjad, mille alusel liikmesriikide pädevad ametiasutused saavad abi paluda ja anda, ning samuti kõikide asjaomaste poolte õigused ja kohustused.

(4) Käesolev direktiiv ei tohiks mõjutada liikmesriikide pädevust määratleda nende siseriiklike õigusaktide kohased sissenõudmismeetmed. Siiski on vaja tagada, et siseriiklike õigusaktide vahelised erinevused ega pädevate asutuste vahelise kooskõlastamise puudumine ei ohustaks käesolevas direktiivis ette nähtud vastastikuse abi süsteemi tõrgeteta toimimist.

(5) Liikmesriikide finantshuvide ja siseturu neutraalsuse paremaks kaitsmiseks on vajalik laiendada vastastikust sissenõudmisabi neile maksudele ja tollimaksudele, mis ei ole hõlmatud direktiiviga 2008/55/EÜ. Mis tahes maksude või tollimaksude mittetasumine võib tõesti moonutada normaalseid konkurentsitingimusi. Lisaks on selline laiendamine kooskõlas teiste rahvusvaheliste sissenõudmisabi käsitlevate õigusaktide arenguga. Sissenõudmisabi käsitlevaid eeskirju tuleks kohaldada ka kohustuslike sotsiaalkindlustusmaksete sissenõudmise suhtes ning Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi osalise või täieliku rahastamise süsteemi kuuluvatest meetmetest tulenevate nõuete suhtes. Neid eeskirju tuleks kohaldada ka käesoleva direktiivi reguleerimisalasse jäävate nõuetega kaasnevate intresside, halduskaristuste ja -trahvide, välja arvatud kõik kriminaalõigusliku iseloomuga karistused, ja kulude sissenõudmise suhtes.

(6) Vastastikune abi peaks seisnema selles, et taotluse saanud asutus esitab taotluse esitanud asutusele teabe, mida viimasel on vaja tema liikmesriigis tekkinud nõuete sissenõudmiseks ja võlgniku teavitamiseks kõigist taotluse esitanud liikmesriigist pärinevate nõuetega seotud juriidilistest dokumentidest, ning nõuab taotluse esitanud asutuse taotluse korral sisse taotluse esitanud riigist pärinevad nõuded või võtab ettevaatusabinõud, et tagada nende nõuete sissenõudmine.

(7) Täitemeetmete puhul kasutatava ühtse juriidilise dokumendi ja taotluse saanud liikmesriigis ettevaatusabinõude võtmist võimaldava ühtse õigusakti vastuvõtmine ning samuti nõudega seotud juriidilistest dokumentidest ja otsustest teavitamise alase ühtse standardvormi vastuvõtmine peaks lahendama teisest liikmesriigist pärit juriidiliste dokumentide tunnustamise ja tõlkimisega kaasnevad probleemid, mis on praeguse abikorra ebaefektiivsuse peamiseks põhjuseks.

(8) Sissenõudmise eesmärgil toimuv teabevahetus ei peaks enam aset leidma vaid taotluse esitanud asutuse nõudmisel. Toimuma peaks omaalgatuslik teabevahetus konkreetsete maksutagastuste osas ning maksuametnikel peaks olema võimalik viibida haldusasutuste ametiruumides ja osaleda aktiivselt haldusuurimistes teises liikmesriigis või teostada samaaegseid kontrolle. Samuti tuleks kehtestada võimalus otsesemaks teabevahetuseks teenistuste vahel eesmärgiga muuta abi andmine kiiremaks ja efektiivsemaks.

(9) Võttes arvesse liikuvuse suurenemist siseturul ning asutamislepingu või teiste õigusaktidega kehtestatud piiranguid tagatiste osas, mida liikmesriigi territooriumil registreerimata maksumaksjatelt võib nõuda, tuleks laiendada võimalusi taotleda teises liikmesriigis sissenõudmismeetmete või ettevaatusabinõude võtmist. Kuna nõude vanus on kriitiline tegur, peaksid liikmesriigid saama esitada vastastikuse abi taotluse, kui võib eeldada, et sissenõudmine suudetakse teostada kiiremini ja efektiivsemalt taotluse saanud liikmesriigis, kuigi kõiki siseriiklikke sissenõudmisvahendeid ei ole veel kasutatud.

(10) Üldine kohustus edastada taotlusi ja dokumente digitaalsel kujul ja elektroonilise võrgu kaudu ning täpsed eeskirjad taotluste ja dokumentide tõlkimise kohta peaksid võimaldama liikmesriikidel käsitleda taotlusi kiiremini ja lihtsamalt.

(11) Taotluse saanud liikmesriigis toimuva sissenõudmismenetluse jooksul võib asjaomane isik vaidlustada nõude, taotluse esitanud liikmesriigi asutuste teate või nõude täitmisele pööramist lubava juriidilise dokumendi. Selleks puhuks tuleks ette näha, et asjaomane isik peab nõude vaidlustamiseks pöörduma taotluse esitanud liikmesriigi pädeva organi poole ning et taotluse saanud asutus peab kõik juba alustatud täitemenetlused peatama, välja arvatud taotluse esitanud asutuse vastupidise taotluse korral, kuni eespool nimetatud pädev organ teeb selles küsimuses otsuse.

(12) Selleks et julgustada liikmesriike eraldama teiste liikmesriikide nõuete sissenõudmiseks piisavalt vahendeid, peaks taotluse saanud liikmesriigil olema õigus nõuda võlgnikult sisse sissenõudmisega seotud kulud. Kindlasummaliste kulude sissenõudmise võimalus peaks aitama tõsta taotluse saanud asutuse võetavate sissenõudmismeetmete efektiivsust.

(13) Abitaotluse täitmisel peaks taotluse saanud asutus põhimõtteliselt kasutama volitusi, mis on talle antud sama maksu või tollimaksu või samasuguse puudumisel sarnast maksu või tollimaksu käsitlevate nõuete suhtes kohaldatavate siseriiklike õigusaktidega. Samasuguse maksu või tollimaksu puudumisel peaks taotluse saanud asutus kasutama volitusi, mis on ette nähtud tema liikmesriigi õigusaktidega, mida kohaldatakse isiku sissetulekule kehtestatud maksudega seotud nõuete suhtes. Neid riiklikke õigusakte tuleks kohaldada ka eeliste suhtes, mida antakse taotluse saanud liikmesriigis tekkivatele nõuetele.

(14) Aegumistähtaja osas peab lihtsustama kehtivaid eeskirju, nähes ette, et aegumistähtaegade peatumine või katkemine on üldiselt kindlaks määratud vastavalt taotluse saanud liikmesriigis kehtivatele õigusaktidele, välja arvatud juhul, kui aegumistähtaja peatamine või katkestamine ei ole võimalik nimetatud riigi õigusaktide kohaselt.

(15) Tuleks ette näha, et vastastikuse abi käigus edastatavaid dokumente ja teavet tohib kasutada teistel eesmärkidel sel määral, mil see on lubatud neid dokumente ja teavet saava liikmesriigi õigusaktide kohaselt.

(16) Et vältida keerukust ja lihtsustada sissenõudmisabiga tegelevate ametnike tööd, peaks liikmesriikide vaheline käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate nõuetega seotud vastastikune sissenõudmisabi põhinema ainult käesoleval direktiivil ning mitte teistel kahe- või mitmepoolsetel lepingutel.

(17) Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused[5].

(18) Kuna liikmesriigid ei suuda piisaval määral saavutada võetava meetme eesmärki, milleks on siseturul ühtse sissenõudmisabi süsteemi kehtestamine, ning seepärast on see nõutava ühtsuse, tulemuslikkuse ja efektiivsuse põhjustel paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus vastu võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

(19) Käesoleva direktiiviga austatakse põhiõigusi ja järgitakse põhimõtteid, mida tunnistatakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I peatükkÜldsätted

Artikkel 1 Sisu

Käesoleva direktiiviga nähakse ette eeskirjad, mille kohaselt liikmesriikide pädevad haldusasutused pakuvad kõigis liikmesriikides abi artiklis 2 nimetatud ja teises liikmesriigis tekkinud mis tahes nõuete sissenõudmisel.

Artikkel 2 Reguleerimisala

1. Käesolevat direktiivi kohaldatakse nõuete suhtes, mis on seotud kõikide mis tahes liiki maksude ja tollimaksudega, mille on kehtestanud liikmesriik või mis on kehtestatud liikmesriigi või ühenduse nimel.

2. Käesolevat direktiivi kohaldatakse nõuete suhtes, mis on seotud:

a) kõikide maksude ja tollimaksudega, mille on kehtestanud liikmesriikide territoriaalsed või halduslikud allüksused, sealhulgas kohaliku omavalitsuse asutused, või mis on kehtestatud nende nimel;

b) kohustuslike sotsiaalkindlustusmaksetega, mis kuuluvad tasumisele liikmesriigile või liikmesriigi allasutusele või avaliku õiguse kohaselt loodud sotsiaalkindlustusasutustele;

c) toetuste, sekkumiste ja teiste meetmetega, mis kuuluvad Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) täieliku või osalise rahastamise süsteemi, sealhulgas nende meetmetega seonduvalt sissenõutavate summadega;

d) lõivude ja teiste tollimaksudega, mis on ette nähtud suhkruturu ühise korralduse alusel.

3. Käesolevat direktiivi kohaldatakse kõigi nõuete suhtes, mis on seotud:

a) selliste nõuetega seotud karistuste ja trahvidega, mille puhul võidakse taotleda vastastikust abi vastavalt lõigetele 1 ja 2 ning mille on määranud haldusasutused, kes on pädevad kehtestama asjaomaseid makse või tollimakse;

b) intresside ja kuludega, mis on seotud selliste nõuetega, mille puhul võidakse taotleda vastastikust abi vastavalt lõigetele 1 ja 2.

Artikkel 3 Korraldus

1. Liikmesriigid määravad otse või volituse teel asutused (edaspidi pädevad asutused ), kelle nimel käesolevat direktiivi kohaldatakse.

2. Iga liikmesriik määrab ühe teabevahetuse keskasutuse (edaspidi teabevahetuse keskasutus ), millel lasub peamine vastutus kontaktide eest teiste liikmesriikidega ja komisjoniga käesoleva direktiiviga hõlmatud vastastikuse abi valdkonnas.

3. Iga liikmesriik võib määrata teabevahetuse asutused, mis vastutavad kontaktide eest teiste liikmesriikidega vastastikuse abi osas seoses artiklis 2 nimetatud ühe või mitme konkreetsemat liiki maksu ja tollimaksuga.

4. Iga liikmesriik võib lisaks teabevahetuse keskasutusele või teabevahetuse asutustele määrata teabevahetuse üksusteks muid asutusi.

Teabevahetuse üksused taotlevad või annavad vastastikust abi käesoleva direktiivi kohaselt seoses kindla territoriaalse pädevusega või erialase tegevuspädevusega.

5. Iga liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni oma määratud teabevahetuse keskasutusest ja kõikidest teabevahetuse asutustest või üksustest.

6. Kui teabevahetuse asutus või üksus saadab või saab abitaotluse või vastuse nimetatud taotlusele või kui ta saadab ametnikud teise liikmesriiki või võtab vastu teise liikmesriigi ametnikud vastavalt artiklile 6, teavitab teabevahetuse asutus või üksus sellest oma liikmesriigi teabevahetuse keskasutust vastavalt keskasutuse kehtestatud korrale.

II PEATÜKK TEABEVAHETUS

Artikkel 4 Teabetaotlus

1. Liikmesriigi teabevahetuse keskasutuse, teabevahetuse asutuse või teabevahetuse üksuse (edaspidi taotluse esitanud asutus ) taotlusel esitab taotluse saanud liikmesriigi teabevahetuse keskasutus, teabevahetuse asutus või teabevahetuse üksus (edaspidi taotluse saanud asutus ) mis tahes teabe, mis võib olla asjakohane taotluse esitanud asutusele tema nõuete sissenõudmisel vastavalt artiklis 2 osutatule.

Nimetatud teabe esitamiseks korraldab taotluse saanud asutus kõigi teabe saamiseks vajalike haldusuurimiste läbiviimise.

2. Taotluse saanud asutus ei ole kohustatud esitama teavet:

a) mida tal ei oleks võimalik saada oma asukohaliikmesriigis (edaspidi taotluse saanud liikmesriik ) tekkinud samalaadsete nõuete sissenõudmiseks;

b) mis avalikustaks äri-, tootmis- või ametisaladusi või

c) mille avalikustamine ohustaks taotluse saanud liikmesriigi julgeolekut või kahjustaks selle avalikku korda.

3. Taotluse saanud asutus teatab taotluse esitanud asutusele teabe andmisest keeldumise põhjused.

Artikkel 5 Omaalgatuslik teabevahetus

Teabevahetuse keskasutused vahetavad teavet, mis käsitleb muid riiklike maksuasutuste maksutagastusi peale käibemaksutagastuste, kui kõnealused tagastused on seotud teises liikmesriigis registreeritud isikutega ja käsitlevad summasid, mis on suuremad kui 10 000 eurot.

Artikkel 6 Viibimine haldusasutuste ametiruumides ja osalemine haldusuurimistes

1. Taotluse esitanud asutuse ja taotluse saanud asutuse kokkuleppel ning taotluse saanud asutuse kehtestatud korras võivad taotluse esitanud asutuse volitatud ametnikud viibida artikli 4 lõikes 1 osutatud teabe saamiseks ametiruumides, kus taotluse saanud liikmesriigi haldusasutused täidavad oma ülesandeid.

Kui asjaomane teave sisaldub dokumentatsioonis, millele on juurdepääs taotluse saanud liikmesriigi pädevatel asutustel, esitatakse taotluse esitanud asutuse asukohaliikmesriigi (edaspidi taotluse esitanud liikmesriik ) ametnikele nimetatud dokumentide koopiad.

2. Taotluse esitanud asutuse ja taotluse saanud asutuse kokkuleppel ning taotluse saanud asutuse kehtestatud korras võivad taotluse esitanud asutuse volitatud ametnikud viibida artikli 4 lõikes 1 osutatud teabe vahetamiseks taotluse saanud liikmesriigi territooriumil toimuvate haldusuurimiste juures.

Kui taotluse esitanud liikmesriigi ametnikud viibivad esimese lõigu kohaselt haldusuurimiste juures, võivad nad kasutada taotluse saanud liikmesriigi ametnikele antud inspekteerimisvolitusi, tingimusel et nad kasutavad nimetatud volitusi kooskõlas taotluse saanud liikmesriigi õigusnormidega.

Taotluse saanud liikmesriik käsitleb uurimise all oleva isiku mis tahes keeldumist järgimast taotluse esitanud liikmesriigi ametnike kontrollimeetmeid kui taotluse saanud liikmesriigi ametnike meetmetest keeldumist.

3. Taotluse esitanud liikmesriigi volitatud ametnikud, kes kasutavad lõigetes 1 ja 2 sätestatud võimalusi, peavad suutma esitada igal ajal kirjaliku kinnituse, mis kinnitab nende isikut ja ametialaseid volitusi.

III peatükkAbi seoses dokumentidest teavitamisega

Artikkel 7 Teatavatest nõuetega seotud dokumentidest teatamise taotlus

1. Taotluse esitanud asutuse palvel teatab taotluse saanud asutus adressaadile kõigist juriidilistest dokumentidest ja otsustest, sealhulgas kohtudokumentidest ja -otsustest, mis pärinevad taotluse esitanud liikmesriigist ning on seotud artiklis 2 osutatud nõude või selle sissenõudmisega.

2. Taotluse saanud asutus teavitab kohe taotluse esitanud asutust teavitamistaotluse järel võetud kõikidest meetmetest ning eelkõige kuupäevast, millal adressaati teavitati juriidilisest dokumendist või otsusest.

Artikkel 8 Teavitamisviisid

1. Taotluse saanud asutus tagab, et teavitamine taotluse saanud liikmesriigis toimub ühel järgmistest viisidest:

a) teavitamise teel, mis on teostatud taotluse saanud liikmesriigis kehtivate õigusnormide kohaselt;

b) saates tähitud kirjaga või elektrooniliselt standardvormi, millele on lisatud taotluse esitanud liikmesriigi juriidiline dokument või otsus; nimetatud standardvormina kasutatakse I lisas sätestatud vormi.

Punktis b osutatud standardvorm tõlgitakse taotluse saanud liikmesriigi ametlikku keelde või ühte ametlikku keelde. Vormile lisatud juriidilise dokumendi või otsuse tõlkimist taotluse saanud liikmesriigi ametlikku keelde siiski ei nõuta.

2. Lõike 1 kohaldamine ei mõjuta mis tahes muu teavitamisvormi kasutamist, mille on koostanud taotluse esitanud liikmesriigi pädev asutus vastavalt selles liikmesriigis kehtivatele eeskirjadele.

Taotluse esitanud liikmesriigi pädev asutus võib teavitada isikut teise liikmesriigi territooriumil mis tahes dokumendist otse tähitud kirjaga või elektrooniliselt.

IV peatükkSissenõudmismeetmed või ettevaatusabinõud

Artikkel 9 Sissenõudmistaotlus

1. Taotluse esitanud asutuse palvel nõuab taotluse saanud asutus sisse nõuded, mille suhtes on olemas taotluse esitanud liikmesriigis täitmisele pööramist lubav juriidiline dokument.

2. Taotluse esitanud asutus edastab taotluse saanud asutusele viivitamata kogu asjakohase teabe, mille ta on saanud sissenõudmistaotluse põhjuste kohta.

Artikkel 10 Sissenõudmistaotlust reguleerivad tingimused

1. Taotluse esitanud asutus ei või sissenõudmist taotleda, kuni nõude ja/või taotluse esitanud liikmesriigis selle täitmisele pööramist lubav juriidiline dokument on vaidlustatud selles liikmesriigis, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse artikli 13 lõiget 4.

2. Enne kui taotluse esitanud asutus esitab sissenõudmistaotluse, peab kohaldama selles liikmesriigis kehtivaid asjakohaseid sissenõudmismenetlusi, välja arvatud järgmistel juhtudel:

a) kui nimetatud menetlustega tõenäoliselt ei kaasne nõude täielik tasumine;

b) kui taotluse esitanud asutusel on konkreetne teave, mis sunnib teda arvama, et sissenõudmine võib õnnestuda ainult taotluse saanud liikmesriigis või et selle võib nimetatud riigis läbi viia kiiremini ja efektiivsemalt; sellisel juhul peab nõue olema nõuetekohaselt põhjendatud;

c) kui nõue tekib nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ artikli 205 kohaldamise tulemusena ning käibemaksuvõla eest solidaarselt vastutav maksukohustuslane on asutanud oma ettevõtte taotluse saanud liikmesriigis ning tal puudub asukoht taotluse esitanud riigis.

Artikkel 11 Taotluse saanud liikmesriigis täitmisele pööramist lubav juriidiline dokument ning teised lisadokumendid

1. Igale sissenõudmistaotlusele lisatakse ühtne juriidiline dokument, mis lubab täitmisele pööramist taotluse saanud liikmesriigis ning mille standardvormina kasutatakse II lisas sätestatud vormi.

Kõnealune ühtne juriidiline dokument, mis lubab täitmisele pööramist taotluse saanud liikmesriigis, on aluseks taotluse saanud liikmesriigis võetavatele sissenõudmismeetmetele ja ettevaatusabinõudele. Seda ei pea kõnealuses liikmesriigis tunnustama, täiendama või asendama.

2. Taotluse saanud liikmesriigis täitmisele pööramist lubavale ühtsele juriidilisele dokumendile lisatakse esmane täitmisele pööramist lubav juriidiline dokument, mis on koostatud eesmärgiga lubada täitemeetmete võtmist taotluse esitanud liikmesriigis ja mis on seotud nõudega, mille puhul sissenõudmisabi taotletakse. Kõnealust esmast juriidilist dokumenti ei pea taotluse saanud liikmesriigis tunnustama, täiendama või asendama.

Taotluse saanud liikmesriigis täitmisele pööramist lubava ühtse juriidilise dokumendi alusel võetud sissenõudmismeetmete ja ettevaatusabinõude kehtivust ei mõjuta asjaolu, et taotluse esitanud liikmesriigis täitmisele pööramist lubav lisatud esmane juriidiline dokument ei ole tõlgitud taotluse saanud liikmesriigi ametlikku keelde.

3. Nõude sissenõudmistaotlusele võib lisada teisi taotluse esitanud liikmesriigi väljastatud ja nõudega seotud dokumente.

Artikkel 12 Sissenõudmistaotluse täitmine

1. Sissenõudmiseks taotluse saanud liikmesriigis käsitletakse mis tahes nõuet, mille osas on taotletud sissenõudmist, taotluse saanud liikmesriigi nõudena, välja arvatud juhul, kui käesolevas direktiivis on sätestatud teisiti.

Taotluse saanud liikmesriik nõuab nõude sisse oma rahas.

2. Taotluse saanud asutus teavitab kohe taotluse esitanud asutust kõikidest sissenõudmistaotluse järel võetud meetmetest.

3. Taotluse saanud asutuse poolt sisse nõutud nõude kogusumma kantakse üle taotluse esitanud asutusele.

4. Alates sissenõudmistaotluse saamise kuupäevast nõuab taotluse saanud asutus hilinenud maksete eest intressi taotluse saanud liikmesriigis kehtivate õigusnormide kohaselt.

Nimetatud intressid kantakse samuti üle taotluse esitanud liikmesriigile.

5. Taotluse saanud asutus võib vastavalt oma liikmesriigis kehtivatele õigusnormidele ja pärast konsulteerimist taotluse esitanud asutusega anda võlgnikule makseaega või lubada tal maksta osade kaupa.

Taotluse saanud asutuse poolt lisamakseaja eest nõutud intressid tuleb samuti üle kanda taotluse esitanud liikmesriigile.

Artikkel 13 Vaidlused

1. Nõuet, taotluse esitanud liikmesriigis täitmisele pööramist lubavat esmast juriidilist dokumenti või taotluse saanud liikmesriigis täitmisele pööramist lubavat ühtset juriidilist dokumenti ning taotluse esitanud liikmesriigi pädeva asutuse esitatud teavituse kehtivust käsitlevad vaidlused kuuluvad taotluse esitanud liikmesriigi pädevate organite pädevusse. Kui huvitatud isik vaidlustab sissenõudmismenetluse jooksul nõude, taotluse esitanud liikmesriigis täitmisele pööramist lubava esmase juriidilise dokumendi või taotluse saanud liikmesriigis täitmisele pööramist lubava ühtse juriidilise dokumendi, teavitab taotluse saanud asutus kõnealust isikut sellest, et vaidlustamiseks peab ta pöörduma taotluse esitanud liikmesriigi pädeva organi poole vastavalt seal kehtivatele õigusnormidele.

2. Vaidlustega, mis käsitlevad taotluse saanud liikmesriigis võetud täitemeetmeid või taotluse saanud liikmesriigi pädeva asutuse esitatud teavituse kehtivust, tuleb pöörduda selle liikmesriigi pädeva organi poole vastavalt seal kehtivatele õigusnormidele.

3. Kui taotluse esitanud liikmesriigi pädeva organi poole pöördutakse lõikes 1 osutatud meetmete osas, teavitab taotluse esitanud asutus sellest taotluse saanud asutust ning määrab kindlaks, millises ulatuses nõue ei ole vaidlustatud.

4. Niipea kui taotluse saanud asutus on taotluse esitanud asutuselt või huvitatud isikult saanud lõikes 3 nimetatud teabe, peatab ta täitemenetluse vaidlustatud nõude osa puhul kuni selles valdkonnas pädeva organi otsuseni, kui taotluse esitanud asutus kooskõlas käesoleva lõike kolmanda lõiguga teisiti ei nõua.

Taotluse saanud asutus võib vajaduse korral võtta sissenõudmist tagavaid ettevaatusabinõusid sel määral, mil selle liikmesriigi õigusnormid seda lubavad ning ilma et see piiraks artikli 15 kohaldamist.

Taotluse esitanud asutus võib vastavalt tema liikmesriigis kehtivate õigusnormidega paluda taotluse saanud asutusel sisse nõuda vaidlustatud nõude või vaidlustatud osa nõudest sel määral, mil taotluse saanud liikmesriigi õigusnormid seda lubavad. Kõiki selliseid taotlusi tuleb põhjendada. Kui vaidlustamise tulemus on võlgniku kasuks, vastutab taotluse esitanud asutus kõikide sissenõutud summade hüvitamise ja tasumisele kuuluvate hüvitiste maksmise eest vastavalt taotluse saanud asutuse liikmesriigis kehtivatele õigusnormidele.

Artikkel 14 Sissenõudmisabi taotluse muutmine

1. Taotluse esitanud asutus teavitab taotluse saanud asutust kohe kõikidest tema sissenõudmistaotlusse tehtavatest hilisematest muudatustest või oma taotluse tagasivõtmisest, esitades muutmise või tagasivõtmise põhjendused.

2. Kui taotluse muutmise aluseks on artikli 13 lõikes 1 osutatud pädeva organi otsus, edastab taotluse esitanud asutus taotluse saanud liikmesriigis täitmisele pööramist lubava läbivaadatud juriidilise dokumendi. Seejärel võtab taotluse saanud asutus läbivaadatud juriidilise dokumendi põhjal täiendavad sissenõudmismeetmed.

Artikleid 11 ja 13 kohaldatakse läbivaadatud juriidilise dokumendi suhtes.

Artikkel 15 Ettevaatusabinõusid käsitlev taotlus

1. Taotluse esitanud asutuse taotluse korral võtab taotluse saanud asutus ettevaatusabinõud, et tagada nõude sissenõudmine.

2. Kui taotlus on seotud vaidlustatud nõudega või nõudega, mille suhtes veel puudub taotluse esitanud liikmesriigis täitmisele pööramist lubav juriidiline dokument, võib taotluse esitanud asutus esitada taotluse ainult ettevaatusabinõude võtmiseks, kui nimetatud meetmete võtmine on võimalik selle liikmesriigi kehtivate õigusnormide kohaselt. Sellisel juhul peab taotlus olema põhjendatud, välja arvatud juhul, kui taotlus esitatakse liikmesriigile, kes ei kohalda sellist tingimust oma vastastikuse sissenõudmisabi lepingutes ühe või enama kolmanda riigiga.

3. Igale ettevaatusabinõude võtmise taotlusele lisatakse ühtne juriidiline dokument, mis lubab ettevaatusabinõude võtmist taotluse saanud asutuse liikmesriigis ning mille standardvormina kasutatakse III lisas sätestatud vormi.

Kõnealune ühtne juriidiline dokument taotluse saanud liikmesriigis ettevaatusabinõude võtmiseks on aluseks taotluse saanud liikmesriigis võetavatele ettevaatusabinõudele. Seda ei pea kõnealuses liikmesriigis tunnustama, täiendama või asendama.

Taotluse saanud liikmesriigis ettevaatusabinõude võtmist lubavale ühtsele juriidilisele dokumendile lisatakse esmane ettevaatusabinõude võtmist lubav juriidiline dokument, mis on koostatud eesmärgiga lubada täitemeetmete võtmist taotluse esitanud liikmesriigis ja mis on seotud nõudega, mille puhul vastastikust abi taotletakse. Kõnealust esmast juriidilist dokumenti ei pea taotluse saanud liikmesriigis tunnustama, täiendama või asendama.

Taotluse saanud liikmesriigis ettevaatusabinõude võtmist lubava ühtse juriidilise dokumendi alusel võetud ettevaatusabinõude kehtivust ei mõjuta asjaolu, et taotluse esitanud liikmesriigis ettevaatusabinõude võtmist lubav lisatud esmane juriidiline dokument ei ole tõlgitud taotluse saanud liikmesriigi ametlikku keelde.

4. Ettevaatusabinõusid käsitlevale taotlusele võib lisada teisi taotluse esitanud liikmesriigi väljastatud ja nõudega seotud dokumente.

Artikkel 16 Ettevaatusabinõude taotlust reguleerivad eeskirjad

Artikli 15 jõustamiseks kohaldatakse artikli 9 lõiget 2, artikli 12 lõikeid 1 ja 2 ning artikleid 13, 14 ja 17 mutatis mutandis .

Artikkel 17 Taotluse saanud asutuse kohustuste piirid

1. Taotluse saanud asutus ei ole kohustatud andma artiklites 9–15 sätestatud abi, kui nõude sissenõudmine põhjustaks võlgniku seisundi tõttu tõsiseid majanduslikke või sotsiaalseid raskusi taotluse saanud liikmesriigis, juhul kui selles liikmesriigis kehtivad õigusnormid võimaldavad selliseid erandeid samalaadsete siseriiklike nõuete puhul.

2. Taotluse saanud asutus ei ole kohustatud andma artiklis 4 ja artiklites 6–15 sätestatud abi, kui artiklite 4, 6, 7, 9 või 15 kohane esmane abitaotlus on esitatud nõuete kohta, mis on vanemad kui viis aastat ning mille kuupäev jääb taotluse esitanud liikmesriigis nõude maksetähtpäeva ja esmase abitaotluse kuupäeva vahele.

Kui nõue või esmane taotluse esitanud liikmesriigis täitmisele pööramist lubav juriidiline dokument vaidlustatakse, hakatakse viieaastast ajavahemikku arvestama siiski hetkest, mil taotluse esitanud liikmesriigis tehakse kindlaks, et nõuet või täitmisele pööramist lubavat juriidilist dokumenti ei saa enam vaidlustada.

Lisaks hakatakse siis, kui taotluse esitanud liikmesriigi pädevad asutused on võimaldanud makse ajatamist, arvestama viieaastast ajavahemikku hetkest, mil makseperiood on lõppenud.

3. Taotluse saanud asutus teatab taotluse esitanud asutusele abitaotluse tagasilükkamise põhjused.

Artikkel 18 Aegumistähtaega käsitlevad küsimused

1. Aegumistähtaega käsitlevaid küsimusi reguleerivad ainult taotluse esitanud liikmesriigis kehtivad õigusnormid.

2. Aegumistähtaegade peatamise või katkestamise osas on nõuete sissenõudmisel taotluse saanud asutuse poolt või tema nimel abitaotluse täitmiseks võetud mis tahes sammudel, mille tulemusena taotluse saanud liikmesriigi kehtivate õigusaktide kohaselt aegumistähtaeg peatatakse või katkestatakse, sama mõju taotluse esitanud liikmesriigis, tingimusel et nimetatud aegumistähtaja peatamine või katkestamine on võimalik taotluse esitanud liikmesriigi kehtivate õigusaktide kohaselt.

Kui aegumistähtaja peatamine või katkestamine ei ole võimalik taotluse saanud liikmesriigis kehtivate õigusaktide alusel, siis taotluse saanud asutuse poolt või tema nimel nõuete sissenõudmisel abitaotluse täitmiseks võetud mis tahes samme, mis juhul, kui neid oleks võtnud taotluse esitanud asutus oma liikmesriigis või oleks need võetud tema nimel, oleksid põhjustanud aegumistähtaja peatamise või katkestamise vastavalt taotluse esitanud liikmesriigis kehtivatele õigusaktidele, käsitletakse nende mõju seisukohalt taotluse esitanud liikmesriigis võetud sammudena.

Esimene ja teine lõik ei mõjuta taotluse esitanud liikmesriigi pädevate asutuste õigust võtta meetmeid eesmärgiga peatada või katkestada aegumistähtaeg vastavalt selles liikmesriigis kehtivatele õigusaktidele.

3. Taotluse esitanud asutus ja taotluse saanud asutus teavitavad teineteist kohe kõikidest meetmetest, mis peatavad või katkestavad selle nõude aegumistähtaja, mille osas sissenõudmismeetmeid või ettevaatusabinõusid taotleti, või mis võivad selle kaasa tuua.

Artikkel 19 Kulud

1. Taotluse saanud asutus nõuab asjaomaselt isikult sisse ja peab kinni kõik selle asutuse kantavad sissenõudmisega seotud kulud. Nimetatud kulud peetakse kinni vastavalt taotluse saanud liikmesriigi õigusnormidele.

2. Kui asjaomane isik ei maksa nõutud summat taotluse saanud asutuse või tema nimel antud tähtaja jooksul, võib taotluse saanud asutus nõuda kulude sissenõudmise asemel järgmiste kindlasummaliste kulude tasumist:

a) 100 eurot, kui makse tehakse pärast vähemalt ühe haldusliku meeldetuletuse saatmist;

b) 200 eurot, kui taotluse saanud asutus võtab muid haldusmeetmeid või tehakse seda tema nimel;

c) 500 eurot, kui taotluse saanud liikmesriigis võetakse teisi täitemeetmeid.

Asjaomane isik võib pöörduda nimetatud kindlasummaliste kulude kohaldamise küsimuses taotluse saanud asutuse ja mis tahes organi poole, kes on pädev käsitlema taotluse saanud liikmesriigis võetud sissenõudmismeetmetega seotud küsimusi.

Igal juhul ei kohaldata neid kindlasummalisi kulusid seni, kuni artikli 13 lõigetes 1 ja 2 osutatud pädev organ otsustab, et sissenõudmismeetmed on põhjendamatud kas siis nõude sisu või taotluse esitanud liikmesriigis täitmisele pööramist lubava esmase juriidilise dokumendi või taotluse saanud liikmesriigis täitmisele pööramist lubava ühtse juriidilise dokumendi kehtivuse või taotluse saanud liikmesriigis teatise või täitemeetmete kehtivuse osas.

3. Selle nõude, sealhulgas maksmisele kuuluva põhisumma, intresside, karistuste, trahvide ja kulude sissenõudmist, mille puhul vastastikust abi taotleti, loetakse prioriteetsemaks taotluse saanud asutuse või tema nimelt kantud sissenõudmiskuludest.

4. Liikmesriigid loobuvad vastastikku kõigist nõuetest seoses käesoleva direktiivi kohaselt teineteisele antavast mis tahes vastastikust abist tulenevate kulutuste tagasimaksmiseks.

Kui sissenõudmine põhjustab siiski konkreetse probleemi või on seotud väga suurte kulude või organiseeritud kuritegevusega, võivad taotluse esitanud ja taotluse saanud asutus kokku leppida kõnealustele juhtumitele spetsiifilises tagasimaksmiskorras.

5. Olenemata lõikest 4 vastutab taotluse esitanud liikmesriik taotluse saanud liikmesriigi ees põhjendamatuks osutunud toimingutest tulenevate kulude ja kadude eest, kui toimingute põhjendamatus oli seotud nõude sisuga või taotluse esitanud asutuse väljastatud täitemeetmete ja/või ettevaatusabinõude võtmist lubava juriidilise dokumendi kehtivusega.

V peatükkÜldeeskirjad eri liiki abitaotluste kohta

Artikkel 20 Standardvormid ja teabevahetusviisid

1. Artikli 4 lõike 1 kohased teabetaotlused, artikli 7 lõike 1 kohased teavitused, artikli 9 lõike 1 kohased sissenõudmistaotlused või artikli 15 lõike 1 kohased ettevaatusabinõusid käsitlevad taotlused tuleb võimaluse korral edastada elektrooniliselt, kasutades standardvormi. Võimaluse korral kasutatakse neid vorme ka nõudega seotud täiendava teabevahetuse käigus.

Ka taotluse saanud liikmesriigis täitemeetmete või ettevaatusabinõude võtmist lubav ühtne juriidiline dokument ning taotluse esitanud riigis täitemeetmete või ettevaatusabinõude võtmist lubav esmane juriidiline dokument ning teised artiklites 11 ja 15 osutatud dokumendid edastatakse võimaluse korral elektrooniliselt.

Vajadusel võib standardvormidele lisada aruandeid, avaldusi ja muid paberkandjal või digitaalselt esitatud dokumente või nende tõestatud koopiaid või väljavõtteid, mis edastatakse samuti võimaluse korral elektrooniliselt.

Standardvorme ja elektroonilist teabevahetust kasutatakse ka artikli 5 kohase omaalgatusliku teabevahetuse korral.

2. Lõiget 1 ei kohaldata teabe ja dokumentide suhtes, mis on saadud teises liikmesriigis haldusasutuste ametiruumides viibimisel või teises liikmesriigis haldusuurimistes osalemisel vastavalt artiklile 6.

3. Kui teabevahetus ei toimu elektrooniliselt või selleks ei kasutata standardvorme, ei mõjuta see saadud teabe või abitaotluse täitmisel võetud meetmete kehtivust.

Artikkel 21 Keelte kasutamine

1. Abitaotlused ning taotluse saanud liikmesriigis täitemeetmete või ettevaatusabinõude võtmist lubav ühtne juriidiline dokument edastatakse taotluse saanud liikmesriigi ametlikus keeles või ühes ametlikus keeles või tõlgitakse kõnealusesse keelde.

Taotluse kehtivust ei mõjuta siiski asjaolu, et taotluse teatud osad on esitatud mõnes muus keeles kui taotluse saanud liikmesriigi ametlikus keeles või ühes ametlikus keeles, kui pädevad asutused on selles kahepoolselt kokku leppinud.

2. Taotluse esitanud liikmesriigis täitemeetmete või ettevaatusabinõude võtmist lubava esmase juriidilise dokumendi tõlkimist taotluse saanud liikmesriigi ametlikku keelde ei nõuta, kui see edastatakse taotluse saanud asutusele või asjaomasele isikule.

3. Dokumendid, mille puhul nõutakse teavitamist vastavalt artiklile 7, võib edastada taotluse saanud asutusele taotluse esitanud liikmesriigi ametlikus keeles. Kui asjaomast isikut teavitatakse vastavalt artikli 8 lõike 1 punktile b, ei nõuta nende dokumentide tõlkimist taotluse saanud liikmesriigi ametlikku keelde.

4. Kui taotlusele on lisatud muud dokumendid lisaks lõigetes 1, 2 ja 3 osutatutele, võib taotluse saanud asutus vajaduse korral nõuda taotluse esitanud ametiasutuselt kõnealuste dokumentide tõlkimist taotluse saanud liikmesriigi ametlikku keelde või ühte ametlikku keelde või mis tahes keelde, milles pädevad asutused on kahepoolselt kokku leppinud.

Artikkel 22 Taotluste täitmise suhtes kohaldatavad õigusaktid

1. Käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluva nõudega seotud abitaotluse täitmisel kasutab taotluse saanud asutus volitusi, mis on ette nähtud tema liikmesriigi õigusnormidega, mida kohaldatakse samasuguse maksu või tollimaksu või samasuguse puudumisel sarnase maksu või tollimaksuga seotud nõuete suhtes, kui käesolevas direktiivis ei sätestata teisiti.

Kui taotluse saanud asutus leiab, et tema territooriumil ei ole kehtestatud samasuguseid või sarnaseid makse või tollimakse, kasutab ta volitusi, mis on ette nähtud tema liikmesriigi õigusnormidega, mida kohaldatakse isiku sissetulekule kehtestatud maksu käsitlevate nõuete suhtes, kui käesolevas direktiivis ei sätestata teisiti.

2. Lõiget 1 kohaldatakse eeliste suhtes, mida antakse taotluse saanud liikmesriigis tekkinud nõuetele.

Artikkel 23 Teabe ja dokumentide avalikustamine

1. Teavet ja dokumente, mille taotluse esitanud või taotluse saanud asutus on saanud käesoleva direktiivi kohaselt, võib avalikustada sama liikmesriigi teistele ametiasutustele sel määral, mil see on lubatud kõnealuse liikmesriigi õigusaktide kohaselt, isegi kui kõnealust teavet võidakse kasutada muudel eesmärkidel lisaks artiklis 2 osutatud nõuete sissenõudmisele.

2. Kui taotluse esitanud või taotluse saanud asutus leiab, et käesoleva direktiivi kohaselt saadud teave või dokumendid võivad olla kasulikud kolmandale liikmesriigile, võib ta selle teabe või need dokumendid nimetatud riigile edastada.

3. Kõik sama liikmesriigi ametiasutused võivad tugineda teabele või dokumentidele või nende tõestatud koopiatele või väljavõtetele, mille taotluse esitanud või taotluse saanud asutus on saanud käesoleva direktiivi kohaselt, või neid tõenditena kasutada samadel alustel kui kõnealuses riigis omandatud sarnasest teavet ja dokumente.

VI peatükkLõppsätted

Artikkel 24 Teiste abilepingute kohaldamine

Käesoleva direktiivi kohaldamisel ei kohalda liikmesriigid teisi kahe- või mitmepoolseid lepinguid või kokkuleppeid seoses teistele liikmesriikidele esitatavate abitaotlustega.

Artikkel 25 Komitee

1. Komisjoni abistab sissenõudmise komitee.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468//EÜ artikleid 5 ja 7.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

Artikkel 26 Rakendussätted

1. Komisjon võtab artikli 25 lõikes 2 osutatud korras vastu üksikasjalikud eeskirjad artikli 3, artikli 4 lõike 1, artiklite 5 ja 7, artikli 8 lõike 1 punkti b, artikli 9, artikli 11 lõike 1, artikli 12 lõike 2, artikli 14, artikli 15 lõigete 1 ja 3, artikli 16 ning artikli 20 lõike 1 rakendamiseks.

Nimetatud eeskirjad käsitlevad vähemalt järgmist:

a) artikli 3 lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud infovahetuse keskasutuse, teiste infovahetuse asutuste ja sideüksuste määramise ja töökorralduse tingimused;

b) asutuste vahelised teabevahetusviisid;

c) seoses artikli 4 lõikega 1, artiklitega 5 ja 7, artikli 9 lõikega 1 ning artikli 15 lõikega 1 kasutatavate standardvormide sisu ja vorm;

d) sissenõutavate summade ümberarvestamise ja ülekandmise eeskirjad.

2. Komisjon võib artikli 25 lõikes 2 sätestatud korras vastu võtta üksikasjalikud eeskirjad:

a) artikli 6 rakendamise kohta;

b) abitaotluseks alust andvate nõuete miinimumsummade kehtestamise kohta.

Esimese lõigu punkti b kohastes eeskirjades võib ette näha, et kõnealusest miinimumsummast väiksemad nõuded on vabatahtlikud ning nende suhtes kohaldatakse teatud tingimusi, eelkõige seoses sissenõutud summade jaotamisega taotluse saanud ja taotluse esitanud liikmesriigi vahel erandina artikli 12 lõikest 3.

3. Komisjon võib artikli 25 lõikes 2 sätestatud korras muuta I, II ja III lisas sätestatud standardvorme.

Artikkel 27 Aruandlus

Kõik liikmesriigid edastavad komisjonile igal aastal hiljemalt 31. märtsiks järgmise teabe:

a) igal aastal igale taotluse saanud liikmesriigile esitatud ja igalt taotluse esitanud liikmesriigilt saadud teabetaotluste, teavitamistaotluste ning sissenõudmismeetmete või ettevaatusabinõude võtmise taotluste arv;

b) nõuete suurus, mille puhul on taotletud sissenõudmisabi, ning sissenõutud summad;

c) mis tahes teave, mis võib olla kasulik käesoleva direktiivi kohase vastastikuse abi osutamise hindamiseks.

Komisjon esitab iga viie aasta järel Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiiviga kehtestatud korra toimimise kohta.

Artikkel 28 Ülevõtmine

1. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. detsembril 2009. Nad edastavad viivitamata komisjonile kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli.

Nad peavad kohaldama kõnealuseid sätteid 1. jaanuarist 2010.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende ametliku avaldamise korral nende normide juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste õigusnormide teksti.

Artikkel 29 Direktiivi 2008/55/EÜ kehtetuks tunnistamine

Direktiiv 2008/55/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2010.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitletakse viidetena käesolevale direktiivile.

Artikkel 30 Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Artikkel 31 Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

I LISA

ÜHTNE DOKUMENT JURIIDILISTEST DOKUMENTIDEST VÕI OTSUSTEST TEAVITAMISEKS VASTAVALT DIREKTIIVI (EÜ) NR .../... ARTIKLI 8 LÕIKELE 1 Dokumendi väljastanud ELi liikmesriik: … |

Direktiivi (EÜ) nr .../... (vastastikuse abi kohta maksude, tollimaksude ja teiste meetmetega seotud nõuete sissenõudmisel) artikli 7 lõikes 1 sätestatakse: „Taotluse esitanud asutuse palvel teatab taotluse saanud asutus adressaadile kõigist juriidilistest dokumentidest ja otsustest, sealhulgas kohtudokumentidest ja -otsustest, mis pärinevad taotluse esitanud liikmesriigist ning on seotud artiklis 2 osutatud nõude või selle sissenõudmisega.“ Sama direktiivi artikli 8 lõikes 1 sätestatakse: „Taotluse saanud asutus tagab, et teavitamine taotluse saanud liikmesriigis toimub ühel järgmistest viisidest: (...) b) saates tähitud kirjaga või elektrooniliselt standardvormi, millele on lisatud taotluse esitanud liikmesriigi juriidiline dokument või otsus.“ Vastavalt eespool nimetatud sätetele kujutab käesoleva dokumendi edastamine tähitud kirjaga või elektrooniliselt käesolevale dokumendile lisatud juriidilisest dokumendist / juriidilistest dokumentidest ja/või otsus(t)est teavitamist. |

A | KÄESOLEVA TEAVITAMISE EESMÄRK |

Käesoleva teavitamine eesmärk on: teavitada adressaati lisatud juriidilisest dokumendist / juriidilistest dokumentidest ja/või otsus(t)est. kinnitada adressaadile tema kohustust tasuda punktis B4 nimetatud summad. Kõnealune makse tuleks teha: enne 20AAKKPP viivitamata Adressaadi tähelepanu juhitakse asjaolule, et tasumata jätmise korral võivad taotluse saanud liikmesriigi asutused võtta täitemeetmeid ja/või ettevaatusabinõusid eesmärgiga tagada nõude sissenõudmine. Sellisel juhul võidakse nõuda kindlasummaliste halduskulude tasumist vastavalt direktiivile (EÜ) nr .../.... katkestada aegumistähtaeg seoses lisatud juriidilises dokumendis / juriidilistes dokumentides ja/või otsus(t)es nimetatud nõudega/nõuetega. |

B | LISATUD JURIIDILISE DOKUMENDI / JURIIDILISTE DOKUMENTIDE JA/VÕI OTSUS(T)E KIRJELDUS |

1 | Koostamiskuupäev: 20AAKKPP - Dokumendi number: … Maksu määramine Maksuameti otsus pärast halduskaebust Muu haldusotsus või õigusalus Kohtu nimi otsus/korraldus Muu juriidiline dokument |

2 | Asjaomase maksu nimetus: … |

3 | Asjaomase nõude laad: tollimaksud käibemaks aktsiisimaksud tulu- või kapitalimaks kindlustusmaksetelt tasutav maks liikmesriigi või tema nimel kehtestatud muu maks või tollimaks maks ja tollimaks, mille on kehtestanud liikmesriikide territoriaalsed või halduslikud allüksused, sealhulgas kohaliku omavalitsuse asutused, või mis on kehtestatud nende nimel kohustuslikud sotsiaalkindlustusmaksed, mis kuuluvad tasumisele liikmesriigile või liikmesriigi allasutusele või avaliku õiguse kohaselt loodud sotsiaalkindlustusasutustele toetused, sekkumised ja teised meetmed, mis kuuluvad Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) täieliku või osalise rahastamise süsteemi, sealhulgas nende meetmetega seonduvalt sissenõutavad summad lõivud ja muud tollimaksud, mis on ette nähtud suhkruturu ühise korralduse alusel |

4 | Asjaomase nõude suurus: Põhisumma: Halduskaristused ja -trahvid: Intressid 20AAKKPP seisuga: Kulud 20AAKKPP seisuga: Kogusumma: |

C | LISATUD JURIIDILISE DOKUMENDI / JURIIDILISTE DOKUMENTIDE JA/VÕI OTSUS(T)E EEST VASTUTAV ASUTUS |

1 | Nimi: |

2 | Tänav ja majanumber: |

3 | Postiindeks ja linn: |

4 | Telefon: |

5 | E-post: |

D | ASUTUS, KES VÄLJASTAB TÄIENDAVAT TEAVET TEAVITATUD JURIIDILISE DOKUMENDI / JURIIDILISTE DOKUMENTIDE JA/VÕI OTSUS(T)E KOHTA VÕI MAKSEKOHUSTUSE VAIDLUSTAMISE VÕIMALUSTE KOHTA (kui selleks on rubriigis C esitatud asutusest erinev asutus) |

1 | Nimi: |

2 | Tänav ja majanumber: |

3 | Postiindeks ja linn: |

4 | Telefon: |

5 | E-post: |

II LISA

DIREKTIIVIGA (EÜ) NR .../... HÕLMATUD NÕUETE TÄITMISELE PÖÖRAMIST LUBAV ÜHTNE JURIIDILINE DOKUMENT Dokumendi väljastanud ELi liikmesriik: … Vastavalt direktiivi (EÜ) nr .../... artiklile 11 kujutab käesolev dokument endast juriidilist dokumenti, mis lubab igas EÜ liikmesriigis sissenõudmismeetmete ja/või ettevaatusabinõude võtmist, kui seda taotleb käesoleva dokumendi väljastanud liikmesriigi taotluse esitanud asutus. |

A | NÕUDE KIRJELDUS |

1 | Maksu nimetus: … |

2 | Nõude laad: tollimaksud käibemaks aktsiisimaksud tulu- või kapitalimaks kindlustusmaksetelt tasutav maks liikmesriigi või tema nimel kehtestatud muu maks või tollimaks maks ja tollimaks, mille on kehtestanud liikmesriikide territoriaalsed või halduslikud allüksused, sealhulgas kohaliku omavalitsuse asutused, või mis on kehtestatud nende nimel kohustuslikud sotsiaalkindlustusmaksed, mis kuuluvad tasumisele liikmesriigile või liikmesriigi allasutusele või avaliku õiguse kohaselt loodud sotsiaalkindlustusasutustele toetused, sekkumised ja teised meetmed, mis kuuluvad Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) täieliku või osalise rahastamise süsteemi, sealhulgas nende meetmetega seonduvalt sissenõutavad summad lõivud ja muud tollimaksud, mis on ette nähtud suhkruturu ühise korralduse alusel |

3 | Nõude number: … |

4 | Nõudega hõlmatud ajavahemik: kalendriaasta: … ajavahemik: 20AAKKPP – 20AAKKPP (aasta – kuu – kuupäev) |

5 | Nõude hindamise kuupäev: … Täitmisele pööramist lubava juriidilise dokumendi kuupäev: … Võlgniku teavitamise kuupäev: … Maksetähtaeg: … |

6 | Nõude suurus: Põhisumma: Halduskaristused ja -trahvid: Intressid 20AAKKPP seisuga: Kulud 20AAKKPP seisuga: Kogusumma: |

B | VÕLGNIKU IDENTIFITSEERIMINE |

1 | Nimi: … |

2 | Käibemaksukohustuslasena registreerimise number: … Maksukohustuslasena registreerimise number: Muu registreerimisnumber: |

3 | Tänav ja majanumber: |

4 | Muud aadressi üksikasjad: |

5 | Postiindeks ja linn: |

6 | Riik: |

C | NÕUDE HINDAMISE EEST VASTUTAV ASUTUS |

1 | Nimi: |

2 | Tänav ja majanumber: |

3 | Postiindeks ja linn: |

4 | Telefon: |

5 | E-post: |

D | ASUTUS, KES VÄLJASTAB TÄIENDAVAT TEAVET NÕUDE JA/VÕI MAKSEKOHUSTUSE VAIDLUSTAMISE VÕIMALUSTE KOHTA (kui selleks on rubriigis C esitatud asutusest erinev asutus) |

1 | Nimi: |

2 | Tänav ja majanumber: |

3 | Postiindeks ja linn: |

4 | Telefon: |

5 | E-post: |

III LISA

DIREKTIIVIGA (EÜ) NR .../... HÕLMATUD NÕUETE SISSENÕUDMISE TAGAMISEKS ETTEVAATUSABINÕUDE VÕTMIST LUBAV ÜHTNE JURIIDILINE DOKUMENT Dokumendi väljastanud ELi liikmesriik: … Vastavalt direktiivi (EÜ) nr .../... artikli 15 lõikele 3 kujutab käesolev dokument endast juriidilist dokumenti, mis lubab igas EÜ liikmesriigis sissenõudmismeetmete ja/või ettevaatusabinõude võtmist, kui seda taotleb käesoleva dokumendi väljastanud liikmesriigi taotluse esitanud asutus. |

A | SELLE NÕUDE KIRJELDUS, MILLE SISSENÕUDMINE TULEB TAGADA |

1 | Maksu nimetus: … |

2 | Nõude laad: tollimaksud käibemaks aktsiisimaksud tulu- või kapitalimaks kindlustusmaksetelt tasutav maks liikmesriigi või tema nimel kehtestatud muu maks või tollimaks maks ja tollimaks, mille on kehtestanud liikmesriikide territoriaalsed või halduslikud allüksused, sealhulgas kohaliku omavalitsuse asutused, või mis on kehtestatud nende nimel kohustuslik sotsiaalkindlustusmaksed, mis kuuluvad tasumisele liikmesriigile või liikmesriigi allasutusele või avaliku õigusekohaselt loodud sotsiaalkindlustusasutustele toetused, sekkumised ja teised meetmed, mis kuuluvad Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) täieliku või osalise rahastamise süsteemi, sealhulgas nende meetmetega seonduvalt sissenõutavad summad lõivud ja muud tollimaksud, mis on ette nähtud suhkruturu ühise korralduse alusel |

KINDLAKS MÄÄRATUD NÕUETE PUHUL: | VEEL KINDLAKS MÄÄRAMATA NÕUETE PUHUL: |

3a | Nõude number: … | 3b | Ettevaatusabinõude võtmist lubava dokumendi nimi: Kohtu nimi otsus/korraldus, väljastatud 20AAKKPP number .... 20AAKKPP haldusotsus/õigusalus number .... |

4a | Nõudega hõlmatud ajavahemik: kalendriaasta: … ajavahemik: 20AAKKPP – 20AAKKPP | 4b | Veel kindlaks määramata nõudega hõlmatud ajavahemik: kalendriaasta: … ajavahemik: 20AAKKPP – 20AAKKPP |

5a | Nõude hindamise kuupäev: … Täitmisele pööramist lubava juriidilise dokumendi kuupäev: … Võlgniku teavitamise kuupäev: … Maksetähtaeg: … | 5b | Taotluse saanud liikmesriigi ametiasutuse poolt ettevaatusabinõude võtmist õigustavad põhjendused: asjaomase isiku maksejõuetus (maksejõuetuse oht) taotluse esitanud liikmesriigis asjaomase isiku maksupettuses (arvatava) osalemise või (arvatava) maksudest kõrvalehoidumise oht oht, et asjaomase isiku tegevus venitab sissenõudmist ettevaatusabinõusid saab võtta ainult taotluse saanud liikmesriigis või saab neid seal võtta kiiremini ja efektiivsemalt |

6 | Summad, mille osas ettevaatusabinõude võtmist taotletakse Põhisumma: Halduskaristused ja -trahvid: Intressid 20AAKKPP seisuga: Kulud 20AAKKPP seisuga: Kogusumma: |

B | (TULEVASE) VÕLGNIKU IDENTIFITSEERIMINE |

1 | Nimi: … |

2 | Käibemaksukohustuslasena registreerimise number: … Maksukohustuslasena registreerimise number: Muu registreerimisnumber: |

3 | Tänav ja majanumber: |

4 | Muud aadressi üksikasjad: |

5 | Postiindeks ja linn: |

6 | Riik: |

C | NÕUDE HINDAMISE EEST VASTUTAV ASUTUS |

1 | Nimi: |

2 | Tänav ja majanumber: |

3 | Postiindeks ja linn: |

4 | Telefon: |

5 | E-post: |

D | ASUTUS, KES VÄLJASTAB TÄIENDAVAT TEAVET NÕUDE JA/VÕI ETTEVAATUSABINÕUDE VÕTMIST ÕIGUSTAVATE TINGIMUSTE VAIDLUSTAMISE VÕIMALUSTE KOHTA (kui selleks on rubriigis C esitatud asutusest erinev asutus) |

1 | Nimi: |

2 | Tänav ja majanumber: |

3 | Postiindeks ja linn: |

4 | Telefon: |

5 | E-post: |

[1] ELT C , , lk .

[2] ELT C , , lk .

[3] ELT C , , lk .

[4] ELT L 150, 10.6.2008, lk 28.

[5] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.