NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT (EÜ) nr 14/2009,

16. veebruar 2009,

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu … määrus (EÜ) nr …/2009, millega luuakse telekommunikatsioonisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühm (GERT)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/C 75 E/05)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

Euroopa reguleerivate asutuste töörühm on andnud positiivse panuse järjekindla reguleerimispraktika väljakujunemisele, hõlbustades riikide reguleerivate asutuste vahelist ning riikide reguleerivate asutuste ja komisjoni vahelist koostööd. Riikide reguleerivate asutuste hulgas suurema järjekindluse saavutamise lähenemisviis, tuginedes praktilistel kogemustel põhinevale teabevahetusele, on selle rakendamisele järgnenud lühikese ajavahemiku jooksul osutunud edukaks. Elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste siseturu edasiarendamiseks on vaja jätkata ja tõhustada riikide reguleerivate asutuste vahelist koostööd ja koordinatsiooni.

GERTi töö peaks keskenduma elektrooniliste sideteenuste turu eelnevale reguleerimisele, eelkõige seoses turuanalüüsi korraga. GERT peaks oma ülesandeid täitma koostöös olemasolevate töörühmade ja komiteedega, näiteks direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) alusel loodud sidekomiteega, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsuse nr 676/2002/EÜ Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitlev otsus) (10) alusel loodud raadiospektrikomiteega, komisjoni 26. juuli 2002. aasta otsuse 2002/622/EÜ, millega luuakse raadiospektripoliitika töörühm (11) , alusel loodud raadiospektripoliitika töörühmaga ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 1997. aasta direktiivi 97/36/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 89/552/EMÜ teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (12) alusel asutatud kontaktkomiteega, ilma et see piiraks nimetatud töörühmade ja komiteede rolli.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

Sisu, reguleerimisala ja ülesanded

Artikkel 1

Sisu, reguleerimisala ja eesmärgid

1. Käesolevaga luuakse riikide reguleerivate asutuste nõuanderühm elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste valdkonnas, millele viidatakse kui telekommunikatsioonisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühmale (edaspidi „GERT”).

2. GERT tegutseb direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) ja direktiivide 2002/19/EÜ, 2002/20/EÜ, 2002/21/EÜ, 2002/22/EÜ ja 2002/58/EÜ (eridirektiivid) reguleerimisala piires, nimelt elektrooniliste sideteenuste turu majandusliku reguleerimise valdkonnas.

3. GERT täidab oma ülesandeid sõltumatult, erapooletult ja läbipaistvalt. Kogu oma tegevuses taotleb GERT samu eesmärke, mis on ettenähtud riikide reguleerivatele asutustele direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklis 8. Eelkõige aitab GERT kaasa elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste siseturu arendamisele ja paremale toimimisele, seades eesmärgiks tagada elektroonilise side ELi reguleeriva raamistiku järjekindel kohaldamine.

4. GERT edendab riikide reguleerivate asutuste vahelist ning riikide reguleerivate asutuste ja komisjoni vahelist koostööd ning annab nõu Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile.

Artikkel 2

GERTi roll ELi reguleeriva raamistiku kohaldamisel

1. GERT:

2. Lõike 1 punktis c osutatud otsuste, soovituste ja juhiste eelnõud on:

3. Riikide reguleerivad asutused ja komisjon arvestavad võimalikult suurel määral kõiki GERTi vastu võetud arvamusi, nõuandeid või parimat reguleerimispraktikat.

II PEATÜKK

GERTi struktuur

Artikkel 3

Koosseis

1. GERTi kuulub igas liikmesriigis loodud elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste turu igapäevase toimimise jälgimise eest esmavastutust kandva riigi reguleeriva asutuse juhataja või kõrgetasemeline esindaja.

2. Igal liikmesriigil on üks esindaja.

3. Komisjonil on vaatleja staatus ja ta on esindatud asjakohasel tasemel.

4. Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) riikide ja Euroopa Liiduga ühinemise kandidaatriikide reguleerivatel asutustel on vaatleja staatus ja nad on esindatud asjakohasel tasemel.

Artikkel 4

Töökord

1. GERT võtab vastu oma töökorra ja teeb selle avalikkusele kättesaadavaks.

2. GERTi arvamuste, parima reguleerimispraktika ja aruannete vastuvõtmiseks on vaja kaht kolmandikku liikmete häältest. Igal liikmel on üks hääl.

Töökorras sätestatakse täpsem hääletamise kord, sealhulgas tingimused, mille alusel üks liige võib teist esindada, kvoorumeid reguleerivad eeskirjad ning koosolekust teatamise tähtajad. Töökorras võib sätestada ka kiireloomulise hääletamise korra.

GERTi vastuvõetud arvamused, parim reguleerimispraktika ja aruanded avalikustatakse ja nendes näidatakse riigi reguleeriva asutuse reservatsioonid viimase taotluse korral.

3. GERT valib oma liikmete hulgast esimehe ja aseesimehed kooskõlas töökorraga. Esimehe ja aseesimeeste ametiaja pikkus on üks aasta. Esimees ja aseesimehed esindavad GERTi.

4. GERTi üldkoosolekud kutsub kokku selle esimees ja need toimuvad vähemalt neli korda aastas korralise koosolekuna. Erakorralised koosolekud kutsutakse kokku samuti esimehe algatusel, komisjoni taotlusel või vähemalt kolmandiku GERTi liikmete taotlusel. Koosoleku päevakorra koostab esimees ja see avalikustatakse.

5. GERTi tööd võib vajadusel korraldada ekspertide töörühmade kujul.

6. Komisjon kutsutakse GERTi kõikidele üldkoosolekutele ja teda võib kutsuda ekspertide töörühmade koosolekutele.

7. EMP riikide ja Euroopa Liiduga ühinemise kandidaatriikide eksperdid võivad osaleda GERTi koosolekutel vaatlejatena. GERT võib kutsuda oma koosolekutel osalema teisi eksperte ja vaatlejaid.

III PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 5

Nõustamine

Kui see on asjakohane, siis konsulteerib GERT enne arvamuste, parima reguleerimispraktika või aruannete vastuvõtmist huvitatud isikutega ja annab neile võimaluse esitada mõistliku aja jooksul märkusi. GERT teeb konsultatsiooni tulemused avalikkusele kättesaadavaks, ilma et see piiraks artikli 8 kohaldamist.

Artikkel 6

Läbipaistvus ja vastutus

1. GERT tagab oma tegevuse maksimaalse läbipaistvuse. GERT tagab, et avalikkusele ja kõigile huvitatud isikutele antakse objektiivset, usaldusväärset ja hõlpsasti kättesaadavat teavet, eelkõige GERTi töötulemuste kohta.

2. Igal aastal pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoniga võtab GERT vastu järgmise aasta tööprogrammi, edastab selle Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile ning teeb selle avalikkusele kättesaadavaks. GERT avaldab oma tegevuse kohta ka aastaaruande.

3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad taotleda, et GERT tutvustaks neile GERTi tegevusega seotud asjakohaseid küsimusi.

Artikkel 7

GERTi teavitamine

Komisjon ja riikide reguleerivad asutused annavad GERTile tema taotlusel tema ülesannete täitmiseks vajalikku teavet. Nimetatud teavet hallatakse vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklis 5 sätestatud eeskirjadele.

Artikkel 8

Konfidentsiaalsus

GERT ei avalda ega tee kolmandatele isikutele teatavaks teavet, mille ta on saanud või mida ta töötleb ning mida on palutud käsitleda konfidentsiaalselt.

Kui küsitud nõu või tõstatatud küsimus on konfidentsiaalne, on GERTi liikmetel, vaatlejatel ja kõikidel teistel isikutel kohustus mitte avaldada teavet, mis on GERTi või selle ekspertide töörühma töö kaudu nendele teatavaks saanud.

Artikkel 9

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub 31. detsembril 2009.

(1) ELT C 224, 30.8.2008, lk 50.

(2) ELT C 257, 9.10.2008, lk 51.

(3) Euroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), nõukogu 16. veebriari 2009. aasta ühine seisukoht ja Euroopa Parlamendi … seisukoht.

(4) EÜT L 108, 24.4.2002, lk 33.

(5) EÜT L 108, 24.4.2002, lk 7.

(6) EÜT L 108, 24.4.2002, lk 21.

(7) EÜT L 108, 24.4.2002, lk 51.

(8) EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37.

(9) EÜT L 200, 30.7.2002, lk 38.

(10) EÜT L 108, 24.4.2002, lk 1.

(11) EÜT L 198, 27.7.1997, lk 49.

(12) EÜT L 202, 30.7.1997, lk 60.

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I. SISSEJUHATUS

Komisjon võttis 16. novembril 2007 vastu ettepaneku Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega luuakse Euroopa Elektroonilise Side Turu Amet (1). Nõukogu sai komisjoni ettepaneku kätte 19. novembril 2007 (2).

Euroopa Parlament võttis oma esimese lugemise arvamuse vastu 24. septembril 2008.

Regioonide Komitee võttis oma arvamuse vastu 19. juunil 2008 (3).

Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis oma arvamuse vastu 29. mail 2008 (4).

Komisjon muutis oma ettepanekut 5. novembril 2008 (5).

Nõukogu võttis oma ühise seisukoha vastu 16. veebruaril 2009.

II. EESMÄRK

Kavandatud määrus on osaks komisjoni poolt 2007. aasta novembris esitatud elektroonilise side alasest ELi reguleerivast raamistikust ja selle eesmärk on luua uus ühenduse amet. Kõnealune amet aitaks raamdirektiivi ja eridirektiivide reguleerimisala piires kaasa elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste siseturu paremale toimimisele, sealhulgas eelkõige kogu ühendust hõlmava elektroonilise side arengule. Amet tegutseks ELi tasandil elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste eksperdikeskusena, tuginedes riikide reguleerivate asutuste kogemustele. Nii oleks elektroonilise side reguleeriva raamistiku kohaldamine järjekindel, mis omakorda parandaks konkurentsi ja aitaks kaasa konkurentsivõime suurenemisele.

III. ÜHISE SEISUKOHA ANALÜÜS

1. Üldised märkused

Ehkki nõukogu eelistas komisjoni pakutud õigusaktist erinevat õigusakti liiki, on ühisesse seisukohta lisatud enamik Euroopa Parlamendi poolt esimesel lugemisel vastu võetud muudatusettepanekutest kas täies ulatuses, osaliselt või põhimõtteliselt.

Ühine seisukoht sisaldab ka teatavaid uusi muudatusi, mille eesmärk on luua paindlik ja sõltumatud asutus, millel oleks eraõiguslik tugistruktuur.

Osa Euroopa Parlamendi poolt vastu võetud muudatusettepanekuid ühises seisukohas ei kajastu, sest nõukogu leidis, et need olid tarbetud või vastuvõetamatud, või teatavatel juhtudel seetõttu, et komisjoni algse ettepaneku sätted olid kas välja jäetud või neid oli põhjalikult muudetud.

Täpsemalt võttis nõukogu oma ühise seisukoha vastu, pidades silmas olemasolevate struktuuride, eelkõige Euroopa reguleerivate asutuste töörühma (ERG) parandamist ja tugevdamist. Uus kavandatud asutus peaks asendama ERG ja parandama selle toimimist, eesmärgiga tagada otsusetegemise protsessi suurem läbipaistvus ja tõhusus. Nõukogu eelistas anda ERG-le ametliku staatuse ühenduse määruses, määrates täpsemalt kindlaks selle ülesanded, toimimise ja suhted ühenduse institutsioonidega. Uus asutus, mida kutsutaks telekommunikatsioonisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühmaks (Group of European Regulators in Telecoms, edaspidi „GERT”), ei oleks ühenduse asutus ega juriidiline isik. Sellel oleks eraõiguslik tugistruktuur. GERTi loomisega tekiks seega paindlik ja tõhus asutus, mis tegutseks oma pädevuse raames, täpsemalt raamdirektiivi ja eridirektiivide kohaldamisalas, sõltumatult.

Nõukogu lisas teatavad sätted ja muutis mõnesid sätteid tagamaks, et GERTi koosseis oleks selge, selle sisemine töökorraldus proportsionaalne selle ülesannetega ning selle otsusetegemise kord lihtne ja tõhus. Nõukogu, nagu ka Euroopa Parlament, pidas oluliseks, et uus asutus tegutseks läbipaistvalt ja annaks Euroopa institutsioonidele oma tegevusest aru.

2. Konkreetsed märkused

a) Sisu, reguleerimisala ja eesmärgid

Nõukogu nõustub komisjoni ja Euroopa Parlamendi seisukohaga, mille kohaselt tuleks uus asutus luua elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste siseturu raames (muudatusettepanekud 7–13). Uus asutus, mis oleks nõuandev organ, peaks abistama riikide reguleerivaid asutusi ning aitama komisjonil oma ülesandeid täita (muudatusettepanek 12). See peaks olema ühtlasi elektroonilise side valdkonnas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni jaoks analüüsi-, arutelude ja nõustavaks organiks ning andma neile nende taotlusel või omal algatusel nõu (muudatusettepanekud 17–18, 52). See peaks asendama Euroopa reguleerivate asutuste töörühma (ERG), mis praegu komisjoni siseturu arendamisel nõustab ja abistab (muudatusettepanek 13). See peaks jätkama ERG tööd, edendades riikide reguleerivate asutuste vahelist ning riikide reguleerivate asutuste ja komisjoni vahelist koostööd, et tagada kõikides liikmesriikides elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste reguleeriva raamistiku järjekindel kohaldamine, ning sellega aidata kaasa siseturu arendamisele (muudatusettepanekud 11, 48–49, 53).

Nõukogu nõustub komisjoni ja Euroopa Parlamendi seisukohaga, mille kohaselt peab uue asutuse tegevus jääma raamdirektiivi ja eridirektiivide kohaldamisalasse ning olema selgelt kindlaks määratud (muudatusettepanekud 47–50, 56–60, 64, 69, 75–78, 80, 85, 87, 91–92, 97, 98, 99, 105). Nõustudes Euroopa Parlamendiga, leiab nõukogu, et GERTi ülesandeks oleks ühtlasi töötada välja reguleerivate meetmete kehtestamisega seotud parimad tavad, nagu reguleeriva raamistiku rakendamisega seotud ühised lähenemisviisid, meetodid ja suunised, ning levitada neid riikide reguleerivatele asutustele (muudatusettepanek 53). Nõukogu jagab samuti nende kahe institutsiooni seisukohta, et Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA) ei peaks muutuma selle uue asutuse osaks, kuivõrd uuel asutusel ei peaks olema Euroopa tasandil pädevust võrgu- ja infoturbe küsimustes (muudatusettepanekud 9–10, 24, 27, 36, 50, 56, 65, 89, 107 punkt d, 143).

Vastupidiselt Euroopa Parlamendile leiab nõukogu, et GERT (telekommunikatsioonisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühm) sobib uue asutuse nimeks palju paremini kui BERT (Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste ühendatud amet) (muudatusettepanek 47). Kuigi nõukogu nõustub Euroopa Parlamendiga selles osas, et sellise asutuse loomiseks läheks vaja kindlamat alust (muudatusettepanek 8), leiab ta, et GERTil ei pea olema ameti tunnuseid ning ta ei pea olema juriidiline isik (muudatusettepanekud 14 ja 51). Sarnaselt Euroopa Parlamendile leiab nõukogu, et tänu oma sõltumatusele, antud nõu ja levitatava teabe kvaliteedile, menetluste ja töömeetodite läbipaistvusele ning temale antud ülesannete hoolikale täitmisele annaks GERT ekspertnõu ja tekitaks usalduse (muudatusettepanek 12). Nõukogu peab vajalikuks asutada GERT ühenduse määrusega, et tagada järjepideva reguleeriva praktika edasine areng riikide reguleerivate asutuste omavahelise ning reguleerivate asutuste ja komisjoni vahelise intensiivsema koostöö ja koordineerimise kaudu, selleks et tugevdada elektroonilise side teenuste turgu.

Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei tohiks minna eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. Nõukogu leiab, et selle eesmärgi saab saavutada GERT, kes on ühenduse ametiga võrreldes vähem formaalne ja bürokraatlik.

GERTi ülesannete osas leiab nõukogu vastupidiselt Euroopa Parlamendile, et GERT peaks oma tegevuses keskenduma elektroonilise side turgude majandusliku reguleerimisega seotud küsimustele ega peaks taotlema eelnevalt selgelt kindlaksmääratud ülesandeid (muudatusettepanekud 16, 19, 20, 22, 26, 28, 68, 70, 71, 79, 81–84, 86, 93, 95, 102, 103–104 ja 106). Nõukogu ei jaga Euroopa Parlamendi arvamust, et GERT peaks andma nõu ka turul osalejatele (muudatusettepanekud 15 ja 54), kuna ta leiab, et GERT peaks täitma oma ülesandeid sõltumatult, vältides huvide konflikti. Kuigi nõukogu peab võimalikuks, et GERT täidab oma ülesandeid koostöös olemasolevate töörühmade ja komiteedega, ei leia ta, et GERT peaks neid töörühmasid ja komiteesid nõustama (muudatusettepanekud 81–84 ja 88).

b) Koosseis ja töökord

Nõukogu jagab Euroopa Parlamendi arvamust, et uus asutus peaks koosnema iga liikmesriigi reguleeriva asutuse juhtidest või kõrgetasemelistest esindajatest ning töörühma peaülesandeks peaks olema igapäevase järelevalve teostamine elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste turgude toimimise üle. Töörühma peaks kuuluma üks liige igast liikmesriigist. Nõukogu nõustub samuti, et komisjonil peaks olema vaatleja staatus (muudatusettepanek 108) ning et uus asutus peaks valima oma liikmete seas esimehe ja aseesimehed (muudatusettepanek 109). Nõukogu jagab Euroopa Parlamendi arvamust, et uus asutus peaks täitma oma ülesandeid sõltumatult, erapooletult ja läbipaistvalt (muudatusettepanek 112) ja peaks tegema oma otsused kahekolmandikulise häälteenamusega (muudatusettepanek 111). Sarnaselt Euroopa Parlamendiga leiab nõukogu, et riikide reguleerivad asutused ja komisjon peaksid võtma GERTi arvamusi võimalikult palju arvesse (muudatusettepanek 72).

Nõukogu nõustub uue asutuse struktuuri ja ülesannete lihtsustamisega, nagu selle pakkus välja Euroopa Parlament, eelkõige võrreldes komisjoni kavandatud struktuuriga (muudatusettepanekud 107 (punktid d ja e), 115–117, 119–120, 122, 125, 129–130, 138 ja 143–147) ja jagab Euroopa Parlamendi arvamust teatavate töökorralduslike aspektide osas, nagu näiteks uue asutuse poolt sisemise töökorra vastuvõtmine (muudatusettepanek 111) ja koosolekute kokkukutsumine (muudatusettepanek 110).

Nõukogu eelistab siiski vähem ametlikku organisatsioonilist ja finantsstruktuuri võrreldes Euroopa Parlamendi poolt pakutuga. Nõukogu ei pea GERTi ülesannete tõhusa täitmise tagamiseks vajalikuks reguleerivate asutuste nõukogu või haldusdirektori ametikoha loomist (muudatusettepanekud 107, 108, 114, 126–127, 131, 133–139, 142). Nõukogu leiab, et GERTi sõltumatuse tagamiseks, ei tohiks GERTi rahastada ühenduse eelarvest ei täielikult ega osaliselt (muudatusettepanekud 37, 51, 168, 149–151, 153 ja 154). Nõukogu leiab, et subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise tagamiseks ei ole asutusele ühenduse ameti staatuse andmine vajalik ja GERTi ülesannete seisukohast ka proportsionaalne (muudatusettepanekud 14, 51, 163, 168). Mis puudutab esimehe ja aseesimeeste kahe ja poole aasta pikkust ametiaega, siis nõukogu meelest oleks asjakohasem lühem, üheaastane ametiaeg (muudatusettepanek 109).

c) Läbipaistvus ja konfidentsiaalsus

Nõukogu on sarnaselt Euroopa Parlamendiga arvamusel, et kui see on asjakohane, siis enne arvamuste, parima reguleerimispraktika või aruannete esitamist peaks GERT konsulteerima huvitatud isikutega ja andma neile võimaluse esitada mõistliku aja jooksul märkusi.

Üldjuhul konsulteerimisprotsessi tulemused avaldatakse ning osutatakse kõikidele riikide reguleerivate asutuste tehtud reservatsioonidele, kui reguleerivad asutused seda taotlevad (muudatusettepanek 156). Nõukogu nõustub Euroopa parlamendiga, et GERT peaks oma tegevusi viima ellu võimalikult läbipaistvalt (muudatusettepanek 31).

Nõukogu on samuti nõus põhimõttega, et GERT peaks avaldama igal aastal töökava ja tegevusaruande ning andma oma tegevusest aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule, isegi kui Euroopa Parlamendi väljapakutud töökorraldus erineb nõukogu soovitust (muudatusettepanekud 101, 118, 124, 136, 139–142 ja 152). Nõukogu leiab sarnaselt Euroopa Parlamendiga, et GERT peaks austama konfidentsiaalsuse põhimõtet (muudatusettepanekud 39, 40 ja 96). Konkreetsemalt leiab nõukogu, et töörühm ei tohiks avaldada ega teha kolmandatele isikutele teatavaks teavet, mille ta on saanud või mida ta töötleb ning mida on palutud käsitleda konfidentsiaalselt. Lisaks sellele peaksid kõik GERTi liikmed, vaatlejad ja kõik teised isikud võtma kohustuse mitte avalikustada teavet, mis on saanud neile teatavaks GERTi või selle ekspertrühmade töös osaledes.

(1) KOM(2007) 699 lõplik.

(2) Dok 15408/07.

(3) ELT C 257, 9.10.2008, lk 68.

(4) TEN/327-329 — CESE 984/2008 — 2007/0247 (COD) — 2007/0248 (COD) — 2007/0249 (COD).

(5) KOM(2008) 720 lõplik.