KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE VIISAINFOSÜSTEEMI (VIS) VÄLJATÖÖTAMISE KOHTA 2011. AASTAL (esitatud vastavalt nõukogu otsuse 2004/512/EÜ artiklile 6) /* COM/2012/0376 final */





KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE VIISAINFOSÜSTEEMI (VIS) VÄLJATÖÖTAMISE KOHTA 2011. AASTAL (esitatud vastavalt nõukogu otsuse 2004/512/EÜ artiklile 6) SISUKORD KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE VIISAINFOSÜSTEEMI (VIS) VÄLJATÖÖTAMISE KOHTA 2011. AASTAL (esitatud vastavalt nõukogu otsuse 2004/512/EÜ artiklile 6) 2 1........... Sissejuhatus.................................................................................................................... 4 2........... VISi õigusraamistik......................................................................................................... 4 3........... Aruandeperioodil tehtud edusammud............................................................................... 4 3.1........ Väljatöötamine ja keskse infosüsteemi testimine............................................................... 4 3.2........ Biomeetriliste tunnuste tuvastamise süsteemi väljatöötamine.............................................. 5 3.3........ Sidemehhanism VIS Mail................................................................................................ 5 3.4........ Rajatiste ettevalmistus ja võrk......................................................................................... 5 3.5........ Keskse infosüsteemi (C.SIS) üleandmine Prantsusmaa ametiasutustele............................. 6 3.6........ Kavandamine liikmesriikides........................................................................................... 6 3.7........ VISi töölerakendumine Põhja-Aafrikas........................................................................... 6 3.8........ VISi töölerakendumine teistes piirkondades..................................................................... 7 3.9........ Statistika........................................................................................................................ 8 4........... VISi hooldusleping töökorras hoidmise ja edasiarendamisega seotud hoolduse (MWO/EM) raames 8 5........... Teavituskampaania......................................................................................................... 9 6........... Projektijuhtimine............................................................................................................. 9 6.1........ Kavandamine ja eelarve.................................................................................................. 9 6.2........ Riskijuhtimine............................................................................................................... 10 7........... VISi sõprade rühm....................................................................................................... 10 8........... Kokkuvõte................................................................................................................... 11 9........... Lisa: VISi töörühmad.................................................................................................... 12 9.1........ SISVISi komitee.......................................................................................................... 12 9.2........ VISi riiklike projektijuhtide koosolekud......................................................................... 12 9.3........ Testimise nõuanderühm................................................................................................. 12 9.4........ VIS Maili eksperdirühm................................................................................................ 12 1. Sissejuhatus Kooskõlas nõukogu 8. juuni 2004. aasta otsuse 2004/512/EÜ (viisainfosüsteemi (VIS) kehtestamise kohta)[1] artikliga 6 esitab komisjon käesolevaga nõukogule ja Euroopa Parlamendile kaheksanda eduaruande viisainfosüsteemi (VIS) arendamise kohta[2]. Aruandes antakse ülevaade tööst, mida komisjon tegi 2011. aasta jaanuarist detsembrini. 2. VISi õigusraamistik VISi määruse[3] artikli 48 kohaselt võttis Euroopa Komisjon 21. septembril 2011 vastu rakendusotsuse, millega määratakse kindlaks kuupäev, millest alates rakendatakse esimeses piirkonnas tööle viisainfosüsteem (VIS) (2011/636/EL)[4]. Kuupäevaks valiti 11. oktoober 2011 (vt punkt 3.7). Aruandeperioodil võeti vastu ka komisjoni 3. oktoobri 2011. aasta määrus nr 977/2011, millega muudetakse viisaeeskirja[5]. Muid õigusakte 2011. aastal VISi kohta vastu ei võetud. 3. Aruandeperioodil tehtud edusammud 3.1. Väljatöötamine ja keskse infosüsteemi testimine Aruandeperioodil lõpetati edukalt kaks testimisetappi, millest esimene hõlmas seitset osalisriiki ja teine kuutteist (esimese etapi seitse pluss üheksa uut riiki)[6]. Nimetatud kaks testimisetappi lõpetati algselt kavandatust hiljem, kuid siiski aruandlusperioodil. See oli tingitud sellest, et teatavaid, süsteemi stabiilsust ja tugevust mõõtvaid teste tuli korrata. Lõpuks jõuti mõlema testiseeria puhul järeldusele, et lepingutingimused on täidetud. Põhja-Aafrikas (Alžeeria, Egiptus, Liibüa, Mauritaania, Maroko ja Tuneesia) asuvate Schengeni riikide viisasid väljastavates konsulaaresindustes käivitati süsteem tegelikult 11. oktoobril 2011. Muudetud Schengeni piirieeskirjade[7] kohaselt hakkasid liikmesriigid kakskümmend päeva pärast süsteemi käivitamist, st 31. oktoobril 2011, kõigis Schengeni piiriületuspunktides VISis kontrollima kõiki viisasid vähemalt viisakleebise numbri alusel. 19. detsembril 2011 ühines Schengeniga Liechtenstein ja riik ühendati edukalt VISiga. 3.2. Biomeetriliste tunnuste tuvastamise süsteemi väljatöötamine Kogu aruandeperioodil toetati VISi talitlussüsteemi teste ja esialgseid vastuvõtuteste biomeetriliste tunnuste tuvastamise süsteemiga, mis osutab VISile sõrmejälgede tuvastamise teenust, kogemata sealjuures probleeme. Biomeetriliste tunnuste tuvastamise süsteem hakkas koos VISiga toimima 11. oktoobril 2011. Viie kuu pikkune lõplik süsteemi vastuvõtuperiood algas järgmisel päeval. 11. oktoobrist 31. detsembrini 2011 salvestati biomeetriliste tunnuste tuvastamise süsteemis kokku 170 138 sõrmejäljekomplekti. Kaaluka enamuse neist sõrmejälgedest edastasid Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia ja Hispaania. Liikmesriigid jätkasid oma sõrmejälgede kogumise seadmetes nende tarkvarapakettide kasutamist, mis biomeetriliste tunnuste tuvastamise süsteemi eest vastutav töövõtja neile andis. Mõne liikmesriigi sõrmejälgede kvaliteet paranes esimestel kuudel märkimisväärselt. Mõne liikmesriigi esitatud sõrmejälgede kvaliteet vajab aga endiselt parandamist. Liikmesriigid on hakanud sõrmejälgi kontrollima ka piiripunktides, mis on Schengeni piirieeskirjade kohaselt kolmeaastasel üleminekuajal vabatahtlik. 3.3. Sidemehhanism VIS Mail VIS Maili osas saavutati aruandeperioodil kaks suurt eesmärki. Esimesena alustati kõnealuse piirkonna konsulaaresindustes piiratud arvul konsulaarkoostöösõnumite vahetamisega VIS Maili sõnumite koostamise taristus. Teine oluline eesmärk oli VIS Maili II etapi spetsifikatsioonide valmimine. Selles etapis, mis algab pärast VISi ülemaailmset kasutuselevõttu, lisatakse VIS Maili ka Schengeni konsultatsioonivõrgu funktsioonid. Spetsifikatsioone käsitleva komisjoni rakendusotsuse vastuvõtmise menetlus algatati aruandeperioodi lõpu poole. 9. detsembril 2011 kiitis SISVISi komitee VISi küsimusi arutav koosseis spetsifikatsioonide projekti heaks. Otsus võetakse eeldatavasti vastu 2012. aasta jooksul (vt punkt 9.1). 3.4. Rajatiste ettevalmistus ja võrk Aruandeperioodil ühendati sTESTA võrguga Rumeenia ja Liechtenstein sai tootmiskeskkonnale juurdepääsu 2011. aasta detsembri lõpus. Aruandeperioodil olid võrguga seonduvad peamised tegevused a) vabatahtliku tõrkesiirdemehhanismi töö tagamine, mille korral võtab teisene rajatis esmase rajatise töö üle, b) võrguaja protokolli serveri kasutuselevõtt keskuse ja liikmesriikides paiknevate üksuste kellaaja sünkroniseerimiseks, c) võrgutehnoloogia uuendamine, mis parandas krüpteerimisseadmete tugevust; d) VISi meiliserveri testimine, e) keskse infosüsteemi töötajatele liikmesriikidega suhtlemiseks kommunikatsioonitaristu loomine, f) võrgu olukorrast üksikasjalikku ülevaadet pakkuva veebiportaali loomine, mida keskse infosüsteemi töötajad saavad kasutada kontrollimiseks, ja lõpuks g) VISi võrgu jälgimine VISi käivitumisele eelnevatel ja vahetult järgnevatel kriitilistel testimisetappidel. Tõrkesiirdemehhanism võimaldab liikmesriikidel kasutada riikliku süsteemi varukoopiat, et tagada süsteemi pidev toimimine riikliku süsteemi rikke korral. 2011. aasta lõpuks viidi tõrkesiirde testimine edukalt läbi kaheteistkümnes liikmesriigis. Tõrkesiirde testimist jätkatakse 2012. aastal teistes liikmesriikides, kes soovivad selle rakenduse kasutusele võtta. 3.5. Keskse infosüsteemi (C.SIS) üleandmine Prantsusmaa ametiasutustele Pärast kõigi testimisetappide edukat lõpuleviimist anti keskne infosüsteem (C.SIS) 2011. aasta septembris kolme nädala jooksul järk-järgult üle Strasbourgis asuvatele Prantsusmaa ametiasutustele. See protsess hõlmas VISi ja BMSi mitmesugust tehnilist seadistamist, näiteks puhastati andmebaas ja harjutati erinevaid operatiivmenetlusi (nt ümber-/tagasilülitus, stop/start). Üleminekuperioodil, enne kui korraldusasutus (vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa amet) asub 1. detsembril 2012 täitma oma ülesandeid, vastutab süsteemi igapäevase operatiivjuhtimise eest komisjon. VISi määruse kohaselt võib komisjon VISi operatiivjuhtimise usaldada kahe erineva liikmesriigi avalik-õiguslikele asutustele. Operatiivjuhtimisega seonduvate teenuste pakkumiseks on sõlmitud leping Prantsusmaa riigiasutustega. Strasbourgi kesküksuse ja St Johann im Pongau varuüksuse taristu osas on sõlmitud lepingud vastavalt ka Prantsusmaa ja Austriaga. 3.6. Kavandamine liikmesriikides Jättes kõrvale VISi keskinfosüsteemi töövalmiduse, sõltus süsteemi töölerakendumine põhiliselt riiklike projektide edusammudest. VISi sõprade rühma väljatöötatud igakuiste aruannete esitamise mehhanismi kaudu (vt punkt 7) andsid kõik liikmesriigid järjepidevalt teada, et liiguvad edasi vastavalt kehtestatud ajakavale, et pidada kinni esimeses kasutuselevõtu piirkonnas (Põhja-Aafrikas) töölerakendamise tähtajast. Liikmesriikide süsteemide vastavustestide osas viisid Tšehhi ja Kreeka oma testid aruandeperioodi esimeses pooles edukalt lõpule, lõpetades sellega vastavustestide tsükli kõigis Schengeni riikides. Nagu ka 2010. aastal, külastati 2011. aastal Põhja-Aafrikat, et saada kohapeal teavet liikmesriikide konsulaatide valmidusastme kohta, eelkõige seoses nende suutlikkusega koguda ja edastada VISi viisataotlejate biomeetrilisi andmeid. 2011. aasta oktoobri alguses külastasid komisjoni ning nõukogu justiits- ja siseküsimuste koosseisu eesistujast liikmesriigi esindajad Tuneesiat (Tunis), Marokot (Casablanca ja Rabat) ning Liibüat (Tripoli), et osaleda kohalikel Schengeni koostöökoosolekutel ja külastada kohalikke konsulaarasutusi. Kokku külastati kümmet konsulaaresindust, mille tulemusel esitati konsulaartöötajatele konkreetseid õiguslikke ja tehnilisi soovitusi. 3.7. VISi töölerakendumine Põhja-Aafrikas Poliitilised ja õiguslikud aspektid „VISi sõprade rühma” 16. märtsi 2011. aasta koosolekul väitis mitu liikmesriiki, et ehkki nad oleksid tehniliselt valmis VISiga ühinema 2011. aasta juuni lõpus, eelistaksid nad alustada Põhja-Aafrikas tegevust[8] pärast suvist viisade väljastamise kõrghooaega ja konsulaartöötajate vahetumist. Jõuti konsensusele rakendada VIS tööle 11. oktoobril 2011. VISi määruse artiklis 48 on sätestatud, et komisjon võtab vastu otsuse, milles määrab VISi töölerakendamise kuupäeva, kui a) komisjon on teatanud koos liikmesriikidega tehtud VISi põhjaliku testimise edukast lõpuleviimisest ja b) kõik liikmesriigid on teatanud komisjonile oma valmisolekust edastada andmeid kesksüsteemi riikliku liidese kaudu ja ühineda VISiga nende esimeses kasutuselevõtu piirkonnas asuvates konsulaatides. Esimese eeltingimuse osas jõudsid komisjon ja liikmesriikide asjatundjad 7. juulil 2011 seisukohale, et koos liikmesriikidega tehtav süsteemi põhjalik testimine on edukalt lõpule viidud. Volinik Malmströmi kiri ja testide tulemused saadeti Euroopa Parlamendile 7. oktoobril 2011. Teise eeltingimuse osas kutsuti liikmesriike üles esitama teatised oma valmisoleku kohta 2011. aasta juuli lõpuks. Esimene teatis esitati 5. juulil 2011 ja viimane 2. septembril 2011. Need kaks saavutust lubasid komisjonil võtta 21. septembril 2011 vastu rakendusotsuse, millega määratakse kindlaks kuupäev, millest alates rakendatakse esimeses piirkonnas tööle viisainfosüsteem (VIS)[9]. Korralduslikud aspektid 11. oktoobril 2011 ühinesid kõik liikmesriigid edukalt VISiga Põhja-Aafrikas. Rootsi oli esimene registreeritud toimingu teinud liikmesriik (kell 06.00 Greenwichi aja järgi). Liikmesriigi tasandil ilmnenud väikesed tehnilised probleemid lahendati esimesel päeval peaaegu kohe. Saksamaa oli esimene sõrmejälgedega viisa välja andnud liikmesriik. Alates 31. oktoobrist 2011 hakkasid liikmesriigid oma välispiiridel asuvates piiriületuspunktides VISis kontrollima viisakleebise numbreid, nagu on ette nähtud Schengeni piirieeskirjadega. 3.8. VISi töölerakendumine teistes piirkondades Mitu liikmesriiki kasutas VISi määruse artikli 48 lõikega 3 pakutavat võimalust jätkata VISi kasutuselevõttu muudes piirkondades kui esimene piirkond tingimusel, et nad teatavad sellest eelnevalt komisjonile. Ungari teatas 30. juunil 2011, et hakkab Välispiirifondist kaasrahastatava katseprojekti raames alates 11. oktoobrist 2011 koguma viisataotlejate sõrmejälgi ning kasutama VISi Istanbulis, Ankaraks ja Chisinaus. Šveits teatas 12. juulil 2011, et hakkab alates 11. oktoobrist 2011 kasutama VISi Šveitsi territooriumil ja viisade väljastamiseks välispiiridel asuvates piiriületuspunktides, kogumata sealjuures sõrmejälgi. Eesti teatas 15. septembril 2011, et hakkab alates 11. oktoobrist 2011 kasutama VISi, kogudes sealjuures taotlejate sõrmejälgi, et väljastada välispiiridel asuvates piiriületuspunktides viisasid. 6. oktoobril 2011 teatas Eesti ka oma kavatsusest hakata alates 11. oktoobrist 2011 kasutama VISi kõigis konsulaatides, kogumata sealjuures sõrmejälgi. Belgia teatas 7. oktoobril 2011, et hakkab alates 11. oktoobrist 2011 kasutama VISi, kõigis konsulaatides (välja arvatud Conakrys, kus Belgia hakkas VISi kasutama 1. novembril 2011), kogumata sealjuures sõrmejälgi. Kaks liikmesriiki saatsid komisjonile teatise pärast VISi kasutamisega alustamist mujal kui Põhja-Aafrikas. Näiteks Saksamaa teatas 12. oktoobril 2011, et hakkas 11. oktoobril 2011 kasutama VISi koos sõrmejälgede kogumisega viisade väljastamiseks piiridel. Island hakkas viisade väljastamiseks piiridel VISi kasutama 11. oktoobril 2011, sellekohane teatis saadi kätte 17. oktoobril 2011. Ehkki ühtki konkreetset probleemi esile ei kerkinud, palus komisjon seejärel kõigil liikmesriikidel piisavalt vara ette teatada kavatsusest võtta VIS kasutusele enne õigusaktides kindlaksmääratud kuupäevi. Komisjon palus liikmesriikidel ka alati enne tihedalt suhelda asjaomastes riikides asuvate ELi delegatsioonidega ning võtta viisataotlejate ja kohalike ametiasutuste teavitamiseks kõik asjakohased meetmed, eelkõige juhul, kui nad kavatsevad koguda viisataotlejate sõrmejälgi. Lõpuks teatas Poola 19. oktoobril 2011, et hakkab VISi kasutama Bakuus, Jerevanis ja Kuala Lumpuris, kogudes biomeetrilisi andmeid Välispiirifondist kaasrahastatava katseprojekti raames. Katseprojekt algas 26. oktoobril 2011 ja lõpeb eeldatavasti 31. mail 2012. 3.9. Statistika Aruandeperioodi lõpuks oli VISis edukalt töödeldud 299 648 viisataotlust, mille tulemusel väljastati 229 124 Schengeni viisat ja viisa väljastamisest keelduti 33 451 korral. Need arvud näitavad VISi kasutamist Põhja-Aafrikas ning teistes maailmajagudes eelmises punktis nimetatud liikmesriikide poolt. Ühe isiku poolt korduvate viisataotluste esitamise mõju osas tuvastati VISis aruandeperioodi lõpuks 468 võimalikku soodsama viisakohtlemise otsimise juhtu, mille puhul taotlejad, kellele viisat ei antud, esitasid uue viisataotluse. Neist ühel juhul esitas sama isik erinevates konsulaaresindustes viis viisataotlust. Kahel juhul esitati neli taotlust ja seitsmel juhul kolm. Ülejäänud 458 juhu puhul esitati kaks taotlust. Ühel juhul tegelesid nelja nädala jooksul küsimusega kolm konsulaaresindust, kes suutsid taotlused kokku viia. 4. VISi hooldusleping töökorras hoidmise ja edasiarendamisega seotud hoolduse (MWO/EM) raames Võttes arvesse tulevastel aastatel VISi sisestatavate andmete suurenevat hulka, algatas komisjon 14. juulil 2011 VISi töökorras hoidmise ja edasiarendamisega seotud hoolduse hankemenetluse, et tagada VISi tehniline hooldus töötingimustes ning ajapikku süsteemi toimimise parandamine. Aruandeperioodi lõpuks olid lõpetatud protsessi järgnevad etapid: algsete esimese etapi taotluste kättesaamine kuuelt kandidaadilt (2. september 2011), viie kandidaadi valimine tehnilise hindamise etappi ja kandidaatidele hanke tehniliste spetsifikatsioonide esitamine (2011. aasta oktoobri keskel), tehniliste pakkumiste esitamine kandidaatide poolt (23. detsember 2011). 5. Teavituskampaania Koostöös töövõtjaga ja konsulteerides liikmesriikidega, andis komisjon välja inglis-, prantsus-, saksa-, hispaania-, araabia-, hiina- ja venekeelse teabematerjali, mida liikmesriigid ja komisjon kasutavad teavituskampaaniates enne VISi töölerakendumist ja pärast seda. Materjal jagati liikmesriikidele 2011. aasta suvel. Lisaks toodeti VISi kohaste uute viisamenetluste selgitamiseks video. Video on kättesaadav mitmes keeles ning saadeti Euroopa uudisteportaalidele ja liikmesriikidele. Samuti täiendati siseasjade peadirektoraadi veebisaiti 11. oktoobril kogu VISi käsitleva teabega. Varsti pärast otsuse 2011/636/EL[10] vastuvõtmist kohtusid siseasjade peadirektoraadi esindajad Alžeeria, Egiptuse, Maroko, Mauritaania ja Tuneesia saadikutega Brüsselis. Eesmärk oli anda neile üksikasjalikku teavet (edastamiseks oma ametiasutustele) VISi töölerakendumise kohta. Saadikute esitatud küsimustes käsitleti sõrmejälgede võtmise nõuetest tehtavate erandite ulatust ja allhankeid. Koosoleku järel saadeti saadikutele vastav kirjalik teave. Nende kohtumiste järel võtsid piirkonna ELi delegatsioonid meetmeid selleks, et teavitada kohalikke Põhja-Aafrika ametiasutusi liikmesriikidega konsulteerimise kaudu kohaliku Schengeni koostöö raames. ELi delegatsiooni juht Egiptuses kohtus koos Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia ja Poola saadikutega kohalike ametiasutustega 26. septembril 2011. 29. septembril 2011 korraldati Saksamaa saatkonnas kohtumine ka Egiptuse ettevõtjatega, 4. oktoobril 2011 toimus Prantsusmaa saatkonnas pressikonverents. Liibüas külastasid komisjoni esindajad 27.–29. septembril 2011 Tripolit, et muu hulgas kohtuda Liibüa välisministeeriumi esindajatega ja teavitada VISi kasutuselevõtust. Ka Marokos ja Alžeerias saatsid ELi delegatsioonid kohalikele ametiasutustele teatised. Töölerakendumise päeval korraldati kaks pressiüritust. Brüsselis toimus tehniline briifing, millele järgnes volinik Malmströmi pressiesindaja etteaste. VISi edukast kasutuselevõtust teatamiseks andsid volinik Malmström ja Poola siseminister pressikonverentsi Varssavis. 6. Projektijuhtimine 6.1. Kavandamine ja eelarve 2011. aastal oli VISile kulukohutuste assigneeringuteks ette nähtud kokku 31,2 miljonit eurot, millest kasutati ära 95,06 %. Testimise tugiteenuste vähendamise ja süsteemi lõpliku vastuvõtuga seonduvate maksete 2012. aastasse üleviimise tõttu kasutati maksete assigneeringutest ära vaid 79,49 %. VISi eelarverida on 18 02 05. VIS || Kasutatavad kulukohustuste assigneeringud || Kasutatud kulukohustuste assigneeringud || Kokku % || Kasutatavad maksete assigneeringud || Kasutatud maksete assigneeringud || Kokku % C1 (assigneeringud VISi 2011. aasta rahastamisotsusest) || € 21 200 000,00 || € 3 456 723,74 || || € 27 486 195,00 || € 22 037 191,85 || C4 (assigneeringud IS, NO, CH 2011. aasta osamaksetest) || € 1 298 209,85 || || || € 1 298 209,85 || 0,00 || C5 (assigneeringud IS, NO, CH 2010. aasta osamaksetest) || € 8 703 298,00 || € 8 703 298,00 || || € 4 115 456,44 || € 4 115 456,44 || Üldised kulukohustused || || 17 500 000 || || || || Kokku || € 31 201 507,85 || € 29 660 022 || 95,06% || € 32 899 861,29 || € 26 152 648,29 || 79,49% 6.2. Riskijuhtimine Riskijuhtimise metoodikat aruandeperioodil ei muudetud. Iga kuu määras komisjon kindlaks projektiga seotud kõige suuremad riskid (kesk- ja riiklikul tasandil) ning esitas need liikmesriikidele VISi riiklike projektijuhtide igakuistel koosolekutel. Selle ülesande täitmisel abistas komisjoni kvaliteedi tagamise eest vastutav töövõtja. Nagu eelmiselgi aastal, arutati riske ka VISi sõprade rühmas. Komisjon tegi koostööd kahe nõukogu justiits- ja siseküsimuste koosseisu eesistujast liikmesriigiga, et hinnata peamisi riske ja liigitada need vastavalt nende mõjule. Iga riski vähendamiseks töötati välja meetmed. Komisjon pidas kõrgetasemelist registrit ja tegi järelkontrolli meetmete rakendamise üle. 2011. aasta lõpus määrati kindlaks järgmised kõige suuremad riskid: a) süsteemi suutlikkuse prognoositust kiirem ärakasutamine, kuna liikmesriigid laiendavad süsteemi teistesse piirkondadesse kavandatud järkjärgulisest kasutuselevõtust kiiremini, b) VISi kesksüsteemi üleandmine C.SISilt IT-süsteemide juhtimise ELi ametile ja c) jooksev sõrmejälgede kvaliteet. Kõikide riskide jaoks on välja töötatud nende maandamise meetmed ning komisjon, liikmesriigid ja süsteemi väljatöötamise eest vastutav peatöövõtja teevad tihedat koostööd, et piirata nimetatud riskide mõju kogu projektile. 7. VISi sõprade rühm VISi sõprade rühm kogunes aruandeperioodil kaheksa korda – neli korda esimesel poolaastal ja neli teisel. Nagu ka varasematel aastatel, andsid kõrgetasemelised mitteametlikud kohtumised võimaluse pidada läbipaistvaid arutelusid kõikidel VISiga seotud teemadel. Töökava koostas nõukogu justiits- ja siseküsimuste koosseisu eesistujast liikmesriik, koordineerides seda komisjoni ja nõukogu peasekretariaadiga. Teemadering hõlmas tavaliselt komisjoni ajakohastatud tehnilist ülevaadet VISi hetkeseisust, riske käsitlevat aruannet ning aruandlusmehhanismi kaudu saadud tulemusi riikide edusammude kohta. Erilist tähelepanu pöörati liikmesriikide edusammude jälgimisele esimeses kasutuselevõtu piirkonnas ja teavituskampaania ettevalmistamisele. Aruandeperioodi teises pooles ajakohastas nõukogu justiits- ja siseküsimuste koosseisu eesistujast liikmesriik liikmesriikide edusamme käsitlevaid küsimustikke, et hõlmata ka ettevalmistusi Lähis-Idas ja Pärsia lahe piirkonnas. Eesmärk oli hinnata liikmesriikide tehnilist valmisolekut ja nende kavatsust hakata VISi kõnealustes piirkondades kasutama pärast VISi kasutuselevõttu Põhja-Aafrikas. Kõnealuste andmete koondamine lubas Poolal algatada arutelu ülemaailmse kasutuselevõtu kogukestuse üle. Arutelu jätkub 2012. aastal. Tuleb märkida, et liikmesriikide poolt antud vastuste üldine kvaliteet aruandeperioodil paranes. Mõnel juhul lahknesid aga komisjonile edastatud Põhja-Aafrikas ettevalmistust käsitlevad teated ametlikest teadetest kõnealuse piirkonna valmisoleku kohta. See oli põhjustatud teadete erinevast tõlgendamisest ega toonud lõpuks kaasa mingeid probleeme. Paralleelselt konsulaaresindusi käsitlevate küsimustikega paluti liikmesriikidel regulaarselt ajakohastada infot ettevalmistuste kohta välispiiridel asuvates piiriületuspunktides ja nende valmisoleku kohta kasutada piiridel VISi viisade väljastamise eesmärgil. Ka siin antud vastuste kvaliteet aruandeperioodil paranes ja võimaldas kasulikku olukorraseiret. ,2012. aasta esimese poolaasta eesistujariik Taani otsustas selle aruandlusmehhanismi kasutamist jätkata. 8. Kokkuvõte Aastat iseloomustas süsteemi edukas töölerakendumine kõigis Põhja-Aafrika osalevates riikides 11. oktoobril 2011. Alates töölerakendumisest on VIS toiminud tõrgeteta ja kõik kättesaadavad statistilised andmed näitavad, et liikmesriigid kasutavad süsteemi täies ulatuses. VIS on tõendanud oma kasulikkust ka ühe isiku poolt kahes või enamas konsulaadis esitatud mitme viisataotluse tuvastamisel. Komisjon on andnud Euroopa Parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile korrapäraselt teavet VISi projekti arengu ja hetkeolukorra kohta ning teeb seda ka tulevikus. 9. Lisa: VISi töörühmad 9.1. SISVISi komitee SISVISi komitee VISi küsimusi arutav koosseis[11] kohtus 2011. aastal kaks korda: 23. juunil ja 2. septembril. Esimesel kohtumisel esitas komisjon mitteametliku dokumendi, milles käsitleti VISi kasutuselevõtu järgmiste piirkondade kindlaksmääramist, mis esitati juba VISi sõprade rühma 20. juuni 2011. aasta koosolekul. Positiivse vastuvõtu järel komitees jätkab komisjon otsuse vastuvõtmisega. Komitee teisel koosolekul arutasid komisjon ja saadikud sidemehhanismi VIS Mail tehnilisi spetsifikatsioone käsitlevat eelnõu. Komitee võttis rakendusotsuse eelnõu hiljem kirjaliku menetluse teel positiivselt vastu. Komisjon alustas otsuse vastuvõtmiseks sisemenetluse. Mõlemad otsused võetakse eeldatavalt vastu 2012. aastal. 9.2. VISi riiklike projektijuhtide koosolekud Aruandeperioodil kutsus komisjon kokku riiklike projektijuhtide kümme eksperdirühma koosolekut, et arutada VISi projekti olukorda, üksikasjalikke tehnilisi küsimusi, kavandamisküsimusi, riske ning tegevust projekti kesk- ja riiklikul tasandil. 9.3. Testimise nõuanderühm Rohkete testimiste tõttu kogunes testimise nõuanderühm, kes on SISVISi komitee VISi koosseisu nõuandev töörühm, aruandeperioodil sageli või pidas konverentskõnesid. Nõuanderühm tagas testimisega seotud probleemide analüüsimiseks ja nende lahendamiseks struktureeritud protsessi ning andis komisjonile nõu VISi testimiste lõpuleviimiseks. Liikmed andsid VISi testimise kohta soovitusi kõigis testimisetappides, eriti liikmesriikide vahetu osalusega etappides. 9.4. VIS Maili eksperdirühm Eksperdirühm kohtus aruandeperioodi jooksul igal kuul eesmärgiga toetada VISi sidemehhanismi (VIS Mail) rakendamist. 2012. aastaks lepiti kokku, et kohtutakse iga kahe kuu järel. Komisjon ja liikmesriigid teevad VIS Maili küsimuses koostööd võrgu tarnijaga ning neid toetab toe ja kvaliteedi tagamise eest vastutav töövõtja. [1] ELT L 213, 15.6.2004, lk 5. [2] Seitsmes aruanne, vt komisjoni aruanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile - Viisainfosüsteemi (VIS) väljatöötamise kohta 2010. aastal, KOM(2011) 346(lõplik), 14.6.2011. [3] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 767/2008, 9. juuli 2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus), ELT L 218, 13.8.2008, lk 60. [4] Komisjoni rakendusotsus, 21. september 2011, millega määratakse kindlaks kuupäev, millest alates rakendatakse esimeses piirkonnas tööle viisainfosüsteem (VIS) (2011/636/EL), ELT L 249, 27.9.2011, lk 18. [5] ELT L 258, 4.10.2011, lk 9. [6] Esimene test (talitlussüsteemi test) hõlmas järgnevaid riike: Saksamaa, Eesti, Itaalia, Ungari, Sloveenia, Rootsi ja Norra. Teine test (esialgne süsteemi vastuvõtutest) hõlmas lisaks eelnimetatutele järgnevaid riike: Hispaania, Prantsusmaa, Läti, Leedu, Poola, Portugal, Slovakkia, Soome ja Šveits. [7] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 81/2009, 14. jaanuar 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 562/2006 viisainfosüsteemi (VIS) kasutamise osas Schengeni piirieeskirjade raames, ELT L 35, 4.2.2009, lk 56. [8] Komisjoni 30. novembri 2009. aasta otsuse 2010/49/EÜ, millega määratakse kindlaks esimesed piirkonnad, kus viisainfosüsteem (VIS) tööle rakendatakse (ELT L 23, 27.1.2010, lk 62) kohaselt rakendatakse VIS esimesena tööle kolmes piirkonnas: Põhja-Aafrika, Lähis-Ida ja Pärsia lahe piirkond. Põhja-Aafrika hõlmab Al˛eeriat, Egiptust, Liibüat, Mauritaaniat, Marokot ja Tuneesiat. [9] Vt joonealune märkus 3. [10] Vt joonealune märkus 3. [11] Asutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1987/2006 (mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist) artikli 51 lõike 1 alusel (ELT L 381, 28.12.2006, lk 4).