ET Euroopa Liidu Teataja C 231/75

Regioonide komitee arvamus teemal “Ettepanek: nõukogu määrus, millega sätestatakse erimeetmed Euroopa Liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks põllumajandusvaldkonnas”

(2005/C 231/12)

REGIOONIDE KOMITEE,

võttes arvesse ettepanekut nõukogu määruse kohta, millega sätestatakse erimeetmed Euroopa Liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks põllumajandusvaldkonnas (KOM(2004) 687 (lõplik). — 2004/0247 (CNS));

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 28. oktoobri 2004. aasta otsust konsulteerida kõnealuses küsimuses regioonide komiteega vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 265 lõikele 1;

võttes arvesse regioonide komitee presidendi 20. jaanuari 2005. aasta otsust anda säästva arengu komisjonile korraldus koostada arvamus kõnealuses küsimuses;

võttes arvesse regioonide komitee arvamust teemal “Euroopa Komisjoni aruanne Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 299 lõike 2 rakendamise meetmete kohta — Euroopa Liidu äärepoolseimad piirkonnad” (KOM(2000) 147 (lõplik) — CdR 156/2000 (lõplik)) (1);

võttes arvesse regioonide komitee arvamust Euroopa Komisjoni määruse eelnõude paketi kohta teemal “Pikaajaline säästva põllumajanduse poliitika” (KOM(2003) 23 (lõplik) — CdR 66/2003 (lõplik)) (2);

võttes arvesse regioonide komitee arvamust komisjoni teatise kohta “Tugevam partnerlus äärepoolseimate piirkondadega”, (KOM(2004) 343 (lõplik) — CdR 61/2004 (lõplik));

võttes arvesse Euroopa Komisjoni teatist äärepoolseimate piirkondade vahelise partnerluse tugevdamise kohta: kokkuvõte ja tulevikuväljavaated (KOM(2004) 543 (lõplik));

võttes arvesse regioonide komitee säästva arengu komisjoni 1. märtsil 2005 vastu võetud arvamuse eelnõu (CdR 509/2004 rev1 1) [raportöör: hr Alfred ALMONT, Schoelcher'i linnapea (FR/EPP)];

ning arvestades järgmist:

1. äärepoolseimatele piirkondadele, vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 299(2), on põllumajanduse valdkonnas kehtinud alates 2001. aastast spetsiaalne ühenduse meetmete raamistik, nn. “kõrvalisele asukohale ja saarelisele asendile vastavate valikmeetmete programm”, mis põhineb nõukogu otsusel aastast 1989;

2. kõnealused programmid, mis on osa ühenduse äärepoolseimate piirkondade poliitikast, hõlmavad ka meetmeid, mille eesmärk on parandada kõnealustes piirkondades põllumajandustoodete tootmis- ja turustamistingimusi;

3. vaatamata rakendatud meetmete väärtusele ja tõhususele on äärepoolseimate piirkondade struktuuriliselt ebasoodsamad tingimused (eriti sõltuvus vähestest tootmisharudest, turustamiskeskuste ja suurte turgude kaugus ja sellest tulenevad lisakulud ning puudulik toiduainetega omavarustatus) küllaldane põhjus kõnealuste programmide jätkamiseks ja tugevdamiseks, seda eelkõige inim- ja loomatoiduks mõeldud toorainetega varustamise ning looma- ja taimekasvatussektori laiendamise meetmete toetamiseks, mis on nende piirkondade sotsiaalmajandusliku arengu nurgakivi;

4. oma 24. mai 2004. aasta teatises väljendas Euroopa Komisjon äärepoolseimate piirkondadega koostöö tugevdamise kohta seisukohta, et ka 2003. aasta ühise põllumajanduspoliitika reformi järel on äärepoolseimate piirkondade toetamise jätkamiseks vaja tagada eraldatavate vahendite stabiilsus, ning nii palju kui võimalik detsentraliseerida otsuste tegemist ja lihtsustada kõnealuste programmide juhtimise korda;

5. väljapakutud reform, mis peaks vaatamata teatud meetmete ajakavale jõustuma enne 2007. aasta tähtaega, ei tohi sisuliselt mõjutada käimasolevat programmi ega majanduslikult karistada programmiga hõlmatud piirkondi;

6. ettepanekuga võtta kõnealuste programmide “tarnimise” osale eraldatava eelarve aluseks võrdlusperioodi 2001-2003 keskmise, karistab komisjon tegelikkuses abikõlblikke piirkondi ja jätab tähelepanuta asjaolu, et 2001. aastal ei olnud uus õiguslik raamistik veel jõustunud. Samuti jätab komisjon arvesse võtmata tarnimisvajaduste mistahes võimaliku kasvu, tagamata seega süsteemi arenguks vajaliku paindlikkust;

7. lisaks majandamismeetmetele muudab väljapakutud reform programmide õiguslikku vormi, sest kolm määrust 1452/2001, 1453/2001 ja 1454/2001 ühendatakse üheks määruseks;

8. seetõttu on oluline tagada, et komisjoni pakutud vahendite majandamise reform ei kahjustaks kõrvalisele asukohale ning saarelisele asendile vastavate valikmeetmete programmi (POSEI) peamisi põhimõtteid ja eesmärke, eelkõige: a. äärepoolseimast asukohast põhjustatud ebasoodsate tingimuste tasakaalustamist, b. majandusliku mitmekesistamise toetamist põllumajanduse valdkonnas, c. mitmekesistatud sektorite arendamist kohaliku tööhõive toetamiseks, d. toiduainetega omavarustatust;

9. programmidest kasu saavates liikmesriikides on territoriaalses majandusarengus otsustav roll kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel ning ühenduse meetmed nendes valdkondades, mis on kaetud praeguse määrusega, peavad olema kooskõlas kohalikul tasandil rakendatava arengupoliitikaga;

võttis 59. täiskogu istungil 13.–14. aprillil 2005 (14. aprilli istungil) vastu järgmise arvamuse:

1. Regioonide komitee seisukohad

REGIOONIDE KOMITEE

1.1 on seisukohal, et määrus, mis puudutab esmajoones Euroopa Liidu äärepoolseimaid piirkondi, peaks põhinema üksnes asutamislepingu artiklil 299(2), mis on äärepoolseimate piirkondade hüvanguks võetavate erimeetmete õiguslik alus, kaasa arvatud ühise põllumajanduspoliitika valdkonnas;

1.2 tervitab komisjoni tunnustust vajadusele teha tugevamat koostööd piirkondlike ja kohalike omavalitsustega. See võimaldab sihipärasemalt läheneda asjaomaste piirkondade iseloomulikele probleemidele põllumajanduse arendamiseks loodud programmide abil;

1.3 rõhutab, et programmide juhtimine ei tohi äärepoolseimates piirkondades siiski mõjutada põhiseaduslike pädevuste jaotamist liikmesriikide ja piirkondlike omavalitsuste vahel põllumajandusvaldkonna meetmete võtmisel;

1.4 on seisukohal, et komisjoni soovitud juhtimismeetodite lihtsustamine maksimaalse detsentraliseerimise kaudu peab abikõlblikele liikmesriikidele ja abisaajatele kaasa tooma protseduuride lihtsustamise, eelkõige kavandamist, hindamist, seiret, kohaldamist ja kontrollimist puudutavate protseduuride osas;

1.5 rõhutab, et juhtimismeetodite lihtsustamine ei tohi viia määruse sisulise reformini või kahjustada kõnealuste meetmete järjepidevust või eesmärke; seetõttu peaksid liikmesriigid meetmete kehtestamisel ja vajadusel kohaldamisel ning kõnealuste programmide raames toetuse ulatuse määramisel tagama võimalikult suure paindlikkuse;

1.6 rõhutab, et kavandatud reform ei tohi mõjutada programmide rakendamiseks vajaliku rahalise toetuse suurust; ettenähtud eelarve tasakaalustamine on kokkusobimatu kõnealuste programmide aluseks oleva arengu käsitlusega;

1.7 leiab seetõttu, et ühenduse toetust äärepoolseimate regioonide varustamisele ei tohi pakutud ajalooliste võrdlusperioodide ja praeguse olukorra vahe tõttu vähendada, pigem peaks kõnealune toetus lähtuma võrdlusperioodi 2004 jooksul Prantsuse ülemeredepartemangude ja 2002, 2003, 2004 Madeira, Assooride ja Kanaari saarte poolt tarnimise erikorrale kulutatud summadest, võttes arvesse vabastamise kava mõju; see võimaldaks eelarvet kohandada vastavalt muutuvatele vajadustele, eelkõige vastavalt nendele, mis on tingitud tihti ebavõrdsest konkurentsist kolmandate riikidega;

1.8 juhib tähelepanu sellele, et ühenduse toetust kohalikku tootmist soodustavatele meetmetele peab käsitlema pikkaajalisest vaatevinklist, et suurendada abikõlblike valdkondade kavandamise kindlust. See nõuab abisaajate pikaajalist pühendumist ning seetõttu peaksid kavandatavad programmid olema mitmeaastased;

1.9 loodab, et kindlate meetmete rahalise toetamise ulatus kehtestatakse võimalikult paindlikult, arvestades suure hulga, eelkõige majanduslike (turu kõikumised) ja klimaatiliste (keeristormid, orkaanid, põuaperioodid) teguritega, mis võivad mõjutada kõnealuste meetmete rakendamist; samuti, et kavandatavad eelarved oleksid kohandatud üksikute meetmete ning pakutud ajavahemiku erinevate aastate lõikes;

1.10 nõuab, et komisjon saaks, nii nagu nõukogu 2003. aasta ühise põllumajanduspoliitika reformi puudutavate sätete vastuvõtmisel, suurendada määruse eelnõu III jaotises toodud “kohalikku põllumajandustootmist soodustavatele meetmetele” eraldatavaid vahendeid, et pidada sammu kohaliku tootmise arenguga;

1.11 on seisukohal, et kõnealune toetuskava, mille eesmärgiks on põllumajanduse majandusliku mitmekesistamise ning selliste tegevuste arendamise toetamine, mis edendavad kohalikku tööhõivet, ei tohiks mõjutada põllumajandustootjate arengut, kes kasutavad tooraineid, millele laieneb tarnimise erikord vaid oma tarbeks tehtavatele tarnetele ja tavapärasele ekspordile (võttes arvesse nende väiksust ja äärepoolseimate piirkondade turgu), mis asetab nad halvemasse olukorda jätkuvalt avaneval ja suureneva konkurentsiga turul.

2. Regioonide komitee soovitused

Soovitus 1

1. põhjendus

Komisjoni ettepanek RK muudatusettepanek võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 36, 37 ja artikli 299 lõiget 2 võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 36, 37 ja artikli 299 lõiget 2

Motivatsioon

Artikli 299 lõige 2 on sobiv õiguslik alus kõnealuse määruse eelnõu jaotises pakutud meetmete loomisele, sest keskendub eelkõige äärepoolseimatele piirkondadele. Kõnealune artikkel peaks olema äärepoolseimatele piirkondadele üldõiguslik alus, sest juba selle kaasamine asutamislepingu teksti näitab, et kõnealune artikkel ei ohusta kuidagi Euroopa Liidu terviklikkust, vaid vastab asutamislepingus määratletud ühtekuuluvuse eesmärkidele.

Soovitus 2

II jaotis

Tarnimise erikord

Artikkel 2

Komisjoni ettepanek RK muudatusettepanek 1. I lisas loetletud inimtoiduks oluliste, töötlemiseks ja põllumajanduslikuks tooraineks ettenähtud toodete põllumajandustoodete tarnimiseks kehtestatakse äärepoolseimate piirkondade jaoks erikord 1. Inimtoiduks oluliste, töötlemiseks ja põllumajanduslikuks tooraineks ettenähtud toodete põllumajandustoodete tarnimiseks kehtestatakse äärepoolseimate piirkondade jaoks erikord. Tooted määratletakse iga liikmesriigi esitletavas spetsiaalses mitmeaastases programmis.

Motivatsioon

Komisjon lisab nõukogu määrusesse nimekirja toodetega, millele kehtib tarnimise erikord. Samuti teeb komisjon ettepaneku, et kõnealust nimekirja oleks võimalik komiteemenetlusega muuta. Regioonide komitee nõustub Euroopa Komisjoni seisukohaga, et erikorda tuleb lihtsustada ja liikmesriikidele rohkem paindlikkust lubada Nimekiri ei tohiks olla enne lõplik, kui programmid on asjaomaste liikmesriikide ettepanekul vastu võetud.

Soovitus 3

Artikkel 4, lõige 2

Komisjoni ettepanek Muudatusettepanek 2. Lõikes 1 ettenähtud piirangud ei hõlma äärepoolseimates piirkondades tarne erikorra raames teotust saanud toodetest töödeldud tooteid, mis on: (a) eksporditud kolmandatesse riikidesse või lähetatud ülejäänud ühendusse tavapärase lähetamise või eksportimise piires. Nende koguse ja kolmandate riikide sihtkoha peab komisjon täpsustama vastavalt artikli 26 lõikes 2 sätestatud korrale, võttes arvesse 1989., 1990. ja 1991. aasta keskmist eksporti ja lähetamist. (b) eksporditud kolmandatesse riikidesse piirkondlike kaubavoogude raames vastavalt artikli 26 lõikes 2 sätestatud korra tingimustele. (c) lähetatud Assooridelt Madeirale ja vastupidi. Sellisel viisil eksporditud toodetele ei saa eksporditoetust. 2. Lõikes 1 ettenähtud piirangud ei hõlma äärepoolseimates piirkondades tarne erikorra raames teotust saanud toodetest töödeldud tooteid, mis on: (a) eksporditud kolmandatesse riikidesse või lähetatud ülejäänud ühendusse tavapärase lähetamise või eksportimise piires. Nende koguse ja kolmandate riikide sihtkoha peab komisjon täpsustama vastavalt artikli 26 lõikes 2 sätestatud korrale, võttes arvesse 1989., 1990. ja 1991. aasta keskmist eksporti ja lähetamist. (b) eksporditud kolmandatesse riikidesse piirkondlike kaubavoogude raames vastavalt artikli 26 lõikes 2 sätestatud korra tingimustele. (c) lähetatud Assooridelt Madeirale ja vastupidi. Sellisel viisil eksporditud toodetele ei saa eksporditoetust.

Motivatsioon

Piirangud võivad tõsisel määral kahjustada äärepoolseimaid piirkondi.

Äärepoolseimate piirkondade maakogukondade jätkusuutlik areng sõltub osaliselt põllumajandustootjate olemasolust, mis suurendavad kohalike toodete väärtust ja on oluliseks arengumootoriks, luues uusi töökohti, soodustades uuendusi ja tutvustades uusi kultuure ja tavasid jne.

Äärepoolseimate piirkondade ja turgude väiksus on tõsiseks takistuseks põllumajandustootjate arengule jätkuvalt avaneval ja suureneva konkurentsiga turul.

Soovitus 4

Artikkel 5 lõige 2

Komisjoni ettepanek Muudatusettepanek 2. Tarneprogrammid võetakse vastu artikli 26 lõikes 2 osutatud korras. I lisas sisalduvat toodete nimekirja võidakse läbi vaadata vastavalt samale korrale lähtuvalt äärepoolseimate piirkondade arenguvajadustest 2. Tarneprogrammid võetakse vastu artikli 26 lõikes 2 osutatud korras. I lisas sisalduvat toodete nimekirja võidakse läbi vaadata vastavalt samale korrale lähtuvalt äärepoolseimate piirkondade arenguvajadustest.

Motivatsioon

Vahendi täiendavaks lihtsustamiseks (vastavalt komisjoni soovile) ja liikmesriikidele maksimaalse paindlikkuse võimaldamiseks teeme ettepaneku, et kõlblike toodete nimekirja koostab iga liikmesriik programmitöö etapis. Komisjon jätkaks liikmesriikide toodetevaliku kontrolli pärast programmide vastuvõtmist, sätestades tooted, kogused ja abi tasemed. Liikmesriikidega peetakse jätkuvalt nõu komiteemenetluse kontekstis, mille alusel toimub tarneprogrammide heakskiitmine.

Soovitus 5

Artikkel 8 a

Komisjoni ettepanek RK muudatusettepanek Nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 10 lõikes 1 osutatud ajavahemiku jooksul kohaldatakse kõnealuse määruse artiklis 13 osutatud C-suhkru suhtes, mis on eksporditud vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2670/81 asjaomastele sätetele ja mis on mõeldud tarbimiseks Madeiral ja Kanaari saartel CN-koodi 1701 alla kuuluva valge suhkruna või Assooridel CN-koodi 1701 12 10 alla kuuluva toorsuhkruna, käesoleva määruse alusel imporditollimaksudest vabastamise kava artiklis 3 osutatud prognoositavate tarnebilansside piires.

Motivatsioon

Eesmärk on nõukogu määruse ettepanekusse kaasata komisjoni määruse 20/2002 artikkel 18, mida on muudetud komisjoni määrusega 127/2005, võimaldades importida C-suhkrut Kanaari saartele, Madeirale ja Assooridele. Arvestades, et nõukogu uue Posei määruse eelnõu juba hõlmab mitmeid küsimusi, mis kaasatakse hiljem rakendusmäärusesse, tuleks kõnealune artikkel lisada Posei määruse eelnõusse, et tagada õiguslik alus C-suhkru impordile kõnealustesse äärepoolseimatesse piirkondadesse

Soovitus 6

III jaotis

Kohalikku põllumajandustootmist soodustavad meetmed

Artikkel 9

Komisjoni ettepanek RK muudatusettepanek 1. Äärepoolseimate piirkondade jaoks seatakse sisse ühenduse abiprogrammid, mis sisaldavad kohalikku põllumajanduslikku tootmist soodustavaid erimeetmeid EÜ asutamislepingu kolmanda osa II jaotise reguleerimisala piires. 1. Äärepoolseimate piirkondade jaoks seatakse sisse mitmeaastased ühenduse abiprogrammid, mis sisaldavad kohalikku põllumajanduslikku tootmist soodustavaid erimeetmeid EÜ asutamislepingu kolmanda osa II jaotise reguleerimisala piires.

Motivatsioon

Kavandamise lähenemisviis tingib meetmete järjepidevuse. Tootmisvaldkondades nagu taime- ja loomakasvatus, mis nõuavad pikaajalist kavandamist, peaks olema võimalik pikendada programme kogu 2007-2013 kavandamisperioodi ulatuses.

Soovitus 7

Artikkel 12 a)

Komisjoni ettepanek RK muudatusettepanek Ühenduse abiprogramm peab sisaldama: a) põllumajandusliku tootmise praeguse olukorra kvantifitseerivat kirjeldust, võttes arvesse kättesaadavaid hindamiste tulemusi erinevuste, mahajäämuse ja arengupotentsiaali kohta, kasutatud rahastamisvahendeid ning eelmise programmi ajal vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 3763/91, nõukogu määrusele (EÜ) nr 1600/92, nõukogu määrusele (EÜ) nr 1601/92 ja määrustele (EÜ) nr 1452/2001, nr 1453/2001 ja nr 1454/2001 algatatud ettevõtmiste peamisi tulemusi. Ühenduse abiprogramm peab sisaldama: a) põllumajandusliku tootmise praeguse olukorra kvantifitseerivat kirjeldust, võttes arvesse kättesaadavaid hindamiste tulemusi erinevuste, mahajäämuse ja arengupotentsiaali kohta, kasutatud rahastamisvahendeid ning eelmise programmi ajal vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 3763/91, nõukogu määrusele (EÜ) nr 1600/92, nõukogu määrusele (EÜ) nr 1601/92 ja määrustele (EÜ) nr 1452/2001, nr 1453/2001 ja nr 1454/2001 algatatud ettevõtmiste peamisi tulemusi.

Motivatsioon

Komisjoni nõutud hindamine ei peaks ulatuma 1991. aastasse, sest ta on juba aastal 2000 enne määruste 1452/2001, 1453/2001 ja 1454/2001 vastuvõtmist hinnanud programme POSEIDOM, POSEIMA ja POSEICAN.

Teiseks ei ole komisjon läbi viinud kõnealuste määruste artiklites 27 (2), 39 (2) ja 25 (2) ettenähtud hindamisi. Kõnealuse ülesande täitmine ei ole liikmesriikide kohustus.

Meetmete mõju hindamine alates 1991. aastast oleks vastuolus määruse eelnõus taotletud lihtsustamise eesmärgiga ja suurendaks märgatavalt liikmesriikide töökoormust. Seetõttu peaks POSEI meetmete hindamine katma nende rakendamise perioodi alates kõnealuste määruste vastuvõtmisest, st aastaid 2002, 2003 ja 2004.

Soovitus 8

Artikkel 12 d)

Komisjoni ettepanek RK muudatusettepanek d) meetmete rakendamise ajakava ja üldist suunavat rahastamiskava tabelit, mis näitab ressursside kasutamist; d) meetmete rakendamise ajakava ja üldist suunavat rahastamiskava tabelit, mis näitab ressursside kasutamist; ühe programmi erinevate meetmete lõikes tuleb kaaluda vahendite paindlikku rakendamist kogu programmi vältel.

Motivatsioon

Äärepoolseimate piirkondade eriline olukord, mis on eelkõige tingitud nende väikestest turgudest ja sõltumisest vähestest majandusvaldkondadest, põhjustab kõnealuse programmiga kaetud valdkondade suurt vastastikust sõltuvust. Võimaldada tuleks maksimaalset eelarve paindlikkust üksiku programmi erinevate meetmete vahel kogu asjaomase perioodi vältel, et suurendada kõnealuste valdkondade arengueesmärkide saavutamise võimalusi ja tagada meetmete lihtsam haldamine. See kindlustaks soovitud tõhususe saavutamise.

Soovitus 9

Artikkel 19, 2 lõige 2

Arvamuse eelnõu Muudatusettepanek 2. Olenemata määruse (EÜ) nr 1493/1999 artikli 19 lõikest 1, võib veini tootmiseks kasutada Assooridel ja Madeiral koristatud viinamarju, mis on pärit viinamarjasortidest, mis on otseselt tootja hübriidid (“Noah”, “Othello”, “Isabelle”, “Jacquez”, “Clinton” ja “Herbemont”) ja mille kasvatus on keelatud, kuid see vein peab jääma kõnealustesse piirkondadesse. Portugal on 31. detsembriks 2006 vajaduse korral määruse (EÜ) nr 1493/1999 II jaotise III peatükiga ettenähtud toetuse abil järk-järgult likvideerinud viinamarjaistandused, kuhu istutatud viinamarjasordid on otseselt tootja hübriidid, mille kasvatus on keelatud 2. Olenemata määruse (EÜ) nr 1493/1999 artikli 19 lõikest 1, võib veini tootmiseks kasutada Assooridel ja Madeiral koristatud viinamarju, mis on pärit viinamarjasortidest, mis on otseselt tootja hübriidid (“Noah”, “Othello”, “Isabelle”, “Jacquez”, “Clinton” ja “Herbemont”) ja mille kasvatus on keelatud, kuid see vein peab jääma kõnealustesse piirkondadesse. Portugal on 31. detsembriks 2006 2013 vajaduse korral määruse (EÜ) nr 1493/1999 II jaotise III peatükiga ettenähtud toetuse abil järk-järgult likvideerinud viinamarjaistandused, kuhu istutatud viinamarjasordid on otseselt tootja hübriidid, mille kasvatus on keelatud.

Motivatsioon

Piirkonna mägisus (88 % maast on tõus üle 16 %) ja talude omandiõiguse struktuuri (talupidamise keskmine suurus on alla 0,4 ha, mis on jaotatud väga väikestele maalappidele) tähendab, et viinamarjaistanduste ümberkujundamine on füüsiliselt keeruline ja kulukas. Arvestades viinamarjakasvatuse sotsiaalmajanduslikku tähtsust kõnealusele piirkonnale on oluline, et pikendataks tähtaega nende viinamarjaistanduste ümberkujundamiseks, kus kasvatatakse ühenduse õigusaktidega keelatud sorte.

Soovitus 10

Artikkel 20, lõige 4

Arvamuse eelnõu Muudatusettepanek 4. Olenemata nõukogu määruse (EÜ) nr 2597/97 artiklitest 2 ja 3, lubatakse Madeiral toota ühenduse päritolu piimapulbrist kõrgkuumutatud pulbripiima kohalike tarbimisvajaduste piires, kui selle meetmega tagatakse kohapeal toodetud piima kogumine ja turustamine.. Kõnealune toode on ette nähtud üksnes kohapealseks tarbimiseks. Käesoleva lõike kohaldamise eeskirjad võetakse vastu artikli 26 lõikes 2 sätestatud korras. Üksikasjalike eeskirjadega määratakse eelkõige kindlaks kohapeal toodetava värske piima kogus, mis lisatakse käesoleva artikli esimeses lõigus osutatud kõrgkuumutatud pulbripiima hulka. 4. Olenemata nõukogu määruse (EÜ) nr 2597/97 artiklitest 2 ja 3, lubatakse Madeiral toota ühenduse päritolu piimapulbrist kõrgkuumutatud pulbripiima kohalike tarbimisvajaduste piires, kui selle meetmega tagatakse kohapeal toodetud piima kogumine ja turustamine. Kõnealune toode on ette nähtud üksnes kohapealseks tarbimiseks. Üksikasjalike eeskirjadega määratakse eelkõige kindlaks kohapeal toodetava värske piima kogus, mis lisatakse käesoleva artikli esimeses lõigus osutatud kõrgkuumutatud pulbripiima hulka Kõnealused üksikasjalikud eeskirjad määravad konkreetselt kohapeal toodetud värske piima hulga, mis tuleb lisada piimapulbrist valmistatud kõrgkuumutatud piimale, millele viidatakse esimeses punktis. Kõnealune hulk on kohustuslik, kui kohalikule toodangule ei ole tagatud turustamisvõimalust.

Motivatsioon

Muudatusettepaneku eesmärk on tagada, et piirkonnas kohapeal toodetud piimale leitakse alati turustusvõimalused ja anda piirkonna piimatööstusele rohkem paindlikkust kohaliku tootmise korraldamisel ja piimapulbrist piima tootmisel.

Pulbrist toodetud piimale lisatava värske piima miinimumhulga fikseerimine seab valdkonnale liigsed piirangud. Madeira piimatööstuse puhul ei ole kohapealne piimatoodang olnud piisav, et saavutada praegu kehtivat protsenti.

Soovitus 11

Artikkel 24

Komisjoni ettepanek RK muudatusettepanek 1. Käesolevas määruses sätestatud meetmeid, välja arvatud artikkel 16, käsitatakse sekkumisena põllumajandusturgude tasakaalustamiseks nõukogu määruse (EÜ) nr 1258/1999 artikli 2 lõike 2 tähenduses. 2. Ühendus rahastab käesoleva määruse II ja III jaotises ettenähtud meetmeid aasta ülemmääraga järgmiselt: — Prantsuse ülemeredepartemangud: 84,7 miljonit eurot, — Assoorid ja Madeira: 77,3 miljonit eurot, — Kanaari saared: 127,3 miljonit eurot 3. Aasta jooksul programmidele eraldatud II jaotisega ettenähtud summad ei tohi ületada: — Prantsuse ülemeredepartemangud: 20,7 miljonit eurot, — Assoorid ja Madeira: 17,7 miljonit eurot, — Kanaari saared: 72,7 miljonit eurot 1. Käesolevas määruses sätestatud meetmeid, välja arvatud artikkel 16, käsitatakse sekkumisena põllumajandusturgude tasakaalustamiseks nõukogu määruse (EÜ) nr 1258/1999 artikli 2 lõike 2 tähenduses. 2. Ühendus rahastab käesoleva määruse II ja III jaotises ettenähtud meetmeid aasta ülemmääraga järgmiselt:, mis arvestatakse võrdlusperioodi 2004 jooksul Prantsuse ülemeredepartemangude poolt ja 2002, 2003, 2004 Madeira, Assooride ja Kanaari saarte poolt tarnimise erikorrale kulutatud summade ja kohaliku tootmise toetamise kulude ülemmäära alusel. — Prantsuse ülemeredepartemangud: 84,7 miljonit eurot, — Assoorid ja Madeira: 77,3 miljonit eurot, — Kanaari saared: 127,3 miljonit eurot 3. Aasta jooksul programmidele eraldatud II jaotisega ettenähtud summad ei tohi ületada: — Prantsuse ülemeredepartemangud: 20,7 miljonit eurot, — Assoorid ja Madeira: 17,7 miljonit eurot, — Kanaari saared: 72,7 miljonit eurot

Motivatsioon

Võttes tarnimise erikorra eelarveeraldiste arvestuse aluseks võrdlusperioodi 2001-2003, eirab komisjon nii vahendite kasvu, mis oli eriti märkimisväärne just 2004. aastal, kui ka erikorra muudatuste mõju, mille põhjustas POSEI programmide 2001. aasta reformid. Keskmise kasutamine peegeldab paremini tegelikku olukorda, sest see vähendab ebatüüpiliste aastate või olukordade mõju. Aastate 2002 — 2004 kasutamine on loogilisem kui komisjoni ettepanek (2001 — 2003), sest neil aastatel oli POSEI 2001. aasta reform jõustunud. 2002 — 2004 keskmine peegeldab hästi tegelikkust Madeiral, Assooridel ja Kanaari saartel.

30. juuni 2003. aasta Luksemburgi kompromissi järel, mis võimaldas äärepoolseimad piirkonnad välja jätta loomakasvatussektori otsetoetuse katkestamise mõjualast, leiti, et on vajalik luua eriprogramm, mis oleks seotud käesoleva määruse eelnõu “kohalikku põllumajandustootmist soodustavate meetmetega”. Eelarve eraldised kõnealusele programmile määrati kindlaks loomakasvatussektori ühise turukorralduse viimase rakendusaasta jooksul tehtud maksete põhjal, vastavalt määruse 1782/2003 artiklile 147.

Sarnast arvestusmeetodit tuleks kasutada tarnimise erikorra puhul Prantsuse ülemeredepartemangudes mis tagaks selle, et eelarve aluseks on viimane erikorra rakendamise aasta, st aasta 2004, mil seal esinesid ebatüüpilised arengud. Kõnealuses artiklis kehtestatud summad tuleb seetõttu vastavalt üle vaadata.

Soovitus 12

Artikkel 26

Komisjoni ettepanek RK muudatusettepanek 1. Komisjoni abistab määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikliga 144 asutatud otsetoetuste korralduskomitee, välja arvatud käesoleva määruse artikli 16 rakendamisel, mille puhul abistab komisjoni määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikliga 20 asutatud põllumajandusstruktuuride ja maaelu arengu komitee. 1. Komisjoni abistab määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikliga 144 asutatud otsetoetuste korralduskomitee, välja arvatud käesoleva määruse artikli 16 rakendamisel, mille puhul abistab komisjoni määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikliga 20 asutatud põllumajandusstruktuuride ja maaelu arengu komitee. Artikliga 18 ette nähtud taimetervise programmide osas abistab komisjoni otsuse 76/894/EMÜ kohaselt moodustatud alaline taimetervise komitee.

Motivatsioon

Taimetervise programmide ulatust ja komiteemenetluse järjepidevust silmas pidades peaks taimetervise programmide vastuvõtmine olema alalise taimetervise komitee, mitte otsetoetuste korralduskomitee ülesanne

Brüssel, 14. aprill 2005 Regioonide komitee president Peter STRAUB

(1) EÜT C 144, 16.5.2001, lk 11

(2) ELT C 256, 24.10.2003, lk 18