Alates 16. märtsist kuni 11. aprillini oli lisaks ümber paigutatud ainult 208 inimest – 46 inimest Kreekast (Eestisse, Portugali ja Soome) ja 162 inimest Itaaliast (Portugali, Prantsusmaale, Soome ja Rumeeniasse) –, mis tähendab, et ümberpaigutatud isikute koguarv on 1 145 (615 Kreekast ja 530 Itaaliast).

Mis puudutab ümberasustamist, on kokkulepitud 22 504 isikust seni ümber asustatud 5 677. ELi ja Türgi avalduses sätestatud kokkuleppe kohaldamisega alustamisest, st 4. aprillist alates on kõnealuse 1:1 mehhanismi alusel Türgist ELi ümber asustatud 79 inimest. Ümberasustamise kiirendamine ja laiendamine on selle mehhanismi tulemusena muutunud veelgi olulisemaks.

Üldiselt võib märkida, et esimesest ümberpaigutamise ja ümberasustamise aruandest alates ei ole tehtud piisavalt edusamme. Ümberpaigutamise valdkonnas oli komisjon seadnud eesmärgi paigutada teise aruande esitamise ajaks ümber vähemalt 6 000 inimest. Seda eesmärki ei ole saavutatud. Aruandeperioodil on ümber paigutatud lisaks vaid 208 isikut ning asjaomaseid meetmeid on võtnud vaid mõni liikmesriik ja assotsieerunud riik. Ümberpaigutamiskohustuste täitmine jääb seetõttu ka edaspidi üheks prioriteediks Kreekale ja Itaaliale avalduva rändesurve vähendamisel.

Alates 16. märtsist 2016 on Kreekasse saabunud 9 928 isikut. Kreeka ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahelise piiri sulgemise tõttu on Kreekasse pidama jäänud 50 000–56 000 rändajat ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Pagulaste Ülemvoliniku Ameti esialgsete hinnangute kohaselt on 65–70 % neist pärit riikidest, mille kodanikel on õigus ümberpaigutamisele. Peale selle võib Itaalias taas märgata riiki saabujate arvukuse hooajalist kõikumist ja rändevoo hoogustumist. Alates märtsi keskpaigast on Itaaliasse saabunud enam kui 8 564 rändajat.

Meetmed koordineerimise parandamiseks. Kõikide asjaomaste partneritega on arutatud ümberpaigutamisprotokolli, mille eesmärk on selgitada ümberpaigutamise töövooga seotud ülesandeid ja eri etappide ajastamist ning milles tehakse muudatused, et arvestada ka Kreeka muutuva olukorraga. Läbivaadatud protokoll on kavas vastu võtta 11. aprilliga algaval nädalal.

Meetmed Kreeka varjupaigatalituse registreerimissuutlikkuse suurendamiseks. 3. aprillil võttis Kreeka vastu õigusakti, millega muu hulgas võeti üle varjupaigamenetluste direktiivi uuesti sõnastatud redaktsioon. Selle seadusega laiendatakse varjupaigatalituse ja apellatsiooniameti volitusi ning tugevdatakse nende tegevuse õiguslikku alust. Õigusaktiga muudetakse esmase vastuvõtu talitus vastuvõtu- ja kontrollitalituseks ning luuakse uued ametid asjaomaste ELi fondide haldamiseks ja riiklike programmide rakendamiseks. Ühtlasi hõlmab see sätteid, mille eesmärk on hõlbustada varjupaiga andmata jätmise menetlust Türgist saabuvate varjupaigataotlejate suhtes, ning võimaldab kasutada riiklikus varjupaigamenetluses EASO ekspertide ja tõlkide abi.

Meetmed, mille eesmärk on muuta esmase vastuvõtu keskused täielikult töövõimeliseks. Kõik esmase vastuvõtu keskused peale Kosi oma on praegu töövõimelised. Alates ELi ja Türgi avalduse vastuvõtmisest on esmase vastuvõtu keskustes tehtav töö oma laadilt muutunud ning pärast 20. märtsi Kreekasse saabunud ja saabuvatele rändajatele ei esitata praegu esmase vastuvõtu keskustes teavet ümberpaigutamiskava kohta.

Meetmed, mis tugevdavad EASO suutlikkust toetada Itaaliat ja Kreekat. Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (EASO) jaanuaris, veebruaris ja märtsis esitatud konkreetsetele üleskutsetele Itaaliasse lähetatavate ekspertide leidmiseks vastati üldjoontes positiivselt ning kõik määratud eksperdid lähetati Itaaliasse. Vastusena 10. detsembril, 4. märtsil ja 9. märtsil esitatud konkreetsetele üleskutsetele ekspertide leidmiseks Kreekasse (minimaalselt vastavalt 30, 39 ja 57) pakuti välja 40, 30 ja 26 eksperti. Praegu on EASO lähetanud Kreekasse ümberpaigutamisprotsessi toetama 34 inimest. 6. aprillil esitas EASO veel ühe üleskutse, et leida 42 eksperti ajavahemikuks aprilli keskpaigast juuni keskpaigani.

Meetmed haavatavate taotluse esitajate, sh saatjata alaealiste ümberpaigutamisega seotud probleemide lahendamiseks. Alates ümberpaigutamiskava rakendamisega alustamisest on ümber paigutatud 250 alaealist (234 Kreekast ja 16 Itaaliast), kellest neli olid saatjata ning paigutati ümber Soome. 11. aprillil paigutatakse ümber veel kümme saatjata alaealist. Belgia on võtnud kuulda komisjoni soovitust suurendada saatjata alaealiste kohtade arvu ning pakkus Kreekale 100 taotleja ümberpaigutamiseks esitatud esimese ametliku lubaduse raames kümmet kohta kõnealusesse haavatavate taotluse esitajate rühma kuuluvatele isikutele.

Meetmed ümberpaigutamistaotlustele vastamise aja lühendamiseks. Enamikul liikmesriikidel kulub ümberpaigutamistaotlustele vastamiseks liiga kaua aega. Luksemburg, Prantsusmaa, Soome ja Portugal teevad olulisi jõupingutusi vastamisaja, sh julgeolekukontrolliks kuluva aja lühendamiseks, et see piirduks kahe nädalaga, nagu seati eesmärgiks komisjoni esimeses ümberpaigutamise ja ümberasustamise aruandes. Seda eesmärki peaksid täitma kõik liikmesriigid.

Meetmed lubaduste vähesuse probleemi lahendamiseks. Seitse liikmesriiki (Belgia, Prantsusmaa, Eesti, Läti, Leedu, Malta ja Rumeenia) on esitanud 793 uut teatist valmisoleku kohta kiiresti ümber paigutada rahvusvahelise kaitse taotlejaid (nimetatakse ka „ametlikud lubadused”). Ümberpaigutamise sihtliikmesriigid on esitanud kokku 4 516 ametlikku lubadust (1 573 Itaaliale ja 2 943 Kreekale), st 2,82 % kõikidest ümberpaigutamisest, mis tuleb teostada. Austria, Horvaatia, Ungari ja Slovakkia ei ole seni andnud veel ühtegi ametlikku lubadust. Tšehhi Vabariik, Poola ja Sloveenia ei ole oma ametlikku lubadust veel täitnud. Itaalia sõlmis 22. märtsil kahepoolse lepingu Norraga, kusjuures Šveitsiga sõlmiti kahepoolne leping 24. veebruaril. Itaalia on Šveitsile juba saatnud esimesed ümberpaigutamistaotlused. Norra ja Šveits on võtnud kohustuse paigutada Itaaliast ümber 900 varjupaigataotlejat. Kreeka lepingud Norra ja Šveitsiga on veel koostamisel.

Meetmed vastuvõtusuutlikkuse parandamiseks Kreekas. Praegu hõlmab Kreeka vastuvõtusuutlikkus kokku 41 360 kohta. ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet pakub oma üürisüsteemi raames osana ümberpaigutamise taotlejate kohtade arvu ja tsentraliseerituse suurendamiseks võetavatest meetmetest täiendavaid vastuvõtukohti laagrites, korterites ja hotellides. Amet on juba alustanud ümberpaigutamise taotlejatele eraldi laagri rajamist Thessaloniki lähedal asuvas Lagadikias. Kavandatavalt 11. aprilliks valmivas laagris on 1 400 kohta ning see peaks oluliselt hõlbustama ümberpaigutamisprotsessi Thessaloniki piirkonnas. ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet ja Kreeka ametiasutused peavad praegu läbirääkimisi selle üle, kas ümberpaigutamise taotlejatele eraldi laagrite rajamiseks oleks võimalik eraldada rohkem alasid, eelkõige Atika piirkonda.

Meetmed haavatavate taotluse esitajate, sh saatjata alaealiste ümberpaigutamisega seotud probleemide lahendamiseks. Vabaühendused toetavad riigiprokuratuuri sellega, et saadavad juriste esindama saartel viibivaid saatjata alaealisi. Asjaomased sidusrühmad arutavad praegu samalaadsete teenuste osutamist Ateena ja Thessaloniki piirkonnas.

Itaalia

Meetmed, mille eesmärk on muuta esmase vastuvõtu keskused täielikult töövõimeliseks. 31. märtsil 2016 esitas Itaalia Euroopa Komisjonile läbivaadatud tegevuskava. Praegu on töövõimelised Pozzallo, Lampedusa, Trapani ja Taranto esmase vastuvõtu keskused. Läbivaadatud tegevuskavas osutab Itaalia, et peatselt avatakse veel üks esmase vastuvõtu keskus ning et see aitab olulisel määral kontrolli all hoida Itaaliasse saabuvate rändajate vooge, mis suve jooksul tõenäoliselt hoogustuvad. Peale selle on lõppetapis mobiilse esmase vastuvõtu suutlikkuse loomine. Ühtlasi on Itaalia ametiasutused vastu võtnud esmase vastuvõtu keskuste standardse töökorra.

Meetmed koordineerimise parandamiseks. ELi Catania piirkondliku rakkerühma uued tööruumid on valmis ja tegevus on nüüdseks sinna üle viidud. Piirkondliku rakkerühma uute tööruumide ametlik avamine on kavandatud 29. aprilliks.

Meetmed vastuvõtu- ja avalduste menetlemise suutlikkuse parandamiseks Itaalias. Itaalia ametiasutused esitasid uue vastuvõtu- / hädaolukorra lahendamise plaani suvekuudeks. Riigi üldine vastuvõtusuutlikkus hõlmab praegu 111 081 kohta üle Itaalia ning kavas on suurendada esimese tasandi vastuvõtu suutlikkust aasta lõpuks 3 498 lisakohaga ja teise tasandi vastuvõtu suutlikkust 10 000 lisakohaga. 2016. aasta 1. jaanuarist 26. veebruarini esitati rahvusvahelise kaitse taotlusi kokku 14 754 ja nende suhtes tehti 14 139 otsust, see tähendab vastavalt 37,53 % ja 145,72 % rohkem kui eelmise aasta samal perioodil.

Meetmed haavatavate taotluse esitajate ja saatjata alaealiste ümberpaigutamisega seotud probleemide lahendamiseks. Saatjata alaealiste ümberpaigutamist võimaldavate menetluste asjus on peetud kohtumisi justiitsministeeriumi ja siseministeeriumiga, kuid lõplikku menetlust ei ole seni veel paika pandud.

2.3Komisjoni ja ELi asutuste võetud meetmed

Euroopa Komisjon

17. märtsil korraldas komisjon koostöös liikmesriikide, EASO, Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni (IOMi) ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga viienda ümberasustamis- ja ümberpaigutamisalase kohtumise, et anda ülevaade esimeses ümberpaigutamise ja ümberasustamise aruandes kindlakstehtud probleemidest ja esitatud soovitustest ning neid arutada. Komisjon korraldab ka edaspidi korrapäraselt (vähemalt igal kuul) kohtumisi Itaaliasse ja Kreekasse saadetud kontaktametnikega, et kiirendada ümberpaigutamisprotsessi.

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet