Sotsiaalsema ja õiglasema Euroopa loomine on Euroopa Komisjoni üks peamine prioriteet. Euroopa sotsiaalõiguste sammas on loodud näitamaks suunda teel uuenenud sotsiaal-majanduslikule lähenemisele ja juhtida reforme riikide tasandil. Nimetatud raamistikus toetab sammast sotsiaalnäitajate tulemustabel, mille abil jälgitakse sotsiaal- ja tööhõivenäitajaid osalevates liikmesriikides. Kõnealune seirevahend võimaldab saavutusi võrrelda, et võrdlusanalüüsi veelgi parandada.

Tulemustabel on võrdlusraamistik ühiskonna edusammude jälgimiseks käega katsutaval, terviklikul ja objektiivsel viisil, mis on Euroopa kodanike jaoks kergesti kättesaadav ja mõistetav. Selle abil tehakse aegsasti kindlaks, millised on liikmesriikide, ELi ja euroala ees seisvad kõige olulisemad tööhõive- ja ühiskondlikud probleemid, samuti aja jooksul saavutatud edusammud. Käesolevas tulemustabelis määratletakse „ühiskonna edusamme“ kui võimet suurendada ja säilitada heaolu ja võimalusi, luues inimeste jaoks tingimused nende täieliku potentsiaali saavutamiseks ja põhivajaduste rahuldamiseks.

Kõnealune määratlus osutab ühiskonna edusammude kolmele ulatuslikule mõõtmele: 1) võrdsed võimalused ja juurdepääs tööturule, 2) dünaamilised tööturud ja õiglased töötingimused ning 3) avaliku sektori toetused / sotsiaalkaitse ja sotsiaalne kaasatus.

1)Võrdsed võimalused ja juurdepääs tööturule – see hõlmab õiglusaspekte, mis on seotud hariduse, oskuste ja elukestva õppega, soolise võrdõiguslikkusega tööturul, ebavõrdsuse ja sotsiaalse liikuvuse, elamistingimuste ning noortega.

2)Dünaamilised tööturud ja õiglased töötingimused – see vastab küsimusele, kas turud toimivad tõhusalt ja vabalt, et toetada ümberpaiknemist ja töö otsimist konkurentsitihedas majanduses. Kõnealuse pealkirja alla kuuluvad näitajad hõlmavad tööturgude toimimist, toetust töökoha leidmisel ja vahetamisel ning samuti töötingimuste ja palkadega seotud õigluse mõõdet.

3)Avaliku sektori toetused / sotsiaalkaitse ja sotsiaalne kaasatus – see hõlmab õiglasi tulemusi, mis saavutatakse avaliku sektori toetuste ja/või sotsiaalkaitse abil. Need näitajad kajastavad eelkõige teenuste osutamist ja sotsiaalseid turvavõrke.

Tulemustabel võrdleb ELi liikmesriikide tulemusi ELi ja euroala keskmiste näitajatega. Lisaks on selle abil võimalik vähemalt teatavate osade puhul võrrelda ELi tulemuslikkust teiste rahvusvaheliste osalejate omaga. Sellist võrdlusanalüüsi võib kasutada empiirilise alusena vastastikuse parimatest tavadest õppimise protsesside uuendamiseks. Tulemustabeli abil on ühtlasi võimalik visualiseerida pikemaajalisi suundumusi. Näitajad on võimaluse ja vajaduse korral jaotatud vanuse, soo ja/või haridustaseme järgi.

On valitud 12 valdkonda, mille alusel on võimalik ühiskonna edusamme mõõta ja mis on seotud ühega kolmest eespool osutatud peatükist. Kõnealuste valdkondade hõlmamiseks kavandatud näitajad on esitatud lisas ja põhinevad olemasolevatel kvantitatiivsetel andmetel, mille on kogunud Eurostat (saadud peamiselt sissetulekuid ja elamistingimusi käsitlevast ELi statistikast (EU-SILC), igal neljandal aastal tehtavast töötasu struktuuri uuringust, mis on ühendatud riikide hinnangute ja ELi tööjõu-uuringuga (LFS)) ning OECD.

Majanduspoliitika koordineerimise iga-aastane tsükkel Euroopa poolaasta on oluline vahend ELi ja liikmesriikide tasandi arengute vahetuks jälgimiseks ning sellega kaetakse arvukalt Euroopa sotsiaalõiguste sambaga hõlmatud valdkondi. Sellega seoses arutatakse tulemustabelit asjaomastes nõukogu komiteedes, et kasutada seda Euroopa poolaasta raames ning lisada see ühisesse tööhõivearuandesse, mis avaldatakse igal sügisel koos iga-aastase majanduskasvu analüüsiga. Iga valdkonna esimesi näitajaid (paksus kirjas) tuleks käsitada tulemustabeli põhinäitajatena, mis lisatakse ühisesse tööhõivearuandesse. Muud näitajad on teisesed näitajad, mille kohta antakse vajaduse korral teavet ühise tööhõivearuande põhiosas. Kuna tööhõive ja sotsiaalsete aspektide tähtsus on Euroopa poolaastas viimastel aastatel kasvanud, võimaldab tulemustabel täpsemalt käsitleda tööhõivet ja ühiskondlikke probleeme Euroopa poolaasta raames ning sellest tulenevaid euroala hõlmavaid ja riigipõhiseid soovitusi, mis võivad kajastada ja edendada riikide eripäradest tulenevaid asjakohaseid, sihtotstarbelisi reforme. Samuti võiks see olla võrdlusaluseks euroala sotsiaalset mõõdet ja Euroopat üldiselt käsitlevas tegevuses.