KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE KBRTL-riskide tuvastamist ja maandamist käsitleva uue ELi lähenemisviisi kohta /* COM/2014/0247 final */





I. Kontekst EL, tema liikmesriigid ja muud peamised partnerid on tegutsenud mitmel viisil, et parandada keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste, tuuma- (KBRT) ja lõhkeainetega seotud intsidentide ennetamise suutlikkust ning kaitsta kodanikke, institutsioone ja infrastruktuuri selliste intsidentide eest. Vaja on aga teha veelgi rohkem. Pärast eduaruannete[1] valmimist ELi KBRT-julgeoleku tegevuskava[2] ja lõhkeainete turvalisuse tõhustamist käsitleva ELi tegevuskava kohta 2012. aastal[3] toimus liikmesriikide ja muude sidusrühmadega laiaulatuslik konsulteerimine selle üle, kuidas kõnealuste küsimustega paremini tegeleda. Esitati uus KBRTL-tegevuskava, mis keskendub peamistele prioriteetidele ELi tasandil. Nõukogu rõhutab 11. detsembril 2012 vastu võetud järeldustes „vajadust määrata kindlaks valdkonnad, mille julgeolekukord on puudulik, ning keskenduda täiendavatele ühistele jõupingutustele, mida peetakse esmatähtsateks ning mille eesmärk on tõhustada kõrge riskitasemega KBRTL-materjalide tootmise, ladustamise, käsitsemise ja transpordi julgeolekut”. Lisaks innustab nõukogu komisjoni kasutama uue KBRTL-tegevuskava loomisel ELi KBRT-julgeoleku tegevuskava ning lõhkeainete turvalisuse tõhustamise tegevuskava praeguse poliitika muutmiseks[4]. Käesolev teatis on esimene samm uue KBRTL-tegevuskava rakendamisel. Selle eesmärk on saavutada edusammud KBRTL-ohtude tuvastamise valdkonnas ning kehtestada tulemuslikud meetmed kõnealuste ohtude ja riskide tuvastamiseks ja vähendamiseks ELi tasandil. II. Taust ja eesmärgid II.1 Muutuvad ohud ja riskid ELi terrorismivastase strateegia neljast põhisambast üks on kodanike, institutsioonide, infrastruktuuri ja vara kaitsmine[5]. KBRTL-ohtude puhul tuleb ELi lähenemisviisis võtta arvesse ka ELi sisejulgeoleku strateegiat,[6] mille üks põhieesmärk on KBRTL-riskide tuvastamine ja maandamine. Euroopa Liidu luureandmete analüüsi keskuse[7] ja Interpoli aruannete järgi annab hiljutine areng põhjust uskuda, et KBRT-materjalidest ja lõhkeainetest tulenev oht on endiselt suur ja kasvab. Sellised sündmused nagu terrorirünnakud Madridis, Londonis ja Moskvas ning eelmisel aastal Bostoni maratoni ajal toime pandud pommirünnak, samuti džihaadi võitlejatele hiljuti antud soovitus rünnata rahvarohkeid kohti[8] on näidanud, kui innovatiivsed ja oportunistlikud võivad olla ründajad ning et avalike ürituste ja linnakeskkonna ohte on vaja paremini tuvastada. Kuigi terroristid on kasutanud pigem kaubanduslikke või isetehtud lõhkeaineid, kujutavad sellised KBRT-mõjurid nagu sariin, ritsiin ja antraks endast suurt ohtu. Pärast seda, kui Tokyo metroos toimus 1995. aastal rünnak keemilise mõjuriga (sariin) ja Oregonis 1984. aastal bioloogilise mõjuriga (salmonella),[9] on terrorirühmitused üritanud parandada oma suutlikkust käsitseda ja kasutada KBRT-materjale. Selle teema on esiplaanile tõstnud ka sariini hiljutine kasutamine Süürias. KBRT-materjalide vargusi ja kaotamisi esineb igal aastal sadu kordi. Hiljutised kõrgrikastatud uraani konfiskeerimised (2010. aastal Gruusias ja 2011. aastal Moldovas) näitavad, et radioloogiliste ja tuumamaterjalidega kauplemine on endiselt tõsine probleem. Aastas kantakse Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) intsidentide ja salakaubanduse andmebaasi (ITDB) üle 150 sellise juhtumi. Ebaseadusliku kaubanduse juhtumite rohkus näitab, et vaja on töötada välja tulemuslikud vastumeetmed, mille eesmärk ei oleks üksnes takistada kaubitsejate juurdepääsu sellistele materjalidele, vaid mis lähtuksid tõhusast avastamisstrateegiast. Ohud võivad lähtuda ka kõrgelt kvalifitseeritud isikutest, kellel on juurdepääs tundlikule teabele ja tundlikele materjalidele. Näiteks 2001. aasta antraksirünnakud pani väidetavalt toime bioloogilise kaitsega tegelenud vanemteadur, kes viis ellu meditsiinilisi uuringuid USA sõjaväe jaoks. Üks CERNis[10] töötanud Prantsuse teadlane mõisteti aga süüdi Prantsusmaal Al Qaeda rünnakute korraldamisele kaasaaitamises. Arutelu radikaliseerumise üle on ELis viimasel ajal intensiivistunud. Värskeimate aruannete kohaselt tekitavad muret eelkõige Süüriast tagasipöördujad. Mõned nendest ja muudest radikaliseerunud isikutest, kellel on juurdepääs tundlikele aladele ja kes töötavad sellistel aladel, võivad kasutada siseteavet, et rünnata elutähtsaid infrastruktuure, näiteks veepuhastusjaama, või takistada raudteeobjektide varustamist elektriga. Sellistel siseteabega seotud ohtudel võib olla piiriülene mõju, mistõttu võivad need ohustada ka ELi julgeolekut. Hiljutine näide pehme sihtmärgi ründamisest on 2013. aastal Bostoni maratoni ajal toime pandud pommirünnak, mille korraldanud noored ründajad kasutasid vana pommivalmistusmeetodit. See näide ning varasemad metroo- ja raudteerünnakud rõhutavad vajadust tõhustada ohtude tuvastamist. Terrorismivastases võitluses on riiklikul tasandil tehtav töö jätkuvalt väga oluline, kuid vaja on tugevat, paremini kavandatud ja proportsionaalset strateegiat, et näha ette ja ennetada tulevasi KBRTL-riske ELi tasandil. Muu hulgas on vaja võidelda kõnealuste materjalide ebaseadusliku tootmise, käsitlemise, varjamise ja ladustamise vastu. Seetõttu on oluline kasutada proaktiivset lähenemisviisi ja kehtestada tõhusad proportsionaalsed kaitsemeetmed, sealhulgas ennetamise, valmisoleku ja reageerimise meetmed ELi tasandil, järgides samal ajal põhiõigusi. II.2 Saavutused ja käimasolev töö ELi tasandil EL ja tema liikmesriigid on KBRTL-prioriteetide vallas juba palju teinud. Näiteks võib tuua selliste andmebaasirakenduste nagu Euroopa pommiandmebaas (EBDS) ja varajase hoiatamise süsteem (EWS) loomise ning Euroopa eridemineerimisüksuste võrgustiku (EEODN) tegevuse. Veel üks näide on uus määrus (98/2013) lõhkeainete lähteainete turustamise ja kasutamise kohta, mille eesmärk on piirata üldsuse juurdepääsu lõhkeainete ohtlikele lähteainetele. Peale uurimistöö, koolituste ja teadlikkuse suurendamise on viidud ellu mitu praktilist tegevust, et määrata kindlaks parimad tavad ja neid jagada, testida ja katsetada uusi seadmeid, töötada välja juhendeid asjaomastele spetsialistidele jne. Kõigis valdkondades on tehtud edusamme, kuid kahe KBRTL-tegevuskava hiljutised hindamised näitasid, et vaja on teha rohkem, tuleb prioriseerida ja keskenduda paremini peamistele valdkondadele, milles EL tekitab lisandväärtust. II.3 Vajadus tegeleda KBRTL-riskidega ELi tasandil Mitu rünnakujärgset uurimist on näidanud, et lõhkematerjale ja lõhkeainete lähteaineid on ostetud ühes liikmesriigis ja seejärel viidud teise liikmesriiki, kus rünnakud aset leidsid. Kord kuus Interpoli avaldatavad KBRTLiga seotud luureandmete aruanded sisaldavad ka rohkeid näiteid KBRTL-materjalide omandamise, smugeldamise või kasutamise püüdluste kohta. Rünnakud, kus on kasutatud KBRT-aineid, näiteks Litvinenko mürgitamine radioaktiivse ainega, on näidanud, et ohtlikke KBRT-aineid on veetud märkamatult Euroopa Liitu ja liidust välja. Tõsised radioloogilised või tuumaintsidendid või bioloogiliste mõjurite (nt SARS, H1N1 või suu- ja sõrataudi viirus) tahtlik levitamine võivad Euroopa inimesi ja majandust tugevalt mõjutada. ELi 2012. aasta lõhkeainete avastamise puudujääkide analüüsis („EU Gap Analysis on Detection of Explosives”), mis koostati lõhkeainete tegevuskava raames, rõhutatakse, et lõhkeainetega seotud ohtude tuvastamises on tehnoloogia arengust hoolimata palju puudujääke ja et ELi ohtude tuvastamise võimet on vaja kiiresti suurendada. Aruande aluseks on turvameetmete, seadmete ja portsesside läbivaatamine tipptehnoloogia abil ning selles kutsutakse üles korraldama uut läbivaatamist ja rõhutatakse vajadust tugevdada meetmeid avaliku julgeoleku eri valdkondades. Kõnealuse puudujääkide analüüsi põhjal algatas komisjon 2013. aastal ka ELi ohtlike KBRT-mõjurite avastamise puudujääkide analüüsi („EU Gap Analysis on Detection of CBRN threat agents”). KBRTL-ohud ja -riskid on kõigile ELi liikmesriikidele ühised. EL sobib järelikult mängima keskset rolli, aidates selliseid ohte tuvastada ja vähendada ning tagades, et i) valdkondi, kus ohud on kõige tõsisemad, käsitatakse esmatähtsatena; ii) kõnealuseid probleeme lahendatakse ühiselt; iii) välditakse dubleerimist ja iv) maksimeeritakse mastaabisäästu ja sünergiat. EL võib pakkuda lisandväärtust, töötades välja asjaomastele spetsialistidele mõeldud praktilised ja tõhusad meetmed, mis hõlmaksid seminare, juhendmaterjale, koolitusi ja teadlikkuse suurendamist ning uurimistöö ja testimise toetamist. Näiteks võib tuua selle, et toetatakse koostööd, mida teevad Atlase võrgustiku egiidi all ELi politsei erisekkumisjõud, kes treenivad ja tegutsevad üheskoos. III. Uus lähenemisviis KBRTL-riskide tuvastamiseks ja maandamiseks Käesoleva teatise sihiks on hinnata paremini riske, arendada vastumeetmeid, jagada teadmisi ja parimaid tavasid, testida uusi kaitsemeetmeid ja need kinnitada eesmärgiga võtta lõpuks vastu uued turvanõuded. Tulemuslikus maandamisstrateegias tuleb alati pöörata tähelepanu järgmistele teemadele: - olemasolevate seadmete ja protsesside tõhusus ja tulemused; - uued ohtlikud ained; - uued rünnakute korraldamise viisid; - uued varjamise meetodid turvakontrollide läbimisel; - uued rünnaku sihtmärgid (pehmed sihtmärgid, elutähtsad infrastruktuurid, avalikud kohad, lennundusega mitteseotud kohad). Uut lähenemisviisi hakatakse kasutama sammhaaval, võttes arvesse igat liiki ohte ja keskkondi, selleks et - parandada riskide tuvastamist; - parandada uurimistöö tulemuste kasutamist, testimist ja kinnitamist; - edendada teadlikkuse suurendamist, koolitamist ja õppusi; - edendada riikide juhitavaid algatusi ning suhelda valdkonna esindajate ja muude julgeoleku ala sidusrühmadega; - võtta vajaduse korral arvesse välismõõdet. Protsessi jooksul on oluline kaasata töösse kõik sidusrühmad, näiteks teadusringkonnad, erasektor ja kodanikukaitsega tegelevad asutused, ning pakkuda piisavat rahalist toetust tagamaks, et selle valdkonna tegevus ja poliitika viiakse ellu nõuetekohaselt. Viiest eespool loetletud aspektist igaühe puhul tehakse kindlaks meetmed, millele ELi tehtav töö pakub lisandväärtust. III.1 Parem tuvastamine Minevikus põhines meie ohtude ennetamise strateegia tavaliselt rünnakuid käsitlevatel varasematel andmetel. Kaitsemeetmeid on sageli võetud pärast rünnakute toimepanemist või plaanide avastamist ning me ei ole olnud tõhusa ohtude tuvastamise ja leevendamise strateegia väljatöötamisel piisavalt proaktiivsed. Tõhusa ohtude tuvastamise strateegia saab luua ainult siis, kui selle kujundamisel ja läbivaatamisel võetakse arvesse ohtlikke aineid ja keskkonda (lennundus, avalikud sportimiskohad jne). Sellised minevikus kasutatud lähenemisviisid, mille puhul üritatakse julgeolekutehnoloogiat või -protsessi kohandada vastavalt konkreetsele ohule, ei tööta. Iga kaitsemissiooni puhul on vaja kaaluda konkreetseid riskil põhinevaid lähenemisviise, sealhulgas mitmesuguseid tegevusi, mis on mõeldud eri ohtude tulemuslikuks tuvastamiseks. Igat keskkonda, mida kavatsetakse kaitsta, tuleks hoolikalt analüüsida ja kaalutavate meetmete puhul tuleks võtta peale varasemate andmete arvesse ka tekkivate ohtude vähendamise viise. ELi tuvastamisstrateegia peaks võtma igal juhul arvesse kindlaks tehtud puudujääke, näiteks neid, mis on toodud esile ELi 2012. aasta lõhkeainete avastamise puudujääkide analüüsis. Hiljutine hindamine viitab ka sellele, et vaatamata viimastel aastatel toimunud märkimisväärsele edasiminekule on vaja teha veel palju tööd, et kõrvaldada tõhusalt tuvastamise tehnoloogia puudujäägid avaliku julgeoleku eri valdkondades, sealhulgas transpordi vallas. Tegevustega tuleks seetõttu vähendada tuvastatud nõrkusi ja arendada maandatavate riskide jaoks realistlikke lahendusi. Siseteavet omavad isikud võivad KBRTL-ohtude valdkonnas olla eriliseks probleemiks ja vaja on rohkem siseteabega seotud KBRT-ohtude vastaseid meetmeid. KBRT-julgeoleku tegevuskava raames näiteks palutakse komisjonil ja liikmesriikidel uurida personali julgeolekukontrolli parandamise võimalusi. Lõhkeainete ja KBRT-materjalide elutsükliga seotud personali nõuetekohane kontrollimine on siseteabega seotud ohtude probleemi lahendamisel ülioluline. Selle teema kohta on tehtud uuring, milles soovitatakse ühtlustada kontrollimist KBRTL-sektoris, alustades tausta- ja julgeolekukontrollide parimate tavade kasutuselevõtust. Kuna turvakontrollid kuuluvad liikmesriikide pädevusse, teeb komisjon nendega kõnealuste probleemide lahendamiseks tihedalt koostööd. Komisjon on teinud koostööd lõppkasutajatega, näiteks erasektori üksustega ja õiguskaitseasutustega, et suurendada teadlikkust tehnoloogia võimalustest. Ta on teinud seda seminaridel, mille käigus on õiguskaitseasutuste ja muud ametnikud saanud salastatud teavet julgeolekutehnoloogia ja -protsesside piirangute kohta. Peame aga tegema veelgi rohkem, et kaasata lõppkasutajaid ja asjaomaseid spetsialiste tulevikus tuvastamistegevuse kavandamise protsessi. 2012. aastal Ühendkuningriigis toimunud olümpiamängudest ja Poolas korraldatud jalgpalli Euroopa meistrivõistlustest saadud kogemused tõid esile järgmise õiguskaitseasutuste põhisõnumi: alati ei piisa ühest tuvastamisvahendist ja mitme vahendi – näiteks käitumisanalüüsid ja pommikoerad – kombineerimine võib parandada süsteemi toimimist. Vahend tuleb valida missiooni järgi, mitte vastupidi. Komisjon korraldab koos asjaomaste spetsialistidega ka mitmesuguseid praktilisi katseid valdkondades, mille puhul ei ole võimalik kasutada laborikeskkonda. Eesmärk on tuvastamise eri eesmärke arvesse võttes hinnata ja testida tehnoloogiat, tooteid ja protsesse, et muuta tuvastamine tulemuslikumaks. Sellise katse näiteks on KBRTLi avastamise seadmete testimine koostöös Poola ametiasutustega 2012. aasta jalgpalli Euroopa meistrivõistluste ajal. Sellele tuginedes tegi komisjon koostööd Belgia politseiga, et testida KBRTLi avastamise seadmeid 2014. aasta aprilli alguses toimunud ELi ja Aafrika tippkohtumise ajal. Katse hõlmas avastamistegevusi tippkohtumise toimumise kohas ja Belgia metroos, kiirrongis ja lennujaamas. Komisjon - toetab asjaomaste spetsialistide jaoks ettenähtud edasisi lühiajalisi katseid, et parandada avastamist tulevaste spordi-, kultuuri- ja muude suurürituste, näiteks 2016. aasta jalgpalli Euroopa meistrivõistluste ajal. See toob kaasa avalike ürituste julgeolekut käsitleva ELi lähenemisviisi loomise; - vaatab läbi lõhkeainete avastamise puudujääkide analüüsi ja võtab sellega seoses järelmeetmeid; - korraldab KBRT-materjalide avastamise puudujääkide analüüsi; - koostab poliitika toetuseks avaliku julgeoleku eri valdkondade, sealhulgas transpordi valdkonna KBRTL-ohte ja -riske käsitlevaid analüüsidokumente ja ülevaateid; - viib ellu ja toetab rohkem siseteabega seotud probleemidele suunatud meetmeid, näiteks seminare ja teadlikkust suurendavaid tegevusi, ning sellel teemal juhiseid andvaid meetmeid; - võtab KBRT-riske arvesse, koostades ja ajakohastades valdkonnaülest ülevaadet, mis käsitleb loodusõnnetustest ja inimtegevusest tingitud ohte, millega liit võib tulevikus silmitsi seista; - toetub olemasolevatele ELi võrgustikele ja uurib koos liikmesriikidega võimalusi luua tsiviil-sõjaline koostöörühm, mis käsitleks a) avastamistehnoloogiat ja b) isetehtud lõhkeseadmete, kaasaskantava õhukaitsesüsteemi (MANPAD) ja muude asjakohaste ohtudega, näiteks KBRTL-ohtudega võitlemise vahendeid[11]. III. 2 Paremad uuringud, testimine ja kinnitamine Liikmesriigid, teadusringkonnad, valdkonna esindajad ja muud sidusrühmad peaksid tegema koostööd, et tuvastada ja määrata kindlaks vajadused, millele KBRTLiga seotud uurimistöö peaks vastama. Komisjon on uurimistegevust palju rahastanud seitsmenda raamprogrammi raames. Tulemusi tuleb paremini levitada ja muuta need kasulikeks kaubanduslikeks toodeteks. Uus teadusuuringute programm „Horisont 2020” peaks poliitika ja lõppkasutajate vajadustele paremini vastama. Selles suhtes on komisjonil oluline roll. 1. Seitsmenda raamprogrammi raames on seni rahastatud 60 KBRTga seotud projekti ligikaudu 200 miljoni euro ulatuses. Lisaks on eraldatud rohkem kui 67 miljonit eurot üle 15 projektile, mis keskenduvad lõhkeainetele. Projektide näiteks võib tuua PREVAILi (PRecursors of ExplosiVes: Additives to Inhibit their use including Liquids)[12] ja ulatusliku näidisprojekti EDEN,[13] mis on KBRTLiga seotud poliitika ja praktilise töö seisukohast väga olulised. 2. KBRTLiga seotud poliitikavajadustele pakub teaduslikku tuge ka komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus. Tal on pikaajaline kogemus tuumaohutuse ja -julgeoleku ning tuumaenergialaste kaitsemeetmete vallas, ta on osalenud paljudes teadusprojektides ja teinud koostööd oluliste partneritega. Näiteks koostöös USA partneritega viis ta ellu projekti ITRAP+10 (Illicit Trafficking Radiation Detection Assessment Programme), mille eesmärk oli testida ja hinnata mitmesuguste kiirguse kindlakstegemise seadmete toimimist. Tulemused võivad aidata liikmesriikide ametiasutustel leida nende vajadustele kõige paremini vastavad detektorid. Tootjad on saanud soovitusi seadmete toimimise, usaldusväärsuse ja kasutajasõbralikkuse parandamise kohta. Komisjon toetab seda tööd ka edaspidi. Peale selle viib Teadusuuringute Ühiskeskus ellu projekti, mille eesmärk on Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri intsidentide ja salakaubanduse andmebaasi täiustamine. Ta on koos liikmesriikidega koostanud parimad tavad selle kohta, kuidas parandada intsidentide ja salakaubanduse andmebaasile andmete edastamise kultuuri ja seega ka Rahvusvahelisele Aatomienergiaagentuurile kättesaadavate andmete kvaliteeti. Teadusuuringute Ühiskeskus on töötamas välja ka turvalist protokolli võimaldamaks kõnealusele andmebaasile veebis andmete edastamist. 3. Lisaks on komisjon seadnud sisse koostöö mitme õiguskaitseasutuste võrgustiku vahel. Eesmärk on saavutada, et võrgustikud väljendaksid paremini oma vajadusi uue tehnoloogia järele, ja uurida, kas ENLETSi (õiguskaitsealaste tehnoloogiateenistuste Euroopa võrgustik) saaks kasutada keskusena, mille kaudu õiguskaitseasutuste võrgustikud saaksid endast teaduritele ja sektorile teada anda. 4. Seitsmenda raamprogrammiga seotud uurimistegevuse täiendamiseks ning sertifitseerimise ja standardimise toetamiseks eri valdkondades on komisjon uusi seadmeid katsetanud ja testinud. Viiakse ellu katseid olemasoleva tipptehnoloogiaga, et teha kindlaks, kuidas seda saaks kõige paremini iga sektori vajadustele kohandada. Lennujaamade kogemusi peaks kasutama kui näiteid parimatest tavadest, mida võiks kohaldada muudes sektorites. Katsetes keskendutakse selle üksikasjalikule kirjeldamisele, kuidas asjaomased spetsialistid peaksid eri seadmeid ja protsesse eri keskkondades (transport, avalik julgeolek, spordiüritused jne) kasutama. Need on asjaomastele spetsialistidele ja liikmesriikidele sisendiks riikides ohtude tuvastamisel kasutatavate vahendite edasisel täiustamisel. 5. Komisjoni rohkete tegevuste eesmärk selles valdkonnas on tagada standardite ja testimiskorra ühtlustatud areng. On vaja töötada välja asjakohased ohu- ja riskipõhised tuvastamisstandardid, mida tuleks rakendada terves ELis, et kõigil kodanikel oleks sama tasemega kaitse. Sellised standardid aitaksid ka tehnoloogiaga varustajatel mõista paremini konkreetseid õiguskaitsenõudeid. Tuvastamisstandardid teadaolevatele rünnakutele reageerimiseks on hästi välja töötatud. Arvesse tuleks võtta siiski ka sõjatehnikat, tavasid ja kogemusi, ja kui see on asjakohane, kohandada neid tsiviilotstarbel kasutamiseks. Selleks et vahetada kogemusi ja leida ühistele probleemidele parimaid lahendusi, peaksid õiguskaitseasutused tegema sõjaväega koostööd. Komisjon - tagab jätkuvalt, et uurimistöös võetakse arvesse julgeolekupoliitika vajadusi, ja aitab töötada välja programme, selleks et uurimistöö prioriteedid kajastaksid õiguskaitseasutuste ja muude lõppkasutajate vajadusi, samuti poliitikavajadusi; - toetab veelgi rohkem KBRTLiga seotud uurimistööd, testimist ja kinnitamist ning liigub niisuguste asjakohaste tuvastamisstandardite suunas, mis on kohandatud igat liiki keskkonnale, sealhulgas sellised projektid nagu ERNCIP (elutähtsa infrastruktuuri kaitse Euroopa viitevõrgustik); - toetab jätkuvalt ITRAPi teist etappi. See on jätkuprojekt, mille käigus hinnatakse esimest korda, kui teostatav on võimalus, et ühe seadmega saab tuvastada radioloogilisi ja tuumariske ning lõhkeaineid. See aitab ka liikmesriikide laboritel saada akrediteeringut radioloogiliste ja tuumariskide tuvastamises, hinnata uusi radioloogiliste ja tuumariskide tuvastamise seadmeid ning määrata tihedas koostöös standardiorganisatsioonidega kindlaks Euroopa või rahvusvahelised standardid. III.3. Koolitused ning teadlikkuse ja suutlikkuse suurendamine Turvameetmete nõuetekohaseks rakendamiseks on tulemuslikud koolitused ja teadlikkuse suurendamine julgeolekusektoris väga olulised. Komisjon peab seega pakkuma rohkem rahastamist ja täiustama koolitusalgatusi, mis pakuvad õiguskaitseasutustele ja erasektorile asjakohast koolitustuge. Allpool on esitatud mõned näited: - toetus Euroopa eridemineerimisüksuste võrgustikule (EEODN), mis on liikmesriikide lõhkeainete valdkonna ekspertidele foorumiks, kus saab jagada parimaid tavasid ja koolitust lõhkeainete ja KBRT-ohtude valdkonnas; - õiguskaitseasutuste koolitustingimuste parandamine, et aidata liikmesriikidel maandada KBRTL-riske, näiteks ELi mitmesuguste õiguskaitseasutuste võrgustike kaudu (Atlas, Airpol, Railpol, Aquapol jne); - võimalike pehme sihtmärgi vastu suunatud rünnakutega tegelemise ühise lähenemisviisi väljatöötamisele kaasaaitamine. Näiteks pärast rünnakut Burgase lennujaamas on komisjon koos liikmesriikidega töötamas välja käsiraamatut lennujaamas toimuvate pehme sihtmärgi vastu suunatud rünnakute puhuks; - tsiviil-sõjalise koostöö parandamine, näiteks Euroopa Kaitseagentuuri ja komisjoni ühine koolitus (2014. aasta kevadel) kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide (MANPAD) nõrkade kohtade ja hindamise meetodite kohta, mis toimub lennujaama politseiorganisatsioonide võrgustiku (Airpol) raames; - ELi tolli tuvastustehnoloogia eksperdirühm, kes jagab teavet ja parimaid tavasid eesmärgiga parandada KBRTL-ohtude tuvastamise suutlikkust ning olemasolevate ja uute tuvastusseadmete tõhususe nõudeid; - Euroopa tuumajulgeoleku koolituskeskuse (EUSECTRA) koolitused tuumaohu tuvastamise, sellele reageerimise ja tuumaalase kohtuekspertiisi valdkonnas. Need täiendavad riiklikke koolitusi ning neid korraldatakse koostöös partneritega liikmesriikidest ja rahvusvahelistest organisatsioonidest. Koolitusprogrammid sisaldavad multidistsiplinaarseid aspekte, sealhulgas õiguskaitse, kiirguskaitse ja materjalide analüüs. Tõhustada tuleks ka teadlikkuse ja suutlikkuse suurendamisel tehtavaid jõupingutusi. Muu hulgas tuleks teha rohkem tööd parimate tavade jagamisel ja juhendite väljatöötamisel. Allpool on esitatud mõned näited sellistest tegevustest. 1) Politsei erisekkumisüksuste võrgustik Atlas on suurepärane näide selle kohta, kuidas EL suurendab nende üksuste – mida kasutatakse siis, kui muud meetmed ei anna tulemusi – suutlikkust ja nendevahelist usaldust. Toetus sellistele võrgustikele aitab ELil suurendada oma võimet kriisideks valmis olla, luua sünergiat ja kõrvaldada ELi kodanike kaitsmise valdkonnas liikmesriikide seas dubleerimine. 2) Pommikoertega tegelev töörühm kujutab endast asjaomaste spetsialistide foorumit ning on edukalt edendanud parimate tavade jagamist koolitamise, kasutamise ja sertifitseerimise valdkonnas, sealhulgas juhtmaterjalide ja käsiraamatute koostamine. Töörühm koosneb komisjoni ja liikmesriikide ekspertidest ning Kanada ja USA vaatlejatest. 3) Isetehtud lõhkeained ja pommide lähtematerjalide kättesaadavuse suhteline lihtsus näitavad, et selles valdkonnas on vaja teha rohkem ja rakendada kiiresti määruse nr 98/2013 sätted, millega piiratakse ebaseaduslikku juurdepääsu sellistele lõhkeainete lähteainetele, mida saab kasutada pommide valmistamisel. 4) Oluline on võtta arvesse ka inimtegurit. Peale valikumenetluse ja põhikoolituse on vaja optimeerida ja viimistleda selliseid protsesse nagu häirete põhjuste väljaselgitamine, tagamaks, et seadmeid kasutavad isikud, kellel on selleks oskused, kes on hästi välja õpetatud ja motiveeritud suurendama oma tõhusust, kasutades samal ajal täielikult olemasolevat tehnoloogiat. 5) Hiljuti vastu võetud õigusakt ELi kodanikukaitse mehhanismi[14] kohta sillutab teed Euroopa hädaolukordadele reageerimise suutlikkuse loomisele eelnevalt kindlaks määratud reageerimisvahendite vabatahtliku reservi näol. Need sisaldavad konkreetseid vahendeid tegelemaks KBRT-intsidentidega (nt KBRT-ainete tuvastamise ja proovide võtmise moodulid ning linna otsingu- ja päästemeeskonnad KBRT-ohtude jaoks). Komisjon - arendab edasi koolitusvahendeid, edendab parimate tavade jagamist ja töötab välja juhtmaterjale, et toetada asjaomaseid spetsialiste tipptasemel koolitustega, eelkõige aidates õiguskaitseasutustel parandada tuvastamise tavasid näiteks Euroopa eridemineerimisüksuste võrgustiku kaudu; - jätkab lõhkeainete avastamise seadmete piirangutest teadlikkuse suurendamist; - avaldab 2014. aasta keskel ELi käsiraamatu lennujaamas toimuvate pehme sihtmärgi vastu suunatud rünnakute puhuks, mida saavad kasutada kõik ELi lennujaamades töötavad politseiametnikud, kes on lennujaama politseiorganisatsioonide võrgustiku Airpol liikmed; - töötab välja kvaliteedikontrolli näidisprogrammid pommikoerte tõhususe testimiseks (nt Belgias, Ungaris, Itaalias); - pakub Airpoli liikmetele lennujaamades MANPADiga seotud hindamise koolitusi; - aitab liikmesriikidel töötada välja pommikoerte sertifitseerimise protokollid, mida tunnustatakse maailmas tipptasemel näidistena; - parandab määruse nr 98/2013 (lõhkeainete lähteainete turustamise ja kasutamise kohta) rakendamise suuniseid; - tegeleb inimteguriga seotud riskidega, toetades programmi, millega tagatakse, et tuvastamise seadmeid kasutavad isikud on hästi välja õpetatud ja motiveeritud, ning parandab sektori, turvateenuste osutajate ja liikmesriikide vahelist suhtlust seminaride ja muude vahendite abil ning tõstab turvalisuse taset; - tagab, et KBRT-riske võetakse asjakohaselt arvesse Euroopa hädaolukordadele reageerimise suutlikkuse arendamisel; - uurib võimalust luua tihedamaid seoseid koolituste ja õppustega, mis on ette nähtud ELi kodanikukaitse mehhanismi raamistikus; - laiendab Euroopa tuumajulgeoleku koolituskeskuse (EUSECTRA) pakutavate tuumajulgeolekuga seotud koolituskursuste valikut. III. 4. Riikide juhitavate algatuste ulatuslikum edendamine ja sektoriga koostöö tegemine 2012. aastal komisjoni käivitatud riikide juhitavate algatuste eesmärk on saavutada see, et liikmesriigid rakendaksid KBRT-julgeoleku ja lõhkeainete tegevuskavasid aktiivsemalt. Komisjon kutsus liikmesriike üles olema juhtriikideks selliste meetmete puhul, mida nad peavad esmatähtsateks ja mille elluviimist nad saaksid ELi tasandil koordineerida. Praeguse seisuga on viis algatust juba käivitatud või käivitatakse peagi[15]. Riikide juhitavaid algatusi tuleks vaadelda kui suure projekti käivitamise kiirendamise vahendeid. Algatused hõlmavad paljusid eri teemasid. Esimese tulemuseks oli projekt, mis käsitles kõrge riskitasemega kemikaalide müümise turvalisust ja mida komisjon rahastas. Teised on seotud selliste teemadega nagu kõrge riskitasemega bioloogilisi mõjureid ja toksiine töötlevate ja hoidvate rajatiste julgeolekumeetmed ning uurimistulemuste parem levitamine. Komisjon tõhustab dialoogi erasektoriga – näiteks KBRTL-materjale töötlevate asutuste käitajad, seadmete tootjad ja turvateenuste osutajad–, et mõista paremini selle vajadusi ja muresid. Eesmärk on luua tõhus avaliku ja erasektori vaheline dialoog KBRTL-ohtude ja -riskide teemal sarnaselt sellega, mis on tehtud lõhkeainete lähteainete valdkonnas, kus asutati alaline lähteainete komitee. Selles komitees on nii liikmesriikide ametiasutused kui ka tööstusliidud. Komisjon - suhtleb proaktiivselt sidusrühmadega ja korraldab KBRTL-teemalisi kohtumisi liikmesriikide esindajatega, et tulla paremini toime ennetamise, valmisoleku ja reageerimise meetmetega; - loob platvormi komisjoni, liikmesriikide ja muude sidusrühmade vaheliseks teabevahetuseks ning korraldab korrapäraselt seminare, millel käsitletakse lõppkasutajate vajadust uuringute järele; - aitab liikmesriikidel ka edaspidi esitada nende juhitavaid meetmeid, mis kuuluvad KBRT-julgeoleku või lõhkeainete tegevuskava meetmete raamesse. Komisjon edendab eelkõige algatusi, mis käsitlevad tuvastamise teemat. III. 5. Välismõõde KBRTL-ohud ei tunne piire, nagu on näidanud SARSi ja linnugripi (H1N1) viirused. Kuigi viiruseid ei levitatud tahtlikult, olid tagajärjed ülemaailmsed. Üks näide ELi piire ületavatest välistest ohtudest on ka ohud, mis tulenevad kaubanduslikest ja isetehtud lõhkeainetest, näiteks pommid Jeemeni kaubalennukis 2010. aastal. Selleks et tagada võime kaitsta piisavalt ELi, on vaja luua suhteid kolmandate riikidega ja toetada nende valmisolekut ja tuvastamismeetmeid. Komisjon teeb seetõttu ettepaneku tugevdada ELi KBRT-riskide maandamise tippkeskuste algatuse[16] elluviimist, millega on praegu seotud üle 44 riigi 8 piirkonnas terves maailmas. Selle ELi algatuse raames pakutakse partnerriikidele vabatahtlikkuse ja alt üles põhimõttest lähtudes abi ja eksperditeadmisi (nt riikide vajaduste hindamine KBRT-valdkonnas, riiklike tegevuskavade koostamine, piirkondlikud KBRT-projektid). Oluline on jätkata koostööd peamiste rahvusvaheliste partneritega. Üheks näiteks on ELi ja USA lõhkeainespetsialistide foorum, mille viies ELi-USA kohtumine toimus 2013. aasta novembris. Kolm töörühma – tuvastamise, teabe jagamise ja koolituste vallas – märkisid, et nendes valdkondades on tehtud olulisi edusamme. Foorum annab liikmesriikide spetsialistidele võimaluse osaleda sagedastes koolitusvahetustes, jagada teavet mitmesuguste pommivalmistusvahendite ja KBRT-mõjurite kohta, kasutades olemasolevaid mehhanisme, näiteks Interpoli teadaandeid, Europoli ja USA TRIPwire süsteemi. Teine näide sellise koostöö kohta on kolmandate riikide ametiasutuste huvi pommikoertega tegeleva töörühma ning pommikoertega seotud ELi tavade ja standardite ning nende võimaliku Kanadas rakendamise vastu. Komisjon osaleb aktiivselt ka spetsialistide rahvusvahelistel kokkusaamistel, näiteks tuumaalase kohtuekspertiisi rahvusvahelises tehnilises töörühmas ja üleilmses ebaseadusliku kaubanduse vastu võitlemise algatuses, millest on kasu heade tavade ja juhtdokumentide väljatöötamisel. Komisjon - töötab ELi ja USA lõhkeainespetsialistide töörühma raames tulemuste saavutmiseks muu hulgas asjaomaste keemilisi lähteaineid käsitlevate määruste rakendamisest ja muudest kontrollmeetmetest saadud kogemusi jagades; uurib uusi viise, kuidas jagada teavet ja parimaid tavasid seoses avalikkuse ja erasektori teavitamisega isetehtud lõhkeseadmetega seotud intsidentide indikaatoritest ja kaitsemeetmetest; - korraldab katseprojekte, mille käigus antakse kolmandates riikides tehnilist abi ja korraldatakse koolitusi näiteks nõrkade kohtade hindamise kohta eesmärgiga suurendada suutlikkust. Esimene koolitus võiks toetuda ELi juhtmaterjalile pehme sihtmärgi vastu suunatud rünnakute kohta; - töötab koos USAga välja pommikoerte programmid, kasutades pommikoertega tegeleva töörühma ressursse; - toetab ELi parimate tavade ja pommikoerte programme puudutava teabe jagamist kolmandate riikidega, kes on sellest huvitatud (Kanada, USA jm); - teeb liikmesriikidega koostööd, et toetada tuumaohutusealaste rahvusvaheliste eksperdirühmade tööd. Komisjon uurib ka võimalusi toetada kavandatud tegevusi rahaliselt. Seni on komisjoni kehtiva rahastamisprogrammi „Kuritegevuse ennetamine ja selle vastu võitlemine” (2007–2013) raames eraldatud peaaegu 30-le KBRT-projektile ja rohkem kui 20-le lõhkeainetele keskenduvale projektile üle 20 miljoni euro. Projektid hõlmavad mitmesuguseid tegevusi alates koolituskursustest ja -tegevustest (nt Euroopa eridemineerimisüksuste võrgustiku tegevus) ja uute tuvastamismeetodite arendamisest kuni teabe jagamisel kasutatavate IT-vahenditeni, mille näiteks on Euroopa pommiandmebaas. Valmistatakse ette järgmist rahastamisprogrammi „Sisejulgeolekufond — politsei” (2014—2020). Komisjon on poliitilistes dialoogides kõigi liikmesriikidega rõhutanud, et vaja on suurendada KBRTL-ohtudele reageerimise suutlikkust ja kasutada teabe vahetamiseks olemasolevaid süsteeme ja andmebaase (nt SCEPYLT,[17] varajase hoiatamise süsteem ja Europoli-põhine Euroopa pommiandmebaas) ning et oluline on suurendada teadlikkust uuest lõhkeainete lähteainete turustamist ja kasutamist käsitlevast määrusest. Komisjon suunab sisejulgeolekufondi raames saadaolevate vahendite kasutamist paremini ja kasutab tõhusamalt uue teadusuuringute programmi „Horisont 2020” kohaseid vahendeid, et ELi rahastatavad tegevused vastaksid rohkem kasutajate vajadustele ja oleksid kooskõlas ELi tasandi poliitikaga KBRTL-valdkonnas. IV. JÄRELDUSED Pidades silmas nende terroristide innovatiivsust ja oportunismi, kes soovivad tekitada kahju KBRTL-materjalide abil, peab EL hakkama KBRTL-materjalide tuvastamisel kasutama proaktiivsemat lähenemisviisi. See uus sammsammuline lähenemisviis hõlmab iga ohu ja keskkonna uurimist, kasutades paremat uurimistööd, testimist ja kinnitamist, teadlikkuse suurendamise edendamist, koolitamist ja õppusi ning samal ajal kõigi sidusrühmade kaasamist. Komisjon usub, et saab sellise lähenemisviisiga mängida ELi tasandil aktiivset rolli ning aidata liikmesriikidel ja muudel olulistel asjaosalistel muuta Euroopa kodanikele turvalisemaks. Praegu algab töö nende algatuste rakendamisel, mida on soovitatud käesolevas teatises, mis on esimene osa uuest KBRTL-tegevuskavast. Esimesel aastal keskendutakse KBRTL-riskide tuvastamise ja maandamise valdkonnas kõige kiireloomulisemate vajaduste rahuldamisele. Samal ajal jätkub kõigis teistes tegevuskavas kindlaks määratud põhivaldkondades töö liikmesriikide ja sidusrühmadega. Eesmärk on soovitada teistes valdkondades meetmeid, et tulemuslikult ennetada KBRTL-ohte ja -riske ning reageerida nendele ELi tasandil. [1] Eduaruanne ELi KBRT-julgeoleku tegevuskava rakendamise kohta, mai 2012 (avalik versioon): http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/crisis-and-terrorism/securing-dangerous-material/docs/eu_cbrn_action_plan_progress_report_en.pdf Eduaruanne lõhkeainete turvalisuse tõhustamist käsitleva ELi tegevuskava rakendamise kohta (avalik versioon): http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/crisis-and-terrorism/explosives/docs/progress_report_on_explosives_security_2012_en.pdf [2] Nõukogu dokument 15505/1/09 REV 1 [3] Nõukogu dokument 8109/08 [4] Nõukogu dokument 16980/12 [5] Nõukogu dokument 14469/4/05 REV 4 [6] KOM(2010) 673 (lõplik) [7] Euroopa Liidu luureandmete analüüsi keskus – EU INTCEN. [8] Araabia poolsaare Al Qaeda elektroonilise ajakirja Inspire 12. numbris (kevad 2014) soovitatakse džihaadi võitlejatel rünnata rahvarohkeid kohti, näiteks spordisündmusi, turismisihtkohti, valimiskampaania raames toimuvaid üritusi ja festivale, kasutades sõidukitele paigaldatavaid isetehtud lõhkeseadmeid. [9] Rajneeshi usulahu 1984. aasta bioterrorirünnak, mille käigus mürgitati üle 750 inimese, oli suurim biorünnak USA ajaloos. [10] Euroopa Tuumauuringute Organisatsioon [11] Nagu kirjas ka dokumendis COM(2013)542 (final); komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Konkurentsivõimelisem ja tõhusam kaitse- ja julgeolekusektor”. [12] Seitsmenda raamprogrammi raames toetati PREVAILi 4,3 miljoni euroga ja see oli ELi KBRT-julgeoleku tegevuskava ennetusliku osa esimene projekt. See tegeles julgeolekuprobleemiga, mida põhjustavad kemikaalid, mis on üldsusele kättesaadavad tänu igapäevastele seaduslikele kasutusviisidele, kuid mida saab ka väärkasutada, valmistades lõhkeaineid. PREVAILi esmane eesmärk oli piirata selliste igapäevaste kemikaalide kasulikkust lõhkeainete või lõhkeainete lähteainetena, tehes kindlaks inhibiitorid, mida saaks neile lisada. PREVAILi teine eesmärk oli parandada väetisepõhiste isetehtud lõhkeainete avastamist, tehes kindlaks markerid, mida saaks väetistele lisada, ja arendades nende detektoreid. PREVAIL toetas niisiis otseselt ELi poliitikat, inhibeerides teatavate igapäevaste kemikaalide lähteainena toimimise potentsiaali, piirates lõhkeainete lähteainete kättesaadavust ning parandades nende avastamist ja jälgimist. [13] Seitsmenda raamprogrammi KBRT-valdkonna juhtprogramm on suur näidisprojekt EDEN (39 partnerit, ELi panus 24 miljonit eurot). EDENiga kasutatakse teadus- ja arendustegevuse alal varem võetud meetmetest tulenevate vahendite ja süsteemide lisandväärtust ja parandatakse nende kohandamise ja integreerimise kaudu KBRTL-valdkonnas vastupanuvõimet. EDENi projekti eesmärk on luua EDEN Store, n-ö supertööriistakast, et anda sidusrühmadele sertifitseeritud rakenduste kaudu juurdepääs nende arvates olulistele või taskukohastele koostalitlusvõimetele. See jagab arendustegevuse koormust ning võimaldab saada kogemusi ja tõhustada rakendusi. [14] Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1313/2013/EL liidu kodanikukaitse mehhanismi kohta, ELT L 347, 20.12.2013, lk 924. [15] Ametlikult käivitatud algatused on järgmised. 1. ELi KBRT-julgeoleku tegevuskava meetmed C7 ja C11, mida juhivad Madalmaad ja Ühendkuningriik. 2. Meetmed B2, mida juhib Prantsusmaa. 3. Meede H29, mida juhib Ühendkuningriik. 4. Meede H63, mida juhib Rootsi tihedas koostöös Madalmaade ja Ühendkuningriigiga. [16] Käivitati 2010. aastal stabiliseerimise rahastamisvahendi raames, jätkub nüüd uue stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendi (2014–2020) raames. [17] SCEPYLT – lõhkeainete kontrolli puudutav üleeuroopaline teabesüsteem terrorismi vältimiseks ja selle vastu võitlemiseks. Süsteemi kasutatakse lõhkeainete liidusisese liikumise kohta teabe vahetamiseks.