ET

Brüssel, 3.2.2010

KOM(2010) 24 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE

Hinnang meetmetele, mida Poola on võtnud vastuseks nõukogu soovitusele, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk

1. Stabiilsuse ja kasvu pakti kohaldamine praeguses kriisiolukorras

Paljudes ELi liikmesriikides ületab valitsemissektori eelarve puudujääk praegu Euroopa Liidu toimimise lepingus (edaspidi „ELi toimimise leping”) sätestatud kontrollväärtuse 3 % SKPst. Puudujäägi ja võla sageli väga järsku suurenemist tuleb vaadelda aastate 2008–2009 finantskriisi ja majandussurutise enneolematu ulatuse kontekstis. Oma osa on siin mitmel teguril. Esiteks väheneb majandussurutise tagajärjel maksutulu ja suurenevad sotsiaaltoetustega seotud kulud (nt töötushüvitised). Teiseks, tunnistades, et eelarvepoliitikal on praeguses erakordses majandusolukorras oluline osa, kutsus komisjon 2008. aasta novembris esitatud Euroopa majanduse elavdamise kavas (mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks detsembris) üles võtma stimuleerivaid fiskaalmeetmeid. Kavaga nähti ette, et stimuleerivad meetmed peavad vastama eri liikmesriikide rahanduse jätkusuutlikkusele ja konkurentsivõimele. Lisaks on mitu riiki võtnud finantssektori stabiliseerimise meetmeid, millest mõned on mõjutanud võlaseisundit või võivad tulevikus puudujääki ja võlga suurendada, kuigi teatavad riikliku toetusega seotud kulud võib tulevikus tagasi saada.

Komisjon algatab stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse, kui liikmesriigi eelarvepuudujääk ületab kontrollväärtuse 3 % SKPst. Stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta muudatuste eesmärk oli tagada, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse käigus võetaks täiel määral arvesse eelkõige majanduslikku olukorda ja eelarvepositsiooni. Seega nähakse stabiilsuse ja kasvu paktiga ette raamistik, mis aitab valitsustel kujundada poliitika, millega saaks kiiresti taastada kindla eelarvepositsiooni, võttes arvesse majandusolukorda, ning sellega tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus.

2. Poola ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus

Võttes aluseks Poola ametiasutuste 2009. aasta aprillis esitatud [1] ja seejärel Euroopa Ühenduste Statistikaameti [2] kinnitatud eelarveandmed ning komisjoni talituste 2009. aasta kevadprognoosi, võttis komisjon Euroopa Ühenduse asutamislepingu (edaspidi „EÜ asutamisleping”) artikli 104 lõike 3 alusel 13. mail 2009 vastu Poolat käsitleva aruande [3]. Seejärel sõnastas majandus- ja rahanduskomitee 28. mail 2009 kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 104 lõikega 4 oma arvamuse komisjoni aruande kohta.

Olles võtnud arvesse nii EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 3 kohast aruannet kui ka EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 4 kohast majandus- ja rahanduskomitee arvamust, esitas komisjon 24. juunis 2009 kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 104 lõikega 5 nõukogule arvamuse ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Poolas. Komisjoni soovituse alusel otsustas nõukogu 7. juulil 2009 kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 104 lõikega 6, et Poolal on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning esitas komisjoni soovituse alusel ja kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 104 lõikega 7 Poolale soovitused valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks 2012. aastaks. Soovitustes kehtestas nõukogu tõhusate meetmete võtmiseks tähtpäeva 7. jaanuar 2010.

3. Võetud meetmete hindamine

Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1467/97 [4] ja muudetud tegevusjuhendiga [5] tuleb liikmesriigi võetud meetmeid pidada tõhusaks, kui riik on toiminud kooskõlas artikli 126 lõike 7 kohase soovitusega. Tegevusjuhendis on märgitud, et võetud meetmete hindamisel tuleks eelkõige silmas pidada asjaolu, kas asjaomane liikmesriik on nõukogu esialgse soovituse kohaselt kõnealusel aastal parandanud tsükliliselt kohandatud eelarvepositsiooni, arvestamata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid. Kui kohandamine on osutunud soovitatust väiksemaks, tuleks põhjalikult analüüsida selle põhjusi. Tegevusjuhendis on kindlaks määratud, et mitmeaastase kohandamiskava puhul tuleks hindamisel keskenduda meetmetele, mida on võetud eelarve asjakohaseks kohandamiseks aastal, mis järgnes ülemäärase eelarvepuudujäägi kindlakstegemisele.

EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohases nõukogu 7. juuli 2009. aasta soovituses soovitati Poolal kõrvaldada usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil ülemäärane eelarvepuudujääk 2012. aastaks. Konkreetselt soovitas nõukogu Poola ametiasutustel a) rakendada 2009. aastal kavakohaselt stimuleerivaid fiskaalmeetmeid, eelkõige riiklike investeeringute kava, ja koostada lisaeelarve viisil, mis väldiks riigi rahanduse olukorra edasist halvenemist; b) tugevdada alates 2010. aastast igal aastal eelarvepositsiooni mahus vähemalt 1¼ protsendipunkti SKPst; c) määrata kindlaks üksikasjalikud meetmed, et viia eelarvepuudujääk alla kontrollväärtuse 2010. aastaks, ja reformid, et piirata esmaseid jooksvaid kulutusi järgmistel aastatel. Kohandamist ohustada võivate riskide piiramiseks soovitas nõukogu ka tugevdada keskpika perioodi eelarveraamistikku, kehtestades näiteks esmaste jooksvate kulutuste suurenemise ülemmäära ja tõhustades eelarve täitmise kontrolli kogu aasta jooksul. Nõukogu kehtestas tähtpäeva 7. jaanuar 2010, pidades silmas, et selleks kuupäevaks peab Poola võtma tõhusaid meetmeid ja määrama kindlaks meetmed, mida tuleb võtta ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks.

Poola on ainus ELi liikmesriik, kellel oli 2009. aastal positiivne majanduskasv. Hinnanguliselt suurenes reaalne SKP 1,7 %, samas kui komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosis eeldati SKP vähenemist 1,4 %. Kõnealune positiivne tulemus kajastab soodsate tegurite koondmõju, sealhulgas majanduse tugevat alust kriisi puhkedes, hästi kapitaliseeritud ja kindlat finantssektorit, Poola majanduse suletust ning omavääringu nõrgenemist varases etapis. Eelarvepoliitika rakendamisel võimaldasid ametiasutused täielikult toimida automaatsetel stabilisaatoritel ja koostasid kiiresti majanduse elavdamise kava, milles keskenduti investeeringutele. Stimuleerivate fiskaalmeetmete kogumaht 2009. aastal (mõõdetud struktuurse eelarvepositsiooni muutusena) on hinnanguliselt ligikaudu 2 % SKPst. Samal ajal võtsid ametiasutused meetmeid valitsemissektori eelarve puudujäägi suurenemise piiramiseks. Poola ametiasutused võtsid 2009. aasta jaanuaris (kuus kuud enne EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohast nõukogu soovitust) vastu eelarve konsolideerimise meetmed, mille eeldatav mõju on ¾ % SKPst ja mis muu hulgas hõlmavad halduskulude vähendamist ja riigi omanduses olevatelt ettevõtetelt saadavate dividendide suurendamist. Poola ametiasutused võtsid 17. juulil 2009 (kohe pärast seda, kui nõukogu võttis vastu soovituse Poolale ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise kohta) vastu lisaeelarve, mis nägi ette täiendavaid kulukärpeid mahus 0,2 % SKPst ja suuremaid dividende (0,4 % SKPst) riigi omanduses olevatelt ettevõtetelt. Hoolimata kõnealustest konsolideerimismeetmetest ja oluliselt parematest majandusväljavaadetest, kui võis eeldada nõukogu soovituse vastuvõtmise ajal, peaks valitsemissektori eelarve puudujääk Poola ametiasutuste hinnangul ulatuma 2009. aastal 7,2 %ni SKPst, mis on komisjoni talituste kevadprognoosis eeldatust (6,6 % SKPst) pisut suurem. Kuigi olemasolevad andmed ei võimalda täpselt analüüsida suurema eelarvepuudujäägi põhjuseid, on alust arvata, et see on osaliselt seotud ELi rahastatavate projektide suurema kaasrahastamisega ja asjaoluga, et SKP suurema kasvuga ei kaasnenud tulude suurenemist, mis on tingitud kasvutegurite ebasoodsast arengust ja maksusüsteemis enne kriisi tehtud struktuursetest muudatustest.

Samal ajal võtsid ametiasutused 2009. aastal eelarveraamistiku tugevdamiseks olulisi meetmeid. Nad karmistasid olemasolevaid võlaeeskirju, kehtestades täiendavad erisätted meetmete kohta, mida tuleb rakendada juhul, kui valitsemissektori võlg ületab 55 % SKPst. Riigieelarve planeerimise perioodi pikendati kolmelt aastalt neljale. Eelarve läbipaistvuse suurendamiseks tehti valitsemissektoris mõned ümberkorraldused. Jätkati tulemuspõhise eelarvesüsteemi järkjärgulist kehtestamist. Lisaks kaaluvad ametiasutused kulueeskirjade kehtestamist 2010. aastal, mis lihtsustaks eelarve konsolideerimist tulevikus.

Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt on 2010. aasta eelarve kooskõlas struktuurse eelarvepositsiooni vähese halvenemisega 2010. aastal. Eelarvega on ette nähtud riiklike investeeringute märkimisväärne suurenemine ja automaatsete stabilisaatorite jätkuv täielik toimimine, mis soodsaid indekseerimiseeskirju arvesse võttes põhjustab sotsiaaltoetuste olulise suurenemise. Samal ajal hõlmab see avaliku sektori nominaalpalkade külmutamist (valitsemissektori töötajate hüvitised suurenevad 2010. aastal alla 1 %), muude jooksvate kulude nominaalset vähendamist ning sigarettide ja kütteõli maksumäära suurendamist. Oluline on, et eelarve põhineb ettevaatlikel makromajanduslikel eeldustel. Prognoositi, et inflatsioon on 2010. aastal 1 % ja SKP reaalkasv 1,2 %, samas kui hiljutiste andmete kohaselt võib majanduskasv ulatuda üle 2 %. Sellega seoses võivad tulud 2010. aastal osutuda kavandatust suuremaks.

Volinik Almuniale 7. jaanuaril 2010 saadetud kirjas esitas rahandusminister Rostowski eelarve konsolideerimise kava aastateks 2010–2012. Kõnealuses kavas esitatud meetmed hõlmasid meeste ja naiste pensioniea järkjärgulist tõstmist ja võrdsustamist 67 aastale, jõu-, korrakaitse- ja päästestruktuuride töötajate kaasamist üldisesse sotsiaalkindlustussüsteemi, maksubaasi laiendamist (teatavatel kutsealadel tuleb kasutada heakskiidetud kassaseadeid) ja lisaks erastamise kiirendamist alates 2010. aastast. [6]

Kuigi praeguse eelarvepoliitika raames aastateks 2010–2012 kavandatud fiskaalmeetmete maht ei ole tähtsusetu, on see oluliselt väiksem sellest, mida soovitas nõukogu 2009. aasta juulis (3¾ protsendipunkti SKPst kogu ajavahemiku jooksul). Kuigi majandusväljavaated on alates komisjoni talituste 2009. aasta kevadprognoosi koostamisest paranenud ja seega võib selleks, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2012. aastaks, piisata ka väiksemast struktuursest kohandamisest, tuleb aastatel 2011–2012 fiskaalmeetmeid tõhustada, et viia 2012. aastaks valitsemissektori eelarve puudujääk alla 3 % SKPst. Seepärast tuleb ametiasutuste strateegia edu tagamiseks väga rangelt täita 2010. aasta eelarvet (rangelt järgida kulueesmärke ja kasutada plaaniväliseid tulusid puudujäägi vähendamiseks) ning 2011. ja 2012. aasta eelarve raames võetavaid konsolideerimismeetmeid, mille mahtu tuleks võrreldes praegu kavandatuga suurendada.

4. Järeldused

Praeguse teabe põhjal näib, et Poola on võtnud meetmeid, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk nõukogu kehtestatud tähtajaks. Eelkõige on Poola ametiasutused teinud järgmist:

· vastavalt kavandatule rakendanud 2009. aastal stimuleerivaid fiskaalmeetmeid, sealhulgas riiklike investeeringute kava, võttes samas meetmeid, et vältida valitsemissektori eelarve puudujäägi liigset suurenemist;

· võtnud vastu 2010. aasta eelarve, mis põhineb ettevaatlikel makromajanduslikel eeldustel ja hõlmab puudujääki vähendavaid meetmeid, ning teatanud eelarve 2010.–2012. aasta konsolideerimiskava esimesed elemendid;

· tugevdanud eelarveraamistikku ja alustanud tööd kulueeskirjade kehtestamiseks, mis peaks lihtsustama eelarve konsolideerimist järgmistel aastatel.

Poola ametiasutuste eelarvestrateegia on seotud siiski märkimisväärsete riskidega. Isegi kui võtta arvesse eeldatust paremaid kasvuväljavaateid, tuleb võtta täiendavaid märkimisväärseid konsolideerimismeetmeid, et viia eelarvepuudujääk 2012. aastal alla 3 % SKPst. Seda arvesse võttes tuleks vältida uute stimuleerivate meetmete võtmist, rangelt täita 2010. aasta eelarvet, kasutada plaaniväliseid tulusid eelarvepuudujäägi vähendamiseks ja töötada lisaks välja täiendavad konsolideerimismeetmed järgmisteks aastateks.

Eespool esitatud hinnangut silmas pidades on komisjon seisukohal, et Poola suhtes kohaldatava ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames ei ole vaja võtta täiendavaid meetmeid. Komisjon kutsub Poola ametiasutusi üles rangelt rakendama kavandatud meetmeid ja jätkab eelarvesuundumuste jälgimist vastavalt asutamislepingule ning stabiilsuse ja kasvu paktile.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |

SKP reaalkasv (muutuse %) | KOM 2009. aasta sügisprognoos | 6,8 | 5,0 | 1,2 | 1,8 | 3,2 |

| KOM 2009. aasta kevadprognoos | 6,6 | 4,8 | −1,4 | 0,8 | puudub |

| Liikmesriigi prognoos | 6,8 | 5,0 | 1,7 | 2,62 | puudub |

SKP lõhe (% potentsiaalsest SKPst) | KOM 2009. aasta sügisprognoos | 2,6 | 2,6 | −0,4 | −2,2 | −2,3 |

| KOM 2009. aasta kevadprognoos | 3,4 | 3,5 | −1,5 | −3,8 | puudub |

| Liikmesriigi prognoos | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |

Valitsemissektori eelarve positsioon (% SKPst) | KOM 2009. aasta sügisprognoos | −1,9 | −3,6 | −6,4 | −7,5 | −7,6 |

| KOM 2009. aasta kevadprognoos | −1,9 | −3,9 | −6,6 | −7,3 | puudub |

| Liikmesriigi prognoos | −1,9 | −3,6 | −7,23 | puudub | puudub |

Esmane eelarvepositsioon (% SKPst) | KOM 2009. aasta sügisprognoos | 0,4 | −1,4 | −3,8 | −4,6 | −4,6 |

| KOM 2009. aasta kevadprognoos | 0,4 | −1,7 | −3,7 | −4,3 | puudub |

| Liikmesriigi prognoos | 0,4 | −1,4 | puudub | puudub | puudub |

Tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon (% SKPst) | KOM 2009. aasta sügisprognoos | −2,9 | −4,7 | −6,3 | −6,6 | −6,7 |

| KOM 2009. aasta kevadprognoos | −3,2 | −5,3 | −6,0 | −5,8 | puudub |

| Liikmesriigi prognoos | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |

Struktuurne eelarvepositsioon1 (% SKPst) | KOM 2009. aasta sügisprognoos | −2,9 | −4,7 | −6,4 | −6,6 | −6,7 |

| KOM 2009. aasta kevadprognoos | −3,2 | −5,3 | −6,0 | −5,6 | puudub |

| Liikmesriigi prognoos | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |

Valitsemissektori koguvõlg (% SKPst) | KOM 2009. aasta sügisprognoos | 45,0 | 47,2 | 51,7 | 57,0 | 61,3 |

| KOM 2009. aasta kevadprognoos | 44,9 | 47,1 | 53,6 | 59,7 | puudub |

| Liikmesriigi prognoos | 45,0 | 47,2 | puudub | puudub | puudub |

1 Tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed.

2 Rahandusminister Rostowski 7. jaanuari 2010. aasta kirjas volinik Almuniale esitatud värskeim teave.

3 „Eelarve arendamise ja konsolideerimise kava”, 29. jaanuar 2010.

Allikas: komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoos; 2010. aasta eelarve projekt (september 2009); 2009. aasta oktoobri eelarveteatis; rahandusminister Rostowski 7. jaanuari 2010. aasta kiri volinik Almuniale.

[1] Vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 3605/93 peavad liikmesriigid esitama komisjonile kaks korda aastas andmed valitsemissektori eelarve kavandatud ja tegeliku puudujäägi ning valitsemissektori võla taseme kohta. Viimased andmed Poola kohta on kättesaadavad veebilehel: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance _statistics/procedure/edp_notification_tables.

[2] Eurostati 22. aprilli 2009. aasta pressiteade nr 56/2009.

[3] Kõik Poola ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on kättesaadavad veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/poland_en.htm.

[4] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.

[5] „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta”, mille majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu kiitis heaks 10. novembril 2009.

[6] Peaminister avalikustas 29. jaanuaril 2010 „Eelarve arendamise ja konsolideerimise kava”. Peamised meetmed hõlmavad töövõimetushüvitiste reformi, jõu-, korrakaitse- ja päästestruktuuride töötajate kaasamist üldisesse sotsiaalkindlustussüsteemi, käibemaksutagastuste vähendamist (ettevõtete autode ja kütuse puhul) ja maksubaasi laiendamist (teatavatel kutsealadel tuleb kasutada heakskiidetud kassaseadeid).

--------------------------------------------------