KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE Kõrgvooreaktori käitamine 2010. aastal /* COM/2012/0171 final */





KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE Kõrgvooreaktori käitamine 2010. aastal Nõukogu võttis 25. mail 2009 vastu kolmeaastase (2009–2011) täiendava teadusprogrammi, mida Teadusuuringute Ühiskeskus rakendab seoses Madalmaades Pettenis asuva kõrgvooreaktori käitamisega. Nõukogu vastavasisulise otsuse artikliga 4 on ette nähtud, et komisjon esitab igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande kõnealuse täiendava teadusprogrammi rakendamise kohta. Käesolev aruanne kõrgvooreaktori käitamise kohta 2010. aastal on teine kolmest kogu täiendavat teadusprogrammi hõlmavast aastaaruandest. Programmi põhieesmärgid on järgmised. (1) Kõrgvooreaktori ohutu ja usaldusväärne käitamine, et tagada neutronivoo kättesaadavus katse-eesmärkidel. (2) Kõrgvooreaktori tõhusa kasutamise võimaldamine paljude eri valdkondade teadusasutustele: Euroopa jaoks oluliste tuumareaktorite kütuse ja materjalide ohutuse suurendamine, tervishoid, sh isotoopide väljatöötamine meditsiiniuuringuteks, termotuumasüntees, alusuuringud ja koolitus ning jäätmekäitlus. Kõrgvooreaktor on doktori- ja järeldoktoriõppe keskus, kus riigisisestes või Euroopa programmides osalejad saavad teha teadustööd. Reaktorit kasutatakse ka radioaktiivsete isotoopide tööstuslikuks tootmiseks, millega kaetakse rohkem kui pool Euroopa iga-aastasest isotoobikogusest, mida vajatakse 10 miljoni meditsiinilise diagnoosi panemiseks. Ohutu käitamise ja teadusuuringute eesmärgid täideti 2010. aastal järgmiselt. 1. Kõrgvooreaktori ohutu käitamine Tuumajaama omanik on Euroopa Aatomienergiaühendus (99 aastaks sõlmitud rendilepingu alusel) ning jaama ja selle eelarvet haldab Teadusuuringute Ühiskeskus. Kõrgvooreaktorit käitab tuumauuringute ja konsulteerimise rühm (Nuclear Research and Consultancy Group, NRG), kes ka hooldab tuumajaama ning juhib reaktoriga seotud äritegevust[1]. Talle on tegevusloa andnud Madalmaades tuumavaldkonda reguleeriv asutus KFD (Kernfysische Dienst). Vastavalt tuumaelektrijaamade suhtes kehtivale eeskirjale on NRG-l seadusjärgne kohustus vaadata kõrgvooreaktori ohutus iga kümne aasta järel korrapäraselt läbi. Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur (IAEA) andis aprillis 2011 kõrgvooreaktori kohta ka sõltumatu hinnangu (integreeritud hinnang teadusuuringuteks kasutatavate reaktorite ohutuse kohta, Integrated Safety Assessment for Research Reactors, INSARR). Kõrgvooreaktor töötas 2010. aastal ainult 143 päeva, kuna see suleti reaktori põhja all asuva torustiku vooderdise (Bottom Plug Liner) ulatuslikuks remondiks. Remonditööde ettevalmistamist ja läbiviimist jälgis ja kontrollis Madalmaade tuumaohutuse reguleerimise asutus kooskõlas riigis kohaldatavate õigusnormide ja nõuetega. Reaktori remont, kontrollimine ja katsetamine kestis 201 päeva. Reaktori ohutu ja usaldusväärse käitamise tagamiseks tehti kõigi süsteemide, struktuuride ja komponentide ennetavaid, paranduslikke ja korrapäraseid hooldustöid. Edukalt viidi läbi ka ettenähtud lekkekatse, mille korraldamine on üks loanõudeid (0,2 baarine ülerõhk 24 tunni jooksul), ja põhjalik kontroll käitamise ajal, sh põhja all asuva torustiku vooderdise mõõtmised. Rahvusvahelisele tuumasündmuste skaalale (INES) vastavaid vahejuhtumeid ei esinenud. 2. Teadusuuringud ja isotoopide tootmine 2.1 Teadusuuringud Jätkati teadusuuringuid järgmistes valdkondades: · võrgustiku NeT (the European Network on Neutron Techniques Standardization for Structural Integrity – struktuurse terviklikkuse tagamise neutrontehnoloogia standardimise Euroopa võrgustik) haldamine. Põhilised eksperimendid olid 2010. aastal seotud materjalide vananemise uurimisega väikenurkhajumise abil; · mõõdeti jääkpinget neutrondifraktsiooni abil ning hinnati mikrostruktuuride arenemist termiliselt vananenud tugevdatud terastes ja uuriti radioaktiivse lagunemise termilist kiirenemist; · väheses koguses esinevate aktinoidide transmutatsiooniga seonduvad kütuse kiiritamise eksperimendid tuumajäätmete radioaktiivse toksilisuse vähendamiseks; · kütuse kiiritamise eksperimendid lõhustumissaaduste retentsioonivõime uurimiseks; · eksperimendid, mille abil uuriti reaktori struktuurimaterjalide (grafiit, komposiidid, volframisulamid ja teras) lagunemist kiirituse toimel; · tuumasünteesireaktori tehnoloogia ja kiirendil töötavate süsteemide tehnoloogia berülliumkuulide, teraste ja keevisõmbluste uurimiseks kiiritamise ajal ja pärast kiiritamist. 2.2. Isotoopide tootmine Meditsiinis kasutatavate radioisotoopide tootmise seisukohast oli 2010. aasta kõrgvooreaktori jaoks ebatavaline ja jagunes kolmeks perioodiks: aasta algusest kuni veebruari keskpaigani töötas reaktor maksimaalse tootmisvõimsusega. Seejärel peatati tootmine põhja all asuva torustiku vooderdise remondi ajaks (sel ajal süvenes kogu maailmas meditsiiniliste isotoopide puudus) ning septembris 2010 jätkati tootmist taas tavapärases rütmis. Kuni kõrgvooreaktori remondi alguseni käsitati meditsiiniliste isotoopide tootmist tähtsaima prioriteedina. Reaktori täidis optimeeriti oluliste radiofarmatseutiliste preparaatide, eelkõige meditsiinis (nt vähiraviks) kasutatava molübdeen-99 maksimaalseks tootmiseks. Tänu sellele oli võimalik teha paralleelselt 11 kiiritust molübdeen-99 tootmiseks. Sel kõrgvooreaktori täisvõimsusel töötamise ajal ületas reaktori toodang Euroopa varustusvõrgu radiokeemilise töötlemise võimsuse. Hinnanguliselt tootis kõrgvooreaktor sel ajal piisavalt isotoope selleks, et kogu maailmas oli võimalik iga päev skaneerida enam kui 50 000 patsienti, mis on ligikaudu 60 % üleilmsest nõudlusest. Käitaja NRG koordineeris 2010. aastal jõupingutusi tarneprobleemide mõju minimeerimiseks ning andis isotoopide saajatele teavet remonditööde käigu ja kõrgvooreaktori töölehaku kavandatava kuupäeva kohta. Toimunu näitas, kui oluline osa on kõrgvooreaktoril meditsiiniliste isotoopide tarneahelas. 3. Programmi täitmiseks antud rahaline toetus Liikmesriigid toetasid 2010. aastal programmi järgmiselt: Belgia 400 000 euroga, Prantsusmaa 300 000 euroga ja Madalmaad 8 223 000 euroga. Nende summadega kaeti nõukogu otsuse 2009/410/Euratom II lisa kohased kulud. Need summad olid arvutatud, et katta reaktori käitamise kulud 2010. aastal, võttes arvesse eeldatavat kommertstulu. Komisjon ei rahasta mingil juhul jooksvaid kulusid, sealhulgas võimalikke hooldus- ega remondikulusid. Komisjon sai 2010. aastal täiendava programmi eelarvest dekomisjoneerimisfondi jaoks 800 000 eurot. Ka muud komisjoni kulud (otsesed personalikulud, avalikud teenused, kasutatud kütuse käitlemine) kogusummas 1 674 000 eurot kaeti täiendava programmi eelarvest. Kaasasolevas talituste töödokumendis on üksikasjalikumalt esitatud kõik kõrgvooreaktori käitamise tulemused 2010. aastal. [1] 20. juunil 1967 sõlmisid Teadusuuringute Ühiskeskus ja Stichting Energieonderzoek Centrum Nederland (ECN) (tollal Stichting Reactor Centrum Nederland, RCN) Teadusuuringute Ühiskeskuse rajatises asuva kõrgvooreaktori operatiivjuhtimiseks koostöölepingu nr 054-68-1 PET N.