ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 15.10.2010 
KOM(2010) 565 lõplik 
2010/0287 (NLE)   
Ettepanek: 
NÕUKOGU OTSUS 
protokolli (millega määratak se kindlaks Euroopa Ühenduse ja Komoori Liidu vahelise 
kalandusalase partnerlusepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) 
sõlmimise kohta 
ET 2   ET SELETUSKIRI  
Vastavalt nõukogu poolt antud volitustele1 pidas Euroopa Komisjon Komoori Liiduga 
läbirääkimisi Euroopa Ühenduse ja Komoori Liidu vahel 6. oktoobril 2006 sõlmitud kalandusalase partnerluslepingu protokolli pikendamiseks. Nende läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 21. mail 2010 uus protokoll, mida muudeti 16. septembri 2010. aasta kirjavahetuse 
teel. Protokoll hõlmab kolmeaastast ajavah emikku alates nõukogu otsuse vastuvõtmisest 
protokolli allakirjutamise kohta ja  selle ajutise kohaldamise koht a pärast seda, kui praegune 
protokoll kaotab kehtivuse 31. detsembril 2010. 
Käesolevat menetlust alustati paralleelse lt menetlustega, mis hõlmavad nõukogu otsust 
protokolli ELi nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta ja nõukogu määrust, milles käsitletakse kalapüügivõimaluste ja otamist ELi liikmesriikide vahel. 
Komisjoni läbirääkimispositsioon rajanes muu hulgas ka välisekspertide teostatud 
järelhindamiste tulemustest. 
Lepingu protokolli peamine eesmärk on määr ata kindlaks Euroopa Liidu laevadele 
eraldatavad kalapüügivõimalused vastavalt varude suurusele, samuti määrata täpselt kindlaks 
rahaline toetus, mida makstakse nii varudele juurdepääsu kui tegevusal apõhise toetusena.  
Partnerluslepingu eesmärk on tihendada koostööd Euroopa Liidu ja Komoori Liidu vahel, et 
luua mõlema lepinguosalise huvides partnerlus raamistik jätkusuutliku kalanduspoliitika ja 
kalavarude vastutustundliku kasutuse väljaarendamiseks  Komooride püügipiirkonnas. 
Uus protokoll lähtub kahe osapoole huvist tugevdada kalapüügisektoris koostööalast 
partnerlust, millega kaasneb ka vastavate finantsvahendite eraldamine. Sel eesmärgil on ära nimetatud ka vajadus sobiva pinna loomiseks investeeringute edendamiseks selles valdkonnas 
ja väikesemahulise kala püügi väärtustamiseks. 
Kogu rahaline toetus summas 1 845 750 eurot kogu perioodi vältel vastab: 
a) võrdlustonnaažile 4 850 tonni aastas 70 la eva kohta ja on 315 250 eurot aastas ning 
b) Komoori Liidule eraldatava l kalandussektori arengupoliitika  toetusel kuni 300 000 eurot 
aastas. See toetus vastab riik liku kalanduspoliitika eesmärkidele. 
Kalapüügivõimaluste kohaselt lubatakse püüda 45 tuunipüügiseineril ja  25 triivõngejadaga 
kalapüügilaeval. Samas jäetakse võimalus ne id kvoote aastapõhiste kalavarude hinnangute 
alusel vastavalt vajadusele kas suurendada või vähendada, millega kaasneb ka rahalise toetuse 
mahu täpne korrigeerimine. 
Sellest lähtuvalt teeb komisjon nõukogule ettepa neku võtta Euroopa Parlamendi nõusolekul 
uus protokoll oma otsusega vastu. 
                                                
 
1 Otsus nr 9180/10, 10. mai 2010. 
ET 3   ET 2010/0287 (NLE) 
Ettepanek: 
NÕUKOGU OTSUS 
protokolli (millega määratak se kindlaks Euroopa Ühenduse ja Komoori Liidu vahelise 
kalandusalase partnerlusepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) 
sõlmimise kohta 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU 
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 43 koostoimes artikli 218 
lõike 6 punktiga a, 
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut2, 
võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut3 
ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Ühendus sõlmis nõukogu määrusega (EÜ) nr 1563/2006 Komoori Liiduga 
kalandusalase partnerluslepingu
4. 
(2) Seejärel pidas Euroopa Liit Komoori Liiduga läbirääkimisi kalandusalase 
partnerluslepingu uue protokol li üle, milles sätestatakse Euroopa Liidu laevade 
kalapüügivõimalused Komooride suveräänsete  õiguste või nende jurisdiktsiooni all 
olevates vetes. 
(3) Läbirääkimiste tulemusena para feeriti 21. mail 2010 lepingu protokoll. 
(4) Nõukogu otsusega 2010/XXX, [kuupäev],5 hakati uut protokolli kohaldama ajutiselt 
alates [kuupäev]. 
(5) Euroopa Liidu huvides on uus protokoll sõlmida, 
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: 
Artikkel 1 
Käesolevaga kiidetakse Euroopa Liidu nime l heaks Euroopa Ühenduse ja Komoori Liidu 
vaheline kalandusalan e partnerlusleping,6 mis parafeeriti 21. mail 2010. 
                                                 
2 ELT C, …, lk. 
3 ELT C, …, lk. 
4 Nõukogu määrus (EÜ) nr 1563/2006, 6. oktoober 2006, ELT L 290, 20.10.2006. 
5 ELT C, …, lk. 
ET 4   ET Protokolli tekst on lisatu d käesolevale otsusele. 
Artikkel 2 
Nõukogu eesistujale antakse luba määrata is ikud, kes on volitatud Euroopa Liidu nimel 
esitama protokolli artiklis 14 sätestatud teatise, et väljendada Euroopa Liidu nõusolekut end 
protokolliga siduda7. 
Artikkel 3 
Käesolev otsus jõustub alat es otsuse ilmumise kuupäevast Euroopa Liidu Teatajas.  
Brüssel, …  
 Nõukogu nimel 
 eesistuja   
                                                                                                                                                        
 
6 Protokolli tekst, samuti selle allkirjastamise otsus avaldati ELT-s … 
7 Protokolli jõustumise kuupäeva avaldab Euroopa Liidu Teatajas  nõukogu peasekretariaat. 
ET 5   ET PROTOKOLL,  
millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Komoori Liidu vahelise 
kalandusalase partnerluslepinguga ettenäht ud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus  
Artikkel 1  
Kohaldamise ajavahemik ja kalapüügivõimalused 
1. Kolme (3) aasta jooksul on Euroopa Liidu laevadele kalandusalase partnerluslepingu 
artikli 5 alusel antud ka lapüügivõimalused järgmised: 
– tuunipüügiseinerid: 45 laeva 
– triivõngejadaga kalapüügilaevad: 25 laeva. 
2. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva pr otokolli artiklite 5, 6, 8 ja 9 kohaselt. 
Artikkel 2  
Rahaline toetus – makseviisid 
1. Artiklis 1 osutatud ajavahemikul on ka landusalase partnerl uslepingu artiklis 7 
osutatud rahaline toetus 1 845 750 eurot. 
2. Rahaline toetus hõlmab järgmist: a) 4 850 tonni suurusele võrd lustonnaažile vastav 315 250 eu ro suurune aastane toetus 
juurdepääsuks Komooride majandusvööndile; 
b) 300 000 euro suurune aastane eritoetus Komooride kalanduspoliitika elluviimise 
toetamiseks.  
3. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 3, 4, 5 ja 6 ning lepingu artiklite 
12 ja 13 kohaselt. 
4. Lõikes 1 kirjeldatud rahaline toetus tasutakse Euroopa L iidu poolt käesoleva 
protokolli rakendamise vältel 615 250 euro  kaupa aastas, mis vastab lõike 2 
punktides a ja b kirjeldat ud aastastele kogumahtudele. 
5. Kui Euroopa Liidu laevade püügi üldkogus  Komooride vetes ületab 4 850 tonni 
aastas, suurendatakse aastast rahalist to etust 65 euro võrra iga püütud lisatonni kohta. 
Euroopa Liidu makstav aastane kogutoetus ei tohi siiski olla suurem kui kahekordne 
lõike 2 punktis a osutatud summa (630 500  eurot). Kui Euroopa Liidu laevad 
ületavad kahekordsele aastasele kogutoetu sele vastava püügikoguse, makstakse selle 
piirmäära ületamise eest määratud täiendavad summad järgmisel aastal. 
6. Toetus esimese aasta eest makstakse hiljemalt 30 päeva pärast protokolli jõustumist 
ja järgmiste aastate ee st hiljemalt protokolli aastapäeva saabumisel. 
7. Lõike 2 punktis a kirjeldatud rahalise  toetuse kasutamine  kuulub eranditult 
Komooride ametiasutuste pädevusse. 
ET 6   ET 8. Käesoleva protokolli artikli 2 lõikes 2 kirjelda tud rahaline toetus kantakse üle ühele 
Komooride Keskpangas (Banque Centrale des Comores) avatavale riigikassa (Trésor 
Public) arvelduskontole.  
9. Lõike 2 punktis b kirjeldatud rahalisele toetusele vastav summa kantakse sellelt 
ainsalt arvelt üle kontole TR 5006, mis avat akse Keskpangas kalandusministeeriumi 
poolt.  
Artikkel 3  
Vastutustundliku ja jätkusuutliku kalapüügi edendamine Komooride vetes  
1. Käesoleva protokolli jõustumisel ja h iljemalt kolm kuud pärast jõustumiskuupäeva 
lepivad lepinguosalised kalandusalase pa rtnerluslepingu artiklis 9 ette nähtud 
ühiskomitees kokku mitmeaastases valdkondlikus kavas ja selle rakenduseeskirjades, eelkõige järgmises: 
(a) ühe- ja mitmeaastastes suunistes artik li 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalise 
toetuse kasutamise kohta; 
(b) ühe ja mitme aasta lõikes seatud eesmär kides, edendamaks vastavalt tähtajale 
Komooride vetes jätkusuu tlikku ja vastutustundli kku kalapüüki, arvestades 
Komooride riikliku kalanduspoliitikaga  või muude poliitiliste suundadega, 
millel on seos säästliku ja vastutustundliku kalapüügi edendamisega või mis seda mõjutavad; 
(c) kriteeriumites ja menetlustes, mis võimaldavad anda aasta lõikes hinnangu 
saavutatud tulemustele. 
2. Mõlemad lepinguosalised peavad kõik mitmeaastase valdkondliku kava 
muudatusettepanekud ühis komitees heaks kiitma. 
3. Vajaduse korral otsustavad Komoorid igal aastal eraldada artikl i 2 lõike 2 punktis b 
osutatud rahalisele toetusele lisaks täiendava toetuse mitmeaastase kava elluviimiseks. Euroopa Liitu teav itatakse kõnealusest eraldisest.  
4. Kui see peaks osutuma mitmeaastase valdkondliku kava iga-aastase tulemuste 
hindamise raames vajalikuks, on Euroopa  Komisjonil õigus, olles ühiskomitee 
raames võtnud eelnevalt arvesse kummag i lepinguosalise seisukohad, vähendada 
protokolli artikli 2 lõike 2 punk tis b osutatud rahalise toetuse mahtu, eesmärgiga viia 
kava elluviimiseks suunatud vahend ite maht tulemustega vastavusse. 
Artikkel 4  
Teadusalane koostöö vastutus tundliku kalapüügi valdkonnas  
1. Lepinguosalised kohustuvad edendama Komooride vetes vastutustundlikku 
kalapüüki neis vetes kalastavate erinevate riikide laevade mittediskrimineerimise põhimõttel. 
2. Käesoleva protokolliga kaetud ajavahemikul jälgivad Euroopa Liit ja Komoori Liit 
kalavarude seisukorda Komooride püügipiirkonnas. 
ET 7   ET 3. Lepinguosalised järgivad India Ookean i Tuunikomisjoni (IOTC) soovitusi ja 
resolutsioone ning kohustuvad edendama koostööd kalavarude vastutustundliku 
majandamise valdkonnas. 
4. Vastavalt lepingu artiklile 4, toetudes IOTC soovitustel e ja resolutsioonidele ning 
lähtudes parimatest saadaolevatest teadusuuringute tulemustest arutavad 
lepinguosalised lepingu ar tikliga 9 ette nähtud ühis komitee raames läbi ning 
vajadusel rakendavad, olles eelnevalt ühiselt jõudnud vastavate teaduspõhiste 
tulemusteni, vajalikke meetmeid, et tagada eelkõige Euroopa Liidu laevade 
püügitegevusega seoses kalavar ude jätkusuutlik majandamine. 
Artikkel 5  
Kalapüügivõimaluste kohandamine vastastikusel kokkuleppel  
Artiklis 1 osutatud kalapüügivõimalusi võib vastastikusel kokkuleppe l kohandada, kui IOTC 
soovitused ja otsused toetavad seisukohta, mille kohaselt kõnealune kohandamine aitab tagada Komooride kalavarude jä tkusuutlikku majandamist. Sellisel juhul 
kohandatakse ka artikli 2 lõike 2 punktis a osut atud rahalist toetust proportsionaalselt 
ja pro rata temporis põhimõttel. Euroopa Liidu maksta v aastane kogutoetus ei tohi 
siiski ületada artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud summat enam kui kaks korda. 
Artikkel 6  
Uued kalapüügivõimalused 
1. Kui Euroopa Liidu laevad on huvita tud muust püügitegevus est kui artiklis 1 
osutatud, peavad lepinguosalised selles os as enne Komooride ametiasutuste poolt 
võimaliku vastava loa väljastamist nõu. Se llisel juhul lepivad lepinguosalised kokku 
uusi kalapüügivõimalusi reguleerivates tingi mustes ja teevad vajadusel protokolli ja 
selle lisasse muudatusi. 
2. Lepinguosalised edendavad katsepüüki. Se llel eesmärgil ja ühe lepinguosalise 
taotlusel konsulteeriv ad nad teineteisega ning määr avad iga juhtumi puhul kindlaks 
liigid, tingimused ja muud asjaomased parameetrid. 
3. Lepinguosalised tegelevad katsepüügiga lä htuvalt Komooridel jõustunud seadustest 
ja vastavalt asjakohastele haldusalastele ning teaduslikele säte tele. Katsepüügiload 
väljastatakse kuni kuue kuu pikkusteks ajavahemikeks. 
4. Kui lepinguosalised täheldavad katsepüügi  kampaaniate läbiviimisel positiivseid 
tagajärgi, võivad Komooride ametiasutu sed, lepingu artikl is 9 kirjeldatud 
ühiskomitee koosolekul langetatud otsuste raames, anda Euroopa Liidu laevadele 
uute liikide püügivõimalusi kuni käesolev a protokolli kehtivuse lõppemiseni. 
Käesoleva protokolli artikli 2 lõike 2 pu nktis a kirjeldat ud rahalist toetust 
suurendatakse sellele vastavalt.  
Artikkel 7  
Kalapüügi tingimused – ainuõiguslikkuse klausel 
1. Ilma et see piiraks lepingu artiklis 6 kohaldamist, võivad Euroopa Liidu 
liikmesriikide lipu all sõitvad kalalaevad püüda  kala Komooride vetes vaid juhul, kui 
neil on käesoleva protokolli  raames ja käesoleva pr otokolli lisas kirjeldatud 
tingimustele vastavalt välja antud püügiluba. 
ET 8   ET 2. Käesoleva protokolliga mittereguleeritav ate püügikategooriate ja katsepüügi osas 
võivad Euroopa Liidu laevadele püügilube välja anda Komoorid e ametiasutused. 
Samas toimub selliste lubade välja andm ine lepinguosaliste nõusolekul ja lähtuvalt 
Komoori Liidu seadustest ja määrustest. 
Artikkel 8 
Rahalise toetuse maksmise pe atamine ja läbivaatamine 
1. Rahalist toetust, sell isena nagu seda on kirjeldatud arti kli 2 lõike 2 punktides a ja b, 
võib muuta ja selle väljamaksmise võib peatada pärast ühiskomitee vastava arvamuse avaldamist järgmistel juhtudel: 
a) kui Komooride majandusvööndis takistavad püügitegevust erakorralised asjaolud, mis 
ei ole seotud loodusnähtustega; 
b) kui protokolli sõlmimisel kehti nud poliitilistes suunistes on toimunud 
märkimisväärsed muutused ja kui üks lepinguosalis test taotleb protokolli sätete läbivaatamist 
nende võimaliku muutmise valguses;  
c) kui Euroopa Liit täheldab Komooridel inimõiguste põhielementide ja väärtuste 
rikkumist, mis läheb vastuollu Cotonou lepingu artikli 9 sätetega. 
2. Euroopa Liidul on õigus peatada osaliselt või täielikult käesoleva protokolli artikli 2 
lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse maksmine:  
a) kui ühiskomitee hinnangul ei küüni s aavutatud tulemused seatud eesmärkideni; 
b) kui rahalist toetust ei ole välja makstud. 
3. Rahalise toetuse maksmine jätkub pärast le pinguosaliste arutelu ja nende saavutatud 
kokkulepet kohe pärast lõikes 1 kirjeldat ud olukorra taastamist ja/või juhul, kui 
lõikes 2 osutatud finantsalase teostuse  tulemused annavad aluse väljamaksete 
tegemiseks. 
Artikkel 9  
Protokolli kohaldamise peatamine  
1. Käesoleva protokolli kohaldamine peatatak se ühe lepingosalise algatusel pärast 
vastavat arutelu ühiskomite es järgmistel juhtudel:  
a) kui Komooride majandusvööndis takistavad püügitegevust erakorralised asjaolud, mis 
ei ole seotud loodusnähtustega; 
b) kui protokolli sõlmimisel kehti nud poliitilistes suunistes on toimunud 
märkimisväärsed muutused ja kui üks lepinguosalis test taotleb protokolli sätete läbivaatamist 
nende võimaliku muutmise valguses; 
c) kui Euroopa Liit täheldab Komooridel inimõiguste põhielementide ja väärtuste 
rikkumist, mis läheb vastuollu Cotonou lepingu artikli 9 sätetega; 
d) kui on tõrge artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud rahalise toetuse väljamaksmisel 
Euroopa Liidu poolt käesoleva protoko lli artiklis 8 nimetamata põhjused; 
ET 9   ET e) kui lepinguosalistel tekib käesoleva prot okolli tingimuste tõlge ndamisel erimeelsusi; 
f) kui üks lepinguosalistest ei järgi käesoleva protokolliga kehtestatud sätteid. 2. Protokolli kohaldamise võib ühe lepinguosal ise algatusel peatad a, kui lepinguosalisi 
vastandav erimeelsus on tõsine ja kokku kutsutud ühiskomitee nõupidamise järgselt 
kokkulepet ei saavutatud. 
3. Protokolli kohaldamise peatamiseks peab  huvitatud lepinguosaline esitama vastava 
kirjaliku taotluse vähemalt kolm kuud enne taotletavat peatamise kuupäeva. 
4. Kui protokolli kohaldamine peatatakse, jä tkavad lepinguosalised omavahelistele 
erimeelsustele lahenduse leidmiseks nõupida misi. Lahenduse leidmisel jätkatakse 
protokolli kohaldamist ning rahalist to etust vähendatakse pr oportsionaalselt ja pro 
rata temporis  põhimõttel ajavahemiku võrra, millal protokoll oli peatatud. 
Artikkel 10  
Riiklike õigusaktide kohaldamine 
1. Euroopa Liidu laevad püüa vad Komooride vetes kala kooskõlas Komooride riiklike 
õigusaktidega, välja arvatud juhul, kui ka landusalases partnerlus lepingus, käesolevas 
protokollis koos lisa ja selle liid etega nähakse ette teisiti. 
2. Komooride ametiasutused teavitavad Eu roopa Komisjoni kõiki dest kalandussektorit 
hõlmavatest seadusemuudatustest ja uutest seadustest. 
Artikkel 11  
Protokolli kestus 
Käesolevat protokolli ja selle lisa kohaldat akse kolme aasta jooksul alates ajutisest 
kohaldamisest vastavalt artiklile 13, juhul kui ei teatata artikli 12  kohasest protokolli 
lõpetamisest. 
Artikkel 12  
Protokolli lõpetamine  
1. Protokolli lõpetamise korral teatab huv itatud lepinguosaline teisele lepinguosalisele 
kirjalikult oma kavatsusest protokoll lõpetada vähemalt kuus kuud enne asjaomase 
lõpetamise kavandatavat jõustumist. 
2. Eelmises lõikes osutatud teatise saatmisega alustatakse konsulteerimist 
lepinguosaliste vahel.  
Artikkel 13  
Ajutine kohaldamine 
Käesolevat protokolli ja selle  lisa kohaldatakse ajutiselt alates nende allkirjastamise 
kuupäevast. 
Artikkel 14  
Jõustumine 
Käesolev protokoll ja selle lisa jõustuva d kuupäeval, millal lepinguosalised teatavad 
teineteisele selle jõustamiseks vajalike menetluste lõpetamisest. 
ET 10   ET LISA  
EUROOPA LIIDU LAEVADE KALAPÜÜKI KOMOORIDE VETES 
REGULEERIVAD TINGIMUSED  
I PEATÜKK – KALAPÜÜGILUBADE TAOTLEMINE JA VÄLJAANDMINE  
1. jagu  
Kalapüügilubade väljaandmine 
1. Kalapüügiluba Komooride vetes kalastam iseks antakse üksnes kõlblikele Euroopa 
Liidu laevadele. 
2. Laev on kõlblik juhul, kui selle omani ku, kapteni ega laeva enda suhtes pole 
rakendatud kalapüügikeeldu Komooridel. Nii omaniku, kapteni kui ka laeva 
dokumendid peavad olema Komooridel korda  aetud, mis tähendab, et need peavad 
vastama kõikidele varasematele nõuete le, mis on neile esitatud seonduvalt 
kalapüügiga Komooridel Euroopa Liiduga  sõlmitud kalapüügilepingute raames. Muu 
hulgas peavad nad vastama määruse (EÜ)  nr 1006/2008 nõuetele püügilubade osas. 
3. Iga Euroopa Liidu laeva, mis taotleb ka lapüügiluba, peab esindama Komooridel asuv 
volitatud esindaja. Esindaja nimi ja aadr ess peavad olema märgitud loataotluses. 
4. Euroopa Liidu pädevad ametiasutuse d esitavad pädevatele Komooride 
ametiasutustele loataotluse iga laeva koht a, mis soovib lepingu raames kala püüda, 
tehes seda vähemalt 20 päeva enne  kalapüügiloa soovitud alguskuupäeva. 
5. Liites 1 lisatud taotlusvormi alusel täidetud taotlused esitatakse pädevatele 
Komooride ametiasutustele. 
6. Iga kalapüügiloa taotlusega koos tuleb esitada järgmised dokumendid: 
– tõend, et loa kehtivusaja eest on loatasu makstud; 
– muu dokument või tõend, mille esitamist  näevad ette käesoleva protokolli 
erisätted teatavate laevaliikide kohta. 
7. Loatasu makstakse Komooride ame tiasutuste osutatud arvelduskontole. 
8. Loatasu sisaldab kõiki riiklikke ja koha likke makse, välja arvatud sadamamaksud ja 
teenustasud. 
9. Kõikide laevade kalapüügiload väljastataks e laeva omanikele või nende esindajatele 
Euroopa Liidu Mauritiusel asuva delegats iooni vahendusel 15 päeva jooksul alates 
eespool osutatud punktis 6 nimetatud dokumentide laekumisest pädevatele 
Komooride ametiasutustele. 
10. Kui Euroopa Liidu delegatsioon on püügi loa allkirjastamise hetkel suletud, 
saadetakse luba otse laevaomaniku es indajale ning selle  koopia jäetakse 
delegatsioonile.  
ET 11   ET 11. Püügiluba väljastatakse laevale ning seda ei saa edasi anda.  
12. Tõestatud vääramatu jõu korral võib Euroopa  Liidu taotlusel l aeva püügiloa siiski 
asendada mõnele muule samade omaduste ga laevale antava uue püügiloaga ning 
viimase eest ei pea loatasu maksma.  
13. Asendatud püügiloaga laeva omanik või te ma esindaja tagastab tühistatud püügiloa 
Euroopa Liidu Esinduse vahendusel päde vatele Komooride ametiasutustele. 
14. Uus püügiluba jõustub päeval, millal l aeva omanik esitab tühistatud püügiloa 
pädevatele Komooride ametiasutustele.  Euroopa Liidu Mauritiusel asuvat 
delegatsiooni tuleb püügiloa asendamisest teavitada. 
15. Kalapüügiluba peab alati olema laeva pardal, ilma et see piiraks käesoleva lisa VI 
peatüki punkti 1. 
2. jagu  
Kalapüügilube reguleerivad tingim used – tasud ja ettemaksed 
1. Kalapüügilubade kehtivusaeg on ük s aasta. Neid saab uuendada. 
2. Loatasu on 35 eurot iga Komoorid e vetes püütud kalatonni kohta. 
3. Kalapüügiload väljastatakse pärast seda, kui pädevatele  ametiasutustele on tasutud 
järgmised kindlaksmääratud summad: 
– 3 700 eurot aastas tuunipüügiseineri koht a, mis vastab 106 tonnile püütud 
tuunikalale aastas; 
– 2 200 eurot aastas triivõngejadaga kala laeva kohta, mis vastab 63 tonnile 
püütud tuunikalale aastas. 
4. Lõplik makse suurus ja tasaarveldused  kalkuleeritakse Euroopa Komisjoni poolt 
vastavalt väljapüügile hiljem alt järgmise aasta 31. juuliks, võttes aluseks iga 
laevaomaniku poolt esitatud püügiarua nded, mis kinnitatakse pädevate 
teadusinstituutide nagu IRD (Institut de Recherche pour le Développement), IEO 
(Instituto Español de Oceanograf ia) ja IPIMAR (Instituto de Investigação das Pescas 
e do Mar) poolt pärast liikmesriikid e püügiandmete õigsuse kontrollimist. 
5. Nimetatud lõplik arvestus edastata kse samaaegselt pädevale Komooride 
ametiasutusele ja laevaomanikele. 
6. Laevaomanikud maksavad tasumisele kuul uvad täiendavad summad pädevatele 
Komooride ametiasutustele hiljemalt järgne va aasta 30. augustiks pangakontole, mis 
on ära toodud käesoleva p eatüki 1. jao punktis 7. 
7. Kui lõpparuande summa on väiksem kui käes oleva jao punktis 3 osutatud ettemakse, 
summade vahet laevaomanikule siiski tagasi ei maksta. 
3. jagu  
Abilaevad 
ET 12   ET 1. Komooride seadustega sätestatud eeskirj ad ja tingimused peavad nägema ette 
abilaevade lubamise võimaluse.  
2. Abilaevade load maksustamisele ei kuul u. Abilaevad peavad olema registreeritud 
Euroopa Liidu liikmesriigis või kuulu ma mõnele Euroopa äriühingule.  
3. Komooride asjaomased ametiasutused edastavad Komisjonile ELi Mauritiuse 
Esinduse vahendusel regulaarselt vä ljavõtte väljastatud lubadest. 
II PEATÜKK – KALAPÜÜGI PIIRKONNAD  
Et vältida väikesemahulise kalapüügi kahjusta mist Komoori vetes, ei ole Euroopa Liidu 
laevadel lubatud püüki teostada lähemal kui kümme meremiili iga saare kaldast mõõdetuna 
ega kolme meremiili raadiuses kalavarude ko gumisseadmest (FCD), mis on paigaldatud 
Komooride kalandusministeeriumi poolt ja mille asukohtadest on teavitatud Euroopa Liidu Mauritiuse esindajat. 
Nimetatud sätteid võib lepingu artiklis 9 ki rjeldatud ühiskomitee otsusega muuta. 
III
 PEATÜKK – SEIRE JA JÄRELEVALVE  
1. jagu  
Väljapüütud koguste registreerimine 
1. Kõik lepingu raames Komooride vetes kalapüügiluba omavad laevad on kohustatud 
edastama oma püügiteabe Komooride kalandusm inisteeriumile, järgides sealjuures 
järgmisi nõudeid: 
1.1. Komooride vetes püügiluba omavad laevad  peavad igapäevaselt ja iga Komooride 
vetes tehtud reisi kohta täitma IOTC  tuunipüügi pardapäeviku (2. ja 3. liide). 
Pardapäevikut tuleb täita ka  püügi puudumise korral.  
1.2 IOTC tuunikala püügi pardapäeviku koopiad tuleb samuti edastada I peatüki 2. jao 
punktis 4 kirjeldatud teadusinstituutidele. 
2. Ajavahemike kohta, mil laev ei viibinud Komooride vetes, tehakse pardapäevikusse 
sissekanne „Väljaspool Komooride majandusvööndit”. 
3. Vormid tuleb täita loetavalt ja neil e peab alla kirjutama laeva kapten. 
4. Käesoleva peatüki ettekirjut uste eiramise korral on Kom ooride ametiasutustel õigus 
peatada eeskirjade vastu ek sinud laeva kalapüügiluba  kuni nende toimingute 
korrektse täitmiseni ja määrata laeva om anikule Komooridel kehtivate seaduste 
järgne karistus. Sellest teavitatakse Euroopa Komisjoni. 
5. Püügiaruanded sisaldavad andmeid ig al püügireisil saadud väljapüügi koguse kohta. 
Materjalid edastatakse iga püügi reisi järel ja kind lasti enne laeva Komooride vetest 
lahkumist elektroonilises vormingus ja va rustatuna koopiaga Euroopa Komisjonile 
Komooride kalandusministeeriumile. Mõlema d adressaadid saad avad viivitamata 
ET 13   ET laevale elektroonilisel teel kinnituse ar uannete kättesaamise kohta; üksteisele 
saadetakse kinnituse koopiad. 
6. Kalapüügiloa käesoleva lisa I peatüki 2. jao punktis 1 os utatud aastast kehtivusaega 
kajastavate elektroonilisel kujul lähetat ud aruannete andmeka ndjatele salvestatud 
originaalid edastatakse 45 päeva jooksul pärast nime tatud ajavahemiku jooksul 
tehtud viimast püügireisi Komooride kala ndusministeeriumile. Andmekandjatele 
salvestatud koopiad edastatakse samaaegselt ka Euroopa Komisjonile. 
7. Mõlemad lepinguosalised peavad juurutama toimiva süsteemi, mis võimaldab 
edastada püügiaruande täies mahus elektr oonilisel kujul: nõnda  näevad mõlemad 
lepinguosalised ette püügiar uannete edastamise süsteem i elektroonilisel kujul ilma 
vajaduseta paberkandjate järele. 
8. Kui pärast elektrooniliste püügiaruannete edastamise süsteemi juurutamist peaks 
süsteemis esinema tehnilisi tõrkeid, toim ub püügiaruannete esitamine kuni süsteemi 
taas töökorda seadmiseni vastavalt ees pool osutatud punktides 5 ja 6 osutatud 
tingimustele.  
2. jagu  
Väljapüütud kogustest teavitami ne: Komooride vetesse sisene mine ja sealt lahkumine  
1. Käesolevas lisas mõistetakse Euroopa L iidu laeva püügireisi ke stuse all järgmist: 
– ajavahemikku laeva Komooride vetesse si senemise ja sealt lahkumise vahel, 
– ajavahemikku laeva Komooride vetesse si senemise ja ümberlaadimise vahel 
või 
– ajavahemikku laeva Komooride vetesse si senemise ja Komooridel lossimise 
vahel. 
2. Euroopa Liidu laevad teavitavad Komoor ide kalandusalast järelevalvet teostavaid 
ametiasutusi vähemalt kolm tundi ette oma kavatsusest siseneda Komooride vetesse või sealt lahkuda.  
3. Sisenemisest ja/või lahkumisest teavita misel edastab laev ka andmed oma asukoha 
kohta, samuti andmed väljapüügi koguste ja liikide kohta, mis on laeva pardal. Nimetatud teave edastatakse soovitatavalt elektroonilisel kujul nii, nagu seda on 
kirjeldatud liites 4. Sellise võimaluse puudumi sel edastatakse teave faksi teel, millest 
jääb laevale kinnitus teate vastuvõtmise kohta. Tõrke korral andmeedastuses antakse 
teave edasi raadio teel.  
4. Laeva, mis tegeleb püügiga, ilma et oleks sellest eelnevalt as jaomaseid Komooride 
ametiasutusi teavitanud, käsitletakse  püügiluba mitteomava laevana.  
5. Püügiloa väljastamisel teatatakse ka e-pos ti aadressist, faksi- ja telefoninumbrist, 
samuti raadioside parameetritest. 
3. jagu  
Ümberlaadimine ja lossimine 
ET 14   ET 1. Kõik Komooride vetes püütud kala ümberl aadida või lossida soovivad Euroopa Liidu 
laevad peavad selle operatsiooni teostama Komooride sadamate reidil. 
1.1 Kõnealuste laevade omanikud edastavad pä devatele Komooride asutustele vähemalt 
24 tundi enne operatsiooni läbiviimist järgmise teabe: 
– ümberlaadimist või lossimist teos tama hakkava kalapüügilaeva nimi; 
– kaubavedaja nimi; 
– ümberlaaditavate või lossitavate kalaliikide tonnaaž; 
– ümberlaadimise või lossimise kuupäev;  
– lossitava püügi uus omanik.  
2. Nii ümberlaadimist kui ka lossimist kä sitletakse laeva väljumisena Komooride 
vetest. Seega peavad laevad edastama pädevatele Komooride ametiasutustele püügiaruanded ja teatama, kas nad kavats evad püüki jätkata või  Komooride vetest 
lahkuda. 
3. Mis tahes püügi ümberlaadimis- või lossimi stegevus, mida pole eelnevates punktides 
kirjeldatud, on Komooride vetes keelatud. Se llest sättest mittekinnipidamise korral 
rakendatakse Komooride kehtivate õigus aktidega ette nähtud sanktsioone. 
4. jagu  
Satelliitseire 
Euroopa Liidu laevu jälgitakse muu hulgas satel liitseiresüsteemidega, ilma diskrimineerimata 
ja vastavalt järgmistele sätetele.  
1. Satelliitseire võimaldamiseks on laevaoma nike esindajatele või agentidele, samuti 
lipuriikide järelevalvekeskustele edastat ud Komooride püügipiirkonna geograafiliste 
piiride GPS-koordinaadid. 
2. Lepinguosalised edastavad teineteisele https-aadresse ja järelevalvekeskuste 
vahelises elektroonilises teabeedastuses kasu tatavaid spetsifikatsioone hõlmava info 
nii, nagu seda on kirjeldatud punktides 4 ja 6 sätestatud ti ngimustes. See teave 
kajastab võimalikult täpselt nimesid, telefoni-, teleksi ja faksinumbreid, samuti e-
posti aadresse, mida järelevalvekeskused omavahelises suhtlemises saavad kasutada. 
3. Laevade asukoht määratakse kindlaks vea ülemmääraga kuni 500 m ja 
usaldusvahemikus 99 %. 
4. Kui ELi ja Komooride vaheli se lepingu alusel püüki teosta v ja satelliidi abil Euroopa 
Liidu seaduste järgi seir e all olev laev siseneb Komooride püügipiirkonda, 
edastatakse lipuriigi järelevalvekeskuse poolt viivit amatult teade laeva asukohaga 
Komooride Kalandusjärelevalve Keskusele (C entre de Surveillance des Pêches des 
Comores (CNCSP)). Teabe edastamist laev a asukoha kohta jätkatakse maksimaalselt 
kahetunniste intervallidega. Neid te ateid nimetatakse asukohateadeteks. 
ET 15   ET 4.1. Side sageduse võib muuta maksimaalse lt 30-minutiliseks juhul, kui on tõsiseid 
tõendeid selle kohta, et laeva on panemas toime rikkumist. 
4.2 Tõendid rikkumise kohta edastab CNCSP li puriigi järelevalvekeskusele ja Euroopa 
Komisjonile. Lisatud peab olema sageduse muutmise nõue. Lipuriigi järelevalvekeskus peab kohe  pärast nõude laekumist saatma andmed reaalajas 
Komooride CNCSP-le. 
4.3 Komooride CNCSP teavitab lipuriigi jä relevalvekeskust ja Euroopa Komisjoni 
inspektsioonijärgselt kohe inspektsiooni tulemustest. 
4.4 Sellise erinõude alusel teostatava inspektsiooniprotseduuri komplektsest kulgemisest 
tuleb raporteerida nii lipuriigi järelevalvekeskusele kui ka Euroopa Komisjonile. 
5. Punktis 4 kirjeldatud teated tuleb edastada elektroonilisel kujul https-vormingus ilma 
igasuguse lisaprotokollita. Need teated ed astatakse reaalajas, vastavalt liites 4 
kajastuva tabeli vormingule. 
5.1 Komooride vetes tegutsedes on laevadel  satelliitseire sead me väljalülitamine 
keelatud. 
6. Kui kalalaeva pardal olevas asukoha pideva jälgimise satelliitsüsteemis esineb 
tehnilisi vigu või see enam ei tööta, ed astab laeva kapten lipuriigi kontrollikeskusele 
määratud ajal punktis 4 osutatud teabe. Ni ikaua, kui laev viibib Komoori Liidu 
kalastusvööndis, on sellisel juhul vajalik  saata iga 4 tunni järel asukohateade.  
6.1 Nimetatud asukohateade sisa ldab kellaajalisi asukohti vastavalt laeva kapteni 
registreeritud andmetele selle 4 tunni jooksul.  
6.2 Lipuriigi kontrollikeskus või asjaoman e kalalaev saadab teabe viivitamatult 
Komooride CNCSP-le.  
6.3 Vajadusel võivad asjaomased Komoorid e ametiasutused, kahtluse korral mõne 
konkreetse laeva tegevuses, nõuda lipurii gi järelevalvekeskuselt laeva kohta 
täiendavat teavet.  
7. Rikkis seade parandatakse või vahetatakse välja niipea, kui laev püügireisi lõpetab; 
igal juhul mitte hiljem kui ühe kuu jooks ul. Kui kõnealune laev selle aja jooksul 
seadet ei paranda või välja ei  vaheta, ei või see uut püügire isi enne ette võtta, kui see 
on tehtud. 
8. Satelliitseiret võimaldav seadmestik ja se lle tarkvara peab olema võltsimiskindel, mis 
tähendab, et need ei tohi võimaldada mitte sihtotstarbelist manipuleerimist valede 
asukohtade sisestamiseks või raporteerim iseks. Süsteemi toime peab olema 
täisautomaatne ja igal ajal funktsi oneeriv, olenemata keskkonnatingimustest. 
Satelliitseiret võimaldavat seadet ei ol e lubatud hävitada, lõhkuda, kahjustada ega 
selle toimet takistada.  
8.1 Laeva kapten peab kindlasti jälgima, et:  
– andmeid ei manipuleeritaks; 
ET 16   ET – satelliitseiret võimaldava seadmega ühenda tud antenni või antennide side ei 
oleks mitte mingil juhul takistatud; 
– satelliitseiret võimaldava seadme elektrilise toite allikas oleks pidevalt 
funktsioneeriv; 
– laevade seireseade ei oleks laevalt või  seadme jaoks al gselt ettenähtud 
paigalduskohast eemaldatud; 
– laeva satelliitseiret võimaldava seadme väljavahetamisest tuleb koheselt 
teavitada asjaomaseid Komooride ametiasutusi. 
8.2 Kui laevaga opereeritakse Komooride ve tes, võidakse ülalnimetatud kohustuste 
igasuguse eiramise korral võtta laeva kapt en Komooridel kehtivate seaduste ja 
eeskirjade alusel vastutusele. 
9. Lipuriikide järelevalvekeskused jälgivad  oma laevade liikumist Komooride vetes. 
Kui laevaseire ei toimu ettenähtud tingi mustel, teavitatakse sellest kohe CNCSP-d 
ning rakendatakse punktis 6 ettenähtud protseduuri. 
10. Lipuriikide järelevalvekeskused ja Ko mooride CNCSP teevad omavahel koostööd 
nimetatud nõuetele vastavuse tagamiseks. Ku i CNCSP täheldab, et lipuriik ei edasta 
andmeid vastavalt punktis 4 osutatud tingimust ele, teavitatakse sellest koheselt teist 
poolt. Viimasel on kohustus vastata 24 tunni jooksul alates märgukirja 
vastuvõtmisest ja teavitada CNCSP-d andm ete edastamise mittevastavuse põhjustest, 
märkides ära mõistliku tähtaja, mille jooksul kohustutakse viima süsteem taas nõuetega vastavusse. Kui süsteemi ei viida tähtaegselt töökorda, lahendavad 
lepinguosalised erimeelsused kirjalikult vastavalt alljärgne vale punktile 14.  
11. Teisele lepinguosalisele edastatavad se ireandmed on vastav alt käesolevatele 
eeskirjadele mõeldud Komooride ametiasutu stele eranditult vaid Euroopa Liidu 
päritolu, ELi-Komooride kalanduslepingu raam es püüki teostatavate  laevade seire ja 
järelevalve eesmärgil. Mitte mingil juhul ei ole lubatud seda teavet edastada 
kolmandatele pooltele. 
12. Lepinguosalised kohustuvad nõudm isel teineteisele oma sa telliitseireseadmete kohta 
teavet andma, veendumaks, et kõnealused  seadmed vastavad täielikult teise poole 
nõudmistele käesolevate sätete järgimiseks. 
13. Lepinguosalised lepivad kokku selles, et va jaduse korral võidakse nimetatud korda 
muuta, seda eriti juhul, kui laevadega seonduvalt peaks esinema süsteemitõrkeid või 
alatalitlust. Sellistest juhtumitest teavita vad asjaomased Komooride ametiasutused 
lipuriiki vähemalt 15 päeva enne muudatus i arutava koosoleku toimumist ette.  
14. Igasuguste õigustülide korral, mille alusek s on käesolevate sätete tõlgendamine või 
rakendamine, üritavad lepinguosalised le ida lahenduse Euroopa Liidu ja Komoori 
Liidu vahelise lepingu artiklis 9 ki rjeldatud ühiskomitee tegevuse läbi. 
IV
 PEATÜKK – MEREMEESTE TÖÖLEVÕTMINE  
1. Iga Euroopa Liidu laev võtab üheks püügireisiks Komooride vetes oma kuludega 
tööle vähemalt ühe vastavat kvalifi katsiooni omava kohaliku meremehe. 
ET 17   ET 2. Laevaomanikud annavad omapoolse panuse täiendavate AKV riikide meremeeste 
kaasamiseks meeskonda. 
3. Laevaomanikud valivad pädeva Komooride ametiasutuse esitat ud nimekirjast välja 
laevale võetavad meremehed. 
4. Laevaomanik või tema esindaja edastab pädevale Komooride ametiasutusele oma 
laevale tööle võetud kohalike meremeeste nimed, märkega nende tööülesannete 
kohta meeskonnas. 
5. Euroopa Liidu laevadele tööle võetud mereme este suhtes kohaldatakse täiel määral 
Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põ himõtete ja -õiguste deklaratsiooni. 
See hõlmab eelkõige ühinemisvabadust ja ko llektiivläbirääkimiste õiguse tõhusat 
tunnustamist ning töö saamise ja kutsealal e pääsemisega seotud diskrimineerimise 
kõrvaldamist. 
6. Kohalike meremeeste töölepingud, m ille koopia antakse allakirjutanutele, 
koostatakse laevaomanike esindaja(te) ning  meremeeste ja/või nende ametiühingute 
või nende esindajate vahel, pidades nõu pädevate Komooride ametiasutustega. 
Lepingutega hõlmatakse meremeeste suhtes koh aldatav sotsiaalkind lustus, sealhulgas 
elukindlustus ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustus. 
7. AKV riikide meremeeste töötasu maksav ad laevaomanikud. Töötasud määratakse 
kindlaks laevaomanike või nende esindajate ja meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate kokkule ppe alusel. Samas ei või AKV riikide 
meremeeste tasustamistingimused olla halvemad kui laeva päritoluriigist värvatud meremeeste tasustamistingimused ning mitte mingil juhul ei tohi tasustamistingimused jääda alla ILO poolt kehtestatud normide. 
8. Kõik Euroopa Liidu laevadele tööle võetavad meremehed peavad töölevõtmisele 
eelneval päeval esitlema end vastava la eva kaptenile. Kui meremees ei ilmu 
ettenähtud kuupäeval ja kellaajal laeva,  langeb laevaomaniku lt automaatselt kohustus 
selle meremehe palkamiseks. 
9. Kohalikku päritolu meremeeste mittepalkam ise korral, välja arvatud eelmises punktis 
kirjeldatud juhtumil, on laevaomanik kohustatud tasuma iga Komooride vetes 
tegutsetud päeva eest 20 euro suuruse lõiv u iga päeva ja iga laeva kohta. Nimetatud 
summa tuleb tasuda hiljemalt käesoleva li sa I peatüki 2. jao punktis 6 sätestatud 
tähtaja jooksul. 
10. Summat kasutatakse kohalike meremeeste/kalameeste koolituseks ja see makstakse 
arvelduskontole, mille pädevad Komooride ametiasutused teatavaks teevad. 
V
 PEATÜKK – VAATLEJAD  
1. Laevad, millel lubatakse käesoleva kokkule ppe alusel Komooride vetes kala püüda, 
võtavad alljärgnevalt esita tud korra kohaselt pardale Komooride kalanduse eest 
vastutava ametiasutuse määratud vaatlejaid. 
ET 18   ET 1.1 Komooridel kalandusministeeriumi nõud misel võtavad tuunipüügilaevad pardale 
ministeeriumi poolt nimetatud vaatleja, kelle eesmärgiks on teostada järelevalvet Komooride vetes teostatava püügi üle. 
1.2 Komooride asjaomane ametiasutus koostab nimekirja laevadest, mis kohustuvad 
vaatlejaid pardale võtma, samuti koostatakse nimekiri vaatlejatest, keda laevadele 
määratakse. Nimekirju ajakohastatakse pi devalt. Nimekirjad esitatakse Euroopa 
Komisjonile kohe nende valmides ja se ejärel esitatakse iga kolme kuu möödudes 
nimekirja võimalik uuendatud trükk. 
1.3 Püügiloa väljastamisel või hiljemalt 15 päev a jooksul enne vaatleja pardalevõtmise 
kuupäeva edastab pädev Komooride ametiasu tus asjaomastele laevaomanikele või 
nende esindajatele nende laeva pardale määratud vaatleja nime. 
2. Vaatleja viibib pardal ühe püügireisi aj al. Sõltuvalt konkreetsele laevale ette nähtud 
püügireiside keskmisest kestusest võib pädevate Komooride ametiasutuste 
põhjendatud taotluse korral vaatleja pard aloleku aega siiski mitmele püügireisile 
pikendada. Komooride pädevad ametiasutused esitavad vastava taotluse asjaomasele 
laevale määratud vaatleja nime edastamisel. 
3. Vaatleja pardalevõtmise tingimused lepita kse ühiselt laevaomaniku või tema esindaja 
ja Komooride ametiasutuste poolt kokku. 
4. Vaatleja võetakse pardale laevaomani ku valitud sadamas esimese Komoori vetes 
toimuva püügireisi alguses vastav alt määratud laevade nimekirja 
teatavakstegemisele. 
5. Asjaomased laevaomanikud teatavad  kahe nädala jooksul 10-päevase 
etteteatamisega, millistel kuupäevadel ja millistes Komooride sadamates vaatlejad 
pardale võetakse. 
6. Kui vaatleja võetakse pardale välisriigis, kannab laevaomanik va atleja reisikulud. 
Kui laev, mille pardale on vaatleja võet ud, lahkub Komooride vetest, tuleb võtta kõik 
meetmed tema kiireks tagasijõudmise ks Komooridele; kulud selleks kannab 
laevaomanik. 
7. Kui vaatleja ei tule kokkulepitud ajaks kokkulepitud kohta ega saabu kohale 
kaheteistkümne tunni jooksul pärast kokkul epitud aega, vabastatakse laevaomanik 
automaatselt vaatleja pa rdalevõtmise kohustusest. 
8. Vaatlejat koheldakse na gu laeva juhtkonda. Vaatleja: 
8.1 jälgib laevade püügitegevust; 
8.2 kontrollib püügiga tege levate laevade asukohta; 
8.3 märgib üles kasutatavad püügivahendid; 8.4 kontrollib Komooride vetes püügipäevikusse kantud püügiandmeid; 8.5 kontrollib kaaspüügi protsendimäära ja hinda b vette tagasi lastud  turustamiskõlblike 
kalaliikide, vähkide ja p eajalgsete liikide koguseid; 
ET 19   ET 8.6 edastab raadio teel kalapüügiandmed, se alhulgas pardal olev a saagi ja kaaspüügi 
kogused. 
9. Laeva kapten teeb oma ametiseisundist tule nevalt kõik selleks, et tagada vaatlejale 
tema kohustuste täitmisel füüsiline ja moraalne turvalisus. 
10 Vaatleja käsutuses peavad olema kõik kohustuste täitmiseks vajalikud seadmed. 
Kapten tagab talle juurdepääsu ülesannete  täitmiseks vajalikele sidevahenditele, 
püügitegevusega otseselt seotud dokumen tidele, kaasa arvatud püügipäevikule ja 
logiraamatule, samuti laeva sellistele  osadele, mis lihtsustavad tema tööd. 
11. Pardal olles peab vaatleja: 
11.1 tegema kõik selleks, et tema pardalevõtmi ne või pardalolek ei segaks ega piiraks 
püügitegevust, 
11.2 suhtuma vastutustundlikult pardavarustuss e ja -seadmetesse ning tunnistama kõigi 
laevadokumentide konfidentsiaalsust. 
12. Vaatlusperioodi lõpus ja e nne laevalt lahkumist koostab vaatleja tegevusaruande ning 
edastab selle pädevatele Komooride ame tiasutustele, koopia sellest saadab ta 
Euroopa Komisjonile. Vaatle ja kirjutab tegevusaruand ele alla la eva kapteni 
juuresolekul, kusjuures viimane võib sellesse  lisada või lasta lisada mis tahes talle 
vajalikuna tunduvaid märkusi, mida ta seejärel oma allkirjaga kinnitab. Aruande koopia jäetakse teadusvaatleja laevalt lahkumisel kaptenile. 
13. Iga laev tagab võimaluste piires va atlejatele samaväärsed majutus- ja 
toitlustustingimused kui on laeva j uhtkonnal; sellega seotud kulud kannab 
laevaomanik. 
14. Vaatleja töötasu ja sotsiaalmaksu ma ksavad pädevad Komooride ametiasutused. 
VI
 PEATÜKK – KONTROLL  
Euroopa Liidu kalalaevad peavad kalapüügivahe ndite, nende tehniliste omaduste ja muude 
kalapüügiks rakendatavate tehniliste meetodite osas lähtuma India Ookeani Tuunikomisjoni 
(IOTC) määrustest ja soovitustest.  
1. Laevade nimekiri 1.1 Euroopa Liit loob oma laevade nimekirja, millele on välja antud vastavalt käesoleva 
protokolli sätetele püügiluba. Nimekiri  saadetakse kalanduse kontrollimise eest 
vastutavatele Komooride ametiasutustele vahe tult pärast valmissaamist ning edaspidi 
iga kord, kui seda ajakohastatakse.  
1.2 Euroopa Liidu laevu võib eelmises lõikes  kirjeldatud nimekirj a kanda kohe pärast 
käesoleva lisa I peatüki 2. jao punktis 3 os utatud lõivu tasumist kinnitava dokumendi 
saamist. Sellisel juhul võib laevaomanik taotleda ametlikku kinnitust kandva nimekirja koopiat, mida säilitatakse laeva pardal püügiloa asemel kuni ametliku püügiloa väljastamiseni. 
2. Kontrollimenetlused 
ET 20   ET 2.1 Komooride vetes kalapüügiga tegeleva te Euroopa Liidu laevade kaptenid 
võimaldavad ja lihtsustavad igas uguste Komooridel kalandusvaldkonna 
järelevalvega ja kontrollimisega tegelevate ametnike pääsu pardale ja aitavad kaasa 
nende ametiülesannete täitmisele. 
2.2. Kõnealused ametiisikud ei või pardal viib ida kauem, kui on vaja nende ülesannete 
täitmiseks. 
2.3. Iga kontrollimise ja ülevaatusega seonduvalt väljastatakse laeva kaptenile ülevaatuse 
protokoll. 
2.4. Selleks et tagada kontrollpr otseduuride sujuv ja turvaline kulg, minemata sealjuures 
vastuollu Komooride seadustega, peab kontrollreid olema teostatud Komooridel 
legaalseks tunnistatud ülevaatusplatvorme kasutades ja Komooridel ohvitseriseisuses 
toimivate tunnustatud in spektorite poolt. 
2.5 Komooride sadamas ümberlaadivate või lo ssivate Euroopa Liidu laevade kaptenid 
võimaldavad Komoori inspektoritele kõnealuste tegevuste kontrollimist ja 
hõlbustavad seda.  
VII PEATÜKK – LAEVA PEATAMINE 
1. Laeva peatamine 
1.1 Asjaomased Komooride ametiasutused te avitavad Euroopa Ko misjoni ja lipuriiki 
kõikidest Komooride vetes toimunud Eu roopa laevade peatamistest ja 
sanktsioonidest maksimaals est 24 töötunni jooksul. 
1.2 Komisjonile edastatakse samal ajal lühike aruanne  laeva peatamisega seotud 
asjaolude ja peatamise põhjuste kohta. 
2. Peatamise protokoll 
2.1 Laeva kapten kirjutab pädeva Komoor ide asutuse koostatud protokollile alla. 
2.2 Antud allkiri ei piira kapteni õigusi  ega võimalusi nõuete rikkumise süüdistust 
vaidlustada. 
2.3 Kapten juhatab laeva Komooride ametiasu tuste osutatud sadamasse. Kui on tegemist 
kergekujulise rikkumisega, võib Komoorid e pädev ametiasutus lubada peatatud 
laeval püügitegevust jätkata. 
3. Laeva peatamise tõttu toimuv nõupidamine 
3.1 Laeva kapteni, meeskonna, lasti ega varustus e suhtes ei võeta m eetmeid enne (välja 
arvatud võimalikku rikkumist tõendava ma terjali kaitsemeetmed), kui on toimunud 
nõupidamine, mis korraldatakse ühe tööpäeva jooksul pärast eespool nimetatud teabe 
saamist ja millest võtavad osa Euroopa Ko misjon, pädevad Komoor ide asutused ning 
soovi korral ka asjaomase liikmesriigi esindaja.  
ET 21   ET 3.2 Koosolekul vahetavad lepinguosalised doku mente ja teavet, mis võimaldavad süüks 
pandud asjaolusid selgitada. Koosoleku tu lemustest ja kõigist laeva peatamisega 
seotud meetmetest teatatakse laevaomanikule või tema esindajale. 
4. Laeva peatamisele lahenduse leidmine 
4.1 Enne kohtumenetluse alustamist ür itatakse eeldatav rikkumine lahendada 
kokkuleppemenetluse abil. Kõnealune menetlu s lõpetatakse hiljemalt kolm tööpäeva 
pärast laeva peatamist. 
4.2 Kui rikkumine lahendatakse kokkuleppemenetl use teel, määratakse trahvi suurus 
Komooride õigusaktide alusel. See summa protokollitakse, allkirjastatakse ja 
saadetakse teadmiseks Euroopa  Komisjonile ja lipuriigile.  
4.3 Kui küsimuses ei saavutata kokkulepet ning see läheb lahendamisele pädevasse 
kohtusse, määratakse laevaomanikule pangatagatis pädevate Komooride 
ametiasutuste osutatud pangas, mille suur use määramisel võetakse arvesse laeva 
peatamise kulusid, rikkumise toime pannud is ikutele määratud trahvide suurust ning 
rikkumise heastamiseks kuluvaid summasid. 
4.4 Pangatagatist ei tagastata enne kohtupr otsessi lõppemist. See tagastatakse 
laevaomanikule niipea, kui kohtumenetlus lõppeb süüdimõistva otsuseta. Kui kõnesolevad isikud mõistetakse süüdi, kuid ne ile määratakse esitatud pangatagatisest 
väiksem trahv, tagastavad pädevad Kom ooride asutused neile ülejäänud summa. 
4.5 Laev vabastatakse ja meeskonnal lubatakse sadamast lahkuda: 
– kui kokkuleppest tulenevad kohustused on täidetud või 
– kui laevaomanik on maksnud eespool  osutatud punktis 4.3 sätestatud 
pangatagatise ja kui see on pädevatele Komooride ame tiasutustele vastuvõetav, 
kuni kohtuprotsessi lõppemiseni. 
ET 22   ET Liited  
1. Kalapüügiloa taotluse vorm 
2. Seinerite pardapäevik 3. Triivõngejadaga püügil aevade pardapäevik 
4. Piirkonda sisenemise ja sealt lahkumise aruande vorm 5. VMS-teadete edastamine Komooridele – asukohateade
ET 23   ET 1. liide  
VÄLISMAA KALALAEVA KALAPÜ ÜGILOA TAOTLUSE VORM 
Taotleja nimi: ................................................................................................................. ...........  
…………………………………………………………………………………………...........  Taotleja aadress:.............................................................................................................. ..........  
…………………………………………………………………………………………...........  Laeva prahtija nimi ja aadress, kui need erinevad eespool nimetatutest:..................................  
…………………………………………………………………………………………...........  Komooridel asuva esindaja (v oliniku) nimi ja aadress: ............................................................  
…………………………………………………………………………………………...........  Laeva nimi:.................................................................................................................... ............  
…………………………………………………………………………………………...........  Laeva tüüp:.................................................................................................................... ............  
…………………………………………………………………………………………...........  Registreerimisriik:............................................................................................................ .........  
…………………………………………………………………………………………...........  Sadam ja registreerimisnumber:................................................................................................  …………………………………………………………………………………………...........  Laeva pardatähis:.............................................................................................................. .........  
…………………………………………………………………………………………...........  Raadiokutsung ja -sagedus:..................................................................................................... ..  
…………………………………………………………………………………………...........  Laeva pikkus: .................................................................................................................. ..........  
…………………………………………………………………………………………...........  Laeva laius: ................................................................................................................... ............  
…………………………………………………………………………………………...........  Masina tüüp ja võimsus:........................................................................................................ ....  
…………………………………………………………………………………………...........  Brutoregistertonnaaž: .......................................................................................................... ......  
…………………………………………………………………………………………...........  Netoregistertonnaaž:........................................................................................................... .......  
…………………………………………………………………………………………...........  Minimaalne laevapere suurus:...................................................................................................  
…………………………………………………………………………………………...........  Püügiliik: ..................................................................................................................... ..............  
…………………………………………………………………………………………...........  Püütavad kalaliigid:........................................................................................................... ........  
…………………………………………………………………………………………...........  Taotletav kehtivusaeg:......................................................................................................... ......  
…………………………………………………………………………………………...........  Kinnitan oma allkirjaga ül altoodud andmete õigsust. 
Kuupäev .................................................. Allkiri ............................................................... .......
 
ET 24   ET 2. liide TUUNIPÜÜGISEINERITE PÜÜGILEHE NÄIDIS 
DEPART / SALIDA / DEPARTURE  ARRIVEE / LLEGADA / ARRIVAL  NAVIRE / BARCO / VESSEL  PATRON / PATRON / MASTER  FEUILLE  
PORT / PUERTO / PORT DATE / 
FECHA / DATE HEURE / HORA / 
HOUR LOCH / CORREDERA / 
LOCH PORT / PUERTO / PORT  
DATE / FECHA / DATE HEURE / 
HORA / HOUR LOCH / 
CORREDERA / LOCH    HOJA / SHEET N°  
CALEE 
LANCE CAPTURE ESTIMEE  
ESTIMACION DE LA CAPTURA  ASSOCIATION 
ASSOCIACION 
ASSOCIATION  COMMENTAIRES  
OBSERVATIONES  COURANT  
CORRIENTE  
1 
ALBACORE  
RABIL 
YELLOWFIN  2 
LISTAO 
LISTADO  3 PATUDO 
PATUDO 
BIGEYE  AUTRE ESPECE 
préciser le/les nom(s)  
OTRA ESPECIE dar 
el/los nombre(s)  
OTHER SPECIES give 
name(s)  REJETS préciser le/les 
nom(s) 
DESCARTES dar el/los 
nombre(s)  
DISCARDS give 
name(s)  DATE 
FECHA 
DATE POSITION (chaque calée ou 
midi) 
POSICION (cada lance o 
mediadia)  
POSITION (each set or 
midday)      
Taille 
Talla 
Size Capture
CapturaTaille 
Talla 
Size Capture
CapturaTaille 
Talla 
Size Capture
CapturaNom 
Nombre 
Name Taille 
Talla 
Size Capture 
Captura Nom 
Nombre 
Name Taille 
Talla 
Size Capture
Captura      Route/Recherche, problèmes divers,
type d'épave (naturelle/artificielle,  
balisée, bateau), prise accessoire, taille
du banc, autres associations, …  
Ruta/Busca, problemas varios, tipo de
objeto (natural/artificial, con baliza,  
barco), captura accesoria, talla del   
  
Une calée par ligne / Uno lance cada línea / One set by line  
                            
                            
                            
                            
ALLKIRI 
KUUPÄEV 
 
ET 25   ET 3. liide TRIIVÕNGEJADAGA KALA LAEVADE PÜÜGILEHE NÄIDIS 
 
 
Branc h line length / Longueur 
des  avancons  (m)
Float line length / longueur des 
ralingues  de flotteurs (m)
Length between branch lines / 
longueur entre les avancons Gear configuration / configuration de l'engin
  
+whole  /  en tier
+proc es sed / trans forméType of weight / type de poids
 
Igal lossimisel tuleb püük märkida mahus ja kaal us (kg) vastavalt ülemisele ja alumisele reale. 
 
Deg ree  /  
De gr ˇs ąNS D egr ee /  
De gr ˇs ąEW 
  for dates ,  us e the YYYY/MM/DD  format  / po ur le s da t e s, utilise r le form at AAAA/MM/JJ
ą for posit io ns , us e  th e f or mat : /  pou r les posi tion s, ut il ise r le f o rm at Ź: X X  X X '
** fo r S ST, us e a va lu e with  o ne  de cima l poin t / pou r  la  SST, uti l ise r un e va le ur   u ne  d ˇci m al eDate  
E   W N   SN   S E    WE   W N   SN   S E    WOt he r /  
aut re sShar ks /  requins Bi llfi shes / P or tes- ˇpˇe
al b aco re  /  
ge r m onsk i pj ack  /  
list aoSw ord fi s h / 
es pad onSt ripp ed marlin  /  
ma rlin  ray ˇBlu e  s ha r k / 
Pe au bl eu ePo r be agl e  /  
req uin ta upeMa ko / 
p e tite  ta upeblue marlin  /  
ma r l i n  b l e ubl ac k marl in 
/ m ar lin  n oi rSa ilfis h  / 
vo ilierSh ort bill 
sp ear fis h /  
ma rlin  r os tre  
co urtLat itu de Long itud ePosi ti on Tunas / tho ns
sou the rn blu efin  /  
t hon ro ugeye llow fin  / 
al b aco rebi gey e /  
pa tu d o
 
ET 26   ET 4. liide  
Komooride vetes tegutsevate ühe nduse kalalaevade seire tabel 
Lipuriik  Laeva 
nimi  Laeva 
kood  Aasta  Kategooria 
(seiner, 
triivõngejad
a) Püügilub
a Sisenemi
ne 
piirkond
a Väljumi
ne 
piirkonn
ast Püügi
päevi 
(VMS)Püük  VMS-
märkused  
           
           
           
 
 
ET 27   ET 5. liide  
VMS-TEATE EDASTAMINE KOMOORIDELE 
ASUKOHATEADE 
Andmeelement  Koo
d Kohustuslik
/valikulineMärkused  
Teate algus SR O Süsteemiga seotud teave – märgib teate algust 
Saaja AD O Sõnumiga seotud teave – saaja. Riigi ISO 
kolmekohaline Alpha 3 kood  
Saatja FS O Sõnumiga seotud teave – saatja. Riigi ISO 
kolmekohaline Alpha 3 kood 
Sõnumi tüüp TM O Sõnumiga se otud teave – teate tüüp „POS”  
Raadiokutsung RC O Laevaga seotud teave – laeva rahvusvaheline 
raadiokutsung 
Lepingupoole laevastikuregistri sisenumber IR F Laevaga seotud teave – lepingupoole universaalnumber 
(lipuriigi ISO-3-kood, millele järgneb number) 
Väline registreerimisnumber XR F Laevaga seotud teave – laeva lipul olev number 
Lipuriik FS F Lipurii giga seotud teave 
Laiuskraad LA O Laeva asukohaga se otud teave – asukoht kraadides ja 
minutites N/S KKMM (WGS–84) 
Pikkuskraad LO O Laeva asukohaga se otud teave – asukoht kraadides ja 
minutites E/W KKKMM (WGS–84) 
Kuupäev DA O Laeva asukohaga seotud andmed – (UTC) asukoha 
registreerimine (AAAAKKPP) 
Kellaaeg TI O Laeva asukohaga seotud teave – (UTC) asukoha 
registreerimise kellaaeg (TTMM) 
Teate lõpp ER O Süsteemiga seotud teave – märgib teate lõppu 
Märgistik: ISO 8859.1 
Andmeedastuse struktuur on järgmine: – topeltkaldjoon (//) ja väljakood SR tähistavad teate algust; 
– topeltkaldjoon (//) ja väljakood tähistavad andmeelemendi algust; 
– kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi; 
– andmepaarid eraldatakse tühikuga; 
– väljakood ER ja topeltkaldjoon (//) lõpus tähistavad teate lõppu; 
– vabatahtlikud andmeelemendid tuleb esitada andmeelementide „teate algus” ja „teate 
lõpp” vahel. 
 
ET 28   ET FINANTSSELGITUS  
1. ETTEPANEKU  NIMETUS: 
Ettepanek uue protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Komoori Liidu 
vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline 
hüvitis) sõlmimist käsitleva nõukogu otsuse kohta. 
2. TEGEVUSPÕHISE  JUHTIMISE  JA EELARVESTAMISE  RAAMISTIK 
11. Merendus- ja kalandus 
1103. Rahvusvaheline kalandus ja mereõigus 
3. EELARVEREAD 
3.1. Eelarveread: 
110301: Rahvusvahelised kalanduskokkulepped 
11010404: Rahvusvahelised kalanduskokkulepped – Halduskorralduskulud 
3.2. Meetme kestus ja finantsmõju 
Euroopa Ühenduse ja Komooride Liidu vahe lise kalandusalase partnerluslepingu 
protokolli kehtivus lõpeb 31. detsembril 2010. Uus protokoll kehtib kolm aastat, arvestatuna protokolli allkirjastamist ja aj utist kohaldamist kä sitleva nõukogu otsuse 
jõustumisest pärast praeguse protokol li kehtivuse lõppemisest 31. detsembril 2010. 
Protokollis sätestatakse rahalise toetuse suurus ning Euroopa Liidu laevade suhtes 
kohaldatavad kalapüügi kategooriad ja ka lapüüki käsitlevad tingimused Komooride 
püügipiirkonnas. 
4. ÜLEVAADE
 VAHENDITEST 
4.1. Rahalised vahendid 
4.1.1.  Ülevaade kulukohustuste assigneeringut est ja maksete as signeeringutest 
  
miljonites eurodes (viis kohta pärast koma) 
Kulu liik  Jao nr   2011 2012 2013 Kokku 
 
ET 29   ET Kulukohustuste 
assigneeringud  8.1 a Vt 
joonealused märkused 
8 ja 9 
 0,61525 0, 61525 0, 61525 1,84575
Maksete 
assigneeringud   b Vt 
joonealused märkused 
8 ja 9 0,61525 0, 61525 0, 61525 1,84575
Tehniline ja 
haldusabi - (liigendamata assigneeringud) 8.2.4 c 
 0,01920 0,01920 0,05920 0,09760
Kulukohustuste 
assigneeringud   a+
c Vt 
joonealused märkused 
8 ja 9 0,63445 0,63445 0,67450 1,94335
Maksed   b+
c Vt 
joonealused märkused 
8 ja 9 0,63445 0,63445 0,67450 1,94335
Personalikulud ja 
nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) 8.2.5 d 
 0,06710 0, 06710 0,06710 0,20130
                                                 
8 Rahaline toetus sisaldab: a) aastast toetust, mis avab ligipääsu Komooride majandusvööndile, 315 520 
eurot, mis vastab 4 850 tonni suurusele võrdlustonnaažile aastas ja b) eritoetust suuruses 300 000 eurot 
aastas Komooride kalandussektorit reguleeriva po liitika elluviimiseks. Kui Euroopa Liidu laevade 
kogupüük Komooride vetes ületab 4 850 tonni suurust võrdlustonnaaži aastas, suurendatakse aastast 
toetust 65 euro võrra iga lisanduva väljapüütud tonni kohta. Samas ei või see summa ületada 630 500 
eurot aastas. 
9 Vastavalt protokollile on kirjeldatud kalandusvõimalusi võimalik ühisel otsusel kohandada juhul, kui 
IOTC soovitused ja resolutsioonid toetavad se isukohta, et kõnealune kahandamine on vajalik 
Komooride kalavarude jätkusuutliku majandamise tagamiseks. Samas ei saa rahalist hüvitist suurendada rohkem, kui selleks on eelarvelisi võimalusi eraldatud. 
 
ET 30   ET Võrdlussummast 
välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud 8.2.6 e 
 
 
0,02500 0,02500 0,02500 0,07500
Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud)  KOKKU   a+ 
c+ d+ e Vt 
joonealused märkused 
8 ja 9 0,72655 0,72655 0,76655 2,21965
Maksete 
assigneeringud (sh personalikulud)  KOKKU   b+ 
c+ d+ e Vt 
joonealused märkused 
8 ja 9 0,72655 0,72655 0,76655 2,21965
 
Kaasrahastamise andmed: kaasrahastamine puudub  
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) 
Kaasrahastav 
asutus   
2011 2012 2013 Kokku 
 f      
Kulukohustuste 
assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU  a + c + d + e + f Vt 
joonealused märkused 
8 ja 9 0,72655 0,72655 0,76655 2,21965
 
4.1.2.  Kooskõla finantsplaneeringuga 
X Ettepanek vastab olemasol evale finantsplaneeringule. 
 Ettepanekuga kaasneb finantsper spektiivi asjakohase rubriigi 
ümberplaneerimine. 
 Ettepanekuga seoses võib olla vaja lik institutsioonidevahelise kokkuleppe 10 
sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine). 
                                                
 
10 Vaadake institutsioonidevahelise kokkuleppe punkte 19 ja 24.  
 
ET 31   ET 4.1.3.  Finantsmõju tuludele 
X Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele. 
 Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine. 
NB! Kõik üksikasjad ja tähelepanekud, mis  seonduvad tuludele avaldatava mõju 
arvutusmeetodiga, tuleb näidata eraldi lisas.  
miljonites eurodes (viis kohta pärast koma) 
   
Eelarverid
a Tulud Ennetav 
meede 
[Aasta n-1]   [Aasta n] Eelarveri
da Tulud  
a) Tulud absoluutväärtuses      a) Tulud 
absoluutväärtuses   
b) Tulude muutus   ∆    b) Tulude 
muutus  
 
(Kui mõju on seotud rohkem kui ühe eelarvereaga, täpsustage palun kõik 
seonduvad tulude eelarveread, lisades tabelile vajalikul arvul ridu.) 
4.2. Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutin e personal ja 
koosseisuväline personal), vt täpsemalt punktist 8.2.1. 
  
Aastane vajadus  2011 2012 2013 
Personal kokku 0,85 0,85 0,85 
5. TUNNUSJOONED  JA EESMÄRGID 
5.1. Lühi- või pikaajalises pers pektiivis täidetav vajadus 
Hetkel jõusolev Euroopa Ühenduse ja Komooride Liidu vaheline kalandusleping 
lõppeb 31. detsembril 2010. Uus protokoll peaks katma ajavahemiku 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2013, tingimusel et protokolli ajutist kohaldamist sätestava nõukogu otsuse vastuvõtmise menetlu s, mis käivitati para lleelselt käesoleva 
menetlusega, lõppeb enne 31. detsembrit 2010. 
Uue protokolli põhieesmärk on tugevdada  ELi ja Komooride vahelist koostööd, 
täpsemalt edendada jätkusuutlikku ning kalavarusid mõistlikult kasutava kalanduspoliitika juurutamist Komooride püügipiirkonnas. Uue protokolli põhiosised on järgmised. 
 
ET 32   ET - Kalapüügivõimalused. võrdlustonnaaž on 4 850 tonni. Kalapüügiloa saavad 45 
tuunipüügiseinerit ja 25 triivõngejadag a kalapüügilaeva. Load jaotuvad 
järgmiselt (võttes aluseks vana protokolli  jaotuse, liikmesriikide taotlused ja 
püügikvoodid läbi aegade liikmesriigiti ja kategooria kaupa):  
• tuunipüügiseinerid: Prantsusmaa 22, Hispaania 22, Itaalia 1 
• triivõngejadaga kalapüügilaevad: Hisp aania 12, Portugal 5, Prantsusmaa 
8 
- Aastase rahalise toetuse suurus: 615 250 eurot - Laevaomanike poolt makstavad tasud ja ettemaksed
11: 35 eurot Komooride 
püügipiirkonnas püütud tonni kohta. Tuuni püügiseineri aastane tasu on 3 700 
eurot ja triivõngejadaga kalapüügilaev a aastane tasu on 2 200 eurot.  
5.2. Euroopa Liidu meetme lisandväärtus, e ttepaneku seotus ja kooskõla muude 
finantsmeetmetega ning  võimalik koostoime 
Uue protokolli seisukohast tähendaks ELi mittesekkumine seda, et asemele tuleksid 
eraõiguslikud lepingud, mis ei taga vähimalgi määral jätkusuutlikku püüki. Samuti loodab Euroopa Liit, et selle protokolliga jätkavad Komoorid tõhusat koostööd ELiga 
piirkondlikes foorumites nagu India Ookean i Tuunikomisjoniga (IOTC), South-West 
Indian Ocean Fisheries Comm ission (SWIOFC) ja Southern  Indian Ocean Fisheries 
Agreement (SIOFA), reguleerimaks kala ndust avamerel India ookeani lõunaosas. 
Protokollijärgsed finantsvahendid võimald aks ka Komooridel konsolideerida ja 
suurendada nende aktiivset osalemist pi irkondliku kalandusjärelevalve kavas Edela-
India ookeanis, mida rahastab MARE pead irektoraat ja viib  ellu India ookeani 
komisjon. 
5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad 
tegevuspõhise juhtimise raames 
Läbirääkimiste pidamine ja kalandus kokkulepete sõlmimine kolmandate riikidega 
vastavad üldisele eesmärgile säilitada ja kaitsta Euroopa Liidu kalalaevade 
traditsioonilist kalapüüki, sh ookeanilaevastiku kalapüüki  ning arendada suhteid 
partnerluse vaimus, et soodustada kalava rude jätkusuutlikku kasutamist Euroopa 
Liidu vetest väljaspool, võttes samas arvesse kõiki keskkonna-, sotsiaal- ja 
majandusküsimusi. 
Tegevuspõhise juhtimise kontekstis kasu tatakse lepingu täitmise tagamiseks 
järgmiste näitajate jälgimist: 
• kalapüügivõimaluste kasutamise taseme jälgimine; 
• püügiandmete ja lepingu kaubandusliku v äärtusega seotud andmete kogumine 
ja analüüs; 
• tööhõive parandamine ja lisandväärtus ELis; 
• ELi turu stabiliseerumise toetamine; 
                                                
 
11 Laevaomanike poolt makstavad ettemaksed ja tasud ei mõjuta ELi eelarvet. 
 
ET 33   ET • panus vaesuse vähendamise peamiste eesmärkide täitmisse Komooridel, 
sealhulgas panustamine tööhõivesse ja in frastruktuuride aren damisse ja toetus 
riigieelarvele; 
• tehniliste kohtumiste ja ühiskomiteede hulk. 
5.4. Rakendusmeetod (soovituslik) 
X Tsentraliseeritud haldamine 
X Otse, haldajaks on komisjoni 
6. JÄRELEVALVE  JA HINDAMINE 
6.1. Järelevalvekord 
Komisjon (MARE peadirektoraat, koostöös Ma uritiusel, Seišellidel ja Komooridel 
asuva Euroopa Liidu delegatsiooniga) tagab protokolli elluviimise korrapärase 
järelevalve, eriti seos es ettevõtjatepoolse täitmise ja püügiandmetega. 
6.2. Hindamine 
Aastatel 2005 kuni 2010 rakendunud protoko lli hinnati põhjalikult. Sõltumatute 
konsultantide konsortsiu mi kaasabil valmis hindamine mais 2010 ning selle alusel 
käivitati uue protokolli läbirääkimised.  
6.2.1.  Eelhindamine 
Hinnang viitas mitmetele punktidel e, mis kajastasid ELi huve. 
- Kalandusleping Komooridega võib, arvest ades Euroopa Liidu kalalaevastiku 
vajadusi, aidata toetada ELi tuunitöös tuse elujõulisust India ookeanis. 
- Lepingu protokoll omab positiivset mõju Euroopa filiaalide elujõulisusele, 
pakkudes lepingust sõltuvale Euroopa Lii du kalalaevastikule ja filiaalidele 
stabiilset õiguslikku keskkonda ja keskpikka tegevusperspektiivi.  
Komooride huvidest protokolli raames tõi hinnang esile järgmised tegurid. 
– Kalandusleping aitab tugevdada kalandussektori institutsioonilist suutlikkust, 
edendades teadusalast tegevust, seiret, kont rolli ja järelevalvet (SKJ), omades 
samas positiivset mõju ka väikesemahulise kalapüügi kujunemisele ja 
jätkusuutlikkusele. 
– Kalanduslepingul on suur mõju ka riigi eelarve ja poliitika stabiliseerimisele. 
Lisaks püütud kalakoguste ot sesele kaubanduslikele väärtusele asjaomaste laevade 
jaoks peaks lepingust tulenema ka muud kasu, mis on loetletud alljärgnevalt: 
- garanteeritud töökohtad e hulk kalalaevadel; 
 
ET 34   ET - tööhõivet suurendav mõju. Töökohti te kib juurde sadamates, sadama 
kalahallides, töötlemistehastes, laevateh astes, teenuseid pakkuvates ettevõtetes 
jne; 
- nende tööhõivevõimaluste loomine aladel , kus see muidu võimalikuks ei osutu; 
- panus kala tarnimisse ELi. - ELi sekkumise lisandväärtus 
 
Mõlemaid pooli siduva raamistiku loonud lepi ngu olemasolu ELiga tagab kalavarude 
õige majandamise, mis ei ole alati kindel erasektoriga sõlmitud lepinguteraamistiku 
korral.  
Lisaks loob kalandusleping uusi töökohti nii EList kui ka kol mandatest riikidest pärit 
meremeestele. Muuhulgas lisab kalandus leping olulisel määral vahendeid 
Komooride kalanduspoliitikasse. Tänu kala nduslepingule paranevad ka seire, 
kontrolli ja järelevalve tagamisega seonduvad tegevused. 
- Ohud ja alternatiivsed võimalused  
Kalanduslepingu protokolli kehtestamisega kaasnevad ka mõned ohud, nagu näiteks 
asjaolu, et kalanduspoliitika edendamise ks mõeldud finantsvahendid ei leia 
sihtotstarbelist rakendust (puudulik projektiju htimine). Selliste riskide maandamiseks 
on planeeritud püsiva dialoogi käivitam ine projekti valdkondliku poliitika 
elluviimise jälgimiseks.  
6.2.2.  Lepingu majandusliku väärtuse ja EL i rahaline toetuse eelhindamine 
Protokollijärgse rahalise toetuse su urus ajavahemikul 2011 kuni 2013 on 615 250 
eurot aastas. See summa moodustub ühelt poolt osast, mille alusel võimaldatakse ELi 
päritolu alustele ligipääsu õigus Komooride vetesse, mille suurus on 315 250 eurot aastas ning vastab 4 850 tonni kala püügi le aastas, teiselt poolt kalandussektori 
arenguks mõeldud toest, mille suurus on 300 000 eurot aastas. 
Eelmise protokolli rahaline toetus suurusega 390 000 euro t aastas võima ldas ainult 
püügiõiguse. Seda summat valdkonna arenda miseks ei kasutatud. Seega tähendab 
kalandussektori toetamiseks mõeldud täiendava te vahendite lisamin e uue protokolli 
kohase rahalise hüvitise kogumahu küllaltki mä rkimisväärset suurenemist võrreldes 
eelmise protokolliga.  
Täiendavate vahendite eraldamine on vajalik Komoori Liidu vajaduste 
rahuldamiseks, millega saab läbi kalavarude haldamise ja valdkonna laitmatu juhtimise võimalikuks jätkusuutliku ning säästva kalanduspoliitika elluviimine. 
 
ET 35   ET 6.2.3.  Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest 
kogemustest saadud õppetunnid) 
Hindamisaruandest12 selgub, et lepingul on positii vne mõju tuunipüügiseinerite 
tegevusele, kuid vaid väga piiratud mõju triivõngejadaga kalapüügilaevade 
tegevusele. Lepingu panus Euroopa Liidu kalalaevastiku tegevuse kindlustamisel 
tuunikalasektoris on väga oluline, olgugi et püüki on võimalik teostada vaid mõned 
kuud aastas.  
Uue lepingu puhul arvestatakse neid soovitu si, võimaldades püügilubade väljastamist 
eranditult vaid tuunikala püüdvatele kalalaevadele.  
Komooride valitsuse määratud kalanduspo liitika elluviimise raames algatatud 
ettevõtmiste finantseerimiseks mõeldud rahaline toetus on mitmeaastasele valdkondliku programmi aluseks projekti  finantseerimise läbi. Projektide 
kavandamine toimub läbi tõhusa ja pi deva dialoogi osapoolte vahel. 
6.2.4.  Edasise hindamise tingimused ja sagedus 
Mais 2010 lõpuleviidud uuringu (vt punktid 6.2.1 ja 6.2.3) jätkamiseks ja selleks, et 
tagada piirkonnas jätkusuutlik kalapüük, teos tatakse tulevikus enne protokolli iga 
uuendamist selle mõju hindamine ja an alüüs majanduslike, sotsiaalsete ja 
keskkonnamõjude uuringute tulemustele toet udes. Järelhindamine toimub punktis 5.3 
nimetatud näitajate analüüsi põhjal. 
7. 
PETTUSEVASTASED MEETMED  
ELi poolt käesoleva lepingu raames eralda tava rahalise toetuse kasutamine on 
ainuisikuliselt asjaomase kolmanda riigi vastutusel. 
Samas on komisjon võtnud eesmärgiks pideva poliitilise dialoogi algatamise ning 
koostöö, mis võimaldaks parandada lepi nguga reguleeritav aid valdkondi ja 
tugevdada ELi osalust varude jätkusuutlikus majandamises. 
Kõik komisjoni poolt kalanduslepingu raames  tehtavad maksed toimuvad eranditult 
järgides komisjonipoolseid finantsiliste ja ee larveliste toimingute teostamise reegleid 
ja protseduure. See võimaldab eelkõige se lgitada täpselt välja kolmandate riikide 
arvelduskontod, kuhu rahalin e toetus makstakse. 
                                                 
12 Protokolli 2005 kuni 2010 järelhindamine ja tulevase protokolli eelhindamine. 
 
ET 36   ET 8. ANDMED  VAHENDITE  KOHTA 
8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi 
Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) 
 2011 2012 2013 KOKKU  
 Väljundi liik  Väljundite 
arv ELi kulud kokku
 Väljundite arv  ELi kulud kokku
 Väljundite arv
 ELi kulud kokku
 Väljundite arv
 ELi kulud kokku
 
TEGEVUSEESMÄRK nr 113: 
Kalapüügivõimaluste saamine rahalise 
toetuse vastu  
Meede 1   
1. väljund  Võrdlustonnaaž; 
maksimaalne kalapüügilubade arv 
vastava ajavahemiku 
kohta 
 4 850;  70 kalapüügilub
a 
 0,31525 
 4 850;  
70 kalapüügiluba
 0, 31525 
 4 850;  
70 kalapüügilub
a
 0, 31525 
 4 850;  
70 kalapüügilub
a
 0,94557 
 
TEGEVUSEESMÄRK nr 215: 
Komooride kalandussektori toetamiseks 
määratud eritoetus  
Meede 2   
2. väljund 
   0,30000  0,30000  0,30000  0,90000 
                                                 
13 Nii nagu seda on kirjeldatud lõikes 5.3. 
 
ET 37   ET 8.2. Halduskulud 
Personali-ja haldusressurssidega se otud vajadused kaetakse haldavale 
peadirektoraadile iga-aastase eelarvemene tluse raames eraldatud assigneeringutest. 
8.2.1.  Ametikohtade arv ja liigid 
Ametikoha liik   Meetme haldamiseks vajalik olemasolev ja/või täiendav personal 
(täistööajale taandatud ametikohtade arv ) 
  2011 2012 2013    
A*/AD  0,25 0,25  0,25    Ametnikud või ajutised 
töötajad14 (11 01 01)  
 B*, 
C*/AST 0,3 0,3 0,3    
Art 11 01 02 kohaselt rahastatav 
personal15 
       
Art 11 01 04 04 kohaselt rahastatav 
muu personal16 
 0,3 0,3 0,3    
KOKKU  0,85 0,85 0,85    
8.2.2.  Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus 
- Läbirääkija abistamine kalanduslepin gute ettevalmistamisel ja pidamisel: 
- osalemine kolmandate riikidega kala nduslepingu sõlmimiseks peetavatel 
läbirääkimistel; 
- hindamisraporti projektide ja läbirääkimiste strateegia ettevalmistamine 
volinikule; 
- komisjoni seisukoha esindamine ja kaitsmine nõukogu väliskalanduse 
töörühmas; 
- osalemine liikmesriikide kompromissl äbirääkimistel lepingu lõpliku kuju 
osas. 
- Lepingute elluviimise järelevalve: 
- kalanduslepingute elluviimis e kontrolli korraldamine; 
                                                 
14 Mille kulud ei ole vahenditesse arvatud. 
15 Mille kulud ei ole vahenditesse arvatud. 
16 Mille kulud sisalduvad vahendites. 
 
ET 38   ET - kulukohustuste ja rahalise toetuse ma ksete, samuti täiendava eritoetuse 
maksete ettevalmistamine ja kontrollimine; 
- lepingute elluviimise aruandluse korrapärane teostamine; - lepingute hindamine: teadus likud ja tehnilised aspektid; 
- määruse eelnõuprojektide ja nõukogu otsuste ettevalmistamine, samuti 
lepingu teksti redigeerimine; 
- vastuvõtmise korra algatamine ja järelevalve. 
- Tehniline tugi: 
- komisjoni seisukohtade ettevalmista mine osalemisel ühiskomiteedes. 
- Institutsioonidevahelised suhted:  
- komisjoni esindamine läbir ääkimiste käigus nõukogu, Euroopa 
Parlamendi ja liikmesriikide ees; 
- vastuste kirjutamine Euroopa Parlam endis esitatavatele suulistele ja 
kirjalikele küsimustele. 
- Teenistustevahelin e konsulteerimine ja koordineerimine: 
- koostöö tagamine teiste peadirekto raatidega lepingute läbirääkimisi ja 
lepingute järelevalvet puudutavates küsimustes; 
- teenistustevahelistele päringute le vastamine ja konsulteerimise 
korraldamine. 
- Hindamine: 
- mõjude hindamise protsessis osalemine; - saavutatud eesmärkide ja hindamiskriteeriumide analüüsimine. 
 
ET 39   ET 8.2.3.  Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal) 
(Rohkem kui ühe allika nimetamisel märkig e palun ametikohtade arv, mis on omavahel 
seotud). 
X Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks 
praegu ette nähtud 
 Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise 
raames eelnevalt aastaks n ette nähtud  
 Ametikohad, mida tuleb taotleda järgne va poliitilise strateegia / esialgse 
eelarveprojekti menetlemise käigus 
 Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases 
haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused) 
 Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kui d ei ole kõnealuse aasta poliitilise 
strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud 
8.2.4.  Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud 
(11 01 04/05 – Halduskorralduskulud) 
 Eurodes  
Eelarverida 11010404 
(number ja nimetus) 2011 2012 2013 KOKK
U 
1. Tehniline ja haldusabi (sh sellega seonduvad personalikulud)      
Täitevasutused17 
     
Muu tehniline ja haldusabi     
sise-18  
 19 200 19 200 19 200 57 600 
välis-19 
   40 000 40 000 
Tehniline ja haldusabi kokku  19 200 19 200 59 200 97 600 
                                                 
17 Viidata tuleb konkreetsetele asjaomas(t)e täitevasutus(t)ega finantsselgitustele. 
18 Mauritiusel asuva ELi delegatsiooni lepingulise töötajaga seotud kulud, mida rahastatakse eelarverea 
11010404 raames. 
19 Protokolli eelhindamisega seotud kulud, vt punkt 6.2.4. 
 
ET 40   ET  
8.2.5 Võrdlussummast välja jäävad perso nalikulud ja nendega seonduvad kulud 
 Eurodes 
Ametikoha liik 2011 2012 2013 KOKKU 
Ametnikud ja ajutised teenistujad (11 
01 01) 67 100 67 100 67 100 201 300 
Art XX 01 02 kohaselt rahastatav 
personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) 
(täpsustada eelarverida)     
(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) 
personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku 67 100 67 100 67 100 201 300 
 
Arvestus – Ametnikud ja ajutised teenistujad 
Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1. 
- 1 AD = 122 000 EUR*0,25 = 30 500 EUR 
 1 AST = 122 000 EUR*0,15 = 18 300 EUR  1 AST = 122 000 EUR*0,15 = 18 300 EUR  Vahekokkuvõte: 67 100 EUR (0,0671 miljonit eurot aastas) 
 
[Mauritiusel asuva ELi delegatsiooni lepingul ise töötajaga seotud kul ud, st 64 000 eurot * 
0,3 = 19 200 eurot, on märgitud punktis 8.2.4, kuna tegemist on võrdlussummas sisalduvate kuludega.] 
Kokku: 86 300 eurot aastas (0,0863 miljonit eurot aastas)  Arvestus – art XX 01 02 kohase lt rahastatav personal 
Täpsema teabe saamiseks vt punkt 8.2.1 
 
ET 41   ET 8.2.6 Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud 
 Eurodes 
 2011 2012 2013 KOKKU 
11 01 02 11 01 – Lähetused 15 000 15 000 15 000 45 000 
11 01 02 11 02 – Koosolekud ja 
konverentsid 10 000 10 000 10 000 30 000 
XX 01 02 11 03 – Komiteed20 
     
XX 01 02 11 04 – Uuringud ja 
konsultatsioonid      
XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid     
2. Muud halduskulud kokku (XX 01 
02 11)      
3. Muud haldusliku iseloomuga 
kulud (täpsustage, lisades viite 
eelarvereale)     
Halduskulud kokku, v.a 
personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA)  25 000  25 000  25 000  75 000  
 
                                                 
20 Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.