MÕISTED

Komisjoni valged raamatud : Euroopa komisjoni avaldatud dokumendid, mis sisaldavad ettepanekuid Euroopa Liidu tegevuseks mingis kindlas valdkonnas.

Korraldusasutus : liikmesriigi määratud riikliku, piirkondliku või kohaliku tasandi asutus, mis esitab komisjonile vastuvõtmiseks rakenduskava ettepaneku ning mis hiljem vastutab rakenduskava haldamise ja elluviimise eest.

Meresadamate infrastruktuurid :

Euroopa Parlamendi 1993. aasta juulis avaldatud töödokumendi definitsiooni kohaselt on infrastruktuurid sadamapiirkonnas teostatud ehitustööd (nt kaid, kanalid, ladustamisalad, sadamateed ja raudteevõrgud), mis võimaldavad teenuste osutamist laevadele ja kaupadele.

Enamikus riikides rahastatakse selliseid investeeringuid tavaliselt avaliku sektori vahenditest.

Peadirektoraat : Euroopa Komisjoni osakond. Käesolevas auditis käsitletakse regionaalpoliitika peadirektoraati ning liikuvuse ja transpordi peadirektoraati.

Rakenduskava : liikmesriigi riiklikul või piirkondlikul tasandil ettevalmistatud ja komisjoni poolt heakskiidetud dokument, mis sisaldab ühtseid prioriteete ning mitmeaastaseid meetmeid nende rakendamiseks.

Seirekomisjon : komisjon, mille iga-aastasel istungil hinnatakse antud toetuse rakendamise mõjusust ja kvaliteeti. Koosolek toimub liikmesriigi või korraldusasutuse juhatusel ning komisjoni esindaja osaleb seirekomisjoni töös nõuandvas rollis.

Struktuurifondid ja Ühtekuuluvusfond :

Euroopa Liidu põhiline poliitikavahend aluslepingust tulenevate majandusliku ja sotsiaalse lähenemise eesmärkide edendamiseks. ELi piirkondade majandusliku ja sotsiaalse lähenemise edendamise finantsvahenditena kasutatakse mitut fondi. Käesolevas auditis vaadeldakse eelkõige kahte järgmist fondi:

a) Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF), mille eesmärk on investeerida infrastruktuuri, töökohtade loomisse või säilitamisse, säästlikku kohalikku arengusse ning väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse;

b) Ühtekuuluvusfondi, mille eesmärk on majandusliku ja sotsiaalse sidususe suurendamine keskkonna- ja transpordiprojektide rahastamise kaudu liikmesriikides, mille rahvamajanduse kogutoodang elaniku kohta on väiksem kui 90% ühenduse keskmisest.

Suurprojekt : projekt, mis hõlmab majanduslikult jagamatuid ja täpse tehnilise funktsiooniga töid ning omab selgelt kindlaksmääratud eesmärke ja mille kogukulud fondide rahalise panuse määramist arvesse võttes ületavad 50 miljonit eurot. Suurprojekte kaasrahastatakse Euroopa Regionaalarengu Fondist ja nende kaasrahastamisel tuginetakse struktuurifondide määrusele (EÜ) nr 1260/1999.

Tagasiulatuv rahastamine : algselt ELi kaasrahastamiseks pakutud projektide vahetamine n-ö asendusprojektide vastu. Need on projektid, mida on juba rahastatud riiklikest vahenditest ja mis võivad vahel olla juba lõpetatud. Eelnimetatud projektidega asendatakse algselt rakenduskavas sisaldunud projektid, mis on aga ajakavast maas või kõrvale jäetud.

Ühtekuuluvusfondi projekt : Ühtekuuluvusfondist võib toetada ühist huvi pakkuvaid keskkonna- ja transpordiinfrastruktuuri projekte, kusjuures projekti kogukulud ei tohi põhimõtteliselt olla alla 10 miljoni euro. Projekte kaasrahastatakse Ühtekuuluvusfondist ja toetust reguleerib Ühtekuuluvusfondi määrus (EÜ) nr 1164/94.

Ühtekuuluvuspoliitika : ühtekuuluvuspoliitika eesmärgiks on Euroopa Liidu sisese majandusliku ja sotsiaalse lähenemise edendamine erinevate regioonide arengutaseme erinevuste vähendamise teel.

Üleeuroopaline transpordivõrk (TEN-T) : komisjoni poolt otse hallatav kaasrahastamiskava, mille eesmärk on mobiilsuse kitsaskohtade kõrvaldamine ühenduskohtade ja võrkude omavahelise ühendamise teel, puuduvate osade rajamine ning põhiliste ühendusteede väljaehitamine (eriti piiriülestel lõikudel), looduslike takistuste ületamine ja põhiliste ühendusteede koostalitlusvõime parandamine. Kava põhiline toetus on suunatud raudteedele, meretranspordile eraldati vaid piiratud toetust (merekiirteede algatus ja mõned aastaprojektid).

KOKKUVÕTE

I. Alates aastast 2000 on komisjon struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi kaudu meresadamate infrastruktuuri rajamise kaasrahastamiseks eraldanud umbes 6,2 miljardit eurot. Investeeringuid haldavad piirkondlikud ametiasutused ja Euroopa Komisjon.

II. Euroopa Kontrollikoda hindas meresadamates rajatud infrastruktuuriprojektide mõjusust, uurides ERFi ja Ühtekuuluvusfondi kaasrahastatud 27 projekti eesmärke ja väljundeid, liikmesriikidepoolset kulutuste haldamist ja seda, kuidas komisjon kogu protsessi üle järelevalvet tegi.

III. Kontrollikoda leidis, et:

- transpordipoliitika eesmärkide toetamisel olid mõjusad vaid 11 projekti 27st. Lisaks olid mitu ehitust lõpetamata, mõned ei olnud kasutuses ning mõned vajavad enne mõjusa kasutamise alustamist veel olulisi investeeringuid;

- ühelgi auditeeritud piirkonnal ei olnud pikaajalist sadamate arengukava ja vajaduste hindamisi ei olnud tehtud. Lisaks oli puudu rahastatavatest projektidest ning olemasolevate summade lõpuni kulutamiseks kasutati tagasiulatuvat rahastamist;

- liikmesriikides selliste projektide juures kasutatud haldusmenetlused olid aeganõudvad ja keerulised, mis tõi kohati kaasa viivitusi ja lisakulusid;

- vähe tähelepanu pöörati projektitulemuste jälgimisele ja järelevalvele. Seirekomisjon ja korraldusasutused keskendusid pigem toetussummade kasutamise määrale. Näitajad olid koostatud peamiselt kulutamis- ja ehitustempo jälgimiseks. Infrastruktuuride tulemusi ja mõju ei jälgitud ning auditi käigus leiti tühje sadamaid ja kasutuseta sadamainfrastruktuure;

- komisjoni tehtud suurprojektide ja Ühtekuuluvusfondi projektide hinnangute ning otsustega ei toonud endaga kaasa auditi käigus täheldatud puuduste parandamist. Leiti, et puudusid komisjonipoolsed suunised usaldusväärse finantsjuhtimise kohta;

- leiti vähe tõendeid komisjoni sekkumisest seirekomisjonide töösse eesmärgiga tagada auditeeritud suurprojektide ja Ühtekuuluvusfondi projektide vahendite mõjus kulutamine ning tulemus- ja mõjunäitajate seadmine.

IV. Leitud erinevate puuduste kõrvaldamiseks soovitab kontrollikoda, et komisjon peaks:

- tuletama liikmesriikidele meelde kohustust kasutada ELi rahalisi vahendeid vastavalt usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttele ja vajaduse korral asjakohaseid suunised andma;

- püüdma tagada, et tema meresadamate infra- struktuure puudutavad otsused ja järelevalve aitaksid struktuurifondide vahendeid rakenduskavades sõnastatud eesmärkide saavutamisel mõjusalt rakendada;

- seada järgmisel programmitöö perioodil struktuuripoliitika toetuse eraldamisel tingimus, et asjaomase piirkonna kõikide sadamate jaoks on koostatud põhjalik pikaajaline arengustrateegia (mis põhineks vajaduste hindamisel);

- suurendada projektide mõjule osutatavat tähelepanu, tehes seda korraldusasutustes tulemus- ja mõjunäitajate kasutamise ergutamise ja mõjusust käsitlevate kohapealsete kontrollide kaudu ning viies sisse põhimõtte, mille kohaselt sõltub ELi poolt rahastamine saavutatud tulemustest;

- teha riskipõhiseid järelkontrolle kaasrahastatud infrastruktuuride kasutamise ja tulemuslikkuse kohta;

- tugevdada suurprojektide ja Ühtekuuluvusfondi projektide hindamismenetlusi, mis parandaksid tõsiste puuduste avastamist ja nende kõrvaldamiseks võetavate asjakohaste meetmete rakendamist.

SISSEJUHATUS

MERESADAMATE ROLL EUROOPA MAJANDUSES

1. Meresadamad on spetsiaalsed territooriumid ja struktuurid, mida läbivad reisijad ning kus lastitakse ja lossitakse kaupu. 2009. aastal läbis Euroopa 100000 km pikkusel rannikul asuvat 1200 sadamat 404 miljonit reisijat [1]. ELi 27 liikmesriigi sadamates käideldi umbes 3,9 miljardit tonni kaupu [2]. Aastatel 2005/2006 töötas Euroopa veetranspordisektoris umbes 214000 inimest, sektori käive oli umbes 100 miljardit eurot ja loodud lisandväärtus 22 miljardit eurot [3].

2. Meretransport on ELi tähtsuselt teine transpordiliik, kõige enam kaupa liigub endiselt maanteedel (vt joonis 1).

3. Komisjoni prognooside kohaselt jätkavad transpordimahud kasvamist, ELi meretranspordi kaubamaht kasvab 2006. aasta 3,8 miljardilt tonnilt 2018. aastaks umbes 5,3 miljardi tonnini [4] ning maanteetranspordi kasvutempo jääb ka tulevikus kõige kiiremaks.

JOONIS 1

ÜLEVAADE ERINEVATE TRANSPORDILIIKIDE KASUTAMISEST VEDUDES ELIS, TONNKILOMEETRIT

+++++ TIFF +++++

Allikas: "Panorama of Transport", Eurostat 2009.

EUROOPA POLIITIKA JA MERESADAMAD

4. Komisjoni 1992. aasta valges raamatus [5] nimetati multimodaalseid terminale ja koostalitlusvõimet Euroopa mobiilsuse ning kasvava jätkusuutlikkuse tagamise võtmeelementideks. Samuti rõhutati sadamainfrastruktuuri tehtavate investeeringute tähtsust. Nimetatud kontekstis täheldati, et ühenduses oli sadamaid, mis olid investeeringute tegemisel ja enda sisemaa transpordivõrkudega ühendamisel teistest maha jäänud. komisjoni 2001. aasta valges raamatus [6] rõhutati vajadust muuta erinevate transpordiliikide vahelist tasakaalu ning sadamad on siin võtmetähtsusega, sest nad on esimesed kaupu ja reisijaid ühendavad ning suunavad modaalsed sõlmpunktid mere- ja erinevate maismaatranspordiliikide vahel. Euroopa Ülemkogu leidis 2001. aastal, et intermodaalse transpordi edendamiseks tuleks eelistada raudtee-, mere- ja siseveetransporti tehtavaid investeeringuid [7].

5. Ühtekuuluvuspoliitika raames nähakse ERFi määruses ette võimalus infrastruktuuriinvesteeringuteks, "mis aitavad kaasa üleeuroopaliste võrkude rajamisele ja arendamisele transpordi valdkonnas" [8]. Lisaks võib Ühtekuuluvusfondi määruse kohaselt toetada "ühist huvi pakkuvaid transpordiinfrastruktuuri projekte" [9].

6. Ajavahemikus 2000–2006 eraldati struktuurifondidest ja Ühtekuuluvusfondist meresadamate infrastruktuuridele 2,8 miljardit eurot [10]. 85,5% summast eraldati neljale riigile (üksikasjalik teave on esitatud joonisel 2 ja I lisas). Rahastamisperioodil 2007–2013 eraldati meretranspordi investeeringuteks veel 3,4 miljardit eurot [11].

JOONIS 2

PROGRAMMITÖÖ PERIOODIL 2000–2006 MERESADAMATE INFRASTRUKTUURIDELE ERALDATUD ÜHTEKUULUVUSFONDI VAHENDID RIIKIDE KAUPA

+++++ TIFF +++++

MERESADAMATESSE TEHTUD STRUKTUURIFONDIDE INVESTEERINGUTE HALDAMINE

7. Struktuurifondide kulutusi hallatakse koostöös liikmesriikidega, kusjuures programmitöö perioodil 2000–2006 jagunes vastutus järgnevalt:

a) komisjon pidas liikmesriikide nimetatud korraldusasutusega rakenduskavade üle läbirääkimisi, kiitis kavad heaks ja eraldas vastavad rahalised vahendid;

b) komisjon pidi eraldi heaks kiitma kõik suurprojektid ja Ühtekuuluvusfondi projektid;

c) liikmesriikide korraldusasutused vastutasid rakenduskavade haldamise ja elluviimise eest;

d) komisjon koos korraldusasutustega (piirkondlikul tasandil) tegeles kavade kontrolli ja järelevalvega. Komisjon hüvitas heakskiidetud kulud ja kandis üldvastutust vahendite asjakohase kasutamise eest.

8. Komisjonisiseselt lasub vastutus kõnealuste transpordiinvesteeringute eest regionaalpoliitika peadirektoraadil ning liikuvuse ja transpordi peadirektoraadil. Regionaalpoliitika peadirektoraat vastutab ERFi ja Ühtekuuluvusfondi eest, liikuvuse ja transpordi peadirektoraat aga ELi transpordipoliitika ettepanekute, nende elluviimise ja hilisema käsitlemise eest.

AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS

9. Kontrollikoda auditeeris meresadamate infrastruktuuri tehtud struktuuri- fondide investeeringuid [12], et uurida, kas ajavahemikus 2000–2006 [13] kaasrahastatud projektid olid mõjusad. Uuriti:

- ERFi ja Ühtekuuluvusfondi poolt transpordi infrastruktuuride valdkonnas kaasrahastatud 27 projekti eesmärke ja väljundeid;

- liikmesriikidepoolset kulutuste haldamist ja seda, kuidas komisjon protsessi üle järelevalvet tegi.

10. Audit viidi läbi nelja kõige enam toetusi saanud liikmesriigi üheksas piirkonnas. Igas liikmesriigis auditeeritud piirkondade arv sõltus saadud vahendite osakaalust: Hispaanias neli (Andaluusia, Astuuria, Kanaari saared ja Galicia), Kreekas kaks (Põhja- ja Lõuna-Egeuse saared), Itaalias kaks (Sitsiilia, Puglia) ja Prantsusmaal üks (Ülem-Normandia). Komisjonile teatatud meresadamate infrastruktuuri tehtud investeeringute hulgast valiti juhuvalimi abil kohapealsete auditite jaoks igas piirkonnas kolm projekti.

11. 27 projektist koosnev valim sisaldas nelja suurprojekti ja kolme Ühtekuuluvusfondi projekti, mis vajasid komisjonilt eraldi heakskiitvaid otsuseid. Oma sisult olid 13 projekti seotud kaupade ja konteinervedude infra- struktuuriga, üheksa reisisadamate (k.a neli jahisadamat) arendamisega, neli superstruktuuride [14] rahastamisega ja üks linnaarenguga. Auditeeritud projektide kogukulud olid 1,7 miljardit eurot ja ELi poolt kaasrahastamine 725 miljonit eurot. Auditeeritud projektide nimekiri koos nende sisu lühikirjeldusega on esitatud II lisas.

12. Kasutatud auditiprotseduurid sisaldasid dokumentide läbivaatamist, auditiintervjuusid, projektijuhtimissüsteemide analüüsi ning projektide väljundite, nende kasutamise ja tulemuste kohapealset kontrollimist. Kohtuti ka Euroopa Komisjoni, iga piirkonna korraldusasutuste, nelja asjaomase riigi ministeeriumide, sadamate operaatorite ja projektide elluviimisega seotud teiste toetusesaajatega. Auditikäigud tehti aja- vahemikus juuni–november 2010.

TÄHELEPANEKUD

EESMÄRKIDE ASJAKOHASUS

27 AUDITEERITUD PROJEKTIST 18-L OLID SELGED TRANSPORDIPOLIITIKAALASED EESMÄRGID

13. Meresadamate infrastruktuuriprojektidel võivad olla erinevad eesmärgid. 1999. aasta struktuurifondide määruses sõnastati, et fondide tegevus peab vastama "ühenduse muule poliitikale ja tegevusele, eriti […] transpordi valdkonnas" [15].

14. Kontrollikoda hindas, kas valitud transpordi infrastruktuuriprojektide eesmärgid olid kooskõlas kehtivate poliitikaeesmärkide ja rakenduskavade eesmärkidega, mille raames neid oli rahastatud, st kas kulutused täitsid eesmärki, mille saavutamiseks need olid heaks kiidetud.

15. Kontrollikoda leidis (vt joonis 3 ja 1. selgitus) 27 auditeeritud transpordi- projekti puhul, et:

a) 18 projekti olid selgelt suunatud transpordialaste eesmärkide saavutamisele;

b) seitsmel projektil ei olnud transpordipoliitikaalaseid eesmärke, küll aga struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi poolt toetatavate teiste valdkondadega (nt turism ja linnade uuendamine) kooskõlas olevad eesmärgid;

c) kahe projekti eesmärgid ei olnud kooskõlas ei transpordipoliitika ega rakenduskavadega, mille raames neid oli rahastatud.

JOONIS 3

PROJEKTIDE EESMÄRKIDE JA RAKENDUSKAVADE EESMÄRKIDE VÕRDLUS

+++++ TIFF +++++

1. SELGITUS

NÄITEID LEITUD EESMÄRKIDEST

a) transpordipoliitikaalaseid eesmärke leiti projektide puhul, mis olid seotud sadamate kauba ja reisijate käitlemise võimsuse suurendamisega, nagu nt kaide, muulide, tammide ja terminalide ehitamine, juurdepääsukanalite süvendamine, põhja puhastamine ning kaevetööd. Leiti ka muid regionaalpoliitikaalaseid eesmärke, nagu nt reisisadamaprojekte, millega taheti parandada Põhja- ja Lõuna-Egeuse saarte piirkonna ning Kreeka mandriosa vahelist ühendust, mis aitaks kaasa kõrgema tasandi eesmärkide saavutamisele, milleks on saarelisest asendist tuleneva ebasoodsama olukorra, rahvaarvu vähenemise ja majandusliku marginaliseerumise vastu võitlemine;

b) projektid, mille eesmärgid haakusid transpordist erinevate valdkondadega, olid sadamat ja linna ühendava jalakäijateala väljaehitamine Avilesi linnas (Astuuria, Hispaania), kalaturu hoone A Coruña linna sadamaalal (Galicia, Hispaania), suuremate kruiisilaevade vastuvõttu võimaldav kai laiendus Syrosel (Lõuna-Egeuse saared, Kreeka), sadamapolitsei hoone Cadizis (Andaluusia, Hispaania) ning kolm jahisadamat: Vieste (Apuulia, Itaalia), Ragusa (Sitsiilia, Itaalia) ja Chipiona (Andaluusia, Hispaania);

c) projektid, mille eesmärgid ei olnud kooskõlas nende rahastamise allikaks olevate rakenduskavadega, olid jahisadama rajamine Mytilinises (Põhja-Egeuse saared, Kreeka), kus rakenduskava kohaselt oleks pidanud tehtama turismist erinevate sissetulekuallikate arendamist toetavaid investeeringuid, ning Ühtekuuluvusfondi projekt Campamentos (Andaluusia, Hispaania), kus otsustati projekti eesmärke muuta ja ehitada erikonstruktsioonidele rajatud kai, kuigi see eesmärk ei olnud kooskõlas üleeuroopaliste võrkude transpordialaste suuniste eesmärkidega (vt punkt 33).

PROJEKTIDE MÕJUSUS

KÕIK PROJEKTID EI OLNUD KASUTUSES JA MÕNED SUURED PROJEKTID OLID KAVAKOHASELT LÕPETAMATA

16. Auditiga hinnati samuti, kas infrastruktuuride ehitus oli õigeaegselt lõpetatud ning kas need olid kasutuses. Kontrollikoda leidis, et 27 projektist:

a) 11 olid õigeaegselt lõpetatud, 12 projekti valmisid keskmiselt 26 kuud kavandatust hiljem ning ülejäänud neli, mis moodustasid 70,8% auditeeritud summadest, olid veel lõpetamata. Viivituste ja tehniliste probleemide tõttu kestsid ehitustööd auditi tegemise ajal veel Gijonis (Astuuria, Hispaania), Punta de Langosteiras (Galicia, Hispaania) ja Brindisis (Apuulia, Itaalia) ning Karlovasis (Põhja-Egeuse saared, Kreeka) oli veel vaja teha süvendus- ja kaevetöid. 248 miljonit eurot kaasrahastamist saanud Gijoni projekti kohta teatati kontrollikojale, et projekt valmis jaanuaris 2011. Ühtekuuluvusfondist 258 miljonit eurot toetust saanud Punta de Langosteira projekt ei olnud 2011. aasta keskpaigaks veel valmis;

b) enamik infrastruktuure oli kasutuses (vt joonis 4): valminud 23 projektist olid 2010. aasta keskpaigaks kasutuses 19. Kolm ei olnud kasutuses (Augusta projekt Itaalias ning Campamento ja Arinaga Hispaanias) ning üks oli vaid osaliselt kasutuses (Bari Itaalias). Nimetatud neli projekti olid saanud 25,7 miljonit eurot ERFi vahendeid, mis moodustas 36,6% nende kogumaksumusest.

JOONIS 4

KAS PROJEKTID OLID KASUTUSES?

+++++ TIFF +++++

SELGITUS

NÄITED PROJEKTIDEST, MIS EI OLNUD KASUTUSES

1. Aastatel 2001–2004 kavandati ühe Campamentos teostatava projekti raames ehitada vananenud sadamaala asemele konteinerterminal. Eesmärk oli rahuldada kasvavat nõudlust konteinertranspordi järele ja luua töökohti. Kuna sadamaakvatoorium oli moodsate konteinerlaevade jaoks liiga väike, ühendused sisemaaga halvad ja lähedal asus teisigi konteinerterminale, otsustati ehituse käigus rajada projekti raames hoopis erikonstruktsioonide ehitamise kuivdokk. Dokki kasutati vaid üks kord ühe ujuva veeldatud maagaasi terminali ehituseks ning tulevikuks kasutusperspektiivid puuduvad (ELi kaasrahastatud summa 16,6 miljonit eurot).

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

2. Aastatel 2003–2006 kaasrahastati Augusta kaubasadama teise etapi ehitust (esimene etapp alustas tööd aastal 1980). Infrastruktuur valmis aastal 2006, kuid sadam ei ole kasutuses, sest oodatud konteiner- ja ro-ro-veod jäid tulemata (ELi kaasrahastatud summa 3,8 miljonit eurot). Uue konteinerterminali kaide rajamise lõpetamiseks ja terminali raudteevõrguga ühendamiseks kavandatakse lähitulevikus sadama kolmandat laiendamist.

LÕPETATUD 23 PROJEKTIST OLID TRANSPORDIPOLIITIKA EESMÄRKIDE SEISUKOHAST MÕJUSAD VAID 11

17. Projekte loeti mõjusateks, kui nende algfaasis seatud eesmärgid, k.a mis tahes sihtmärgid, olid saavutatud. 23 valminud transpordiinfrastruktuuri mõjusust hinnati järgnevalt:

a) 11 projekti toetasid mõjusalt transpordipoliitikat (18,1% auditeeritud ELi vahenditest): "Port 2000" projekt Le Havre’is, mobiilsed kraanad Rouenis, veokite ümbersõit Tremestrieris, kaks dokki San Juan de Nieva sadamas Avilesis, muul Myrinas, sadama laiendustööd Tinosel, osa sadama laiendusest Baris, sadama laiendustööd Thiras, sadamaehitus Ferrolis, lainemurdja ja uuendatud terminal Las Palmase sadamas;

b) neli projekti (5,6% ELi auditeeritud vahenditest) ei olnud mõjusad: kolm tühja sadamat (Campamento, Arinaga ja Augusta), ning ebatõhus raudteeprojekt Le Havre’is, millega ei kaasnenud konteinerite raudteevedude oodatud suurenemist (vt 4. selgitus);

c) kaheksa projekti ei toetanud transpordipoliitika eesmärke (5,5% ELi auditeeritud vahenditest): neli jahisadamat [16], suuremate ristluslaevade vastuvõttu võimaldav kai laiendus Syrosel, sadamapolitsei hoone Cadizis, A Coruña kalaturg ning Avilesi teeremondiprojekt (kuigi need hinnati transpordipoliitika eesmärkide toetamisel ebamõjusateks, tõid mõned külastatud projektid kohalikul tasandil kvantitatiivset või kvalitatiivset kasu).

18. Lisaks on mitme investeeringu kitsaskohaks ebamõjusad (Le Havre’i "Port 2000") või puuduvad (Bari, Brindisi, Langosteira ja Ferrol) ühendused sisemaaga. Kuigi "Port 2000", Bari ja Ferroli projekte hinnati mõjusateks (nimetatud viis projekti moodustavad 47,7% auditeeritud kaasrahastamise mahust), tuleb nende sisemaaga ühendamiseks ning täisvõimsuse saavutamiseks tõenäoliselt veel olulisi investeeringuid teha.

3. SELGITUS

NÄITEID AUDITEERITUD MÕJUSATEST PROJEKTIDEST

+++++ TIFF +++++

1. Tremestrieris kasutati 10,5 miljonit eurot kahe kai ning Sitsiiliast Mandri-Itaaliasse suunduvate veo- autode jaoks kiirteelt laevadeni viiva ümbersõidutee rajamiseks (vähenesid nii vahemaa kui ka sõiduaeg).

Messina kesklinna läbivate veoautode arv vähenes 98% ning raskeveokitega seotud õnnetuste arv 50%. Lisaks liiklussurmade arvu vähenemisele langes märgatavalt ka kesklinna saastatus.

2. Le Havre’i "Port 2000" projekti raames ehitati kaks kaikohta, tammid, kaid ning laiendati ja süvendati juurdepääsukanalit, lisaks ehitati välja sadamaala- sisesed juurdepääsuteed ning tehti mõningaid keskkonnatöid. ERFi kaasrahastatud summa oli 38,1 miljonit eurot ja projekti tulemusena on suurenenud nii üldkaupade mahud (117% võrra aja- vahemikus 1999–2006), konteinerveod (162% võrra ajavahemikus 1999–2010) kui ka ohutus uutes terminalides, kus oli varasemast vähem vargusjuhtumeid ja õnnetusi.

+++++ TIFF +++++

3. Avilesi/San Juan de Nieva sadamas rajati ajavahemikus 2002–2005 kaks dokki (ELi kaasrahastatud summa 6,5 miljonit eurot).

Sadama kaudu liikunud kaupade maht on alates projekti valmimisest neljakordistunud (244 191 tonnilt 2001. aastal 1366911 tonnini 2006. aastal).

Avilesi sadama dokid

© Avilési sadam

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

4. Ajavahemikus 2005–2009 Tinose saarel (kuulus palverännakute sihtpunkt, Lõuna-Egeuse saarte piirkond) 4,9 miljoni eurose kaasrahastamisega teostatud projekt kasvatas sadama kaikohtade arvu ja vähendas seeläbi õnnetuste tõenäosust.

Lisaks hoiti sadama liiklus kesklinnast eemal, mis vähendas liiklusummikuid ja lahendas külaliste jaoks puuduvate parkimiskohtade probleemi.

+++++ TIFF +++++

4. SELGITUS

NÄIDE EBAMÕJUSAST PROJEKTIST

Le Havre’is teostati aastatel 2007 ja 2008 raudteeprojekt (kaasrahastamise maht 8,4 miljonit eurot). Eesmärk oli raudteevõrgu osaline uuendamine, et parandada uut sadamat läbivate konteinerite maismaatranspordi organiseerimist.

Mitmel põhjusel, mis olid seotud projekti kavandamise ning konteinerite käitlemise ebaefektiivsusega ja ehituse venimise tõttu kaotatud lepingutega, ei suudetud projektiga saavutada kavandatud mõju ning uut sadamat läbivate suurenenud konteinerite koguse vedamiseks hakati kasutama maanteetransporti.

+++++ TIFF +++++

PROJEKTIDE JA KAVADE HALDAMINE

INFRASTRUKTUURIDE EHITAMINE ILMA SADAMATE PIKAAJALISTE ARENGUVAJADUSTE HINDAMISETA

19. Suuremahulised meresadamate infrastruktuuriprojektid vajavad asjakohast kavandamist ning nende optimaalne tulemuslikkus on võimalik saavutada juhul, kui projektide kavandamisel on lähtutud piirkondlikest või kohalikest sadamaarengu prioriteetidest. Selleks peaks korraldusasutustel olema asjakohane arengukava, mis sisaldaks sadamate pikaajalise arengu vajaduste ja tingimuste üldkontseptsiooni. Kavas peaks kajastuma tulevaste reisijate arvude ning kaubamahtude prognoosid, ülevaade sisemaaühenduste ja keskkonnateemade kohta ning tõenäoliste kulude ja tulude analüüs. Ülalkirjeldatud kontekstis hinnati auditiga, kas sadamate pikaajalised arengukavad olid olemas ning kas neid oli meresadamate infrastruktuuriinvesteeringute prioriseerimisel kasutatud. Kontrollikoda leidis, et üheski auditeeritud piirkonnas ei olnud investeerimisotsuseid toetavat pikaajalist sadamate arengukava ning vaid ühes auditeeritud piirkonnas (Kreeka Lõuna-Egeuse saarte piirkond) kasutati projektide valiku põhjendamiseks uuringuid, mis hindasid saarte meresadamate infrastruktuuride pikaajalisi arenguvajadusi. 5. selgituses kirjeldatakse olukorda kõigis auditeeritud piirkondades.

5. SELGITUS

ÜHELGI PIIRKONNAL EI OLNUD PIKAAJALIST SADAMATE ARENGUKAVA

Kreekas peab 2006. aasta jaanuaris jõustunud seaduse kohaselt 12 peamisel sadamal (rahvusvahelise tähtsusega sadamad) olema pikaajaline sadama arengukava. Enne seda kasutati Lõuna-Egeuse saarte piirkonna saarte projektide rahastamise üle otsustamisel uuringuid. Teises auditeeritud Kreeka piirkonnas (Põhja-Egeuse saarte piirkond) hindas ministeeriumidevaheline komisjon sadamate laiendusprojektide taotlusi projektipõhiselt.

Hispaanias kasutas vahendusasutus [17] meresadamate infrastruktuuriprojektide hindamisel "riikliku tähtsusega sadamate" äriplaane ning nende viie aasta arengukavasid.

Itaalias ei olnud perioodi 2000–2006 alguses ei riiklikku ega piirkondlikku sadamainvesteeringute kavandamise strateegiat. Detsembris 2002 heaks kiidetud "Transpordi ja logistika üldkava" kehtib uuemate kavade puudumise tõttu veel ka praegu. 2003. aastal tuli kokku töörühm eesmärgiga koordineerida riikliku ja piirkondliku tasandi investeeringuid.

Prantsusmaal kuulusid sadamate infrastruktuuriinvesteeringute otsused transpordiministri pädevusse. 2010. aastal esitati "Riiklike transpordiinfrastruktuuri investeeringute kava" projekt, mille eesmärk on arendada alternatiive maanteetranspordile ja siduda investeeringud nende mõjuga globaalsele soojenemisele. Auditi tegemise ajal ei olnud kava aga veel vastu võetud.

SOBIVATE PROJEKTIDE PUUDUMINE JA VIIVITUSED PROJEKTIDE LÕPETAMISEL

20. Auditiga hinnati projektide valiku protsessi ja leiti, et auditeeritud piirkondades kasutati erinevaid menetlusi. Oli nii tavapäraseid projektikonkursse (Kreeka), riiklikul tasemel tehtud otsuseid (Hispaania), riiklikul tasandil arutatud, ent piirkondlikul tasandil otsustatud projekte kui ka puhtalt piirkondlikul tasandil otsustatud projekte (Itaalia).

21. Parimate tulemuste saavutamiseks peaks korraldusasutus saama valida mitme sama rahastamise pärast konkureeriva projekti vahel, ent sobivate projektide puudumise tõttu enamikul juhtudel rahastamise pärast ei konkureeritud. Tihti piisas rahastamise saamiseks lihtsast asjaolust, et projektil olid olemas vajalikud load [18].

22. Ühes varasemas aruandes [19] soovitas kontrollikoda komisjonil suunata oma tähelepanu mitte rahastamise kasutamise määra maksimeerimisele, vaid struktuurifondide mõjususele. Sobivate projektide puudumisel ja olemasolevate projektide teostamisel tekkinud viivitustel oli aga veel üks tagajärg – ELi rahastamise võimaliku kaotamise vältimiseks kasutati tagasiulatuvat rahastamist (st toetus suunati ümber asendusprojektidele).

6. SELGITUS

TAGASIULATUV RAHASTAMINE ITAALIA AUDITEERITUD PIIRKONDADES

Sitsiilia rakenduskava asjaomasele meetmele lisati 18 transpordivaldkonna asendusprojekti (kokku oli projekte 30), mille kogusumma oli pea 50 miljonit eurot. Tervikuna "vahetati" rakenduskava ulatuses niimoodi peaaegu 2,8 miljardit eurot, mis moodustas kolmandiku rakenduskava "POR Sicilia 2000–2006" kogumahust (8,4 miljardit eurot).

Apuulias lisati meetmele 89 transpordivaldkonna asendusprojekti (kokku oli projekte 109). Asendusprojektide kogumaht oli ligi 217 miljonit eurot, mis moodustas 58% meetme kogukulutustest (372 miljonit eurot). Kuuenda telje ("Võrgud") raames "vahetati" niimoodi 265 miljonit eurot, mis moodustas 50% telje kogumahust (525 miljonit eurot). Rakenduskava ulatuses tervikuna oli asendusprojektide kogusumma pea 1200 miljonit eurot, mis moodustas 23% rakenduskava kogumahust (5200 miljonit eurot).

23. Struktuurifondidest tagasiulatuva rahastamise saamiseks peavad need projektid vastama algselt esitatud projektide valikutingimustele. Itaalias auditeeritud kolmest asendusprojektist [20] kaks ei saavutanud aga neile seatud eesmärke. Augusta projekti tulemuseks oli kasutuseta seisev sadam (vt 2. selgituse 2. näide) ja Baris ei ühendatud sadamat riigi raudteevõrguga. See muutis keeruliseks põhilise projektieesmärgi saavutamise, milleks oli multimodaalse sõlmpunkti loomine.

24. Ehituslubade saamisel esines olulisi viivitusi, mis tulenesid tihti vajalike lubade suurest arvust. Näiteks sai üks Põhja-Egeuse saarte piirkonnas (Kreeka) auditeeritud projektidest muinsuskaitseametilt sadamaehituse jaoks vastava loa juba aastal 1984, sadama ehitus algas aga alles 2006. aastal. Sitsiilias (Itaalia) võtsid ühe projekti menetlused aega 1991. aastast 2008. aastani ning sisaldasid 33 luba ja heakskiitu, mis tuli saada keskkonna-, riigi-, piirkondlikelt ja tehnilistelt ametkondadelt ning Euroopa Komisjonilt.

25. Pikkade viivitustega kaasnesid kohati lisakulud, mis tuli teha infrastruktuuri taaskasutuselevõtuks, nagu nt Viestes (Itaalia), kus 2000. aastal alustatud jahisadama ehitus (kaasrahastamise summa 3,6 miljonit eurot) viibis nii kaua, et sadama kasutuselevõtuks tuli teha olulisi investeeringuid vana infrastruktuuri ja lahenduste kehtivate standardite ning kasutajanõuetega vastavusse viimiseks (hinnanguline maksumus 1,5 miljonit eurot).

KORRALDUSASUTUSTE JÄRELEVALVE EI KESKENDUNUD MÕJUSUSELE NING JÄRELEVALVE PROJEKTIDE ÜLE LÕPPES EHITISTE VALMIMISEL

26. Liikmesriigid peavad võtma meetmeid ja tegema koostööd komisjoniga, et tagada ühenduse vahendite kasutamine vastavalt usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetele [21]. Selleks peavad korraldusasutused testama oma kavade üle järelevalvet, et tagada nende ühilduvus ELi vastavate poliitikatega, seirekomisjonide liikmesuse abil kontrollima igal aastal eelneva aasta tulemusi ning kasutama kavade ja projektide jälgimisel asjakohaseid näitajaid. Nimetatud seirekomisjonid peavad tagama abi rakendamise mõjususe ning kvaliteedi [22]. Lisaks pidi komisjon andma juhiseid struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi usaldusväärset finantsjuhtimist tagavate asjakohaste juhtimis- ja kontrollisüsteemide kehtestamiseks.

27. Võimaluse korral peab programmide juures kasutama näitajaid, mis peegeldaksid kvantifitseeritud sihtmärke ning nende saavutamise taset, tulemusi, ja niipea kui võimalik, ka asjakohasel (prioriteedi või meetme) tasandil saavutatud mõjusid [23]. Projektitasandil peaksid sobivad näitajad lisaks kavandatud tulemuste ja mõjude saavutamisele (infrastruktuuri kasutamisel saavutatud kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed tulemused) võimaldama tööde edenemise ning vastavate kulude asjakohast järelevalvet.

28. Kontrollikoda leidis, et:

a) seirekomisjonide koosolekutel keskenduti üksikute projektide tulemuste arutamise asemel vaid kulutuste tegemist puudutavatele üldistele strateegilistele küsimustele;

b) korraldusasutused jälgisid küll tähelepanelikult kulutuste tegemise kiirust ja ehituste edenemist, kuid mitte infrastruktuuride hilisemat kasutamist, kuna nad ei pidanud seda enda ülesandeks. Kuna komisjoni peab seda aga riiklike/piirkondlike ametiasutuste ülesandeks [24], ei jälgi tegelikkuses keegi rahastatud ja valminud infrastruktuuride kasutust ja tulemuslikkust, mistõttu ei pruugita kasutamata või ebatõhusate ehitiste kohta aru anda;

c) korraldusasutuste poolt rakenduskavade tasandil valitud näitajad kajastasid tavaliselt kavandatud töökohtade arvu (eriti ehituse ajal) ning mõningaid väga üldiseid väljundeid, nagu nt "10 investeeringuid saanud sadamat". Mõnel juhul ei olnud teatatud andmete näol tegu mitte projektitasandil kogutud andmete koondamisega, vaid lihtsalt üldise piirkondliku statistikaga, mis polnud seotud rahastatud projektidega;

d) projektitasandi andmed keskendusid tulemuste asemel väljunditele, olid tihti liiga üldised, olemaks asjakohased, või koosnesid vaid füüsilistest mõõtmetest (nt "parandatud sadamaala ruutmeetrite arv"). Pealegi ei jälgitud neid näitajaid projektide elluviimisel. Head näitajate seadmist esines valimis harva, üks hea tava näide on siiski esitatud 7. selgituses;

e) korraldusasutustele ei olnud antud juhendeid usaldusväärse finantsjuhtimise kohta. Kontrollikoja auditeeritud projektide ja rakenduskavade puhul ei hõlmanud regionaalpoliitika peadirektoraadi auditite ulatus nende usaldusväärse finantsjuhtimise aspekte.

SUURPROJEKTIDE HEAKSKIITMISMENETLUS ON AEGLANE

29. ERFi suurprojektide ja Ühtekuuluvusfondi projektide puhul vajab ELi poolt kaasrahastamise heakskiitmine sellesisulist komisjoni otsust. Sel eesmärgil on määruses sätestatud menetlus koos vastavate tähtaegadega, mille raames otsuseid peab vastu võtma (kahe kuu jooksul alates taotluse saamisest) [25]. Auditi valimis oli neli suurprojekti ja kolm Ühtekuuluvusfondi projekti. Kontrollikoda leidis, et:

a) taotluste hindamiseks antud ajakavast ei peetud kinni (seitsme projekti puhul võttis algse otsuse tegemine 19 kuud, kahel juhul kulus selleks kolm aastat [26]);

b) auditeeritud projektidega seoses ei kommenteeritud Bari ja Ferroli projektide ebatõhusaid või puuduvaid ühendusi sisemaaga või seda, et Campamento "erikonstruktsioonide ehitamise kuivdokk" ei vastanud rahastamistingimustele (vt punkt 33).

30. Lisaks on kontrollikoda oma varasemates aruannetes soovitanud komisjonil parandada võimaliku ja tegeliku mõju hindamist, seades selleks juba enne projekti heakskiitmist asjakohased näitajad [27].

31. Suurprojektide ja Ühtekuuluvusfondi projektide järelevalveks kasutatud näitajad hõlmasid väljundeid (ehitus). Need ei hõlmanud ei tulemusi ega rahastamise mõju hindamiseks vajalikke mõõdetavaid sihtmärke.

7. SELGITUS

NÄIDE HEAST TAVAST NÄITAJATE SEADMISEL

Esiletoomist vääriv hea tava näide on Le Havre’is (Ülem-Normandia, Prantsusmaa) teostatud "Port 2000" suurprojekt, kus seati terve rida füüsilisi, tulemus-, mõju- ja multimodaalsusega seotud näitajaid. Lisaks nende näitajate pidevale jälgimisele tegi toetusesaajast, statistikaameti kohalikust esindusest ja piirkondliku omavalitsuse esindajatest koosnev organ ka spetsiaalse keskkonnaaspektide hindamise ning kasutajate, kohalike elanike ja külaliste rahulolu-uuringu.

KOMISJONI ROLL SEIREKOMISJONIDES

32. Õigusaktide kohaselt on komisjon kohustatud "seirekomisjonide" liikmena (kuigi nõuandvas rollis) igal aastal teostama eelneva aasta tulemuste üle järelevalvet [28].

33. Kontrollikoda leidis vähe tõendeid, mis kinnitasid, et komisjon oli teinud katset juhtida seirekomisjonide koosolekuid nii, et see aitaks tagada mõjusat ja ELi poliitikatega kooskõlas olevat rahakasutust. Näiteks Gela (Sitsiilia) sadama puhul jäeti projekt pooleli ning vahendid kanti üle Palermo-Messina ja Catania-Gela kiirtee ehituse jätkamiseks. See ei olnud kooskõlas projekti eesmärgiga, milleks oli transpordivoogude suunamine maanteetranspordilt teistele transpordiliikidele; Campamento sadamaprojekti puhul (vt 2. selgitus) andis komisjon loa muuta projekti eesmärki konteinerterminalist erikonstruktsioonide ehitamise kuivdokiks. Kuna sellist tüüpi sadama kohta kehtivate eeskirjade kohaselt võib ühtekuuluvusvahenditega rahastada vaid intermodaalsust parandavat infra- struktuuri, ei olnud projekti muudetud eesmärk kooskõlas üleeuroopalise transpordivõrgu suunistega, millele Ühtekuuluvusfondi projektid peavad vastama.

34. Puuduvad ka tõendid sellest, et komisjon oleks auditeeritud suurprojektide ja Ühtekuuluvusfondi projektide rakendamisele vahele seganud või vastuväiteid esitanud, kuigi projektitulemused ei olnud kooskõlas kaas- rahastamisel seatud eesmärkidega. Näiteks Bari ladustamis- ja laadimisala projekti puhul ei saavutatud intermodaalsuse eesmärke ja hooneid ei võetud kasutusse – ehitatud raudteed ei olnud ühendatud riikliku raudteevõrguga, kuna riiklik raudtee-ettevõte ei olnud toetusesaajale oma infrastruktuuri kasutamiseks luba andnud.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

35. Kontrollikoda leidis, et auditeeritud 27st projektist olid mõjusad vaid 11 struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi poolt programmitöö perioodil 2000–2006 kaasrahastatud meresadamate infrastruktuuriprojekti. Ka ei olnud kolmandiku auditeeritud projektide puhul nende eesmärgid seotud transpordivaldkonnaga. Lisaks ebamõjusatele projektidele leidis kontrollikoda, et mõned projektid ei olnud kasutuses ning mitu olulist projekti (70,8% auditeeritud summa kogumahust) ei olnud auditi tegemise ajaks veel lõpetatud. 11 projekti olid õigeaegselt lõpetatud, kuid 12 projekti valmisid keskmiselt 26 kuud kavandatust hiljem. Lisaks vajavad viis projekti (moodustavad umbes pool auditeeritud summast) veel olulisi investeeringuid, enne kui neid saab mõjusalt kasutama hakata.

36. Audit näitas samuti, et ühelgi külastatud piirkonnal ei olnud pikaajalist sadamate arengukava ja meresadamate infrastruktuuriprojektide valikut toetavat vajaduste hindamist ei olnud tehtud. Lisaks oli puudu projektidest, mis oleksid rahastamise pärast omavahel konkureerinud. Olemasolevate summade ärakasutamiseks rahastati mõnes piirkonnas tagasiulatuvalt asendusprojekte (lubatud tegevus). Kaks kolmandikku valimis sisaldunud asendusprojektidest ei saavutanud aga oma eesmärke. Samuti leiti, et liikmesriikide ehituslubade andmise haldusmenetlused olid sageli aeganõudvad ja keerulised.

1. SOOVITUS

Komisjon peaks:

a) meenutama liikmesriikidele nende kohustust kasutada ELi rahastamist vastavalt usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetele. Selleks peaks komisjon andma asjakohaseid suuniseid ja levitama liikmesriikides leitud parimaid tavasid;

b) püüdma oma meresadamate infrastruktuuride alaste otsuste ja järelevalvetegevusega tagada, et struktuurifondide vahendeid kasutataks mõjusalt rakenduskavades sõnastatud eesmärkide saavutamiseks;

c) seadma järgmisel programmitöö perioodil ühtekuuluvuspoliitika toetuse eraldamisel tingimuse, et asjaomase piirkonna kõikide sadamate jaoks on koostatud põhjalik pikaajaline arengustrateegia (mis põhineks vajaduste hindamisel).

37. Projektitulemuste jälgimisele ja järelevalvele pöörati vähe tähelepanu:

a) seirekomisjonid keskendusid toetussummade õigeaegsele kasutamisele ja üldstrateegiale, korraldusasutustepoolne järelevalve aga keskendus toetuse kasutamise määrale; näitajad olid koostatud peamiselt toetuse kasutamise ja ehitustegevuse jälgimiseks. Kaasrahastatud infrastruktuuride tulemusi ja mõju ei kontrollitud ning auditi käigus leiti tühje sadamaid ja kasutuseta sadamainfrastruktuure;

b) leiti vähe tõendeid selle kohta, et komisjon oleks taganud asjakohase järelevalve auditeeritud suurprojektide ja Ühtekuuluvusfondi projektide üle ning selle kohta, et komisjon oleks sekkunud seirekomisjonide töösse eesmärgiga tagada vahendite mõjus kasutamine ning edendada tulemus- ja mõjunäitajate seadmist ja kasutamist.

2. SOOVITUS

Komisjon peaks:

a) paremini keskenduma kaasrahastatud projektide mõjususele:

edendades tulemus- ja mõjunäitajate süstemaatilist kasutamist korraldusasutustes;

tagades kohapealsete kontrollide tegemise, mõjususe aspektide katmise ning

viies sisse põhimõtte, mille kohaselt sõltuks ELi poolt rahastamine tulemuste saavutamisest;

b) riskipõhise valimi põhjal kontrollima (järelkontrollid) kaasrahastatud infrastruktuuride kasutamist, tagamaks rõhuasetuse muutmist raha kulutamiselt tulemustele ja mõjule.

38. Auditiga leiti samuti, et komisjoni poolt suurprojektide ja Ühtekuuluvusfondi projektide hindamisega ning tehtud otsustega ei kaasnenud auditi käigus täheldatud puuduste parandamist.

3. SOOVITUS

Komisjon peaks parandama suurprojektide ja Ühtekuuluvusfondi projektide hindamismenetlusi, et parandada tõsiste puuduste avastamist ning nende parandamiseks asjakohaste meetmete võtmist.

II auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Harald NOACK, võttis käesoleva aruande vastu 15. veebruari 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

+++++ TIFF +++++

president

Vítor Manuel da Silva Caldeira

[1] Allikas: Eurostati andmed meretransporti kasutanud reisijate kohta. Vt

[2] Allikas: "Energeetika-, transpordi- ja keskkonnanäitajad", Eurostat, veebruar 2011.

[3] Allikas: "European Business: Facts and Figures, 2009", Eurostat, oktoober 2009.

[4] "Strateegilised eesmärgid ja soovitused seoses ELi meretranspordipoliitikaga kuni 2018. aastani", 6. lõik, COM(2009) 8 (final), 21. jaanuar 2009.

[5] "Ühise transpordipoliitika areng", COM(1992) 494 (final), 2. detsember 1992, punkt V.1.

[6] "Euroopa transpordipoliitika aastani 2010: aeg otsustada", COM(2001) 370 (final), 12. september 2001.

[7] Euroopa Liidu säästva arengu strateegia, COM(2001) 264 (final), 15. mai. 2001, Eesistujariigi järeldused (Göteborgis toimunud Euroopa Ülemkogu, 15. ja 16. juuni 2001), nr SN 200/1/01 REV 1.

[8] Euroopa Parlamendi ja nõukogu Euroopa Regionaalarengu Fondi käsitleva 12. juuni 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1783/1999 artikli 2 lõike 1 punkt b (EÜT L 213, 13.8.1999, lk 1).

[9] Nõukogu 16. mai 1994. aasta määruse (EÜ) nr 1164/94, millega asutatakse Ühtekuuluvusfond, artikli 3 lõige 1 ja II lisa lisa juurde (EÜT L 130, 25.5.1994, lk 1).

[10] Lisaks on meresadamate infrastruktuure ELi vahenditest otse hallatud läbi üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) programmi perioodil 2000–2013 seni toetatud summas 275 miljonit eurot.

[11] Rubriigist "Sadamad ja siseveeteed" eraldati mõlemal programmitöö perioodil (2000–2006 ja 2007–2013) umbes 5% struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi vahendite kogumahust.

[12] Kontrollikoda on transpordiinfrastruktuuride rahastamist juba varem käsitlenud (vt eriaruanne nr 1/1993, EÜT C 69, 11.3.1993, lk 1).Regionaaltoetuste valdkonda käsitlesid muu hulgas veel järgmised eriaruanded: eriaruanne nr 1/95 (vt EÜT C 59, 8.3.1995, lk 1) uuris ühtekuuluvuse rahastamisvahendeid, eriaruanne nr 7/2003 (ELT C 174, 23.7.2003, lk 1) käsitles abi kasutamist programmitöö perioodil 2000–2006 ning eriaruanne nr 1/2007 (ELT C 124, 5.6.2007, lk 1) hindas struktuurifondide programmitöö perioodi 2000–2006 vaheetapi menetluste rakendamist.

[13] Antud ajavahemiku valimine võimaldab kontrollikojal hinnata valminud meresadamate infrastruktuuride tulemusi.

[14] Superstruktuurid on nii sadama infrastruktuuridele rajatud põhivara (varjualused, lao- ja kontorihooned) kui ka sadamapiirkonnas kasutatavad paiksed ning mobiilsed seadmed (nt kraanad).

[15] 21. juuni 1999. aasta nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/99, millega kehtestatakse struktuurifondide üldsätted, artikli 2 lõige 5 ja artikkel 12 (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1).

[16] Ragusa, Vieste, Chipiona ja Mytilini.

[17] Infrastruktuuride ministeeriumi haldusalas olev riiklik sadamaamet.

[18] Maakasutus-, keskkonnaload, load ehitustöödeks arheoloogiliste mälestistega aladel jne.

[19] Eriaruande nr 7/2003 punkti X. alapunkt d).

[20] Projektid Baris (Apuulia) ning Tremestrieris ja Augustas (Sitsiilia).

[21] Määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 8 lõige 4, artikli 34 lõige 1 ja artikli 38 lõige 1.

[22] Vt määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 35 lõige 3.

[23] Vt määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 36 lõige 2.

[24] Vt komisjoni vastust sarnaste tähelepanekute kohta, mis puudutasid kaasrahastatud, ent kasutamata infrastruktuure (eriaruande nr 9/2010 – "Kas ELi struktuurimeetmete kulutusi kodumajapidamiste veega varustamisele kasutatakse optimaalselt?" – 7. selgituse 2. punkt).

[25] Määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikkel 26. EIBga konsulteerimist vajavatel juhtudel on tähtaeg kolm kuud.

[26] Nimetatud ajavahemik sisaldas loomulikult ka aega, mis piirkonnal kulus komisjoni esitatud küsimustele vastamiseks.

[27] Vt eriaruande nr 1/95 punkt 4.25 ning eriaruande nr 7/2003 punkt 42.

[28] Teine võimalus selleks, et kontrollida esialgseid tulemusi, nende olulisust, sihtmärkide saavutamist, projektide järelevalvet ja rakendamist,ning seeläbi ka nende mõjususe suurendamist, on vahehindamine. Vahehindamisi teeb sõltumatu hindaja korraldusasutuse vastutusel ja koostöös komisjoniga. Eriaruandes nr 1/2007 selgitati, et võttes arvesse rakenduskavade hilist või aeglast käivitumist, tehti vahehindamisi mõjususe hindamise ja mõjude mõõtmise seisukohast programmitöö perioodi liiga varajases faasis (vt eriaruande nr 1/2007 punkt 20 ja 4. selgitus).

--------------------------------------------------

I LISA

AJAVAHEMIKUS 2000–2006 MERESADAMATE TRANSPORDIINFRASTRUKTUURIDELE ERALDATUD STRUKTUURIFONDIDE JA ÜHTEKUULUVUSFONDI VAHENDID LIIKMESRIIKIDE KAUPA

Allikas: Euroopa Komisjon, regionaalpoliitika peadirektoraat.

Liikmesriik | Kaasrahastatud summa (eurodes) | % kogusummast |

Saksamaa | 45510773 | 1,61 |

Eesti | 10406063 | 0,37 |

Kreeka | 358949324 | 12,74 |

Hispaania | 1468837862 | 52,12 |

Prantsusmaa | 246157336 | 8,73 |

Itaalia | 339411748 | 12,04 |

Läti | 3540075 | 0,13 |

Leedu | 2847117 | 0,10 |

Malta | 1269683 | 0,05 |

Madalmaad | 4892440 | 0,17 |

Saksamaa | 28487500 | 1,01 |

Portugal | 180258177 | 6,40 |

Ühendkuningriik | 58923315 | 2,09 |

ELi piiriülene koostöö | 55426574 | 1,97 |

ELi piirkondadevaheline koostöö | 13359052 | 0,47 |

KOKKU | 2818277039 | 100,00 |

--------------------------------------------------

II LISA

ÜLEVAADE VALITUD PROJEKTIDEST PIIRKONDADE KAUPA

Piirkond/Riik | Projekti nimi | Projekti kirjeldus ja eesmärk | Projekti tüüp (K/R/S/L [1]) | Kulud kokku (eurodes) | ELi kaas- rahastatud osa (eurodes) |

HISPAANIA

Andaluusia | 1.Sadama infrastruktuurid Campamentos (San Roque). | Ehitustööd (sulgemistamm, kolm kaid, süvendamine, terminaliala) konteinerterminali rajamiseks, hiljem eesmärki muudeti ja otsustati rajada erikonstruktsioonide ehitamise kuivdokk. | K | 37688436 | 16582912 |

2.Chipiona jahisadama rajamine. | Laiendustööd (pontoonide taastamine, süvendamine, sadamakapteni hoone laiendamine) kaikohtade arvu suurendamiseks 77 võrra (kokku 377 kohani) eesmärgiga meelitada rohkem turiste ning lühendada lõbusõidualuste sildumise ooteaegu. | R | 3918801 | 2155341 |

3.Hooldustöötajate ja sadamapolitsei hoone Cadizis. | Töökodade, ladude, riietusruumide, kontoripindade ja sadamapolitsei juhtimiskeskuse ehitamine. | S | 1439075 | 719538 |

Astuuria | 4.Gijóni sadama laiendus. | Sadama ehitustööd (uus sadamabassein, lainemurdja ja terminalipinnad puistkaubale ja vedellastile) eesmärgiga suurendada võimsust kasvavate puistkauba, naftatoodete ja maagaasi mahtude käsitlemiseks ning luua uusi töökohti. | K | 450000000 | 247500000 |

5.San Juan de Nieva/Avilesi lõuna- ja läänedokkide uuendamine (1. etapp). | Kahe doki ehitamine, mis võimaldaks sadamal vastu võtta suurema süvisega laevu. | K | 13109074 | 6554522 |

6.Aviles – Conde Guadalhorce avenüü arendustööd ja jalakäijateala müüri ümberehitus. | Sadama ja linna vahelise hooldamata ala väljaehitamine, selle muutmine 1 km pikkuseks (kogupind 25350 m2) pinkide, prügikastide, valgustuse ja jahtide sildumiskohtadega tänavaks. | L | 2437342 | 1218671 |

Kanaari saared | 7.Arinaga sadama 1. etapi Agüimesi kai (A etapp). | Doki ehitamine ja esplanaadi sillutamine, mis on osa Las Palmase sadama ülekoormatuse vähendamiseks kavandatud tööstussadama ehitusest (varasemal perioodil oli juba kulutatud 298000 eurot ELi vahendeid). | K | 23480152 | 11750152 |

8.Las Palmase sadama lõunapoolne kaitsetamm. | Las Palmase sadama lainemurdja ehitus, et hoida enam kui 5-meetrised lained sadamaalast eemal. | K | 13857520 | 6928760 |

9.Gran Canaria sadamasilla sillutamine Las Palmase sadamas. | Sadamaehitustööd 150000 m² maa-ala pealispinna asendamiseks ning valgustuse, kanalisatsiooni ja veevarustuse, kraanarööbaste, elektrikaabelduse ning maa-aluse telekommunikatsioonivõrgu paigaldamine olemasolevasse terminali. Tööde eesmärk oli konteinerterminali läbilaskevõime suurendamine. | K+S | 10158820 | 5079410 |

HISPAANIA

Galicia | 10.Sadamatööd Punta de Langosteiras. | Olemasoleva sadama laiendamine (uus sadamabassein, lainemurdja ja terminalipinnad puistkaubale ja vedellastile ning juurdepääsuteed lähedalasuvale tööstusalale) eesmärgiga suunata kõige ohtlikum sadamaliiklus linnast välja, vähendada sadama poolt linnale avaldatavat survet ja luua uusi töökohti. | K | 575182943 | 257539720 |

11.Uus kalaturg ja eksportkaubale mõeldud laohooned A Coruña sadamas. | Kalaturu uue hulgimüügihoone ehitamine (pinnad kalade mahalaadimiseks, kauplemishallid, kalade ettevalmistamise alad, transpordiks ettevalmistamise pinnad, jäätootmisseade, kohvik, bürooruumid, sadamapolitsei ja muud bürooruumid, nõupidamis- ruumid, pank ja tehnilised pinnad) eesmärgiga suurendada kauplemise, käitlemise ja kalatoodete saatmise efektiivsust. | S | 18708024 | 9319121 |

12.Ferroli sadama laiendus. | Puistlasti ja konteinerterminali, lainemurdja, kai, platvormi ja selle juurdepääsutee ning kolme sildumiskoha ehitamine (järgmises etapis kavatsetakse kulutada veel 25189895 eurot ELi vahendeid). | K | 138925795 | 39554238 |

PRANTSUSMAA

Ülem-Normandia | 13.Suurte konteinerlaevade vastuvõtuks mõeldud Le Havre’i ("Port 2000") kiire sadama ehitus – 1. etapp. | Sadamaehitustööd (neli terminalikohta ja kaitsemuul, juurdepääsukanali laiendamine ja süvendamine, keskkonnatööd ning sadamaalasiseste juurdepääsuteede väljaehitamine). Eesmärk oli luua optimaalsed tootlikkus- ja ohutustingimused kõige suuremate konteinerlaevade vastuvõtuks, lisaks ka multimodaalne eesmärk suurendada konteinerite maismaatransporti (mööda raudteed ja siseveeteid). Tegu on osaga suuremast sadamaprojektist maksumusega umbes 1,5 miljardit eurot. | K | 152399384 | 38099846 |

14.Le Havre’i "Port 2000" sadamani viiva raudteeühenduse lõpetamine. | Osa ehitustöödest (terminalideni viiva raudteeühenduse uuendamine ja Pariisi raudteeliiniga ühendamine) eesmärgiga suurendada uut sadamat läbivate konteinerite vedu mööda raudteed. | K | 39700999 | 8400000 |

15.Roueni sadama sisseseade uuendamine – uute seadmete soetamine (1. etapp). | Kahe liikuvkraana soetamine eesmärgiga suurendada Roueni sadama efektiivsust ja ohutust. | S | 3300000 | 990000 |

KREEKA

Lõuna-Egeuse saared | 16.Kruiisilaevade dokk Syrose sadamas. | Ermoupoli sadama olemasoleva platvormi laiendamiseks mõeldud kai (73,50 m x 9,80 m) ehitamine, mis pidi toetama sadama uuendamist ning saare külastajate arvu suurenemise abil turismi arendama. | R | 1660894 | 1458714 |

17.Ehitustööd Tinose sadama arendamiseks. | Sadamaehitustööd (olemasolevate kaide laiendamine, platvormide laiendamine ja sildumiskohtade ehitamine) eesmärgiga parandada Tinose sadama- basseini ja osutatavaid teenuseid. | R | 4894210 | 4019793 |

18.Sadamaehitised Thira Athiniose sadamas. | Sadamaehitustööd (olemasoleva platvormi parandamine, uus sadamasild, sadama juurdepääsutee parandamine ja parkimisala ehitamine) eesmärgiga parendada Santorini saare Athiniose sadamat sildumiskohtade arvu suurendamise teel ning saart külastavate turistide arvu suurenemise abil turismi arendada. | R | 3734650 | 2377096 |

Põhja-Egeuse saared | 19.Karlovasi sadama integreerimine. | Sadamaehitustööd (kaeve- ja süvendustööd, juurde- pääsutee ja parkimisala ehitamine) eesmärgiga suurendada üheaegselt silduvate laevade arvu 1-lt 3-ni, võimaldada suuremate laevade sildumist ning parandada sildumise ohutust (varasemas etapis oli juba kulutatud 512121 eurot ELi vahendeid). | R | 9467000 | 6190805 |

20.Myrinase sadam. | Silduvaid laevu loodetuulte eest kaitsva enam kui 310 meetri pikkuse muuli ehitamine (varasemas etapis oli juba kulutatud 1203226 eurot ELi vahendeid). | R | 11000000 | 9632600 |

21.Mytilini jahisadama infrastruktuur ja ehitised. | Ehitustööd (mitu ehitist, k.a vabaõhuteater, juhtimistorn, veel üks betoonikiht, aed, võrgusüsteemid) 222 sildumiskohaga jahisadama lõpetamiseks. Projekti eesmärk oli suurendada jõukate turistide abil elanike heaolu (varasemas etapis oli juba kulutatud 5300000 eurot ELi vahendeid). | R | 6646195 | 5943850 |

ITAALIA

Apuulia | 22.Vieste turismisadama lõpetamine. | Ehitustööd (kai laiendus, süvendamine, mitu ehitist, juurdepääsutee, võrgusüsteemid) 447 sildumiskohaga jahisadamas. Projekti eesmärk oli olulisi turismipiirkondi teenindava infrastruktuuri parendamine (varasemal perioodil oli juba kulutatud 497705 eurot ELi vahendeid). | R | 9834534 | 2532711 |

23.Bari Lamasinata ladustamis- ja laadimisala 2. etapi lõpetamine. | Ladustamis- ja laadimisala juurde kuuluva kolme lao, juhtkonnahoone, teede, parkimisalade, raudteesüsteemide, võrkude ja teenuste infrastruktuuri ehitamine. Projekti eesmärk oli kaubavoogude paremat raudtee- ja meretranspordile ümbersuunamist võimaldava piirkondliku intermodaalse võrgu väljaarendamine (tegu on osaga suurprojektile eraldatud ELi kaasrahastamisest summas 30675263 eurot). | K | 27355200 | 7984001 |

24.Brindisi sadamaala kaugema osa raudteeühenduse ja - teenuste parandamine. | Raudtee-ehitustööd (rööbaste parandamine, raudteetammi tugevdamine, vanade liinide taasavamine ja sadamaga ühendamine) eesmärgiga arendada välja integreeritud logistika- ja jaotussüsteem, mis eelistaks piirkoda läbiva põhja-lõuna telje ning rahvusvaheliste transpordikoridoride nr 8 ja 9) kasutamist. Projekt on osa kogu kohalikule kavale eraldatud ELi kaasrahastamisest summas 36720480 eurot. | K | 36720480 | 4497285 |

Sitsiilia | 25.Messina-Tremestrieri – kahe kai ehitus ja nende ühendamine kiirteega. | Kahe 150 meetri pikkuse kai ja süvendamise abil rajatud 12000 m2 suuruse sadama sisebasseini, parkimiseks kasutatava platsi, Messina linnakeskuse liikluskoormuse (eelkõige veoautode), -ummikute ja saaste vähendamiseks mõeldud teenuste ja tunneli rajamine. | K | 23291458 | 10481156 |

26.Augusta kaubasadam. | Sadamaehitustööd (kaid, ro-ro kaid, hooned, sillutised, tõkked, võrgusüsteemid), mis võimaldavad kaubasadamal tõusta Messina väina läbiva liikluse jaoks logistiliselt ja majanduslikult huvitavaks alternatiiviks, meelitades sadamasse nii konteiner- kui ka puistlastivedusid. Tegu on osaga suuremast sadama infrastruktuuriprojektist maksumusega 130 miljonit eurot. | K | 15493707 | 3839328 |

27.Marina di Ragusa sadam – Ragusa. | Uue 723 kohaga jahisadama ehitamine (kaks tammi, mitu hoonet, pontoonid, juurdepääsutee, parkimiskohad, võrgusüsteemid) eesmärgiga suurendada turismi Ragusa piirkonnas, püüda suurendada turistide kulutatava raha hulka ning vähendada töötust. | R | 69667972 | 15414641 |

KOKKU | | | 1704072665 | 726755212 |

[0]

- K: kauba- ja konteinervedude infrastruktuur

- R: reisijateveo infrastruktuur

- S: superstruktuurid

- L: linnaarengut toetav projekt

--------------------------------------------------