ET Euroopa Liidu Teataja C 232/49

Regioonide Komitee arvamus teemal „Võtmetehnoloogiate ühise strateegia väljatöötamine ELis”

(2010/C 232/09)

I POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

1. tervitab Euroopa Komisjoni (edaspidi: komisjon) algatust koostada teatis teemal „Valmistumine tulevikuks: võtmetehnoloogiate ühise strateegia väljatöötamine ELis” (võtmetehnoloogiate teatis);

2. märgib, et nimetatud tehnoloogiatel on potentsiaali osutuda kodanike, ettevõtete ja haldusasutuste jaoks väärtuslikeks ning nende abil saaks muuta tooteid paremaks ja tõsta avalike teenuste kvaliteeti;

3. tervitab täiendavaid viitedokumente ja aruandeid, nagu näiteks „Nanoteadused ja nanotehnoloogia: Euroopa tegevuskava 2005–2009” (nanoaruanne), kuna need toetavad võtmetehnoloogiate edasist väljatöötamist; märgib, et võtmetehnoloogiate teatises tunnustatakse nanotehnoloogiaid ühena viiest strateegilises mõttes kõige olulisemast võtmetehnoloogiast;

4. märgib, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on võtmeroll asjatundliku dialoogi pidamisel üldsusega ning kodanike huvidele reageerimisel kodanikele võimalikult lähedal;

5. toetab võtmetehnoloogiate teatises esitatud soovitust nii ühendusele kui ka liikmesriikidele ja piirkondadele keskenduda rohkem ühisele strateegilisele programmitööle ja näidisprojektidele ning püüelda strateegilisema ja koordineerituma lähenemise poole;

6. tervitab asjaolu, et praeguses võtmetehnoloogiate teatises mainitakse piirkondlike innovatsiooniklastrite ja võrgustike edendamist, mis on hädavajalik maailmatasemel innovatsioonitegevuse võimaldamiseks ja säilitamiseks ning mis aitab teadmistel piirkonnas kinnistuda;

7. tunnistab võtmetehnoloogiate tähtsust ELi rahvusvahelise konkurentsivõime ja säästva arengu jaoks; rõhutab, et kogemuste ja parimate tavade vahetust liikmesriikide ja muude Euroopa piirkondadega tuleks elavdada; toonitab, et on oluline ära kasutada kogu maailma häid tavasid;

8. kinnitab taas, et raamprogrammi, struktuurifondide ja riikliku poliitika koosmõju seoses ELi konkurentsivõime ja ühtekuuluvuse laiemate eesmärkidega on oluline;

9. tunnistab, et on oluline vaadata läbi riigiabi raamistik seoses innovatsiooniga ning palub, et komisjon hoiaks komiteed asjaomaste arengutega kursis;

10. toetab komisjoni ettepanekut moodustada kõrgetasemeline eksperdirühm, kelle eesmärk on välja töötada pikaajalisem võtmetehnoloogiate strateegia, ning palub, et komisjon hoiaks komiteed juba varajases staadiumis kursis selle rühma tegevusega, sh analüüside ja poliitiliste soovitustega;

11. kinnitab nanoaruandes mainitud vajadust arvestada nanotehnoloogia arendamisel tervishoiu-, ohutuse- ja keskkonnaalaste aspektidega ning luua tõhus dialoog kõigi sidusrühmadega;

12. tunnistab, et on oluline olemasolevad ELi määrused hoolikalt läbi vaadata, nagu Euroopa Parlament seda on taotlenud, ning ühtlustada need piirkondlike määruste ja standarditega, kuna määruste liigne mitmekesisus võib avaldada negatiivset mõju Euroopa piirkondade ja liikmesriikide konkurentsivõimele rahvusvahelisel areenil;

13. leiab, et praeguses sõnastuses nn võtmetehnoloogiate teatise kujul väljapakutud meetmed ei tekita kahtlusi seoses vastavusega subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttele;

Võtmetehnoloogiate mõju konkurentsivõimele ja innovatsioonile

14. rõhutab võtmetehnoloogiate tähtsust praktiliste rakenduste tugevdamisel, nende võimalikku rolli ELi uues uuenduskavas ning nende võimalusi edendada elukvaliteeti ja konkurentsivõimet ELi piirkondades;

15. tunnistab, et lisaks vajadusele pöörata pidevat tähelepanu konkreetsete valdkondade konkurentsivõimele on oluline tähele panna, et Euroopa heaolu hakkab tulevikus üha enam sõltuma valdkonnaülestest tegevustest (1);

16. märgib, et teatud teadmiste rakendamise stimuleerimine väga erinevates valdkondades ja mitmetes uuendustegevuse ahelates võib hoolitseda uute töökohtade loomise eest kõigil tasanditel ning teadmiste kinnistumise eest piirkonnas (1);

17. kutsub üles vaatama läbi ELi teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammi ning kohandama seda paremini väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete vajadustele, et hõlbustada nende osalust Euroopa ühisprojektides ja pakkuda paremaid võimalusi võtmetehnoloogiate arenguks piirkondlikul tasandil;

18. nendib, et Euroopa on juba praegu võtmetehnoloogiate valdkonnas tööstusinvesteeringute jaoks vähem atraktiivne;

Võtmetehnoloogiate sotsiaalsed aspektid

19. tunnistab, et on oluline, et avalikkus teaks, mis võtmetehnoloogiad on ja milline on nende tähtsus, nagu mainitakse ka võtmetehnoloogiate teatises; samuti on oluline proaktiivne strateegia, mis looks sidusrühmadele platvormi vastuste andmiseks inimeste muredele, ning avameelne teavitamine uute tehnoloogiate kasulikkusest ja riskidest;

20. meenutab, et uute tehnoloogiate kasulikkust ja riske on vaja hästi mõista ja nendest tuleb teavitada, nagu komitee on väljendanud oma eelnevates arvamustes, (2) samuti tuleb vajadusel teostada uuringuid loodetud kasuga seotud võimalike riskide kohta;

21. tervitab sellega seoses eetika Euroopa töörühma suuremat osatähtsust asjatundlikus arutelus bio- ja nanotehnoloogiate võimaluste ja riskide üle;

22. nõustub, et on oluline vastata ühiskonna ootustele ja reageerida nende muredele, nagu mainitakse nanoaruandes ja sellega kaasnevates dokumentides;

23. innustab ELi, riikliku ja piirkondliku tasandi koostöö edendamist eetilistes ja sotsiaalmajanduslikes küsimustes;

24. leiab, et EL peaks looma sotsiaalse innovatsiooni Euroopa töörühma, mis ei oleks ELi tööstuspoliitikast eraldiseisev, vaid oleks pigem sellise poliitika keskmes (1);

25. kutsub liikmesriike üles langetama oma piirkondadega kooskõlastatult ja nendega koostöös otsuseid innovatsioonipoliitika kohta ning samuti meetmete ja vahendite kohta, mida selle poliitika edendamiseks kehtestatakse, nii et kõnealuse poliitika abil saavutatud tulemused vastaksid ka kohaliku ja piirkondliku tasandi vajadustele (3);

26. tervitab asjaolu, et komisjonil on kaubanduspoliitika ja kahepoolsete lepingute raames kavas tegutseda selle nimel, et kaotada lubamatud subsideerimise tavad kolmandates riikides ja koos sellega subsiidiumitel põhinev konkurents. Kui kolmandad riigid selleks valmis ei ole, peaksid ELi ja liikmesriigid kaitsma nii oma tehnoloogilisi kui ka majanduslikke huve tõhusate meetmetega, et tagada võtmetehnoloogiate ning nendega kaasneva teadmispõhise majanduse jäämine Euroopasse;

Infrastruktuur ja ühtekuuluvus

27. palub keskenduda suuremal määral teadlikkuse tõstmisele kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning infrastruktuuri uuendamisele, mis on vajalikud tegurid võtmetehnoloogiate väljatöötamisel ja rakendamisel;

28. märgib, et Euroopa teadustöö infrastruktuurid asuvad peamiselt Lääne-Euroopas ning sellega seoses tuleks edendada paremat geograafilist jagunemist;

29. tunnistab vajadust töötada välja Euroopa tasandi raamistik, et tagada teadusuuringute infrastruktuuride tõhusam töö ja kõrvaldada riikidevahelise teadustöö ees seisvad tõkked;

30. kutsub üles eelkõige arvestama Euroopa territoriaalse koostöö rühmitustega kui veel ühe õigusvahendiga, millega luua Euroopa mõõtmega teadusuuringute infrastruktuure;

31. rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tähtsust ühiste teadusprogrammide edendamisel: neil on keskne roll piirkondlike teadus- ja uuendusstrateegiate väljatöötamisel, nad haldavad sageli teadusasutusi ning toetavad innovaatiliste keskkondade kujunemist;

32. soovitab lisada struktuurifondidesse stiimuleid, mis soodustaksid teadus- ja uuendustegevust, sh võiksid nad sisaldada toetuste diferentseerimist nii, et eelistatud oleksid investeeringud teadus- ja uuendusprojektidesse;

33. julgustab linnu ja piirkondi toetama teadmiste ja uuendustegevuse edasiandmist teadusbaasist tööstusesse, parandama riskikapitali kättesaadavust (ka piiriülese koostöö tarvis) ning toetama kasutajaid tehnoloogiliste leiutiste patenteerimisel ja selliste patentide kasutamisel;

34. rõhutab ühtekuuluvuspoliitika erilist osatähtsust uuendustegevuse toetamisel piirkondades;

35. märgib, et Euroopa Regionaalarengu Fond võib pakkuda rahalist toetust oskuste arendamiseks ning haridusstruktuuride ja -süsteemide ajakohastamiseks, rahastades äriinkubaatoreid ja teadusparke, soodustades seega väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete sidemeid ülikoolidega;

Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete osalus avaliku ja erasektori partnerluses

36. kordab, et Euroopa tööstuspoliitika peaks pöörama enam otsest tähelepanu suurte ja keskmiste või siis väikeste ettevõtete vastastikusele mõjule, eelkõige VKEde ja teadusasutuste vahelisele vastastikusele mõjule (1); rõhutab kvalifitseerituma personali tähtsust kõnealuses mõjus ning tööstuse kinnistamisel piirkonnas;

37. meenutab avaliku sektori asutuste ja erasektori koostöö olulist rolli, erilise tähelepanuga ülikoolidele, kõrgkoolidele ja teadusasutustele (4); märgib, et on oluline siduda ülikoolide õppekavad tehnoloogiatega, mis on antud piirkonna tööjõu jaoks olulised, et säilitada piirkonnas teadmisi ja konkurentsivõimet;

38. soovitab keskenduda struktuurifondide kasutamisel piirkondades senisest palju enam just nõudluse soodustamisele teadus- ja uuendustegevuse järele, edendades kasutajatele suunatud ja avatud uuendustegevust kui piirkondlikku potentsiaali (5);

Arengud konkreetsetes sektorites

39. tunnistab, et järsud ja tähelepanuväärsed toote- ja turu-uuendused hakkavad teatud hulgas valdkondades juba nähtavaks muutuma, näiteks toiduaine- ja farmaatsiavaldkonnas (bioteadused), biomeditsiinialases tehnoloogias, autotööstuses ja kõrgtehnoloogilistes süsteemides (1);

40. viitab sellele, et biotehnoloogia pakub lisaks rakendustele tervishoiu, toiduainete ja loomasööda valdkonnas ka paljutõotavaid tulevikualternatiive keemiatööstuses (2);

41. nõuab eri põllumajandusmeetodite kooseksisteerimise edendamist, seda mitte ainult põllumajandustootmise heade tavade, vaid ka naabertootjate vahelise salliva ja usaldusliku teabevahetuse, tegevuse koordineerimise ja koostöö seisukohast (2);

42. tervitab komisjoni tegevust, mis on suunatud kaasaegse biotehnoloogia ohutule ja tõhusale kasutamisele arengumaades ning kõnealuste riikide suutlikkuse toetamisele riskide hindamisel ja nendega tegelemisel geeniressursside säilitamiseks ja säästvaks kasutamiseks neis riikides (2);

43. toonitab vajadust töötada välja piisavad nanotehnoloogiate ohutuse hindamise meetodid ning kehtestada piisav poliitiline ja õigusraamistik enne turuosa täiendavat kasvu;

44. rõhutab vajadust pidada esmatähtsaks tehnoloogiate jätkusuutlikkuse jõulisemat hindamist, keskendudes seejuures eelkõige nende arendamisele varases etapis kaua enne nende turule viimise hetke; märgib, et see võib pikas perspektiivis viia sõltumatute metodoloogiliste raamistike väljatöötamiseni riskide hindamise ja maandamise valdkonnas ning sotsiaalse mõju uuringute tarbeks;

45. kutsub üles tugevdama kõigi komisjoni talituste ennetavat rolli (eriti tehnoloogia valdkonnas) uute probleemide varajasel tuvastamisel. Tuleb läbi vaadata õigusaktide ja poliitika asjakohasus, sidusus ja tõhusus, nende kohaldamine ning ühiskondlik ja majanduslik mõju (2).

Brüssel, 14. aprill 2010 Regioonide Komitee esimene asepresident Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

(1) CdR 39/2006 fin.

(2) CdR 174/2007 fin.

(3) CdR 283/2008 fin.

(4) CdR 83/2007 fin.

(5) CdR 263/2007 fin.