ET ECB -PUBLIC  
 
EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS , 
2. veebruar  2023,  
hoiu -laenuühistute  tegevuse järkjärgulise lõpetamise kohta  
(CON/2023/ 3) 
 
Sissejuhatus ja õiguslik alus  
12. jaanuaril 2023 sai Euroopa Keskpank (EKP) Eesti  Vabariigi  Rahandusministeeriumilt taotluse esitada 
arvamus  hoiu-laenuühistu seaduse muutmise seaduse eelnõu kohta (edaspidi „seaduseelnõu“).  
EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikel  4 ja artikli 282 
lõikel 5, kuna seaduseelnõu sisaldab sätteid, mis mõjutavad EKP ülesandeid seoses krediidiasutuste 
usaldatavusnõuete täitmise järelevalvega vastavalt aluslepingu artikli 127 lõikele 6. EKP nõukogu on 
käesoleva arvamuse vastu võtnud k ooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.  
 
1. Seaduseelnõu eesmärk  
1.1 Nagu on märgitud seaduseelnõu seletuskirjas1, on seaduseelnõu peamine eesmärk suurendada 
hoiu- laenuühistute läbipaistvust ning tagada nende liikmete, st hoiustajate,  tõhusam kaitse, sihiga lõpetad a 
järk-järgult hoiu- laenuühistute tegevus.  
1.2 Kehtivate Eesti õigusaktide kohaselt võivad tulundusühistud2 üldiselt osutada finantsteenuseid: 
1) hoiu- laenuühistutena3; 2) saades krediidiasutuse tegevusloa ja teguts edes ühistupangana4; või 
3) saades tegevusloa kindlustustegevuseks ja kindlustusühi stuna tegutsemiseks5. 
1.3 Eesti õiguse kohaselt on ühistupangad reguleeritud krediidiasutustena ja nende suhtes kohaldatakse 
usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet6. 
1.4 Hoiu-laenuühistud on tulundusühistute erikategooria, mille õiguslik seisund, tegevus ed ning 
asutamis - ja likvideerimismenetlus on sätestatud hoiu- laenuühistu seaduses7. Hoiu -laenuühistu seaduse 
kohaselt võivad hoiu- laenuühistud teha oma liikmetega järgmis i tehingui d: 1) hoiustamistehingud hoiuste 
ja muude tagasimakstavate rahaliste vahendite kaasamiseks; 2)  laenutehingud, sealhulgas tarbijakrediit, 
hüpoteeklaenud ja faktooring; 3)  liisingutehingud; 4)  Euroopa Komisjoni ja Euroopa Liidu 
Majanduspiirkonna le pinguriigi asutatud sihtasutuste, struktuurifondide, makseagentuuride või 
 
1 Vt seaduseelnõu seletuskirja  lk 1. 
2 Tulundusühistud  on eriliiki juriidilised isikud, mille asutamist, korraldust ja toimimist reguleerib tulundusühistuseadus  
(RT I 2002,  3, 6). 
3 Vt krediidiandjate  ja -vahendajate seadus e (RT I, 19.3.2015, 4)  § 5 lõige  2, makseasutuste ja e- raha asutuste seaduse  
(RT I 2010,  2, 3) § 5 lõiked 1 ja 7, väärtpaberituruseaduse (RT  I 2001, 89, 532)  § 40 lõige  1. 
4 Vt krediidiasutuste seaduse (RT  I 1999, 23, 349)  § 3 lõige  1, § 12 lõige  1 ja § 38. 
5 Vt kindlustustegevuse seaduse (RT I, 07.07.2015, 1)  § 11 lõige  1, § 111 ja § 15. 
6 Vt krediidiasutuste seaduse  § 3 lõige  1. 
7 Hoiu-laenuühistu seadus (RT I 1999, 24,  357). 
ECB -PUBLIC  
2 krediidiasutuse, finantseerimisasutuse või kindlustusandja poolt pakutavate tagatiste, garantiide, toetuste 
ja sihtotstarbeliste tagasimakstavate rahaliste vahendite kaasamine ja nen de vahendamin e; 5) nõustamine 
majandustegevust puudutavates küsimustes ; ja 6)  muud eespool kirjeldatuga sarnased tehingud8. Lisaks 
võivad hoiu- laenuühistud osutada kindlaksmääramata isikute ringile (st mitte oma liikmetele) 
valuutavahetusteenuseid, samuti  rahasiiret ning teisi makseteenuseid vastavalt makseasutuste ja e- raha 
asutuste seaduses sätestatule9. 
1.5 Hoiu-laenuühistud on reguleerimata finantseerimisasutused, mis ei kuulu Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu direktiivi 2013/36/EL10 (edaspidi „ kapitalinõuete direktiiv “) kohaldamisalasse. Nagu on märgitud 
seaduseelnõu seletuskirjas, on reguleerimise puudumise põhjus eks seni olnud arusaam, et hoiu-
laenuühistute liikmed kontrollivad ja teostavad aktiivselt järelevalvet hoiu -laenuühistute tegevuse ü le ning 
need peaks id toimima sotsiaalse kontrolli põhimõtte alusel11. Siiski on hoiu-laenuühistutega esinenud 
probleeme ning paljud neist on kehtestanud menetlus i, mis sisuliselt välistavad liikmete aktiivse järelevalve 
ja osalemise hoiu- laenuühistute tegevuses12. 
1.6 Seaduseelnõu lõpetab  järk-järgult hoiu- laenuühistu te tegevuse Eesti õiguse alusel pärast 
kolmeetapilist üleminekuprotsessi. Esimene etapp , mis hõlmab  muudatusi, mis jõustuvad pärast 
seaduseelnõu vastuvõtmist, sisaldab keeldu luua uusi hoiu- laenuühistuid  ning alates 1.  juulist 2023 keeldu 
avaldada reklaamides hoiuste intressimäärasid13. Teise etapi eesmärk on: suurendada hoiu- laenuühistute 
läbipaistvust ning maandada huvide konflikti risk i; suurendada hoiu- laenuühistute liikmete õigust saada 
teavet ühistute  tegevuse kohta; piirata laenu andmist teat avatele  kolmandatele isikutele; täpsustada 
volitamise eeskirj u liikmete osaluse suurendamiseks hoiu- laenuühistutes; suurendada minimaalset 
osakapitali nõuet ; ning täpsustada välise audiitorkontrolli reegleid. Need muudatused peaksid jõustuma 
1. jaanuaril 202414. Kolmandas  etapis  peavad kõik hoiu- laenuühistud hoiuste kaasamise ja laenuandmise 
teenuste osutamis e jätkamiseks  saama 31.  detsembriks 2027 krediidiasutuse tegevusloa, ning saavad 
seejärel jätkata tegutsemist ühistu pankadena15. Teise võimalusena, kui hoiu- laenuühi stu ei ole esitanud 
krediidiasutuse tegevusloa taotlust või kui pädev asutus on selleks kuupäevaks keeldunud sellis e 
tegevusl oa andm isest, peab hoiu- laenuühistu loobuma reguleeritud finantsteenuste osutamisest  ja 
lõpetama asjaomased lepingud vastavalt nende t ingimustele. Pärast seda võib ta jätkata tegevust 
tavapärase tulundusühistuna, ilma et tal oleks õigust kaasata hoiuseid, ning ta peab reguleeritud 
finantsteenuste osutamiseks hankima litsentsi või loa16. 
1.7 Seaduseelnõuga kehtestatakse üleminekuperiood, et hõlbustada hoiu- laenuühistute tegevuse 
järkjärgulist lõpetamist  ning võimaldada neil taotleda krediidiasutuse tegevusluba. Seaduseelnõuga 
 
8 Vt hoiu- laenuühistu seaduse  § 6 lõige  1. 
9 Vt hoiu- laenuühistu seaduse  § 6 lõige  2. 
10 Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013 . aasta direktiivi 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse 
alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega 
muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direkt iivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ 
(ELT L 176, 27.6.2013,  lk 338),  artikli  2 lõike 5 punkt  6. 
11 Vt seaduseelnõu seletuskirja  lk 1. 
12 Vt seaduseelnõu seletuskirja  lk 1 ja 2. 
13 Vt seaduseelnõu § 1 punkt  59 ja  § 5 punktid 1 ja 3. 
14 Vt hoiu- laenuühistu seaduse muu tmise seaduse  eelnõu  § 1 punktid 1–57 ning  seaduseelnõu s selle jõustumist käsitlev 
§ 1 punkt  58. 
15 Vt seaduseelnõu lõike  1 punkt  58. 
16 Vt seaduseelnõu seletuskirja  lk 4. 
ECB -PUBLIC  
3 keelatakse hoiu- laenuühistutel võtta vastu uusi liikmeid ning sõlmida uusi hoiuse - või 
tarbijakrediidilepinguid või pikendada nende kehtivust alates 1.  jaanuarist 2026 kuni krediidiasutuse 
tegevusloa saamiseni. Seaduseelnõu kohaselt peavad hoiu- laenuühistud , kes soovivad jätkata hoiuste 
kaasamist  ja laenuandmist, saama krediidiasutuse t egevusloa 31.  detsembriks 2027. Kui aga ühi stu on 
esitanud krediidiasutuse tegevusloa taotluse ja pädev asutus ei ole 31.  detsembriks 2027 sellise taotluse 
kohta otsust teinud, võib hoiu- laenuühistu oma tegevust jätkata ja teda ei loeta tegutsevaks ilma 
tegevusloata Eesti karistusseadustiku tähenduses. Selline hoiu- laenuühi stu ei tohi siiski sõlmida uusi 
lepinguid ega pikendada kehtivaid lepinguid teatavate kindlaksmääratud teenuste osutamiseks ega võtta 
vastu uusi liikmeid alates 1.  jaanuarist 2028 kuni kr ediidiasutuse tegevusloa saamiseni. Hoiu- laenuühistu 
seadus muutub kavakohaselt kehtetuks 1.  jaanuaril 2028.  
1.8 Seaduseelnõu näeb ette ka krediidiasutuste seaduse teatavad tehnilised muudatused, mille eesmärk 
on täpsustada ja selgitada ühis tupankade suhtes kehtivaid eeskirju. Muu hulgas määratakse 
seaduseelnõus kindlaks ühistupanga juhatuse liikmete arv ja ühistupanga juhatuse liikmeks saamise 
kord17. 
1.9 Lisaks viiakse seaduseelnõuga ühistu pankade suhtes kohaldatava algkapitali miinimummäär 
praeguselt 5 miljonilt eurolt 1 miljonile eurole kooskõlas kapitalinõuete direktiivi artikli 12 lõikega 418. 
Seletuskirja kohaselt on ühistupankade algkapitali nõude vähendamise eesmärk soodustada 
ühistupan ganduse arengut Eestis19. 
 
2. Üldised märkused  
EKP märgib, et ühtses  järelevalvemehhanismi s, mis koosneb EKPst ja riiklikest pädevatest asutustest, 
sealhulgas Eesti Vabariigi Finants inspektsioonist,  on EKP- l kõigi asjakohaste liidu õigusaktide (ja 
asjaomased direktiivid üle võtnud Eesti õigusaktide) kohaselt ainupädevus täita usaldatavusnõuete täitmise 
järelevalve eesmärgil krediidiasutustele tegevuslubade andmise ja krediidiasutuste tegevuslubade 
kehtetuks tunnistamise ülesandeid20. 
 
3. Konkreetsed märkused seaduseelnõu sätete kohta, millega vähendatakse ühistu pankade 
algkapitali nõudeid  
3.1 Kapitalinõuete direktiivi  kohaselt võivad liikmesriigid anda tegevusloa teatavatele krediidiasutuste 
kategooriatele, mille algkapital on väiksem kui 5 miljonit eurot, tingimu sel et algkapital ei ole väiksem kui 
1 miljon eurot21. Kapitalinõuete direktiiv  ei luba liikmesriikidel kehtestada madalamat algkapitali nõuet kui 
5 miljonit eurot  kõigi krediidiasutuste suhtes , vaid ainult teatavate krediidiasutuste kategooriate suhtes. 
Seaduseelnõuga nähakse ette 1 miljoni euro suuru se algkapitali nõue ainult ühistupankadele. EKP 
arusaama kohaselt on  ühistupangad krediidiasutuste erikategooria, sest n ad saavad tegutseda ainult 
 
17 Vt seaduseelnõu § 3. 
18 Vt seaduseelnõu § 3 punkt  8. 
19 Vt seaduseelnõu seletuskirja  lk 37, punkt  8. 
20 Vt nõukogu 15. oktoobri 2013 . aasta määruse (EL) nr 1024/2013, millega  antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded 
seoses  krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (ELT L 287, 2.9.2013,  lk 63), artikli  4 lõike 1 
punkt  a. 
21 Vt kapitalinõuete direktiivi  artikli  12 lõige  4. 
ECB -PUBLIC  
4 tulundusühistu  konkreetses juriidilises vormis22, nende asutajaks peab olema vähemalt 50 isikut,23 ning 
olenemata iga liikme poolt ühistu panga osakapitali või algkapitali sissemakse suurusest on igal 
ühistupanga  liikmel üks hääl ühistupanga üldkoosolekul24. Samas mõistab EKP , et Eesti õigus ei piira 
nende teenuste valikut, mida ühistupank võib osutada, ning et ühistupanga d võivad osutada samasuguseid 
teenuseid nagu aktsiaseltsidena asutatud krediidiasutused.  
3.2 Kuigi õiguslikust seisukohast ei pruugi seaduseelnõu sätted, mis või maldavad asutada ühistupanku 
minimaalse algkapitaliga 1 miljon eurot, olla vastuolus kapitalinõuete direktiiviga, hoiatab EKP, et 
kombinatsioon potentsiaalselt suur e hulga uute pangandusturule sisenejate üsna piiratud suurusest  ja 
suhteliselt väikese st kapitali st võib suurendada riske. Seetõttu soovitab EKP Eesti seadusandjal  põhjalikult 
kaalu da, kas ühistu pankade algkapitali nõude vähendamine 1 miljoni euroni on pangandusturu poliitika 
seisukohast hea seadusandlik valik.  
3.3 Kui ra kendatakse madalama algkapitali nõuet, peab EKP selliste ühistupankade loataotluste 
hindamisel kohaseks  nõuda taotlejatelt alati väljumiskava koostamist, mis peaks olema tegevusloa 
andmise eeltingimus. Võttes lisaks arvesse, et algkapitali nõue on suunatud mitmesugustele riskidele, mis 
on peamiselt seotud eri nevate pangandus - ja investeerimisteenuste ga, mida tegevusloaga 
krediidiasutused võivad osutada, soovitab EKP kaaluda, kas oleks mõistlik  pangandussektori  riskide 
parem aks ohjamiseks  piirata selliste teenuste valikut, mida madalama algkapitaliga ühistu pangad võivad 
osutada.  
3.4 Lisaks peab krediidiasutus täi tma omavahendite nõudeid, mis on sätestatud asjakohases  
kohaldatavas liidu ja liikmesriigi õiguses,  sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 
nr 575/2013 („ kapitalinõuete määrus “)25. Tegevusloa andmisel nõutavate omavahendite summa 
määratakse kindlaks üksuse äriplaani ja riskide alusel, mida ta kavatseb esimestel tegevusaastatel võtta26. 
Seetõttu leiab EKP, et enamik el juhtudel  konkreetsete krediidiasutuste puhul on krediidiasutuse tegevuse 
alustamiseks ja tegevusloa saamiseks vaja 1 miljon i euro suurusele minimaalsele algkapitalile lisaks ka 
omavahendeid27. 
 
4. Konkreetsed märkused  seaduseelnõus ette nähtud üleminekuperioodi kohta  
EKP tervitab üleminekuraamistiku kehtestamist hoiu- laenuühistute tegevuse järkjärguliseks lõpetamiseks 
ning nende suunamist krediidiasutuse tegevusloa taotlemisele või reguleeritud pangandusteenuste 
osutamise lõpetamisele28. Olemasolevatele hoiu- laenuühistutele krediidiasutuse tegevusloa taotlemiseks 
piisava aja andmine  on äärmiselt oluline, et võimaldada  EKP- le piisavalt aega koostöös 
 
22 Vt krediidiasutus te seaduse  § 3 lõige  1, § 12 lõige  1 ning § 38. 
23 Vt krediidiasutuste seaduse  § 39 lõige  1. 
24 Vt tulundusühistuseaduse  43. 
25 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26.  juuni 2013 . aasta  määrus (EL) nr  575/2013 krediidiasutuste ja 
investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr  648/2012 muutmise kohta 
(ELT L  176, 27.6.2013,  lk 1). 
26 Tegevusloa saamiseks vajalike omavahendite arvutamiseks kasutatav täielik metoodika  on üksikasjalikult esitatud 
EKP litsentsitaotluste hindamise juhendi punktis 5.1, mis on kättesaadav aadressil  
https://www.bankingsupervision.europa.eu/ecb/pub/pdf/ssm.201901_guide_assessment_credit_inst_licensing_appl.
en.pdf . 
27 Vt arvamuse CON/2021/7 punkt  2.9. Kõik EKP arvamused avaldatakse EUR -Lexis.  
28 Vt seaduseelnõu § 1 punktid  58–60, millega täiendatakse  hoiu- laenuühistu seadust § -dega  471, 472 ja 49. 
ECB -PUBLIC  
5 Finantsinspektsiooniga29 kõigi saadud krediidiasutuse tegevusloa taotluste põhjalikuks analüüsimiseks ja 
kontrollimiseks.  Sellega seoses mõistab EKP, et ta peab tegema otsuse krediidiasutuse tegevusloa 
taotluse kohta kuue kuu jooksul pärast kõigi seaduse nõuetele vastavate vajalik e dokumentide ja teabe 
kättesaamist ning mitte hiljem kui 12 kuu jooksul pärast tegevusloa taotluse saamist30. 
 
 
Käesolev arvamus avaldatakse EUR -Lexis.  
 
 Frankfurt Maini ääres, 2 . veebruar  2023  
 [alla kirjutanud ] 
 
EKP president  
Christine  LAGARDE  
 
29 Vt 16.  aprilli 2014 . aasta  määruse (EL) nr  468/2014 , millega kehtestatakse raamistik Euroopa Keskpanga ja riiklike 
pädevate asutuste vaheliseks ning riiklike määratud asutustega tehtavaks koostööks ühtse järelevalvemehhanismi 
raames (ühtse järelevalvemehhanismi raammäärus) (EKP/2014/17) (ELT L  141, 14.5.2014 , lk 1), artiklid  73–79. 
30 Vt krediidiasutus te seaduse  § 14 lõige  1, millega on rakendat ud kapitalinõuete direktiivi  artiklis  15 sätestatud tähta jad.