Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

(2020/C 46/14)

Käesolev teade on avaldatud vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Anjou Villages Brissac“

PDO-FR-A0259-AM01

Teate kuupäev: 14. november 2019

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Geograafiline piirkond

Geograafilist piirkonda muudetakse järgmiselt: „Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab 2018. aasta ametliku geograafilise koodi põhjal järgmise Maine-et-Loire’i kuuluvate kommuunide territooriume: Brissac Loire Aubance (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Brissac-Quincé, Saint-Saturnin-sur-Loire ja Vauchrétien), Denée, Les Garennes sur Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Juigné-sur-Loire ja Saint-Jean-des-Mauvrets), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Saint-Melaine-sur-Aubance, Soulaines-sur-Aubance.

Geograafilist piirkonda kujutavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel.“

Redaktsiooniline muudatus: uues haldusüksuste loetelus võetakse arvesse pärast tootespetsifikaadi heakskiitmist toimunud ühinemisi ja muid halduspiirkondades tehtud muudatusi. Suurema õiguskindluse huvides viidatakse selles Prantsusmaa statistikaameti (INSEE) igal aastal avaldatava ametliku geograafilise koodi kehtivale versioonile. Geograafilise piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Ühtlasi viidatakse sellele, et geograafilist piirkonda kujutavad kartograafilised dokumendid on avalikkuse tõhusamaks teavitamiseks kättesaadavad riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebilehel.

Seepärast muudetakse koonddokumendi punkti 6, milles käsitletakse geograafilist piirkonda.

2. Piiritletud maatüki kogupindala

Tootespetsifikaadi I peatüki IV punkti alapunktis 2 lisatakse sõnade „14. veebruar 2002“ järele sõnad „ja riikliku komitee alalise komisjoni istung 19. jaanuaril 2017“.

Selle muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, millal pädev riiklik asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud maatüki kogupindala muudatuse heaks kiitis. Maatüki piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks tootmispiirkond, mille maatükid on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3. Vahetus läheduses asuv piirkond

I peatüki IV punkti alapunktis 3 asendatakse kommuunide loetelu järgmise loeteluga:

„— Deux-Sèvres’i departemang: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bouillé-Saint-Paul ja Cersay);

— Indre-et-Loire’i departemang: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

— Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (Anetzi delegeeritud kommuuni endine territoorium), Vallet;

— Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon ja Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Blaison-Gohier ja Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Alleuds, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne ja Saulgé-l’Hôpital), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chanzeaux, La Jumellière ja Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon ja Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Gennes-Val-de-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies ja Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (Ingrandes’i delegeeritud kommuuni endine territoorium), Jarzé Villages (Lué-en-Baugeois’ delegeeritud kommuuni endine territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont ja Vihiers), Mauges-sur-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine ja Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni endine territoorium), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré, Saint-Laurent-des-Autels ja La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saint-Sigismond, Saumur, Savennières, Soucelles, Souzay-Champigny, Terranjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chavagnes, Martigné-Briand ja Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Ambillou-Château, Louerre ja Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Verrie, Verrières-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Pellouailles-les-Vignes ja Saint-Sylvain-d’Anjou), Villevêque;

— Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.“

See võimaldab võtta arvesse pärast viimase tootespetsifikaadi versiooni koostamist aset leidnud erinevaid kommuunide ühinemisi. Vahetus läheduses asuva piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi punkti 9, milles käsitletakse lisatingimusi.

4. Põllumajanduse keskkonnasätted

I peatüki VI punkti alapunkti 2 lisatakse järgmine tekst: „Ridadevahelisel alal peab olema hooldatud looduslik või külvatud taimkate; sellise taimkatte puudumisel peab ettevõtja tegema vajalikud mullatööd, et hooldada looduslikku taimkatet, või põhjendama viinamarjakasvatuse valdkonna ametiasutuste lubatud biotõrjevahendite kasutamist. Kui maatükil kasutatakse biotõrjevahendite hulka kuuluvaid herbitsiide, on muude tõrjevahendite kasutamine keelatud.“

Käesolev muudatus on seotud sellega, et ettevõtjad kasutavad Anjou viinamarjaistandustes järjest enam agroökoloogilisi tootmistavasid. See annab tunnistust sellest, et tehnilistes lahendustes võetakse järjest enam arvesse keskkonnaprobleeme. Toetades taimkatte olemasolu, mehaaniliste või bioloogiliste umbrohutõrjevahendite kasutamist, vähendab see nõue keemiliste herbitsiidide kasutamist. Herbitsiidide kasutamise vähendamine peab võimaldama kaitsta paremini viinamarjaistanduste pinnast ning säilitada selle loomulikke omadusi (viljakus, elurikkus, bioloogiline puhastamine), mis aitab kaasa veinide kvaliteedi ja autentsuse saavutamisele ning tugevdab territooriumi mõistet.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5. Koristushooaja algus

I peatüki VII punkti alapunktist 1 on välja jäetud järgmine lause: „Koristushooaja alguse kuupäev määratakse kindlaks põllumajanduse ja merekalanduse seadustiku artikli D. 645-6 sätete alusel.“

Koristushooaja alguse kuupäeva kindlaksmääramine ei ole tänapäeval enam vajalik, sest ettevõtjatel on nüüd olemas suur hulk vahendeid, mis võimaldavad viinamarjade küpsust väga täpselt hinnata. Kõigil ettevõtjatel on isiklikus ja ühiskasutuses seadmed ja varustus, mis võimaldavad tootmiseesmärkidest sõltuvalt täpselt kindlaks määrata saagikoristuse alustamiseks optimaalse kuupäeva igal maatükil.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

6. Suhkrusisaldus

I peatüki IX punkti alapunkti 1 alapunkti b lisatakse pärast teksti „glükoos + fruktoos“ järgmine tekst „veinid pärast kääritamist“.

Muudatus tehakse, et vältida segiminekut suhkrusisaldusega enne kääritamist, ning on tõesti oluline täpsustada, et nimetatud sisaldust tuleb kontrollida pärast kääritamist.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

7. Veinikeldri mahutavus

I peatüki IX punkti alapunkti 1 punktis d asendatakse lause: „Ettevõtja veinikeldri mahutavus peab olema vähemalt 1,4 korda suurem kui põllumajandusettevõtte keskmine saagikus viimase viie aasta jooksul.“ järgmise lausega: „Ettevõtja veinikeldri mahutavus peab olema vähemalt 1,4 korda suurem kui viimase viie aasta keskmine toodetud veinikogus.“

Tootespetsifikaadis ei viidata mitte mahule (väljendatuna hektoliitrites või kuupmeetrites), vaid saagikusele, st tootmispindalaga jagatud koristatud saagi mahule (väljendatuna hektoliitrites hektari kohta (hl/ha)). Kavandatud muudatus võimaldab seda ühikutega seotud ebaühtlust parandada ilma sisuliste muudatusteta (minimaalne mahutavus peab alati olema 1,4 korda suurem kui põllumajanduslikus majapidamises eelmistel hooaegadel toodetud veini keskmine kogus).

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

8. Veinide ringlus

Välja jäetakse I peatüki punkti IX alapunkti 5 alapunkt b, milles käsitletakse veinide ringlusse laskmist volitatud laopidajate vahel.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

9. Seos geograafilise piirkonnaga

Seos vaadati üle, et ajakohastada asjaomaste kommuunide arvu (10 asemel 7). Seoste juures täpsustati, et keskmine temperatuur on aasta keskmine temperatuur.

Seepärast muudetakse päritolunimetuse koonddokumendi punkti 8.

10. Üleminekumeede

I peatüki XI punkti lisatakse järgmine: „Sätteid, millega kehtestatakse kohustus, mille kohaselt peab ridadevahelisel alal olema hooldatud looduslik või külvatud taimkate või sellise taimkatte puudumisel peab ettevõtja tegema vajalikud mullatööd, et hooldada looduslikku taimkatet või kasutama biotõrjevahendeid, ei kohaldata viinapuude kasvualadele, mis olid käesoleva tootespetsifikaadi heakskiitmise kuupäeval olemas ja kus ridade vaheline kaugus on 1,70 meetrit või väiksem.“

Üleminekumeede võimaldab jätta karistamata olemasolevad istandused, mille praegune toimimisviis ei vasta põllumajanduse keskkonnasätetele. Suure tihedusega istandustes, kus ridade vaheline kaugus on 1,70 meetrit või väiksem, võivad alalise taimkatte hooldamine või maaharimine põhjustada tehnilisi probleeme (mehhaniseerimine, seadmed, tööriistad). Madalate viinapuude korral suurendab taimkate samuti kevadkülmade esinemise ohtu. Lisaks mõjutab taimkatte olemasolu viinapuude veevarustust rohkem, kui istutustihedus on suurem. Kõiki asjaolusid arvesse võttes peavad pärast tootespetsifikaadi kinnitamist istutatud viinapuud seevastu vastama kehtestatud põllumajanduse keskkonnasätetele, olenemata nende istutustihedusest ja ridade vahelisest kaugusest.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

11. Andmete säilitamine

II peatüki II punkti alapunktis 3 asendatakse sõna „võimalik“ sõnaga „naturaalne“.

Saavutamaks kooskõla kõigi Anjou Saumuri piirkonna tootespetsifikaatides kasutatud sõnastuste vahel, asendatakse sõnad „naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides“ sõnadega „võimalik alkoholisisaldus“ või „alkoholisisaldus kraadides“. Nimetatud muudatused parandavad tootespetsifikaatide loetavust. Andmete säilitamist käsitlevate sätete ühtlustamise eesmärk on lihtsustada registrite inspekteerimiskava koostamist ja registrite kontrollimist.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

12. Peamised kontrollitavad punktid

III peatükki on muudetud, et viia omavahel kooskõlla Anjou Saumuri piirkonna tootespetsifikaatide peamiste kontrollitavate punktide sõnastus.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Anjou Villages Brissac

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Veinid on punased vaiksed veinid, mille peamised analüütilised omadused on järgmised.

Veini minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 11 mahuprotsenti;

Malolaktiline kääritamine peab olema lõppenud. Pakendamata või pakendamisetapis turustamiseks valmis olevate veinide õunhappe sisaldus on 0,4 grammi liitri kohta või vähem.

Fermenteeritavate suhkrute (glükoos + fruktoos) maksimaalne sisaldus on veinis pärast käärimist kolm grammi liitri kohta.

Pärast rikastamist ei tohi veini alkoholisisaldus ületada 12,5 mahuprotsenti.

Lenduvate hapete sisaldus, üldhappesus ja vääveldioksiidi üldsisaldus on kindlaks määratud liidu õigusaktidega.

Veini kääritatakse veinivalmistusruumides vähemalt saagikoristusele järgneva aasta 30. juunini.

Tegemist on punase veiniga, mis on toodetud viinamarjasortidest ’Cabernet Franc N’ ja ’Cabernet Sauvignon N’. Juba veini sügav värvus tõstab selle rikkust esile. Veini lõhnabukett on mitmekülgne, selles segunevad punased ja mustad marjad ning vürtsiaroomid, ulukiliha lõhn või isegi puidused noodid. Veini maitse on küps ja sametine, säilitades samas oma rikkaliku maitsebuketi. Väga tuntavad tanniinid sulavad suus ja järelmaitse on pikk.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistuse eritavad

Istutustihedus – ridade vaheline kaugus

Viljelustavad

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 4 000 tüve hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 2,50 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla ühe meetri. Viinapuude kasvualadel, kus istutustihedus on väiksem kui 4 000 tüve hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 tüve hektari kohta, on õigus kasutada oma saagi puhul kontrollitud päritolunimetust tingimusel, et täidetud on käesolevas tootespetsifikaadis toestuse ja taimede kõrguse kohta kehtestatud eeskirjad. Viinapuude kasvualas ei tohi ridade vahe olla suurem kui kolm meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla ühe meetri.

Kastmine

Viljelustavad

Kastmine on keelatud.

Veinivalmistuse eritavad

Lubatud on substraktiivsete rikastamistehnoloogiate kasutamine, maksimaalne osalise kontsentreerimise tase töödeldavates kogustes võib olla kuni 10 %. Puutükkide kasutamine on keelatud. Pärast rikastamist ei tohi veini alkoholisisaldus ületada 12,5 mahuprotsenti.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

b. Maksimaalne saagikus

56 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab 2018. aasta ametliku geograafilise koodi põhjal järgmise Maine-et-Loire’i kuuluvate kommuunide territooriume: Brissac Loire Aubance (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Brissac-Quincé, Saint-Saturnin-sur-Loire ja Vauchrétien), Denée, Les Garennes sur Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Juigné-sur-Loire ja Saint-Jean-des-Mauvrets), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Saint-Melaine-sur-Aubance, Soulaines-sur-Aubance.

Geograafilist piirkonda kujutavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

’Cabernet-Sauvignon N’

’Cabernet Franc N’

8. Seos(t)e kirjeldus

1. Üksikasjalik teave geograafilise piirkonna kohta

a) Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetuse „Anjou Villages Brissac“ geograafiline piirkond asub suurel Armorikaani mäemassiivi platool, mis koosneb kildakihtidest ja kilt- ja liivakivist ning mis on Loire’i jõe suunas laugelt kaldu. Maastikule on iseloomulikud arvukad madalad erisuunalised nõlvad, mille kõrgus jääb vahemikku 50–90 meetrit. 2018. aastal kattus see kontrollitud päritolunimetuse „Coteaux de l’Aubance“ territooriumiga ja hõlmas Angers’i linnast edelas seitset kommuuni.

Geograafilist piirkonda piiritlevad läänes Aubance’i jõe suue ja Loire’i jõgi, idas Crétacé’i platoo, kus on kujunenud välja lubjarikkad mullad (Pariisi nõo serv), põhjas Loire’i voolutee ning lõunaservas Brissaci ja Beaulieu metsad. Aubance on Loire’i jõe väike lisajõgi, mis on selle geograafilise piirkonna sümbol ja voolab põhja poole selle allikast kuni Brissac-Quincé kommuunini, mis on kuulus oma XVI sajandist pärineva lossi poolest. Kuni Mûrs-Erigné kommuunini on jõgi loodesuunaline ja pärast seda voolab see Loire’iga paralleelselt.

Kiltkivisel aluskihil moodustunud pinnas pole enamasti väga sügav, sellel on soodne soojusrežiim ja sellele on iseloomulikud väikesed veevarud. Geograafilise piirkonna lääneosas on kohati näha happeliste (rüoliidid) või aluseliste (spiliidid) purskekivimite sooni, millest on tekkinud väga kivised mullad. Geograafilise piirkonna põhjaosas asuvate kommuunide eripäraks on see, et nad asuvad tumedatel kiltkivikihtidel. Inimesed kasutasid neid kihte sajandeid hoonete seinade ja katuste ehitamiseks, keraamiliste plaatide valmistamiseks ja isegi selliste mööbliesemete valmistamiseks nagu valamud, lauad ja trepid, mis kinnitab selle territooriumi ainulaadsust. Need elemendid esinevad maastikul väga tihti ja moodustavad osa viinamarjaistanduste identiteedist. Geograafilise piirkonna idaosa asub Cenomani geoloogilisest east pärinevatel formatsioonidel, mis katavad eelkambriumi ajajärgust pärinevat aluskorda.

Seega on geograafiline piirkond enklaav, kus on vähe sademeid, sest seda mõjutab fööni tuul ning see on tänu Choletais’ ja Mauges’i kõrgematele tippudele ookeani niiskuse eest kaitstud. Aastane sademete hulk on umbes 585 millimeetrit, samas kui Choletais’l on aastane sademete hulk umbes 800 millimeetrit. Brissac-Quincé jaamas mõõdetud väärtused on Maine-et-Loire’i departemangu ilmajaamades mõõdetud väärtustest kõige madalamad. Samuti erineb sademete hulk kasvuperioodil ülejäänud departemangu sademete hulgast umbes 100 millimeetri võrra. Aasta keskmine temperatuur on suhteliselt kõrge (umbes 12 °C) ja ületab kogu Maine-et-Loire’i departemangu aasta keskmist temperatuuri 1 °C võrra. Sellele piirkonnale omane mesokliima ilmneb lõunapoolsematele aladele sarnanevas taimestikus, kus on esindatud iilekstammed ja piiniad.

b) Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Mõned veinivalmistuspiirkonnale omased omadused on väga vanad, nagu nähtub Guillory Aîné 1865. aasta kirjutisest ajakirjas „Bulletin de la Société Agricole et Industrielle d’Angers“, kus täpsustatakse, et Saint-Melaine-sur-Aubance istandustesse istutatakse nn Bretagne’i taime (mis sai oma nime sel ajal Bretagne’i piirkonnas asunud Loire’i suudmeala kaudu laevaga saabudes). See taim pole midagi muud kui viinamarjasort ’Cabernet Franc N’. Selle viinamarja istandused hakkasid kiiremini arenema pärast viinapuutäi kriisi, mis hävitas enam kui kolm neljandikku Anjou viinamarjaistandustest.

XX sajandi alguses valmistati peamiselt kohvikutes tarbitavat kerget veini, mida kohalikud nimetavad rouget tüüpi veiniks. XX sajandil hakati samuti tootma punast veini, see toimus samal ajal, kui asutati Brissaci veinitootjate ühistu. Samuti arenesid sellel ajal istandused, kus istutati ’Cabernet-Sauvignon N’ viinamarjasorti, mis küpseb hiljem ja on mõeldud õhemale pinnasele.

Kontrollitud päritolunimetust „Anjou Villages“ tunnustati 14. novembril 1991. aastal. Brissaci piirkonna viinamarjakasvatajad olid näidanud selleks üles initsiatiivi ja tõuganud seda tegevust tagant alates 1979. aastast. Nimetus kiideti heaks kontrollitud päritolunimetuse „Anjou“ geograafilise piirkonna 46 kommuuni jaoks, kasvatusalad olid konkreetselt kindlaks määratud ja sätestati ranged struktureeritud punase veini tootmise eeskirjad, mis villitakse suve alguses pärast seda kui laagerdamine on tanniinid rafineerinud.

Siiski on Brissaci piirkonna spetsialistid olnud alati veendunud, et neil on olemas vajalik territoorium ja oskusteave, et jätta nende toodetud punastele veinidele oma ainulaadne jälg. Otsides ennastohverdavalt parimat kooskõla viinamarjasordi ja selle istutuskohtade vahel, kohandades lõikamistehnikaid ja viljelustavasid võimalikult hästi, koristades optimaalse küpsusastme saavutanud saaki ning parandades temperatuuri kontrollimise tehnikaid ja kääritamisaega, said viinamarjakasvatajad kontrollitud päritolunimetuse „Anjou Villages Brissac“ tunnustuse 17. veebruaril 1998.

2. Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

Tegemist on punase veiniga, mis on toodetud viinamarjasortidest ’Cabernet Franc N’ ja ’Cabernet Sauvignon N’.

Juba veini sügav värvus tõstab selle rikkust esile. Veini lõhnabukett on mitmekülgne, selles segunevad punased ja mustad marjad ning vürtsiaroomid, ulukiliha lõhn või isegi puidused noodid. Veini maitse on küps ja sametine, säilitades samas oma rikkaliku maitsebuketi. Väga tuntavad tanniinid sulavad suus ja järelmaitse on pikk.

Tegemist on suurepärase veiniga, kuid enne selle maitsmist tuleks viis või kuus aastat oodata.

3. Põhjuslikud seosed

Õhuke pinnas, mille põhjal määratakse kasvatusalad ja viljelustavad, ning topograafia, mis loob suurepärased valgustingimused ja soodustab regulaarset veega varustatust, on üheskoos võimaldanud viinamarjasortidel ’Cabernet Franc N’ ja ’Cabernet-Sauvignon N’ väljendada kogu oma ainulaadsust ja rikkalikkust. Sellistes kasvatustingimustes on vajalik viinapuude optimaalne hooldamine ja sordi viljakuse arendamine, mis väljendub viinapuude viljelustavades ja rangetes lõikamisreeglites. Veinivalmistajate teostatav viinapuuistandusi käsitlev vaatlus- ja analüüsitegevus võimaldab neil määrata kindlaks õige asukoha viinapuude istutamiseks, eelistades viinamarjasordi ’Cabernet-Saugvignon N’ istanduste rajamist õhukesele pinnasele, samas kui viinamarjasorti ’Cabernet Franc N’ istutatakse Cenomani geoloogilisest east pärinevatele lubjakivimuldadele või kiltkivil moodustunud pruunmuldadele, mille veevarud on suuremad.

Ettevõtjate oskusteave tagab, et korjatakse selliseid viinamarju, mille minimaalne suhkrusisaldus on 189 grammi liitri kohta ja mille fenoolide tase on optimaalne. Ettevõtjad on põlvkondade jooksul osanud tuua esile viinamarjade parimad omadused, kohandades selleks oma veinivalmistustehnikaid. Väga kiiresti leiti, et veine tuleb pärast kääritamist hoida vaadis, et need saavutaksid mitmekülgse aroomi ja eelkõige selleks, et tanniinid muutuksid ümaraks ja siidiseks. Nende eesmärkide täitmiseks on tootespetsifikaadis sätestatud minimaalne hoiustamisperiood kuni saagikoristusele järgneva aasta 30. juunini.

Kontrollitud päritolunimetus „Anjou Villages Brissac“ kuulub Anjou piirkonna parimate veinide hulka. Niiviisi on „veinisaadiku“ valimisest, mille käigus veinivalmistajad ja veinimaailma spetsialistid valivad kontrollitud päritolunimetust „Anjou Villages Brissac“ kõige paremini esindava veini, saanud möödapääsmatu sündmus, mis seab Anjou piirkonna punased veinid degusteeritava aastakäigu raames tuntuse järjekorda.

9. Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse erandit seoses veini pressimise, valmistamise ja kääritamisega, koosneb 2018. aasta ametliku geograafilise koodi põhjal järgmistest kommuunidest:

— Deux-Sèvres’i departemang: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bouillé-Saint-Paul ja Cersay);

— Indre-et-Loire’i departemang: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

— Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (Anetzi delegeeritud kommuuni endine territoorium), Vallet;

— Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon ja Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Blaison-Gohier ja Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Alleuds, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne ja Saulgé-l’Hôpital), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chanzeaux, La Jumellière ja Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon ja Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Gennes-Val-de-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies ja Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (Ingrandes’i delegeeritud kommuuni endine territoorium), Jarzé Villages (Lué-en-Baugeois’i delegeeritud kommuuni endine territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont ja Vihiers), Mauges-sur-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine ja Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni endine territoorium), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré, Saint-Laurent-des-Autels ja La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saint-Sigismond, Saumur, Savennières, Soucelles, Souzay-Champigny, Terranjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chavagnes, Martigné-Briand ja Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Ambillou-Château, Louerre ja Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Verrie, Verrières-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Pellouailles-les-Vignes ja Saint-Sylvain-d’Anjou), Villevêque;

— Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Märgistus

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Kõik vabatahtlikud märked kantakse etiketile tähtedega, mille mõõtmed ei ole (kõrguselt ega laiuselt) üle kahe korra suuremad kui kontrollitud päritolunimetuse nime moodustavad tähed.

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada geograafilise tähise „Val de Loire“ vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud eeskirjadele.

Geograafilise nimetuse „Val de Loire“ märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi ületada (kõrguselt ega laiuselt) kaht kolmandikku tähtede suurusest, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib esitada väiksema geograafilise piirkonna nimetuse, kui kõnealune piirkond on katastrisse kantud ja märgitud saagideklaratsioonile. Kõnealuse katastriüksuse nimetuse märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi ületada (ei kõrguses ega laiuses) poolt tähtede suurusest, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-0a43e4f9-b0f4-400f-b86a-ed65865455b8

(1) EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.