ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 01.06.2004 
KOM(2004) 394 lõplik 
  
KOMISJONI TÖÖDOKUMENT 
Keskkonnakaalutluste integr eerimine teistesse poliitikavaldkondadesse – Cardiffi 
protsessi kokkuvõte  
 
ET 2   ET Märkus: Käesolev on vaid kokkuvõte dokum endi KOM(2004)394 lõplik ingliskeelsest 
põhiversioonist.  
1. S ISSEJUHATUS  
Käesolev keskkonnaküsimuste integreerimise ül evaade tuleneb 2003. aast a kevadel toimunud 
Euroopa Ülemkogu kohtumisest, kus märgiti “ komisjoni kavatsust koostada igal aastal 
kokkuvõte keskkonnaküsimuste integreerimise Cardiffi protsessist ja korraline 
keskkonnapoliitika ülevaade ning es itada mõlemad aruanded nii aegsas ti, et neid saaks alates 
2004. aastast komisjoni kevadiste aruanne te koostamisel arvesse võtta” .1 Kokkuvõte täiendab 
2003. aasta detsembris vastuvõetud 2003. aasta keskkonnapoliitika ülevaadet2 (KPÜ) ja seda 
tuleks lugeda 2003. aasta KPÜs  esitatud teabe kontekstis. 
Seoses keskkonnaküsimuste integreerimise  põhimõttega tunnistatakse, et ainult 
keskkonnapoliitika abil ei ole võimalik s äästva arengu üheks osaks loetavat 
keskkonnaseisundi paranemist saavutada. Säästv a arengu saavutamiseks vajalik suurt muret 
tekitavate keskkonnaprobleemide leevendamine  kalanduses, põllumajanduses, transpordis, 
energeetikas ja muudes valdkondades on võ imalik ainult keskkonnaküsimuste neisse 
sektoritesse integreerimise teel. 
Euroopa Liidu tasandil tunnistat akse keskkonnaküsimuste integreerimise tähtsust Euroopa 
Ühenduse asutamislepingu artikl is 6, kus on sätestatud, et “ […] ühenduse poliitika ja 
tegevuste määratlemisse ja rakendamisse  peab integreerima keskkonnakaitse nõuded, 
eelkõige pidades silmas säästva arengu edendamist ”.3 Keskkonnaküsimuste integreerimine 
sai institutsioonilise impulsi  1998. aastal, kui Euroopa Ül emkogu käivitas niinimetatud 
Cardiffi protsessi ja nõudis nõukogu erinev atelt koosseisudelt selle jaoks vastavate 
strateegiate väljatöötamist. 
2001. aastal Göteborgis vastu võetud Euroopa Lii du säästva arengu strateegiaga (EL SAS) 
mindi veel sammu võrra kaugemale ning nõuti majanduslike ja sotsiaalsete eesmärkidega 
samaaegselt prioriteetsete keskkonnakait seliste eesmärkide ning keskkonnaküsimuste 
integreerimise põhimõtte järgimist. Strateegia s esitatud pikaajalise nägemuse kohaselt tuleb 
dünaamiline majandus ühendada sotsiaalse ühtsuse ning kõrgete keskkonnanõuetega. See eeldab senisest suuremat rõhuase tust poliitika ühtsusele ja inte gratsioonile, nagu seda rõhutati 
Euroopa Liidu säästva arengu strateegia  vastuvõtnud 2001. aasta Euroopa Ülemkogu 
lõppjäreldustes, milles kutsuti nõukogu üles “ viimistlema ja edasi arendama 
valdkonnastrateegiaid keskkonnaküsimuste inte greerimiseks kõigisse ühenduse vajalikesse 
poliitikavaldkondadesse eesmärgiga need võimalikult kiires ti ellu viia”  ja tegema seda nii, et 
“oleks arvestatud tulevases k uuendas keskkonnakaitse tegevusprogrammis ja säästva arengu 
strateegias püstitatud vastavate eesmärkidega ”. 
Euroopa Liidu tasandil täiend ab terviklikumat pikaajalis t lähenemist valdkondlikele 
keskkonnaküsimuste integreerimise strateegiate le laiendatud mõjude hindamise metoodika, 
mis on mõeldud kasutamiseks üks ikute poliitikameetmete või al gatuste suhtes ettepanekute 
                                                
 
1 Euroopa Ülemkogu Brüsseli kohtumise (20.–21. märts 2003) eesistuja lõppjärelduste lõige 58.. 
2 KOM(2003)745, 3. detsember 2003. 
3 Integreerimise tähtsust kinnitati veelkord ka Euroopa tuleviku konvendi 18. juulil 2003. aastal esitatud 
põhiseaduse lepingu eelnõus (artiklid II-37 ja III-4). – vt http://european-
convention.eu.int/Dra ftTreaty.asp?lang=EN 
 
ET 3   ET tegemisel.4 Need mõlemad vahendid on säästva are ngu kolme samba vahelise tasakaalu ja 
sellest tulenevalt ka keskkonnaküsimuste seni sest põhjalikuma integreerimise aluseks. 
Paari viimase aasta jooksul käivitatud prot sesside tulemusena on keskkonnaalane olukord 
mitmetes valdkondades paranenud. Siiski kiireneks edasiliikumine keskkonnaküsimuste täielikuma integreerimise suunas veelgi, kui kõik sektorid täidaksid viimase viie aasta jooksul 
võetud kohustusi. See protsess kujuneb raskeks: et  paljud integratsiooni „kättesaadavamad 
viljad“ on juba nopitud, nõuavad jätkuvate mittesäästvate arengutendentside suuna 
muutmiseks tehtavad pingutused senisest suur emat keskendumist stuk tuurireformidele, mis 
võib pingestada suhteid asja kohastes sektorites väljakuj unenud huvigruppidega. Pealegi 
eeldab Euroopa Liidu tasandil võetud kohustuste täitmine meetmete rakendamist riiklikul 
tasandil, kuna paljudes valdkondades on ühenduse pädevus piiratud. 
Kokkuvõttes antakse kõigepealt ülevaade  keskkonnaküsimuste  integreerimise 
üleeuroopalisest raamistikust al ates Cardiffi protsessi käiv itamist 1998. aastal. Seejärel 
esitatakse terviklik ülevaade keskkonnaküsimus te integreerimise ol ukorra kohta nende 
sektorite kaupa, mille puhul on nõutud integr atsioonistrateegiate koostamist. Lõpuks 
esitatakse järeldused selle kohta, kuidas edasi arendada keskkonnaküsimuste integreerimist 
Euroopa Liidu tasandil. Järeldustes tuuakse välja prioriteetsed meetmed, mis on vajalikud 
Cardiffi protsessi elluviimise jätkamiseks ning toetamiseks täiendavate riiklikul ja kohalikul 
tasandil rakendatavate meetmetega, eriti ke skkonnapoliitika praeguste lähenemisviiside 
kohandamise, neist lähtumise ja kõigile os apooltele kasulike lahenduste otsimisega. 
                                                
 
4 Keskkonnamõju hindamine (KMH) ja strateegiline keskkonnamõju hindamine (SKMH) on täiendavad 
vahendid keskkonnaküsimuste (projektidesse, plaanide sse ja programmidesse) integreerimiseks riiklikul 
või piirkondlikul tasandil. 
 
ET 4   ET 2. JÄRELDUSED   
Kuigi käesolevast kokkuvõtest ilmnevad Card iffi protsessi positiivsed tulemused 
keskkonnaküsimuste integreerimise mainekuse parandamise ja mõnedes valdkondades toimunud konkreetsete edasiminekute näol, osutat akse ka mitmetele rakendamisega seotud 
puudustele. Muu hulgas rõhutatakse selles va jadust parandada erinevate nõukogu koosseisude 
strateegiate vahelist koo skõlastatust ja panna seoses sisu  ja rakendamisega suuremat rõhku 
headele tegevustavadele. Kokkuvõttes osutat akse ka ühenduse ja  riikide tasandil 
rakendatavate meetmete kompleksile, mille eesmärk on abistada eri valdkondade nõukogusid, 
kes püüavad Cardiffi protsessi raames keskkonnaprobleeme oma poliitikasse integreerida, ja aidata võimalikult palju suurendada kõneal ustest jõupingutustest saadavat kasu 
keskkonnaseisundi konkreetse paranemise näol. Li saks tuleb ühenduse tasandil tehtud otsuste 
täitmiseks teha jätkuvalt pingutusi riiklikul tasandil. 
Kui säästev areng eeldab tegelemist majandus-, sotsiaal- ja keskkonnapolii tikaga nii, et need 
üksteist vastastikku võimendaksid, siis kesk konnaküsimuste integreerimiseks vajatakse 
suuremat selgust ja poliitilist toetust kõige kõrgemal tasandil.  Sellest peaks saama Euroopa 
Ülemkogu igakevadiste kohtumiste regulaarne päevakorraküsimus. Seda arvestades ja 
kooskõlas 2003. aasta märtsis peetud Eu roopa Ülemkogu kohtumise eesistuja 
lõppjäreldustega hakkab Eu roopa Komisjon koostama keskkonnaküsimuste integreerimise 
aastakokkuvõtteid , mis täiendavad keskkonnapoliitika ülev aadet ja on komisjoni igakevadise 
aruande ja Euroopa Ülemkogu igakev adise arutelu lähtematerjaliks. 
Samuti tuleb kasutada muid ke skkonnaküsimuste integreerimise soodustamiseks avanevaid 
võimalusi: 
• Aastateks 2004–2005 kavandatud säästva arengu strateegia ülevaates tehakse 
kokkuvõte alates 2001. aastast saavutatud edasimin eku kohta ja loetletakse strateegia 
elluviimise tagamise prioriteetsed meet med. See kokkuvõte võimaldab Euroopa Liidul 
avastada üleeuroopalisel tasandil kes kkonnaküsimuste integreerimisel esinevaid 
puudujääke, mis segavad Euroopa Liid u püüdeid väärata keskkonnaküsimuste 
mittesäästlikke arengutendentse, ja teha konkreetseid ettepanekuid nende puuduste likvideerimiseks.  
• 2005. aastal koostatav  Lissaboni strateegia vahekokkuvõte annab täiendava võimaluse 
uurida, kuidas võiksid keskkonnaküsimuste in tegreerimine ning majandus- ja tööhõive 
kasv edaspidi üksteist senisest  suuremal määral toetada.  
• Komisjoni teatisest Euroopa Lii du järgmise (2007. aastaga algava) finantsperspektiivi  
kohta
5 ilmnev rõhuasetus säästvale arengule a nnab täiendava impulsi keskkonnaküsimuste 
edasiseks integreerimiseks, eriti põllumajandus- ja regi onaalpoliitikas. Kui 2004. aastal 
võetakse vastu komisjoni ettepanek määr use kohta, mis käsitleb struktuuri- ja 
ühtekuuluvusfonde pärast 2006. aastat ja milles esitatakse uued suunised, võimaldab see 
senisest paremini integreerida sääs tva arengu keskkonnakaitse-, majandus- ja 
sotsiaalküsimuste sambad ühtsuspoliitikasse. 
                                                 
5 Vt komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule - komisjoni seadusandlus- ja tegevusprogramm 
aastaks 2004, KOM(2003)645 (lõplik), 29. oktoober 2003 (lk 5). 
 
ET 5   ET Keskkonnaküsimuste integreerimine on säästva arengu suunas edenemise keskne eeltingimus. 
See nõuab kõigi poliitikavaldkondade järeleandmat ut ja jätkuvat pühendumist kõigil Euroopa 
Liidu juhtimistasanditel.