KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

ELi rahapesuvastase võitluse ja terrorismi rahastamise tõkestamise raamistiku parem rakendamine





I.Sissejuhatus

Rahapesu ja terrorismi rahastamise riskid on liidu finantssüsteemi terviklikkuse ja kodanike julgeoleku jaoks endiselt suur probleem. Europoli andmetel on koguni 0,7–1,28 % Euroopa Liidu (EL) aastase sisemajanduse koguprodukti puhul tuvastatud, et see on seotud kahtlase finantstegevusega . Rahapesu ja terrorismi rahastamise vastane võitlus on seepärast liidu jaoks oluline prioriteet ja osa julgeolekuliidu loomisest.

Aja jooksul on liit kooskõlas rahapesuvastase töökonna vastu võetud rahvusvaheliste standarditega töötanud välja kindla õigusraamistiku rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamiseks. Õigusraamistik peab sammu pidama finantsvoogude üha suurema integratsiooniga siseturul, arenevate suundumustega, tehnoloogilise arenguga ja kurjategijate leidlikkusega kasutada ära süsteemis olevaid puudujääke või lünki.

Käesolevas teatises tehakse kokkuvõte aruannetest, mis on seotud rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamist käsitleva liidu õigusraamistiku ja selle rakendamisega. Sellele on lisatud komisjoni iga kahe aasta tagant korraldatav riigiülene riskihinnang rahapesu ja terrorismi rahastamise riskide kohta, millega liidu siseturg silmitsi seisab, samuti hinnang hiljutistele väidetavatele rahapesujuhtumitele, mis on seotud ELi krediidiasutustega, ning aruanded rahapesu andmebüroode vahelise koostöö kohta ja liikmesriikide pangakontodega seotud automatiseeritud keskmehhanismide omavahelise ühendamise kohta .

Käesolevas teatises ja täna vastu võetud aruannetes esitatud järelduste eesmärk on pakkuda teavet aruteluks selle üle, kuidas saaks veelgi parandada rahapesu / terrorismi rahastamise tõkestamise raamistikku, ja luua alus edasisteks aruteludeks asjaomaste sidusrühmadega.

II.Taust: õigusraamistiku väljatöötamise senine areng

Liit on viimastel aastatel märkimisväärselt tugevdanud oma rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamist käsitlevat õigusraamistikku. Neljas rahapesuvastane direktiiv võeti vastu 2015. aasta mais ja liikmesriigid pidid selle üle võtma 2017. aasta juuniks.

2016. aasta veebruaris vastu võetud terrorismi rahastamise vastase võitluse tõhustamise tegevuskava osana ning vastusena 2016. aasta aprillis avaldatud Panama dokumentidele võeti 2018. aasta aprillis vastu viies rahapesuvastane direktiiv ning liikmesriigid peavad selle riigi õigusesse üle võtma 2020. aasta jaanuariks. Selle muudatusega suurendatakse tegelikku tulusaajat käsitleva teabe läbipaistvust, antakse rahapesu andmebüroodele parem juurdepääs teabele, tõhustatakse järelevalveasutustevahelist koostööd ning reguleeritakse virtuaalvääringuid ja ettemaksekaarte, et tõkestada paremini terrorismi rahastamist.

Uued teabe jagamise ja levitamise eeskirjad peaksid finantssektoris märkimisväärselt parandama järelevalveasutuste koostööd usaldatavusnõuete täitmise ja rahapesu / terrorismi rahastamise tõkestamise valdkonnas ning tugevdama Euroopa Pangandusjärelevalve rolli liidu eeskirjade järgimise tagamisel ja koostöö tõhustamisel küsimustes, mis on seotud rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamisega.

Lisaks sellele täiendab direktiiv (EL) 2018/1673 (rahapesu vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse abil) seda ennetavat raamistikku, ühtlustades rahapesu kuriteo määratluse ja seotud karistused. Direktiiv jõustus 2018. aasta detsembris ja liikmesriikidel on selle ülevõtmiseks aega kuni 2020. aasta detsembrini.

Direktiiv (EL) 2019/1153 (finants- ja muu teabe kasutamise hõlbustamiseks) tugevdab veelgi kriminaalõiguse õigusraamistikku, kiirendades õiguskaitseasutuste juurdepääsu finantsteabele ning tõhustades finantsteabe vahetust õiguskaitseasutuste ja rahapesu andmebüroode vahel. Direktiiv jõustub 2019. aasta augustis ja liikmesriikidel on selle ülevõtmiseks aega kuni 2021. aasta augustini.

III.Rahapesu ja terrorismi rahastamise riskid ja parandamist vajavad valdkonnad

Hoolimata õigusraamistiku hiljutisest täiustamisest esineb endiselt probleeme. Komisjon avaldab täna mitu aruannet, milles hinnatakse riske ja määratakse kindlaks parandamist vajavad valdkonnad.

a)Liitu mõjutavate riskide hindamine

Esiteks esitab komisjon liidu siseturgu mõjutavate ja piiriülese tegevusega seotud rahapesu ja terrorismi rahastamise riskide riigiülese riskihinnangu, nagu nõutakse neljanda rahapesuvastase direktiivi artiklis 6. Sellega ajakohastatakse 2017. aastal vastu võetud esimest riigiülest riskihinnangut ja järgitakse soovitusi, mis esitati rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitlusega seotud osalistele .

Aruandest nähtub, et enamik osalistest on rakendanud esimeses riigiüleses riskihindamises tehtud soovitusi. Samal ajal on horisontaalsel tasandil endiselt haavatavaid kohti, eriti seoses anonüümsete toodete, tegelike kasusaajate tuvastamise ja uute reguleerimata toodetega (näiteks virtuaalsed varad). Mõnda neist loodetakse käsitleda viienda rahapesuvastase direktiivi eelseisva ülevõtmise raames, näiteks virtuaalvääringute pakkujate kaasamisega direktiivi kohaldamisalasse ning tegelike kasusaajate registrite laiendamise ja laiema juurdepääsu tagamise kaudu. Muud rahapesu andmebüroode ja finantsjärelevalvega seotud horisontaalsed haavatavused on kindlaks tehtud komisjoni aruandes rahapesu andmebüroode kohta ja komisjoni aruandes ELi krediidiasutustega seotud hiljutiste väidetavate rahapesujuhtumite hindamise kohta. Aruandes antakse soovitusi iga sektori kohta ja nende soovituste täitmist kontrollitakse järgmises riigiüleses riskihindamises, mille tulemused avaldatakse hiljemalt kahe aasta pärast.

b)Rahapesuvastase võitluse ja terrorismi rahastamise ELi raamistiku parandamist vajavad valdkonnad