Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja Nõukogu otsus millega kehtestatakse ühenduse tolli tegevusprogramm („Toll 2013“) (esitanud komisjon) {SEC(2006)570} /* KOM/2006/0201 lõplik - COD 2006/0075 */





[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 17.5.2006 KOM(2006) 201 lõplik 2006/0075 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS millega kehtestatakse ühenduse tolli tegevusprogramm („Toll 2013“) (esitanud komisjon) {SEC(2006)570} SELETUSKIRI ETTEPANEKU TAUST | 110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 253/2003 võeti vastu ühenduse tolli tegevusprogramm „Toll 2007“, mis lõpeb 31. detsembril 2007. 6. aprillil 2005 võttis komisjon vastu teatise,[1] milles avaldati soovi pikendada programme „Toll 2007“ ja „Fiscalis 2003–2007“ vastavalt programmidega „Toll 2013“[2] ja „Fiscalis 2013“. | 120 | Üldine taust Üks Euroopa Liidu ees seisvaid raskemaid ülesandeid on lähiaastatel seotud majanduskasvu ja töökohtade loomisega, nagu sätestatud taaskäivitatud Lissaboni strateegias.[3] Programm „Toll 2013“ aitab aktiivselt kaasa kõnealuse strateegia eesmärkide saavutamisele, andes olulise panuse ELi ettevõtete konkurentsivõime tugevdamisse nii sise- kui maailmaturul. „Toll 2013“ aitab osalevate riikide tolliasutustel hõlbustada seaduslikku kaubandust ning lihtsustada ja kiirendada tolliprotseduure, kaitstes samas kodanike turvalisust ja ohutust ning ühenduse finantshuve. Uus programm: toetab üleeuroopalise elektroonilise tollikeskkonna väljaarendamist ja aitab rakendada ajakohastatud tolliseadustikku; seab eesmärgiks arendada ELi ja kolmandate riikide tolliasutuste vahelist rahvusvahelist tollikoostööd tarnimisahela turvalisuse valdkonnas kooskõlas ELi rahvusvaheliste kohustustega; toetab volitatud ettevõtjate mõiste väljaarendamist ja rakendamist asjaajamise hõlbustamiseks õigusnorme järgivate ettevõtjate jaoks; tagab üleeuroopaliste infotehnoloogiasüsteemide edasise toimimise; toetab koostöö edasiarendamist ning teabe ja heade tavade vahetust kolmandate riikide, eelkõige kandidaatriikide, potentsiaalsete kandidaatriikide ja Euroopa naabruspoliitika partnerriikide tolliasutustega. | 130 | Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid Programm „Toll 2013“ on programmi „Toll 2007“ järeltulija. | 141 | Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei ole kohaldatav. | KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE | Konsulteerimine huvitatud isikutega | 211 | Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Kõik osalevad riigid võtsid osa e-küsitluse vormis esitatud vahehindamisest ning kuues osalevas riigis toimusid külastused seoses juhtumiuuringutega. Kõnealuste külastuste raames organiseeriti põhjalikud vestlused kõnealuse programmi koordinaatorite, infotehnoloogiasüsteemide kasutajate, üritustest osavõtjate, tolliasutuste hierarhia esindajate ning samuti ettevõtjatega. Vahehindamise raames toimusid vestlused ka nende ettevõtjatega, kes võtsid osa transiidi siderühma ja e-tolli siderühma tööst. Programmiga „Toll 2007“ kaasneva järelevalvesüsteemi osana küsitakse kõnealuses programmis osalejatelt korrapäraselt tagasisidet. | 212 | Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Sidusrühmad käsitavad kõnealust tolliprogrammi tolliasutuste vajaduste jaoks väga vajalikuna ning nende arvates on programm ELi tolliliidu toimimise seisukohalt olulise tähtsusega. Osalevad riigid on tunnustanud eelkõige kõnealuse programmiga võimaldatud paindlikkust ning soovivad, et see säiliks ka tulevikus. Nad on rõhutanud ka seda, et kõnesolev programm on väga oluline, soodustades osalevaid riike teineteiselt õppima, et seeläbi vältida kulukaid vigu. Vahehindamise tulemusena on soovitatud tugevdada meetmeid koolituse ning teabelevi valdkondades. Kõnealuseid soovitusi on uue ettepaneku ettevalmistamisel arvesse võetud. | Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine | 229 | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada | 230 | Mõju hindamine Esimene poliitiline võimalus oleks tolliprogrammi peatamine, millega kaasneb kohene ja laastav mõju siseturule ning eelkõige tolliliidu rakendamisele. Teine poliitiline võimalus – programmi „Toll 2013“ loomisega „Toll 2007“ pikendusena, ilma et uute poliitikaalgatuste toetuseks ja/või vastuseks muutunud olukorrale pakutaks täiendavaid ressursse – kaasneks praeguse olukorra järkjärguline halvenemine. Kuigi kõnealune võimalus võib lähemas plaanis näida rahuldavana, ilmneks varsti selle piiratus ning soovimatu mõju, sest selle abil ei pakuta tolliasutustele piisavaid ressursse tulevaste probleemidega tegelemiseks. Kolmas poliitiline võimalus näeb ette, et programm „Toll 2013“ luuakse programmi „Toll 2007“ pikendusena ning seda tugevdatakse täiendavate rahaliste vahenditega ühelt poolt uute poliitiliste algatuste toetamiseks ning teiselt poolt kõikide muude alamrubriikide eelarve marginaalseks suurendamiseks. Uutele poliitilistele algatustele, mis soodustavad suures osas terviklikult väljatöötatud elektrooniliste tolliasutuste arendamist (e-tolli algatus), kulub kõnealuste täiendavate ressursside suurim osa. Täiendav eelarve on samuti vajalik üleeuroopaliste infotehnoloogiasüsteemide ajakohastamiseks, et need tuleksid toime oodatava teabevahetuse kasvuga, samas kui piiratud osa kõnealustest vahenditest kasutatakse selliste algatuste arendamiseks, millega soodustatakse teadmiste vahetamist e-õppe valdkonnas ning teabelevi. | 231 | Komisjon on viinud läbi tööprogrammis nimetatud mõju hindamise ja sellekohane aruanne on kättesaadav dokumendi SEK(2006)570 raames. | ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG | 305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Ühenduse tolli tegevusprogrammi („Toll 2013“) kehtestamine | 310 | Õiguslik alus Euroopa Ühenduse asutamisleping, eelkõige selle artikkel 95. | 320 | Subsidiaarsuse põhimõte Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse juhul, kui ettepanek ei kuulu ühenduse ainupädevusse. | Liikmesriigid ei suuda ettepaneku eesmärke piisaval määral saavutada järgmis(t)el põhjus(t)el. | 321 | Kuna osalevad riigid ei saa täiel määral täita käesolevas otsuses sätestatud meetmete eesmärke, mis oma ulatuse ja mõju tõttu on paremini saavutatavad ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. | Ühenduse meetmetega saavutatakse ettepaneku eesmärgid paremini järgmis(t)el põhjus(t)el. | 324 | Ehkki kõnealuse programmi eesmärkide saavutamise kohustus lasub eeskätt osalevatel riikidel, on kõnealuse programmiga seotud tegevuse kooskõlastamiseks ning infrastruktuuri ja vajalike stiimulite pakkumiseks vaja täiendavaid ühenduse meetmeid. | Seetõttu on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. | Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. | 331 | EÜ asutamislepingu artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus oma eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. | Õigusakti valik | 341 | Kavandatud õigusakt(id): muu (ühenduse programm). | 342 | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el. Ei kohaldata | MÕJU EELARVELE | 401 | Tegevuskulud, mille katab ühendus, võib jagada kahte põhikategooriasse – ühismeetmed ja infotehnoloogiameetmed. Ühismeetmed hõlmavad võrdlusuuringuid, seminare, töörühmi, projektirühmi, tööalaseid külastusi, järelevalvet, koolitust ja muid artikli 1 lõike 2 punkti h kohaseid meetmeid. Infotehnoloogiameetmed hõlmavad olemasolevate üleeuroopaliste süsteemide toimimist ja edasiarendamist ning uute süsteemide väljatöötamist ja rakendamist. Ühenduse eelarvest eraldatav kogusumma on 323,8 miljonit eurot. „Toll 2013“ on 6aastane programm, mis ühtib ajaliselt 2007.–2013. aasta finantsraamistiku kestusega. Kõnealuse ühenduse programmi rakendamise aluseks peaks olema teenuseosutajate kaasamine tehnilise abi või haldusabi lepingute alusel. Komisjon jätab endale võimaluse kontrollida, kas teatavaid kõnealuse programmi täitmisega ülesandeid võib usaldada täitevasutusele. | TÄIENDAV TEAVE | 520 | Kehtivate õigusaktide kehtetuks tunnistamine Ettepaneku vastuvõtmise tulemusena tunnistatakse praegu kehtivad õigusaktid kehtetuks. | 570 | Ettepaneku üksikasjalik selgitus Artikkel 7: Side- ja teabevahetussüsteemid Üleeuroopalised side- ja teabevahetussüsteemid võimaldavad eri tolliasutustel toimida ühtse organisatsioonina ning tagada eelkõige töö tulemuslikkuse ja tõhususe. „Toll 2013“ toetab tollivaldkonna süsteeme, mis on käesoleva otsuse jõustumise ajal väljatöötamisel või juba toimivad, samuti ühenduse õigusaktide kohaselt loodavate uute tollivaldkonna süsteemide väljaarendamist. „Toll 2013“ toetab ka e-tolli algatust. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta otsusega 2004/387/EÜ (üleeuroopaliste e-valitsuse teenuste koostalitusvõimelise osutamise kohta riiklikele haldusasutustele, ettevõtetele ja kodanikele (IDABC))[4] ettenähtud üleeuroopalise e-valitsusega seotud tegevus nõuab meetmeid, et suurendada tollikontrolli korralduse tõhusust ning tagada tõrgeteta andmete liikumine, et muuta tollivormistus tõhusamaks, vähendada halduskoormust, aidata võidelda pettuse, organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastu, teenida fiskaalhuve, kaitsta intellektuaalset omandit ja kultuuripärandit ning aidata suurendada kaupade ohutust ja rahvusvahelise kaubanduse turvalisust ning parandada tervise- ja keskkonnakaitset. Seepärast on info- ja sidetehnoloogia pakkumine tolli jaoks ülioluline ning komisjon on käivitanud algatuse, et seada ühenduses sisse elektrooniline, paberivaba tollikeskkond.[5] Varasemad programmid on näidanud, et selliste üleeuroopaliste infotehnoloogiasüsteemide sujuvaks haldamiseks on oluline, et sidusrühmade tegevus oleks hästi kooskõlastatud. Komisjonil ja osalevatel riikidel tuleb võtta samasuguse kohustus oma vastutusalas, et tagada praeguste süsteemide toimimine ja uute üleeuroopaliste lahenduste väljatöötamine. Ettepanekus eristatakse selgelt komisjoni ja osalevate riikide kohustusi. Komisjon võib teha side- ja teabevahetussüsteemid kättesaadavaks muudele avaliku teenuse pakkujatele nii tolliga seotud kui ka tollivälistel eesmärkidel, tingimusel et nad osalevad programmi rahastamisel. Artikkel 8: Võrdlusuuringud Võrdlusuuringuid korraldatakse selleks, et täiustada tolliasutuste tegevust töömeetodite võrdlemise abil. Vahehindamisaruandes rõhutati võrdlusuuringute kasulikkust. Artikkel 9: Seminarid ja töörühmad Seminaridel on võimalik levitada ja vahetada teavet, esitada ja arendada edasi uusi ideid, samuti jagada osalevate riikide vahelteadmisi, asjatundjate arvamusi ja kogemusi. Kui see on asjakohane, kutsutakse osalema vastavate teadmistega kaubandusvaldkonna asjatundjaid või teisi delegaate, kellel on eriteadmisi teatavas valdkonnas. Et tagada osapoolte toetus ja saada strateegiline ülevaade, võib olulisemate uute meetmete käivitamiseks korraldada kõrgetasemelise seminari. Osalevad riigid saavad konkreetsete tehniliste valdkondadega põhjalikult tutvuda töörühmades, mis võivad olla kõnealuse seminari üks osa või sellel eesmärgil spetsiaalselt korraldatud. Artikkel 10: Projektirühmad ja juhtrühmad Projektirühmadel on eelnevalt kindlaks määratud eesmärgid ja eeldatavad tulemused ning need on ajaliselt ja arvuliselt piiratud. Projektirühmades on ettevõtlusasjatundjatel võimalus vahetada teavet ja arvamusi ning seega avardada oma teadmisi. Sel viisil võib väike rühm liikmesriike luua väärtuslikke erialaseid teadmisi, mis jõuavad seejärel kõigi osalevate riikideni. Üks olulisi programmi „Toll 2013“ ülesandeid on selle erinevate meetmete kooskõlastamine juhtrühmade abil, kus kohtuvad kõigi osalevate riikide esindajad. Artikkel 11: Tööalased külastused Tööalaste külastuste eesmärk on tutvumine konkreetse haldusküsimusega mõnes muus asutuses või lahenduse leidmine mõnele strateegilisele või praktilisele probleemile. Artikkel 12: Koolitus Kõik tolliprogrammid on näidanud, et koolituse puhul on väga oluline lähtuda ühtsetest põhimõtetest, et tagada kõigi osalevate riikide ametnike samatasemelised professionaalsed oskused ja teadmised. „Toll 2013“ rajaneb programmi „Toll 2007“ käigus omandatud teadmistel ja kogemustel ning seda eelkõige seoses erinevate õppemeetodite ja -materjali ühendamisega. Artikkel 13: Järelevalvemeetmed Kontrollkäikude ajal kontrollivad komisjoni ja osalevate riikide ametnikud, mil määral riigid on rakendanud ühenduse asjaomaseid õigusakte ning millised probleemid võivad sellega kaasneda. Saadud teave on oluline edasiste abiprogrammide või olemasolevat olukorda parandavate meetmete väljatöötamiseks. Artikli 1 lõike 2 punkt h: Muud meetmed „Toll 2007“ näitas, et teatavatel asjaoludel võib tekkida vajadus töötada välja spetsiaalne meede. „Toll 2013“ raames on võimalik valmistada ette mis tahes muu meede, mida on vaja programmi eesmärkide täitmiseks. Artikkel 3: Programmis osalemine Osalevad riigid on Euroopa Liidu liikmesriigid nagu ka kandidaatriigid, potentsiaalsed kandidaatriigid ning teatavad Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud partnerriigid, kui vajaliku korra suhtes on kokku lepitud. Artikkel 14: Osalemine programmi tegevustes Rahvusvahelised organisatsioonid, kolmandate riikide asutused, ettevõtjad ning neid ühendavad organisatsioonid võivad osaleda programmi raames korraldatavas tegevuses, kui see on kõnealuse programmi eesmärkide täitmiseks oluline. Artikkel 15: Teabevahetus Programmi „Toll 2007“ vahehindamine kinnitas vajadust korrastada teabe- ja teadmistevahetust asutuste vahel ning asutuste ja komisjoni vahel, samuti tugevdada programmi käigus loodud teadmisi. Seepärast pööratakse programmis „Toll 2013“ erilist tähelepanu teabevahetusele ja teadmiste haldamisele. | 1. 2006/0075 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS millega kehtestatakse ühenduse tolli tegevusprogramm („Toll 2013“) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95, võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[6] võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,[7] toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras ning arvestades järgmist: (1) Lähiaastatel on Euroopa Liidu üks suur eesmärk seotud majanduskasvu ja töökohtade loomisega, nagu sätestatud taaskäivitatud Lissaboni strateegias. Tollivaldkonna varasemad programmid, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2003. aasta otsus nr 253/2003/EÜ, millega võetakse vastu ühenduse tollitegevusega seotud tegevusprogramm[8] (edaspidi „Toll 2007“), on olulisel määral kaasa aidanud kõnealuse eesmärgi ning tollipoliitika üldeesmärkide täitmisele. Seepärast on asjakohane jätkata kõnealuste programmide raames algatatud tegevusi. Käesolev programm tuleks luua kuueaastaseks ajavahemikuks, et selle kestus ühtiks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelises kokkuleppes ( lisada kuupäev ) sisalduva mitmeaastase finantsraamistikuga, milles käsitletakse eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist.[9] (2) Tolliasutustel on elutähtis osa ühenduse huvide, eelkõige finantshuvide kaitsmisel. Samuti pakuvad tolliasutused ühenduse kodanikele ja ettevõtjatele samaväärset kaitset kõikjal ühenduse tolliterritooriumil, kus täidetakse tolliformaalsusi. Seoses sellega peaks tollipoliitika töörühma määratletud strateegiliste põhimõtete eesmärk olema tagada see, et riikide tolliasutused toimiksid ning reageeriksid kõigile muutuvast tollikeskkonnast tulenevatele nõuetele sama tulemuslikult ja tõhusalt, kui seda teeks üksainus asutus. Seepärast on oluline, et käesolev programm oleks järjepidev, soodustaks üldist tollipoliitikat ning toetaks tolliasutuste juhtidest ja nende asetäitjatest koosneva tollipoliitika töörühma moodustamist. Kõnealuse programmi rakendamise kooskõlastamine ja korraldamine peaks toimuma komisjoni ja liikmesriikide vahelises koostöös vastavalt tollipoliitika töörühma väljatöötatud ühisele poliitikale. (3) Tollimeetmete prioriteediks peab olema kontrolli ja pettusevastase tegevuse tõhustamine, tollialaste õigusaktide järgimisega kaasnevate kulude minimeerimine ettevõtjate jaoks, kaupade tõhusama kontrollimise tagamine välispiiridel ning ühenduse kodanike kaitsmine seoses rahvusvahelise tarneahela ohutuse ja turvalisusega. Seepärast peaks ühendus oma volituste piires toetama liikmesriikide tolliasutuste tegevust ning kasutama täiel määral ära kõik ühenduse eeskirjades sätestatud halduskoostöövõimalused ja vastastikuse haldusabi võimalused. (4) Selleks et toetada kandidaatriikide ühinemisprotsessi, tuleb kõnealuste riikide tolliasutustele anda vajalik toetus, et nad suudaksid alates ühinemise kuupäevast täita kõiki ühenduse õigusaktides sätestatud ülesandeid, sealhulgas tagada tulevase välispiiri kontrolli. Seepärast on käesolev programm avatud kandidaatriikidele ja potentsiaalsetele kandidaatriikidele. (5) Selleks et toetada tollireforme Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikides, on teatavatel tingimustel asjakohane ette näha võimalus asjaomaste riikide osalemiseks käesoleva programmi teatavates tegevustes. (6) Kaubanduse jätkuva globaliseerumise, uute turgude arengu ning kaupade liikumisviisides ja -kiiruses toimunud muutuste tõttu peavad ühenduse tolliasutused tugevdama omavahelisi suhteid ning suhteid äri-, õigus- ja teadusringkondade ning väliskaubandusega tegelevate ettevõtjatega. Käesolev programm peaks vajaduse korral andma asjaomaseid ringkondi esindavatele isikutele või üksustele võimaluse programmi tegevuses osaleda. (7) Tolli ühendusesisese toimimise seisukohalt on seoses tolliasutustevahelise teabevahetusega otsustava tähtsusega programmi „Toll 2007“ raames rahastatud üleeuroopalised turvalised elektroonilised side- ja teabevahetussüsteemid: nende toetamist tuleb käesoleva programmi raames jätkata. (8) Ühenduse varasematest tolliprogrammidest saadud kogemused on näidanud, et erinevate riikide ametnike erialane koostöö võrdlusuuringute, projektirühmade, seminaride, töörühmade, tööalaste külastuste, koolituse ja järelevalvemeetmete raames aitab olulisel määral kaasa programmi eesmärkide saavutamisele. Seetõttu tuleks koostööd samas vormis jätkata, arendades samal ajal välja ka uusi vahendeid veelgi tulemuslikumaks reageerimiseks olukordades, kus vajadus seda nõuab. (9) Koostöös ja tolliprogrammis osalemiseks peab tolliametnike võõrkeeleoskus olema piisav. Vajaliku koolituse korraldamise eest vastutavad liikmesriigid. (10) Programmi „Toll 2007“ vahehindamine kinnitas vajadust korrastada teabe- ja teadmistevahetust asutuste endi vahel ja komisjoniga, samuti tugevdada programmi käigus loodud teadmisi. Seepärast tuleks kõnealuse programmi raames erilist tähelepanu pöörata teabevahetusele ja teadmiste haldamisele. (11) Ehkki nende eesmärkide saavutamise kohustus lasub eeskätt osalevatel riikidel, on asjakohase tegevuse kooskõlastamiseks ning infrastruktuuri loomiseks ja vajalike stiimulite pakkumiseks vaja täiendavaid ühenduse meetmeid. Kuna osalevad riigid ei saa täiel määral täita käesolevas otsuses sätestatud meetmete eesmärke, mis oma ulatuse ja mõju tõttu on paremini saavutatavad ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Selles artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. (12) Käesoleva otsusega sätestatakse kogu programmi kehtivuse ajaks finantsraamistik, mis kujutab endast eelarvepädeva institutsiooni peamist juhist eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse parandamist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe[10] punkti 33 tähenduses. (13) Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused,[11] ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: I PEATÜKK ÜLDSÄTTED Artikkel 1 Programmi kehtestamine 1. Ajavahemikuks 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2013 kehtestatakse ühenduse mitmeaastane tegevusprogramm („Toll 2013“) (edaspidi „programm“), mis toetab ja täiendab liikmesriikide meetmeid tollivaldkonnas. 2. Programm hõlmab järgmisi meetmeid: a) side- ja teabevahetussüsteemid, b) võrdlusuuringud, c) seminarid ja töörühmad, d) projektirühmad ja juhtrühmad, e) tööalased külastused, f) koolitus, g) järelevalvemeetmed, h) muud programmi eesmärkide täitmiseks vajalikud meetmed. Artikkel 2 Mõisted Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid: (1) asutus – osalevates riikides tollitegevuse ja tolliga seotud muu tegevuse korraldamise eest vastutavad riigiasutused ja muud organid; (2) ametnik – asutuse ametnik. Artikkel 3 Programmis osalemine 1. Osalevad riigid on liikmesriigid ja lõikes 2 osutatud riigid. 2. Programmis võivad osaleda: a) ühinemiseelse strateegia põhjal abi saavad kandidaatriigid vastavalt asjakohases raamkokkuleppes ja assotsiatsiooninõukogu otsustes kindlaks määratud üldpõhimõtetele ja -tingimustele, mis reguleerivad nende maade osalemist ühenduse programmides; b) potentsiaalsed kandidaatriigid vastavalt sätetele, mis määratakse koos nende riikidega kindlaks pärast raamkokkulepete sõlmimist nende osalemise kohta ühenduse programmides. 3. Kõnealune programm võib olla avatud ka teatavatele Euroopa naabruspoliitika partnerriikidele, kui asjaomaste riikide asjakohased õigusaktid ja haldusmeetodid on piisavalt ühtlustatud ühenduse vastavate õigusaktide ja haldusmeetoditega, ning vastavalt sätetele, mis määratakse kindlaks asjaomaste riikidega sõlmitavates raamkokkulepetes, milles käsitletakse nende osalemist ühenduse programmides. 4. Osalevaid riike esindavad asjaomaste asutuste esindajad. Artikkel 4 Üldised eesmärgid 1. Kõnealune programm kavandatakse sellisena, et tagatud oleks järgmiste üldiste eesmärkide täitmine: a) tollialaste tegevuste vastavus siseturu vajadustele, sealhulgas tarnimisahela turvalisuse osas; b) tolliasutustevaheline koostöö ja sama tõhus ülesannete täitmine, nagu seda teeks üksainus tolliasutus, kontrolli võrdväärsuse tagamine kõikjal ühenduse tolliterritooriumil ja seadusliku ettevõtluse toetamine; c) ühenduse finantshuvide vajalik kaitsmine; d) kodanike turvalisuse ja ohutuse tugevdamine; e) laienemisettevalmistuste tegemine, jagades sealhulgas kogemusi ja teadmisi asjaomaste riikide tolliasutustega. 2. Tollipoliitika ühist lähenemisviisi kohandatakse muutuste arvestamiseks pidevalt komisjoni ja liikmesriikide vahelise koostöö käigus tollipoliitika töörühmas, kuhu kuuluvad komisjoni ja liikmesriikide tolliasutuste juhid või nende esindajad. Komisjon teavitab tollipoliitika töörühma korrapäraselt programmi rakendamisega seotud meetmetest. Artikkel 5 Konkreetsed eesmärgid 1. Kõnealuse programmi konkreetsed eesmärgid on järgmised: a) vähendada ettevõtjate halduskoormat ja kulusid, mis tulenevad tollialaste õigusaktide järgimisest, ühtlustades ja lihtsustades selleks tollisüsteeme ja -kontrolli, eelkõige seoses andmesisestuse ja riskijuhtimisega; b) selgitada välja head tavad, arendada neid edasi ja võtta need kasutusele, eelkõige tollivormistuseelse ja -järgse audiitorkontrolli, riskianalüüsi, tollikontrolli ja lihtsustatud menetluste puhul; c) hoida liikmesriikide tolliasutuste tulemuslikkuse parandamiseks toimivana süsteem, mis võimaldaks hinnata nende tööd; d) toetada eeskirjade eiramist tõkestavate meetmete võtmist, edastades kontrollitulemused kiiresti piiripunktidele; e) toetada üleeuroopalise elektroonilise tollikeskkonna loomist, arendades selleks välja koostalitusvõimelised side- ja teabevahetussüsteemid ning tehes vajalikud muudatused õigusnormides ja juhtimises; f) tagada olemasolevate side- ja teabevahetussüsteemide toimimine ning vajaduse korral arendada välja uued süsteemid; g) võtta meetmeid ühinemiseks valmistuvate riikide tolliasutuste toetamiseks; h) abistada kolmandaid riike hästitoimivate tolliasutuste loomisel; i) parandada koostööd ühenduse ja kolmandate riikide, eelkõige Euroopa naabruspoliitika partnerriikide tolliasutuste vahel; j) arendada edasi ja tugevdada ühist koolitustegevust. Artikkel 6 Tööprogramm Komisjon võtab igal aastal artikli 19 lõikes 2 sätestatud korras vastu tööprogrammi. II PEATÜKK PROGRAMMIGA SEOTUD TEGEVUS Artikkel 7 Side- ja teabevahetussüsteemid 1. Komisjon ja osalevad riigid tagavad lõikes 2 osutatud side- ja teabevahetussüsteemide toimimise. 2. Side- ja teabevahetussüsteemid koosnevad järgmistest komponentidest: a) ühine teabevõrk/ühine süsteemiliides (CCN/CSI); b) uus arvutipõhine transiidisüsteem (NCTS/NSTI); c) tariifisüsteemid; d) elektroonilised tollisüsteemid; e) turvalisust suurendavad süsteemid; f) uued ühenduse õigusaktide alusel loodud tolliga seotud side- ja teabevahetussüsteemid, mis on ette nähtud artiklis 6 osutatud tööprogrammiga. 3. Side- ja teabevahetussüsteemide komponendid, mille eest vastutab ühendus, on riistvara, tarkvara ja võrguühendus, mis on kõigi osalevate riikide jaoks ühised. Komisjon sõlmib ühenduse nimel vajalikud lepingud kõnealuste komponentide toimimise tagamiseks. 4. Side- ja teabevahetussüsteemide komponendid, mille eest ühendus ei vastuta, on kõnealustesse süsteemidesse kuuluvad riiklikud andmebaasid, ühenduse komponentide ja muude komponentide vaheline võrguühendus ning tark- ja riistvara, mida osalevad riigid peavad vajalikuks, et neid süsteeme saaks täiel määral kasutada kogu nende haldusalas. Osalevad riigid tagavad ühenduse vastutusalasse mittekuuluvate komponentide toimimise ning nende koostalitlusvõime ühenduse vastutusel olevate komponentidega. 5. Komisjon kooskõlastab koos osalevate riikidega lõikes 2 nimetatud süsteemide ja infrastruktuuri komponentide loomise ja toimimise neid aspekte, mis on vajalikud, et tagada nende süsteemide ja infrastruktuuri toimivus, vastastikune ühitatavus ja pidev täiustamine, olenemata sellest, kas komponendid kuuluvad ühendusele või riikidele. Osalevad riigid peavad järgima sel eesmärgil kindlaksmääratud graafikuid ja tähtaegu. 6. Komisjon võib teha side- ja teabevahetussüsteemid kättesaadavaks muudele avaliku teenuse pakkujatele nii tolliga seotud kui ka tollivälistel eesmärkidel, tingimusel et nad osalevad programmi rahastamisel. Artikkel 8 Võrdlusuuringud Võrdlusuuringutega seotud tegevust töömeetodite ning parimate tavade kindlaksmääramiseks kasutavate kokkulepitud näitajate kaasamist hõlmavate menetluste ja protsesside võrdlemise vormis võib korraldada kahe või enama liikmesriigi vahel. Artikkel 9 Seminarid ja töörühmad Komisjon ja osalevad riigid korraldavad koostöös seminare ja töörühmi ning tagavad selliste seminaride ja töörühmade töö tulemuste levitamise. Artikkel 10 Projektirühmad ja juhtrühmad Komisjon võib koostöös osalevate riikidega moodustada projektirühmi, mis viivad ellu kindla ajavahemiku jooksul täitmist vajavaid konkreetseid ülesandeid, ning juhtrühmi, mille tegevus on kooskõlastava iseloomuga. Artikkel 11 Tööalased külastused 1. Osalevad riigid korraldavad oma ametnikele tööalaseid külastusi. Sellised külastused ei tohi olla pikemad kui üks kuu. Iga selline külastus peab keskenduma konkreetsele ametialasele valdkonnale ning asjaomased ametnikud ja asutused peavad selle piisavalt ette valmistama ja seda hiljem hindama. Külastus võib olla seotud kas tavategevusega või siis suunatud konkreetsetele prioriteetsetele meetmetele. 2. Osalevad riigid võimaldavad külastavatel ametnikel tõhusalt osaleda vastuvõtva tolliasutuse töös. Selleks tuleb anda neile ametnikele õigus täita sellistest ülesannetest tulenevaid kohustusi, mille vastuvõttev asutus on neile usaldanud kooskõlas oma riigi õigussüsteemiga. 3. Tööalase külastuse ajal kannavad ametnikud oma ülesannete täitmisel samasugust tsiviilvastutust kui vastuvõtvate asutuste ametnikud. Külastavate ametnike suhtes kehtivad samad ametisaladust käsitlevad eeskirjad, mis vastuvõtjariigi riigiametnike suhtes. Artikkel 12 Koolitus 1. Komisjon ja osalevad riigid hõlbustavad süsteemset koostööd riiklike koolitusasutuste ja koolituse eest vastutavate ametnike vahel tolliasutustes ning eelkõige järgmiselt: a) kehtestavad õppestandardid, arendavad edasi olemasolevaid koolitusprogramme ning koostavad vajaduse korral uusi programme erinevaid tollieeskirju ja -protseduure käsitleva põhikoolituse jaoks, et ametnikud omandaksid vajalikud ametialased oskused ja teadmised; b) kooskõlastavad vajaduse korral tollialaste koolituskursuste avamise kõikide osalevate riikide ametnikele, kui osalevad riigid pakuvad selliseid kursusi oma ametnikele; c) arendavad vajaduse korral tollialaseks ühiskoolituseks ja selle haldamiseks vajalikku infrastruktuuri ja vahendeid; d) kaaluvad võimalusi arendada koolitustegevust seoses muude avalike teenustega. 2. Osalevad riigid peavad tagama, et lõike 1 punktis c osutatud ühiskoolitusprogrammid ja ühine tollikoolituse infrastruktuur kaasatakse täiel määral nende riiklikesse koolitusprogrammidesse. Lisaks peavad osalevad riigid tagama, et nende ametnikud saavad ühiste koolitusprogrammide alusel ametialaste oskuste ja teadmiste omandamiseks vajalikku alg- ja täiendõpet ning programmis osalemiseks piisava võõrkeeleoskuse omandamiseks vajalikku keeleõpet. Artikkel 13 Järelevalvemeetmed 1. Komisjon otsustab koostöös osalevate riikidega, milliste ühenduse tolliõigustiku konkreetsete valdkondade suhtes võidakse järelevalvet kohaldada. 2. Järelevalvega tegelevad komisjoni ametnikest ja liikmesriikide tolliametnikest moodustatud töörühmad. Kõnealused rühmad külastavad valdkonnapõhist või piirkondlikku lähenemisviisi järgides erinevaid tolliasutusi ühenduse tolliterritooriumil. Nad analüüsivad tolli töötavasid eri riikides, selgitavad välja võimalikud raskused eeskirjade rakendamisel ning esitavad vajaduse korral soovitusi nii ühenduse eeskirjade kui ka töömeetodite kohandamiseks, et parandada tollimeetmete üldist tulemuslikkust. Aruanded edastatakse liikmesriikidele ja komisjonile. Artikkel 14 Osalemine programmi tegevustes Rahvusvahelised organisatsioonid, kolmandate riikide asutused, ettevõtjad ning neid ühendavad organisatsioonid võivad osaleda programmi raames korraldatavas tegevuses, kui see on artiklites 4 ja 5 osutatud eesmärkide täitmiseks oluline. Artikkel 15 Teabe jagamine Komisjon arendab koostöös osalevate riikidega programmiga seotud tegevusest tuleneva teabe järjekindlat ja struktureeritud jagamist. III PEATÜKK FINANTSSÄTTED Artikkel 16 Finantsraamistik 1. Käesoleva programmi rakendamise finantsraamistikuks ajavahemikus 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2013 määratakse 323,8 miljonit eurot. 2. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased assigneeringud mitmeaastase finantsperspektiivi piires. Artikkel 17 Kulud 1. Programmi rakendamiseks vajalikud kulud jaotatakse ühenduse ja osalevate riikide vahel vastavalt lõigetele 2–6. 2. Ühendus kannab järgmised kulud: a) artikli 7 lõikes 3 sätestatud side- ja teabevahetussüsteemidesse kuuluvate ühenduse komponentide ostu-, arendus-, paigaldus- ja hoolduskulud ning igapäevase kasutamisega kaasnevad kulud; b) osalevate riikide ametnike reisi- ja elamiskulud seoses võrdlusuuringute, tööalaste külastuste, seminaride, töörühmade, projektirühmade, koolituse ja järelevalvemeetmetega; c) seminaride ja töörühmade korralduskulud, samuti välisekspertide ning artiklis 14 osutatud osalejate osalemisega seotud reisi- ja elamiskulud; d) kõigile osalevatele riikidele ühiste koolitussüsteemide ja -moodulite ostu, arendamise, sisseseadmise ja hooldusega seotud kulud; e) artikli 1 lõike 2 punktis h osutatud muude meetmetega seotud kulud. 3. Osalevad riigid teevad komisjoniga koostööd, et tagada assigneeringute kasutamine usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt. Komisjon määrab finantsmääruse kohaselt kindlaks kulude hüvitamise eeskirjad ning teavitab nendest osalevaid riike. 4. Komisjon võtab programmi eelarve haldamiseks vajalikud meetmed vastu artikli 19 lõikes 2 osutatud korras. 5. Programmi rahalised vahendid võivad katta ka vahetult programmi juhtimiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks vajalike ettevalmistustööde, järelevalve, kontrolli, auditi ja hindamisega seotud kulusid, eelkõige uuringute ja kohtumiste, teavitamis- ja avaldamismeetmetega seotud kulusid, samuti kulusid, mis on seotud teabevahetuseks väljatöötatud arvutivõrkudega ning kogu muu tehnilise ja haldusabiga, mida komisjon võib kasutada programmi juhtimiseks. 6. Osalevad riigid kannavad järgmised kulud: a) artikli 7 lõikes 4 osutatud side- ja teabevahetussüsteemidesse kuuluvate väljaspool ühenduse vastutusala olevate komponentide arendus-, ostu-, paigaldus- ja hoolduskulud ning igapäevase kasutamisega kaasnevad kulud; b) ametnike alg- ja täiendõppega ning keeleõppega seotud kulud. Artikkel 18 Finantskontroll Rahastamisotsuste ja käesolevast otsusest tulenevate kokkulepete ja lepingute suhtes kohaldatakse finantskontrolli ja vajaduse korral kohapealset kontrolli, mille viivad läbi komisjon, sealhulgas Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF), ja Euroopa Kontrollikoda. Käesoleva otsuse alusel antavate toetuste kohta peavad abisaajad eelnevalt sõlmima kirjaliku kokkuleppe. Kõnealuses kokkuleppes kinnitavad abisaajad, et nõustuvad saadud summade kasutamise kontrollimisega Euroopa Kontrollikoja poolt. IV PEATÜKK MUUD SÄTTED Artikkel 19 Komitee 1. Komisjoni abistab „Toll 2013“ komitee (edaspidi „komitee“). 2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artiklis 4 sätestatud menetlust vastavalt selle artiklitele 7 ja 8. Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtajaks on kolm kuud. 3. Komitee võtab vastu oma töökorra. Artikkel 20 Kontrollimine Komisjon ja osalevad riigid teostavad pidevalt ühist programmi järelevalvet. Artikkel 21 Vahe- ja lõpphindamine 1. Programmi vahe- ja lõpphindamise eest vastutab komisjon, kasutades selleks käesoleva artikli lõikes 2 osutatud osalevate riikide aruandeid ja muud asjakohast teavet. Programmi hinnatakse artiklites 4 ja 5 sätestatud eesmärkide alusel. Vahehindamine käsitleb programmi „Toll 2013“ tulemuslikkust ja tõhusust kuni selle ajani ning programmi esialgsete eesmärkide jätkuvat asjakohasust. Samuti hinnatakse rahastamisallikate kasutamist ning järelevalve ja rakendamise kulgu. Lõpphindamises keskendutakse programmi meetmete tõhususele ja tulemuslikkusele. 2. Osalevad riigid esitavad komisjonile järgmised hindamisaruanded: a) hiljemalt 31. märtsiks 2011 programmi asjakohasust, tulemuslikkust ja tõhusust käsitleva vahehindamisaruande; b) hiljemalt 31. märtsiks 2014 lõpphindamisaruande, mis keskendub muu hulgas programmi tulemuslikkusele ja tõhususele. 3. Lõikes 2 osutatud aruannete ning muu asjakohase teabe alusel esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule järgmised aruanded: a) hiljemalt 30. septembriks 2011 vahehindamisaruande ja teatise programmi jätkumise vajalikkuse kohta; b) hiljemalt 30. septembriks 2014 lõpphindamisaruande. 4. Nimetatud aruanded saadetakse teavitamise eesmärgil ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele. Artikkel 22 Kehtetuks tunnistamine Otsus 253/2003/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2008. Kõnealuse otsuse alusel võetavate meetmetega seotud rahaliste kohustuste suhtes kohaldatakse kuni nende lõppemiseni jätkuvalt kõnealust otsust. Artikkel 23 Jõustumine Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2008. Artikkel 24 Adressaadid Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja FINANTSSELGITUS Ettepaneku nimetus: Ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse kohta, milles käsitletakse ühenduse programmi „Toll 2013“ TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK Asjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed:1404 Tollipoliitika EELARVEREAD Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sh järgmised rubriigid: - 140403 Programm „Toll 2013“ - 14010405 Programm „Toll 2013“ – Halduskorralduskulud - Lõplik eelarvestruktuur programmi „Toll 2013“ jaoks määratakse kindlaks hiljem. Meetme kestus ja finantsmõju: - Õiguslik alus kehtib ajavahemikus 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2013. - Maksmist jätkatakse ka pärast 31. detsembrit 2013. Eelarve tunnusjooned: Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik | 140403 | Mittekohustuslik | Liigendatud[12] | JAH | EI | JAH | 1a | 14010405 | Mittekohustuslik | Liigendamata[13] | JAH | EI | JAH | 1a | ÜLEVAADE VAHENDITEST Rahalised vahendid Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) VÕRDLUSSUMMA KOKKU | Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) kokku | A+c+d+e | 47 104 | 53 732 | 55 682 | 60 132 | 64 932 | 67 482 | 349 064 | Maksete assigneeringud (sh personalikulud) kokku | b+c+d+e | 20 653 | 40 640 | 52 732 | 56 617 | 60 497 | 64 692 | 53 233 | 349 064 | Kaasrahastamise andmed ei kohaldata Kooskõla finantsplaneeringuga x Käesolev otsus on kooskõlas mitmeaastase finantsraamistikuga, mis on lisatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni institutsioonidevahelisele kokkuleppele eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta. Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule Käesolev otsus vastab komisjoni ettepanekule, milles käsitletakse finantsperspektiivi aastateks 2007–2013 (dokument KOM tuleb komisjonis veel vastu võtta). See kuulub alamrubriiki 1a – Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks. Kõnealuse programmiga seotud välismeetmeid rahastatakse ühinemiseelse rahastamisvahendi eelarveridade alusel (finantsperspektiivi rubriik 4). Finantsmõju tuludele x Ettepanekul ei ole otsest finantsmõju tuludele, kuigi tolliasutuste moderniseerimine peaks muutma omapoolsete ressursside kogumise tõhusamaks ja tulusamaks. Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutised töötajad ja koosseisuvälised töötajad), vt täpsemalt punktist 8.2.1. Aastane vajadus | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Personal kokku | 47 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus Üksikasjalikuma analüüsi jaoks vt programmi „Toll 2013“ mõju hindamise punkti 4. Tolliprogrammi eesmärk on reageerida tollivaldkonna praegustele ja tulevastele sõlmprobleemidele. Seepärast asetatakse rõhk ohutuse ja turvalisuse kindlustamisele ühenduse territooriumil ja selle välispiiril ning suurendatakse selle abil Euroopa ettevõtete konkurentsivõimet ja tugevdatakse täiendavalt siseturu toimimist. Kõnealune programm toetab ka elektroonilise ja paberivaba tolli väljaarendamist. Järgmise programmiga jätkatakse tolliasutusi ühendava turvalise üleeuroopalise elektroonilise sidevõrgu toetamist ning suurendatakse vajaduse korral selle ulatust. Kõnealuse tolliprogrammi abil jätkatakse tolliasutuste ja nende ametnike vahelise koostöö arendamist teadmiste ning parimate tavade vahetamise protsessi kaudu, millega võimaldatakse liikmesriikidel teineteiselt õppida, ilma et kogemuste kogumisega oleks vaja alustada algusest. Kõnealuse tolliprogrammiga võetakse arvesse seda, et iga asutus alustab erinevast lähtepunktist. Selles sisaldub paindlikkus, millega liikmesriikidel võimaldatakse luua täpne tegevuskava, mis vastab nende erivajadustele. Tolliprogrammi mõju igapäevasele tööle on märkimisväärne, sest praegused infotehnoloogiasüsteemid annavad igapäevaselt asjakohastatud teavet ligikaudu 100 000le tolliametnikule. Tolliprogramm kujutab endast suurt toetust tolliametnikele nii nende võitluses võltsimise vastu kui ka kontrollimise korraldamise puhul. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ja võimalik koostoime Vt programmide “Toll 2013“ ja „Fiscalis 2013“ mõju hindamise 2. jagu. Üksikasjalikuma analüüsi jaoks vt programmi „Toll 2013“ mõju hindamise punkti 6. Kui tolliprogrammi ei oleks, siis oleks liikmesriikidel ikkagi vaja koostööd täiustada ning püüda saavutada ühtlustamist, et täita Euroopa Liidu tollipoliitika eesmärke. See tähendaks näiteks seda, et 25 liikmesriigi vahel ei oleks turvalist võrgustikku ega teabevahetussüsteeme ning infotehnoloogiasüsteemide koostalitlusvõime ja vastastikune ühitatavus ei oleks võimalik. Ühenduse programmi toetuseta kuluks kõnealuste eesmärkide saavutamiseks palju rohkem aega. See oleks kulukam nii eelarve kui ka inimressursside seisukohast, väljund oleks madalama kvaliteediga ning eelkõige oleks selle korraldus palju vähem tõhus. Vahehindamine on näidanud, et kõikide programmi sidusrühmade vahel valitseb üksmeel selles osas, et ühenduse programm on ELi tolliliidu toimimise seisukohast väga oluline. Tolliprogrammi alusel on loodud struktuurid, mille abil süstemaatiliselt toimub teadmiste ja kogemuste vahetamine tolliametnike vahel. Tänu kõnealustele struktuuridele on tolliprogramm muutunud Euroopa Liidu tollipoliitika rakendamise valdkonnas tehtava koostöö alustalaks. Programm sisaldab paindlikkust, millega liikmesriikide asutustele antakse võimalus reageerida täpselt nende erivajadustele. Programmita „Toll 2013“ ei oleks võimalik süstemaatiliselt jagada teavet ja teadmisi kõikide tolliasutuste vahel kõikides tollipoliitika valdkondades. Tolliprogrammi lõpetamise korral loodud struktuurid ja kontaktpunktid lagunevad, sest kaob neid ühendav jõud. Selle tulemusena võivad tolliasutused muutuda kinnisemaks, selle asemel et edendada teadmiste vahetamist ja teineteiselt õppimist. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames Kõnealune programm kavandatakse sellisena, et tagatud oleks järgmiste üldiste eesmärkide täitmine: a) tollialaste tegevuste vastavus siseturu vajadustele, sealhulgas tarnimisahela turvalisuse osas; b) koostöö tolliasutuste vahel ja sama tõhus ülesannete täitmine, nagu seda teeks üksainus tolliasutus, kontrolli võrdväärsuse tagamine kõikjal ühenduse tolliterritooriumil ja seadusliku ettevõtluse toetamine; c) ühenduse finantshuvide vajalik kaitsmine; d) kodanike turvalisuse ja ohutuse tugevdamine; e) laienemisettevalmistuste tegemine, jagades sealhulgas kogemusi ja teadmisi asjaomaste riikide tolliasutustega. Kõnealuse programmi konkreetsed eesmärgid on järgmised: a) vähendada ettevõtjate halduskoormat ja kulusid, mis tulenevad tollialaste õigusaktide järgimisest, ühtlustades ja lihtsustades selleks tollisüsteeme ja -kontrolli, eelkõige seoses andmesisestuse ja riskijuhtimisega; b) selgitada välja head tavad, arendada neid edasi ja võtta need kasutusele, eelkõige tollivormistuseelse ja -järgse audiitorkontrolli, riskianalüüsi, tollikontrolli ja lihtsustatud menetluste puhul; c) hoida liikmesriikide tolliasutuste tulemuslikkuse parandamiseks toimivana süsteem, mis võimaldaks hinnata nende tööd; d) toetada eeskirjade eiramist tõkestavate meetmete võtmist, edastades kontrollitulemused kiiresti piiripunktidele; e) toetada üleeuroopalise elektroonilise tollikeskkonna loomist, arendades selleks välja koostalitusvõimelised side- ja teabevahetussüsteemid ning tehes vajalikud muudatused õigusnormides ja juhtimises; f) tagada olemasolevate side- ja teabevahetussüsteemide toimimine ning vajaduse korral arendada välja uued süsteemid; g) võtta meetmeid ühinemiseks valmistuvate riikide tolliasutuste toetamiseks; h) abistada kolmandaid riike hästitoimivate tolliasutuste loomisel; i) parandada koostööd ühenduse ja kolmandate riikide, eelkõige Euroopa naabruspoliitika partnerriikide tolliasutuste vahel; j) arendada edasi ja tugevdada ühist koolitustegevust. Komisjon võtab igal aastal vastu tööprogrammi. Näitajad Näitajad töötatakse välja enne programmi „Toll 2013“ jõustumist. Rakendusmeetod (soovituslik) X Tsentraliseeritud juhtimine otse, haldajaks on komisjon JÄRELEVALVE JA HINDAMINE Järelevalvekord Näitajad töötatakse välja sellisel viisil, et edusammude üle on võimalik teostada järelevalvet. Asutused saadavad komisjonile kõik järelevalvearuannete võimalikult tõhusaks koostamiseks vajalikud andmed. Hindamine Mõju hindamine Mõju hindamine on ette valmistatud ning see lisatakse käesolevale ettepanekule. Eelhindamine Mõju hindamine on eelhindamise asendanud. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest sarnastest kogemustest saadud õppetunnid) Edasise hindamise tingimused ja sagedus Vahehindamisaruandes antakse vahetulemuste põhjal esimene hinnang programmi tulemuslikkusele ja tõhususele. Muutuste või kohanduste vajaduse selgitamiseks programmi teises etapis hinnatakse ka programmi esialgsete eesmärkide asjakohasust. Vahearuanne põhineb osalevate riikide esitatud teabel ja muudel kättesaadavatel andmetel. Selle valmistab ette komisjon. Lõpliku hindamisaruande aluseks on vahehindamine, osalevate riikide lõpparuanded ning kõik muud kättesaadavad andmed. Selles antakse lõplik hinnang programmi tulemuslikkusele ja tõhususele, võrreldes saadud tulemusi kõnealuse programmi eesmärkidega. Kavandada võib ka muid hindamiskriteeriume, nagu näiteks kasulikkus või jätkusuutlikkus. 1. Programmi vahe- ja lõpphindamise eest vastutab komisjon , kasutades selleks lõikes 2 osutatud osalevate riikide aruandeid ja muud asjakohast teavet. Vahehindamine käsitleb programmi „Toll 2013” tulemuslikkust ja tõhusust kuni selle ajani ning programmi esialgsete eesmärkide jätkuvat asjakohasust. Samuti hinnatakse rahastamisallikate kasutamist ning järelmeetmete ja rakendamise kulgu. Lõpphindamises keskendutakse muu hulgas programmi meetmete tõhususele ja tulemuslikkusele. 2. Osalevad riigid saadavad komisjonile: a) hiljemalt 31. märtsiks 2011 programmi asjakohasust, tulemuslikkust ja tõhusust käsitleva vahehindamisaruande; b) hiljemalt 31. märtsiks 2014 lõpphindamisaruande, mis keskendub muu hulgas programmi tulemuslikkusele ja tõhususele. 3. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule: a) hiljemalt 30. septembriks 2011 lõikes 1 osutatud vahehindamisaruande ja teatise programmi jätkumise vajalikkuse kohta; b) hiljemalt 30. septembriks 2014 lõikes 1 nimetatud lõpphindamise aruande. PETTUSEVASTASED MEETMED Kulud, mis on seotud turvalise üleeuroopalise arvutiinfrastruktuuri arendamise ning kõnealuse programmi raames arendatava muu tegevusega, kaetakse lepingu alusel pärast seda, kui komisjoni talitused on väljatöötatud kontrollimenetluse alusel olukorda kontrollinud, võttes seejuures arvesse lepingulisi kohustusi ja nii usaldusväärse finants- kui ka üldjuhtimise põhimõtteid. Pettusevastased meetmed (kontroll, aruanded jne) on ette nähtud kõikides komisjoni ja makse saajate vahel sõlmitud lepingutes. Ühismeetmetega (inimressursse hõlmavate töövahenditega) seotud kulud kaetakse programmi „Toll 2013“ ühismeetmeid käsitlevast eelarvest. Ametnike kulud hüvitatakse järgmiselt: Igal liikmesriigil on tollikontaktpunkt, mis saab ettemakse tolliprogrammi teatavas tegevuses osaleva ametniku reisi- ja elamiskulude hüvitamiseks vastavalt sellistes programmides sätestatud finantseeskirjadele. Kõnealused kontaktpunktid hüvitavad ka mitut liiki korralduskulusid, mis on määratletud programmi finantssuunistes. Osalevad riigid peavad esitama kõnealuste kulude kohta aruande, kasutades selleks aruannete esitamise vahendit, ning nad peavad hoidma tõendavaid dokumente kohalikes arhiivides vähemalt viis aastat pärast selle eelarveaasta lõppu, mille jooksul kulutused tehti. Vastavalt väljakujunenud tavadele maksab kolmandaid riike, rahvusvahelisi organisatsioone või erasektorit esindavatele osalistele hüvitist otse komisjon. Komisjoni finantstalitused teevad liikmesriikidesse kontrollkäike, et tagada vastavus kõnealuse programmi haldamise suhtes kohaldatavate finantseeskirjadele. ANDMED VAHENDITE KOHTA Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi (Esitada eesmärkide, meetmete ja väljundite nimetused) | Väljundi liik | Keskmine kulu | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Aasta 2013 | KOKKU | Aasta 2008 | Aasta 2009 | Aasta 2010 | Aasta 2011 | Aasta 2012 | Aasta 2013 | Ametnikud või ajutised töötajad[18] (14 01 01) | A*/AD | 14 | 14 | 14 | 14 | 14 | 14 | B*, C*/AST | 14 | 14 | 14 | 14 | 14 | 14 | Art. 14 01 02 kohaselt rahastatud personal[19] | 12 | 14 | 14 | 14 | 14 | 14 | Art. 14 01 04/05* kohaselt rahastatud muu personal[20] | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 | KOKKU | 47 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | * Inimressursid hõlmavad neid töötajaid, keda on juba nimetatud otsuse ettepanekus tolli ja kaubanduse paberivaba keskkonna kohta (KOM(2005) 609); ettepanekus määruse kohta, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (KOM(2005) (608) ning kõnealuse programmi haldamiseks määratud töötajaid (2A*, 2.B*/C*, 1 SNE) Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus Kogu vajalik täiendus: 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | A* | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | B* /C* | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | LÕPP | 3 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | Eksperdid | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Inimressursside täiendamine kehtib nende töötajate suhtes, keda on juba nimetatud otsuse ettepanekus tolli ja kaubanduse paberivaba keskkonna kohta (KOM(2005) 609) ning ettepanekus määruse kohta, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (KOM(2005) (608). Personali allikad (kohustuslik) x Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud: kõnealuse tegevuse jaoks eraldatud üheksat ametikohta kasutatakse jätkuvalt e-tolli ja ajakohastatud tolliseadustiku raamistikus ning kaheksa ametikohta olid eraldatud eelnevalt kõnealuste meetmete jaoks 2006. aasta eelarvemenetluse raames. x Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt 2007. aastaks ette nähtud: e-tolli ja ajakohastatud tolliseadustiku raamistikus on nõutavad kaheksa ametikohta. ( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus ( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases talituses ümber paigutada (sisesed ümberpaigutused): ( Ametikohad, mis on n aastal nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (14 01 04/05 – Halduskorralduskulud) miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Eelarverida (number ja nimetus) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOKKU | Muu tehniline ja haldusabi | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | - sisemine* | 1132 | 1132 | 1132 | 1132 | 1132 | 1132 | 6792 | - väline | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | Tehniline ja haldusabi kokku | 1132 | 1132 | 1132 | 1132 | 1132 | 1132 | 6792 | * Tehniline ja haldusabi kehtib üksnes nende töötajate suhtes, keda on juba nimetatud otsuse ettepanekus tolli ja kaubanduse paberivaba keskkonna kohta (KOM(2005) 609) ning ettepanekus määruse kohta, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (KOM(2005) (608). Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Personali liik | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOKKU | Ametnikud ja ajutised töötajad (14 01 01) | 3024 | 3024 | 3024 | 3024 | 3024 | 3024 | 18 144 | Art 14 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepingulised töötajad jne) (täpsustada eelarverida) | 0,768 | 0,896 | 0,896 | 0,896 | 0,896 | 0,896 | 5248 | (Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 3792 | 3920 | 3920 | 3920 | 3920 | 3920 | 23 392 | Arvestus – Ametnikud ja ajutised töötajad Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1. 108 000 eurot aastas ametniku/ajutise töötaja kohta Arvestus – Art 14 01 02 kohaselt rahastatav personal Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1. 64 000 eurot aastas art. 14 01 02 kohaselt rahastatava töötaja kohta Arvestus – Art. 14 01 04/05 kohaselt rahastatav personal Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1. 161 700 eurot aastas art. 14 01 04/05 kohaselt rahastatava töötaja kohta Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOKKU | 14 01 02 11 01 – Lähetused | 0,300 | 0,300 | 0,300 | 0,300 | 0,300 | 0,300 | 1800 | 14 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | 14 01 02 11 03 – Komiteed[22] | 0,012 | 0,012 | 0,012 | 0,012 | 0,012 | 0,012 | 0,072 | 14 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | 14 01 02 11 05 – Infosüsteemid | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | 2 Muud halduskulud kokku (14 01 02 11) | 0,312 | 0,312 | 0,312 | 0,312 | 0,312 | 0,312 | 1872 | 3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viide eelarvereale) | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | 0,312 | 0,312 | 0,312 | 0,312 | 0,312 | 0,312 | 1872 | * Koosolekuid on juba nimetatud otsuse ettepanekus tolli ja kaubanduse paberivaba keskkonna kohta (KOM(2005) 609) ning ettepanekus määruse kohta, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (KOM(2005) (608). Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud 1000 eurot lähetuse kohta Komiteed: komiteemenetluse komitee: tollikomitee, üks koosolek aastas, 27 eksperdi reisikulud [1] KOM/2005/111, 6. aprill 2005 (Mõju hindamine – SEK 2005/423). [2] „Tolliprogramm“ tähendab tollialast programmi üldises mõttes, sõltumata sellest, millise konkreetse programmiga on tegemist (Toll 2000, 2002, 2007 või 2013). Kui räägitakse konkreetsest programmist, siis nimetatakse seda vastavalt kas „Toll 2007“ või „Toll 2013“. [3] KOM(2005) 330, 20. juuli 2005 ja SEK (2005) 622/3, 2.5.2005. [4] ELT L 144, 30.4.2004, parandatud versioon ELT L 181, 18.5.2004, lk 2. [5] KOM(2005) 609 (lõplik), 30.11.2005. [6] ELT C , , lk. . [7] ELT C , , lk. . [8] ELT L 36, 12.2.2003, lk 1. [9] Lisada läbirääkimiste käigus. [10] EÜT C 172, 18.6.1999, lk 1, kokkulepet on viimati muudetud otsusega 2003/429/EÜ (ELT L 147, 14.6.2003, lk 25). [11] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. [12] Liigendatud assigneeringud. [13] Liigendatud assigneeringud. [14] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise 14 peatüki 14 01 alla. [15] Kulud, mis kuuluvad jaotise 14 artikli 14 01 04 alla. [16] Halduskulude rea puhul eeldatakse programmiga seotud tegevuse võimalikku hajutamist. Eelarvenäitajad muudetakse kättesaadavaks üksnes pärast asjaomast valdkonda hõlmava teostatavusuuringu lõpuleviimist 2006. aastal [17] Kulud, mis kuuluvad peatüki 14 01 alla, välja arvatud artiklid 14 01 04 ja 14 01 05. [18] Mille kulud EI OLE kaetud võrdlussummast. [19] Mille kulud EI OLE kaetud võrdlussummast. [20] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas. [21] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele. [22] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.