EUROOPA KOMISJON Brüssel,8.7.2016 COM(2016) 449 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 453/2008 (ühenduse vabade ametikohtade kvartalistatistika kohta) rakendamist



KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 453/2008 (ühenduse vabade ametikohtade kvartalistatistika kohta) rakendamist 1.Sissejuhatus Vabade ametikohtade statistikas esitatakse teave vabade ametikohtade arvu kohta teataval ajahetkel. Kõnealune statistika kajastab tööjõunõudluse seda osa, mis ei ole kaetud tööjõupakkumisega, ning annab olulist teavet tööturu vajaduste mittevastavuse suuruse ja struktuuri kohta. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 453/2008 ühenduse vabade ametikohtade kvartalistatistika kohta (edaspidi „vabade ametikohtade kvartalistatistika määrus“) kehtestatakse vabade ametikohtade kvartalistatistika koostamise, esitamise ja analüüsimise raamistik. Vabade ametikohtade kvartalistatistika määruse artikli 10 kohaselt peab komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande määruse rakendamise kohta hiljemalt 24. juuniks 2010 ja seejärel iga kolme aasta tagant. Aruandes tuleb hinnata liikmesriikide esitatud statistikat ja Euroopa koondandmete kvaliteeti ning määrata kindlaks parandamist vajavad valdkonnad. Käesolev aruanne on kolmas, mille komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitab. Selles toetutakse kogemustele, mis on saadud igas kvartalis andmete esitamisest ja liikmesriikide iga-aastastes kvaliteediaruannetes esitatud dokumentidele. Aruande 2. jaos on esitatud viimase kolme aasta jooksul vabade ametikohtade kvartalistatistika määruse rakendamisel tehtud edusammud. 3. jaos on esitatud hinnang vabade ametikohtade statistika kvaliteedile ning 4. jaos käsitletakse Euroopa koondandmeid. 5. jaos on esitatud järeldused ja soovitatakse viise, kuidas kasutajate ootusi veelgi paremini täita. 2.Rakendamine 2.1.Õigusraamistik Vabade ametikohtade kvartalistatistika määrusega kehtestatud üldise raamistiku täiendamiseks võttis komisjon vastu kaks rakendusmäärust: - komisjoni määrus (EÜ) nr 1062/2008, millega määratakse kindlaks sesoonse korrigeerimise menetlus, mida rakendatakse alates 2014. aasta esimesest kvartalist, liikmesriikide komisjonile esitatavate iga-aastaste kvaliteediaruannete struktuur ja sisu ning kuupäev, millal kõnealused aruanded saadetakse; - komisjoni määrus (EÜ) nr 19/2009, milles on määratletud mõiste „vaba ametikoht“ ning kindlaks määratud andmete saatmise tähtajad ja ajavahemikud, mis tuleb hõlmata esimese andmete komplektiga. Käesoleva õigusakti lisas on loetletud riigid, kes teevad otstarbekusuuringu, ning nende raames käsitletavad teemad. Vastavalt eespool nimetatud õigusaktidele on kõik liikmesriigid kohustatud esitama vabade ametikohtade arvu ja hõivatud ametikohtade arvu aegread alates 2010. aasta esimesest kvartalist. Nad peavad seda tegema hiljemalt 70 päeva jooksul pärast kvartali lõppu. Liikmesriigid, kelle töötajate arv moodustab üle 3 % ELi töötajate koguarvust, peavad edastama andmed hiljemalt 45 päeva jooksul pärast iga kvartali lõppu. Liikmesriigid peavad esitama vabade ametikohtade ning hõivatud ametikohtade arvu, hõlmates kõik ettevõtjad ja NACE Revision 2 majanduse tegevusalade klassifikaatori jaod. Siiski on väikeettevõtjate (vähem kui 10 töötajaga üksused) ja NACE jagude O–S (kus põhitegevus hõlmab avalikku haldust, tervishoiuteenuseid ja haridust) puhul vabade ametikohtade kvartalistatistika määrusega ette nähtud, et liikmesriigid, kellel on raskusi andmete esitamisega, peaksid tegema otstarbekusuuringud. Otstarbekusuuringu tegid Taani, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Malta ja Austria. Nende uuringute tulemusena hõlmasid Hispaania ja Austria määrusega viivitamata kõik majandusharud. Taani on alustanud andmete kogumist väikeettevõtjate kohta, kuid ei tee vabade ametikohtade statistikat NACE jagude O–S (edaspidi „avalik sektor“) kohta. Malta koostab vabade ametikohtade statistikat avaliku sektori, kuid mitte väikeettevõtjate kohta. Prantsusmaa ja Itaalia puhul ei ole kaetud ei väikeettevõtjad ega avalik sektor. 2.2.Pärast viimase aruande esitamist toimunud areng Pärast teise aruande esitamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule 2013. aastal uuris komisjon võimalust vaadata läbi kehtivad õigusaktid, et parandada vabade ametikohtade statistika katvust. Liikmesriigid on veelgi parandanud vabu ametikohti käsitlevate andmete kogumist ja edastamist ning Eurostat on hakanud kord kvartalis avaldama pressiteateid vabade ametikohtade statistika kohta. Neid küsimusi käsitletakse üksikasjalikumalt järgmistes punktides. 2.2.1.Õigusaktide läbivaatamine

Komisjon selgitas otstarbekusuuringute alusel välja, kas tuleks välja töötada uus seadusandlik ettepanek ja hakata koguma andmeid vabade ametikohtade kohta ka riikides, kus avalik sektor ja/või väikeettevõtjad ei ole hõlmatud. Leiti, et läbivaatamine tuleks teha ELi ettevõtlusstatistika õigusaktide läbivaatamise laiemas kontekstis (kavandatud integreeritud ettevõtlusstatistika raammäärus). 2.2.2.Sesoonselt korrigeeritud andmed Komisjoni määruse (EÜ) nr 1062/2008 artikli 1 kohaselt pidid liikmesriigid alustama sesoonselt korrigeeritud andmete esitamist siis, kui nad on vabade ametikohtade kvartalistatistika määruse kohaselt esitanud andmed 16 vaatlusperioodi kohta. Kuna esimeseks kvartaliks oli 2010. aasta 1. kvartal, siis tuli sesoonselt korrigeeritud andmeid asjaomase vaatluskvartali – 2014. aasta 1 kvartali – kohta tingimata esitada 2014. aasta juunis. Sesoonselt korrigeeritud andmed vabade ja hõivatud ametikohtade kohta tuleb esitada vähemalt üksikute või koondatud NACE jagude B–E, F, G–I, J, K, L, M-N, O–Q ja R–S kohta. Liikmesriikidel, kelle aegreas sesoonsust ei leita, tuleb saata sama aegrida kaks korda, et Eurostat saaks sesoonsuse puudumist kontrollida. Kõik liikmesriigid peale Belgia, Soome ja Rootsi esitavad nüüd sesoonselt korrigeeritud andmeid vabade ja hõivatud ametikohtade kohta. Rootsi esitab sesoonselt korrigeeritud andmeid vabade ametikohtade, kuid mitte hõivatud ametikohtade kohta. Belgia ja Soome ei ole sesoonselt korrigeeritud andmeid esitanud, sest neis riikides muutus vabade ametikohtade statistika metoodika ja selle tulemusel aegrida katkes. Belgia saab sesoonselt korrigeeritud andmeid esitada alates 2016. aasta juunist, mil vaatluskvartal on 2016. aasta 1. kvartal, ja Soomes alates 2017. aasta juunist, mil vaatluskvartal on 2017. aasta 1. kvartal. Rootsi on lubanud puuduvad sesoonselt korrigeeritud andmed esitada 2016. aasta juunis. EFTA riikidest ei ole sesoonselt korrigeeritud andmeid esitanud Island, Norra ja Šveits; Liechtenstein on vabade ametikohtade kvartalistatistika määruse täitmisest vabastatud. Eurostat peab sidet EFTA statistikaametiga. 2.2.3.Pressiteated Eurostat hakkas alates 2014. aasta juunist kord kvartalis avaldama pressiteateid vabade ametikohtade määra kohta. See uus väljaanne suurendas kasutajate tähelepanu vabade ametikohtade statistikale ja võeti hästi vastu. Kuid mõned kasutajad, näiteks Euroopa Keskpank, märkisid, et kogu majanduse peaksid hõlmama ka need neli liikmesriiki, kes ei ole seda veel teinud (Taani, Prantsusmaa, Itaalia ja Malta). Kasutajad soovivad ka vabade ametikohtade arvu ja vabade ametikohtade määra statistika avaldamist kõikide liikmesriikide, euroala ja Euroopa Liidu kohta. Vähendatud on vabade ametikohtade arvu avaldamise piiranguid, näiteks Iirimaa lubas nende andmete avaldamist alates 2014. aasta 4. vaatluskvartalist, Prantsusmaa ja Itaalia ei luba endiselt neid andmeid avaldada, kuna need katavad ainult osa majandusest. See takistab Euroopa koondandmete avaldamist. 3.Kvaliteet Kvaliteeti hinnatakse komisjoni määruses (EÜ) nr 1062/2008 sätestatud kuue peamise mõõtme alusel: asjakohasus, täpsus, ajakohasus ja õigeaegsus, ühtsus, võrreldavus ning kättesaadavus ja selgus. 3.1.Asjakohasus Statistiliste andmete kogumine vabade ametikohtade kohta on väga oluline, kuna see on ainus statistika, millega mõõdetakse rahuldamata nõudlust tööjõu järele. Komisjon (tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat ning majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat) ja Euroopa Keskpank kasutavad vabade ametikohtade kvartalistatistikat majandustsükli ja tööturu lühiajaliste arengute analüüsimiseks. Vabade ametikohtade määr kuulub Euroopa peamiste majandusnäitajate hulka. Need on esmane teabeallikas Euroopa Liidu, euroala ja liikmesriikide lühiajalise tsüklilise majandusarengu analüüsimiseks ja jälgimiseks. Vabade ametikohtade statistikat käsitlevaid andmeid kasutatakse ka näitajatepõhistes struktuursetes analüüsides, mida koostatakse aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020“ raames. Üks vabade ametikohtade statistika näitaja on võetud ka ühisesse hindamisraamistikku – tulemustabelisse, mida kasutatakse strateegia „Euroopa 2020“ raames tööhõivega seotud edusammude jälgimiseks. Ühte vabade ametikohtade statistika näitajat sisaldab ka ühise hindamisraamistiku muutujatel põhinev tööhõive olukorra jälgimise vahend, mis kajastab teatavaid olulisemaid tööturu probleeme. Vabade ametikohtade statistika oleks palju tõhusam, kui see kataks ka NACE jagusid O–S ja väikeettevõtjaid. 3.2.Täpsus Täpsuse näitaja on liikmesriikide arvutatud vabade ametikohtade arvu variatsioonikordaja (sesoonselt korrigeerimata), mille puhul võetakse arvesse iga riigi valimi kavandamise karakteristikuid. Variatsioonikordaja on hinnatavas kogumis esinev standardviga protsentides. Sellega mõõdetakse vabade ametikohtade hinnangulise arvu varieeruvust. Vaatlusaastaks valitud 2014. aasta kvaliteediaruannetes esitatud teabe kohaselt jäi vabade ametikohtade koguarvu variatsioonikordaja enamiku liikmesriikide puhul alla kümne protsendi Erandi moodustasid Belgia, Bulgaaria, Küpros, Soome, Prantsusmaa, Läti ja Hispaania (vähemalt üks neljast kvartaliuuringust). Valimi suurus ja vastamise määr mõjutavad oluliselt hinnangute täpsust. Kvaliteediaruannete kohaselt ulatus valimi suurus ligikaudu 1 300 ettevõtjast Maltal ja 3 000 Küprosel 75 000ni Saksamaal (neljanda kvartali uuring) ja 100 000ni Poolas. Vastamise määr ulatus 17 %st Saksamaal (neljanda kvartali uuring) ja 42 %st Horvaatias (ainsad riigid, kus vähemalt ühe kvartali määr jäi alla 50 %) kuni 99 %ni Rumeenias. Hinnangute muutmine on kasutajate jaoks oluline probleem ja mõjutab märkimisväärselt täpsust. Olukord on erinev vabade ametikohtade määra kahe versiooni puhul. T+50 päeval avaldatavaid euroala ja EL 28 vabade ametikohtade koondmäära kiirhinnanguid võidakse muuta T+78 päeval, mil avaldatakse lõplikud hinnangud. Kuigi kiirstatistika ei hõlmanud kõiki riike, ei olnud euroala ja EL 28 koondandmete muudatused suuremad kui 0,1 protsendipunkti. Lisaks võivad T+78 päeval avaldatavad hinnangud euroala ja EL 28 kohta vajada järgmises versioonis jälle muutmist. Praktikas ei ole tulnud hinnanguid muuta rohkem kui 0,1 protsendipunkti võrra, välja arvatud üks pressiteade, milles märkimisväärselt muudeti Saksamaa andmeid. Saksamaa vabade ametikohtade määra tuli muuta seetõttu, et kasutati uut ekstrapoleerimise meetodit.

3.3.Ajakohasus ja õigeaegsus Statistilised andmed vabade ametikohtade kohta esitati üldiselt tähtaegselt: 27 liikmesriiki esitasid need üldiselt tähtaja jooksul ning Kreeka esitas need väikese, 2–3päevase hilinemisega. Esimeste andmekogumite esitamisel esines siiski mõningaid kvaliteediprobleeme. Seetõttu ei saanud Eurostat lõplikke vabade ametikohtade andmeid õigel ajal avaldada. 3.4.Ühtsus ja võrreldavus Vabade ametikohtade ühtsust ei ole võimalik otseselt kontrollida, sest Euroopa tasandil puudub muu ühtlustatud meetod tööturu rahuldamata nõudluse mõõtmiseks. Kuigi paljudes riikides loetakse riiklikele tööturuasutustele teatatud vabad ametikohad kokku, on kõnealuste andmete kasutamine vabade ametikohtade statistika ühtsuse kontrollimiseks problemaatiline, kuna nende puhul on probleemiks ulatuslik alakatvus ja pealegi on nende aluseks siseriiklikud määratlused. Hõivatud ametikohtade arvu, mis on vabade ametikohtade määra nimetaja osa, saab võrrelda muudest allikatest saadud teabe, eelkõige tööjõu-uuringu raames kajastatud töötajate arvuga. Võrdlused ja erinevuste hilisemad hindamised peavad arvesse võtma allikate kontseptuaalseid ja uuringupõhiseid erinevusi. Tööjõu-uuringus kajastatud saadud töötajate arv ja vabade ametikohtade statistikas kajastatud hõivatud kohtade arv kõigub enamasti -20 % ja 20 % vahel. Väga suurt negatiivset erinevust (suurem kui -40 %) Luksemburgi puhul seletab märkimisväärne piiriülese töötamise mõju, mis tekitab suure lahknevuse tööjõu-uuringus kasutatava riigisisese tööturu määratluse ja vabade ametikohtade statistika puhul kasutatava riikliku määratluse (mis hõlmab ka mitteresidentidega täidetud ametikohti) vahel. Ungari ja Rumeenia puhul täheldati suuremat kui 30 % positiivset erinevust. Vastavalt Ungari 2014. aasta kvaliteediaruandele võib erinevust seletada sellega, et vabade ametikohtade statistika ei hõlma alla 5 töötajaga ettevõtjaid, kuid tööjõu-uuringus on väiksemad sektorid (nt NACE B jagu) ja kogu avaliku sektor üleesindatud. Rumeenia selgitas, et tööjõu-uuring hõlmab ka sõjaväge ja mitteametlikku sektorit, kuid vabade ametikohtade statistika ei hõlma isikuid, kelle tööleping on ajutiselt peatatud, näiteks rasedus- ja sünnituspuhkusel, lapsehoolduspuhkusel, haiguspuhkusel, palgata puhkusel ja muul põhjusel töölt eemal viibivaid isikuid. Võrreldavuse puhul on oluline võrdluskuupäev, millal vabade ametikohtade statistika kohta teatavas kvartalis andmeid kogutakse. Komisjoni määruse (EÜ) nr 19/2009 artikli 2 kohaselt eelistatakse andmete pidevat kogumist või kogumist teatavatel kvartali kuupäevadel. Praegu seda enamikus liikmesriikides veel ei tehta. Seetõttu soovitatakse neil hakata koguma andmeid mitme kuupäeva kohta, et andmed oleksid representatiivsed kogu kvartali kohta. Võrreldavusega seotud peamiseks probleemiks on see, et kõik liikmesriigid hõlmaksid vabu ametikohti käsitlevatesse uuringutesse kogu majanduse, st väikeettevõtjad ja NACE jaod O–S. Vastavalt punktides 2.2 ja 2.3 märgitule ei täida neli liikmesriiki siiani kõnealust eesmärki. 3.5.Kättesaadavus ja selgus Vabade ametikohtade statistikat levitatakse Eurostati tavapäraste kanalite kaudu, nimelt veebipõhises andmebaasis ning sellekohasel Eurostati veebisaidi leheküljel „Statistics Explained“. Veebisait pakub õigeaegset teavet, sealhulgas aja jooksul toimunud muutusi kirjeldavaid tabeleid, vabade ametikohtade määra kohta nii Euroopa koondandmetena kui ka riikide kaupa. Liikmesriikide iga-aastased kvaliteediaruanded on võimaldanud Eurostatil ajakohastada kasutajatele pakutavaid metaandmeid. Seega võib öelda, et andmed vabade ametikohtade määra kohta vastavad kõigile andmete kättesaadavuse ja selguse nõuetele. 4.Euroopa koondandmed Erinevalt vabade ametikohtade määra andmetest andmeid vabade ametikohtade koguarvu kohta ei avaldata, kuna väikeettevõtjad ja avalik sektor on vaid osaliselt kaetud. Just seetõttu ei ole Prantsusmaa ja Itaalia seni lubanud vabade ametikohtade arvu avaldada. Mõnes sellises riigis, kus on hõlmatud kogu majandus, on tehtud kvaliteediuuringuid, et võrrelda näiteks väikeettevõtjate vabade ametikohtade määra suuremate ettevõtjate vabade ametikohtade määraga, ning leitud, et suuremate ettevõtjate vabade ametikohtade määr on üldiselt madalam väikeetevõtjate omast. See võib tähendada, et ELi ja euroala vabade ametikohtade arvu on praegu veidi alahinnatud. Kui see märkus kõrvale jätta, võib Euroopa koondandmete kvaliteeti pidada rahuldavaks. Sesoonne korrigeerimine peaks andma selgema pildi ELi andmete tegeliku muutuse kohta. Eurostat avaldab sesoonselt korrigeeritud Euroopa koondandmed 2016. aasta teisel poolel. Üldiselt on Euroopa koondandmetes tehtud väiksemaid muudatusi, nagu osutatud punktis 3.2 „Täpsus“. 5.Järeldused Viimase kolme aasta jooksul on vabade ametikohtade statistikat käsitlevate õigusaktide rakendamisel ja usaldusväärse vabade ametikohtade statistika kogumisel tehtud suuri edusamme. Eelkõige on liikmesriigid hakanud esitama sesoonselt korrigeeritud andmeid ja Eurostat avaldab neid korrapäraselt. Eurostat kavatseb sesoonselt korrigeeritud Euroopa koondandmed avaldada 2016. aasta teisel poolel. Vabade ametikohtade andmeid on esitatud aegsasti ja Euroopa koondandmeid on avaldatud kavakohaselt, kuid ajakohasust tuleks järgnevatel aastatel veel parandada. Üldiselt võib öelda, et avaldatud Euroopa koondandmetes on hiljem tulnud teha ainult väikseid muudatusi, seda nii kiirhinnangute kui ka lõplike hinnangute puhul.