Kommenteeritud kokkuvõte

Piiriülese e-kaubanduse käibemaksusüsteemi ajakohastamise mõjuhinnang

A. Vajadus meetmete järele

Miks? Mis on lahendamist vajav probleem?

Piiriülese e-kaubanduse käibemaksusüsteemi ajakohastamiseks on kolm selget põhjust. Nende probleemide algpõhjused tulenevad praeguse käibemaksudirektiivi sätetest, mistõttu ei saa liikmesriigid neid lahendada ilma ELi tasandil meetmeid võtmata. Esiteks, käibemaksukohustuste keerukus on olnud üks peamisi põhjusi, miks mõned ettevõtjad ei tegele piiriülese e-kaubandusega, ja seega tähendab see ühtse turu kättesaamatust paljude ettevõtjate jaoks. Hinnanguliselt on käibemaksukohustuste järgimise kulud keskmiselt 8 000 eurot aastas iga liikmesriigi kohta, kuhu ettevõte tarnib. See on ettevõtjatele, eelkõige VKEdele, märkimisväärne kulu. Teiseks ei ole praegune süsteem neutraalne, kuna seab ELi ettevõtjad selgelt halvemasse olukorda võrreldes ELi mittekuuluvate riikide ettevõtjatega, kes võivad õiguspäraselt ja muul viisil teha ELi käibemaksuvabu tarneid. Arvestades, et käibemaksumäär võib olla isegi 27%, on turg märkimisväärselt moonutatud kolmandate riikide kasuks, kui käibemaksu ei kohaldata. Kolmandaks, kehtiva süsteemi keerukus ning praegune erand väikeste saadetiste impordi puhul tähendab, et liikmesriigid kaotavad oluliselt maksutulu. Hinnanguliselt võib piiriüleselt e-kaubanduselt saamata jäänud käibemaks ja mittevastavustest saadav kahju ulatuda kuni 5 miljardi euroni aastas.

Mida selle algatusega loodetakse saavutada?

Algatuse erieesmärgid on: i) minimeerida koormust, mille põhjustavad piiriülese e-kaubanduse jaoks erinevad käibemaksusüsteemid, mis takistavad liidusisest kaubandust ja põhjendamatult piiravad tarbijate valikuid, ii) pakkuda võrdseid võimalusi ELi ettevõtjatele, kes tegutsevad traditsioonilises majandusharudes või riigisisese või piiriülese e-kaubanduse valdkonnas, iii) hõlbustada liikmesriikide ametiasutuste jaoks nõuetele vastavuse järelevalve ja pettusevastast võitlust, ning iv) tagada, et käibemaksutulu laekub tarbimisliikmesriigile.

Milline on ELi tasandi meetmete lisaväärtus?

Riikliku tasandi meetmetega ei saa lahendada eespool nimetatud küsimusi, kui puudub kooskõlastatud tegevus ELi tasandil. Peamised põhjused, mis loovad ELi ettevõtjate jaoks ebavõrdsed võimalused, nagu käibemaksuvabastus väikesaadetiste impordi puhul ja ELi sisese kaugmüügi künnised, on sätestatud käibemaksudirektiivis ning seetõttu on seda kõnealuste probleemide lahendamiseks vaja muuta. Piiriüleste käibemaksukohustuste lihtsustamise, nt väikese ühe akna (Mini One Stop Shop, MOSS) süsteemi laiendamine ja parem koordineerimine liikmesriikide vahel, et tagada nõuetekohane maksustamine, saab saavutada vaid ELi tasandil.

B. Lahendused

Milliseid seadusandlikke ja mitteseadusandlikke poliitikavariante on kaalutud? Kas on olemas eelistatud variant? Miks?

Kaaluti kuut varianti. Nimetatud võimaluste puhul on inspiratsiooni ammutatud komisjoni digitaalmajanduse maksustamise eksperdirühma 2014. aasta aruandest ning aruteludest ettevõtjate, sh VKEde, liikmesriikide ja komisjoni talituste vahelise juhtrühmaga. Variandid on kavandatud nii, et saada vastastikust kasu minimaalsest sekkumisest neutraalsuse aspektide käsitlemiseks (2. variant), piiriülese künnise kehtestamisest, et tegelda mikroettevõtete ja idufirmade probleemidega, ning ulatuslikumast sekkumisest variantide 4, 5 ja 6 puhul, mis hõlmavad MOSS-süsteemi laiendamist, et võimaldada ettevõtjatel lihtsalt arvesse võtta teistes liikmesriikides kohaldatavaid makse. Variant 5 võimaldab ettevõtjatel kasutada samu kohustusi kui riigisiseste tehingute puhul, mitte kohaldada 28 erinevat eeskirja sõltuvalt tarbimisliikmesriigist. Variandis 6 pakutakse välja ühtlustatud eeskirjad ettevõtjatele, kes kasutavad laiendatud MOSSi ELi-siseste ettevõtjalt tarbijale suunatud tehingute puhul. Eelistatakse 5. varianti, millega nähakse ette teatavad lihtsustused 2018. aastal, kuid suurem osa reforme, eelkõige MOSS-süsteemi laiendamine, jõustub 2021. aastal. Arvestades, et käibemaks on maks, mille üldine õiguslik raamistik on määratud käibemaksudirektiivis (2006/EC/112), ei ole neid eesmärke võimalik saavutada ilma seadusandliku ettepanekuta muuta kõnealust direktiivi ja sellega seotud määruseid.

Kes millist varianti toetab?