[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 20.10.2005

SEK(2005) 1305 lõplik

Soovitus:

NÕUKOGU OTSUS,

milles sätestatakse kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 8, et Ungari võetud meetmed vastuseks asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel antud nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitusele on osutunud ebapiisavaks

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Taust

Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust reguleerivad asutamislepingu artikkel 104 ja nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kiirendamise ja selgitamise kohta, mis on osa stabiilsuse ja kasvu paktist, ning mida on viimati muudetud nõukogu 27. juuni 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 1056/2005.

Pärast Ungari ühinemist ühendusega 1. mail 2004 algatas komisjon oma talituste 2004. aasta kevadel koostatud majandusprognoosi alusel, milles võeti arvesse Ungari poolt märtsis 2004 esitatud andmeid, Ungari suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse, pidades silmas asjaolu, et eelarvepuudujääk ületas 2003. aastal 3% SKTst. Komisjoni soovituse alusel otsustas nõukogu 5. juulil 2004, et Ungari puhul on tegemist ülemäärase eelarvepuudujäägiga, ning andis samal ajal välja vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 soovituse selle korrigeerimiseks. Nõukogu soovitas Ungari ametiasutustel võtta keskpika perioodi jooksul meetmeid, et viia eelarvepuudujääk 2008. aastaks usaldusväärsel ja jätkusuutlikul moel alla 3% SKTst vastavalt eelarvepuudujäägi vähendamise kavale, mis on sätestatud nõukogu 5. juuli 2004. aasta arvamuses mais 2004 esitatud Ungari lähenemisprogrammi kohta. Eelkõige soovitati Ungari ametiasutustel võtta 5. novembriks 2004 tõhusad meetmed, et saavutada 2005. aastaks kavandatud puudujääk.

18. jaanuaril 2005 otsustas nõukogu vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 8, et Ungari ei ole võtnud tõhusaid meetmeid vastuseks nõukogu soovitusele ning 2005. aasta kavandatud puudujäägi saavutamisest ollakse tõenäoliselt kaugel. Ungari on liikmesriik, kelle suhtes kehtib erand. See tähendab, et Ungari suhtes ei kohaldata asutamislepingu artikli 104 lõikeid 9 ja 11, kuid Ungari on kohustatud hoiduma ülemäärasest eelarvepuudujäägist. Seega saab ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse käigus adresseerida sellele riigile edasisi soovitusi ainult asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel.

Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 7 võttis nõukogu 8. märtsil 2005 vastu Ungarit käsitleva uue soovituse, lähtudes komisjoni soovitusest[1]. Nõukogu soovitas Ungari ametiasutustel võtta keskpika perioodi jooksul meetmeid, et viia eelarvepuudujääk aastaks 2008 usaldusväärsel ja jätkusuutlikul moel alla 3% SKTst. Selles soovituses viidati eelarvepuudujäägi vähendamise kavale, mis on sätestatud nõukogu 8. märtsi 2005. aasta arvamuses detsembris 2004 esitatud Ungari ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, ning rõhutati selle tähtsust võlgade vähendamisel ja väliskaubandusbilansi parandamisel. Ajavahemikul 2004–2008 olid valitsemissektori eelarvepuudujäägi asjaomased eesmärgid vastavalt 4,4%, 3,6%, 2,9%, 2,2% ja 1,6%[2]. Selleks soovitati võtta 8. juuliks 2005 tõhusad lisameetmed, võimaluse korral struktuurilised meetmed, et saavutada 2005. aasta kavandatud puudujääk 3,6% SKTst.[3] Lisaks sellele soovitas nõukogu Ungari ametiasutustel seada igasuguste maksude vähendamise ajastuse ja elluviimise eelduseks detsembris 2004 esitatud ajakohastatud lähenemisprogrammi kavandatud puudujäägi saavutamine. Peale selle soovitati Ungari ametiasutustel liikuda edasi kavandatud avaliku halduse ning tervishoiu- ja haridussüsteemide reformidega, mis on samuti seotud riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamisega, ning kasutada iga võimalust eelarve korrigeerimise kiirendamiseks.

13. juulil 2005. aastal esitas komisjon teatise nõukogule,[4] mille aluseks võeti koostamise ajal olemasolev teave, sealhulgas märtsis ja juunis valitsuse võetud parandusmeetmed kõrvalekallete kompenseerimiseks kogusummas 1,5% SKTst, ning Ungari valitsuse kindel otsus jätkata vajadusel meetmeid. Selle taustal ilmnes, et 2005. aastaks kavandatud puudujääki 3,6% SKTst oli võimalik saavutada ning et Ungari valitsus oli võtnud tõhusaid meetmeid vastuseks nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitusele meetmete kohta, et saavutada 2005. aastaks kavandatud puudujääk 8. juuliks 2005. Komisjon jõudis järeldusele, et edasisi samme ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse käigus vaja võtta ei ole. Samas rõhutas komisjon, et Ungari eelarve seisund on endiselt ebakindel. Eelkõige toodi esile, et 2005. aastaks kavandatud eelarvepuudujäägi saavutamiseks on vaja (i) kõigi kavandatud meetmete tõhusat rakendamist ja (ii) lisameetmeid, mida valitsus on avalikult kohustunud võtma, kui aasta lõpu poole ilmneb veelgi ülekulusid. Lisaks rõhutati, et eelarvepuudujäägi eesmärgiks seatud 2,9% SKTst saavutamine 2006. aastal nõuaks olulisi korrigeerimisi ja otsustavaid meetmeid, sealhulgas mõistliku eelarve vastuvõtmist 2006. aastaks. Teatises märgiti, et komisjon peaks soovitama nõukogul tugevdada eelarve järelevalvet ja võtta ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames ettenähtud meetmeid, juhul kui mõnes hilisemas etapis ilmneb, et kavandatud meetmeid ei rakendata.

Hiljutised muutused, mis märkimisväärselt halvendavad eelarveseisundit ja väljavaateid

20. septembril 2005 esitasid Ungari ametiasutused ajakohastatud ülemäärase puudujäägi teatise, milles 2005. aasta puudujäägiks kujunes 6,1% SKTst algselt kavandatud 3,6% SKTst asemel, kuigi makromajanduslikus stsenaariumis ei toimunud märkimisväärseid muutusi. Selles ajakohastatud teatises võeti arvesse, et olemasolevate maanteede, sealhulgas 2005. aasta lõpus valmivate maanteede kavandatud müüki riigi omandisse kuuluvale teedeettevõttele (AAK) ei saa käsitleda kui puudujääki vähendavat meedet ning et valitsemissektori töötajatele 13. kuupalga väljamaksmist tuleb kajastada selle aasta sees, mille kohta see väljamakse käib, kuigi väljamakse tehakse sageli alles järgmise aasta alguses[5]. Need asjaolud suurendavad 2005. aasta puudujääki vastavalt 1,9% ja 0,1%. Teatises oli esitatud ka täiendav kõrvalekalle 0,5% SKTst. Pool sellest mahajäämusest tuleneb käibemaksutulude alalaekumisest, mis on omakorda osaliselt seotud poliitilise meetmega[6]. Puudujäägi teine osa on seotud ülekuludega. Ungari valitsus teavitas komisjoni, et vastupidi eelnevatele lubadustele ei kavatse ta võtta meetmeid sellise arengu korrigeerimiseks. Lisaks statistilisele selgitusele ja kompenseerimata kõrvalekalletele tuleb samuti märkida, et võrreldes märtsi teatisega suurendati 2005. aasta teise samba pensioniskeemi makseid 0,2% SKTst (1,1%lt SKTst kuni 1,3%le SKTst), seega teatatud eelarvepuudujäägi, milleks on 6,1% SKTst, halvenemine võrreldes 2005. aasta nõukogu soovituses eesmärgiks seatud 3,6% SKTst on tegelikult 2,7%[7]. 2005. aasta tulemus võib osutuda veelgi halvemaks edasiste kõrvalekallete korral (mida ei saa välistada eelkõige kulude poolel), mida samuti ei kompenseerita parandusmeetmetega. Septembri teatise kohaselt jääb 2005. aasta valitsemissektori võla suhe SKTsse alla 60%, peatudes 57,1% juures. Välisvääringus nomineeritud võlad moodustavad valitsemissektori võlast ligikaudu kolmandiku ja seega mõjutab võla suhet SKTsse vahetuskursside kõikumine.

2006. aasta puudujäägi puhul leiti juba 2005. aasta juuli teatises, et isegi kui 2005. aasta eesmärgiks seatud 3,6% SKTst saavutatakse, osutub 2006. aasta eesmärgiks seatud 2,9% SKTst saavutamine raskeks, eelkõige arvestades maanteedega seotud ühekordsete meetmete lõppemist ja eespool osutatud kavandatavaid maksukärpeid (viimasega jääb hinnanguliselt saamata tulu suurusjärgus 1,1% SKTst). Sel ajal peeti veel vajalikuks valitsuse poolt heaks kiidetud parandusmeetmete võtmist. 30. septembril esitas valitsus 2006. aasta eelarve ettepaneku, milles nähti ette eelarve puudujääk 4,7% SKTst. Samas näib, et kõnealune puudujääk ei sisalda täies ulatuses 2005. aastal tarnitavate sõjalennukite arvelevõtmist. Euroopa rahvamajanduse arvepidamise süsteemi (ESA 95) kohaselt tuleb kõnealused kulud kirjendata 2005. aastal, kuigi suurem osa makseid lükatakse edasi tulevastesse perioodidesse. Uueks eelarvepuudujäägiks seatud 5,2% SKTst (sisaldab sõjalennukite täielikku arvelevõtmist) on oluliselt suurem võrreldes artikli 104 lõike 7 kohase nõukogu 2005. aasta märtsi soovitusega (heaks kiidetud nõukogu arvamuses 2004. aasta detsembri ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta ja nõukogu soovituses), milles eelarvepuudujäägiks oli seatud 2,9% SKTst. Algse ja uue eesmärgi vaheline erinevus on tõenäoliselt suurem kui 2,3% SKTst, võttes arvesse hiljuti teatatud samasugust kasvu 2005. aasta pensionifondide maksete puhul.

Lisaks on ohus 2006. aasta tunduvalt suurem eelarvepuudujääk: kõrvuti puudujäägi kõrge tasemega 2005. aastal (sisaldab otsust, mille kohaselt maanteede müük ei ole käsitletav 2005. aasta valitsemissektori tuluna), millel on üldmõju 2006. aastale, ning ESA eeskirjadest tuleneva kohustusega kajastada sõjalennukite ost lennukite tegeliku tarnimise perioodis, mille tulemusena lisandub 2006. aastal 0,5% SKTst, tuleb arvesse võtta ka järgmisi asjaolusid: (i) maksureformi negatiivne mõju tuludele (1,1 protsentpunkti SKTst), (ii) otsus, mille kohaselt tõstetakse „100 sammu” reformikava raames peretoetusi 0,4% võrra SKTst. Eespool osutatu põhjal võib eeldada, et puudujääk kasvab 2006. aasta täpsustatud eesmärgist oluliselt kõrgemale, kui parandusmeetmeid ei võeta. Valitsus on märku andnud, et vastupidi ajakohastatud lähenemisprogrammis esitatud kavale paigutatakse uute maanteede ehitamisega seotud kulud ümber avaliku ja erasektori ettevõtjate partnerluse raamesse ning seega väheneks 2006. aasta valitsussektori investeerimiskulutused 1,2% võrra SKTst. Selline ümberpaigutus oleks kooskõlas ka ESA eeskirjadega. Kuid isegi kui ümberpaigutuse vastavus leiaks kinnitust (mis sellegipoolest tõstataks küsimuse selle korrigeerimise jätkusuutlikkuse kohta), on endiselt vaja korrigeerimist ligikaudu 2% ulatuses, et saavutada 2006. aasta täpsustatud puudujääk. Valitsuses hiljuti vastu võetud eelarveprojekt samas ei sisalda struktuurilisi meetmeid, mis toetaksid sellist olulist vähendamist.

Lisaks rikub nii 2005. kui 2006. aasta puudujäägi eesmärkide läbivaatamine veel ühte nõukogu märtsi soovituse üksikasja, nimelt nõuet seada igasuguste maksude vähendamise ajastamise ja elluviimise eelduseks ajakohastatud lähenemisprogrammis kavandatud puudujäägi saavutamine. 2006. aasta eelarve ei sisalda mitte ainult olulist maksude vähendamist, vaid ka käibemaksu vähendamise (bensiini puhul) varasemat kohaldamist alates oktoobrist 2005.

Kokkuvõtteks:

(i) Meetmed 2005. aasta eesmärgiks seatud puudujäägi saavutamiseks, mille Ungari võttis vastuseks nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitusele, on osutunud ebapiisavaks, kuna nõukogu 2005. aasta märtsi soovituses seatud eesmärk jääb olulises ulatuses saavutamata. Selle põhjuseks on maanteede kavandatud müügi asjakohane statistiline töötlemine ja kõrvalekalded suurusjärgus ligikaudu 0,5% SKTst. Erinevalt varasematest lubadustest otsustas valitsus nende arengute korrigeerimiseks meetmeid mitte võtta. Tuleb märkida, et 2005. aasta eesmärk 3,6% oli esitatud 2004. aasta detsembri ajakohastatud lähenemisprogrammis,[8] mille nõukogu oli kinnitanud oma asjakohases arvamuses;

(ii) ajakohastatud lähenemisprogrammis püstitatud 2006. aasta eesmärgist ja nõukogu 2005. aasta märtsi soovitusest on 2006. aasta viimase eelarve koostamisel loobutud. Lisaks ei suudetaks saavutada ka tunduvalt kõrgemat eesmärki;

(iii) eelkõige maksude kavandatud vähendamine 2006. aastal on vastuolus nõukogu soovitusega, milles soovitati seada igasuguste maksude vähendamise ajastamise ja elluviimise eelduseks detsembris 2004 esitatud ajakohastatud lähenemisprogrammis kavandatud puudujäägi saavutamine; ning

(iv) ajavahemiku 2005–2006 oluline kõrvalekalle kavast korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk aastaks 2008, mille esitasid Ungari ametiasutused ja mis kiideti heaks nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitusega, muudab küsitavaks selle korrigeerimise usaldusväärsuse ning koos struktuurireformide venimisega süvendab tasakaalu puudumist makromajanduses.

Kui nõukogu leiab vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõike 8 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1056/2005) artikli 4 lõike 1 sätetele, et vastuseks artikli 104 lõike 7 kohastele soovitustele ei ole tõhusaid meetmeid võetud, võtab nõukogu vastu sellekohase otsuse. Neid järeldusi silmas pidades on komisjon arvamusel, et ei ole võetud tõhusaid meetmeid vastuseks artikli 104 lõike 7 kohasele nõukogu 2005. aasta märtsi soovitusele selles ette nähtud ajavahemiku jooksul, ning komisjon soovitab nõukogul vastav otsus vastu võtta.

Soovitus:

NÕUKOGU OTSUS,

milles sätestatakse kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 8, et Ungari võetud meetmed vastuseks asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel antud nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitusele on osutunud ebapiisavaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 104 lõiget 8,

võttes arvesse komisjoni soovitust

ning arvestades järgmist:

(1) Vastavalt asutamislepingu artiklile 104 hoiduvad liikmesriigid ülemäärasest riigieelarve puudujäägist.

(2) Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil muuta riigi rahandus usaldusväärseks, mis on hindade stabiilsust ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva kasvu tingimuste tugevdamise vahendiks. Stabiilsuse ja kasvu pakt sisaldab nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kiirendamise ja selgitamise kohta[9] valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kiireks korrigeerimiseks.

(3) Amsterdamis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu 17. juuni 1997. aasta otsuses[10] stabiilsuse ja kasvu pakti kohta on ametlikult kutsutud kõiki pooli, nimelt liikmesriike, nõukogu ja komisjoni rakendama asutamislepingut ning stabiilsuse ja kasvu pakti rangelt ning õigeaegselt.

(4) 5. juuli 2004. aasta otsusega 2004/918/EÜ otsustas nõukogu kooskõlas artikli 104 lõikega 6, et Ungaris on ülemäärane eelarvepuudujääk[11].

(5) Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 7 ja määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikega 4 võttis nõukogu 5. juulil 2004 vastu soovituse[12] Ungari ametiasutustele ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks võimalikult kiiresti ning keskmise tähtajaga meetmete võtmiseks, et saavutada eesmärk viia puudujääk alla 3% SKTst aastaks 2008 usaldusväärsel ning jätkusuutlikul viisil kooskõlas Ungari ametiasutuste esitatud ja nõukogu 5. juuli 2004. aasta arvamusega heaks kiidetud lähenemisprogrammis täpsustatud eelarvepuudujäägi vähendamise kavaga[13]. Kõnesolevas soovituses seati Ungari valitsusele 2005. aasta kavandatud eelarvepuudujäägi (4,1% SKTst) saavutamiseks vajalike tõhusate meetmete võtmise tähtajaks 5. november 2004.

(6) 18. jaanuaril 2005 tunnistas nõukogu kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 8 ning võttes arvesse komisjoni soovitust, et Ungari on valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks 2004. ja 2005. aastal võtnud enne 5. novembri tähtaega mitmeid meetmeid. Siiski ei ole see eesmärkide saavutamiseks piisav ning ei hoia ära kõrvalekaldumist mais 2004. aastal Ungari lähenemisprogrammis esitatud eelarve tasakaalustamise kavast. Nõukogu rõhutab, et valitsuse jätkuvat püüet korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk 2008. aastaks tuleb toetada otsustavate meetmetega eelarve edasiseks tasakaalustamiseks ja struktuurireformide otsustavaks jätkamiseks. Seda arvestades jõudis nõukogu otsusele, et vastuseks 5. juuli 2004. aasta soovitusele ei ole Ungari 5. novembriks 2004 võtnud tõhusaid meetmeid.

(7) Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 7 ja määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikega 4 võttis nõukogu 8. märtsil 2005 vastu teise soovituse[14] Ungari ametiasutustele ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks võimalikult kiiresti ning keskmise tähtajaga meetmete võtmiseks, et viia puudujääk 2008. aastaks alla 3% SKTst usaldusväärsel ning jätkusuutlikul viisil kooskõlas Ungari ametiasutuste esitatud ja nõukogu 8. märtsi 2005. aasta arvamusega heaks kiidetud lähenemisprogrammis täpsustatud eelarvepuudujäägi vähendamise kavaga. Kõnesolevas soovituses seati Ungari valitsusele 2005. aasta kavandatud eelarvepuudujäägi (3,6% SKTst) saavutamiseks vajalike tõhusate meetmete võtmise tähtajaks 8. juuli 2005[15].

(8) 13. juulil 2005. aastal võttis komisjon vastu teatise Ungari kohta. Teatise aluseks võeti koostamise ajal olemasolev teave, sealhulgas märtsis ja juunis valitsuse võetud parandusmeetmed kõrvalekallete kompenseerimiseks kogusummas 1,5% SKTst, ning Ungari valitsuse kindel otsus jätkata vajadusel meetmeid. Teatises tuuakse esile, et kehtestatud tähtajaks 8. juuli 2005 on Ungari ametiasutused võtnud tõhusaid meetmeid, kuid olukord on endiselt raske ning edaspidi on vaja täiendavaid meetmeid.

(9) Hiljutised muutused aga näitavad, et Ungari ametiasutuste poolt võetud meetmed on osutunud ebapiisavaks.

- Nõukogu soovituses (heaks kiidetud nõukogu 2005. aasta märtsi arvamuses 2004. aasta detsembri ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta) eesmärgiks seatud 3,6% SKTst jäädakse kaugele maha ning vastupidiselt varasemale on valitsus otsustanud kõrvalekallete likvideerimiseks uusi meetmeid mitte võtta. Seda kinnitab ka Ungari ametiasutuste 20. septembri 2005 ülemäärase puudujäägi teatises esitatud 2005. aasta puudujääk 6,1% SKTst. 2005. aasta tulemus võib osutuda veelgi halvemaks edasiste kõrvalekallete korral (mida ei saa välistada eelkõige kulude poolel), mida samuti ei kompenseerita parandusmeetmetega. Käesoleva teatise kohaselt jääb 2005. aasta valitsemissektori võla suhe SKTsse alla 60%, peatudes 57,1% juures. Kuna välisvääringus nomineeritud võlad moodustavad valitsemissektori võlast ligikaudu kolmandiku ja seega mõjutab võla suhet SKTsse vahetuskursside kõikumine.

- Ajakohastatud lähenemisprogrammis ja nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovituses esitatud 2006. aasta eesmärgi saavutamisest, milles nähti ette puudujäägi vähendamine 2,9%ni SKTst, on ametiasutused loobunud. Isegi 2006. aasta eelarveprojektis kavandatud uus ja tunduvalt kõrgem eesmärk 5,2% SKTst[16] jääks saavutamata, sest kavandatava maksureformiga kaasneb tulude vähenemine 1,1% võrra SKTst ning hiljaaegu vastu võetud 2006. aasta eelarveprojekt ei näe ette struktuurilisi meetmeid, mis toetaksid kulude olulist vähenemist.

- Eelkõige maksude vähendamine 2006. aastal on vastuolus nõukogu soovitusega, milles nähti ette igasuguste maksude vähendamise ajastamise ja elluviimise eelduseks 2004. aasta detsembri ajakohastatud lähenemisprogrammis esitatud puudujäägi saavutamine.

- Ajavahemiku 2005–2006 oluline kõrvalekalle kavast korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk aastaks 2008, mille esitasid Ungari ametiasutused ja mis kiideti heaks nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitusega, muudab küsitavaks selle korrigeerimise usaldusväärsuse ning koos struktuurireformide venimisega süvendab tasakaalu puudumist makromajanduses.

(10) Kooskõlas Euroopa Ülemkogu stabiilsuse ja kasvu pakti käsitleva resolutsiooniga nõustus Ungari avalikustama nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovituse.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ungari võetud meetmed vastuseks nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitusele on osutunud ebapiisavaks.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Ungari Vabariigile.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] Vt http://register.consilium.eu.int/pdf/en/05/st07/st07145.en05.pdf

[2] Võrdlemise eesmärgil on kõik arvandmed kooskõlas 23. septembri 2004. aasta Eurostati otsusega, mille kohaselt võib teise samba pensionifonde ajutiselt kajastada üldises valitsemissektori koosseisus, isegi kui see on võimalik ainult kuni 2007. aasta märtsi eelarveteatise avaldamiseni. Siin on mõeldud makseid teise samba pensioniskeemidesse, mida tõsteti märtsis 2005: 0,9% SKTst 2004. aastal, 1,1% SKTst 2005. aastal ja 1,2% SKTst 2006.–2008. aastal. Neid arvnäitajaid tõsteti omakorda septembris 2005 (vt joonealune märkus 7).

[3] Sel ajal olid komisjoni talitused arvamusel, et 2005. aasta puudujäägiks kujuneb 4,1% SKTst.

[4] Komisjoni teatis nõukogule, mis käsitleb Ungari võetud meetmeid vastuseks asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel antud nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitusele seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlemisega (SEK(2005) 951) http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/com_actkhu_en.pdf

[5] 2005. aasta septembris kuulutas Ungari Konstitutsioonikohus sellise edasilükkamise (ning asjaolu, et avaliku sektori töötajatel, kes lõpetasid töösuhte 2004. aasta lõpuks, ei olnud õigus 13. kuupalka saada) konstitutsiooniga vastuolus olevaks.

[6] Käibemaksust saamata jääv tulu suurusjärgus 0,015 protsendipunkti SKTst on seotud otsusega lükata üldise käibemaksu (ainult bensiini käibemaksu) alandamist edasi kuni 1. jaanuarini 2006.

[7] Kooskõlas ametiasutuste otsusega, mis käsitleb joonealuses märkuses 2 viidatud teise samba pensionifondide ajutist liigitamist, arvutati 2005. aasta eesmärgiks seatud 3,6% SKTst, võttes arvesse makseid teise samba pensioniskeemi, mis märtsis 2005 teatatu kohaselt moodustab 1,1% SKTst, kusjuures 2004. aasta detsembri ajakohastatud lähenemisprogrammi esialgne eesmärk suurusjärgus 4,7% SKTst neid makseid ei sisaldanud. Kui võrrelda viimast teatatud puudujääki ajakohastatud lähenemisprogrammi eesmärgiga, tuleb septembri teatise kohaselt pensionifondi tehtud enammaksed summas 1,3% SKTst kõrvaldada, mille tulemusena tekib puudujääk 7,4% SKTst.

[8] See sisaldab makseid teise samba pensioniskeemi (mille suuruseks märtsis 2005 oli 1,1% SKTst ), kusjuures 2004. aasta detsembri ajakohastatud lähenemisprogrammi esialgne eesmärk suurusjärgus 4,7% SKTst neid makseid ei sisaldanud.

[9] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5).

[10] EÜT C 236, 2.8.1997, lk 1.

[11] http://ue.eu.int/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ecofin/81342.pdf#page=8 (ELT L 389/27, 30.12.2004, lk 27).

[12] http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11218.en04.pdf#page=2.

[13] http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11194.en04.pdf#page=2.

[14] http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/com_ass_hu_22_dec_en.pdf

[15] Võrreldes eelmise kavandatud eelarvepuudujäägiga, milleks oli 3,8% SKTst, tuleneb erinevus teise samba pensioniskeemi maksete suurenemisest 0,2 protsendipunkti võrra SKTst vastavalt 2005. aasta märtsi eelarveteatisele.

[16] See näitaja sisaldab sõjalennukite ostu kajastamist, mille tulemusena lisandub 2006. aasta esialgsele puudujäägile 4,7% SKTst veel 0,5% SKTst.