ET Euroopa Liidu Teataja C 128/149

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011”

KOM(2009) 254 lõplik – 2009/0072 (CNS)

(täiendav arvamus)

(2010/C 128/30)

Pearaportöör: Soscha zu EULENBURG

29. septembril 2009. aastal otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee juhatus vastavalt oma kodukorra rakenduseeskirja artikli 29 lõikele a) koostada täiendava arvamuse järgmisel teemal:

„Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011”

KOM(2009) 254 lõplik – 2009/0072 (CNS)

ja tegi selle ettevalmistamise ülesandeks tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioonile.

Arvestades töö kiireloomulisust, määras komitee täiskogu 457. istungjärgul 4.–5. novembril 2009. aastal (5. novembri istungil) pearaportööriks Soscha zu Eulenburgi ning võttis ühehäälselt vastu järgmise arvamuse.

1. Järeldused

1.1. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab ettepanekut Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 kohta. Sellega tunnustatakse paljude kodanike panust, kes tegutsevad vabatahtlikult eri valdkondades Euroopa ühiskonna ja sotsiaalse ühtekuuluvuse nimel.

1.2. Komitee peab aastale seatud eesmärke sobivaks Euroopa lisaväärtuse saavutamiseks kodanike jaoks.

1.3. Komitee rõhutab, et vabatahtlikku tegevust ei tohi kasutada muude eesmärkide saavutamise vahendina.

1.4. Jätkusuutlike sünergiate loomiseks tuleks kasutada tihedat seost teiste Euroopa aastatega, s.o vaesusevastase võitluse aastaga 2010 ning aktiivse vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse aastaga 2012.

1.5. Komitee teeb ettepaneku koostada poliitiline tegevuskava vabatahtliku tegevuse ja selle infrastruktuuri edendamiseks Euroopa Liidu liikmesriikides.

1.6. Komitee peab oluliseks soodustavaid raamtingimusi, et tagada vabatahtlikule tegevusele vajalik toetus ja infrastruktuur kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil ning võimaldada kodanikel selles osaleda.

1.7. Komitee toetab jätkusuutlike struktuuride loomist Euroopa tasandil. Selle eesmärgi saavutamisele võiks kaasa aidata vabatahtliku tegevuse sidusrühmade platvorm.

1.8. Komitee arvates tuleb tingimata märkimisväärselt suurendada rahalisi vahendeid, et saavutada seatud eesmärgid ja võtta asjakohaselt arvesse kohalikku mõõdet.

1.9. Osapooltel peab olema aega aasta ettevalmistamiseks ja tõhusaks elluviimiseks. Seetõttu peaksid nõukogu ja parlament langetama võimalikult kiiresti vajalikud sisulised ja rahalised otsused.

1.10. Hindamisaruande põhjal tuleks koostada valge raamat, et tagada järelmeetmed ning määratleda Euroopa tasandil edasised sammud ja meetmed.

2. Komisjoni ettepaneku eesmärgid

2.1. 2009. aasta juunis esitas komisjon nõukogu otsuse ettepaneku Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta kohta (2011). Euroopa aasta eesmärk on suurendada vabatahtlikust tegevusest saadavat kasu ja selle tähendust Euroopa ühiskonna jaoks.

2.2. Komisjon seab Euroopa vabatahtliku tegevuse aastale neli eesmärki.

— Soodustava keskkonna loomine peab kinnistama vabatahtlikku tööd kui kodanikuosaluse ja inimeselt inimesele suunatud tegevuse edendamise vahendit.

— Vabatahtlikus töös osalemise lihtsustamiseks ning suhtluse, liikuvuse ja koostöö soodustamiseks tuleb tugevdada vabatahtlike organisatsioone ja parandada vabatahtliku tegevuse kvaliteeti.

— Vabatahtliku tegevuse toetamist ja tunnustamist tuleb edendada üksikisikutele, ettevõtjatele ja organisatsioonidele asjakohaste stiimulite loomisega.

— Tuleb suurendada üldist teadlikkust vabatahtliku tegevuse väärtusest ja tähtsusest.

2.3. Eesmärkide saavutamiseks kasutatakse kogemustevahetust, uuringutulemuste levitamist, konverentse ja üritusi ning teabe- ja tutvustuskampaaniaid. Selleks on 2011. aastal ettenähtud 6 miljonit eurot, millele lisandub 2 miljonit eurot 2010. aastal tehtava ettevalmistava töö tarvis.

3. Üldised märkused

3.1. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab komisjoni ettepanekut Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta kohta. See on komisjoni vastus komitee, teiste kodanikuühiskonna organisatsioonide ja Euroopa Parlamendi soovidele ja ettepanekutele.

3.2. Komitee tunnustab selgelt komisjoni valmisolekut pidada aktiivset dialoogi kodanikuühiskonna organisatsioonidega. Tegutseda tuleb selles suunas, et kodanikuühiskonna organisatsioonid kaasataks kavandatud koordineerimisasutuste raames tegevuste kavandamisse ja elluviimisse ka riiklikul tasandil ning et töötataks välja vastavad riiklikud ja Euroopa poliitilised tegevuskavad. Näitena võiks siin tuua avatud koordinatsiooni meetodi.

3.3. Nimi „Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta” (European Year of Volunteering) on hästi valitud, kuna see hõlmab kõnealuse nähtuse kogu ulatust. Nimi on piisavalt konkreetne, nii et kõik eurooplased saavad end sellega suhestada, ja jätab piisavalt mänguruumi tegevuse kõigi eri külgede käsitlemiseks. Seega vastab nimi vabatahtliku tegevuse mitmeid valdkondi hõlmavale iseloomule ning vabatahtlike arvututele tegevusaladele ning see tuleb säilitada.

3.4. Komitee tervitab vabatahtliku tegevuse kui kodanikuosaluse, Euroopa väärtuste, solidaarsuse ning Euroopa ühiskonna arengu väljenduse tähtsuse esiletõstmist. Komitee on sellele tähtsusele viidanud erinevates arvamustes.

3.5. Mingil juhul ei tohiks vabatahtlikku tegevust kasutada muude eesmärkide saavutamise vahendina. Vabatahtlikud ei ole poliitikavahend, vaid kodanikuaktiivsuse väljendus või element. Oma tegevusega viivad nad ellu vaimseid väärtusi, nagu sotsiaalne kaasatus, sotsiaalne ühekuuluvus, solidaarsus ja elukestev õpe paljudes valdkondades, nende hulgas keskkonna, spordi, inimõiguste ja kultuuri valdkonnas.

3.6. Komisjoni ettepaneku mõnes punktis ilmneb oht kasutada vabatahtliku tegevust muude eesmärkide saavutamise vahendina, näiteks seoses tööturu või tööalase konkurentsivõimega. Näiteks rõhutatakse kolmandas põhjenduses, et vabatahtlik tegevus on mitteametlik õppimise allikas, mis võimaldab arendada kutsealaseid oskusi ja pädevusi, ja ka aktiivse kodanikuosaluse peamine vorm. Mitteametlik õppimise allikas, mis võib tõesti parandada nii tööturule sisenemist kui ka tööalast konkurentsivõimet, on väga positiivne kõrvalmõju.

3.7. Sageli viidatakse komisjoni dokumendis praegusele majandus- ja finantskriisile, et näitlikustada vajadust mõtteviisi muutmise järele eri valdkondades. Seejuures tuleb eriti silmas pidada seda, et kriisist meie ühiskonnale tulenevate negatiivsete mõjudega võitlemisel ei pöördutaks abi saamiseks automaatse reageeringuna vabatahtlike poole. Vabatahtliku tegevuse vallas näitab kriis veelgi enam, milline on kodanike tegevuse väärtus meie ühiskonna jaoks. Nimelt teeb see võimalikuks solidaarsuse ja annab inimestele võimalus üksteise heaks midagi ära teha, aga ka ise tegevusest kasu saada, muu hulgas oskuste parandamise ja/või sotsiaalsete võrgustike loomise kaudu. Seega on vabatahtliku tegevuse abil võimalik pehmendada kriisi mõjusid ja võidelda ühiskonnast eemaldumise vastu. See aga ei ole kriisi tagajärg, vaid osa vabatahtliku tegevuse tõelisest väärtusest, mida siin nö uuesti avastatakse.

4. Konkreetsed märkused

4.1. Raamtingimuste loomine

4.1.1. Vajalik on õigusraamistik, et tagada tarvilik infrastruktuur vabatahtlikule tegevusele kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil ning võimaldada kodanikel selles hõlpsamalt osaleda. Lisaks sellele tuleb rahalised ja poliitilised raamtingimused kujundada selliselt, et nende abil oleks võimalik kaotada takistused vabatahtlikult tegevuselt (1).

4.2. Organisatsioonide tugevdamine

4.2.1. Oluline on vabatahtlike organisatsioonide edendamine tegevuspaikade ja katalüsaatoritena. Kõnealused organisatsioonid on enamasti vabatahtlike esimesed ja ainukesed ühenduspunktid ja sageli on need loodud vabatahtlike endi poolt. Kodanikuühiskonna ja vabatahtliku tegevuse selgroona peab vabatahtlike organisatsioonide kogemustevahetusel, suutlikkuse parandamisel ning töö kvaliteedil olema 2011. aastal eriline roll.

4.2.2. Eesmärk peab olema jätkusuutlike struktuuride loomine ka Euroopa tasandil. Vabatahtliku tegevuse sidusrühmade platvormiga oleks võimalik tagada, et aastal oleks ka 2011. aastast kaugemale ulatuv mõju ning et töötataks nn tegevussõbraliku poliitika loomise suunas.

4.2.3. Euroopa vabatahtliku tegevuse aastat 2011 tuleks kasutada parimate tavade määratlemiseks ja tutvustamiseks.

4.3. Kvaliteedi parandamine

4.3.1. Kvaliteedi parandamise kontekstis räägitakse komisjoni ettepanekus muu hulgas vabatahtlike sektori professionaalsemaks muutmisest. Mõiste on eksitav ja seda tuleks vältida. Peaasjalikult tähendab see vabatahtliku tegevuse kvaliteedi tagamist. Vabatahtlikel on õigus tegutseda valdkonnas, mis neile rõõmu valmistab. Nad tegutsevad ühiskonna, üksikisiku, aga ka iseenda hüvanguks. Tagada tuleb rahalised ja isiklikud eeldused kvalifikatsiooni saavutamiseks ning edasi- ja täiendõppeks, samuti nende toetamine vabatahtliku tegevuse ajal.

4.4. Tegevuse tunnustamine

4.5. Komitee tervitab nn tunnustuskultuuri arengut. Siiski ei peaks rääkima vabatahtlike honoreerimisest. See on eksitav, kuna jutt ei ole tegevuse rahalisest toetamisest. Lisaks sellele on mõiste „honoreerimine” vastuoluline (2). Erinevus tasustatud tegevuse ja tasustamata vabatahtliku tegevuse vahel ei tohi Euroopa aasta 2011 raames mitte ähmastuda, vaid esile tuleb tuua nende vastastikune täiendavus.

4.6. Teadlikkuse suurendamine vabatahtliku tegevuse väärtusest ja tähtsusest

4.7. Üldise teadlikkuse suurendamine on oluline ja tervitatav eesmärk. Ent tuleb silmas pidada, et selle tarvis oleks kasutada piisavalt vahendeid. Euroopa Liidu tasandil korraldatav tõhus ja edukas teadlikkuse tõstmise kampaania, mis toob välja vabatahtliku tegevuse võimalused ja väärtuse, ning mille sõnum peab inimestele kohale jõudma, eeldab ligikaudu 3,5 miljoni euro suurust eelarvet, mis on rohkem kui pool kõnealuse Euroopa aasta eelarvest. See näib ebapiisav. Võrdluseks olgu öeldud, et Euroopa aasta 2004 „Haridus spordi kaudu” eelarve oli 12,3 miljonit eurot. Komisjoni enda tellimusel koostatud hindamisaruandest aga selgus, et eurooplased olid aastast kas vähe või peaaegu üldse mitte teadlikud ning et aasta olulised sõnumid ei jõudnud inimesteni.

4.8. Rahastamine

4.8.1. Ettepanekus nähakse ette 6 miljonit eurot 2011. aasta meetmeteks ja 2 miljonit eurot 2010. aasta ettevalmistavaks tööks. Kui tahetakse saavutada seatud eesmärgid ja arvesse võtta eurooplaste vabatahtliku tegevuse eelkõige kohalikku mõõdet, peab Euroopa Liit koostama realistliku eelarve. Komiteele näib 6 miljonit eurot kõigi Euroopa ja liikmesriikide tasandil võetavate meetmete elluviimiseks ebapiisav. Oleks äärmiselt halb, kui aasta 2011, millele eraldatakse vähem kui pool eelnimetatud 2004. aasta eelarvest, viiks samasuguste tulemusteni, ja kui suuri eesmärke ei suudetaks täita ebapiisavate rahaliste vahendite tõttu.

4.8.2. Suurbritannia valitsus eraldas 2005. aastal ainuüksi briti vabatahtlike aasta tarvis 10 miljonit naela ning Valencia piirkonna vabatahtlike aasta eelarve oli 4,2 miljonit eurot. ELi tasandi reaalse eelarve hea näitena võib tuua kavandatud Euroopa aasta 2010, milleks on ette nähtud 17 miljonit eurot, millest 9 miljonit eraldatakse tegevustele liikmesriikides. Liikmesriigid võtsid omalt poolt kohustuse eraldada täiendavad 9 miljonit eurot.

4.9. Valge raamat

4.9.1. Järelevalve ja hindamise eesmärgil kavatseb komisjon koostada aruande algatuste läbiviimise ja tulemuste kohta koos üldhinnanguga. Komitee meenutab siinkohal oma ettepanekut ja kutsub üles määratlema valges raamatus täiendavad sammud ja meetmed, et Euroopa aasta tulemustel oleks jätkusuutlik mõju.

4.10. Sünergiate kasutamine

4.10.1. Tingimata tuleks välja tuua ja ära kasutada vaesusevastase võitluse aasta 2010, vabatahtliku tegevuse aasta 2011 ning aktiivse vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse aasta 2012 sünergia. Kõnealused kolm aastat loovad enneolematu võimaluse anda kodanike vabatahtlikku tegevust käsitlevatele Euroopa Liidu institutsioonide ja liikmesriikide meetmetele kolmeks aastaks ühine juhtmõte ning saavutada seeläbi jätkusuutlikke tulemusi. Euroopa Liidu ja riiklike institutsioonide nimetatud kolme aasta korraldustiimid peaksid tihedat koostööd tegema.

4.11. Institutsioonidevaheline protsess

4.11.1. Et anda kõigile osapooltele aega Euroopa aastat ette valmistada ja ellu viia, tuleks nõukogu ja Euroopa Parlamenti üles kutsuda sellekohast otsust viivitusteta vastu võtma. Sihiks peaks olema 2009. aasta lõpp, et oleks võimalik ametlikult alustada ettevalmistusetappi ja eraldada asjaomaseid rahalisi vahendeid.

Brüssel, 5. november 2009 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Mario SEPI

(1) Näide muu hulgas esinevatest takistustest on see, et mõnes liikmesriigis on ilma tasustatud tööta inimestel võimalik vabatahtliku tegevusega tegeleda vaid väga piiratud arvul tundidel.

(2) Tõlkija märkus: komisjoni dokumendi eestikeelses versioonis ei ole kasutatud mitmetähenduslikku sõna „honoreerimine”, vaid antud kontekstis (Honorieriung und Anerkennung) kasutatakse sõnapaari „toetamine ja tunnustamine”, kus toetamisel ei pruugi olla mingit seost rahalise tasuga.