ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Liikmesriikide valitsuste esindajad esitasid ühise kokkuleppe alusel avalduse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti loomise kohta. Amet peaks tegutsema lähtepunktina ja tekitama usaldust tänu oma sõltumatusele, antud nõu ja levitatava teabe kvaliteedile, menetluste ja töömeetodite läbipaistvusele ning temale antud ülesannete hoolikale täitmisele. (Euroopa Liidu toimimise lepingu põhjal vastu võetud nõukogu 19. veebruari 2004. aasta otsus).

Eesmärgid — Amet suurendab liidu, liikmesriikide ja sellest tulenevalt äriringkonna suutlikkust võrgu- ja infoturbega seotud probleemide vältimisel, nende lahendamisel ja nendele reageerimisel. Amet aitab käesolevas määruses sätestatud pädevuse raames komisjoni ja liikmesriike küsimustes, mis on seotud võrgu- ja infoturbega, ning annab sellekohast nõu. — Amet arendab kõrgetasemelisi eriteadmisi ja kasutab neid eriteadmisi selleks, et edendada avaliku- ja erasektori osapoolte ulatuslikku koostööd.

Ülesanded Amet: a) kogub asjakohast teavet, et analüüsida olemasolevaid ja kujunevaid riske, mis võiksid mõjutada elektroonilisi sidevõrke; b) annab nõu ja abi Euroopa Parlamendile, komisjonile, Euroopa Liidu asutustele või pädevatele siseriiklikele asutustele; c) tõhustab koostööd erinevate võrgu- ja infoturbe valdkonnas tegutsejate vahel; d) edendab koostööd ühise metoodika väljatöötamisel, et vältida ja lahendada võrgu- ja infoturbega seotud küsimusi ja reageerida neile; e) annab oma panuse teadlikkuse parandamisele võrgu- ja infoturbeküsimustes kõikide kasutajate jaoks; f) aitab komisjoni ja liikmesriike tööstusega dialoogi pidamisel; g) jälgib standardite väljatöötamist; h) nõustab komisjoni võrgu- ja infoturbe valdkonnas tehtava uurimistöö alal; i) edendab riski hindamise tegevusi seoses selle vältimise korraldamise lahendustega; j) aitab kaasa koostööle kolmandate riikidega.

1. Juhatus Juhatusse kuulub igast liikmesriigist üks esindaja, komisjoni poolt määratud kolm esindajat ning komisjoni poolt soovitatud ja nõukogu poolt määratud kolm liiget, kellel ei ole hääleõigust ning kellest igaüks kuulub ühte järgmisesse rühma: a) info- ja sidetehnoloogiatööstus; b) tarbijarühmad; c) akadeemilised võrgu- ja infoturbe eksperdid. 2. Tegevdirektor 1. Ametit juhib tegevdirektor, kes on oma ülesannete täitmisel sõltumatu. 2. Tegevdirektori ametiaeg on kuni viis aastat. 3. Välisaudit Kontrollikoda. 4. Siseaudit Komisjoni siseauditi talitus. 5. Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus Parlament nõukogu soovituse põhjal.

Eelarve Kogutulu 2009 (2008): 8,1 miljonit eurot (8,4 miljonit eurot) T1: Personal Olemas: 5,2 miljonit eurot (4,7 miljonit eurot) T2: Hooned, seadmed ja mitmesugused tegevuskulud Olemas: 0,5 miljonit eurot (0,7 miljonit eurot) T3: Tegevuskulud Olemas: 2,5 miljonit eurot (2,9 miljonit eurot) Personali suurus 31. detsembril 2009 — 44 (44) ametikohta ametikohtade loetelus. 43 (39) täidetud ametikohad; — muu: — 9 (12) lepingulised töötajad, — 4 (5) lähetuses viibivad riiklikud eksperdid, — 1 (2) koolitatavad Personal kokku: 57 (58) Ülesanded Põhiülesanded: 39,5 (15) (38) haldus ja IT: 18,5 (20)
22.

Kontrollikoda on arvamusel, et liikmete osamaksete kajastamist ühisettevõtete raamatupidamise aastaaruandes peaks ühtlustama nii palju kui võimalik ja märgib, et komisjonil on kavas ühisettevõtetele välja anda selleteemalised üksikasjalikud suunised.
20.

Maksete kogusumma ulatus 13 619 581 euroni (millest hoone K3 maksed olid 738 153 eurot) ehk 18,57 % lõplikest assigneeringutest ja 18,61 % kulukohustustest (2008. aastal olid need määrad vastavalt 56,60 % and 57,59 %). Vastavalt finantsmääruse artikli 9 lõikele 4 olid automaatselt 2010. aastasse üle kantud kulukohustused kokku 59 549 866 eurot ehk 81,17 % lõplikest assigneeringutest ja 81,39 % kulukohustustest (2009. aastal olid need määrad vastavalt 41,69 % ja 42,41 %).
13.

Amet on pöördunud komisjoni poole, et täiustada oma eelarvemenetlusi ja vältida kontrollikoja kirjeldatud olukorra kordumist 2010. aastal. Amet soovib rõhutada, et 2009. aastal rakendati esimest korda teadusalase koostöö projektide liigendatud assigneeringuid; selle kogemuse alusel on amet võtnud meetmeid, kuidas täiustada liigendatud assigneeringute kavandamist ja kasutamise jälgimist.
12.

Praegune olukord peegeldab Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu kohast vajalikku tasakaalu: — ühest küljest on olemas selge suhe Euroopa Komisjoniga (näiteks võib komisjon anda välja direktiive ja määrab agentuuri peadirektori) ning — teisest küljest on olemas teatav juriidiline ja finantsautonoomia (näiteks annab agentuur kaasallkirja kõikidele ärilepingutele, mis on seotud tuumamaterjalide hankimisega; sellega saab agentuur tagada tarneallikate mitmekesistamise poliitika järgimise). See võimaldab koostöös komisjoniga ette võtta algatusi, millega tugevdatakse agentuuri tegevuse tulemuslikkust ja tõhusust. Agentuur kavatseb koos kõikide huvitatud osapooltega arutada, millised on kõige asjakohasemad meetmed kontrollikoja märkuste arvessevõtmiseks.
13.

Nagu mainitud ülal punktis 12, kasutasid ka selles menetluses hindamiskomitee kõik liikmed ülevaatliku ja detailse hindamisjuhendi kavandit. Ka seda juhendit kasutati katsemenetluse osana. Hindamisjuhendi kavandit kasutades selgus, et see oli liiga range, millega kaasnesid ebamõistlikult madalad hinded. Tagantjärele võib lepingute mahtu silmas pidades öelda, et olnuks parem katsetada hindamisjuhendit väiksema hanketehingu korral. Järeldused põhinesid hindamiskomiteele laekunud pakkumiste ühetaolisel ja objektiivsel hinnangul. Amet siiski tunnistab, et hindamiskomitee aruandes oli valikukriteeriumide hindamise viis ebaselge. On võetud parandusmeetmeid, et vältida selliste probleemide kordumist.
16.

Keskus otsustas oma klientidele tagasi maksta 11 miljonit eurot kogunenud tulemist, vähendades seega bilansimahtu aasta lõpus 24 miljonile eurole. Sellest ligikaudu 18 miljonit eurot on ette nähtud selleks, et teha tööandjapoolsed maksed komisjonile seoses töötajate pensioniõigustega, kui Euroopa Kohus on sellekohase otsuse vastu võtnud.
14.

Hindamiskomitee pidas kasutatud stsenaariume esinduslikeks ja hindas põhjalikult madalaid pakkumusi. Amet võtab siiski meetmed, et tagada pakkumuste hindamiseks kasutatavate stsenaariumide võimalikult suur vastavus tegelikkusele. Eritähelepanu pööratakse hindamiskomitees kasutatavate hindamismeetodite selgusele ja dokumenteerimisele. Amet märgib, et siiani on kontrollikoja märgitud lepinguid täidetud ilma probleemideta.
15.

On õige märkida, et tegevuse delegeerimine allhanke korras riiklikele lennuametitele muudab osutatud teenuste kuluarvestuse teabe saamise (teatud juhtudel) keeruliseks. Jätkuvad läbirääkimised riiklike lennuametitega, et kehtestada teatud teenustele (vähe olulised muudatused, vähe olulised remonditööd, standardsed täiendavad tüübisertifikaadid, organisatsioonide järelevalve jt) kindlasummalised kokkuleppehinnad. See tagab teenuse allhankimise ajal usaldusväärse projektimaksumuse.
14.

Selle värbamiskonkursi võitja oli sisekandidaat, kes värbamismenetluse ajal täitis enamikku kõnealuse ametikoha tööülesandeid, sest eelmine töötaja oli lahkunud. Olgugi et ta tõendas selles ametis oma pädevust, tuli tal võistelda avatud ja õiglasel konkursil asutuseväliste kandidaatidega. Ametisse määramise otsusega vähendatakse töökogemuse nõuet nelja kuu võrra, põhjendades seda asjaoluga, et kandidaat on GSA finantstegevuses kogenud ja ta on juba täitnud mitmesuguseid selle ametikoha ülesandeid. Direktor tegi 2010. aastal üldotsuse vähendada erialase töökogemuse nõuet 10 % võrra; otsuse väljaandmisest peale avaldatakse see koos vaba töökoha kuulutusega.
16.

Kontrollikoja nimetatud riskid ei tekkinud, mida kinnitab ka asjaolu, et Ühenduse Sordiamet ei ole saanud kandidaatidelt kaebusi väidetava diskrimineerimise kohta ega ka muid kaebusi. Ühenduse Sordiamet on siiski parandanud valikumenetluste läbipaistvust ning nüüd on kandidaatide hindamiskriteeriumid selgelt märgitud vabade töökohtade uutes teadetes.
14.

Vastavalt EMCDDA suhtes kohaldatava finantsmääruse artikli 19 lõike 1 punktile e ja vastavalt eelmiste aastate ühtlustatud tavale kasutas EMCDDA tõlkekeskuselt saadud assigneeringuid (177 976 eurot) sihtotstarbelise sisetuluna, mis tekkis eelnevalt makstud summade tagasimaksmisest. Nimetatud assigneeringud tehti pärast kättesaamist automaatselt kättesaadavaks ja neid kasutati 2009. aasta tegevuskavas määratletud tõlkevajaduste katmiseks. Võttes arvesse, et see küsimus puudutab paljusid Euroopa Liidu asutusi, on EMCDDA valmis edaspidi võtma selle küsimuse lahendamiseks vajalikke meetmeid vastavalt ühisele lähenemisele.
13.

Peatüki 1 2 („Ametnikud ja ajutised teenistujad”) assigneeringutest kasutati 2010. aastal 92,80 % (2009. aastal 86,86 %). Paranenud kasutusmäär hõlmab 2009. aasta palkade korrigeerimise tagantjärele täies mahus välja maksmist ja vabade ametikohtade arvu vähenemist. 6 786 893 eurot jäi kasutamata, mis on osaliselt tingitud personali värbamisel esinevatest viivitustest, kuigi varasemaga võrreldes on neid vähem. 2009. aasta lõpus ja 2010. aasta jooksul tõusis oluliselt konkursi edukalt läbinute värbamise tase, mille mõju ilmneb 2011. aastal. Täiendavaks põhjuseks on asjaolu, et enamikul institutsioonist lahkuvatel töötajatel on suhteliselt kõrge palgaaste, kuid uute töötajate värbamine toimub peaaegu alati madalatelt palgaastmetelt.
5.

Eelarvevahendite käsutajana täidab juhataja eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Juhataja kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on juhataja ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.
5.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas keskuse finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (7). Direktor kehtestab (8) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (9) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.
5.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas agentuuri finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (7). Direktor kehtestab (8) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (9) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.
5.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas rakendusameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (8). Direktor kehtestab (9) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (10) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.
5.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (7). Direktor kehtestab (8) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (9) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.
5.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (8). Direktor kehtestab (9) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (10) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.
15.

Seisuga 31. detsember 2010 oli ameti rahaarvetel muu hulgas 67 miljoni euro väärtuses klientide ettemakseid ja 2010. aastast 2011. aastasse üle kantud assigneeringuid, mida ei saa pidada ameti eelarve ülejäägiks (2009. aastal oli sama summa 72 miljonit eurot). Kooskõlas eelarvekomitee vastu võetud varahalduspoliitikaga, mis järgib kontrollikoja soovitusi, paigutatakse ameti vahendid keskpankadesse, kolmekordse A-reitinguga pankadesse ja muudesse kõrge reitinguga rahvusvahelistesse pankadesse. Lisaks on kehtestatud kohustus esitada eelarvekomiteele iga-aastane aruanne. Seoses aasta lõpuks akumuleerunud eelarveülejäägiga tuleb märkida, et amet alandas 2005. ja 2009. aastal oma teenustasusid, mille tulemusena vähenes kaubamärgilõivudest laekuv tulu vastavalt 24 % ja 30 % (eelarveandmed). Akumuleerunud eelarveülejääki aitavad oluliselt vähendada järgmised meetmed. Esiteks tuleb mainida ameti juhatuse ja eelarvekomitee poolt 2011. aasta mais kinnitatud strateegilise kava rakendamiseks tehtavaid investeeringuid summas 129 miljonit eurot, mille eesmärk on parandada organisatsiooni toimimist ja rahvusvahelist koostööd. Strateegiline kava näeb muu hulgas ette investeeringud ehitistesse (69 miljonit eurot) ja koostööfondi (40 miljonit eurot), IT-süsteemide lihtsustamise ja ajakohastamise (4 miljonit eurot) ning toetused muudele olulistele meetmetele, mis aitavad nimetatud eesmärke saavutada. Teiseks aitavad eelarvet tasakaalustada uute õigusaktide ettepanekud, mida komisjon ELi kaubamärgiõiguse läbivaatamise raames ette valmistab, ja poliitiline kokkulepe, mille kohaselt jaotatakse 50 % pikendamislõivudest riiklikele kaubamärgiametitele. See on osa koostööst, mille eesmärk on ühtlustada kaubamärkide ja tööstusdisainilahenduste valdkonna tavasid ja vahendeid kasutajate huvides (vt nõukogu 25. mai 2010. aasta järeldused Euroopa Liidu kaubamärgisüsteemi tulevase läbivaatamise kohta). Kolmandaks kavandab komisjon ameti finantsolukorra läbivaatamist iga kahe aasta järel. Neljandaks on amet valmis täitma ELi intellektuaalomandi ameti ülesandeid ja siduma riiklikud kaubamärgiametid üleeuroopaliseks võrgustikuks, mis toimub kogu Euroopa lõppkasutajate huvides. Eelöeldut arvestades allkirjastasid komisjon ja OHIM hiljuti vastastikuse mõistmise memorandumi, millega antakse ameti tegevusalasse rida ülesandeid, mis kuuluvad Euroopa võltsimis- ja piraatlusalase vaatluskeskuse pädevusse. Komisjon on esitanud seadusandliku ettepaneku (KOM (2011) 288), et ühendada Euroopa võltsimis- ja piraatlusalase vaatluskeskus täielikult OHIMiga, vältimaks ELi ametite tööülesannete kattumist. Esialgse mõjuhinnangu kohaselt on vaatluskeskuse tegevuskulud 3,3–5,5 miljonit eurot aastas. Asutamislepingus sätestatud iseseisvus haldus- ja finantsküsimustes, mis kajastub ka OHIMi finantsraamistikus, võimaldab ametil võtta meetmeid, mis on tunduvalt parandanud tema tegevusnäitajaid muutuvas ja nõudlikus kasutuskeskkonnas ning on aidanud saavutada usaldusväärse finantsjuhtimise.
12.

Punktis 11 esitatud arvamust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu järgmisele asjaolule. Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklis 54 sätestatakse, et agentuur on finantsküsimustes iseseisev. Agentuuri põhikirja artiklis 7 sätestatakse, et „agentuuri kulud koosnevad tema töötajate ja komitee halduskuludest, samuti kolmandate isikutega sõlmitud lepingutest tulenevatest kuludest”. Tegelikkuses ei ole agentuurile alates 2008. aastast eelarvet eraldatud. Sellest tulenevalt tasus komisjon eespool mainitud artiklis 7 nimetatud kulud. Kontrollikoja hinnangul on selline olukord vastuolus agentuuri põhikirjaga ning kontrollikoda arvab, et agentuur ja komisjon peavad koos kõigi huvitatud pooltega kaaluma samme selle vastuolu kõrvaldamiseks. Kontrollikoda märgib, et agentuur plaanib 2012. aastaks eelarvet taotleda.
5.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas kolledži finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (7). Direktor kehtestab (8) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (9) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.
Ameti pädevus (määrus (EÜ) nr 1907/2006 (REACH-määrus) ja määrus (EÜ) nr 1272/2008)

Eesmärgid REACH-määruse eesmärk on tagada inimeste tervise ja keskkonna kaitstuse kõrge tase ning samuti ainete, nii ainetena kui ka valmistise või toote koostises esineva ainena, vaba ringluse, edendades samas konkurentsivõimet ja innovatsiooni (REACH-määruse artikkel 1). Amet peaks olema keskne asutus, mis tagab, et kemikaale käsitlevad õigusaktid ja otsuste tegemise protsessid ning nende aluseks olev teaduslik baas oleksid kõikide sidusrühmade ja avalikkuse jaoks usaldusväärsed. Ametil peaks olema keskne roll käesoleva määruse alase suhtluse koordineerimisel ning selle rakendamisel. Seetõttu on oluline, et liidu asutused, liikmesriigid, laiem avalikkus ja huvitatud isikud ametit usaldaksid. Sel põhjusel on äärmiselt oluline tagada ameti sõltumatus, hea teaduslik, tehniline ja regulatiivne pädevus ning samuti läbipaistvus ja tõhusus (REACH-määruse põhjendus 95). Ülesanded Euroopa Kemikaaliamet asutatakse käesoleva määruse tehniliste, teaduslike ja haldusalaste aspektide juhtimiseks ja mõningatel juhtudel ka nende teostamiseks ning nimetatud aspektidega seotud järjepidevuse tagamiseks liidu tasandil (REACH-määruse artikkel 75). Samuti peab amet andma liikmesriikidele ja liidu asutustele parimat võimalikku teaduslikku ja tehnilist nõu niisugustes kemikaalidega seotud küsimustes, mis kuuluvad tema töövaldkonda ning mis suunatakse ametile vastavalt REACH-määruse sätetele (REACH-määruse artikli 77 lõige 1). Samuti on Euroopa Kemikaaliametil kemikaalide klassifitseerimise ja märgistamise ülesanded, mis tulenevad klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise määrusest (EÜ) nr 1272/2008. Eelkõige peab amet andma liikmesriikidele ja liidu asutustele parimat võimalikku tehnilist nõu ning tööstusele ja liikmesriikide ametiasutustele tehnilisi ja teaduslikke suuniseid.
5.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas agentuuri finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (8). Direktor kehtestab (9) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (10) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.
5.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas rakendusameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (7). Direktor kehtestab (8) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (9) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.
5.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas täitevasutuse finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (7). Direktor kehtestab (8) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (9) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.
5.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas Eurojusti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piiresssigneeringute piires (7). Direktor kehtestabx (8) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (9) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.
8.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ühisettevõtte finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (9). Direktor kehtestab (10) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (11) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.
anda nõu teistele organitele kõikides küsimustes, mis on seotud teadus- ja arendusprogrammide kavandamise ja elluviimisega, partnerlussuhete edendamisega ja ressursside võimendamisega Euroopas, et saavutada ühisettevõtte ENIAC eesmärgid;

2010. aasta tegevus ja osutatud teenused
Tegevdirektor juhib projekti SESAR ellurakendamist haldusnõukogu määratletud suuniste raames ning on vastutav haldusnõukogu ees. Ta esitab haldusnõukogule kogu teabe, mida see oma ülesannete täitmiseks vajab.

muude volituste teostamine ja ülesannete täitmine, sealhulgas allorganite asutamine, kui need on projekti SESAR arendusetapi jaoks vajalikud;

2010. aastal pakutud tooted ja teenused
13.

Amet on alates 2008. aastast pidevalt parandanud halduskulude assigneeringute ülekandmist: II jaotise automaatsed ülekanded olid 2008.–2009. aastal 45,3 %, 2009.–2010. aastal 36,2 % ja 2010.–2011. aastal 33,3 %. Kõnealused 2010. aasta summad on ette nähtud telemaatika mitmeaastaste IKT-projektide jaoks. Telemaatikaprojektid on tegevuslikku laadi ja sisalduvad seetõttu 2011. aasta eelarve III jaotises. See tähendab, et 2011.–2012. aastal eeldab amet, et halduskulude ülekandmine väheneb kuni ligikaudu 30 protsendini (mis vastab 10,0 miljoni euro suurusele vähenemisele).
5.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas keskuse finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (7). Direktor kehtestab (8) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrollisüsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (9) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.
Euroopa Liit on Lissaboni majanduskasvu- ja tööhõivestrateegia raames võtnud meetmeid konkurentsi ja uuendustegevuse edendamiseks ning arendamiseks. Need meetmed sisaldavad konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (2007–2013) kehtestamist (otsus nr 1639/2006/EÜ), eelkõige koos programmiga „Arukas energeetika – Euroopa” (IEE) ning ettevõtluse ja uuendustegevuse programmiga (EIP). Meetmed hõlmavad ka programmi „Marco Polo” loomist (määrus (EÜ) nr 1692/2006). Peamised eesmärgid on soodustada ettevõtete, eelkõige VKEde konkurentsivõimet; edendada igat liiki uuendustegevust, kaasa arvatud ökoinnovatsioon; edendada energiatõhusust ning uute ja taastuvate energiaallikate kasutamist kõigis sektorites, kaasa arvatud transport. Nende ELi programmide raames vastutab täitevasutus nende ülesannete täitmise eest, mis on seotud programmist tuleneva ELi abiga, välja arvatud programmi hindamine, seadusandluse järelevalve ja strateegilised uuringud või muu tegevus, mis kuulub komisjoni ainupädevusse.

2010. aasta tooted ja teenused