ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 9.9.2010 
SEK(2010) 1008 lõplik 
  
KOMISJONI VASTUS KONTROLLIKOJA 2009. AASTA ARUANDE 6. PEATÜKILE 
„VÄLISABI, ARENGUKOOSTÖÖ JA LAIENEMINE” 
ET 2   ET KOMISJONI VASTUS KONTROLLIKOJA 2009. AASTA ARUANDE 6. PEATÜKILE 
„VÄLISABI, ARENGUKOOSTÖÖ JA LAIENEMINE” 
SISSEJUHATUS  
6.8. Enamik stabiliseerimisvahendi kohaseid meetmeid on võetud selleks, et reageerida 
kriisile või kriisiohu tekkimisele ning suure ndada kriisieelset ja -järgset suutlikkust. 
6.10. Lisaks kohustuslikele välisaudititele, mida  korraldavad abisaajad oma lepinguliste 
kohustuste raames, teevad peakorterid ja delega tsioonid ebastabiilsest poliitilisest keskkonnast 
tulenevatel kõrge riski tasemega  juhtudel ka järelkontrollkäike. 
6.17. a) Komisjon märgib, et 2009. aastal kuulus valim isse märkimisväärselt rohkem lõppmakseid 
kui varasematel aastatel.  
6.18. Komisjon tervitab kontrollikoja hinnangut , mille kohaselt on täiesti korrektsete 
tehingute määr (87 %) võ rreldes 2007. ja 2008. aasta näitajatega suurenenud. 
6.20. Suure osa komisjoni välisabi eelarvest tehtavate maksete eest vastutavad ELi 
delegatsioonid, kes 2009. aastal haldasid 79 % koostöötalitusele Europe Aid ette nähtud ELi 
eelarvevahenditest (täitmata kulukohustused). 
6.21. Komisjon on seisukohal, et meetmed, mida võe takse enne lõppmaksete tegemist vigade 
avastamiseks ja nende parandamiseks (näite ks aruanded, välisauditi d, komisjoni töötajate 
kontroll kulude ja tehingute üle), on tõhusad. Lisaks saab võimalikke vigu parandada hiljem 
järelauditite ja asjaomaste tagasimaksete kaudu. Kontrollidega ei ole või malik finantsvea riski 
määra vähendada nullini.  
6.22. Komisjon on seisukohal, et mitmeaastased järe levalve- ja kontrollisüsteemid välisabi, 
arengukoostöö ja laienemise valdkonnas on tõhusad ning neid on aastate jooksul 
märkimisväärselt täiustatud, mida tõendab ka täiesti korrektsete maksete osakaalu 
suurenemine kontrollikoja valimis.  
6.23. Komisjon tervitab kontrol likoja tähelepanekut, et Eu ropeAid on välja töötanud 
tervikliku kontrollistrateegia ning et ta on 2009. aastal jätkanud oma järelevalve- ja 
kontrollisüsteemide ülesehituse ja rakendamise  märkimisväärset parandamist (vt Euroopa 
Arengufondi 2009. aasta aruande punkt 54).  
6.24. Komisjon tervitab kontrollikoja tunnus tust hiljuti tehtud edusammudele. 
6.26. Uues ettepanekus finantsmääruse läbiv aatamise kohta tunnistatakse, et artikli 56 
kohaseid hindamisi saab kontrollkäikude ad hoc  ja ex nihilo  olemuse tõttu teha ainult järk-
järgult.  
Ühise välis- ja julgeolekupo liitika valdkonnas on hangete kontro llinimekirjad koostatud ja 
neid juba rakendatakse. 
6.27. Komisjon võttis juba 2009. aastal meetme id vanade toimikute sulgemiseks (nii 
kiirreageerimise korra kui ka ühise välis- ja  julgeolekupoliitika valdkonnas) ja 2010. aastal 
selliseid jõupingutusi jätkatakse. 
6.28. Välissuhete peadirektoraadi peadirektor kiitis heaks tege vuskava, et jälgida 2009. aasta 
tegevusaruandes esitatud reservatsiooni täitmi st ja parandada 2010. aastal antava kinnitava 
avalduse kvaliteeti. 
ET 3   ET 6.29. Komisjon tervitab kontrolli koja tunnustust tehtud edus ammudele ja jätkab oma 
jõupingutusi 2010. aastal. 2009. aastal täiustati muu hulgas kohapealsete kontrollide 
metoodikat, pakuti koolitusi ja täiendati jä relkontrollide tulemuste dokumenteerimist 
käsitlevaid suuniseid. 
6.31. Komisjon peab peakorterites ja ELi delegatsioonides te htavaid eelkontrolle tõhusaks. 
Nagu märkis kontrollikoda, on komi sjon jätkanud oma sisesüsteemi de täiustamist ja viinud 
lõpule juhendite koostamise. 2008. aasta ar uandes hinnati eel kontrolle tõhusaks. 
6.32. 2009. aastal jätkas laienemise peadirektoraat jõupingutusi, et tagada Horvaatia ja Türgi 
ametiasutuste tegevuse vastavus haldusvolitust e (osalise) andmise tingimustele. Riskide 
vähendamiseks jättis komisjon delegatsi oonidele õiguse teostada eelkontrolle. 
Kontrollikoda ei leidnud tehingute põhjaliku kont rolli käigus märkimisväärseid puudusi, välja 
arvatud see, et teatavatel juhtudel puudusid delegatsioonide otsuste täielikku põhjendatust 
tagavad kontrolljäljed. 
a) Kuna haldusvolituste andmise tingimusi täidab aina rohkem riike, on laienemise 
peadirektoraat 2009. aastal aj akohastanud 2008. aasta sisejuhe ndit, et võtta arvesse 2008. 
aastal haldusvolituste andmisega saadud kogemusi, ja esitanud kõikidele protsessis osalejatele täiendavad suunised. Praegu koostatakse täielikku haldusvolituste andmise juhendit, mis on mõeldud järgmise paari aasta jooksul  esitatavate taotluste jaoks.  
b) Delegatsiooni juhi roll ra haliste vahendite taotluse ki nnitamisel on selgelt kindlaks 
määratud laienemise peadirektoraadis koosta tud sisejuhendites. Delegatsiooni juhi 
juhtnööride kohaselt tehtud kontrollid on alusek s konkreetse rahaliste vahendite taotluse 
kinnitamisele. 
6.33. Kontrollikoja tõstatud küsimused on te gelikult seotud kontrolljälgede senisest 
täielikuma tagamise, mitte oluliste vigadega eeskirjade kohaldamises. Enamik kontrollikoja 
tõstatud küsimusi lahendati 2010. aasta alguse s sisejuhendite ja selgitavate märkuste 
täiendamisega.  
6.34. Laienemise peadirektoraat on alates fina ntsmääruse ja rakenduseeskirjade muutmisest 
2003. aastal alati kohaldanud raamatupidamisarvestu se kontrolli ja heakskiitmise korda, nagu 
seda on nõutud osutatud finantsmääruses. K õnealust korda on korrapä raselt ajakohastatud 
ning see on praegu asendatud 2010. aasta j uunis vastuvõetud olulise konsolideeritud 
dokumendiga „Raamatupidamisarvestuse kontrolli ja heakskiitmise poliitika 
detsentraliseeritud haldamises – Phare ja üleminekutoetused”, milles selgitatakse üksikasjalikult kindlasummaliste korrektsioonide kohaldamist süsteemi puuduste kõrvaldamiseks (näiteks laiendatud detsentr aliseeritud haldamise puhul programmide 
raamatupidamisarvestuse kontrolli ja heakskiitmise suhtes). 
2009. aastal kiitis laienemise peadirektoraat heaks 375 lõppdeklaratsiooni, mida oli palju 
rohkem kui uusi algatatud programme. Praegu on veel juhtumeid, mille puhul ärakuulamismenetlus võtab aega ja mis võida kse sulgeda alles mitme aasta pärast. 
6.38. Komisjon on seisukohal, et detsentraliseerit ud haldamises on järelkontrollid täiesti 
tõhusad. Komisjon nõustub, et tsentraliseeritud haldam ises ei kasutata järe lkontrolle veel täiel 
määral.  
Käesolevas punktis käsitletud täiendavad järelaud itid, mida teostab eraldiseisev horisontaalne 
üksus, on ette nähtud ainult selleks, et anda volitatud eelarvevahendite käsutajale täiendavat kindlust finantsmääruses sätestatud nõuete täitmise kohta. 
6.39. Uue strateegiaga nähakse täiendava kindluse tagamiseks ette täiendavad kontrollid, mida 
ei ole finantsmääruses nõutud.  
ET 4   ET 6.42. Auditite tulemused on partnerite hindamise ks kättesaadavad ja neid on selleks ka 
kasutatud. Partnerite akrediteer imisel kasutatakse ka teostatu d projektide järelevalvest saadud 
teavet ning muu hulgas vaadeldakse partneri rahalisi, õiguslikke ja  tegevuse aspekte. 
Hindamiste ja auditite järel an takse partneritele sageli soovitu si nende sisekontrollisüsteemide 
parandamiseks. Seega on paljude auditeerimisarua nnete otsesel tulemusel muudetud partnerite 
kontrollisüsteemidele antud hinnangut. Humanitaarab i peadirektoraadis välja  töötatud auditite 
ja partnerite hindamise süsteemi raames  on tekkinud kontrollisüsteem, mis annab 
tasakaalustatud ja hea ülevaate partnerite sisekontro llisüsteemidest, aidates vältida vigu ja 
eeskirjade rikkumist. 
6.43. Kuigi humanitaarabi rahastamisotsustes sä testatud eesmärgid on selliste otsuste 
tegemiseks täiesti piisavad, tuleb neid vaadelda koos üksi kasjaliku teabega konkreetsete 
vajaduste kohta, tõhusaks re ageerimiseks kavandatud strateegiaga ja reageerimise eri 
aspektidega, mis on esitatud asja omase otsuse lisadokumendis.  
Arvestades kriisi keerukust, erinevaid vaja dusi ja teisi abiandjaid, on asjaomaseid 
üksikasjalikke vajadusi ja konkreetset re ageerimise viisi kirj eldatud humanitaarabi 
peadirektoraadi partnerite esitatud ettepa nekutes, nagu see on et te nähtud komisjoni 
rahastamisotsusega. Komisjon on se isukohal, et humanitaarabi pead irektoraadis välja töötatud 
projektide valikumenetlus vastab humanitaar abi eripäradele ja selles on usaldusväärselt 
tagatud humanitaarabi peadirektoraadi partner ite abi kvaliteet. Komisjon siiski nõustub, et 
ettepanekute hindamise dokumenteerimist saab täiustada, ühtlustad a ja standardida. 
6.44. Komisjon tervitab kontrollik oja üldist järeldust.  
Humanitaarhankekeskuste puhul tervitab kom isjon nende olulisuse tunnustamist.  
6.45. Komisjon tervitab kontrollikoja hinnangut ja kinnitab, et jätk ab järelkontrollide 
täiustamist.  
6.48. Komisjon tegi uuringu, et tuvastada edutegurid, mis mõjutavad iga-aastaste 
tegevusaruannete kvaliteeti. Tegu rite tuvastamise järel võeti mi tmeid meetmeid, et parandada 
kinnitava avalduse aluseks olevate tõendite kval iteeti ja aruannete loetavust. Seega tervitab 
komisjon kontrollikoja positiivset hinnangut iga-aas tastele tegevusaruannet ele ja jätkab tööd, 
et täiustada nimetatud aruandeid kui  kinnitava avalduse andmise alust. 
6.50. Komisjon tervitab kontrollikoja järeldust, et koostöötalituse EuropeAid tegevusaruanne 
on selge ja informatiivne, eelkõige tänu kasutat ud kvantitatiivsetele nä itajatele (vt Euroopa 
Arengufondi aruande punkt 50) . Komisjon on seisukohal, et koostöötalituse EuropeAid 
tegevusaruande neljas osas esitatud kvalitatiivse d ja kvantitatiivsed näitajad, mis on aluseks 
kinnitava avalduse andmisele, on tõepoolest vaja likeks tõenditeks peadir ektori poolt antavale 
piisavale kinnitusele ning annavad korrekt suse osas täpse hi nnangu koostöötalituse 
EuropeAid finantsjuhtimisele.  
JÄRELDUSED JA SOOVITUSED  
6.52. Komisjon on töötanud oma kontrollid välja se lliselt, et need hõlmaksid komisjoni 
mitmeaastaste projektide täielikku elutsüklit. Komisjon on seisukohal, et järelevalve- ja 
kontrollisüsteemid välisabi, arengukoostöö ja laienemise valdkonnas on tõhusad ning neid on 
aastate jooksul märkimisväärse lt täiustatud, mida tõendab ka täiesti korrektsete maksete 
osakaalu suurenemine kontrollikoja valimis. Kont rollikoja viimaste aastate jooksul antud 
soovitusi on järgitud ja kontro llikoda on paljusid edusamme tunnustanud, pidades peamiste 
kontrollisüsteemide olulisi osi tõhusaks. 
6.53.  
ET 5   ET a) Komisjon nõustub kontrollikoja soovitusega ja  lisab, et ta on juba hakanud võtma kõikide 
välissuhete peadirektoraadi järelkontrollide kohta antud soovituste järgimiseks meetmeid.  
b) Komisjon nõustub kontrollikojaga ja rõhuta b, et 2009. aastal tehti märkimisväärseid 
jõupingutusi, et kõrvaldada mahajäämus seoses  kuhjunud vanade suletavate projektidega. 
2009. aasta alguses avatud kiirreageerimise korra  lepingutest suleti aasta lõpuks 75 %. 
Kõnealuseid jõupingutusi jätkatakse 2010. aastal. 
c) Kuna haldusvolituste andmise tingimusi täidab aina rohkem riike, on laienemise 
peadirektoraat 2009. aastal aj akohastanud 2008. aasta sisejuhe ndit, et võtta arvesse 2008. 
aastal haldusvolituste andmisega saadud kogemusi, ja esitanud kõikidele protsessis osalejatele täiendavad suunised.  
d) Komisjon on juba võtnud vajalikke meetmeid  tagamaks, et töötajate poolt teostatavaid 
tegevus-, finants- ja lepi ngukontrolle dokumenteeritakse seni sest üksikasjalikumalt.  
e) Välissuhete peadirektoraadi ühisesse teabesüs teemi (CRIS) sisestatavate andmete, eriti iga-
aastase tegevusaruande koostamisel kasutatavate andmete kvaliteeti kontrollitakse korrapäraselt. IT-vahend, kuhu an dmed sisestatakse, sisaldab samuti andmete kvaliteedi 
kontrolli. Lisaks pöörab komisjon suurt tä helepanu CRISi kasutajate koolitamisele. 
g) Laienemise peadirektoraadis on aruanne te lõplikku läbivaatam ist peetud alates 2007. 
aastast prioriteediks. Ainuüksi 2009. aastal kiitis laienemise peadirektoraat heaks 375 lõppdeklaratsiooni. 
h) Komisjon teeb juba jõupingutusi, et tä iustada ja ühtlustada taotluste hindamise 
tsentraliseeritud dokumenteerimist. Ühe võimalusena  kaalutakse kasutusele võtta standarditud 
hindamisaruanne. 
i) Kuigi kontrollikoja ettepanek on mõistlik, ei ol e seda praeguste prioriteetide ja vahendite 
piiratuse tõttu lähiajal võimalik järgida. 
6.54. Kontrollikoja soovituste järgimiseks EuropeAid: - kaalub võimalikke meetodeid, mille abil saaks hinnata allesjäänud vigade hinnangulist 
finantsmõju; 
- hindab aktsepteeritava veaohu läbivaatamis e raames oma kontrollide kulutasuvust; 
- viib lõpule rakendusorganisatsioonidele mõ eldud finantsjuhtimise suuniste koostamise ja 
levitab neid; 
- jätkab jõupingutusi, et tagada audititeab e nõuetekohane ja õigeaegne registreerimine; 
- täiustab oma auditeerimist toetavaid IT-süsteeme; - täiustab ja tugevdab suuniste ja vastas tikuse eksperdihinnangu menetluste (kvaliteedi 
tugirühm) läbivaatamise kaudu eelar vetoetuse andmise kriteeriume; 
- rakendab riigi rahanduse juhtimise val dkonnas eelarvetoetuse andmise suhtes 
läbivaadatud järelevalve-  ja aruandlusraamistikku. 
Järelmeetmed seoses eriaruandega nr 3/2006 humanitaarabi kohta tsunami 
ohvritele  
6.65. Ühikukulude info ( Cost of Observed Results ) mudelit hakatakse välja töötama 2011. 
aastal, kui see on lisatud IT-süsteemi (Hope e-rakendus) osaks. Pärast testimist ja andmete sisestamist võetakse mudel eeldatavasti kasutusele 2012. aasta alguses. 
6.66. Komisjon toetab täielikult kontrollikoja taotlusi saad a ÜRO organisatsioonidelt 
vajalikke tõendeid ning see põhi mõte on selgelt sätestatud ka finants- ja haldusraamistiku 
ET 6   ET lepingus. Kui kontrollikoda teavitab komisjoni selles küsimuses tekkinud probleemidest, saab 
komisjon võtta ühendust oma kolleegidega ÜROs, et leida probleemile lahendus ja tagada 
kontrollikojale taotletud teave. 
6.67.  a) Komisjon teeb praegu konsensuse tegevuska vast vahekokkuvõtet, mille lõplikud tulemused 
peaksid selguma 2010. aasta lõpuks. 
b) Seire- ja teabekeskuse üleviimine on j uba loonud sünergiat, näiteks võimaldanud saada 
reaalajas teavet loodus- ja muude õnnetu ste puhkemise kohta ning aidanud edendada 
koostööd humanitaarabi peadirektoraadi koha peal asuvate tehniliste ekspertide ja 
kodanikukaitset tugevdama saadetud liikmesriikide ekspertide vahel. 
c) Komisjon tervitab kontro llikoja tunnustust uute rahastamisvahendite panuse kohta 
üleminekuprotsessi. Jõupingutuste tugevdamise ks on komisjon moodustanud talitustevahelise 
üleminekualase töörühma, et edendada ühist  arusaama, koordineeritud lähenemisviise ja 
ühiseid seisukohti selliste üleminekuolukordade käsitamise kohta, mille jaoks on ette nähtud humanitaar- ja arenguabi ning stabiliseerim isvahendid. Eesmärk on täiustada kohapealset 
poliitikat ja selle raames koostatud progr ammide rakendamist ning aidata kaasa 
üleminekuolukordi käsitleva rahvus vahelise poliitika arutelule. 
d) Komisjon nõustub kontrollikoja seisukohaga ja  kavatseb esitada esimesed tulemused 2011. 
aasta lõpus. 
Järelmeetmed seoses eriaruandega nr  6/2006 komisjoni arengukoostöö 
keskkonnaaspektide kohta  
6.71. Strateegia ettevalmistamine viibis priori teetide muutumise tõttu. Keskkonnastrateegiat ei 
avaldata enam eraldiseisva teatisena, vaid kõikide valdkondadevaheliste küsimuste (mitte ainult keskkonnaküsimuste) süvalaiendamist hõlmava  senisest üldisema t eatise lisana. Teatise 
vastuvõtmine oli kavandatud 2008. aasta lõppu. Sellise lähenemisviis iga sooviti vähendada 
komisjoni teatiste arvu, kuid sellest lõpuks s iiski loobuti, kuna erinevate süvalaiendamist 
nõudvate küsimuste koondamine ühte dokumenti osutus  väga keeruliseks ja tekkis vajadus 
senisest sihipärasema keskkonnaalase lähene misviisi järele. 2009. aasta septembris kohtuti 
liikmesriikidega (ja kodanikuühiskonna esindajatega ), et alustada ühis elt uue strateegia 
väljatöötamist. 
6.72. Kontrollikoja üleskutsel töötati kehtiva ke skkonnaaspektide integreerimise strateegia 
raames välja olulised kvantitatiivsed näitaja d, mida on jälgitud alates  2006. aastast. Näitajad 
on seotud selliste vahendite kohaldamisega nagu keskkonnaprofiilid  riigi ja piirkonna 
strateegia ettevalmistamises, keskkonnamõju hindamine programmide ja projektide raames, 
pakutud koolituse maht ja koolitatud töötajate arv. Projektide koostamisel 
keskkonnaküsimuste hindamiseks kasutatavad kval itatiivsed näitajad määr ati kindlaks ja neid 
kohaldati esimest korda 2009. aastal piloot projektina tehtud järelhindamises. 
6.73. Komisjoni töötajate arvu nullkasvu eeldava personalipoliitika raames ja vastavalt 
kontrollikoja tehtud märkusele pööras EuropeAid tähelepanu pigem mittespetsialistidest töötajate oskuste suurendamisele, mitte komisjonisisese suutlikkuse analüüsimisele. EuropeAid on seda põhimõtet järg inud kogu aruandeperioodi jooksul. 
6.74. Pilootprojektina tehtud järelhindamine o li üks meede projekti koostamise protsessi 
pideva täiustamise suunas.  
6.75. Keskkonnaküsimuste süvalaiendamise alane koolitus on tehtud kohustuslikuks kõikidele 
koostöötalituse EuropeAid peakorterites töötavat ele ja delegatsioonid esse lähetatavatele 
töötajatele ning see oli 2009. aastal üks suurima osalusega koolitusi (rohkem kui 400 töötajat). 
ET 7   ET Alates 2005. aastast on rakendatud ulatuslikku koolitusprogrammi, mis sisaldab ligikaudu 50 
piirkondlikku koolitust, mida pakutakse koostöös  riikidega ja millest suur hulk toimub 
peakorterites.  
6.76.  Arengukoostöö raames on keskkonnaküsimuste s üvalaiendamise hindamine kavandatud 
2011. aastaks.  Praegu töötatakse välja projektide hindamise keskandmebaasi, mis hakkab 
tööle 2011. aastal. 2005. ja 2009. aastal hinnati Ladina-Ameerika piirkonna 
keskkonnaprojektide tulemuspõhist järelevalvet. EÜ üleriigilise koost öö hindamisel käsitleti 
keskkonnaaspekte valdkondadevahelise küsimusena. 
6.77. EuropeAid on küll suurendanud oma suutli kkust teha kindlaks keskkonnaprojektide 
kulud ja neid jälgida, kuid väga keeruliseks ülesandeks on jäänud se lliste täpsete summade 
väljaarvutamine, mida eraldatakse keskkonn aalaste eesmärkide saavutamiseks eeskätt 
muudele poliitikaeesmärkidele suunatud me etmete raames. Praegu peetakse OECD 
arenguabikomiteega arutelu selle üle, kuidas saaks Rio näitajatele  tuginevaid kvalitatiivseid 
andmeid kõige paremini teisendada finantsandmeteks. 
6.78. Riikide keskkonnaprofiilide kvaliteet ja nende roll r iigi strateegiadokumentides on 
tõepoolest väga erinev, kuid teatavate riikide keskkonnaprofiile on  keskkonnaaspektide 
integreerimise suuniste alusel kliimamuutuste alaste küsimuste senisest paremaks kajastamiseks ajakohastatud. Ka vahehindamist käsitlevates suunistes on senisest enam 
tähelepanu pööratud keskkonna- ja kl iimamuutuste alaste küsimuste käsitlemisele riikide, 
eelkõige arengukoostöö rahastamisvahendiga hõlmatud riikide stra teegiadokumentides. 
6.79. 2011. aastal esitatakse uued eelarvetoetuse suunised, mis sisaldavad uusi juhiseid 
valdkondadevaheliste küsimuste kohta. Hoolim ata konkreetsete keskkonnaalaste näitajate 
väljatöötamisest peetakse paljudes riik ides keskkonnapoliitika arutelu rahastajate 
ühisraamistike raames, mis koostatakse pärast üldise eelarvetoetuse meetmete võtmist. Selleks et keskkonnamõju strateegiline hindamine oleks tõhus, tuleb an alüüsida kohalikke olusid ja 
kaasata partnerriike, kuid se lleks ei saa kedagi sundida. 
6.81. EuropeAid on koostanud teatised ja suunis ed, milles käsitletakse muude aspektide 
hulgas loodusvarade kogukonnapõhise majandamise  toetamist. Paljudes EÜ programmides 
toetatakse kohalikul tasandil loodusvarade majandamisega seotud algatuste tegemist. 
Keskkonda ning loodusvarade, sealhulgas energiares sursside säästvat majandamist käsitlevas 
teemaprogrammis viidatakse selgelt koostööl e kohalike kogukondadega ja see põhimõte lisati 
ka projektikonkurssidesse, milles kutsuti üles esitama kokkuvõtteid, kus metsahalduse raames 
oleks tagatud kohalike kogukondade, sealhulg as põlisrahvaste omand ja õigused. 
6.84.  Säästva arengu edendamiseks on EuropeAid koostanud mitu teatist, milles rõhutatakse 
kogukonnapõhiste lähenemisviiside tähtsust.  Lisaks viidatakse keskkonda ning loodusvarade, 
sealhulgas energiaressursside säästvat maja ndamist käsitlevas teemaprogrammis selgelt 
koostööle kohalike kogukondadega ja see põhimõte lisati muu hulgas ka projektikonkurssidesse, milles kutsuti üles es itama kokkuvõtteid, kus metsahalduse raames 
oleks tagatud kohalike kogukondade, sealhulg as põlisrahvaste omand ja õigused.   
6.85. Keskkonda ja loodusvarasid hõlmavate va ldkondlike lähenemisviiside uuring on ELis 
tihedas koostöös mitme ELi arenguametiga lõpule viidud ning kõnealuses valdkonnas 
rakendatakse praegu üksikuid EÜ valdkondli ku poliitika toetusprogramme. Võrreldes 
varasemaga on see kahtlemata uus arengusuu nd. Finantsmääruse läbivaatamist käsitleva 
ettepaneku alusel võidakse ette näha võima lus luua ELi sihtfonde. Samuti on sõlmitud 
üleandmislepingud, mis võimaldavad ELi liikme sriikidel panustada ELi juhitavasse 
ülemaailmsesse kliimamuutuste liitu. Keskkonn aalaste uuenduslike rahastamismehhanismide 
raames on võimalik luua avaliku ja erasektori pa rtnerlusi ning kasutada  laene koos toetustega. 
ET 8   ET 6.86. Komisjon jätkab oma keskkonna strateegia rakendamisel liik mesriikide ja eraettevõtjate 
eksperditeadmiste kasutamist. 
6.87. Komisjon tervitab tunnustust märkimisväär sete edusammude kohta, mida on tehtud 
komisjoni välisabi valdkonnas keskkonnaküsimuste süvalaiendamisel. Ühe meetmena pideva 
täiustamise suunas tehti pilootprojektina jä relhindamine, mille raames vaadati läbi 
vastastikuse eksperdihinnangu menetlused (kvaliteedi tugirühm ) ja kehtestati 
keskkonnaaspektide jaoks senisest selgemad  näitajad, mida saab silmas pidada 
projektitaotluste ettevalmistamisel. 
6.88. Komisjon ja ELi liikmesriigid teevad  koostööd, et koostada  2011. aasta alguseks 
keskkonnastrateegia esimene eelnõu eesmärgiga kiita strateegia h eaks 2011. aasta teises 
pooles.  
Komisjon kavatseb jätkata tööd nä itajatega, et jälgida uue ke skkonnastrateegia tõhusust ja 
hinnata keskkonnaküsimuste integreeritust oma tegevusega. Keskkonnaküsimuste süvalaiendamise üldhindamine arengukoostö ö raames on kavandatud 2011. aastaks.
 Kui 
hindamise tulemused on selleks ajaks ka olemas , võetakse neid ELi uue strateegia koostamisel 
arvesse. 2011. aastaks on kavanda tud välja töötada ka uued eelarvetoetuse suunised, mis 
sisaldavad uusi juhiseid valdkondadevaheliste  küsimuste kohta. Seda tööd tehes jätkab 
komisjon tihedat koordineerimist ja oma tegevuse ühtlustamist ELi liikmesriikidega, et toetada abi tõhustamise tegevuskava.