ET   ET 
 
 
 EUROOPA  
KOMISJON   
Brüssel, 17.2.2022  
COM(2022) 43 final  
 
KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE  
Komisjoni rakendusotsuse C(2021)2502 artikli 12 kohane poolaastaaruanne 
taasterahastu „NextGenerationEU“ rahastamistehingute kohta  
  
Juuni –detsember 2021   
 
ET    ET  
Sisukord  
1. Sissejuhatus  ................................ ................................ ................................ ..................  2 
2. Taasterahastu „NextGenerationEU“ rahastamisprogrammi peamised tulemused  ....... 2 
3. Taasterahastu „NextGenerationEU“ rahastamisstrateegia loomine ja rakendamine  ... 6 
4. Järeldus  ................................ ................................ ................................ .......................  11 
Lisa. Ülevaade lühiajaliste ja muude võlakirjade emissioonidest  ................................ ............  12 
 
 
 
1 Taasterahastu „NextGenerationEU“ rahastamine   
seisuga 31.  detsember 2021  
Pikaajaline laenukohustus   Lühiajaline laenukohustus  
ELi võlakirju 71  mld EUR,   
nendest 12  mld EUR „rohelised“   25 mld EUR on emiteeritud 3 - ja 6kuuliste ELi 
lühiajaliste võlakirjadena (EU-Bills), millest 
20 mld EUR on veel tagasi maksmata  
PEAMISED FAKTID   PEAMISED FAKTID  
• 5 sündikaatpakkumist, 2  enampakkumist  
• Keskmine rahastamiskulu 0,14  % 
• 7 kuni ligi 14 korda üle märgitud   • 7 enampakkumist  
• Keskmine tootlus 0,78  % 
• Märkimise ja pakkumise  suhe 2,55x  
 
Tulu kasutamine  
seisuga 31.  detsember 2021
 
PEAMISED FAKTID  
• Taaste - ja vastupidavusrahastust sai toetusi ja laene 20  liikmesriiki(2) 
• Maksed tehakse 6  päeva jooksul alates laenu - ja rahastamislepingute allkirjastamisest  
(1) Eelarve on kättesaadav programmi „Euroopa horisont“, fondi InvestEU, programmi ReactEU, liidu elanikkonnakaitse 
mehhanismi (RescEU), Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) ning õiglase ülemineku fondi jaoks. Tegelikud 
väljamaksed lõppsaajatele v õivad ajaliste erinevuste tõttu olla väiksemad.   
(2) 22 liikmesriigi taaste - ja vastupidavuskavad on 2021.  aasta lõpu seisuga heaks kiidetud, üks liikmesriik sai eelmaksed 
aga jaanuaris 2022 ja üks liikmesriik ei taotlenud eelmakseid.  
12 mld EUR  
Rohelised 
võlakirjad  
6 mld EUR  
10 mld EUR  
20 mld EUR 
11,5 mld EUR  
11,5 mld EUR  
10aastane tähtaeg  
20aastane tähtaeg  
30aastane tähtaeg  
7aastane tähtaeg  
5aastane tähtaeg  
15aastane tähtaeg  
13,5 mld  
EUR 
 
11,5 mld  
EUR 
 
11,5 mld  
EUR 
 
8,5 mld  
EUR 
 
5 mld EUR  
 
Emiteeritud  
 
 Tagasi 
maksmata  
Tähtaegunud  
3 kuud 
6 kuud 
Taaste - ja vastupidavusrahastu 
toetused ELi liikmesriikidele  
Taaste - ja vastupidavusrahastu 
laenud ELi liikmesriikidele  
46,4 mld EUR  
 18,0 mld EUR  
 8,6 mld(1) 
Muud programmid  
ELi eelarvest  
 
2 1. Sissejuhatus  
Taasterahastu „NextGenerationEU“ kujutab endast teedrajavat rahastamisprogrammi, millega 
saab laenuvõtmise abil mobiliseerida kuni 5  % ELi SKPst, et rahastada ELi ühist ja jõulist 
reageerimist COVID -19 pandeemiale. Taasterahastu „NextGenerationEU“ on ajuti ne meede, 
mille abil komisjon saab võlakirjade emiteerimise teel kaasata 2021.  aasta keskpaigast kuni 
2026.  aastani 800  miljardit eurot. Sellest võlakirjade emiteerimisest saadav tulu võimaldab 
ELil lahendada vahetuid taastumisprobleeme, aga ka kiirendada ELi majanduse rohepööret ja 
digiüleminekut. Kuni 250  miljardit eurot kaasatakse taasterahastu „NextGenerationEU“ 
roheliste võlakirjade emiteerimisega. Taasterahastu „NextGenerationEU“ raames 
emiteeritakse 2021.  aasta keskpaigast kuni 2026.  aastani igal aas tal võlakirju kuni ligikaudu 
150 miljardi euro eest, mis teeb EList tulevastel aastatel suurima eurodes nomineeritud 
võlakirjade emitendi.  
Käesolevas aruandes – komisjoni rakendusotsuse C(2021)2502 artikli  12 kohases esimeses 
poolaastaaruandes – vaadatakse  läbi taasterahastu „NextGenerationEU“ rahastamisstrateegia 
rakendamine perioodil juuni –detsember 2021. Aruandes keskendutakse üksnes protsessile, 
mida rakendati taasterahastu „NextGenerationEU“ kaasamisel ja rahastamisvahendite 
väljamaksmisel. Selles ei h innata, kuidas on tulu kasutatud (seda ka juhul, kui kulutusi on 
tehtud keskkonnahoiule), sest seda käsitletakse eraldi aruannetes vastavalt iga taasterahastust 
„NextGenerationEU“ rahastatud instrumenti käsitlevale määrusele. Käesolev aruanne 
moodustab osa  korrapärasest teabevoost Euroopa Parlamendile ja liikmesriikidele selle 
suuremahulise ja uuendusliku rahastamisprogrammi rakendamise kohta. Taasterahastu 
„NextGenerationEU“ rahastamistehingute iseloomulikud tunnused on läbipaistvus ja 
aruandekohustus.  
 
2. Taasterahastu „NextGenerationEU“ rahastamisprogrammi peamised tulemused  
Möödunud 12  kuu jooksul on komisjoni roll laenukapitaliturgudel muutunud. Enne 
eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu (TERA)1 ja 
taasterahastu „NextGenerationEU“ algatamist oli komisjon väike ja ebaregulaarne emitent, 
kes kaasas piiratud summasid (aastatel 2015 –2019 keskmiselt 2 –3 miljardit eurot) selliste 
laenuprogrammide rahastamiseks nagu Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM) ja 
makrofinan tsabi (MFA). 2021.  aasta jooksul kaasas komisjon ligikaudu 130  miljardit eurot – 
üle 50  miljardi euro programmile TERA, 71  miljardit eurot taasterahastule 
„NextGenerationEU“, sellest 12  miljardit eurot roheliste võlakirjadena, ja 12  miljardit eurot 
muudele  laenuprogrammidele. Osana taasterahastu „NextGenerationEU“ 
rahastamisprogrammist on komisjon algatanud ka ELi lühiajaliste võlakirjade programmi, 
mille raames oli 31.  detsembri 2021.  aasta seisuga üleval 20  miljardi euro väärtuses lühiajalisi 
võlakirju. K omisjonist on kiirelt kujunenud üks suurimaid uute eurovõlakirjade emitente ning 
temast on saanud maailma suurim roheliste võlakirjade emitent.  
Kõik taasterahastu „NextGenerationEU“ tehingud kutsusid esile investorite suure nõudluse 
ning need tehti ELi ee larvele ja liikmesriikidele soodsatel tingimustel. Taasterahastu 
„NextGenerationEU“ 2021.  aastal toimunud kogu emissiooni keskmine rahastamiskulu on 5 –
                                                 
1  TERA on ajutine toetus liikmesriikidele, kes peavad panema välja suure hulga raha, et võidelda oma 
territooriumil koroonaviiruse puhangu negatiivsete majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgedega. 
Programmist TERA saab ELi laenudena anda kuni 100  miljardit eurot rahalist abi mõjutatud 
liikmesriikidele, et tulla toime avaliku sektori kulutuste järsu suurenemisega tööhõive säilitamiseks. 
Program mi TERA õiguslik alus on: nõukogu 19.  mai 2020.  aasta määrus (EL) 2020/672, millega 
luuakse COVID -19 puhanguga kaasnenud eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise 
toetuse Euroopa rahastu (TERA) (ELT L 159, 20.5.2020, lk  1). 
 
3 30aastaste tähtaegade lõikes 0,14  %. Tingimused olid soodsad, võrreldes nendega, mis 
saavutati euroala tu umikriikide kõrge reitinguga võlakirjadega. Nende atraktiivsete 
rahastamistingimuste eelised kanduvad edasi ELi eelarvesse või liikmesriikidele, kes saavad 
taaste - ja vastupidavusrahastust laene.  
Komisjoni suutlikkust kaasata nendel soodsatel tingimustel raha tugevdab väga erinevate 
tähtaegadega taasterahastu „NextGenerationEU“ võlakirjade stabiilne suuremahuline 
emiteerimine. Emissiooni sellised omadused andsid taasterahastu „NextGenerationEU“ 
võlakirjadele järelturgudel suurema likviidsuse, tänu millele on investoritel kergem neid 
võlakirju osta ja müüa. See muudab taasterahastu „NextGenerationEU“ võlakirjadega 
kauplemise investoritele aina atraktiivsemaks, mis omakorda võimaldab taasterahastu 
„NextGenerationEU“ emissiooni paremini hinnastada. Taasterahas tu „NextGenerationEU“ 
võlakirjade likviidsus küündib euroala tuumikriikide võlakirjade tasemele, mõõdetuna 
standardparameetrite alusel2.  
Esimene sündikaattehing toimus 15.  juunil 2021, kaks nädalat pärast omavahendite otsuse3 
jõustumist, ning sellele järg nes kiiresti veel kaks. Rahastamisprogrammi selline kohene 
suuremahuline aktiveerimine 2021.  aasta suvel võimaldas komisjonil teha liikmesriikidele ja 
eelarvesse ELi taastekava kohased väljamaksed4 kohe, kui nende tähtaeg saabus. 
31. detsembri 2021.  aasta seisuga on komisjon maksnud 20  liikmesriigile taaste - ja 
vastupidavusrahastust välja 64,3  miljardit eurot: 46,4  miljardit eurot toetustena, 18  miljardit 
eurot laenudena. Kõik väljamaksed on tehtud kuue tööpäeva jooksul pärast rahastamis - ja 
laenulepingute allkirjastamist. Sellist raha õigeaegset ja tõhusat väljamaksmist hõlbustas 
Euroopa Keskpank, kus asuvad taasterahastu „NextGenerationEU“ kesksed kontod. Lisaks 
taaste - ja vastupidavusrahastusse üle kantud summadele on enam kui 8,6  miljardit eurot 
kantud t aasterahastu „NextGenerationEU“ rahastamisvarust üle ELi eelarvesse, et rahastada 
lisatoetusi taasterahastust „NextGenerationEU“ rahastatavatele programmidele nagu 
programm „Euroopa horisont“, fond InvestEU, programm ReactEU, liidu elanikkonnakaitse 
mehhan ism (RescEU), Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) ning õiglase 
ülemineku fond.  
Komisjoni suutlikkus laiendada oma võlakirjade emiteerimist sedavõrd kiiresti tugines 
suuresti ELi taastekavaga seotud tugevale ja veenvale narratiivile. Kõigi liikm esriikide 
valmidus seista taasterahastu „NextGenerationEU“ rahastamisprogrammi selja taga – oma 
panusega tulevasse ELi eelarvesse – oli võimsaim võimalik väljendus liidu solidaarsusest ja 
ambitsioonist kriisile reageerida. See tugev poliitiline ühtekuuluvu s, mida täiendab ELi tugev 
krediidireiting, oli otsustav Euroopa ja rahvusvaheliste investorite veenmisel, et uus 
taasterahastu „NextGenerationEU“ laenuprogramm on usaldusväärne.  
Võlakirjade emiteerimise programmi rakendamine sellises mahus nõudis komisjonilt ka 
peaaegu nullist sellise uue rahastamismehhanismi loomist, mis võimaldaks suuremahuliste 
tehingute korrapärast tegemist. Seitse suuremahulist TERA raames tehtud tehingut 
(90 miljardi euro kombineeritud emiteerimiseks) andsid küll väärtuslikke  kogemusi, kuid 
taasterahastu „NextGenerationEU“ vajas struktureeritumat ja vastupidavamat võimekust. 
Selle strateegia kava määrati kindlaks teatises5 ja mitmes 14.  aprillil 2021 vastu võetud 
                                                 
2 2021.  aasta II –III kvartalis oli järelturu kuukäive 15  % Euroopa Liidu taasterahastu tasumata võlast. See 
määr on võrreldav enamikul likviidsetel euroala riikide võlakirjaturgudel täheldatuga.  
3 Nõukogu 14.  detsembri 2020.  aasta otsus (EL, Euratom) 2020/2053, mis käsitl eb Euroopa Liidu 
omavahendite süsteemi ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2014/335/EL, Euratom (ELT L  424, 
15.12.2020, lk  1). 
4 See võimaldas 20  liikmesriigil saada oma toetuste eelmaksed, 5  liikmesriigil saada oma laenude 
eelmaksed ja Hispaanial s aada oma toetuse esimese osamakse.  
5 Teatis COM(2021)250 taasterahastu „NextGenerationEU“ uue rahastamisstrateegia kohta (avaldatud 
14. aprillil 2021). Vt com2021_250_en_act_part1_v3.pdf (europa.eu) . 
 
4 otsuses, milles nähti ette taasterahastu „NextGenerationEU“ raha stamisprogrammi alused. 
Allpool esitatud piktogramm tuletab meelde peamisi teetähiseid komisjoni võimekuse 
loomisel riigivõlakirjade puhul kasutatava hajutatud rahastamise strateegia rakendamiseks.  
 
5 Joonis  1. Taasterahastu „NextGenerationEU“ (NGEU) rahast amistehingute alustamise 
põhietapid  
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Nende teetähiste saavutamiseks oli vaja mitut olulist toetavat tegurit, sealhulgas:  
1. taaste - ja vastupidavusrahastu väljamaksevajaduste usaldusväärne prognoosimine kui 
võlakirjaemissioonide hea kavandamise alus;  
2. esmasvahendajate võrgustiku loomine 2021.  aasta mais, et hõlbustada 
enampakkumiste ja sündikaattehingute tõhusat korraldamist ning toetada taasterahastu 
„NextGenerationEU“ järelturu likviidsust. 2021.  aasta lõpuks oli võrku vastu võetud 
12 eri liikmesriigis asuvat 42  panka6. Siia kuu luvad kõik suuremad riigivõlakirjade 
ning riiklike ja riigiüleste institutsioonide ja agentuuride võlakirjade emiteerimisega 
tegelevad olulisemad osalejad. See üleeuroopaline esmasvahendajate võrgustik 
võimaldab ELil emiteerida ELi (lühiajalisi) võlakirju võimalikult laiale 
investoribaasile – ELis ja väljaspool seda.  
3. ELi lühiajaliste võlakirjade ja muude võlakirjade enampakkumistele kohandatud 
platvormi kasutuselevõtmine 2021.  aasta septembris Prantsusmaa keskpanga (Banque 
de France) süsteemi TELSAT abil. E nampakkumised on kulutõhus viis emiteerida ELi 
lühiajalisi võlakirju ja muid võlakirju;  
4. tugeva juhtimisraamistiku loomine, et jälgida rahastamistehingute pidevat tegemist 
viisil, millega minimeeritakse peamised riskid ning tagatakse täielik läbipaistvus ja  
vastutus. Taasterahastu „NextGenerationEU“ rahastamistehingute kavas, mis on 
sätestatud 2021.  aasta aprilli juhtimisotsuses,7 on kesksele kohale seatud riskide 
tuvastamine ja maandamine. Ametisse on nimetatud riskijuht, kes asus tööle alates 
                                                 
6 Sellest ajast alates on vastu võetud ka 43.  pangaasutus. Uusimat loetelu saab vaadata komisjoni 
veebisaidil: Esmasvahendajate võrgustik |  Euroopa Komisjon (europa.eu) . 
7 Komisjoni 14.  aprilli 2021 . aasta rakendusotsus, millega kehtestatakse nõukogu otsuse (EL, Euratom) 
2020/2053 alusel laenuvõtmistehingute haldamiseks ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse 
(EL) 2021/241 artikli  15 kohaselt antud laenudega seotud laenuandmistehinguteks vajalik k ord; 
C(2021)2502 lõplik.  
1. juuni  
Esimese 
rahastamiskava 
avaldamine  
1. juuni  
Iga-aastase 
laenuotsuse 
vastu -
võtmine  
14. aprill  
Hajutatud 
rahastamise 
strateegia 
vastuvõtmine  
15. juuni  
NGEU 
esimene 
emissioon 
(20 mld 
EUR)  
31. mai 
Esmas -
vahendajate 
võrgustiku 
loomine  
1. september  
Ametisse 
asub riskijuht  
7. september  
Roheliste 
võlakirjade 
raamistiku 
avaldamine  
15. september  
ELi lühiajaliste 
võlakirjade 
esimene 
emissioon  
12. oktoober  
Roheliste 
võlakirjade 
esimene 
emissioon 
(12 mld EUR)  
 
6 1. septembris t 2021 ja kes teeb 2021.  aasta detsembris vastu võetud kõrgetasemelise 
riski- ja vastavuspoliitika kohast sõltumatut järelevalvet taasterahastu 
„NextGenerationEU“ rahastamisprogrammi kõigi aspektide üle. Riskijuhti toetab selle 
poliitika rakendamisel riski - ja vastavuskomitee, mis tuli esimest korda kokku 
2021.  aasta detsembris;  
5. Taasterahastu „NextGenerationEU“ roheliste võlakirjade raamistiku avaldamine 
septembris 2021. Selles taaste - ja vastupidavusrahastu määrusel põhinevas 
raamistikus8 – millesse on lõ imitud ka ELi roheliste võlakirjade standardi ja 
taksonoomia paljud aspektid – määratletakse üheksa laia abikõlblike kulude 
kategooriat: taastuvenergia, rohepöörde digitaaltehnoloogiad, energiatõhusus, 
keskkonnahoidlik transport, kliimamuutustega kohanemin e, vesi, jäätmed, elurikkus 
ning rohepööret toetav teadus - ja arendustegevus. Raamistiku on läbi vaadanud teise 
poole arvamuseavaldaja. Esimene roheliste võlakirjade emissioon toimus 12.  oktoobril 
2021 ning sellega hangiti 12  miljardit eurot, mida kasutata kse kogu ELis üksnes rohe - 
ja kestlikeks investeeringuteks. Roheliste võlakirjade esmaemissioon märgiti enam kui 
11 korda üle, see köitis laialdase lt investorite tähelepanu ning on praeguseni maailma 
suurim roheliste võlakirjade emissioon.  
 
3. Taasterahastu „NextGenerationEU“ rahastamisstrateegia loomine ja rakendamine  
Aruande käesolevas jaos vaadeldakse nende kaheksa võimekuse arengu edenemist, mis 
määratleti eespool nimetatud 14.  aprilli 2021.  aasta teatises selle rahastamisprogrammi eduka 
elluviimise seisukohast kriitilistena.  
3.1 Emissiooniplaanide struktureeritud kavandamine ja sellest teavitamine  
Taasterahastu „NextGenerationEU“ rahastamisprogrammi aluseks on selle emiteerimise 
struktureeritud kavandamine – aastaste ja kuuekuuliste tsüklitena. Kavan damist toetatakse 
üksikasjaliku teabe andmisega taastekava väljamaksevajaduste kohta, mida ajakohastatakse 
korrapäraselt.  
See tsükkel algab iga -aastase laenuotsusega, et kehtestada ELi lühiajaliste võlakirjade 
programmi emissiooni ja tasumata võla ülemmäär . Need peamised aspektid annavad 
komisjonile kindla toetuspunkti laenuvõtmistehingute korraldamiseks. 2021.  aasta laenuotsus 
võimaldas komisjonil 2021.  aastal emiteerida pikaajalisi võlakirju maksimaalselt summas 
kuni 125  miljardit eurot ja lühiajalisi võl akirju maksimaalselt summas kuni  60 miljardit eurot.  
Seejärel koostab komisjon rahastamiskava, et määrata kindlaks emissioonikalender ja 
tulevaste tehingute peamised finantsparameetrid. See teave tehakse avalikult teatavaks, sest 
investorid vajavad seda k omisjoni tehingutele vahendite eraldamise ettevalmistamiseks, 
hõlbustades seega taasterahastu „NextGenerationEU“ emissioonide edukat turustamist 
väiksemate kuludega. Taasterahastu „NextGenerationEU“  esimese rahastamiskava puhul seati 
eesmärgiks 80  miljardi t eurot ELi võlakirjadena.   
                                                 
8 Kõigi kulutuste puhul tuleb kõigi muude keskkonnaeesmärkide puhul järgida olulise kahju ärahoidmise 
põhimõtet. Selle saavutamiseks nõustuvad liikmesriigid rahastamis - ja laenulepingutes, et annavad 
korrapäraselt aru roheinvesteer ingutega seotud kuludest.  
 
7 Komisjon võttis vastu iga -aastase laenuotsuse9 ning avaldas esimese rahastamiskava10 samal 
päeval, kui jõustus omavahendite määrus – 1. juunil 2021.  aastal.  
Liikmesriikidele taaste - ja vastupidavusrahastust tehtavate väljamaksete  – mis moodustab 
90 % taasterahastu „NextGenerationEU“ maksetest – puhul esineb teatavat ebakindlust seoses 
täpse ajastuse ja täpsete summadega. Kui tegelikud väljamaksevajadused erinevad algsetest 
prognoosidest, on võimalik, et rahastamiskava tuleb läbi v aadata. 2021.  aasta teise poolaasta 
rahastamiskava vaadati läbi 2021.  aasta novembris ja rahastamiseesmärki toodi veidi 
allapoole, et peegeldada taasterahastu „NextGenerationEU“ maksevajaduse ajakohastatud 
hinnangut11. Läbivaadatud eesmärgi kohaselt emiteer is komisjon 2021.  aastal 70,992 miljardit 
eurot võlakirjadena. Kõik taasterahastu „NextGenerationEU“ 2021.  aastal emiteeritud 
(lühiajalised) võlakirjad on esitatud käesoleva aruande lisas.  
14. detsembril 2021.  aastal avaldas komisjon 2022.  aasta laenuotsus e12 ja rahastamiskava ning 
emissioonikalendri 2022.  aasta jaanuari keskpaigast juuni lõpuni13. 2022.  aasta laenuotsus 
võimaldab komisjonil 2022.  aastal emiteerida pikaajalisi rahastamisvahendeid maksimaalselt 
kuni 140  miljardit eurot ja lühiajalisi rahastami svahendeid maksimaalselt kuni 60 miljardit 
eurot. 2022.  aasta esimese poolaasta rahastamiskava näeb 2022.  aasta jaanuarist juunini ette 
ELi pikaajaliste võlakirjade emissiooni 50  miljardi euro ulatuses, millele lisanduvad 
lühiajalised ELi võlakirjad. 2022.  aasta esimese poolaasta rahastamiskava võeti vastu pärast 
seda, kui riskijuht oli selle läbi vaadanud.  
Taasterahastu „NextGenerationEU“ emissioonikavas võetakse arvesse ka pikemaajalist 
perspektiivi, mis on vajalik võla stabiilseks ja järkjärguliseks taga simaksmiseks selle 
tähtaegumisel. Vastavalt omavahendite otsuse nõuetele kavandab komisjon emissiooni 
tähtaegu ja seonduvaid tagasimakseid nii, et taasterahastu „NextGenerationEU“ kohustused 
kahaneksid kuni 2058.  aastani kestval perioodil stabiilselt ja en nustatavalt.  
3.2 Tõhus kooskõlastamine riiklike ja muude emitentidega  
Kuuekuuliste rahastamiskavade, sealhulgas emissioonikalendri avaldamine on olnud oluline 
vahend kooskõlastamiseks riigiüleste ja riiklike võlahaldusasutustega, kes korraldavad oma 
rahast amisvajaduste rahuldamiseks samuti suuri emissiooniprogramme.  
Lisaks on komisjon andnud mitu korda taasterahastu „NextGenerationEU“ 
rahastamistehingute kohta teavet Euroopa Parlamendi eelarvekomisjonile ning majandus - ja 
rahanduskomiteele. Komisjon osaleb majandus - ja rahanduskomitee Euroopa Liidu majandus - 
ja rahand uskomitee ELi riigivõlaturgude allkomitee koosolekutel, kus taasterahastu 
„NextGenerationEU“ rahastamisprogrammi rakendamine on sage päevakorrapunkt.  
3.3 Tugev likviidsuse juhtimine vahendite sisse - ja väljavoolu vastavusse viimiseks  
Taasterahastu „NextGenerationEU“ mitmekesise rahastamisstrateegia edukuse peamine 
mõõdupuu on programmi võimekus maksta välja kõik summad siis, kui nende maksetähtaeg 
(või tagasimakse tähtaeg) kätte jõuab, ning vältida raha kaasamist ebasoodsatel 
turutingimustel. Selleg a seoses on kriitilise tähtsusega ennetav lähenemine likviidsuse 
juhtimisele ja võimalus hankida raha soodsatel tingimustel lühikese etteteatamisajaga.  
                                                 
9  Komisjoni 1.  juuni 2021.  aasta rakendusotsus, millega kehtestatakse taasterahastu „NextGenerationEU“ 
laenuvõtmis - ja võlahaldustoimingute raamistik 2021.  aastaks, C/2021/3991 final.  
10  factsheet_funding_plan_jan -jun-2022.pdf (europa.eu) . 
11  factsheet_funding_plan_v7.pdf (europa.eu) . 
12  Komisjoni 14.  detsembri 2021.  aasta rakendusotsus, millega kehtestatakse taasterahastu 
„NextGenerationEU“ laenuvõtmis - ja võlahaldustoimingute raamistik 2022.  aastaks, C/2021/933 6 
final. . 
13  factsheet_funding_plan_jan -jun-2022.pdf (europa.eu) . 
 
8 Alates rahastamistehingute algusest on komisjon hoidnud usaldatavusnõuete kohast muutuva 
suurusega rahav aru kui olulist kaitsemeedet likviidsusprobleemide vastu, mis võiksid 
komisjonil takistada väljamaksetaotluste õigeaegset täitmist. Nende likviidsusvarude 
haldamiseks avas komisjon 2021.  aastal EKPs konto, nii et neid kriitilisi rahavarusid ei 
mõjuta vasta spoole risk.  
Seda likviidsusvaru toetatakse hajutatud rahastamise strateegia kohaselt terve rea selliste 
instrumentide kasutamisega, mis annavad komisjonile vahendite sisse - ja väljavoolu 
tasakaalustamiseks vajaliku paindlikkuse. Juulis –augustis 2021 hõlma s see krediidiliinide 
kasutamist. Krediidiliinid võimaldasid komisjonil vastata suve jooksul kõigile liikmesriikide 
taaste - ja vastupidavuskavade eelmaksete maksetaotlustele, vältides samas võlakirjade 
ülepakkumist mittelikviidsel turul. Krediidiliinide ab il kaasatud raha on nüüdseks täielikult 
tagasi makstud.  
Alates 2021.  aasta septembrist on komisjon saanud kasutada ELi lühiajaliste võlakirjade 
programmi, et suurendada likviidsust konkurentsivõimelistel tingimustel. Vahemikus 
15. septembrist 31.  detsembri ni 2021 korraldas komisjon seitse ELi lühiajaliste võlakirjade 
enampakkumist ning hankis kolme - ja kuuekuuliste ELi lühiajaliste võlakirjadega 25  miljardit 
eurot, millest 5  miljardit eurot tähtaegus 2021.  aasta detsembris. Enampakkumistelt saadud 
keskmine kaalutud tulu oli –0,78 % ja keskmine märkimise ja pakkumise suhe (mis on 
nõudluse summa, võrreldes enampakkumisel pakutava summaga) oli 2,55x. Mõlemad 
näitajad tõendavad tugevat nõudlust meie esmasvahendajate võrgustikus ja osutavad 
tugevatele lühiajalise  rahastamise tehingutele.  
Tänu sellele, et komisjon on end varustanud likviidsuse juhtimise vahenditega, on ta saanud 
kõigile maksetaotlustele vastata kuue päeva jooksul.  
3.4 Tugev elluviimisvõimekus individuaalsete rahastamistehingute teostamiseks  
Komisj on on tugevdanud oma rahastamise elluviimise võimekust, mis võimaldab tal 
taasterahastu „NextGenerationEU“ rahastamisvajadustele vastamiseks kasutada erinevaid 
tehinguvorme: esimesel kuuel kuul kasutas komisjon viit sündikaattehingut, kahte võlakirjade 
ja seitset lühiajaliste võlakirjade enampakkumist, uusi emissioone ja aktivaid ning 
krediidiliine.  
Kaks selle täiustatud võimekuse olulisimat elementi olid:  
a) Üleeuroopalise esmasvahendajate võrgustiku loomine  
Pärast osalemiskutse avaldamist14 avaldas komisjo n 31.  mail 2021.  aastal nende 39  panga ja 
investeerimisfirma loendi, kes olid edukalt kandideerinud tema esmasvahendajate 
võrgustikku. Registreerumine on riiklike või muude ELi esmasvahendajate võrgustike 
liikmetele jooksvalt avatud. 31.  detsembri 2021.  aasta seisuga oli komisjonil ELi 
esmasvahendajatena 42  panka ja investeerimisfirmat, kes asusid 12  liikmesriigis, kellel olid 
erinevad ärimudelid, sealhulgas kõik riigiüleste, riigi - ja agentuurivõlakirjade emiteerimisega 
tegelevad olulised osalejad, kes on tegevad kogu maailmas.  
Komisjon peab esmasvahendajatega jätkuvalt dialoogi (sealhulgas struktureeritud tagasiside 
abil). Samuti tagab ta, et sündikaattehingute esmasvahendajate valimine põhineb 
kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete kriteeriumide rangel kohal damisel, mida täiendatakse 
rotatsiooniteguri kohaldamisega, tagamaks, et alati ei volitata ühtesid ja samu panku.  
                                                 
14 Komisjoni 14.  aprilli 2021.  aasta otsus (EL, Euratom) 2021/625 esmasvahendajate võrgustiku loomise 
ning sündikaattehingute pea - ja kaaskorraldajate kõlblikkuskriteeriumide kindlaksmääramise kohta 
seoses komisjoni laenuvõtmistegevusega liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel.  
 
9 b) Tipptasemel enampakkumisplatvormi loomine  
Banque de France’i toetusel lõi komisjon 2021.  aastal ELi lühiajalistele ja muudele 
võlakirjadel e enampakkumisplatvormi. Esmasvahendajad ühendati 2021.  aasta suve jooksul 
Banque de France’i süsteemi TELSAT, mis võimaldas komisjonil korraldada 15.  septembril 
2021 esimese ELi lühiajaliste võlakirjade enampakkumine ning 27.  septembril 2021.  aastal 
esime se muude võlakirjade enampakkumise.  
Enampakkumisplatvorm on võimaldanud komisjonil luua sündikaattehingute kava kõrval ka 
korrapärase enampakkumiste kava.  
Vahemikus 15.  septembrist 31.  detsembrini 2021 korraldas komisjon seitse ELi lühiajaliste 
võlakirjad e enampakkumist ning hankis kolme - ja kuuekuuliste ELi lühiajaliste võlakirjadega 
25 miljardit eurot, millest 5  miljardit eurot tähtaegus 2021.  aasta detsembris. Lisaks kaasas 
komisjon kahe võlakirjade enampakkumisega 5  miljardit eurot.  
3.5 Töökindlad hald us- ja riskijuhtimissüsteemid  
Komisjon on loonud selge ja töökindla haldusraamistiku, et struktureerida 
rahastamistehingute põhilisi otsustusprotsesse (nt iga -aastane laenuotsus), rakendusviise 
(rahastamiskava) ja meetmeid (nt sündikaattehingud ja enampakk umised) ning et tagada 
töökindel ja sõltumatu järelevalve. Seda on käsitletud eespool.  
Taasterahastu „NextGenerationEU“ rahastamisprogrammi iga peamise äriprotsessiga kaasneb 
vajadus tuvastada, minimeerida ja juhtida jääkriski. Hajutatud rahastamise strate egia 
kasutamine on iseenesest viis maandada riske seoses sellega, et taastekava vajadusi ei suudeta 
õigel ajal või mõistlikel tingimustel rahastada. Selleks et tagada pidev ja hoolikas tähelepanu 
riski minimeerimisele, on komisjon nimetanud ametisse riskij uhi ja vastavuskontrolli 
spetsialisti, loonud riskijuhti toetava riski - ja vastavuskomitee ning võtnud vastu 
kõrgetasemelise riski - ja vastavuspoliitika.  
Juunis 2021 nimetas komisjon ametisse riskijuhi, kes asus tööle 1.  septembril 2021. Riskijuht 
koostas  kõrgetasemelise riski - ja vastavuspoliitika, mille kinnitas riski - ja vastavuskomitee 
ning kiitis 1.  detsembril 2021 heaks eelarve ja halduse volinik Johannes Hahn. See poliitika 
hõlmab asjakohast riskijuhtimis - ja vastavusraamistikku taasterahastu „NextG enerationEU“ 
laenutehingute ja võla haldamise rakendamisest tulenevate riski - ja vastavusküsimuste üle 
järelevalve teostamiseks ning sellega kehtestatakse asjakohased riskimaandamis - ja 
järelevalvemenetlused. Riskijuht tagab, et seda poliitikat rakendataks e ulatuslikult ja 
järjepidevalt, ning annab igal aastal komisjonile aru selle poliitika rakendamise kohta.  
3.6 Eesmärgipärased tugiteenused, makse - ja raamatupidamislahendused  
Komisjon on tugevdanud oma tugiteenuseid ja raamatupidamisfunktsioone, et tagada  kõigi 
tehingute tõhus teostamine, auditeeritavus ja aruandlus. Täpsemalt,  
- komisjon kohandas aegsasti oma tehingute dokumenteerimise ja kirjendamise 
süsteemi, nii et kõik laenutehingud on selles alates taasterahastu „NextGenerationEU“ 
rahastamistehingute algusest 2021.  aasta juunis korralikult dokumenteeritud.  
- Koos EKPga on komisjon lisanud maksesüsteemidesse liikmesriikide andmed ning 
kontrollinud neid koos liikmesriikidega, nii et kõiki liikmesriikidele tehtavaid makseid 
saab töödelda turvaliselt, kiires ti ja igal ajal.  
- Komisjon ajakohastas 4.  juunil 2021 ELi ja EURATOMi võlakirjade 
emissiooniprogrammi, et see hõlmaks muu hulgas ka enampakkumisi.  
- Koos emissiooniagendiga kehtestas komisjon uued enampakkumismenetlused, tänu 
millele töödeldakse arvelduspäev al kõiki esmaseid tehinguid sujuvalt.  
 
10 - Komisjon lõi kirjendamissüsteemi, et saaks nõuetekohaselt koostada finantsaruandeid 
ja välisaudiitor saaks neid aegsasti auditeerida.  
3.7 Atraktiivsed taaste - ja vastupidavusrahastu laenud  
Komisjonil on volitused anda  taasterahastust „NextGenerationEU“ kuni 385  miljardit eurot 
taaste - ja vastupidavusrahastu laenude rahastamiseks liikmesriikidele. 2021.  aasta lõpuks oli 
kogu taaste - ja vastupidavusrahastu laenude väärtusest eraldatud peaaegu 40  % kuuele 
liikmesriigile,15 kelle laenutaotlused on heaks kiidetud. Liikmesriigid saavad laenu taotleda 
kuni 31.  augustini 2023.  
Nende laenude puhul pakutavad tingimused on väga soodsad tänu ELi kõrge reitinguga 
emissioonidele ja investorite tugevale nõudlusele ( sündikaa tpakkumised  on 7 kuni ligi 14 
korda üle märgitud). Muud laenutingimused laenu võtvatele liikmesriikidele on samuti välja 
töötatud nii, et need kujutaksid endast soodsat riikliku rahastamise allikat. Liikmesriigid 
teevad amortiseeruva laenu kohaseid tagasimakseid, mis  algavad pärast 10aastast 
ajapikendust, ning seega võimaldatakse liikmesriikidel saada enne tagasimaksmise alustamist 
kasu reformidest ja investeeringutest tulenevast kasvust. Pärast algset ajapikendust maksavad 
liikmesriigid aastas tagasi 5  % väljamakstud  summadest. See tagasimaksete hajutamine pika 
aja peale väldib tagasimaksmise tipp -perioodide tekkimist nii ELi eelarvele kui ka 
liikmesriikidele. Sellist laenude struktureerimise meetodit rakendatakse ühetaoliselt kõigis 
laenu saavates liikmesriikides.  
Juulis 2021 avaldas komisjon otsuse,16 milles on sätestatud, kuidas jaotatakse taasterahastu 
„NextGenerationEU“ rahastamisvaru puhul tekkinud kulud taaste - ja vastupidavusrahastu 
laenu saavate liikmesriikide ja ELi eelarve vahel. Asjaomased kulud jaotatakse laenu võtvate 
liikmesriikide ja ELi eelarve vahel vastavalt nende suhtelisele osale saadud rahalises toetuses. 
Kulude jaotamise metoodikaga ja selle rakendamisega tagatakse arvutuse erapooletu, õiglane 
ja selgelt dokumenteeritud alus ning kõigi kulude jaotamine ELi eelarve või taaste - ja 
vastupidavusrahastu laene saavate liikmesriikide vahel.  
3.8 Tõhus teabevahetus ja investorite teavitamine  
Alates taasterahastu „NextGenerationEU“ rahastamistehingute algusest on komisjon töötanud 
välja ulatusliku investoriga suhtlemise strateegia ja hulga vah endeid, et luua ühendus 
investoribaasiga:  
- hajutatud rahastamise strateegia avaldamise päeval avas komisjon ka põhjaliku 
veebisaidi ,17 et teavitada oma rahastamistehingutest kõiki huvitatud isikuid, üldsust ja 
investoreid.  
- Komisjon hakkas välja andma uudiski rju „EU borrowing for the recovery“ („ELi 
laenuvõtmine taastumise heaks“), mis võimaldab komisjonil investorite kogukonda 
korrapäraselt ja läbipaistvalt teavitada. Uue uudiskirja kaks esimest väljaannet on 
internetis kättesaadavad ELi kui laenuvõtja veebis aidil ning kõik huvitatud isikud 
saavad uudiskirja endale tellida.  
- Komisjon võttis aktiivselt ühendust investoritega üle kogu maailma struktureeritud 
külastuste (väärtpaberite pakkumisega seotud kohtumiste) kaudu, korraldas 2021. 
aasta juunis ja septembris  ülemaailmse investorite konverentskõne ning kolm 
esmasvahendajate võrgustiku koosolekut.  
                                                 
15 Küpros, Kreeka, It aalia, Portugal, Rumeenia ja Sloveenia.  
16 Komisjoni 2.  juuli 2021.  aasta rakendusotsus (EL) 2021/1095, millega kehtestatakse taasterahastu 
„Next Generation EU“ raames tehtavate laenuvõtmistehingute ja võlahaldustoimingutega seotud kulude 
jaotamise metoodik a, C/2021/4864  
17 The EU as a borrower – investor relations |  Euroo pa Komisjon (europa.eu) . 
 
11 - Komisjonil on Bloombergi terminalis oma leht, kus ta pakub investorite kogukonnale 
reaalajas teavet oma enampakkumiste kohta.  
- Et teavitada oma tööst laiemat üldsust,  koostab ja levitab komisjon korrapäraselt 
pressimaterjali – see on alati saadaval komisjoni veebisaidil, ning annab reaalajas 
teavet sotsiaalmeedia kaudu – Twitteris, LinkedInis. Täpsema teabe andmiseks 
rääkisid ajakirjandusega korrapäraselt ka volinik Jo hannes Hahn ja Euroopa 
Komisjoni eksperdid.  
- Euroopa Investeerimispanga (EIP) abiga loob komisjon investorisuhete andmebaasi, 
mis aitab tal struktureeritult hallata oma suhteid investoritega, jälgides aktiivselt 
investorite käitumist ja suundumusi, et selg itada välja vajalikud meetmed turu ja 
investorite teavitamiseks ning koguda statistikat haldus - ja teavituseesmärkidel.  
4. Järeldus  
Viimasel 12  kuul on komisjon muutunud väikesest emitendist, kes hankis raha selliste 
suhteliselt väikeste laenuprogrammide rahastamiseks nagu Euroopa 
finantsstabiilsusmehhanism (EFSM) ja makrofinantsabi (MFA), üheks suurimaks eurodes 
emiteerijaks. 2021.  aastal emiteeris komisjon 130  miljardi euro väärtuses võlakirju 
(71 miljardi euro väärtuses taasterahastu „NextGenerationEU“ jaoks) ja võib perioodil 2021 –
2026 emiteerida võlakirju mahus ligikaudu 150  miljardit eurot aastas.  
Kogu vajalik taristu ja protsessid selle suuremahulise rahastamisprogrammi rakendamiseks 
loodi rekordajaga. See võimaldas alustada rahastamist taasterahastu st „NextGenerationEU“ 
15. juunil 2021, kaks nädalat pärast kõigi seaduslike tingimuste täitmist selle laenuprogrammi 
alustamiseks. Kõik summad, mis tuli tasuda ELi eelarvesse või liikmesriikidele, maksti välja 
kuue tööpäeva jooksul alates vorminõuete täitm isest. Viivitusi ei tekkinud. Kõik taasterahastu 
„NextGenerationEU“ tehingud tehti tehniliselt professionaalselt ning neil oli väga tugev turu 
toetus (tellimusraamatud on 7 –14 korda üle märgitud). Tehingud suleti soodsatel tingimustel 
(2021.  aasta tehingut e keskmine rahastamiskulu 0,14  %) ning ELi võlakirjadega kaubeldakse 
nüüd euroala tuumikriikide (pigem nende kui muude riigiüleste, riigi - ja agentuurivõlakirjade 
emitentide) võlakirjadega samaväärselt.  
Need tulemused on taasterahastu „NextGenerationEU“ p rogrammi jaoks väga julgustav algus. 
Tulevaste aastate prioriteet on tugineda sellele heale algusele ja säilitada kõigi tehingute 
tegemisel jätkuvalt kõrge tase.  
Kokkuvõttes annab taasterahastu „NextGenerationEU“ ELile võimsa vahendi, et rahastada 
taastumi st ning tulla kriisist välja vastupidavama, õiglasema ja rohelisemana. Samuti on see 
tugevdanud euro rahvusvahelist rolli, aidanud kaasa Euroopa laenukapitaliturgude arengule ja 
võimendanud pangaliitu, aidates pankadel mitmekesistada omavahendeid. Selle 
rahastamisvahendi rakendamine tulevaste kuude ja aastate jooksul pakub võimalust neid 
kasulikke aspekte tugevdada.  
 
12 Lisa. Ülevaade lühiajaliste ja muude võlakirjade emissioonidest  
 
Joonis  1. Ülevaade taasterahastu „NextGenerationEU“ (NGEU) sündikaattehingute st ja 
võlakirjade enampakkumistest  
Rahastamis -
vahend  Kauplemise   
kuupäev  Arveldamise  
kuupäev  Lõpptähtaeg  
 Emiteeritud 
summa   
 (miljardit 
eurot)  kuupäev  aastad  
2021  II kv  
NGEU 
1. sündikaat -
tehing  15.6.2021  22.6.2021  4.7.2031  10 20 
NGEU 
2. sündikaat -
tehing  29.6.2021  6.7.2021  6.7.2026  5 9 
6.7.2051  30 6 
2021  III kv  
NGEU 
3. sündikaat -
tehing  13.7.2021  20.7.2021  4.7.2041  20 10 
NGEU 
4. sündikaat -
tehing  14.9.2021  21.9.2021  4.10.2028  7 9 
Võlakirjade 
1. enam -
pakkumine  27.9.2021  29.9.2021  6.7.2026  5 2 495 
2021  IV kv  
NGEU 
roheliste 
võlakirjade 
5. sündikaat -
tehing  12.10.2021  19.10.2021  4.2.2037  15,3 12 
Võlakirjade 
2. enam -
pakkumine  25.10.2021  27.10.2021  4.10.2028  7 2 497 
Kokku  70 992 
 
  
 
13 Joonis  2. Ülevaade ELi lühiajaliste võlakirjade enampakkumistest  
Rahastamisvahend  Kauplemise   
kuupäev  Väljamakse   
kuupäev  Lõpptähtaeg  Emiteeritud 
summa   
 (eurot)  kuupäev  kuud  
2021  III kv  
ELi lühiajaliste 
võlakirjade 
1. enampakkumine  15.9.2021  17.9.2021  3.12.2021  3 kuud  2 999 000 000 
4.3.2022  6 kuud  1 997 000 000 
ELi lühiajaliste 
võlakirjade 
2. enampakkumine  22.9.2021  24.9.2021  3.12.2021  3 kuud  1 997 000 000 
4.3.2022  6 kuud  1 996 000 000 
2021  IV kv  
ELi lühiajaliste 
võlakirjade 
3. enampakkumine  6.10.2021  8.10.2021  7.1.2022  3 kuud  2 996 000 000 
8.4.2022  6 kuud  1 996 000 000 
ELi lühiajaliste 
võlakirjade 
4. enampakkumine  20.10.2021  22.10.2021  7.1.2022  3 kuud  1 499 000 000 
8.4.2022  6 kuud  1 499 000 000 
ELi lühiajaliste 
võlakirjade 
5. enampakkumine  3.11.2021  5.11.2021  4.2.2022  3 kuud  1 497 000 000 
6.5.2022  6 kuud  1 496 000 000 
ELi lühiajaliste 
võlakirjade 
6. enampakkumine  17.11.2021  19.11.2021  4.2.2021  3 kuud  998 000 000 
6.5.2022  6 kuud  994 000 000 
ELi lühiajaliste 
võlakirjade 
7. enampakkumine  1.12.2021  3.12.2021  4.3.2021  3 kuud  1 495 000 000 
3.6.2022  6 kuud  1 496 000 000