Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2022/C 454/08)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse suhtes vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„SLAVONSKA KOBASICA“

ELi nr: PGI-HR-02441-17.10.2018

KPN ( ) KGT (X)

1. [KPN või KGT] nimetus(ed)

„Slavonska kobasica“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Horvaatia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

1.2. Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Slavonska kobasica“ on fermenteeritud säilisvorst, mis on valmistatud seahakklihast ja -rasvast (liha osakaal on vähemalt 70 %), mida on maitsestatud söögisoola ja maitsetaimedega (magus ja terav paprika, jahvatatud pipar ja küüslauk) ja mis on topitud sea peensoolde. Tootmisprotsess kestab vähemalt 45 päeva, mille jooksul täidetud sea peensool (toores „Slavonska kobasica“) läbib fermenteerimise, suitsutamise, kuivatamise ja laagerdumise protsessi sellises järjekorras. Toodet „Slavonska kobasica“ toodetakse kogu aasta vältel. Tootel „Slavonska kobasica“ on piklik silinderjas kuju. Iga vorsti pikkus paaris on vähemalt 35 cm ja läbimõõt 2–3 cm. Kesta värvus varieerub tumepruunist punakani ja sellel ei esine plekke, hallitust, kortse ega kahjustusi. Tekstuur on tihke ja elastne, kuid mitte kumjas; vorsti saab hõlpsasti viilutada ja närida ning see ei purune viilutamisel. Täidise läbilõige on pruun kuni tumepunane, välja arvatud rasvkude, mis võib olla valge kuni oranži värvusega. Lihatükkide ja rasvkoe ühtlase jaotumise ja suuruse tõttu meenutab läbilõige mosaiiki. Läbilõikest on näha, et täidis on tihe, aukude ja pragudeta, ning otse kesta all ei ole silmatorkavat tumedat serva. Väljastpoolt lõhnab vorst saare-, valgepöögi või pöögisuitsu järele ning seestpoolt fermenteeritud liha ja küüslaugu järele. Maitse on fermenteeritud liha, soola, küüslaugu, paprika ja jahvatatud pipra harmooniline kombinatsioon: kergelt vürtsikas, aga mitte mõrkjas ega happeline.

Toote „Slavonska kobasica“ füüsilised ja keemilised omadused on järgmised:

rasvasisaldus ≤ 40 % ja

vee aktiivsus (aw)< 0,90

Üks „Slavonska kobasica“ vorstipaar peab kaaluma vähemalt 450 g. Toodet „Slavonska kobasica“ võib müüa tervena või pakendatult (viilutatult).

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Toodet „Slavonska kobasica“ valmistatakse hakitud sealihast ja -rasvast, mis on saadud nuumatud sigadelt või mitte aretuseks ette nähtud emistelt, kes on vähemalt 12 kuud vanad ja kelle lõplik kehamass on vähemalt 140 kg. Lubatud on kasutada autohtoonse musta slavoonia tõugu sea liha ja rasva ning puhaste seatõugude ja nende ristandite liha (v.a hübriidsead, pjeträäni tõug ja selle ristandid). Toote „Slavonska kobasica“ täidis koosneb vähemalt 70 % ulatuses II ja III kategooria sealihast (abatükk ilma esikoodi-, kaela-, ribi- või rinnatükita). Kuni 30 % II ja III kategooria lihast võib asendada I kategooria lihaga (jalg ilma koodita, seljalihas). Peale liha võib tihke rasvkude moodustada kuni 30 % toote „Slavonska kobasica“ täidisest. Kest peab olema valmistatud puhastatud ja nõrutatud sea peensoolest (ld intestinum tenue), millele enne puuvarbadele riputamist keeratakse keskelt üks keerd peale ja seejärel volditakse tagasi kaheks võrdseks pooleks (seda nimetatakse paarismeetodiks). Toote „Slavonska kobasica“ täidist (st hakkliha) maitsestatakse söögisoola, magusa ja terava paprika, jahvatatud pipra ja küüslauguga ning seejärel segatakse see ühtlaseks.

3.4. Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kogu toote „Slavonska kobasica“ valmistamise protsess, mis hõlmab täidise valmistamist, fermenteerimist, suitsutamist, kuivatamist ja laagerdamist, peab toimuma punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

–

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

–

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toodet „Slavonska kobasica“ tuleb toota Slavoonia piirkonna järgmiste maakondade, linnade ja valdade halduspiirides.

1. Ainult järgmistes Osijek-Baranja maakonna linnades ja valdades: Belišće, Donji Miholjaci, Đakovo, Našice, Osijeki ja Valpovo linnad; Antunovaci, Bizovaci, Čepini, Donja Motičina, Drenje, Đurđenovaci, Erduti, Ernestinovo, Feričanci, Gorjani, Koška, Levanjska Varoši, Magadenovaci, Marijanci, Podravska Moslavina, Petrijevci, Podgorači, Punitovci, Satnica Đakovačka, Semeljci, Strizivojna, Šodolovci, Trnava, Viljevo, Viškovci, Vladislavci ja Vuka vallad.

2. Kõikjal Vukovari-Syrmia maakonnas.

3. Kõikjal Slavonski Brodi-Posavina maakonnas.

4. Kõikjal Virovitica-Podravina maakonnas.

5. Kõikjal Požega-Slavoonia maakonnas.

Slavoonia piirkond asub Horvaatia kirdeosas ja piirneb kolme jõega: põhjas Dravaga (piir Ungariga), lõunas Savaga (piir Bosnia ja Hertsegoviinaga) ja idas Doonauga (piir Serbiaga).

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Toote „Slavonska kobasica“ ja geograafilise piirkonna vaheline seos põhineb toote pikaajalisel heal mainel.

Slavoonia on Horvaatia peamine põllumajanduspiirkond. Lisaks viljakale põllumajandusmaale on seal rikkalikult metsa- (tammemetsad) ja karjamaad, mis on ammusest ajast soodustanud põllumajanduse ja loomakasvatuse arengut, eriti seakasvatust. Seakasvatus hakkas Slavoonias arenema pärast piirkonna vabanemist Osmanite riigi võimu alt; esialgu keskenduti peekoni ja rasva tootmisele. Hiljem, Austria-Ungari keisririigi ajal algas piirkonna sihilik asustamine sakslaste, ungarlaste ja tšehhidega, kelle kogemused aitasid arendada lihakaubandust Slavoonias ning kelle oskusteave ja vilumus vorsti ja kuivatatud liha tootmise valdkonnas jõudsid Slavoonia põllumajandusettevõtetesse.

Toode „Slavonska kobasica“ omandas oma hea maine tänu traditsioonilisele retseptile, mis on tänapäevani kasutusel ja millel on oluline roll vorsti eriliste organoleptiliste omaduste kujunemisel. Toote „Slavonska kobasica“ traditsiooniline retsept koosneb (st selle koostisosad on) seahakklihast (vähemalt 70 %), tihkest rasvkoest ja Slavoonia köögis tavapärastest looduslikest maitseainetest (söögisool, küüslauk, pipar, magus ja terav paprika). Toote „Slavonska kobasica“ suitsutamine – mis on samuti traditsioonilise tootmismeetodi osa – aitab toodet edukalt fermenteerida ja kuivatada. Saare, valgepöögi ja pöögi saepuru või laastude mittetäielikul põlemisel (suitsutamisel) tekkiv suits, mille temperatuur ei tohi ületada 25 °C, annab tootele „Slavonska kobasica“ iseloomuliku suitsu, fermenteeritud liha ja küüslaugu lõhna. Magus paprika ning eriti terav paprika, mida lisatakse vastavalt tarbija nõudmistele erinevas koguses, aitab samuti kaasa toote „Slavonska kobasica“ maitsele.

Toote „Slavonska kobasica“ mainet näitab selle traditsiooniline kasutamine hinnatud kingitusena või olulistel kirikupühadel, nagu viinamarjaistanduste õnnistamine Püha Vincenti päeval, kui vorst riputatakse viljakuse märgina viinapuudele. Seda tava, mis on Slavooniale väga tähtis, peetakse tänapäevani au sees ja seda on kajastanud mitmesugused meediakanalid; näiteks järgmine katkend veebisaidilt Požeški vodič: „Lumine talveõhtu, praksuv tuli ja tambuurahelid [...] Istria sink, juust ja Slavoonia vorstid (Slavonska kobasica), kuklid, pontšikud [...] ja koduvein, mis soojendab südant – nii tähistatakse täna õhtul Velikas Püha Vincenti päeva!“ (Požeški vodič (2019), Vinkovo u Velikoj); või järgmine artikkel Virovitica-Podravina maakonna veebisaidilt: „Hiljem õnnistas viinamarjaistandust Orahovica koguduse preester [...], samas kui võõrustaja [...] piserdas viinapuid ja Slavoonia vorste veiniga [...], et aasta tuleks viljakas ja külluslik. Pärast tseremooniat lõid Slavoonia lauljad laulu lahti ning külalised kogunesid Papuki mäe jalamile tule ümber ja mekkisid võrratut Orahovica veini.“ (Virovitica-Podravina maakond (2020), „Neka vinogradarska godina bude rodna i plodna“ [Tulgu veiniaasta viljakas ja külluslik]).

Tänu maaturismi arengule, eriti viimastel aastakümnetel, on toode „Slavonska kobasica“ muutunud Slavoonia köögi lahutamatuks osaks, mida näeb peaaegu kõikide restoranide menüüdes, ning huvi selle kaubandusliku tootmise vastu järjest kasvab. „Slavonska kobasica“ mainet ja tähtsust Slavoonia jaoks tõendab asjaolu, et alates 2014. aastast on Osijeki ülikooli toidutehnoloogia teaduskond pakkunud oma elukestva õppe programmi raames koolitust „Slavonska kobasica“ tootjatele põllumajanduslikes pereettevõtetes.

Seda kinnitab ka asjaolu, et „Slavonska kobasica“ tootjad on kutsutud osalema mitmesugustel messidel. Traditsiooniliselt Istrias rahvusvahelise messi „S klobasicom u EU“ raames korraldatud suurimal üleriigilisel vorstimeistrite võistlusel on toote „Slavonska kobasica“ tootjad edukalt konkureerinud rohkem kui 70 eri liiki vorstide tootjatega, võites tiitleid ning hõbe- ja kuldmedaleid, nagu on kajastanud mitmesugused meediakanalid, sealhulgas Radio Slavonija ja Županja linna uudiste veebisait. Artiklis „Meie põllumajanduslikud pereettevõtted 6. rahvusvahelisel messil „S klobasicom u Europu“ Istrias“ teatab Radio Slavonija, et üks Slavoonia Brodi-Posavina maakonna tootja võitis „Slavonska kobasica“ eest kuldmedali (Radio Slavonija, 6.3.2018). Artiklis „Edukas osalemine messil „S klobasicom u EU“: kuldmedal Posavina maakonna vorstidele“ Županja linna uudiste veebisaidil Županjac on märgitud, et „Posavina maakonna tootjad said konkurentidest ülekaalukalt jagu“, kusjuures kaks tootjat võitsid kuld- ja kaks tootjat hõbemedali „Slavonska kobasica“ eest. (Županjac, 7.3.2018). Telesaates „Boje Zemlje“ märgiti, et „talunik Zvonko Arić võitis meistrivõistluste tiitli Slavonska kobasica eest“ (9.4.2019), samas kui veebisaidil „Agroklub“ seisab pealkiri „Slavoonia tootjad on messil „S klobasicom u Europu“ võidukad “ (8.3.2018). Toote „Slavonska kobasica“ mainet on aidanud kõrgel hoida ka traditsioonilised üritused ja tootjate võistlused, sealhulgas vorstifestivalid „Kobasicijada“ Donji Miholjacis ja „Donjogradska kobasijada“ Osijekis, kus toodet „Slavonska kobasica“ reklaamitakse, degusteeritakse ja hinnatakse. Neid festivale külastavad tuhanded huvilised ja neid on käsitletud arvukates meediakajastustes.

Lisaks tõendab toote „Slavonska kobasica“ mainet asjaolu, et selle tootmismeetodit, kvaliteeti ning vastavust tervisekaitse- ja ohutusnõuetele on käsitletud arvukates uuringutes, mille tulemused on avaldatud mainekates teadusajakirjades.

Toidutehnoloogia teaduskondades kohustuslikus kõrgkooliõpikus „Tehnologija kulena i drugih fermentiranih kobasica“ [Kulen-salaami ja muude fermenteeritud vorstide tootmistehnika] on toote „Slavonska kobasica“ tootmistehnoloogiale pühendatud terve peatükk (D. Kovačević 2014, toidutehnoloogia teaduskond, Osijek).

Toote „Slavonska kobasica“ mainet kinnitab ka 2016. aasta detsembrist 2017. aasta aprillini läbi viidud uuring, mille tulemused näitavad, et tarbijad peavad toodet „Slavonska kobasica“ üheks kolmest kõige olulisemast Slavoonia ja Baranja kulinaarsest või traditsioonilisest lihatootest (> 80 %). Samuti eelistaksid üle 70 % vastanutest toodet „Slavonska kobasica“ teistest piirkondadest pärit lihatoodetele, eelkõige tänu selle erilisele vürtsikale maitsele, mis eristab seda teistest vorstidest (53,57 %), pikaajalisele tootmistraditsioonile (57,59 %) ning asjaolule, et seda toodetakse Slavoonia ja Baranja piirkonnas (71,78 %) („Izvješće o provedbi anketnog ispitivanja tržišta potrebnog za izradu specifikacije proizvoda „SLAVONSKA KOBASICA““ [Slavonska kobasica tootespetsifikaadi jaoks tehtud turu-uuringu aruanne]).

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/zoi-zozp-zts/dokumenti-zoi-zozp-zts/SPECIFIKACIJA%20SLAVONSKA%20KOBASICA.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.