[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 21.9.2010

KOM(2010) 495 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE

Hinnang ülemäärase puudujäägi kõrvaldamise meetmetele, mida Leedu ja Rumeeniaon võtnud vastuseks nõukogu 16. veebruari 2010. aasta soovitusele

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE

Hinnang ülemäärase puudujäägi kõrvaldamise meetmetele, mida Leedu ja Rumeeniaon võtnud vastuseks nõukogu 16. veebruari 2010. aasta soovitusele

1. Stabiilsuse ja kasvu pakti kohaldamine praeguses kriisiolukorras

Praegu ületab enamikus ELi liikmesriikides valitsemissektori eelarve puudujääk Euroopa Liidu toimimise lepingus (edaspidi „ELi toimimise leping”) sätestatud kontrollväärtuse 3 % SKPst. Puudujäägi ja võla positsiooni sageli väga järsu suurenemise põhjusi tuleb vaadelda 2008/2009. aasta üleilmse finantskriisi ja majandussurutise enneolematu ulatuse kontekstis. Oma osa on siin mitmel teguril. Esiteks vähenes majandussurutise tagajärjel maksutulu ja suurenesid sotsiaaltoetustega seotud kulud (nt töötushüvitised). Teiseks, kuna eelarvepoliitikal on praeguses erandlikus majandusolukorras oluline osa, rakendasid liikmesriigid Euroopa majanduse elavdamise kava. Kavaga nähti ette, et stimuleerivad meetmed peavad vastama eri liikmesriikide rahanduse jätkusuutlikkusele ja konkurentsivõimele. Peale selle võttis mitu liikmesriiki finantssektori stabiliseerimise meetmeid, millest mõned on mõjutanud võlapositsiooni või võivad tulevikus puudujääki ja võlga suurendada, kuigi teatavad riikliku toetusega seotud kulud võib tulevikus tagasi saada.

Pidades silmas majanduse elavnemise esimesi märke, kiitis Euroopa Ülemkogu 2009. aasta oktoobris heaks fiskaalse väljumisstrateegia, mis rajaneb järgmistel põhimõtetel: i) strateegiat tuleks riikidevaheliselt koordineerida stabiilsuse ja kasvu pakti järjekindla rakendamise raames; ii) stimuleerivad fiskaalmeetmed tuleb õigeaegselt lõpetada. Eelarve konsolideerimine peab kõigis ELi liikmesriikides algama hiljemalt 2011. aastal, eeldusel et komisjoni prognoosid näitavad ka edaspidi, et majandus elavneb üha enam ja selleks ei ole vaja võtta täiendavaid meetmeid. Arvesse tuleks võtta riikide eripära ning mitmes riigis tuleb eelarve konsolideerimine läbi viia juba enne nimetatud tähtaega; iii) probleeme arvesse võttes peaks eelarve konsolideerimise kavandatud tempo olema kiire ning peab enamikus liikmesriikides selgelt ületama eelarvepositsiooni struktuurse paranemise sihttaset, milleks on 0,5% SKPst aastas; iv) fiskaalset väljumisstrateegiat toetavate oluliste poliitikameetmete hulka kuulub liikmesriikide eelarveraamistiku tugevdamine, mis aitaks suurendada konsolideerimisstrateegia ja eelarve pikaajalise jätkusuutlikkuse toetamiseks võetud meetmete usaldusväärsust, mida on rõhutatud ka stabiilsuse ja kasvu paktis. Lisaks tuleks tugevdada struktuurireforme, et suurendada tootlikkust ja toetada pikaajaliste investeeringute tegemist. Neid väljumisstrateegia põhimõtteid on järgitud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames esitatavates soovitustes ning stabiilsus- ja lähenemisprogrammide viimasel iga-aastasel hindamisel. Ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tähtaeg ja nõutavad struktuursed meetmed on eri liikmesriikide puhul erinevad ning nende määramisel on arvesse võetud riigispetsiifilisi asjaolusid.

Euroopa majanduse elavdamise kava raames võetud stimuleerivad meetmed koos finantssektori stabiliseerimiseks võetud meetmetega on hoidnud ära majanduse kokkukukkumise ja loonud aluse majanduse elavnemiseks. Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosis ja eelkõige 2010. aasta septembri vaheprognoosis kinnitatakse, et majanduse järkjärgulise elavnemise väljavaade on kooskõlas stimuleerivate fiskaalmeetmete kohaldamise lõpetamisega.

Nõukogu esitas 16. veebruaril 2010 ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohaselt Leedule ja Rumeeniale (läbivaadatud) soovitused eesmärgiga kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk aastaks 2012[1]. Need soovitused põhinevad komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosil ja fiskaalse väljumisstrateegia kokkulepitud põhimõtetel. Nõukogu kehtestatud tähtpäevaks 16. augustiks 2010 peavad kõnealused riigid võtma vastuseks soovitustele tõhusaid meetmeid.

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1467/97[2] ja muudetud tegevusjuhendile[3] tuleb liikmesriigi võetud meetmeid pidada tõhusaks, kui riik on käitunud ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikes 7 esitatud soovituse kohaselt. Tegevusjuhendis on märgitud, et meetmete hindamisel tuleks eelkõige silmas pidada, kas asjaomane liikmesriik on nõukogu varasema soovituse kohaselt igal aastal parandanud tsükliliselt kohandatud eelarvepositsiooni, arvestamata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid. Kui kohandamine osutub soovitatust tagasihoidlikumaks, tuleb selle põhjuseid põhjalikult analüüsida. Mitmeaastase kohandamise puhul on tegevusjuhendis kindlaks määratud, et hindamisel tuleks peamiselt keskenduda meetmetele, mis on võetud eelarve asjakohaseks kohandamiseks ülemäärase eelarvepuudujäägi tuvastamisele järgneval aastal.

Sellega seoses hindas komisjon, kas Leedu ja Rumeenia on vastusena nõukogu soovitustele võtnud tõhusaid meetmeid[4].

Eelkõige Rumeenia puhul on eelarve konsolideerimise täiendavate meetmete rakendamine (ligikaudu 5 % SKPst aastas) andnud kõnealusele liikmesriigile head väljavaated saavutada valitsemissektori 2010. aasta puudujäägi-eesmärk, mis lepiti kokku mitmepoolse finantsabi programmi raames. 2010. aasta konsolideerimismeetmete ulatuslik ülekandmine ja kavandatav lisakokkuhoid kulude poolel peaks täiendavalt aitama puudujääki vähendada alla 5 % SKPst 2011. aastal. Võetud meetmed on oluline samm püsiva eelarvepositsiooni ja makromajandusliku stabiilsuse taastamise suunas. Samal ajal esineb märkimisväärseid riske. Eelkõige on ülimalt oluline jätkata konsolideerimismeetmete rakendamist ning jälgida, et teised poliitikasuunad ei vähendaks nende mõju. Lisaks peaksid ametiasutused jätkuvalt rangelt rakendama mitmepoolse finantsabi programmi raames kokkulepitud reforme.

Leedu on rakendanud 2010. aasta eelarves kavandatud märkimisväärseid parandusmeetmeid, mis prognooside kohaselt peaksid suurendama sääste rohkem kui 3 % SKP-st. Ametiasutused on võtnud meetmeid ka 2011. aastaks ning välja töötanud üksikasjaliku konsolideerimisstrateegia, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk nõukogu soovituste kohaselt 2012. aastaks. Siiski tuleb lähiaastatel teha märkimisväärseid kohandusi. 2011. aasta eelarve peaks sisaldama uusi olulisi meetmeid, mille puhul asendatakse ajutised meetmed pikaajalisemate ja struktuursete meetmetega. Kui majandus- ja eelarvetingimused osutuvad oodatust paremaks, on oluline seada eesmärgiks konsolideerimise kiirendamine ja eesmärkide ületamine. Ettepanekud keskpika perioodi eelarveraamistiku siduvuse suurendamiseks ning eelarve täitmise kontrolli ja struktuurireformide (eelkõige sotsiaalkindlustussüsteemi reformide) tõhustamiseks on teretulnud, kuid ametiasutusi kutsutakse üles kõnealustes valdkondades oma jõupingutusi suurendama.

Eespool esitatud hinnangut silmas pidades on komisjon seisukohal, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames ei ole praegu vaja võtta täiendavaid meetmeid.

2. Leedu

2.1. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus ja viimased soovitused

Kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 6 otsustas nõukogu 7. juulil 2009, et Leedul on ülemäärane eelarvepuudujääk. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohane viimane nõukogu soovitus võeti vastu 16. veebruaril 2010[5].

Nõukogu soovitas Leedul kõrvaldada praegune ülemäärane eelarvepuudujääk 2012. aastaks. Leedu ametiasutused peaksid viima valitsemissektori eelarve puudujäägi alla 3 % SKPst usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil, võttes selleks keskpikas perioodis meetmeid. Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks peaksid Leedu ametiasutused tegema järgmist: a) rangelt rakendama 2010. aasta eelarves kavandatud parandusmeetmeid ja vajaduse korral võtma täiendavaid meetmed, et saavutada kavandatud konsolideerimine; b) tagama ajavahemikul 2010–2012 eelarvepositsiooni tugevdamise keskmiselt vähemalt 2¼ % SKPst aastas, eelkõige piirama esmaseid jooksvaid kulusid; c) määrama kindlaks ja võtma täiendavad meetmed, mis on vajalikud ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks 2012. aastaks, kui tsüklilised tingimused seda võimaldavad, ning kiirendama eelarvepuudujäägi vähendamist, kui majandus- või eelarvetingimused osutuvad oodatust paremaks; selleks võtma vastu ja kiirelt rakendama kavandatud struktuurireformid, mis annavad märkimisväärse eelarvekokkuhoiu.

Peale selle peaksid Leedu ametiasutused kohandamisega seotud ohtude vähendamiseks tugevdama keskpika perioodi eelarveraamistikku, sealhulgas edendama eelarvejuhtimist ja suurendama läbipaistvust, muutma jõustatavate ülemmäärade abil kuludistsipliini rangemaks ning parandama eelarve täitmise järelevalvet kogu aasta jooksul. Keskpika perioodi eelarveraamistiku tugevdamiseks tuleb kehtestada vajalikud tulevikku suunatud elemendid ja mehhanismid, et vältida protsüklilisust.

Nõukogu kehtestatud tähtpäevaks 16. augustiks 2010 pidi Leedu valitsus võtma tõhusaid meetmeid 2010. aasta eelarves kavandatud konsolideerimismeetmete rakendamiseks vastavalt soovitusele ning täpsustama ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks vajaliku konsolideerimisstrateegia. Meetmete tulemuslikkuse hindamisel võetakse arvesse majanduse arengusuundi võrreldes komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosiga.

2.2. Võetud meetmete tulemuslikkuse hindamine

Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosi kohaselt on Leedu SKP reaalkasvu väljavaated paremad kui need, mida prognoositi nõukogu soovituste esitamisel 2010. aasta veebruaris. Pärast järsku langust 2009. aastal, kui reaalne SKP vähenes 14,8 %, prognoositakse 2010. aastaks SKP vähenemist 0,6 % ja 2011. aastaks SKP suurenemist 3,2%, samas kui komisjoni talitused prognoosisid 2009. aasta sügisel 3,9 %-list langust ja 2,5 %-list tõusu. Leedu majanduse oodatavat elavnemist kinnitas hiljuti see, et SKP aastane kasv muutus 2010. aasta teises kvartalis positiivseks (+1,3 %).

Tugeva majandussurutise tõttu oli valitsemissektori puudujääk 2009. aastal 8,9 % SKPst, vaatamata 2009. aastal võetud olulistele konsolideerimismeetmetele, mis moodustasid ligikaudu 8 % SKPst; puudujääk oli siiski väiksem kui komisjoni talituste ja Leedu ametiasutuste 2009. aasta sügisel prognoositud 9,8 % SKPst. Selle põhjuseks on kulude suhte vähenemine peaaegu 3 protsendipunkti võrra SKPst, mida osaliselt tasakaalustas kahe protsendipunkti võrra oodatust madalam tulude suhe.

2010. aastal rakendasid Leedu ametiasutused vastavalt nõukogu soovitusele 2010. aasta eelarves kavandatud ulatuslikke puudujäägi vähendamise meetmeid. Sama aasta jooksul rakendasid Leedu ametiasutused 2010. aasta eelarves kavandatud märkimisväärse kokkuhoiupaketi, mille maht ületas 3 % SKPst. Seega on vastavalt kavandatule oluliselt kärbitud eelkõige valitsemissektori jooksvaid kulusid (1,7 % SKPst), sealhulgas eelkõige avaliku sektori palku ning sotsiaaltoetusi, kaasa arvatud pensione ning rasedus- ja sünnitushüvitisi (1,3 % SKPst). Tulude poolel piirduvad muutused 2009. aasta septembris tõstetud käibemaksumäära aastase mõjuga (0,7% SKPst), ettevõtte tulumaksumäära vähendamise ja maksuvälise tulu teatava suurenemisega. Mõned muud kuluartiklid, näiteks intressimaksed ja kapitalikulud peaksid hakkama suurenema tingituna liikmesriikide osalemisest ELi fondide kaasrahastamises. 2010. aasta eelarves algselt kavandatud puudujäägieesmärki 9,5 % SKPst vähendati 2010. aasta veebruari lähenemisprogrammis 8,1 %-le SKPst, mis kajastab selgelt eelarves prognoositust soodsamat majanduslikku arengut. Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks puudujääk olema mõnevõrra suurem – 8,4% SKPst. Erinevus uuest ametlikust eesmärgist tuleneb peamiselt kevadprognoosis eeldatud madalamast SKP nominaalkasvust. Kokkuvõttes on eelarvetulemused kavandatust pisut paremad ja Leedu ametiasutuste poolt 2010. aasta veebruari lähenemisprogrammis seatud eelarve-eesmärk näib olevat saavutatav.

Leedu ametiasutuste eelarvepositsiooni parandamise arvutusi mõjutab olulisel määral potentsiaalse kasvu suur korrigeerimine pärast Leedu majandust enne kriisi iseloomustanud jõudsat kasvu. Standardsel metoodikal põhinevates uuemates hinnangutes alahinnatakse tõenäoliselt märkimisväärselt struktuurse kohandamise rolli kirjeldatud erandlikes tingimustes, kuna prognoositakse SKP lõhe suhteliselt tagasihoidlikku suurenemist 2010. aastal, ning ei kajastata täies ulatuses eelarveosade käitumist kõnealuses äärmuslikus tsüklis. See tähendab, et valitsemissektori tulude ja kulude praegusest vähenemisest kantakse tsüklilisuse arvele vaid väike osa. Lähtudes sellest, et prognooside kohaselt peaks eelarve nominaalne tasakaal 2010. aastal pisut paranema, muudavad eespool kirjeldatud mõjud struktuurset eelarvepositsiooni 2010. aastal ainult ⅓ % SKPst. Siiski näitavad viimased tuluprognoosid maksutulu vähenemist 2010. aastal ligi 2 % SKPst, vaatamata tulu suurendavatele suvakohastele meetmetele, mida valitsus puudujäägi piiramiseks võtab. Samal ajal suutis valitsus vähendada kogukulusid, vaatamata töötushüvitistega seotud kulude tsüklilisele suurenemisele. Lähtudes eespool esitatud kaalutlustest ning nii 2010. aasta eelarves kavandatud kui ka praegu rakendatavate konsolideerimismeetmete prognoositavast mõjust eelarvele (kasutades alt-üles meetodit), peaks struktuurne kohandamine 2010. aastal olema nõukogu soovitusele vastavalt ligikaudu 2¼ % SKPst (aastate 2010–2012 keskmine), või isegi pisut kõrgem.

Vaatamata 2009. ja 2010. aastal rakendatud märkimisväärsetele konsolideerimismeetmetele tuleb ülemäärase puudujäägi kõrvaldamiseks 2102. aastaks teha lähiaastatel eelarves täiendavaid ulatuslikke kohandusi. Seepärast on oluline, et enamik vajalikest konsolideerimismeetmetest kajastuks 2011. aasta eelarves. Ametiasutused on juba enne 2011. aasta eelarve ettevalmistamist võtnud 2011. aastat mõjutavaid meetmeid, ehkki enamik neist hõlmab kehtivate meetmete jätkuvat rakendamist ja mõned on ajutise iseloomuga. Kärped avaliku sektori töötajate palkades, mida 2009. aastast alates on korduvalt kohaldatud nii põhipalga kui ka koefitsientide suhtes, jäävad kehtima ka 2011. aastal, mis võimaldab küll korrata eelneval aastal saavutatud hinnangulist kokkuhoidu 0,5 % SKPst, kuid tekitab samas küsimusi kärbete jätkuva kohaldamise otstarbekuse kohta majandustingimuste paranedes. Peale selle jätkati kuni majandusliku olukorra paranemiseni teise samba pensionifondidesse tehtavate ülekannete vähendamist, mida algselt kavandati teha vaid aastatel 2009–2010. Sellega saavutatakse lühiajaline kokkuhoid ligikaudu 0,6 % SKPst, ehkki kärbete jätkuval kohaldamisel on kahjulik mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele ja kuna tegemist on ajutise meetmega, siis ei aita see kaasa struktuursele konsolideerimisele. Peale selle pikendati haigushüvitiste kärbete kohaldamist (0,1 % SKPst). Lisaks varasemate aastate meetmete pikendamisele kasutatakse kokkuhoiu saavutamiseks teatavaid struktuurimuutusi, mis hõlmavad ka rasedus- ja sünnitushüvitiste vähendamist alates juulist 2011. Need muutused kokku peaksid aitama vähendada kulusid hinnanguliselt 0,35 % SKPst 2011. aastal ja ligikaudu 0,7 % SKPst igal järgmisel aastal. Kuna eespool nimetatud varasemate kärbete kohaldamist pikendavaid meetmeid (välja arvatud teise pensionisambasse tehtavate ülekannete vähendamine) oli komisjoni talituste kevadprognoosis juba arvesse võetud, ei muuda seni rakendatud meetmed oluliselt komisjoni 2011. aasta puudujäägiprognoosi, seega tuleb 2011. aasta konsolideerimiseesmärgi saavutamiseks võtta täiendavaid meetmeid ligikaudu 1⅔ % SKPst. Seega peaks 2011. aasta eelarve sisaldama täiendavaid konsolideerimismeetmeid, et viia eelarvepuudujääk alla 6 % SKPst, mis oleks kooskõlas 2010. aasta veebruaris kehtestatud lähenemisprogrammiga ja vastaks nõukogu soovitustele.

Ajutiste meetmete asendamine pikaajalisemate meetmete ja struktuurimeetmetega aitaks parandada konsolideerimise kvaliteeti ja toetada seega riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. Peale selle on järgmiste aastate mahukaid kohandusi arvesse võttes oluline, et valitsus kiirendaks konsolideerimist ja ületaks eesmärke, kui oodatust paremaks osutunud majandus- ja eelarvetingimused seda võimaldavad. Järgmine lähenemisprogramm peaks sisaldama üksikasjalikku eelarvestrateegiat, milles kirjeldatakse konsolideerimiseks vajalikke meetmeid aastani 2012.

2010. aasta veebruaris kehtestatud lähenemisprogrammiga nähakse ette, et eelarvepuudujääk väheneb järk-järgult ja jõuab alla 3 % SKPst 2012. aastaks, mis on nõukogu poolt ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks seatud tähtaeg. Eesmärkide saavutamiseks on nii eelarve tulude kui ka kulude poolel kindlaks määratud konsolideerimise maht, kuid selle toetamiseks tuleks võtta nõukogu soovitatud erimeetmeid.

Seoses nõukogu soovitusega tugevdada keskpikka eelarveraamistikku on ette valmistatud eelarve kavandamise ja täitmise raamistikku käsitlev uus kontseptsioonidokument, mida praegu arutatakse, et see 2010. aasta sügisel nõukogule esitada. Dokumendis käsitletakse eelkõige meetmeid eelarvemenetluse läbipaistvuse ja järelevalve parandamiseks ESA 95 klassifikatsioonil põhinevate valitsuse eelarvenäitajate esitamise ja avaldamise kaudu. Eelarve ettevalmistamisel tuleks kasutada eelarvepoliitikat ja fiskaalset impulssi iseloomustavaid näitajaid. Eelarve jõustamise parandamiseks tehakse ettepanek muuta automaatselt kohustuslikuks SKP lõhe näitajatel põhineva inflatsioonivastase eelarvepoliitika rakendamine. Nõukogu soovituste järgimiseks lähiaastatel tuleks astuda samme eespool nimetatud meetmete, eelkõige eelarve täitmise kontrollimist käsitlevate meetmete rakendamiseks ja mitmeaastase eelarveraamistiku tugevdamiseks.

Leedu jätkab vastavalt soovitusele ka struktuurireformide rakendamist. Juunis 2010 võeti vastu sotsiaalkindlustusreformi käsitlev kontseptsioonidokument; reform peaks toimuma kahes etapis. Esimene etapp, mis on peaaegu lõpule viidud, hõlmab lisaks muudele riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse suurendamise meetmetele pensioniea järkjärgulist tõstmist alates 2012. aastast. Parlament peaks kõnealuse meetme sügisel hääletusele võtma.

Leedu ametiasutused esitasid 27. augustil 2010 vabatahtlikult aruande tõhusate meetmete kohta, mis on võetud vastuseks nõukogu 2010. aasta veebruari soovitusele. Aruandes käsitleti 2010. aastal rakendatud meetmeid, mis aitavad eelarve kavandatud konsolideerimise lõpule viia, selles tutvustati meetmeid, mida töötatakse välja 2011. aasta eelarve vastuvõtmiseks, ja rõhutati veel kord valmisolekut võtta täiendavaid meetmeid, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2012. aastaks. Aruanne sisaldas teavet ka struktuurireformide arendamisel ja keskpika eelarveraamistiku tugevdamisel tehtud edusammude kohta.

2.3. Järeldused

Olemasoleva teabe põhjal näib, et Leedu on võtnud asjakohaseid meetmeid, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk nõukogu kehtestatud tähtajaks. 2010. aastal on Leedu eelkõige rakendanud 2010. aasta eelarves kavandatud märkimisväärseid parandusmeetmeid, mis prognooside kohaselt peaks võimaldama säästa rohkem kui 3 % SKP-st

Kuna lähiaastatel tuleb teha märkimisväärseid kohandusi, et viia eelarvepuudujääk 2012. aastaks alla 3 % SKPst, tuleb programmiperioodi lõpuaastatel võtta kavandatud konsolideerimise toetamiseks täiendavaid meetmeid. Leedu ametiasutused on juba võtnud meetmeid 2011. aastaks ning koostanud üksikasjaliku konsolideerimisstrateegia, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk nõukogu soovitatud tähtajaks, s.o 2012. aastaks. 2011. aasta eelarve, mis sügisel vastu võetakse, peaks sisaldama täiendavaid olulisi ja pikaajalisi meetmeid, mida tuleb võtta lähenemisprogrammi kohaste eelarve-eesmärkide saavutamiseks. Ajutiste meetmete asendamine pikaajalisemate meetmete ja struktuurimeetmetega aitaks parandada konsolideerimise kvaliteeti, toetades sellega riigi rahandus pikaajalist jätkusuutlikkust.

Nõukogu soovitusi ja tulevaste aastate ulatuslikke kohandusi arvesse võttes on oluline, et valitsus kiirendaks konsolideerimist ja ületaks eesmärke niivõrd, kuivõrd oodatust paremaks osutunud majandus- ja eelarvetingimused seda võimaldavad. Leedu ametiasutused on hakanud tõhustama keskpika eelarveraamistiku jõustamist ja eelarve täitmise kontrollimist. Peale selle on valitsus püüdnud rakendada struktuurireforme, eelkõige sotsiaalkindlustussüsteemiga seotud struktuurireforme, mis peaks parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. Kõnealused meetmed on teretulnud ja ametiasutused peaksid oma tegevust kõnealuses valdkonnas veelgi tõhustama.

Eespool esitatud hinnangut silmas pidades on komisjon seisukohal, et Leedu suhtes kohaldatava ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames ei ole praegu vaja võtta täiendavaid meetmeid. Eelkõige riigi rahanduse ebakindla olukorra tõttu jälgib komisjon vastavalt asutamislepingule ning stabiilsuse ja kasvu paktile Leedu eelarvearengut tähelepanelikult ka edaspidi.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |

SKP reaalkasv (muutuse %) | KOM | 9,8 | 2,8 | -15,0 | -0,6 | 3,2 | Puudub |

AL | Puudub | 2,8 | -15,0 | 1,6 | 3,2 | 1,2 |

SKP lõhe1 (% potentsiaalsest SKPst) | KOM | 10,1 | 9,0 | -8,2 | -8,6 | -6,4 | Puudub |

AL | Puudub | 8,8 | -7,7 | -5,9 | -2,9 | -1,7 |

Valitsemissektori eelarve positsioon (% SKPst) | KOM | -1,0 | -3,3 | -8,9 | -8,4 | -8,5 | Puudub |

AL | Puudub | -3,2 | -9,1 | -8,1 | -5,8 | -3,0 |

Esmane eelarvepositsioon (% SKPst) | KOM | -0,3 | -2,6 | -7,9 | -6,8 | -6,6 | Puudub |

AL | Puudub | -2,6 | -7,8 | -6,2 | -3,6 | -0,6 |

Tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon1 (% SKPst) | KOM | -3,7 | -5,7 | -6,7 | -6,1 | -6,8 | Puudub |

AL | Puudub | -5,6 | -7,0 | -6,5 | -5,0 | -2,6 |

Struktuurne eelarvepositsioon2 (% SKPst) | KOM | -3,1 | -5,6 | -7,1 | -6,8 | -6,8 | Puudub |

AL | Puudub | -6,0 | -7,2 | -6,8 | -4,8 | -2,3 |

Valitsemissektori koguvõlg (% SKPst) | KOM | 16,9 | 15,6 | 29,3 | 38,6 | 45,4 | Puudub |

AL | Puudub | 15,6 | 29,5 | 36,6 | 39,8 | 41,0 |

Märkused: 1 Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste poolt arvutatud SKP lõhe ja tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon. 2 Tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Allikas : Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoos (KOM) ja 2010. aasta veebruari ajakohastatud lähenemisprogramm (AL) |

3. Rumeenia

3.1. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus ja viimased soovitused

7. juulil 2009 otsustas nõukogu kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 104 lõikega 6, et Rumeenial on ülemäärane eelarvepuudujääk. Viimane Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohane nõukogu soovitus võeti vastu 16. veebruaril 2010[6].

Nõukogu soovitas Rumeenial kõrvaldada praegune ülemäärane eelarvepuudujääk 2012. aastaks. Rumeenia ametiasutused peaksid usaldusväärselt ja jätkusuutlikult viima valitsemissektori eelarve puudujäägi alla 3 % SKPst, võttes meetmeid keskpikas perioodis. Selleks peaks Rumeenia tegema järgmist: a) rakendama 2010. aastal eelarveseaduses kavandatud eelarvemeetmeid ja jätkama konsolideerimist ka 2011. ja 2012. aastal; b) tagama, et ajavahemikul 2010–2012 kohandatakse eelarvet keskmiselt 1¾ % SKPst aastas; c) määrama kindlaks meetmed, mida on vaja võtta ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks 2012. aastaks, kui tsüklilised tingimused seda võimaldavad, ning kiirendama puudujäägi vähendamist oodatust paremate majandus- või eelarvetingimuste korral.

Nõukogu soovituse kohaselt peaks Rumeenia eelarve kohandamisega seotud ohtude vähendamiseks jätkuvalt rakendama eelarvejuhtimise tõhustamise meetmeid, mis on kokku lepitud mitmepoolse finantsabi programmi raames. Eelkõige leiab nõukogu, et eelarvepoliitilise vastutuse seaduse vastuvõtmine ja rakendamine aitab märgatavalt suurendada riigi rahanduse usaldusväärsust ja prognoositavust muu hulgas seetõttu, et luuakse eelarvenõukogu, kehtestatakse siduv keskpika perioodi eelarveraamistik, koostatakse tõepärasemad tuluprognoosid ja seatakse piirangud aasta jooksul tehtavatele eelarvemuudatustele. Nõukogu soovituste kohaselt peaks Rumeenia vastu võtma ja rakendama kavandatava pensionireformi, millega parandatakse riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ja tagatakse nõuetekohased asendusmäärad.

Nõukogu kehtestatud tähtpäevaks 16. augustiks 2010 peab Rumeenia võtma tõhusaid meetmeid 2010. aasta eelarves kavandatud konsolideerimismeetmete rakendamiseks 2010. aastal ja täpsustama ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks vajaliku konsolideerimisstrateegia. Nõukogu märkis, et meetmete tulemuslikkuse hindamisel võetakse arvesse majanduse arengusuundi võrreldes komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosiga.

3.2. Võetud meetmete tulemuslikkuse hindamine

2010. aasta juulis ajakohastasid komisjoni talitused mitmepoolse (EL, Rahvusvaheline Valuutafond, Maailmapank) finantsabi programmi rakendamise raames Rumeenia makromajanduslikku prognoosi. Uue prognoosi kohaselt peaks reaalne SKP sel aastal vähenema 1,9 %, mis tähendab olulist allapoole korrigeerimist võrreldes komisjoni talituste 2009. sügisprognoosis kavandatud tõusuga 0,5 % SKPst ja ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohases nõukogu 2010. aasta veebruari soovituses kavandatud tõusuga 1,3 % SKPst. Oodatust halvemad majandustingimused on seotud piirkonna finantsturgude ebastabiilsusega 2010. aasta kahes esimeses kvartalis, Rumeenia põhjaosa kevadel tabanud üleujutustega ja valitsuse poolt 2010. aasta juulis rakendatud täiendavatest konsolideerimismeetmetest tingitud lühiajalise nõudluse eeldatava mõjuga. 2010. aasta juulis korrigeerisid komisjoni talitused ka 2011. aasta kasvuprognoosi, vähendades seda artikli 126 lõike 7 kohases soovituses kavandatud 2,6 %-lt SKPst 1,5 %-le SKPst.

2010. aasta eelarveseaduses sisalduvad konsolideerimismeetmed rakendati kavakohaselt. Siiski ei taganud kõnealused meetmed loodetud kokkuhoidu ning koos majandustingimuste halvenemisega jätkus ka eelarvepositsiooni halvenemine. 2010. aasta mais toimunud mitmepoolse finantsabi missiooni käigus selgus, et poliitika muutmata jätmise tingimustes jääb valitsemissektori 2010. aasta eelarve-eesmärk 6,4 % SKPst suures osas täitmata (umbes 3 protsendipunkti SKPst) peamiselt tulude olulise vähenemise tõttu. 2010. aasta puudujäägi-eesmärki korrigeeriti ülespoole, 7,3%-le SKPst. Korrigeeritud eesmärgi saavutamiseks võtsid ametiasutused täiendavaid konsolideerimismeetmeid, kaasa arvatud avaliku sektori palkade kärpimine 25 %, sotsiaalkulude (v.a pensionid) vähendamine 15 % ja käibemaksu põhimäära suurendamine 19 %-lt 24 %-le. Lisaks otsustasid Rumeenia ametiasutused vähendada 10 % võrra kulutusi kaupadele ja teenustele ning ennetähtaegselt pensionile jäämise võimalus külmutati alates 1. juunist 2010 kuni pensionireformi jõustumiseni (1. jaanuar 2011). Laiendati sotsiaalkindlustusmaksete ja üksikisiku tulumaksu baase ning meditsiinitehnika tarnijatele ja turustajatele kehtestati kumuleeruv käibemaks. Ametiasutused võtsid endale kohustuse lisaks 25 000 töökoha kaotamisele 2010. aasta esimesel poolel töötajate arvu lähikuudel veelgi vähendada. Alates nõukogu 2010. aasta veebruari soovituste vastuvõtmistest kokkulepitud konsolideerimismeetmed moodustavad aastas kokku umbes 5 % SKPst ja aitavad eelarve jätkuvalt range täitmise korral kaasa valitsemissektori 2010. aasta korrigeeritud eelarve-eesmärgi saavutamisele.

Rumeenia ametiasutused kavatsevad viia valitsemissektori eelarve puudujäägi 2011. aastaks alla 5 % SKPst. Kui 2010. aastal rakendatud eelarvepoliitika karmistamise pakett jääb täies mahus kehtima, peaks 2010. aasta konsolideerimismeetmete ülekandmine (ligikaudu 2½ % SKPst) ja täiendav kokkuhoid kulude poolel (2011. aastal kavatsevad ametiasutused reformida sotsiaalabisüsteemi, vähendada energiatoetusi, külmutada pensionid nominaalväärtuses ja veelgi vähendada töökohti avalikus sektoris) olema eelarve range täitmise tingimustes piisav kõnealuse eesmärgi saavutamiseks. Üldkokkuvõttes peaks ametiasutuste vastuvõetud ja kavandatud konsolideerimismeetmed poliitika muutmata jätmise korral aitama struktuurset tasakaalu parandada ligikaudu 3 % SKPst nii 2010 kui ka 2011. aastal, ületades nõukogu soovitatud keskmise näitaja 1¾ %.

Rumeenia ametiasutuste keskpika eelarvestrateegia eesmärk aastateks 2011–2013 on eelarvepuudujäägi 3 % SKPst täitmine aastal 2012 kooskõlas nõukogu soovitusega. Kui aastateks 2010–2011 ettenähtud eelarve konsolideerimispakett rakendatakse täies mahus ja aastal 2012 tehakse mõõdukaid kulukärpeid, näib kõnealune eesmärk olevat saavutatav. Selleks et vähendada valitsemissektori eelarve puudujääki 3 %-ni SKPst, tuleks eespool nimetatud tingimustel parandada 2012. aastaks eelarvepositsiooni (struktuurse eelarvepositsiooni alusel mõõdetuna) ligikaudu 1 % SKPst.

Lisaks eelarve konsolideerimisele on Rumeenia teinud edusamme ka struktuurireformide rakendamisel. 30. märtsil 2010 võttis parlament vastu eelarvepoliitilise vastutuse seaduse. Loodud on eelarvenõukogu, mis juba ka tegutseb – suve jooksul vaadati läbi 2011.–2013. aasta keskpikk eelarvestrateegia. Valitsus on vastu võtnud pensionireformi eelnõu, mille parlament peaks septembri keskpaigaks heaks kiitma. Pensionireform parandaks olulisel määral riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, säilitades samas sotsiaalse kaitse miinimumnormid. Edu on saavutatud ka avaliku sektori palgareformi läbiviimisel, ehkki mitu täiendavat õiguslikku meedet on veel vastu võtmata.

Rumeenia ametiasutused on prioriteediks seadnud ELi vahendite kasutamise suurendamise, et parandada toetuste kasutamise erakordselt madalat määra (ligikaudu 1,5 %). On võetud meetmeid, millega parandatakse asjaomaste struktuuride haldusvõimekust, lihtsustatakse haldusmenetlust, suurendatakse riigihangete tulemuslikkust ning hõlbustatakse juurdepääsu projektide kaasrahastamisele vastavate tagatisvahendite abil. Kõnealuste meetmete tulemuslikkust tuleb siiski veel kontrollida.

3.3. Järeldused

Olemasoleva teabe põhjal näib, et Rumeenia on võtnud asjakohaseid meetmeid, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk nõukogu kehtestatud tähtajaks.

Eelkõige on täiendavate konsolideerimismeetmete rakendamine ligikaudu 5 % SKPst aastas (sh avaliku sektori palkade kärpimine 25 %, sotsiaaltoetuste vähendamine 15 % ja käibemaksumäära suurendamine 19 %-lt 24 %-le) andnud Rumeeniale head võimalused saavutada valitsemissektori 2010. aasta puudujäägi-eesmärk, mis lepiti kokku mitmepoolse finantsabi programmi raames (7,3 % SKPst). 2010. aasta konsolideerimismeetmete ulatuslik ülekandmine ja kavandatav lisakokkuhoid kulude poolel peaks täiendavalt aitama puudujääki vähendada alla 5 % SKPst 2011. aastal. Lisaks sellele on Rumeenia endiselt valmis viima eelarvepuudujäägi 2012. aastaks alla 3 % SKP-st ja see eesmärk näib olevat saavutatav.

Rumeenia võetud meetmed aitavad oluliselt kaasa püsiva eelarvepositsiooni ja makromajandusliku stabiilsuse taastamisele nõukogu soovituse kohaselt. Samal ajal esineb märkimisväärseid riske. Eelkõige on oluline tagada, et rakendatud konsolideerimismeetmed oleksid jätkuvalt jõus, ning jälgida, et teised poliitikasuunad ei vähendaks nende mõju. Lisaks peaksid ametiasutused jätkama mitmepoolse finantsabi programmi raames kokkulepitud reformide ranget rakendamist. Kulukaid poliitilisi algatusi ja konsolideerimismeetmete muutmist tuleks vältida. Need võivad tekitada ebakindlust ajal, mil Rumeenia peab taastama investorite usalduse riigi poliitika prognoositavuse vastu.

Eespool esitatud hinnangut silmas pidades on komisjon seisukohal, et Rumeenia suhtes kohaldatava ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames ei ole praegu vaja võtta täiendavaid meetmeid. Eelkõige riigi rahanduse ebakindla olukorra tõttu jälgib komisjon vastavalt asutamislepingule ning stabiilsuse ja kasvu paktile Rumeenia eelarvearengut tähelepanelikult ka edaspidi.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

[1] Ülevaade varasemate ja praeguste ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluste kohta on kättesaadav järgmisel veebilehel:http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm

[2] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.

[3] „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta”, mille majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu kiitis heaks 7. septembril 2010, kättesaadav veebilehel:http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/legal_texts/index_en.htm.

[4] Malta puhul, kellele samuti esitati 16. veebruaril 2010 ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohased soovitused, on meetmete hindamine edasi lükatud kuni 2011. aasta eelarve esitamiseni, võttes arvesse nõukogu soovitust Maltale kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2011. aastaks.

[5][6] Kõik Leedu ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebilehel:http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.

[7] Kõik Rumeenia ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebisaidil:http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.