[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 22.6.2007

SEK(2007) 852

KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT Lisatud dokumendile:

Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse ühisettevõte ENIAC MÕJU HINDAMISE kommenteeritud kokkuvõte KOM(2007) 356 lõplik SEK(2007) 851

1. SISSEJUHATUS

Nanoelektroonika valdkonnas kavandatakse ühist tehnoloogiaalgatust ehk tööstuse, liikmesriikide ja komisjoni vahelist avaliku ning erasektori partnerlust, mille peamised eesmärgid on:

– suurendada ja koordineerida Euroopa tööstusliku suunitlusega koostööpõhiseks teadus- ja arendustegevuseks vajalikke vahendeid ühtse programmi abil ning kanda tulemused üle olulistesse rakendusvaldkondadesse;

– suurendada Euroopa partnerite seas strateegiliste partnerluste ja algatuste arvu ning pakkuda Euroopa ettevõtetele kriitilist hulka vahendeid ja pädevust, mis on vajalik maailma tasandil olulise rolli saavutamiseks;

– katsetada tööstusliku teadus- ja arendustegevuse uut rakendusviisi, mis võimaldaks tõhusalt prognoosida äri- ja uurimismudelite muutusi ja vastaks paremini eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete tööstuslikele vajadustele, ühendades esmakordselt siseriikliku, ELi ja eraõiguslike isikute poolse rahastamise.

Käesolev dokument keskendub eelkõige selle ühise tehnoloogiaalgatuse mõju analüüsile ning põhineb komisjoni ulatuslikel konsultatsioonidel nanoelektroonika valdkonna sidusrühmadega.

2. PROBLEEMID JA VÄLJAKUTSED

Nanotehnoloogial on ulatuslik mõju ning see on tänapäeval uuenduste mootoriks paljudes valdkondades, kaasa arvatud mobiilside, veondus, andmetöötlus, tarbekaubad ning tööstusautomaatika. Seetõttu on sel ka suur majanduslik mõju, teiste sõnadega suur sotsiaalmajanduslik tähtsus julgeoleku, tervishoiu, elanikkonna vananemise, energiasäästu ja keskkonnaseire seisukohalt. Euroopa peab endale kindlustama võime projekteerida ja valmistada oma tooteid, mis vastavad tema kehtestatud kõrge kvaliteedi, säästlikkuse ja keskkonnasõbralikkuse standarditele.

Nanoelektroonika on ülemaailmne turg (2005. aasta maht 265 miljardit USA dollarit), mis stimuleerib otseselt veel suuremat elektroonikatööstust (1,34 triljonit USA dollarit), kuid Euroopa osa sellel turul ei suurene. Euroopa on kokkuvõttes nanoelektroonika importija: Euroopas asub 12% maailma pooljuhtide tootmisvõimsusest, samas aga tarbitakse Euroopas 20% kogu maailma pooljuhttoodetest. Ülemaailmne konkurents on karm, eelkõige selliste maade poolt nagu Taiwan, Korea, Hiina ja USA.

Ärimudelid muutuvad. Nanoelektroonikast saab ülemaailmne tegevusala. Integreeritud projekteerimis- ja tootmisettevõtted tuginevad üha enam tööstuslikele allhankijatele (kolmandate isikute tootmisüksused) ning kasutavad oma lisandväärtust loovas tegevuses vähe tootmisvõimsusi või üldse mitte, tehes teadus- ja arendustegevuse alal koostööd teadmispõhistes ökosüsteemides ning tegutsedes strateegilistes liitudes, mis pakuvad ligipääsu uusimatele tehnoloogiatele. Selle põhjuseks on uute komponendipõlvkondade loomise teadusuuringuteks ja tootmiseks vajalike kapitaliinvesteeringute kasv (nt tüüpilise megatehase maksumus on 5,5 miljardit eurot). Investeeringute tasuvust ja teadusuuringute osakaalu (18%) arvestades ei saa üksikud ettevõtted (v.a Intel) endale sellist summat lubada. Seepärast teevad üldisi nanotehnoloogia teadusuuringuid üksikud suured liidud ning kõrgetasemelisi põhitooteid valmistatakse üksikutes megatehastes. Euroopa peab tagama, et tema ettevõtetel oleks neis ülemaailmsetes liitudes strateegiline roll ning Euroopas säiliks lisandväärtusega tegevus, sealhulgas kõrgetasemeline tootmine, mis oleks kättesaadav Euroopa partneritele (sealhulgas seadmete, tugiteenuste, süsteemide integreerimise ja projekteerimisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele). Üks peamisi konkurentsiriske on tehnoloogiline väljalangemine. Euroopa tarnijad võivad oma konkurentidest nii palju maha jääda, et ei suuda enam järgi jõuda.

Teadusmudelid muutuvad. Lisaks peab Euroopa tagama, et Euroopa pinnal oleks võimalik teadustööd teha nii, et kõrge lisandväärtusega töökohad Euroopasse jääksid. See eeldab, et lineaarselt mudelilt, kus teadusuuringute tulemused kantakse ülikoolidest üle instituutidesse ja ettevõtetesse, minnakse üle mudelile, kus teadusuuringud toimuvad koostöös ning on manustatud sügavale teadmispõhiseid ökosüsteeme toetavasse tööstusvõrgustikku. Teadusuuringud peavad saavutama ka piisava kriitilise massi ja võimaldama jagada juurdepääsu kallitele tipptasemel infrastruktuuridele, toetades Euroopa ettevõtete ja teadlaste ülemaailmset tegevust.

Nanoelektroonika tootmise delokaliseerimisega kaasneb käegakatsutav risk, et ka lisandväärtust loov tegevus viiakse üle teistesse maailma piirkondadesse. Mõned riigid on välja töötanud spetsiaalsed soodustused, et meelitada välisinvesteeringuid pooljuhtide tootmisse ja neid seal hoida, samas kui ELil selle tööstusharu sektorikeskne käsitlus puudub. Euroopa peab reageerima samaväärsete meetmetega.

Toodete jõudlus ja funktsionaalsus suureneb. Miniaturiseerimise edusammud võimaldavad infoühiskonna tehnoloogiaid manustada kõikjal, pakkudes rohkem funktsioone, kõrgemat intelligentsust ja isikustatumaid tooteid ja teenuseid. Need lisandväärtusega tegevused on toodete mitmekesistamise ja Euroopa tugeva võimekuse tagamise võtmeelemendid. Nad on Euroopa strateegilise teadusuuringute kava aluseks, mis ühendab miniaturiseerimise ja teised Euroopa põhiturgudele suunatud süsteemiintegratsiooni elemendid. Teadmispõhises ühiskonnas on sellel tohutu majanduslik potentsiaal. Sellest tulevikust eemalejäämist ning oma sotsiaalse arengu ja heaolu osas teistest maailma piirkondadest sõltuvusse sattumist ei saa Euroopa endale lubada. Veel üks väljakutse, millega pooljuhitööstus peab toime tulema, on see, et toodete elutsükkel üha lüheneb, kuid needsamad tooted muutuvad üha keerukamaks. Üksnes märkimisväärsed investeeringud kõrgetasemelisse teadus- ja arendustegevusse võimaldavad selle valdkonna uuenduste tempoga sammu pidada.

Tehnoloogilised väljakutsed on mitmekesised. Koos nanovaldkonna tehnoloogiate kahanemisega muutuvad teadusuuringud üha interdistsiplinaarsemaks. Euroopa teadmiste ja oskuste baasi koondamine on tulevikus edu saavutamiseks hädavajalik. Üha keerukamate tehnoloogiliste tõkete ületamiseks on tarvis rohkem inimtööd ja kallist infrastruktuuri. Eesmärkideni jõudmiseks on vaja mobiliseerida kõik vahendid ning teha ülemaailmset koostööd. Prognoositakse ka, et 10–15 aasta pärast jõutakse traditsioonilise miniaturiseerimise piirideni. Tuleb alustada ettevalmistusi seadmete tavapärasele kahandamisele järgnevateks sammudeks. Osa teadus- ja arendustegevusest tuleb keskendada tootmise tõhustamisele. Uute toodete projekteerimise võime on tehnoloogia arengust maha jäänud. Euroopa teadusuuringute süsteem tuleb ümber orienteerida, et võtta paremini arvesse tehnoloogilisi võimalusi, ning rohkem tuleb investeerida rakendusuuringutesse. Selleks on vajalik põhimõtteline üleminek ühtse teaduse ja tehnoloogia mõtteviisilt multidistsiplinaarsele mõtteviisile.

Euroopa avaliku sektori investeeringud nanoelektroonikasse on killustatud: Eureka, raamprogramm, siseriiklikud/regionaalsed algatused (sealhulgas mitmesugused nn konkurentsivõime keskused ( pôles de compétitivité )). Seepärast vajab Euroopa teadusmaastik veenvat, tõhusat ja koordineeritud lähenemist nanoelektroonika valdkonnale.

Turutõrked õigustavad avaliku sektori sekkumist nanoelektroonikasse. Baasteadmised, uute seadmete, materjalide ja projekteerimisvahendite areng ulatuvad läbi mitmete rakenduste, neid on raske kaitsta, nendega seotud teadmistel on sageli kõrvalmõjusid ning neid tuleb käsitada „avaliku hüvena”. Teadusuuringud on spekulatiivse iseloomuga ning tugeva ülemaailmse konkurentsi tingimustes ei ole tulemuste ärakasutamine kindel, põhjustades teabe puudulikkust ja asümmeetriat. Uuenduslike kõrgtehnoloogiliste projektidega tegelevatel väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel võib olla raske maailmatasemel konkureerimiseks vajalikku kriitilist hulka saavutada. Nanoelektroonika lai levik paljudes tööstusharudes, avaliku sektori tegevuses ning uutes sotsiaalsetes rakendustes ei võimalda teadus- ja arendustegevusega tegelevatel ettevõtetel oma jõupingutustest täit kasu saada. Seetõttu on teadus- ja arendustegevusel sageli oluline kõrvaltoime ja positiivne välismõju. Avalikku sekkumist konkurentsieelses teadus- ja arendustegevuses õigustavad ka turuosaliste, avaliku sektori ja sektoritevaheliste rakendusvaldkondade koordineerimise ja võrgustike loomise probleemid.

3. PÕHIMÕTTED

Sidusrühmad on tunnistanud probleemide kriitilisust ning koondunud Euroopa tehnoloogiaplatvormi ENIAC alla, kus kõik võimalikud osapooled teevad koostööd ELi juhtpositsiooni tugevdamiseks nanoelektroonika projekteerimise, integreerimise ja tarnimise vallas. Platvorm on avaldanud Euroopa strateegilise teadusuuringute kava, milles on visandatud valdkonna arengud keskmises ja pikaajalises perspektiivis ning määratletud rida Euroopa ees seisvaid olulisi tehnoloogilisi ja õigusalaseid väljakutseid.

Kavandatav ühine tehnoloogiaalgatus ENIAC on Euroopa tehnoloogiaplatvormi ENIAC tehnoloogiliste ja majanduslike eesmärkide saavutamise üks alustugesid. Ühise tehnoloogialgatuse eesmärk on aidata jagada üha kasvavaid kulutusi teadus- ja arendustegevusele ja infrastruktuurile; saavutada või säilitada juhtpositsioon pooljuhttehnoloogiate kasutusvaldkondade mitmekesistamise alal; juhtida tehnoloogilisi ja projekteerimisalaseid läbimurdeid, et täita üha suurenev tühimik tehnoloogiliselt saavutatava ja majanduslikult kasuliku vahel; pakkuda väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele töövahendeid uuendusprotsessi toetamiseks ja maailmatasemel tegutsemiseks.

Mitmeid ühise tehnoloogiaalgatuse rakendusvõimalusi hinnati ja need jäeti kõrvale. Need võimalused ulatusid tegevusetusest (jätkata praegusel kursil) liikmesriikidega koostöös võetavate ühismeetmeteni (mitmesugustes õiguslikes vormides). Üksnes uue ühenduse tasandi meetmega suudetakse saavutada lähenemisviis, kus Euroopa integratsioonist saadav kasu on ühendatud eesmärkide ja tööstuspoliitika kiire kooskõlastamise ning liikmesriikide paindliku osalemise ja siseriiklike panustega.

Ühise tehnoloogiaalgatuse ENIAC rakendusvõimaluste analüüs näitas, et ainus piirangutele ja nõudmistele vastav eesmärkide saavutamise võimalus on asutamislepingu artiklil 171 põhinev ühisettevõtte mudel . Tegemist on pikaajalise juriidilisest isikust struktuuriga, mis a) tagab selge õigusliku raamistiku kõigi avaliku ja erasektori sidusrühmade koostööks, b) saab võtta vastu raha erinevatest allikatest ning c) suudab käivitada suuremahulisi pikemaajalisi algatusi.

Lisaks eeldatakse, et ühise tehnoloogiaalgatuse tulemuseks on täiendavus , mis väljendub suuremates teadus- ja arenduskulutustes tänu kavandatavale 450 miljoni euro suurusele EÜ investeeringule, mille riikide lisatoetus ja ettevõtete suurem rahastamine võimendab 3 miljardi eurose mahuga programmiks (1 euro EÜ toetuse võimendus on prognoosi kohaselt 6–7 eurot teadus- ja arendusinvesteeringutena). Veelgi olulisem on, et ühise tehnoloogiaalgatuse tulemuseks on käitumisalane täiendavus , mis väljendub käivitatavates Euroopa koostööprojektides, teadus- ja arendustegevuse kiiremates tulemustes ning projektide mahu, ulatuse ja keerukuse kasvus.

4. STRUKTUUR JA HALDUS

Ühisettevõtte ENIAC asutajaliikmeteks saaksid liikmesriigid, EÜ ning teadus- ja arendustegevusega tegelejad (ettevõtted ja uurimisorganisatsioonid, kes kuuluvad rühmitusse AENEAS). Hiljem võib ühisettevõttega ühineda veel liikmeid. AENEASe põhikirja üldpõhimõteteks peavad olema erapooletus, avatus ning ühinemise läbipaistvus. Projektikonkursid on avalikud ning avatud osalemiseks kõigile organisatsioonidele, mitte üksnes ühingu liikmetele.

Ühisettevõtte haldusstruktuur koosneb juhatusest, tööstus- ja teaduskomiteest, ametiasutuste nõukogust ja tegevdirektorist, kellel on sekretariaat.

Ühisettevõte koostab strateegiliste teadusuuringute kavast lähtuva mitmeaastase tööprogrammi, mille alusel toimub tegevus avatud projektikonkursside kaudu. Ühisettevõtte liikmeks olevad riigid eraldavad igal aastal rahalised vahendid, mis kulutatakse peamiselt neist riikidest pärit osavõtjate rahastamiseks. Eelarvesse eraldab vahendeid ka EÜ (raamprogrammi kaudu). Ettevõtete panuseks on samaväärsed mitterahalised sissemaksed, mis peavad moodustama üle 50% nende kuludest. Lisaks katavad ettevõtted rahaliste sissemaksetega umbes kaks kolmandikku ühisettevõtte üldkuludest ning teadus- ja arendustegevusega mitteseotud kuludest.

5. MAJANDUSLIK MÕJU

Euroopa avaliku sektori vahendid meelitavad ligi täiendavaid investeeringuid erasektorist ja liikmesriikidest. Paljud siseriiklikud põhimõtted viiakse kooskõlla Euroopa omadega. Kõnealuste tehnoloogiate toetuseks tehakse liikmesriikides mitmeid uusi strateegilisi algatusi.

Käesolev algatus hõlmab nanoelektroonika kogu väärtusahelat. Seepärast on ülioluline pakkuda Euroopa tippettevõtetele ankruid siiajäämiseks. Nendeks ankruteks on ettevõtete ja uurimisinstituutide võrgustike tegevuse soodustamise tulemusena loodud pädevuskeskused. Teadmiste koondamist Euroopasse ja mitmekülgsete euroopalike toodete loomist soodustavad lisaks sellele ka nanoelektroonikakomponentide tarnijate ja süsteemiprojekteerijate strateegilised liidud.

Ühise tehnoloogiaalgatuse tehniliste eesmärkide saavutamine viib Euroopa maailma teiste nanoelektroonika liidritega võrdsele positsioonile, et ülemaailmsetes liitudes hakataks Euroopat mitmekesistamise ja keerukate süsteemide integreerimise puhul strateegiliselt tähtsaks partneriks pidama.

Ühine tehnoloogiaalgatus aitab ületada ebakindluse, sest loob pikaajalisse algatusse investeerimiseks vajaliku stabiilsuse. Uus süsteem pakub soodsamaid tingimusi eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele. Praeguse mitmesuguste skeemide kooseksisteerimisega võrreldes on ühine tehnoloogiaalgatus kasulikum ka seetõttu, et ELi tasandi toetusi kasutatakse tõhusamalt, erikeelsete projektikavade koostamise äralangemine annab säästu, projektide aruandlusprotseduurid ühtlustatakse ning edukuse määr kasvab tänu ühtlustatud ja tagatud rahastamismenetlusele.

6. SOTSIAALNE JA KESKKONNAMÕJU

Ühine tehnoloogiaalgatus aitab säilitada ja luua rohkem parema kvaliteediga töökohti, mis on kooskõlas uuendatud Lissaboni strateegiaga. Eelkõige nanoelektroonikal põhinevate toodete ja teenuste ulatuslikum kasutamine toob Euroopas kaasa tuhandete töökohtade loomise.

Ühine tehnoloogiaalgatus on suunatud „aruka keskkonna” saavutamisele ehk selliste keskkondade loomisele, mis on teadlikud meie kohalolekust ja reageerivad meie vajadustele. Sellised keskkonnad on ühise tehnoloogiaalgatuse eesmärgiks kuues rakendusvaldkonnas: tervishoid, energia, liikuvus ja transport, julgeolek ja ohutus, side ning haridus ja keskkond. Kõik need on sotsiaalselt üliolulised ning aitavad meie ühiskonnas elukvaliteeti ja heaolu parandada. On selge, et kui avalik sektor piisava toetusega ei sekku, ei ole üksikutel ettevõtetel võimalik saavutada piisavat tulusust, mis viiks teadus- ja arendusinvesteeringud ühiskonna jaoks optimaalsele tasemele. Nanoelektroonika on hädavajalik näiteks kodumajapidamises energiatarbimise vähendamiseks vajalikes intelligentsetes kaasaskantavates süsteemides, tehastes ja transpordisüsteemides, mis on keskkonnakaitse seisukohalt võtmetähtsusega.

Kõik elektroonilised süsteemid tarbivad elektrit ning moodustavad osa üldisest ühiskonna „elektrifitseerimise” suundumusest. Samas aga võimaldab elektrooniliste süsteemide kasutamine energiakasutuse tõhusust paremini korraldada ja kontrollida. Paljudes rakendustes on see nende peamine ülesanne. Jätkuvalt oluline tehniline eesmärk on ka elektrooniliste seadmete voolutarbimise vähendamine. Pealegi on käesoleva ühise tehnoloogiaalgatuse üheks oluliseks rakendusvaldkonnaks ka keskkonnaseire ja keskkonnakorraldus.

Nanoelektroonikat tuleb arendada ohutult ja vastutustundlikult, kooskõlas komisjoni ohutu, integreeritud ja vastutustundliku Euroopa nanoteaduste ja nanotehnoloogiate strateegiaga, mis on sätestatud komisjoni teatistes pealkirjadega „Euroopa nanotehnoloogia strateegia suunas” (KOM(2004) 338) ja „Nanoteadused ja nanotehnoloogiad: Euroopa tegevuskava 2005–2009” (KOM(2005) 243). See strateegia kinnitab, et nanotehnoloogia ja nanoosakeste arendamisel tuleb varakult arvesse võtta kõiki rahvatervise-, ohutus-, keskkonna- ja tarbijariske, kogudes riskianalüüsiks vajalikke andmeid, tehes nanotehnoloogial põhinevate toodete elutsükli iga etapi kohta riskianalüüsi ning kohandades olemasolevaid metoodikaid ja, kui vaja, töötades välja uusi. Nanoelektroonika ühisettevõtte loomine toob kokku kõik sidusrühmad, et neid olulisi küsimusi arutada, leppida kokku võimalike ohtude käsitlemise ühistes viisides ning eelkõige kutsuda üles võtma ühiseid meetmeid nanoelektroonika elutsükli keskkonnasõbralikuks haldamiseks.

7. KASULIKKUS JA OHUD

Seitsmenda raamprogrammi käigus suureneb EÜ üldine rahaline toetus nanoelektroonika valdkonnale.

Raamprogrammi seisukohalt on risk väga väike. EÜ toetus sõltub liikmesriikide toetustest ning antakse iga-aastaste kulukohustuste/väljamaksetena olenevalt ühise tehnoloogiaalgatuse edusammudest.

Eeldatavalt tuuakse nanoelektroonika valdkonna see osa, mida praegu toetatakse Eureka klastrite raames, järk-järgult üle ühise tehnoloogiaalgatuse ENIAC alla.

Mis juhtub, kui meetmeid ei võeta? Euroopat võib ähvardada oht, et arukatesse süsteemidesse uute funktsioonide integreerimise võimekus läheb põhitoodete tootmise eeskujul üle kolmandatesse riikidesse, nõrgestades pikas perspektiivis Euroopa võimet elektroonilistes süsteemides lisandväärtust luua. Selle tulemuseks oleks üldise konkurentsivõime järsk langus, eelkõige seetõttu, et nanoelektroonika on teadmistepõhise ühiskonna aluseks oleva ulatusliku toiduahela esimene lüli ning kogu tuleviku majanduse mootor. See tooks kaasa ka kõrge kvaliteediga töökohtade arvu märkimisväärse vähenemise mitte üksnes riistvarasektoris, vaid ka teistes riistvarauuendustest sõltuvates valdkondades. Et sellist katastroofistsenaariumi vältida, on olemas poliitiline tahe Euroopa teadmiste ja oskuste baasi tagamiseks Euroopa pinnal, soodustades samas strateegilisi liite, mis on vajalikud teadmistepõhiste ökosüsteemide loomiseks ning Euroopa kohaloleku tugevdamiseks ülemaailmsetes liitudes.

8. JÄRELEVALVE

Ühise tehnoloogiaalgatuse periood on sama mis seitsmendal raamprogrammil ning selle suhtes kohaldatakse samu järelevalve- ja hindamismenetlusi. ENIACi strateegiliste teadusuuringute kavas on sätestatud hindamise lähtepunktid, kusjuures kriteeriumideks võivad olla muu hulgas investeeringute kasv, menetluste tõhusus, tehnoloogia areng, tehnoloogiaga mitteseotud tegevused ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ja uute osapoolte kaasamine. Kavas on kaks hindamist: üks perioodi keskel ning teine ühisettevõtte tegevusaja lõppedes.

9. KOKKUVÕTE

Kavandatakse nanoelektroonika ühist tehnoloogiaalgatust, et aidata kindlustada Euroopa konkurentsivõimet nanoelektroonika vallas. Erinevate vajalike võimekuste ühendamiseks ette nähtud pikemaajaline integreeritud Euroopa algatus tugevdab Euroopa partnerite vahelisi strateegilisi liite, mis pakuvad Euroopa ettevõtetele piisava kriitilise massi vahendeid ning juurdepääsu infrastruktuurile ja teadmistele-oskustele, mis on vajalikud maailma tasandil olulise rolli mängimiseks.