ET Euroopa Liidu Teataja C 11/16

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Eakate panus ja kaasatus ühiskonda” (omaalgatuslik arvamus)

2013/C 11/04

Raportöör Maureen O'NEILL

19. jaanuaril 2012 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses:

„Eakate panus ja kaasatus ühiskonda”

(omaalgatuslik arvamus).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon võttis arvamuse vastu 23. oktoobril 2012.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 484. istungjärgul 14.-15. novembril 2012. aastal (14. novembri 2012 istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 144, erapooletuks jäi 3.

1. Järeldus ja soovitus

1.1 Kokkuvõte

1.2 Eakad on meie ühiskonna dünaamilised, võimekad ja vitaalsed liikmed. Nad edastavad teadmisi, oskusi ja kogemusi järgnevatele põlvkondadele. Nad annavad nii eraldi kui ka kollektiivselt panuse meie majandusse, elukeskkonda ning meie ajalootunnetusse. Pereliikmetena vastutavad eakad ühtekuuluvuse ja solidaarsuse innustamise eest meie ühiskonnas.

1.3 Soovitused

1.3.1 Komitee soovitab: — koondada tähelepanu eakate võimetele ja panusele ning mitte nende vanusele, ning et valitsused, VVOd ja meedia rõhutaks neid aspekte positiivsest seisukohast; — toetada kõigi vanuserühmade aktiivset osalust ühiskonnas ning suuremat solidaarsust ja koostööd põlvkondade vahel ja nende siseselt; — valitsustel ja ametiasutustel võtta positiivne ülesanne, kaasata eakad aktiivselt otsustusprotsessi ning kogukonda; — valitsustel töötada koos asjaomaste partneritega, et kõrvaldada kõik tõkked, mis takistavad eakate täisväärtuslikku osalust ühiskonnas; — kõikidel sidusrühmadel jätkata sellise lähenemisviisi arendamist, milles rõhutatakse elukestva õppe tähtsust eakatele, tööandjatele ja kogukondadele; — valitsustel tagada eakate e-kaasamine ja -koolitus; — eakatel ettevõtete juhatuse, ametiasutuste ja VVOde liikmetena valimistel kandideerida, hääletada ja osaleda; — tunnustada mitteametlike hooldajate ja hooldusaluste panust ja asjakohaselt toetada nende asjaomaseid õigusi ja vastutust; — innustada eakaid osalema vabatahtlikus tegevuses vastavalt heade tavade suunistega; — võimaldada eakatel tööelu jätkamist kuni ametliku pensionieani ja kauem, juhul kui nad seda soovivad; — tööandjatel töökeskkonda asjakohaselt kohandada ning leida töölepinguvorme, et tulla vastu eakate töötajate vajadustele; ning — tunnustada eakaid tarbijatena ning innustada ettevõtteid tootma kaupu ja teenuseid, mis vastavad vananeva ühiskonna vajadustele.

2. Sissejuhatus

2.1 Aktiivse vananemise küsimusega tegeleva Euroopa Komisjoni juhtrühma nägemus aktiivsena ja tervena vananemisest on järgmine: „Aktiivsena vananemine on protsess, mille käigus optimeeritakse võimalusi tervise, osalemise ja turvalisuse osas, eesmärgiga tõsta vananevate inimeste elukvaliteeti. See kehtib nii üksikisikute kui ka elanikkonnarühmade kohta. Tervise all peetakse silmas füüsilist, vaimset ja sotsiaalset heaolu. „Aktiivne” viitab jätkuvale osalusele ühiskondlikus, majandus- ja kultuurielus, vaimses tegevuses ja kodanikuelus, ning mitte üksnes võimele olla füüsiliselt aktiivne või osaleda tööelus” (1).

2.2 Käesoleva arvamuse eesmärk on rõhutada eakate aktiivset osalust Euroopas, analüüsida takistusi, mis ei võimalda suuremat kaasatust ning rõhutada sellise osaluse kestvust inimese kogu elu jooksul. Seepärast algab eakate vajadusi arvestava (2) Euroopa ehitamine juba sünnist ning nõuab pikaajalist visiooni. See arvamus põhineb Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee varasematel arvamustel eakate ja vananemise kohta (3).

2.3 Praegu on Euroopas üle 85 miljoni üle 65-aastase inimese ja 2060. aastaks kasvab nende arv 151 miljoni. Oluline on mitte keskenduda ainuüksi vanusele, vaid väärtustada ja arendada osalemise võimet igas vanuses ning tunnustada asjaolu, et isegi kui eakate (käesolevas arvamuses käsitatakse eakatena üle 65-aastaseid inimesi) tervis seab neile piirid, ei takista see neid alati tegutsemast.

2.4 „Eakate aktiivne ühiskondlik, kultuuriline, majanduslik ja poliitiline osalus põhineb adekvaatsel vanuse imagol (4)”. Me peame takistama meedia ja valitsuse liiga dramaatilist keelekasutust vananeva ühiskonna kirjeldamisel.

2.5 Ealine diskrimineerimine tuleb kaotada, kuna see kahjustab suhtumist eakatesse ja heidutab neid osalemast. See asjaolu toob endaga kaasa olulist panust kao ning suurendab pingeid põlvkondade vahel. Me peaksime tundma rõõmu tervena elatud elu pikenemise üle, asjaolu, mis tuleneb paremast haridusest ja toitumisest ning põlvkondadevahelise ühiskondliku lepingu tähtsuse rõhutamisest.

2.6 Negatiivses suhtumises eakatesse ei võeta arvesse nende rolli töötajate, tarbijate, ühiskondlikes projektides osalejate ning hooldajatena. Negatiivne suhtumine eakatesse on kahjulik, kuna diskrimineerimine kahjustab enesehinnangut ning takistab suuremat osalust ja seega eakate panust majandusse. Keskmine eluiga on pikenenud tänu uutele arengutele meditsiini, farmakoloogia ja tehnoloogia valdkonnas ning suurenenud tervisealasele teadlikkusele ja asjaomasele koolitusele. „Teadusuuringud on näidanud, et väga eakate inimeste enese antud hinnang oma elukvaliteedile on sageli palju parem kui üldiselt arvatakse. Me peame muutma suhtumist vananemisse, mida liiga sageli mõjutavad negatiivsed väärkujutlused ja eelarvamused” (5).

2.7 Demograafilised muutused loovad võimalusi suurendada „hõbedase majanduse” osakaalu, kuna eakad on paljudes sektorites tarbijateks, andes ühtlasi panuse oma töö kaudu.

2.8 Et lahendada eakate diskrimineerimise probleemi õigusaktide, juhtimise ja uue dünaamika loomise abil poliitika kujundamisel tuleks prioriteediks seada aktiivse vananemise edendamine ning eakama elanikkonna potentsiaali vabastamine, et nad võiksid täisväärtuslikult osaleda riigi ühiskondliku ja majandusliku kapitali rohkendamisel.

2.9 Me peaksime vaidlustama käsitluse, mille kohaselt saavad meist 65-aastastena teenuste saajad, kes ise enam ei panusta. Ealised tõkked tuleks kaotada. Eakad ei muutu vananedes homogeenseks rühmaks, vaid nad säilitavad oma erinevad seisukohad, tegutsemisvõime, kogemused, eelarvamused, vajadused ja soovid. Me kõik vananeme ning 2060. aasta ootuste täitumiseks on vaja pidevat kohanemist.

2.10 Statistilisi andmeid eakate inimeste kohta tuleb kasutada ettevaatlikult, pidamata endastmõistetavaks, et kõigi 65-100-aastaste tervislik olukord, osalustase jms on sama., Vajadused ja võimed on ju erinevad. Me peaksime vältima eal põhinevaid seisukohti ja isoleeritust.

2.11 Võimatu on vaadelda eakate väärikust ja heaolu eraldi sellistest strateegiatest, mis seonduvad sissetuleku, tervise ja sotsiaalhoolekande ning kohaliku sotsiaalse võrgustiku ja kogukonna algatuste säilitamisega. Neile küsimustele juhitakse tähelepanu seoses osalemistakistustega, mida on võimalik luua. Juurdepääsuvõimalus teenustele ja aktiivne osalus sõltub olulisel määral piisavast sissetulekust ning see küsimus peaks olema pensionireformide lahutamatu osa.

3. Kodanikuküsimused

3.1 Äsjases aruandes „Gold Age Pensioners” (6), kirjeldatakse eakaid kui ühiskonna liimi. Selles rõhutatakse nende panust perekonnas ja ühiskonnas, mis avaldub nende vabatahtliku tegevuse ja osaluse kaudu demokraatlikes institutsioonides.

3.2 Eakad osalevad aktiivsemalt kõikidel valimistel. Vastavalt Eurostati aruandele (7) hääletab 50 % üle 55-aastatstest kodanikest, ning vanemas eas on suurem huvi poliitika vastu. Eakate pidevalt kasvav arv meie ühiskonnas tähendab olulist poliitilist mõju, mida USAs nimetatakse „halliks võimuks”. Seda mõju kasutatakse.

3.3 Euroopa Parlamendi valitud liikmete keskmine iga on 54 aastat ja vanim neist on 84-aastane. Sama peegeldub teistes valitsusorganites ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitees, asjaolu, mis näitab, et vanus ei tohi olla takistuseks osalemisele ükskõik millisel tasandil.

3.4 Paljud eakad annavad VVOde, riigiasutuste ja ettevõtete juhatuste tegevusse oma panuse tänu tööelus omandatud kogemustele ja ametialastele teadmistele.

4. Osalemine otsustusprotsessis

4.1 Arvestades eakate ulatuslikku ja mitmekülgset panust ühiskonda, võib teha oletusi eakate ühiskonda kaasamise ja otsustusprotsessides osalemise kohta. Kuid eakad tunnevad end sageli tõrjutuna otsuste puhul, mis võetakse vastu nende endi või selle ühiskonna heaolu kohta, kus nad elavad. Üksikisikud vajavad isiklikku innustamist ning organisatsioonid peavad looma mehhanisme, mis tagavad eakate seisukohtade kaasamise.

4.2 Euroopa eakate inimeste platvorm AGE avaldas 2010. aastal aruande (8), milles esitati näiteid eri liikmesriikides arendatud meetodite kohta, sealhulgas riiklikud ja kohalikud eakate nõukogud ja avalikud konsulteerimised. Euroopa sotsiaalse kaasamise protsessi üks põhieeldus on see, et sidusrühmad osalevad nende ees seisvatele probleemidele lahenduste leidmisel. Osalus on oluline, kuid oluline on ka õigus olla kuulda võetud, et luua võimalusi muutusteks.

4.3 Neid, keda ohustab sotsiaalne tõrjutus halva tervisliku olukorra, puude või vaesuse tõttu, tuleb abistada ning üksikisikutele tuleb anda suurem võim. Šotimaa dementsusealane töörühm on hea näide dementsuse diagnoosiga inimeste kohta, kellel on kindel eesmärk säilitada valikuvõimalused ja kontroll oma elu üle. Töörühm on saavutanud mõjuka riikliku ja rahvusvahelise reputatsiooni tänu entusiastlikele ja kartmatutele kampaaniatele, mille eesmärk on parandada dementsusprobleemide mõistmist ja teha lobitööd teenuste parandamiseks. Dementsuse all kannatavad inimesed juhivad kõnealust organisatsiooni ning on peakõnelejad konverentsidel või valitsuse nõustajad (9).

4.4 Tõhus osalus nõuab toetavaid struktuure ning valitsusorganite ja VVOde, tööandjate ja teiste institutsioonide lubadust tõepoolest võtta eakaid kuulda kui osalejaid; see tähendab žargoonivaba keelekasutust, juurdepääsu koosolekuruumidele ning seda, et inimestel on majanduslikult võimalik osaleda ja nad saavad kasutada transpordivahendeid. Eakad peavad olema teadlikud oma õigustest ja kohustustest ning neil peab olema võimalus tutvuda käsitletavate teemadega, seega on koolitusel, mis hõlmab ka IKTd, esmatähtis koht (10).

4.5 Üha suuremat tähelepanu pööratakse koostoimimisele, st et „üksikisikud, kogukonnad ja organisatsioonid, kellel on oskused, teadmised ja võimalused koostööde teha seda ka teevad, luues võimalusi ja lahendades probleeme” (11). Siinkohal tuginetakse põhimõtetele, mis on aluseks kõigile osalustegevustele, ja neid on võimalik rakendada hooldusteenuste paketi väljatöötamisel mis tahes tasandil kuni riikliku tasandini välja, kus neid on võimalik rakendada poliitika kujundamisel.

5. Teadusuuringud

5.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab komisjoni toetust ühistele programmialgatustele ja tegevuskava arendamisele edasiste teadusuuringute jaoks vananemise ja demograafiliste muutuste valdkonnas, millel on oluline osa dokumendis „Horisont 2020: vananemist käsitlevad tegevuskavad” (12).

5.2 Jätkuvad teadusuuringud eakate elu kõikide aspektide kohta on tähtsad, et tagada asjakohased poliitilised otsused tervishoiu, sotsiaalhoolekande, hariduse, sissetuleku ja osaluse küsimuses. Eakad tuleks kaasata teemade määratlemisse ja teadusuuringutes osalemisse. Eriti oluline on viia läbi eakatele suunatud kliinilisi ravimiuuringuid.

6. Hooldus

6.1 Kuna elanikkond vananeb jäävad hoolduskohustused üha arvukamatele vanematele naistele ning see võib põhjustada majanduslikke probleeme kaotatud sissetuleku ja vähenenud pensioniõiguse tõttu. Eakad annavad olulise panuse vanemate, nõrgema tervisega sugulaste mitteametlike hooldajatena, mis tähendab riiklike sotsiaalhoolekandekulude märkimisväärset kokkuhoidu. Tuleb tunnustada mitteametlike hooldajate kogemusi ja oskusi ning vajadust tagada koolitusvõimalusi.

6.2 Lisaks sellele kannavad paljud vanavanemad vajaduse korral hoolt lapselaste eest raskustega perekondades või selleks, et võimaldada oma lastel tööl käia ja olla majanduslikult aktiivsed.

6.3 Mitteametliku hooldamise valdkonnas on ruumi sotsiaalsete uuenduste jaoks ja liikmesriigid peaksid tegema suuremaid jõupingutusi selleks, et leida lahendus uutele väljakutsetele ja kohustustele, millega mitteametlikud hooldajad kokkutõmmatud ja ebapiisavate hooldusteenuste tõttu silmitsi seisavad.

7. Vabatahtlik tegevus

7.1 „Eakad tegelevad hulgaliste vabatahtlike tegevustega, mis ulatuvad palju kaugemale tavapärastest eaga seonduvatest küsimustest, nt toetus nõrga tervisega või haigetele eakatele” (13). Vabatahtlikud tegevused hõlmavad heaolu ja tervishoidu, vabaajategevusi, keskkonda, usuorganisatsioone, kultuuri ja poliitikat.

7.2 Eakad tegutsevad vabatahtlikena, kuna see võimaldab neil säilitada ja arendada oma oskusi ja sotsiaalseid suhteid, ennetada sotsiaalset isoleeritust ja tõrjutust ning teenida oma kogukonda. Vabatahtlik tegevus on vastastikku kasulik. 2009. aastal teostatud uuringu põhjal selgus, et 78 % EL27 elanikkonnast oli seisukohal, et eakad andsid vabatahtlikena suure panuse heategevus- ja kogukonnaorganisatsioonidesse (14).

7.3 Seadusega ettenähtud teenuste puudumise või nende vähendamise olukorras tuleks tunnustada eakate tegevust vabatahtlikena nende lünkade täitmisel, kuid neid tuleb toetada.

7.4 Tuleb märkida, et vabatahtliku tegevuse tunnustamine ja ulatus on liikmesriigiti väga erinev, ning vabatahtlikena tegutsevad eakad on sageli tegutsenud vabatahtlikena kogu elu. Üksikisikuid saab veelgi innustada ja neile võimalused luua selleks, et nad osaleksid kogu elu jooksul vabatahtlikus tegevuses, millest on vanemas eas kasu isoleerituse ja sotsiaalse tõrjutuse vältimisel ning kontaktide ja sõprussuhete ärgitamisel.

8. Majanduslik panus

8.1 Lisaks tarbimisele on eakate panust majandusse võimalik mõõta makstud tulu- ja käibemaksu kaudu; sugulaste mitteametliku hooldamise kaudu, mis tähendab kokkuhoidu riigi jaoks; lastelaste hooldamise kaudu, mis võimaldab lastel naasta tööturule; ning vabatahtlikus tegevuses osalemises ja tööturul püsimises sisalduva väärtuse kaudu. Lisaks sellele võib rääkida varade ülekandmisest noorematele pereliikmetele, et aidata neid oluliste finantskohustuste võtmisel (15).

8.2 Eaka elanikkonna kasvav väärtustamine peaks suurendama ettevõtete ja ka teiste potentsiaali arendada ja turustada kaupu ja teenuseid, mis on suunatud sellele elanikkonna rühmale meie vananevas ühiskonnas, ning stimuleerivad seetõttu tootmise ja tööhõive kasvu (16).

8.3 Eakaid kui tarbijaid ei tunnustata piisavalt, asjaolu, mis soodustab negatiivset suhtumist eakatesse. Stereotüüpsed seisukohad eakate kohta võivad luua arusaama, mille kohaselt eakad ei vaja ega taha teistsuguseid võimalusi ja teenuseid, ning et„noortele mõeldud turg” on palju olulisem (17).

9. Tööhõive

9.1 „Ligikaudu 60 % töötajatest usub, et nad suudavad oma tööd teha ka 60-aastaselt” (18).

9.2 Arvestades eluea pikenemist on oluline, et eakad suudavad ja võivad valida võimaluse jätkata töötamist kuni ametliku pensionieani ja, juhul kui nad seda soovivad, kauemgi. See nõuab eakate võimete tunnustamist, töökeskkonna ja -aja kohandamist (mis on kasulik ka kogu elu jooksul), võimalust osaleda koolitusel, et pidada sammu muutuvate meetoditega, ning panuseid võitlusse ealise diskrimineerimise vastu töökohtadel. Komitee võttis hiljuti vastu arvamuse, milles tehti ettepanek konkreetsete meetmete paketi kohta, mis sisaldab kõnealuseid nõudmisi, ning rõhutati sotsiaalpartnerite võtmerolli asjakohaste poliitikameetmete ja rakenduste tagamisel (19).

9.3 Tuleb tunnistada erinevust omal soovil pensionieast kauem töötavate inimeste ja nende vahel, kes on sunnitud seda tegema, kuna pension ei ole piisav.

9.4 Eakad rikastavad oma kogemuste ja oskustega töökohti, aspekt, mis on esmatähtis oskustöötajate nappuse ajal, ja tagavad jätkuva panuse majandusse. Ettevõtteid tuleb innustada juurutama häid tavasid vanuseküsimusi käsitlevates strateegiates.

9.5 Eakatel on potentsiaali saada füüsilisest isikust ettevõtjaks ja tegelda ettevõtlusega, tagades neile suurema iseseisvuse ja kontrolli oma töötingimuste üle. Eakate panus selles valdkonnas kasvab pidevalt. Eurostati 2010. aasta andmetel oli 50 % üle 65-aastastest töötajatest füüsilisest isikust ettevõtjad (20). Demograafilisi muutusi peegeldavate uute projektide ja teenuste loomise stiimul võib tulla ettevõtluses osalevate eakate endi poolt ning inimesi tuleks innustada neist võimalustest ka kinni haarama (21).

10. Elukestev õpe

10.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on aastaid rõhutanud elukestva õppe tähtsust sotsiaalse kaasatuse, tööturul püsimise, isikliku arengu ja tõhusa osalusvõime võtmeelemendina (22).

10.2 Pidevalt kasvab eakate osalus koolitusvõimalustes, kuid liikmesriigiti on see erinev (23). Eakate osalemine kogukonnaelus ja valitsusvälistes organisatsioonides on informaalse õppimise oluline allikas.

11. IKT roll

11.1 IKT kasutamise tähtsus suureneb kõigi kodanike jaoks. Interneti ja e-posti kasutamine võib pakkuda eakatele võimaluse olla kursis väljaspool kodu toimuvaga ning hoida kaugemal elavate pereliikmetega korrapäraselt sidet. Seda võib tõhustada Skype'i või muude visuaalset kontakti võimaldavate suhtlusvahendite kasutamine. Kontrollitud jututubade kasutamine võib aidata koduseinte vahele sunnitud eakatel suhelda teiste sarnaste huvidega isikutega, et vältida isoleeritust.

11.2 Olulisi eeliseid on võimalik saavutada e-tervishoiu kasutamisega seisundi järelevalve ja hädaolukordadele reageerimise küsimustes. Sellised meetodid ei tohiks asendada korrapärast otsekontakti inimestega ning e-tervishoiusüsteem peab jätma võimaluse reaalselt inimestega suhelda.

11.3 Vastuolulisemad IKT rakendused on isiklikud jälgimissüsteemid, mida kasutatakse nn arukates majades, isiku turvalisuse eesmärgil ning dementsete isikute järelevalve seadmetes. Eesmärk on tagada turvaline sõltumatus ja tegevusvabadus. Selliste meetodite rakendamine peab põhinema eetilistel otsustel ja tavadel ning teenima selgelt eakate huvisid; neid meetodeid ei tohi kasutada kontrollimehhanismina ega personali vähendamise eesmärgil.

11.4 Interneti kasutamisel veebipoodides on selged eelised liikumisprobleemidega inimestele, kuid siinjuures ei tohi unustada inimeste suhtlemis- ja liikumisvajadust. Andmekaitse ja privaatsus tuleb tagada.

11.5 IKT kasutamine nõuab koolitust ja toetust ning juurdepääsu seadmetele. Nendele küsimustele juhiti tähelepanu Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuses teemal „Digitaalpädevuse, e-oskuste ja e-kaasatuse parandamine” (24).

12. Osalemistakistused

12.1 Kuigi rõhutatakse eakate kaasamist arvukatesse ühiskonda ja majandust mõjutavatesse tegevustesse, esineb paljudel eakatel siiski olulisi takistusi, mis ei lase neil osaleda.

12.2 Vanus on ainult üks paljudest isikut määratlevatest teguritest. Eri vanuserühmade teadmised, oskused ja kogemused moodustavad ühiskonna jaoks esmatähtsa ressursi. Kõiki vanuserühmi kaasav ühiskond nõuab poliitikutelt, asjaomastelt osalejatelt ja kodanikelt kollektiivset vastutust selliste poliitikameetmete ja tavade kujundamisel, mis tagavad õigluse ja kaasamise sõltumata east.

Brüssel, 14. november 2012 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Staffan NILSSON

(1) „Strategic Implementation Plan for the European Innovation Partnership” (Euroopa innovatsioonipartnerluse strateegiline rakenduskava), Euroopa Komisjon, 7.11.2011

(2) „Stakeholder Manifesto for an Age Friendly European Union by 2020”, Age Platform Europe, 2011.

(3) ELT C 228, 22.9.2009, lk 24; ELT C 51, 17.2.2011, lk 55; ELT C 181, 21.6.2012, lk 150.

(4) 6. aruanne vanema põlvkonna olukorra kohta Saksamaa Liitvabariigis.

(5) Kirkwood, T jt: „New Ways of Looking at Age”, Blackstaff Press 2011.

(6) „Gold Age Pensioners”, WRVS 2011.

(7) „Active Ageing and solidarity between the generations”, Eurostat 2012.

(8) „Guide for Civil Dialogue on Promoting Older People's Social Inclusion” (Kodanikudialoogi suunised eakate sotsiaalse kaasamise kohta), Euroopa eakate inimeste platvorm 2010 (Age Platform Europe 2010).

(9) „Perspectives on ageing with dementia”, Joseph Rowntree Foundation 2012.

(10) Vt joonealune märkus 8.

(11) „A guide to co-production with older people – Personalisation”, NDTI.

(12) Vt EMSK arvamus teemal „Horisont 2020: vananemist käsitlevad tegevuskavad”, mis võeti vastu 23. mail 2012, ELT C 229, 31.07.2012, lk 13.

(13) „Volunteering by Older People in the EU”, Eurofound 2011.

(14) Vt joonealune märkus 6.

(15) „Gold Age Pensioners”, WRVS 2011.

(16) ELT C 44, 11.2.2011, lk 10.

(17) „The Golden Economy”, AGE UK 2011.

(18) „Living Longer Working Better”, Eurofound 2011.

(19) ELT C 318, 29.10.2011, lk 1.

(20) „Active Ageing and solidarity between the generations”, Eurostat 2011.

(21) „Golden opportunities”, UnLtd 2012.

(22) ELT C 161, 13.7.2007, lk 1; ELT C 204, 9.8.2008, lk 89; ELT C 228, 22.9.2009, lk 24; ELT C 77, 31.3.2009, lk 115; ELT C 51, 17.2.2011, lk 55.

(23) Vt joonealune märkus 20.

(24) ELT C 318, 29.10.2011, lk 9.