EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 20.10.2011 
SEK(2011) 1218 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile 
Ettepanek: 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 
siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta 
 
ja 
 
Ettepanek: 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 
siseringitehingute ja turuga manipuleerimise korral kohaldatavate kriminaalkaristuste 
kohta 
 
{KOM(2011) 651 lõplik} 
{SEK(2011) 1217 lõplik}  
 
ET 2   ET 1. PROBLEEMI MÄÄRATLUS  
Turu kuritarvitamist käsitleva direktiivi eesmärk on suurendada investorite usaldust 
ja turu terviklikkust, keelates siset eavet omavatel isikutel kaubelda seotud 
finantsinstrumentidega (nn siseringitehi ngud) ja keelates turuga manipuleerimise 
sellise käitumise kaudu nagu väära teabe või  kuulduste levitamine ning kauplemine, 
millega kindlustatakse hind ebaharilikul tasemel (nn turuga manipuleerimine). 
Turu kuritarvitamist käsitleva direktiiviga luuakse teatavad vahendid turu 
kuritarvitamise vältimiseks ja avastamise ks, nagu insaiderite nimekirjad, kahtlaste 
tehingute aruanded ja juhtide aktsiatehingu te avalikustamine. Sellega pannakse ka 
reguleeritud turul kaubeldavate fina ntsinstrumentide emitentidele kohustus 
avalikustada võimalikult kiiresti nende valduses olev siseteave, kusjuures 
avalikustamisega viivitamise võimalused on piiratud. 
Selleks et edendada direktiivi jõustamist , antakse sellega liikmesriikide pädevatele 
asutustele volitused uurida, võtta haldusmeetmeid ning kohaldada tõhusaid, proportsionaalseid ja ho iatavaid karistusi. 
Turu kuritarvitamist käsitleva direktiiviga kehtestati turu kuritarvitamise alaste 
põhimõistete ja eeskirjade ühtlustamise ni ng reguleerivate asutuste vahelise koostöö 
tugevdamise raamistik. Komisjoni talituse d on siiski tuvastanud mitu probleemi, 
mida käsitletakse põhjalikumalt allpool. 
1.1. Lüngad uusi turge, platvorme ja bö rsiväliseid instrume nte käsitlevates 
õigusaktides 
Kui finantsinstrumendiga lubatakse kaubeld a reguleeritud turul, siis kuulub selle 
instrumendiga kauplemine turu kuritarvitamist käsitleva direktiivi reguleerimisalasse, olenemata sellest, kas instrumendiga ka ubeldakse mitmepoolse kauplemissüsteemi 
või maaklerite elektroonilise süsteemi (nn ristumisvõrgustik) raames või börsiväliselt. Lisaks laieneb siseringitehi ngute (kuigi mitte turuga manipuleerimise) 
keeld ka finantsinstrumentidele, millega ei ole lubatud kaubelda reguleeritud turul, kuid mille väärtus sõltub sellisest finantsinstrumendist. 
Selline keskendumine instrumentidele, millega kaubeldakse reguleeritud turul, on 
siiski turul toimunud muutustele ja lgu jäänud. Suurene nud konkurentsi ja 
tehnoloogia laialdasema kasutamise tule musel on instrumentidega kauplemiseks 
hakatud rohkem kasutama mitmepoolseid kauplemissüsteeme ning muid organiseeritud kauplemissü steeme (nagu ristumisvõrgustikud). Kasvanud on ka 
börsivälised turud. Kui instru mendiga ei ole lubatud kaube lda reguleeritud turul ja 
sellega kaubeldakse üksnes mitmepool se kauplemissüsteemi või muu süsteemi 
raames või börsivälisel turu l, ei kuulu instrument turu  kuritarvitamist käsitleva 
direktiivi reguleerimisalasse. 
Muret on tuntud ka selle pärast, et kauplemise üha suurenev killustumine eri turgudel 
võib takistada õigusnormide tõhusat täitmis t ja kauplemiskoha olemusest tulenevad 
erinevad järelevalvenõuded võivad luua ebavõrdsed tingimused. Automaatse ja 
välkkauplemise üha laiem levik on tõstat anud ka küsimused, kuidas reguleerivad 
asutused sellist kauplemist kontrollivad ja  kas turu kuritarvitamist käsitlevas 
 
ET 3   ET direktiivis võetakse nõuetekohaselt arve sse konkreetseid stra teegiaid, mis võivad 
kujutada endast turu  kuritarvitamist. 
1.2. Lüngad kaubaturge ja kauba tuletisi nstrumentide turge käsitlevates 
õigusaktides 
Turgu võidakse kuritarvitada turu- ja piir iüleselt ning see tekitab eriprobleeme 
kaubaturgudel ja kauba tule tisinstrumentide turgudel, kui turu terv iklikkuse ja 
läbipaistvuse eeskirju kohald atakse tuletisinst rumentide turgude suhtes, kuid mitte 
turgude suhtes, millel kaubeldakse nende instrumentide alusvaraga. 
Kehtivas turu kuritarvitamist käsitlev as direktiivis ei ole sätestatud 
finantsjärelevalveasutuste kohustust võtta  finantsturgude võimalikku kuritarvitamist 
kontrollides arvesse füüsiliste kaupade turgude arengut või teha koostööd ja vahetada teavet ELis või kolmandates riikides füüsilis i turge reguleerivate asutustega. Koostöö 
puudumine füüsilisi ja finantsturge reguleeri vate asutuste vahel võib kahjustada nii 
füüsiliste kui ka finantsturgude terviklikkust. 
Kaubaturgudel ei kohaldata kauplemise suhtes samu turu terviklikkuse ja 
läbipaistvuse eeskirju nagu finant sturgudel. Keelatud on selline 
tuletisinstrumentidega kauplemine, mis moonutab finantsinstrumentide hinda. 
Turuga manipuleerimise praegune mõiste ei hõlma siiski sellist 
tuletisinstrumentidega kauplemist, mis moonutab hindu asjaomastel füüsilistel turgudel, ega füüsilistel turgudel  toimuvat kauplemist, mis moonutab 
finantsinstrumentide hindu. Regulee rivad asutused tunnevad muret 
tuletisinstrumentide tu rgude kasutamise pärast nende  alusvaraks olevate kaupade 
turgudega manipuleerimise eesmärgil. 
Peale selle puuduvad üldised eeskirjad, millega  määratakse kindlaks teave, mis tuleb 
kaubaturgudel avalikustada, ning samuti tuntakse muret kaubaturu alusteabe 
läbipaistmatuse pärast. See tekitab probl eeme kauba tuletisinst rumentide turgudel 
tegutsevatele investoritele, sest tuletisin strumendi väärtuse määrab suurel määral 
selle alusvaraks olev finantsinstrument või kaup. See on probleemiks ka 
järelevalveasutuste jaoks, ke s ei saa neil turgud el toimuvaid tehinguid turu võimaliku 
kuritarvitamise avastamise  eesmärgil kontrollida. 
1.3. Reguleerivad asutused ei saa direktiivi tõhusalt täita 
Esiteks puuduvad reguleer ivatel asutustel teat avad turu kuritarvitamise avastamiseks 
vajalikud volitused, nagu õigus saada aruande id börsiväliste tule tisinstrumentidega 
tehtud kahtlaste tehingute kohta, kuigi kõneal useid instrumente saab kasutada turu 
kuritarvitamise eesmärgil. Mõnes liikmesriigis  ei ole reguleerivatel asutustel õigust 
küsida sideoperaatoritelt olemasolevaid te lefonikõnede salvestusi, mis on vajalik 
tõendusmaterjal turu kuritarvitamise juht umite uurimisel ja ne nde eest karistuste 
määramisel, eriti siseringitehingut e korral. Selle tulemusena võivad 
haldussanktsioonide kohaldamisalasse kuuluvad konkreetsed turu kuritarvitamise 
juhtumid jääda avastamata ja karistus ed kohaldamata. Juurdepääsu sellistele 
andmetele peetakse oluliseks finantstur ge reguleerivate asutuste uurimise ja 
õigusnormide täitmisega seotud ülesannete  täitmise vahendiks. Mõnel reguleerival 
asutusel puudub õigus siseneda eraruumide sse ja võtta kaasa dokumente. Lisaks 
võidakse reguleerivalt asutuse lt võtta õigus pääseda juurde rikkumistest teatajate 
 
ET 4   ET edastatud olulisele esmateabele kahtlaste tehingute kohta, kuna neile teabeallikatele 
ei ole tagatud ergutusvahendeid ja nad ei pr uugi olla piisavalt kaitstud. Peale selle 
puuduvad reguleerivatel asutustel vahendid, et  reageerida „turuga manipuleerimise 
katsetele”, kui isik üritab turuga manipuleerida, kuid tema katse nurjub. 
Teiseks ei ole kõigil pädevate l asutustel täielikke karistus te kohaldamise volitusi, et 
tagada kõikide turu kuritarvitamise j uhtumite korral asjakohaste karistuste 
kohaldamine. Kaheksas liikmesriigis puudub pädevatel asutustel näiteks võimalus tühistada rikkumise korral tegevusluba. Lisaks sellele võib mõnes liikmesriigis pidada haldustrahve liiga väikseks ja mitte  piisavalt hoiatavaks. Karistuste hoiatav 
mõju on väike, kui turu kuritarvitamisest saadav tulu on eeldatavast karistusest 
suurem. Lisaks tagab vaid osa pädeva id asutusi kohaldat avate karistuste 
avalikustamise, mis on oluline tõhusat õi gusnormide täitmist tagav tegur. Mõnes 
liikmesriigis ei saa märkimisväärse hoiat ava mõjuga kriminaalkaristusi teatavate 
siseringitehingute ja turuga  manipuleerimisega seotud kuritegude korral rakendada. 
Selline lahknevus kahjustab ühtset turgu, annab võimaluse kasutada ära õigusnormide erinevust ja raskendab õiguska itseasutustevahelist  piiriülest koostööd. 
1.4. Selguse ja õiguskindluse puudumine 
Turu kuritarvitamist käsitlev direktiiv sisaldab teatavaid võimalusi ja kaalutlusõigust 
ning sätteid, mis annavad selle praktili sel rakendamisel mitmeti tõlgendamise 
võimaluse. Nende lahknevuste ja mitmetimõistetavuste tõttu on liikmesriikides kohaldatavad eeskirjad erinevad. De Larosi ère’i aruandes on eri poliitikavõimalusi ja 
kaalutlusõigust nimetatud konkurentsimoonut uste ja õigusnormide erinevuste 
ärakasutamise üheks põhjuseks ning seega ühtse turu tõhusa toimimise takistuseks. Eelkõige esineb see probleem seoses t unnustatud turutavade mõistega, siseteabe 
avalikustamisega emitentide poolt ning emitendi juhtide kohustusega teatada oma tehingutest finantsinstrumentidega. 
1.5. Emitentide, eriti VKEde ebaproport sionaalselt suur halduskoormus 
Muret on tuntud ka selle pärast, et  osa VKEsid püüab hankida kapitali 
väärtpaberiturgudelt osalt seep ärast, et turul no teerimise alg- ja jooksvad kulud on 
tuludest suuremad, ning et ELi õigusaktid  on finantsturgudele ligipääsemisel VKEde 
jaoks liiga suureks takistus eks. Kui turu kuritarvitami st käsitleva direktiivi 
reguleerimisala laiendada mitmepoolse tele kauplemissüsteemidele ilma seda 
kohandamata, siis suurenevad sellistel turgudel noteeritu d VKEde kulud, sest 
paljudes liikmesriikides rakendatakse VKEde tur gudel VKEde jaoks kohandatud 
süsteemi, et hoida nende kulud väiksed. Si dusrühmad on sellega seoses pidanud eriti 
probleemseks kohustusi avaldada hinnat undlikku teavet, koostada insaiderite 
nimekirju ja avalikustada juhtide tehi nguid. Nende kohustuste täitmine tekitab 
väiksematele noteeritud äriühingutele märkimisväärseid kulutusi ja suurt 
halduskoormust. 
2. P
ÕHISTSENAARIUM JA SUBSIDIAARSUS  
Kui ELi tasandil ei võeta mingeid meetmeid, ei leita eelnimetatud probleemidele 
tõenäoliselt kooskõlastatud lahendust ja need  probleemid tekivad tulevikus uuesti. 
Selle tulemusena ei kohaldata turu kuritar vitamist käsitlevaid eeskirju teatavate 
 
ET 5   ET turgude ja tehingute suhtes, teatavate rikkumiste puhul j äävad karistused 
kohaldamata või kohaldatakse neid ebapiisavalt ning sise riikliku õiguse erinevusest 
tulenev halduskoormus säilib. Kuigi kõik  eelkirjeldatud pr obleemid mõjutavad 
oluliselt iga üksikut liikmesriiki, saab  nende kogumõju täielikult hinnata üksnes 
rahvusvahelisel tasandil. See on tingitud se llest, et turgu saab kuritarvitada 
instrumendi mis tahes noteerimise kohas või bö rsiväliselt ja seeg a valitseb tegelik 
oht, et ELi tasandi meetmete puudumise ko rral hoidutakse liik mesriikides turu 
kuritarvitamise vastu võitlemiseks võetud m eetmetest kõrvale või et need meetmed 
on ebatõhusad. Pealegi on ühtne lähenemisv iis äärmiselt oluline, et vältida 
õigusnormide erinevuse ärakasutamist. Sell ega seoses näivad ELi meetmed olevat 
subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas. 
Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt peab se kkumine olema sihipärane ja piirduma 
eesmärkide saavutamiseks vajalikuga. Selle le põhimõttele tugineti alternatiivsete 
võimaluste kindlakstegemisel ning kogu analüüsi vältel ja eri võimaluste võrdlemisel. 
3. E
ESMÄRGID  
Võttes arvesse eelkirjeldatud probleemi anal üüsi, on turu kuritarvitamist käsitleva 
direktiivi läbivaatamise üldeesmärk suur endada turu terviklikkust ja tugevdada 
investorite kaitset, tagades samal ajal üht sed eeskirjad ja võrdsed võimalused ning 
muutes väärtpaberiturud kapitali hankimis e kohana VKEde jaoks atraktiivsemaks. 
Nende üldeesmärkide saavutamiseks tuleb täita järgmised konkree tsemad poliitilised 
eesmärgid: 
1) tagada õigusaktide vastavus turu arenguga; 
2) tagada turu kuritarvitamist käsi tlevate eeskirjade tõhus täitmine; 
3) muuta turu kuritarvitamist käsitlev kord suurema selguse ja õiguskindluse 
tagamise kaudu tõhusamaks; 
4) vähendada võimaluse korral halduskoormust, eriti VKEde oma. 
4. POLIITIKAVÕIMALUSED  
Poliitikavõimalused liigitatakse eelnimetat ud konkreetsetest eesmärkidest tulenevate 
tegevuseesmärkide järgi. 
4.1. Vältida turu kuritarvitamist organis eeritud turgudel, platvormidel ja 
börsiväliste tehingute korral: 
1) 1. võimalus – loobuda ELi tasandi meetmete võtmisest; 
2) 2. võimalus – laiendada turu kurita rvitamist käsitlevate eeskirjade 
kohaldamisala krediidiriski  vahetustehingutele; 
 
ET 6   ET 3) 3. võimalus – laiendada turuga manipuleerimist käsitlevate eeskirjade 
kohaldamisala börsivälistele instrumentidele; 
4) 4. võimalus – laiendada turu kurita rvitamist käsitlevate eeskirjade 
kohaldamisala instrumentidele, millega lubatakse kaubelda üksnes mitmepoolsete kauplemissüsteemide raames; 
5) 5. võimalus – laiendada turu kurita rvitamist käsitlevate eeskirjade 
kohaldamisala instrumentidele, mille ga lubatakse kaubelda üksnes muude 
kauplemissüsteemide (muud kui mitmepoolsed kauplemissüsteemid) raames; 
6) 6. võimalus – laiendada turu kurita rvitamist käsitlevate eeskirjade 
kohaldamisala börsiväliselt (kahepoolselt)  kaubeldavatele instrumentidele; 
7) 7. võimalus – parandada järele valvet välkkauplemise üle; 
8) 8. võimalus – parandada järelevalvet selliseid kauplemissüsteeme nagu 
mitmepoolseid kauplemissüsteeme haldavate investeerimisühingute üle. 
4.2. Vältida turu kuritarvitamist kaubaturg udel ja seotud tuletisinstrumentide 
turgudel: 
1) 1. võimalus – loobuda ELi tasandi meetmete võtmisest; 
2) 2. võimalus – hõlmata siseteabe ja tur uga manipuleerimise mõistega kauba 
hetkelepingud; 
3) 3. võimalus – määratleda siseteav e kauba tuletisinstrumentide puhul; 
4) 4. võimalus – kehtestada hetketurul kauplejate kohustus vastata pädevate 
asutuste teabenõuetele; 
5) 5. võimalus – edendada rahvusvahelist koostööd finants- ja füüsilisi turge 
reguleerivate asutuste vahel; 
6) 6. võimalus – nõuda kauba tuletisinstrumentide emitentidelt hinnatundliku 
teabe avaldamist; 
7) 7. võimalus – selgitada turuga manipul eerimist kauba tuletisinstrumentide 
puhul. 
4.3. Tagada, et reguleerivatel asutustel on tõ husaks täitmiseks vajalikud andmed ja 
volitused: 
1) 1. võimalus – loobuda ELi tasandi meetmete võtmisest; 
2) 2. võimalus – seada sisse kahtlaste korra lduste ja börsiväliste tehingute alane 
aruandlus; 
3) 3. võimalus – keelata turuga manipuleerimise katsed; 
 
ET 7   ET 4) 4. võimalus – tagada kohtumääruse olemasolu korral juurdepääs 
sideoperaatorite andmetele ja nende  võrkudes tehtud telefonikõnede 
salvestustele, et uurida turu kuritarvi tamise juhtumeid ja kohaldada karistusi; 
5) 5. võimalus – tagada kohtumääruse olemasolu korral juurdepääs 
eraruumidesse, et võtta kaasa dokumente eesmärgiga uurida turu 
kuritarvitamise juhtumeid ja kohaldada karistusi; 
6) 6. võimalus – tagada rikkumistest te atajatele kaitse ja ergutusvahendid. 
4.4. Tagada järjekindlad, tõhusad ja hoiatavad karistused: 
1) 1. võimalus – loobuda ELi tasandi meetmete võtmisest; 
2) 2. võimalus – kehtestada ühised haldus meetmeid ja -karistusi käsitlevad 
miinimumeeskirjad; 
3) 3. võimalus – kehtestada ühtsed ha ldusmeetmed ja -karistused; 
4) 4. võimalus – kehtestada krimin aalkaristuste rakendamise nõue; 
5) 5. võimalus – kehtestada ühised kriminaalkaristusi käsitlevad 
miinimumeeskirjad; 
6) 6. võimalus – parandada karistuste rakendamist. 
4.5. Vähendada võimalusi ja kaalutlusõ iguse ulatust või need kaotada: 
1) 1. võimalus – loobuda ELi tasandi meetmete võtmisest; 
2) 2. võimalus – ühtlustada tunnustatud turutavad; 
3) 3. võimalus – kaotada tunnustatud turuta vad ja järk-järgult loobuda senistest 
tavadest. 
4.6. Selgitada teatavaid põhimõisteid: 
1) 1. võimalus – loobuda ELi tasandi meetmete võtmisest; 
2) 2. võimalus – selgitada siseteabe viiv itusega avalikustamise tingimusi; 
3) 3. võimalus – kehtestada siseteabe viivitusega avalikustamise alane 
aruandlus; 
4) 4. võimalus – määrata kindlaks viiv itusega avalikustamise tingimused 
süsteemselt olulise juhtumi korral; 
5) 5. võimalus – selgitada juhtid e tehingute avalikustamist. 
4.7. Vähendada halduskoormu st, eriti VKEde puhul: 
1) 1. võimalus – loobuda ELi tasandi meetmete võtmisest; 
 
ET 8   ET 2) 2. võimalus – kehtestada siseteabe avalikustamise kord VKEde jaoks; 
3) 3. võimalus – vabastada VKEd si seteabe avalikustamisest; 
4) 4. võimalus – ühtlustada insaiderite nimekirjad; 
5) 5. võimalus – vabastada VKEd insaiderite nimekirja pidamisest; 
6) 6. võimalus – kaotada juhtide tehingute alane aruandlus; 
7) 7. võimalus – ühtlustada j uhtide tehingute alase arua ndluse nõudeid kõigile 
emitentidele (sh VKEd) kehtiva kõrgema piirmääraga. 
8) 8. võimalus – kehtestada juhtide te hingute alase aruandluse kord VKEde 
jaoks. 
5. EELISTATUD POLIITIKAVÕIMALUSTE MÕJU HINDAMINE  
Hinnati eri poliitikavõimaluste tõhusust ja  tulemuslikkust asjaomaste eesmärkide 
saavutamise seisukohast. Poliitikavõimaluste võrdluse põhjal tehti järgmised järeldused: 
– organiseeritud turud, platvormid ja börsivälised tehingud:  eelistatud on 2., 3., 4., 
5., 7. ja 8. võimaluse kombinatsioon. 4., 5. ja 8. võimaluse kombineerimine tagaks 
finantsinstrumentide puhul võrdsed võima lused ja investorite kõrgetasemelise 
kaitse ning turu terviklikkuse, olenemata kohast, kus asjaomaste instrumentidega 
on lubatud kaubelda. 2. ja 3. võimaluse kombineerimine tagaks, et alusvaraks 
olevate finantsinstrumentide turuga ma nipuleerimine selliste börsiväliste 
tuletisinstrumentide nagu krediidiriski vahetusteh ingute kaudu oleks samuti 
selgelt keelatud. 7. võimalus aitaks reguleerivatel asutustel avastada 
välkkauplemise kaudu teostatavaid ma nipuleerivaid tegevusi ja nende eest 
karistusi kohaldada; 
– kauba tuletisinstrumendid:  eelistatud on 3., 4., 5. ja 7. võimaluse kombinatsioon. 
Nende võimaluste kombinatsiooni abil selgit atakse kehtivaid mõisteid ja keelde, 
tagades sellega, et kõiki eri instrument e hõlmavaid manipuleerivaid strateegiaid 
on täielikult arvesse võetud, ning kindlusta des investoritele võrdsed võimalused. 
Kulude poolest võib riskide maandamine muutuda tootjate jaoks kulukamaks ja 
järelevalveasutused peavad investeerima täiendavatesse andmetöötlus- ja jälgimisvahenditesse. Kasu seisneb selles, et investorid teavad, millist teavet nad 
eeldatavasti saavad ja kuidas nad peav ad tuletisinstrumentide turul käituma; 
– reguleerivate asutus te volitused: eelistatud on 2., 3., 4., 5. ja 6. võimaluse 
kombinatsioon. Nende võimaluste kombin eerimine tagab, et reguleerivatel 
asutustel on nõuetekohased volitused turu kur itarvitamise juhtumite avastamiseks, 
selleks hõlbustatakse eelkõige kahtlaste börsiväliste tehingute ja korralduste 
avastamist ning karistuste kohaldamist turuga manipuleerimise katsete korral. 
Kõnealuse kombinatsiooniga tagatakse, et  kui on mõistlikku alus t kahtlustada turu 
kuritarvitamist, siis on päde vatel asutustel ka itsemeetmete alusel ning kooskõlas 
eraelu puutumatust ja elek troonilist sidet käsitleva di rektiivi ning põhiõiguste 
hartaga õigus tutvuda sideoperaatorite võrkude s tehtud telefonikõnede 
 
ET 9   ET salvestustega ning siseneda eraruum idesse. Kõnealuse kombinatsiooniga 
parandatakse ka rikkumiste avastamist, ta gades rikkumistest teatajatele kaitse 
kättemaksu eest ja ergutusvahendid; 
– karistused:  eelistatud on 2., 4. ja 6. võimalu se kombinatsioon. Need üksteist 
tugevdavad võimalused tagavad tõhusad , proportsionaalse d ja hoiatavad 
karistused turu kuritarvitamist käsitlevas  raamistikus. Vastavalt aluslepingu (ELi 
toimimise leping) artikli 83 lõikele 2 peetakse kriminaalkaristuste rakendamist siseringitehingute ja turuga manipul eerimisega seotud kuritegude puhul, nagu 
need on määratletud liidu tasandil, siseturu toimimise seisukohast äärmiselt 
oluliseks ja proportsionaalseks; 
– võimalused ja kaalutlusõigus:  eelistatud on 3. võimalus. Selle võimaluse 
rakendamine suurendaks õiguskindlust, se lgitaks kohaldatavat õigusraamistikku ja 
sellega astutaks samm edasi ühtsete eeskirjade kehtestamise suunas ELis; 
– põhimõisted: eelistatud on 3., 4. ja 5. võimaluse  kombinatsioon. Nende võimaluste 
kombineerimine tagaks suurema õiguskindlus e seoses viivitusega avalikustamise 
ja juhtide tehingutega ning kaotaks samal ajal direktiivis sä testatud võimaluse; 
– VKEd/halduskoormus:  eelistatud on 2., 4., 5. ja 7. või maluse kombinatsioon. Need 
neli võimalust vähendaksid üldiselt turu kuritarvitamist käsitlevas raamistikus 
sisalduvatest emitentidega seotud nõue test tulenevat halduskoormust ja 
kehtestaksid VKEde jaoks turu kuritarvit amist käsitleva erikorra, mis vähendaks 
nende halduskoormust. 
6. J
ÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Komisjon jälgib pidevalt, kuidas liikmesriigid kohaldavad turu kuritarvitamist käsitlevas 
seadusandlikus algatuses väljapakutud muud atusi. Seadusandliku meetme rakendamise 
tagajärgi võib hinnata kolm aastat pärast seadusandliku meetme jõustumist nõukogule ja 
parlamendile esitatava aruande raames. Hinda misel võib tugineda li ikmesriikide pädevate 
asutuste esitatud teabele turu  kuritarvitamise korral kohaldat ud karistuste kohta ja ESMA 
aruandele reguleerivate asutuste  omandatud kogemuste kohta.