ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 20.08.2004 
KOM(2004) 566 lõplik 
2004/0195 (AVC)   
Ettepanek: 
NÕUKOGU OTSUS, 
ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesr iikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi 
assotsiatsioonilepingu lisaprotokolli teatud sä tete allkirjastamise ja ajutise kohaldamise 
kohta, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Ungari 
Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia 
Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga 
Ettepanek: 
NÕUKOGU OTSUS, 
ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesr iikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi 
assotsiatsioonilepingu lisaprotokolli sõlmimis e kohta, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, 
Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Ungari Va bariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, 
Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia  Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist 
Euroopa Liiduga 
(komisjoni esitatud) 
 
ET 2   ET SELETUSKIRI  
Vastavalt uute EL liikmesriikide ELiga ühinemise akti artikli 6 lõike 2 tingimustele lepitakse 
uute EL liikmesriikide ühinemine EL-Tšiili as sotsiatsioonilepinguga kokku käesoleva lepingu 
lisaprotokolliga. Sama artikkel sätestab lihts ustatud menetluskorra, mille alusel protokoll 
sõlmitakse ühehäälselt liikmesriikide nimeltegutseva nõukogu ja kolmanda asjassepuutuva riigi vahel. Käesolev mene tluskord ei piira ühenduse e nda õiguspädevuse kohaldamist. 
Nõukogu kiitis 22. detsembril 2003. aastal heaks komisjonile mõeldud mandaadi, et 
nimetatud protokolli üle Tšiiliga lä bi rääkida. Sellest ajast alat es on need läbirääkimised 
komisjoni rahuldavalt lõpetatud. 
Lisatud ettepanekud on 1) lisaprotokolli allkir jastamise ja ajutise kohaldamise kohta nõukogu 
otsuse tegemiseks ning 2) lisaprotokolli sõ lmimise kohta nõukogu otsuse tegemiseks. Tšiiliga 
läbiräägitud protokolli te kst on lisatud. Komisjon taotle b nõukogult lisatud nõukogu otsuse 
eelnõu lisaprotokolli allkirjastamise, ajutise koha ldamise ja sõlmimise kohta heakskiitmist.  
Nimetatud protokollile nõusoleku andmis eks kutsutakse kokku Euroopa Parlament. 
 
ET 3   ET Ettepanek: 
NÕUKOGU OTSUS, 
ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesr iikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi 
assotsiatsioonilepingu lisaprotokolli teatud sä tete allkirjastamise ja ajutise kohaldamise 
kohta, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Ungari 
Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia 
Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,  
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut , eriti selle artiklit 310 koostoimes artikli 
300 lõike 2 esimese punktiga, selle esimese ja teise lausega, 
võttes arvesse uute liikmesriikide Euroopa Liiduga ühinemisakti, eriti selle artikli 6 lõiget 2, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ning arvestades järgmist: (1) 2003. aasta 22. detsembril volitas nõukogu komisjoni Euroopa Ühenduse ja selle 
liikmesriikide nimel pidama Tšiiliga läbirääkimisi ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili vahelise assotsiatsioonilepingu 
lisaprotokolli üle, et võtta arvesse uute liikmesriikide ELiga ühinemist. 
(2) Nimetatud läbirääkimised on lõpetatud ja  lisaprotokoll parafeer iti 30. aprillil 2004. 
aastal. 
(3) Allutatuna selle sõlmimisele hilisemal kuupäeval tuleks ühenduse nimel allkirjastada 
lisaprotokoll ja heaks kiita selle teatud sätete ajutine kohaldamine, 
ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:: 
Ainus artikkel 
1. Nõukogu eesistuja volitatakse käesolevaga määrama isiku(d), kes on volitatud 
Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide nimel allkirjastama ühelt poolt Euroopa 
Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teis elt poolt Tšiili Vabariigi vahel sõlmitud 
assotsiatsioonilepingu lisaprot okolli, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti 
Vabariigi, Küprose Vabariigi, Ungari Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga. Lisaprotokolli teks t on lisatud käesolevale otsusele. 
2. Järgmisi lisaprotokolli sätteid kohaldatakse ajutiselt kuni selle jõustumiseni: artiklid 
2, 3, 4, 5, 6, 11 ja 12. 
 
ET 4   ET Brüssel, 
 Nõukogu nimel 
 eesistuja 
 
ET 5   ET 2004/0195 (AVC) 
Ettepanek: 
NÕUKOGU OTSUS, 
ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesr iikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi 
assotsiatsioonilepingu lisaprotokolli sõlmimis e kohta, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, 
Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Ungari Va bariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, 
Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia  Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist 
Euroopa Liiduga 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut , eriti selle artiklit 310 koostoimes artikli 
300 lõike 2 esimese punktiga, selle esimese ja te ise lausega, ning selle artikli 300 lõiget 3, 
võttes arvesse uute liikmesriikide Euroopa Liiduga ühinemisakti, eriti selle artikli 6 lõiget 2, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa parlamendi nõusolekut ning arvestades järgmist: (4) Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liik mesriikide ning teiselt poolt Tšiili vahel 
sõlmitud assotsiatsioonilepingu lisaprot okoll on Euroopa Ühenduse ja selle 
liikmesriikide nimel allkirjastatud […]. 
(5) Lisaprotokoll tuleks heaks kiita, ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:: 
Ainus artikkel 
1. Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili 
Vabariigi vahel sõlmitud asso tsiatsioonilepingu lisaprotokoll, et võtta arvesse Tšehhi 
Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabari igi, Ungari Vabariigi, Läti Vabariigi, 
Leedu Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki 
Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, on käesolevaga Euroopa Ühenduse ja selle 
liikmesriikide nimel heaks kiidetud. Lisa protokolli tekst on lisatud käesolevale 
otsusele. 
2. Nõukogu eesistuja annab lisaprotokolli artiklis 13 sätestatud teadaande. 
 
ET 6   ET Brüssel, 
 Nõukogu nimel 
 eesistuja 
 
ET 7   ET LISA  
PROTOKOLL 
ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesrii kide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahel 
sõlmitud assotsiatsioonilepingule, et võtta arvess e Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose 
Vabariigi, Ungari Vabariigi, Läti Vabariig i, Leedu Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola 
Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slov aki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga 
Belgia Kuningriik, 
Tšehhi Vabariik, 
Taani Kuningriik, 
Saksamaa Liitvabariik, 
Kreeka Vabariik, 
Eesti Vabariik, 
Hispaania Kuningriik, 
Prantsuse Vabariik, 
Iirimaa, 
Itaalia Vabariik, 
Küprose Vabariik, 
Läti Vabariik, 
Leedu Vabariik, 
Luksemburgi Suurhertsogiriik, 
Ungari Vabariik, 
Malta Vabariik, 
Hollandi Kuningriik, 
Austria Vabariik, 
Poola Vabariik, 
Portugali Vabariik, 
Soome Vabariik, 
Sloveenia Vabariik, 
 
ET 8   ET Slovakkia Vabariik, 
Rootsi Kuningriik, 
Suurbritannia ja Põhj a-Iiri Ühendkuningriik, 
edaspidi “liikmesriigid”, 
Euroopa Ühendus, 
edaspidi “ühendus” 
ja 
Tšiili Vabariik, edaspidi “Tšiili”, 
 
ARVESTADES, ET ühelt poolt ühe nduse ja selle liikme sriikide ning teiselt poolt Tšiili 
vaheline assotsiatsioonileping, edaspidi “leping”, allkirjast ati Brüsselis 18. novembril 2002. 
aastal ja mõnesid selle sätteid kohaldatakse läht uvalt selle artik list 198.3 alates 1. veebruarist 
2003; 
ARVESTADES, ET Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabari igi, Küprose Vabariigi, Ungari Vabariigi, 
Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Malta Vabariig i, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja 
Slovaki Vabariigi (edaspidi “uued liikmesriigid”)  Euroopa Liiduga ühinemist käsitlev leping 
(edaspidi “ühinemisleping”) allkirjastati At eenas 16. aprillil 2003. aastal ja see hakkab 
kehtima alates 1. maist 2004; 
ON KOKKU LEPPINUD JÄRGNEVAS: 
I JAGU 
LEPINGUOSALISED 
Artikkel 1 
Tšehhi Vabariik, Eesti Vabariik, Küprose Vaba riik, Ungari Vabarii k, Läti Vabariik, Leedu 
Vabariik, Malta Vabariik, Poola Vabariik, Sloveenia Vabariik ja Slovaki Vabariik saavad 
käesolevaga ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja sell e liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili 
Vabariigi vahel sõlmitud assots iatsioonilepingu lepinguosalisteks. 
II JAGU 
KAUBAVAHETUS 
Artikkel 2 
Lepingu I lisa muudetakse käesolevaga vastava lt käesoleva protokolli I lisas sisalduvatele 
sätetele, et lisada lepingu I lisa 1. jaos viidatud tariifikvoodid. 
 
ET 9   ET III JAGU 
PÄRITOLUREEGLID 
Artikkel 3 
Lepingu III lisa artikli 17 lõiget 4 ja artikli 18  lõiget 2 muudetakse käesolevaga vastavalt 
käesoleva protokolli II lisa sätetele. 
Artikkel 4 
Lepingu III lisa III liide asendataks e käesoleva protokolli III lisaga. 
Artikkel 5 
Lepingu III lisa IV liide asendataks e käesoleva protokolli IV lisaga. 
Artikkel 6 
1. Lepingu sätteid kohaldatak se kaupadele, mida eksporditakse kas Tšiilist ühte uude 
liikmesriiki või ühest uuest liikmesriigist Tšiili sse, mis on kooskõlas lepi ngu III lisa sätetega 
ja on ühinemise päeval kas teel või ajutisel la dustamisel tollilaos või vabatsoonis Tšiilis või 
asjaomases uues liikmesriigis. 
2. Sellistel juhtudel tagatakse sooduskohtlemine, allutatuna importiva riigi tollivõimude 
nõudel nelja kuu jooksul alates ühinemisest eksportiva riigi tollivõimude või pädeva 
valitsusasutuse poolt tagasiulatuvalt esit atud päritolu tõendavale dokumendile. 
IV JAGU 
TEENUSKAUBANDUS JA ASUTAMINE 
Artikkel 7 
Lepingu VII lisa A osa asendatakse k äesoleva protokolli V lisa sätetega. 
Artikkel 8 
Lepingu VIII lisa A osa asendatakse käes oleva protokolli VI lisa sätetega. 
Artikkel 9 
Lepingu IX lisa A osa asendataks e käesoleva protokolli VII lisa s sisalduva informatsiooniga. 
 
ET 10   ET Artikkel 10 
Lepingu X lisa A osa asendatakse käes oleva protokolli VIII lisa sätetega. 
V JAGU 
RIIGIHANGE 
Artikkel 11 
1. Käesoleva protokolli IX lisas loetletud uut e liikmesriikide üksused lisatakse käesolevaga 
lepingu XI lisa vastavatele punktidele. 
2. Käesoleva protokolli X lisas loetletud uute liikmesriikide avaldamisvahendid lisatakse 
käesolevaga lepingu XIII lisa 2. liitele. 
VI JAGU 
MAAILMA KAUBANDUSORGANISATSIOON 
Artikkel 12 
Tšiili võtab endale kohustuse, et  ta ei esita seoses ühenduse k äesoleva laienemisega vastavalt 
GATTi 1994 artiklitele XXIV.6 ja XXVIII või GAT Si artiklile XXI ühtegi nõuet, taotlust ega 
esildist ning ei muuda ega võta tagasi ühtegi kontsessiooni. 
VII JAGU 
ÜLD-  JA LÕPPSÄTTED 
Artikkel 13 
1. Käesolev protokoll sõlmitakse ühenduse, liikmesriikide nimel Euroopa Liidu Nõukogu 
poolt ja Tšiili poolt kooskõlas  nende vastava sisekorraga. 
2. Käesolev protokoll jõustub esimese kuu es imesel päeval pärast seda, kui kõik 
lepinguosalised on teisi informeerinud sel eesmä rgil vajalike menetluste sooritamisest, või 
lepingu jõustumise kuupäeval olenevalt sellest, milline neist on hilisem. 
3. Olenemata lõikest 2, lepivad ühendus ja Tš iili kokku käesoleva protokolli artiklite 2, 3, 4, 
5, 6, 11 ja 12 ajutises rakendami ses alates käesoleva protoko lli allkirjastamise kuupäevast. 
Artiklit 2 kohaldatakse jõustumise ga alates 2004. aasta 1. maist. 
4. Teadaanded saadetakse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile, kellest saab käesoleva 
protokolli hoiulevõtja. 
 
ET 11   ET 5. Kui pooled kohaldavad käesolev a protokolli sätet kuni selle jõ ustumiseni, mõis tetakse selles 
sättes sisalduvat mis ta hes viidet käesoleva protokolli jõ ustumise kuupäev ale kui viidet 
kuupäevale, millisest  alates pooled lepivad kokku selle sä tte kohaldamise, va stavalt lõikele 3. 
Artikkel 14 
Käesolev protokoll on koostatud tš ehhi, taani, hollandi, inglise,  eesti, soome, prantsuse, 
ungari, saksa, kreeka, itaalia, lä ti, leedu, malta, poola, portugali,  slovaki, sloveenia, hispaania 
ja rootsi keeles, kusjuures kõi k tekstid on võrdselt autentsed. 
Ühendus edastab kolme kuu jooksul  alates käesoleva protokolli allkirjastamisest Tšiilile 
tšehhi-, eesti-, ungari-, läti-,  leedu-, malta-, poola-, slovaki - ja sloveeniakeelse versiooni 
käesolevast protokollist. Vastav alt käesoleva protokolli jõustu misele muutuvad versioonid 
uutes keeltes autentseks samadel tingimustel käesoleva protokolli olemasolevate keeleversioonidegas. 
Artikkel 15 
Käesolev protokoll on lepingu lahutamatuks osa. Käesoleva protokolli lisad on selle 
lahutamatud osad.  
 
ET 12   ET I LISA 
Muudatused ühenduse tariifide kaotamise loendis 
1) Ühendus lubab tollimaksuvabalt järgmiste t oodete ja koguste importi, mille algset 
kogust suurendatakse igal aastal 5%  
CN-kood Kirjeldus Kogus 
0703.20.00 Küüslauk  30 tonni  
ex 0806.10.10 Viinamarjad (1/1 kuni 14/7) 1500 tonni  
0810.50.00 Kiivi 1000 tonni  
2) Ühendus lubab tollimaksuvabalt jä rgmiste toodete ja koguste importi 
CN-kood Kirjeldus Kogus 1 
0303 29 00 Muu külmutatud kala, v.a filee  
0303 78 12  Argentiina heik  
0303 78 19 Heik – muu  
0304 20 53 Külmutatud makrellifilee  
0304 20 56 Külmutatud argentiina heigi filee  
0304 20 58 Muu külmutatud heigi filee  
0304 20 91 Külmutatud sinise grenaderi filee  
0304 20 95 Muu külmutatud filee  
0304 90 05 Surimi 725 tonni 
1 Käesolev tariifikvoot kehtib 2004. aastal ja igal järgmisel kalendriaastal alates 1. jaanuarist 
2005 kuni selle kehtivuse lõppe miseni 31. detsembril 2012.  
CN-kood  Kirjeldus  Kogus 2 
1604 15 19  Makrelli pooltooted  või -konservid 90 tonni 
2 Käesolev tariifikvoot kehtib 2004. aastal ja igal järgmisel kalendriaastal alates 1. jaanuarist 
2005 kuni selle kehtivuse lõppe miseni 31. detsembril 2006. 
 
ET 13   ET II LISA  
Assotsiatsioonilepingu III lisas sisalduvad ha ldusalaste märkuste uued keeleversioonid  
1. artikli 17 lõiget 4 muudetakse järgmiselt:  
(…)  Tagasiulatuvalt väljaantud kaupade liikumisse rtifikaadid EUR.1 peavad olema kinnitatud 
ühega alljärgnevatest märgetest:  
ES “EXPEDIDO A POSTERIORI” CS “VYSTAVENO DODATE ČNE” 
DA “UDSTEDT EFTERFØLGENDE” DE “NACHTRÄGLICH AUSGESTELLT” ET “VÄLJA ANTUD TAGASIULATUVALT” EL “ΕΚ∆ΟΘΕΝ  ΕΚ ΤΩΝ  ΥΣΤΕΡΩΝ ” 
EN “ISSUED RETROSPECTIVELY” FR “DÉLIVRÉ A POSTERIORI” IT “RILASCIATO A POSTERIORI" LV “IZSNIEGTS RETROSPEKT ĪVI” 
LT “RETROSPEKTYVUSIS IŠDAVIMAS” HU “KIADVA VISSZAMEN ŐLEGES HATÁLLYAL” 
MT “MAHRUG RETROSPETTIVAMENT” NL “AFGEGEVEN A POSTERIORI” PL “WYSTAWIONE RETROSPEKTYWNIE” PT “EMITIDO A POSTERIORI” SL “IZDANO NAKNADNO” SK “VYDANÉ DODATO ČNE” 
FI “ANNETTU JÄLKIKÄTEEN” SV “UTFÄRDAT I EFTERHAND” 2. artikli 18 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:  
 
ET 14   ET (…) 
Sel viisil välja antud duplikaat peab olema kinnitatud ühega alljärgnevatest sõnadest: 
ES “DUPLICADO” CS “DUPLIKÁT” DA “DUPLIKAT” DE “DUPLIKAT” ET “DUPLIKAAT” EL “ΑΝΤΙΓΡΑΦΟ ” 
EN “DUPLICATE” FR “DUPLICATA” IT “DUPLICATO” LV “DUBLIK ĀTS” 
LT “DUBLIKATAS” HU “MÁSODLAT” MT “DUPLIKAT” NL “DUPLICAAT” PL “DUPLIKAT” PT “SEGUNDA VIA” SL “DVOJNIK” SK “DUPLIKÁT” FI “KAKSOISKAPPALE” SV “DUPLIKAT” 
 
ET 15   ET III LISA  
III LIIDE   
KAUPADE LIIKUMISSERTIFIK AADI EUR.1 JA KAUPADE 
LIIKUMISSERTIFIKAADI EUR.1 TAOTLUSE NÄIDIS 
Trükkimisjuhised 
1. Sertifikaadi mõõdud on 210 × 297 mm; pikkus e lubatud hälve on vahemikus –5 mm 
kuni +8 mm. Kasutatav paber peab olema puiduma ssi jääkideta valge liim itatud kirjutuspaber, 
mis kaalub vähemalt 25 g/m2. Paberile trükitakse  roheline giljošš-mustriga taust, mis muudab 
silmnähtavaks kõik mehhaaniliste või keemiliste vahenditega teostatud võltsingud. 
2. Ühenduse liikmesriikide ja Tšiili tolliasut used või pädevad valitsusasutused võivad 
jätta endale õiguse trükkida vormid ise võ i lasta need trükkida volitatud trükikodadel. 
Viimasel juhul peab igal vormil olema viide sellisele volitusele. Igal vormil peab olema 
trükikoja nimi ja aadress või tunnus, mille abil saab trükikoda identifitseerida. Vormile peab 
olema trükitud või muul viisil kantud ka seerianumber, mille järgi seda saab identifitseerida. 
Täitmise kord 
Eksportija või tema volitatud esindaja täidab nii kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 kui ka 
taotluse vormi. Need vormid täidetakse ühe s käesoleva lepingu koost amise keeltest ja 
vastavalt eksportijariig i kohaliku seadusesätetele.  Kui need on täidetud käsitsi, peavad need 
olema täidetud tindiga ja trükitähtedes. Toode te kirjeldus peab olema esitatud selleks 
ettenähtud lahtris, jätmata tühje ridu. Kui lahtrisse jääb tühja ruumi, tuleb kirjelduse viimase 
rea alla tõmmata horisontaaljoon ni ng tühi osa läbi kriipsutada. 
 
ET 16   ET KAUPADE LIIKUMISSERTIFIKAAT  
1. Eksportija (nimetus, täielik aadress, riik)  EUR.1 
nr. A 
000.000  
 Enne käesoleva vormi täitmist vaata märkusi tagaküljel 
 
 2. Sertifikaati kasutatakse sooduskaubanduses  
 
 
ja 
  vahel  (sisestada asjaomased riigid, riikide grupid või territooriumid) 
 
3. Kaubasaaja  (nimetus, täielik aadress, riik) (Täitmine 
vabatahtlik)   
 4. Riik, riikide grupp või 
territoorium, kust pärinevana tooteid 
käsitletakse  
 
 5. Sihtriik, riikide grupp või 
territoorium  
6. Veo üksikasjad  (Täitmine vabatahtlik)  7. Märkused  
 
 
  
 
 
8. Kaubaartikli järjekorranumber; märgistu sed ja numbrid; pakendite arv ja liik;1 kauba 
kirjeldus2 9. Brutokaal 
(kg) või 
muu 
mõõtühik (liitrid, m³, 
jne.)  10. Arved  
(Täitmine 
vabatahtlik)  
   
   
                                                 
1 Pakkimata kaupade puhul märkida vastavalt as jaoludele esemete arv või sõna “lahtine”. 
2 Võib sisaldada kauba tariifset klassifikatsiooni rubriigi (4kohaline kood) tasandil. 
 
ET 17   ET    
   
   
   
   
11. TOLLI- VÕI PÄDEVA VALITSUSASUTUSE KINNITUS  
 Deklaratsioon kinn itatud................................................................... Tempel 
 Ekspordidokument:3 
 Vorm ............................................................................. nr. ................................... 
 Tolli- või pädev valitsusasutus: ................. ............................................................. 
 Väljaandnud riik või territoorium: ............ ............ ........... ............. ......... ........ ......... 
 Koht ja kuupäev ....... ............ ............ ............ ............ ............ ............ ............ ........... 
 
  
 ............................................................... 
 (Allkiri)  12. EKSPORTIJA DEKLARATSIOON  
 Mina, allakirjutanu, kinnitan, et eespool 
kirjeldatud kaubad vastavad käesoleva sertifikaadi 
väljastamiseks ettenähtud tingimustele. 
  Koht ja kuupäev .......... ............ ........... ........ 
 
 
  
 
 ............................................................ 
(Allkiri)  
 
13. KONTROLLI TAOTLUS (kellele): 
 
  14. KONTROLLI TULEMUS 
 Teostatud kontroll näitab, et käesolev sertifikaat (*) 
 ? on välja antud nimetatud tolliasutu se või pädeva valitsusasutuse 
poolt ja selles sisalduv informatsioon on õige. 
Käesoleva sertifikaadi ehtsust ja õigsust tuleb kontrollida  
 
 
 ............................................................................ 
 (Koht ja kuupäev)  
  ? ei vasta ehtsuse ja õigsuse nõuetele (vaata lisatud märkusi). 
 
  
........................................................................... 
 (Koht ja kuupäev)  
 
 
                                                 
3 Täidetakse üksnes siis, kui eksportija riigi või territooriumi õigusnormid seda nõuavad. 
 
ET 18   ET Tempel 
 
........................................................... 
 (Allkiri)  
 Tempel 
 
........................................................... 
 (Allkiri)  
 
 
_____________ 
*Märkida asjakohasesse lahtrisse X. 
 
 
 MÄRKUSED  
1. Sertifikaadil ei tohi olla kustutamisi ega ülekirjutamisi. Paranduse korral kriipsuta takse valed andmed läbi ja lisatakse va jadusel 
uued andmed. Iga sellise paranduse juures peav ad olema sertifikaadi täitnud isiku nimetähe d, mille õigsust peab kinnitama serti fikaadi 
väljaandnud riigi või territooriumi to lliasutus või pädev valitsusasutus. 
2. Sertifikaadil ei tohi olla kustutamisi ega ülekirjutamisi. Paranduse korral kriipsuta takse valed andmed läbi ja lisatakse va jadusel 
uued andmed. Iga sellise paranduse juures peav ad olema sertifikaadi täitnud isiku nimetähe d, mille õigsust peab kinnitama serti fikaadi 
väljaandnud riigi või territooriumi to lliasutus või pädev valitsusasutus. 
3. Kaupu tuleb kirjeldada kooskõlas kauba ndustavadega ja piisavalt täpselt, et neid oleks võima lik identifitseerida.
 
ET 19   ET KAUPADE LIIKUMISSERTIFIKAADI TAOTLUS  
1. Eksportija (nimetus, täielik aadress, riik)  EUR.1 
nr. A 
000.000  
 Enne käesoleva vormi täitmist vaata märkusi tagaküljel 
 
 2. Sooduskabanduses kasutatava sertifikaadi taotlus  
 
  
 ja  
 
  
vahel (sisestada asjaomased riigid, riikide grupid või territooriumid) 
3. Kaubasaaja  (nimetus, täielik aadress, riik) (Täitmine vabatahtlik)   
 4. Riik, riikide grupp või 
territoorium, kust 
pärinevana tooteid käsitletakse  
 5. Sihtriik, riikide grupp või 
territoorium  
6. Veo üksikasjad  (Täitmine vabatahtlik)  
 7. Märkused  
 
  
 
  
8. Kaubaartikli järjekorranumber; märgistu sed ja numbrid; pakendite arv ja liik 4; kauba 
kirjeldus 5 9. Brutokaal 
(kg) või 
muu mõõtühik 
(liitrid, 
m³, jne.)  10. Arved  
Täitmine 
vabatahtlik)  
   
   
   
   
                                                 
4 Pakkimata kaupade puhul märkida vastavalt as jaoludele esemete arv või sõna “lahtine”. 
5 Võib sisaldada kauba tariifset klassifikatsiooni rubriigi (4kohaline kood) tasandil. 
 
ET 20   ET    
 
ET 21   ET EKSPORTIJA DEKLARATSIOON 
Mina, allakirjutanu, pöördel ki rjeldatud kauba eksportija, 
KINNITAN, et kõnealune kaup vastab lisat ud sertifikaadi väljast amiseks nõutavatele 
tingimustele; 
NIMETAN järgnevalt asjaolud, mis võimald avad nendel kaupadel eespool nimetatud 
tingimustele vastata: 
 ………………………………………………………………………………………… 
 …………………………………………………………………………………………  …………………………………………………………………………………………  ………………………………………………………………………………………… ESITAN järgmised tõendavad dokumendid:
6 
 ………………………………………………………………………………………… 
 …………………………………………………………………………………………  …………………………………………………………………………………………  ………………………………………………………………………………………… KOHUSTUN esitama asjaomaste asutuste ta otluse korral mis tahes tõendid, mida 
kõnealused asutused võiv ad nõuda selleks, et se rtifikaati välja anda , ja vajaduse korral 
lubama, et kõnealused asutused kontrollivad  minu raamatupidamist ja eespool nimetatud 
kauba valmistamisprotsesse; 
TAOTLEN nimetatud kaupadele lisatud sertifikaadi väljastamist.  
 
 ………………………………………… 
 (Koht ja kuupäev)  
 
 …………………………………………  (Allkiri) 
                                                
 
6 Näiteks: impordidokumendid, kauba liikumissertifikaadid, kaubaarved, tootja deklaratsioonid jm 
toodete kohta, mida on kasutatud samas riigis toodete valmistamisel või kaupade reeksportimisel. 
 
ET 22   ET IV LISA  
IV liide  
Kaubaarve deklaratsioon 
Kaubaarve deklaratsiooni koostamise erinõuded  
Kaubaarve deklaratsioon, mille tekst on t oodud allpool, koostatakse üht seal esitatud 
keeleversiooni kasutades ning kooskõlas eksp ortiva riigi seadustega. Kui deklaratsioon 
täidetakse käsitsi, tuleb seda teha tindiga ja  trükitähtedega. Kaubaarve deklaratsioon, mille 
tekst on toodud allpool, tuleb koostada koos kõlas vastavate joonealuste märkustega. 
Joonealuseid märkusi ei ol e vaja uuesti esitada. 
Ingliskeelne versioon 
The exporter of the products covered by this document (customs or competent governmental 
authorisation No ... (1)) declares that, except where otherw ise clearly indicated, these products 
are of ... preferential origin (2). 
Hispaaniakeelne versioon 
El exportador de los productos incluidos en el presente documento (autorización aduanera o 
de la autoridad gubernamental competente n° ... (1)) declara que, salvo indicación en sentido 
contrario, estos productos gozan de  un origen preferencial ... (2). 
Taanikeelne versioon 
Eksportøren af varer, der er omfattet af nærv ærende dokument, (toldmyndighedernes eller den 
kompetente offentlige myndigheds tilladelse nr. ... (1)) erklærer, at varerne, medmindre andet 
tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2). 
Saksakeelne versioon 
Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer;Bewil lingung der Zollbehörde oder der zuständigen 
Regierungsbehörde Nr. … (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, 
dass diese Waren, soweit nichts anderes ange geben, präferenzbegünstigte Ursprungswaren 
... (2) sind. 
                                                 
1 Kui arvedeklaratsiooni koostab k äesoleva lisa artiklis 21 määratlet ud heakskiidetud eksportija, tuleb 
sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta 
heakskiidetud eksportij a, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks. 
2 Märkida toodete päritolu. Kui kaubaarve deklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis 
pärinevad Ceutast või Melillast käesoleva lisa artikli 37 tähenduses, peab eksportija koostatavasse 
deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise “CM”. 
1 Kui arvedeklaratsiooni koostab k äesoleva lisa artiklis 21 määratlet ud heakskiidetud eksportija, tuleb 
sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta 
heakskiidetud eksportij a, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks. 
2 Märkida toodete päritolu. Kui kaubaarve deklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis 
pärinevad Ceutast või Melillast käesoleva lisa artikli 37 tähenduses, peab eksportija koostatavasse 
deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise “CM”. 
 
ET 23   ET Kreekakeelne versioon 
Ο εξαγωγέας  των προϊόντων  που καλύπτονται  από το παρόν  έγγραφο  (άδεια  τελωνείου  ή της 
καθύλην  αρµόδιας  αρχής , υπ΄αριθ . ... (1)) δηλώνει  ότι, εκτός  εάν δηλώνεται  σαφώς  άλλως , τα 
προϊόντα  αυτά  είναι  προτι µησιακής  καταγωγής  ... (2). 
Prantsuskeelne versioon 
L'exportateur des produits couverts par le pr ésent document (autorisation douanière ou de 
l'autorité gouvernementale compétente n° … (1)) déclare que, sauf indication claire du 
contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (2). 
Itaaliakeelne versioon 
L'esportatore delle merci contemplate nel pr esente documento (autorizzazione doganale o 
dell'autorità governativa competente n. … (1)) dichiara che, salvo indicazione contraria, le 
merci sono di origine preferenziale ... (2). 
Hollandikeelne versioon 
De exporteur van de goederen waarop dit doc ument van toepassing is (douanevergunning of 
vergunning van de competente  overheidsinstantie nr. … (1)) verklaart dat, behoudens 
uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn 
(2). 
Portugalikeelne versioon 
O abaixo assinado, exportador dos produtos cobe rtos pelo presente documento (autorização 
aduaneira ou da autoridade governamental competente n°… (1)) declara que, salvo 
expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2). 
Soomekeelne versioon 
Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (t ullin tai toimivaltaisen julkisen viranomaisen 
lupa nro... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, 
etuuskohteluun oikeutettu ja ... alkuperätuotteita (2). 
Rootsikeelne versioon 
Exportören av de varor som omfattas av de tta dokument (tullmyndighe tens tillstånd eller 
behörig statlig myndighet nr. ...(1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, 
har förmånsberättigande ... ursprung (2). 
                                                 
1 Kui arvedeklaratsiooni koostab k äesoleva lisa artiklis 21 määratlet ud heakskiidetud eksportija, tuleb 
sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta 
heakskiidetud eksportij a, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks. 
2 Märkida toodete päritolu. Kui kaubaarve deklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis 
pärinevad Ceutast või Melillast käesoleva lisa artikli 37 tähenduses, peab eksportija koostatavasse 
deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise “CM”. 
 
ET 24   ET Tšehhikeelne versioon 
Vývozce výrobk ů uvedených v tomto dokumentu ( číslo povolení celního nebo p říslušného 
vládního orgánu ...(1)) prohlašuje, že krom ě zřetelně označených, mají tyto výrobky 
preferenční původ v ...(2). 
Eestikeelne versioon 
Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete ekspor tija (tolliameti või pädeva valitsusasutuse 
luba nr. ...(1)) deklareerib, et need tooted on ...(2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on 
selgelt näidatud teisiti. 
Lätikeelne versioon 
Eksportētājs produktiem, kuri ietverti šaj ā dokument ā (muitas vai kompetentu valsts iest āžu 
pilnvara Nr. …(1)), deklarē, ka, iznemot tur, kur ir cit ādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir 
priekšrocību izcelsme no …(2). 
Leedukeelne versioon 
Šiame dokumente išvardint ų prekių eksportuotojas (muitin ės arba kompetentingos 
vyriausybin ės institucijos liudijimo Nr. …(1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra 
…(2) preferencin ės kilmės prekės. 
Ungarikeelne versioon 
A jelen okmányban szerepl ő áruk export őre (vámfelhatalmazási szám: …(1) vagy az illetékes 
kormányzati szerv által kiadott engedé ly száma: ….) kijelentem, hogy eltér ő jelzs hiányában 
az áruk kedvezményes … származásúak(2). 
Maltakeelne versioon 
L-esportatur tal-prodotti koperti b’dan id-doku ment (awtorizzazzjoni kompetenti tal-gvern 
jew tad-dwana nru. …(1)) jiddikjara li, hlief fejn indi kat b’mod car li mhux hekk, dawn il-
prodotti huma ta’ origini preferenzjali …(2). 
Poolakeelne versioon 
Eksporter produktów obj ętych tym dokumentem (upowa żnienie w ładz celnych lub 
upoważnienie właściwych w ładz nr …(1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyra źnie 
określone, produkty te maj ą …(2) preferencyjne pochodzenie. 
Sloveeniakeelne versioon 
Izvoznik proizvodov, zajetih s tem dokumentom, (pooblastilo carinsk ih ali pristo jnih državnih 
organov št. ...(1)) izjavlja, da, razen če ni druga če jasno navedeno, imajo ti proizvodi ... 
preferencialno poreklo (2). 
                                                                                                                                                         
1 Kui arvedeklaratsiooni koostab k äesoleva lisa artiklis 21 määratlet ud heakskiidetud eksportija, tuleb 
sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta 
heakskiidetud eksportij a, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks. 
2 Märkida toodete päritolu. Kui kaubaarve deklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis 
pärinevad Ceutast või Melillast käesoleva lisa artikli 37 tähenduses, peab eksportija koostatavasse 
deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise “CM”. 
 
ET 25   ET Slovakikeelne versioon 
Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente ( číslo povolenia colnej správy alebo 
príslušného vládneho povolenia …(1)) vyhlasuje, že okrem zrete ľne označených, majú tieto 
výrobky preferen čný pôvod v …(2). 
 …..…….…............................. (3) 
 (Koht ja kuupäev)  ….………............................... 
(4) 
 (Eksportija allkiri; lisaks sellele  peab deklaratsiooni allkirjastanud isiku 
 nimi olema selgelt kirjutatud) 
                                                
 
1 Kui arvedeklaratsiooni koostab k äesoleva lisa artiklis 21 määratlet ud heakskiidetud eksportija, tuleb 
sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta 
heakskiidetud eksportij a, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks. 
2 Märkida toodete päritolu. Kui kaubaarve deklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis 
pärinevad Ceutast või Melillast käesoleva lisa artikli 37 tähenduses, peab eksportija koostatavasse 
deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise “CM”. 
3 Need andmed võib välja jätta, kui see teave sisaldub dokumendis endas. 
4 Vaata käesoleva lisa artikli 20 lõiget 5. Juhtudel, kus eksportija ei ole kohustatud alla kirjutama, kehtib 
allkirja väljajätmine ka allkirjastaja nime väljajätmise kohta. 
 
ET 26   ET V LISA 
(Lepingu VII LISA, millele on viidatud lepingu artiklis 99) 
TEENUSTE  ERIKOHUSTUSTE  LOEND  
A OSA 
ÜHENDUSE  LOEND 
Sissejuhatav märkus 
1. Käesoleva loendi erikohustusi kohaldatak se üksnes nende territooriumite suhtes, kus 
kohaldatakse ühenduse asutamislepinguid, ning nendes asutamislepingutes sätestatud tingimustel. 
Neid kohustusi kohaldatakse üksnes ühenduse suhetele ühelt poolt oma liikmesriikidega ja teiselt poolt 
ühendusse mittekuuluvate riikidega. Need ei mõju ta ühenduse õigusest tulenevaid liikmesriikide 
õigusi ja kohustusi. 
2. Liikmesriikide tähistamiseks kasutatakse järgmiseid lühendeid  
 AT Austria 
 BE Belgia 
 CY Küpros 
 CZ Tšehhi Vabariik  DE Saksamaa 
 DK Taani 
 ES Hispaania  EE Eesti  
 FR Prantsusmaa 
 FI Soome  EL Kreeka 
 HU Ungari 
 IT Itaalia  IE Iirimaa 
 LU Luksemburg 
 LT Leedu  LV Läti  MT Malta 
 NL Holland 
 PT Portugal  PL Poola 
 SE Rootsi 
 SI Sloveenia  SK Slovaki Vabariik 
 UK Ühendkuningriik 
3. Liikmesriikide poolt kasutatavate terminit e sõnastik on lisatud käesolevale loendile. 
Juriidilise isiku “tütarettevõtja” tähendab juriidilist is ikut, kes on teise juriidilise isiku tegeliku kontrolli 
all. 
Juriidilise isiku “filiaal” tähendab te gevuskohta, mis ei ole iseseisev ju riidiline isik, kuid on laadilt püsiv, 
näiteks emaettevõtja laiendus, millel on oma juhtkond ja mis on materiaalselt varustatud äritehingute 
 
ET 27   ET tegemiseks kolmandate isikutega nii,  et viimased, kuigi teades, et vaja duse korral on olemas  õiguslik side 
emaettevõtjaga, mille peakontor asub välismaal, ei pea suhtlema otse kõnealuse emaettevõtjaga, vaid 
võivad teha tehinguid nimetatud la ienduseks oleva äriüksusega. 
 
ET 28   ET I. HORISONTAALSED KOHUSTUSED  
KÄESOLEV KAVA 
HÕLMAB KÕIKI 
SEKTOREID 
    
 3) Kõikides liikmesriikides17 võib riiklikul või kohalikul 
tasandil kommunaalteenustena käsitletavate teenuste suhtes 
kohaldada riiklikke monopole või eraettevõtjatele antud ainuõigusi
18. 3) a) Kohtlemine, mis saab osaks liikmesriigi õiguse 
kohaselt moodustatud tütare ttevõtjatele (Tšiili 
äriühingute tütarettevõtjad), kelle registrijärgne asukoht, 
juhatuse asukoht või peam ine tegevuskoht on ühenduses, 
ei laiene liikmesriigis asutatud Tšiili äriühingu 
filiaalidele ega esindustele. See ei takista siiski liikmesriiki laiendamast kõnealust kohtlemist filiaalidele 
või esindustele, mille Tšiili äriühing on asutanud mõnes 
teises liikmesriigis seoses eespool nimetatud 
liikmesriigis toimuva tegevusega, kui selline laiendamine 
ei ole selgesõnaliselt keelatud ühenduse õigusega.  
  b) Vähem soodsat kohtlemist võib kohaldada (Tšiili 
äriühingu) tütarettevõtjate suhtes, kes on moodustatud 
kooskõlas liikmesriigi õigusega ja kelle registrijärgne asukoht või juhatuse asukoht on ainult ühenduses, v.a 
juhul, kui on võimalik tõendada, et neil on ühe 
liikmesriigi majandusega tõhus ja püsiv side.  
 HU: kaubanduslik kohalolek peaks olema piiratud 
vastutusega äriühingu, aktsiaseltsi või esinduse näol. Ei ole 
lubatud alustada filiaalina. Juriidilise isiku asutamine  
3) SE: piiratud vastutusega äriühingul (aktsiaseltsil) võib 
olla üks või mitu asutajat . Asutajaliige elab EMPs 
(Euroopa Majanduspiirkonnas) või on EMP juriidiline  
                                                 
17 Austria, Soome ja Rootsi puhul ei rakendata horisontaalp iiranguid kommunaalteenustena käsitletavate teenuste suhtes. 
18 Selgitav märkus: kommunaalteenused on näiteks sellistes sektor ites nagu seotud teaduslik-tehnilised nõustamisteenused, sotsiaa lteaduste ja humanitaarvaldkonna 
teadus- ja arendusteenused, tehnilise kontrolli ja analüüsi teen used, keskkonnateenused, tervishoiuteenused, transporditeenused  ja kõikide transpordiliikidega seotud 
abiteenused. Kõnealuste teenuste osutamis e ainuõigused antakse sageli eraettevõtjatele, näiteks ettevõtjatele, kellel on ametia sutuste kontsessioonid, sõltuvalt 
konkreetsetest teeninduskohustustest. Arvestades, et kommunaalteenuseid osutatakse sageli ka piirkondlikul tasandil, ei ole üks ikasjalik ja ammendav 
sektorispetsiifiline kava otstarbekas. 
19 Erandeid kõnealustest nõuetest võib teha juhul, kui on võimalik tõendada, et elamisluba ei ole vaja. 
 
ET 29   ET isik. Täisühing võib olla asutajaliige ainult juhul, kui 
kõik osanikud elavad EMPs.19 Vastavad tingimused 
kehtivad kõikide muude juriidilise isiku liikide asutamise suhtes. 
 Välismaa äriühingu filiaale käsitlev seadus  
3) SE: välismaa äriühing (mis ei ole asutanud juriidilist isikut 
Rootsis) teostab äritegevust Rootsis asutatud filiaali 
kaudu, millel on iseseisev juhtkond ja eraldi 
raamatupidamine. 
 PL: ehitusprojektid, mis kestavad vähem kui aasta, 
vabastatakse filiaali asutamis e või residendist esindaja 
nimetamise kohustusest. Välismaa äriühingu filiaale käsitlev seadus  
3) SE: tegevdirektor ja vähemalt 50% juhtkonna 
liikmetest peavad elama EMPs. 
SE: filiaali tegevdirektor peab elama EMPs.20 
SE: välismaalased või väljaspool Rootsit elavad 
Rootsi kodanikud, kes soovivad alustada äritegevust 
Rootsis, nimetavad ja registreerivad kohalikus 
asutuses residendist esindaja, kes vastutab kõnealuse tegevuse eest. 
SI: välismaa äriühingute filiaalide asutamise 
tingimuseks on, et emaettevõtja peab olema registreeritud päritoluriigi kohturegistris vähemalt 
üks aasta.  
 Juriidilised isikud : 
3) FI: kui välisomanikud omandavad aktsiaid, mis annavad 
rohkem kui ühe kolmandiku hääleõigusest Soome olulises 
äriühingus või äriettevõttes (rohkem kui 1000 töötajat või 
käive üle 1000 miljoni Soome marga või bilansimaht suurem kui 167 miljonit eurot), peab olema Soome 
ametiasutuste kinnitus; kinnituse andmisest võib keelduda 
ainult juhul, kui kahjustataks olulisi riiklikke huve. 
FI: vähemalt pooled piiratud vastutusega äriühingu 
asutajad peavad olema Soome või mõne muu EMP riigi FI: väljaspool EMPd elaval välismaalasel, kes 
tegeleb kaubandusega eraettevõtjana või osanikuna Soome usaldus- või täisühingus, peab olema 
kauplemisluba. Kui välisorganisatsioon või -fond, 
mis ei ole EMP resident, kavatseb tegelda äritegevuse või kaubandusega Soome filiaali asutamise kaudu, on 
vaja kauplemisluba. 
FI: kui vähemalt pooled juhatuse liikmed või 
tegevdirektor ei ole EMP residendid, on vaja luba. 
Äriühingute suhtes võib siiski teha erandeid.  
                                                 
20 Erandeid kõnealustest nõuetest võib teha juhul, kui on võimalik tõendada, et elamisluba ei ole vaja. 
 
ET 30   ET residendid. Äriühingute suhtes võib siiski teha erandeid. 
PL: välismaised teenuseosutajad võivad asutada ainult 
usaldusühingu, piiratud vastutusega äriühingu või aktsiaseltsi. SK: välismaine füüsiline isik, kelle nimi kantakse 
äriregistrisse ettevõtja nimel tegutsema volitatud 
isikuna, peab esitama Slovaki Vabariigi elamisloa. 
 Kinnisvara ostmine : 
DK: mitteresidentidest füüsiliste ja juriidiliste isikute 
kinnisvaraostu piirangud. Vä lismaiste füüsiliste ja 
juriidiliste isikute põllumajandusmaaostu piirangud. 
EL: vastavalt seadusele nr 1892/89 peab kodanikul olema 
kaitseministri luba, et omandada maad piiriäärsetel aladel. Haldustavade kohaselt on luba lihtne saada 
otseinvesteeringute jaoks. 
CY: piiranguteta. HU: piiranguteta riigivara omandamise korral. 
LT: piiranguteta, kui maad omandavad juriidilised või 
füüsilised isikud. 
MT: piiranguteta kinnisvara omandamise korral. 
LV: piiranguteta, kui maad om andavad juriidilised isikud. 
Maad on lubatud rentida kuni 99 aastaks. 
PL: piiranguteta seoses riigivara omandamisega, s.o 
erastamisprotsessi reguleerivad määrused (3. moodus). 
SI: Sloveenia Vabariigis asutatud välisosalusega 
juriidilised isikud võivad omandada kinnisvara Sloveenia Kinnisvara ostmine
: 
AT: välismaised füüsilised ja juriidilised isikud 
peavad kinnisvara omandamiseks, ostmiseks või rentimiseks saama loa pädevatelt piirkondlikelt 
asutustelt ( Länder ), kes otsustavad, kas mõjutatakse 
olulisi majandus-, sotsiaal- ja kultuurihuve või mitte. 
IE: kodu- või välismaistel äriühingutel või välisriigi 
kodanikel peab olema osaluse omandamiseks Iiri 
maaomandis maakomisjoni eelnev kirjalik nõusolek. Kui maa on tööstusotstarbeline (v.a 
põllumajanduslik tootmine), tehakse erand sellest 
nõudest ettevõtlus- ja tööministri tõendi alusel. Kõnealust seadust ei kohaldata linnade ja asulate 
piiridesse jääva maa suhtes. 
CZ: füüsilistel ja juriidilistel isikutel kinnisvara 
omandamise piirangud. Vä lismaised isikud võivad 
omandada kinnisvara, asut ades Tšehhi juriidilisi 
isikuid või osaledes ühisettevõtetes. Välismaistel 
isikutel peab olema luba maa omandamiseks. 
HU: piiranguteta, kui kinnisvara omandavad 
välismaised füüsilised isikud. 
LV: piiranguteta, kui maad omandavad juriidilised 
isikud. Maad on lubatud rentida kuni 99 aastaks.  
 
ET 31   ET Vabariigi territooriumil. Sloveenia Vabariigis välismaiste 
isikute asutatud filiaalid∗ võivad omandada ainult oma 
sellise majandustegevuse jaoks vajalikku kinnisvara, v.a 
maa, mille jaoks need on asutatud. Äriühingutel, kus kapitali- või häälteenamus kuulub otseselt või kaudselt 
mõne teise liikmesriigi juriidilistele isikutele või 
kodanikele, peab olema kinnisvara omamise eriluba. 
SK: puudub, v.a maa puhul (3. ja 4. moodus) PL: välismaalastel ja välismaistel juriidilistel isikutel 
peab olema luba kinnisvara otseseks või kaudseks 
omandamiseks. 
SK: füüsilistel või juriidilistel isikutel kinnisvara 
omandamise piirangud. Vä lismaised isikud võivad 
omandada kinnisvara, asutades Slovaki juriidilisi isikuid või osaledes ühisettevõtetes. Välismaistel 
isikutel peab olema luba maa omandamiseks (3. ja 4. 
moodus). 
  IT: piiranguteta kinnisvara ostmise korral. 
FI (Ahvenamaa) : piirangud, mis keelavad 
Ahvenamaa piirkondliku kodakondsuseta füüsilistel 
isikutel ja juriidilistel isikutel omandada ja omada kinnisvara Ahvenamaal ilma saarestiku pädevate 
asutuste loata. 
FI (Ahvenamaa
): piirangud, mis keelavad 
Ahvenamaa piirkondliku kodakondsuseta füüsilistel 
isikutel ja juriidilistel isikutel kasutada 
asutamisõigust ja osutada teenuseid ilma saarestiku pädevate asutuste loata.  
 Investeeringud : 
FR: välisostude suhtes, mis ületavad 33,33% 
aktsiakapitalist või hääleõigusest olemasolevas Prantsusmaa ettevõttes või 20% avalikult noteeritud 
Prantsusmaa äriühingutes,  kohaldatakse järgmist Investeeringud
: 
CY: välisosalusega üksus peab olema tasunud 
kapitali võrdväärselt finantsnõuetega ja mitteresidendid peavad rahastama oma osaluse  
                                                 
∗ SI: vastavalt äriühingute seadusele ei kä sitleta Sloveenia Vabariigis asutatud fili aali juriidilise isikuna, ent tegevuse pool est koheldakse neid samaväärselt 
tütarettevõtjaga. 
11 Kaubandus-, tööstus- või käsitööndustegevus on seotud näite ks järgmiste sektoritega: muud äriteenused, ehitusteenused, jaotu s- ja turismiteenused. See ei ole seotud 
telekommunikatsiooni- ega finantsteenustega. 
 
ET 32   ET eeskirja: 
– luba antakse automaatselt üks kuu pärast etteteatamist, 
kui majandusminister ei ole erandlike asjaolude korral rakendanud oma õigust investeering edasi lükata. 
FR: välisosalus hiljuti erastatud äriühingutes võib 
piirduda avalikkusele pakutavate aktsiate muutuva summaga, mille Prantsusmaa valitsus kehtestab iga 
juhtumi puhul eraldi. 
ES: et välisriikide valitsused ja avalik-õiguslikud 
üksused saaksid Hispaanias investeerida (mis kaldub 
lisaks ettevõtte majandushuvidele viitama ka 
majandusvälistele huvidele) otse või äriühingute või 
teiste üksuste kaudu, mis on välisriikide valitsuste otsese 
või kaudse kontrolli all, on vaja valitsuse eelnevat luba. 
PT: välisosalus hiljuti erastatud äriühingutes võib 
piirduda avalikkusele pakutavate aktsiate muutuva 
summaga, mille Portugali valitsus kehtestab iga juhtumi puhul eraldi. 
IT: hiljuti erastatud äriühingutele võib anda ainuõigused 
või neid pikendada. Mõnel juhul võib piirata hääleõigusi hiljuti erastatud äriühingutes. Viie aasta jooksul võib 
kaitse, transporditeenuste, telekommunikatsiooni ja 
energeetika valdkonnas tegu tsevate äriühingute suurte 
aktsiapakkide omandamiseks nõuda 
riigivaraministeeriumi heakskiitu. 
FR: teatavates
11 kaubandus-, tööstus- või 
käsitöövaldkondades on vaja asutamise eriluba, kui 
tegevdirektoril ei ole alalist elamisluba. välisvaluutas. 
Kui mitteresidentide osalus on suurem kui 24%, 
tuleb käibekapitali- või muid nõudeid täiendavalt rahastada kohalikest või välisvahenditest 
proportsionaalselt residentide ja mitteresidentide 
osalusega üksuse aktsiakapitalis. Välisäriühingute filiaalidesse tehtavaid alginvesteeringuid tuleb 
rahastada välisvahenditest. Kohalikest vahenditest on 
lubatud laenata käibekapitali rahastamiseks alles pärast projekti esmast rakendamist. 
HU: piiranguteta riigivara omandamise korral. 
LT: loteriide korraldamiseks tehtavad investeeringud 
on keelatud väliskapitaliinvesteeringute seaduse 
alusel. 
MT: äriühingute suhtes, mille osanikeks on 
mitteresidendist juriidilised või füüsilised isikud, 
kohaldatakse samasuguseid kapitalinõudeid nagu täielikult residentidele kuuluvate äriühingute suhtes, 
järgmiselt: eraettevõte – 500 liiri (vähemalt 20% 
kapitalimaksena); riigiettevõte – 20 000 liiri (vähemalt 25% kapitalimaksema). Mitteresidentide 
aktsiakapitaliosalus tasutakse välismaiste fondide 
abil. 
 CY: Küprosel nõutakse mittekodanikust isiku osalemisel 
äriühingus või partnerett evõttes keskpanga luba. 
Välismaine osalus kohustuste lisas nimetatud kõikides   
 
ET 33   ET sektorites/allsektorites on tavaliselt piiratud kuni 49 
protsendini. Võimude otsus loa andmiseks välismaisele 
osalusele põhineb majandusvajadus te testil, mille suhtes 
rakendatakse järgmisi üldkriteeriume: 
a) Küprosele uudsete teenuste osutamine;  
b) ekspordile orienteeritud majanduse edendamine 
koos olemasolevate ja uute turgude arendamisega; 
c) moodsa tehnoloogia, oskusteabe ja uute 
juhtimistehnikate üleandmine; 
d) majanduse tootmisstruktuuri või olemasolevate 
toodete ja teenuste kvaliteedi parandamine; 
e) täiendav mõju olemasolevatele üksustele või 
tegevustele; 
f) kavandatavate projektide elujõulisus; g) uute töövõimaluste loomine teadlastele, kohaliku 
tööjõu kvaliteedi parandamine ja koolitus.  
Erandjuhtudel võib loa anda suurema kui 
49protsendilise välisosalus e jaoks, kui kavandatav 
investeering rahuldab enamus e majandusvajaduste testi 
kriteeriumidest suures ulatuses. 
Riigiettevõtete puhul on väliskapitali osalus üldjuhul 
lubatud kuni 30% ulatuses. Avatud 
investeerimisfondides on luba tud väliskapitali osalus 
kuni 40%. 
Aktsiaseltsid peavad olema registreeritud vastavalt 
äriühingute seadusele. Samas seaduses nõutakse, et välismaised äriühingud, kes soovivad arendada oma 
 
ET 34   ET äritegevust Küprosel , p eavad end registreerima 
välismaise harukontorina. Registreerimisel nõutakse 
keskpanga eelnevat nõusolekut vastavalt valuutakontrolli seadusele. Kõnealuse nõusoleku suhtes 
kohaldatakse riiklikku välisinvesteeringute poliitikat, 
arvestades äriühingu kavandatavat tegevust Küprosel ning eespool nimetatud investeeringute üldkriteeriume. 
HU: piiranguteta riigi varade omandamise osas. 
MT: jätkuvalt kohaldatakse äriühingute seadust (386. 
peatükk), millega reguleer itakse teenuste osutamist 
kohaliku registreeritud äriühingu kaudu mittekodanike 
poolt ning välistehingute seadust (233. peatükk), 
millega reguleeritakse Ma lta väärtpaberibörsil 
registreerimata väärtpaberite emiteerimist, omandamist, müüki ja tagasiostmist. 
PL: väliskapitaliga äriühingu registreerimise volitust 
nõutakse juhul, kui tegemist on:  
 
 – äriühingu asutamisega, olemasoleva äriühingu aktsiate 
või osakute ostmise või omandamisega; äriühingu 
tegevuse laiendamisega, kui ühingu tegevus hõlmab 
vähemalt ühte järgmistest valdkondadest: 
– sadamate ja lennujaamade juhtimine, – tegutsemine kinnisvaraturul või tegutsemine 
kinnisvaratehingute vahendajana, 
– tarnimine kaitsetööstusele, mille suhtes ei ole 
kohaldatud muid tegevuslubadega seotud nõudeid, 
– imporditud tarbekaupade hulgikaubandus, 
– õigusteenuste osutamine,   
 
ET 35   ET – väliskapitaliga ühisettevõtte  asutamine, mille üheks 
osapooleks on Poola avalik-õiguslik juriidiline isik, ja 
kes teeb sissemaksed algkapitali mitterahaliste vahenditena, 
– selliste lepingute sõlmimine, mis hõlmavad riigivara 
kasutamist kauem kui kuus kuud või teevad otsuse riigivara omandamise kohta. 
SI: finantsteenuste osut amiseks väljastatavad 
erikohustuste sektoris viidatud pädevad asutused volituse vastavalt erikohustuste sektoris viidatud 
tingimustele. 
Piirangud puuduvad uue äriühingu asutamise 
("greenfield" investments ) asutamisel.  
  Subsiidiumid 
Ühenduse ja liikmesriikide subsiidiumide eraldamist 
kõlblikkuse kriteeriumist lähtudes võib piirata 
juriidilistele isikutele, mis on asutatud liikmesriigi 
territooriumil või selle konkreetses geograafilises alapiirkonnas. Piiranguteta subsiidiumide osas uurimis- 
ja arendusteenustele. Piiranguteta liikmesriigis asutatud 
ühendusevälise äriühingu harukontoritele. Teenuse 
osutamine või selle subsideerimine avalikus sektoris ei 
ole käesoleva kohustuse rikkumine. Käesolevas lisas võetud kohustused ei nõua ühenduselt või 
liikmesriikidelt subsiidiumi eraldamist teenusele, mida 
osutatakse väljaspoolt selle territooriumi.  
Füüsilistele isikutele piiratud ulatuses kättesaadavaks 
tehtud subsiidiumide kättesaadavust võib piirata ühe 
liikmesriigi kodanikele.  
 
ET 36   ET  Valuutarežiim8,9,10: 
1), 2) SK: jooksvate maksete suhtes kehtib piirang 
välisvaluuta omandamisel isiklikuks otstarbeks alalise elukohaga kodanikele. 
Kapitalimaksete osas nõutakse välisvaluuta volitust seoses 
finantskrediidi vastuvõtmisega välismaistelt subjektidelt, 
otseste kapitaliinvesteeringutega välismaal, kinnisvara 
omandamisega välismaal ja vä lisväärtpaberite ostmisega. Valuutarežiim
11 
4) CY: üldjuhul võimaldatakse mittekodanikel 
võtta laenu kohalikest allikatest vastavalt 
valuutakontrolliseadusele.   
 4) Piiranguteta, välja arvatud meetmete osas, mis 
käsitlevad liikmesriiki sisenemist ja seal ajutist viibimist12, 
kusjuures järgmiste kategooriate teenuseid osutavatel 4) Piiranguteta, välja arvatud meetmete osas, mis 
käsitlevad turulepääsu veerus viidatud füüsiliste isikute 
kategooriaid.   
                                                 
8 CZ: kohaldatakse mittediskrimineerivat välisvaluuta kontrolli süsteemi, mis koosneb järgmisest: 
 a) residendist kodanikele kehtestatud piirangud seoses valuuta omandamisega isiklikel eesmärkidel; 
 b) Tšehhi residentidele valuutavahetusluba finantskrediidi saamiseks välissubjektidelt, otsesteks kapitaliinvesteeringuteks vä lismaal, kinnisvara omandamiseks 
välismaal ja välisväärtpaberite ostmiseks. 
9 PL: mittediskrimineeriv valuuta kontrolli süsteem, mis on seotud valuutakäibe piirangutega ja valuutavahetuslubade (üld- ja ü ksikload) süsteemiga muude 
kapitalivoo- ja valuutamaksepiirangute seas. Luba on vaja järgmiste välisvaluutatehingute jaoks: 
 – valuuta riigist välja ülekandmine,  – Poola vääringu riiki ülekandmine, 
 – rahaliste vahendite omandiõiguse ülekandmine siseriiklike ja välismaiste isikute vahel, 
 - siseriiklikele isikutele laenude andmine ja nende laenude võtmine valuutatehingute käigus;  – valuutamaksete kindlaksmääramine või teostamine Poolas seoses kaupade, kinnisvara, omandiõiguste, teenuste ja tööjõu soetami sega, 
 – välismaal asuvas pangas konto avamine ja omamine, 
 – välisväärtpaberite omandamine ja ning välismaal kinnisvara soetamine,  – muude samalaadsete kohustuste võtmine välismaal. 
10 SK: kanded loetletud läbipaistvuse huvides. 
11 PL: turulepääsu käsitlevat joonealust märkust kohaldatakse ka võrdse kohtlemise suhtes. 
12 Ajutise viibimise kestuse määratlevad liikmesriigid ja nende olemasolu korral ühenduse õigusnormid riiki sisenemise, seal vi ibimise ja töötamise kohta. Täpne kestus 
võib varieeruda vastavalt käesolevas loendis nimetatud füüsiliste isikute erinevatele kategooriatele. Kategooria i puhul on vii bimise kestus piiratud järgmiselt: EE – 
kolm aastat, mida võib pikendada kahe lisa-aastani, kusjuures ül dtähtaeg ei ületa viit aastat; LV – viis aastat; LT – kolm aast at, mida võib pikendada juhtival kohal 
töötavatele isikutele kuni kahe lisa-aastani; PL ja SI – üks aasta, mida võib pikendada. Kategooria ii puhul on viibimise kestu s piiratud järgmistes liikmesriikides 
järgmiselt: EE – 90 päeva kuuekuulise ajavahemiku jooksul; PL – kolm kuud; LT – kolm kuud aastas; HU, LV, SI – 90 päeva. 
 
ET 37   ET füüsilistel isikutel puudub va jadus olla vastavuses 
majandusvajaduste testiga.13  
 i) Järgmiste kategooriate füüsiliste isikute ajutine viibimine 
äriühingusiseselt üleviidavate isikutena14, tingimusel et 
teenuse osutaja on juriidiline isik ja et kõnealused isikud on olnud selle teenistuses osutanud teenuseid juriidilise isiku 
palgatöötajatena või on olnud selle aktsionärid (välja arvatud 
enamusaktsionärid) vähemalt üleviimisele vahetult eelnenud aasta: Ühenduse direktiivid diplomite vastastikuse 
tunnustamise kohta ei kehti kolmandate riikide kodanike 
suhtes. 
Ühenduse mittekodanike poolt seadusega reguleeritud 
kutsealadel teenuste osutamiseks nõutavate diplomite 
tunnustamine on iga liikmesriigi pädevuses, kui 
ühenduse seadusega ei ole sätestatud teisiti. 
Ühe liikmesriigi poolt väljastatud luba praktiseerida 
kindlal, seadusega reguleeritud kutsealal ei anna õigust 
osutada kõnealust teenust teises liikmesriigis.  
 a) juriidilise isiku juures juhtival kohal töötavad isikud, 
kes peaasjalikult juhivad allüksust ja kelle tegevust jälgib 
või juhib äriühingu juhatus või aktsionäride nõukogu või 
samalaadne organ ning kelle pädevuses on: 
– allüksuse, selle osakonna või allosakonna juhtimine,  
– muude järelevalve-, kutse- või juhtimistegevusega 
seotud töötajate järelevalve ja kontroll, 
– isiklikult töötajate töölevõtmine ja töölt vabastamine 
või soovituste andmine nende palkamiseks, 
vabastamiseks või muude tööjõumeetmete võtmiseks;  Elukoha nõuded
 
AT: harukontorite ja juriidiliste isikute 
tegevdirektoritel peab olema alaline elukoht Austrias; 
Austria kaubandusseaduse subjektideks olevatel 
füüsilistel isikutel, kes pakuvad teenuseid juriidilise isiku 
või harukontori juures palgatöötajatena, peab olema 
alaline elukoht Austrias. 
MT: elamislubadega/dokumentidega seotud küsimusi 
reguleeritakse vastavalt immigratsiooniseaduses (217. 
peatükk) kehtestatud sisserände korrale.  
 b) Juriidilise isiku juures töötavad isikud, kes omavad 
allüksuse tegevuse, uurimisseadmete, töövõtete või   
                                                                                                                                                                                                                                           
13 Jätkuvalt kohaldatakse kõiki muid ühenduse ja liikmesriikide õigu snormidest tulenevaid riiki sisenemise, seal viibimise, töö tamise ja sotsiaalkindlustusega seotud 
nõudeid, k.a riigis viibimise aega, miinimumpalka ja palgaalasseid kollektiivlepinguid käsitlevaid määrusi. 
14 Äriühingusiseselt üleviidav isik – füüsiline isik, kes töötab juriidilise isiku, välja arvatud mitte-tulundusühingu alluvuse s, mis on asutatud Tšiili territooriumil ning 
kes viiakse ajutiselt üle teenuse osutamiseks liikmesriigi terr itooriumil kaubandusliku kohaloleku kaudu; kõnealuse juriidilise  isiku põhitegevuskoht peab asuma 
Tšiili territooriumil ja üleviimine peab toimuma selle juriidilise isiku allüksusesse (kontor, harukontor või tütarettevõte), m is tõhusalt osutab samasuguseid teenuseid 
sellise liikmesriigi territooriu mil, millele kohaldatakse EÜ asutamislepinguid. 
 
ET 38   ET juhtimise seisukohalt olulisi harukordseid teadmisi. Selliste 
teadmiste hindamisel võib lisaks allüksuses vajalikele 
teadmistele arvesse võtta selliseks tööks või tegevuseks vajalikke erialaoskusi, mis eeldab tehnilisi eriteadmisi, 
kaasa arvatud kuulumine töötajate hulka, kelle erialal 
tegutsemiseks on nõutav luba. 
 ii) Järgmiste kategooriate füüsiliste isikute ajutine 
viibimine:   
 a) EÜ asutamislepingute kehtivuspiirkonda kuuluvas 
liikmesriigis alalist elukohta mitteomavad isikud, kes on 
teenuse osutaja esindajad ja kes taotlevad luba ajutiseks 
sisenemiseks eesmärgiga pidada  läbirääkimisi teenuste müügi 
üle või sõlmida lepinguid teenuste müügi kohta teenuse 
osutaja nimel, kusjuures need esindajad ei tegele otsemüügiga selles riigis  ega teenuste pakkumisega isiklikult (lisaks EE, 
HU, LV, SI osas: või saavad enda nimel tasu kõnealuses 
liikmesriigis asuvast allikast).   
 b) Juriidilise isiku juures juhtival kohal töötavad 
isikudagu määratletud eespool lõigu i punktis a, kes 
vastutavad Tšiili teenuste pakkuja kaubandusliku kohaloleku asutamise eest liikmesriigis, kui:   
 – esindajad ei tegele otsemüügi või teenuste osutamisega 
(lisaks EE, HU, LV, SI osas: või saavad enda nimel tasu 
kõnealuses liikmesriigis asuvast allikast), ja   
 – teenuste osutaja peakontor asub Tšiili territooriumil ja 
tal puudub esindus, kontor, harukontor või tütarettevõtja 
selles liikmesriigis.   
  FR: tööstuse, kaubanduse ja käsitöönduse valdkonnas15 
tegutsevatelt tegevdirektoritelt, kellel puudub elamisluba, 
nõutakse erivolitust.   
  IT: tööstuse, kaubanduse ja käsitööndusega 
tegelemiseks peab olema elamisluba ja konkreetne   
                                                 
15 Kaubandus-, tööstus- või käsitööndustegevus on seotud näite ks järgmiste sektoritega: muud äriteenused, jaotus- ja turismitee nused. See ei ole seotud 
telekommunikatsiooni- ega finantsteenustega. 
 
ET 39   ET tegevusluba. 
 (iii) Piiranguteta, välja arvatud meetmete osas seoses 
järgmiste kategooriate füüsiliste isikute liikmesriiki 
sisenemise ja seal ajutise viibimisega, kelle puhul ei nõuta 
vastavust majandusvajaduste testile, välja arvatud juhtudel, mil viidatakse kindlatele allsektoritele. Tegevuse 
võimaldamiseks kohaldatakse järgmisi tingimusi
16.   
  – Füüsilised isikud tegele vad teenuste osutamisega 
ajutiselt, olles palgatöötajad juriidilise isiku juures, kellel 
puudub kaubanduslik kohalolek Euroopa Ühenduse mis tahes 
liikmesriigis.   
  – Juriidiline isik on hankinud kõnealuse liikmesriigi 
lõpptarbijalt teenuslepingu tähtajaga mitte üle kolme kuu 
avaliku pakkumismenetluse või mis tahes muu menetluse 
teel, millega tagatakse lepingu heauskne iseloom (näiteks 
reklaam lepingu kättesadavuse kohta), kui selline nõue on olemas või võetakse kasutusele kõnealuses liikmesriigis 
vastavalt Euroopa Ühenduse või liikmesriikide seadustele, 
määrustele ja nõuetele.   
  – Juurdepääsu taotlev füüsiline isik osutab selliseid 
teenuseid juriidilise isiku juures palgatöötajana, olles 
osutanud kõnealust teenust vähemalt aasta (ELi puhul kahe 
aasta) jooksul vahetult enne nimetatud liikumist.   
  – Ajutine sisenemine kõnealusesse liikmesriiki ja seal 
viibimine ei ületa kolme kuud mis tahes 12kuulise 
ajavahemiku jooksul (EE puhul kuus kuud; NLi puhul 24 kuud) ega lepingu kehtivusaega, olenevalt kumb ajavahemik 
on lühem.    
  – Füüsilisel isikul peab olema vajalik akadeemiline 
kutsekvalifikatsioon ja ametia lased kogemused, mis on 
määratletud asjaomase sektori või tegevuse jaoks 
liikmesriigis, kus kõnealust teenust osutatakse.   
  – Kohustus kehtib üksnes lepingu objektiks oleva   
                                                 
16 Teenusleping peab olema kooskõlas ühenduse ja selle liikmesriig i seaduste, määruste ja nõuete ga, kus teenuslepingut täidetak se. 
 
ET 40   ET teenuse suhtes; kohustus ei anna õigust osutada teenust 
kõnealuse liikmesriigi kutsenimetuse all. 
  – Teenuslepingus kaasatud isikute arv ei tohi ületada 
lepingu nõuetekohaseks täitmiseks vajalikku arvu, mis võib 
olla määratletud Euroopa Ühenduse ja kõnealuse liikmesriigi seaduste, määruste ja nõuetega, kus teenust osutatakse.   
  – Teenusleping tuleb hankida allpool nimetatud 
tegevuste kohta vastavalt kõnealuse liikmesriigi poolt 
kehtestatud täiendavatele ti ngimustele, mis on nimetatud 
vastavas allsektoris:   
 – õigusteenused  
– majandusarvestusteenused – auditeerimisteenused – maksualase nõustamise teenused 
– arhitektuuri-, linnaplaneerimise ja 
maastikuarhitektuuriteenused 
– inseneriteenused, komplekssed inseneriteenused – meditsiini-, hambaravi- ja ämmaemandateenused – veterinaariateenused 
– õeteenused, füsioteraapiat eenused ja parameedikute 
teenused 
– arvutiteenused ja sellega seotud teenused 
– uurimis- ja arendusteenused   
 – reklaamiteenused 
– turu-uuringud ja avaliku arvamuse uuringud  – juhtimiskonsultatsiooniteenused – juhtimiskonsultatsiooniga seotud teenused – tehnilise teimimise ja analüüsi teenused – seotud teadus- ja nõustamisteenused  
– põllumajanduse, jahinduse ja metsandusega seotud 
nõuande- ja nõustamisteenused 
– kalandusega seotud nõuande- ja nõustamisteenused 
– kaevandamisega seotud teenused – seadmete hoolduse ja remonditeenused   
 
ET 41   ET – fotograafiateenused 
– konverentsiteenused – tõlketeenused – ehitusteenused – ehitusplatsi uuringteenused  – keskkonnateenused – kõrghariduse teenused – täiskasvanukoolitusteenused – reisibüroo- ja reisikorraldaja teenused – giiditeenused – meelelahutusteenused 
– uudisteagentuuri teenused 
 – seadmete müügi või patendi üleandmisega seotud 
teenused   
 
ET 42   ET  
II. SEKTOR. ERIKOHUSTUSED  
1. ÄRITEENUSED     
A. Kutseteenused     
a) Õigusteenused 
vastuvõtva liikmesriigi 
õiguse ja rahvusvahelise 
õiguse valdkonnas (välja arvatud EÜ õigus) 
CZ, EE, LV, PL, SI, SK: 
CPC 861. 1) EE: piiranguteta CPC 861 osas erinevalt CPC 86190. 
FR, PT, SI: piiranguteta õigusdokumentide koostamise 
osas. 
SE: piiranguteta, praktiseerides kutsenimetuse “Advokat” 
all (s.o jurist/advokaat/vandeadvokaat) või EMP (Euroopa 
Majanduspiirkond) juristina vastavalt päritolumaa 
kutsenimetusele.
17 
CY, MT: piiranguteta 
 1) FR, PT, SI: piiranguteta õigusdokumentide 
koostamise osas. 
DK: õigusteenuste turustamise õigus on juristidel, 
kes omavad tegevusluba Taanis ja Taanis registreeritud õigusbüroodel.  
SE: piiranguteta, praktiseerides kutsenimetuse 
“Advokat” all (s.o jurist/ advokaat/vandeadvokaat) või EMP (Euroopa Majanduspiirkond) juristina 
vastavalt päritolumaa kutsenimetusele.
18 
EE: piiranguteta CPC 861 osas erinevalt CPC 
86190.  
AT: välismaalastest õigusteenuste osutajatelt 
nõutakse nende päritolumaa advokatuuri liikmesust. Nad võivad kasutada oma 
kutsenimetust üksnes viidates registreerimiskohale 
päritolumaal. CY, MT: piiranguteta 
  
 2) CY, MT: piiranguteta 2) CY, MT: piiranguteta  
 3) DE: juurdepääsu suhtes kohaldatakse advokatuuri 
liikmesuse nõuet vastavalt “Föderaalsele 
Advokaadiseadusele”, milles nõutakse asutamist ning 3) DK: õigusteenuste turustamise õigus on Taanis 
registreeritud õigusbüroodel. Üksnes juristid, kes 
omavad tegevusluba Taanis, ja Taanis FR: vastuvõtva 
liikmesriigi õigus ja 
rahvusvaheline õigus 
                                                 
17 Välismaalastest juristid võivad piiranguteta osutada õigusnõustamisteenuseid, kui nad ei tegutse kutsenimetuse “Advokat” all  ega EMP advokaadina oma 
päritolumaa kutsenimetuse all. 
18 Juurdepääs nende kutsealade puhul on reguleeritud Prantsusmaa 31. detsembri 1990. aasta seadusega nr 90-1259, millega avatak se juurdepääs tervele reale õiguse ja 
õigusemõistmisega seotud tegevustele. 
 
ET 43   ET mida piiratakse üksnes eraettevõttele või 
partnerettevõttele. 
 FR: osutatakse üksnes SELi (anonyme, à responsabilité 
limitée ou en commandite par actions ) või SCP kaudu. 
FIN: et osutada õigusteenuseid üldadvokatuuri liikmena, 
nõutakse EMP (Euroopa Majanduspiirkond) liikmesriigi 
kodakondsust. 
AT, CY, MT: piiranguteta. registreeritud õigusbürood võivad omada aktsiaid 
Taani õigusbüroos. Üksnes juristid, kes omavad 
tegevusluba Taanis võivad istuda üldkogus ja osaleda Taani õigusbüroo juhatuse tegevuses. 
AT, CY, MT: Piiranguteta  
CZ: Juristidelt ja kaubandusadvokaatidelt Tšehhi 
õiguse alal nõutakse kõrghariduse omandamist 
Tšehhi ülikoolides.  
 (sealhulgas EÜ õigus) 
on avatud seadusega 
reguleeritud õiguse ja õigusemõistmisega 
seotud kutsealade 
liikmetele. 
 CZ: piirangud puuduvad välisriikide õiguse osas. 
Vastuvõtva liikmesriigi õigusega seotud tegevuste puhul 
on nõutav Tšehhi advokatuuri või Tšehhi Kaubandusadvokaatide Koja liikmesus. 
EE: puudub CPC 86190 osas. Piiranguteta CPC 861 osas, 
v.a CPC 86190. Kaubanduslik kohalolek üksnes eraettevõtjal või piiratud vastutusega õigusbüroodel, mille 
puhul on vajalik advokatuuri luba. 
Vastavalt advokatuuri põhimäärusele on õigusbüroo 
asutamise õigus üksnes Eesti kodanikel. Advokatuuri 
liikmetele esitatakse järgmi sed nõuded: a) kaheaastane 
töökogemus vandeadvokaadi abina;  b) 
vandeadvokaadieksami sooritamine; c) vähemalt 
kolmeaastast töökogemust vandeadvokaadi vanemabina. Pärast seda on võimalik sooritada vandeadvokaadieksam 
(nõutavad on suurepärased teadmised Eesti õiguses ja 
laitmatu eesti keele valdamine). Notarid osutavad avalik-õiguslikku teenust. Nad nimetatakse justiitsministri poolt. 
HU: kaubanduslik kohalolek partnerluse  kujul koos 
ungari advokaadi (ügyvéd) või õi gusbürooga (ü gyvédi 
iroda) või esindusena. 
LV: piirangud õigusnõustamisel päritoluriigi õiguses ja 
rahvusvahelises avalikus õiguses puuduvad. CPC 861 teenuste jaoks, mis sisaldavad enamat kui nõustamist 
päritolumaa õiguses ja rahvusvahelises avalikus õiguses, 
nõutakse justiitsministri välj astatud tegevusluba ja läti CZ: juristidelt ja kaubandusadvokaatidelt Tšehhi 
õiguse alal nõutakse kõrghariduse omandamist 
Tšehhi ülikoolides. 
EE: puudub CPC 86190 osas. Piiranguteta CPC 861 
osas, erinevalt CPC 86190. 
SI: advokatuuri liikmeks astujatelt, kes ei ole 
Sloveenia kodanikud ja kel on tegevusluba 
praktiseerimiseks mõnes teises liikmesriigis, 
nõutakse tunnistust Sloveenia õiguse tundmise kohta ja laitmatut sloveenia keele valdamist. 
SK: juristidelt ja kaubandusadvokaatidelt Slovakkia 
õiguse alal nõutakse kõrghariduse omandamist 
Slovakkia ülikoolides.  
  
 
ET 44   ET keele oskust. Tegevusloa alusel tegutsev advokaat võib 
osutada kõiki õigusteenuseid, välja arvatud esindamine 
kriminaalmenetluses. Krim inaalmenetluses esindajad 
võivad olla üksnes vandeadvokaadid. 
Kodakondsuse nõue vandeadvok aatidele ja vannutatud 
notaritele. Vandeadvokaadid ja vannutatud notarid peavad olema vähemalt 25aastased, valdama läti keelt, olema 
lõpetanud Läti ülikooli või muu ülikooli, mille 
õigusteaduskonda tunnustatakse võrdsena Läti ülikooli omaga, omama praktilist töökogemust. Vandeadvokaadid 
peavad sooritama eksami vastavalt vandeadvokaatide 
üldkogu ettekirjutustele. Vannutatud notarid peavad 
sooritama eksami vastavalt justiitsministri kehtestatud 
korrale koostöös vannutatud notarite üldkoguga. 
PL: asutamine volituse alusel. Kodakondsuse nõue. 
SI: kaubanduslik kohalolek on lubatud üksnes 
eraettevõtjatel või piiratud vastutusega õigusbürool  
(partnerettevõttel). Partnerluses võivad osaleda üksnes 
tegevusloa alusel tegutsevad juristid. Vastuvõtva 
liikmesriigi õigusega seotud tegevuste puhul nõutakse advokatuuri (" Odvetni{ka zbornica Slovenije ") liikmesust. 
Õigusbüroo asutamisel on vajalik advokatuuri nõusolek. 
Advokatuuri liikmeks astujatelt, kes ei ole Sloveenia kodanikud ja kellel on tegevus luba praktiseerimiseks 
mõnes teises liikmesriigis, nõutakse tunnistust Sloveenia 
õiguse tundmise kohta ja laitmatut sloveenia keele valdamist. Notarid osutavad avalik-õiguslikku teenust.  
Kontsessiooniõigusi võib taotleda tegevusloa alusel. 
SK: Piirangud puuduvad välisriikide õiguse osas. 
Vastuvõtva liikmesriigi õigusega seotud tegevuste osas 
nõutakse Slovakkia advokatuuri või Slovakkia 
Kaubandusadvokaatide Koja liikmesust.  
 
ET 45   ET  SE: õigusteenuste osutamine kutsenimetuse "Advokat" all 
ei ole kõnealuse kutse praktiseerimine koostöös muude 
kutseala esindajatega kui "Advokat" ega piiratud vastutusega äriühinguna (aktsiaselts) lubatud, välja 
arvatud juhul, kui on täidetud teatud tingimused. 
LU: Nõustamisel vastuvõtva liikmesriigi õiguses ja 
rahvusvahelises õiguses
19 kehtib registreerimise nõue 
Luksemburgi Advokatuuris kutsenimetuse "Advocat" all. SE: Õigusteenuste osutamisel kutsenimetuse 
“Advokat” (jurist/advokaat/vandeadvokaat) all 
nõutakse Rootsi advokatuuri liikmesust. Kõnealuse liikmesuse tingimuseks on Rootsi või 
EMP (Euroopa Majanduspiirkond) kodakondsus ja 
elukoht. Kui isik, kes on volitatud kui “Advokat” EMP liikmesriigis, soovib püsivalt tegutseda 
õiguse alal Rootsis päritolumaal registreeritud 
kutsenimetuse all, peab ta end registreerima Rootsi advokatuuri juures.  
 4) Piiranguteta, välja arvatud horisontaaljaotise punktides i 
ja ii märgitu osas ning kus järgitakse järgmisi 
eripiiranguid: 
AT, CY, MT: piiranguteta 
FR: õigusabiga seotud tegevused ja õigusdokumentide 
koostamine põhitegevusena ning avalik-õigusliku sektori jaoks, on lubatud seadusega reguleeritud õiguse ja 
õigusemõistmisega seotud kutsealade
20 liikmetele. 
Eespool nimetatud teenus või b olla ka kõrvalteenuseks 
põhiteenusele, mida osutavad mõne muu reguleeritud 
kutseala liikmed või ametialase kvalifikatsiooniga isikud. 
AT: tarbija nõudel võivad õigusteenuse osutajad jutiselt 
liikuda Austria territooriumil, selleks et osutada 
eriteenust. 
FI: õigusteenuste osutamisel üldadvokatuuri liikmena on 
nõutud EMP (Euroopa Majanduspiirkonna) liikmesriigi 
kodakondsus.  
SE: õigusteenuste osutamis el kutsenimetuse “Advokat” 
all ei ole kõnealuse kutse praktiseerimine koostöös muude 4) Piiranguteta, välja arvatud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii märgitu osas ning kus järgitakse 
järgmisi eripiiranguid: 
DK: õigusteenuste turustamise õigus on 
advokaatidel, kes omavad tegevusluba Taanis. 
Tegevusloa taotlemiseks Taanis nõutakse eksami sooritamist Taani õiguse kohta. 
AT: välismaalastest õigusteenuste osutajatelt 
nõutakse nende päritolumaa advokatuuri liikmesust. Nad võivad kasutada oma 
kutsenimetust, viidates üksnes 
registreerimiskohale päritolumaal.  
SE: õigusteenuste osutamisel kutsenimetuse 
“Advokat” (jurist/advokaat/vandeadvokaat) all nõutakse Rootsi Advokatuuri liikmesust. 
Kõnealuse liikmesuse tingimuseks on Rootsi 
kodakondsus ja elukoht Rootsis. 
CY, MT: piiranguteta  
                                                 
19 Rahvusvaheline õigus hõlmab ka EÜ õigust. 
20 Juurdepääs nende kutsealade puhul on reguleeritud Prantsusmaa 31. detsembri 1990. aasta seadusega nr 90-1259, millega avatak se juurdepääs tervele reale õiguse ja 
õigusemõistmisega seotud tegevustele. 
 
ET 46   ET kutseala esindajatega kui “Advokat” ega piiratud 
vastutusega äriühinguna (aktsiaselts) lubatud, välja 
arvatud juhul, kui on täidetud teatud tingimused. 
LV: CPC 861 teenuste osas, mis sisaldavad enamat kui 
nõustamist päritolumaa õiguses ja rahvusvahelises 
avalikus õiguses, nõutakse justiitsministri väljastatud tegevusluba ja läti keele oskust. Tegevusloa alusel 
tegutsev jurist võib osutada kõiki õigusteenuseid, välja 
arvatud esindamine kriminaalmenetluses. Kriminaalmenetluses võivad esindajad olla üksnes 
vandeadvokaadid. Kodakondsuse nõue 
vandeadvokaatidele ja vannutatud notaritele. 
Vandeadvokaadid ja vannutatud notarid peavad olema 
vähemalt 25aastased, valdama läti keelt, lõpetanud läti ülikooli või muu ülikooli, mille õigusteaduskonda 
tunnustatakse võrdsena läti ülikooli omaga, omama 
praktilist töökogemust. Vandeadvokaadid peavad sooritama eksami vastavalt vandeadvokaatide üldkogu 
ettekirjutustele. Vannutatud notarid peavad sooritama 
eksami vastavalt justiitsministri kehtestatud korrale koostöös vannutatud notarite üldkoguga. 
 Piiranguteta, välja arvatud BE, DE, DK, ES, SE ja UK 
jaoks, kus järgitakse horisontaaljaotise punkti iii, eespool 
nimetatud tingimusi ja järgmisi eripiiranguid: 
BE, DE, DK, ES, SE ja UK: ülikoolikraad ja ametialane 
kvalifikatsioon ning kolmeaastane kogemus asjaomases 
sektoris. 
DE: piiranguteta tegevuste osas, mis on seadusega ette 
nähtud “Rechtsanwalt’is”. 
BE: Nõutakse majandusvajaduste testi, kui füüsilise 
isiku aastane brutopalk on allpool kehtestatud 30 000 
euro suurust miinimumi.  Piiranguteta, välja arvatud BE, DE, DK, ES, SE ja UK 
jaoks, kus järgitakse horisontaaljaotise punkti iii 
DK: õigusteenuste turustamise õigus on advokaatidel, 
kes omavad tegevusluba Taanis. Tegevusloa 
taotlemiseks Taanis nõutakse eksami sooritamist 
Taani õiguse kohta.  
SE: õigusteenuste osutamisel kutsenimetuse 
"Advokat" (jurist/advokaat/vandeadvokaat ) all 
nõutakse Rootsi advokatuuri liikmesust. Kõnealuse liikmesuse tingimuseks on Rootsi kodakondsus ja 
elukoht Rootsis.  
b) 
Majandusarvestusteenused 
(CPC 86212 v.a 1) CY, FR, HU, IT, MT, SI: piiranguteta  
2) Puudub 1) FR, IT, MT, SI: piiranguteta 
AT: puudub esindus pädevate võimuorganite ees.   
 
ET 47   ET auditeerimisteenused, 
86213, 86219) 2) Puudub 
 3) DE: osutamine “GmbH & CoKG” ja “EWIV” kaudu on 
keelatud. 
 FR: osutamine üksnes SELi ( anonyme, à responsabilité 
limitée ou en commandite par actions ) või SCP kaudu. 
 PT: osutamine üksnes kutsealase institutsiooni kaudu. 
 IT: juurdepääs üksnes füüsilistel isikutel. On lubatud 
füüsiliste isikute poolt moodustatud kutseliidud (mitte 
korporatsioonid).  
 AT: välismaalastest raamatupidajate (kes peavad olema 
volitatud vastavalt oma asukohariigi seadustele) 
osalemine aktsiakapitalis ja nende osakud äritegevuse 
tulemustes, mis kuuluvad mõnele Austria juriidilisele 
isikule, ei või ületada 25 protsenti; käesolev tingimus kehtib üksnes nende isikute suhtes, kes ei ole Austria 
kutseorgani liikmed. 
 CY: juurdepääs on piiratud füüsilistele isikutele, kes on 
saanud volituse rahandusministeeriumist. Volituse puhul 
kohaldatakse majandusvajaduste testi. Kõnealuseid 
kriteeriume kohaldatakse analoogselt 
välisinvesteeringutele antavate lubade suhtes (loetletud 
horisontaaljaotises), sest need kehtivad käesoleva 
allsektori suhtes, kusjuures alati arvestatakse tööhõive olukorraga käesolevas allsektoris. On lubatud füüsiliste 
isikute moodustatud kutseliidud (partnerlus). Juriidilise 
isiku õigustega liit ei ole lubatud. 
 LV: aktsiate omanikul või ettevõtte juhil peab olema 
vannutatud audiitori kvalifikatsioon Lätis. Vannutatud 
audiitoriteks võivad olla vähemalt 25aastased isikud, kes: 
a) omavad ülikoolikraadi majanduses või muul erialal, olles sooritanud eksami majanduse põhialustes; b) 
omavad vähemalt kolmeaastast auditeerimiskogemust, 
mida tunnustab Läti Vannutatud Audiitorite Liit; c) on sooritanud kvalifikatsioonieksami ja omandanud 
vannutatud audiitori tegevusloa vastavalt Läti Vannutatud 
Audiitorite Liidu nõuetele ; d) omavad laitmatut 3) DK: välismaalastest audiitorid võivad sõlmida 
partnerkokkuleppe Taani riigi poolt volitatud 
audiitoritega pärast loa hankimist Taani kaubandus- ja ettevõtlusametilt.  
 
ET 48   ET reputatsiooni. 
SI: kaubanduslik kohalolek juriidilise isiku kujul. 
 4) Piiranguteta, välja arvatud horisontaaljaotise punktides i 
ja ii märgitu osas ning kus järgitakse järgmisi eripiiranguid: 
FR: väljaspool EÜd kutseliselt tegevatele isikutele võib 
lubada osutada teenuseid majandus-, rahandus- ja 
eelarveministri otsuse alusel kokkuleppel välisministriga. 
Elukohanõue ei või ületada viit aastat. 
IT: elukoha tingimus “Ragionieri-Periti commerciali” 
jaoks. 
DK: elukoha nõue, kui Taani kaubandus- ja 
ettevõtlusamet ei ole sätestanud teisiti. 
AT: tarbija nõudel võivad raamat upidajad ajutiselt liikuda 
Austria territooriumil, sell eks et osutada eriteenust. 
Reeglina nõutakse raamatupidamisteenust osutatavatelt 
füüsilistelt isikutelt Austrias asuvat kutseala keskust 
(kaubanduslikku kohalolekut).  Puudub esindus pädevate 
võimuorganite ees. 
LV: aktsiate omanikul või ettevõtte juhil peab olema 
vannutatud audiitori kvalifikatsioon Lätis. Vannutatud 
audiitoriteks võivad olla vähemalt 25aastased isikud, kes: 
a) omavad ülikoolikraadi majanduses või muul erialal, 
olles sooritanud eksami majanduse põhialustes; b) 
omavad vähemalt kolmeaastast auditeerimiskogemust, mida tunnustab Läti Vannutatud Audiitorite Liit; c) on 
sooritanud kvalifikatsioonieksami ja omandanud 
vannutatud audiitori tegevusloa vastavalt Läti Vannutatud Audiitorite Liidu nõuetele ; d) omavad laitmatut 
reputatsiooni. 
SI: piirangud füüsilistele is ikutele, kes töötavad 
palgatöötajana üksnes juriidilise isiku juures.  4) Piiranguteta, välja arvatud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii märgitu osas ning kus järgitakse järgmisi eripiiranguid: 
DK, IT: Elukoha nõue. 
SI: piiranguteta, välja arvatud nii, nagu on osutatud 
börsiteadetes.  
 Piiranguteta, välja arvatud AT, BE, DE, DK, ES, LU, NL, 
UK, SE jaoks, kus järgitakse horisontaaljaotise punkti iii,  Piiranguteta, välja arvatud AT, BE, DE, DK, ES, 
LU, NL, UK, SE jaoks, kus järgitakse  
 
ET 49   ET eespool nimetatud tingimusi ja järgmisi eripiiranguid: 
AT, BE, DE, DK, ES, NL, UK, SE: ülikoolikraad ja 
ametialane kvalifikatsioon ning kolmeaastane kogemus asjaomases sektoris. 
AT: eksamineerimine Austria kutseorganis. Tööandja 
peab olema asjaomase kutseorgani liige asukohariigis, kus selline asutus on olemas. 
BE: nõutakse majandusvajaduste testi, kui füüsilise isiku 
aastane brutopalk on allpool kehtestatud 30 000 euro miinimumi.  
DE: piiranguteta tegevuste jaoks, mis on seadusega ette 
nähtud “Wirtschaftsprüfer’is”. 
LV: aktsiate omanikul või ettevõtte juhil peab olema 
vannutatud audiitori kvalifikatsioon Lätis. Vannutatud audiitoriteks võivad olla vähemalt 25aastased isikud, kes: 
a) omavad ülikoolikraadi majanduses või muul erialal, 
olles sooritanud eksami majanduse põhialustes; b) omavad vähemalt kolmeaastast auditeerimiskogemust, 
mida tunnustab Läti Vannutatud Audiitorite Liit; c) on 
sooritanud kvalifikatsioonieksami ja omandanud vannutatud audiitori tegevusloa vastavalt Läti Vannutatud 
Audiitorite Liidu nõuetele ; d) omavad laitmatut 
reputatsiooni.  
SI: piirangud füüsilistele isikutele, kes töötavad 
palgatöötajana üksnes juriidilise isiku juures. horisontaaljaotise punkti iii. 
b) Auditeerimisteenused*21 
(CPC 86211 ja 86212 v.a 
majandusarvestusteenused) 1) AT, BE, CY, DE, DK, ES, FR, FI, HU, IT, IE, LU, LT, 
MT, NL, PT, SE, SI, UK: piiranguteta 
 LT: puudub, välja arvatud audiitori aruanne, mis peab 1) AT, BE, DE, DK, ES, FR, FI, IT, IE, LU, LT, MT, 
NL, PT, SE, SI, UK: piiranguteta 
 LT: puudub, välja arvatud audiitori aruanne, mis  
                                                 
* Selgitav märkus: võttes arvesse fakti, et mis tahes auditeerimis tegevuseks on vajalik kaubanduslik kohalolek, on piiriülene t egutsemisviis piiranguteta. Riiklikud 
kutseühingud võivad tunnustada üksnes registrisse kantud dipl omeeritud audiitoreid. Kõnealuse teenuse osutamise eeltingimuseks on nõusolek. 
21 SI: vastavalt Sloveenia seadusele on auditeerimisteenused äriühingute aga mitte füüsiliste isikute pädevuses. 
 
ET 50   ET valmima koostöös audiitoriga, kes on volitatud 
praktiseerima Leedus. 
2) Puudub peab valmima koostöös audiitoriga, kes on 
volitatud praktiseerima Leedus. 
2) Puudub 
 3) BE: osutamine SA ja Société en commandite kaudu on 
keelatud. 
 DE: osutamine GmbH & CoKG ja EWIV kaudu on 
keelatud. 
 FR: seaduses ettenähtud audit ite jaoks: osutatakse iga liiki 
äriühingute kaudu, välja arvatud SNC, SCS ja 
harukontorite kaudu. 
 PT: osutamine üksnes kutseliidu kaudu. 
 IE: osutamine üksnes partnerluse kaudu. 
 IT: kättesaadav Ragionieri-Periti commerciali ja Dottori 
commerciali kaudu; juurdepääs on piiratud üksnes 
füüsilistele isikutele. On l ubatud füüsiliste isikute poolt 
moodustatud kutseliidud (mitte korporatsioonid). 
FI: vähemalt üks audiitoritest Soome piiratud vastutusega 
äriühingus peab olema EMP (Euroopa Majanduspiirkond) 
liikmesriigi alaline elanik või volitatud audiitorfirma. 
SE: üksnes EMPs kinnitatud audiitoritel on õigus osutada 
auditeerimisteenuseid õiguslikel alustel kindlate 
juriidiliste isikute juures nagu piiratud vastutusega 
äriühingud. Üksnes kõnealused isikud võivad olla aktsiate 
omanikud või moodustada partnerettevõtte, mis praktiseerib nõuetele vastavat auditeerimist (riigi 
huvides). Kinnituse taotlemisel on vajalikud eksami 
sooritamine EMPs, töökogemus ja elukoht  
AT: välismaalastest audiitorite (kes peavad olema 
volitatud vastavalt oma asukohariigi seadustele) 3) DK: välismaalastest audiitorid võivad sõlmida 
partnerkokkuleppe Taani riigi poolt volitatud 
audiitoritega pärast loa hankimist Taani 
Kaubandus- ja Ettevõtluskojalt. 
SE: nõutakse alalist elukohta EMPs (Euroopa 
Majanduspiirkond) ja eksami sooritamist 
Rootsis.
22 
  
                                                 
22 Tunnustatakse välisriigi eksameid ja samaväärset pädevust andvat kogemust. 
 
ET 51   ET osalemine aktsiakapitalis ja nende osakud äritegevuse 
tulemustes, mis kuuluvad mõnele Austria juriidilisele 
isikule, ei või ületada 25 protsenti; käesolev tingimus kehtib üksnes nende isikute suhtes, kes ei ole Austria 
kutseorgani liikmed. 
CY: juurdepääs on piiratud füüsilistele isikutele, kes on 
saanud volituse Rahandusministeeriumist. Volituse puhul 
kohaldatakse majandusvajaduste testi. Kõnealuseid 
kriteeriume kohaldatakse analoogselt välisinvesteeringutele antavate lubade suhtes (loetletud 
horisontaaljaotises), sest need kehtivad käesoleva 
allsektori suhtes, kusjuures alati arvestatakse tööhõive 
olukorraga käesolevas allsektoris. On lubatud füüsiliste 
isikute moodustatud kutseliidud (partnerlus). Juriidilise isiku õigustega liit ei ole lubatud.  
CZ: auditeerimisteenuseid võivad osutada füüsilised või 
juriidilised isikud, kes on registreeritud Audiitorite Koja registris. Juriidiliste isikute puhul on vähemalt 60% 
aktsiakapitalist või hääleõigusest reserveeritud Tšehhi 
kodanikele. 
LV: aktsiate omanikul või ettevõtte juhil peab olema 
vannutatud audiitori kvalifikatsioon Lätis. Vannutatud 
audiitoriteks võivad olla vähemalt 25aastased isikud, kes: a) omavad ülikoolikraadi majanduses või muul erialal, 
olles sooritanud eksami majanduse põhialustes; b) 
omavad vähemalt kolmeaastast auditeerimiskogemust, mida tunnustab Läti Vannutatud Audiitorite Liit; c) on 
sooritanud kvalifikatsioonieksami ja omandanud 
vannutatud audiitori tegevusloa vastavalt Läti Vannutatud Audiitorite Liidu nõuetele ; d) omavad laitmatut 
reputatsiooni.  
LT: puudub, välja arvatud asjaolu, et vähemalt 75% 
aktsiatest peab kuuluma audiitoritele või 
audiitorfirmadele. Asutamine on lubatud iga liiki äriühingute kaudu, välja arvatud aktsiaselts (AB). 
Kvalifikatsiooninõuded, mis esitatakse kõnealustele 
 
ET 52   ET audiitoritele või audiitorfirmadele nende asukohariigis, ei 
tohi olla madalamad kui Leedus. 
PL: kodakondsuse nõue. Välism aalastest audiitorid 
võivad praktiseerida pärast oma kvalifikatsiooni 
kinnitamist. 
SI: kaubanduslik kohalolek juriidilise isiku kujul. 
Välismaalastest isikute osa audiitorfirmades ei tohi 
ületada 49% aktsiakapitalist. Osutatakse üksnes 
audiitorfirmade kaudu. 
SK: auditeerimisteenuseid võivad osutada füüsilised või 
juriidilised isikud, kes on registreeritud Audiitorite Koja 
registrisse. Juriidiliste isikute puhul on vähemalt 60% 
aktsiakapitalist või hääleõigusest reserveeritud Slovakkia 
kodanikele. 
 4) Piiranguteta, välja arvatud horisontaaljaotise punktides i 
ja ii märgitu osas ning kus järgitakse järgmisi eripiiranguid: 
 DK: elukoha tingimus, kui Taani kaubandus- ja 
ettevõtlusamet ei ole sätestanud teisiti.  
 ES: elukoha nõue 
 EL: kodakondsustingimused di plomeeritud audiitoritele. 
 ES: audiitorfirmad: haldajad, direktorid ja äriühingute 
partnerid, kelle suhtes ei ke hti EMÜ kaheksanda direktiivi 
äriühinguõiguse sätted, peavad täitma elukoha tingimuse. 4) Piiranguteta, välja arvatud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii märgitu osas ning kus järgitakse järgmisi eripiiranguid: 
 DK: elukoha nõue. 
 IT, PT: elukoha nõue üksikisikutest audiitoritele.  SE: nõutakse alalist elukohta EMPs (Euroopa 
Majanduspiirkond) ja eksami sooritamist 
Rootsis.
23 
 SI: piiranguteta, välja arvatud nii, nagu on osutatud börsiteadetes.  
  IT: elukoha nõue “Ragionieri-Periti commerciali” jaoks. 
Audiitorfirmad: haldajad ja audiitorid società di revisions , 
kelle suhtes ei kehti EM Ü kaheksanda direktiivi 
äriühinguõiguse sätted, peavad täitma elukoha tingimuse.  
FI: vähemalt üks audiitoritest Soome piiratud vastutusega   
                                                 
23 Tunnustatakse välisriigi eksameid ja samaväärset pädevust andvat kogemust. 
 
ET 53   ET äriühingus peab olema EMP (Euroopa Majanduspiirkond) 
liikmesriigi alaline elanik või volitatud audiitorfirma. 
SE: üksnes EMPs kinnitatud audiitoritel on õigus osutada 
auditeerimisteenuseid õiguslikel alustel kindlate 
juriidiliste isikute juures nagu piiratud vastutusega äriühingud. Üksnes kõnealused isikud võivad olla aktsiate 
omanikud või moodustada partnerettevõtte, mis 
praktiseerib nõuetele vastavat auditeerimist (riigi huvides). 
LV: aktsiate omanikul või ettevõtte juhil peab olema 
vannutatud audiitori kvalifikatsioon Lätis. Vannutatud 
audiitoriteks võivad olla vähemalt 25aastased isikud, kes: 
a) omavad ülikoolikraadi majanduses või muul erialal, 
olles sooritanud eksami majanduse põhialustes; b) 
omavad vähemalt kolmeaastast auditeerimiskogemust, mida tunnustab Läti Vannutatud Audiitorite Liit; c) on 
sooritanud kvalifikatsioonieksami ja omandanud 
vannutatud audiitori tegevusloa vastavalt Läti Vannutatud Audiitorite Liidu nõuetele ; d) omavad laitmatut 
reputatsiooni. 
PL: kodakondsuse nõue. Välism aalastest audiitorid 
võivad praktiseerida pärast oma kvalifikatsiooni 
kinnitamist. 
SI: piirangud füüsilistele is ikutele, kes töötavad 
palgatöötajana üksnes juriidilise isiku juures. 
 Piiranguteta, välja arvatud BE, DE, DK, ES jaoks, kus 
järgitakse horisontaaljaotise punkti iii, eespool nimetatud 
tingimusi ja järgmisi eripiiranguid: 
BE, DE, DK, ES: ülikoolikraad ja ametialane 
kvalifikatsioon ning kolmeaastane kogemus asjaomases 
sektoris. 
BE: nõutakse majandusvajaduste testi, kui füüsilise isiku 
aastane brutopalk on allpool kehtestatud 30 000 euro  Piiranguteta, välja arvatud BE, DE, DK, ES jaoks, 
kus järgitakse horisontaaljaotise punkti iii  
 
ET 54   ET miinimumi. 
DE: piiranguteta tegevuste jaoks, mis on seadusega ette 
nähtud “Wirtschaftsprüfer’is”. 
b) 
Raamatupidamisteenused 
(CPC 86220) 1) CY, FR, HU, IT, MT, SI: piiranguteta  
2) Puudub 1) FR, IT, MT, SI: piiranguteta  
 AT: puudub esindus pädevate võimuorganite ees 
2) Puudub  
 3) FR: osutatakse üksnes SELi ( anonyme, à responsabilité 
limitée ou en commandite par actions ) või SCP kaudu. 
IT: juurdepääs üksnes füüsilistel isikutel. On lubatud 
füüsiliste isikute poolt moodustatud kutseliidud (mitte korporatsioonid). 
AT: välismaalastest raamatup idajate (kes peavad olema 
volitatud vastavalt oma asukohariigi seadustele) 
osalemine aktsiakapitalis ja nende osakud äritegevuse tulemustes, mis kuuluvad mõnele Austria juriidilisele 
isikule, ei või ületada 25 protsenti; käesolev tingimus 
kehtib üksnes nende isikute suhtes, kes ei ole Austria kutseorgani liikmed. 
CY: juurdepääs üksnes füüsilistel isikutel, kes on saanud 
volituse Rahandusministeeriumist. Volituse puhul 
kohaldatakse majandusvajaduste testi. Kõnealuseid 
kriteeriume kohaldatakse analoogselt välisinvesteeringutele antavate lubade suhtes (loetletud 
horisontaaljaotises), sest need kehtivad käesoleva 
allsektori suhtes, kusjuures alati arvestatakse tööhõive olukorraga käesolevas allsektoris. On lubatud füüsiliste 
isikute poolt moodustatud kutseliidud (partnerlus). 
Juriidilise isiku õigustega liit ei ole lubatud. 
LV: aktsiate omanikul või ettevõtte juhil peab olema 
vannutatud audiitori kvalifikatsioon Lätis. Vannutatud 
audiitoriteks võivad olla vähemalt 25aastased isikud, kes: 
a) omavad ülikoolikraadi majanduses või muul erialal, 3) Puudub  
 
ET 55   ET olles sooritanud eksami majanduse põhialustes; b) 
omavad vähemalt kolmeaastast auditeerimiskogemust, 
mida tunnustab Läti Vannutatud Audiitorite Liit; c) on sooritanud kvalifikatsioonieksami ja omandanud 
vannutatud audiitori tegevusloa vastavalt Läti Vannutatud 
Audiitorite Liidu nõuetele ; d) omavad laitmatut 
reputatsiooni. 
SI: kaubanduslik kohalolek juriidilise isiku kujul.  
 4) Piiranguteta, välja arvatud horisontaaljaotise punktides i 
ja ii märgitu osas ning kus järgitakse järgmisi eripiiranguid: 
 FR: väljaspool EÜd kutseliselt tegevatele isikutele võib 
lubada osutada teenuseid majandus-, rahandus- ja eelarveministri otsuse alusel kokkuleppel välisministriga. 
Elukohanõue ei või ületada viit aastat. 
 IT: elukohatingimus “Ragionieri-Periti commerciali” 
jaoks. 
 AT: tarbija nõudel võivad raamatupidajad ajutiselt 
liikuda Austria territooriumil, selleks et osutada eriteenust; siiski, reeglina nõutakse 
raamatupidamisteenust osutatavatelt füüsilistelt isikutelt 
Austrias asuvat kutseala keskust (kaubanduslikku 
kohalolekut). 
 LV: aktsiate omanikul või ettevõtte juhil peab olema 
vannutatud audiitori kvalifikatsioon Lätis. Vannutatud 
audiitoriteks võivad olla vähemalt 25aastased isikud, kes: 
a) omavad ülikoolikraadi majanduses või muul erialal, olles sooritanud eksami majanduse põhialustes; b) 
omavad vähemalt kolmeaasta st auditeerimiskogemust, 
mida tunnustab Läti Vannutatud Audiitorite Liit; c) on sooritanud kvalifikatsioonieksami ja omandanud 
vannutatud audiitori tegevusloa vastavalt Läti 4) Piiranguteta, välja arvatud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii märgitu osas ning kus järgitakse järgmisi eripiiranguid: 
IT: elukohanõue “Ragionieri-Periti commerciali” 
jaoks. 
PT: elukohanõue.  
 
ET 56   ET Vannutatud Audiitorite Liidu nõuetele; d) omavad 
laitmatut reputatsiooni. 
 SI: piirangud füüsilistele isikutele, kes töötavad 
palgatöötajana üksnes juriidilise isiku juures.  
  Piiranguteta, välja arvatud AT, BE, DE, DK, ES, LU, 
NL, UK, SE jaoks, kus järgitakse horisontaaljaotise 
punkti iii ja järgmisi eripiiranguid: 
 AT, BE, DE, DK, ES, NL, UK, SE: ülikoolikraad ja 
ametialane kvalifikatsioon ning kolmeaastane kogemus 
asjaomases sektoris. 
 AT: eksamineerimine Austria kutseorganis. Tööandja 
peab olema asjaomase kutseorgani liige asukohariigis, 
kus selline asutus on olemas. 
 BE: nõutakse majandusvaja duste testi, kui füüsilise 
isiku aastane brutopalk on allpool kehtestatud 30 000 
euro miinimumi.  
 DE: piiranguteta tegevuste jaoks, mis on seadusega ette 
nähtud “Wirtschaftsprüfer’is”. Piiranguteta, välja arvatud AT, BE, DE, DK, ES, 
LU, NL, UK, SE jaoks, kus järgitakse 
horisontaaljaotise punkti iii 
  
c) Maksualase nõustamise 
teenused (CPC 863 v.a 
esindamine kohtutes) 1) FR: piiranguteta, välja arvatud õigusdokumentide 
koostamine.  
CY: maksuagentidel peab olema nõuetekohane volitus 
Rahandusministeeriumilt. Volituse andmisel rakendatakse 
majandusvajaduste testi. 1) FR: piiranguteta juriidiliste dokumentide 
koostamise osas. 
AT: puudub esindus pädevate võimuorganite ees.  
 2) Puudub 2) Puudub  
 3) IT: juurdepääs üksnes füüsilistel isikutel. On lubatud 
füüsiliste isikute moodusta tud kutselii dud (mitte 
korporatsioonid). 
FR: osutatakse üksnes SELi ( anonyme, à responsabilité 
limitée ou en commandite par actions ) või SCP kaudu. 
AT: välismaalastest maksunõusta jate (kes peavad olema 3) Puudub  
 
ET 57   ET volitatud vastavalt oma asukohariigi seadustele) 
osalemine aktsiakapitalis ja nende osakud äritegevuse 
tulemustes, mis kuuluvad mõnele Austria juriidilisele isikule, ei või ületada 25 protsenti; käesolev tingimus 
kehtib üksnes nende isikute suhtes, kes ei ole Austria 
kutseorgani liikmed. 
CY: juurdepääs üksnes füüsilistel isikutel, kes on saanud 
volituse Rahandusministeerium ist. Volituse andmisel 
kohaldatakse majandusvajaduste testi. Kõnealuseid 
kriteeriume kohaldatakse analoogselt 
välisinvesteeringutele antavate lubade suhtes (loetletud 
horisontaaljaotises), sest need kehtivad käesoleva 
allsektori suhtes, kusjuures alati arvestatakse tööhõive olukorraga käesolevas allsektoris. On lubatud füüsiliste 
isikute poolt moodustatud kutseliidud (partnerlus). 
Juriidilised isikud ei ole lubatud. 
CZ, SK: maksualaseid teenuseid võivad osutada 
füüsilised või juriidilised isikud, kes on registreeritud 
Maksukonsultantide Koja või Aud iitorite Koja registris.  
 4) Piiranguteta, välja arvatud horisontaaljaotise punktides i ja 
ii märgitu osas ning kus järgitakse järgmisi eripiiranguid: 
FR: õigusabiga seotud tegevused ja õigusdokumentide 
koostamine põhitegevusena ning avalik-õigusliku sektori 
jaoks, on reserveeritud seadusega reguleeritud õiguse ja õigusemõistmisega seotud kutsealade
24 liikmetele. 
Eespool nimetatud teenus või b olla ka kõrvalteenuseks 
põhiteenusele, mida osutavad mõne muu reguleeritud kutseala liikmed või ametialase kvalifikatsiooniga isikud. 
IT: elukoha tingimus “Ragionieri-Periti commerciali” 
jaoks. 4) Piiranguteta, välja arvatud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii märgitu osas ning kus järgitakse 
järgmisi eripiiranguid: 
 IT, PT: elukohanõue   
                                                 
24 Juurdepääs nende kutsealade puhul on reguleeritud Prantsusmaa 31. detsembri 1990. aasta seadusega nr 90-1259, millega avatak se juurdepääs tervele reale õiguse ja 
õigusemõistmisega seotud teenustele. 
 
ET 58   ET AT: tarbija nõudel võivad maksunõustajad ajutiselt 
liikuda Austria territooriumil, selleks et osutada 
eriteenust; siiski nõutakse reeglina maksustamisteenust osutatavatelt füüsilistelt isikutelt Austrias asuvat kutseala 
keskust (kaubanduslikku kohalolekut). 
HU: püsiva elukoha nõue 
 Piiranguteta, välja arvatud AT, BE, DE, DK, ES, LU, NL, 
UK, SE jaoks, kus järgitakse horisontaaljaotise punkti iii 
ja järgmisi eripiiranguid: 
AT, BE, DK, ES, NL, UK, SE: ülikoolikraad ja 
ametialane kvalifikatsioon ning kolmeaastane kogemus 
asjaomases sektoris. 
AT: eksamineerimine Austria kutseorganis. Tööandja 
peab olema asjaomase kutseorgani liige asukohariigis, kus 
selline asutus on olemas. 
DE: piiranguteta, välja arvatud välisriigi maksuseadusega 
seotud nõustamisteenuste jaoks, kus nõutakse 
ülikoolikraadi ja ametialast kvalifikatsiooni ning 
kolmeaastast ametialast kogemust asjaomases sektoris.  Piiranguteta, välja arvatud AT, BE, DE, DK, ES, 
LU, NL, UK, SE puhul, kus järgitakse 
horisontaaljaotise punkti iii.  
d) Arhitektuuriteenused 
 (CPC 8671)1) BE, CY, EL, IT, MT, PT, PL, SI: piiranguteta. 1) BE, CY, EL, IT, MT, PT, PL: piiranguteta. 
 DE: välismaalt osutatud teenustele rakendatakse 
eranditult teenustasusid ja  rahalisi tasusid vastavalt 
riiklikule korrale. 
 AT: puudub planeerimisteenuste osas  
 2) Puudub 
3) ES: juurdepääs üksnes füüsilistel isikutel. 
FR: osutatakse üksnes SELi ( anonyme, à responsabilité 
limitée ou en commandite par actions ) või SCP kaudu. 
IT, PT: juurdepääs üksnes füüsilistel isikutel. On lubatud 
füüsiliste isikute poolt moo dustatud kutseliidud (mitte 
korporatsioonid). 2) Puudub 
3) Puudub  
 
ET 59   ET CZ: nõutakse Tšehhi Arhitektide Koja luba. Tunnustada 
võib välismaal väljastatud analoogsete institutsioonide 
luba. Füüsilised ja juriidilised isikud võivad osutada 
arhitektuuriteenuseid üksnes täieõiguslike arhitektide kaudu. Kodakondsuse ja alalise elukoha nõue, millest 
võib teha ka erandeid. 
LV: nõutakse kolmeaastast kogemust Lätis 
projekteerimise valdkonnas ja ülikoolikraadi, et saada tegevusluba, mis võimaldaks tegutseda ärialal koos täieliku õigusliku vastutusega ja projekti allkirjaõigusega.  
SK: nõutakse Slovakkia arhitektide koja luba. Võib 
tunnustada välismaal väljastatud analoogsete 
institutsioonide luba. Füüsilised ja juriidilised isikud 
võivad osutada arhitektuuriteenuseid üksnes täieõiguslike 
arhitektide kaudu. Kodakondsuse ja alalise elukoha nõue, millest võidakse teha ka erandeid. 
 4) Piiranguteta, välja arvatud horisontaaljaotise punktides i ja 
ii märgitu osas ning kus järgitakse järgmisi eripiiranguid: 
EL: kodakondsustingimus. 
HU: alalise elukoha nõue 4) Piiranguteta, välja arvatud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii märgitu osas ning kus järgitakse 
järgmisi eripiiranguid: 
 BE, DE: kolmanda riigi poolt kutsenimetust 
omavate ametialase kvali fikatsiooniga isikute 
kasutamine on võimalik üksnes vastastikusel 
kokkuleppel või BE jaoks kuningliku dekreediga 
kehtestatud erivolituse alusel. 
 IT: elukohanõue.  
 Piiranguteta, välja arvatud BE, DE, DK, ES, EE, LU, NL, 
UK, SE puhul, kus järgitakse horisontaaljaotise punkti iii ja järgmisi eritingimusi: 
BE, DE, DK, NL, UK, SE: ülikoolikraad ja ametialane 
kvalifikatsioon ning kolmeaastased kogemused 
asjaomases sektoris. 
EE: ülikoolikraad ja viieaastane töökogemus asjaomases 
valdkonnas. 
BE: nõutakse majandusvajaduste testi kui füüsilise isiku  Piiranguteta, välja arvatud BE, DE, DK, ES, EE, 
LU, NL, UK, SE puhul, kus järgitakse horisontaaljaotise punkti iii ja järgmisi tingimusi: 
 DE: kolmanda riigi poolt kutsenimetust omavate 
ametialase kvalifikatsiooniga isikute kasutamine 
on võimalik üksnes vastastikusel kokkuleppel 
 DE: välismaalt osutatud teenustele rakendatakse 
eranditult teenustasusid ja  rahalisi tasusid vastavalt 
riiklikule korrale  
 
ET 60   ET aastane brutopalk on allpool kehtestatud 30 000 euro 
suurust miinimumi. 
ES: akadeemiline ja ametiala ne kvalifikatsioon, mis on 
tunnustatud siseriiklike ametite poolt ning kutseliidu poolt antud tegevusluba. Piiranguteta CPC 86713, 86714, 86719 jaoks.  
e) Inseneriteenused 
 (CPC 8672) 1) CY, EL, IT, MT, PT: piiranguteta. 1) CY, EL, IT, MT, PT: piiranguteta. 
 AT: puudub planeerimisteenuste osas 
SI: puudub planeerimisteenuste osas; plaanide 
esitamisel pädevatele asutustele kinnituse 
saamiseks nõutakse koostööd planeerimisteenuste 
registreeritud pakkujaga   
 2) Puudub 2) Puudub  
 3) ES: juurdepääs üksnes füüsilistel isikutel. 
IT, PT: juurdepääs üksnes füüsilistel isikutel. On lubatud 
füüsiliste isikute moodustatud kutseliidud (mitte 
korporatsioonid). 
CZ: nõutakse Tšehhi Inseneride Koja luba. Võib tunnustada 
välismaal väljastatud analoogsete institutsioonide luba. 
Füüsilised ja juriidilised isikud võivad osutada 
inseneriteenuseid üksnes täieõiguslike inseneride kaudu. Kodakondsuse ja alalise elukoha nõue, millest võidakse teha 
ka erandeid. 
SK: nõutakse Slovakkia Inseneride Koja luba. Võib 
tunnustada välismaal väljastatud analoogsete 
institutsioonide luba. Füüsilised ja juriidilised isikud võivad 
osutada inseneriteenuseid üksnes täieõiguslike inseneride kaudu. Kodakondsuse ja alalise elukoha nõue, millest 
võidakse teha ka erandeid. 3) Puudub  
 
ET 61   ET  4) Piiranguteta, välja arvatud horisontaaljaotise punktides i 
ja ii märgitu osas. 4) Piiranguteta, välja arvatud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii märgitu osas ning kus järgitakse 
järgmisi eripiiranguid: 
 IT, PT: elukohanõuded  
  Piiranguteta, välja arvatud BE, DE, DK, ES, EE, NL, UK, 
SE puhul, kus järgitakse horisontaaljaotise punkti iii ja järgmisi eripiiranguid: 
 BE, DE, DK, ES, NL, UK, SE: ülikoolikraad ja 
ametialane kvalifikatsioon ning kolmeaastane kogemus asjaomases sektoris.  
 EE: piiranguteta, välja arvatud kõnealusel elualal 
kutseliselt tegevate isikute jaoks, kus nõutakse 
ülikoolikraadi ja viieaasta st töökogemust asjaomases 
valdkonnas. 
 UK: nõutakse vastavust majandusvajaduste testile. 
 HU: alalise elukoha nõue  Piiranguteta, välja arvatud BE, DE, DK, ES, EE, 
NL, UK, SE puhul, mil järgitakse horisontaaljaotise punkti iii  
f) Komplekssed 
inseneriteenused 
 (CPC 8673) 1) CY, EL, IT, MT, PT: piiranguteta. 1) CY, EL, IT, MT, PT: piiranguteta. 
 AT: puudub planeerimisteenuste osas 
 SI: puudub planeerimisteenuste osas; plaanide 
esitamisel pädevatele asutustele kinnituse 
saamiseks nõutakse koostööd planeerimisteenuste 
registreeritud pakkujaga   
 2) Puudub 2) Puudub  
 3) ES: juurdepääs üksnes füüsilistel isikutel. 
 IT, PT: juurdepääs üksnes füüsilistel isikutel. On lubatud 
füüsiliste isikute poolt moo dustatud kutseliidud (mitte 
korporatsioonid).  
 SK: Nõutakse Slovakkia  Inseneride Koja luba. Võib 
tunnustada välismaal väljastatud analoogsete 
institutsioonide luba. Füüsilised ja juriidilised isikud 3) Puudub  
 
ET 62   ET võivad osutada inseneritee nuseid üksnes täieõiguslike 
inseneride kaudu. Kodakonds use ja alalise elukoha nõue, 
millest võidakse teha ka erandeid. 
 4) Piiranguteta, välja arvatud horisontaaljaotise punktides i ja 
ii märgitu osas. 4) Piiranguteta, välja arvatud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii märgitu osas ning kus järgitakse 
järgmisi eripiiranguid: 
 IT, PT: Elukoha nõuded   
  Piiranguteta, välja arvatud BE, DE, DK, ES, EE, NL, UK, 
SE puhul, kus järgitakse horisontaaljaotise punkti iii ja järgmisi eripiiranguid: 
 BE, DE, DK, ES, NL, UK, SE: ülikoolikraad ja 
ametialane kvalifikatsioon ning kolmeaastane kogemus 
asjaomases sektoris.  
 EE: piiranguteta, välja arvatud kõnealusel elualal 
kutseliselt tegevate isikute jaoks, kus nõutakse 
ülikoolikraadi ja viieaasta st töökogemust asjaomases 
valdkonnas. 
 UK: nõutakse vastavust majandusvajaduste testile.  Piiranguteta, välja arvatud BE, DE, DK, ES, EE, 
NL, UK, SE puhul, mil järgitakse horisontaaljaotise punkti iii  
g) Linnaplaneerimise ja 
maastikuarhitektuuriteenus
ed 
 (CPC 8674) 1) BE, CY, EL, IT, MT, PT, PL, SI: piiranguteta. 
 HU: piiranguteta maastikuarhitektuuriteenuste osas  1) BE, CY, EL, IT, MT, PT, PL, SI: piiranguteta. 
 AT: puudub planeerimisteenuste osas 
 DE: välismaalt osutatud teenustele rakendatakse 
eranditult teenustasusid ja rahalisi tasusid vastavalt 
riiklikule korrale. 
 HU: piiranguteta maastikuarhitektuuriteenuste 
osas   
 2) HU: piiranguteta maastikuarhitektuuriteenuste osas 2) HU: piiranguteta maastikuarhitektuuriteenuste 
osas   
 
ET 63   ET  3) IT, PT: juurdepääs üksnes füüsilistel isikutel. On lubatud 
füüsiliste isikute moodusta tud kutselii dud (mitte 
korporatsioonid).  
 CZ: nõutakse Tšehhi Arhitektide Koja luba. Võib 
tunnustada välismaal väljastatud analoogsete 
institutsioonide luba. Füüsilised ja juriidilised isikud võivad osutada arhitektuuriteenuseid üksnes täieõiguslike 
arhitektide kaudu. Kodakondsuse ja alalise elukoha nõue, 
millest võidakse teha ka erandeid. 
 HU: piiranguteta maastikuarhitektuuriteenuste osas 
 LV: puudub linnaplaneerimise osas. 
Maastikuarhitektuuriteenuste osas nõutakse kolmeaastast 
kogemust Lätis projekteerimise valdkonnas ja 
ülikoolikraadi, et saada tegevusluba, mis võimaldaks tegutseda ärialal koos täieliku õigusliku vastutusega ja 
projekti allkirjaõigusega.  
 SK: nõutakse Slovakkia Arhitektide Koja luba. Võib 
tunnustada välismaal väljastatud analoogsete 
institutsioonide luba. Füüsilised ja juriidilised isikud 
võivad osutada arhitektuuriteenuseid üksnes täieõiguslike arhitektide kaudu. Kodakondsuse ja alalise elukoha nõue, 
millest võidakse teha ka erandeid. 3) HU: piiranguteta maastikuarhitektuuriteenuste 
osas   
 4) Piiranguteta, välja arvatud horisontaaljaotise punktides i ja 
ii märgitu osas ning kus järgitakse järgmisi eripiiranguid: 
 PT: kodakondsustingimus. 
 HU: linnaplaneerimise osas nõutakse alalist elukohta. 
Piiranguteta maastikuarhitektuuriteenuste osas.  4) Piiranguteta, välja ar vatud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii märgitu osas ning kus järgitakse järgmisi eripiiranguid: 
 BE, DE: kolmandas riigis saadud kutsenimetust 
omavate ametialase kvalifikatsiooniga isikute kasutamine on võimalik üksnes vastastikusel 
kokkuleppel või BE jaoks kuningliku dekreediga 
kehtestatud erivolituse alusel.  
 IT: elukohanõue. 
 HU: piiranguteta maastikuarhitektuuriteenuste  
 
ET 64   ET osas 
  Piiranguteta, välja arvatud BE, DE, DK, ES, EE, NL, UK, 
SE puhul, kus järgitakse horisontaaljaotise punkti iii ja 
järgmisi eripiiranguid: 
 BE, DE, DK, ES, NL, UK, SE: ülikoolikraad ja 
ametialane kvalifikatsioon ni ng kolmeaastased kogemused 
asjaomases sektoris. 
 EE: piiranguteta, välja arvatud kõnealusel elualal 
kutseliselt tegutsevate isikute jaoks, kus nõutakse 
ülikoolikraadi ja viieaasta st töökogemust asjaomases 
valdkonnas. 
UK: nõutakse vastavust majandusvajaduste testile.  Piiranguteta, välja arvatud BE, DE, DK, ES, 
EE, NL, UK, SE puhul, kus järgitakse 
horisontaaljaotise punkti iii ja järgmisi eripiiranguid: 
 DE: kolmandast riigist saadud kutsenimetust 
omavate ametialase kvalifikatsiooniga isikute 
kasutamine on võimalik üksnes vastastikusele kokkuleppel  
 DE: välismaalt osutatud teenustele rakendatakse 
eranditult teenustasusid ja rahalisi tasusid vastavalt riiklikule korrale.  
h) Meditsiini-, hambaravi- 
ja ämmaemandateenused 
 (CPC 9312, 93191*) 1) Kõik liikmesriigid, välja arvatud CZ, HU, LV, LT, PL, 
SE, SI: piiranguteta 
 PL, SE: puudub  CZ, HU, LV, LT, SI: piiranguteta ämmaemandateenuste 
osas. 
2) CY, FI, MT: piiranguteta.  CZ, EE, HU, SI, SK: piiranguteta ämmaemandateenuste 
osas. 1) Kõik liikmesriigid, välja arvatud CZ, HU, LV, LT, 
PL, SE, SI: piiranguteta 
 CZ, HU, LV, LT, SI: piiranguteta 
ämmaemandateenuste osas. 
 PL, SE: puudub 
2) CY, FI, MT: piiranguteta. 
CZ, EE, HU, SI, SK: piiranguteta 
ämmaemandateenuste osas.  
 3) AT: piiranguteta meditsiini- ja hambaraviteenuste osas; 
ämmaemandate osas: juurde pääs üksnes füüsilistel 
isikutel. 
 DE: juurdepääs üksnes füüsilistel isikutel. 
Majandusvajaduste test arstidele ja hambaarstidele, kes on volitatud ravima riiklike kindlustusskeemide liikmeid. 3) AT: piiranguteta meditsiini- ja hambaraviteenuste 
osas  
 CY, EE, FI, MT: piiranguteta 
 CZ, HU, SI, SK: piiranguteta 
ämmaemandateenuste osas.   
                                                 
* Sellega osutatakse, et kõnealune teenus moodustab üksnes ühe osa laiaulatuslikust tegevuste loendist, mille suhtes kohaldatak se CPC registrit. 
29 Juriidilise isiku asutamisel kohaldatakse tervishoiuministri  volitust. Sisenemisel riiklikku tervishoiuteenuste võrgustikku nõutakse Sloveenia Vabariigi 
tervisekindlustusasutuse kontsessiooni. 
 
ET 65   ET Kriteeriumiks on arstide ja hambaarstide nappus antud 
piirkonnas.  
 CY, EE, MT: piiranguteta  CZ, SK: juurdepääs meditsiini- ja hambaraviteenustele on 
piiratud üksnes füüsilistele isikutele. Välismaalastest 
füüsilistelt isikutelt nõutakse  Tervishoiuministeeriumi 
volitust. Piiranguteta ämmaemandateenuste osas. 
 ES: juurdepääs üksnes füüsilistel isikutel. 
 HU: piiranguteta ämm aemandateenuste osas. 
 IT, PT: juurdepääs üksnes füüsilistel isikutel. On lubatud 
füüsiliste isikute poolt moo dustatud kutseliidud (mitte 
korporatsioonid). 
 IE: juurdepääs partnerettevõ tte või üksnes füüsilise isiku 
kaudu. 
 SE: rakendatakse vajaduste testi, et otsustada 
erapraksisega seotud isikute arvu üle, keda toetatakse 
rahaliselt riiklike kindlustusskeemide kaudu. 
 UK: arstide registreerimine riikliku tervishoiuteenistuse 
juures kuulub meditsiinilise tööjõu planeerimise alla. 
 FR: osutatakse üksnes SELi ( anonyme, à responsabilité 
limitée ou en commandite par actions ) või SCP kaudu. 
 LV: puudub ämmaemandateenuste  osas. Meditsiini- ja 
hambaraviteenuste osas kehtib kodakondsuse nõue. Välismaalasest arsti kutsealal praktiseerimiseks nõutakse 
kohaliku tervishoiuasutuse luba, mis antud piirkonnas 
põhineb majandusvajadustel arstid e ja hambaarstide järele. 
 LT: puudub meditsiini- ja hambaraviteenuste osas, välja 
arvatud teenuse pakkumine, mis kuulub volituse alla, 
mille väljastamisel toetutakse tervishoiuteenuse kavale, sõltuvalt vajadusest, mis arvestab rahvaarvuga ja 
olemasolevate meditsiini- ja hambaraviteenustega. 
Ämmaemandateenuste osas juurdepääs üksnes  EE: piiranguteta ämmaemandateenuste osas. 
Piiranguteta meditsiini- ja  hambaraviteenuste osas, 
välja arvatud juhtudel, kui nendel elualadel kutseliselt tegevad isikud on oma ettevalmistuse 
saanud väljaspool Eestit, siis nõutakse neilt Tartu 
Ülikooli abikoolituskursuste tunnistuse esitamist. Käesolev nõue laieneb ka  väljaspool Eestit kutse 
omandanud Eesti kodanikele. 
 LT: peavad suhtlema lee du keeles (kehtib ettevõtte 
juures töötavate isikute suhtes). 
 
ET 66   ET eraettevõtjatel, võib rakendada  majandusvajaduste testi. 
 PL: kodakondsuse nõue. Välism aalasest arsti kutsealal 
praktiseerimisel nõutakse luba, välja arvatud ämmaemandad. 
 SI: nõutakse Arstide Liidu liikmesust. Arstide Liidu 
liikmeks vastuvõtmise tingimuseks nendele arstidele, kes ei ole Sloveenia kodanikud, on tegevusloa olemasolu 
mõnes teises liikmesriigis ning hea sloveenia keele 
oskus.
29 Piiranguteta ämmaemandateenuste osas.  
 4) Piiranguteta, välja arvatud horisontaaljaotise punktides i ja 
ii märgitu osas ning kus järgitakse järgmisi eripiiranguid: 
 AT: piiranguteta, välja arvatud ämmaemandate osas  
 DK: piiratud volituse eriülesannete täitmiseks võib anda 
maksimaalselt 18 kuuks.  
CY, FI, MT: piiranguteta. 
 PT: kodakondsuse nõue. 
 FR: kodakondsuse nõue. Tegutsemine on võimalik igal 
aastal kehtestatud kvootide raames. 
 DE: kodakondsuse nõudest arstidele ja hambaarstidele 
võidakse erandkorras loobuda riikliku tervishoiu huvides. 
 CZ, EE, HU, SI, SK: piiranguteta ämmaemandateenuste 
osas. 
 LV: meditsiini- ja hambaraviteenuste osas kehtib 
kodakondsuse nõue. Välismaala sest arsti kutsealal 
praktiseerimiseks nõutakse kohaliku tervishoiuasutuse luba, mis antud piirkonnas põhineb majandusvajadustel 
arstide ja hambaarstide järele. Ämmaemandateenuste osas 
juurdepääs üksnes füüsilistel isikutel. Majandusvajadused määratakse kindlaks ämmaemandate koguarvuga antud 
piirkonnas, mille kinnitab kohalik tervishoiuasutus. 
 PL: kodakondsuse nõue. Välism aalasest arsti kutsealal 4) Piiranguteta, välja arvatud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii märgitu osas ning kus järgitakse järgmisi eripiiranguid: 
 AT: piiranguteta arstide ja hambaarstide osas. 
 DK: elukohanõue vajalik individuaalse volituse 
taotlemisel riiklik tervishoiunõukogu. 
 CY, FI, MT: piiranguteta. 
 IT: elukohanõue.  CZ, SK: elukohatingimus meditsiini- ja 
hambaraviteenuste osas. Piiranguteta 
ämmaemandateenuste osas. 
 EE, HU, SI: piiranguteta ämmaemandateenuste 
osas. 
 LV, PL: välismaalastest arstidel on piiratud 
valimisõigus kutse-esinduslikes kodades. 
 LT: välismaalased peavad läbima täiendava 
kvalifikatsioonieksami.   
 
ET 67   ET praktiseerimisel nõutakse luba, välja arvatud 
ämmaemandate osas.  
 Piiranguteta, välja arvatud BE, DE, DK, ES puhul, kus 
järgitakse horisontaaljaotise punkti iii, eespool nimetatud tingimusi ja järgmisi eripiiranguid: 
BE, DE, DK, ES: ülikoolikraad ja ametialane 
kvalifikatsioon ning kolmeaastane kogemus asjaomases sektoris. 
BE: nõutakse majandusvajaduste testi, kui füüsilise isiku 
aastane brutopalk on allpool kehtestatud 30 000 euro miinimumi. 
DE: kodakondsuse nõudest arstidele ja hambaarstidele 
võib erandkorras loobuda riikliku tervishoiu huvides.   Piiranguteta, välja arvatud BE, DE, DK, ES puhul, 
mil järgitakse horisontaaljaotise punkti iii.   
i) Veterinaariateenused 
 (CPC 932) 1) Kõik liikmesriigid, v.a FI, LU, LT, PL, SE, UK: 
piiranguteta  
 FI, LU, LT, PL, SE: puudub 
 UK: piiranguteta, v.a veterinaarlaboriteenused ja 
veterinaartehnilised teenused veterinaararstidele, üldnõuanded, juhised ja teave, nt toitumisalane, 
käitumisalane ja lemmikloomade hooldus 1) Kõik liikmesriigid, v. a FI, LU, LT, PL, SE, UK: 
piiranguteta 
 FI, LU, LT, PL, SE: puudub 
 UK: piiranguteta, v.a veterinaarlaboriteenused ja 
veterinaartehnilised teenused veterinaararstidele, üldnõuanded, juhised ja teave, nt toitumisalane, 
käitumisalane ja lemmikloomade hooldus  
 2) CY, EE, HU, MT, SI: piiranguteta 2)  CY, EE, HU, MT, SI: piiranguteta  
 3) AT, CY, EE, HU, MT, SI: piiranguteta 
 DE, DK, ES, PT: juurdepääs üksnes füüsilistel isikutel. 
 IT: juurdepääs üksnes füüsilistel isikutel. Füüsiliste isikute 
kutseliidud (mitte äriühingud) lubatud. 
 IE, UK: juurdepääs vaid ühingute või füüsiliste isikute 
kaudu. 
 FR: lubatud osutada üksnes SEL ( anonyme, à 
responsabilité limitée ou en commandite par actions ) või 
SCP vahendusel.  
 CZ, SK: juurdepääs üksnes füüsilistel isikutel. 3) AT, CY, EE, HU, MT, SI: piiranguteta  
 
ET 68   ET Veterinaarorgani luba vajalik. 
 PL: kodakondsuse nõue. Väliskodanikud võivad taotleda 
praktiseerimisluba. 
 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ning arvestades järgmisi eripiiranguid: 
 CZ, DE, FR, EL, PT, SK: kodakondsuse nõue 
 PL: kodakondsuse nõue. Väliskodanikud võivad taotleda 
praktiseerimisluba. 
 AT, CY, EE, HU, MT, SI: piiranguteta 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ning arvestades 
järgmisi eripiiranguid: 
 AT, CY, EE, HU, MT, SI: piiranguteta  IT, CZ, SK: elukohanõue 
 LT: välismaalased peavad tegema ka kutseeksami.  
  Piiranguteta, v.a BE, DK, ES, nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktis iii, ning arvestades järgmisi 
eripiiranguid: 
 BE, DK, ES: ülikoolikraad ja erialane kvalifikatsioon ning 
kolm aastat erialast kogemust valdkonnas. 
 BE: Kui füüsilise isiku aastane brutopalk on alla 30 000 
euro miinimumi, nõutakse majandusvajaduste testi.  Piiranguteta, v.a BE, DK, ES, nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktis iii  
j) Meditsiiniõdede, 
füsioterapeutide ja teiste 
tervishoiutöötajate 
teenused 
(CPC 93191*, v.a AT, kui 
on hõlmatud järgmised tegevused CPC 9319 
alusel: meditsiiniõed, füsioterapeudid, 
töötervishoiu terapeudid, 
logoterapeudid, dieedi- ja toitumisnõustajad, 
psühholoogid ja 
psühhoterapeudid) 1) Piiranguteta, v.a FI, LU, PL ja SE: puudub 
2) CY, CZ, EE, HU, MT, SI, SK: piiranguteta 
3) CY, CZ, EE, HU, MT, SI, SK: piiranguteta  ES, PT: meditsiiniõed – juurdepääs üksnes füüsilistel 
isikutel. 
 IT: meditsiiniõed – juurdepääs üksnes füüsilistel isikutel. 
Füüsiliste isikute kutseliidud (mitte äriühingud) lubatud. 
 FR: Lubatud osutada üksnes SEL ( anonyme, à 
responsabilité limitée ou en commandite par actions ) või 
SCP vahendusel 
 AT: juurdepääs üksnes füüsilistel isikutel, v.a 1) Piiranguteta, v.a FI, LU, PL ja SE: puudub. 
2) CY, CZ, EE, HU, MT, SI, SK: piiranguteta 
3) CY, CZ, EE, HU, MT, SI, SK: piiranguteta  LT: puudub, v.a turulepääsu korral  
                                                 
* Näitab, et kirjeldatud teenus moodustab vaid os a CPC viitenumbriga hõlmatud kõikidest tegevustest. 
 
ET 69   ET psühholoogide ja psühhoterapeutide puhul: puudub. 
 SE: avalikust kindlustusskeemist subsideeritavate 
erapraksiste arvu määramiseks rakendatakse vajaduste testi. 
 LT: juurdepääs üksnes füüsilisest isikust ettevõtjail. Võib 
rakendada majandusvajaduste testi. 
 PL: kodakondsuse nõue. 
 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ning arvestades järgmisi eripiiranguid: 
 DK: piiratud lube eriülesande täitmiseks võib anda 
maksimaalselt 18 kuuks. 
 PT: kodakondsustingimus. 
 IT: kohaldatakse majandusvaja duste testi: otsus sõltub 
vabadest töökohtadest ja tööjõupuudusest piirkonnas. 
 AT: füüsilised isikud, v.a meditsiiniõed, psühholoogid ja 
psühhoterapeudid, võivad avada Austrias kutsealase praksise, kui asjaomane isik on kõnealusel kutsealal enne 
kutsealase praksise avamist töötanud vähemalt kolm aastat 
Austrias. 
 LV: juurdepääs üksnes füüsilistele isikutele. 
Majandusvajadused määratud õdede koguarvuga antud 
piirkonnas, mida on kinnitanud kohalikud 
tervishoiuorganid. 
 PL: kodakondsuse nõue ämmaemandatele ja õdedele.  CY, CZ, EE, HU, MT, SI, SK: piiranguteta 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ning arvestades 
järgmisi eripiiranguid: 
 DK: elukohanõue et saada riigi tervishoiuametist 
vajalik individuaalluba  
 CY, CZ, EE, HU, MT, SI, SK: piiranguteta  
  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK, ES, nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktis iii, ning arvestades ülaltoodud 
tingimusi ja järgmisi eripiiranguid: 
 BE, DE, DK, ES: ülikoolikraad või samaväärne teadmisi 
näitav tehniline kvalifikatsioon, erialane kvalifikatsioon ja 
kolm aastat erialast kogemust valdkonnas.  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK, ES, nagu on 
märgitud horisontaaljaotise punktis iii  
 
ET 70   ET  BE: kui füüsilise isiku aastane brutopalk on alla 30 000 
euro miinimumi, nõutakse majandusvajaduste testi. 
Farmatseudid 
(farmaatsiakaupade 
jaemüük – CPC 63211 osa) 1) Piiranguteta 
2) AT, CY, CZ, EE, FI, HU, LT, LV, MT, PL, SE, SI, SK: 
piiranguteta 1) Piiranguteta 
2) AT, CY, CZ, EE, FI, HU, LT, LV, MT, PL, SE, SI, 
SK: piiranguteta  
 3)26 AT, CY, CZ, EE, FI, HU, LV, LT, MT, PL, SE, SI, SK: 
piiranguteta 
 DE, DK, ES, EL, IT27, LU, NL, PT: juurdepääs üksnes 
füüsilistel isikutel. 
BE, DK, ES, FR, EL, IT, LU, PT: nõutakse farmatseudi 
diplomit 
 BE, DE, DK, ES, FR, IT, IE, PT: kohaldatakse 
majandusvajaduste testi. 
FR: võrdse kohtlemise alusel lubatud osutada üksnes SEL 
(anonyme, à responsabilité lim itée ou en commandite par 
actions ) või SNC ja SARL kaudu. 3) AT, CY, CZ, EE, FI, HU, LT, MT, PL, SE, SI, SK: 
piiranguteta  
 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ning arvestades eritingimusi: 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ning arvestades 
eritingimusi  
 AT, CY, CZ, EE, FI, HU, LV, LT, MT, PL, SE, SI, SK: 
piiranguteta 
FR: kodakondsustingimus. Kehtestatud kvootide raames 
on kolmanda riigi kodanikel juurdepääs siiski võimalik, kui teenuse osutajal on farmaatsia alal Prantsuse diplom. 
DE, EL: kodakondsustingimus. AT, CY, CZ, EE, FI, HU, LV, LT, MT, PL, SE, 
SI, SK: piiranguteta 
IT, PT: elukohanõue  
 Piiranguteta, v.a BE, DK, ES, nagu on märgitud Piiranguteta, v.a BE, DK, ES, nagu on märgitud  
                                                 
26 Kui apteegi asutamisele kohaldatakse majandusvajaduste testi, võetakse arvesse järgmisi põhikriteeriume: elanikkond, olemaso levate apteekide arv ja nende 
geograafiline paiknemistihedus. Neid kriteeriume rakendatakse võrdse kohtlemise alusel, v.a F puhul 
27 Lisakohustus: ITs on lubatud füüsiliste isikute kutseliidud (mitte äriühingud). 
 
ET 71   ET horisontaaljaotise punktis iii, ning arvestades järgmisi 
eripiiranguid:  
BE, DK, ES: ülikoolikraad ja erialane kvalifikatsioon ning 
kolm aastat erialast kogemust valdkonnas. 
BE: kui füüsilise isiku aastane brutopalk on alla 30 000 
euro miinimumi, nõutakse majandusvajaduste testi. horisontaaljaotise punktis iii 
B. Arvuti- ja arvutialased 
teenused     
a) Arvuti riistvara 
paigaldamisega seotud 
nõustamisteenused 
 (CPC 841) 
b) Tarkvara 
rakendusteenused 
 (CPC 842) 
c) Andmetöötlusteenused  (CPC 843) d) Andmebaasiteenused 
 (CPC 844) ja hooldus- 
ning remonditeenused 
(CPC 845) 
e) Muud arvutialased 
teenused (CPC 849) 1) Puudub 
2) Puudub 3) Puudub 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii 1) Puudub 
2) Puudub 3) Puudub 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii  
  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK, ES, EL, IT, LU, NL, SE 
puhul ja nagu on märgitud horisontaaljaotise punktis iii, ja arvestades järgmisi eripiiranguid: 
 IT, NL: piiranguteta, v.a arvutiteadlaste, 
süsteemianalüütikute, progr ammeerijate, tarkvara 
analüütikute ja hooldusinseneride puhul: ülikoolikraad ja 
kolm aastat erialast kogemust valdkonnas. 
 BE, DE, DK, ES: ülikoolikraad või samaväärne teadmisi 
näitav tehniline kvalifikats ioon ning kolm aastat erialast 
kogemust valdkonnas.  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK, ES, EL, IT, LU, NL, 
SE puhul, ja nagu on märgitud horisontaaljaotise punktis iii  
 
ET 72   ET  SE: ülikoolikraad ja kolm aastat erialast kogemust 
valdkonnas. 
 BE: kui füüsilise isiku aastane brutopalk on alla 30 000 
euro miinimumi, nõutakse majandusvajaduste testi. 
 IT: nõutav on vastavus ma jandusvajaduste testile. 
 EL: piiranguteta, v.a arvutitea dlaste, süsteemianalüütikute, 
programmeerijate, tarkvara analüütikute puhul: 
ülikoolikraad ja viis aastat erialast kogemust valdkonnas. 
C. Teadus- ja 
arendusteenused  
a) loodusteaduslikud 
teadus- ja 
arendusteenused 
 (Kõik liikmesriigid, v.a 
LV: CPC 851. LV: 
ainult keemia- ja 
bioloogiaalased eksperimentaalarendust
eenused – CPC 85102) 1) 2) 3) Puudub v.a CY, CZ, FR, IE, LT, MT, PL, SK: 
piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ja arvestades järgmisi eripiiranguid: 
 CY, CZ, FR, IE, LT, MT, PL, SK: piiranguteta 1) 2) 3) Puudub, v.a CY, CZ, FR, IE, LT, MT, PL, 
SK: piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ja arvestades 
järgmisi eripiiranguid: 
 CY, CZ, FR, IE, LT, MT, , PL, SK: piiranguteta  
  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK, ES ja FR puhul seoses 
teadlaste ajutise sisenemisega riiki, nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktis iii ja arvestades järgmisi 
eripiiranguid: 
 BE, DE, DK, ES, SE: ülikoolikraad või teadmisi näitav 
samaväärne tehniline kvali fikatsioon ning kolm aastat 
erialast kogemust valdkonnas. 
 BE: kui füüsilise isiku aastane brutopalk on alla 30 000 
euro miinimumi, nõutakse majandusvajaduste testi. 
 FR: – teadlastel on uurimisasutusega tööleping.  – Tööluba antakse kuni üheksaks kuuks, mida 
pikendatakse vastavalt lepingu kestusele. 
 – Nõutav on vastavus ma jandusvajaduste testile.  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK, ES ja FR puhul 
seoses teadlaste ajutise sisenemisega riiki, nagu on 
märgitud horisontaaljaotise punktis iii   
 
ET 73   ET  – Uurimisasutus peab tasuma maksu Rahvusvahelisele 
Migratsiooniametile. 
  Üksnes HU: teadusliku uurimisinstituudi poolt kutsutud 
rahvusvaheliselt tunnustatud mainega isikud kutse kestuse ajaks.   
b) Sotsiaal- ja 
humanitaarteaduslikud 
teadus- ja arendusteenused 
 (CPC 852) 1) Puudub 
2) Puudub 
3) IT: juurdepääs psühholoogi erialale üksnes füüsilistel 
isikutel. Füüsiliste isikute kutseliidud (mitte äriühingud) lubatud. 
 PT: juurdepääs psühholoogi erialale üksnes füüsilistel 
isikutel.  1) Puudub 
2) Puudub 
3) Puudub  
 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud punktide i ja ii 
horisontaaljaotises  4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ning arvestades 
järgmisi eripiiranguid: 
 IT, PT: psühholoogidel elukohanõue   
  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK, ES, FR ja LU puhul seoses 
teadlaste ajutise sisenemisega riiki, nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktis iii, ja arvestades järgmisi 
eripiiranguid: 
 BE, DE, DK, ES: ülikoolikraad või samaväärne teadmisi 
näitav tehniline kvalifikats ioon ning kolm aastat erialast 
kogemust valdkonnas. 
 BE: kui füüsilise isiku aastane brutopalk on alla 30 000 
euro miinimumi, nõutakse majandusvajaduste testi. 
 FR: – teadlastel on uurimisasutusega tööleping.  – Tööluba antakse kuni üheksaks kuuks, mida 
pikendatakse vastavalt lepingu kestusele. 
 – Nõutav on vastavus ma jandusvajaduste testile. 
 – Uurimisasutus peab maksma Rahvusvahelisele  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK, ES, FR ja LU puhul 
seoses teadlaste ajutise sisenemisega riiki, nagu on 
märgitud horisontaaljaotise punktis iii  
 
ET 74   ET Migratsiooniametile maksu. 
  Üksnes HU: teadusliku uurimisinstituudi poolt kutsutud 
rahvusvaheliselt tunnustatud mainega isikud kutse kestuse 
ajaks.   
c) Interdistsiplinaarsed 
uurimis- ja 
arendusteenused (CPC 
853) 1) 2) 3) Puudub, v.a CY, CZ, FR, IE, LT, LV, MT, PL, SK: 
piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii, ja arvestades järgmisi eripiiranguid: 
 CY, CZ, EE, IE, LT, LV, MT, PL, SK: piiranguteta 1) 2) 3) Puudub, v.a CY, CZ, FR, IE, LT, LV, MT, 
PL, SK: piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii, ja arvestades 
järgmisi eripiiranguid: 
 CY, CZ, EE, IE, LT, LV, MT, PL, SK: 
piiranguteta  
  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK, ES ja FR puhul seoses 
teadlaste ajutise sisenemisega riiki, nagu on märgitud horisontaaljaotise punktis iii, ja arvestades järgmisi 
eripiiranguid: 
 BE, DE, DK, ES: ülikoolikraad või samaväärne teadmisi 
näitav tehniline kvalifikats ioon ning kolm aastat erialast 
kogemust valdkonnas. 
 BE: kui füüsilise isiku aastane brutopalk on alla 30 000 
euro miinimumi, nõutakse majandusvajaduste testi. 
 FR: – teadlastel on uurimisasutusega tööleping. 
 – Tööluba antakse kuni üheksaks kuuks, mida 
pikendatakse vastavalt lepingu kestusele. 
 – Nõutav on vastavus ma jandusvajaduste testile. 
 – Uurimisasutus peab maksma Rahvusvahelisele 
Migratsiooniametile maksu.  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK, ES ja FR puhul 
seoses teadlaste ajutise sisenemisega riiki, nagu on märgitud horisontaaljaotise punktis iii  
  Üksnes HU: teadusliku uurimisinstituudi poolt kutsutud 
rahvusvaheliselt tunnustatud mainega isikud kutse kestuse 
ajaks.   
 
ET 75   ET D. Kinnisvarateenused* 
a) Oma või renditud 
varaga seotud 
 (CPC 821) 1) CY, CZ, EE, HU, IE, LV, LT, MT, PL, SK, SI: 
piiranguteta. 1) CY, CZ, EE, HU, IE, LV, LT, MT, PL, SK, SI: 
piiranguteta  
 2) CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI: piiranguteta 2) CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI: 
piiranguteta  
 3) CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI: piiranguteta 
 ES: juurdepääs üksnes füüsiliste isikute, ühingu või 
sociedad en comandita  kaudu. 3) CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI: 
piiranguteta  
 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ja arvestades järgmisi eripiiranguid: 
 CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI: piiranguteta 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ja arvestades 
järgmisi eripiiranguid: 
 CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI: 
piiranguteta 
 IT, PT: elukohanõue.  
b) Tasu või lepingu alusel 
(nt vara hindamine, 
kinnisvarahaldus) 
 (CPC 822) 1) CY, CZ, EE, HU, IE, LV, LT, MT, PL, SK, SI: 
piiranguteta 1) CY, CZ, EE, HU, IE, LV, LT, MT, PL, SK, SI: 
piiranguteta  
 2) CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI: piiranguteta 2) CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI: 
piiranguteta  
 3) CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI: piiranguteta 
 ES: Juurdepääs üksnes füüsilistel isikutel. 3) CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI: 
piiranguteta 
 DK: Volitatud kinnisvaraagendi loas võib 
tegevusulatust piirata.  
 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ja arvestades järgmisi eripiiranguid: 
 CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI: piiranguteta 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ja arvestades 
järgmisi eripiiranguid:  
                                                 
* Asjaomane teenus on seotud kinnisvaraagentide kutsealaga ja ei  mõjuta füüsiliste ja juriidiliste isikute õigusi ja/või piiran guid kinnisvara ostmisel. 
 
ET 76   ET  DK: volitatud kinnisvaraag ent: elukohanõue, kui Taani 
Kaubandus- ja Ettevõtlusamet ei ole sätestanud teisiti. 
Volitamata kinnisvaraagent: elukohanõue, kui Taani Kaubandus- ja Ettevõtlusamet ei ole sätestanud teisiti.  CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI: 
piiranguteta 
 DK: volitatud ja volitamata kinnisvaraagent: 
elukohanõue, kui Taani Kaubandus- ja 
Ettevõtlusamet ei ole sätestanud teisiti. 
 IT, PT: elukohanõue. 
E. Rentimis-
/üürimisteenused ilma 
juhita  
a) Laevadega seotud 
 (CPC 83103) 1) FR: kõikide laevade prahtimine eelteate alusel 
CY, HU, MT, PL: piiranguteta 1) CY, MT, PL: piiranguteta  
 2) CY, MT, PL: piiranguteta 
 FR: Kõikide laevade prahtimine eelteate alusel. 2) CY, MT, PL: piiranguteta  
 3) CY, MT, PL: piiranguteta 
 FR: kõikide laevade prahtimine eelteate alusel. 
 SE: Rootsi lipu all sõitmiseks tuleb laeva välismaise 
osaluse puhul tõendada Rootsi domineeriv tegevusmõju.  
 LT: laev peab kuuluma Leedu füüsilisele isikule või 
Leedus asutatud ettevõtjale. 3) CY, MT, PL: piiranguteta  
 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ja arvestades järgmisi eripiiranguid: 
 CY, MT, PL: piiranguteta 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ja arvestades 
järgmisi eripiiranguid: 
 CY, MT, PL: piiranguteta  
b) Õhusõidukitega seotud 
 (CPC 83104) 1) CY, CZ, HU, LV, MT, PL, SK: piiranguteta 
2) Kõik liikmesriigid, v.a CY, CZ, LV, MT, PL, SK: 
ühenduse lennuettevõtja poolt kasutatav õhusõiduk peab 
olema registreeritud lennuettevõtjat litsentsivas liikmesriigis või mujal ühenduses. Lühiajaliste 
rendilepingute või eriolukordade puhul võib saada 
vabastuse. 1) CY, CZ, LV, MT, PL, SK: piiranguteta 
2) CY, CZ, LV, MT, PL, SK: piiranguteta  
 
ET 77   ET  CY, CZ, LV, MT, PL, SK: piiranguteta 
 3) Kõik liikmesriigid, v.a CY, CZ, LV, MT, PL, SK: nende 
maade õhusõidukiregistris registreerimiseks peab 
õhusõiduki omanik olema kas kindlatele kodakondsuse nõuetele vastav füüsilin e isik või kindlatele 
aktsiakapitaliomandi ja kontrolli nõuetele vastav 
juriidiline isik (sealhulgas juhatuse liikmete kodakondsus). 
 CY, CZ, LV, MT, PL, SK: piiranguteta 3) CY, CZ, LV, MT, PL, SK: piiranguteta  
 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ja arvestades järgmisi eripiiranguid: 
 CY, CZ, LV, MT, PL, SK: piiranguteta 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ja arvestades 
järgmisi eripiiranguid: 
 CY, CZ, LV, MT, PL, SK: piiranguteta  
c) Muude 
transpordiseadmetega 
seotud (CPC 83101, 83102, 83105) 1) CY, HU, LV, MT, PL, SI: piiranguteta 
2) CY, LV, MT, PL, SI: piiranguteta 
3) CY, LT, LV, MT, PL, SI: piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ja arvestades järgmisi eripiiranguid: 
 CY, LT, LV, MT, PL, SI: piiranguteta 1) CY, LV, MT, PL, SI: piiranguteta 
2) CY, LV, MT, PL, SI: piiranguteta 
3) CY, LT, LV, MT, PL, SI: piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ja arvestades 
järgmisi eripiiranguid: 
 CY, LT, LV, MT, PL, SI: piiranguteta  
d) Muude masinate ja 
seadmetega seotud 
 (CPC 83106, 83107, 
83108, 83109) 1) CY, CZ, HU, LV, MT, PL, SK: piiranguteta 
2) CY, CZ, LV, MT, PL, SK: piiranguteta 
3) CY, CZ, LV, MT, PL, SK: piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ja arvestades järgmisi eripiiranguid: 
 CY, CZ, LV, MT, PL, SK: piiranguteta 1) CY, CZ, LV, MT, PL, SK: piiranguteta 
2) CY, CZ, LV, MT, PL, SK: piiranguteta 
3) CY, CZ, LV, MT, PL, SK: piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ja arvestades 
järgmisi eripiiranguid: 
 CY, CZ, LV, MT, PL, SK: piiranguteta  
e) Muud (CPC 832) 
 EE, LV, LT: kaasa 
arvatud eelnevalt 1) Kõik liikmesriigid, v.a EE, LV, LT: piiranguteta 
 EE, LT, LV: puudub 1) Kõik liikmesriigid, v.a EE, HU, LV, LT: 
piiranguteta 
 EE, HU, LV, LT: puudub  
 
ET 78   ET lindistatud 
videokassetid 
koduseadmetes kasutamiseks (CPC 
83202) 
 2) Kõik liikmesriigid, v.a EE, HU, LV, LT: piiranguteta 
 EE, HU, LV, LT: puudub 2) Kõik liikmesriigid, v.a EE, HU, LV, LT: 
piiranguteta 
 EE, HU, LV, LT: puudub  
 3) Kõik liikmesriigid, v.a EE, HU, LV, LT: piiranguteta 
 EE, HU, LV, LT: puudub 3) Kõik liikmesriigid, v.a EE, HU, LV, LT: 
piiranguteta 
 EE, HU, LV, LT: puudub  
 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ja arvestades järgmisi eripiiranguid: 
 kõik liikmesriigid, v.a EE, HU, LV, LT: piiranguteta 
 EE, HU, LV, LT: piiranguteta, v.a horisontaaljaotises 
märgitu 4) piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ja arvestades 
järgmisi eripiiranguid: 
 Kõik liikmesriigid, v.a EE, HU, LV, LT: 
piiranguteta 
 EE, HU: piiranguteta, v.a horisontaaljaotises 
märgitu 
 LV, LT: puudub  
 Renditeenused (koos 
juhiga) 
 Laevade rent koos 
meeskonnaga 
 (CPC 7213, 7223) 1) FR: kõikide laevade prahtimine eelteate alusel. 
 AT, CY, CZ, EE, HU, LT, LV, MT, PL, SE, SK, SI: 
piiranguteta. 1) AT, CY, CZ, EE, HU, LT, LV, MT, PL, SE, SK, 
SI: piiranguteta.  
 2) FR: kõikide laevade prahtimine eelteate alusel. 
 AT, CY, EE, HU, MT, PL, SE, SI, SK: piiranguteta. 2) AT, CY, EE, HU, LV, MT, PL, SE, SI, SK: 
piiranguteta.  
 3) FR: kõikide laevade prahtimine eelteate alusel. 
 AT, CY, CZ, EE, HU, LT, LV, MT, PL, SE, SK, SI: 
piiranguteta. 3) AT, CY, CZ, EE, HU, LT, LV, MT, PL, SE, SK, 
SI: piiranguteta.  
 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud  
 
ET 79   ET punktides i ja ii vastavalt järgmistele tingimustele: 
 CY, EE, HU, LT, MT, PL, SE, SI, SK: piiranguteta. horisontaaljaotise punktides i ja ii ja vastavalt 
järgmistele tingimustele: 
 CY, EE, HU, LT, MT, PL, SE, SI, SK: piiranguteta 
 Juhiga kaubanduslike 
maanteesõidukite 
rentimine 
 (CPC 7124) 1) AT, CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI, SE: 
piiranguteta 
2) AT, CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI, SE: 
piiranguteta 
3) AT, CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI, SE: 
piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ja vastavalt järgmistele tingimustele: 
 CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI, SE: 
piiranguteta 1) AT, CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI, 
SE: piiranguteta 
2) AT, CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI, 
SE: piiranguteta 
3) AT, CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI, 
SE: piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ja vastavalt 
järgmistele tingimustele: 
 CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI, SE: 
piiranguteta  
F. Muud äriteenused  
a) Reklaam 
 (kõik liikmesriigid, v.a 
PL, SI: CPC 871; 
 PL: CPC 871 v.a 
tubakatoodete, 
alkohoolsete jookide, 
farmaatsiatoodete reklaam; 
 SI: CPC 8711** ja 
8712**, v.a 
otsepostireklaam, välisreklaam, v.a 
kaupadele, millele 
kohaldatakse impordilube ning v.a 
farmaatsiatoodetele) 1) 2) 3) Puudub 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii  1) 2) 3) Puudub 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii   
  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK, ES, EL, IT, LU, UK, SE, 
nagu on märgitud horisontaaljaotise punktis iii ja vastavalt  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK, ES, EL, IT, LU, 
UK, SE, nagu on märgitud horisontaaljaotise  
 
ET 80   ET järgmistele eritingimustele: 
 BE, DE, DK, ES, IT, UK, SE: vastav kvalifikatsioon ja 
kolm aastat erialast kogemust. 
 IT, UK: nõutav on vastavus majandusvajaduste testile. 
 EL: vastav kvalifikatsioon ja viis aastat erialast kogemust. punktis iii 
b) Turu-uuringud ja 
avaliku arvamuse 
küsitlused 
 (CPC 864) 1) 2) 3) Puudub 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii 1) 2) 3) Puudub 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii  
  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK, ES, nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktis iii ja arvestades järgmisi 
eripiirangud:  
 BE, DE, DK, ES: ülikoolikraad või samaväärne teadmisi 
näitav tehniline kvalifikats ioon ning kolm aastat erialast 
kogemust valdkonnas. 
 BE: kui füüsilise isiku aastane brutopalk on alla 30 000 
euro miinimumi, nõutakse majandusvajaduste testi.  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK, ES, nagu on 
märgitud horisontaaljaotise punktis iii  
c) Juhtimisalased 
nõustamisteenused 
 (CPC 865) 1) 2) 3) Puudub 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii 1) 2) 3) Puudub 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii  
  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK, ES, EE, IT, LU, LV, UK, 
SE, nagu on märgitud horisontaaljaotise punktis iii, ja arvestades järgmisi eripiiranguid: 
 IT, UK: piiranguteta, v.a juhid ja vanemkonsultandid, 
kellel on vajalik ülikoolikraad ja kolm aastat erialast kogemust 
 BE, DE, DK, ES: ülikoolikraad või samaväärne teadmisi 
näitav tehniline kvalifikats ioon ning kolm aastat erialast 
kogemust valdkonnas. 
 EE, LV: piiranguteta, v.a spetsialistid, kellel on vajalik 
ülikoolikraad ja viis aastat töökogemust seotud  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK, ES, EE, IT, LU, LV, 
UK, SE, nagu on märgitud horisontaaljaotise punktis iii   
 
ET 81   ET valdkonnas. 
 SE: ülikoolikraad ja kolm aastat erialast kogemust. 
 IT, UK: nõutav on vastavus majandusvajaduste testile. 
d) Juhtimisalaste 
nõustamisega seotud 
teenused (CPC 866) 1) 2) 3) HU: piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii, ja vastavalt järgmistele eritingimustele: 
 HU: piiranguteta 1) 2) 3) HU: piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii: 
 HU: piiranguteta  
  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK, ES, EE, IT, LU, LV, UK, 
SE, nagu on märgitud horisontaaljaotise punktis iii, ja arvestades järgmisi eripiiranguid: 
 IT, UK: piiranguteta, v.a juhid ja vanemkonsultandid, 
kellel on vajalik ülikoolikraad ja kolm aastat erialast 
kogemust. 
 EE, LV: piiranguteta, v.a spetsialistid, kellel on vajalik 
ülikoolikraad ja viis aastat töökogemust seotud 
valdkonnas. 
 BE, DE, DK, ES: ülikoolikraad või samaväärne teadmisi 
näitav tehniline kvalifikats ioon ning kolm aastat erialast 
kogemust valdkonnas. 
 SE: ülikoolikraad ja kolm aastat erialast kogemust.  IT, UK: nõutav on vastavus majandusvajaduste testile.  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK, ES, EE, IT, LU, LV, 
UK, SE, nagu on märgitud horisontaaljaotise punktis iii  
e) Tehniliste katsete ja 
analüüsi teenused 
 (CPC 8676) 1) IT: bioloogi ja keemiaanalüütiku erialal piiranguteta. 
 CY, CZ, MT, PL, SK, SE: piiranguteta 
2) CY, CZ, MT, PL, SK, SE: piiranguteta 1) I: bioloogi ja keemiaanalüütiku erialal piiranguteta. 
 CY, CZ, MT, PL, SK, SE: piiranguteta 
2) CY, CZ, MT, PL, SK, SE: piiranguteta  
 3) ES: keemilisele analüüsile juurdepääs üksnes füüsilistel 
isikutel. 
 IT: bioloogi ja keemia analüütiku erialale juurdepääs 
üksnes füüsilistel isikutel. Füüsiliste isikute kutseliidud 
(mitte äriühingud) lubatud.   
 
ET 82   ET  PT: bioloogi ja keemiaanalüütiku erialale juurdepääs 
üksnes füüsilistel isikutel. 
 CY, CZ, MT, PL, SK, SE: piiranguteta 
 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ja arvestades järgmisi eripiiranguid: 
 CY, CZ, MT, PL, SK, SE: piiranguteta 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ja arvestades 
järgmisi eripiiranguid:: 
 IT, PT: elukohanõue bioloogile ja 
keemiaanalüütikule. 
 CY, CZ, MT, PL, SK: piiranguteta  
  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK, ES, EE, LU, UK, SE, nagu 
on märgitud horisontaaljaotise punktis iii, ja arvestades 
järgmisi eripiiranguid: 
 BE, DE, DK, ES, UK, SE: ülikoolikraad või samaväärne 
teadmisi näitav tehniline kvalifikatsioon ning kolm aastat erialast kogemust valdkonnas. 
 EE: piiranguteta, v.a spetsialistid, kellel on vajalik 
ülikoolikraad ja viis aastat töökogemust seotud valdkonnas. 
 BE: Kui füüsilise isiku aastane brutopalk on alla 30 000 
euro miinimumi, nõutakse majandusvajaduste testi. 
 UK: nõutav on vastavus majandusvajaduste testile  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK, ES, EE, LU, UK, 
SE, nagu on märgitud horisontaaljaotise punktis iii  
f) Põllumajanduse, 
jahinduse ja 
metsandusega seotud 
nõuande- ja 
nõustamisteenused (SE: v.a jahindus) 
 HU: osa CPC 881-st 
 LV , LT, PL: 
põllumajanduse, 
jahinduse ja metsanduse kõrvalteenused (CPC 1) IT: agronoomi ja periti agrari  tegevusvaldkond 
piiranguteta. 
2) Puudub 3) ES: juurdepääs metsandusagronoomi ja -inseneri erialal 
üksnes füüsilistel isikutel. 
 PT: juurdepääs agronoomi erialal üksnes füüsilistel 
isikutel 1) IT: agronoomi ja periti agrari  tegevusvaldkond 
piiranguteta. 
2) Puudub 3) Puudub  
 
ET 83   ET 881) 
  IT: agronoomi ja periti agrari  tegevusvaldkonnas 
juurdepääs üksnes füüsilistel isikutel. Füüsiliste isikute kutseliidud (mitte äriühingud) lubatud.   
 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ja arvestades 
järgmisi eripiiranguid: 
 IT, PT: agronoomidel elukohanõue  
  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK ja ES, nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktis iii, ja arvestades järgmisi 
eripiiranguid:  
 BE, DE, DK, ES: ülikoolikraad või samaväärne teadmisi 
näitav tehniline kvalifikats ioon ning kolm aastat erialast 
kogemust valdkonnas. 
 BE: kui füüsilise isiku aastane brutopalk on alla 30 000 
euro miinimumi, nõutakse majandusvajaduste testi.  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK ja ES, nagu on 
märgitud horisontaaljaotise punktis iii  
g) Kalastusega seotud 
nõuande- ja 
konsultatsiooniteenused 1) 2) 3) CY, CZ, EE, LV, LT, MT, PL, SK, SI: piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ja arvestades järgmisi eripiiranguid: 
 CY, CZ, EE, LV, LT, MT, PL, SK, SI: piiranguteta 1) 2) 3) CY, CZ, EE, LV, LT, MT, PL, SK, SI: 
piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ja arvestades 
järgmisi eripiiranguid: 
 CY, CZ, EE, LV, LT, MT, PL, SK, SI: piiranguteta  
  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK ja ES, nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktis iii ja arvestades järgmisi 
eripiiranguid:  
 BE, DE, DK, ES: ülikoolikraad või samaväärne teadmisi 
näitav tehniline kvalifikats ioon ning kolm aastat erialast 
kogemust valdkonnas. 
 BE: Kui füüsilise isiku aastane brutopalk on alla 30 000 
euro miinimumi, nõutakse majandusvajaduste testi.  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK ja ES, nagu on 
märgitud horisontaaljaotise punktis iii   
h) Kaevandamisega seotud 1) puudub 1) puudub  
 
ET 84   ET teenused 2) puudub 
3) ES, PT: juurdepääs kaevandusinseneri erialal üksnes 
füüsilistel isikutel. 
 LT: piiranguteta 2) puudub 
3) LT: piiranguteta 
 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ja arvestades järgmisi eripiiranguid: 
 FI: õigus otsida, valdusse võtta ja ekspluateerida 
maavarade leiukohti üksnes füüsilistel isikutel, kes 
elavad EMP riigis. Erandi elukohanõude suhtes 
kehtestab Kaubandus- ja Tööstusministeerium 
 LT: piiranguteta 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ja arvestades 
järgmisi eripiiranguid: 
 PT: elukohanõue. 
 LT: piiranguteta  
  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK ja ES, nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktis iii, ja arvestades järgmisi 
eripiiranguid: 
 BE, DE, DK, ES: ülikoolikraad või samaväärne teadmisi 
näitav tehniline kvalifikats ioon ning kolm aastat erialast 
kogemust valdkonnas. 
 BE: kui füüsilise isiku aastane brutopalk on alla 30 000 
euro miinimumi, nõutakse majandusvajaduste testi  
 FI: õigus otsida, valdusse võtta ja ekspluateerida 
maavarade leiukohti üksnes füüsilistel isikutel, kes 
elavad EMP riigis. Erandi elukohanõude suhtes 
kehtestab Kaubandus- ja Tööstusministeerium  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK ja ES, nagu on 
märgitud horisontaaljaotise punktis iii   
i) Tootmisega seotud 
teenused 
 EE: tootmisega seotud 
konsultatsiooniteenused 
(CPC 884 osa + 885 
osa, v.a 88442) 
 HU: tootmisega seotud 
konsultatsiooniteenused 
(CPC 884 osa + 885 1) Kõik liikmesriigid, v.a EE, HU: piiranguteta 
 EE, HU: puudub 
2) Kõik liikmesriigid, v.a EE, HU: piiranguteta 
 EE, HU: puudub 3) Kõik liikmesriigid, v.a EE, HU: piiranguteta 
 EE, HU: puudub 1) Kõik liikmesriigid, v.a EE, HU: piiranguteta 
 EE, HU: puudub 
2) Kõik liikmesriigid, v.a EE, HU: piiranguteta 
 EE, HU: puudub 3) Kõik liikmesriigid, v.a EE, HU: piiranguteta 
 EE, HU: puudub  
 
ET 85   ET osa) 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ning arvestades järgmisi eripiiranguid: 
 kõik liikmesriigid, v.a EE, HU: piiranguteta  EE, HU: piiranguteta, v.a horisontaaljaotises märgitu 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ning arvestades 
järgmisi eripiiranguid: 
 kõik liikmesriigid, v.a EE, HU: piiranguteta 
 EE, HU: piiranguteta, v.a horisontaaljaotises 
märgitu 
j) Energiajaotusega seotud 
kõrvalteenused 
 (LV: CPC 887.  
 HU: ainult 
konsultatsiooniteenused
, v.a CPC 887.  
 LT: hõlmab 
konsultatsiooniteenusei
d, mis on seotud elektri, gaasikütuse, 
auru ja sooja vee 
tasulise ülekande ja jaotusega 
majapidamistele, 
tööstus- ja äri- ning 
teistele tarbijatele CPC 
887 
28 
 SI: energiajaotuse 
kõrval teenused – ainult 
gaasiga seonduv 29 – 
CPC 887 osa) 1) 2) 3) Kõik liikmesriigid, v.a HU, LV, LT, SI: piiranguteta 
 HU, LV, LT, SI: puudub 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ja arvestades järgmisi eripiiranguid: 
 kõik liikmesriigid, v.a HU, LV, LT, SI: piiranguteta  
 HU, LT, LV, SI: piiranguteta, v.a horisontaaljaotises 
märgitu 1) 2) 3) Kõik liikmesriigid, v.a HU, LV, LT, SI: 
piiranguteta 
 HU, LV, LT, SI: puudub 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ja arvestades 
järgmisi eripiiranguid: 
 kõik liikmesriigid, v.a HU, LV, LT, SI: 
piiranguteta 
 HU, LT ja SI: piiranguteta, v.a horisontaaljaotises 
märgitu 
 LV: puudub  
k) Personali 
töölerakendamis- ja 
värbamisteenused 
 Juhtide otsimise 1) AT, DE, ES, FI, IE, PT, SE, CY, CZ, EE, LV, LT, MT, 
PL, SK, SI: piiranguteta. 
2) AT, FI, CY, CZ, EE, LV, LT, MT, PL, SK, SI piiranguteta 1) AT, DE, ES, FI, IE, PT, SE, CY, CZ, EE, LV, LT, 
MT, PL, SK, SI: piiranguteta. 
2) AT, FI, CY, CZ, EE, LV, LT, MT, PL, SK, SI:  
                                                 
28 LV: kirjeldatud teenus moodustab vaid osa CPC viitenumbriga hõlmatud kõikidest tegevustest. 
29 SI: kommunaalettevõtte olemasolu korral võib anda kontsessiooniõiguse Sloveenia Vabariigis asutatud eraettevõtjaile. 
 
ET 86   ET teenused 
 (CPC 87201) 3) AT, DE, FI, PT, CY, CZ, EE, LV, LT, MT, PL, SK, SI: 
piiranguteta 
 ES: riigimonopol. 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ja arvestades järgmisi eripiiranguid: 
 AT, CY, CZ, EE, FI, LV, LT, MT, PL, SK, SI: 
piiranguteta piiranguteta 
3) AT, DE, FI, PT, CY, CZ, EE, LV, LT, MT, PL, 
SK, SI: piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ja arvestades 
järgmisi eripiiranguid: 
 AT, CY, CZ, EE, FI, LV, LT, MT, PL, SK, SI: 
piiranguteta 
 Töölerakendamisteenus
ed 
 (CPC 87202) 1) Kõik liikmesriigid, v.a HU: piiranguteta 
 HU: puudub 2) AT, CY, CZ, EE, FI, LV, LT, MT, PL, SK: piiranguteta 
3) AT, CY, CZ, EE, FI, LV, LT, MT, PL, PT, SK: 
piiranguteta 
 DE: teenuse osutajale a nnab mandaadi pädev asutus. 
Mandaat antakse vastavalt tööturu olukorrale ja arengule. 
 BE, FR, ES, IT: riigimonopol. 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ja arvestades järgmisi eripiiranguid: 
 AT, CY, CZ, EE, FI, LV, LT, MT, PL, SK: piiranguteta 1) Kõik liikmesriigid, v.a HU: piiranguteta 
HU: puudub 
2) AT, CY, CZ, EE, FI, LV, LT, MT, PL, SK: 
piiranguteta 
3) AT, CY, CZ, EE, FI, LV, LT, MT, PL, PT, SK: 
piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ja arvestades 
järgmisi eripiiranguid: 
 AT, CY, CZ, EE, FI, LV, LT, MT, PL, SK: 
piiranguteta  
 Kontori abipersonali 
värbamise teenused 
 (CPC 87203) 1) AT DE, FR, IT, IE, NL, PT, SK: piiranguteta 
2) AT, FI, SK: piiranguteta 
3) AT, DE, FI, PT, SK: piiranguteta 
 IT: riigimonopol 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ja järgmiste piirangute kohaldamine: 
 AT, FI, SK: piiranguteta 1) AT, DE, FR, IT, IE, NL, PT, SK: piiranguteta 
2) AT, FI, SK: piiranguteta 
3) AT, DE, FI, PT, SK: piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ja järgmiste 
piirangute kohaldamine: 
 AT, FI, SK: piiranguteta  
l) Turvateenused 
 (CPC 87302, 87303, 1) BE, CY, CZ, ES, EE, FR, IT, LV, LT, MT, PT, PL, SI, 
SK: piiranguteta 1) BE, CY, CZ, ES, EE, FR, IT, LV, LT, MT, PT, 
PL, SI, SK: piiranguteta  
 
ET 87   ET 87304, 87305) 2) CY, CZ, EE, LV, LT, MT, PL, SI, SK: piiranguteta  
3) CY, CZ, EE, LV, LT, MT, PL, SI, SK: piiranguteta 
 ES: juurdepääs üksnes Sociedades Anonimas´i, 
Sociedades de Responsabilidad Limitada, Sociedades 
Anonimas Laborales´i ja Soci edades Cooperativas´i kaudu 
Juurdepääsuks vajalik eelnev luba. Loa andmisel võtab ministrite nõukogu arvesse niisuguseid tingimusi nagu 
pädevus, erialane usaldusväärsus ja sõltumatus ning 
elanikkonna ja avaliku korra kaitse piisavus. 
 DK: lennujaama valveteenused piiranguteta. Füüsilisel 
isikul kodakondsuse nõue. Juurdepääsuks vajalik eelnev 
luba. Loa andmisel võtab Justiitsministeerium arvesse 
niisuguseid tingimusi nagu pädevus, erialane 
usaldusväärsus ja sõltumatus, kogemus ja asutamisluba taotleva firma hea maine. 2) CY, CZ, EE, LV, LT, MT, PL, SI, SK: 
piiranguteta 
3) CY, CZ, EE, LV, LT, MT, PL, SI, SK: 
piiranguteta 
 DK: enamikul juhatuse liikmetel ja tegevjuhtidel 
kodakondsus- ja elukohanõue. Lennujaama valveteenused piiranguteta. 
 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ja arvestades järgmisi eripiiranguid: 
 DK: lennujaama valveteenused piiranguteta. Tegevjuhtidel 
kodakondsuse nõue. 
 FR: tegevjuhtidel ja -direktoritel kodakondsuse nõue. 
 BE: juhtivpersonalil elukohanõue. 
 ES, PT: erialasel personalil kodakondsuse nõue. 
 IT: valve ja väärtasjade veo turvateenuseks loa saamisel 
elukohanõue. 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ja arvestades 
järgmisi eripiiranguid: 
 DK: lLennujaama valveteenused piiranguteta. 
Juhtidel elukohanõue. 
 BE: juhtivpersonalil elukohanõue. 
 IT: valve ja väärtasjade veo turvateenuseks loa 
saamisel elukohanõue. 
 CY, CZ, EE, LV, LT, MT, PL, SI, SK: 
piiranguteta  
 
ET 88   ET  CY, CZ, EE, LV, LT, MT, PL, SI, SK: piiranguteta 
m) Seonduvad teadusliku 
ja tehnilise nõuande 
teenused* (CPC 8675) 1) Puudub, v.a FR: uurimisteenused piiranguteta. 1) FR: uurimisteenused piiranguteta. 
 DE: Kõigile välismaalt teostatavate 
uurimisteenuste tasudele  rakendatakse riiklikku 
korda.  
 2) Puudub 2) Puudub  
 3) FR: “mõõdistamine”: juurdepääs üksnes SEL ( anonyme, 
à responsabilité limité e ou en commandite par actions ) 
või SCP, SA ja SARL kaudu. 
IT: mõnede kaevandamisega (mineraalid, nafta, gaas jne) 
seotud uurimisteenuste puhul võib kasutada ainuõigusi. 
ES: maamõõtjate ja geoloogide erialale juurdepääs üksnes 
füüsilistel isikutel. 
 PT: juurdepääs üksnes füüsilistel isikutel. 
 IT : maamõõtjate ja geoloogide  erialale juurdepääs üksnes 
füüsilistel isikutel. Füüsiliste  isikute kutseliidud (mitte 
äriühingud) lubatud 3) FR: Uurimis- ja geoloogilise luure teenustele 
vajalik luba.  
 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ja arvestades järgmisi eripiiranguid: 
 DE: riiklikult määratud maamõõtjail kodakondsuse nõue. 
 FR: “mõõdistamine": omandiõiguse seadmise ja 
maaõigusega seotud tegevusi võivad sooritada üksnes EÜ experts-géomètres . 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ja arvestades järgmisi eripiiranguid: 
 IT, PT: elukohanõue.  
  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK ja ES, nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktis iii, ja arvestades järgmisi 
eripiiranguid:  
 BE, DE, DK, ES: ülikoolikraad või samaväärne teadmisi 
näitav tehniline kvalifikatsioon ning kolm aastat erialast  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK ja ES, nagu on 
märgitud horisontaaljaotise punktis iii ja 
arvestades järgmisi eripiiranguid: 
 DE: kõigile välismaalt teostatavate 
uurimisteenuste tasudele  rakendatakse riiklikku  
                                                 
* Teenus ei hõlma kaevanduste käitamist. 
 
ET 89   ET kogemust valdkonnas. 
 EE: piiranguteta, v.a spetsialistid, kellel on vajalik 
ülikoolikraad ja viis aastat töökogemust seotud valdkonnas. 
 BE: kui füüsilise isiku aastane brutopalk on alla 30 000 
euro miinimumi, nõutakse majandusvajaduste testi. 
 DE: riiklikult määratud maamõõtjail kodakondsuse nõue. korda. 
n) Seadmete hooldus ja 
remont 
 (v.a merelaevad, 
õhusõidukid vm 
transpordivahendid) 
 (Kõik liikmesriigid, v.a 
EE, LT, LV: CPC 633, 
8861, 8866. EE, LT, 
LV: 633, 8861-8866) 1) 2) 3) Puudub 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii 1) 2) 3) Puudub 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii  
  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK ja ES, nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktis iii, ja arvestades järgmisi 
eripiiranguid:  
 BE, DE, DK, ES: ülikoolikraad või samaväärne teadmisi 
näitav tehniline kvalifikatsioon ning kolm aastat erialast 
kogemust valdkonnas. 
 BE: kui füüsilise isiku aastane brutopalk on alla 30 000 
euro miinimumi, nõutakse majandusvajaduste testi.  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK ja ES, nagu on 
märgitud horisontaaljaotise punktis iii  
o) Hoonete 
puhastamisteenused 
 (CPC 874) 1) Piiranguteta* 
2) 3) Puudub 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii 1) Piiranguteta* 
2) 3) Puudub 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii  
p) Fotograafiateenused 1) Kõik liikmesriigid, v.a EE, HU, LV, LT, PL: piiranguteta, 1) Kõik liikmesriigid, v.a CZ, HU, LV, LT, PL:  
                                                 
* Sellise tarneviisiga tegelemine ei ole teostatav. 
 
ET 90   ET  (CPC 875. Kõik 
liikmesriigid, v.a CZ, 
EE, LV, PL. PL: v.a 
jaemüük: PL: v.a 
õhufotograafia) v.a õhufotograafia: puudub 
 EE, HU, LV, LT, PL: puudub 
2) 3) Puudub 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii piiranguteta, v.a õhufotograafia: puudub 
 CZ, HU, LV, LT, PL: puudub 
2) 3) Puudub 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii 
 Piiranguteta, v.a BE, DE, DK ja ES, nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktis iii:  
BE, DE, DK, ES: ülikoolikraad või samaväärne teadmisi 
näitav tehniline kvalifikatsioon ning kolm aastat erialast 
kogemust valdkonnas.. 
BE: kui füüsilise isiku aastane brutopalk on alla 30 000 euro 
miinimumi, nõutakse majandusvajaduste testi. Piiranguteta, v.a BE, DE, DK ja ES, nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktis iii   
q) Pakendamisteenused 
 (CPC 876) 1) Piiranguteta* 
2) 3) Puudub 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii 1) Piiranguteta 
2) 3) Puudub 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii  
r) Trükkimine ja 
kirjastamine 
 (CPC 88442) 1) 2) Puudub 
3) IT: kirjastusettevõtetes piir dub välisosalus 49 protsendiga 
aktsiakapitalist või hääleõigusest. 
 LT: kirjastamissektoris antakse asutamisõigus ainult 
Leedu juriidilistele isikutele. 
 LV: kirjastamissektoris antakse asutamisõigus ainult Läti 
juriidilistele isikutele. 
 PL: ajalehtede ja ajakirjade peatoimetajal kodakondsuse 
nõue. 
 SK: kirjastamissektoris antakse asutamisõigus ainult 
Slovaki juriidilistele isikutele. 1) 2) Puudub 
3) Puudub  
 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ja arvestades järgmisi eripiiranguid: 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii  
 
ET 91   ET  PL: ajalehtede ja ajakirjade peatoimetajal kodakondsuse 
nõue. 
s) Konverentsiteenused 
 (AT: üksnes 
messiteenused) 1) 2) 3) Puudub 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii 1) 2) 3) Puudub 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii  
  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK ja ES, nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktis iii, ja arvestades järgmisi 
eripiiranguid:  
 BE, DE, DK, ES: ülikoolikraad või samaväärne teadmisi 
näitav tehniline kvalifikatsioon ning kolm aastat erialast 
kogemust valdkonnas. 
 BE: kui füüsilise isiku aastane brutopalk on alla 30 000 
euro miinimumi, nõutakse majandusvajaduste testi.  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK ja ES, nagu on 
märgitud horisontaaljaotise punktis iii   
t) Muud    
 Tõlkimisteenused 
 (CPC 87905) 
 (HU: v.a ametlik 
tõlkimine. PL: v.a 
vandetõlkide teenused. SK: v.a riiklik volitatud 
tõlkimine ja tõlge) 1) 2) Puudub 
3) Puudub 1) 2) Puudub 
3) DK: Loa andmine riiklikele volitatud tõlkidele ja 
tõlkijatele võib piirata tegevusulatust.  
 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ja arvestades järgmisi eripiiranguid: 
 DK: riiklikud volitatud tõlkijad ja tõlgid: 
kodakondsustingimus, kui Taani Kommerts- ja Ettevõtjate Amet ei sätesta teisiti. 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ja arvestades 
järgmisi eripiiranguid: 
 DK: riiklikud volitatud tõlkijad ja tõlgid: 
kodakondsustingimus, kui Taani Kommerts- ja 
Ettevõtjate Amet ei sätesta teisiti.  
  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK, ES, EL, IT, IE, UK, SE, 
nagu on märgitud horisontaaljaotise punktis iii: 
 EL: vastav kvalifikatsioon ja viis aastat erialast kogemust.  IT, IE, SE, UK: vastav kvalifikatsioon ja kolm aastat  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK, ES, EL, IT, IE, UK, 
SE, nagu on märgitud horisontaaljaotise punktis iii  
 
ET 92   ET erialast kogemust. 
 BE, DE, DK, ES: ülikoolikraad või samaväärne teadmisi 
näitav tehniline kvalifikatsioon ning kolm aastat erialast kogemust valdkonnas. 
 BE: kui füüsilise isiku aastane brutopalk on alla 30 000 
euro miinimumi, nõutakse majandusvajaduste testi 
 IT, UK: nõutav on vastavus majandusvajaduste testile. 
 Sisekujundusteenused 
 (CPC 87907)* 1) Puudub 
2) Puudub 
3) Puudub 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii 1) DE: siseriiklike reeglite rakendamine kõigi 
välismaalt tehtavate teenuste tasude suhtes. 
2) Puudub  3) Puudub  
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii  
2. SIDETEENUSED    
 Posti- ja kullerteenused 
30  
 Siseriiklikesse või 
välisriigi 
sihtkohtadesse 
suunatud postisaadetiste
31 
käitlemisega32 seotud 1) 2) 3) Kõik liikmesriigid, v.a CY, CZ, EE, HU, LT, LV, 
MT, PL, SK, SI: allsektoritele i–v, mille puhul kehtib 
universaalteenuse osutamise kohustus, võib kehtestada litsentsimissüsteemi. Litsentsidele võib kohaldada 
konkreetse universaalteenuse osutamise kohustust ja/või 
rahalist maksu kompensatsioonifondi.  
 CY, HU, LV, MT, SI: piiranguteta. 1) 2) 3) Kõik liikmesriigid, v.a CY, CZ, EE, HU, LT, 
LV, MT, PL, SK, SI: puudub 
 CY, HU, LV, MT, SI: piiranguteta.  EE, LT: piiranguteta, v.a punkt v: puudub 
 PL: puudub, v.a kirjalik kirjavahetus (nt kirjad) 
 CZ, SK: piiranguteta, v.a 2. ja 3. mooduse punkt v: Vastavuse 
tagamiseks 
postieeskirjadega ja 
konfliktide 
lahendamiseks (avalike või era-) 
äripartnerite vahel on 
loodud sõltumatud 
siseriiklikud 
                                                 
* Näitab, et kirjeldatud teenus moodustab vaid os a CPC viitenumbriga hõlmatud kõikidest tegevustest. 
30 Kohustus on nimekirja kantud vastavalt ettepandud liigitusele, millest EÜ ja liikmesriigid on WTOd teavitanud 23. märtsil 20 01. aastal (WTO dokument 
S/CSS/W/61) 
31 Postisaadetised  – saadetised, mida käitlevad nii r iikliku kui erasektori äriettevõtjad. 
32 Mõistet “käitlemine” tuleks käsitleda kogumist, sorteerimist, vedu ja kättetoimetamist hõlmavana. 33 Kirjasaadetis  – kirjalik kirjavahetus mis tahes füüsilisele kandjale kirjutatud teade, mis edastatakse ja toimetatakse kätte saatja poolt sa adetisele või selle ümbrisele 
märgitud aadressil. Raamatuid, katalooge, ajalehti ja perioodikaväljaandeid ei loeta kirjasaadetiseks. 
34 Nt kiri, postkaardid. 
 
ET 93   ET teenused vastavalt 
järgmisele allsektorite 
loetelule.  
 Allsektorid i, iv ja v 
võib jätta välja, kui need 
kuuluvad 
monopoliseeritud teenuste valdkonda, st: 
kirjasaadetised hinnaga 
kuni viiekordne avalik põhitariif ja mille kaal 
ei ületa 35 grammi,
33 
pluss kohtulike või 
haldusmenetluste 
käigus kasutatav tähitud posti teenus. 
i) Mis tahes liiki 
füüsilisel kandjal
34, 
olevate adresseeritud kirjalike 
teabevahetuste 
käitlemine, sealhulgas  
 – hübriidpostiteenus 
 – otsepostitus 
 ii) Adresseeritud 
saadetiste ja pakkide 
käitlemine 
35 
 iii) Adresseeritud 
ajakirjandustoodete  EE, LT: piiranguteta, v.a punkt v: puudub 
 PL: piiranguteta, v.a punkt v: puudub, v.a kirjalik 
kirjavahetus (nt kirjad). 
 CZ, SK: piiranguteta, v.a 2. ja 3. mooduse punkt v: 
puudub  
4) piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ja arvestades järgmisi eripiiranguid: 
 CY, HU, LV, MT, SI: piiranguteta 
 CZ, EE, LT, PL, SK: piiranguteta, v.a punkt v, mille puhul 
piiranguid ei ole, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii (PL: v.a kirjalik kirjavahetus, nt kirjad) puudub 
4) piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ja arvestades järgmisi eripiiranguid: 
 CY, HU, LV, MT, SI: piiranguteta 
 CZ, EE, LT, PL, SK: piiranguteta, v.a punkt v, 
mille puhul piiranguid ei ole, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii (PL: v.a kirjalik 
kirjavahetus, nt kirjad) reguleerimisasutused. 
Tagatud on õigus 
universaalpostiteenusele. 
                                                                                                                                                                                                                                           
35 Siia alla kuuluvad raamatud, kataloogid. 
36 Ajakirjad, ajalehed, perioodikaväljaanded. 
37 Kiirkulleriteenus võib sisaldada peale suurema kiiruse ja usaldusväärsuse lisaväärtuselemente, näiteks kogumine lähetamiskoh ast, adressaadile kättetoimetamine, 
asukoha kindlakstegemine ja jälgimine, sihtpunkti ja adressaadi muutmine teel oleva saadetise puhul, vastuvõtukinnitus. 
38 Vahenditega, sealhulgas ajutiste ruumide ja transpordiga varustamine kolmanda isiku poolt, millega võimaldatakse käesoleva t eenuse tellijatel postisaadetisi 
omavahel vahetades neid ise kätte toimetada. 
 
ET 94   ET käitlemine 36 
 iv) Eespool punktides 
i–iii nimetatud 
postisaadetiste käitlemine 
registreeritud või 
kindlustatud postisaadetistena 
 v) Eespool punktides i-
iii nimetatud 
postisaadetiste 
kättetoimetamise 
kiirkullerteenused
37 
 vi) Adresseerimata 
postisaadetiste 
käitlemine 
 vii) Dokumendivahetus 
38 
 viii) Muud mujal 
nimetamata teenused 
2.C 
Telekommunikatsiooniteenused    
Telekommunikatsiooniteenusteks loetakse elektromagnetiliste signaalide (heli, andmepiltide ja nende mis tahes kombinatsiooni) e dastamine välja arvatud ringhääling39. 
Seetõttu ei hõlma käesoleva loen di kohustused telekommunikatsiooniteenuste kaudu edastatava sisu tootmisega seotud majandustege vust. Sellise sisu tootmine, mille 
edastamiseks kasutatakse telekommunikatsiooniteenuseid, on regu leeritud teistes asjakohastes sektorites võetud ühenduse ja liik mesriikide erikohustustega. 
Siseriiklikud ja 
rahvusvahelised teenused  
Siseriiklikud ja 
rahvusvahelised teenused, 
mida osutatakse mis tahes 
võrgutehnoloogiat    
                                                 
39 Ringhäälingut määratletakse katkematu ülekandevoona, mis on vaja lik TV- ja raadioprogrammide signaalide edastamiseks üldsuse le, kuid mis ei hõlma 
operaatoritevahelisi ühenduskanaleid. 
 
ET 95   ET kasutades, müües ise või 
kasutades edasimüüjaid, 
avalikuks ja erakasutuseks järgmistes 
turusegmentides (need 
vastavad järgmistele CPC-numbritele: (7521, 7522, 
7523, 7524
**, 7525, 7526 
ja 7529**, v.a ringhääling): 
a. Telefonsideteenused 
b. Pakettkommuteeritud 
andmesideteenused 
c. Ahelkommuteeritud 
andmesideteenused 
d. Teleksiteenused e. Telegraafiteenused f. Faksiteenused g. Rendiliiniteenused h. Elektronpost i. Kõnepost j. Sidusinfo ja 
andmebaasiotsingud 
k. Elektrooniline 
andmevahetus (EDI) 
l. Laiendatud/lisaväärtusega 
faksiteenused, sealhulgas 
vahehoidega edastus, 
salvestamisega 
väljaotsimine 
m. Koodide ja protokollide 
teisendamine 1) 2) PL: kaabeltelevisiooni- ja raadiovõrgu kaudu pakutavad 
telekommunikatsiooniteenused: piiranguteta 
3) PL: kaabeltelevisiooni- ja raadiovõrgu kaudu pakutavad 
telekommunikatsiooniteenused: väliskapitali ja 
hääleõiguse piirang 49%ni. 
 SI: välisosalus ei või olla suurem kui 99% aktsiakapitalist. 
Tegevuseks antud loa puhul on lisandväärtusega 
telekommunikatsiooniteenuse pakkujail kohustus kasutada telekommunikatsiooni põhivõrku.  
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii 1) 2) 3) Puudub 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii BE: 
litsentsimistingimuse
d võivad käsitleda 
kogu teenusevajadust, 
sealhulgas 
rahastamise kaudu, läbipaistval, 
mittediskrimineerival 
ja konkurentsi suhtes neutraalsel viisil, 
ning see ei ole 
koormavam kui 
vajalik. 
                                                                                                                                                                                                                                           
** Kirjeldatud teenus moodustab vaid osa CPC viitenumbriga hõlmatud kõikidest tegevustest. 
 
ET 96   ET o. Muud teenused: mobiil- 
ja 
individuaalsideteenused 
ja -süsteemid 1) 2) Isikuotsing: piiranguteta, v.a üle-euroopalised 
isikuotsingusüsteemid. 
3) PL: riigi mobiiltelefoniteenused ja -võrgud: puudub, v.a 
väliskapitali ja hääleõiguse piirang 49%ni. 
 SI: välisosalus ei või ületada 99% aktsiakapitalist. 
Tegevuseks antud loa puhul on lisandväärtusega telekommunikatsiooniteenuse pakkujail kohustus kasutada 
telekommunikatsiooni põhivõrku 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii 1) 2) 3) Puudub 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii BE: 
litsentsimistingimuse
d võivad käsitleda 
kogu 
teenusevajadust, sealhulgas 
rahastamise kaudu, 
läbipaistval, mittediskrimineerival 
ja konkurentsi suhtes 
neutraalsel viisil, 
ning see ei ole 
koormavam kui vajalik. 
3. EHITUSTEENUSED 
JA NENDEGA 
SEOTUD 
INSENERITEENUSE
D 
 (CPC 511, 512, 513, 
514, 515, 516, 517, 518) 1) Piiranguteta*, v.a 5111 ja 5114 suhtes: puudub 
 HU, MT: piiranguteta 
2) HU, MT: piiranguteta 3) HU, MT: piiranguteta 
 I: ainuõigused antakse teede ja Rooma lennuvälja 
ehituse, hoolduse ja halduse osas. 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ning arvestades järgmisi eripiiranguid: 
 HU, MT: piiranguteta 1) Piiranguteta*, v.a 5111 ja 5114 suhtes: puudub 
 HU, MT: piiranguteta 
2) HU, MT: piiranguteta 3) HU, MT: piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ning arvestades järgmisi eripiiranguid: 
 HU, MT: piiranguteta  
  Piiranguteta, v.a BE, DK, ES, FR ja NL puhul, kus: nagu 
on märgitud horisontaaljaotise punktis iii ning arvestades 
järgmisi eripiiranguid: 
 NL: ülikoolikraad ja erialane kvalifikatsioon ning kolm 
aastat erialast kogemust valdkonnas. 
 BE, DK, ES: ülikoolikraad või samaväärne teadmisi  Piiranguteta, v.a BE, DK, ES, FR ja NL puhul, 
kus: nagu on märgitud horisontaaljaotise punktis 
iii  
                                                 
* Sellise tarneviisiga tegelemine ei ole teostatav. 
 
ET 97   ET näitav tehniline kvalifikats ioon ning kolm aastat erialast 
kogemust valdkonnas. 
 BE: kui füüsilise isiku aastane brutopalk on alla 30 000 
euro miinimumi, nõutakse majandusvajaduste testi.  
 FR: piiranguteta, v. a meetmed, mis puudutavad tehnikute 
ajutist sisenemist riiki järgmistel tingimustel. 
 – Tehnik on Tšiili territooriumil asuva juriidilise isiku 
töötaja ning ta viiakse üle Prantsusmaale 
kaubandustegevusüksusse, millel on kõnealuse juriidilise isikuga leping.  
 – Tööluba antakse kuni kuueks kuuks. 
 – Tehnik esitab Prantsus maa kaubandustegevusüksuselt 
töötõendi ja kirja Tšiili territooriumil asuvalt juriidiliselt 
isikult üleviimise lepingu kohta. 
 – Nõutakse vastavust ma jandusvajaduste testile. 
 – Kaubandustegevusüksusel tuleb maksta 
Rahvusvahelisele Migratsiooniametile maksu. 
  Piiranguteta, v.a DE, SE ja UK: nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktis iii, üksnes CPC 5111, ja arvestades järgmisi eripiiranguid: 
 SE, UK: ülikoolikraad ja erialane kvalifikatsioon ning 
kolm aastat erialast kogemust valdkonnas. 
 UK: nõutakse vastavust majandusvajaduste testile. 
 DE: piiranguteta, v.a ehitusuuringutega seotud piiratud 
hulk teenuseid, mille puhul on nõutav ülikoolikraad ja 
erialane kvalifikatsioon ning kolm aastat erialast  Piiranguteta, v.a DE, SE ja UK: nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktis iii, üksnes CPC 5111  
 
ET 98   ET kogemust valdkonnas. 
4. JAOTUSTEENUSED40    
A. 
Komisjonimüügiagentide 
teenused  
(CPC 621, 6111, 6113, 
6121) 1) FR: piiranguteta riiklike huvidega seotud turgudel 
töötavate kauplejate ja maaklerite puhul. 
 MT: piiranguteta 
2) MT: piiranguteta 
3) MT: piiranguteta 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ning arvestades järgmisi eripiiranguid: 
 MT: piiranguteta  FR: kodakondsuse nõue riiklike huvidega seotud 
kahekümnel turul töötavale kauplejatele, agentidele ja 
maakleritele 1) FR: piiranguteta riiklike huvidega seotud turgudel 
töötavate kauplejate ja maaklerite puhul. 
2) MT: piiranguteta 
3) MT: piiranguteta 
4) piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ning arvestades 
järgmisi eripiiranguid 
 MT: piiranguteta  IT: elukohanõue  
B. 
Hulgikaubandusteenused  
(Kõik liikmesriigid, v.a PL: 
CPC 622, 61111, 6113, 
6121. PL: CPC 622 v.a 
62226, 62228, 62251, 
62252) 1)41 FR : Apteekide puhul piiranguteta. 
 MT: piiranguteta 
2) MT: piiranguteta 
3)42 FR: hulgimüügiga tegelevate apteekide puhul on 
lubatud tegutseda vastavalt elanikkonna vajadustele ja 
kehtestatud kvootide piires. 
 PL: importtarbekaupade hulgikaubandusettevõtjate 
asutamise litsenseerimine. 
 MT: piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ning arvestades järgmisi eripiiranguid: 1) MT: piiranguteta 
2) MT: piiranguteta 
3) MT: piiranguteta 
4) piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ning arvestades 
järgmisi eripiiranguid: 
MT: piiranguteta 
 IT: elukohanõue  
                                                 
40 Välja arvatud relvad kõikides liikmesriikides. Välja arvatud l õhkeained, keemiatooted ja väärismetallid kõikides liikmesriik ides, v.a AT, FI, SE. Välja arvatud 
pürotehnilised kaubad, süttivad kaubad, lõhkeseadeldised, laskemoon, sõjaline varustus, tubakas ja tubakatooted, toksilised ain ed, meditsiinilised ja kirurgiaseadmed, 
teatavad meditsiinilised ained ja esemed meditsiiniliseks kasutamiseks: AT. Välja arvatud pürotehniliste kaupade, süttivate kau pade, lõhkeseadeldiste, tulirelvade, 
laskemoona, sõjalise varustuse, toksiliste ainete ja teat avate meditsiinilisted ainete turustamine Sloveenias. 
 
ET 99   ET  MT: piiranguteta 
 FR: farmaatsiatoodete hulgimüügi puhul kodakondsuse 
nõue. 
C. Jaekaubandusteenused 
43 
(CPC 631, 632, 61112, 
6113, 6121, 613) 1) MT: piiranguteta 
2) MT: piiranguteta 
3)44 45 BE, DK, FR, IT, PT: kaubamajade valdkonnas 
rakendatakse majanduslike vajaduste testi võrdse kohtlemise alusel. 
 SE: omavalitsused võivad rakendada majanduslike 
vajaduste testi ajutise kaubanduse suhtes rõivaste, jalatsite ja toiduainetega, mida ei tarbita müügikohas.
46 
 MT: piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ning arvestades järgmisi piiranguid: 
 MT: piiranguteta 
 FR: kodakondsuse nõue tubakamüüjate (st buraliste ) 
puhul. 1) MT: piiranguteta 
2) MT: piiranguteta 
3) MT: piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ning arvestades 
järgmisi piiranguid: 
 MT: piiranguteta  
D. Frantsiisimine  
 (CPC 8929 1) 2) 3) MT: piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ning arvestades järgmisi piiranguid: 1) 2) 3) MT: piiranguteta 
4) piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ning arvestades  
                                                                                                                                                                                                                                           
41 V.a tubakas: ES, IT. 
42 V.a tubakas: ES, IT, FR. 43 EE, LT ja LV on hõlmatud CPC viitenumbritega 633, 6111, 61221, 63234. Välja arvatud CPC 613: in LT. V.a alkohoolsed joogid: FI, S. Välja arvatud CPC 61112, 
6121, 613, 63107, 63108, 63211: PL. Välja arvatud farmaatsiatooted (CPC 63211 osa) kõikides liikmesriikides, mis on kohustunud osutama erialateenuseid 
farmatseudi kutsenimetuse all. Jaotusteenused väljaspool kindlat asukohta (otsemüük) loetakse jaemüügiteenuste alla kuuluvateks . CPC 633 (personaal- ja 
majapidamiskaupade remonditeenused) on hõlmat ud äriteenuste all. Sektor hõlmab üksnes kaupade jaotust. Need on esemelised ja tr ansporditavad. 
44 Kui asutamise suhtes kohaldatakse majanduslike vajaduste testi, on peamisteks kriteeriumiteks: olemasolevate kaupluste arv j a mõju, rahvastiku tihedus, 
geograafiline levik, mõju liiklustingimustele ja uute töökohtade loomine. 
45 Välja arvatud tubakas: ES, FR ja IT. Välja arvatud alkohoolsed joogid: IE. 
46 Need eeskirjad ei hõlma alalist müüki kindla asukohaga müügipunktist või tootmisettevõttest. 
 
ET 100   ET  MT: piiranguteta järgmisi piiranguid: 
 MT: piiranguteta 
5. 
ERAHARIDUSTEENUS
ED    
A. Põhiharidusteenused  
(kõik liikmesriigid, v.a EE: 
CPC 921. EE: kohustusliku 
põhihariduse teenused) 1) FR: kodakondsuse nõue. Kolmanda riigi kodanikud 
võivad siiski saada pädevalt asutuselt loa haridusasutuse 
asutamiseks ja juhtimiseks ning õpetamiseks. 
 CY, FI, MT, SE, SI: piiranguteta. 
2) CY, FI, MT, SE, SI: piiranguteta. 3) CY, FI, MT, SE, SI: piiranguteta. 
 CZ: väliskodanikud võivad saad a pädevalt asutuselt loa 
haridusasutuse asutamiseks ja juhtimiseks ning 
õpetamiseks. Tingimuseks on hariduse kvaliteedi ning 
taseme tagamine ning koolirajatiste sobilikkus. 
 HU: koolide asutamiseks on vajalik kohaliku 
võimuasutuse luba. 
 SK: väliskodanikud võivad saad a pädevalt asutuselt loa 
haridusasutuse asutamiseks ja juhtimiseks ning 
õpetamiseks, täites niisugus ele asutusele kehtestatud 
kvalifikatsiooni- ja materiaalsed nõuded.  
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ning arvestades järgmisi piiranguid: 
 CY, FI, MT, SE, SI: piiranguteta.  FR: kodakondsuse nõue. Siiski võivad kolmanda riigi 
kodanikud saada pädevalt asutuselt loa haridusasutuse 
asutamiseks ja juhtimiseks ning õpetamiseks. 1) CY, FI, MT, SE, SI: piiranguteta. 
2) CY, FI, MT, SE, SI: piiranguteta. 3) CY, FI, MT, SE, SI: piiranguteta. 
 CZ: ainus tingimus: enamikul juhatuse liikmetest 
peab olema Tšehhi kodakondsus. 
 LT: puudub, v.a et riigi poolt tunnustatud 
õppeasutuselt nõutakse Haridus- ja 
Teadusministeeriumi väljastatud luba. 
 SK: ainus tingimus: enamikul juhatuse liikmetest 
peab olema Slovaki kodakondsus. 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ning arvestades 
järgmisi piiranguid: 
 CY, FI, MT, SE, SI: piiranguteta  
B. Keskharidusteenused  
(kõik liikmesriigid, v.a EE: 
CPC 922. EE: kohustusliku 
ja mittekohustusliku 1) CY, FI, MT, SE: piiranguteta. 
 FR: kodakondsuse nõue. Kolmanda riigi kodanikud 
võivad siiski saada pädevalt asutuselt loa haridusasutuse 1) CY, FI, MT, SE: piiranguteta 
2) CY, FI, MT, SE: piiranguteta 
3) CY, FI, MT, SE: piiranguteta  
 
ET 101   ET keskhariduse teenused. LV: 
v.a CPC 9224) asutamiseks ja juhtimiseks ning õpetamiseks. 
2) CY, FI, MT, SE: piiranguteta. 
3) CY, FI, MT, SE: piiranguteta.  CZ: väliskodanikud võivad saad a pädevalt asutuselt loa 
haridusasutuse asutamiseks ja juhtimiseks ning 
õpetamiseks. Tingimuseks on hariduse kvaliteedi ning taseme tagamine ning koolirajatiste sobilikkus. 
 HU: koolide asutamiseks on vajalik kohaliku võimorgani 
luba. 
 SK: väliskodanikud võivad saad a pädevalt asutuselt loa 
haridusasutuse asutamiseks ja juhtimiseks ning 
õpetamiseks, täites niisugus ele asutusele kehtestatud 
kvalifikatsiooni- ja materiaalsed nõuded. 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ning arvestades järgmisi piiranguid: 
 CY, FI, MT, SE: piiranguteta. 
 FR: kodakondsuse nõue. Kolmanda riigi kodanikud 
võivad siiski saada pädevalt asutuselt loa haridusasutuse 
asutamiseks ja juhtimiseks ning õpetamiseks.  LT: puudub, v.a et riigi poolt tunnustatud 
õppeasutuselt nõutakse Haridus- ja 
Teadusministeeriumi väljastatud luba. 
 SI: ainus tingimus: enamikul juhatuse liikmetest 
peab olema Sloveeni kodakondsus 
 SK: ainus tingimus: enamikul juhatuse liikmetest 
peab olema Slovaki kodakondsus. 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ning arvestades järgmisi piiranguid: 
 CY, FI, MT, SE: piiranguteta. 
C. Kõrgharidusteenused  
(kõik liikmesriigid, v.a CZ 
ja SK: CPC 923. CZ ja SK: üksnes CPC 92310) 1) FR: kodakondsuse nõue. Kolmanda riigi kodanikud 
võivad siiski saada pädevalt asutuselt loa haridusasutuse 
asutamiseks ja juhtimiseks ning õpetamiseks. 
 AT, CY, FI, MT, SE: piiranguteta 
2) AT, CY, FI, MT, SE: piiranguteta 3) ES, IT: vajaduste test eraülikoolide avamiseks, millel on 
õigus välja anda tunnustatud diplomeid või kraade. 
 AT, CY, FI, MT, SE: piiranguteta  EL: piiranguteta haridusasutustele, mis annavad välja 
tunnustatud riiklikke diplomeid. 
 CZ: väliskodanikud võivad saad a pädevalt asutuselt loa 1) AT, CY, FI, MT, SE: piiranguteta 
2) AT, CY, FI, MT, SE: piiranguteta 
3) AT, CY, FI, MT, SE: piiranguteta 
 SI: ainus tingimus: enamikul juhatuse liikmetest 
peab olema Sloveeni kodakondsus. 
 SK: ainus tingimus: enamikul juhatuse liikmetest 
peab olema Slovaki kodakondsus. 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ning arvestades 
järgmisi piiranguid: 
 AT, CY, FI, MT, SE: piiranguteta  
 
ET 102   ET haridusasutuse asutamiseks ja juhtimiseks ning 
õpetamiseks. Tingimuseks on hariduse kvaliteedi ning 
taseme tagamine ning koolirajatiste sobilikkus. 
 HU: koolide asutamiseks on vajalik keskvõimuorgani 
luba. 
 SK: väliskodanikud võivad saad a pädevalt asutuselt loa 
haridusasutuse asutamiseks ja juhtimiseks ning 
õpetamiseks, täites niisugus ele asutusele kehtestatud 
kvalifikatsiooni- ja materiaalsed nõuded. 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ning arvestades järgmisi piiranguid: 
 AT, CY, FI, MT, SE: piiranguteta 
 FR: kodakondsuse nõue. Kolmanda riigi kodanikud 
võivad siiski saada pädevalt asutuselt loa haridusasutuse 
asutamiseks ja juhtimiseks ning õpetamiseks. 
  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK, ES, FR ja LU seoses 
professorite ajutise sisenemisega riiki, nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktis iii ja arvestades järgmisi 
eripiiranguid: 
 BE, DE, DK, ES: ülikoolikraad või samaväärne teadmisi 
näitav tehniline kvalifikats ioon ning kolm aastat erialast 
kogemust valdkonnas.  
 BE: kui füüsilise isiku aastane brutopalk on alla 30 000 
euro miinimumi, nõutakse majandusvajaduste testi. 
 FR: – Professoritel on tööleping ülikooli või muu 
kõrgharidusasutusega. 
 – Tööluba antakse kuni üheksaks kuuks, seda 
pikendatakse lepingu kestuse ajaks. 
 – Nõutakse kooskõla majandusvajaduste testiga, v.a kui 
kõnealused professorid on määranud ametisse hariduse eest vastutav minister otse. 
 – Värbamisorganisatsioon peab tasuma maksu Piiranguteta, v.a BE, DE, DK, ES, FR ja LU, nagu on 
märgitud horisontaaljaotise punktis iii  
 
ET 103   ET Rahvusvahelisele Migratsiooniametile. 
  Üksnes HU: rahvusvaheliselt tunnustatud mainega isikud, 
kelle on kutsunud kõrgharidusasutused lepingu kestuse 
ajaks.   
D. Täiskasvanukoolituse 
teenused  (CPC 924; AT 
puhul CPC 9240 v.a 
täiskasvanukoolitusteenus raadio- või telesaadete 
kujul. EE puhul: see 
hõlmab ka neid 
täiskasvanukoolituse 
teenuseid, mida riik ei paku) 1) 2) CY, FI, MT, SE: piiranguteta 
3) CZ: väliskodanikud võivad s aada pädevalt asutuselt loa 
haridusasutuse asutamiseks ja juhtimiseks ning 
õpetamiseks. Tingimuseks on hariduse kvaliteedi ning 
taseme tagamine ning koolirajatiste sobilikkus. 
 HU: koolide asutamiseks on vajalik kohaliku võimuorgani 
(kõrgkooli puhul keskvõimuorgani) luba. 
 SK: väliskodanikud võivad saad a pädevalt asutuselt loa 
haridusasutuse asutamiseks ja juhtimiseks ning 
õpetamiseks, täites niisugus ele asutusele kehtestatud 
kvalifikatsiooni- ja materiaalsed nõuded. 
 CY, FI, MT, SE: piiranguteta 1) 2) CY, FI, MT, SE: piiranguteta 
3) CY, FI, MT, SE: piiranguteta  CZ: ainus tingimus: enamikul juhatuse liikmetest 
peab olema Tšehhi kodakondsus. 
 SK: ainus tingimus: enamikul juhatuse liikmetest 
peab olema Slovaki kodakondsus.  
 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ning arvestades järgmisi piiranguid: 
 CY, FI, MT, SE: piiranguteta 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ning arvestades 
järgmisi piiranguid: 
 CY, FI, MT, SE: piiranguteta  
  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK, ES, nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktis iii, ning arvestades järgmisi 
eritingimusi: 
 BE, DE, DK, ES: ülikoolikraad või samaväärne teadmisi 
näitav tehniline kvalifikats ioon ning kolm aastat erialast 
kogemust valdkonnas. 
 BE: Kui füüsilise isiku aastane brutopalk on alla 30 000 
euro miinimumi, nõutakse majandusvajaduste testi.  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK, ES, nagu on 
märgitud horisontaaljaotise punktis iii  
 
ET 104   ET 6. 
KESKKONNATEENUSE
D47 
(SE: pakkumine ei hõlma 
riiklikke ehitustöid, mille 
omanikeks ja käitajateks on omavalitsused, riigi- 
või föderaalvalitsused või 
kes ostavad need sisse)    
A. Inimeste poolt 
kasutamiseks ette nähtud 
vesi ja reoveekäitlus 
**************    
Vee kogumis-, puhastus- 
ja jaotusteenused, välja 
arvatud aur ja soe vesi. 1) Piiranguteta * 
2) Puudub, v.a CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SI, SK: 
piiranguteta. 
3) Puudub, v.a AT, DE, UK, CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, 
PL, SI, SK: piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ning arvestades järgmisi piiranguid:  
 CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SI, SK: piiranguteta 1) Piiranguteta* 
2) Puudub, v.a CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, 
SI, SK: piiranguteta. 
3) Puudub, v.a AT, DE, UK, CY, CZ, EE, HU, LV, 
LT, MT, PL, SI, SK: piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ning arvestades 
järgmisi piiranguid: 
 CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SI, SK: 
piiranguteta  
  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK, ES, nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktis iii, ning arvestades järgmisi eritingimusi:  
 BE, DE, DK, ES: ülikoolikraad või samaväärne teadmisi 
näitav tehniline kvalifikats ioon ning kolm aastat erialast 
kogemust valdkonnas.  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK, ES, nagu on 
märgitud horisontaaljaotise punktis iii   
                                                 
47 Keskkonnateenuste liigitus on nimekirja lisatud vastavalt dokumendis Job 7612 (EÜ ja liikmesriikide teade) esitatud liigitam isettepanekule. 
* Sellise tarneviisiga tegelemine ei ole teostatav. 
 
ET 105   ET  BE: kui füüsilise isiku aastane brutopalk on alla 30 000 
euro miinimumi, nõutakse majandusvajaduste testi. 
Reoveeteenused 
CPC 9401, 18000 osa) 1) Kõik liikmesriigid, v.a EE, LT, LV: piiranguteta 
 EE, LT, LV: puudub 2) 3) HU: piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ning arvestades järgmisi piiranguid: 
 HU: piiranguteta 1) Kõik liikmesriigid, v.a EE, LT, LV: piiranguteta 
 EE, LT, LV: puudub 2) 3) HU: piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ning arvestades järgmisi piiranguid 
 HU: piiranguteta  
  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK, ES, nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktis iii, ning arvestades järgmisi 
eritingimusi: 
 BE, DE, DK, ES: ülikoolikraad või samaväärne teadmisi 
näitav tehniline kvalifikats ioon ning kolm aastat erialast 
kogemust valdkonnas. 
 BE: kui füüsilise isiku aastane brutopalk on alla 30 000 
euro miinimumi, nõutakse majandusvajaduste testi.  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK, ES, nagu on 
märgitud horisontaaljaotise punktis iii  
B. Tahkete/ohtlike 
jäätmete käitlemine (CPC 
9402, 9403) 1) Kõik liikmesriigid, v.a EE, HU: piiranguteta 
 EE, HU: puudub 2) 3) puudub 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii 1) Kõik liikmesriigid, v.a EE, HU: piiranguteta 
 EE, HU: puudub 2) 3) puudub 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii  
  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK, ES, nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktis iii, ning arvestades järgmisi 
eritingimusi:  
 BE, DE, DK, ES: ülikoolikraad või samaväärne teadmisi 
näitav tehniline kvalifikats ioon ning kolm aastat erialast 
kogemust valdkonnas. 
 BE: kui füüsilise isiku aastane brutopalk on alla 30 000  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK, ES, nagu on 
märgitud horisontaaljaotise punktis iii   
 
ET 106   ET euro miinimumi, nõutakse majandusvajaduste testi. 
C. Välisõhu- ja -
kliimakaitse 
 (CPC 9404) 1) Kõik liikmesriigid, v.a EE, LT, PL: piiranguteta 
EE, LT, PL: puudub 1) Kõik liikmesriigid, v. a EE, LT, PL: piiranguteta 
 EE, LT, PL: puudub  
 2) Puudub 2) Puudub  
 3) SE: sõidu- ja veoautode heitgaaside kontroll. Riiklik 
monopol autode ja veoautode väljalaskegaaside 
kontrollteenuste puhul. Selliseid teenuseid tuleb osutada 
mittetulunduslikel alustel. 3) Puudub  
 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii  
  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK, ES, nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktis iii ning arvestades järgmisi 
eritingimusi: 
 BE, DE, DK, ES: ülikoolikraad või samaväärne teadmisi 
näitav tehniline kvalifikats ioon ning kolm aastat erialast 
kogemust valdkonnas. 
 BE: kui füüsilise isiku aastane brutopalk on alla 30 000 
euro miinimumi, nõutakse majandusvajaduste testi.  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK, ES, nagu on 
märgitud horisontaaljaotise punktis iii   
D. Pinnase ja vee 
parandamine ja 
puhastamine (CPC 94060 
osa) 1) Kõik liikmesriigid, v.a EE: piiranguteta 
 EE: puudub 
2) 3) HU: piiranguteta 4) Piiranguteta, v.a nagu on nimetatud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ning arvestades järgmisi piiranguid: 
 HU: piiranguteta 1) Kõik liikmesriigid, v.a EE: piiranguteta 
 EE: puudub 
2) 3) HU: piiranguteta 4) Piiranguteta, v.a nagu on nimetatud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ning arvestades 
järgmisi piiranguid: 
 HU: piiranguteta  
  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK ja ES, nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktis iii, ja arvestades järgmisi 
eripiiranguid: 
 BE, DE, DK, ES: ülikoolikraad või samaväärne teadmisi  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK ja ES, nagu on 
märgitud horisontaaljaotise punktis iii  
 
ET 107   ET tõendav tehniline kvalifikatsioon ja kolmeaastane erialane 
töökogemus sektoris. 
 BE: nõutav vastavus majandusvajaduste testile, kui 
füüsilise isiku aasta brutopalk  on väiksem kui 30 000 euro 
suurune künnis. 
E. Müra ja vibratsiooni 
vähendamine (CPC 9405) 1) Kõik liikmesriigid, v.a EE, LT, PL: piiranguteta 
 EE, LT, PL: puudub 2) 3) Puudub, v.a CY, CZ, HU, SK, SI, UK: piiranguteta 1) Kõik liikmesriigid, v.a EE, LT, PL: piiranguteta 
EE, LT, PL: puudub 
2) 3) Puudub, v.a CY, CZ, HU, SK, SI, UK: 
piiranguteta  
 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ning arvestades järgmisi piiranguid: 
 HU: piiranguteta 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ning arvestades 
järgmisi piiranguid: 
 HU: piiranguteta  
  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK, ES, nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktis iii ja arvestades järgmisi 
eripiiranguid: 
 BE, DE, DK, ES: ülikoolikraad või samaväärne teadmisi 
tõendav tehniline kvalifikatsioon ja kolmeaastane erialane 
töökogemus sektoris. 
 BE: nõutav vastavus majandusvajaduste testile, kui 
füüsilise isiku aasta brutopalk  on väiksem kui 30 000 euro 
miinimum.  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK, ES, nagu on 
märgitud horisontaaljaotise punktis iii  
F. Bioloogilise 
mitmekesisuse ja maastiku 
kaitse loodus- ja 
maastikukaitseteenused (CPC 9406) 1) Kõik liikmesriigid, v.a EE: piiranguteta 
 EE: puudub 2) 3) HU: piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ning arvestades järgmisi piiranguid: 
 HU: piiranguteta 1) Kõik liikmesriigid, v.a EE: piiranguteta 
EE: puudub 
2) 3) HU: piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ning arvestades 
järgmisi piiranguid: 
 HU: piiranguteta  
  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK, ES, nagu on märg itud  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK, ES, nagu on  
 
ET 108   ET horisontaaljaotise punktis iii ja arvestades järgmisi 
eripiiranguid: 
 BE, DE, DK, ES: ülikoolikraad või samaväärne teadmisi 
tõendav tehniline kvalifikatsioon ja kolmeaastane erialane 
töökogemus sektoris. 
 BE: nõutav vastavus majandusvajaduste testile, kui 
füüsilise isiku aasta brutopalk  on väiksem kui 30 000 euro 
miinimum. märgitud horisontaaljaotise punktis iii 
G. Muud 
keskkonnateenused ja 
nendega seotud teenused 
(CPC 94090 osa) 1) Kõik liikmesriigid, v.a EE, PL: piiranguteta 
 EE, PL: puudub 2) 3) HU: piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ning arvestades järgmisi piiranguid: 
 HU: piiranguteta 1) Kõik liikmesriigid, v.a EE ja PL: piiranguteta 
 EE, PL: puudub 2) 3) HU: piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ning arvestades järgmisi piiranguid: 
 HU: piiranguteta  
  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK ja ES, nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktis iii ja arvestades järgmisi eripiiranguid: 
 BE, DE, DK, ES: ülikoolikraad või samaväärne teadmisi 
tõendav tehniline kvalifikatsioon ja kolmeaastane erialane 
töökogemus sektoris. 
 BE: nõutav vastavus majandusvajaduste testile, kui 
füüsilise isiku aasta brutopalk  on väiksem kui 30 000 euro 
miinimum.  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK, ES, nagu on 
märgitud horisontaaljaotise punktis iii  
7. TERVISHOIU- JA 
SOTSIAALTEENUSED    
 
ET 109   ET A. Haiglateenused  
 (kõik liikmesriigid, v.a 
LV, PL ja SI: CPC 
9311. 
 LV, PL ja SI: ainult 
erahaigla- ja 
erasanatooriumiteenused – CPC 9311 1) Kõik liikmesriigid, v.a HU: piiranguteta 
 HU: puudub 
2) CZ, MT, FIN, S, SK: piiranguteta 3) AT, BE, ES, FR, IT, LU, LT, NL, PT, SI: 
majandusvajaduste testi kohald atakse võrdsetel alustel.
48 
 PL: tervishoiuasutuse juhil või tema asetäitjal peab olema 
arsti kvalifikatsioon. Kohaldatakse kõiki ravi-, hambaravi-
, ämmaemanda- ja õeteenustega seotud piiranguid. 
 LV: tervishoiuasutuse juhil või tema asetäitjal peab olema 
arsti kvalifikatsioon. Kohaldatakse kõiki ravi-, hambaravi-
, ämmaemanda- ja õeteenus tega seotud piiranguid. 
Erahaiglateenuste jaoks on vaja kohalike 
tervishoiuasutuste luba. Voodikohtade arv ja statsionaarse 
meditsiinilise varustuse kasutamine tuleneb elanikkonna vajadustest, vanuselisest jaotuvusest ja suremusest. 
 CZ, MT, FI, SE, SK: piiranguteta 
 SI: Sloveenia Vabariigi Ravikindlustuse Instituut 
soodustab liitumist riikliku tervishoiuvõrgustikuga. 1) Kõik liikmesriigid, v.a HU: piiranguteta 
 HU: puudub 
2) CZ, MT, FI, SE, SK: piiranguteta 3) CZ, MT, FI, SE, SK: piiranguteta 
 EE: puudub, v.a väljaspool Eestit väljaõppe 
saanud spetsialistid, kes peavad esitama Tartu Ülikooli täiendkursuste tunnistuse. Käesolev nõue 
kehtib ka Eesti kodanike  suhtes, kes on saanud 
väljaõppe välismaal. 
 LT: puudub, v.a välisosalusega eraettevõtted ja 
nende tarbijad, kellel ei ole õigus saada rahalist 
toetust riiklikest vahenditest, sh kasutada riikliku 
ravikindlustuse vahendeid.  
 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ning arvestades järgmisi eripiiranguid: 
 CZ, MT, FI, SE, SK: piiranguteta 
 LV: tervishoiuasutuse juhil või tema asetäitjal peab olema 
arsti kvalifikatsioon. Kohaldatakse kõiki ravi-, hambaravi-
, ämmaemanda- ja õeteenustega seotud piiranguid. 
 PL: tervishoiuasutuse juhil või tema asetäitjal peab olema 
arsti kvalifikatsioon. Kohaldatakse kõiki ravi-, hambaravi-4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ning arvestades 
järgmisi piiranguid: 
 CZ, MT, FI, SE, SK: piiranguteta  
                                                 
48 Kui liikmesriigi üksuse suhtes kohaldatakse majandusvajaduste testi, on põhikriteeriumid järgmised: voodikohtade arv ja/või statsionaarne meditsiiniaparatuur, võttes 
arvesse vajadust, rahvastikutihedust ja va nuserühmi, geograafilist levikut, konkreetse te ajaloolist ja kunstiväärtuslikku huvi pakkuvate piirkondade kaitset, mõju 
liiklustingimustele ja uute töökohtade loomist. 
 
ET 110   ET , ämmaemanda- ja õeteenustega seotud piiranguid. 
B. Muud 
tervishoiuteenused  (CPC 
9319. EE: CPC 9319, v.a 
93191) 1) Kõik liikmesriigid, v.a : piiranguteta 
 HU: puudub 
2) 3) Piiranguteta, v.a AT, EE, HU, SI: puudub 4) Piiranguteta, v.a AT, EE, HU, SI: piiranguteta, v.a nagu 
on märgitud horisontaaljaotise punktides i ja ii. 1) Kõik liikmesriigid, v.a HU: piiranguteta 
 HU: puudub 
2) 3) Piiranguteta, v.a AT, EE, HU, SI: puudub 4) Piiranguteta, v.a AT, EE, HU, SI: piiranguteta, v.a 
nagu on märgitud horisontaaljaotise punktides i ja 
ii  
C. Sotsiaalteenused  
Sanatooriumid ja 
puhkekodud, vanadekodud 1) Piiranguteta 
2) CZ, HU, FI, MT, PL, SI, SK, SE: piiranguteta 3) CZ, HU, FI, MT, PL, SI, SK, SE: piiranguteta 
 FR: Loa teenuste osutamisek s annavad pädevad asutused 
vastavalt kohalikele vajadustele. 1) Piiranguteta 
2) CZ, HU, FI, MT, PL, SI, SK, SE: piiranguteta 3) CZ, HU, FI, MT, PL, SI, SK, SE: piiranguteta  
 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ning arvestades järgmisi eripiiranguid: 
 CZ, HU, FI, MT, PL, SI, SK, SE: piiranguteta 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ning arvestades 
järgmisi piiranguid: 
 CZ, HU, FI, MT, PL, SI, SK, SE: piiranguteta  
D. Muu (tervishoiuga 
seotud teenused) 1) 2) 3) Kõik liikmesriigid, v.a HU: piiranguteta  
 HU: puudub 
4) Kõik liikmesriigid: piirangut eta, v.a HU: piiranguteta, v.a 
nagu on märgitud horisontaaljaotise punktides i ja ii 1) 2) 3) Kõik liikmesriigid, v.a HU: piiranguteta 
 HU: puudub. 
4) Kõik liikmesriigid: piiranguteta, v.a HU: 
piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise punktides i ja ii  
8. TURISMI- JA 
REISITEENUSED    
A. Hotellid, restoranid ja 
toitlustamine  
(CPC 641, 642, 643. PL: 
v.a CPC 643) (v.a 
toitlustamine 
transporditeenuste sektoris, 
v.a PLs) 1) Piiranguteta, v.a toitlustamine: puudub 
2) Puudub 
3) IT: uute baaride, kohvikute ja restoranide avamisel vajalik 
vastavus kohalike maja ndusvajaduste testile. 1) Piiranguteta, v.a toitlustamine: puudub 
2) Puudub 
3) Puudub  
 
ET 111   ET  4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii  
B. Reisibüroode ja 
reisikorraldajate teenused  
(k.a reisijuhid) 
(CPC 7471) 1) HU: piiranguteta 
 PL: nõutav kaubanduslik kohalolek. 1) PL: nõutav kaubanduslik kohalolu.  
 2) Puudub 
3) PT: nõue moodustada äriühing, mille juriidiline asukoht 
on Portugalis. 
 IT: majandusvajaduste test. 
 FI: vajalik siseriikliku tarbijaameti luba. 
 CZ: elanikkonna kriteeriumil põhinev majandusvajaduste 
test. 2) Puudub 
3) Puudub  
 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii  
  Piiranguteta, v.a AT, BE, DE, DK, ES, IT, FI, IE, SE 
puhul: nagu on märgitud horisontaaljaotise punktis iii ja 
arvestades järgmisi eripiiranguid: 
 AT, FI, IT, IE, SE: piiranguteta, v.a reisijuhtide puhul 
(isikud, kelle ülesanne on saata vähemalt 10 inimesest 
koosnevat reisirühma kohapeal giid olemata) puhul, kus 
AT, IT, IE, SE nõuavad kutse tunnistust ja kolmeaastast 
erialast töökogemust. 
 BE, DE, DK, ES: ülikoolikraad või samaväärne tehniline 
kvalifikatsioon ja kolmeaastane erialane töökogemus. 
 IT: nõutav vastavus ma jandusvajaduste testile  Piiranguteta, v.a AT, BE, DE, DK, ES, IT, FI, IE, 
SE puhul: nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktis iii  
 
ET 112   ET C. Giiditeenused  
 (CPC 7472) 1) CY, HU, IT, LT, MT, PT, PL, SI: piiranguteta 
2) CY, HU, LT, MT, PL, SI: piiranguteta 
3) CY, HU, LT, MT, PL, SI: piiranguteta 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ning arvestades järgmisi eripiiranguid: 
 ES, IT: kutsealal tegutsemise õigus on kohalikel 
giidiorganisatsioonidel. 
 EL, ES, IT, PT: tegevusalal tegutsemise suhtes kehtib 
kodakondsuse nõue. 
 CY, HU, LT, MT, PL, SI: piiranguteta 1) CY, HU, LT, MT, PL, SI: piiranguteta 
2) CY, HU, LT, MT, PL, SI: piiranguteta 
3) CY, HU, LT, MT, PL, SI: piiranguteta 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ning arvestades 
järgmisi piiranguid: 
 CY, HU, LT, MT, PL, SI: piiranguteta  
  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK, SE, nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktis iii ning arvestades eespool 
toodud tingimusi ja järgmisi eripiiranguid:  
 BE, DE, DK: ülikoolikraad või samaväärne teadmisi 
tõendav tehniline kvalifikatsioon ja kolmeaastane erialane 
töökogemus sektoris. 
 SE: Kutsetunnistus, asjakohane kvalifikatsioon ja 
kolmeaastane erialane töökogemus. 
 BE: nõutav majandusvajaduste test, kui füüsilise isiku 
aasta brutopalk on väiksem kui 30 000 euro miinimum.  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK, SE, nagu on 
märgitud horisontaaljaotise punktis iii  
9. PUHKE-, KULTUURI- 
JA SPORDITEENUSED 
(v.a audiovisuaalteenused)    
A. Meelelahutusteenused  
(sh teatri-, ansambli- ja 
tsirkuseteenused) 
(CPC 9619) 1) Piiranguteta 
 1) Kõik liikmesriigid, v.a HU: piiranguteta. 
 HU: puudub  
 
ET 113   ET  2) CY, CZ, EE, FI, LT, LV, PL, SI, SK: piiranguteta 
3) CY, CZ, EE, FI, LV, PL, SI, SK: piiranguteta 
 LT: puudub, v.a keeld asutada ja ülal pidada 
hasartmängukeskusi ning korraldada hasartmänge.49 2) CY, CZ, EE, FI, LT, LV, PL, SI, SK: piiranguteta 
3) CY, CZ, FI, LV, PL, SI, SK: piiranguteta 
 FR, IT: piiranguteta subsiidiumide ning muude 
otseste ja kaudsete toetuseliikide puhul. 
 SE: rahaline sihttoetus  konkreetsetele kohalikele, 
piirkondlikele või siseriiklikele ettevõtmistele. 
 LT: puudub, v.a: 
 a) nagu on märgitud seoses turulepääsuga 
(erand märgitud ka I osas seoses loteriidesse tehtavate välisinvesteeringute 
keelustamisega) ning 
 b) piiranguteta kinonäitamisega seotud 
subsiidiumide puhul (CPC 96199**)  
 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ning arvestades järgmisi eripiiranguid: 
 CY, CZ, EE, FI, LT, LV, PL, SI, SK: piiranguteta  IT: majandusvajaduste test 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ning arvestades 
järgmisi piiranguid: 
 CY, CZ, EE, FI, LT, LV, PL, SI, SK: piiranguteta  
  Piiranguteta, v.a AT, BE, DE, DK, ES ja FR esinejate 
ajutise riiki sisenemise puhul, nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktis iii ja arvestades järgmisi eripiiranguid: 
 BE, DE, DK: ülikoolikraad või samaväärne teadmisi 
tõendav tehniline kvalifikatsioon ja kolmeaastane erialane 
töökogemus sektoris. 
 BE: nõutav majandusvajaduste test, kui füüsilise isiku 
aasta brutopalk on väiksem kui 30 000 euro miinimum. 
 AT, ES: juurdepääs on üksnes isikutel, kelle  Piiranguteta, v.a AT, BE, DE, DK, ES ja FR 
esinejate ajutise riiki sisenemise puhul, nagu on 
märgitud horisontaaljaotise punktis iii  
                                                 
49 Äriühinguõiguse 1995. aasta täiendus. 
 
ET 114   ET põhikutsetegevus on seotud ka unite kunstidega ning kes 
saavad sellest oma põhitulu. Need isikud ei tohi tegelda 
Austrias muu äritegevusega. 
 FR: – Esinejatel on tööleping volitatud 
meelelahutusasutusega. 
 – Tööluba antakse kuni üheksaks kuuks ja seda saab 
pikendada kolmeks kuuks. 
 – Nõutav vastavus ma jandusvajaduste testile. 
 – Meelelahutusasutus peab maksma maksu 
Rahvusvahelisele Migratsiooniametile. 
B. Uudiste- ja 
meediaagentuuriteenused  
(CPC 962) 1) Puudub 1) Puudub  
 2) Puudub 
3) FR: Agence France Pressi  juhtide suhtes kehtib 
kodakondsuse nõue. (Muud piirangud kõrvaldatavad vastastikkuse põhimõttel) 
 I: päevalehtede ja ringhäälingu sektoris kohaldatakse 
koondumisvastaseid erieeskirju, multimeediaomandi suhtes on kehtestatud eripiirangud. Välisäriühingutel ei 
tohi olla kontrolli kirjastus- või ringhäälinguettevõtete üle: 
aktsiakapitali välisosalus ei tohi olla suurem kui 49%. 
 HU: piiranguteta 
 PT: uudisteagentuuridel, mis on asutatud Portugalis 
juriidilises vormis Sociedade Anónima , peab olema 
sotsiaalkapital nominaalkapitali vormis. 
 SK: välismaised uudiste- ja ajakirjandusagentuuri teenuste 
osutajad peavad olema akrediteeritud Slovaki Vabariigi Välisministeeriumi juures. Slovaki Vabariigi riiklikku 
ajakirjandusagentuuri (TASR) rahastab riik. 2) Puudub  
3) HU: piiranguteta  
 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud  
 
ET 115   ET punktides i ja ii horisontaaljaotise punktides i ja ii 
  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK, ES, nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktis iii ning arvestades eespool toodud tingimusi ja järgmisi eripiiranguid: 
 BE, DE, DK, ES: ülikoolikraad või samaväärne teadmisi 
tõendav tehniline kvalifikatsioon ja kolmeaastane erialane 
töökogemus sektoris. 
 BE: nõutav majandusvajaduste test, kui füüsilise isiku 
aasta brutopalk on väiksem kui 30 000 euro miinimum.  Piiranguteta, v.a BE, DE, DK, ES, nagu on 
märgitud horisontaaljaotise punktis iii  
C. Raamatukogud, arhiivid, 
muuseumid ja muud 
kultuuriteenused  
(CPC 963) 1) Piiranguteta, v.a AT: puudub 
2) Piiranguteta, v.a AT, EE: puudub 
3) Piiranguteta, v.a AT, LT 
 AT: puudub  LT: vajalikud on kultuuriväärtusega kinnisvara uurimise, 
säilitamise ja restaureerimise litsentsid, kõnealuste tööde 
tingimuste, kavade ja projektide ettevalmistamise litsentsid ning kultuuriväärtusega  vallasvara säilitamise ja 
restaureerimise litsentsid. 1) Piiranguteta, v.a AT: puudub 
2) Piiranguteta, v.a AT, EE: puudub 
3) Piiranguteta, v.a AT, LT 
 AT: puudub  LT: puudub, v.a seoses turulepääsuga  
 4) Piiranguteta, v.a AT, EE: piiranguteta, v.a nagu on 
märgitud horisontaaljaotise punktides i ja ii 4) Piiranguteta, v.a AT, EE, LT: piiranguteta, v.a 
nagu on märgitud horisontaaljaotise punktides i ja ii  
D. Spordi- ja muud 
puhketeenused, v.a 
hasartmängu- ja 
kihlveoteenused  
(CPC 9641, 96491. AT: ei 
sisalda suusakooli- ja 
mäeinstruktoriteenuseid) 1) MT: piiranguteta 
2) MT: piiranguteta 
3) MT: piiranguteta 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ning arvestades järgmisi eripiiranguid: 
 MT: piiranguteta  IT: majandusvajaduste test. 1) MT: piiranguteta 
2) MT: piiranguteta 
3) MT: piiranguteta  SE: rahaline sihttoetus  konkreetsetele kohalikele, 
piirkondlikele või siseriiklikele ettevõtmistele 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ning arvestades 
järgmisi piiranguid: 
 MT: piiranguteta  
 
ET 116   ET 10. TRANSPORDI-
TEENUSED    
A. 
Meretransporditeenused  (vt täiendavaid mõisteid transpordijaotise järel)   
Rahvusvahelised veod 
(kauba- ja reisijatevedu) 
CPC 7211 ja 7212, v.a  
kabotaaž 1) a) Liinilaevandus : puudub 
 b) Puistelasti-, tramp- ja muud rahvusvahelised 
mereveod, k.a reisijatevedu: puudub  1) a) Transpordiviis 1 a) liinilaevandus: puudub, v.a 
erijuhtum, kui liikmesriigid peavad jõustama 
EÜ määruse 954/79 artikli 2 lõike 2. 
 b) Puudub. Vt joonealust 
märkust50 
 2) Puudub 2) Puudub  
 3) a) Registreeritud äriühingu asutamine asutamisriigi lipu 
all sõitva laevastiku toimimiseks: piiranguteta kõigi 
liikmesriikide puhul, v.a LV ja MT: puudub 
b) Muud kaubandusliku kohaloleku vormid rahvusvaheliste 
meretransporditeenuste osutamiseks (nagu on 
määratletud allpool meretranspordi mõistete all): 
puudub. 3) a) Piiranguteta kõikide liikmesriikide puhul, v.a 
LV ja MT: puudub 
 b) Puudub  
 4) a) Laevameeskonn ad: piiranguteta 
 b) Võtmeisikud, kes on võetud tööle seoses eespool 
toodud punkti 3 alapunktis b määratletud 
kaubandusliku kohalolekuga: piiranguteta, v.a nagu 
on märgitud horisontaaljaotise punktides i ja ii 4) a) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii 
 b) piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii  
Meretranspordiga seotud 
teenused     
Meretranspordi 
lastikäitlemisteenused 1) Piiranguteta∗  1) Piiranguteta*   
                                                 
50 Ühendus võimaldab jätkuvalt teise lepinguosalise teenuste osut ajate laevadele vähemalt sama soodsaid tingimusi kui oma laeva dele, muu hulgas sadamatele 
juurdepääsul, nende sadamate infrastruktuuride ja mereveo abiteen uste kasutamisel ning sellega seotud tasude ja maksude, tollit eenuste, kaikohtade ning peale- ja 
mahalaadimisvahendite kasutamisel. Sadamateenused hõlmavad ka järgmist: 
 1) lootsiteenused; 2) puksiirabi; 3) toiduainete, kütuse ja veega varustamine; 4) prügi ja ballastvee kõrvaldamine; 5) sadamak apteni teenused; 6) navigatsiooniabi; 7) 
laeva tegevuseks vajalikud kaldateenused, k.a kommunikatsioonid ni ng vee- ja elektrivarustus; 8) avariiremonditeenused; 9) anku rdamis-, kai- ja sildumisteenused. 
 
ET 117   ET 2) 3)** MT: piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ning arvestades järgmisi piiranguid: 
 MT: piiranguteta 2) 3) MT: piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ning arvestades järgmisi piiranguid: 
 MT: piiranguteta 
Hoiustamis- ja laoteenused 
CPC 742 (muudetud) 1) Piiranguteta∗  
2) 3)** MT: piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ning arvestades järgmisi piiranguid: 
 MT: piiranguteta 1) Piiranguteta∗  
2) 3)** MT: piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ning arvestades järgmisi piiranguid: 
 MT: piiranguteta  
Tollivormistusteenused51 1) Piiranguteta∗  
2) 3)** MT: piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ning arvestades järgmisi piiranguid: 
 MT: piiranguteta 1) Piiranguteta∗  
2) 3)** MT: piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ning arvestades 
järgmisi piiranguid: 
 MT: piiranguteta  
                                                                                                                                                                                                                                           
∗ Selline tarneviis ei ole otstarbekas. 
** Avaliku omandiga seotud tegevuse puhul võib kohaldada avaliku kommunaalteenuse kontsessiooni või litsentsimismenetlust. 
∗ Selline tarneviis ei ole otstarbekas. 
** Avaliku omandiga seotud tegevuse puhul võib kohaldada avaliku kommunaalteenuse kontsessiooni või litsentsimismenetlust. 
∗ Selline tarneviis ei ole otstarbekas. 
** Avaliku omandiga seotud tegevuse puhul võib kohaldada avaliku kommunaalteenuse kontsessiooni või litsentsimismenetlust. 
51 Tollivormistusteenused  (või ka tollimaakleri teenused) – tegevused, mis hõlmavad kauba saadetiste impordi, ekspordi või transiidiga seotud tolliformaa lsuste 
sooritamist teise lepinguosalise nimel, olenemata sellest, kas see on teenuste osutaja põhitegevus või täiendab seda. 
∗ Selline tarneviis ei ole otstarbekas. 
** Avaliku omandiga seotud tegevuse puhul võib kohaldada avaliku kommunaalteenuse kontsessiooni või litsentsimismenetlust. 
∗ Selline tarneviis ei ole otstarbekas. 
** Avaliku omandiga seotud tegevuse puhul võib kohaldada avaliku kommunaalteenuse kontsessiooni või litsentsimismenetlust. 
 
ET 118   ET Konteinerjaama- ja 
depooteenused52 1) Piiranguteta∗  
2) 3)** MT: piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ning arvestades järgmisi piiranguid: 
 MT: piiranguteta 1) Piiranguteta∗  
2) 3)** MT: piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ning arvestades järgmisi piiranguid: 
 MT: piiranguteta  
Mereagentuuriteenused53 1) Piiranguteta∗  
2) 3)** MT: piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ning arvestades järgmisi piiranguid: 
 MT: piiranguteta 1) Piiranguteta∗  
2) 3)** MT: piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ning arvestades järgmisi piiranguid: 
 MT: piiranguteta  
(Meretranspordi) 
Ekspedeerimisteenused54 1) Piiranguteta∗  
2) 3)** MT: piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 1) Piiranguteta∗  
2) 3)** MT: piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud  
                                                 
52 Konteinerjaama- ja depooteenused  – tegevused, mis hõlmavad konteinerite hoiustamist sadamaaladel või sisemaal, et neid laadida/tühjaks laadida, remontida ja 
muuta saadetise jaoks kättesaadavaks. 
∗ Selline tarneviis ei ole otstarbekas. 
** Avaliku omandiga seotud tegevuse puhul võib kohaldada avaliku kommunaalteenuse kontsessiooni või litsentsimismenetlust. 
∗ Selline tarneviis ei ole otstarbekas. 
** Avaliku omandiga seotud tegevuse puhul võib kohaldada avaliku kommunaalteenuse kontsessiooni või litsentsimismenetlust. 
53 Mereagentuuriteenused  – tegevused, mis hõlmavad ühe või mitme laevaliini või laevandu settevõtja ärihuvide esindamist agendina konkreetses geograafil ises 
piirkonnas järgmistel eesmärkidel: 
 – meretransporditeenuste ja sellega seotud teenuste turustamin e ja müük pakkumise tegemisest arve esitamiseni ning äriühingute  nimel konossementide 
väljaandmine, vajalike seotud teenuste ost ja edasimüük , dokumentide koostamine ja  äriteabega varustamine; 
 – äriühingute nimel tegutsemine, korraldades vajaduse korral laevade sadamaskäike või võttes vastu lasti. 
∗ Selline tarneviis ei ole otstarbekas. 
** Avaliku omandiga seotud tegevuse puhul võib kohaldada avaliku kommunaalteenuse kontsessiooni või litsentsimismenetlust. 
∗ Selline tarneviis ei ole otstarbekas. 
** Avaliku omandiga seotud tegevuse puhul võib kohaldada avaliku kommunaalteenuse kontsessiooni või litsentsimismenetlust. 
 
ET 119   ET punktides i ja ii ning arvestades järgmisi piiranguid: 
 MT: piiranguteta horisontaaljaotise punktides i ja ii ning arvestades 
järgmisi piiranguid: 
 MT: piiranguteta 
d) Laevade hooldus ja 
remont, v.a EE, LV ja 
SI. 
 EE ja LV: CPC 8868.   SI: CPC 8868** 1) Kõik liikmesriigid, v.a EE, HU ja LV: piiranguteta.  
 EE, HU ja LV: puudub 
2) Kõik liikmesriigid, v.a EE, HU, LV ja SI: piiranguteta. 
 EE, HU, LV ja SI: puudub 3) Kõik liikmesriigid, v.a EE, HU , LV ja SI: piiranguteta.  
 EE, HU, LV ja SI: puudub 
 Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ning arvestades järgmisi piiranguid: 
 Kõik liikmesriigid, v.a EE, HU , LV ja SI: piiranguteta.  
 EE, HU, LV ja SI: piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotises 1) Kõik liikmesriigid, v.a EE, HU ja LV: 
piiranguteta.  
 EE, HU ja LV: puudub 
2) Kõik liikmesriigid, v.a EE, HU, LV ja SI: 
piiranguteta.  
 EE, HU, LV ja SI: puudub 
3) Kõik liikmesriigid, v.a EE, HU, LV ja SI: 
piiranguteta.  
 EE, HU, LV ja SI: puudub 
 Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ning arvestades 
järgmisi piiranguid: 
 Kõik liikmesriigid, v.a EE, HU, LV ja SI: 
piiranguteta. 
 EE, HU ja SI: piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotises 
 LV: puudub  
                                                                                                                                                                                                                                           
54 Ekspedeerimisteenused  – tegevused, mis hõlmavad kauba saatmise korraldamist ja järele valvet lastisaatjate nimel, ostes transpordi- ja sellega seotud  teenuseid, 
koostades dokumente ja varustades äriteabega. 
∗ Selline tarneviis ei ole otstarbekas. 
** Avaliku omandiga seotud tegevuse puhul võib kohaldada avaliku kommunaalteenuse kontsessiooni või litsentsimismenetlust. 
∗ Selline tarneviis ei ole otstarbekas. 
** Avaliku omandiga seotud tegevuse puhul võib kohaldada avaliku kommunaalteenuse kontsessiooni või litsentsimismenetlust. 
 
ET 120   ET B. Siseveetransport  
b) Kaubavedu 
c) Laevade rentimine koos 
meeskonnaga 
f) Siseveetranspordiga 
seotud teenused 1) 3) Puudub, v.a meetmed, mis põhinevad kehtivatel või 
kavandatavatel siseveekogudele juurdepääsu käsitlevatel 
lepingutel (sh Reini-Maini-Doonau kanali kokkulepped), millega reserveeritakse osa liiklusõigusi asjaomaste 
riikide ettevõtjatele, kes vastavad siseriiklikele 
omandilise kuuluvuse kriteeriumidele. Reini jõel laevatamist käsitleva Mannheimi konventsiooni 
rakendusmäärused. 
 AT: Vastavalt Austria siseveekogudel laevatamise 
seadusele nõutakse füüsilistelt isikutelt laevaühingu 
asutamisel EMP (Euroopa Majanduspiirkonna) 
kodakondsust. Juriidilise isiku asutamise korral peab 
enamik tegevdirektoritest, juhtkonnast ja nõukogust 
olema EMP kodanikud. Lisaks peab enamik aktsiatest kuuluma EMP kodanikele. 
 CY, CZ, EE, HU, LT, MT, PL, SE, SI, SK: piiranguteta 
2) Puudub, v.a CY, EE, HU, LT, MT, PL, SI: piiranguteta 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ning arvestades järgmisi piiranguid: 
 CY, EE, HU, LT, MT, PL, SI: piiranguteta 1) 3) Puudub, v.a meetmed, mis põhinevad kehtivatel 
või kavandatavatel siseveekogudele juurdepääsu 
käsitlevatel lepingutel (sh Reini-Maini-Doonau kanali kokkulepped), millega reserveeritakse osa 
liiklusõigusi asjaomaste riikide ettevõtjatele, kes 
vastavad siseriiklikele omandilise kuuluvuse kriteeriumidele. Reini jõel laevatamist käsitleva 
Mannheimi konventsiooni rakendusmäärused. 
 CY, CZ, EE, HU, LT, MT, PL, SE, SI, SK: 
piiranguteta 
2) Puudub, v.a CY, EE, HU, LT, MT, PL, SI: 
piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ning arvestades järgmisi piiranguid: 
 CY, EE, HU, LT, MT, PL, SI: piiranguteta Vt joonealune märkus 
55 
d) Laevade hooldus ja 
remont 1) Kõik liikmesriigid, v.a HU: piiranguteta  
 HU: puudub 
2) Puudub, v.a CY, EE, LT, MT, PL, SI: piiranguteta 
3) Puudub, v.a CZ, CY, EE, LT, MT, PL, SI, SK: 1) Kõik liikmesriigid, v.a HU: piiranguteta 
 HU: puudub 
2) Puudub, v.a EE, LT, MT, PL, SI: piiranguteta 
3) Puudub, v.a CZ, EE, LT, MT, PL, SI, SK:  
                                                 
55 Ühendus võimaldab jätkuvalt teise lepinguosalise teenuste osut ajate laevadele vähemalt sama soodsaid tingimusi kui oma laeva dele, muu hulgas sadamatele 
juurdepääsul, nende sadamate infrastruktuuri ja mereveo abiteenuste kasutamisel ning sellega seotud tasude ja maksude, tollitee nuste, kaikohtade ning peale- ja 
mahalaadimisvahendite kasutamisel. Sadamateenused hõlmavad ka järgmist (analoogne eespool rahvusvahelise meretranspordi puhul e sitatud joonealuse 
märkusega): 
 1) lootsiteenused; 2) puksiirabi; 3) toiduainete, kütuse ja veega varustamine; 4) prügi ja ballastvee kõrvaldamine; 5) sadamak apteni teenused; 6) navigatsiooniabi; 7) 
laeva tegevuseks vajalikud kaldateenused, k.a kommunikatsioonid ni ng vee- ja elektrivarustus; 8) avariiremonditeenused; 9) anku rdamis-, kai- ja sildumisteenused. 
 
ET 121   ET piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ning arvestades järgmisi piiranguid: 
 CY, EE, LT, MT, PL, SI: piiranguteta piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ning arvestades järgmisi piiranguid: CZ, EE, LT, MT, PL, SI: 
piiranguteta 
C. Õhutransporditeenused     
c) Õhusõidukite rentimine 
koos meeskonnaga  
 (CPC 734) 1) 2) Kõik liikmesriigid, v.a PL: piiranguteta 
 PL: Puudub, v.a ühenduse lennuettevõtjate kasutuses olev 
õhusõiduk, mis peab olema registreeritud lennuettevõtja litsentsinud liikmesriigis või mujal ühenduses. Vabastusi 
võib anda lühiajaliste rendilepingute korral või 
erakorralistel asjaoludel. 
3) Kõik liikmesriigid, v.a PL: piiranguteta 
 PL: puudub, v.a ühenduse lennuettevõtjate kasutuses olev 
õhusõiduk, mis peab olema registreeritud kõnealuse 
liikmesriigi õhusõidukiregistris ning peab kuuluma 
füüsilistele isikutele, kes vastavad kodakondsuse 
erikriteeriumidele, või juriidili stele isikutele, kes vastavad 
konkreetsetele kapitaliomandi ja kontrolliga seotud 
kriteeriumidele (k.a direktorite kodakondsus). 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ning arvestades järgmisi piiranguid: 
 kõik liikmesriigid, v.a PL: piiranguteta  PL: piiranguteta, v.a horisontaalmeetmed 1) 2) 3) Kõik liikmesriigid, v.a PL: piiranguteta 
 PL: puudub 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ning arvestades 
järgmisi piiranguid: 
 kõik liikmesriigid, v.a PL: piiranguteta 
 PL: puudub  
d) Õhusõidukite ja nende 
osade hooldus ja remont 1) Kõik liikmesriigid, v.a EE, HU, LV, PL: piiranguteta 
 EE, HU, LV, PL: puudub 
2) Puudub 
3) CZ: juriidiline asukoht peab olema Tšehhi Vabariigis 
 SK: juriidiline asukoht peab olema Slovaki Vabariigis 1) Kõik liikmesriigid, v.a EE, HU, LV, PL: 
piiranguteta 
 EE, HU, LV, PL: puudub 2) Puudub 
3) CZ: juriidiline asukoht peab olema Tšehhi 
Vabariigis  
 
ET 122   ET 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii  SK: juriidiline asukoht peab olema Slovaki 
Vabariigis 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii 
Müük ja turustamine 1) Puudub 
2) Puudub 
3) Puudub 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii 1) Arvutipõhise ettetellimissüsteemi (CRS) 
partnervedaja osutatavate õhutransporditeenuste 
müügiks CRSi kaudu: piiranguteta 
2) Puudub 
3) Arvutipõhise ettetellimissüsteemi (CRS) 
partnervedaja osutatavate õhutransporditeenuste müügiks CRSi kaudu: piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii  
Arvutipõhine 
ettetellimissüsteem (CRS) 1) Puudub 
2) Puudub 
3) Puudub 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii 1) Emaettevõtjate või osalevate lennuettevõtjate 
kohustuste täitmiseks ühe või mitme kolmanda 
riigi lennuettevõtja kontrolli all oleva CRSi suhtes: 
piiranguteta 
2) Puudub 
3) Emaettevõtjate või osalevate lennuettevõtjate 
kohustuste täitmiseks ühe või mitme kolmanda riigi lennuettevõtja kontrolli all oleva CRSi suhtes: 
piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii  
E. 
Raudteetransporditeenused     
 
ET 123   ET a) Reisijatevedu 1) Kõik liikmesriigid: piiranguteta 
2) Kõik liikmesriigid, v.a HU: piiranguteta 
 HU: puudub 3) Kõik liikmesriigid, v.a HU: piiranguteta 
 HU: teenuseid võib osutada riigi või kohaliku 
omavalitsuse antud kontsessioonilepingu alusel 1) 2) 3) Kõik liikmesriig id, v.a HU: piiranguteta 
 HU: puudub  
 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ning arvestades järgmisi piiranguid: 
 kõik liikmesriigid, v.a HU: piiranguteta 
 HU: piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotises. 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ning arvestades 
järgmisi piiranguid: 
 kõik liikmesriigid, v.a HU: piiranguteta  HU: piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotises  
b) Kaubavedu 1) Kõik liikmesriigid: piiranguteta 
2) Kõik liikmesriigid, v.a HU: piiranguteta  HU: puudub 
3) Kõik liikmesriigid, v.a HU: piiranguteta 
 HU: teenuseid võib osutada riigi või kohaliku 
omavalitsuse antud kontsessioonilepingu alusel 1) 2) 3) Kõik liikmesriigid, v.a HU: piiranguteta 
 HU: puudub  
 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ning arvestades järgmisi piiranguid: 
 kõik liikmesriigid, v.a HU: piiranguteta 
 HU: piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotises. 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ning arvestades 
järgmisi piiranguid: 
 kõik liikmesriigid, v.a HU: piiranguteta 
 HU: piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotises.  
d) 
Raudteetranspordiseadmete hooldus ja remont 
 (CPC 8868) 1) Kõik liikmesriigid, v.a EE, HU: piiranguteta 
 EE, HU: puudub 2) Puudub 1) Kõik liikmesriigid, v.a EE, HU: piiranguteta 
 EE, HU: puudub 2) Puudub  
 
ET 124   ET 3) Puudub 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii 3) Puudub 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii 
F. 
Maanteetransporditeenu
sed    
a) Reisijatevedu 
 (Kõik liikmesriigid, v.a 
FI, LV, LT: CPC 71213 ja 7122. FI: CPC 71222 
ja 71223.  
 LV: CPC 71213, 71222, 
71223.  
 LT: CPC 7121, 7122).   LV, LT puhul: v.a 
kabotaaž. 1) Piiranguteta 
2) Puudub, v.a CY, CZ, EE, HU, MT, PL, SI, SK: 
piiranguteta. 
3) Liikmesriigi sisevedudeks (kabotaaž), mida teostab 
väljaspool seda liikmesriiki asutatud vedaja: 
piiranguteta, v.a mitteregulaarsete bussiteenuste
 (koos 
juhiga) rentimiseks (71223),56 kus alates 1996. aastast 
piiranguid ei kohaldata. 
 AT, HU, PL, MT, SK: piiranguteta 
 SE: nõutav luba maismaaveo kommertsteenuste 
osutamiseks. Loa andmisel arvestatakse taotlejate finantsolukorda, kogemusi ja suutlikkust teenuseid 
osutada. Rendiveokite kasutamise piirangud selliste 
vedude korral. 
 – 7122 puhul:  
 ES: majandusvajaduste test. 1) Piiranguteta 
2) Puudub, v.a CY, CZ, EE, HU, MT, PL, SI, SK: 
piiranguteta 
3) Piiranguteta liikmesri igi sisevedude (kabotaaž) 
korral, mida teostab väljaspool seda liikmesriiki 
asutatud vedaja. 
 AT, HU, MT, PL, SK: piiranguteta 
 LV, SE: asutatud üksustelt nõutakse riigis 
registreeritud sõidukite kasutamist.  
  – 71221 puhul (taksoteenused):  
 Kõik liikmesriigid, v.a S: majandusvajaduste test,57 ning   
  DK: võimaldatakse ainult füüsilistele isikutele ja 
kohapeal asumise nõue.   
                                                 
56 Osutab sellele, et kirjeldatud teenus on ainult osa kõikidest CPC viitenumbriga hõlmatud tegevustest. 
57 Majandusvajaduste test vastavalt teenuseosutaja te arvule kohalikus geograafilises piirkonnas. 
 
ET 125   ET  IT: võimaldatakse ainult füüsilistele isikutele. 
  71222 puhul (limusiiniteenused): 
 DK: juurdepääs ainult füüsilistel isikutel ja kohapeal 
asumise nõue. 
 FI: nõutav luba, ei laiene välismaal registreeritud 
sõidukitele. 
 IT: juurdepääs ainult füüsilistel isikutel ja 
majandusvajaduste test. 
 LV: nõutav luba (litsents), ei laiene välismaal 
registreeritud sõidukitele. 
 PT: majandusvajaduste test 
 – 71213 puhul (linnadevahelise bussiveo teenused):58 
 IT, ES, IE: majandusvajaduste test  FR: piiranguteta 
 FI: nõutav luba, ei laiene välismaal registreeritud 
sõidukitele. 
 DK: majandusvajaduste test 
 LV: nõutav luba (litsents ja eriluba), ei laiene välismaal 
registreeritud sõidukitele. 
 PT: juurdepääs ainult äriühingute kaudu. 
 – 71223 puhul: 
 LV: nõutav luba (litsents), ei laiene välismaal 
registreeritud sõidukitele.   
 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ning arvestades järgmisi eripiiranguid: 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ning arvestades 
järgmisi eripiiranguid:  
                                                 
58 Kui teenuste osutamise suhtes kohaldatakse majandusvajaduste testi, võetakse aluseks eelkõige asjaomasel marsruudil olemasol ev ühiskondlik transport. 
 
ET 126   ET  AT, CY, CZ, EE, HU, MT, PL, SI, SK: piiranguteta 
 PT: spetsialistide kodakondsuse nõue.  AT, CY, CZ, EE, HU, MT, LV PL, SI, SK: 
piiranguteta 
 DK: juhtide elamisloa nõue 
b) Kaubavedu  (CPC 7123) 1) Piiranguteta 
2) Puudub, v.a CY, CZ, EE, HU, MT, PL, SI, SK: 
piiranguteta 
3) Liikmesriigi sisevedudeks teises liikmesriigis asutatud 
vedaja puhul: piiranguteta. 
 AT, CY, CZ, ES, EE, HU, MT, PL, SI, SK: piiranguteta 
 IT: liikmesriigi sisevedude puhul kohaldatakse 
litsentsimisel majandusvajaduste testi. 
 FI: nõutav luba, ei laiene välismaal registreeritud 
sõidukitele. 
 SE: nõutav luba maismaaveo kommertsteenuste 
osutamiseks. Loa andmisel arvestatakse taotlejate 
finantsolukorda, kogemusi ja suutlikkust teenuseid osutada. Selliste vedude korral kehtivad rendiveokite 
kasutamise piirangud. 1) Piiranguteta 
2) HU, MT, PL, SK: piiranguteta 
3) Piiranguteta liikmesriigi sisevedude korral, mida 
teostab teises liikmesri igis asutatud vedaja. 
 AT, ES, HU, PL, MT, SK: piiranguteta. 
 SE: asutatud üksustelt nõutakse riigis 
registreeritud sõidukite kasutamist.  
 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ning arvestades järgmisi piiranguid: 
 AT, CY, CZ, EE, HU, MT, PL, SK ja SL: piiranguteta 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ning arvestades järgmisi piiranguid: 
 AT, CY, CZ, EE, HU, LV, MT, PL, SI, SK: 
piiranguteta  
d) Maanteetranspordi-
seadmete hooldus ja 
remont 
 (kõik liikmesriigid, v.a 
CZ, EE, FI, HU, SK ja 
SL: CPC 6112.  
 CZ, EE, HU ja SK: 
6112+8867.  1) Piiranguteta* 
2) MT: piiranguteta 
3) SE: ettevõtjad võivad rajada ja käitada neile kuuluvaid 
terminali infrastruktuurirajatisi, mille suhtes kohaldatakse ruumi- ja võimsuspiiranguid. 
 MT: piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 1) Piiranguteta* 
2) MT: piiranguteta 
3) MT: piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ning arvestades 
järgmisi piiranguid:  
 
ET 127   ET  FI 6112 ja 88 osad.  
 SI: CPC 6112** osa) punktides i ja ii ning arvestades järgmisi piiranguid: 
 MT: piiranguteta  MT: piiranguteta 
 
ET 128   ET e) Maanteetranspordi-
seadmetega seotud 
teenused 
 (ainult LV puhul:  
 CPC 7441, CPC 7449) 1) Kõik liikmesriigid: piiranguteta 
2) Kõik liikmesriigid, v.a LV: piiranguteta 
 LV: puudub 3) Kõik liikmesriigid, v.a LV: piiranguteta 
 LV: nõutav luba (kokkulep e bussijaamaga, litsents). 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ning arvestades järgmisi piiranguid: 
 kõik liikmesriigid, v.a LV: piiranguteta 
 LV: piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotises 1) Kõik liikmesriigid: piiranguteta 
2) Kõik liikmesriigid, v.a LV: piiranguteta 
 LV: puudub 3) Kõik liikmesriigid, v.a LV: piiranguteta 
 LV: puudub 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ning arvestades 
järgmisi piiranguid: 
 kõik liikmesriigid, v.a LV: piiranguteta  LV: puudub LV: ainult CSS-EJP puhul: puudub  
G. Torutransport 
 LT: CPC 713 1) Kõik liikmesriigid: piiranguteta 
 1) Kõik liikmesriigid, v.a HU: piiranguteta 
 HU: puudub  
 2) Kõik liikmesriigid, v.a HU, LT: piiranguteta 
 HU, LT: puudub 2) Kõik liikmesriigid: piiranguteta 
 HU, LT: puudub  
 3) Kõik liikmesriigid, v.a HU, LT: piiranguteta 
 HU: teenuseid võib osutada riigi või kohaliku 
omavalitsuse antud kontsessioonilepingu alusel 
 LT: puudub 3) Kõik liikmesriigid, v.a HU, LT: piiranguteta 
 HU, LT: puudub  
 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ning arvestades järgmisi piiranguid: 
 kõik liikmesriigid, v.a HU, LT: piiranguteta 
 HU, LT: piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotises 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ning arvestades järgmisi piiranguid: 
 kõik liikmesriigid, v.a HU, LT: piiranguteta 
 HU, LT: piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotises  
H. Kõikide 
transpordiliikidega 
seotud abiteenused     
 
ET 129   ET a) Veosekäitlemisteenused 
 (EE, LV ja LT: CPC 
741) 1) Liikmesriigid, v.a EE, LV ja LT: piiranguteta.*59.  
 EE, LV ja LT: puudub 1) Kõik liikmesriigid, v.a EE, LV: piiranguteta.* 
 EE, LV: puudub  
 2) Kõik liikmesriigid, v.a EE, LV ja LT: piiranguteta 
 EE, LV ja LT: puudub 2) Kõik liikmesriigid, v.a EE, LV ja LT: 
piiranguteta 
EE, LV ja LT: puudub  
 3) Kõik liikmesriigid, v.a EE, LV ja LT: piiranguteta 
 EE, LV ja LT: puudub, v.a lennujaamades, kus osutatavad 
teenuseliigid sõltuvad lennujaama suurusest, teenuste 
osutajate arvu lennujaamas võib piirata olemasolevast pinnast tulenevate piirangute tõttu, kuid muudel põhjustel 
ei tohi neid olla vähem kui kaks, samuti kohaldatakse 
mittediskrimineerivaid eelkinnitamise menetlusi. 3) Kõik liikmesriigid, v.a EE, LV ja LT: 
piiranguteta 
 EE, LV ja LT: puudub  
 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ning arvestades järgmisi piiranguid: 
 kõik liikmesriigid, v.a EE, LV ja LT: piiranguteta. 
 EE, LV ja LT: piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotises 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ning arvestades 
järgmisi piiranguid: 
 kõik liikmesriigid, v.a EE, LV ja LT: 
piiranguteta. 
 EE, ja LT: piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotises 
 LV: puudub  
b) Ladustamis- ja 
laoteenused (CPC 742) 1) Piiranguteta* 1) Piiranguteta*  
                                                 
59* Selline tarneviis ei ole otstarbekas. 
* Selline tarneviis ei ole otstarbekas. 
 
ET 130   ET  (v.a sadamates) 2) 3) CY, CZ, MT, LT, PL, SK ja SE: piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ning arvestades järgmisi piiranguid: 
 CY, CZ, MT, LT, PL, SK: piiranguteta 2) 3) CY, CZ, MT, LT, PL, SK ja SE: piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ning arvestades järgmisi piiranguid: 
 CY, CZ, MT, LT, PL, SK: piiranguteta 
c) Kaubaveoagentuuri 
teenused/ekspedeerimisteenused (CPC 748) 1) 2) 3) CY, CZ, HU, MT, PL, SK ja SE: piiranguteta 1) CY, CZ, HU, MT, PL, SK ja SE: piiranguteta 
 SI: puudub, v.a tollivormistuse puhul Sloveenia 
Vabariigis asutatud juriidilise isiku suhtes 
kohaldatav piirang 
2) CY, CZ, HU, MT, PL, SK ja SE: piiranguteta 3) CY, CZ, HU, MT, PL, SK ja SE: piiranguteta 
 SI: puudub, v.a tollivormistuse puhul Sloveenia 
Vabariigis asutatud juriidilise isiku suhtes kohaldatav piirang  
 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ning arvestades järgmisi piiranguid: 
 CY, CZ, HU, MT, PL, SK: piiranguteta 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ning arvestades 
järgmisi piiranguid:  
 
ET 131   ET  CY, CZ, HU, MT, PL, SK: piiranguteta 
Veoeelne kontroll (CPC 
749,60 v.a FI: ainult CPC 
7490) 1) 2) 3) CY, CZ, HU, MT, PL, SE, SK: piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ning arvestades järgmisi piiranguid: 
 CY, CZ, HU, MT, PL, SK: piiranguteta 1) 2) 3) CY, CZ, HU, MT, PL, SE, SK: piiranguteta 
4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ning arvestades järgmisi piiranguid: 
 CY, CZ, HU, MT, PL, SK: piiranguteta  
I. Muud 
transporditeenused  
 (Kombineeritud 
transporditeenuse 
osutamine) 1) Piiranguteta, v.a FIN: puudub 
2) CY, CZ, EE, HU, LT, LV, MT, PL, SE, SI, SK: 
piiranguteta 
3) Puudub, ilma et see piir aks konkreetset transpordiliiki 
mõjutavate piirangute kohaldamist, v.a A, CY, CZ, EE, 
HU, LT, LV, MT, PL, SE, SI, SK: piiranguteta 1) Piiranguteta, v.a FIN: puudub 
2) CY, CZ, EE, HU, LT, LV, MT, PL, SE, SI, SK: 
piiranguteta 
3) Puudub, ilma et see piiraks konkreetset 
transpordiliiki mõjutavate piirangute kohaldamist, 
v.a AT, CY, CZ, EE, HU, LT, LV, MT, PL, SE, 
SI, SK: piiranguteta  
 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ning arvestades järgmisi piiranguid: 
 AT, CY, CZ, EE, HU, LT, LV, MT, PL, SE, SI, SK: 
piiranguteta. 4) Piiranguteta, v.a nagu on märgitud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ning arvestades 
järgmisi piiranguid: 
 AT, CY, CZ, EE, HU, LT, LV, MT, PL, SE, SI, 
SK: piiranguteta.  
                                                 
60 Osutab sellele, et kirjeldatud teenus on ainult osa kõikidest CPC viitenumbriga hõlmatud tegevustest. 
 
ET 132   ET  
Meretranspordi mõisted 
1. Ilma et see piiraks selliste tegevuste ulatust, mida asjassepuutuva riigi õigusaktide kohaselt võib käsitleda kabotaažina, e i hõlma käesolev kava 
merekabotaažiteenuseid, mis eeldatavasti hõlmavad reisijate või ka uba vedu liikmesriigi ühest sadamast samas liikmesriigis asuv asse teise sadamasse ning liikmesriigis 
asuvast ühest ja samast sadamast algavaid ja seal lõppevaid vedusid, kui kõnesolevad veod jäävad selle liikmesriigi territoriaa lvetesse. 
2. Muud kaubandusliku kohaloleku vormid rahvusvaheliste meretr ansporditeenuste osutamiseks – teise lepinguosalise rahvusvahelis te meretransporditeenuste osutajate 
võime pakkuda kohapeal kõiki klientidele osaliselt või täieliku lt integreeritud transporditeenus te osutamiseks vajalikke tegevu si, millest olulise osa moodustavad 
meretransporditeenused. (Seda kohustust ei käsitleta siiski piiriüleste tarnete alusel võetud kohustusi mis tahes viisil piirav ana). 
 Kõnealused tegevused hõlmavad vähemalt järgmist: 
 a) meretransporditeenuste ja sellega seotud teenuste turustam ine ja müük vahetult klientidele pakkumise tegemisest arve esitam iseni, sõltumata sellest, kas 
kõnealuseid teenuseid osutab või pakub teenuse osutaja ise või selline teenuse osutaja, kellega teenuse müüja on sõlminud püsiv ad ärikokkulepped; 
 b) igasuguste transporditeenuste ja nend ega seotud teenuste, sealhulgas integreer itud teenuste osutamiseks vajalike sisemaatra nsporditeenuste, eelkõige 
sisevee-, maantee- ja raudteetransporditeenuste ostmine enda huvides või oma klientide nimel (ja edasimüük oma klientidele); 
 c) veo- ja tollidokumentide või muude  veetavate kaupade päritolu ja liig iga seotud dokumentide koostamine; 
 d) äriteabe edastamine igasuguste vahenditega, sealhulgas arvutipõhiste infosüsteemide ja elektroonilise andmevahetuse kaudu ( kui käesoleva lepingu sätetest 
ei tulene teisiti); 
 e) ärikokkulepete sõlmimine kohalike laevandusettevõtjatega (seal hulgas osalemine äriühingu aktsiakapitalis) ja kohapeal palga tavate inimeste töölevõtmine 
(välismaalastest töötajate puhul vastavalt töötajate liikumise horisontaalsetele kohustustele); 
 f) äriühingute nimel tegutsemine, korraldades vajaduse korral laevade sadamaskäike või lasti vastuvõtmist. 
3. Multimodaalne veoettevõtja – isik, kelle nimel antakse välja veokiri/multimodaalse veo dokument või muu kaupade multimodaals e veo lepingut tõendav dokument 
ning kes vastutab kaupade vedamise eest vastavalt veolepingule. 
 
ET 133   ET ÜHENDUS  (jätkub) 
 
 
A liide  
 
SÕNASTIK  
LIIKMESRIIKIDE PUHUL KASUTATUD MÕISTED 
Prantsusmaa  
SC Société Civile 
SCP Société Civile Professionnelle SEL Société d'Exercice Libéral 
SNC Société en Nom Collectif 
SCS Société en Commandite Simple SARL Société à Responsabilité Limitée SCA Société en Commandite par Actions SA Société Anonyme NB:
 Toutes ces sociétés sont dotées de la personnalité morale 
  
Saksamaa  
GmbH & CoKG Kommanditgesellschaft, bei der der pers önlich haftende Gesellschafter eine GmbH ist 
(piiratud vastutusega äriühing). 
EWIV Europäische Wirtschaftliche Interess envereinigung (Euroopa Majandushuviühing) 
  
Itaalia  
SPA Società per Azioni (aktsiaselts) 
SRL Società a Responsabilità Limitata (piiratud vastutusega äriühing) 
  
Itaalia puhul hõlmab EÜ pakkumine järgmisi erialateenuseid: 
Ragionieri-periti commerciali Raamatupida jad, arvepidajad ja audiitorid 
Commercialisti Raamatupidajad, arvepidajad ja audiitorid 
Geometri Mõõdistajad Ingegneri Insenerid Architetti Arhitektid Geologi Geoloogid Medici Arstid Farmacisti Fa rmatseudid 
Psicologi Psühholoogid Veterinari Veterinaararstid Biologi Bioloogid Chimici Keemikud Periti agrari Põllumajanduseksperdid Agronomi Agronoomid Attuari Aktuaarid 
 
ET 134   ET VI LISA 
(Lepingu artiklis 120 osutatud lepingu VIII LISA) 
FINANTSTEENUSEID  KÄSITLEV  ERIKOHUSTUSTE  KAVA 
A OSA 
ÜHENDUSE  KAVA 
Sissejuhatav märkus 
1. Käesoleva kava erikohustusi kohaldatakse ainult ühenduse asutamislepingute reguleerimisalasse 
kuuluvate territooriumide suhtes ning kõnealustes lepingutes sätestatud tingimustel. Kõnesolevaid kohustusi kohaldatakse ühelt poolt ainult ühenduse  ja liikmesriikide vaheliste suhete suhtes ja teiselt poolt ühenduse ja 
sinna mittekuuluvate riikide vaheliste suhete suhtes. Need  ei mõjuta ühenduse õigusest tulenevaid liikmesriikide 
õigusi ja kohustusi. 
2. Liikmesriike tähistatakse järgmiste lühenditega: 
 AT Austria 
 BE Belgia  CY Küpros  CZ Tšehhi Vabariik  DE Saksamaa  DK Taani  ES Hispaania  EE Eesti  FR Prantsusmaa  FI Soome  EL Kreeka  HU Ungari  IT Itaalia  IE Iirimaa  LU Luksemburg  LT Leedu  LV Läti  MT Malta  NL Madalmaad  PT Portugal  PL Poola  SE Rootsi  SI Sloveenia  SK Slovaki Vabariik  UK Ühendkuningriik
 
Juriidilise isiku tütarettevõtja – juriidiline isik, kes on teise jur iidilise isiku tõhusa kontrolli all. 
Juriidilise isiku filiaal – äriüksus, mis ei ole iseseisev juriidiline isik, kuid on laadilt püsiv, näiteks emaettevõtja 
laiendus, millel on oma juhtkond ja vahendid äritehingute tegemiseks kolmandate isikutega nii, et viimased, 
kuigi teades, et vajaduse korral on olemas õiguslik si de emaettevõtjaga, mille peakontor asub välismaal, ei pea 
suhtlema otse kõnealuse emaettevõtjaga, vaid võivad teha  tehinguid nimetatud laienduseks oleva äriüksusega. 
 
ET 135   ET I. HORISONTAALSED KOHUSTUSED  
KÄESOLEV KAVA 
HÕLMAB KÕIKI 
SEKTOREID    
 3) Kõikides liikmesriikides61 võib riiklikul või kohalikul 
tasandil kommunaalteenustena käsitletavate teenuste suhtes 
kohaldada riiklikke monopole või eraettevõtjatele antud 
ainuõigusi.62 3) a) Kohtlemine, mis saab osaks liikmesriigi õiguse 
kohaselt moodustatud tütarettevõtjatele (Tšiili 
äriühingute tütarettevõtjad), mille registrijärgne 
asukoht, juhatuse asukoht või peamine tegevuskoht on 
ühenduses, ei laiene liikmesriigis asutatud Tšiili äriühingu filiaalidele ega esindustele. See ei takista 
siiski liikmesriiki laiendamast kõnealust kohtlemist 
filiaalidele või esindustele, mille Tšiili äriühing on 
asutanud mõnes teises liikmesriigis seoses esimesena 
nimetatud liikmesriigis toimuva tegevusega, kui selline laiendamine ei ole selgesõnaliselt keelatud 
ühenduse õigusega.  
  b) Vähem soodsat kohtlemist võib kohaldada (Tšiili 
äriühingu) tütarettevõtjate suhtes, kes on moodustatud 
kooskõlas liikmesriigi õigusega ja kelle registrijärgne 
asukoht või juhatuse asukoht on ainult ühenduses, v.a juhul, kui on võimalik tõendada, et neil on ühe 
liikmesriigi majandusega tõhus ja püsiv side.  
 HU: kaubanduslik kohalolek peaks olema piiratud 
vastutusega äriühingu, aktsiaseltsi või esinduse näol. Algul ei 
ole lubatud alustada filiaalina. Juriidilise isiku asutamine  
3) SE: piiratud vastutusega äriühingul (aktsiaseltsil) 
võib olla üks või mitu asutajat. Asutajaliige elab 
EMPs (Euroopa Majanduspiirkonnas) või on EMP  
                                                 
61 Austria, Soome ja Rootsi puhul ei rakendata horisontaalp iiranguid kommunaalteenustena käsitletavate teenuste suhtes. 
62 Selgitav märkus: kommunaalteenused on näiteks sellistes sekt orites, nagu seotud teaduslik-tehnilised nõustamisteenused, sots iaalteaduste ja humanitaarvaldkonna 
teadus- ja arendusteenused, tehnilise kontrolli ja analüüsi teen used, keskkonnateenused, tervishoiuteenused, transporditeenused  ja kõikide transpordiliikidega seotud 
abiteenused. Kõnealuste teenuste osutamis e ainuõigused antakse sageli eraettevõtjatele, näiteks ettevõtjatele, kellel on ametia sutuste kontsessioonid, sõltuvalt 
konkreetsetest teeninduskohustustest. Arvestades, et kommunaalteenuseid osutatakse sageli ka piirkondlikul tasandil, ei ole üks ikasjalik ja ammendav 
sektorispetsiifiline kava otstarbekas. 
63 Erandeid kõnealustest nõuetest võib teha juhul, kui on võimalik tõendada, et elamisluba ei ole vaja. 
 
ET 136   ET juriidiline isik. Täisühing võib olla asutajaliige ainult 
juhul, kui kõik osanikud elavad EMPs.63. Vastavad 
tingimused kehtivad kõikide muude juriidilise isiku liikide asutamise suhtes. 
 Välismaa äriühingu filiaale käsitlev seadus  
3) SE: välismaa äriühing (mis ei ole asutanud Rootsis 
juriidilist isikut) teostab äritegevust Rootsis asutatud 
filiaali kaudu, millel on iseseisev juhtkond ja eraldi 
raamatupidamine. 
 SE: ehitusprojektid, mis kestavad vähem kui aasta, 
vabastatakse filiaali asutamis e või residendist esindaja 
nimetamise kohustusest. Välismaa äriühingu filiaale käsitlev seadus  
3) SE: tegevdirektor ja  vähemalt 50% juhtkonna 
liikmetest peavad elama EMPs. 
SE: filiaali tegevdirektor peab elama EMPs.64 
SE: välismaalased või väljaspool Rootsit elavad 
Rootsi kodanikud, kes soovivad alustada 
äritegevust Rootsis, nimetavad ja registreerivad 
kohalikus asutuses resi dendist esindaja, kes 
vastutab kõnealuse tegevuse eest. 
SI: välismaa äriühingute filiaalide asutamise 
tingimuseks on, et emaettevõtja peab olema registreeritud päritoluriigi kohturegistris vähemalt 
üks aasta.  
 Juriidilised isikud : 
3) FI: kui välisomanikud omandavad aktsiaid, mis annavad 
rohkem kui ühe kolmandiku hääleõigusest Soome olulises 
äriühingus või äriettevõttes (rohkem kui 1000 töötajat või 
käive üle 1000 miljoni Soome marga või bilansimaht suurem kui 167 miljonit eurot), peab olema Soome 
ametiasutuste kinnitus; kinnituse andmisest võib keelduda 
ainult juhul, kui kahjustataks olulisi riiklikke huve. 
 FI: vähemalt pooled piiratud vastutusega äriühingu 
asutajad peavad olema Soome või mõne muu EMP riigi FI: väljaspool EMPd elaval välismaalasel, kes 
tegeleb kaubandusega eraettevõtjana või osanikuna Soome usaldus- või täisühingus, peab olema 
kauplemisluba. Kui välisorganisatsioon või -fond, 
mis ei ole EMP resident, kavatseb tegelda äritegevuse või kaubandusega Soome filiaali 
asutamise kaudu, on vaja kauplemisluba. 
FI: kui vähemalt pooled juhatuse liikmed või 
tegevdirektor ei ole EMP residendid, on vaja luba. 
Äriühingute suhtes võib siiski teha erandeid.  
                                                 
64 Erandeid kõnealustest nõuetest võib teha juhul, kui on võimalik tõendada, et elamisluba ei ole vaja. 
 
ET 137   ET residendid. Äriühingute suhtes võib siiski teha erandeid. 
 PL: välismaised teenuseosutajad võivad asutada ainult 
usaldusühingu, piiratud vastutusega äriühingu või aktsiaseltsi. SK: välismaine füüsiline isik, kelle nimi kantakse 
äriregistrisse ettevõtja nimel tegutsema volitatud 
isikuna, peab esitama Slovaki vabariigi elamisloa. 
 Kinnisvara ostmine : 
 DK: mitteresidentidest füüsiliste ja juriidiliste isikute 
kinnisvaraostu piirangud. Välismaiste füüsiliste ja juriidiliste isikute põllumajandusmaaostu piirangud. 
 EL: vastavalt seadusele nr 1892/89 peab kodanikul olema 
kaitseministri luba, et omandada maad piiriäärsetel aladel. Haldustavade kohaselt on luba lihtne saada 
otseinvesteeringute jaoks. 
 CY: piiranguteta  HU: piiranguteta riigivara omandamise korral. 
 LT: piiranguteta, kui maad omandavad juriidilised või 
füüsilised isikud. 
 MT: piiranguteta kinnisvara omandamise korral. 
 LV: piiranguteta, kui maad omandavad juriidilised isikud. 
Maad on lubatud rentida kuni 99 aastaks. 
 PL: piiranguteta seoses riigivara omandamisega, s.o 
erastamisprotsessi reguleerivad määrused (3. moodus). 
 SI: Sloveenia Vabariigis asutatud välisosalusega 
juriidilised isikud võivad omandada kinnisvara Sloveenia Kinnisvara ostmine
: 
AT: välismaised füüsilised ja juriidilised isikud 
peavad kinnisvara omandamiseks, ostmiseks või rentimiseks saama loa pädevatelt piirkondlikelt 
asutustelt ( Länder ), kes otsustavad, kas 
mõjutatakse olulisi majandus-, sotsiaal- ja kultuurihuve või mitte. 
IE: kodu- või välismaistel äriühingutel või 
välisriigi kodanikel peab olema osaluse omandamiseks Iiri maaomandis maakomisjoni 
eelnev kirjalik nõusolek. Kui maa on 
tööstusotstarbeline (v.a põllumajanduslik tootmine), tehakse erand sellest nõudest 
ettevõtlus- ja tööministri tõendi alusel. Kõnealust 
seadust ei kohaldata linnade ja asulate piiridesse jääva maa suhtes. 
CZ: füüsilistel ja juriidilistel isikutel kinnisvara 
omandamise piirangud. Välismaised isikud võivad 
omandada kinnisvara, asutades Tšehhi juriidilisi 
isikuid või osaledes ühisettevõtetes. Välismaistel isikutel peab olema luba maa omandamiseks. 
HU: piiranguteta, kui kinnisvara omandavad 
välismaised füüsilised isikud. 
LV: piiranguteta, kui maad omandavad juriidilised  
 
ET 138   ET Vabariigi territooriumil. Sloveenia Vabariigis välismaiste 
isikute asutatud filiaalid65 võivad omandada ainult oma 
sellise majandustegevuse jaoks vajalikku kinnisvara, v.a maa, mille jaoks need on asutatud. Äriühingutel, kus 
kapitali- või häälteenamus kuulub otseselt või kaudselt 
mõne teise liikmesriigi juriidilistele isikutele või kodanikele, peab olema kinnisvara omamise eriluba. 
 SK: puudub, v.a maa puhul (3. ja 4. moodus) isikud. Maad on lubatud rentida kuni 99 aastaks. 
PL: välismaalastel ja välismaistel juriidilistel 
isikutel peab olema luba kinnisvara otseseks või kaudseks omandamiseks. 
SK: füüsilistel ja juriidilistel isikutel kinnisvara 
omandamise piirangud. Välismaised isikud võivad omandada kinnisvara, asutades Slovaki juriidilisi 
isikuid või osaledes ühisettevõtetes. Välismaistel 
isikutel peab olema luba maa omandamiseks (3. ja 4. moodus). 
  IT: piiranguteta kinnisvara ostmise korral. 
FI (Ahvenamaa) : piirangud, mis keelavad 
Ahvenamaa piirkondliku kodakondsuseta füüsilistel isikutel ja juriidilistel isikutel 
omandada ja omada kinnisvara Ahvenamaal ilma 
saarestiku pädevate asutuste loata. 
FI (Ahvenamaa
): piirangud, mis keelavad 
Ahvenamaa piirkondliku kodakondsuseta 
füüsilistel isikutel ja juriidilistel isikutel kasutada asutamisõigust ja osutada teenuseid ilma 
saarestiku pädevate asutuste loata.  
 Investeeringud : 
 FR: välisostude suhtes, mis ületavad 33,33% 
aktsiakapitalist või hääleõigusest olemasolevas 
Prantsusmaa ettevõttes või 20% avalikult noteeritud Investeeringud : 
CY: välisosalusega üksus peab olema tasunud 
kapitali võrdväärselt finantsnõuetega ja 
mitteresidendid peavad rahastama oma osaluse  
                                                 
65 SI: vastavalt äriühingute seadusele ei käsitleta Sloveenia Va bariigis asutatud filiaali jur iidilise isikuna, ent tegevuse po olest koheldakse neid samaväärselt 
tütarettevõtjaga. 
66 Kaubandus-, tööstus- või käsitööndustegevus on seotud näiteks  järgmiste sektoritega: muud äriteenused, ehitusteenused, jaotu s- ja turismiteenused. See ei ole seotud 
telekommunikatsiooni- ega finantsteenustega. 
 
ET 139   ET Prantsusmaa äriühingutes, kohaldatakse järgmist 
eeskirja: 
 – luba antakse automaatselt üks kuu pärast eelnevat 
teavitamist, kui majandusminister ei ole erandlike 
asjaolude korral rakendanud oma õigust investeering 
edasi lükata. 
 FR: välisosalus hiljuti erastatud äriühingutes võib 
piirduda avalikkusele pakutavate aktsiate muutuva 
summaga, mille Prantsusmaa valitsus kehtestab iga juhtumi puhul eraldi. 
 ES: et välisriikide valitsused ja avalik-õiguslikud 
üksused saaksid Hispaanias investeerida (mis kaldub 
lisaks ettevõtte majandushuvidele viitama ka 
majandusvälistele huvidele) otse või äriühingute või teiste üksuste kaudu, mis on välisriikide valitsuste otsese 
või kaudse kontrolli all, on vaja valitsuse eelnevat luba. 
 PT: välisosalus hiljuti erastatud äriühingutes võib 
piirduda avalikkusele pakutavate aktsiate muutuva 
summaga, mille Portugali valitsus kehtestab iga juhtumi 
puhul eraldi. 
 IT: hiljuti erastatud äriühingutele võib anda ainuõigused 
või neid pikendada. Mõnel juhul võib piirata hääleõigusi 
hiljuti erastatud äriühingutes. Viie aasta jooksul võib kaitse, transporditeenuste, telekommunikatsiooni ja 
energeetika valdkonn as tegutsevate äriühingute suurte 
aktsiapakkide omandamiseks nõuda riigivaraministeeriumi heakskiitu. 
 FR: teatavates
66 kaubandus-, tööstus- või 
käsitöövaldkondades on vaja asutamise eriluba, kui tegevdirektoril ei ole alalist elamisluba. välisvaluutas. 
Kui mitteresidentide osalus on suurem kui 24%, 
tuleb käibekapitali- või muid nõudeid täiendavalt rahastada kohalikest või välisvahenditest 
proportsionaalselt residentide ja mitteresidentide 
osalusega üksuse aktsiakapitalis. Välisäriühingute filiaalidesse tehtavaid alginvesteeringuid tuleb 
rahastada välisvahenditest. Kohalikest vahenditest 
on lubatud laenata käibekapitali rahastamiseks alles pärast projekti esmast rakendamist. 
HU: piiranguteta riigivara omandamise korral. 
LT: loteriide korraldamiseks tehtavad 
investeeringud on keelatud 
väliskapitaliinvesteeringute seaduse alusel. 
MT: äriühingute suhtes, mille osanikeks on 
mitteresidendist juriidilised või füüsilised isikud, 
kohaldatakse samasuguseid kapitalinõudeid nagu täielikult residentidele kuuluvate äriühingute 
suhtes, järgmiselt: eraettevõte – 500 liiri (vähemalt 
20% kapitalimaksena); riigiettevõte – 20 000 liiri (vähemalt 25% kapitalimaksena). 
Mitteresidentide aktsiakapitaliosalus tasutakse 
välismaiste fondide abil. 
  CY: Küprosel nõutakse mittekodanikust isiku osalemisel   
 
ET 140   ET äriühingus või partnerett evõttes Keskpanga luba. 
Välismaine osalus kohustuste lisas nimetatud kõikides 
sektorites/allsektorites on tavaliselt piiratud kuni 49%ni. Võimude otsus loa andmiseks välismaisele osalusele 
põhineb majandusvajaduste testil, mille suhtes 
rakendatakse järgmisi üldkriteeriume: 
 a) Küprosele uudsete teenuste osutamine; 
 b) ekspordile orienteeritud majanduse edendamine koos 
olemasolevate ja uute turgude arendamisega; 
 c) moodsa tehnoloogia, oskusteabe ja uute 
juhtimistehnikate üleandmine; 
 d) majanduse tootmisstruktuuri või olemasolevate 
toodete ja teenuste kvaliteedi parandamine; 
 e) täiendav mõju olemasolevatele üksustele või 
tegevustele; 
 f) kavandatavate projektide elujõulisus; 
 g) uute töövõimaluste loomine teadlastele, kohaliku 
tööjõu kvaliteedi parandamine ja koolitus.  
 Erandjuhtudel võib loa anda suurema kui 49protsendilise 
välisosaluse jaoks, kui kava ndatav investeering rahuldab 
enamikku majandusvajaduste testi kriteeriumidest suures 
ulatuses. 
 Riigiettevõtete puhul on väliskapitali osalus üldjuhul 
lubatud kuni 30% ulatuses. Avatud investeerimisfondides 
on lubatud väliskapitali osalus kuni 40%. 
 Aktsiaseltsid peavad olem a registreeritud vastavalt 
äriühingute seadusele. Samas seaduses nõutakse, et 
välismaised äriühingud, kes soovivad oma äritegevust 
 
ET 141   ET arendada Küprosel, peavad end registreerima välismaise 
harukontorina. Registreerimisel nõutakse Keskpanga 
eelnevat nõusolekut vastavalt valuutakontrolli seadusele. 
Kõnealuse nõusoleku suhtes kohaldatakse riiklikku 
välisinvesteeringute poliitikat, arvestades äriühingu 
kavandatavat tegevust Küprosel ning eespool nimetatud investeeringute üldkriteeriume. 
 HU: piiranguteta riigi varade omandamise osas. 
 MT: jätkuvalt kohaldatakse äriühingute seadust (386. 
peatükk), millega reguleeritakse teenuste osutamist 
kohaliku registreeritud äriühingu kaudu mittekodanike 
poolt, ning välistehingute seadust (233. peatükk), millega 
reguleeritakse Malta väärtpab eribörsil registreerimata 
väärtpaberite emiteerimist, omandamist, müüki ja tagasiostmist. 
 PL: väliskapitaliga äriühingu registreerimise volitust 
nõutakse juhul, kui tegemist on:  
  – äriühingu asutamisega, olemasoleva äriühingu aktsiate 
või osakute ostmise või omandamisega; äriühingu tegevuse laiendamisega, kui ühingu tegevus hõlmab 
vähemalt ühte järgmistest valdkondadest: 
 – sadamate ja lennujaamade juhtimine, 
 – tegutsemine kinnisvaraturul või tegutsemine 
kinnisvaratehingute vahendajana, 
 – tarnimine kaitsetööstusele, mille suhtes ei ole 
kohaldatud muid tegevuslubadega seotud nõudeid, 
 – imporditud tarbekaupade hulgikaubandus,  – õigusteenuste osutamine,   
 
ET 142   ET  – väliskapitaliga ühisettevõ tte asutamine, mille üheks 
osapooleks on Poola avalik-õiguslik juriidiline isik, ja kes 
teeb sissemaksed algkapitali mitterahaliste vahenditena, 
 – selliste lepingute sõlmimine, mis hõlmavad riigivara 
kasutamist kauem kui kuus kuud või teevad otsuse 
riigivara omandamise kohta. 
 SI: finantsteenuste osutamiseks väljastavad erikohustuste 
sektoris viidatud pädevad as utused volituse vastavalt 
erikohustuste sektoris viidatud tingimustele.  
Piirangud puuduvad uue äriühingu asutamise (“ greenfield ” 
investments ) asutamisel.  
  Subsiidiumid  
Ühenduse ja liikmesriikide subsiidiumide eraldamist, 
lähtudes kõlblikkuse kriteeriumist, võib piirata 
juriidilistele isikutele, kes on asutatud liikmesriigi 
territooriumil või selle konkreetses geograafilises alapiirkonnas. Piiranguteta uurimis- ja 
arendusteenuste subsiidiumidele. Piiranguteta 
liikmesriigis asutatud ühendusevälise äriühingu harukontoritele. Teenuse osutamine või selle 
subsideerimine avalikus sektoris ei ole käesoleva 
kohustuse rikkumine.  
Käesolevas lisas võetud kohustused ei nõua 
ühenduselt või liikmesriikidelt subsiidiumi eraldamist teenusele, mida osutatakse väljastpoolt selle 
territooriumi.  
Füüsilistele isikutele piiratud ulatuses 
kättesaadavaks tehtud subsiidiumide kättesaadavust 
võib piirata ühe liikmesriigi kodanikele.  
 
ET 143   ET  Valuutarežiim67,68,69: 
1), 2) SK: jooksvate maksete suhtes kehtib piirang 
välisvaluuta omandamisel isiklikuks otstarbeks alalise 
elukohaga kodanikele.  
Kapitalimaksete osas nõutakse välisvaluuta volitust seoses 
finantskrediidi vastuvõtmisega välismaistelt subjektidelt, 
otseste kapitaliinvesteeringutega välismaal, kinnisvara 
omandamisega välismaal ja vä lisväärtpaberite ostmisega. Valuutarežiim70 
4) CY: üldjuhul võimaldatakse mittekodanikel võtta 
laenu kohalikest allikatest vastavalt valuutakontrolliseadusele.   
 4) Piiranguteta, välja arvatud meetmete osas, mis käsitlevad 
liikmesriiki sisenemist ja seal ajutist viibimist71, kusjuures 
teenuseid osutavatel järgmiste kategooriate füüsilistel 4) Piiranguteta, välja arvatud meetmete osas, mis 
käsitlevad turulepääsu veerus viidatud füüsiliste 
isikute kategooriaid.   
                                                 
67 CZ: kohaldatakse mittediskrimineerivat valuutakontrolli süsteemi, mis koosneb järgmisest: 
 a) residendist kodanikele kehtestatud piirangud seoses valuuta omandamisega isiklikel eesmärkidel; 
 b) Tšehhi residentide valuutavahetusluba finantskrediidi s aamiseks välissubjektidelt, otsesteks kapitaliinvesteeringuteks väli smaal, kinnisvara omandamiseks 
välismaal ja välisväärtpaberite ostmiseks. 
68 PL: mittediskrimineeriv valuutakontrolli süsteem, mis on seotud valuutakäibe piirangutega ja valuutavahetuslubade (üld- ja ü ksikload) süsteemiga muude 
kapitalivoo- ja valuutamaksepiirangute seas. Luba on vaja järgmiste valuutatehingute jaoks: 
 – valuuta riigist välja ülekandmine; 
 – Poola vääringu riiki ülekandmine;  – rahaliste vahendite omandiõiguse ülekandmine siseriiklike ja välismaiste isikute vahel; 
 – siseriiklikele isikutele laenude andmine ja nende laenude võtmine valuutatehingute käigus; 
 – valuutamaksete kindlaksmääramine või teostamine Poolas seoses  kaupade, kinnisvara, omandiõiguste, teenuste või tööjõu soetam isega; 
 – välismaal asuvas pangas konto avamine ja omamine; 
 – välisväärtpaberite omandamine ja kinnisvara soetamine välismaal; 
 – muude samalaadsete kohustuste võtmine välismaal. 69 SK: kanded loetletud läbipaistvuse huvides. 
70 PL: turulepääsu käsitlevat joonealust märkust kohaldatakse ka võrdse kohtlemise suhtes. 
71 Ajutise viibimise kestuse määratlevad liikmesriigid, samuti tehaks e seda ühenduse õigusnormidega riiki sisenemise, seal viib imise ja töötamise kohta, kui need on 
olemas. Täpne kestus võib erineda sõltuvalt käesolevas kavas ni metatud füüsiliste isikute kategooriatest. Kategooria i puhul on  riigis viibimise kestust piiratud 
järgmiselt: EE – kolm aastat, mida võib pikendada veel kahe aasta  võrra,kusjuures kogukestus ei tohi ületada viit aastat; LV – viis aastat; LT – kolm aastat, mida 
juhtivtöötajate puhul võib pikendada kahe aasta võrra; PL ja SI – üks aasta, mida võib pikendada. Kategooria ii puhul on järgmi sed liikmesriigid piiranud kestust 
järgmiselt: EE – 90 päeva kuue kuu jooksul; PL – kolm kuud; LT – kolm kuud aastas; HU, LV, SI – 90 päeva. 
 
ET 144   ET isikutel puudub vajadus olla vastavuses 
majandusvajaduste testiga72:  
 i) järgmiste kategooriate füüsiliste isikute ajutine viibimine 
äriühingusiseselt üleviidavate isikutena73, tingimusel et 
teenuse osutaja on juriidiline isik ja et kõnealused isikud 
on olnud selle teenistuses osutanud teenuseid juriidilise 
isiku palgatöötajatena või on olnud selle aktsionärid (välja 
arvatud enamusaktsionärid) vähemalt üleviimisele vahetult eelnenud aasta jooksul. Ühenduse direktiivid diplomite vastastikuse 
tunnustamise kohta ei kehti kolmandate riikide 
kodanike suhtes. Ühendus e mittekodanike poolt 
seadusega reguleeritud kut sealadel teenuste 
osutamiseks nõutavate diplomite tunnustamine on iga 
liikmesriigi pädevuses, kui ühenduse seadusega ei ole sätestatud teisiti. Ühe liikmesriigi väljastatud luba 
praktiseerida kindlal, seadusega reguleeritud kutsealal 
ei anna õigust osutada kõnealust teenust teises liikmesriigis.  
 a) Juriidilise isiku juures juhtival kohal töötavad isikud, kes 
peaasjalikult juhivad allüksust ja kelle tegevust jälgib või 
juhib äriühingu juhatus või aktsionäride nõukogu või 
samalaadne organ ning kelle pädevuses on: 
 – allüksuse, selle osakonna või allosakonna juhtimine,   – muude järelevalve-, kut se- või juhtimistegevusega 
seotud töötajate järelevalve ja kontroll, 
 – isiklikult töötajate töölevõtmine ja töölt vabastamine või 
soovituste andmine nende palkamiseks, vabastamiseks või 
muude tööjõumeetmete võtmiseks.  Elukohanõuded
 
 AT: harukontorite ja juriidiliste isikute 
tegevdirektoritel peab olema alaline elukoht 
Austrias; Austria kaubandusseaduse subjektideks 
olevatel füüsilistel isikutel, kes pakuvad teenuseid juriidilise isiku või harukontori juures 
palgatöötajatena, peab olema alaline elukoht 
Austrias. 
 MT: elamislubadega/dokumentidega seotud 
küsimusi reguleeri takse vastavalt 
immigratsiooniseaduses (217. peatükk) kehtestatud sisserände korrale.  
 b) Juriidilise isiku juures töötavad isikud, kes omavad 
allüksuse tegevuse, uurimisseadmete, töövõtete või 
juhtimise seisukohalt olulisi harukordseid teadmisi.   
                                                                                                                                                                                                                                           
72 Jätkuvalt kohaldatakse kõiki muid ühenduse ja liikmesriikide õigu snormidest tulenevaid riiki sisenemise, seal viibimise, töö tamise ja sotsiaalkindlustusega seotud 
nõudeid, k.a riigis viibimise aega, miinimumpalka ja palgaalaseid kollektiivlepinguid käsitlevaid määrusi. 
73 Äriühingusiseselt üleviidav isik  – füüsiline isik, kes töötab Tšiili territooriumil asutatud juriid ilises isikus, v.a mittetulundusorganisatsioon, ja kes viiak se ajutiselt üle 
seoses teenuse osutamisega kaubandusliku kohaloleku kaudu mõne  liikmesriigi territooriumil; asjaomaste juriidiliste isikute pea mine tegevuskoht peab olema Tšiili 
territooriumil ja nad tuleb üle viia kõnealuse juriidilise isiku üksusesse (esindusse, filiaali või tütarettevõtjasse), mis osu tab tõhusalt samalaadseid teenuseid EÜ 
asutamislepingu kohaldamisalasse kuuluva liikmesriigi territooriumil. 
 
ET 145   ET Selliste teadmiste hindamisel võib lisaks allüksuses 
vajalikele teadmistele arvesse võtta selliseks tööks või 
tegevuseks vajalikke erialaoskusi, mis eeldab tehnilisi eriteadmisi, kaasa arvatud ku ulumine töötajate hulka, 
kelle erialal tegutsemiseks on nõutav luba; 
 ii) järgmiste kategooriate füüsiliste isikute ajutine viibimine:   
 a) EÜ asutamislepingute kehtivuspiirkonda kuuluvas 
liikmesriigis alalist elukohta mitteomavad isikud, kes on 
teenuse osutaja esindajad ja kes taotlevad luba ajutiseks 
sisenemiseks eesmärgiga pida da läbirääkimisi teenuste 
müügi üle või sõlmida lepinguid teenuste müügi kohta 
teenuse osutaja nimel, kusjuures need esindajad ei tegele 
otsemüügiga selles riigis  ega teenuste pakkumisega 
isiklikult (lisaks EE, HU, LV, SI osas: või saavad enda 
nimel tasu kõnealuses liikmesriigis asuvast allikast).   
 b) Juriidilise isiku juures juhtival kohal töötavad isikud 
(nagu on määratletud eespool lõigu i punktis a), kes 
vastutavad Tšiili teenuste pakkuja kaubandusliku 
kohaloleku asutamise eest liikmesriigis, kui:   
 – esindajad ei tegele otsemüügi või teenuste osutamisega 
(lisaks EE, HU, LV, SI osas: või saavad enda nimel tasu 
kõnealuses liikmesriigis asuvast allikast) ja   
 – teenuste osutaja peakontor asub Tšiili territooriumil ja tal 
puudub esindus, kontor, harukontor või tütarettevõtja 
selles liikmesriigis.   
  FR: tööstuse, kaubanduse ja käsitöönduse valdkonnas74 
tegutsevatelt tegevdirektoritelt, kellel puudub elamisluba, 
nõutakse erivolitust.   
  IT: juurdepääsuks tööstuse, kaubanduse ja käsitööndusega 
seotud tegevustele kohaldatakse tegevuse taotlemisel 
elamisluba ja erivolitust.   
                                                 
74 Kaubandus-, tööstus- või käsitööndustegevus on seotud näiteks  järgmiste sektoritega: muud äriteenused, ehitusteenused, jaotu s- ja turismiteenused. See ei ole seotud 
telekommunikatsiooni- ega finantsteenustega. 
 
ET 146   ET  
II.1. FINANTSTEENUSTEGA SEOTUD KOHUSTUSED (esimene osa)75 
1. Osa EÜst (AT, BE, CZ, DK, DE, ES, FI, FR, EL, HU, IE, IT, LU, NL, PT, SK, S, UK) võtab enda peale finantsteenustega seotud k ohustused, mis on kooskõlas 
lisatud “Finantsteenustega seotud kohustuste alase käsitusleppe” sätetega (käsituslepe). Need koh ustused on loetletud alljärgne vas jaos. EÜ teise osa (CY, EE, LV, 
LT, MT, PL, SI) finantsteenustega seotud kohustused ei põhine nimetatud käsitusleppel ning on loetletud teises jaos.  
2. Nimetatud kohustustele kehtivad turulepääsu piirangud ja k äesoleva kava kõiki sektoreid käsitleva jao siseriiklik tõlgendus ning samuti piirangud, mis on seotud 
allpool loetletud alasektoritega.  
3. Turulepääsu moodustega 1 ja 2 seotud kohustused kehtivad ainult tehingute suhtes, mida nimetatakse käsitusleppe turulepääsu käsitleva jao vastavates lõikudes B.3 ja 
B.4, välja arvatud Ungari, kus need kehtivad ainult tehingute kohta, mida nimetatakse moodustele vastavates punktides B.3 a ja b ning B .4 a ja b.  
4. Ilma et see piiraks ülalpool oleva märkuse 1 kohaldamist, kuuluvad turulepääsu ja siseriikliku tõlgenduse 4. mooduse kohta k äivad finantsteenustega seotud 
kohustused käesoleva kava kõiki sektoreid käsitlevasse jakku, vä lja arvatud Tšehhi Vabariik, Ungari, Slovaki Vabariik ja Rootsi , milles neid kohustusi võetakse 
vastavalt käsitusleppele.  
5. Uute finantsteenuste või -toodete turule lubamise tingimuseks võib seada artiklis 121 nimetatud eesmärkide saavutamisele suu natud õigusraamistiku olemasolu või 
järgimise.  
6. Ühenduse liikmesriikides asutatud finantsasutustel peab üldr eeglina olema nõuetekohane mittediskrimineeriv õiguslik vorm.  
7. HU: kindlustuse, panganduse, väärtpaberite ja ühisinvesteeringut e juhtimise alaseid teenuseid peavad osutama õiguslikult era ldiseisvad ja eraldatud kapitalisatsiooniga 
finantsteenuste tarnijad, kuigi pangad võivad saada loa ka väärtpaberiteenuste osutamiseks.  
8. HU: GATSiga ühinemise järgselt nähakse ette otseste filiaalide asutamise sidumist sellega ja selles sätestatud tingimustega.  
9. HU: finantsasutuse juhatuses peaks olema vähemalt kaks liige t, kes on Ungari kodanikud ja riigi elanikud asjaomaste välisval uutat käsitlevate määruste kohaselt ning kes 
on vähemalt ühe aasta elanud alaliselt Ungaris.  
                                                 
75 Erinevalt välismaa tütarettevõtjatest ei kehti otse liikmesriig is asutatud Tšiili finantsasutuste filiaalide suhtes, teatava te piiratud eranditega, ühenduse tasandil 
ühtlustatud usaldatavusnormatiivsed määrused, mis lubavad sellistel tütarettevõtjatel kasutada tõhusamaid võimalusi uute asutus te loomisel ja osutada piiriüleseid 
teenuseid kogu ühenduse ulatuses. Seetõttu antakse nimetatud filiaalidele liikmesriigi territooriumil tegutsemise luba samadel tingimustel, mis kehtivad liikmesriigi 
kodumaiste finantsasutuste suhtes, ja neilt võib nõuda rea usaldatavusnormatiivsete erinõuete täitmist, nagu panganduse ja väär paberite puhul eraldatud 
kapitalisatsioon ja muud maksevõime, aruandluse ja raamatupidamisa ruannete avalikustamise nõuded, või kindlustuse puhul tagatis te ja hoiustamisega seotud 
erinõuded, eraldatud kapitalistasioon, ning tehnilist reservi esin dava vara ja vähemalt ühe kolmandiku solventsusmarginaali asu mine asjaomases liikmesriigis. 
Liikmesriigid võivad kohaldada selles kavas nimetatud piirangu id ainult Tšiilist otse asutatud ärilise kohaoleku või Tšiili pär itolu piirülese teenuseosutamise suhtes; 
järelikult ei või liikmesriigid kohaldada neid piiranguid, sealhul gas asutamist silmas pidades, ühenduse teistes liikmesriikide s asutatud Tšiili tütarettevõtja suhtes, kui 
neid piiranguid ei või kohaldada ka teiste liikmesriikide äriühingutele ja kodanikele kooskõlas ühenduse õigusega.  
 
ET 147   ET  
A. Kindlustus ja kindlustusega seotud teenused  
1. CZ: kohustusliku liikluskindlustuse teenust osutab ainuõiguslik tarnija.76 Kohustusliku tervisekindlustuse teenust osutavad ainult Tšehhi omanduses olevad litsentsitud 
tarnijad. 
2. SK: järgmisi kindlustusteenuseid osutavad ainuõiguslikud ta rnijad: kohustuslik liikluskindlustus, kohustuslik õhuveokindlust us, ning vigastuste või kutsehaigustega 
seotud tööandja kindlustus tuleb sõlmida Slovaki Kindlustusseltsi  kaudu. Tervise põhikindlustusteenust osutavad vaid Slovaki ki ndlustusseltsid, millel on Slovaki 
Vabariigi Tervishoiuministeeriumi väljasta tud seadustekogu seadusele 273/1994 vastav te rvisekindlustuseteenuse osutamise litsen ts. Pensionikindlustusfondide ja 
haiguskindlustuse teenust osutab vaid Sotsiaalkindlustusselts.  
 1) 
AT: reklaami- ja vahendustegevus tütarettevõtja poolt, kes 
ei ole asutatud ühenduses, või filiaali poolt, mis ei ole asutatud Austrias (välja arvatud edasikindlustus ja 
retrotsessioon) on keelatud.  
AT: kohustusliku õhuveokindlustuse lepinguid võib 
sõlmida ainult ühenduses asutatud tütarettevõtja või 
Austrias asutatud filiaal.  
CZ: ei ühelgi muul viisil kui:  välisriikide finantsteenuste tarnijad võivad asutada 
aktsiaseltsina vormistatud kindlustusseltse asukohaga 
Tšehhi Vabariigis ja tegut seda Tšehhi Vabariigis 
registreeritud filiaalide kaudu kindlustusteenuse 
pakkujana vastavalt kindlustusseltside seaduses 
sätestatud tingimustele.  
 Kindlustusteenuse osutajalt on nõutav äriline kohalolek 
ja tegevusluba:  
 – et osutada nimetatud teenuseid, sealhulgas 
edasikindlustust, ja  
 – et sõlmida vahendajaga vahenduslepinguid, mille 
eesmärk on sõlmida kindlustuslepinguid 1) 
AT: kindlustuslepingute pealt (välja arvatud 
edasikindlustus või retrotsessioon), mille sõlmib tütarfirma, mis ei ole asutatud ühenduses, või 
filiaal, mis ei ole asutatud Austrias, võetakse 
kõrgemat kindlustuspreemia maksu. Kõrgemast maksust võib erandkorras saada vabastuse. Osa EÜst (AT, BE, 
DK, DE, ES, FI, FR, 
EL, IE, IT, LU, NL, 
PT, SE, UK) võtab 
lisakohustusi, mis on loetletud “EÜ 
poolsetes 
lisakohustustes”. 
                                                 
76 CZ: kui kohustusliku liikluskindlustusega seotud monopoolsed õi gused kõrvaldatakse, saavad seda teenust mittediskrimineeriva tel alustel osutada Tšehhi Vabariigis 
asutatud teenusepakkujad. 
 
ET 148   ET kindlustusteenuse pakkuja ja kolmanda isiku vahel.  
  Vahendajalt on nõutav tegevusluba, kui tema 
vahendustegevus on seotud filiaaliga, mille 
registrijärgne asukoht on Tšehhi Vabariigis.   
 DK: kohustusliku õhuveokindlustuse lepinguid võivad 
sõlmida ainult ühenduses asutatud firmad. 
DK: ükski isik ega äriühing (sh kindlustusseltsid) peale 
Taani seaduste kohaselt või Taani pädevate asutuste 
poolt litsentsitud kindlustusseltside ei või Taanis ärilistel eesmärkidel kaasa aidata Taanis elavate 
isikute, Taani laevade või Taanis asuva vara 
otsekindlustuslepingute sõlmimisele.    
 DE: kohustusliku õhuveokindlustuse lepinguid võib 
sõlmida ainult ühenduses asutatud tütarettevõtja või 
Saksamaal asutatud filiaal.    
 DE: kui välisriigi kindlustusselts on asutanud Saksamaal 
filiaali, võib see sõlmida Saksamaal rahvusvahelise transpordiga seotud kindlustuslepinguid ainult 
Saksamaal asutatud filiaali kaudu. 
IT: piiranguteta kindlustusmatemaatikutele.  FI: ainult kindlustajad, kelle peakontor asub Euroopa 
Majanduspiirkonnas või kellel on filiaal Soomes, 
võivad pakkuda kindlustusteenuseid käsitusleppe alalõigu 3 punktis a nimetatud korras.    
 FI: kindlustusmaakleriteenuste suhtes kohaldatakse 
Euroopa Majanduspiirkonnas asuva alalise 
tegevuskoha nõuet. 
FR: maismaaveoriskide kindlustusteenust võivad osutada 
ainult ühenduses asutatud kindlustusfirmad.    
 IT: kaupade veokindlustuse, sõidukikindlustuse ja Itaalias 
kehtiva riskivastutuskindlustuse lepinguid võivad 
sõlmida ainult ühenduses asutatud kindlustusseltsid. 
See piirang ei kehti rahvusvaheliste vedude kohta, mis   
 
ET 149   ET on seotud importkauba sisseveoga Itaaliasse.  
SK: äriline kohalolek on nõutav, et tarnida:  
 – elukindlustusteenust isikutele, kes on Slovaki 
Vabariigi alalised elanikud, 
 – varakindlustusteenust Slovaki Vabariigi 
territooriumil, 
 – Slovaki Vabariigi territooriumil tegutsevate 
füüsiliste ja juriid iliste isikute tekitatud kahjude 
vastutuskindlustusteenust, 
 – õhu- ja merekindlustusteenuseid, mis katavad 
kaupu, õhusõidukeid, laevu ja vastutust.  
SE: otsekindlustuslepingute tarnimine on lubatud Rootsis 
tegevusluba omava kindlustusteenuse pakkuja kaudu, 
kui välisriigi teenusepakkuja ja Rootsi kindlustusselts kuuluvad samasse äriühingurühma või kui neil on 
omavaheline koostööleping.  
 2) 
AT: reklaami- ja vahendustegevus tütarettevõtja poolt, kes 
ei ole asutatud ühenduses, või filiaali poolt, mis ei ole asutatud Austrias (välja arvatud edasikindlustus ja 
retrotsessioon) on keelatud.  
AT: kohustusliku õhuveokindlustuse lepinguid võib 
sõlmida ainult ühenduses asutatud tütarettevõtja või 
Austrias asutatud filiaal.  2) 
AT: kindlustuslepingute pealt (välja arvatud 
edasikindlustus või retrotsessioon), mille sõlmib tütarfirma, mis ei ole asutatud ühenduses, või 
filiaal, mis ei ole asutatud Austrias, võetakse 
kõrgemat kindlustuspreemia maksu. Kõrgemast 
maksust võib erandkorras saada vabastuse.  
 CZ: Ei ühelgi muul viisil kui: 
 välismaal ei või osta allpool määratletud 
kindlustusteenuseid.  
 – Isikute elukindlustus, kes on Tšehhi Vabariigi 
alalised elanikud,   
 
ET 150   ET  – Tšehhi Vabariigi territooriumil asuva vara 
kindlustus,  
– Tšehhi Vabariigi territooriumil tegutsevate 
füüsiliste ja juriidiliste isikute tekitatud kahjude 
vastutuskindlustusteenus. 
DK: kohustusliku õhuveokindlustuse lepinguid võivad 
sõlmida ainult ühenduses asutatud firmad.  
DK: ükski isik ega äriühing (sealhulgas kindlustusseltsid) 
peale Taani seaduste kohaselt või Taani pädevate asutuste poolt litsentsitud kindlustusseltside ei või 
Taanis ärilistel eesmärkidel kaasa aidata Taanis 
elavate isikute, Taani laevade või Taanis asuva vara 
otsekindlustuslepingute sõlmimisele.  
DE: kohustusliku õhuveokindlustuse lepinguid võib 
sõlmida ainult ühenduses asutatud tütarettevõtja või 
Saksamaal asutatud filiaal.  
 DE: kui välisriigi kindlustusselts on asutanud Saksamaal 
filiaali, võib see sõlmida Saksamaal rahvusvahelise 
transpordiga seotud kindlustuslepinguid ainult Saksamaal asutatud filiaali kaudu. 
FR: maismaaveoriskide kindlustusteenust võivad osutada 
ainult ühenduses asutatud kindlustusfirmad. 
IT: kaupade veokindlustuse, sõidukikindlustuse ja Itaalias 
kehtiva riskivastutuskindlustuse lepinguid võivad sõlmida ainult ühenduses asutatud kindlustusseltsid. 
See piirang ei kehti rahvusvaheliste vedude kohta, mis 
on seotud importkauba sisseveoga Itaaliasse.  
SK: kindlustusteenuseid, mis kuuluvad 1. mooduse alla, 
välja arvatud õhu- ja mereveokindlustus, mis katab 
kaupu, õhusõidukeid, laevu ja nendega seotud   
 
ET 151   ET vastutust, ei või osta välismaal.  
 3) 
AT: välisriigi kindlustusseltsi filiaalile tuleb keelduda 
andmast tegevusluba, kui kindlustajal ei ole oma kodumaal õiguslikku vormi, mis oleks vastav või 
võrreldav aktsiaseltsi või vastastikuse 
kindlustusseltsiga.  
CZ: ei ühelgi muul viisil kui:  
 välisriikide finantsteenuste tarnijad võivad asutada 
aktsiaseltsina vormistatud kindlustusseltse asukohaga Tšehhi Vabariigis ja tegut seda Tšehhi Vabariigis 
registreeritud filiaalide kaudu kindlustusteenuse 
pakkujana vastavalt kindlustusseltside seaduses sätestatud tingimustele.  
 Kindlustusteenuse osutajalt on nõutav äriline kohalolek 
ja tegevusluba:  
 – et osutada nimetatud teenuseid, sealhulgas 
edasikindlustust ja  
 – et sõlmida vahendajaga vahenduslepinguid, mille 
eesmärk on sõlmida kindlustuslepinguid 
kindlusteenuse pakkuja ja kolmanda isiku vahel. 3) 
SK: aktsiaseltsi juhatuse liikmete enamik peab 
elama Slovaki Vabariigis. 
SE: kahjukindlustusfirmad, mis ei ole Rootsis 
registreeritud, kuid tegutsevad Rootsis, 
maksustatakse mitte puhastulu, vaid otse kindlustustehingutelt saadava preemiatulu järgi. 
SE: kindlustusseltsi asut aja peab olema Euroopa 
Majanduspiirkonnas elav füüsiline isik või Euroopa Majanduspiirkonnas asutatud 
juriidiline isik.   
  Vahendajalt on nõutav tegevusluba, kui tema 
vahendustegevus on seotud filiaaliga, mille registrijärgne asukoht on Tšehhi Vabariigis.   
 FI: aktsiaseltsi tegevdirektor, vähemalt üks audiitor, 
vähemalt pooled agendid ning juhatuse ja nõukogu 
liikmed peavad elama Euroopa Majanduspiirkonnas, kui Sotsiaal- ja Tervishoiuministeerium ei ole andnud   
 
ET 152   ET neile vastavat vabastust.  
FI: välisriikide kindlustajad ei saa Soomes filiaali litsentsi, 
et osutada seadusjärgseid sotsiaalkindlustusteenuseid (seadusjärgne pensionikindlustus, seadusjärgne 
õnnetusjuhtumi kindlustus).  
 FR: filiaalide asutamisel on nõutav filiaali esindajale antav 
eritegevusluba.  
EL: asutamise õigus ei kata kindlustusseltside 
esinduskontorite loomist ega muud alalist kohalolekut, 
välja arvatud juhul, kui niisugused kontorid asutatakse agentuuridena, filiaalidena või peakontoritena.  
IT: juurdepääs kindlustusmatemaatiku teenusele toimub 
ainult füüsiliste isikute kaudu. Füüsiliste isikute kõrval on lubatud ka erialaühingud (mitte registreeritud 
firmadena).  
IT: tegevusloa andmine filiaalide asutamisel sõltub 
lõppkokkuvõttes järelevalve teostaja hinnangust.  
IE: asutamisõigus ei kata esinduste loomist.   
 SK: kindlustusteenuse osutamiseks on nõutav litsents. 
Välisriigi kodanik võib asutada aktsiaseltsina vormistatud kindlustusseltsi asukohaga Slovaki 
Vabariigis või võib tegelda kindlustusäriga nende 
filiaalide kaudu, mille registrijärgne asukoht on Slovaki Vabariigis vastavalt kindlustusseaduses 
sätestatud üldtingimustele. Kindlustusäri tähendab 
kindlustustegevust, mille hulka kuulub kindlustusmaaklerlus ja edasikindlustus.    
  Vahendustegevus, mis on suunatud kindlustuslepingu 
sõlmimisele kolmanda isiku ja kindlustusseltsi vahel, 
on lubatud füüsilistele ja juriidilistele isikutele, kes   
 
ET 153   ET elavad või asuvad Slovaki Vabariigis ja toovad kasu 
kindlustusseltsile, millel on kindlustuse järelelvalve 
teostaja väljastatud litsents.  
  Kolmanda isiku ja ki ndlustusseltsi vahelise 
kindlustuslepingu sõlmimisele suunatud 
vahenduslepingu võib sõlmida kas kodumaine või 
välisriigi äriühing ainult pärast kindlustuse järelevalve teostaja väljastatud litsentsi saamist.    
  Litsentsitud kindlustusettevõtjate erikindlustusfondide 
rahalisi vahendeid, mis on saadud Slovaki Vabariigis 
elavate või registrijärgselt  asuvate poliisivaldajate 
kindlustamisest või edasikindlustamisest, tuleb hoida 
Slovaki Vabariigi residendist pangas ja neid ei või 
kanda üle välisriigi panka.    
 SE: Kindlustuse maaklerifirm ad, mis ei ole asutatud 
Rootsis, võivad asutada ärilise kohaloleku ainult filiaali kaudu.    
 4) 
Piiranguteta, välja arvatud horisontaaljaotise punktides i ja ii 
nimetatud juhtudel ja järgnevaid eripiiranguid arvestades:  
EL: Kreekas asutatud äriühingu juhatuse liikmete enamik 
peab koosnema ühenduse ühe liikmesriigi kodanikest.  4) 
Piiranguteta, välja arvatud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii nimetatud juhtudel ja järgmisi 
eripiiranguid arvestades:  
AT: filiaali kontori juhatus peab koosnema kahest 
Austrias elavast füüsilisest isikust.  
DK: kindlustusfiliaali p eaagent peab olema elanud 
Taanis vähemalt kaks viimast aastat, kui ta ei 
ole mõne ühenduse liikmesriigi kodanik. 
Erandi võib teha äri- ja tööstusminister.  
DK: äriühingu juhtide ja juhatuse liikmete suhtes 
kehtib riigis elamise nõue. Kuid äri- ja 
tööstusminister võib anda sellest nõudest erandkorras vabastuse. Vabastus antakse  
 
ET 154   ET mittediskrimineerivatel alustel.  
IT: kindlustusmatemaatikutele kehtib riigis elamise 
nõue.  
 
ET 155   ET  
B. Pangandus ja muud finantsteenused (välja arvatud kindlustus) 
1. CZ: ei tohi tegelda keskpangavälise välisvaluuta emiteerimis teenustega, väärismetallikangide kaubandusega, rahamaaklerlusega , tuletisväärtpaberitega seotud 
arveldamise- ja kliiringuteenustega ega nende tegevustega seotud nõustamise ja muu abistava finantstegevusega. 
2. SK: ei tohi tegelda väärismetallikangide kaubandusega, rahamaaklerlusega ega vahendamisega.  
 1)77  
BE: investeerimisalaseks nõust amistegevuseks on nõutav 
asutuse registreerimine Belgias. 
IT: piiranguteta promotori di servizi finanziari ’dele 
(finantsmüügimeestele). 
CZ: piiranguteta võõrandatava te väärtpaberitega ja muude 
vabalt kaubeldavate instrumentidega ning 
finantsvaradega kauplemisel, iga liiki väärtpaberite 
emiteerimises osalemisel, varahaldamisel, ning finantsvara eest arveldamis- ja kliiringuteenuste 
osutamisel. 
 Ei ühelgi muul viisil kui:  ainult Tšehhi Vabariigis asutatud pangad ja 
välispankade filiaalid, millel on 
korrespondentslitsents, võivad: 
 – osutada hoiustamisteenuseid, 
 – kaubelda välisvaluutavaraga,  
 – teostada sularahata piiriüleseid makseid.  1) 
Puudub Osa EÜst (AT, BE, 
DK, DE, ES, FI, FR, 
EL, IE, IT, LU, NL, 
PT, SE, UK) võtab 
lisakohustusi, mis on loetletud “EÜ 
poolsetes 
lisakohustustes”.  
                                                 
77 IT: finantsteabe andmise ja edastamise ning finantsteabe töötluse, mis toob kaasa finantsdokumentidega kauplemist, võib keel ata, kui see ähvardab tõsiselt 
kahjustada investorite huve. Tegevusloaga pangad ja investeerimis firmad peavad järgima ärieeskirju, kui nad annavad finantsdoku mente käsitlevat investeerimisalast 
 
ET 156   ET   Tšehhi Riigipanga või Tšehhi Rahandusministeeriumi 
väljastatud välisvaluuta vahetusluba on nõutav ainult 
Tšehhi mittepanganduslikelt residentidelt, et:  
 a) avada ja rahastad a Tšehhi residentide 
välispangaarveid,  
 b) teostada ühekordseid summeeritud väljamakseid 
välismaal (välja arvatud FDI),   
  c) anda finantskrediite ja tagatisi,  
 d) teha tehinguid tuletisinstrumentidega,    
  e) osta välismaa väärtpabereid, välja arvatud 
juhtudel, mida kirjeldatakse välisvaluutavahetuse 
seaduses,    
  f) emiteerida välismaa väärtpabereid nendega 
avalikuks ja mitteavalikuks kauplemiseks Tšehhi 
Vabariigis või tuua neid siseriiklikule turule.    
 IE: investeerimisteenuste osutamise või investeerimisalase 
nõustamise puhul on vajalik kas I) Iirimaa tegevusluba, mille puhul on tavaliselt nõutav, et üksus 
oleks asutatud ühingu, seltsi või füüsilisest isikust 
ettevõtjana ja igal nimetat ud juhul pea-/registrijärgse 
kontoriga Iirimaal (mõnel juhul tegevusluba ei nõuta, 
näit kui kolmandast riigist pärit teenusepakkujal ei ole 
Iirimaal ärilist kohalolekut ja seda teenust ei osutata eraisikutele), või II) mõne teise liikmesriigi 
tegevusluba kooskõlas EÜ investeerimisteenuste 
direktiiviga.    
                                                                                                                                                                                                                                           
nõu, kapitalistruktuure, tööstusstrateegiat ja nendega seotud küsimusi käsiltevat nõu ning ühinemist ja ettevõtete omandamist k äsitlevat nõu ja abi. Nõustamistegevus 
ei tohi sisaldada varahaldamist. 
 
ET 157   ET  SK: piiranguteta võõrandatavate väärtpaberitega ja muude 
vabalt kaubeldavate instrumentidega ning 
finantsvaradega kauplemisel, iga liiki väärtpaberite emiteerimises osalemisel, varahaldamisel, ning 
finantsvara arveldamis- ja kliiringuteenuste 
osutamisel.   
  Ei ühelgi muul viisil kui: 
 i) hoiustamisteenuseid võivad osutada ainult 
kodumaised pangad ja vä lispankade Slovaki 
Vabariigi filiaalid;    
  ii) välisvaluutavaraga võivad kaubelda ainult 
tegevusloaga kodumaised pangad, välispankade 
Slovaki Vabariigi filiaalid ja 
välisvaluutavahetuslitsentsi omavad isikud. Ainult börsiliikmed võivad kaubelda Bratislava börsil. 
Residendid võivad kaubelda RM-System Slovakia 
kaudu piirangutevabalt, mitteresidendid aga ainult väärpaberimaaklerite kaudu;    
  iii) sularahata piiriüleseid makseid võivad teha ainult 
tegevusloaga kodumaised pangad ja välispankade 
Slovaki Vabariigi filiaalid;    
  iv) Slovakkia Riigipanga väljastatud 
välisvaluutalitsents on nõutav, et:  
 a) avada Slovaki mittepangandusresidendi arvet 
välismaal, välja arvatud füüsilised isikud, kes 
viibivad välismaal;    
  b) teha ühekordseid summeritud väljamakseid 
välismaal;  
 c) saada välisvaluuta-mitteresidendilt finantskrediiti;   
 
ET 158   ET välja arvatud krediidid välismaalt, mida saavad 
residendid ja mille tagasimaksetähtaeg on üle 3 
aasta, ning füüsiliste isikute vahelised mitteärilise tegevusega seotud laenud;  
  v) üle 150 tuhande SKK väärtuses Slovaki sularaha ja 
välisvaluuta sularaha ning väärismetallidest 
müntide ekspordi ja impordi suhtes kehtib deklareerimise nõue;   
  vi) finantsvara hoiustamiseks välismaal on residendilt 
nõutav välisvaluutaga tegelevate ametivõimude 
luba või litsents;    
  vii) ainult Slovaki Vabariigis asutatud välisvaluutaga 
tegelevad üksused võivad anda ja võtta tagatisi ning vastutust Slovakkia Riigipanga seatud piiride 
ja sätete kohaselt.    
 2)78 
CZ: varahaldus on piiranguteta.   Ei ühelgi muul viisil kui: 
 ainult Tšehhi Vabariigis asutatud pangad ja 
välispankade filiaalid, millel on vastav litsents, võivad:  2) 
Puudub  
  – osutada hoiustamisteenuseid, 
 – kaubelda välisvaluutavaraga,   
                                                 
78 IT: tegevusloaga isikuid, kes tohivad tegelda kollektiivse va rahaldusega, peetakse vastutav aks igasuguse investeerimistegevu se eest, mida teostavad nende 
delegeeritud nõustajad (kollektiivne varahaldus, välja arvatud võõrandatavatesse väärtpaberitesse  ühiselt investeerimise ettevõ tted (UCITS)). 
 
ET 159   ET  – teha sularahata piiriüleseid makseid.  
  Tšehhi mittepangandusresidentidelt on nõutav Tšehhi 
Riigipanga või Rahandusministeeriumi väljastatud 
luba, et:   
  a) avada ja rahastada Tšehhi residentide arveid 
välismaal,  
 b) teha ühekordseid summeritud väljamakseid 
välismaal (välja arvatud FDI), 
 c) anda finantskrediite ja tagatisi,    
  d) teha tehinguid tuletisinstrumentidega, 
 e) osta välismaa väärtpabereid, välja arvatud 
juhtudel, mida kirjeldatakse välisvaluuta 
seaduses,    
  f) emiteerida välismaa v äärtpabereid avalikuks ja 
mitteavalikuks kauplemiseks Tšehhi Vabariigis 
või tuua neid kodumaisele turule.    
 FI: riigiasutuste makseid (kulutusi) tuleb teha Sampo 
Panga kaudu. Erilisel põhjustel võib 
Rahandusministeerium teha sellest nõudest erandeid.  
SK: varahaldus on piiranguteta.    
  Ei ühelgi muul viisil kui: 
 i) hoiustamisteenuseid võivad osutada vaid 
kodumaised pangad ja vä lispankade Slovaki 
Vabariigi filiaalid;    
  ii) välisvaluutavaraga võivad kaubelda ainult   
 
ET 160   ET tegevusloaga kodumaised pangad, välispankade 
Slovaki Vabariigi filiaalid ja 
välisvaluutavahetuslitsentsi omavad isikud. Ainult börsiliikmed võivad kaubelda Bratislava börsil. 
Residendid võivad kaubelda RM-System Slovakia 
kaudu piirangutevabalt, mitteresidendid aga ainult väärpaberimaaklerite kaudu. 
  iii) sularahata piiriüleseid makseid võivad teha ainult 
tegevusloaga kodumaised pangad ja välispankade 
Slovaki Vabariigi filiaalid;    
  iv) Slovakkia Riigipanga väljastatud 
välisvaluutalitsents on nõutav selleks, et:  
 a) avada Slovaki mittepangandusresidendi arvet 
välismaal, välja arvatud füüsilistele isikutele, kes viibivad välismaal;    
  b) teha ühekordseid summeeritud väljamakseid 
välismaal;  
 c) saada välisvaluuta-mitteresidendilt finantskrediiti; 
siit on välja arvatud krediidid välismaalt, mida saavad residendid ja mille tagasimaksetähtaeg on 
üle 3 aasta, ning füüsiliste isikute vahelised 
mitteärilise tegevusega seotud laenud;    
  v) üle 150 tuhande SKK väärtuses Slovaki sularaha ja 
välisvaluuta sularaha, ning väärismetallidest 
müntide ekspordi ja impordi suhtes kehtib 
deklareerimise nõue;   
  vi) finantsvara hoiustamiseks välismaal on residendilt 
nõutav välisvaluutaga tegelevate ametivõimude 
luba või litsents;    
 
ET 161   ET   vii) ainult Slovaki Vabariigis asutatud välisvaluutaga 
tegelevad üksused võivad anda ja võtta tagatisi 
ning vastutust Slovakkia Riigipanga seatud piiride ja sätete kohaselt.    
 3)  
Kõik liikmesriigid : 
– avatud investeerimisfondi de ja investeerimisfirmade 
haldustegevuseks on nõutav sellekohase haldusfirma 
asutamine;  
– ainult ühenduses asutatud firmad võivad tegutseda 
investeerimisfondide vara hoidlatena.  3) 
SE: pangandusfirma asutaja peab olema Euroopa 
Majanduspiirkonnas elav füüsiline isik või välispank. Hoiupanga asutaja peab olema 
Euroopa Majanduspiirkonnas elav füüsiline 
isik.   
 CZ: ei ühelgi muul viisil kui: 
 pangandusteenuseid võivad osutada ainult Tšehhi 
Vabariigis asutatud pangad või  välispankade filiaalid, 
mille tegevusloa on väljastanud Tšehhi Riigipank 
Rahandusministeeriumi nõusolekul.   
  Hüpoteegilaenu teenuseid võivad osutada ainult Tšehhi 
Vabariigis asutatud pangad.    
  Panku võib asutada ainult aktsiaseltsidena. 
Olemasolevate pankade aktsiate ostmise peab eelnevalt heaks kiitma Tšehhi Riigipank.    
  Väärtpaberitega võib avalikult kaubelda ainult 
nõuetekohase loa ja väärtpaberite heakskiidetud 
emissiooniprospekti olemasolul.   
  Börsi väärtpaberidiileritelt ja aktsiamaakleritelt, 
vabavahetusturu korraldajatelt, investeerimisfirmadelt ja investeerimisfondidelt on nõutav tegevusluba, mille   
 
ET 162   ET andmine sõltub loataotleja kvalifikatsioonist, isiklikust 
usaldusväärsusest ning juhtimis- ja ainelistest 
eeldustest. 
  Kõigi maksete arveldamise- ja kliiringuteenuste üle 
teostab järelevalvet ja kont rolli Tšehhi Riigipank nende 
tõrgeteta ja säästliku toimimise tagamiseks.    
 DK: finantsasutused võivad tegeleda 
väärpaberikaubandusega Kopenhaageni börsil ainult 
Taanis asutatud tütarfirmade kaudu.  
FI: vähemalt pooled asutajad, juhatuse liikmed, nõukogu 
liikmed ja saadikud, tegevdirektor, prokuuraomanikud 
ja isik, kellel on krediidiasutuse allkirjaõigus, peavad 
olema Euroopa Majanduspiirkonna elanikud, kui 
Rahandusministeerium ei ole neile erandeid teinud. Vähemalt üks audiitor peab olema Euroopa 
Majanduspiirkonna elanik.    
 FI: tuletisinstrumentide börsi maakler (üksikisik) peab 
olema Euroopa Majanduspiirkonna elanik. Sellest 
nõudest võib teha erandi Rahandusministeeriumi seatud tingimustel.  
FI: riigiasutuste makseid (kulutusi) tuleb teha Sampo 
Panga kaudu. Erilisel põhjustel võib 
Rahandusministeerium teha sellest nõudest erandeid.    
 EL: selleks et asutada filiaale ja nendena tegutseda, tuleb 
importida minimaalne kogus välisvaluutat, 
konverteerida see eurodesse ja hoida Kreekas seni, kui välispank Kreekas tegutseb: 
- kuni nelja (4) filiaali jaoks võrdub see miinimum 
praegu poole minimaalse aktsiakapitali väärtusega, mis on nõutav äriühingu asutamiseks   
 
ET 163   ET Kreekas; 
- lisafiliaalide avamiseks peab see miinimumkapital 
võrduma Kreekas asutatavalt krediidiasutuselt nõutava minimaalse aktsiakapitaliga;  
- IT: lävemüügi teostamiseks peavad vahendajad 
kasutama tegevusloaga finantsmüügimehi, kelle elukoht on mõne Euroopa ühenduste liikmesriigi 
territooriumil.  
IT: välismaa vahendajate esinduskontorid ei või 
harrastada investeerimistee nuste osutamisele suunatud 
tegevust.  
 IT: kliiringuteenuseid, sealhulgas lõpparveldusfaasis, 
võivad osutada ainult Itaalia Pangalt nõuetekohase tegevusloa saanud ja kontrollitud üksused kooskõlas 
Consob’iga.  
IT: väärpaberite avalikku pakkumist võivad läbi viia 
ainult nõuetekohase tegevusloaga üksused.  
IT: keskseid hoiustamise, säilitamise ja haldamise 
teenused võivad osutada ainult Consob’ilt nõuetekohase loa saanud ja kontrollitud üksused 
kooskõlas Itaalia Pangaga.    
 IT: kollektiivsete investeerimisskeemide puhul, mis ei ole 
direktiivi 85/611/EMÜ kohaselt ühtlustatud võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiselt 
investeerimise ettevõtted (UCITS), peab 
usaldusisik/hoiulevõtja olema asutatud Itaalias või mõnes muus Euroopa Ühenduse liikmesriigis ja filiaali 
kadu Itaalias. Ainult pangad, kindlustusseltsid ja 
väärtpaberite investeerimisfirmad, millel on peakontor Euroopa Ühenduses, võivad tegutseda pensionifondide 
ressursihaldajana. Haldusfirmad (fikseeritud summaga   
 
ET 164   ET fondid ja kinnisvarafondid) peavad samuti olema 
asutatud Itaalias.  
IE: kollektiivsete investeerimisskeemide puhul, mis on 
üles ehitatud avatud investeerimisfondidena ja 
muutuvkapitaliga äriühingutena (mis ei ole 
võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiselt investeerimise ettevõtted (UCITS)), peavad 
usaldusisik/hoiulevõtja ja haldusfirma olema asutatud 
Iirimaal või mõnes muus ühenduse liikmesriigis. Investeerimise usaldusühingu puhul peab vähemalt 
üks täisosanik olema asutatud Iirimaal.  
 IE: selleks et saada Iirimaal börsiliikmeks, peab üksusel 
olema kas I) Iirimaa tegevusluba, mis nõuab, et asutatud ühingu või seltsi pea-/registrijärgne kontor 
oleks Iirimaal, või II) mõne teise liikmesriigi 
tegevusluba vastavalt EÜ investeerimisteenuste direktiivile.  
IE: investeerimisteenuste osutamise või investeerimisalase 
nõustamise puhul on vajalik kas I) Iirimaa tegevusluba, mille puhul on tavaliselt nõutav, et üksus 
oleks asutatud ühingu, seltsi või füüsilisest isikust 
ettevõtjana ja igal nimetat ud juhul pea-/registrijärgse 
kontoriga Iirimaal (järelev alve teostaja võib anda 
filiaali tegevusloa ka kolmandate maade üksustele), või II) mõne muu liikmesriigi tegevusluba vastavalt 
EÜ investeerimisteenuste direktiivile.  
PT: mitte-EÜ pankade asutamise suhtes kehtib tegevusloa 
saamise nõue, mida rahandusminister väljastab iga 
üksikjuhtu eraldi kaaludes. Panga asutamine peab 
kaasa aitama riigisisese pangandussüsteemi tõhustamisele või mõjutama märkimisväärselt 
Portugali majanduse rahvusvaheliste sidemete 
laienemist.    
 
ET 165   ET  PT: riskikapitaliteenuseid ei või osutada 
riskikapitaliettevõtete filiaalid, mille peakontor ei asu 
EÜ riigis. Pensionifonde võivad hallata ainult Portugalis asutatud äriühingud või Portugalis asutatud 
kindlustusseltsid, millel on elukindlustusäri 
tegevusluba.    
 SK: pangandusteenuseid võivad osutada ainult kodumaised 
pangad ja välispankade filiaalid, millele on andnud 
tegevusloa Slovakkia Riigipank kooskõlas 
Rahandusministeeriumiga. Tegevusloa andmine põhineb kriteeriumidel, mis on eelkõige seotud kapitali 
olemasoluga (finantsjõudlusega), ning kavandatava 
pangandustegevuse juhatuse kutsealase kvalifikatsiooniga, usaldusväärsuse ja pädevusega. 
Pangad on Slovaki Vabariigis asutatud juriidilised 
üksused, mis on kas aktsiaseltsid või avalikõiguslikud (riigi omandis olevad) finantsasutused.  
 Aktsiate ostmise, millega al ates kindlaksmääratud piirist 
väljendatakse huvi olemasoleva kommertspanga omakapitali vastu, peab eelnevalt heaks kiitma 
Slovakkia Riigipank.   
  Investeerimisteenuseid võivad Slovaki Vabariigis 
osutada pangad, investeerimisfirmad, investeerimisfondid ja väärtpaberidiilerid, millel on 
seadusjärgse omakapitaliga aktsiaseltsi juriidiline vorm. 
Välisriigi investeerimisfirma või investeerimisfond peab oma väärtpaberite ja investeerimisosakute sertifikaatide 
müügiks Slovaki Vabariigi territooriumil hankima 
Rahandusministeeriumi seadusekohase loa. Võlakirjade emiteerimisel on nõutav Rahandusministeeriumi luba 
nende emiteerimiseks riig isiseselt või välismaal.   
  Väärtpabereid võib emiteerida ja nendega kaubelda 
ainult pärast seda, kui Rahandusministeerium on andnud välja väärtpaberiseadusele vastava avaliku   
 
ET 166   ET kauplemise loa. Väärtpaberidiileri, aktsiamaakleri ja 
vabavahetusturu korraldaja äritegevuseks on nõutav 
Rahandusministeeriumi tegevusluba. Kõigi maksete arveldamis- ja kliiringuteenuseid reguleerib Slovakkia 
Riigipank.  
  Väärtpaberite füüsilise  üleandmisega seotud 
arveldamis- ja kliiringut eenused registreeritakse 
Väärtpaberikeskuses (Väärtpaberite Kliiringu ja 
Arveldamise Majas). Väärtpaberikeskuses võib teha 
vaid ülekandeid väärtpaberiomanike varaarvetele. Sularahaosa kliiring ja arveldamine käib Panganduse 
Kliiringu ja Arveldamise Maja kaudu (kus Slovakkia 
Riigipank on suurimaid osanikke), kui tegemist on Bratislava börsi aktsiaseltsiga, või Jumbo arve kaudu, 
kui tegemist on RM-System Slovakiaga.   
 SE: ettevõtjad, kes ei ole asutatud Rootsis, võivad asutada 
ärilise kohaloleku ainult filiaali kaudu, pankade puhul ka esinduskontori kaudu.    
 4) 
Piiranguteta, välja arvatud horisontaaljaotise punktides i ja ii 
nimetatud juhtudel ja järgnevaid eripiiranguid arvestades:  
FR: Sociétés d'investissement à capital fixe : kodakondsuse 
nõue juhatuse esimehe, peadirektorite ja vähemalt 
kahe kolmandiku juhtivtöötaja puhul, ning kui väärtpaberifirmal on järelevalvejuhatus või nõukogu, 
siis ka selle liikmete ja peadirektori puhul, ning 
vähemalt kahe kolmandiku nõukogu liikmete puhul.  
EL: krediidiasutused peavad määrama vähemalt kaks 
isikut, kes vastutavad asutuse tehingute eest. Nende 
isikute puhul kehtib elukohanõue.  4) 
Piiranguteta, välja arvatud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii nimetatud juhtudel ja järgmisi 
eripiiranguid arvestades:  
IT: elukohatingimus promotori di servizi 
finanziari’de (finantsmüügimeeste) puhul.  
 
ET 167   ET II.2. FINANTSTEENUSTEGA SEOTUD KOHUSTUSED (teine osa) 
1. Käesolevas jaos on loetletud EÜ ülejäänud osa (CY, EE, LV, LT, MT, PL ja SI) finantsteenustega seotud kohustused.  
2. CY: reguleerimata finantsteenused ja tooted ning uute finantst eenuste turule lubamine võib sõltuda artiklis 125 nimetatud ee smärkide saavutamisele suunatud reguleeriva 
raamistiku olemasolust või loomisest.  
3. CY: Küprosel kehtiva valuutatehingute kontrolli tõttu:  
- ei tohi elanikud osta pangandusteenuseid, mis võivad kaasa tuua su mmade ülekandeid välismaale, kui nad viibivad füüsiliselt väl ismaal; 
- laenud mitteresidentidele/välismaalastele või mitteresidentide st kontrollitavatele äriühingutele peab heaks kiitma Keskpank; 
- väärtpaberite omandamisel mitteresidentid e poolt on samuti nõutav Keskpanga luba;  
 - välisvaluutatehinguid võib teha vaid  pankade kaudu, millele Keskpank on a ndnud tegevusloaga diileri staatuse.  
4. MT: mooduse 3 kohustuste puhul, lähtuvalt  valuutatehingute kontrolli seadustest, või vad kohaliku äriühingu registreerimise k audu mis tahes teenuseid osutada soovivad 
mitteresidendid teha seda Malta  Keskpanga eelneval loal. Minimaalne aktsiakapi tal äriühingutes, mille osanike hulgas on mittere sidentidest juriidilisi või füüsilisi isikuid, 
peab olema 10 000 Malta liiri, millest 50% peab olema tasutud. Mi tteresidendist omakapitali protse ntuaalne osa tuleb tasuda väl ismaalt pärinevatest summadest. 
Mitteresidentidest osanikega äriühingud peavad taotlema Rahandus ministeeriumi luba tööruumide saamiseks vastavate seaduste koha selt.  
5. MT: mooduse 4 kohustuste puhul kehtivad jätkuvalt Malta seaduste  ja määruste nõuded, mis on seotud riiki sisenemise, seal vi ibimise, kinnisvara omandamise, töötamise 
ja sotsiaalkindlustusmeetmetega, kaasa arva tud määrused, mis käsitlevad riigis viibimise kestust, miinimumpalka ja ka palga kol lektiivlepinguid. Riiki sisenemise, töö- ja 
elamislubade andmise üle otsustab Malta valitsus.  
6. SI: uute finantsteenuste ja toodete turule lubamine võib sõltuda artiklis 125 nimetatud eesmärkide saavutamisele suunatud re guleeriva raamistiku olemasolust ja 
järgimisest. 
7. SI: Sloveenia Vabariigis asutatud finantsasutustel peab üldreeglina ja mittediskrimineerivatel alustel olema vastu võetud te atav juriidiline vorm.  
8. SI: kindlustus- ja pangandustegevusega peavad tegele ma juriidiliselt eraldiseisvad finantsteenuste tarnijad. 
9. SI: investeerimisteenuseid võib osutada ainult pankade ja investeerimisfirmade kaudu.  
A. Kindlustus ja kindlustusega seonduvad teenused  
 
ET 168   ET 1. EE: kohustuslikud sotsiaalkindlustusteenused pole seotud. 
2. LV: i), ii) 3): üldise reeglina ja mittediskrimineerival moel  peavad Lätis tegutsevad kindlus tusettevõtjad omandama kindla j uriidilise vormi. 
3. LV: iii) 3): vahendajaks võib olla ainult füüsiline isik (o lenemata kodakondsusest) ja viimane võib osutada teenuseid kindlu stusettevõtja nimel, o lles saanud volitused Läti 
kindlustusalase järelevalve teostajalt. 
4. LT: kõik allsektorid: kindlustusettevõtjatel pole lubatud pakk uda nii elu- kui kahjukindlustust . Nende kahe liigi a ja b jao ks nõutakse eraldi registreerimist. 
i) Otsekindlustus (sh 
kaaskindlustus): 
a) elukindlustus 
b) kahjukindlustus 
ii) edasikindlustus ja 
retrotsessioon 1) 
CY: Elukindlustus (sh vahendamine): 
 
ükski kindlustusandja ei tohi pakkuda Küprose Vabariigis 
kindlustusteenuseid, kui kindlustuskomissar pole talle vastavalt kindlustusseltside seadustele andnud 
kindlustusettevõtja tegevusluba. 
Kahjukindlustus (sh vahendamine): 
 
ükski kindlustusandja ei tohi pakkuda Küprose Vabariigis 
kahjukindlustusteenuseid (v.a mere-, lennundus- ja 
transiitkindlustus), kui kindlustuskomissar pole talle vastavalt kindlustusseltside seadustele  andnud kindlustusettevõtja 
tegevusluba. 
Edasikindlustamine ja retrotsessioon (sh vahendamine): 
 
kõik välismaised edasikindlustusandjad, mille on heaks 
kiitnud kindlustuskomissar (usaldatavuskriteeriumite alusel) 
tohivad osutada edasikindlustus- või retrotsessiooniteenuseid 
kindlustusettevõtjatele, mis on asutatud ja tegevusloa saanud 
Küproses. 
Kindlustuse abiteenused: pole 1) 
CY, EE, LV, LT: puudub MT: 
Elukindlustus, kahjukindlustus ning edasikindlustus ja 
retrotsessioon: puudub . 
Kindlustuse vahendamine ja kindlustuse abiteenused: 
piiranguteta. PL: piiranguteta, v.a edasikindlustus, retrotsessioon ja 
kaupade kindlustamine ra hvusvahelises kaubanduses. 
SI: mere-, lennundus- ja transpordikindlustus, kindlustuse 
vahendamine ja kindlustuse abiteenused: pole 
Elukindlustus, kahjukindlustus (v.a mere-, lennundus-  
ja transpordikindlustus) ning edasikindlustus ja 
retrotsessioon: piiranguteta  
 
ET 169   ET iii) kindlustuse 
vahendamine, nt 
maaklerlus ja 
esindamine 
iv) kindlustuse 
abiteenused, nt 
konsultatsiooni-, 
aktuaari-, riskihindamis- ja 
nõuete rahuldamise 
teenused EE: pole 
 LV:  
elukindlustus, kahjukindlustus ja kindlustuse vahendamine: 
piiranguteta 
Edasikindlustus ja retrotsessioon ning kindlustuse 
abiteenused: pole   
 LT: 
elukindlustus, kahjukindlustus (v.a mere- ja 
lennunduskindlustus) ja kindlustuse vahendamine: 
piiranguteta Mere- ja lennunduskindlustus, edasikindlustus ja 
retrotsessioon ning kindlustuse abiteenused : pole 
MT:   
 
ET 170   ET mere-, lennundus- ja transpordikindlustus, edasikindlustus ja 
retrotsessioon ning kindlustuse vahendamine : pole 
Elukindlustus, kahjukindlustus (v.a mere-, lennundus- ja 
transpordikindlustus), edasikindlustus ja retrotsessioon (v.a 
mere-, lennundus- ja transpordi edasikindlustus) ning 
kindlustuse abiteenused:  
piiranguteta 
 PL: Piiranguteta, v.a edasikindlustus, retrotsessioon ja 
kaupade kindlustamine ra hvusvahelises kaubanduses.   
 SI:  
mere-, lennundus- ja transpordikindlustus:  
vastastikuse kindlustuse institutsioonide õigus tegutseda 
kindlustusalal on vaid neil juriidilistel isikutel, kes on 
asutatud Sloveenia Vabariigis. 
Elukindlustus, kahjukindlustus (v.a mere-, lennundus- ja 
transpordikindlustus), edasikindlustus ja retrotsessioon, 
kindlustuse vahendamine ja  kindlustuse abiteenused: 
piiranguteta   
 2) 
CY, EE, LV, LT: puudub 
MT: 
elukindlustus, kahjukindlustus ning edasikindlustus ja 
retrotsessioon: pole 
Kindlustuse vahendamine ja  kindlustuse abiteenused: 
piiranguteta 2) 
CY, EE, LV, LT: puudub 
MT: 
elukindlustus, kahjukindlustus ning edasikindlustus ja 
retrotsessioon: pole 
Kindlustuse vahendamine ja kindlustuse abiteenused: 
piiranguteta  
 
ET 171   ET PL: piiranguteta, v.a edasikindlustus, retrotsessioon ja 
kaupade kindlustamine ra hvusvahelises kaubanduses. 
SI: 
mere-, lennundus- ja transpordikindlustus:  
vastastikuse kindlustuse institutsioonide õigus tegutseda 
kindlustusalal on vaid neil juriidilistel isikutel, kes on 
asutatud Sloveenia Vabariigis. PL: piiranguteta, v.a edasikindlustus, retrotsessioon ja 
kaupade kindlustami ne rahvusvahelises 
kaubanduses. 
SI:  
mere-, lennundus- ja transpordikindlustus, 
edasikindlustus ja retrotsessioon, kindlustuse 
vahendamine ja kindlustuse abiteenused: pole 
 Elukindlustus ja kahjukindlustus (v.a mere-, lennundus- ja 
transpordikindlustus): piiranguteta 
Edasikindlustus ja retrotsessioon:  
Sloveenia Vabariigis on edasikindlustusettevõtjatel 
kindlustuspreemiate sissenõudmisel eelisõigus. 
Juhul, kui neil ettevõtjatel ei õnnestu ühtlustada kõiki riske, 
võib riske edasi kindlustada ja retrotsesseerida välisriigis. 
(Pärast uue kindlustusettevõtjate  seaduse jõustumist pole see 
enam lubatud). Elukindlustus ja kahjukindlustus (v.a mere-, 
lennundus- ja transpordikindlustus): piiranguteta.  
 Kindlustuse vahendamine ja  kindlustuse abiteenused: pole   
 3) 
CY: 
Elukindlustus ja kahjukindlustus (sh vahendamine):  
ükski kindlustusandja ei saa te gutseda Küprose Vabariigis, 
kui kindlustuskomissar pole talle vastavalt kindlustusseltside 
seadustele andnud kindlustu settevõtja tegevusluba. 3) 
CY, LV, LT, MT, PL: puudub 
EE: elukindlustus ja kahjukindlustus:
 
Pole, v.a asjaolu, et kindlustusalal tegutseva 
väliskapitali osalusega akts iaseltsi juhatusse võivad  
 
ET 172   ET Välismaised kindlustusettevõtja d võivad Küprose Vabariigis 
tegutseda pärast filiaali või esinduse asutamist. Välisriigi 
kindlustusettevõtjal peab päritoluriigis olema tegutsemisluba, enne kui tal lubatakse asutada nimetatud filiaal või esindus. 
Mitteresidentide osalemise kindlustusettevõtjates, kes on 
loodud Küprose Vabariigis, peab eelnevalt heaks kiitma Keskpank. kuuluda vastava välisriigi kodanikud vastavalt 
väliskapitali osaluse määrale, aga nad ei tohi 
moodustada rohkem kui poolt juhatust; tütarettevõtja või iseseisva ettevõtja juhatu se esimees peab alaliselt 
elama Eestis. 
Edasikindlustus ja retrotsessioon, kindlustuse 
vahendamine ja kindlustuse abiteenused: pole 
 Edasikindlustus ja retrotsessioon (sh vahendamine):  
ükski kindlustusandja ei saa tegutseda Küprose Vabariigis 
edasikindlustusettevõtjana, kui kindlustuskomissar pole talle vastavalt kindlustusseltside seadustele andnud 
kindlustusettevõtja tegevusluba. 
Mitteresidentide poolne investeerimine 
edasikindlustusettevõtjatesse  eeldab Keskpanga eelnevat 
kinnitust. Väliskapitali lubatud osalus kohalikes 
edasikindlustusettevõtjates otsustatakse iga juhtumi puhul eraldi. Praegu pole kohalikke edasikindlustusettevõtjaid. 
Kindlustuse abiteenused
: pole SI: 
elukindlustus, kahjukindlustus ning edasikindlustus ja 
retrotsessioon: pole 
Kindlustuse vahendamine ja  kindlustuse abiteenused:  
FIEdelt nõutakse registreeritud asukohta Sloveenia 
Vabariigis.  
 EE, LV, LT: puudub   
 PL: aktsiaseltsi või filiaali asutamine pärast tegevusloa 
saamist.   
  Välismaale ei tohi investeerida rohkem kui 5% 
kindlustussummadest. 
 Isik, kes tegutseb kindlustuse vahendajana, peab 
omama vastavat luba. Kindlustuse vahendajad peavad 
olema kohalikud juriidilised isikud.   
 SI:   
 
ET 173   ET elukindlustus ja kahjukindlustus:  
asutada saab Rahandusministeeriumi loal. Välisriikide 
isikud saavad asutada kindlustusettevõtja ainult kui ühisfirma, millesse kuulub ka siseriiklik juriidiline isik, 
kusjuures väliskapitali osalus tohib olla kuni 99%. 
 Väliskapitali maksimaalse osaluse piirangud kaotatakse uue 
kindlustusettevõtjate seaduse vastuvõtmisel.   
 Välisriigi isik võib omandada aktsiaid siseriiklikus 
kindlustusettevõtjas või suurendada oma osalust sellises ettevõtjas, kui selle kiidab eelnevalt heaks 
Rahandusministeerium.   
 Andes tegevusloa siseriiklikus kindlustusettevõtjas aktsiate 
omandamiseks või kiites selle tegevuse heaks, võtab Rahandusministeerium arvesse järgmisi kriteeriume: 
– aktsiate omandi jagunemine ja eri riikidest pärinevate 
aktsionäride olemasolu, 
– uute kindlustustoodetega varustamine ja seonduva 
oskusteabe üleandmine, kui välisinvestor on 
kindlustusettevõtja.   
 Piiranguteta välisosaluse puhul erastatavas 
kindlustusettevõtjas.   
 Vastastikuse kindlustamise institutsioonidesse võivad 
kuuluda ainult Sloveenia Vabariigis asutatud ettevõtjad ja 
siseriiklikud füüsilised isikud.   
 Edasikindlustus ja retrotsessioon:  
väliskapitali osalus edasikindlustusettevõtjas võib ulatuda 
aktsiate kontrollpakini. (Pole, v.a filiaalide puhul, pärast uue   
 
ET 174   ET kindlustusettevõtjate seaduse vastuvõtmist).  
Kindlustuse vahendamine ja  kindlustuse abiteenused:  
selleks et pakkuda konsultatsiooni- ja nõuete rahuldamise 
teenuseid, tuleb kindlustusbüroo nõusolekul asutada 
juriidiline üksus. 
Aktuaari- ja riskihindamistegevuse puhul tohib teenuseid 
pakkuda ainult ametliku asutuse kaudu. 
Tegevused piirduvad käesoleva kava punktide A.i ja ii all 
nimetatutega. 
 4) 
CY: 
elukindlustus, kahjukindlustus, kindlustuse vahendamine ja 
kindlustuse abiteenused : piiranguteta 
Edasikindlustus ja retrotsessioon:  
piiranguteta. Füüsilised isikud ei tohi 
edasikindlustusteenuseid pakkuda. 
EE, LV, LT, MT: piiranguteta, v.a see, mis on näidatud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii. 
PL: piiranguteta, v.a see, mis on näidatud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii, ja järgmise 
eripiiranguga: kindlustuse vahendajate puhul nõutakse 
registreeritud elukohta. 
SI: 
elukindlustus, kahjukindlustus ning edasikindlustus ja 4) 
CY: 
Elukindlustus, kahjukindlustus, kindlustuse 
vahendamine ja kindlustuse abiteenused: pole 
Edasikindlustus ja retrotsessioon:  
piiranguteta. Füüsilised isikud ei tohi 
edasikindlustusteenuseid pakkuda. 
EE, LT, MT, SI: piiranguteta, v.a see, mis on 
näidatud horisontaaljaotise punktides i ja ii. 
LV, PL: puudub  
 
ET 175   ET retrotsessioon  
Piiranguteta, v.a see, mis on näidatud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii. 
Kindlustuse vahendamine ja kindlustuse abiteenused  
Piiranguteta, v.a see, mis on näidatud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii, aktuaaride ja riskihindajate puhul nõutakse registreeritud asukohta, kvalifikatsioonieksami sooritamist, 
Sloveenia Vabariigi aktuaaride seltsi kuulumist ja sloveeni 
keele oskust. 
B. Pangandus- ja teised finantsteenused  (v.a kindlustus) 
1. CY: isiku ja tema osanike otsene või kaudne osalus või hääl etamisõigused pangas ei või ületada 10 protsenti, v.a siis, kui K eskpank on andnud eelneva kirjaliku loa. 
2. CY: lisaks ülaltoodule on kolmes kohalikus börsil noteeritud panga s välisriigi isikute jaoks nii otsene kui kaudne aktsiate omamine või kapitali osaluse omandamine 
piiratud 0,5 protsendini üksikisiku või organisats iooni kohta ja 6,0 protsendini kollektiivselt. 
3. LV: moodus 4: välisriigi panga filiaali või kontori juhataja peab olema Läti maksumaksja (resident). Füüsiliste isikute koha lviibimise kohustus kehtib vastavalt 
üldsätetele, mida rakendatakse se lle nimekirja kõigi sektorite puhul. 
4. LT: kõik allsektorid: vähemalt üks juhataja peab olema Leedu kodanik. 
v) Deposiitide ja teiste 
tagasimakstavate 
summade 
vastuvõtmine avalikkuselt 
vi) Igasugune 
laenamine, sh tarbijakrediit, 
hüpoteegikrediit, 
faktooring ja kaubandustehingute 1) 
CY: allsektorid v) kuni ix) ja x) b): 
piiranguteta / Küprose 
Vabariigis tohivad panga ndusteenuseid pakkuda ainult 
Keskpangalt tegevusloa saanud registreeritud 
juriidilised isikud. 
 Allsektorid x) e), xv) ja xvi): pole, v.a need, mis on 
näidatud horisontaaljaotises. 
 Kõik teised allsektorid: piiranguteta 
EE: deposiitide ja teiste tagasimakstavate summade 1) 
CY: piiranguteta, v.a: 
 allsektorid x) e), xv) ja xvi) : pole, v.a need, mis 
on näidatud horisontaaljaotises. 
EE, LV, LT, SI: puudub 
MT: allsektorid v) ja vi) : pole 
 Allsektor xv) : piiranguteta, v.a rahvusvaheliste 
teenusepakkujate poolne finantsinformatsiooni  
 
ET 176   ET finantseerimine 
vii) Finantsliising 
MT: pole seotud PL: pole seotud 
viii) Kõik makse- ja 
rahaedastusteenused, sh krediit-, makse - ja 
deebetkaardid, 
reisitšekid ja panga võlakirjad 
MT: pole seotud vastuvõtmine avalikkuselt
 
 Nõutakse Eesti Panga volitusi ja registreerimist 
vastavalt Eesti seadusandlusele aktsiaseltsi, tütarettevõtja või filiaalina. 
EE, LT: nõutakse eraldi fondivalitseja loomist, et täita avatud 
investeerimisfondide ja investeerimisettevõtjate
 
haldamise kohustusi; investeerimisfondide vara tohivad 
hoiustada ainult firmad, mille registreeritud asukoht on 
ühenduses. andmine. 
PL: Piiranguteta, v.a: 
 allsektor xv) : pole 
ix) Tagatised ja 
kohustused 
MT: pole seotud 
PL: v.a Riigikassa 
tagatised ja kohustused. 
 
x) Kauplemine enese 
või klientide nimel, 
kas börsil, 
väärtpaberiturul 
väljaspool börsi või 
muul viisil, järgnevaga: 
a) rahaturu 
instrumendid (sh LV: piiranguteta, v.a: 
 allsektorid xi), xv) ja xvi)
: puudub 
LT: pensionifondide juhtimine: nõutakse kaubanduslikku 
kohalolekut. 
MT: allsektorid v) ja vi) : puudub 
Allsektor xv): piiranguteta, v.a rahvusvaheliste 
teenusepakkujate poolne finantsinformatsiooni 
andmine. 
PL: piiranguteta, v.a: 
 allsektor xv): nõue kasutada riiklikku 
telekommunikatsioonivõrku või muu volitatud 
operaatori võrku, kui vastavaid teenuseid pakutakse 
piiriüleselt.   
 
ET 177   ET tšekid, võlakirjad, 
hoiusertifikaadid) 
b) välisvaluuta c) derivatiivtooted 
kaasa arvatud, aga 
mitte ainult, tähtajalised 
instrumendid ja 
optsioonid 
d) vahetuskursi ja 
intressimäära 
instrumendid, sh 
sellised tooted nagu 
vastulaenud, tähtajakursi lepped 
e) vabalt kaubeldavad 
väärtpaberid 
f) muud vabalt 
kaubeldavad 
instrumendid ja finantsvarad, sh 
väärismetallikangid 
MT: pole seotud PL: ainult x) e) on seotud. SI: puuduvad allsektoris xv) ja xvi). 
 Piiranguteta, v.a krediidi vastuvõtmine (kõik 
laenamise liigid) ning tagatiste ja kohustuste vastuvõtmine välisriikide krediidiasutustelt siseriiklike 
juriidiliste üksuste ja FIEde poolt. (Märkus: 
tarbijakrediit muutub vabaks uue välisvaluuta seaduse jõustumisel). 
 Kõik ülalnimetatud krediidiküsimused tuleb 
registreerida Sloveenia Pangas. (Märkus: see nõue kaob uue pangandusseaduse jõustumisel.) 
 Välisriikide isikud tohivad välismaiseid väärtpabereid 
pakkuda ainult siseriiklike pankade ja 
börsimaaklerifirma kaudu. Sloveenia Börsi liikmed 
peavad olema registreeritud Sloveenia Vabariigis. 
xi) Osalus igat liiki 
väärtpaberites, sh 
väärtpaberite investeeringu 
tagamises ja 
väärtpaberite 2) 
CY: allsektorid v) kuni xiv), v.a allsektor x) e)
 
 Küprose piiranguteta residendid peavad taotlema 
Keskpanga nõusolekut vastavalt valuuta kontrollimise 2) 
CY: piiranguteta, v.a:  
 allsektorid x) e), xv) ja xvi): pole, v.a see, mis on 
näidatud horisontaaljaotises.  
 
ET 178   ET paigutamises 
esindajana, (kas 
riiklikus või erasektoris) ja 
vastavate 
küsimustega seonduvate teenuste 
pakkumine. 
MT: pole seotud PL: v.a osalus Riigikassa 
võlakirjadega 
seonduvas.  
SI: v.a osalus Riigikassa 
võlakirjadega seonduvas. 
xii) Rahamaaklerlus. 
MT: pole seotud PL: pole seotud seadusele, et laenata välisval uutas või välismaal, et viia 
raha välismaale või saad a pangandusteenuseid, mis 
nõuavad raha eksporti. 
 Allsektorid x) e), xv) ja xvi)
 
 pole, v.a see, mis on näidatud horisontaalsektoris. 
EE, LV, LT: puudub. MT: allsektorid v) ja vi): 
pole 
 Allsektor xv): piiranguteta, v.a rahvusvaheliste 
teenusepakkujate poolne finantsinformatsiooni andmine. 
PL: piiranguteta
, v.a: 
 allsektor xv):  nõue kasutada riiklikku 
telekommunikatsioonivõrku või muu volitatud 
operaatori võrku, kui vastavaid teenuseid tarbitakse välismaal. 
 Allsektor xvi)
: pole EE, LV, LT, SI: pole 
MT: allsektorid v) ja vi) : pole 
 Allsektor xv): piiranguteta, v.a rahvusvaheliste 
teenusepakkujate poolne finantsinformatsiooni 
andmine. 
PL: piiranguteta, v.a:  allsektorid xv) ja xvi)
: pole 
xiii) varahaldus, nt 
sularaha- või 
portfellihaldus, kõik kollektiivse 
investeeringu 
haldamise vormid, 
pensionifondide 
haldamine, hooldus-, hoiustamis- ja 
usaldusasutuse 
teenused 
MT: pole seotud SI: pole allsektorites xv) ja xvi). 
 Piiranguteta, v.a krediidi vastuvõtmisel (igat liiki 
laenamised) ja tagatiste ja kohustuste vastuvõtmisel välisriikide krediidiasutustelt siseriiklike juriidiliste 
üksuste ja FIEde poolt. (Märkus: tarbijakrediit muutub 
vabaks uue välisvaluuta seaduse jõustumisel). 
 Kõik ülalnimetatud krediidiküsimused tuleb 
registreerida Sloveenia Pangas. (Märkus: see nõue kaob uue pangandusseaduse jõustumisel.) 
 Sloveenia Vabariigis as utatud juriidilised isikud   
 
ET 179   ET PL: ainult 
portfellihalduse 
teenused. 
SI: v.a pensionifondide 
haldamine. võivad olla investeerimisfondide varade hoiustajateks. 
xiv) Finantsvarade 
arveldus- ja kliiringteenused, sh 
väärtpaberid, 
derivatiivtooted ja teised vabalt 
kaubeldavad 
instrumendid 
MT: pole seotud 
PL: pole seotud 3) 
Kõik liikmesriigid
: 
– nõutakse eraldi fondivalitseja loomist, et täita avatud 
investeerimisfondide ja investeerimisettevõtjate 
haldamise kohustusi; 
– investeerimisfondide varade hoiustajateks võivad olla 
ainult ettevõtjad, kelle registreeritud asukoht on 
ühenduses. 
CY: kõik allsektorid, v.a allsektor x) e)  
 Uutele pankadele kehtivad järgmised nõuded: 
 a) Malta finantsküsimuste eest vastutavatelt 
võimudelt tuleb taotleda tegevusluba. Võib 
kasutada majandusvajaduste testi. 3) 
CY: kõik allsektorid, v.a allsektor x) e)  
 Pärast asutamist ja tegevusloa saamist pole. 
 Allsektor x) e)  
 Maaklerifirma tohib registreerida Küprose Börsi 
liikmena ainult siis, kui see on asutatud ja 
registreeritud vastavalt Küprose ettevõtjate 
seadusele. 
EE, LV, LT, MT, PL, SI: pole  
xv) Finantsinformatsiooni 
andmine ja üleandmine ning 
finantsandmete 
töötlemine ja seonduv tarkvara teiste 
finantsteenuste 
osutajate poolt.    
xvi) Nõustamis-,  b) Välisriikide finantsinstitutsioonide filiaalid peavad   
 
ET 180   ET vahendus- ja teised 
abifinantsteenused 
kõigi tegevuste jaoks, mis on 
reastatud 
allsektorites v kuni xv, sh krediidiviide 
ja -analüüs, 
investeerimine ning portfelli analüüs ja 
nõuanded, 
nõustamine 
omandamiste ning 
ettevõtluse restruktureerimis- ja 
strateegiaalane 
nõustamine 
MT: pole seotud 
PL: nõustamis- ja teised 
abifinantsteenused ainult Poolas 
teostatavate 
tegevuste jaoks. 
SI: v.a nõustamis-, 
vahendus- ja muud 
abifinantsteenused, mis on seotud 
Riigikassa 
võlakirjadega seonduvas osalemise 
ja pensionifondide 
haldamisega. olema registreeritud Küprosel vastavalt ettevõtjate 
seadusele ja peavad olema saanud tegevusloa. 
 Allsektor x) e):
 
 Küprosel võivad väärtpaber ite maaklerlusega tegelda 
ainult Küprose Börsi liikmed (maaklerid). 
Maaklerifirmad tohivad tööle võtta ainult inimesi, kellel on maaklerina töötamiseks ametlik tegevusluba. 
Pankadel ja kindlustusette võtjatel on keelatud tegelda 
maaklerlusega. Nende filiaalideks olevatel maaklerifirmadel on see lubatud. 
LV: allsektor xi):
 
 Läti Pank (Keskpank) on riigi võlakirjade turul valitsuse 
finantsagendiks. 
 Allsektor xiii):  
 pensionifondi haldamist pakub riigi monopol. 
LT: pole, v.a see, mida on näidatud sektsiooni “Pangandus 
ja teised finantsteenused” horisontaaljaotises, ning: 
 allsektor xiii):  
 asutada on lubatud ainult avalikke aktsiaseltse (AB) ja 
kinniseid aktsiaseltse (UAB), mis tuleb luua kinnisel viisil (st asutajaliikmed omandavad kõik algselt 
emiteeritavad aktsiad). Varahalduse eesmärgil tuleb 
luua eraldi fondivalitseja. Varade hoiustajateks võivad olla ainult ettevõtjad, kelle registreeritud asukoht on 
Leedus. Nagu on näidatud jaotise “Pangandus ja muud 
finantsteenused” horisontaaljaotises. 
 MT: piiranguteta, v.a:   
 
ET 181   ET  allsektorid v) ja vi):  
 välisomanduses olevad krediidiasutused ja teised 
finantsinstitutsioonid tohivad töötada kas filiaali või kohaliku tütarettevõtja vormis.  
 PL: allsektorid v), vi), viii) ja ix) (v.a Riigikassa tagatised ja 
kohustused):  
 panga võib asutada ainult aktsiaseltsina või tegevusloa 
saanud filiaalina. Kodakondsuse nõue mõnele, aga 
vähemalt ühele panga tegevjuhtidest.   
  Allsektorid x) e), xi) (v.a osalus Riigikassa 
võlakirjadega seonduvas), xiii)  (ainult portfellihalduse 
teenused) ja xvi) (nõustamis- ja teised 
abifinantsteenused ainult nende tegevuste puhul, mida 
teostatakse Poolas):  
 pärast tegevusloa saamist tohib asutada ainult 
aktsiaseltsi või välisriigi juriidilise üksuse kohaliku 
filiaali, mis pakub väärtpaberiteenuseid.   
  Allsektor xv):  
 nõue kasutada riiklikku telekommunikatsioonivõrku või 
muu volitatud operaatori võrku, selleks et nimetatud 
teenuseid pakkuda piiriüleselt ja/või tarbida neid 
välismaal.   
 SI: pole allsektorites xv) ja xvi).   
  Mis tahes liiki panga asutamisel on vaja Sloveenia 
Panga tegevusluba.   
  Välisriikide isikud võivad saada pankade 
aktsionärideks või omandada pankades lisaaktsiaid ainult   
 
ET 182   ET Sloveenia Panga eelneva loaga. (Märkus: see meede kaob 
uue pangandusseaduse jõustumisel). 
  Sloveenia Panga tegevusloaga võib pankadel, 
välispankade tütarettevõtjatel ja filiaalidel lubada pakkuda kõiki või osa pangandusteenustest olenevalt nende 
kapitalist.   
  Piiranguteta välisosaluse puhul erastatavates 
pankades.   
  Välispankade filiaalid peavad olema registreeritud 
Sloveenia Vabariigis ja olema juriidilised isikud. 
 (Märkus: see meede kaob uue pangandusseaduse 
jõustumisel).   
  Piiranguteta kõigi hüpoteegipankade, hoiu- ja 
laenuasutuste jaoks.   
  Piiranguteta erapensionifondide (mittekohustuslike 
pensionifondide) asutamise suhtes.   
  Fondivalitsejad on äriettevõtjad, kes on loodud 
ainult investeerimisfondide haldamiseks.   
  Välisriikide isikud võiv ad fondivalitsejates 
omandada otseselt või kaudselt kuni 20 protsenti aktsiatest 
või hääletamisõigustest; sellest suurema osa omandamiseks 
on vaja väärtpaberituru ameti nõusolekut.   
  Volitatud (erastamis-) investeeringuettevõtja on 
investeeringuettevõtja, kes on loodud ainult omandiõiguse 
sertifikaatide (vautšerite) kogumiseks ja selliste aktsiate 
ostmiseks, mis on emiteeritud vastavalt omandiõiguse ülemineku õigusnormile. Volitatud fondivalitseja asutatakse 
ainult volitatud investeerimisettevõtjate haldamiseks.   
 
ET 183   ET   Välisriikide isikud võivad volitatud (erastamis-) 
investeerimisettevõtjates omandada otseselt või kaudselt 
kuni 10 protsenti aktsiatest või hääletamisõigustest; sellest suurema osa omandamiseks on vaja väärtpaberituru ameti 
nõusolekut, millega peab nõustuma ka Majandussuhete ja -
arengu Ministeerium.   
  Välisriikides emiteeritud väärtpaberitesse võivad 
investeerimisfondid investeerida kuni 10 protsendi ulatuses 
oma koguinvesteeringutest. Vastavad väärtpaberid on 
reastatud börsidel ja need on eelnevalt kinnitatud väärtpaberituru amet.   
  Välisriikide isikud võivad börsimaaklerifirmas olla 
aktsionärideks või partneriteks kuni 24% ulatuses 
börsimaaklerifirma kapitalist, kui selleks on eelneva nõusoleku andnud väärtpaber ituru amet. (Märkus: see 
meede kaob uue väärtpaberituru seaduse jõustumisel).   
  Välisriigis emiteeritud väärtpabereid, mida varem pole 
Sloveenia Vabariigi territooriumil pakutud, võib pakkuda 
ainult börsimaaklerifirma või pank, millel on tegevusluba selliste tehingute teostamiseks. Enne pakkumise tegemist 
peab börsimaaklerifirma või pank saama väärtpaberituru 
ameti nõusoleku.   
  Taotlusele saada luba välisriigis emiteeritud 
väärtpaberite pakkumiseks Sloveenia Vabariigis tuleb lisada 
esialgne tutvustus ning dokumentatsioon tõendamaks, et 
välisriigis emiteeritud väärtpab erite tagaja on pank või 
börsimaaklerifirma, v.a välisriigis emiteeritud osade puhul.   
 4) 
CY: kõik allsektorid, v.a allsektor x) e) : piiranguteta 
 Allsektor x) e) : isikud, olenemata sellest, kas nad 4) 
CY: Kõik allsektorid, v.a allsektor x) e) : 
piiranguteta. Finantsinstitutsioonides, kus töötavad välisriikid e töötajad, nõutakse  
 
ET 184   ET tegutsevad eraldiseisvate maakleritena või töötavad 
maakleritena maaklerifi rmade alluvuses, peavad 
vastama tegevusloa saamiseks vajalikele kriteeriumitele. 
EE, LT, MT, SI: piiranguteta, v.a see, mis on näidatud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii. 
LV: piiranguteta, v.a see, mis on näidatud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii ning jaotise 
“Pangandus ja teised finantsteenused” horisontaaljaotises. 
PL: allsektorid v), vi), viii) ja ix) (v.a Riigikassatagatised ja 
kohustused) : piiranguteta, v.a see, mis on näidatud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii. Kodakondsuse 
nõue mõnele, aga vähemalt ühele panga tegevjuhile. 
 Allsektorid x) e), xi) (v.a osalus Riigikassa 
väärtpaberitega seonduvas), x iii) (ainult portfellihalduse 
teenused), xv) ja xvi) (nõustamis- ja teised 
abifinantsteenused ainult seoses tegevustega, mida 
tehakse Poolas):  piiranguteta, v.a see, mis on näidatud 
horisontaaljaotise punktides i ja ii. viimastel elamis- ja tööloa olemasolu. 
 Allsektor x) e) : pole, v.a need, mis on näidatud 
horisontaaljaotises. 
EE, LT, MT, SI: piiranguteta, v.a horisontaaljaotise 
punktid i ja ii. 
LV: pole, v.a see, mis on nä idatud horisontaaljaotise 
punktides i ja ii ning jaotise “Pangandus ja 
teised finantsteenused” horisontaaljaotises. 
PL: pole 
 
ET 185   ET EÜ POOLSED LISAKOHUSTUSED (AT, BE, DK, DE, ES, FI, FR, EL, IE, IT, LU, NL, PT, SE, UK)  
KINDLUSTUS  
a) Osa EÜst (AT, BE, DK, DE, ES, FI, FR, EL, IE, IT, LU, NL, PT, SE, UK) võtab arvesse tihedat koostööd 
nende liikmesriikide kindlustuse reguleerimise ja järelevalve asutuste vahel ning toetab nende püüdlusi paremate 
järelevalvestandardite edendamisel.  
b) Need liikmesriigid teevad kõik neist sõltuva, et vaadata kuue kuu jooksul pärast esitamist läbi 
nõuetekohased tegevusloa taotlused, mille Tšiili seadustega  reguleeritud ettevõtja on esitanud selleks, et asutada 
liikmesriigis otsekindlustuslepingute sõlmimiseks kõnealuse liikmesriigi õigusaktiga kooskõlas olev 
tütarettevõtja. Sellise taotluse rahuldamata jätmise korral teeb liikmesriigi ametiasutus kõik endast sõltuva, et sellest kõnealusele ettevõtjale teatada ning taotluse rahuldamata jätmist põhjendada. 
c) Nende liikmesriikide järelevalveasutused teevad kõik neist sõltuva, et asjatute viivitusteta vastata taotluse 
esitajate järelepärimistele selliste nõuetekohaste tegevuslubade taotluse staatuse kohta, mille Tšiili seadustega 
reguleeritud ettevõtja on esitanud selleks, et asutada liik mesriigis otsekindlustuslepi ngute sõlmimiseks kõnealuse 
liikmesriigi õigusaktiga kooskõlas olev tütarettevõtja. 
d) Osa EÜst (AT, BE, DK, DE, ES, FI, FR, EL, IE, IT , LU, NL, PT, SE, UK) teeb kõik endast sõltuva, et 
lahendada kõik kindlustuse siseturu tõrgeteta toimimisega seotud küsimused, ning võtab arvesse kõiki tegureid, 
mis võivad mõjutada kindlustuse siseturgu. 
e) Osa EÜst (AT, BE, DK, DE, ES, FI, FR, EL, IE, IT, LU, NL, PT, SE, UK) võtab arvesse, et 2001. aasta 1. 
septembril kehtivate ühenduse õigusaktide kohaselt ja ilma, et see piiraks edaspidi vastuvõetavaid õigusakte, 
võib liikluskindlustuse kindlustuspreemia arvutamisel arvesse võtta mitut riskitegurit. 
f) Osa EÜst (AT, BE, DK, DE, ES, FI, FR, EL, IE, IT, LU, NL, PT, SE, UK) võtab arvesse, et 2001. aasta 1. 
septembril kehtivate ühenduse õigusaktide kohaselt ja ilma, et see piiraks edaspidi vastuvõetavaid õigusakte, ei 
nõuta üldiselt kindlustusseltsi kavandatud kindlustustingi mustele ja kindlustuspreemiate tariifidele siseriiklike 
järelevalveasutuste heakskiitu. 
g) Osa EÜst (AT, BE, DK, DE, ES, FI, FR, EL, IE, IT, LU, NL, PT, SE, UK) võtab arvesse, et 2001. aasta 1. 
septembril kehtivate ühenduse õigusaktide kohaselt ja ilma, et see piiraks edaspidi vastuvõetavaid õigusakte, ei nõuta kindlustusmakse tõstmisele üldiselt siseriiklike järelevalveasutuste eelnevat heakskiitu. 
MUUD FINANTSTEENUSED
 
a) Asjaomaste EÜ direktiivide kohaldamisel teevad need liikmesriigid kõik neist oleneva, et vaadata 12 kuu 
jooksul läbi nõuetekohased panganduse tegevusloa taot lused, mille Tšiili seadustega reguleeritud ettevõtja on 
esitanud selleks, et asutada liikmesriigis panganduseg a tegelemiseks kõnealuse liikmesriigi õigusaktidega 
kooskõlas olev tütarettevõtja. Sellise taotluse rahuldamata jätmise korral teeb liikmesriik kõik endast oleneva, et 
sellest kõnealusele ettevõtjale teatada ning taotluse rahuldamata jätmist põhjendada. 
b) Need liikmesriigid teevad kõik neist oleneva, et asjatute viivitusteta vastata taotluse esitajate 
järelepärimistele selliste esitatud nõuetekohaste panganduse tegevuslubade taotluse staatuse kohta, mille Tšiili 
seadustega reguleeritud ettevõtja on esitanud selleks, et asutada liikmesriigis pangandusega tegelemiseks 
kõnealuse liikmesriigi õigusaktidega kooskõlas olev tütarettevõtja. 
c) Asjaomaste EÜ direktiivide kohaldamisel teevad need liikmesriigid kõik neist oleneva, et vaadata kuue kuu 
jooksul läbi nõuetekohased tegevusloa taotlused, mi lle Tšiili seadustega reguleeritud ettevõtja on esitanud 
selleks, et asutada liikmesriigis investeerimisteenuste  direktiivis määratletud väärtpaberiturul pakutavate 
investeerimisteenuste osutamiseks kõnealuse liikmesriig i õigusaktidega kooskõlas olev tütarettevõtja. Sellise 
taotluse rahuldamata jätmise korral teeb liikmesriik kõik endast sõltuva, et sellest kõnealusele ettevõtjale teatada 
ning taotluse rahuldamata jätmist põhjendada. 
d) Need liikmesriigid teevad kõik neist oleneva, et asjatute viivitusteta vastata taotluse esitajate 
järelepärimistele selliste esitatud nõuetekohaste tegevusl ubade taotluste staatuse kohta, mille Tšiili seadustega 
 
ET 186   ET reguleeritud ettevõtja on esitanud selleks, et as utada liikmesriigis väär tpaberiturul pakutavate 
investeerimisteenuste osutamiseks kõnealuse liikmesriigi õigusaktidega kooskõlas olev tütarettevõtja. 
 
ET 187   ET FINANTSTEENUSTEGA SEOTUD KOHUSTUSTE KÄSITUSLEPE 
Ühendusel on käesoleva lepingu alusel võimaldatud võtta  erikohustusi finantsteenuste osas alternatiivse 
lähenemise alusel, mis on reguleeritud IV osa II peatüki (“ Finantsteenused”) üldsäteteg a. On kokku lepitud, et 
seda lähenemisviisi võib rakendada järgmise käsitusleppe alusel:  
i) see ei ole vastuolus käesoleva lepingu sätetega;  
ii) ei ole kehtestatud ühtegi tingimust liberaliseerim ise ulatuse suhtes, milleks lepinguosaline käesoleva 
lepingu alusel kohustub.  
Ühendus on läbirääkimiste alusel ning vastavalt tingimustele ja normidele, kui need on piiritletud, märkinud oma 
loendisse erikohustused, mis vastavad allpool esitatud lähenemisviisile. 
A. Turulepääs  
Piiriülene kaubandus  
1. Ühendus peab lubama mitteresidentidest finantsteenuste osutajatel võrdsele kohtlemisele vastavate 
tingimuste alusel osutada iseseisvalt vahendaja kaudu või vahendajana järgmisi teenuseid: 
 a) riskikindlustus, mis on seotud:   i) merelaevanduse ja tasulise lennutegevuse ning kosmoselendude ja -vedudega (sealhulgas 
satelliidid), kus kindlustus katab mis tahes osa või kõik alljärgnevast: veetavad kaubad, kaupu vedava sõiduki ja 
sellest tulenevad mistahes kohustused ja  
 ii) rahvusvahelises transiidis olevad kaubad;  
 b) edasikindlustus ja retrosessioon ning kindlustusele lisanduvad teenused vastavalt artikli 117 
lõike 9 iv lõigus viidatule;  
 c) finantsteabe hankimine ja edastamine ning finantsandmete töötlemine vastavalt artikli 117 
lõike 9 xv lõigus viidatule ning nõuande- ja muud lisateenused, välja arvatud panganduse ja muude 
finantsteenustega seotud vahendamine vastavalt artikli 117 lõike 9 xvi lõigus viidatule.  
2. Ühendus peab lubama oma residentidel osta Tšiili territooriumil finantsteenuseid, mis on märgitud: 
 a) punkti 1alapunktis a;  
 b) punkti 1alapunktis b; ja   c) artikli 117 lõike 9 lõikudes v kuni xvi. 
Kaubanduslik kohalolek
 
3. Ühendus peab tagama Tšiili finantsteenuste osutajatele õiguse alustada tema territooriumil 
kaubanduslikku kohalolekut, sealhulgas olemasolevate ettevõtete omandamise teel, ning seda tegevust laiendada. 
4. Ühendus võib kehtestada tähtaegu, tingimusi ja protseduure lubamaks kaubandusliku kohaloleku 
alustamist ja laiendamist, kui need ei ole vastuolus selle kohustusega lõike 3 alusel ja on vastavuses käesolevas 
lepingus sätestatud ülejäänud kohustustega. 
Töötajate ajutine sisenemine  
5. a) Ühendus peab lubama ajutiselt oma territooriumile ühenduse territooriumil kaubanduslikku 
kohalolekut alustava või seda alustanud Tšiili finantsteenuste osutaja järgmised töötajad:  
 
ET 188   ET  i) kõrgema astme juhtivpersonal, kelle käsutuses on asjaomase finantsteenuste osutaja teenuste 
loomiseks, kontrollimiseks ja toimimiseks hädavajalik teave, ja  
 ii) finantsteenuste osutaja ärispetsialistid.   b) Lähtudes oskustöötajate kättesaadavusest tema  territooriumil peab ühendus lubama ajutiselt 
oma territooriumile järgmisi töötajaid, kes on seotud Tšiili finantsteenuste osutaja kaubandusliku kohalolekuga 
tema territooriumil:  
 i) finantsteenuste osutaja arvutiteenuste, telekommunikatsiooniteenuste ja 
raamatupidamisarvestuse spetsialistid ning  
 ii) kindlustusstatistika- ja õigusspetsialistid.  Mittediskrimineerivad meetmed 
 
6. Ühendus peab püüdma kõrvaldada või piirata järgmiste meetmete mis tahes märkimisväärset negatiivset 
mõju Tšiili finantsteenuste osutajatele: 
 a) mittediskrimineerivad meetmed, millega takistatakse finantsteenuste osutajatel pakkuda 
ühenduse territooriumil ühenduse määratud vormis kõiki ühenduse lubatud finantsteenuseid;  
 b) mittediskrimineerivad meetmed, millega piiratakse finantsteenuste osutajate tegevuse 
laiendamist ühenduse kogu territooriumile;  
 c) ühenduse meetmed, kui ühendus rakendab nii panga- kui väärtpaberiteenuseid, osutades 
ühtesid ja samu meetmeid, ning Tšiili finantsteenuste osutaja keskendub oma tegevuses väärtpaberiteenuste 
osutamisele, ja  
 d) muud meetmed, mis on küll vastavuses käesoleva lepingu sätetega, kuid mõjutavad 
negatiivselt Tšiili finantsteenuste osutajate võimet tegutseda, konkureerida või siseneda ühenduse turule; 
tingimusel, et mitte ühegi selle lõike alusel rakendatud  meetmega ei diskrimineerita selle meetme rakendanud 
lepinguosalise finantsteenuste osutajaid. 
7. Punkti 6 alapunktides a ja b viidatud diskrimineerimisvabade meetmete suhtes peab ühendus püüdma 
mitte piirata või vähendada olemasolevaid turuvõimalusi ja seda kasu, mida Tšiili finantsteenuste osutajad 
rühmana ühenduse territooriumil juba kasutavad, tingimusel et sellest kohustusest tulenevalt ei diskrimineerita ühenduse finantsteenuste osutajaid. 
B. Võrdne kohtlemine
 
1. Nendel tingimustel, millega lubatakse võrdne kohtlemine, peab ühendus tagama Tšiili finantsteenuste 
osutajatele, kes on asutatud tema territooriumil, juurdepääsu avalike institutsioonide makse- ja 
arveldussüsteemidele ning tavalises äritegevuses kättesaadavatele ametlikele rahastamis- ja 
refinantseerimisallikatele. See lõige ei ole mõeldud võimaldama juurdepääsu ühenduse kriitilistele 
laenuallikatele. 
2. Kui ühendus nõuab Tšiili finantsteenuste osutajatelt ühenduse finantsteenuste osutajatega võrdsel alusel 
finantsteenuste osutamiseks liikmeksolekut või osalust või juurdepääsu omamist mis tahes isereguleeruvas 
organis, väärtpaberi- või futuuribörsil või -turul, arveldusasutuses või muus organisatsioonis või ühingus või kui 
ühendus näeb ette finantsteenuste osutamisel otseselt või kaudselt selliseid üksusi, soodustusi või eeliseid, peab ühendus tagama, et seesugused institutsioonid kohaldaksid Tšiili finantsteenuste osutajate suhtes, kes on 
residendid kõnesoleva liikme territooriumil, võrdset kohtlemist. 
C. Määratlused
 
Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid. 
 
ET 189   ET 1. Mitteresidendist finant steenuste osutaja  – Tšiili finantsteenuste osutaja, kes osutab Tšiili territooriumil 
paiknevast asutusest ühenduse territooriumile finantsteenuseid, olenemata sellest, kas selline finantsteenuste 
osutaja on ühenduse territooriumil, kus finantsteenust osutatakse, kaubandustegevusega hõivatud või mitte. 
2. Kaubanduslik kohalolek  – ühenduse territooriumil asuv finantsteenuste osutamise ettevõte, kaasa 
arvatud täielikult või osaliselt omatavad tütarettevõtted,  ühisettevõtted, ühingud, füüsilisest isikust ettevõtjad, 
frantsiisiettevõtted, filiaalid, agentuurid, esindused ja muud organisatsioonid. 
 
ET 190   ET VII LISA 
Finantsteenuste eest vastutavad ametiasutused 
A osa – ühendusele ja selle liikmesriikidele: 
Euroopa Komisjon Kaubanduse peadirektoraat 
Siseturu peadirektoraat B-1049 Bruxelles 
Austria Rahandusministeerium  Majanduspoliitika ja finantsturgude direktoraat 
Himmelpfortgasse 4-8 
Postfach 2 A-1015 Wien 
Majandusministeerium  Rue de Bréderode 7 
B-1000 Bruxelles Belgia 
Rahandusministeerium Rue de la Loi 12 
B-1000 Bruxelles 
Küpros  Rahandusministeeriu m CY-1439 Nicosia 
Tšehhi Vabariik Rahandusministeerium Letenská 15 
CZ-118 10 Prague 
Taani  Majandusministeerium Ved Stranden 8  
DK-1061 Copenhagen K 
Eesti  Rahandusministeerium Suur-Ameerika 1 
EE-15006 Tallinn 
Soome  Rahandusministeerium PO Box 28 
FIN-00023 Helsinki 
Prantsusmaa  Majandus-, rahandus- ja 
tööstusministeerium Ministère de l’Economie, des Finances et de 
l’Industrie 
139, rue de Bercy F-75572 Paris 
Saksamaa  Rahandusministeerium Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht 
Graurheindorfer Str. 108 
D-53117 Bonn 
 
ET 191   ET Kreeka  Kreeka pank Panepistimiou Street, 21 
GR-10563 Athens 
Ungari  Rahandusministeerium Pénzügyminisztérium 
Postafiók 481 HU-1369 Budapest  
Iirimaa  Iiri finantsteenuseid reguleeriv 
ametiasutus PO Box 9138 
College Green 
IRL-Dublin 2 
Itaalia  Riigikassa ministeerium Ministero del Tesoro 
Via XX Settembre 97  I-00187 Roma 
Läti  Finants- ja kapitalituru komisjon  Kungu Street 1 
LV-1050 Riga 
Leedu  Rahandusministeerium Vaizganto 8a/2, 
LT-01512 Vilnius 
Luksemburg  Rahandusministeerium Ministère des Finances 
3, rue de la Congrégation  L-2931 Luxembourg 
Malta Finantsteenuste ametiasutus Notabile Road 
MT-Attard 
Holland  Rahandusministeerium Financial Markets Policy Directorate 
Postbus 20201 
NL-2500 EE Den Haag 
Poola  Rahandusministeerium 12 Świętokrzyska Street 
PL-00-916 Warsaw 
Portugal Rahandusministeerium Direcção Geral dos Assuntos Europeus e 
Relações Internacionais 
Av. Infante D. Henrique, 1C-1º 
P-1100-278 Lisboa  
 
ET 192   ET Slovaki Vabariik Rahandusministeerium Stefanovicova 5 
SK-817 82 Bratislava 
Sloveenia Majandusministeerium  Kotnikova 5 
SI-1000 Ljubljana 
Hispaania  Riigikassa  Directora General del Tesoro y Politica 
Financiera 
Paseo del Prado 6-6a Planta 
E-28071 Madrid 
Rootsi  Finantsjärelevalve ametiasutus Box 6750 
S-113 85 Stockholm 
 Rootsi keskpank Malmskillnadsgatan 7 
S-103 37 Stockholm 
 Rootsi tarbija ametiasutus Rosenlundsgatan 9 
S-118 87 Stockholm 
Ühendkuningriik  Tema Majesteedi Riigikassa 1 Horse Guards Road 
UK-London SW1A 2HQ 
 
ET 193   ET VIII LISA  
(viidatud lepingu artiklis 132) 
ASUTAMISEGA SEOTUD ER IKOHUSTUSTE LOENDID 
A OSA 
ÜHENDUSE LOEND  
Sissejuhatav märkus 
1. Käesoleva loendi erikohustusi kohaldataks e üksnes nende territooriumite suhtes, kus 
kohaldatakse ühenduse asutamislepinguid, ning ne ndes sätestatud tingimustel. Neid kohustusi 
kohaldatakse üksnes ühenduse suhete suhtes oma liikmesriikidega ühelt poolt ja ühendusse mittekuuluvate riikidega teiselt poolt. Need  ei mõjuta ühenduse õigusest tulenevaid 
liikmesriikide õigusi ja kohustusi. 
2. Liikmesriikide tähistamiseks kasutatakse järgmisi lühendeid: 
 AT Austria 
 BE Belgia 
 CY Küpros 
 CZ Tšehhi Vabariik  DE Saksamaa 
 DK Taani 
 ES Hispaania  EE Eesti 
 FR Prantsusmaa 
 FI Soome  EL Kreeka 
 HU Ungari 
 IT Itaalia  IE Iirimaa  LU Luksemburg 
 LT Leedu 
 LV Läti  MT Malta 
 NL Holland 
 PT Portugal  PL Poola 
 SE Rootsi 
 SI Sloveenia  SK Slovaki Vabariik 
 UK Ühendkuningriik 
Juriidilise isiku tütarettevõtja  – juriidiline isik, kes on teise ju riidilise isiku tegeliku kontrolli 
all.  
 
ET 194   ET Juriidilise isiku filiaal  – äriüksus, mis ei ole iseseisev ju riidiline isik, kuid on laadilt püsiv, 
näiteks emaettevõtja laiendus, millel on oma ju htkond ja vahendid äritehingute tegemiseks 
kolmandate isikutega nii, et viimased, kuigi tead es, et vajaduse korral on olemas õiguslik side 
emaettevõtjaga, mille peakontor asub väli smaal, ei pea suhtlema otse kõnealuse 
emaettevõtjaga, vaid võivad teha tehinguid ni metatud laienduseks oleva äriüksusega. 
 
ET 195   ET  
Sektor või allsektor Võrdse kohtlemise piirangud seoses asutamisega 
  
1. HORISONTAALS ED KOHUSTUSED 
KÕIK SELLESSE 
LOENDISSE KUULUVAD SEKTORID  
 a) Kooskõlas liikmesriigi õiguseg a moodustatud tüta rettevõtjatele 
(Tšiili äriühingud), millel on ühenduse territooriumil registrijärgne 
asukoht või peamine tegevuskoht, osaks langev kohtlemine ei laiene liikmesriigis asutatud Tšiili äriühingute filiaalidele ega agentuuridele. See ei takista siiski liikmesriike laiendamast 
kõnesolevat kohtlemist filiaalidele või esindustele, mille Tšiili 
äriühing on asutanud mõnes muus liikmesriigis, esimese liikmesriigi territooriumil toimuva tegevuse suhtes, välja arvatud kui ühenduse õigus sellise laiendamise otseselt keelab. 
 b) Vähem soodsat kohtlemist või b kasutada (Tšiili äriühingu) 
tütarettevõtjate puhul, mis on moo dustatud kooskõlas liikmesriigi 
õigusega ja mille registrijärgne asukoht või juhatuse asukoht on 
ühenduse territooriumil, välja arvatud kui on võimalik näidata, et neil on tegelik ja püsiv side ühe liikmesriigi majandusega. 
 Juriidilise isiku moodustamine 
AT: ilma et see piiraks olemasolev aid lepinguid, võivad välismaalastest 
füüsilised isikud tegeleda äriga Austria kodanikega võrdsetel 
tingimustel. Pädevale ametiasutusele  tuleb siiski esitada tõend selle 
kohta, et asjaomase äritegevuse praktiseerimisel välismaalase 
päritoluriigis ei diskrimineerita  mingil moel Austria füüsilisi 
isikuid. Kui sellist tõ endit ei suudeta esitad a, peab välismaalasest 
füüsiline isik esitama ametliku taotluse kodanikega võrdse staatuse saamiseks. Kui tegevusloa omanik ei  ela alaliselt Austrias, on vaja 
määrata Austrias alalise lt elav kutseline esindaja 
(gewerberechtlicher Geschaftsführer). Tegevusloa saamiseks peavad välisriikide juriidilised isikud või ühingud looma esinduse ja määrama alaliselt Austrias elav a kutselise esindaja. Ilma et see 
piiraks olemasolevaid lepinguid, peab välismaalasest kutseline esindaja taotlema kodanikega võrdset staatust. 
FI: vähemalt pooled aktsiaseltsi asutajatest peavad olema EMP 
(Euroopa Majanduspiirkond) piires alaliselt elavad füüsilised 
isikud või juriidilised isikud al alise asukohaga ühes EMP riigis, 
kui kaubandus- ja tööstusmin isteerium ei tee erandit. 
SE: piiratud vastutusega äriühingu (akt siaseltsi) võivad asutada üks või 
mitu asutajat. Asutav pool elab EMP (Euroopa 
Majanduspiirkonna) piires või on EMP juriidiline isik. Ühing saab 
 
ET 196   ET Sektor või allsektor Võrdse kohtlemise piirangud seoses asutamisega 
  
olla asutav pool üksnes juhul, kui kõik osanikud elavad EMPs1. 
Tegevdirektor ja vähemalt 50% juha tuse liikmetest peavad elama 
EMPs (Euroopa Majanduspiirko nnas). Vastavaid tingimusi 
kohaldatakse muud liiki juriidiliste isikute asutamise suhtes. 
CZ: välismaised füüsilised isikud võivad tegeleda äriga võrdsetel 
tingimustel Tšehhi kodanikega. Välismaised füüsilised isikud võivad siiski tegeleda ettevõtluse ga eraettevõtjana ning asutada ja 
juhtida ettevõtteid ainult sellise ettevõtte registreerimisel äriregistris, välja ar vatud juhul, kui isik elab EMPs (Euroopa 
Majanduspiirkonnas). Kui füüsilise l/juriidilised isikul puudub 
alaline elu- või tegevuskoht EMPs , peab ta esitama lisaandmeid 
või dokumendi ettevõtte varade võlakoormuse kohta välisriigis, kui tagatise kehtivus on seotud selle avaldamisega, ning muud 
lisainformatsiooni äriregistrile. E nne äriregistris registreerimist 
peavad välismaised juriidilised isikud asutama ettevõtte Tšehhi 
Vabariigis ja määrama kutselise esindaja alalise elukohaga Tšehhi 
Vabariigis. 
MT: mitteresidentide avaldused Malta Väärtpaberibörsi nimekirja 
mittekantud väärtpaberite emiteerimiseks, omandamiseks, müügiks ja tagasiostmiseks kohalikes as utatud või asutamisel olevates 
ettevõtetes tuleb kooskõlasta da Malta finantsteenuste 
ametiasutuses (MFSA) ettevõtteregist ris. Seda korda ei kohaldata 
tulumaksuseaduse artiklis 2 määratletud firmade puhul (st rahvusvahelistele valdus-/kaubandus ettevõtetele) ja firmade puhul, 
mis omavad kaubandusliku meresõi duseaduse alusel registreeritud 
laeva ja milles residentide osalus ei ületa 20%. 
PL: välismaalased, kes on saanud loa Poola territooriumil elamiseks, loa 
seal viibimiseks, kellele on antud Poolas põgeniku staatus või ajutine kaitse Poola territooriu mil, võivad Poola territooriumil 
tegeleda ettevõtluse ja majandus tegevusega samade reeglite alusel 
nagu Poola elanikud. 
 Järgides mõlemapoolsuse nõudeid, kui ratifitseeritud 
rahvusvaheliste kokkulepetega ei ole sätestatud teisiti, võivad välismaalased Poola territooriumil tegeleda majandustegevusega samade reeglite järgi nagu ette võtjad, kelle asukoht on Poolas. 
 Kui mõlemapoolsust ei eksistee ri, võivad välismaalased Poolas 
majandustegevusega tegeleda ainult usaldusühingu, piiratud vastutusega äriühingu ja aktsia seltsi vormis; neil on õigus ka 
nimetatud ettevõtetega ühineda või ne nde aktsiaid ja osasid osta ja 
                                                 
1 Nendele nõuetele võib ette näha erandeid, kui leiab tõestamist, et residentsus ei osutu vajalikuks. 
 
ET 197   ET Sektor või allsektor Võrdse kohtlemise piirangud seoses asutamisega 
  
müüa. 
 Seadus välisriikide äriühingute filiaalide kohta 
SE: välisriigi äriühing (mis ei ole as utanud juriidilist isikut Rootsis) 
teostab oma äritegevust filiaal i kaudu, mis on asutatud Rootsis 
ning millel on iseseisev juht kond ja eraldi raamatupidamine. 
Ehitusprojektid kestusega alla  aasta on vabastatud filiaali 
asutamise või residendist esindaja nimetamise kohustusest. 
SE: filiaali tegevdirektor el ab alaliselt EMP (Euroopa 
Majanduspiirkond) piires.2 
SE: välisriigi või Rootsi kodanikud, ke s ei ela Rootsis, kes soovivad 
Rootsis teostada kommertstegevust, peavad ametisse nimetama ja kohalikus asutuses registreerima re sidendist esindaja, kes selliste 
tegevuste eest vastutab. 
LT: vähemalt üks välisriigi äriühingu filiaali esindaja peab olema Leedu 
resident. 
PL: filiaalid – Poola territoorium il majandustegevusega tegelemiseks 
võivad välisriigi ettevõtjad asutada filiaali, järgides  mõlemapoolsuse 
nõudeid, kui ratifitseeritud rahvusvaheliste lepingutega ei ole sätestatud teisiti. Filiaali majandustegevus peab olema sarnane sellele, millega tegeleb välisriigi e ttevõtja määrata tuleb isik, kes on 
volitatud välisriigi ettevõtjat esindama. Filiaal peab olema registreeritud ning sellel peab olema eraldiseisev raamatupidamisarvestus. 
 Esindused – välisriigi ettevõtjad võivad asutada esindusi. Esinduse 
majandustegevus võib katta ainult välisriigi ettevõtja edendamist ja reklaamimist. Esindus peab olema registreeritud ning sellel peab olema eraldiseisev raamatupidamisarvestus. 
SI: välisriigi äriühingute filiaalide registreerimine on seotud 
tingimusega, et emaettevõtja peab olema eelnevalt vähemalt ühe aasta registreeritud päritolumaa kohturegistris. 
                                                 
2 Nendele nõuetele võib ette näha erandeid, kui leiab tõestamist, et residentsus ei osutu vajalikuks. 
 
ET 198   ET Sektor või allsektor Võrdse kohtlemise piirangud seoses asutamisega 
  
 Juriidilised isikud: 
AT: üksnes Austria kodanikud või Austrias registreeritud juriidilised 
isikud ja ettevõtted võivad omada Austria Riigipanga (Oesterreichische Nationalbank ) aktsiaid. Juhatuse liikmed peavad 
olema Austria kodanikud. 
FI: kui vähemalt pooled juhatuse liikmed või tegevdirektor ei ole EMP 
(Euroopa Majanduspiirkonna) resi dendid, on vaja luba. Äriühingute 
suhtes võib kaubandus- ja tööstusminister siiski teha erandeid. 
FI: kui välisomanikud omandavad akts iaid, mis annavad rohkem kui ühe 
kolmandiku hääleõigusest Soome olul ises äriühingus või äriettevõttes 
(rohkem kui 1000 töötajat või kä ive üle 167 miljoni euro või 
bilansimaht suurem kui 167 miljonit eurot), peab olema Soome ametiasutuste kinnitus; kinnituse andmisest võib keelduda ainult juhul, kui kahjustataks olulisi riiklikke huve. Väljaspool EMPd elaval välismaalasel, kes tegeleb kaubandusega eraettevõtjana või osanikuna Soome usaldus- või täisühingus, peab olema kauplemisluba. Kui välisorganisat sioon või -fond, mis ei ole EMP 
resident, kavatseb tegelda äritegevuse või kaubandusega Soome filiaali asutamise kaudu, on vaja kauplemisluba. 
 Kinnisvara ostmine: 
AT: välismaised füüsilised ja jur iidilised isikud peavad kinnisvara 
omandamiseks, ostmiseks või rentimiseks saama loa pädevatelt piirkondlikelt asutustelt ( Länder ), kes otsustavad, kas mõjutatakse 
olulisi majandus-, sotsiaal- ja kultuurihuve või mitte. 
CY: piiranguteta CZ: kinnisvara võivad omandada üks nes alalist elamisluba omavad 
füüsilised isikud ja juriidilised isikud, kes on registreeritud või 
omavad filiaali Tšehhi Vabariigis . Erirežiimi kohaldatakse põllu- ja 
metsamaa omandamisel, mida või vad omandada üksnes residendid 
(s.o alalist elamisluba omavad füüs ilised isikud või Tšehhi Vabariigis 
registreeritud juriidilised isikud ), ning osaleda riigi põllu- ja 
metsamaa erastamisel on lubatud üksnes Tšehhi Vabariigi kodanikel. 
EE: reservatsioon põllu- ja metsamaa ostmisel, samuti piiriäärsete 
maade omandamisel. 
DK: mitteresidentidest füüsilistel ja juriidilistel isikutel kinnisvaraostu 
piirangud. Välismaistel füüsilistel ja juriidilistel isikutel põllumaaostu 
piirangud. 
ES: reservatsioon kinnisvara ostmisel ühendusse mittekuuluvate riikide 
 
ET 199   ET Sektor või allsektor Võrdse kohtlemise piirangud seoses asutamisega 
  
valitsuste, riigiasutuste ja avalik-õiguslike üksuste poolt. 
EL: vastavalt seadusele nr 1892/90, muudetud seadusega nr 1969/91, 
peab isikul olema kaitseministri lu ba (väljaspool ELi asuval füüsilisel 
ja juriidilisel isikul), et omandada maad piiriäärsetel aladel otse või 
aktsiate omandamise teel äri ühingu kaudu, mis ei ole Kreekas 
avalikult noteeritud ja mis omab kinnisvara kõnealuses piirkonnas, või mis tahes muudatuste korral sellise äriühingu aktsionäride seas. 
IE: kodu- või välismaistel äriühingut el või välisriigi kodanikel peab 
olema osaluse omandamiseks Iiri maaomandis maakomisjoni eelnev kirjalik nõusolek. Kui m aa on tööstusotstarbeline (v.a 
põllumajanduslik tootmine), tehakse erand sellest nõudest ettevõtlus- ja tööministri tõendi alusel. Kõnealust seadust ei kohaldata linnade ja asulate piiridesse jääva maa suhtes. 
HU: piiranguteta riigivara omandamise  korral füüsiliste ja juriidiliste 
isikute poolt. 
LT: piiranguteta, kui maad omandava d juriidilised või füüsilised isikud. 
Siiski tuleb kõnealuse vara oman damisel ja kasutamisel järgida 
Leedu seadusi. 
LV: piiranguteta, kui maad omandavad juriidilised isikud. Maad on 
lubatud rentida kuni 99 aastaks. 
MT: jätkuvalt nõutakse Malta õigusaktide kohaldamist kinnisvara 
omandamisel Maltal. 
SI: Sloveenia Vabariigis asutatud välisosalusega juriidilised isikud 
võivad omandada kinnisvara Sloveenia Vabariigi territooriumil. Sloveenia Vabariigis välismaiste isikute asutatud filiaalid
* võivad 
omandada ainult oma sellise majandustegevuse jaoks vajalikku kinnisvara, v.a maa, mille jaoks need on asutatud. Äriühingutel, kus kapitali- või häälteenamus kuulub otseselt või kaudselt mõne teise 
liikmesriigi juriidilistele isikutele või kodanikele, peab olema eriluba kinnisvara omamisel, mis asub kuni 10 km kaugusel riigipiirist. 
SK: füüsiliste või juriidiliste isikute kinnisvaraomandamise piirangud. 
Välismaised isikud võivad omandada  kinnisvara, asutades Slovaki 
juriidilisi isikuid või osaledes ühi settevõtetes. Välismaistel isikutel 
peab olema luba maa omandamiseks. 
                                                 
* SI: vastavalt äriühingute seadusele ei loeta Sloveen ia Vabariigis asutatud filiaali juriidiliseks isikuks, 
küll aga võrdsustatakse tema tegevus tütarettevõtja omaga. 
 
ET 200   ET Sektor või allsektor Võrdse kohtlemise piirangud seoses asutamisega 
  
IT: piiranguteta kinnisvara ostmisel. 
FI: (Ahvenamaa) : piirangud, mis keelavad Ahvenamaa piirkondliku 
kodakondsuseta füüsilistel isikutel ja juriidilistel isi kutel omandada 
ja omada kinnisvara Ahvenamaal ilm a saarestiku pädevate asutuste 
loata. 
FI (Ahvenamaa ): piirangud, mis keelavad  Ahvenamaa piirkondliku 
kodakondsuseta füüsilistel isikutel ja juriidilistel isikutel kasutada asutamisõigust ja osutada teenuseid ilma saarestiku pädevate asutuste loata. 
PL: kinnisvara omandamisel otse või kaudselt välismaa füüsiliste ja 
juriidiliste isikute p oolt nõutakse luba. 
PL: piiranguteta, v.a: sõltumatu korteri või kinnisvara ostmine välismaa 
füüsilise isiku poolt, kes on Poolas el anud vähemalt viis aastat pärast 
alalise elamisloa saamist; kinnisv ara ostmine koos hoonetega, mille 
üldpindala ei ületa 0,4 ha linna piirkonnas, Poolas registreeritud juriidilise isiku poolt ning keda otseselt või kaudselt kontrollib välismaine füüsiline isik või välismaine juriidiline isik, kes on registreeritud välismaal, põhikirjast tulenevatel põhjustel. 
 Investeeringud: 
CY: portfelliinvesteeringud: investorid väljastpoolt EL võivad 
investeerida kuni 49% akstsiakapitalist avalikult noteeritud Küprose äriühingutes. Kõnealuseid investeeringuid sisaldatavaid tehinguid võivad teha Küprose börsimaaklerid ja riigiettevõtted Küprose keskpangaga arvestamata. 
CY: välisosalusega üksus peab olema tasunud kapitali võrdväärselt 
finantsnõuetega ja mitteresidendi d peavad rahastama oma osaluse 
välisvaluutas. 
 Kui mitteresidentide osalus on s uurem kui 24%, tuleb käibekapitali- 
või muid nõudeid täiendava lt rahastada kohalikest või 
välisvahenditest proportsionaalselt residentide ja mitteresidentide osalusega üksuse aktsiakapitalis. Välisäriühingute filiaalidesse tehtavaid alginvesteeringuid tuleb rahastada välisvahenditest.  
Kohalikest vahenditest on lubatud la enata käibekapitali rahastamiseks.  
ES: et välisriikide valitsused ja avalik-õiguslikud üksused saaksid 
Hispaanias investeerida (mis kaldub lisaks ettevõtte majandushuvidele viitama ka maja ndusvälistele huvidele) otse või 
äriühingute või teiste üksuste kaud u, mis on välisriikide valitsuste 
 
ET 201   ET Sektor või allsektor Võrdse kohtlemise piirangud seoses asutamisega 
  
otsese või kaudse kontrolli all, on vaja valitsuse eelnevat luba. 
FR: välisostude suhtes, mis ület avad 33,33% aktsiakapitalist või 
hääleõigusest olemasolevas Prantsusmaa ettevõttes või 20% avalikult noteeritud Prantsusm aa äriühingutes, kohaldatakse 
järgmist eeskirja: 
 – luba antakse automaatselt üks kuu pärast eelnevat teavitamist, kui 
majandusminister ei ole erandlik e asjaolude korral rakendanud oma 
õigust investeering edasi lükata  
FR: välisosalus hiljuti erastatud äriühingutes võib piirduda avalikkusele 
pakutavate aktsiate muutuva summaga, mille Prantsusmaa valitsus kehtestab iga juhtumi puhul eraldi. 
FR: teatavates kaubandus-, tööstus- või käsitöövaldkondades on vaja 
asutamise eriluba, kui tegevdirektor il ei ole alalist elamisluba. 
HU: osalemine hasartmängude, kihlveo, loteriide või muude sarnaste 
tegevuste organiseerimisel kuulub riigi pädevusse.  
IT: hiljuti erastatud äriühi ngutele võib a nda ainuõigused või neid 
pikendada. Mõnel juhul võib piirat a hääleõigusi hiljuti erastatud 
äriühingutes. Viie aasta jooksul võ ib kaitse, transporditeenuste, 
telekommunikatsiooni ja energe etika valdkonnas tegutsevate 
äriühingute suurte aktsiapakkide omandamiseks nõuda riigivaraministeeriumi heakskiitu. 
LT: loteriide korraldamiseks tehtavad investeeringud on keelatud 
väliskapitaliinvesteeringute seaduse alusel. 
MT: äriühingute suhtes, mille osanikek s on mitteresidendist juriidilised 
või füüsilised isikud, kohaldatakse samasuguseid kapitalinõudeid nagu täielikult residentidele kuuluvate äriühingute suhtes, järgmiselt: eraettevõte – 500 liiri (vähemalt 20%  kapitalimaksena), riigiettevõte 
– 20 000 liiri (vähemalt 25% kapi talimaksena). Mitteresidentide 
aktsiakapitaliosalus tasutaks e välismaiste fondide abil. 
Mitteresidentidest osal ejatega äriühingud peavad tegema taotluse 
rahandusministrile, et omandada kinnisvara vastavalt seadusele. 
PT: välisosalus hiljuti erastatud äriühingutes võib piirduda avalikkusele 
pakutavate aktsiate muutuva summaga, mille Portugali valitsus kehtestab iga juhtumi puhul eraldi. 
PL: väliskapitaliga äriühingu registreerimise volitust nõutakse juhul, kui 
tegemist on: 
 – äriühingu asutamisega, olemasol eva äriühingu aktsiate või osakute 
 
ET 202   ET Sektor või allsektor Võrdse kohtlemise piirangud seoses asutamisega 
  
ostmise või omandamisega; äriühingu tegevuse laiendamisega, kui 
ühingu tegevus hõlmab vähemalt üht e järgmistest valdkondadest: 
 – sadamate ja lennujaamade juhtimine,  – tegutsemine kinnisvaraturul või  tegutsemine kinnisvaratehingute 
vahendajana, 
 – tarnimine kaitsetööstusele, mille  suhtes ei ole kohaldatud muid 
tegevuslubadega seotud nõudeid, 
 – imporditud tarbekaupade hulgikaubandus,  – õigusteenuste osutamine,  – väliskapitaliga ühisettevõtte asut amine, mille üheks osapooleks on 
Poola avalik-õiguslik juriidiline isik, ja kes teeb sissemaksed 
algkapitali mitterahaliste vahenditena, 
 – selliste lepingute sõlmimine, mis hõlmavad riigivara kasutamist 
kauem kui kuus kuud või teevad ot suse riigivara omandamise kohta. 
 Valuutarežiim3,4,5 
CY: valuutavahetuskontrolli seaduse kohaselt pole tavaliselt 
mitteresidentidel lubatud l aenata kohalikest allikatest. 
SK: jooksvate maksete osas on residentidest kodanikel välisvaluuta 
omandamine isiklikuks eesmärgiks piiratud. 
 Kapitalisiirete osas nõutakse välisvaluuta kinnitust välisisikute 
finantskrediidi, välismaale tehtavate otseste kapitaliinvesteeringute, 
                                                 
3 CZ: rakendatakse välisvaluutavahetuskontro lli mittediskrimineerimissüsteemi, mis koosneb: 
 a) isiklikuks eesmärgiks välisvaluuta omandamise piiramisest residentidest kodanikele, 
 b) välisvaluuta kinnitusest Tšehhi residentide puhul välisisikute finantskrediidi, välismaale tehtavate 
otseste kapitaliinvesteeringute, välismaal asuva kinn isvara omandamise ja välismaiste väärtpaberite 
ostu aktsepteerimiseks. 
4 PL: kapitalivoogude ja valuutamaksete muude piirangute osas puudub valuutavahetuskäibe ja (üldiste ja 
individuaalsete) valuutavahetuslubade piiranguid puudutav välisvaluutavahetuskontrolli mittediskrimineerimissüsteem. Kinnitust nõutakse järgmistele välisvaluuta tehingutele: 
 - välisvaluuta siirded riigist välja, 
 - Poola vääringu siirded riiki,  - sisemaiste ja välismaiste isikute vaheline rahalise vara omandiõiguse üleminek, 
 - laenude ja krediidi andmine ja võtmine sisemaiste isikute poolt välisvaluutatehingute osas, 
 - välisvaluuta maksete määramine või sooritamine omandatud kaupade, kinnisvara, varaliste õiguste, 
teenuste või töö eest Poolas, 
 - pangakonto avamine või omamine välismaal asuvas pangas,  - välisväärtpaberite ja välismaal asuva kinnisvara omandamine ja omamine, 
 - muude sama mõjuga väliskohustuste võtmine. 
5 SK: kanded loendis läbipaistvuse eesmärgil. 
 
ET 203   ET Sektor või allsektor Võrdse kohtlemise piirangud seoses asutamisega 
  
välismaal asuva kinnisvara omanda mise ja välismaiste väärtpaberite 
ostu aktsepteerimiseks. 
 Elukohanõuded 
AT: harukontorite ja juriidiliste isikute tegevdirektoritel peab olema 
alaline elukoht Austrias; Aust ria kaubandusseaduse subjektideks 
olevatel füüsilistel isikutel, kes pa kuvad teenuseid juriidilise isiku või 
harukontori juures palgatöötajaten a, peab olema alaline elukoht 
Austrias.  
AT: kõigi välismaalaste suhtes kehtivad välismaalaste seaduse ja alalise 
elukoha seaduse sätted seoses riiki sisenemise, seal viibimise ja tööga. Lisaks kehtivad võõrtöötaj ate, sealhulgas võtmeisikute ja 
investorite, välja arvatud Eu roopa Majanduspiirkonna kodanike 
suhtes välistööjõu seaduse sätted, sealhulgas need, mis reguleerivad 
tööturutesti ja kvoodisüsteemi. Ku i investor teeb investeeringu, 
millel on positiivne mõju kogu Austria majandusele või selle tervele 
sektorile, võib tema ja oluliste võtmeisikute suhtes tööturutesti ära jätta. Investorid, kes esitavad tõen di selle kohta, et nende valduses 
on vähemalt 25 protsenti ühingust ( Personengesellschaft ) või 
aktsiaseltsist ( Gesellschaft mit beschränkter Haftung ) ja et nad 
mõjutavad otsustavalt äriühingu tege vust, vabastatakse välistööjõu 
seaduse kohaldamisest. 
LT: vähemalt üks välisettevõtte esindaja peab olema Leedu resident. MT: Malta riiki sisenemist ja riigis  viibimist puudutavai d Malta seaduste 
ja määruste nõudeid kohaldatakse jätkuvalt, sealhulgas viibimisaja 
suhtes. Riiki sisenemise ja el ukohalube antakse Malta valitsuse 
äranägemisel. 
SK: välismaalasest füüsilisel isikul, ke lle nimi tuleb kanda äriregistrisse 
isikuna, kellel on õigus tegutseda ettevõtja nimel, tuleb esitada Slovaki Vabariigile elamisluba. 
 
ET 204   ET  
Sektor või allsektor Piirangud asutamis õigust puudutavale võrdsele kohtlemisele  
  
2. SEKTORIPÕHISED KOHUSTUSED (UN ISIC rev.3 klassifikatsiooni alusel)  
A. PÕLLUMAJANDUS, 
JAHINDUS, METSANDUS  
1. Põllumajandus, jahindus, 
v.a teenused 
2. Metsandus, metsaraie, v.a 
teenused AT: reservatsioon 
CY: ühenduseväline osalus luba tud kuni 49%. Investeeringu 
soovituslik miinimum on 100 000 CY£. 
FR: reservatsioon põllumajandus ettevõtete asutamise suhtes 
ühenduseväliste riikide kodanike poolt ja viinamarjaistanduste omandamise suhtes. 
HU: piiranguteta IE: reservatsioon ühenduseväliste le kodanikele maa omandamise 
suhtes põllumajanduslikul otstar bel, kui ei ole antud luba; 
alaliselt väljaspool ühendust el avatele isikutele jahutootmise 
investeeringute suhtes. 
LT: piiranguteta, mis puudutab maa, siseveekogude ja metsa 
omandi üleminekut välisisikutele (füüsilistele ja juriidilistele) kooskõlas põhiseadusega. 
MT: piiranguteta SK: reservatsioon maa põllu majanduslikel eesmärkidel 
omandamise ja muu maa omandamise suhtes vastavalt välisvaluuta seaduse sätetele. 
B. KALANDUS  
5. Kalandus, 
kalahaudejaamade ja 
kalakasvanduste tegevus, v.a teenused. AT: vähemalt 25% Austrias registreeritud laevade omandamine. 
BE: reservatsioon laevandusettevõ tjatele Belgia lipu all sõitvate 
laevade omandamise suhtes, kui laevandusettevõtja põhitegevuskoht ei ole Belgias.  
CY: ühenduseväline osalus luba tud kuni 49%. Investeeringu 
soovituslik miinimum on 100 000 CY£ 
DK: reservatsioon EÜ mitteresi dentidele kutselise kalapüügiga 
tegeleva ettevõtte osalusest vähemalt ühe kolmandiku 
 
ET 205   ET Sektor või allsektor Piirangud asutamis õigust puudutavale võrdsele kohtlemisele  
  
omandamise suhtes; EÜ mitteresidentidele Taani lipu all 
sõitvate laevade osaluse omanda mise suhtes, välja arvatud 
Taanis asutatud ettevõtte kaudu. 
FR: reservatsioon ühenduseväliste või EFTA-väliste riikide 
kodanike asumise suhtes riigil e kuuluvale merealale kala-
/karplooma-/vetikakasvatuse eesmärgil. 
FI: reservatsioon Soome lipu all sõitvate laevade, sealhulgas 
kalalaevade omandiõiguse suhtes, välja arvatud Soomes asutatud ettevõtte kaudu. F:  reservatsioon omandiõiguse 
suhtes enam kui 50 protsendi Prantsusmaa lipu all sõitva laeva omandamise järel, v.a juhul, kui asjaomane laev kuulub täielikult ette võtetele, mille põhitegevuskoht on 
Prantsusmaal. 
DE: merekalapüügiluba antakse üksnes laevadele, millel on õigus 
sõita Saksamaa lipu all. Need on kalalaevad, mille enamusosalus kuulub ühenduse kodanikele või kooskõlas ühenduse eeskirjadega asutatud äriühingutele, mille põhitegevuskoht on liikmesriigis. Laevade kasutamist peavad 
juhtima ja kontrollima Saksamaal  alaliselt elavad isikud. 
Kalapüügiloa saamiseks tuleb kõik  kalalaevad registreerida 
asjaomastes mereriikides, kus laevadel on kodusadamad. 
EE: laevad on kohustatud sõitma Eesti lipu all, kui nad asuvad 
Eestis ja enamusosalus kuul ub Eesti kodanikele täisühingutes 
ja osaühingutes või muudes Eest is paiknevates juriidilistes 
isikutes ning häälteenamus juhatuses kuulub Eesti kodanikele. 
EL: EÜ-väliste riikide füüsilistele või juriidilistele isikutele võib 
kuuluda kuni 49% Kreeka lipu all sõitvast laevast. 
HU: piiranguteta IE: reservatsioon ühenduseväliste  riikide kodanikele Iirimaal 
registreeritud merekalalaevade omandamise suhtes.  
IT: reservatsioon välismaalastele , kes pole ühenduse residendid, 
enamusosaluse ostmise suhtes  Itaalia lipu all sõitvates 
laevades; Itaalia territoriaalv etes kalapüügiks kasutatavate 
Itaalia lipu all sõitvate laevade ostmise suhtes. 
LT: piiranguteta LV: reservatsioon Läti kalalaevad e omandiõiguse registreerimise 
 
ET 206   ET Sektor või allsektor Piirangud asutamis õigust puudutavale võrdsele kohtlemisele  
  
suhtes füüsilistele isikutele, kes pole Läti Vabariigi 
kodanikud või on Läti Vabariigi mittekodanikud või ei ole 
Läti juriidilised isikud, v.a Lätis asutatud äriühingu kaudu. 
MT: piiranguteta NL: reservatsioon Madalmaad e lipu all sõitvate laevade 
omandiõiguse suhtes, kui inve steeringu tegijateks ei ole 
Madalmaade õiguse alusel asut atud laevandusettevõtjad, kes 
on asutatud Madalmaade Kuningriigis ja kelle tegelik 
juhtkond asub Madalmaades. 
PT: reservatsioon Portugali lipu all sõitvate laevade 
omandiõiguse suhtes, välja arvatud Portugalis asutatud 
ettevõtte kaudu. 
SE: reservatsioon Rootsi lipu a ll sõitvates laevades üle 50% 
osaluse omandamise suhtes, vä lja arvatud Rootsis asutatud 
ettevõtte kaudu; Rootsi vetes kutselise kalapüügiga 
tegelevate äriühingute asutam ise või neis üle 50% osaluse 
omandamise suhtes, kui ei anta vastavat luba. Kalapüügiõiguse piirangud ja piirangud selle kohta, millised laevad võivad omandada loa ja saada Rootsi kalapüügilaevastiku osaks, on esitatud Rootsi kalandusõigusaktides. 
SK: reservatsioon Slovaki lipu al l sõitvate laevade omandiõiguse 
suhtes, v.a omandiõigus Sl ovaki Vabariigis asutatud 
äriühingu kaudu. 
UK: reservatsioon Ühendkuningrii gi lipu all sõitvate laevade 
osaluse omandamise suhtes, v.a juhul, kui vähemalt 75% investeeringust kuulub  Briti kodanikele ja/v õi äriühingutele, 
mis kuuluvad vähemalt 75% ulatuses Briti kodanikele, kes kõigil juhtudel omavad alalist elu- ja asukohta Ühendkuningriigis. Laevade haldamine, juhtimine ja kontrollimine peab toimuma Ühendkuningriigist. 
C. ALLMAA- JA 
PEALMAAKAEVANDAMINE  
10. Kivi- ja pruunsöe 
kaevandamine, turba kaevandamine 
11. Toornafta ja maagaasi CZ: piiranguteta 
EL: Õigus uurida ja kasutada kõiki mineraale peale süsivesinike, 
tahkeid kütuseid, radioaktiivseid mineraale ja geotermaalpotentsiaali antakse Kreeka riigi kontsessiooniga 
 
ET 207   ET Sektor või allsektor Piirangud asutamis õigust puudutavale võrdsele kohtlemisele  
  
eraldamine, v.a 
teenused 
12. Uraani- ja 
tooriumimaakide kaevandamine 
13. Metallimaakide 
kaevandamine 
14. Muu allmaa- ja 
peamaakaevandamine  pärast seda, kui Ministrite Nõukogu on andnud oma 
heakskiidu. 
ES: reservatsioon strateegilistesse mineraalidesse investeerimise 
suhtes, kui investeering ei ole ühenduse päritolu.  
FR: mitteresident saab kaevandustö östusi asutada Prantsusmaa või 
Euroopa filiaalin a, kusjuures filiaali juhataja peab olema 
Prantsusmaa või muu riigi resident ja teatama kohalikule 
prefektuurile oma ametliku elu- ja töökoha. 
HU: õigus otsida, uurida ja kasutada mineraaltoorainet võib olla 
ajalise piiranguga, kusjuures ko ntsessiooni annab Ungari riik. 
LT: piiranguteta MT: piiranguteta EC: reservatsioon süsivesinike leidmise, uurimise ja kasutamise 
suhtes – vastavalt 30. mai 1994. aasta direktiivile 94/22/EÜ (EÜT L 164, 30.6.1994): kui ilmneb , et mõni kolmas riik ei 
võimalda henduse üksustele sellist ligipääsu ja tegevusvabadust, nagu ühenduse üksused võimaldavad selle riigi üksustele, siis võib nõukogu komisjoni ettepanekul volitada vastavat liikmesriiki keelduma andmast tegevusluba üksusele, mida kontrollib kõnealune kolmas riik ja/või selle kodanikud (mõlemapoolsuse põhimõte). 
D. VALMISTAMINE  
15. Toitude ja jookide 
valmistamine 
16. Tubakatoodete 
valmistamine 
17. Tekstiilide 
valmistamine 
18. Rõivaste 
valmistamine; karusnahkade viimistlemine ja värvimine 
19. Naha parkimine ja 
viimistlemine; pagasi, Pole 
 
ET 208   ET Sektor või allsektor Piirangud asutamis õigust puudutavale võrdsele kohtlemisele  
  
käekottide, 
sadulsepakaupade, rakmete ja jalatsite valmistamine 
20. Puidu ning puit- ja 
korktoodete valmistamine, v.a 
mööbel; õlgesemete ja 
punutiste valmistamine 
21. Paberi ja pabertoodete 
valmistamine 
22. Kirjastamine, 
trükkimine ja salvestatud meedia taastootmine 
23. Koksi, rafineeritud 
naftatoodete ja tuumakütuste valmistamine 
24. Kemikaalide ja 
keemiatööstuse toodete valmistamine 
25. Kummi- ja 
plastmasstoodete valmistamine 
26. Muude 
mittemetalliliste mineraaltoodete valmistamine 
27. Põhimetallide 
valmistamine 
28. Ümbertöötatud 
metalltoodete valmistamine, v.a. masinad ja seadmed 
29. Masinate ja seadmete 
 
ET 209   ET Sektor või allsektor Piirangud asutamis õigust puudutavale võrdsele kohtlemisele  
  
valmistamine n.e.c. 
30. Kontori-, 
raamatupidamis- ja arvutusmasinate valmistamine 
31. Elektriliste masinate ja 
aparaatide 
valmistamine n.e.c. 
32. Raadio-, tele- ja muude 
sidevahendite ja -aparaatide valmistamine 
33. Meditsiini-, täppis- ja 
optiliste instrumentide, käe- ja muude kellade valmistamine 
34. Mootorsõidukite, 
haagiste ja poolhaagiste valmistamine 
35. Muu 
transpordivarustuse valmistamine 
36. Mööbli valmistamine; 
valmistamine n.e.c.  
37. Ümbertöötamine  
MUU VALMISTAMINE A: mittesõjaotstarbeliste relvade ja lõhkeainete tootmine toimub 
vastavalt EMÜ kodakondsusnõudele. Sõjaliste relvade ja 
lõhkeainete tootmine toimub vastavalt Austria kodakondsusnõudele. Juri idilised isikud ja 
partnerlusettevõtted: registreeritud asukoht või peakontor peab asuma Austrias. Ettevõtja ametialane esindaja või tegevpartnerid, kellel on õigus tegutseda ettevõtja nimel, peavad olema EMÜ kodanikud. 
E. ELEKTRI, GAASI JA 
VEEGA  
 
ET 210   ET Sektor või allsektor Piirangud asutamis õigust puudutavale võrdsele kohtlemisele  
  
VARUSTAMINE 
40. Elektri, gaasiauru ja 
sooja veega varustamine. AT: piiranguteta 
CZ: piiranguteta 
FR: hüdroelektritööstuse alaseid kontsessioone  ja volitusi võib anda ainult 
Prantsusmaa või Ühenduse mõne muu riigi kodanikele, samuti kolmandate riikide kodanikele, kui vastava riigiga on sõlmitud mõlemapoolsuse nõude 
lepe, mis puudutab hüdroelektri varude kasutamist. 
FI: reservatsioon sellisesse ettevõtjasse  investeerimise suhtes, kelle tegevus 
hõlmab tuumaenergiat või vastavaid aineid. 
EL: tahked kütused, radioaktiivsed mi neraalid ja geotermaalenergia: 
kasutuslitsentsi ei või anda ühendusevälistele füüsilistele või juriidilistele isikutele. Kasutusõiguseks on vaja Kreeka riigi kontsessiooni, mille 
eelduseks on Ministrite Nõukogu eelnev heakskiit. 
HU: piiranguteta LV: elektrienergia sektoris on riigimonopol. 
MT: piiranguteta 
PT: reservatsioon sellisesse ettevõtjasse  investeerimisse suhtes, kes tegeleb 
maagaasi impordi, transpordi ja tarnega. Portugali valitsusel on pädevus 
määratleda tingimused, mida peavad täitma ettevõtjad, kes tahavad 
tegutseda nendel aladel. 
SK: nõutakse kooskõla Slovaki Vabariigi energiapoliitikaga. Reservatsioon 
sellistesse ettevõtjatesse investeerimi se suhtes, keda iseloomustatakse 
loomulike monopolidena. 
 Valitsus võib piirata elektri ja gaasi importi ja eksporti järgmistel juhtudel: 
 – elektri ja gaasi tootjate ja ostj ate õigused ja kohustused pole ühesugused 
või erinevad Slovaki Vabariigi tootjate  ja ostjate õigustest ja kohustustest 
 – iseseisvate tootjate ettevaatusabinõud, mille abil kaitstakse keskkonda, ei 
sarnane või jäävad alla keskkonnakaitsele, mida teostatakse Slovaki Vabariigis 
 – elektrienergia import või eksport piirab sellise elektri kasutamist, mida 
toodetakse taastuvatest energiaallikatest või siseriiklikest kivisöevarudest. 
 
ET 211   ET IX LISA 
Ühenduse katvus riigihanke osas 
(sellele on viidatud assotsiatsioonilepingu artiklis 137) 
1. liide 
Kesküksused 
Üksused, mis teostavad riigihange t vastavalt käesoleva jao sätetele 
2. jaotis 
Riigi lepingulised esindajad 
TŠEHHI VABARIIK 
1. Ministerstvo dopravy (M inistry of Transport) 
2. Ministerstvo informatiky (Ministry of Informatics) 3. Ministerstvo financí (Ministry of Finance) 
4. Ministerstvo kultury (Ministry of Culture) 
5. Ministerstvo obrany (Ministry of Defence)
1 
6. Ministerstvo pro místní rozvoj (Ministry for Regional Development) 
7. Ministerstvo práce a sociálních v ěcí (Ministry of Labour and Social Affairs) 
8. Ministerstvo pr ůmyslu a obchodu (Ministry of Industry and Trade) 
9. Ministerstvo spravedlnos ti (Ministry of Justice) 
10. Ministerstvo škol ství, mládeže a t ělovýchovy (Ministry of Education, Youth and 
Sports) 
11. Ministerstvo vnitra (Ministry of the Interior) 12. Ministerstvo zahrani čních věcí (Ministry of Foreign Affairs) 
13. Ministerstvo zdravotnict ví (Ministry of Health) 
14. Ministerstvo zem ědělství (Ministry of Agriculture) 
                                                
 
1 Non-warlike materials contained in section 3 of appendix I of annex XI of the agreement 
 
ET 212   ET 15. Ministerstvo životního prost ředí (Ministry of the Environment) 
16. Poslanecká sn ěmovna PČR (Chamber of Deputies of the Parliament of the Czech 
Republic) 
17. Senát P ČR (Senate of the Parliament of the Czech Republic) 
18. Kancelá ř prezidenta (Office of the President) 
19. Český statistický ú řad (Czech Statistical Office) 
20. Český úřad zeměměřičský a katastrální (Czech Office for Surveying, Mapping and 
Cadastre) 
21. Ú řad průmyslového vlastnictví (Indust rial Property Office) 
22. Ú řad pro ochranu osobních údaj ů (Office for Personal Data Protection) 
23. Bezpe čnostní informa ční služba (Security Information Service) 
24. Národní bezpe čnostní úřad (National Security Authority) 
25. Česká akademie v ěd (Academy of Sciences of the Czech Republic) 
26. V ězeňská služba (Prison Service) 
27. Český báňský úřad (Czech Mining Authority) 
28. Ú řad pro ochranu hospodá řské soutěže (Office for the Protection of Competition) 
29. Správa státních hmotných rezerv (Adminis tration of the State Material Reserves) 
30. Státní ú řad pro jadernou bezpe čnost (State Office for Nuclear Safety) 
31. Komise pro cenné papíry (Czech Securities Commission) 32. Energetický regula ční úřad (Energy Regulatory Office) 
33. Ú řad vlády České republiky (Office of the Gove rnment of the Czech Republic) 
34. Ústavní soud (Constitutional Court) 35. Nejvyšší soud (Supreme Court) 36. Nejvyšší správní soud (Supr eme Administrative Court) 
37. Nejvyšší státní zastupitelství (S upreme Public Prosecutor’s Office) 
38. Nejvyšší kontrolní ú řad (Supreme Audit Office) 
39. Kancelá ř Veřejného ochránce práv (Office of the Public Defender of Rights) 
40. Grantová agentura České republiky (Grant Agency of the Czech Republic) 
 
ET 213   ET 41. Český úřad bezpečnosti práce (Czech Authority of Safety Work) 
42. Český telekomunika ční úřad (Czech Telecommunication Office) 
EESTI 
1. Vabariigi Presidendi Kantse lei (Office of the President of  the Republic of Estonia) 
2. Eesti Vabariigi Riigikogu (Parliam ent of the Republic of Estonia) 
3. Eesti Vabariigi Riigikohus (Supreme Court of the Republic of Estonia) 
4. Riigikontroll (The State Audit O ffice of the Republic of Estonia) 
5. Õiguskantsler (Legal Chancellor) 6. Riigikantselei (The State Chancellery) 
7. Rahvusarhiiv (The National Archives of Estonia) 
8. Haridus- ja Teadusministeerium (M inistry of Education and Research) 
9. Justiitsministeerium (Ministry of Justice) 10. Kaitseministeerium (Ministry of Defence)
2 
11. Keskkonnaministeerium (Ministry of Environment) 12. Kultuuriministeerium (Ministry of Culture) 13. Majandus- ja Kommunikatsioonimini steerium (Ministry for Economy and 
Communication) 
14. Põllumajandusministeerium (M inistry of Agriculture) 
15. Rahandusministeerium (Ministry of Finance) 16. Siseministeerium (Ministry of Internal Affairs) 17. Sotsiaalministeerium (Minis try of Social Affairs) 
18. Välisministeerium (Ministry of Foreign Affairs) 19. Keeleinspektsioon (The Language Inspectorate) 
20. Riigiprokuratuur (Prosecutor's Office) 21. Teabeamet (The Information Board)  22. Maa-amet (Land Board) 
                                                
 
2 non-warlike materials contained in section 3 of appendix I of annex XI of the agreement 
 
ET 214   ET 23. Keskkonnainspektsioon (Environmental Inspectorate) 
24. Metsakaitse- ja Metsauuenduskeskus (Centr e of Forest Protecti on and Silviculture) 
25. Muinsuskaitseamet (The Heritage Conservation Inspectorate) 26. Patendiamet (Patent Office) 27. Tehnilise Järelevalve Inspektsio on (The Technical Inspectorate) 
28. Energiaturu Inspektsioon (The  Energy Market Inspectorate) 
29. Tarbijakaitseamet (The C onsumer Protection Board) 
30. Riigihangete Amet (Public Procurement Office) 31. Eesti Patendiraamatukogu (Estonian Patent Library) 
32. Taimetoodangu Inspektsioon (The Plant Production Inspectorate) 
33. Põllumajanduse Registrite ja Informatsi ooni Amet (Agricultural Registers and 
Information Board) 
34. Veterinaar- ja Toiduamet (The  Veterinary and Food Board) 
35. Konkurentsiamet (The Competition Board) 36. Maksu- ja Tolliamet (Tax and Customs Board) 37. Statistikaamet (Sta tistical Office) 
38. Kaitsepolitseiamet (The Security Police Board) 39. Proovikoda (Assay Office) 40. Kodakondsus- ja Migratsiooniamet (C itizenship and Migration Board) 
41. Piirivalveamet (The Border Guard Administration) 42. Politseiamet (The Police Board) 43. Kohtuekspertiisi ja Kriminalistika Keskus (C entre of Forensic and Criminalistic Science) 
44. Keskkriminaalpolitsei (Central Criminal Police) 45. Päästeamet (The Rescue Board) 46. Andmekaitse Inspektsioon (The Data Protection Inspectorate) 
47. Ravimiamet (Agency of Medicines) 48. Sotsiaalkindlustusamet (S ocial Insurance Board) 
 
ET 215   ET 49. Tööturuamet (Labour Market Board) 
50. Tervishoiuamet (Health Care Board) 51. Tervisekaitseinspektsioon (Heal th Protection Inspectorate) 
52. Tööinspektsioon (Labour Inspectorate) 53. Lennuamet (Civil Aviation Administration) 54. Maanteeamet (Road Administration) 55. Sideamet (Communications Board) 56. Veeteede Amet (Maritime Administration) 57. Raudteeamet (Estonian Railway Administration) 
KÜPROS 
1. a) Προεδρία  και Προεδρικό  Μέγαρο  (Presidency and Pr esidential Palace) 
b) Γραφείο  Συντονιστή  Εναρ µόνισης  (Office of the Coordinator for Harmonisation) 
2. Υπουργικό  Συµβούλιο  (Council of Ministers) 
3. Βουλή  των Αντιπροσώπων  (House of Representatives) 
4. ∆ικαστική  Υπηρεσία  (Judicial Service) 
5. Νοµική Υπηρεσία  της ∆ηµοκρατίας  (Law Office of the Republic) 
6. Ελεγκτική  Υπηρεσία  της ∆ηµοκρατίας  (Audit Office of the Republic) 
7. Επιτροπή  ∆ηµόσιας  Υπηρεσίας  (Public Service Commission) 
8. Επιτροπή  Εκπαιδευτικής  Υπηρεσίας  (Educational Service Commission) 
9. Γραφείο  Επιτρόπου  ∆ιοικήσεως  (Office of the Commissioner for Administration 
(Ombudsman)) 
10. Επιτροπή  Προστασίας  Ανταγωνισ µού (Commission for the Protection of Competition) 
11. Υπηρεσία  Εσωτερικού  Ελέγχου  (Internal Audit Service)  
12. Γραφείο  Προγρα µµατισµού (Planning Bureau) 
13. Γενικό  Λογιστήριο  της ∆ηµοκρατίας  (Treasury of the Republic) 
14. Γραφείο  Επιτρόπου  Προστασίας  ∆εδο µένων  Προσωπικού  Χαρακτήρα  (Office of the 
Personal Character Data Protection Commissioner)  
15. Γραφείο  Επιτρόπου  Νοµοθεσίας  (Law Commissioner Office)  
 
ET 216   ET 16. Γραφείο  Εφόρου  ∆ηµοσίων  Ενισχύσεων  (Office of the Commissioner for the Public Aid)  
17. Υπουργείο  Άµυνας (Ministry of Defence)3 
18. a) Υπουργείο  Γεωργίας , Φυσικών  Πόρων  και Περιβάλλοντος  (Ministry of 
Agriculture, Natural Res ources and Environment) 
 b) Τµήµα Γεωργίας  (Department of Agriculture) 
 c) Κτηνιατρικές  Υπηρεσίες  (Veterinary Services) 
 d) Τµήµα ∆ασών  (Forest Department) 
 e) Τµήµα Αναπτύξεως  Υδάτων  (Water Development Department) 
 f) Τµήµα Γεωλογικής  Επισκόπησης  (Geological Survey Department) 
 g) Μετεωρολογική  Υπηρεσία  (Meteorological Service) 
 h) Τµήµα Αναδασ µού (Land Consolidation Department) 
 i) Υπηρεσία  Μεταλλείων  (Mines Service) 
 j) Ινστιτούτο  Γεωργικών  Ερευνών  (Agricultural Research Institute) 
 k) Τµήµα Αλιείας  και Θαλάσσιων  Ερευνών  (Department of Fisheries and 
Marine Research) 
19. a) Υπουργείο  ∆ικαιοσύνης  και ∆ηµοσίας  Τάξεως  (Ministry of Justice and Public 
Order) 
 b) Αστυνο µία (Police)c) Πυροσβεστική  Υπηρεσία  Κύπρου  (Cyprus Fire 
Service) 
d) Τµήµα Φυλακών  (Prison Department)  
e) Κεντρική  Υπηρεσία  Πληροφοριών  ( Central Information Service)  
20. a) Υπουργείο  Εµπορίου , Βιοµηχανίας  και Τουρισ µού (Ministry of Commerce, 
Industry and Tourism) 
b) Υπηρεσία  Εποπτείας  και Ανάπτυξης  Συνεργατικών  Εταιρειών  (Cooperative 
Societies΄ Supervision and Development Authority)  
c) Τµήµα Εφόρου  Εταιρειών  και Επίση µου Παραλήπτη  (Department of Registrar of 
Companies and Official Receiver) 
21. a) Υπουργείο  Εργασίας  και Κοινωνικών  Ασφαλίσεων  (Ministry of Labour and 
Social Insurance) 
                                                 
3 non-warlike materials contained in section 3 of appendix I of annex XI of this agreement 
 
ET 217   ET b) Τµήµα Εργασίας  (Department of Labour) 
c) Τµήµα Κοινωνικών  Ασφαλίσεων  (Department of Social Insurance) 
d) Τµήµα Υπηρεσιών  Κοινωνικής  Ευηµερίας  (Department of Social Welfare 
Services) 
e) Κέντρο  Παραγωγικότητας  Κύπρου  (Productivity Centre Cyprus) 
f) Ανώτερο  Ξενοδοχειακό  Ινστιτούτο  Κύπρου  (Higher Hotel Institute Cyprus) 
g) Ανώτερο  Τεχνολογικό  Ινστιτούτο  (Higher Τechnical Institute) Τµήµα 
Επιθεώρησης  Εργασίας  (Department of Labour Inspection) 
h) Υπηρεσία  Βιοµηχανικών  Σχέσεων  (Industrial Relations Service)  
22. a) Υπουργείο  Εσωτερικών  (Ministry of the Interior) 
b) Επαρχιακές  ∆ιοικήσεις  (District Administrations) 
c) Τµήµα Πολεοδο µίας και Οικήσεως  (Town Planning and Housing Department) 
d) Τµήµα Αρχείου  Πληθυσ µού και Μεταναστεύσεως  (Civil Registry and Migration 
Department) 
e) Τµήµα Κτηµατολογίου  και Χωρο µετρίας  (Department of Lands and Surveys) 
f) Γραφείο  Τύπου  και Πληροφοριών  (Press and Information Office) 
g) Πολιτική  Άµυνα (Civil Defence) 
h) Κυπριακό  Πρακτορείο  Ειδήσεων  (Cyprus News Agency)  
i) Ταµείο Θήρας  (Game Fund)  
j) Υπηρεσία  Μέρι µνας και Αποκαταστάσεων  Εκτοπισθέντων  (Service for the care 
and rehabilitation of displaced persons)  
23. Υπουργείο  Εξωτερικών  (Ministry of Foreign Affairs) 
24. a) Υπουργείο  Οικονο µικών  (Ministry of Finance) 
b) Τελωνεία  (Customs and Excise) 
c) Τµήµα Εσωτερικών  Προσόδων  (Department of Inland Revenue) 
d) Στατιστική  Υπηρεσία  (Statistical Service) 
e) Τµήµα Κρατικών  Αγορών  και Προµηθειών  (Department of Government 
Purchasing and Supply) 
 
ET 218   ET f) Τµήµα ∆ηµόσιας  ∆ιοίκησης  και Προσωπικού  (Public Administration and 
Personnel Department) 
g) Κυβερνητικό  Τυπογραφείο  (Government Printing Office) 
h) Τµήµα Υπηρεσιών  Πληροφορικής  (Department of Information Technology 
Services) 
25. Υπουργείο  Παιδείας  και Πολιτισ µού (Ministry of Εducation and Culture) 
26. a) Υπουργείο  Συγκοινωνιών  και Έργων  (Ministry of Communications and 
Works) 
b) Τµήµα ∆ηµοσίων  Έργων  (Department of Public Works) 
c) Τµήµα Αρχαιοτήτων  (Department of Antiquities) 
d) Τµήµα Πολιτικής  Αεροπορίας  (Department of Civil Aviation) 
e) Τµήµα Εµπορικής  Ναυτιλίας  (Department of Merchant Shipping) 
f) Τµήµα Ταχυδρο µικών  Υπηρεσιών  (Postal Services  Department ) 
g) Τµήµα Οδικών  Μεταφορών  (Department of Road Transport) 
h) Τµήµα Ηλεκτρο µηχανολογικών  Υπηρεσιών  (Department of Electrical and 
Mechanical Services) 
i) Τµήµα Ηλεκτρονικών  Επικοινωνιών  (Department of Electronic 
Telecommunications)  
27. a) Υπουργείο  Υγείας  (Ministry of Health) 
b) Φαρµακευτικές  Υπηρεσίες  (Pharmaceutical Services) 
c) Γενικό  Χηµείο (General Laboratory) 
d) Ιατρικές  Υπηρεσίες  και Υπηρεσίες  ∆ηµόσιας  Υγείας  (Medical and Public Health 
Services) 
e) Οδοντιατρικές  Υπηρεσίες  (Dental Services) 
f) Υπηρεσίες  Ψυχικής  Υγείας  (Mental Health Services) 
LÄTI 
1. Valsts prezidenta kanceleja (Cha ncellery of the State President) 
2. Saeimas kanceleja (Chancel lery of the Parliament) 
 
ET 219   ET 3. Aizsardz ības ministrija un t ās pakļautībā un pārraudzībā esošās iestādes (Ministry of 
Defence and institutions subordinate  to it and under its supervision)4 
4. Ārlietu ministrija un t ās pakļautībā un pārraudzībā esošās iestādes (Ministry of Foreign 
Affairs and institutions subordinate to it and under its supervision) 
5. Ekonomikas ministrija un t ās pakļautībā un pārraudzībā esošās iestādes (Ministry of 
Economics and institutions subordinate  to it and under its supervision) 
6. Finanšu ministrija un t ās pakļautībā un pārraudzībā esošās iestādes (Ministry of Finance 
and institutions subordinate to  it and under its supervision) 
7. Iekšlietu mi nistrija un t ās pakļautībā un pārraudzībā esošās iestādes (Ministry of the 
Interior and institutions subordinate  to it and under its supervision) 
8. Izglītības un zin ātnes ministrija un t ās pakļautībā un pārraudzībā esošās iestādes (Ministry 
of Education and Science and institutions subordinate to it and under its supervision) 
9. Kultūras ministrija un t ās pakļautībā un pārraudzībā esošās iestādes (Ministry of Culture 
and institutions subordinate to  it and under its supervision) 
10. Labkl ājības ministrija un t ās pakļautībā un pārraudzībā esošās iestādes (Ministry of 
Welfare and institutions subordinate  to it and under its supervision) 
11. Reģionālās attīstības un pašvald ību lietu ministrija un t ās pakļautībā un pārraudzībā esošās 
iestādes (Ministry of Regional Development and local governments and institutions 
subordinate to it and und er its supervision) 
12. Satiksmes ministrija un t ās pakļautībā un pārraudzībā esošās iestādes (Ministry of 
Transport and institutions subordinate  to it and under its supervision) 
13. Tieslietu ministrija un t ās pakļautībā un pārraudzībā esošās iestādes (Ministry of Justice 
and institutions subordinate to  it and under its supervision) 
14. Vesel ības ministrija un t ās pakļautībā un pārraudzībā esošās iestādes (Ministry of Health 
and institutions subordinate to  it and under its supervision) 
15. Vides ministrija un t ās pakļautībā un pārraudzībā esošās iestādes (Ministry of 
Environment and institutions subordina te to it and under its supervision) 
16. Zemkop ības ministrija un t ās pārraudzībā esošās iestādes (Ministry of Agriculture and 
institutions under its supervision) 
17. Īpašu uzdevumu ministrs b ērnu un ģimenes liet ās un tā pakļautībā un pārraudzībā esošās 
iestādes (Minister for Special Assignments for Children and Family Affairs and 
institutions subordinate to it and under its supervision) 
                                                 
4 non-warlike materials contained in section 3 of appendix I of annex XI of the agreement  
 
ET 220   ET 18. Īpašu uzdevumu ministrs sabiedr ības integr ācijas lietās un tā pakļautībā un pārraudzībā 
esošās iestādes (Minister for Special Assignme nts for Integration Affairs and 
institutions subordinate to it and under its supervision) 
19. Augst ākās izglītības padome (Council of Higher Education) 
20. Eiropas lietu birojs  (European Affairs Bureau) 
21. Valsts kanceleja un t ās pakļautībā un pārraudzībā esošās iestādes (State Chancellery and 
institutions subordinate to it and under its supervision) 
22. Centrālā vēlēšanu komisija (Central  Election Commission) 
23. Finansu un kapit āla tirgus komisija (Financial and Capital Market Commission) 
24. Latvijas Banka (Bank of Latvia) 
25. Nacion ālie bruņotie spēki (National Armed Forces) 
26. Nacion ālā radio un telev īzijas padome (National Broadcasting Council) 
27. Sabiedrisko pakalpojumu regul ēšanas komisija (Public Utilities Commission) 
28. Satversmes aizsardz ības birojs (Constitution Defence Bureau) 
29. Valsts cilv ēktiesību birojs (State Human Rights Bureau) 
30. Valsts kontrole (State Audit Office) 31. Satversmes tiesa (Constitutional Court) 32. Augst ākā tiesa (Supreme Court) 
33. Prokurat ūra un tās pārraudzībā esošās iestādes (Prosecutor's Office and institutions under 
its supervision) 
LEEDU 
1. Prezidento kanceliarija (Chancellery  of the Office of the President) 
2. Seimo kanceliarija (Chancellery of the Seimas (Parliament)) 3. Konstitucinis Teismas (The Constitutional Court) 4. Vyriausyb ės kanceliarija (Chancelle ry of the Government) 
5. Aplinkos ministerija ir įstaigos prie ministerijos (Ministry of Environment and institutions 
under the Ministry) 
6. Finansų ministerija ir įstaigos prie ministerijos (Ministr y of Finance and institutions under 
the Ministry) 
 
ET 221   ET 7. Krašto apsaugos ministerija ir įstaigos prie ministerijos (Min istry of National Defence and 
institutions under the Ministry)5 
8. Kultūros ministerija ir įstaigos prie ministerijos (Ministr y of Culture and institutions under 
the Ministry) 
9. Socialin ės apsaugos ir darbo ministerija ir įstaigos prie ministerijo s (Ministry of Social 
Security and Labour and inst itutions under the Ministry) 
10. Susisiekimo ministerija ir įstaigos prie ministerijos (Ministry of Transport and 
Communications and institutions under the Ministry) 
11. Sveikatos apsaugos ministerija ir įstaigos prie ministerijos (Ministry of Health and 
institutions under the Ministry) 
12. Švietimo ir mokslo ministerija ir įstaigos prie ministerijos (M inistry of Education and 
Science and institutions under the Ministry) 
13. Teisingumo ministerija ir įstaigos prie ministerijos (Ministry of Justice and institutions 
under the Ministry) 
14. Ūkio ministerija ir įstaigos prie ministerijos (Ministr y of Economy and institutions under 
the Ministry) 
15. Užsienio reikal ų ministerija ir įstaigos prie ministerijos (Ministry of Foreign Affairs and 
institutions under the Ministry) 
16. Vidaus reikal ų ministerija ir įstaigos prie ministerijos (Ministry of Internal Affairs and 
institutions under the Ministry) 
17. Žemės ūkio ministerija ir įstaigos prie ministerijos (Ministry of Agriculture and 
institutions under the Ministry) 
18. Nacionalin ė teismų administracija (National Courts Administration)  
19. Lietuvos kariuomen ė ir jos padaliniai (Lithuanian Ar med Forces and structure thereof)6 
20. Generalin ė prokuratūra (The General Public Prosecutor’s Office) 
21. Valstyb ės kontrolė (State Control) 
22. Lietuvos bankas (Bank of Lithuania) 23. Speciali ųjų tyrimų tarnyba (Special I nvestigation Service) 
24. Konkurencijos taryba (Competition Council) 
                                                
 
5 non-warlike materials contained in section 3 of appendix I of annex XI of the agreement 
6 non-warlike materials contained in section 3 of appendix I of annex XI of the agreement 
 
ET 222   ET 25. Lietuvos gyventoj ų genocido ir rezistencijos tyrimo centras (Genocide and Resistance 
Research Centre of Lithuania) 
26. Nacionalin ė sveikatos taryba (Na tional Health Council) 
27. Moter ų ir vyrų lygių galimybi ų kontrolieriaus tarnyba (Offic e of the Equal Opportunities 
Ombudsman) 
28. Vaiko teisi ų apsaugos kontrolieriaus įstaiga (Children's Rights Ombudsmen Institution) 
29. Seimo kontrolieri ų įstaiga (Ombudsman Office of the Seimas) 
30. Valstybin ė lietuvių kalbos komisija (State Commission of the Lithuanian Language) 
31. Valstybin ė paminklosaugos komisija (State Commi ssion for Cultural Heritage Protection) 
32. Vertybini ų popierių komisija (Lithuanian Security Commission) 
33. Vyriausioji rinkim ų komisija (Central Electoral Committee) 
34. Vyriausioji tarnybin ės etikos komisija (Chief Comm ission of Official Ethics) 
35. Etninės kultūros globos taryba (Council for th e Protection of Ethnic Culture) 
36. Žurnalist ų etikos inspektoriaus tarnyba (Office of  the Inspector of Journalists' Ethics) 
37. Valstyb ės saugumo departamentas (State Security Department) 
38. Valstybin ė kainų ir energetikos kontrol ės komisija (National Control Commission for 
Prices and Energy) 
39. Vyriausioji administracini ų ginčų komisija (Chief Administ rative Disputes Commission) 
40. Mokestini ų ginčų komisija (Commission on Tax Disputes) 
41. Valstybin ė lošimų priežiūros komisija (State Gambli ng Supervisory Commission) 
42. Lietuvos archyv ų departamentas (Lithuanian Archives Department) 
43. Europos teis ės departamentas (European Law Department) 
44. Lietuvos mokslo taryba (The L ithuanian Council of Science) 
45. Ginkl ų fondas (Weaponry Fund) 
46. Lietuvos valstybinis mokslo ir studij ų fondas (Lithuanian Stat e Science and Studies 
Foundation) 
47. Informacin ės visuomen ės plėtros komitetas (Information Society Development 
Committee) 
 
ET 223   ET 48. Kūno kultūros ir sporto departamentas (Lithuanian State Department of Physical Culture 
and Sport) 
49. Ryšių reguliavimo tarnyba (Lithuania n Telecommunications Regulator) 
50. Statistikos departamentas (Department of Statistics) 
51. Tautini ų mažumų ir išeivijos departamentas (Department of National Minorities and 
Lithuanians Living Abroad) 
52. Valstybin ė atominės energetikos saugos inspekcija (Sta te Nuclear Safety Inspectorate) 
53. Valstybin ė duomenų apsaugos inspekcija (State Data Protection Inspectorate) 
54. Valstybin ė maisto ir veterinarijos tarnyba (S tate Food and Veterinary Service) 
55. Valstybin ė ligonių kasa (State Patients’ Fund) 
56. Valstybin ė tabako ir alkoholio kontrol ės tarnyba (State Tobacco and Alcohol Control 
Service) 
57. Viešųjų pirkimų tarnyba (Public Procurement Office) 
58. Lietuvos Aukš čiausiasis Teismas (The Supreme Court of Lithuania) 
59. Lietuvos apeliacinis teismas (The Court of Appeal of Lithuania) 
60. Lietuvos vyriausiasis administracinis teis mas (The Supreme Admi nistrative Court of 
Lithuania) 
61. Apygard ų teismai (County Courts of Lithuania) 
62. Apygard ų administraciniai teismai (County Ad ministrative Courts of Lithuania) 
63. Apylinki ų teismai (District Courts of Lithuania). 
UNGARI 
1. Belügyminisztérium (Min istry of the Interior) 
2. Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisz térium (Ministry of Health, Social and 
Family Affairs) 
3. Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Minisztérium (Minis try of Employment Policy and 
Labour Affairs) 
4. Földm űvelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium (Ministry of Agriculture and Rural 
Development) 
5. Gazdasági és Közlekedési Minisztérium  (Ministry of Economy and Transport) 
 
ET 224   ET 6. Gyermek-, Ifjúsági és Sportminisztériu m (Ministry of Children, Youth and Sports) 
7. Honvédelmi Minisztérium (Ministry of Defence)7 8. Igazságügyi Minisztérium (Ministry of Justice) 9. Informatikai és Hírközlési Minisztérium (Ministry of Informatics and Communications) 
10. Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztéri um (Ministry of Environment and Water 
Management) 
11. Külügyminisztérium (Minis try of Foreign Affairs) 
12. Miniszterelnöki Hivatal (Prime Minister's Office) 
13. Nemzeti Kulturális Örökség Minisztéri uma (Ministry of Cultural Heritage) 
14. Oktatási Minisztérium (Ministry of Education) 
15. Pénzügyminisztérium (Ministry of Finance) 16. Központi Szolgáltatási F őigazgatóság (Central Services Directorate)  
MALTA 
1. Uffiċċju tal-President (Office of the President) 
2. Uffiċċju ta’ l-Iskrivan tal-Kamra tad-Deputati (Office of the Clerk to the House of 
Representatives) 
3. Uffiċċju tal-Prim Ministru (Office of the Prime Minister)8 
4. Ministeru g ħall-Politika So ċjali (Ministry for Social Policy) 
5. Ministeru ta’ l-Edukazzjoni (Ministry of Education) 
6. Ministeru tal-Finanz i u l-Affarijiet Ekonomi ċi (Ministry of Finance and Economic Affairs) 
7. Ministeru tar-Ri żorsi u l-Infrastruttura (Ministry for Resources and Infrastructure) 
8. Ministeru tat-Turi żmu (Ministry for Tourism) 
9. Ministeru g ħat-Trasport u Komunikazzjoni (Ministry for Transport and Communications) 
10. Ministeru tal- Ġustizzja u l-Intern (Ministry for Justice and Home Affairs) 
11. Ministeru g ħall-Affarijiet Rurali u l-Ambjent (Ministry for Rural Affairs and the 
Environment) 
                                                
 
7 non-warlike materials contained in section 3 of appendix I of annex XI of the agreement 
8 Procurement of the armed forces of Malta : non-warlike materials contained in section 3 of appendix I 
of annex XI of the agreement 
 
ET 225   ET 12. Ministeru g ħal Għawdex (Ministry for Gozo) 
13. Ministeru tas-Sa ħħa (Ministry of Health) 
14. Ministeru ta’ l-Affarijiet Barranin (Ministry of Foreign Affairs) 15. Ministeru g ħat-Teknolo ġija ta’ l-Informazzjoni u Investim ent (Ministry for Information 
Technology and Investment) 
16. Ministeru g ħaż-Żgħażagħ u l-Kultura (Ministry for Youth and the Arts) 
POOLA 
1. Kancelaria Prezydenta RP (Chancellery of  the President of th e Republic of Poland) 
2. Kancelaria Sejmu RP (Chancellery of the Sejm) 
3. Kancelaria Senatu RP (Chancellery of the Senate) 
4. Sąd Najwyższy (Supreme Court) 
5. Naczelny S ąd Administracyjny (Suprem e Administrative Court) 
6. Trybuna ł Konstytucyjny (Cons titutional Court) 
7. Najwyższa Izba Kontroli (Suprem e Chamber of Control) 
8. Biuro Rzecznika Praw Obywatel skich (Office of the Ombudsman) 
9. Krajowa Rada Radiofonii i Telewiz ji (National Broadcasting Council) 
10. Generalny Inspektor Ochrony Danych Osobowyc h (Inspector General for the Protection 
of Personal Data) 
11. Państwowa Komisja Wyborcza (Sta te Election Commission) 
12. Krajowe Biuro Wyborcze (N ational Election Office) 
13. Państwowa Inspekcja Pracy (National Labour Inspectorate) 
14. Biuro Rzecznika Praw Dziecka (Office of the Children’s Rigths Ombudsman) 
15. Kancelaria Prezesa Rady Ministró w (Prime Minister’s Chancellery) 
16. Ministerstwo Finansów (Ministry of Finance) 
17. Ministerstwo Gospodarki Pracy i Polityki Spo łecznej (Ministry of Economy, Labour and 
Social Policy) 
18. Ministerstwo Kultury (Ministry of Culture) 19. Ministerstwo Nauki i Informatyzacji (Min istry of Science and Informatisation) 
 
ET 226   ET 20. Ministerstwo Obrony Narodowej (Ministry of National Defence)9 
21. Ministerstwo Rolnictwa i Rozwoju Wsi (Minis try of Agriculture and Rural Development) 
22. Ministerstwo Skarbu Pa ństwa (Ministry of the State Treasury) 
23. Ministerstwo Sprawiedliwo ści (Ministry of Justice) 
24. Ministerstwo Infrastruktury (Ministry of In frastructure) 
25. Ministerstwo Środowiska (Ministry of Environment) 
26. Ministerstwo Spraw Wewn ętrznych i Administracji (Ministry of Internal Affairs and 
Administration) 
27. Ministerstwo Spraw Zagranicznyc h (Ministry of Foreign Affairs) 
28. Ministerstwo Zdrowia (Ministry of Health) 
29. Ministerstwo Edukacji Narodowej i Sportu (Ministry of National Education and Sport) 
30. Urząd Komitetu Integracji Europejskiej (Office of the Committee for European 
Integration) 
31. Rządowe Centrum Studiów Strategicznych (Gove rnment Centre for Strategic Studies) 
32. Agencja Restrukturyzacji i Modernizacji Rolnictwa (Age ncy for Restructuring and 
Modernisation of Agriculture) 
33. Agencja Rynku Rolnego (Agriculture Market Agency) 34. Agencja W łasności Rolnej Skarbu Pa ństwa (State Treasury Agri cultural Property Agency) 
35. Narodowy Fundusz Zdrowia (National Health Fund) 36. Polska Akademia Nauk (Polish Academy of Science) 37. Polskie Centrum Akredytacji (Polish Acreditation Centre) 
38. Polski Komitet Normalizacyjny (Polish Committee for Standardisation) 39. Rządowe Centrum Legislacji (Government Legislation Centre) 
40. Zakład Ubezpiecze ń Społecznych (Social Insurance Office) 
41. Komisja Nadzoru Ubezpiecze ń i Funduszy Emerytalnych (Insurance and Pension Funds 
Supervisiory Commission) 
42. Komisja Papierów Warto ściowych i Gie łd (Polish Securities and Exchange Commission) 
                                                
 
9 non-warlike materials contained in section 3 of appendix I of annex XI of the agreement 
 
ET 227   ET 43. Główny Urz ąd Miar (Main Office of Measures) 
44. Urząd Patentowy Rzeczpospolitej Polskiej (Pat ent Office of the Republic of Poland) 
45. Urząd Regulacji Energetyki (The Energy Regulatory Authority of Poland) 
46. Urząd do Spraw Kombatantów i Osób Represj onowanych (Office for Mi litary Veterans 
and Victims of Repression) 
47. Generalna Dyrekcja Dróg Krajowych i Autost rad (The General Directorate of National 
Roads and Motorways) 
48. Urząd Transportu Kolejowego (Office for Railroad Transport) 
49. Urząd Głównego Inspektora Transportu Drogowego (Office of the Main Inspector of 
Road Transport) 
50. Główny Urz ąd Geodezji i Kartografii (The Main Office of Geodesy and Cartography) 
51. Główny Urz ąd Nadzoru Budowlanego (The Main O ffice for Construction Supervision) 
52. Urząd Lotnictwa Cywilnego (The Ma in Office for Civil Aviation) 
53. Urząd Regulacji Telekomunikacji i Poczty (Office for Telecommunication Regulation and 
Post) 
54. Naczelna Dyrekcja Archiwów Pa ństowych (The Main Directorate for National Archives) 
55. Kasa Rolniczego Ubezpieczenia Spo łecznego (Farmers Social Security Fund) 
56. Główny Inspektorat Inspekcji Ochrony Ro ślin i Nasiennictwa (The Main Inspectorate for 
the Inspection of Plant and Seeds Protection) 
57. Główny Inspektorat Jako ści Handlowej Artyku łów Rolno-Spo żywczych (The Main 
Inspectorate of Commercial Qu ality of Agri-Food Products) 
58. Główny Inspektorat Weterynarii (The Main Veterinary Inspectorate) 
59. Komenda G łówna Państwowej Stra ży Pożarnej (The Chief Comm and of the National 
Fire-guard) 
60. Komenda G łówna Policy (The Chief Police Command) 
61. Komenda G łówna Stra ży Granicznej (The Chief Boarder Guards Command) 
62. Urząd do Spraw Repatriacji i Cudzoziemców (O ffice for Repatriation and Foreigners) 
63. Urząd Zamówie ń Publicznych (Public Procurement Office) 
64. Wyższy Urząd Górniczy (Main Mining Office) 
 
ET 228   ET 65. Główny Inspektorat Ochrony Środowiska (The Main Inspectorate for Environment 
Protection) 
66. Państwowa Agencja Atomistyki (State Atomic Agency) 
67. Główny Inspektorat Farmaceutyczny (Main Pharmaceutical Inspectorate) 
68. Główny Inspektorat Sanitarny (M ain Sanitary Inspectorate) 
69. Agencja Bezpiecze ństwa Wewn ętrznego (Internal Security Agency) 
70. Agencja Wywiadu (Forei gn Intelligence Agency) 
Główny Urz ąd Statystyczny (Main Statistical Office) 
71. Urząd Ochrony Konkurencji i Konsumentów (O ffice for Competition and Consumer 
Protection) 
72. Urząd Służby Cywilnej (Civil Service Office) 
73. Instytut Pami ęci Narodowej – Komisja Ścigania Zbrodni Przeci wko Narodowi Polskiemu 
(National Remembrance Institute – Comm ission for the Prosecution of Crimes 
Against the Polish Nation) 
74. Państwowa Agencja Inwestycji Zagranicznyc h (State Foreign Investment Agency) 
75. Polska Konfederacja Sportu (P olish Confederation of Sport) 
76. Narodowy Bank Polski (National Bank of Poland) 77. Narodowy Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej (The National Fund for 
Environmental Protection and Water Management) 
78. Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepe łnosprawnych (State Fund for the 
Rehabilitation of the Disabled 
79. Polskie Centrum Bada ń i Certyfikacji (Polish Centre for Testing and Certification) 
80. Agencja Mienia Wojskowego (Agency for Military Property)
10 
SLOVEENIA 
1. Predsednik Republike Slovenije (Presi dent of the Republic of Slovenia) 
2. Državni zbor (The National Assembly) 3. Državni svet (The National Council) 4. Varuh človekovih pravic (The Ombudsman) 
                                                
 
10 non-warlike materials contained in section 3 of appendix I of annex XI of the agreement 
 
ET 229   ET 5. Ustavno sodiš če (The Constitutional Court) 
6. Računsko sodiš če (The Court of Audits) 
7. Državna revizijska komisja (T he National Review Commission) 
8. Slovenska akademija znanosti in umetnosti (T he Slovenian Academy of Science and Art) 
9. Vladne službe (The Government Services) 10. Ministrstvo za finance (Ministry of Finance) 
11. Ministrstvo za notranje zadeve (M inistry of Internal Affairs) 
12. Ministrstvo za zunanje zadeve (M inistry of Foreign Affairs) 
13. Ministrstvo za obrambo (Ministry of Defence)11 
14. Ministrstvo za pravosodje (Ministry of Justice) 
15. Ministrstvo za gospodarstvo (Ministry of the Economy) 
16. Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in pr ehrano (Ministry of Agriculture, Forestry and 
Food) 
17. Ministrstvo za promet (Ministry of Transport) 18. Ministrstvo za okolje, prostor in energijo (M inistry of Environment, Spatial Planning and 
Energy) 
19. Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve (Ministry of Labour, Family and Social 
Affairs) 
20. Ministrstvo za zdravje (Ministry of Health) 
21. Ministrstvo za informacijsko družbo (M inistry of Information Society) 
22. Ministrstvo za šolstvo, znanos t in šport (Ministry of E ducation, Science and Sport) 
23. Ministrstvo za kulturo (Ministry of Culture) 
24. Vrhovno sodiš če Republike Slovenije (The Supreme Court of the Republic of Slovenia) 
25. Višja sodiš ča (Higher Courts) 
26. Okrožna sodiš ča (District Courts) 
27. Okrajna sodiš ča (County Courts) 
                                                
 
11 non-warlike materials contained in section 3 of appendix I of annex XI of the agreement 
 
ET 230   ET 28. Vrhovno tožilstvo Republike Slovenije (The Supreme Prosecutor of the Republic of 
Slovenia) 
29. Okrožna državna tožilstva (D istricts' State Prosecutors) 
30. Družbeni pravobranilec Republike Slovenije  (Social Attorney of the Republic of 
Slovenia) 
31. Državno pravobranilstvo Republike Slovenije (National Attorney of the Republic of 
Slovenia) 
32. Upravno sodiš če Republike Slovenije (Administrative Court of the Republic of Slovenia) 
33. Senat za prekrške Republike Slovenije (Sen at of Minor Offenses of the Republic of 
Slovenia) 
34. Višje delovno in socialno sodiš če v Ljubljani (Higher Lab our and Social Court) 
35. Delovna sodiš ča (Labour Courts) 
36. Sodniki za prekrške (J udges of Minor Offenses) 
27. Upravne enote (Local Administration Units) 
SLOVAKKIA 
1. Kancelária Prezidenta Slovens kej republiky (The Office of the President of the Slovak 
Republic) 
2. Národná rada Slovenskej republiky (N ational Council of the Slovak Republic) 
3. Úrad vlády Slovenskej republiky (The Office of the Government of the Slovak Republic) 
4. Ministerstvo zahrani čných vecí Slovenskej republiky (Ministry of Foreign Affairs) 
5. Ministerstvo hospodárstva Slovenskej repub liky (Ministry of Economy of the Slovak 
Republic) 
6. Ministerstvo obrany Slovenskej republiky (M inistry of Defence of the Slovak Republic)12 
7. Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky (Minis try of the Interior of the Slovak Republic) 
8. Ministerstvo financií Slovenskej republiky (M inistry of Finance of the Slovak Republic) 
9. Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky (M inistry of Culture of the Slovak Republic) 
10. Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej repub liky (Ministry of Health of the Slovak 
Republic) 
                                                 
12 non-warlike materials contained in section 3 of appendix I of annex XI of the agreement 
 
ET 231   ET 11. Ministerstvo práce, sociálnyc h vecí a rodiny Slovenskej republiky (Ministry of Labour, 
Social Affairs and Family of the Slovak Republic) 
12. Ministerstvo školstva Slove nskej republiky (Ministry of  Education of the Slovak 
Republic) 
13. Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej re publiky (Ministry of Justice of the Slovak 
Republic) 
14. Ministerstvo životného prostred ia Slovenskej republiky (Minis try of Environment of the 
Slovak Republic) 
15. Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky (Ministr y of Agriculture of the 
Slovak Republic) 
16. Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikác ií Slovenskej repub liky (Ministry of 
Transport, Posts and Telecomm unication of the Slovak Republic) 
17. Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoj a Slovenskej republiky (Ministry of 
Construction and Regional Deve lopment of the Slovak Republic) 
18. Ústavný súd Slovenskej republiky (Constit utional Court of the Slovak Republic) 
19. Najvyšší súd Slovenskej republiky (S upreme Court of the Slovak Republic) 
20. Generálna prokuratúra Slovenskej republiky (Public Prosecution of  the Slovak Republic) 
21. Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej repub liky (Supreme Audit Office of the Slovak 
Republic) 
22. Protimonopolný úrad Slovenskej republiky (A ntimonopoly Office of the Slovak Republic) 
23. Úrad pre verejné obstarávanie (Office for Public Procurement) 24. Štatistický úrad Slovensk ej republiky (Statistical O ffice of the Slovak Republic) 
25. Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovens kej republiky (Office of the Land Register of 
the Slovak Republic) 
26. Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúš obníctvo Slovenskej republiky (Office of 
Standards, Metrology and Tes ting of the Slovak Republic) 
27. Telekomunika čný úrad Slovenskej re publiky (Telecommunications  Office of the Slovak 
Republic) 
28. Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky (Industrial Property Office of the 
Slovak Republic) 
29. Úrad pre finan čný trh (Office for the Finance Market) 
30. Národný bezpe čnostný úrad (National Security Office) 
 
ET 232   ET 31. Poštový úrad (Post Office) 
32. Úrad na ochranu osobných údajov (O ffice for Personal Data Protection) 
33. Kancelária verejného ochrancu práv (Ombudsman's Office) 
 
ET 233   ET  
2. liide 
Keskastme üksused ja avalik-õiguslikud asutused 
Käesoleva jaotise sätete kohast e hangetega tegelevad üksused 
AVALIK-ÕIGUSLIKE ASUTUSTE LOETELU JA KATEGOORIAD 
XVI. TŠEHHI VABARIIK: 
– Fond národního majetku (National Property Fund) 
– Pozemkový fond (Land Fund) – and other state funds – Česká národní banka (Czech National Bank) 
– Česká televize (Czech Television) 
– Český rozhlas (Czech Radio) 
– Rada pro rozhlasové a televizní vysílá ní (The Council for Radio and Television 
Broadcasting) 
– Česká konsolida ční agentura (Czech Consolidation Agency) 
– Health insurance agencies – Universities  and other legal entities es tablished by a special Act whic h for their operation and in 
compliance with budget regu lations use money from the state budget, state funds, 
contributions of international institutions, district authority budget, or budgets of self-governing territo rial divisions. 
XVII. EESTI: 
Bodies:  
– Eesti Kunstiakadeemia (Estonian Academy of Arts) 
– Eesti Liikluskindlustuse Fond (Est onian Traffic Insurance Foundation) 
– Eesti Muusikaakadeemia (Estonian Academy of Music)  
– Eesti Põllumajandusülikool (Eston ian Agricultural University) 
 
ET 234   ET – Eesti Raadio (Estonian Radio) 
– Eesti Teaduste Akadeemia (Estonian Academy of Sciences) 
– Eesti Televisioon (Estonian Television) 
– Hoiuste Tagamise Fond (Deposit Guarantee Fund) 
– Hüvitusfond (Compensation Fund) 
– Kaitseliidu Peastaap (The De fence League Headquarters) 
– Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituut (National Institute of Chemical Physics 
and Biophysics) 
– Keskhaigekassa (Central Health Insurance Fund) 
– Kultuurkapital (Cultural Endowment of Estonia) 
– Notarite Koda (The Chamber of Notaries) 
– Rahvusooper Estonia (Estonian National Opera) 
– Rahvusraamatukogu (National Library of Estonia) 
– Tallinna Pedagoogikaülikool (Tallinn Pedagogical University) 
– Tallinna Tehnikaülikool (Tal linn Technical University) 
– Tartu Ülikool (University of Tartu) 
Categories:  
– Other legal persons governed by public law whose public works contracts are subject 
to State control 
XVIII. KÜPROS: 
– Αρχή  Ανάπτυξης  Ανθρώπινου  ∆υνα µικού Κύπρου  (Human Resource Development 
Authority)  
– Αρχή  Κρατικών  Εκθέσεων  (Cyprus State Fair Authority)  
– Επιτροπή  Σιτηρών  Κύπρου  (Cyprus Grain Commission)  
– Επιστη µονικό  Τεχνικό  Επιµελητήριο  Κύπρου  (Scientific and Technical Chamber of 
Cyprus)  
– Θεατρικός  Οργανισ µός Κύπρου  (National Theatre of Cyprus)  
– Κυπριακός  Οργανισ µός Αθλητισ µού (Cyprus Sports Organisation)  
 
ET 235   ET – Κυπριακός  Οργανισ µός Τουρισ µού (Cyprus Tourism Organization)  
– Κυπριακός  Οργανισ µός Αναπτύξεως  Γης (Cyprus Land Development Corporation)  
– Οργανισ µός Γεωργικής  Ασφαλίσεως  (Agricultural Insura nce Organisation)  
– Οργανισ µός Κυπριακής  Γαλακτοκο µικής Βιοµηχανίας  (Cyprus Milk Industry 
Organisation)  
– Οργανισ µός Νεολαίας  Κύπρου  (Youth Board of Cyprus)  
– Οργανισ µός Χρηµατοδοτήσεως  Στέγης  (Housing Finance Corporation)  
– Συµβούλια  Αποχετεύσεων  (Sewerage Boards)  
– Συµβούλια  Σφαγείων  (Slaughterhouse Boards)  
– Σχολικές  Εφορίες  (School Boards)  
– Χρηµατιστήριο  Αξιών  Κύπρου  (Cyprus Stock Exchange)  
– Επιτροπή  Κεφαλαιαγοράς  Κύπρου  (Cyprus Securities and Exchange Commission)  
– Πανεπιστή µιο Κύπρου  (University of Cyprus) 
– Κεντρικός  Φορέας  Ισότι µης Κατανο µής Βαρών  (Central Agency for Equal 
Distribution of Burdens) 
– –Αρχή  Ραδιοτηλεόρασης  Κύπρου  – Cyprus Radio-Television Authority 
XIX. LÄTI: 
Categories:  
– Bezpeļņas organiz ācijas, kuras nodibin ājusi valsts vai pašvald ība un kuras tiek 
finansētas no valsts vai pašvald ības budžeta (Non-profit- making organisations 
established by the State or a local government and which the State budget or a local 
government budget finances) 
– Specializētie bērnu sociālās aprūpes centri (Specialised social care centres for 
children) 
– Specializētie valsts soci ālās aprūpes pansion āti (Specialised State social care homes 
for old people) 
– Specializētie valsts soci ālās aprūpes un rehabilit ācijas centri (Specialised State social 
care and rehabilitation centres) 
– Valsts bibliot ēkas (State libraries) 
– Valsts muzeji (State museums) 
 
ET 236   ET – Valsts teātri (State theatres) 
– Valsts un pašvald ību aģentūras (State and local government agencies) 
– Valsts un pašvald ību pirmsskolas izgl ītības iestādes, kuras re ģistrētas Izglītības un 
zinātnes ministrijas izgl ītības iestāžu reģistrā (State and local government pre-school 
education institutions registered in the Re gister of Education Institutions at the 
Ministry of Education and Science) 
– Valsts un pašvald ību interešu izgl ītības iestādes, kuras re ģistrētas Izglītības un 
zinātnes ministrijas izgl ītības iestāžu reģistrā (State and local government institutions 
of hobby/interest education registered in the Register of Education Institutions at the 
Ministry of Education and Science) 
– Valsts un pašvald ību profesion ālās ievirzes izgl ītības iestādes, kuras re ģistrētas 
Izglītības un zin ātnes ministrijas izgl ītības iestāžu reģistrā (State and local 
government vocational education institutions re gistered in the Register of Education 
Institutions at the Ministry  of Education and Science) 
– Valsts un pašvald ību vispārējās izglītības iestādes, kuras re ģistrētas Izglītības un 
zinātnes ministrijas izgl ītības iestāžu reģistrā (State and local government general 
education institutions registered in the Re gister of Education Institutions at the 
Ministry of Education and Science)  
– Valsts un pašvald ību pamata un vid ējās profesion ālās izglītības iestādes un koledžas, 
kuras reģistrētas Izglītības un zin ātnes ministrijas izgl ītības iestāžu reģistrā (State and 
local government basic and secondary vocational education institutions and colleges (first level higher professiona l education institutions) regist ered in the Register of 
Education Institutions at the Ministry of Education and Science) 
– Valsts un pašvald ību augstākās izglītības iestādes, kuras re ģistrētas Izglītības un 
zinātnes ministrijas izgl ītības iestāžu reģistrā (State and local government higher 
education institutions registered in the Re gister of Education Institutions at the 
Ministry of Education and Science)  
– Valsts zin ātniskās institūcijas (State scientific reasearch entities) 
– Valsts vesel ības aprūpes iestādes (State health care establishments) 
– Citi publisko ties ību subjekti, kuru darb ība nav saist īta ar komercdarb ību (Other 
bodies governed by public law not having a commercial character) 
XX. LEEDU: 
All bodies not having an industrial or commerci al character whose proc urement is subject to 
supervision by the Public Procurement Office under the Government of the Republic of 
Lithuania 
XXI. UNGARI: 
 
ET 237   ET Bodies: 
– a megyei, illet őleg a regionális fejlesztési tanács  (county and regional development 
council), az elkülönített állami pénzalap kezel ője (managing bodies of the separate 
state fund), a társadalombiztos ítás igazgatási szerve (soc ial security administration 
body) 
– a köztestület (public-law corporation) és a köztestületi költségve tési szerv (budgetary 
organ of a public-law corporation), vala mint a közalapítvány (public foundation) 
– a Magyar Távirati Iroda Részvénytársasá g (Hungarian News Agency Plc.), a 
közszolgálati m űsorszolgáltatók (public service br oadcasters), valamint azok a köz-
műsorszolgáltatók, amelyek m űködését többségében közpénzb ől finanszírozzák 
(public broadcasters financed mainly from the public budget) 
– az Állami Privatizációs és Vagyonkezel ő Részvénytársaság (Hungarian Privatization 
and State Holding Company) 
– a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársasá g (Hungarian Development Bank Plc.), 
az a gazdálkodó szervezet, melyben a Magya r Fejlesztési Bank Részvénytársaság 
ellenőrző részesedéssel rendelkezi k (business organisations  on which the Hungarian 
Development Bank Plc. exerci ses a dominant influence). 
Categories: 
– egyes központi és önkormányzati költségveté si szervek (certain budgetary organs) 
– alapítvány (foundation), társad almi szervezet (civil societ y organisations), közhasznú 
társaság (public benefit company), biztos ító egyesület (insurance association), 
víziközmű-társulat (public utility water works association) 
– business organisations established for the purpose of meeting needs in the general 
interest and controlled by pub lic entities or financed mainly from the public budget.  
XXII. MALTA: 
1. Kunsill Malti g ħall-Iżvilupp Ekonomiku u So ċjali (Malta Council for Economic and 
Social Development) 
2. Awtorità tax-Xandir (Broadcasting Authority) 3. MITTS Ltd. (Malta Information T echnology and Training Services Ltd.) 
4. Awtorità g ħas-Saħħa u s-Sigurta' fuq il-Post tax-Xog ħol (Occupational Health and 
Safety Authority) 
5. Awtorità tad-Djar (Housing Authority) 
6. Korporazzjoni g ħax-Xogħol u t-Taħrig (Employment and Training Corporation) 
 
ET 238   ET 7. Fondazzjoni g ħas-Servizzi g ħall-Ħarsien So ċjali (Foundation for Social Welfare 
Services) 
8. Sedqa 9. Appo ġġ 
10. Kummissjoni Nazzjonali Persuni b'Di żabilita` (National Commission for Persons 
with Disability) 
11. Bord tal-Koperattivi (Cooperatives Board) 12. Fondazzjoni g ħaċ-Ċentru tal-Kreativita` (Foundation fo r the Centre of Creativity) 
13. Orkestra Nazzjonali (National Orchestra) 
14. Kunsill Malti g ħax-Xjenza u Teknolo ġija (Malta Council for Science and 
Technology) 
15. Teatru Manoel (Manoel Theatre) 16. Dar il-Mediterran g ħall-Konferenzi (Mediterra nean Conference Centre) 
17. Bank Ċentrali ta' Malta (Central Bank of Malta) 
18. Awtorità g ħas-Servizzi Finanzjarji ta’ Malta (Malta Financial Services Authority) 
19. Bor ża ta' Malta (Malta Stock Exchange) 
20. Awtorità dwar il-Lotteriji u l-Log ħob (Lotteries and Gaming Authority)  
21. Awtorità ta' Malta dwar ir-Ri żorsi (Malta Resources Authority) 
22. Kunsill Konsultattiv dwar l-Industrija ta l-Bini (Building Industry Consultative 
Council) 
23. Istitut g ħall-Istudju tat-Turi żmu (Institute of Tourism Studies) 
24. Awtorità tat-Turi żmu ta' Malta (Malta Tourism Authority) 
25. Awtorità ta' Malta dwar il-Komunikazzj oni (Malta Communications Authority) 
26. Korporazzjoni Maltija g ħall-Iżvilupp (Malta Development Corporation)  
27. Istitut g ħall-Promozzjoni ta' l-Intrapri żi Żgħar (IPSE Ltd)  
28. Awtorità ta' Malta dwar l-Istanda rds (Malta Standards Authority) 
29. Awtorità ta' Malta ta' l-Istatist ika (Malta Statis tics Authority) 
30. Laboratorju Nazzjonali ta' Malta  (Malta National Laboratory)  
31. Metco Ltd 
 
ET 239   ET 32. MGI / Mimcol 
33. Maltapost plc  34. Gozo Channel Co Ltd  35. Awtorità ta' Malta dwar l-Ambjent u l-I ppjanar (Malta Environment and Planning 
Authority) 
36. Fondazzjoni g ħas-Servizzi Medi ċi (Foundation for Medi cal Services)  
37. Sptar Zammit Clapp (Zammit Clapp Hospital) 38. Ċentru Malti g ħall-Arbitra ġġ (Malta Arbitration Centre) 
39. Kunsilli Lokali (Local Councils) 
XXIII. POOLA: 
1. Uniwersytety i szko ły wyższe, wyższe szkoły pedagogiczne, ekonomiczne, rolnicze, 
artystyczne, teologiczne m.in. (Univers ities and academic schools, pedagogical, 
economics, agricultural, artistic, theological academic schools, etc.) 
– Uniwersytet w Bia łymstoku (University of Bia łystok) 
– Uniwersytet Gda ński (University of Gda ńsk) 
– Uniwersytet Śląski (University of Silesia in Katowice ) 
– Uniwersytet Jagiello ński w Krakowie (Jagiellonian University in Cracow) 
– Uniwersytet Kardyna ła Stefana Wyszy ńskiego (The Cardinal Stefan Wyszy ński 
University in Warsaw) 
– Katolicki Uniwersytet Lubelski (The Catholic University of Lublin) 
– Uniwersytet Marii Curie-Sk łodowskiej (The Maria-Curie Sk łodowska University in 
Lublin) 
– Uniwersytet Łódzki (University of Łódź) 
– Uniwersytet Opolski (University of Opole) 
– Uniwersytet im. Adama Mickiewicza (The Adam Mickiewicz University in Pozna ń) 
– Uniwersytet Miko łaja Kopernika (The Nicholas C opernicus University in Toru ń) 
– Uniwersytet Szczeci ński (University of Szczecin) 
– Uniwersytet Warmi ńsko-Mazurski w Olsztynie (Unive rsity of Warmia  and Mazury 
in Olsztyn) 
 
ET 240   ET – Uniwersytet Warszawski (University of Warsaw) 
– Uniwersytet Wroc ławski (University of Wroc ław) 
– Uniwersytet Zielonogórski (University of Zielona Góra) 
– Akademia Techniczno-Humanistyczna w Bielsku-Bia łej (Academy of Humanities 
and Technics in Bielsko Bia ła) 
– Akademia Górniczo-Hutnicza im. St. Staszica w Krakowie (The Stanis ław Staszic 
University of Mining and Metallurgy) 
– Politechnika Bia łostocka (Technical University of Bia łystok) 
– Politechnika Cz ęstochowska (Technical  University of Cz ęstochowa) 
– Politechnika Gda ńska (Technical University of Gda ńsk) 
– Politechnika Koszali ńska (Technical University of Koszalin) 
– Politechnika Krakowska (Technical University of Cracow) 
– Politechnika Lubelska (Technical University of Lublin) 
– Politechnika Łódzka (Technical University of Łódź) 
– Politechnika Opolska (Technical University of Opole) 
– Politechnika Pozna ńska (Technical University of Pozna ń) 
– Politechnika Radomska im. Kazimierza Pu łaskiego (The Kazimierz Pu ławski 
Technical University in Radom) 
– Politechnika Rzeszowska im. Ignacego Łukasiewicza (The Ignacy Łukasiewicz 
Technical University in Rzeszów) 
– Politechnika Szczeci ńska (Technical University of Szczecin) 
– Politechnika Śląska (Technical University of Silesia in Gliwice) 
– Politechnika Świętokrzyska (Technical University of Świętokrzyskie in Kielce) 
– Politechnika Warszawska (Techni cal University of Warsaw) 
– Politechnika Wroc ławska (Technical Univer sity of Wroclaw) 
– Akademia Morska w Gdyni (Gdynia Maritime University) 
– Wyższa Szkoła Morska w Szczecinie (Marit ime University Szczecin) 
– Akademia Ekonomiczna im. Karola Adam ieckiego w Katowicach (The Karol 
Adamiecki University of Economics in Katowice) 
 
ET 241   ET – Akademia Ekonomiczna w Krakowie (Uni versity of Economics in Kraków) 
– Akademia Ekonomiczna w Poznaniu (U niversity of Economics in Pozna ń) 
– Szkoła Główna Handlowa (Warsaw School of Economics) 
– Akademia Ekonomiczna im.Oskara Langego we Wroc ławiu (The Oscar Lange 
University of Economics in Wroc ław) 
– Akademia Bydgoska im. Kazimierza Wielkie go (The Kazimierz Wielki University 
of Economics in Bydgoszcz) 
– Akademia Pedagogiczna im. KEN w Krakowie  ( Pedagogical University in Cracow) 
– Akademia Pedagogiki Specjalnej im. Marii Grzegorzewskiej (The Maria 
Grzegorzewska University of Special Pedagogy in Warsaw) 
– Akademia Podlaska w Siedlcach (Podlaska Academy in Siedlce) 
– Akademia Świętokrzyska im. Jana Kochanowskiego w Kielcach (The Jan 
Kochanowski Swi ętokrzyska Academy in Kielce) 
– Pomorska Akademia Pedagogiczna w S łupsku (Pomeranian Pedagogical Academy in 
Slupsk) 
– Wyższa Szko ła Filozoficzno-Pedagogiczna "Ignatianum" w Krakowie (School of 
Philosophy and Pedagogy "Ignatianum" in Cracow) 
– Wyższa Szkoła Pedagogiczna im.Tadeusza Kotarbi ńskiego w Zielonej Górze (The 
Tadeusz Kotarbi ński Pedagogy School in Zielona Góra) 
– Wyższa Szkoła Pedagogiczna w Cz ęstochowie (Pedagogy School in Cz ęstochowa) 
– Wyższa Szkoła Pedagogiczna w Rzeszowie (Pedagogy School in Rzeszów) 
– Akademia Techniczno-Rolnicza im. J. J. Śniadeckich w Bydgoszczy (The 
J.J. Śniadeckich Technical and Agricultural Academy in Bydgoszcz) 
– Akademia Rolnicza im.Hugona Ko łłątaja w Krakowie (The Hugo Ko łłątaj 
Agricultural University in Cracow) 
– Akademia Rolnicza w Lublinie (Agricultural University of Lublin) 
– Akademia Rolnicza im. Augusta Cieszkowskiego w Poznaniu (The August 
Cieszkowski Agricultural University in Pozna ń) 
– Akademia Rolnicza w Szczecinie (Agr icultural University of Szczecin) 
– Szkoła Główna Gospodarstwa Wiejskiego w Warszawie (Warsaw Agricultural 
University) 
– Akademia Rolnicza we Wroc ławiu (Agricultural University of Wroc ław) 
 
ET 242   ET – Akademia Medyczna w Bia łymstoku (Medical Academy of Bia łystok) 
– Akademia Medyczna im. Ludwika Rydygiera w Bydgoszczy (The Ludwik Rydygier 
Medical Academy in Bydgoszcz) 
– Akademia Medyczna w Gda ńsku (Medical Academy of Gda ńsk) 
– Śląska Akademia Medyczna w Katowicach (Medical Academy of Silesia in 
Katowice) 
– Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiello ńskiego w Krakowie (The Collegium 
Medicum Jagiellonian University in Cracow) 
– Akademia Medyczna w Lublinie (Medical Academy of Lublin) 
– Akademia Medyczna w Łodzi (Medical Academy of Łódź) 
– Akademia Medyczna im. Karola Marci nkowskiego w Poznaniu (The Karol 
Marcinkowski Medical Academy in Pozna ń) 
– Pomorska Akademia Medyczna w Szczecinie (Pomeranian Academy of Medicine in 
Szczecin) 
– Akademia Medyczna w Warszawie (Medical Academy of Warsaw) 
– Akademia Medyczna im. Piastów Śląskich we Wroc ławiu (The Piastów Sl ąskich 
Medical Academy in Wroclaw) 
– Centrum Medyczne Kszta łcenia Podyplomowego (Medical Centre for Post-graduate 
Training) 
– Chrześcijańska Akademia Teologiczna w Wars zawie (Christian Theological 
Academy in Warsaw) 
– Papieski Wydzia ł Teologiczny w Poznaniu (Pope's Theological Department in 
Poznań) 
– Papieski Fakultet Teologiczny we Wroc ławiu (Pope's Theological Faculty in 
Wrocław) 
– Papieski Wydzia ł Teologiczny w Warszawie (Pope's Theological Department in 
Warsaw) 
– Akademia Marynarki Wojennej im. Boha terów Westerplatte w Gdyni (Naval 
University of Gdynia named for Westerplatte's Heroes) 
– Akademia Obrony Narodowej (National Defence Academy) 
– Wojskowa Akademia Techniczna im. Jaros ława Dąbrowskiego w Warszawie (The 
Jarosław Dąbrowski Technical Military Academy in Warsaw) 
 
ET 243   ET – Wojskowa Akademia Medyczna im. Gen. Dyw. Boles ława Szareckiego w Łodzi 
(The gen. Boles ław Szarecki Medical Military Academy in Łódź) 
– Wyższa Szkoła Oficerska im. Tadeusza Ko ściuszki we Wroc ławiu (The Tadeusz 
Kościuszko Military Academy in Wroc ław) 
– Wyższa Szkoła Oficerska Wojsk Obrony Przeciwlo tniczej im. Romualda Traugutta 
(The Romuald Traugutt Anti-Aircraft Forces Academy) 
– Wyższa Szkoła Oficerska im. gen. Józefa Bema w Toruniu (The gen. J. Bem Military 
Academy in Toru ń) 
– Wyższa Szko ła Oficerska Si ł Powietrznych w D ęblinie (Air Forces Military 
Academy in D ęblin) 
– Wyższa Szkoła Policji w Szczytnie (Police High School in Szczytno) 
– Szkoła Główna Służby Pożarniczej w Warszawie (The Ma in School of Fire Service 
in Warsaw) 
– Akademia Muzyczna im. Feliksa Nowowi ejskiego w Bydgoszczy (The Feliks 
Nowowiejski Academy of Music in Bydgoszcz) 
– Akademia Muzyczna im. Stanis ława Moniuszki w Gda ńsku (The Stanis ław 
Moniuszko Academy of Music in Gda ńsk) 
– Akademia Muzyczna im. Karola Szymanowskiego w Katowicach (The Karol 
Szymanowski Academy of Music in Katowice) 
– Akademia Muzyczna w Krakowie (Academy of Music in Cracow) 
– Akademia Muzyczna im. Gra żyny i Kiejstuta Bacewiczów w Łodzi (The Gra żyna i 
Kiejstut Bacewicz Academy of Music in Łódź) 
– Akademia Muzyczna im. Ignacego Jana Pade rewskiego w Poznaniu (The Ignacy Jan 
Paderewski Academy of Music in Pozna ń) 
– Akademia Muzyczna im. Fryderyka Chopi na w Warszawie (The Fryderyk Chopin 
Academy of Music in Warsaw) 
– Akademia Muzyczna im. Karola Lipi ńskiego we Wroc ławiu (The Karol Lipi ński 
Academy of Music in Wroc ław) 
– Akademia Sztuk Pi ęknych w Gda ńsku (The Academy of Fine Arts in Gda ńsk) 
– Akademia Sztuk Pi ęknych w Katowicach (The Academy of Fine Arts in -
Katowice)Akademia Sztuk Pi ęknych im. Jana Matejki w Krakowie (The Jan Matejko 
Academy of Fine Arts in Cracow) 
– Akademia Sztuk Pi ęknych im. W ładysława Strzemi ńskiego w Łodzi (The 
Władysław Strzemi ński Academy of Fine Arts in Łódź) 
 
ET 244   ET – Akademia Sztuk Pi ęknych w Poznaniu (The Academy of Fine Arts in Pozna ń) 
– Akademia Sztuk Pi ęknych w Warszawie (The Academ y of Fine Arts in Warsaw) 
– Akademia Sztuk Pi ęknych we Wroc ławiu (The Academy of Fine Arts in Wroc ław) 
– Państwowa Wy ższa Szko ła Teatralna im. Ludwika Solskiego w Krakowie (The 
Ludwik Solski State Higher  Theatre School in Cracow) 
– Państwowa Wy ższa Szkoła Filmowa, Telewizyjna i Teat ralna im. Leona Schillera w 
Łodzi (The Leon Schiller State Higher F ilm, Television and Theatre School in Łódź) 
– Akademia Teatralna im. Aleksandra Zelwerowicza w Warszawie (The Aleksander 
Zelwerowicz Academy of  Theatre in Warsaw) 
– Akademia Wychowania Fizycznego i Sportu im. J ędrzeja Śniadeckiego w Gda ńsku 
(The Jędrzej Śniadecki Academy of Physical Education and Sport in Gda ńsk) 
– Akademia Wychowania Fizycznego w Katowicach (Academy of Physical Education 
in Katowice) 
– Akademia Wychowania Fizycznego im. Bronis ława Czecha w Krakowie (The 
Bronisław Czech Academy of Physical Education in Cracow) 
– Akademia Wychowania Fizycznego im. E ugeniusza Piaseckiego w Poznaniu (The 
Eugeniusz Piasecki Academy of Physical Education in Pozna ń) 
– Akademia Wychowania Fizycznego Józefa Pi łsudskiego w Warszawie (The Józef 
Piłsudski Academy of Physical Education in Warsaw) 
– Akademia Wychowania Fizycznego we Wroc ławiu (Academy of P hysical Education 
in Wroclaw) 
2. Pa ństwowe i samorz ądowe instytucje kultury (nati onal and self- governing cultural 
institutions) 
3. Parki narodowe (national parks) 4. Agencje pa ństwowe dzia łające w formie spó łek (national agencies acting in the form 
of companies) 
5. Pa ństwowe Gospodarstwo Le śne "Lasy Pa ństwowe " ("State Forests" National 
Forest Holding) 
6. Podstawowe, gimnazjalne i ponadgimnazjalne szko ły publiczne (public  primary and 
secondary schools)  
7. Publiczni nadawcy radiowi i telewizyjn i (public radio and TV broadcasters) 
– Telewizja Polska S. A. (Polish TV) 
– Polskie Radio S. A. (Polish Radio) 
 
ET 245   ET 8. Publiczne muzea, teatry, biblioteki i inne  publiczne placówki kultury m.in.: (public 
museums, theatres, libraries, other public cultural in stitutions, etc.)  
– Narodowe Centrum Kultury w Warszawie (Nat ional Centre for Culture in Warsaw) 
– Zachęta – Państwowa Galeria Sztuki w Warszawie (Zach ęta – State Gallery of Art in 
Warsaw) 
– Centrum Sztuki Wspó łczesnej – Zamek Ujazdowski w Warszawie (Centre for 
Contemporary Art – Ujazdowski Castle in Warsaw) 
– Centrum Rze źby Polskiej w Oro ńsku (Centre for Polish Sculpture in Oro ńsk)  
– Międzynarodowe Centrum Kultury w Krakow ie (International Culture Centre 
Cracow) 
– Centrum Mi ędzynarodowej Wspó łpracy Kulturalnej – Instytut Adama Mickiewicza 
w Warszawie (Centre for In ternational Cutural Cooperation – Adam Mickiewicz 
Institute in Warsaw) 
– Dom Pracy Twórczej w Wigrach (House for Artistic Works in Wigry) 
– Dom Pracy Twórczej w Radziejowicach (Hous e for Artistic Works in Radziejowice) 
– Biblioteka Narodowa w Warszawie (National Library in Warsaw) 
– Naczelna Dyrekcja Archiwów Pa ństwowych (Directorate of the Polish State's 
Archives) 
– Muzeum Narodowe w Krakowie (N ational Museum in Cracow) 
– Muzeum Narodowe w Poznaniu (National Museum in Pozna ń) 
– Muzeum Narodowe w Warszawie (N ational Museum in Warsaw) 
– Zamek Królewski w Warszawie – Pomnik Historii i Kultury Narodowej (Royal 
Castle in Warsaw – National History and Culture Monument) 
– Zamek Królewski na Wawelu Pa ństwowe Zbiory Sztuki w Krakowie (Royal Castle 
Wawel National Collections of Art in Cracow) 
– Muzeum Żup Krakowskich w Wieliczce (Cracow Salt-mine Museum in Wieliczka) 
– Państwowe Muzeum Auschwitz-Birkenau w O święcimiu (State Museum Auschwitz-
Birkenau in O święcim) 
– Państwowe Muzeum na Majdanku w Lublinie (State Museum Majdanek in Lublin) 
– Muzeum Stutthof w Sztutowie (Museum Stutthof in Sztutowo) 
– Muzeum Zamkowe w Malborku (Castle Museum in Marlbork) 
 
ET 246   ET – Centralne Muzeum Morskie w Gda ńsku (Central Maritime Museum) 
– Muzeum " Łazienki Królewskie" – Zespó ł Pałacowo-Ogrodowy w Warszawie 
(Museum " Łazienki Królewskie" – Palace -garden Complex in Warsaw) 
– Muzeum Pa łac w Wilanowie (Palace-museum in Wilanów) 
– Muzeum Wojska Polskiego (Museum for Polish Armed Forces) 
– Teatr Narodowy w Warszawie (N ational Theatre in Warsaw) 
– Narodowy Stary Teatr im. Heleny Modrze jewskiej w Krakowie (The Helena 
Modrzejewska Old Theatre in Cracow) 
– Teatr Wielki – Opera Narodowa w Warszawie  (Great Theatre – National Opera in 
Warsaw)  
– Filharmonia Narodowa w Warszawie (Na tional Philharmonic Hall in Warsaw) 
9. Publiczne placówki naukowe, jednostki badawczo- rozwojowe oraz inne placówki 
badawcze (Public research institutions, research and development institutions and other research institutions) 
XXIV. SLOVEENIA: 
– občine (local communities) 
– javni zavodi s podro čja vzgoje, izobraževanja ter športa (public institutes in the area 
of child care, education and sport) 
– javni zavodi s podro čja zdravstva (public institutes in the area of health care) 
– javni zavodi s podro čja socialnega varstva (public institutes in the area of social 
security) 
– javni zavodi s podro čja kulture (public institute s in the area of culture) 
– javni zavodi s podro čja raziskovalne dejavnosti (public institutes in the area of 
science and research) 
– javni zavodi s podro čja kmetijstva in gozdarstva (pub lic institutes in the area of 
agriculture and forestry) 
– javni zavodi s podro čja okolja in prostora (public institutes in the area of 
environment and spatial planning) 
– javni zavodi s podro čja gospodarskih dejavnosti (public  institutes in the area of 
economic activities) 
– javni zavodi s podro čja malega gospodarstva in turizma (public institutes in the area 
of small enterprises and tourism) 
 
ET 247   ET – javni zavodi s podro čja javnega reda in varnosti (public institutes in the area of 
public order and security) 
– agencije (agencies) 
– skladi socialnega zavarovanja (social security funds) 
– javni skladi na ravni države in na ravni ob čin (public funds at th e level of the central 
government and local communities)  
– Družba za avtoceste v RS (Motorway Co mpany in the Republic of Slovenia) 
– Pošta Slovenije (The Po st Office of Slovenia) 
XXV. SLOVAKKIA: 
The procuring entity is defined in Artic le 3 §1 of Act No. 263/1999 Z. z. on Public 
Procurement, as amended, as: 
1. an organisation financed by the Stat e budget (e.g. ministries, other state 
administration authorities) or co-finan ced by the State budget (e.g. universities, 
colleges) and by a State goal-specific fund 
2. a self-governed region, a municipality, an organisation of a self-governed region or 
municipality financed or  co-financed by the same 
3. a health insurance agency 4. a legal entity established by law as a public institution (e.g. Slovenská televízia, 
Slovenský rozhlas, Sociálna pois ťovňa) 
5. National Property Fund of the Slovak Republic 6. Slovak Land Fund 7. association of legal entities which was fo rmed by the procuring entities stated in 
items (1) to (3)".
 
ET 248   ET 3. liide 
TARBESEKTORIS TEGUTSEVAD ÜKSUSED 
Üksused, mis tegelevad hangetega vas tavalt käesoleva jaotise sätetele 
1. osa 
Mere- ja siseveesadamate ning m uude terminalirajatiste sektori 
lepingulised üksused 
TŠEHHI VABARIIK 
Sadamate operaatorid (üksuste määratlused on säte statud artikli 2 jaos 1c  ja avalikke hankeid 
käsitleva seaduse nr 40/2004 Sb artiklis 3).  
EESTI 
Avaliku hanke seaduse (RT I 2001, 40, 224) arti kli 5 ja konkurentsis eaduse (RT I 2001, 56 
332) artikli 14 kohaselt tegutsevad üksused. 
KÜPROS  
1973. aasta Küprose Sadamaameti seaduse alusel loodud Küprose Sadamaamet ( Η Αρχή  
Λιµένων  Κύπρου , που εγκαθιδρύθηκε  από τον περί Αρχής  Λιµένων  Κύπρου  Νόµο του 1973). 
LÄTI  
Õigusakti "Likums par ost ām": 
Rīgas brīvostas pārvalde (Rīga free port authority) kohaselt  sadamaid valitsevad asutused: 
Ventspils br īvostas pārvalde (Ventspilsi vabasadamavalitsus) 
Liepājas ostas p ārvalde (Liep āja sadamavalitsus) 
Salacgrīvas ostas p ārvalde (Salacgr īva sadamavalitsus) 
Skultes ostas p ārvalde (Skulte sadamavalitsus) 
Lielupes ostas p ārvalde (Lielupe sadamavalitsus) 
Engures ostas p ārvalde (Engure sadamavalitsus) 
Mērsraga ostas p ārvalde (M ērsrags sadamavalitsus) 
Pāvilostas p ārvalde (Pāvilosta sadamavalitsus) 
Rojas ostas p ārvalde (Roja sadamavalitsus). 
LEEDU  
 
ET 249   ET Valstybės įmonė "Klaipėdos valstybinio j ūrų uosto direkcija" (riigiettevõte "Klaip ėda Riikliku 
Meresadama Valitsus"), mis tegutseb õi gusakti “Lietuvos Respublikos Klaip ėdos valstybinio 
jūrų uosto įstatymas” (Žin., 1996, Nr. 53-1245) kohaselt.  
Valstybės įmonė "Vidaus vandens keli ų direkcija" (riigiettevõte "S iseveeteede Valitsus"), mis 
tegutseb õigusakti “Lietuvos Respublikos vidaus vanden ų transporto ko deksas” (Žin., 1996, 
Nr. 105-2393) kohaselt. 
Muud üksused, mis tegutsevad mere- või sisev eesadamate või muude terminalirajatiste 
sektoris ja vastavad õigusakti “Lietuvos Respublikos vieš ųjų pirkimų įstatymas” (Žin., 2002, 
Nr. 118-5296) sätetele. 
UNGARI  
Avalikud sadamad, mille operaatoriks on täieliku lt või osaliselt riik vastavalt 2000. aasta 
veetransporti käsitlevale seadusele XLII (“2000. évi XLII. törvény a vízi közlekedésr ől”). 
MALTA 
L-Awtorita' Marittima ta' Malta (Malta Mereamet). 
POOLA  
Podmioty zajmuj ące się zarządzaniem portami morskimi lub śródlądowymi i udost ępnianiem 
ich przewo źnikom morskim i śródlądowym. (Üksused, mis tegutsevad meresadamate või 
siseveesadamate haldusalas ja lubavad neid sadamaid kasutada  mere- ja siseveevedajatel). 
SLOVEENIA 
Morska pristaniš ča v državni ali delni lasti države, ko opravljajo gospodarsko javno službo, 
skladno s Pomorskim zakonikom (Uradni list RS, 26/ 01). (Täielikus või os alises riig ivalduses 
olevad meresadamad, juhul kui nad osut avad avalikku majandusteenust vastavalt 
merekoodeksile (Sloveenia Va bariigi Teataja nr 26). 
SLOVAKKIA  
Hangetega tegelev üksus on määratletud aval ikke hankeid käsitleva muudetud seaduse 
263/1999 Z z artikli 3 paragrahvides 2 ja 3 jä rgmiselt: sisevee navi gatsiooniga tegelev 
juriidiline üksus, mis hooldab veeteid ja ra jab ning hooldab avalikke sadamaid ning veeteede 
rajatisi (seadus nr 338/ 2000 Z z – nt Prístav Bratislava, Prístav Komárno, Prístav Štúrovo). 
2. osa 
Lennujaamarajatiste sektoris teg utsevad lepingulised üksused  
TŠEHHI VABARIIK 
Lennujaamade operaatorid (üksuste määratlus on sä testatud artikli 2 lõikes 1c) ja avalikke 
hankeid käsitleva seaduse nr 40/2004 Sb artiklis 3).  
EESTI 
 
ET 250   ET Operaatorid, kes tegutsevad avaliku hanke seaduse (RT I 2001, 40, 224) artikli 5 ja 
konkurentsiseaduse (RT I 2001, 56 332) artikli 14 kohaselt. 
LÄTI  
Valsts akciju sabiedr ība "Latvijas gaisa satiksme" (Piiratud vastutusega riiklik äriühing 
"Latvijas gaisa satiksme"). 
Valsts akciju sabiedr ība "Starptautisk ā lidosta "R īga"" (Piiratud vastutusega riiklik äriühing 
“International airport “R īga””). 
LEEDU  
Õigusaktide “Lietuvos Re spublikos aviacijos įstatymas” (Žin., 2000, Nr. 94-2918) ja 
“Lietuvos Respublikos civilin ės aviacijos įstatymas” (Žin., 2000, Nr 66-1983) kohaselt 
tegutsevad lennujaamad. 
Valstybės įmonė "Oro navigacija" (riigiettevõte "Oro navigacija"), mis tegutseb õigusaktide 
“Lietuvos Respublikos aviacijos įstatymas” (Žin., 2000, Nr. 94-2918) ja “Lietuvos 
Respublikos civilin ės aviacijos įstatymas” (Žin., 2000, Nr. 66-1983) kohaselt. 
Muud üksused, mis tegutsevad lennujaamarajatiste  sektoris ja vastav ad õigusakti “Lietuvos 
Respublikos vieš ųjų pirkimų įstatymas” (Žin., 2002, Nr. 118-5296) sätetele. 
UNGARI  
Lennujaamad, mis tegutsevad 1995. aasta õhutrans porti käsitleva seaduse XCVII (“1995. évi 
XCVII. törvény a légiközlekedésr ől”) alusel ja omavad nimetat ud seaduse alusel selleks luba. 
Budapesti Ferihegy rahvusvaheline lennujaam , mida haldab AS Budapesti Ferihegy 
Rahvusvahelise Lennujaama Operaator (Budapest Ferihegy Nemzetközi Repül őtér managed 
by Budapest Ferihegy Nemzetközi Repül őtér Üzemeltetési Rt.) järg miste õigusaktide alusel: 
1991. aasta kontsessioone käsitlev seadus XVI  (“1991. évi XVI. törvény a koncesszióról”), 
1995. aasta õhutransporti käsitlev seadus XCVII “1995. évi XCVII. törvény a légiközlekedésr ől”) ning transpordiministri ja veeteede valitsuse seadlus nr 45/2001. (XII. 
20.) KöViM, millega likvideeritakse  Õhutranspordi ja Lennujaama Valitsus
 ning luuakse 
Ungari Õhunavigatsiooniteenis tus HungaroControl (45/2001. (X II. 20.) “KöViM rendelet a 
Légiforgalmi és Repül őtéri Igazgatóság megszüntetésér ől és a HungaroControl Magyar 
Légiforgalmi Szolgálat létrehozásáról”). 
MALTA 
L-Ajruport Internazzjonali ta" Malta (Malta Rahvusvaheline Lennujaam). 
POOLA  
Przedsiębiorstwo Pa ństwowe "Porty Lotnicze" (riigi ettevõte “Poola Lennujaamad”). 
SLOVEENIA  
 
ET 251   ET Javna civilna letališ ča, skladno z Zakonom o letalstvu (Uradni list RS, 18/01). Avalikud 
tsiviillennujaamad, mis tegutsevad vastavalt ts iviillennunduse seadusele (Sloveenia Vabariigi 
Teataja nr 18/01). 
SLOVAKKIA  
Hangetega tegelev üksus on määratletud avalik ke hankeid käsitleva muudetud seaduse nr 
263/1999 Z. z. artikli 3 lõigetes 2 and 3 järg miselt: tsiviillennundusega tegelev juriidiline 
üksus, mis rajab avalikke lennuj aamu ja maapealseid lennundusra jatisi ning te gutseb neis 
operaatorina (seadus nr 143/1998 Z.  z., muudetud – nt lennujaamad – Letisko M.R. Štefánika, 
Letisko Košice – Barca, Letisko Poprad – Tatry, Letisko Slia č, Letisko Pieš ťany – haldaja: 
Slovenská správa letísk (Slovakkia Lennujaamade Valitsus) ja tegutseb litsentsi alusel, mille 
on välja andnud Slovakkia Vabariig i Transpordi-, Posti- ja 
Telekommunikatsiooniministeerium vastavalt ts iviillennundust käsitleva seaduse nr 143/1998 
Z. z. paragrahvile 32). 
 
ET 252   ET X LISA  
Publikatsioonide nimekiri, mis on kavanda tud assotsiatsioonilepingu XIII LISA liiteks 
2. liide 
Eesti 
Euroopa Liidu Teataja 
Ungari 
Euroopa Liidu Teataja 
Közbeszerzési Értesít ő (Avalike Hangete Bülletään) 
Lapja (Avalike Hangete Bülletään – Avalike Hangete Nõukogu Teataja) 
Sloveenia 
Sloveenia Vabariigi Teataja 
Tšehhi Vabariik 
Tšehhi Vabariigi Teataja 
Centrální adresa (keskuse läkitus) 
Küpros 
Euroopa Liidu Teataja 
Riigi Teataja Kohalik päevaleht 
Poola 
Euroopa Liidu Teataja 
Biuletyn Zamówie ń Publicznych (Avalike Hangete Bülletään) 
Malta 
Riigi Teataja 
Valitsuse Teataja 
Leedu 
Leedu Vabariigi Teataja 
 
ET 253   ET Leedu Vabariigi informatsioonilisa “Informacini ai pranesimai” ajalehele “Valstybes zinios”  
Läti 
Läti Vabariigi Teataja 
Latvijas vestnesis (ametlik ajaleht) 
Slovakkia 
Euroopa Liidu Teataja 
Vestnik Verejneho Obstaravania (a valikke hankeid käsitlev väljaanne)