Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Islandi Vabariigi Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasju käsitleva lepingu sõlmimise kohta /* COM/2013/0875 final - 2013/0425 (NLE) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Määrusega (EL) nr 439/2010 on loodud Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet,[1] et tugevdada liikmesriikide vahelist praktilist koostööd varjupaigaküsimustes, edendada Euroopa ühise varjupaigasüsteemi rakendamist ja toetada liikmesriike, kelle varjupaiga- ja vastuvõtusüsteemid on suure surve all. Määruse põhjendusega 24 on ette nähtud, et „tugiameti eesmärgi saavutamiseks peaksid saama tema töös osaleda riigid, kes on sõlminud liiduga lepingu, mille alusel nad on vastu võtnud ning kohaldavad käesoleva määrusega reguleeritavas valdkonnas kehtivat liidu õigust, eelkõige Island, Liechtenstein, Norra ja Šveits”. Kõnealuseid riike käsitatakse „assotsieerunud riikidena”. Määruse artikli 49 lõikes 1 on sätestatud, et „Island, Liechtenstein, Norra ja Šveits võivad osaleda vaatlejatena tugiameti töös. Kõnealuste riikidega kehtestatakse kord, millega määratakse kindlaks eelkõige nende riikide tugiameti töös osalemise laad, ulatus ja viis. Nimetatud kord sisaldab sätteid eelkõige tugiameti algatustes osalemise, rahalise toetuse ja personali kohta. Personaliküsimustes on kehtestatud kord igal juhul kooskõlas personalieeskirjadega.” Assotsieerunud riikide osalemine tugiameti töös ei ole üksnes loogiline samm, pidades silmas nende kuulumist Dublini süsteemi, vaid see annab tugiameti tugiteenustele ka selge lisaväärtuse, nagu parimate tavade ja oskusteabe vahetamine, tugiameti alaline ja erakorraline toetus, teabe kogumine ja analüüs, varase hoiatamise ja valmisoleku süsteem. Selle alusel esitas komisjon 1. juulil 2011 nõukogule soovituse, et lubada komisjonil alustada Islandi, Liechtensteini, Norra ja Šveitsiga läbirääkimisi rahvusvaheliste lepingute sõlmimiseks, millega kehtestatakse selline kord. Komisjon sai nõukogult 27. jaanuaril 2012 loa alustada Islandi, Liechtensteini, Norra ja Šveitsiga läbirääkimisi kõnealuste riikide Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasjade üle. Läbirääkimisi peeti ühiselt kõigi assotsieerunud riikidega. Toimus neli läbirääkimiste vooru. Islandiga sõlmitava lepingu eelnõu lõplik tekst parafeeriti 28. juunil 2013. Liikmesriike teavitati ja nendega konsulteeriti asjaomastes nõukogu töörühmades. Liidu poolt on lepingu õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 74 ja artikli 78 lõiked 1 ja 2 koostoimes artikliga 218. Komisjon kirjutas lepingule alla […]. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punktile a andis Euroopa Parlament nõusoleku lepingu sõlmimiseks [...]. 2. LÄBIRÄÄKIMISTE TULEMUSED Komisjon on seisukohal, et nõukogu läbirääkimisjuhistega seatud eesmärgid on saavutatud ja lepingu eelnõu on liidule vastuvõetav. Lepingu eelnõu lõpliku sisu võib kokku võtta järgmiselt. Lepingu eelnõuga nähakse ette Islandi täielik osalemine tugiameti tegevuses [artikkel 1], osalemine tugiameti haldusnõukogus hääleõiguseta vaatlejana [artikkel 2], Islandi iga-aastane rahaline toetus tugiameti eelarvesse summas, mis arvutatakse vastavalt tema SKP osakaalule kõigi tugiameti töös osalevate riikide SKPs [artikkel 3 ja I lisa]. Lisaks nõustus Island sätetega, mis käsitlevad Islandi antava toetuse võimalikku suurendamist liidupoolse toetuse suurendamise korral [artikkel 3 ja I lisa]. Lisaks nähakse lepingu eelnõuga ette komisjoni ja assotsieerunud riikide esindajatest koosneva komitee loomine. Tõhususe huvides tuleb kõnealune komitee kokku ühiselt koos vastavate komiteedega, mis on loodud teiste assotsieerunud riikidega, kes osalevad määruse artikli 49 lõike 1 alusel. Komitee loomist ei olnud ette nähtud läbirääkimisjuhistega, kuid seda nõudsid assotsieerunud riigid, et võimaldada teabevahetust ja jälgida lepingu nõuetekohast rakendamist [artikkel 11]. 3. MÕJU EELARVELE Lepingu eelnõu artiklis 3 ja I lisas kirjeldatakse sätteid, mis käsitlevad Islandi iga-aastast rahalist toetust tugiameti eelarvesse ja selle võimalikku kohandamist tulenevalt I lisas kirjeldatud olukorrast. 4. KOKKUVÕTE Eespool osutatud tulemusi silmas pidades teeb komisjon ettepaneku, et nõukogu kiidaks pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist heaks Euroopa Liidu ja Islandi Vabariigi vahelise lepingu Islandi Vabariigi Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasjade kohta. 2013/0425 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Islandi Vabariigi Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasju käsitleva lepingu sõlmimise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 74 ja artikli 78 lõikeid 1 ja 2 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut[2] ning arvestades järgmist: (1) Vastavalt nõukogu [...] otsusele 2013/XXX[3] kirjutas komisjon [...] alla Euroopa Liidu ja Islandi Vabariigi vahelisele lepingule Islandi Vabariigi Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasjade kohta, tingimusel et kõnealune leping sõlmitakse. (2) Kõnealune leping tuleks heaks kiita. (3) Nagu sätestatud määruse (EL) nr 439/2010 põhjenduses 21, osalevad Ühendkuningriik ja Iirimaa kõnealuses määruses ning see on nende suhtes siduv. Seepärast peaksid nad määruse artikli 49 lõike 1 jõustamiseks osalema käesolevas otsuses. Seepärast osalevad Ühendkuningriik ja Iirimaa käesolevas otsuses. (4) Nagu sätestatud määruse (EL) nr 439/2010 põhjenduses 22, ei osale Taani kõnealuses määruses ning see ei ole tema suhtes siduv. Seepärast ei osale Taani käesolevas otsuses, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Käesolevaga kiidetakse liidu nimel heaks Euroopa Liidu ja Islandi Vabariigi vaheline leping Islandi Vabariigi Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasjade kohta. Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele. Artikkel 2 Nõukogu eesistuja nimetab isiku(d), kes Euroopa Liidu nimel on volitatud edastama lepingu artikli 13 lõikega 1 ettenähtud teate, et väljendada Euroopa Liidu nõusolekut end lepinguga siduda. Artikkel 3 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja LISA Euroopa Liidu ja Islandi Vabariigi vaheline LEPING Islandi Vabariigi Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasjade kohta EUROOPA LIIT (edaspidi „EL”) ühelt poolt ning ISLANDI VABARIIK (edaspidi „Island”) teiselt poolt, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta määruse (EL) nr 439/2010 (millega luuakse Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet)[4] (edaspidi „määrus”) artikli 49 lõiget 1 ning arvestades järgmist: 1) Määruses on sätestatud, et Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (edaspidi „tugiamet”) eesmärgi saavutamiseks peaksid saama tema töös osaleda riigid, kes on sõlminud ELiga lepingud, mille alusel nad on vastu võtnud käesoleva määrusega reguleeritavas valdkonnas kehtivad ELi õigusaktid ning kohaldavad neid, eelkõige Island, Liechtenstein, Norra ja Šveits (edaspidi „assotsieerunud riigid”). 2) Island on sõlminud ELiga lepingud, mille alusel ta on vastu võtnud käesoleva määrusega reguleeritavas valdkonnas kehtivad ELi õigusaktid ning kohaldab neid, eelkõige Euroopa Ühenduse ja Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vaheline leping liikmesriigis või Islandil või Norras esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määramise kriteeriumide ja mehhanismide kohta[5], ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: Artikkel 1 Osalemise ulatus Island osaleb täielikult tugiameti töös ja tal on õigus saada tugiametilt määruse kohast toetust vastavalt käesolevas lepingus sätestatud tingimustele. Artikkel 2 Haldusnõukogu Island osaleb tugiameti haldusnõukogus hääleõiguseta vaatlejana. Artikkel 3 Rahaline toetus 1. Island toetab tugiametit rahaliselt igal aastal summas, mis arvutatakse vastavalt Islandi sisemajanduse koguprodukti (SKP) osakaalule kõigi osalevate riikide SKPst vastavalt I lisas kirjeldatud meetodile. 2. Lõikes 1 osutatud rahalist toetust arvestatakse alates käesoleva lepingu jõustumisele järgnevast kuupäevast. Esimest rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ajavahemikuga, mis on jäänud aasta lõpuni pärast käesoleva lepingu jõustumist. Artikkel 4 Isikuandmete kaitse 1. Käesoleva lepingu kohaldamisel töötleb Island isikuandmeid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta[6]. 2. Käesoleva lepingu puhul kohaldab tugiamet isikuandmete töötlemisel Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta[7]. 3. Island peab tugiameti valduses olevate dokumentide puhul täitma konfidentsiaalsuseeskirju, mis on sätestatud haldusnõukogu kodukorras. Artikkel 5 Õiguslik seisund Tugiamet on Islandi seaduste kohaselt juriidiline isik ning tal on Islandil kõige laialdasem õigusvõime, mis Islandi seaduste kohaselt juriidilistele isikutele antakse. Tugiamet võib eelkõige omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisvara ning olla kohtus hagejaks ja kostjaks. Artikkel 6 Vastutus Tugiameti vastutus on ette nähtud määruse artikli 45 lõigetega 1, 3 ja 5. Artikkel 7 Euroopa Liidu Kohus Island tunnustab vastavalt määruse artikli 45 lõigetele 2 ja 4 tugiameti kuulumist Euroopa Liidu Kohtu jurisdiktsiooni alla. Artikkel 8 Tugiameti personal 1. Vastavalt määruse artikli 38 lõikele 1 ja artikli 49 lõikele 1 kohaldatakse Islandi kodanike suhtes, kes on tööle võetud tugiametisse, Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju ja liidu muude teenistujate teenistustingimusi, Euroopa Liidu institutsioonide poolt kõnealuste personalieeskirjade kohaldamiseks ühiselt vastu võetud eeskirju ning tugiameti poolt määruse artikli 38 lõike 2 kohaselt vastu võetud eeskirju. 2. Erandina Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli 12 lõike 2 punktist a ja artikli 82 lõike 3 punktist a võib tugiameti tegevdirektor võtta Islandi täieõiguslikke kodanikke tööle lepingu alusel vastavalt tugiameti vastu võetud kehtivatele eeskirjadele, mis käsitlevad töötajate valikut ja töölevõtmist. 3. Määruse artikli 38 lõiget 4 kohaldatakse mutatis mutandis Islandi kodanike suhtes. 4. Islandi kodanikke ei tohi siiski määrata tugiameti tegevdirektori ametikohale. Artikkel 9 Privileegid ja immuniteedid Island kohaldab tugiameti ja selle töötajate suhtes Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli,[8] samuti kõnealuse protokolli kohaselt vastu võetud mis tahes eeskirju, mis on seotud tugiameti personaliküsimustega. Artikkel 10 Pettuste vastu võitlemine Kohaldatakse määruse artikliga 44 ette nähtud sätteid ning Euroopa Pettustevastane Amet ja Euroopa Kontrollikoda võivad kasutada neile antud volitusi. Euroopa Pettustevastane Amet ja Euroopa Kontrollikoda teatavad Ríkisendurskoðunile aegsasti mis tahes kavatsusest teostada kohapealset kontrolli või auditit, mida võib Islandi ametiasutuste soovil teha ühiselt koos Ríkisendurskoðuniga. Artikkel 11 Komitee 1. Euroopa Komisjoni ja Islandi esindajatest koosnev komitee jälgib lepingu nõuetekohast rakendamist ning tagab asjaomase teabe ja seisukohtade pideva vahetuse. Praktilistel kaalutlustel tuleb komitee kokku ühiselt koos vastavate komiteedega, mis on loodud teiste assotsieerunud riikidega, kes osalevad määruse artikli 49 lõike 1 alusel. Komitee tuleb kokku Islandi või Euroopa Komisjoni nõudmisel. Tugiameti haldusnõukogu teavitatakse komitee tööst. 2. Teavet kavandatavate ELi õigusaktide kohta, mis otseselt mõjutavad või muudavad määrust või mis võivad mõjutada käesoleva lepingu artiklis 3 sätestatud rahalist toetust, jagatakse ning arutatakse komitees. Artikkel 12 Lisa Käesoleva lepingu I lisa on lepingu lahutamatu osa. Artikkel 13 Jõustumine 1. Lepinguosalised kiidavad käesoleva lepingu heaks vastavalt oma sisemenetlustele. Nad teatavad teineteisele kõnealuste menetluste lõpuleviimisest. 2. Käesolev leping jõustub lõikes 1 osutatud viimase teatamise kuupäevale järgneva kuu esimesel päeval. Artikkel 14 Lõpetamine ja kehtivusaeg 1. Käesolev leping sõlmitakse määramata ajaks. 2. Iga lepinguosaline võib pärast konsulteerimist komitees käesoleva lepingu lõpetada, teatades sellest teisele lepinguosalisele. Käesolev leping kaotab kehtivuse kuue kuu möödumisel sellise teatamise kuupäevast. 3. Käesolev leping lõpetatakse juhul, kui lõpetatakse Euroopa Ühenduse ja Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud leping liikmesriigis või Islandil või Norras esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määramise kriteeriumide ja mehhanismide kohta. 4. Käesolev leping koostatakse ühes originaaleksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, islandi, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik nimetatud tekstid on võrdselt autentsed. …………… I LISA Toetuse arvutamise valem 1. Määruse artikli 33 lõike 3 punkti d kohane Islandi rahaline toetus tugiametile arvutatakse järgmiselt. Islandi sisemajanduse koguprodukti (SKP) kõige ajakohasemad iga aasta 31. märtsi seisuga lõplikud andmed jagatakse kõigi tugiametis osalevate riikide sama aasta seisuga SKP andmete summaga. Saadud protsendimäära kohaldatakse asjaomaseks aastaks tugiameti jaoks ette nähtud, määruse artikli 33 lõike 3 punktis a määratletud tulude osa suhtes, et arvutada Islandi antava rahalise toetuse summa. 2. Rahaline toetus makstakse eurodes. 3. Island maksab oma rahalise toetuse hiljemalt 45 päeva jooksul pärast võlateate saamist. Mis tahes viivitusega Islandi makse tegemisel kaasneb kohustus tasuda viivist maksetähtpäevaks maksmata summalt. Intressimäär vastab Euroopa Keskpanga põhiliste refinantseerimistoimingute puhul kohaldatavale, Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud intressimäärale, mis kehtib selle kuu esimesel kalendripäeval, kuhu tähtpäev langeb, ning mida on suurendatud 3,5 protsendipunkti võrra. 4. Islandi antavat rahalist toetust kohandatakse vastavalt käesolevale lisale, kui määruse artikli 33 lõike 3 punkti a kohast Euroopa Liidu üldeelarvesse kantud Euroopa Liidu antavat rahalist toetust suurendatakse vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002)[9] artiklitele 26, 27 või 41. Sel juhul tuleb kohandamise tulemusel tekkinud vahe maksta 45 päeva jooksul pärast võlateate saamist. 5. Juhul kui aastaga N seotud maksete assigneeringuid, mille tugiamet on saanud ELilt vastavalt määruse artikli 33 lõike 3 punktile a, ei ole ära kasutatud enne aasta N 31. detsembrit, või kui tugiameti aasta N eelarvet on vähendatud vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) artiklitele 26, 27 või 41, kantakse kasutamata või vähendatud maksete assigneeringute osa, mis vastab Islandi antava toetuse osakaalule, üle tugiameti aasta N+1 eelarvesse. Islandi antavat rahalist toetust tugiameti aasta N+1 eelarvesse vähendatakse vastavalt. [1] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 439/2010, 19. mai 2010, millega luuakse Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet, ELT L 132/11, 29.5.2010. [2] ELT C […], […], lk […]. [3] ELT C […], […], lk […]. [4] ELT L 132, 29.5.2010, lk 11. [5] ELT L 93, 3.4.2001, lk 40. [6] EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. [7] ELT L 8, 12.1.2011, lk 1. [8] ELT C 83, 30.3.2010, lk 266. [9] ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.