ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 21.9.2005 
KOM(2005) 446 lõplik 
  
KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE 
Õhusaastet käsitlev temaatiline strateegia 
  
{SEK(2005) 1132} 
 
{SEK(2005) 1133}  
 
ET 2   ET KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE 
Õhusaastet käsitlev temaatiline strateegia 
 
(EMPs kohaldatav tekst) 
1. S ISSEJUHATUS  
Õhusaaste on kahjulik inimeste tervis ele ja keskkonnale. Vajadust puhtama õhu 
järele on teadvustatud juba mitu aastakümme t, võttes meetmeid nii riiklikul kui ELi 
tasandil, samuti aktiivse osaluse kaudu rahvusvahelistes konventsioonides1. ELi 
meetmetes on keskendutud välisõhu minimaalsete kvaliteedistandardite kehtestamisele ning tegeldakse happe vihma ja troposfääriosooniga seotud 
probleemide lahendamisega. On vähendatud suurte põletusseadmete ja liikuvate allikate saasteainete heitkoguseid, para ndatud kütuse kvalite eti ning rakendatud 
keskkonnakaitse nõudeid transpordi - ja energeetikasektoris. 
Märkimisväärsele paranemisele vaatamat a on tõsised õhusaaste mõjud endiselt 
püsivad. Sellises olukorras kutsub ühenduse kuues keskkonnaalane tegevusprogramm üles arendama õhusaastet kä sitlevat temaatilist strateegiat, mille 
eesmärk on „saavutada õhu kvaliteet, mis ei põhjusta olulist negatiivset mõju ja riske 
inimeste tervisele ega keskkonnale“
2. Pärast teate edastamist oma programmi CAFE 
(Puhas õhk Euroopale)3 kohta, on komisjon uurinud, kas kehtiv seadusandlus on 
piisav kuuenda keskkonnaalase tegevus programmi eesmärkide saavutamiseks 
aastaks 2020. Analüüsi tegemisel arvestati tu leviku heitkoguseid ja mõjusid tervisele 
ja keskkonnale ning kasutati parimat olem asolevat teaduslikku ja tervishoiualast 
teavet. Analüüs näitas, et märkimisväärsed negatiivsed mõjud kestavad edasi, isegi kui kehtivat seadusandlus t tõhusalt ra kendatakse. 
Seetõttu kehtestatakse käesoleva õhusaas tet käsitleva strate egiaga (edaspidi 
„strateegia“) õhusaastega seotud vahe -eesmärgid ELis ning kavandatakse 
asjakohaseid meetmeid nende saavutamisek s. Strateegias soovitatakse ajakohastada 
käesolevat seadusandlust, ke skenduda täpsemalt kõige kahj ulikumatele saasteainetele 
ning teha rohkem jõupingutusi keskkonnaalaste probleemide integreerimiseks muudesse põhimõtetesse ja programmidesse. 
2. H
INNANG KÄESOLEVALE OLUKORRALE  
Õhusaaste on nii lokaalne kui piiriülene  probleem, mida põhjustavad teatavad õhku 
pääsevad saasteained, mis kas otseselt või keemiliste reaktsioonide kaudu avaldavad kahjulikku mõju keskkonnale ja tervisele. 
                                                
 
1 Nt piiriülese õhusaaste kauglevi konventsioon (CLRTAP) . 
2 Otsus 1600/2002/EÜ, EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1. 
3 KOM(2001) 245. 
 
ET 3   ET Troposfääriosoon ja tahked osakesed („peen  tolm“) on saasteained, mis kahjustavad 
tervist kõige rohkem. Kokkupuude nendega võib tervisele avaldada mõju, mis ulatub 
hingamiselundkonna väiksematest häiretest kuni enneaegse surmani (vt 2. lisa). 
Osooni ei paisata õhku vahetult, vaid see m oodustub lenduvate orgaaniliste ühendite 
(LOÜ) reaktsioonil lämmastikoksiididega ( NOx) päikesevalguses. Tahked osakesed 
võivad olla otse õhku paisatud (nn esma sed osakesed) või moodustunud „teiseste 
osakestena“ atmosfääris gaasidest, näiteks vääveldioksiidist (SO 2), 
lämmastikoksiididest ja ammoniaagist (NH 3). 
Veel on ökosüsteemide kahjustumise põhjused: 1) hapestavate ainete – 
lämmastikoksiidide, vääveldioksiidi ja ammoniaagi – sadestumine, mis viib 
taimestiku ja loomastiku hävimiseni; 2) ülemäärane biogeenne lämmastik ammoniaagi ja lämmastikoksiidide kujul, mis võib lõhkuda taimekooslused ning 
magevette valgudes põhjustada bioloogilise mitmekesisuse hävimist (eutrofeerumist); 3) troposfääriosoon, mi s kahjustab põllumajandus kultuure, metsi ja 
taimi füüsiliselt ning pidurdab nende ka svu. Ka materjalidele avaldab õhusaaste 
kahjulikku mõju, põhjustades ehitiste ja mälestusmärk ide seisundi halvenemist. 
Peamiste õhusaasteainete hulka on juba mä rkimisväärselt vähendatud. Joonisel 1 on 
näidatud, kuidas alates 1 990. aastast on praeguste meetme tega vähendatud otse õhku 
paisatavate lämmastikoksiidide, vääveldiok siidi, lenduvate org aaniliste ühendite ja 
ammoniaagi heitkoguseid. 
Neil vähendamistel on olnud positiivne mõju, kuigi Skandinaavias uuritud järvedest 
ja ojadest on kahes kolmandikus ikka ve el happe sadenemise oht ja umbes 55% 
kõigist ELi ökosüsteemidest kannatab eutrofeerumise all. Ehkki kõiki kehtivaid seadusi täielikult rakendatakse, jäävad ke skkonna- ja terviseprobleemid kestma ka 
aastal 2020, kui ei võeta täie ndavaid meetmeid. Kui võrreld es lähteolukorraga aastal 
2000 väheneb ülemäärase happe sadenemise  all kannatavate ökosüsteemide hulk 
umbes 44%, võib viimaste andmete põhjal prognoosida, et eutrofeerumisest mõjustatud alade hulk vähe neb 14%, kuna ammoniaagihe itmete osas eeldatakse 
üksnes tagasihoidlikku vähenemist. Pr ognoosides ei olnud võimalik arvestada 
ammoniaagi heitkoguste võimalikku vähenemi st pärast ühise põllumajanduspoliitika
4 
reformi ega muid hiljuti võetud meetmeid. Ülemäärastest osoonitasemetest kahjustatud metsaala väheneb kõigest 14%. 
Käesoleval ajal lühendavad õhus leiduvad PM
2,5-osakesed tervisele mõjudes 
statistilist keskmist eluiga ELis rohkem kui kaheksa kuud, mis vastab iga-aastasele 
3,6 miljoni eluaasta kaotusele. Jooniselt 2 ilmneb, et isegi praeguste meetmete tõhusal rakendamisel väheneks see mõju va id ligikaudu 5,5 kuuni  (mis vastab 2,5 
miljoni eluaasta kaotusele või 272 000 enneaegsele surmale). Osooni puhul oletatakse, et aastal 2020 põhjustab see umbes 21 000 enneaegse surma juhtumit. 
Elukvaliteedile on sel tõsised tagajärjed. Er iti ohualtid on lapsed, vanurid ning astma 
või südamehaiguste all kannatavad koda nikud. Rahas väljendatuna on üksnes kahju 
                                                
 
4 Väga esialgse hinnangu kohaselt CAP 2003. aasta reformi mõju kohta on juba üksnes eluskarja 
eeldatava vähendamise tõttu ammoniaagi heitkogused vähenenud umbkaudu 5–6%, võrreldes 2000. 
aasta lähteandmetega. Selles hinnangus ei võeta arvesse mineraallämmastikväetiste eeldatavalt 
vähenenud kasutuse positiivset mõju. 
 
ET 4   ET inimeste tervisele aastal 2020 eeldata vasti 189–609 miljardit eurot. Niisuguseid 
kulusid arvestades oleks võimatu jätta edasised meetmed võtmata. 
3. S TRATEEGIA EESMÄRGID  
Kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi eesmärk „saavutada õhu kvaliteet, mis 
ei põhjusta olulist negatiivset mõju ja riske inimeste tervisele ega keskkonnale“  
tähendab, et looduskeskkonnas ei ületata kr iitilisi saastekoormusi ega -tasemeid. 
Inimeste tervise seisukohast on olukor d komplitseeritum, kuna ei teata kokkupuute 
ohutut taset mõnede saasteaine te puhul, näiteks tahked osak esed ja troposfääriosoon. 
Siiski leidub olulisi tõende id selle kohta, et tulevikus avaldavad nende saasteainete 
vähendamiseks võetud meetmed ELi elanikele kasulikku mõju. 
Joonis 1. EL-25 maismaalt lähtuvad heitko gused, mida re guleeritakse 
siseriiklikke ülemmäärasid käsitleva direktiiviga
0500010000150002000025000
1990 2000 2010 2020KilotonnidesSO2
NOx
LOÜ
NH3
 
 
ET 5   ET Joonis 2. Tahkete osakeste mõju suremusele aastatel 2000 ja 2020 (olemasolevaid 
sätteid rakendades)
2020. aastaks toimunud 
paranemine:
- 1,1 miljonit kaotatud eluaastat 
vähem- 76 000 enneaegset surmajuhtumit 
vähem
- statistilise keskmise eluea lühenemise vähenemine 2,5 kuu võrra
   2020. aastaks allesjäänud 
probleem:
 - 2,5 miljonit kaotatud eluaastat
- 272 000 enneaegset surmajuhtumit- statistilise keskmise eluea lühenemine 5,5 kuu võrra
 
Mõju hindamisel5 on analüüsitud erinevaid stsenaariume, millega neid strateegilisi 
eesmärke saavutada. Stsenaariumid ulatuvad sellistest, mille puhul täiendavaid meetmeid üldse ei võeta, sellisteni, milles kohaldatakse kõiki tehn iliselt teostatavaid 
meetmeid. Isegi kui kõiki niisuguseid tehnilisi meetmeid nende maksumusest 
olenemata kohaldataks, ei oleks ikkagi võimalik saavutada k uuenda keskkonnaalase 
tegevusprogrammi ambitsioonikaid eesmärke.  Seetõttu tuleb va lida tegevuspoliitika, 
lähtudes tervise ja keskkonnaka itse tasemest, mille võib saavutada aastaks 2020, ning 
võtta arvesse ka sellega kaasnevad tu lud ja kulud. Eri ambitsioonikustasemega 
kulude ja tulude kindlaksmääramiseks teht i laiaulatuslik analüüs, et leida kõige 
tulemuslikum tase, mis oleks kooskõlas ühend use Lissaboni strate egiaga ja säästva 
arengu strateegiaga. Analüüs i ja eri stsenaariume on üksikasjalikult kirjeldatud 
käesolevale teatisele lisatud mõjuhinnangus. 
Valitud strateegias püstitatakse tervishoiu- ja keskkonnaalased (3. lisa) ning peamiste 
saasteainete heitkoguste vähendamise eesmärg id. Need eesmärgid saavutatakse järk-
järgult. 2020. aastaks saa vutatavate eesmärkide püstitamisega kaitstakse ELi 
kodanikke tahkete osakeste ja õhus le iduva osooni mõju eest ning Euroopa 
ökosüsteeme kaitstakse tulevikus paremi ni happevihma, ülemäärase biogeense 
lämmastiku ja osooni eest. See eeldab, et PM
2,5-osakeste kontsentratsiooni tuleks 
vähendada 75% võrra ja troposfääriosooni kontsentratsiooni 60% võrra tasemest, mis 
on aastaks 2020 tehniliselt teostatav. Lisaks tuleks vähendada hapestumise ja 
eutrofeerumise poolt looduskeskkonda ähvard avat ohtu 55% võrra tasemest, mis on 
tehniliselt võimalik. 
Nende eesmärkide saavutamiseks tuleb SO 2 heidet vähendada 82% võrra, NOx 
heidet 60% võrra, lenduvate orgaaniliste ühendite heidet 51% võrra, ammoniaagi heidet 27% võrra ja esmaste PM
2,5 heidet 59% võrra, võrreldes heidetega aastal 
                                                 
5 SEK(2005) 1133. 
 
ET 6   ET 2000. Suur osa kõnealuste heitkoguste vähenemi ses saavutatakse l iikmesriikides juba 
vastuvõetud ja rakendatud meetmetega. Ee ldatavasti päästetaks e nende vähendamiste 
tõttu umbkaudu 1,71 miljonit eluaastat, vältides kokkupuudet tahkete osakestega, ning vähendatakse osooni mõjust põhj ustatud akuutseid surmajuhte 2200 võrra, 
võrreldes 2000. aasta olukor raga. Need vähendavad samuti märkimisväärselt 
metsadele, järvedele ja ojadele ning bi oloogilisele mitmekesisusele happevihmade 
tekitatud kahju ning pakuvad Euroopa ökosüs teemidele paremat kaitset atmosfääris 
leiduva biogeense lämmastiku eest. 
Osa strateegiast rakendatakse välisõhu kva liteedi kehtivate õigusaktide läbivaatamise 
kaudu, mis koosneb kahest peamisest tegevusest: 
(a) olemasolevate sätete lihtsustam ine ja viie akti koondamine üheks 
direktiiviks; 
(b) uute õhukvaliteedi standardite kasu tuselevõtmine peente tahkete 
osakeste (PM
2,5) kohta õhus. 
Samuti vaadatakse läbi direktiiv õhusaas teainete siseriiklike ülemmäärade kohta6, et 
tagada lämmastikoksiidi, vääveldioksiid i, lenduvate orgaaniliste ühendite, 
ammoniaagi ja esmaste tahkete osakeste heitkoguste vähenemine vastavuses 2020. 
aastaks kavandatud vahe-eesmärkidega. 
Käesoleva strateegia jaoks valitud eesmärki de tase toob eeldatavasti tervisele kasu 
vähemalt 45 miljardit eurot aastas. Selle kasu hulka kuulub muuhulgas enneaegsete 
surmade vähenemine, harvem haigestumus,  haiglaravikordade arvu vähenemine, 
tööviljakuse tõus jne. Ökosüsteemile teki tatud kahju ei ole küll võimalik rahas 
hinnata, ent vähenenud õhusaastest saadakse  märkimisväärset keskkonnaalast kasu, 
sealhulgas vähenenud riskid ning ökosüs teemide niisuguse pindala vähenemine, 
mida võivad kahjustada hapestamine, eutrofeerumine ja osoon. Samuti hakkavad 
kiiremini taastuma juba kahjustatud ökosüs teemid. Väheneb kahju ka ehitistele ja 
materjalidele. Ühtlasi väheneb kahj u põllumajanduskultuuridele ligikaudu 0,3 
miljardi euro võrra aastas. 
Kõnealuste eesmärkide saavutamine läheb hinnanguliselt maksma umbes 7,1 
miljardit eurot aastas (moodustades aastal 2020 umbes 0,05% ELi SKTst). Netoväärtuse muutusi tööhõives ei prognoosit a. Haiguspäevade tõttu saamata jäänud 
toodangu kogus arvatavasti väheneb ning kõi ge rohkem kasu saavad tõenäoliselt 
madala sissetulekuga rahvastikurühmad, ke s õhusaaste kõrgemate tasemetega kõige 
rohkem kokku puutuvad. 
Keskkonnastandardid võivad äritegevuse kasvule ja uuendamisele mõjuda 
katalüsaatorina. EL võib saavutada konkurents ieelise ja kasutada võimalusi, suunates 
uurimis- ja arendustegevuse materjalisääs tlikumatele ja vähem saastavatele 
tehnoloogiatele, mille muud riigid peavad lõpuks üle võtma. Arenenud riikidel, nagu USA ja Jaapan, on samasugused õhusaaste  põhimõtted juba paika pandud, näiteks 
puhta õhu uued osariikidevahelised eeskirjad  (Clean Air Interstate Rule) USAs. 
Samuti on selge, et arenevad riigid, nagu Hiina ja Korea, tunnevad üha enam muret 
                                                
 
6 Direktiiv 2001/81/EÜ, EÜT L 309, 27.11.2001, lk 22. 
 
ET 7   ET õhusaaste pärast, astuvad positiivseid samme heitkoguste vähendamiseks ning 
otsivad poliitilist ja te hnilist innustust Euroopast. 
4. M EETMED JA VAHENDID  
Nende strateegiliste eesmärkide saa vutamiseks tuleb kehtivat õhukvaliteedi 
seadusandlust lihtsustada ning muud õigus aktid vajaduse korral läbi vaadata. 
Jätkatakse algatusi seoses uute sõi dukitega ning olenevalt põhjalikust mõju 
hindamisest võib kavandada uusi meetmeid väikeste põletusseadmete, laevade ja 
lennukite heidete vähendamiseks. Ühe nduse struktuurifondid, rahvusvaheline 
koostöö, asjakohaste vahendite parem ra kendamine ja valik – kõik need 
moodustavad osa soovituslikust vahendite kogumist. 
4.1. Keskkonnaseaduste toimivuse parandamine 
Kõnealune strateegia eeldab kehtivate õigus aktide tõhusat rakendamist. Sel põhjusel 
ning seadusandluse parandamiseks teeb kom isjon ettepaneku kehtivate õhukvaliteedi 
õigusaktide täiustamiseks, et kerge ndada halduskoormust ja võimaldada 
liikmesriikidel üle saada kehtivate eeskirjade täitmisel kogetud raskustest. Samuti hakkab komisjon tegutsema õhukvaliteedi hinnangute kooskõla parandamiseks, parimate kasutusviiside levitamiseks ja  liikmesriikidega konstruktiivse dialoogi 
ülesehitamiseks. 
4.1.1. Õhukvaliteedi õigusak tide lihtsustamine 
Käesolevale strateegiale on lisatud seadusandlik ettepanek, millesse on koondatud 
raamdirektiiv
7, esimene8, teine9 ja kolmas10 tütardirektiiv ning teabevahetust käsitlev 
otsus11. Äsja vastuvõetud neljas tütardirektiiv12 liidetakse hiljem lihtsustatud 
kodifitseerimisprotsessiga. Ettepanekus on se lgitatud ja lihtsustatud seadusandlust, 
kehtetuks tunnistatud vananenud sätted, k aasajastatud aruandluse nõudeid ning 
tutvustatud tahkeid osakes i käsitlevaid uusi sätteid. 
Rakendamise intensiivistamine 
Raamdirektiivi ja tütardirektiivide alusel kohaldatakse õhukvaliteedi piirväärtusi 
kõikide liikmesriikide terri tooriumil. Kogemused on nä idanud, et esineb piirkondi, 
mis kannatavad ägedate ja erandlike probl eemide all. Seetõttu on uue ettepaneku 
osana ning tingimusel, et liikmesriigi d suudavad näidata, et nad on võtnud kõik 
mõistlikud meetmed selle õigusakti ra kendamiseks, tehtud ettepanek anda 
liikmesriikidele ajapikendust nõuetelevastavuse saavutamiseks saastunud piirkondades, kui ranged kritee riumid on täidetud ja liik mesriik on koostanud plaanid 
piirväärtuste saavutamiseks. 
                                                
 
7 Direktiiv 96/62/EÜ, EÜT L 296, 21.11.1996, lk 55. 
8 Direktiiv 1999/30/EÜ, EÜT L 163, 29.6.1999, lk 41. 
9 Direktiiv 2000/69/EÜ, EÜT L 313, 13.12.2000, lk 12. 
10 Direktiiv 2002/3/EÜ, EÜT L 67, 9.3.2002, lk 14. 
11 Otsus 97/101/EÜ, EÜT L 35, 5.2.1997, lk 14. 
12 Direktiiv 2004/107/EÜ, ELT L 23, 26.1.2005, lk 3. 
 
ET 8   ET Järelevalve ja aruandl use ajakohastamine 
Liikmesriigid valvavad õhu kvaliteedi jä rele ligi 3000 asukohas ning levitavad 
saadud teavet regulaarselt avalikkusele ja  komisjonile. Komisjon koostöös Euroopa 
Keskkonnaagentuuriga teeb ettepaneku üle minna ühtsel infosüsteemil põhinevale elektroonilisele aruandlusele, kasutade s ruumiandmete edastamise INSPIRE 
raamistikku
13. Selline lähenemisviis vähendab bürokraatiat, kahandab aruandlust 
nõuetelevastavuse kohta, hõlbustab teabevah etust ja muudab teabe avalikkusele 
kättesaadavamaks. 
Järelevalve inimeste kokkupuute üle ümbritsevas õhus leiduvate PM 2,5-osakestega 
Tõenditest ilmneb, et peened osakesed (PM 2,5) on märksa ohtlikumad kui suuremad, 
kuigi ka suuri (läbimõõduga 2,5–10µm) ei s aa tähelepanuta jätta . Seetõttu tuleb 
lisaks praegusele järelevalvele PM 10-osakeste üle piirata PM 2,5-osakestega 
kokkupuutest tulenevaid põhjendamatult kõrge id riske ning vähendada kõikjal 
elanike üldist kokkupuudet osakestega . Ettepanek on tehtud piirangu 25 µg/m3 kohta, 
mis tõenäoliselt ei tekita lisaraskusi mu jal kui ELi kõige saastunumatel aladel. 
Piirangu jaoks valitud taseme puhul võeta kse arvesse, et praegused teadmised PM 2,5-
osakestega seonduvatest riskidest on alles ebakindlad. Samuti on tehtud ettepanek, et 
liikmesriigid kohustuvad esimese sammuna linnade keskmise saastekontsentratsiooni vähendamiseks oma territooriumil põhjalikumalt jälgima välisõhu PM
2.5-osakeste 
tasemeid linnapiirkondades. Kõigile liikmesriikidele on tehtud ettepanek, et ühtlane vähendamise vahe-eesmärk 20% tuleks  saavutada aastatel 2010–2020. On ette 
nähtud, et selle eesmärgi võib läbi vaad ata, kui õhu kvaliteed i järelevalve kohta 
saadakse rohkem teavet. Eelkõige tegeldak se kõnealuse läbivaatamise käigu üksikute 
liikmesriikide eri eesmärkide tutvustamisega vastavalt nendes valitsevale õhusaaste kliimale ning sellele, kas need eesmärg id peaksid muutuma õiguslikult siduvaks. 
4.1.2. Õhusaasteainete siseriiklikke ülemmääras id käsitleva direktiivi läbivaatamine 
Komisjon vaatab 2006. aastal läbi dire ktiivi õhusaasteai nete siseriiklike 
ülemmäärade kohta ning teeb ettepaneku õhusaasteainete parandatud ülemmäärade 
kohta, mis põhinevad käesolevas  strateegias sätestatud st senaariumil. Ettepaneku 
suhtes kohaldatakse üksikasjalikku mõju hindamist ning selle puhul peab arvesse 
võtma vajadust läheneda lämmastikukasutuse  juhtimisele integreeritult (vt punkt 
4.2.3). Samuti kaalutakse rakendamise ja aruandluse sätete lihtsustamist ning 
eesmärkide seadmist seoses esmaste tahkete osakestega. Suurte üle 50 MW
th 
põletusseadmete puhul ei ole muudatusi ette  näha, vaid nende suhtes kohaldatakse 
kehtivaid direktiive teatavate suurtest põl etusseadmetest õhku eral duvate saasteainete 
piiramise kohta14 ning saastuse kompleksse vältimis e ja kontrolli kohta (nn IPPC-
direktiiv)15. Siiski tuleb läbi vaadata võimalused tööstusheiteid käsitlevate kehtivate 
õigusaktide lihtsustamiseks. 
                                                 
13 KOM(2004) 516, 23.7.2004. 
14 Direktiiv 2001/80/EÜ, EÜT L 309, 27.11.2001, lk 1. Selle direktiivi artikli 4 lõikele 7 vastav 
läbivaatamine on tehtud. Vt. http://europa.eu.int/comm/environment/air/future_stationary.htm. 
15 Direktiiv 96/61/EÜ, EÜT L 257, 10.10.1996, lk 26. 
 
ET 9   ET 4.1.3. Kooskõla muude keskkonnapoliitikatega 
Käesolev strateegia on kooskõlas kliimamuut uspoliitikaga ning selle abil on võimalik 
täita kohustusi peatada bioloogilise mitmekesisuse hävimine ja toetada mitmekesisuse taastumist pikema aja j ooksul. Käesolevas strateegias esitatud 
meetmetega saab edendada ka ühenduse elavhõbedastrateegia
16 (vähendades 
sisepõlemisega seotud elavhõbedaheitei d), veepoliitika raamdirektiivi ja 
merekeskkonda käsitleva tulevase temaatilise strateegia eesmärke. 
Pinnase, vee kvaliteedi ja bioloogilise mitmekesisuse järelevalve tulemusi võetakse 
arvesse õhusaaste poliitikate  hindamisel, kuna hapestumine ja biogeenne lämmastik 
mõjutavad neid kõiki. Samamoodi toetavad  õhu kvaliteedi järe levalve ja sellega 
seotud aruandlus tervise ja keskkonna tegevusplaani läbiviimist.  
4.2. Õhu kvaliteedi integratsioon muudesse poliitikavaldkondadesse 
Käesolevas strateegias sätest atud eesmärgid nõuavad teiste  sektorite jõupingutusi ja 
kohustusi. 
4.2.1. Energeetika 
Säästlikum energia- ja l oodusvarade kasutus võib kaasa aidata kahjulike heitkoguste 
vähendamisele. EL on seadnud endale s oovitusliku eesmärgi toota taastuvate 
energiaallikate arvel 20 10. aastal 12% energiast ja 21% elektrist. Ta on võtnud vastu 
ka miinimumeesmärgid biokütuste osas ning teinud ettepaneku rakendada tuumaenergia valdkonnas ohutusmeetmeid. Mitmeid meetmeid on võetud energiatarbe piiramiseks,  sealhulgas energiamärgi stus, hoonete energiatõhusus, 
direktiiv soojuse ja elektri koostootmise  kohta ning direktiiv energiat tarbivate 
toodete keskkonnasõbraliku projekteerimise nõuete kehtestamiseks. Samuti uuritakse 
energiatõhusust käsitlevas rohelises raamatus võimalusi, kuidas sellel alal edu 
saavutada
17. 
4.2.1.1. Väikesed põletusseadmed 
Väikeste põletusseadmete osatähtsus saas teallikana üha kasvab, ent neid ei ole 
ühenduse tasandil veel reguleeritud. Komisjon uurib, kas IPPC-direktiivi 
kohaldamisala oleks võimalik laiendada nii, et see hõlmaks alla 50 MW th 
põletusseadmeid. Lisaks töötatakse välja üh tlustatud tehnilised standardid väikestele 
põletusseadmetele ja nende kütusele. Kui s ee on teostatav, tuleks väikesed elu- ja 
ärihooned hõlmata energiatõhususe laiendatud direktiiviga18. 
4.2.1.2. Lenduvate orgaaniliste ühe ndite (LOÜ) heited tanklates 
Lenduvate orgaaniliste ühendite osatähts use tõttu troposfääriosooni moodustumisel 
uurib komisjon edaspidi võimalusi LOÜ heidete vähendamiseks tanklates.  
                                                 
16 KOM(2005) 20. 
17 KOM(2005) 265. 
18 Direktiiv 2002/91/EÜ, EÜT L 1, 4.1.2003, lk 65. 
 
ET 10   ET 4.2.2. Transport 
Pidades kinni ühist transpordipolii tikat käsitlevas valges raamatus19 võetud 
kohustustest julgustab komisjon jätkuva lt üleminekut vähem saastavatele 
transpordiliikidele, alternatiivkütustele, um mikute vähendamisele ja transpordikulude 
välismõjude arvessevõtmisele. Seoses infr astruktuuri kasutustasuga on komisjon juba 
teinud ettepanekuid teede in frastruktuuride kasutami se eest raskeveokitele 
kohaldatavate maksude (eurovinjett) kohta ni ng õigel ajal tuleb läbi vaadata ka 
kõikide transpordiliikide ühine raamistik. Muud võimalikud meetmed on esitatud 
allpool ning neid võidakse täiendada m uude meetmetega, kui valge raamat on 2005. 
aastal läbi vaadatud. 
4.2.2.1. Maismaatransport 
Euroopa raudteesüsteemi taaselustamiseks ja integreerimiseks on tehtud algatusi. 
Neid toetavad 2004. aastal vastuvõetud ül eeuroopalise transpordivõrgu eeskirjad, 
milles esmatähtsaks peetakse keskkonnasõbralikke transpordiliike, sealhulgas raudteetransporti. Lisaks edendatakse ühe ndveoahelaid kasutava t kaubatransporti 
„Marco Polo“ programmi kaudu ning para ndatakse transpordi tõhusust Euroopa 
satelliit-raadionavigatsiooni  programmiga GALILEO.  
2005. aastal võetakse vastu ettepanek vähenda da uute sõiduautode ja väikebusside 
heiteid (EURO V). Komisjon teeb ka ettepa neku karmistada edaspidi raskeveokite 
heitmete piirmäärasid. Samuti uurib komisjon pikema aja jooksul, kas tüübikinnitusprotsessi parandamine on teos tatav, nii et katsetsükli ajal mõõdetud 
heited vastaksid paremini olukor rale tegeliku sõidu ajal.  
Komisjon kaalub ka muid meetmed, näiteks: 
• diferentseeritud maksustamise praktilised juhendid vastavalt õhusaastega tekitatud 
kahjule ja mõjule tundlik u keskkonnaga piirkondades; 
• riigiasutuste kohustused ja soovitused rakendada iga-aa staseid hankekvoote seoses 
uute puhtamate ja energiasäästlike sõidukitega; 
• ühise raamistiku kehtestamine väheste heidetega piirkondade tähistamiseks. 
Ebaproportsionaalseid saastetasemeid  põhjustavad vanemad maanteesõidukid. 
Seetõttu võiksid liikmesriig id õhukvaliteedi eesmärkide saavutamiseks ettenähtud 
kavade koostamisel arvesse võtta sihipäraseid moderniseerimis- ja 
lammutamiskavasid. 
Oma linnakeskkonda käsitlevas temaatilises strateegias uurib komisjon, kuidas oleks 
kõige parem aidata liikmesriikidel ja kohalikel asutustel rakendada säästliku 
linnatranspordi plaane, milles oleksid ühendatud ühistranspordi parandused ja 
liiklusnõuete haldus, et tagada õiglane osalus transporditegevuses õhukvaliteedi, müra ja kliimamuutuste eesmärkide saavutamiseks. 
                                                
 
19 KOM(2001) 370, 12.9.2001. 
 
ET 11   ET 4.2.2.2. Lennundus 
Tulevases teatises selliste majanduslik e vahendite kasutamise kohta, millega 
vähendada kliimamuutuste mõju õhusõidukitele, käsitletakse meetmed, mis võivad mõjutada nii kliimamuutusi kui õhukvaliteeti. 
4.2.2.3. Laevandus 
Laevade tekitatud õhku saastavad vääveldi oksiidi ja lämmastikoksiidide heited 
valmistavad tõsist muret, kuna eeldatakse , et aastaks 2020 ületavad need kõigi 
maismaaallikate heiteid. Neid reguleeritak se merereostuse konventsiooni VI lisaga 
ning kõik liikmesriigid, kes ei ole VI lisa veel ratifitseerinud, peaksid seda tegema 
esimesel võimalusel. 
Komisjon on välja töötanud ELi strateegia laevadest lähtuvate heidete kohta ning 
kokku leppinud laevakütuste väävlisi saldust käsitleva direktiivi
20 suhtes. Siiski tuleks 
teha rohkem jõupingutusi ning komisjon kavatseb: 
• esitada nõukogule soovituse võtta vastu otsus, millega komisjonile antakse 
volitused pidada IMO raames läbirääkimisi kehtivate heitestandardite 
karmistamiseks; komisjon kavatseb kaaluda ettepanekut rangemate NOx standardite kehtestamiseks 2006. aasta lõpuks, kui IMO ei ole selleks kuupäevaks ühtegi rangemate standardite  ettepanekut esitanud; 
• soodustada kaldalt tuleva elektri kasutamist sadamas seisvatel laevadel 
(eelistatavalt taastuvatest energiaallikate st), töötades välja juhised ja kaaludes 
vabastusi energiamaksust; 
• tagada, et vähe heitgaase eraldavaid tege vusi kohaldataks tõhusalt kriteeriumidena 
ELi rahastamiskavade puhul, sealhulgas Marco Polo ja Merede kiirteed. 
4.2.3. Põllumajandus 
Karjakasvatus, sea- ja kodulinnusektor id ning mineraalväetiste kasutamine 
moodustavad väga suure osa ammoniaagih eidetest. Ühise põllumajanduspoliitika 
hiljutise reformiga peaks olema võimalik vähendada põllumajanduslike allikate ammoniaagiheiteid järgmiste muudatuste kaudu: 1) rahaline toetus ja kohustus 
pidada teatavat hulka loomi ei ole enam omavahel seotud; 2) kaotatakse soodustused 
tootmise intensiivistamise eest; selle tulemusena väheneb mineraalväetiste 
kasutamine; ja 3) otsetoetuste maks misel on eelduseks ke skkonnadirektiividega 
liituvate kohustuslikult täidetavate tingi muste kehtestamine. Lisaks oodatakse 
paranemist ka teatavate keskkonnadirektiivid e, sealhulgas nitraatide direktiivi, IPPC-
direktiivi, keskkonnamõju hindamise direktiivi ja veepoliitika raamdirektiivi tõhusa rakendamise tulemusel. 
Siiski võivad kõnealused parandused osut uda strateegia eesmärkide saavutamiseks 
ebapiisavateks. Kuna lämmastikul on tä htis osa mitmetes keskkonnaprobleemides, 
kohaldab komisjon lämmastikukasutuse ju htimisel ühtset ja integreeritud 
                                                
 
20 KOM(2002) 595. 
 
ET 12   ET lähenemisviisi21. Esmatähtsaks peetakse meetmeid ja poliitikaid, millega 
vähendatakse lämmastiku ülemäärast kasutami st põllumajanduses ning samaaegselt 
käsitletakse vees leiduvaid nitraa te ning õhku paisatavaid ammoniaagi ja 
lämmastikoksiidi heitmeid. Sellistes poliiti kates võiks käsitleda 1) loomasööda 
lämmastikusisaldust; 2) lämmastikväetiste ülemäärast kasutamist; ja 3) lämmastiku ringkäigu ja selle keskkonnamõjude täiendava uurimise edendamist.  
Ammoniaagiheidete kehtivate ja uute ülemmäärade järgimiseks pärast 
õhusaasteainete siseriiklikke ülemmäärasid käsitleva dire ktiivi (NECD) läbivaatamist 
valmistavad liikmesriigid ette kavad ja  programmid demonstreerimaks, kuidas nad 
kõnealuseid uusi ülemmäärasid järgima hakkavad. Vähendamiseesmärkide saavutamine võib nõuda siseriiklike tege vuskavade väljaare ndamist, sealhulgas 
põllumajandusettevõtete tasandil kohald atavad kohustused, mis võimaldab 
heitekoguste vähendamise jaotada umbes 10 aasta pikkusele ajavahemikule, mis 
järgneb läbivaadatud NECD-direktiivi vastuvõtmisele. 
Kehtivas maapiirkondade arengut käsitlevas  määruses ja komisjoni ettepanekutes 
maapiirkondade arendustegevuse kohta aastatel 2007–2013 on esitatud mitmeid 
võimalusi põllumajanduslikest allikatest pärit a mmoniaagiheidete käsitlemiseks. 
Need sisaldavad põllumajandusettevõtete m oderniseerimise, standardite järgimise ja 
põllumajanduse keskkonnapoliitikaga seotud meetmeid. Komisjon soovitab liikmesriikidel neid meetmeid täielikult kasutada. Eelkõige võivad liikmesriigid välja töötada põllumajanduse keskkonnapoliitikaga seotud kavasid, mis on ulatuslikumad 
kui maapiirkondade arendusprogrammides määratletud keskkonnakaitse õiguslikud 
kohustused ja väetiste kasutamise miin imumnõuded. See võiks kaasa aidata ka 
piiriülese õhusaaste kauglevi konventsi ooni (CLRTAP) üldi ste keskkonnanõuete 
eeskirjade
22 tulemuslikumale täitmisele. 
4.2.4. Struktuurifondid 
Struktuurifondidest kaasrahastatakse pa ljusid liikmesriikides ja piirkondades 
õhukvaliteedi parandamiseks võetavaid  meetmeid. Komisjoni ettepanek 
ühtekuuluvuspoliitika refo rmi kohta aastatel 2007–201323 sisaldab ettepanekuid, mis 
aitavad saavutada käesoleva strateegia eesmärke. Näiteks säästvate transpordisüsteemide toetamine, säästev ja puhas energiavarustus ning omanikuta maade uuesti kasutusele võtmine. Kes kkonnakaitse on hõlmatud kolme kavandatava 
eesmärgiga: ühtekuuluvus, konkurentsivõime ja tööhõive ning piirkondlik koostöö. Neist esimene on suunatud ebasoodsamatele piirkondadele ja riikidele ning sellega 
seoses nimetatakse õhu kvaliteeti Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERDF) käsitleva 
määruse
24 ettepanekus. Tulevase ühtekuuluvuspolii tika prioriteet on samuti tagada, et 
öko-uuendustest ja -tehnoloogiatest või malikult suurt kasu saadaks ning 
keskkonnajuhtimissüsteemid VKEdes kasutusele võetaks. 
                                                 
21 Kooskõlas 2004. aasta oktoobris Hiinas Nanjingis peetud kolmanda rahvusvahelise 
lämmastikukonverentsi deklaratsiooniga. 
22 Vastavalt CLRTAP Göteborgi protokolli IX lisale. 
23 KOM(2004) 492. 
24 KOM(2004) 495, artikkel 4. 
 
ET 13   ET 4.2.5. Rahvusvaheline mõõde 
Kuna piirkondlik ja globaalne panus Eu roopa õhusaastesse on aina kasvamas, peab 
komisjon pingutama rahvusvahelise konsensuse  saavutamiseks seoses hemisfääri 
saaste tähtsusega. CLRTAP raames ha kkab komisjon koostöös liikmesriikidega 
juhtima uut töörühma, mis ühiselt USAga tegeleb hemisfääri õhusaastega. Komisjon 
on hoogustanud õhusaaste alast koostööd ka  Hiinaga. Lisaks jätkab EL 
konventsiooni teadus- ja järe levalvetegevuse toetamist. 
5. J ÄRGMISED SAMMUD  
5.1. Hindamine, läbivaatamine ja teadusuuringud 
Käesolev strateegia vaadatakse läbi  aastal 2010 ning selle tulemused võetakse 
arvesse kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi hindamisel. Poliitikate hindamine jätkub pidevalt, kasutades se lleks olemasolevaid indikaatoreid ja 
aruannetes esitatud teavet. Läbivaatamisek s valmistudes tõhustatakse hindamistööd 
veelgi. 
Käesoleva strateegia aluseks olev analüüs  põhineb õhusaastet (sealhulgas tahkete 
osakeste tervistkahjustav mõju) käsitlev atel ühenduse teadusuuringutel, mis on läbi 
viidud mitmesuguste TTA raamprogrammide
25 käigus. Strateegia põhineb ka 
majanduslikel ja keskkonnaalastel mudelitel ning vahenditel, mille väljatöötamisel 
on kasutatud ühenduse TTA fonde26.  
Eelseisvatel aastatel tuleb rohkem uurid a heitmeallikaid, atmosfäärikeemiat ja 
saastuse levimist, samuti õhusaaste mõju  tervisele ja keskkonnale, samuti tuleb 
intensiivistada pikaajalisi euroopa epidemioloogiauuringui d. Lisaks tuleb täiustada 
ökosüsteemile avaldatava mõju rahalise väärtuse hindamise süsteemi ning tegelikult rakendatud meetmete maksumuse ja tõhus use analüüsi. See vajab Euroopa Liidu 
TTA rahastamist, Euroopa komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse tööd ning 
liikmesriikide toetust.  
5.2. Konsulteerimiskord 
CAFE-programmi käigus toimus rohkem kui sada sidusrühmade nõupidamist ning 
kaks kuud kestnud veebipõhine av alik arutelu strateegia ül e. Arutelu käigus saadi 
11 578 vastust, neist üle 10 000 oli eraisikute lt. Vastajad leidsid, et on olemas selge 
vajadus parema avaliku teavitamise järele , suur soov kaitsta e nd õhusaaste eest ning 
tahe maksta riskide vähendamise eest sa ma palju kui joogive ega seotud riskide 
vähendamise eest. 
CAFE juhtrühm on jätkuvalt peamin e foorum sidusrühmade tulevasteks 
nõupidamisteks, kuid õhusaaste konsultati ivrühmade praegune struktuur võib aja 
jooksul muudatusi vajada. Lisaks moodusta ti 2005. aasta mais töörühm, kes on abiks 
                                                
 
25 CLEAR-kogumik (http://www.nilu.no/cl ear/); INTEGAIRE temaatiline võrk 
(http://www.integaire.org/). 
26 Tervisehinnangud ExternE ja NewExt projektidest; makromajandusanalüüsis kasutati üldist 
tasakaalumudelit GEM-E3. 
 
ET 14   ET õhusaasteainete siseriiklikke ülemmäärasid  käsitleva direktiivi läbivaatamisega 
seotud tehnilistel töödel. Ee ldatavasti on õhusaastega tege levast regulatiivkomiteest 
rohkem kasu ka rakenduslikes küsimustes , eriti järelevalve ja aruandluse osas. 
6. J ÄRELDUS  
Õhusaaste tõttu halveneb jätkuvalt nii ELi  kodanike tervis ja elukvaliteet kui 
looduskeskkonna seisund. Need mõjud on i gnoreerimiseks liiga laiaulatuslikud ning 
oleks ebamõistlik rakendada üksnes kehtivaid seadusakte ja jätta tegemata kõik muu. 
Käesolevas strateegias on sätestatud pi kaajalised perspekt iivid Euroopa õhu 
puhtamaks muutmiseks.