Euroopa identiteedi tugevdamine hariduse ja kultuuri kaudu

Euroopa Komisjoni panus ELi juhtide kohtumisse Göteborgis 17. novembril 2017

„Haridus ja kultuur on võti tulevikku nii igaühe jaoks isiklikult kui ka liidu jaoks tervikuna. Need muudavad olukorrad võimalusteks, peeglid akendeks ja aitavad sügavamalt mõista ka seda, mida tähendab eurooplaseks olemine kogu selle mitmekesisuses. Sel nädalal Göteborgis toimuval Euroopa juhtide kohtumisel peame haarama kinni võimalusest ning tegema kõik selleks, et haridus ja kultuur oleksid töökohtade loomise, majanduskasvu, sotsiaalse õigluse ja täieliku ühtsuse tõukejõududeks.“

(President Juncker, 14. november 2017)

„EL ei ole täiuslik, ent see on parim vahend, mis meil on meie ees seisvate uute väljakutsetega tegelemiseks. Me vajame ELi mitte üksnes rahu ja demokraatia tagamiseks, vaid ka meie rahvaste julgeoleku jaoks. Me vajame ELi, et rahuldada paremini nende vajadusi ja soove elada, õppida, töötada, liikuda ja edeneda vabalt kogu meie kontinendil ning saada kasu Euroopa rikkast kultuuripärandist.“

(Bratislava deklaratsioon, 16. september 2016)

„Me soovime näha liitu, mille kodanikel on uusi võimalusi kultuuriliseks ja sotsiaalseks arenguks ning majanduskasvuks. [..] […] lubame teha tööd järgmiste eesmärkide saavutamise nimel […] liit, kus noored saavad parima hariduse ja koolituse ning võivad õppida ja leida tööd kogu kontinendil; liit, mis hoiab alal meie kultuuripärandit ja edendab kultuurilist mitmekesisust.“

(Rooma deklaratsioon, 25. märts 2017)

Arutelu Euroopa tuleviku üle on täies hoos. Euroopa Komisjon algatas selle arutelu 2017. aasta märtsis, avaldades oma valge raamatu. President Juncker esitas oma 2017. aasta kõnes olukorrast Euroopa Liidus seisukohad ühtsema, tugevama ja demokraatlikuma Euroopa saavutamiseks ning tutvustas konkreetset tegevuskava eesmärgiga korraldada Sibius Euroopa Ülemkogu kohtumine. Eesistuja Donald Tuski kutsel toimub see 9. mail 2019 ning sellel kohtumisel tuleks võtta vastu Euroopa tuleviku kohta otsused, mis on valmistatud ette juhtide tegevuskava kohaselt toimunud arutelude käigus.

Üks keskseid aruteluteemasid, mille kohta tuleb teha otsuseid, on Euroopa sotsiaalne mõõde. Komisjon on koostanud asjaomase aruteludokumendi, milles juhitakse tähelepanu Euroopa olulistele saavutustele selles valdkonnas. Euroopa ühiskond on maailmas kõige võrdsem ja kaasavam, samuti on Euroopas kõrge oodatav eluiga (keskmiselt 80,7 aastat) ning tugevad sotsiaalkaitsesüsteemid, mis aitasid majanduskriisist välja tulla. Tööpuuduse määr väheneb (2017. aasta septembris 7,5 %-ni, mis on madalaim registreeritud näitaja alates 2008. aasta novembrist), kuid riikidevahelised erinevused on suured ning 18,4 miljonit inimest on endiselt tööta, sealhulgas 3,7 miljonit noort. Samal ajal teatab 40 % Euroopa tööandjatest, et neil on raskusi leida majanduskasvu ja innovatsiooni kindlustamiseks vajalike oskustega töötajaid.

Mõtiskledes meie liidu tuleviku üle mõtiskleme ühtlasi ka meie ühise identiteedi tugevuse üle. Kui nii siin- kui ka sealpool piiri asuvad tegutsema populistlikud jõud või hakatakse levitama libauudiseid ja manipuleerima meie infovõrke, pannakse sellega proovile euroopalikud väärtused ja demokraatia ning on aeg, et Euroopa juhid ja ELi institutsioonid peavad tegutsema. Nad otsustasid 2017. aasta märtsis Roomas, et EL jääb ka edaspidi ainulaadseks projektiks, mille raames ja järgides juhtmõtet „ühendatud mitmekesisuses“ on EL ja liikmesriigid suutnud eri rahvaste ainuomaste tugevuste ja mitmekesisuse najal saavutada seninägematut edu. Kuuskümmend aastat pärast Rooma lepingute allkirjastamist on meie Euroopa identiteedi tugevdamine ikka veel oluline ning haridus ja kultuur on parimad suunanäitajad selle saavutamiseks.

Seetõttu otsustasid Euroopa juhid kohtuda 17. novembril 2017 Göteborgis, et arutada hariduse ja kultuuri edasist rolli ühtekuuluvustunde tugevdamisel ja kultuurikogukonna osaks olemisel.

See teatis on Euroopa Komisjoni panus juhtide kohtumisse. Selles käsitletakse keskseid probleeme ja pakutakse võimalikke lahendusi kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega ning arvestades asjaoluga, et haridus ja kultuur on poliitikavaldkonnad, kus otsuseid teevad eelkõige liikmesriigid riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Liidu pädevus piirdub koostöö soodustamisega ning liikmesriikide meetmete toetamise ja täiendamisega. Lisaks sellele on liidu meetmetega ette nähtud programmide rahastamine (neist kõige pikaajalisemad ja populaarseimad on Erasmuse programm haridusvaldkonnas ja MEDIA alaprogramm kultuurivaldkonnas).

Teatises esitatakse Euroopa haridusruumi visioon, mille aluseks on Euroopa uus oskuste tegevuskava ja Euroopa noortesse investeerimise algatused. Haridus on osa lahendusest probleemile, kuidas tagada rohkematele inimestele inimväärne töö, vastata paremini majanduses tekkinud vajadusele teatavate oskuste järele ning suurendada Euroopa vastupanuvõimet nende kiirete ja põhjapanevate muutuste kontekstis, mis kaasnevad tehnoloogilise revolutsiooni ja üleilmastumisega. Viimati nimetatud aspekti käsitles komisjon oma aruteludokumendis üleilmastumise ohjamise kohta. Selles osutati sotsiaal- ja hariduspoliitika kesksele rollile vastupanuvõime, innovatsiooni ja konkurentsivõime tagamisel. Euroopa ei paista silma kvaliteetsete oskuste pakkumise poolest, sest isegi kõige paremate tulemustega liikmesriigid jäävad maha Aasia arenenud riikidest. Euroopal on siiski ambitsioonikas soov kasutada ära kõik muudatustega kaasnevad võimalused.

Seetõttu on kõikide liikmesriikide ühine huvi kasutada ära hariduse ja kultuuri kui töökohtade loomise, sotsiaalse õigluse ja kodanikuaktiivsuse tõukejõudude täielik potentsiaal. Samuti pakuvad haridus ja kultuur meile võimalust kogeda Euroopa identiteeti kogu selle mitmekesisuses.

1. Ambitsioonikas ühine hariduse ja kultuuri Euroopa tegevuskava

Euroopas toimub hulk olulisi muudatusi, mis on seotud järgmiste valdkondadega: