I.SISSEJUHATUS

Seoses hiljuti Euroopas toimunud terrorirünnakutega ja rändevoogudega on kerkinud tähelepanu keskmesse üha teravamaks muutuv võltsitud reisidokumentide probleem. Dokumendipettus võimaldab korraldada terrorirünnakuid ja tegeleda organiseeritud kuritegevusega ning see on seotud inimkaubanduse ja rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamisega. On hädavajalik suurendada reisidokumentide turvalisust, sealhulgas selle aluseks olevat identiteedi haldamise infrastruktuuri.

Teatises „Julgeoleku suurendamine liikuvas maailmas: parem teabevahetus terrorismivastase võitluse valdkonnas ja tugevamad välispiirid“ rõhutas komisjon turvaliste reisi- ja isikut tõendavate dokumentide olulisust, kui on vaja mingi kahtluseta kindlaks teha isikusamasus, ning teavitas tegevuskava esitamisest, et lahendada reisidokumentide võltsimise probleem. Et vältida dokumentide turvalisuse puudulikkusest tulenevat ohtu sisejulgeolekule ja mis tahes kuritarvitusi, tugineb täiustatud lähenemisviis usaldusväärsetele süsteemidele.

Kõige tavalisemaks reisidokumendiks on pass, aga kasutatakse ka riiklikku isikutunnistust või kolmandate riikide kodanike elamislubasid (kui neid kasutatakse sisepiirikontrollideta alal). ELi kodanikud saavad siseneda ja lahkuda EList, Schengeni alast ja teatud ELi mittekuuluvatest riikidest liikmesriikides välja antud riikliku isikutunnistuse alusel. See tähendab näiteks, et terroristist välisvõitlejad võivad reisida ELi ja Türgi vahel, kasutades üksnes riiklikku isikutunnistust.

ELi reisidokumendid on petturite seas väga nõutud. Vähemalt kolm neljandikku välispiiridel ning samuti sisepiirikontrollideta alal tuvastatud võltsitud dokumentidest on välja antud ELi liikmesriikides ja Schengeni lepinguga ühinenud riikides. Euroopa piiri- ja rannikuvalve viimaste aruannete kohaselt on liikmesriikides välja antud vähem turvalised riiklikud isikutunnistused kõige sagedamini tuvastatud võltsitud dokumendid, mida Schengeni-sisestel reisidel kasutatakse. „Sarnast välimust ärakasutavad pettused“ (st kui dokumendi kasutaja on dokumendi tegeliku omanikuga välimuselt sarnane) arv suureneb ning see oli 2016. aasta teises kvartalis jätkuvalt kõige sagedasem pettuse tüüp. Ehtsate dokumentide saamine võltsitud alusdokumentide (sünni-, abielu- ja surmatõend) alusel on jätkuvalt üheks suurimaks ohuks, kuna seda on väga raske tuvastada.

Seetõttu on oluline, et EL ja eelkõige liikmesriigid tõhustaksid oma jõupingutusi, et suurendada ELi ja kolmandate riikide kodanikele välja antavate reisidokumentide turvalisust. Reisidokumentide turvalisus on oluline tegur piirikaitse ja rände haldamise parandamisel ning liikumisel tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu suunas

Reisidokumentide võltsimise olemus areneb kiiresti. Reisidokumentide võltsimise ja järeletegemisega tegelevad kuritegelikud võrgustikud on tänapäeval rohkem spetsialiseerunud ning töötavad pidevalt välja uusi võltsimistehnikaid, nagu näiteks võltsimisvastaste seadmete manipuleerimine ja biomeetriliste andmete kontrollimise vältimine, ning uusi töömeetodeid.

Keerukamate turvaelementide, valmistamismeetodite ja dokumendikontrolli süsteemide kasutuselevõtt muudab isikut tõendavate ja reisidokumentide võltsimise raskemaks. Samas liiguvad petturid üha enam „traditsiooniliselt“ pettuselt, mis keskendub füüsilistele dokumentidele – näiteks muutes passi kehtivuskuupäeva (võltsing) või valmistades täielikult võltsitud dokumendi (võltsing), teistele dokumendipettuse tüüpidele, nagu näiteks sarnast välimust ärakasutavad pettused. Nad on sihikule võtnud ka muud dokumendid, nagu näiteks alusdokumendid, mida kasutatakse tõendavate dokumentidena reisidokumentide taotlemisel.

Euroopa piiri- ja rannikuvalve 2016. aasta aruande kohaselt kasvas 2015. aasta esimese kvartali ja 2016. aasta esimese kvartali vahelisel ajavahemikul petturlus ning pettuse teel ehtsate dokumentide saamine vastavalt 4 % ja 76 %, ning samal ajal vähenes võltsitud dokumentide pettus (-8 %).

Käesolevas teatises nähakse ette tegevuskava reisidokumentide turvalisuse parandamiseks. Reisidokumentide turvanõuded ja piirikontrolli eeskirjad on kehtestatud ELi tasandil, kuid liikmesriikidel on täielik vastutus alusdokumentide ja reisidokumentide valmistamise ja väljaandmise eest. Tegevuskavaga nähakse ette meetmed, mida komisjon võtab, ning tehakse ettepanekud liikmesriikide tegevuseks vastavalt riiklikule poliitikale seoses reisidokumentide turvalisuse kõikide aspektidega.

Komisjon ja liikmesriigid peavad tagama, et põhiõigused, eriti isikuandmete kaitse õigus, oleks tagatud kõikides selle tegevuskava raames viidatud meetmetes.

Aluslepingute täitmise järelevalvajana jätkab komisjon nõuetekohast ELi õiguse rakendamise jälgimist ning oma pädevuse kasutamist, et tagada nõuetekohane rakendamine, kui see on asjakohane ja vajalik.

II. TEGEVUSKAVA

1. Isikuandmete registreerimine

Valeidentiteedi alusel saadud ehtsaid dokumente on piirületuspunktides või liikmesriikide territooriumil raske tuvastada. Isiku identiteet tuleks tuvastada ning „alusdokument“ tuleks välja anda rahvastikuregistri alusel, mis sisaldab asjakohaseid ja ajakohastatud ajaloolisi, sotsiaalseid ja geograafilisi andmeid. Riigid, kes kasutavad biomeetrilist rahvastikuregistrit või reisidokumentide andmebaasi, saavad kontrollida isikusamasust iga kord, kui isik esitab uue reisidokumendi taotluse, mistõttu ei ole võimalik taotleda ehtsat dokumenti võltsitud alusdokumendi alusel.

Vaatamata sellele, et nime muutmine võib olla seaduslik protsess, tuleb sellele siiski suurt tähelepanu pöörata ning need menetlused peavad olema veekindlad. Kui täiskasvanud isikud esitavad esmakordselt passitaotluse (nt naturaliseerimise järgselt) ning usaldusväärne registreerimisteave ei ole kättesaadav, peaksid vastutavad asutused läbi viima individuaalseid küsitlusi ning vajaduse korral otsima näiteks valijate või sotsiaalkindlustusregistrist täiendavaid tõendeid selle kohta, et isik tõepoolest kasutab väidetavat isikusamasust.

Lisaks sellele peaks alusdokumentidel olema minimaalne turvalisuse tase, et vältida võltsimist. EL on eraldanud 16 miljonit eurot teadus- ja arendustegevusalaste algatuste jaoks, et tagada alusdokumentide suurem turvalisus. „Horisont 2020“ turvalise ühiskonna programmidega (2018–2020) toetatakse teadus- ja arendustegevust seoses dokumentide turvalisusega.

Väljaspool ELi rakendatakse Euroopa rände tegevuskava uue partnerlusraamistiku raames projekte, et arendada biomeetrilisi registreerimisandmeid sisaldavaid andmebaase peamistes kolmandates partnerriikides, tagamaks toimivad rahvastikuregistrid ja sõrmejälgede või biomeetriline digiteerimine.

Europol on rahastanud võltsitud alusdokumentide tuvastamise käsiraamatu väljatöötamist. See sisaldab näiteid ja lühikirjeldusi Euroopa isikut tõendavatest dokumentidest ja alusdokumentidest, kuid seda ei kasutata piisavalt.