SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Käesolev ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse kohta, millega kohandatakse energiatõhusust käsitlevat direktiivi 2012/27/EL [mida on muudetud direktiiviga 2018/XXX/EL] ja määrust (EL) 2018/XXX [milles käsitletakse energialiidu juhtimist], on tingitud Ühendkuningriigi eelseisvast väljaastumisest Euroopa Liidust.

Ühendkuningriik esitas 29. märtsil 2017 Euroopa Liidu lepingu artikli 50 kohase teate oma kavatsuse kohta EList välja astuda. See tähendab, et kui ratifitseeritud väljaastumislepingus ei kehtestata muud kuupäeva, lõpetatakse kõigi liidu esmaste ja teiseste õigusaktide kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes 30. märtsil 2019 kell 00.00 Kesk-Euroopa aja järgi („väljaastumise kuupäev“). Läbirääkimised Ühendkuningriigiga väljaastumislepingu sõlmimiseks on praegu käimas.

Lisaks võib Euroopa Ülemkogu kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikega 3 otsustada ühehäälselt kokkuleppel Ühendkuningriigiga, et aluslepingute kohaldamine lõpetatakse hilisemal kuupäeval.

Käesolev ettepanek hõlmab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, [mida on muudetud direktiiviga 2018/XXX/EL] ning määrust (EL) 2018/XXX [milles käsitletakse energialiidu juhtimist]. Mõlemas õigusaktis esitatud arvnäitajad energia tarbimise kohta 2030. aastal hõlmavad 28 liikmesriiki (EL 28).

Direktiiviga 2012/27/EL, mida on muudetud direktiiviga 2018/XXX/EL, on seatud liidu 2030. aasta energiatõhususe eesmärgiks vähemalt 32,5 % ja selle direktiivi kohaselt peavad liikmesriigid kehtestama soovituslikud riiklikud energiatõhususe eesmärgid. Nende eesmärkide seadmisel peaksid liikmesriigid arvesse võtma energia tarbimist liidus 2030. aastal. Määruse (EL) 2018/XXX [milles käsitletakse energialiidu juhtimist] kohaselt peavad liikmesriigid liidu 2030. aasta eesmärgi saavutamiseks vajaliku riikliku eesmärgi seadmisel võtma arvesse energia tarbimist liidus 2030. aastal. Energia tarbimist liidu tasandil võetakse arvesse ka siis, kui Euroopa Komisjon hindab, millist edu on saavutatud liidu eesmärkide ühisel saavutamisel.

Läbivaadatud energiatõhususe direktiivis on liidu 2030. aasta energiatõhususe eesmärgiks seatud vähemalt 32,5 % koguväärtusena ning liidu (EL 28) energia tarbimine ei tohi ületada 1 273 miljonit naftaekvivalenttonni primaarenergia ja 956 miljonit naftaekvivalenttonni lõppenergia puhul. Need väärtused on saadud nii, et PRIMESi võrdlusstsenaariumi 2007. aasta prognoose on ELi puhul 2030. aastaks vähendatud 32,5 %. Vastavalt EL 27 (v.a Ühendkuningriik) jaoks tehtud prognoosidele ei tohi kogu energia tarbimine 2030. aastal ületada 1 128 miljonit naftaekvivalenttonni primaarenergia puhul ja 846 miljonit naftaekvivalenttonni lõppenergia puhul.

Seoses Ühendkuningriigi väljaastumisega tuleb seega energia tarbimist liidus käsitlevaid 2030. aasta arvnäitajaid ajakohastada 27 liikmesriigi jaoks. Kuna ajakohastamisel lähtutakse samal energiamudelil põhinevatest arvnäitajatest, võib seda pidada tehniliseks kohandamiseks.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Ei ole asjakohane.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Ei ole asjakohane.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise leping, eriti selle artikli 192 lõige 1 ja artikli 194 lõige 2. Sama õiguslik alus on ka käesoleva ettepanekuga muudetaval energiatõhusust käsitleval direktiivil 2012/27/EL [mida on muudetud direktiiviga 2018/XXX/EL] ja määrusel (EL) 2018/XXX [milles käsitletakse energialiidu juhtimist]. Kuna alusleping sisaldab konkreetset energiavaldkonna õiguslikku alust, on asjakohane seda kasutada.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetest peetakse täiel määral kinni. Subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt on liidu meetmed vajalikud (ELi lepingu artikli 5 lõige 3), kuna ettepanekus käsitletakse liidu kehtestatud õigusakti tehnilist kohandamist.