ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 8.10.2004 
KOM(2004) 658 lõplik 
2004/0233 (CNS)   
Ettepanek 
NÕUKOGU OTSUS 
mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Švei tsi Konföderatsiooni vahelise lepingu 
allakirjutamist Euroopa Ühenduse nime l Šveitsi osalemise kohta Euroopa 
Keskkonnaagentuuris ja Euroopa ke skkonnateabe- ja –vaatlusvõrgus 
Ettepanek 
NÕUKOGU OTSUS 
mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu sõlmimist 
Euroopa Ühenduse poolt Šveitsi osalemis e kohta Euroopa Kes kkonnaagentuuris ja 
Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgus  
  
(komisjoni esitatud) 
 
ET 2   ET SELETUSKIRI  
1. S ISSEJUHATUS  
Euroopa Keskkonnaagentuur moodustati nõukogu 7. mai 1990. aasta määrusega (EMÜ) 
1210/90, muudetud nõukogu 29. aprilli 1999. aasta otsusega (EÜ) 933/99. Agentuuri üldiseks ülesandeks on esitada objektiivse t, usaldusväärset ja võrreldavat  informatsiooni neile, kes on 
seotud Euroopa keskkonnapoliitika rakendami sega. Keskkonnaprobleemide piiriülese 
olemuse tõttu peab agentuur tegema tihedat koostööd kolmandate  riikidega Euroopas. Šveits 
on ainus väljaspool agentuuri võrgustikku olev oluline Lääne-Euroopa riik ja see oleks 
mõlema poole huvides, et Šveits oleks agentu uri liige, eriti mis puudut ab aruandeid Alpide 
kohta.  
Eespoolnimetatud määruse artikkel 19 võimaldab kolmanda maa liikmelisust. Šveits esitas 
1999. aasta juulis ametliku avalduse agentuuriga liitumiseks. Komisjon pidas Šveitsiga läbirääkimisi vastavalt nõukogu poolt 20. juulil 2000. aastal antud volitusele ning viis 
läbirääkimised lõpule koos lepingu es ialgse koostamisega 25. juunil 2004.  
Käesolevaga teeb komisjon Euroopa Ühe nduse nimel ettepanekud kahe nõukogu otsuse 
vastuvõtmiseks, mille eesmärgiks on allkirjast ada ja sõlmida lepingud Šveitsi osalemise kohta 
Euroopa Keskkonnaagentuuris ja Euroopa kesk konnateabe- ja -vaatlusvõrgus (EIONET). 
2. N
ÕUKOGU OTSUS , MILLEGA VOLITATAKSE KOMISJONI PIDAMA LÄBIRÄÄKIMISI 
ŠVEITSI OSALEMISE KOHTA EUROOPA KESKKONNAAGENTUURIS (EEA) 
Nõukogu otsustas komisjoni ettepaneku põhjal1 20. juulil 2000. aastal volitada komisjoni 
teostama läbirääkimisi Šveitsi osalemise kohta Euroopa Keskkonnaagentuuris. 
Läbirääkimiste peaeesmärgiks oli teha kindlaks, et Šveitsi osalemine hääleõiguseta vaatlejana 
Euroopa Keskkonnaagentuuris on korraldatud k ooskõlas Euroopa Liidu lepinguga, määrusega 
1210/90, muudetud määrusega 933/99, millega as utatakse Euroopa Keskkonnaagentuur ja 
EIONET ning ühenduse olulise seadusandlusega. 
Lisaeesmärgiks oli, et Šveitsi osamaks agen tuurile väljendaks tema osalemise kogukulusid. 
Selle iga-aastase summa kalkuleerimisel võeti ees märgiks, et agentuuri iga-aastased toetused 
tuleks jagada liikmesriikide arvuga.  
Komisjonile tehti ülesandeks anda nõukogule ar u läbirääkimiste tulemustest ning kui kohane, 
ka probleemidest, mis võivad läbirääkimiste käi gus üles kerkida. Lisaks sellele tegi nõukogu 
komisjonile ülesandeks võtta arvesse teistes valdkondades käimasolevaid läbirääkimisi.  
Lisaks läbirääkimiste direktiividele võttis nõukogu vastu deklaratsiooni, millega ta rõhutas, et 
samal ajal, kui komisjon on volitatud pidama lä birääkimisi Šveitsiga agentuuris osalemise 
osas, arvestab nõukogu läbirääkimiste tulemust mitte  ainult eraldiseisvalt vaid ka paralleelselt 
Šveitsiga toimuvate teiste läbirääkimiste progressi valguses eesmärgiga saavutada vastastikuse kasu üldine tasakaal.  
                                                
 
1 SEC (1999) 2129 lõplik, 22. detsember 1999. 
 
ET 3   ET 3. L ÄBIRÄÄKIMISED  
Komisjon alustas läbirääkimistega 2001. aast al. Selle aasta jooksul jõuti üldisele 
kokkuleppele enamikes olulistes küsim ustes kooskõlas nõukogu poolt välja antud 
läbirääkimisdirektiividega. Edasisete läbirääk imiste käigus keskenduti Šveitsi ja Euroopa 
Ühenduse üldiste suhete seisukohast  olulistele horis ontaalteemadele, nagu näiteks privileegide 
ja immuniteedi protokolli rakendus.  
4. L EPINGUPROJEKT  
Leping Šveitsiga võimaldab riigile sarnasei d osalemistingimusi nendega, mis kehtivad 
agentuuri liikmetele, kes ei ole EL liikmesriigid (Island, Liechtenstein ja Norra) ja nendele 
kandidaatriikidele, kellega peeti osalemise läbirääkimisi2. 
Mis puudutab Šveitsi osamaksu, siis selles  küsimuses jõuti nõukogu läbirääkimiste 
direktiividele vastava kokkuleppeni. 
Sisuliselt sätestab leping, et Šveits võtab tä ielikult osa agentuuri t öökavast ja peab kinni 
agentuuri määruse kohustustest.  
Šveits peab moodustama infrastruktuuri, mis võimaldaks edastada ühtset infot keskkonna ja 
keskkonnaseisundi kohta tema territooriumil. Šve its annab oma finantsi lise panuse agentuuri 
eelarvesse, et katta oma osalemise kulud. Tal on samuti õigus osaleda agentuuri juhatuses 
ilma hääleõiguseta.  
Leping on sõlmitud piiramatuks tähtajaks.  Sel eesmärgil on artikliga 16 asutatud 
ühiskomisjon, et võimaldada tehnilist kohandumist, kaasa arvatud ühildumine agentuuri funktsioneerimise seisukohast ol uliste tulevaste ühenduse õigu saktidega lepingu lisas I.  
Pooled allkirjastavad ja seejärel ratifitseeri vad lepingu vastavalt nende endi menetluskorrale. 
Leping jõustub siis, kui mõlemad pooled on  üksteist teavitanud vastavate menetluste 
lõpuleviimisest.  
Omalt poolt kohtleb agentuur Šveitsi kui liikme sriiki keskkonnaandmete, informatsiooni ja 
analüüsi sätete tingimustes, personali puudutavat es sätetes, lepingutes kolmandate pooltega 
ning kohtumistes ning osalemises teemakeskustes.  
Privileegide ja immuniteetide protokolli (PPI) li sa III sisaldab liidet rakendamise viiside kohta 
Šveitsis. Eesmärgiga kindlustada Šveitsi am etivõimude, eriti alam-föderaal ametivõimude 
õige PPI kohaldamine agentuuri ja selle tegevusega seotud ühenduse institutsioonide suhtes, on punktis 1 Šveits võrdsustatud EL liikmesriigig a. Liite punktis 2 selgitatakse teatud 
praktilisi agentuuri maksuvaba stuse (nt kohustustest  vabastamisele kuuluvate toodete ja 
                                                
 
2 On märgitud, et lisa III privileegide ja immun iteedi protokolli (PPI) kohta sisaldab liidet selle 
rakendamise viisist Šveitsi juhtumi puhul. Liite punktis 2 selgitatakse teatud praktilisi agentuuri maksuvabastuse rakendamise viise võttes arvesse Šv eitsi rahasüsteemi iseloomustavaid tegureid. See 
lähenemine on kooskõlas võrreldavate selgitustega, mis on tehtud kahapoolselt EL liikmesriikidega PPI 
praktilise rakendamise eesmärgil. Pidades silmas Šveitsi poolt väljendatud eelistusi, sisaldab punkt 3 PPI artikli 14 all olevate õiguste loovutamist: see ei nõua, et šveitsi kodakondsust omavatel agentuuri 
ametnikel peaks olema säilinud alaline elukoht Šveitsis. Lõpuks meenutatakse liites Euroopa Kohtu 
erandliku kohtualluvuse kõiki juhtumeid agentuuri ja selle ametnike vahel.  
 
ET 4   ET teenuste miinimumhind) rakendamise viise, võttes arvesse Šveitsi rahasüsteemi 
iseloomustavaid tegureid. See lähenemine on k ooskõlas sarnaste PPI praktilise rakendamise 
korraldustega, mis on sõlmitud kahepoolselt komisj oni või agentuuri ja EL liikmesriigi vahel. 
Kuna Šveits ei võta automaatselt üle PPI-kohast teisest seadusandlust, täpsustab liite punkt 3 
detailselt PPI artikli 13 lõikes 2 sisalduva erandi mõjusid. Peale selle selgitab see ka seda, et 
agentuuri ametnikud ja nende šveitsi kodakon dsusega või muud moodi Šveitsiga seotud 
pereliikmed ei ole kohustatud osalema Šveitsi sotsiaalkindlustussüsteemis. Lisaks sellele, pidades silmas Šveitsipoolseid eelistusi ning kooskõlas liikmesriikide tõlgendusega, selgitab 
punkt 3, et PPI artiklis 14 kajast atav maksustamisõiguse ulatus  rakendub vaid Euroopa Liidu 
sees, ning seetõttu ei kehti nõue t, et taolistel am etnikel peaks eeldatavalt olema säilinud 
alaline elukoht Šveitsis. Lõpuks meenutatakse  liites Euroopa Koht u erandliku kohtualluvuse 
kõiki õigusvaidlusi personaliküsimustes agentuuri ja selle ametnike vahel.  
5. L
EPINGU ALLKIRJASTAMINE JA SÕLMIMINE  
5.1. Õiguslik alus 
Läbirääkimised, mis lubavad agentuuril olla avatud Šveitsi osalemise suhtes, on võimalikud 
nõukogu määruse (EMÜ) nr 1210/1990, muudetud määrusega 933/1999, millega moodustatakse Euroopa Keskkonnaagent uur ja EIONET artikli 19 järgi.  
Ülalmainitud artikli tekstis sisalduvad vajalikud reeglid agentuuri avanemisele riikidele, mis 
ei ole liidu liikmed, kuid mis jagavad ühenduse ja  liikmesriikide muret agentuuri eesmärkide 
suhtes. Taolise lepingu sõlmimisel kohaldatakse  EÜ asutamislepingu arti kli 300 lõigetes 2 ja 
3 sätestatud korda.  
Nimetatud korra kohaselt teeb komisjon käesolevaga ettepanekud kahe nõukogu otsuse 
vastuvõtmiseks, mille eesmärgiks on allkirjastada ja sõlmida lepingud võimaldamaks Šveitsil osaleda Euroopa Keskkonnaagentuuris.  
5.2. Finantsmõjud 
Lepingu kohaselt panustab Šveits Euroopa Kes kkonnaagentuuri finantsiliselt osamakse näol, 
et katta kõik kulud, mis on tekkinud tema os alusest EEA töökavas. Kooskõlas nõukogu poolt 
välja antud läbirääkimisdirektiividega kalk uleeritakse nimetatud kogukulu (Šveitsi panus) 
ühenduse toetusena, mis on jagatud EL liikmesriikide arvuga.  
Ühendusele ei ole seega mingeid negatiivseid finantsmõjusid.  
6. L
EPINGU KASUD  
Šveitsi osalemisel agentuuris on mitmeid eeliseid: 
– Osalemine aitab kooskõlastada Šveitsi andmekogumise ja –töötlemise 
järelvalvesüsteemi ja –meetodeid nendega , mida kasutavad teised agentuuris 
osalevad riigid, mis omakorda võima ldab tingimused usaldusväärseks ja 
võrreldavaks informatsiooniks ke skkonnaseisundi kohta Euroopas. 
– Šveitsi osalemine toetab ka Šveitsi ja tema naaberriikide poolt jagatud 
ökosüsteemide integreeritud hindamist ja keskkonna aruandlust.. 
 
ET 5   ET – Euroopa Keskkonnaagentuuril on võimalik  esitada keskkonnaseisundi aruannet 
Euroopa suurema osa kohta, k.a. Šve its. Olles enklaaviks Euroopa Liidu 
territooriumil, on selle riigi osalemine eriti oluline ühtse keskkonnaaruandluse seisukohast.  
– Šveitsi kaasamine kõigisse teistesse agentuuri aruandluse tegevustesse.  
7. S
OOVITUS  
Šveitsiga jõuti kokkuleppele Euroopa Keskkonnaagen tuuris osalemise viisis ja tingimustes 
ning need on kooskõlas nõukogu poolt komisjonile vä lja antud läbirääkimisdirektiividega.  
Komisjonil on seepärast võimalik alla kirjutada ja sõlmida leping Šveitsiga selle osalemise 
kohta Euroopa Keskkonnaagentuuris ja Eur oopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgus.  
 
ET 6   ET Ettepanek 
NÕUKOGU OTSUS 
mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Švei tsi Konföderatsiooni vahelise lepingu 
allakirjutamist Euroopa Ühenduse nime l Šveitsi osalemise kohta Euroopa 
Keskkonnaagentuuris ja Euroopa ke skkonnateabe- ja –vaatlusvõrgus 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse as utamislepingut, eriti selle arti kli 175 lõiget 1 koostoimes 
artikli 300 lõike 2 esimese punkti esimese lausega,  
võttes arvesse komisjoni ettepanekut3, 
ning arvestades, et: (1) Nõukogu 7. mai 1990. aasta määrusega (EMÜ) nr 1210/90
4 asutatud Euroopa 
Keskkonnaagentuuri ja Euroopa keskkonnateab e- ja -vaatlusvõrgu tegevus on juba 
ulatunud teistesse Euroopa ri ikidesse Euroopa Ühenduse poolt sõlmitud kahepoolsete 
lepingute kaudu, võttes arvesse keskkonn ateemade piiriülest olemust ning 
rahvusvahelise koostöö tõhustamise  tähtsust keskkonna vallas.  
(2) 20. juulil 2000 volitas nõukogu komisjoni pi dama ühenduse nimel läbirääkimisi 
Šveitsiga lepingu osas, mis puudutab osal emist Euroopa Keskkonnaagentuuris ja 
Euroopa keskkonnateabe- ja –vaatlusvõrgus . Läbirääkimiste tulemus kajastab 
korrakohaselt nõukogu poolt välja antud läbirääkimisdirektiive.  
(3) Vastavalt selle sõlmimisele hilisemal kuupäeval, on soovitav allkirjastada 25. juunil 
2004 algatatud leping.  
ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: 
Ainus artikkel 
Vastavalt selle sõlmimisele hilisemal kuupäev al, on nõukogu eesistuja käesolevaga volitatud 
määrama isiku, kellel on volitus Euroopa Ühenduse poolt alla kirjutada Euroopa Ühenduse ja 
Šveitsi Konföderatsiooni vaheli sele lepingule, mis käsitleb  viimase osalemist Euroopa 
Keskkonnaagentuuris ja Euroopa ke skkonnateabe- ja vaatlusvõrgus.  
                                                 
3 ELT C [...], [...], lk [...]. 
4 ELT L 120, 11.5.1990, lk 1. 
 
ET 7   ET Brüssel, 
 Nõukogu nimel 
 eesistuja 
 
ET 8   ET 2004/0233 (CNS) 
Ettepanek 
NÕUKOGU OTSUS 
mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu sõlmimist 
Euroopa Ühenduse poolt Šveitsi osalemis e kohta Euroopa Kes kkonnaagentuuris ja 
Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgus  
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artik li 175 lõiget 1 koostoimes 
artikli 300 lõike 2 esimese punkti esimese lausega, artikli 300 lõike 3 esimese punkti esimese lausega ja artikli 300 lõikega 4, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut
5, 
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust6, 
ning arvestades, et: (1) Nõukogu 7. mai 1990. aasta määrusega (EMÜ) nr 1210/90
7 asutatud Euroopa 
Keskkonnaagentuuri ja Euroopa keskkonnateab e- ja -vaatlusvõrgu tegevus on juba 
ulatunud teistesse Euroopa riikidesse Eu roopa Ühenduse poolt sõlmitud kahepoolsete 
lepingute kaudu, võttes arvesse keskkonn ateemade piiriülest olemust ning 
rahvusvahelise koostöö tõhustamise  tähtsust keskkonna vallas.  
(2) 20. juulil 2000 volitas nõukogu komisjoni  pidama läbirääkimisi Šveitsi 
Konföderatsiooniga lepingu osas, mis puudutab osalemist Euroopa Keskkonnaagentuuris ja Euroopa ke skkonnateabe- ja –vaatlusvõrgus. 
(3) Vastavalt nõukogu otsusele .../.../CE ... 2004 allkirjastati leping Euroopa Ühenduse 
nimel ... 2004 tingimusel, et see hiljem sõlmitakse. 
(4) Ühendus peaks lepingu heaks kiitma. ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: 
                                                
 
5 ELT C [...], [...], lk [...]. 
6 ELT C [...], [...], lk [...]. 
7 ELT L 120, 11.5.1990, lk 1. 
 
ET 9   ET Artikkel 1 
Euroopa Ühenduse ja Šveitsi K onföderatsiooni vaheline leping, mi s käsitleb Šveitsi osalemist 
Euroopa Keskkonnaagentuuris ja Euroopa ke skkonnateabe- ja –vaat lusvõrgus, on Euroopa 
Ühenduse poolt käesolevaga heaks kiidetud.  
Lepingu tekst on lisatud k äesolevale otsusele.  
Artikkel 2 
Nõukogu eesistuja edastab Euroopa Ühenduse ni mel lepingu artikliga 20 ettenähtud teate.8 
Artikkel 3 
Lepingu artiklis 16 nimetatud ühisko mitees esindab ühendust komisjon.  
Nõukogu võtab ühenduse seisukoha ühiskomitee otsust e suhtes vastu komisjoni ettepaneku 
põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega küsimuste s, mis on seotud Šveitsi osamaksuga ja 
oluliste eranditega kõnealuse lepingu lisades  osutatud ühenduse sea dusandlike õigusaktide 
inkorporeerimise osas.  
Kõigis teistes küsimustes, kaasa arvatud I lis as osutatud tehnilist kohandamist vajavate 
ühenduse seadusandlike õigusaktide regulaarne inkorporeerimine ja ühiskomitee sisemise 
funktsioneerimisega seotud teemad, võt ab ühenduse seisukoha vastu komisjon. 
Artikkel 4 
Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .  
Brüssel, 
 Nõukogu nimel 
 eesistuja 
                                                 
8 Lepingu jõustumise kuupäev avaldatakse nõukogu peasekretariaadi poolt Euroopa Liidu Teatajas. 
 
ET 10   ET LISA  
LEPING 
Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsioon i vahel Šveitsi osalemise kohta Euroopa 
Keskkonnaagentuuris ja Euroopa kesk konnateabe- ja –vaatlusvõrgus  
EUROOPA ÜHENDUS, edaspidi “ühendus” ja  
ŠVEITSI KONFÖDERATSIOON, edaspidi “Šveits”, mõlemad edaspidi “lepingupooled”, TUNNISTADES keskkonnaprobleemide piiriüle st olemust ja rahvusvahelise koostöö 
tõhustamise tähtsust keskkonna vallas,  
VÕTTES ARVESSE nõukogu määrust (EMÜ) nr  1210/90 Euroopa Keskkonnaagentuuri ja 
Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise koht a, muudetud nõukogu määrusega 
(EÜ) nr 933/1999 ja Euroopa Parlamendi  ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1641/2003, 
VÕTTES ARVESSE, et Euroopa Keskkonnaagen tuuri ja Euroopa keskkonnateabe- ja -
vaatlusvõrgu tegevus on juba ulatunud teiste sse Euroopa riikidesse Euroopa Ühenduse poolt 
sõlmitud kahepoolsete lepingute kaudu,  
ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISELT: 
Artikkel 1 
Šveits osaleb täielikult Euroopa Keskkonnaagen tuuris, edaspidi „agentuur“, ja Euroopa 
keskkonnateabe- ja vaatlusvõrgus (EIONET) ni ng kohaldab käesoleva lepingu lisas I loetletud 
õigusaktid.  
Artikkel 2 
Šveits panustab finantsiliselt ar tiklis 1 viidatud tegevustesse (a gentuur ja EION ET) kooskõlas 
järgnevaga:  
Aastane osamaks jooksva aasta kohta kalkulee ritakse ühenduse toetuse alusel agentuuri 
eelarvesse selle jooksva aasta kohta ning see on jagatud Euroopa  Liidu liikmesriikide arvuga.  
Šveitsi finantspanuse edasised klauslid ja ti ngimused on sätestatud käesoleva lepingu lisas II.  
Artikkel 3 
Šveits osaleb täielikult ilma hääleõiguseta ag entuuri juhatuses ning on seotud tööga agentuuri 
teaduskomitees.  
Artikkel 4 
Šveits informeerib agentuuri oma riikliku in fovõrgustiku peamistest koostiselementidest kuue 
kuu jooksul alates käesoleva lepingu jõustumi sest, nagu on sätestatud lisas I loetletud 
õigusaktides.  
 
ET 11   ET Artikkel 5 
Šveits määrab artiklis 4 viidatud institutsioonid e seast või teiste tema territooriumil asutatud 
organisatsioonide seast riigi teabekeskuse, eesmärgiga koordin eerida ja/või edastada riiklikul 
tasemel infot agentuurile ja teistele EION ET-i osa moodustavatele institutsioonidele või 
organitele, k.a. artiklis 6 viidatud teemakeskused.  
Artikkel 6 
Šveits võib samuti artiklis 4 toodud ajavahemiku jooksul märkida ära institutsioonid või muud 
tema territooriumil asutatud organisatsioonid,  kellele võib nimelt usaldada agentuuriga 
koostöö tegemise ülesande konkreetse huviga teemade asjus. Sel moel määratletud 
institutsioonil peaks olema pos itsioon, mis võimaldab sõlmida agentuuriga lepingut ning 
tegutseda võrgustiku teemakeskusena eriliste ül esannete puhul. Nimeta tud keskused teevad 
koostööd teiste võrgustiku osa mood ustavate institutsioonidega.  
Artikkel 7 
Kuue kuu jooksul alates artiklites 4, 5 ja 6 viidatud informatsiooni kättesaamisest vaatab 
agentuuri juhatus üle võrgustiku peamised elem endid, et võtta arvesse Šveitsi osalemist. 
Artikkel 8 
Tingimusel, et konfidentsiaalsus on tagatud, peab  Šveits esitama andmed kooskõlas agentuuri 
tööprogrammis kehtestatud kohustuste ja praktikaga.  
Artikkel 9 
Agentuur võib nõustuda Šveitsi poolt määrat ud institutsioonide või organitega, mis 
moodustavad artiklites 4, 5 ja 6 viidatud võrgu stiku osa, vajalikes ettevalmistustes kokku 
leppimise osas (eriti mis puudu tab lepinguid), et edukalt viia  ellu neile ag entuuri poolt 
usaldatud ülesanded. 
Artikkel 10 
Agentuurile saadetud või agentuurist väljuv keskk onnaalane info võib olla avaldatud ja tehtud 
avalikkusele kättesaadav aks eeldusega, et konfidentsiaalset informatsiooni kaitstakse Šveitsis 
samal määral kui ühenduse sees. 
Artikkel 11 
Agentuuril on Šveitsis iseseise v õigusvõime ning ta omab Šveitsis kõige laialdasemat õigus- 
ja teovõimet, mida on võimalik anda sea duste järgi juriidilistele isikutele.  
Artikkel 12 
Šveits rakendab agentuuri suhtes Euroopa ühe nduste privileegide ja immuniteedi protokolli, 
mis on ära toodud käesoleva lepingu III lisas.  
 
ET 12   ET Artikkel 13 
Erandiga nõukogu määruse nr 259/68, mis käsitleb Euroopa ühenduste ametnike 
personalieeskirju ja ühenduste muude teenistuja te teenistustingimusi artikli 12 lõike 2 punktist 
a võivad täielike kodanikeõigustega Šveitsi kod anikud olla lepinguliselt hõivatud agentuuri 
tegevdirektori poolt.  
Artikkel 14 
Sätted, mis puudutavad ühenduse finantskontrolli Šveitsis ning kehtivad agentuuri või 
EIONET-i tegevusega seotud osalejate kohta, on ära toodud IV lisas.  
Artikkel 15 
Lepingupooled võtavad kasutusse mistahes üldi seid või spetsiaalseid meetmeid, mis on 
vajalikud nende lepingujärgsete kohu stuste täitmiseks. Nad seisavad  hea selle eest, et lepingus 
kavandatud eesmärgid saavutataks.  
Artikkel 16 
1. Lepingupoolte esindajatest moodustatud üh iskomitee kindlustab lepingu täieliku 
rakendamise. Ühiskomitee tuleb kokku lepingupoole nõudmisel.  
2. Ühiskomitee korraldab vaadet e ja nägemuste omavahelis i vahetamisi uute Euroopa 
õigusaktide mõju kohta, millega muudetakse  määrust nr 1210/90, või mistahes muud 
seadusandlikku instrumenti, millele on  käesolevas lepi ngus viidatud, samuti 
vahetatakse arvamusi kõigi käesoleva lepingu artiklis 2 ja  selle II lisas kajastatud 
finantsosalusega seotud oodatud mõjude kohta.  
3. Vastavalt lepingupoolte oma sisemistele me netlustele, võib ühis komitee vastu võtta 
otsuse, millega muudetakse käesoleva lepi ngu lisasid või otsustada rakendada muid 
meetmeid, et kindlustada lepingu õige toimimine.  
4. Ühiskomitee tegutseb vastastikuse leppe alusel.  
Artikkel 17 
Käesoleva lepingu lisad, kaasa arvatud nende liited moodustavad lepingu lahutamatu osa.  
Artikkel 18 
Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt te rritooriumitel, kus kehtib Euroopa Ühenduse 
asutamisleping ning kohaldatakse selle asut amislepingu tingimustel, teiselt poolt Šveitsi 
territooriumil.  
Artikkel 19 
Käesolev leping on koostatud piiramatuks täht ajaks. Kumbki lepi ngupool võib käesoleva 
lepingu üles öelda teavitades sellest teist lepi ngupoolt. Käesolev leping lõpetab oma kehtivuse 
kuus kuud peale taolise teate tegemist. 
 
ET 13   ET Artikkel 20 
Käesolev leping kiidetakse heaks lepingupoo lte poolt vastavalt nende endi sisemisele 
menetluskorrale. Leping jõustub päevale, kui lepingupooled teavitavad üksteist vajalike 
menetluste lõpule viimisest, järgne va teise kuu esimesel päeval.  
Artikkel 21 
Käesolev leping on koostatud dup likaatidena tšehhi, taani, holla ndi, inglise, eesti, soome, 
prantsuse, saksa, kreeka, ungari, itaalia, läti, leedu, pool a, slovaki, sloveenia, hispaania, rootsi 
ja portugali keeltes, kõik te kstid on võrdselt autentsed.  
(…), (…) 
Euroopa Ühenduse nimel Šveitsi Konföderatsiooni nimel 
 
ET 14   ET I LISA 
KOHALDATAVAD ÕIGUSAKTID 
Kus iganes käesolevas lisas määratletud õi gusaktides sisalduvad viited Euroopa Ühenduse 
liikmesriikidele või nõuded seosele ühendusega, mõistetakse viiteid lepingu eesmärgil kehtivat võrdselt ka Šveitsile või Šveitsiga seotuse nõudele.  
– Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1210/90, 7. mai 1990, Euroopa Keskkonnaagentuuri ja 
Euroopa keskkonnateabe- ja –vaatlusvõrgu asutamise kohta (EÜT L 120, 11.5.1990, lk 1), 
muudetud õigusaktidega: 
– Nõukogu määrus (EÜ) nr 933/1999, 29. ap rill 1999, (EÜT L 117, 5.5.1999, lk 1); 
– Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1641/2003, 22. juuli 2003, (ELT L 245, 
29.9.2003, lk 1). 
 
ET 15   ET II LISA 
ŠVEITSI FINANTSOSALUS EUROOPA KESKKONNAAGENTUURIS 
1. Šveitsi poolt Euroopa Liidu eelarvesse tasumisele kuuluva agentuuris osalemise 
osamaksu suurus arvutatakse moel, kus ühenduse iga-aastane toetussumma 
agentuurile jooksva aasta kohta jagatakse Euroopa Liidu liikmesriikide arvuga.  
2. Šveitsi panust käsitletakse kooskõlas fi nantsmäärusega, mis on kohaldatav Euroopa 
Liidu üldisele eelarvele.  
Šveitsi esindajate ja ekspertide reisi- ja elatuskulud, mis on tehtud eesmärgiga võtta 
osa agentuuri tegevustest või agentuuri t öökava rakendamisega seotud koosolekutest, 
kaetakse agentuuri poolt samadel aluste l ja samas vastavuses jõusolevate 
menetlusviisidega kui Euroopa Liidu liikmesriikidel.  
3. Käesoleva lepingu jõustumise järel ja ig a järgneva aasta algus es saadab Euroopa 
Ühenduste Komisjon, edaspidi „komisjon“ , Šveitsi rahastamisnõude, mis vastab 
tema osalusele agentuuris käesoleva lepi ngu järgi. Esimese osalemise kalendriaasta 
eest maksab Šveits osamaksu, mis on arvut atud proportsionaalselt alates osalemise 
alguskuupäevast kuni aasta lõpuni. Järgne vatel aastatel on osamaksu suurus 
vastavuses käesoleva lepinguga.  
4. Kõne all olevat panust väljendatakse eurodes ning tasutakse komisjoni euro 
pangakontole.  
5. Šveits maksab oma osamaksu rahastamisnõudest lähtuvalt 1. maiks eeldades, et 
rahastamisnõue on komisjoni poolt saadetud enne 1. aprilli, või hiljemalt 30 päeva jooksul alates rahastamisnõude saatmisest. 
6. Iga viivitus Šveitsi osamakse tasumises tekitab kohustuse tasuda intresse 
maksetähtajaks maksmata summalt. Intressimäär vastab määrale, mida rakendab Euroopa Keskpank antud päeval oma eurote hingutele ning seda on suurendatud 1.5 
protsendipunkti võrra.  
 
ET 16   ET III LISA 
EUROOPA ÜHENDUSTE PRIVILEEGIDE JA IMMUNITEEDI PROTOKOLL 
KÕRGED LEPINGUPOOLED,  
ARVESTADES, et vastavalt Euroopa ühe nduste ühtse nõukogu ja ühtse komisjoni 
asutamislepingu artiklile 28 omavad ühendused ja  Euroopa Investeerimi spank liikmesriikide 
territooriumil nii ulatuslikke privileege ja immuniteeti kui on vajalik nende ülesannete 
täitmiseks,  
ON KOKKU LEPPINUD järgmistes tingimustes, mi s lisatakse mainitud asutamislepingule.  
I PEATÜKK 
EUROOPA ÜHENDUSTE OMAND, FONDID, VARA JA TEGEVUS 
Artikkel 1  
Euroopa ühenduste ruumid ja ehitised on  puutumatud. Need ei ole läbiotsimise, 
rekvireerimise, konfiskeerimise või  sundvõõrandamise objektideks.  
Ühenduste omandi ja vara suht es ei kehti Euroopa Kohtu volit useta ükski haldus- ega õiguslik 
piirang.  
Artikkel 2 
Ühenduste arhiivid on puutumatud.  
Artikkel 3 
Ühendused, nende varad, tulud ja muu omand on vabastatud kõikidest otsestest maksudest. 
Liikmesriikide valitsused võtavad kõikidel võ imalikel juhtudel kasutusele meetmed, et 
hüvitada või tagastada kaudsete maksude või müügimaksude osa, mis on lisatud vallas- või 
kinnisvara hinnale juhul, kui ühendused teevad ametlikuks kasutamiseks olulisi oste, mille hind sisaldab selliseid makse. Neid sätteid ei rakendata sellise ulatuseni, et kahjustatakse 
konkurentsi ühenduste sees. 
Vabastus ei kehti maksude ja tasude suht es, mis katavad üksnes kommunaalteenuste kulud. 
Artikkel 4 
Ühendused on vabastatud kõigist tollimaksudest, impordi- ja ekspordiartiklitele kehtestatud 
piirangutest ja keeldudest ametlikuks kasutuse ks mõeldud kaupade puhul: riigi territooriumil, 
kuhu need kaubad on selliselt imporditud, ei võõra ndata neid tasu eest ega tasuta, välja 
arvatud tingimustel, mille on heaks kiitnud selle riigi valitsus.  
 
ET 17   ET Samuti on ühenduste väljaanded vabastatud tollimaksudest, impordi- ja ekspordikeeldudest 
ning impordi- ja ekspordipiirangutest. 
Artikkel 5 
Euroopa Söe- ja Teraseühendus võib vallata mist ahes valuutat ja halla ta arveid mistahes 
valuutas.  
II PEATÜKK 
SIDE JA REISILUBA (LAISSEZ PASSER) 
Artikkel 6 
Ühenduste institutsioonid kasutavad ametlikuks sidepidamiseks ja kõikide oma dokumentide 
edastamiseks iga liikmesriigi territoorium il sama korda, mis on konkreetse riigi poolt 
kehtestatud sellistele diplomaatilistele esindustele.  
Ühenduste institutsioonide ametlikku kirjavahetust ja muid ametlikke teateid ei tsenseerita. 
Artikkel 7 
1. Ühenduse institutsioonide presidendid võivad ühenduse institutsioonide liikmetele ja 
teenistujatele väljastada nõukogu kehtestatud vormis reisiloa ( laissez-passer ), mida 
liikmesriikide ametiasutused tunnustavad kehtivate reisidokumentidena. Neid reisilube väljastatakse ametnikele ja m uudele teenistujatele tingimustel, mis on 
sätestatud ühenduste ametnike personali eeskirjades ja muude teenistujate 
teenistustingimustes. 
Komisjon võib sõlmida lepinguid, mis anna vad nimetatud reisiloale kehtiva 
reisidokumendi staatuse kolmandate  riikide territooriumidel.  
2. Käesoleva artikli lõike 1 kohaldamiseni kohald atakse nende institutsioonide liikmete 
ja teenistujate suhtes, kelle valduses on käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval 
Euroopa Söe- ja Teraseühenduse privileegid e ja immuniteetide protokolli artiklis 6 
ettenähtud reisiluba, nimetatud artikli sätteid. 
III PEATÜKK 
EUROOPA PARLAMENDI LIIKMED 
Artikkel 8 
Euroopa Parlamendi istungipaika sõitvate või sealt lahkuvate Euroopa Parlamendi liikmete 
vaba liikumise suhtes ei kehtestata  ühtegi haldus- ega muud piirangut. 
Tolli- ja valuutakontrolli suhtes võimaldatakse Euroopa Parlamendi liikmetele:  
 
ET 18   ET a. nende oma valitsuse poolt samad soodustused, mis välismaal ajutisel ametilähetusel 
olevatele kõrgetele ametnikele;  
b. teiste liikmesriikide valitsuste poolt samad soodustused, mis välisriikide valitsuste 
esindajatele ajutisel ametilähetusel 
Artikkel 9 
Euroopa Parlamendi liikmeid ei või üle kuulata , nende suhtes tõkendit kohaldada ega neid 
kohtumenetlusele allutada nende  poolt oma kohustuste täitmis el avaldatud arvamuste või 
antud häälte tõttu 
Artikkel 10 
Euroopa Parlamendi istungjärkude aj al on parlamendi liikmetel :  
a oma riigi territooriumil samasugune immunit eet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;  
b. teiste liikmesriikide territooriumil immunit eet tõkendite ja kohtumenetluse suhtes.  
Immuniteet kehtib Euroopa Parlamendi liikme tele ka siis, kui nad reisivad Euroopa 
Parlamenti või sealt tagasi.  
Parlamendi liige ei saa nõuda immuniteetiga kaasnevaid õigusi, kui ta on tabatud 
õiguserikkumiselt, ning see ei  takista Euroopa Parlamenti ka sutamast õigust tühistada oma 
liikme immuniteet. 
IV PEATÜKK 
EUROOPA ÜHENDUSTE INSTITUTSIOONIDE TÖÖS OSALEVAD 
LIIKMESRIIKIDE ESINDAJAD 
Artikkel 11 
Ühenduste institutsioonide tööst osa võtvate liik mesriikide esindajatele, nende nõuandjatele ja 
tehnilistele asjatundjatele võimaldatakse neile pandud ametlikke kohustusi täites ning 
kohtumispaika ja sealt tagasi sõites tavapära sed privileegid, immuniteedid ja soodustused.  
Käesolevas artiklis loetletud õi gused kehtivad ka ühenduste kons ultatiivorganite liikmetele.  
V PEATÜKK 
EUROOPA ÜHENDUSTE AMETNIKUD JA TEISED TEENISTUJAD  
Artikkel 12 
Iga liikmesriigi territoorium il on ühenduste ametnikel ja te istel teenistujatel nende 
kodakondsusest olenemata järgmised pr ivileegid ja immuniteedid:  
 
ET 19   ET a. kohtulik puutumatus oma ametikohustu ste täitmisel tehtud tegude, sealhulgas 
suuliste ja kirjalike avalduste suhtes, kui ei  tulene teisiti asutamislepingute sätetest, 
mis käsitlevad ühelt poolt ametnike ja muude  teenistujate vastutust ühenduste ees 
ning teiselt poolt Euroopa Kohtu pädevust va idlustes ühenduste ning nende ametnike 
ja muude teenistujate vahel. Neile jääb see puutumatus ka pärast nende ametist 
lahkumist; 
b. teenistujate, nende abikaasade ja neist sõltuvate pereliikmete puhul ei kehti 
sissesõidupiirangud ega välismaalaste  registreerimise formaalsused; 
c. valuutaeeskirjade suhtes on neil samad soodustused, mis tavapäraselt võimaldatakse 
rahvusvaheliste organisa tsioonide ametnikele; 
d. õigus selles riigis esmakordsel ametiss easumisel tollimaksuvabalt riiki tuua oma 
mööbel ja muu vallasvara ni ng õigus oma mööbel ja muu vallasvara tollimaksuvabalt 
sellest riigist taas välja viia, kui nende ametikohustuse d selles riigis lõpevad; 
mõlemal juhul vastavalt tingimustele, mida peab vajalikuks selle riigi valitsus, kus 
seda õigust kasutatakse; 
e. õigus tollimaksuvabalt riiki tuua is iklikuks kasutamiseks mõeldud auto, mis on 
omandatud riigis, kus nad viimati elasid, või riigis, mille kodakondsed nad on, selle 
riigi siseturul valitsevate ti ngimuste kohaselt, ning see auto  tollimaksuvabalt sellest 
riigist taas välja viia; mõlemal juhul vast avalt tingimustele, mida peab vajalikuks 
asjaomase riigi valitsus.  
Artikkel 13 
Kooskõlas tingimuste ja menetlusega, mille  on kinnitanud nõukogu komisjoni ettepaneku 
põhjal, on ühenduste ametnikud ja muud teenistujad kohustat ud maksma ühendustele maksu 
töö- ja muudelt tasudelt, mi da ühendused neile maksavad. 
Ühenduste poolt makstud töö- ja muudelt ta sudelt ei maksta riiklikke makse.  
Artikkel 14 
Tulumaksu, omandimaksu ja pärandimaksu rakendamisel ning ühenduste liikmesriikide vahel 
sõlmitud topeltmaksustamise vältimist käsitlevat e konventsioonide kohaldamisel loetakse, et 
ühenduste ametnikud ja muud teenistujad, kes üksnes oma kohustuste täitmiseks ühenduste 
teenistuses asuvad elama liikmesriigi territooriumile, mis nende ühenduste teenistusse astudes ei ole maksustav elukohariik, nii nende te gelikus elukohariigis kui ka maksustavas 
elukohariigis on säilitanud oma elukoha  viimati nimetatud riigis, ti ngimusel et see riik on 
ühenduste liige. See säte kehtib ka abikaas a kohta, kui abikaasa ei tegutse iseseisvalt 
tasustataval töökohal, ning käesol evas artiklis nimetatud isikute ülalpidamisel ja hoole all 
olevate laste kohta. 
Eelmises lõigus nimetatud isikutele kuuluv vallas vara, mis asub selle riigi territooriumil, kus 
nad viibivad, on selles riigis vabastatud pärandimaksust; pära ndimaksu suurust määrates 
loetakse selline vara nende isikute maksusta vas elukohariigis asuvaks, arvestades kolmandate 
riikide õigusi ja topeltmaksustamist käsi tlevate rahvusvaheliste konventsioonide võimalikku 
kohaldamist. 
 
ET 20   ET Käesoleva artikli sätete kohaldam isel ei arvestata sellist elukohta, mis on seotud üksnes 
kohustuste täitmisega muude rahvusvahelist e organisatsioonide teenistuses.  
Artikkel 15 
Nõukogu kinnitab komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt ühenduste ametnike ja muude 
teenistujate sotsiaalkindlustustagatiste kava. 
Artikkel 16 
Komisjoni ettepaneku põhjal ot sustades ja pärast konsulte erimist teiste asjaomaste 
institutsioonidega määrab nõukogu kindlaks ühendus te ametnike ja muude teenistujate 
kategooriad, kelle kohta osaliselt või täielikult kehtivad ar tikli 12, artikli 13 teise lõigu ja 
artikli 14 sätted. 
Liikmesriikide valitsustele teatatakse korrapä raselt sellistesse kate gooriatesse kuuluvate 
ametnike ja muude teenistujate ni med, ametinimetused ja aadressid. 
VI PEATÜKK 
EUROOPA ÜHENDUSTESSE AKREDITE ERITUD KOLMANDATE RIIKIDE 
ESINDUSTE PRIVILEEGID JA IMMUNITEET  
Artikkel 17 
Liikmesriik, mille territooriumil on ühenduste institutsiooni asukoht, annab kolmandate 
riikide esindustele, mis on akrediteeritud ühe nduste juurde, tavapärased diplomaatilised 
immuniteedid ja privileegid. 
VII PEATÜKK 
ÜLDSÄTTED 
Artikkel 18 
Privileegid, immuniteet ja soodustused antakse am etnikele ja teistele ühenduste teenistujatele 
üksnes ühenduste huve silmas pidades.  
Ühenduste kõik institutsioonid peavad ametni kele või teistele t eenistujatele antud 
immuniteedi tühistama alati, kui kõnealune institutsioon leiab, et sellise immuniteedi 
tühistamine ei ole vastuolus ühenduste huvidega. 
Artikkel 19 
Ühenduste institutsioonid teevad käesoleva protokolli rakendamiseks koostööd asjaomaste 
liikmesriikide vastutavate ametiasutustega.  
 
ET 21   ET Artikkel 20 
Artiklid 12-15 ja 18 on kohaldatavad  komisjoni liikmete suhtes. 
Artikkel 21 
Artiklid 12–15 on kohaldatavad Euroopa Kohtu kohtunike, kohtujuristide , kohtusekretäri ja 
kaasettekandjate suhtes, ilma et eelöel du piiraks Euroopa K ohtu põhikirja protokolli 
kohtunike ja kohtujuristide kohtul ikku puutumatust käsitleva ar tikli 3 sätete kohaldamist. 
Artikkel 22 
Ilma et see piiraks Euroopa Investeerimis panga põhikirja protokolli sätete kohaldamist, 
kohaldatakse käesolevat protokolli ka Euroopa Investeerimispanga, selle organite liikmete, 
selle personali ning selle tegevuses osal evate liikmesriikide esindajate suhtes. 
Peale selle on Euroopa Investeerimispank vaba statud mis tahes kujul maksustamisest või 
muust sellelaadsest kohustusest tema kap itali suurenemise korral ning mitmesugustest 
formaalsustest, mida võidakse sellega siduda riigis, kus on kõnealuse panga alaline asukoht. 
Samamoodi ei anna Euroopa Investeerimispanga  tegevuse lõpetamine või likvideerimine alust 
maksustamiseks. Kõnealust panka ja selle instit utsioonide põhikirjalist tegevust ei maksustata 
käibemaksuga. 
Artikkel 23 
Käesolev protokoll kehtib ka Euroopa Keskpanga ja selle ametite ja personali suhtes ilma, et 
see tekitaks vastuolusid Euroopa Keskpanga ja Euroopa keskpankade süsteemi põhimääruse 
protokolli ja Euroopa Keskpanga sätetega.  
Euroopa Keskpanga kapitali juurdekasv on lisak s sellele vabastatud mistahes maksudest või 
muudest kohustustest, mis võivad olla ette kirjutatud riigi poolt, milles on panga asukoht. 
Panga ja selle asutuste tegevus t, mis lähtub Euroopa keskpankade süsteemi põhimäärusest ja 
Euroopa Keskpangast ei maksustata käibemaksuga.  
Ülalpool loetletud sätted keh tivad ka Euroopa Rahandusins tituudi kohta. Selle tegevuse 
lõpetamine või ümberstruktureerimine ei sa a olla aluseks kohustuste kehtestamisele.  
SELLE TÕENDUSEKS on nimetatud täievolilised esindajad käesolevale protokollile oma 
allkirja andnud. 
Sõlmitud Brüsselis tuhande üheksasaja kuueküm ne viienda aasta aprillikuu kaheksandal 
päeval. 
 
ET 22   ET III LISA LIIDE 
Privileegide ja immuniteetide protokolli rakendussätted Šveitsis  
1. Rakendamise laiendamine Šveitsile  
Igat viidet liikmesriikidele Euroopa Ühenduste  privileegide ja immu niteetide protokollis 
(edaspidi „protokoll“ ) tuleb mõista nii, et see hõlmab ka Šveitsi, juhul kui järgnevad sätted ei 
näe ette teisiti.  
2. Agentuuri vabastamine kaudsetest ma ksudest (kaasa arvatud käibemaks)  
Tooted ja teenused, mis eksporditakse Šve itsist väljapoole, ei ole allutatud Šveitsi 
käibemaksule (km). Kui tegemist on toodete ja teenustega, mis tarnitakse Šveitsi agentuuri 
ametlikuks kasutamiseks, toimub vabastamine kä ibemaksust, vastavalt protokolli artikli 3 
lõikele 2, hüvitamise teel. Käibemaksust vaba stamine toimub juhul, kui toodete ja teenuste 
ostuhind arvel või sellega võrdsustatud dokumendil on kokku vähemalt 100 šveitsi franki 
(maksud kaasa arvatud).  
Käibemaksu hüvitamine toimub selleks ettenähtud Šveitsi ankeedi esitamisel Föderaalse 
Maksuameti käibemaksu osakonda . Taotlused vaadatakse üldj uhul läbi kolme kuu jooksul 
hüvituse taotluse esitamisest koos vajalik e tõendavate dokumentide esitamisega.  
3. Agentuuri personali puudutavate reeglite rakendamistingimused  
Protokolli artikli 13 lõike 2 osas vabastab  Šveits, vastavalt om a siseriikliku õiguse 
põhimõtetele, agentuuri ametnikud ja teised t öötajad 25. märtsi 1969. aa sta määruse nr 549/69 
(EÜT L 74, 23.7.1969, lk 1) artikli 2 mõistes, föderaal-, kantoni- ja kommuunimaksudest 
palga, töötasu ja tasude pealt, mis on maks tud Ühenduse poolt ja allutatud ühendusesisesele 
maksule.  
Šveitsi ei käsitleta liik mesriigina ülaltoodud punkti 1 tähenduses protokolli artikli 14 
rakendamisel.  
Agentuuri ametnikud ja teised töötajad ning nende pereliikme d, kes on ühenduse ametnikele 
ja teistele töötajatele kehtiva sotsiaalkindlustuse süsteemi kandjad, ei ole tingimata allutatud 
Šveitsi sotsiaalkindlustuse süsteemile.  
Euroopa Ühenduse Kohtul on ainupädevus kõigi agentuuri või komisjoni ja tema personali 
vahelisi suhteid puudutavates küsimustes nõuko gu määruse (ESTÜ/EÜ/Euratom) nr 259/68 ja 
teiste ühenduse õiguse töötingimusi  määratlevate sätete osas.  
 
ET 23   ET IV LISA 
ŠVEITSI EUROOPA KESKKONNAAGENT UURI JA EIONET’I TEGEVUSES 
OSALEJATE FINANTSKONTROLL 
1. Otsene teavitamine  
Agentuur ja komisjon suhtlevad otse kõigi is ikute või Šveitsis l oodud ettevõtetega, kes 
osalevad agentuuri või EIONET’i tegevuses,  seda kas lepinguos alisena, agentuuri 
programmis osalejana, isikuna, kellele on teosta tud makseid agentuuri või komisjoni eelarvest 
või alltöövõtjana. Need isikud või vad edastada komisjonile või agentuurile otse kogu olulist 
teavet ja dokumente, mida nad peavad edasta ma vahendite alusel, millele käesolev lepe 
toetub, ning sõlmitud lepingute ja konventsioonide ja nende raames vastuvõetud otsuste 
alusel.  
2. Audit 
1. Vastavalt 25. juuni 2002. a määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 ja agentuuri 
haldusnõukogu poolt 26. märtsil 2003. a vastu võe tud finantseeskirjale, vastavalt 23. 
detsembri 2002. a määruse (EÜ, Euratom)  nr 2343/2002 sätetele ja teistele 
määrustele, millele käesolev lepe toetub, võivad Šveitsis asutatud ettevõtetega 
sõlmitud lepingud ja konventsioonid ja vastuv õetud otsused ette näha, et nende ja 
nende alltöövõtjate juures võivad igal ajal toimuda  teaduslikud, finants-, 
tehnoloogilised või muud auditid, mida viivad  läbi agentuuri või komisjoni töötajad 
või teised viimase poolt volitatud isikud.  
2. Agentuuri või komisjoni töötajad ning teised viimase poolt volitatud isikud omavad 
kohast juurdepääsu ruumidele, töödele ja dokumentidele, samuti kogu vajalikule informatsioonile, kaasa arvatud elektroonilisel kujul, et neid  auditeid läbi viia. See 
juurdepääsuõigus kajastub selgelt lepingut es ja konventsioonides, mis on sõlmitud 
vahendeid rakendades, millele käesolev leping toetub.  
3. Kontrollikojal on samad õigused kui komisjonil.  
4. Auditid võivad toimuda viis aastat p eale käesoleva leppe lõppu või vastavalt 
kõnealustes lepingutes või konventsioonides  ja võetud otsustes ettenähtud 
tähtaegadele.  
5. Šveitsi föderaalset finants kontrolli teavitatakse Šveitsi territooriumil läbiviidavast 
auditist eelnevalt. See teave ei ole au ditite läbiviimise seaduslik tingimus.  
3. Kohapealne kontroll  
1. Käesoleva leppe raames on komisjon (O LAF) volitatud teostama kontrolli ja 
tõestamisi Šveitsi territooriumil, vastavalt nõukogu 11. novembri 1996. a määruse 
(EÜ, Euratom) nr 2185/96 tingimustele ja sätetele.  
2. Kohapealsed kontrollid  ja tõestamised valmistatakse et te ja viiakse läbi komisjoni 
poolt tihedas koostöös Šveitsi Föderaalse finantskontrolliga või teiste pädevate 
Föderaalse finantskontrolli määratud Šveitsi asutustega, keda teavitatakse vajalikul 
 
ET 24   ET ajal kontrolli ja tõestamise objektist, eesmärg ist ja seaduslikust al usest, et nad saaksid 
anda kogu vajaliku abi. Sel eesmärgil võiva d šveitsi pädevate asutuste töötajad 
osaleda kohapeal toimuvates kontrollides ja tõestamistes.  
3. Kui asjaomased Šveitsi asutused seda s oovivad, viiakse kohap ealsed kontrollid ja 
tõestamised läbi komisjoni ja nende asutuste poolt koos.  
4. Kui programmis osalejad on vastu kohapealse le kontrollile või tõestamisele, annavad 
šveitsi asutused komisjoni kontrolöridele  vastavuses riiklike seadusesätetega, 
vajalikku abi nende kohapealse kontrolli ja tõestamise ülesande täitmiseks.  
5. Komisjon edastab võimalikult kiiresti Švei tsi Föderaalsele finantskontrollile kõik 
faktid või kahtlused ebakorrapärasuste koht a, millest ta on kohapealse kontrolli või 
tõestamise läbiviimise käigus teadlikuks s aanud. Igal juhul peab  komisjon teavitama 
kontrollitud asutust kontrolli või  tõestamise tulemustest.  
4. Informatsioon ja konsultatsioon  
1. Käesoleva lisa täitmise huvides viivad Šveitsi ja ühenduse pädevad asutused läbi 
regulaarset infovahetust ja, ühe poole soovil, ka konsultatsioone.  
2. Šveitsi pädevad asutused teavitavad viivitama tult agentuuri ja kom isjoni kõigist neile 
teatavaks saanud asjaoludest, mis lubavad kahtlustada eeskirjade eiramist lepingute 
ja konventsioonide sõlmimisel ja rakendamisel, mis on sõlmitud käesolevas lepingus osutatud vahendeid kohaldades.  
5. Konfidentsiaalsus  
Kogu käesoleva lisa alusel mis tahes vormis ed astatud või saadud te avet käsitletakse 
ametisaladusena ja seda kaitstakse nagu muud sama laadset informatsiooni Šveitsi siseriiklike 
õigusaktide ja vastavate ühenduse institutsioonide  suhtes kehtivate sätetega. Sellist teavet 
võib edastada üksnes ühenduse institutsioonides või Šveitsis olevatele isikutele, kes oma ülesannete tõttu peavad seda teadma, ning ühenduse institutsioonid tohivad seda teavet 
kasutada üksnes selleks, et tagada lepingupoolte finantshuvi de tõhus kaitse.  
6. Administratiivsed meetmed ja sanktsioonid.  
Ilma et see piiraks Šveitsi karistusõiguse sä tete rakendamist, võib agentuur või komisjon 
rakendada administratiivseid meetmeid või  sanktsioone, kooskõlas 25. juuni 2002 määrusega 
(EÜ, Euratom) nr 1605/2002 ja 23. detsembri 2002 määrusega (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, 
samuti nõukogu 18. detsembri 1995 määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa Ühenduse finantshuvide kaitse kohta.  
7. Sissenõudmine ja täideviimine 
Agentuuri ja komisjoni poolt käesoleva le ppe rakendusalas vast uvõetud otsused, mis 
sisaldavad rahalisi kohustusi teistele isikut ele peale riikide, on Šveitsis täitedokumendi 
staatusega. Täitekorrald us väljastatakse ilma muu kontro llita peale dokumendi autentsuse 
tõestamise Šveitsi valitsuse määratud asutuse poolt, kes teavitab sellest agentuuri või komisjoni. Sundtäitmine toimub vastavalt Šve itsi protseduurireeglitele. Täitedokumendi 
aluseks oleva otsuse seaduslikkus all ub Euroopa Ühenduse Kohtu kontrollile.  
 
ET 25   ET Euroopa Ühenduse Kohtu otsused vahekohtukl ausli alusel on seaduse jõuga samadel 
tingimustel.  
 
ET 26   ET LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT  
Policy area(s): Environment 
Activit(y/ies): Environm ent policy development 
 
TITLE OF ACTION : Participation of Switzerland in the European Environment Agency  
1. BUDGET  LINE(S)  + HEADING(S)   
07 04 01 01 and 07 04 01 02 (For information) 
6033 (income) 
2. OVERALL  FIGURES   
The revenues accruing from the participation of Switzerland will be channelled directly 
through to the Agency via th e Community budget (see table be low under point 2, section 
“Financial Impact on Revenue”). .The amount ch annelled through is calc ulated as the annual 
Community subvention to the Agency divi ded by the number of Member States. 
Period of application: The period of application is in principle un limited and starts when the procedures for 
ratification have been finalised (Artic les 19 and 20 of the draft Agreement). 
Overall multiannual estimate on expenditure: a) Schedule of commitment a ppropriations/payment appropriati ons (financial intervention) 
(see point 6.1.1) 
The period is unlimited. The table below shows the estimate amounts for the years 2005 and 
2006 in line with current financ ial perspectives. The amounts for subsequent years will 
increase or decrease in propor tion to the Community subvention to the Agency as long as the 
number of EU Member States remains unchanged at 25. 
Compatibility with the financial prog ramming and the financial perspective 
; Proposal compatible with the existing financial programming 
 This proposal will enta il reprogramming of the re levant heading in the 
financial perspective 
 This may entail application of the provisions of the Interinstitutional 
Agreement. 
Financial impact on revenue: 
 No financial implications (involves t echnical aspects regarding implementation 
of a measure) 
 
ET 27   ET OR 
; Financial impact – the effect on revenue is as follows: 
   € million  
  Situation following action 
Budget line Revenue Prior to 
action 
(Year n-
1) 2005 2006 
a) Revenue in absolute terms 0 1.076 1.080 Item 6033 
b) Change in Revenue  ∆  0.004 
 
The revenues will be entered as earmarked re venues into the Community budget (item 6033). 
For explanation see abov e tables on expenditure. 
3. BUDGET  CHARACTERISTICS 
Type of expenditure New EFTA 
participationParticipation 
applicant 
countries Heading 
Financial 
Perspective 
Non-comp Diff YES YES NO(1) No 3 
(1) But applicant countries do particip ate in core funding for the Agency. 
4. LEGAL  BASIS   
• Article 19 of the Council Regulation ( EEC) 1210/1990 modified by Regulation 933/1999 
on the establishment of the European Envir onment Agency, which opens the membership 
of the Agency up to non-EU countries. 
• The proposed Council Decision on the conclusion  of the agreement between the European 
Community and the Switzerland concerning Switzerland’s participation in the European 
Environment Agency and the European Environment Information and Observation Network, to which this legislative financial statement is annexed. 
5. DESCRIPTION
 AND  GROUNDS 
Need for Community intervention: objectives pursued 
Participation of Switzerland in the Agency  will help to bring Swiss monitoring 
systems and methods for data collection and data treatment in lin e with those used by 
the other countries participating in the Ag ency, which will facilitate the provision of 
reliable and comparable information on the state of environment in Europe. It will 
also support integrated assessment and e nvironmental reporting of the ecosystems 
 
ET 28   ET that are shared by Switzerland and its ne ighbouring countries. The Agency will be 
able to report on the state of the environm ent of a larger part of Europe, including 
Switzerland, and Switzerland will also be included in all other reporting activities of the Agency. 
Methods of implementation The Commission will pass on the contribution from Switzerland to the Agency as part of the 
annual subsidy. The Agency is responsible for implementation of the actions and management 
of the resources involved. 
6. FINANCIAL
 IMPACT   
Swiss membership of the Agency as proposed will have no overall financial impact on the 
Commission.  
7. IMPACT  ON  STAFF  AND  ADMINISTRATIVE  EXPENDITURE   
Swiss membership of the Agency will ha ve no impact on human resources in the 
Commission. It will have an impact on the human  resources in the Agen cy, as adopted in the 
annual EEA establishment plan.  
8. FOLLOW-UP  AND  EVALUATION 
Follow-up arrangements 
All the procedures for the implementation and the follow-up of this programme will be in 
compliance with the provisions of Commissi on Regulation (EC, Euratom) No 2343/2002 of 
23 December 2002 on the framework Financial Re gulation for the bodies referred to in 
Article 185 of Council Regulation (EC, Eurato m) No 1605/2002 on the Financial Regulation 
applicable to the general budget of the European Communities 
9. ANTI-FRAUD  MEASURES 
Anti-fraud measures are included in the conv entions and contracts agreed between the 
European Environment Agency and the beneficiar ies: these measures include the possibility 
to carry out financial, scientific or other spec ific audits. Moreover, the EEA has an internal 
auditing function, which shall advi se on dealing with risks, by issuing independent opinions 
on the quality of management and control syst ems. The Commission’s in ternal auditor shall 
also exercise the same powers with respect  to the EEA as with respect to Commission 
departments. 
Furthermore, the Court of Auditors shall scru tinise the accounts of the European Environment 
Agency in accordance with Article 248 of the EC Treaty. Moreover, this scrutiny shall be 
governed by Articles 139 to 144 of the Financia l Regulation applicable  to the general budget 
of the European Communities. 
 
ET 29   ET In addition, the European Anti Fraud Office may carry out on-the-spot checks and inspections 
in accordance with the Council Regulation (Euratom, EC) No 2185/96 and Parliament and 
Council Regulation (EC) no 1073/1999 from signature of the Contract up to five years after 
payment of the balance.