ET Euroopa Liidu Teataja C 236/13

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

(2007/C 236/08)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 510/2006

„GAMONEU” või „GAMONEDO”

EÜ NR: ES/PDO/005/0308/20.08.2003

KPN ( X ) KGT ( )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teabe andmise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1. Liikmesriigi pädev asutus:

Nimi: Subdirección General de Calidad Agroalimentaria y Agricultura Ecológica; Dirección General de Industria Agroalimentaria y Alimentación; Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación de España Aadress: Infanta Isabel, 1 E-28071 Madrid Tel: (34) 91 347 53 94 Faks: (34) 91 347 54 10 E-post: sgcaproagro@mapya.es

2. Taotlejate rühm:

Nimi: Rosa Maria Intriago Cuesta y otros Aadress: Barrio de Quilama, s/n E-33820 Benia Tel: (34) 985 84 41 57 Faks: (34) 985 84 41 57 E-post: genife_vete@hotmail.com Koosseis: tootjad/töötlejad ( X ) muud ( )

3. Toote liik:

Klass: 1.3 Juust

4. Spetsifikaat:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1. Nimetus: „Gamoneu” või „Gamonedo”

4.2. Kirjeldus: „Gamoneu” või „Gamonedo” juust on rasvane, laagerdunud, naturaalse koorikuga, saadud lehma-, lamba- või kitsetoorpiimast või kahe või kolme nimetatud piima segust. Juust on kergelt suitsutatud ja läbilõikes on juustuketta serva lähedal näha sinakasrohelised hallitusseene Penicilliumi vöödid.

Kaitstud päritolunimetusega juustude tootmiseks kasutatakse järgmiste liikide ja tõugude piima:

veised: järgmised tõud ja nende ristandid — friisi, asturiana-de-los-valles, pardo-alpina;

lambad: järgmised tõud ja nende ristandid — lacha, carranzana ja milschalfe;

kitsed: järgmised tõud ja nende ristandid — alpi-pürenee, picos-de-europa, murcia-granada, saanen.

Juustude füüsikalised omadused on järgmised:

kuju: silindrikujuline, väga tasaste külgedega;

kõrgus: 6–15 cm;

läbimõõt: 10–30 cm;

kaal: 0,5–7 kg.

Koorik on naturaalne, õhuke, moodustunud suitsutamise etapis; juustu värvus on punakate, rohekate ja sinakate toonidega tume ookerkollane. Otse kooriku all on Penicilliumi kiht.

Juustude keemilised omadused on järgmised:

rasvad: vähemalt 45 % kuivaines;

proteiinid: vähemalt 25 % kuivaines;

kuivaine: vähemalt 55 %;

pH: 4,5–6,5.

Organoleptilised omadused:

puhas ja terav, kergelt suitsune lõhn, mis tugevneb laagerdumise käigus; on tunda kerget suitsuse maitse domineerimist; veidi terav maitse suus muutub rasvasemaks ja jätab püsiva pähkli järelmaigu;

juustumassi konsistents on kõva või poolkõva, tihe ja mure; see pudeneb tükeldamisel kergesti; augud juustul paiknevad korrapäratult ja on väikesed;

mass on valge või kollakasvalge, serva lähedal on kerged sinakasrohelised Penicilliumi vöödid; omapärane välispinna värvus: suitsutamise käigus muutub juust tumedaks ookerkollaseks ning pärast juustu laagerdumist koopas või keldris tekkinud hallitus annab punakaid, rohekaid ja sinakaid toone;

juustu sees on mehaaniliselt tehtud augud.

Lubatakse järgmisi traditsioonilisi nimetusi:

„Gamoneu/Gamonedo del Puerto”, mida valmistatakse Cangas de Onísi ja Onísi (Picos de Europa) omavalitsuspiirkondade kõrgetes mäekurudes spetsifikaadis märgitud tasandikel või karjamaadel asuvates väikesemahulistes juustukodades juunist septembrini. Juustu valmistatakse kõnealuste tasandike piimakarjade piimast ning selleks kasutatakse kolmest võimalikust vähemalt kahe piima segu (lehma-, lamba- ja kitsepiim). Igal juhul on lamba- ja/või kitsepiima osakaal vähemalt 10 % liigi kohta.

„Gamoneu/Gamonedo del Valle”, mida toodetakse Cangas de Onísi või Onísi omavalitsuses asuva päritolupiirkonna madalikel. Tootmine ei kulge hooajalises rütmis, kuna karjakasvatus on semiekstensiivne ja põhineb karjamaade haldamise süsteemil.

4.3. Geograafiline piirkond: Geograafiline piirkond asub Cangas de Onísi ja Onísi omavalitsuste territooriumil Astuuria autonoomses piirkonnas. Piima tootmine, juustu valmistamine ja laagerdamine toimub kõnealuses kindlaksmääratud geograafilises piirkonnas.

4.4. Päritolutõend: Kontrollitakse, et juustu valmistamisel kasutatav piim pärineks üksnes tegevusloaga ja reguleeriva asutuse (Consejo Regulador) registrisse kantud karjakasvatusettevõtetest; kui on tegemist juustudega, mis toodetakse samast ettevõttest saadud piimast, kontrollitakse toodangut ja kariloomade loendust käsitlevaid dokumente. Tootjate puhul, kes ei kasuta oma ettevõttest saadud piima, kontrollitakse tootmisregistreid ja piima päritolu tõendavaid dokumente. Kõnealused dokumendid on saatedokumendid, mis sisaldavad piima päritoluettevõtte tõendit, lüpsikuupäeva ja -kellaaega, tarnitud kogust, tarnimise kellaaega, sõiduki ja transpordi eest vastutava sõidukijuhi andmeid ning vastavat kaubaarvet ja tõendit tarnitud piima eest tasumise kohta. Juustu tootja peab iga ettevõtte kohta arvestust kasutatud piima päritolu ja koguse, toodetud juustude arvu ja igale ettevõttele vastavate partiide arvu kohta. Iga tootmisele järgneva etapi puhul, olgu tegemist kas suitsutamise, laagerdamise või väljasaatmisele eelneva ladustamisega, peab arvestus võimaldama igal ajal tuvastada igas tootmisüksuses olevaid ühikuid ja partiisid. Lõpuks peab tootja koostama toodetud partiide loetelu, millele on lisatud tootesildid ja partiide lõplik sihtkoht, mida peab olema võimalik tõendada vastavate saatedokumentide ja müügiarvete abil.

4.5. Tootmismeetod: „Gamoneu” või „Gamonedo” juustu valmistatakse eranditult lehma-, lamba- või kitsetoorpiimast või kahe või kolme nimetatud piimaliigi segust. Piim saadakse kariloomadelt, kelle söötmisel kasutatakse piirkonna loodusressursse, sh aasad, värske rohi või kõnealustelt aasadelt pärit hein. Erandkorras võib kasutada teravilja ja kaunvilja kontsentraate ajavahemikel, mil enamasti ilmastikutingimuste tõttu toodetakse ettevõttes vähem koresööta.

Piim saadetakse juustukotta piimhappelise kalgendumisprotsessi läbiviimiseks. Arvutatakse välja kasutatav laabi või ensüümide doos, et kalgendumise toimumiseks kuluks vähemalt üks tund. Kalgendumise hetkel ja kogu protsessi ajal on piima temperatuur 24–30 °C.

Kui laap on valmis, purustatakse see järk-järgult ja ettevaatlikult, kuni moodustuvad väikesed 5–15 mm läbimõõduga tükid. Seejärel algab nõrutamise etapp, mis kestab ligikaudu poolteist tundi.

Laap asetatakse toiduga kasutamiseks sobivatesse silindrikujulistesse vormidesse. Täieliku nõrutamise lihtsustamiseks võidakse kasutada kerget pressimist.

Soolamisel kaetakse juustu ülemine ja alumine külg naatriumkloriidi lisandiga vastavalt pärast 24 ja 48 tundi.

Kui juustud on vormist välja võetud, algab suitsutamine, mille kestus ja tugevus sõltuvad ilmastikutingimustest. Kõnealune protsess peab tagama piisava kuivamise ja tumeda kooriku tekkimise, mille koostis võimaldab Penicilliumil levida laagerdumise ajal juustu sisse. Nii on võimalik saada kerge suitsumaitse, mis ei tohi muutuda domineerivaks. Suitsutamisel kasutatakse küttepuuna saart (Fraxinus excelssior), kanarbikku (Erica sp.), pöökpuud (Fagus sylvatica) või teisi vaiguta põlispuid.

Laagerdumine toimub lubjakoobastes ja keldrites, mille tingimused võimaldavad anda juustule selle omadused (keskmine temperatuur 10 °C ja keskmine niiskus 90 %). Laagerdumisprotsess kestab vähemalt kaks kuud alates laabi valmimise kuupäevast. Kõnealuse ajavahemiku jooksul pööratakse juustu aeg-ajalt ümber ja puhastatakse, võimaldades juustul saavutada iseloomulikud omadused. Nii tagatakse iseloomulike hallitusseente ja pärmide tekkimine, mis peavad pärinema laagerdamisseadeldistest ning mitte mingil juhul ei tohi need olla piimale lisatud. Hallitusseen Penicillium peab tungima juustu sisse ja moodustama kooriku all juustu serva lähedal iseloomuliku sinakasrohelise vöödi.

Juustud on müümisel nõuetekohaselt tõendatud ja märgistatud.

4.6. Seos piirkonnaga:

— Ajalooline seos „Gamonedo” juust on seotud piirkonna vanade karjakasvatustraditsioonide säilitamisega. On teada, et nimetatud juustu toodeti juba XVII sajandil ning seda tehti „vallavaeste jaoks”, nagu võib lugeda ühest kuningas Felipe IV-le adresseeritud 1641. aasta kirjutisest mägikarjamaade kasutamise kohta. Ka muudes vanades dokumentides (Madozi geograafiline sõnaraamat, XVIII sajand) leidub mitmeid viiteid kõnealusele juustule kui kohaliku elanikkonna põhitoidule, kuid ka piirkonna karjakasvatustraditsioonidele ning veise-, lamba- ja kitsekarjadest koosnevate segakarjade olemasolule. Neid karju karjatasid omanikud, kes veetsid koos loomadega suve mägedes. Kirjeldatud tingimused ja rasketest sidepidamistingimustest tingitud eraldatus tarbimiskeskustest on juba ammustest aegadest soodustanud piima töötlemist juustuks karjakasvatajate endi poolt.

— Looduslik seos Traditsiooniline geograafiline tootmis- ja töötlemispiirkond kuulub Onísi ja Cangas de Onísi omavalitsuspiirkondadele, millest mõlemal on ulatuslik territoorium Picos de Europa läänemassiivis Corniónis. Mäesüsteemi kõige muljetavaldavam omadus on selle järsk pinnamood, mida iseloomustavad umbes 80 meetrit üle merepinna ulatuvad kõrgendikud Sella jõe keskjooksul ning 2 648 meetri kõrgune Torre Cerredo. Mägist maa-ala iseloomustab lubjakivi domineerimine, järsud kallakud ja geomorfoloogiline liigendatus, mis määratleb kaks looduslikku pinnavormi: org ja mäekuru. Orus domineerivad kergelt künklikud tasandikud ja inimasustusele viitavad väikesemahulised põllumajandusettevõtted. Sinna on koondunud suurem osa elanikkonnast. Talveks on loomadele rohtu niidetud heinamaadelt, kuid kariloomad, kes ei vaja täielikku laudas pidamist, viibivad karjamaal ka talvel. Kõige kõrgemat ala, mäekuru, iseloomustab vertikaalsus ja maapinna karstiline üldkuju koos lugematute karstilehtrite, kuristike, koobaste, lubjakivikarstide ja suurte lõhedega. Suure toiteväärtusega karja- ja heinamaad, kuhu kariloomad jäävad kevadest kuni esimeste sügislumede saabumiseni, asuvad just nendel ohtlikel pinnavormidel. Nõlvakud, xerrod ehk künkad ja kaljud on teiseks pinnamoe elemendiks, mida karjakasvatuses kasutatakse. Piirkonnas on ookeaniäärne kliima, mida iseloomustavad ohtrad sademed kogu aasta vältel, vähene päikesevalgus ja tugev udusus. Sademed ulatuvad ligikaudu 2 000 mm kõige kõrgematel aladel, kus nad muutuvad teatud ajal lumeks, ning 1 200 mm madalikel. Kõige kõrgemaid alasid iseloomustab suveperioodil lisaks sage udu tekkimine. Temperatuurid on orgudes aastaringselt mahedad, keskmiselt 12 °C, ning külmemad Alpide piirkonnas, keskmiselt 3 °C. Piirkonna agrogeoloogias domineerivad lubjakivi- ja kvartsiidikaljud, mida orgudes on muutnud erosiooni, kliima ja taimekasvu toime. Kliima, orograafia ja geoloogia annavad kõnealusele piirkonnale omadused, mis mõjutavad vahetult karjamaade liiki ja kvaliteeti. Seetõttu sobivad karjamaad toitumiseks eriti veise-, lamba- ja kitsekarjadele, kellelt saadakse „Gamoneu” ja „Gamonedo” juustu valmistamiseks kasutatavat piima. Nende karjamaade kõige sagedamini esinev taim on Festuca burantii, Kantaabria endeemiline karjamaa hein, mis soodustab karjamaadel psühro- ja kserofiilide teket. Maapinna süvendites ja nõlvade vahel, kus lumi püsib kuni kevade lõpuni, asuvad karjamaad, millel kasvab „cervuno” (Nardus stricta), kõrreline, mille vastupidavus võimaldab tal kasvada erinevates keskkondades. Nendel karjamaadel esineb ka niisuguseid kõrrelisi nagu Phleun alpinun, Festuca iberica, Festuca picoeuropeana ja kaunviljaline Trifolium thalli Vill. Kõnealuse juustu eripärad väljenduvad samuti nii suitsutamises kui laagerdumises, millesse sekkuvad vaid laagerdumisseadeldiste keskkonnas esinevad hallitusseened ja pärmid. Nimetatud hallitusseente hulgas tuleks rõhutada Penicilliumit, mis juustu pinnalt toimides tekitab juustu sisse kooriku lähedale sinakasrohelise vööte ning annab seega juustule iseloomuliku värvuse ja maitse.

— Seos inimestega Tegemist on ainulaadsete keskkonnatingimustega ökosüsteemiga, millest annab tunnistust asjaolu, et Montaña de Covadonga park oli Hispaanias esimene park, mis sai rahvuspargi staatuse 1918. aastal. Kõnealune park on teerajaja, kui rääkida keskkonnakaitsealastest embleemidest riigis. Park on üleüldiselt tuntud, kuna kõnealuste mägede karjakasvatajad on territooriumi keskkonna väärtuse peamised haldajad ja säilitajad ning kuna nende traditsioonilise karjakasvatusviisi tulemusena on loodud „Gamoneu” või „Gamonedo” juust kui ainulaadne majanduslik alternatiiv kõnealuse territooriumi karjakasvatusressursside kasutamisele. Tootmist käsitlevas osas kirjeldatud meetodid ja tingimused pärinevad esivanemate traditsioonidest, mida püütakse kohandada tänapäevaste oludega, tegemata järeleandmisi, mis võivad tuua kaasa toote ja selle ümber kujunenud eluviisi iseloomulike omaduste kadumise.

4.7. Kontrolliasutus:

Nimi: Consejo Regulador de la D.O.P. „Gamoneu” o „Gamonedo” Aadress: La Plaza, s/n E-33560 Benia-Onís (Asturias) Tel: (34) 985 84 40 05 Faks: (34) 985 84 42 30 E-post: info@quesogamonedo.com

4.8. Märgistus: Kaitstud päritolunimetustega „Gamoneu” ja „Gamonedo” märgistatud ja tarbimiseks ettenähtud juustud identifitseeritakse nummerdatud märgise või lisamärgise abil, mille annab, kinnitab ja mida kontrollib reguleeriv asutus vastavalt kvaliteedikäsiraamatus kirjeldatud eeskirjadele. Kaitstud juustude märgised ja lisamärgised peavad lisaks kehtivate õigusaktidega nõutavatele andmetele ja teabele sisaldama märget Denominación de Origen Protegida — „Gamoneu” või „Gamonedo” ja traditsioonilisi mäekuru või oru nimetusi.

Kõik turustajad peavad lisama märgisele reguleeriva asutuse poolt heaks kiidetud unikaalse logo, mis on esitatud allpool.

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.