[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 18.4.2007 KOM(2007) 196 lõplik 2007/0070 (CNS) Ettepanek NÕUKOGU MÄÄRUS kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva ühenduse raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta (komisjoni esitatud) SELETUSKIRI ETTEPANEKUTE TAUST | Ettepanekute põhjused ja eesmärgid Komisjoni ettepanek võtta vastu kalandussektori andmekogumist käsitlev uus nõukogu määrus on suunatud eesmärgile töötada välja bioloogilisi, majandus-, keskkonna- ja sotsiaalandmeid hõlmavad pikaajalised integreeritud piirkondlikud proovivõtuprogrammid. Andmekogumist käsitleva muudetud määrusega kavatsetakse reageerida vajadusele liikuda kalanduse juhtimisel pigem laevastikul ja piirkondadel, mitte kalavarudel põhineva juhtimise suunas ning arendada ökosüsteemil põhinevat lähenemisviisi kalanduse juhtimisele. Olulise uuendusena on ettepanekusse lisatud keskkonnaandmete kogumine, mille peamine eesmärk on jälgida kalapüügi mõju mere ökosüsteemile. Uus andmekogumissüsteem hõlmab kõiki protsesse alates andmete kogumisest sadamates või merel kuni andmete kasutamiseni lõpptarbijate (peamiselt teadlaste ja nõuandeasutuste) poolt. Eriti oluline on kvaliteedikontroll ja kogutud andmete valideerimine. Komisjon on seisukohal, et ühenduse rahaline toetus tuleks seada sõltuvusse kvaliteedikontrollist ja vastavusest kokkulepitud kvaliteedistandarditele. Seetõttu on komisjon ette näinud riiklike programmide mittevastavuse ja halva kvaliteediga seotud rahatrahvi. Väga oluliseks on peetud ka andmetele juurdepääsu ja andmete kasutamise parandamist, sealhulgas juurdepääsu sellistele täiendavatele andmekogumitele nagu sateliidipõhise laevaseiresüsteemi (VMS) andmed. Sel eesmärgil on määratletud uued eeskirjad, samuti andmete kasutamist käsitlevad eeskirjad, et kaitsta andmete esitajate huve. Menetluste lihtsustamine on oluline eesmärk, sest riiklikud programmid kehtestatakse edaspidi kolmeaastaseks perioodiks; liikmesriikidele tuleks aga anda võimalus teha vajaduse korral muudatusi (nt selleks, et võtta arvesse rahvusvahelise koordineerimise suurenemist). Mitmeaastased plaanimisperioodid vähendavad kõikide osaliste halduskoormust. | Üldine taust Kalandust käsitlevate usaldusväärsete lähteandmete süstemaatiline kogumine on kalavarude hindamise ja teadusliku nõustamise alus ning on seega ühise kalanduspoliitika rakendamise seisukohalt äärmiselt oluline. Komisjon on praeguse andmekogumisraamistiku süsteemi pärast selle mitmeaastast rakendamist läbi vaadanud. Leiti mitmeid puudusi, mis tuleb kiiresti kõrvaldada, et varustada teadlasi ja kalandusjuhte andmetega, mida nad vajavad tulemuslikumate juhtimisotsuste tegemiseks. | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu määrus nr 1543/2000, millega kehtestatakse ühenduse raamistik ühise kalanduspoliitika elluviimiseks vajalike andmete kogumiseks ja haldamiseks. Selle määrusega loodi esimene raamistik andmekogumise konsolideerimiseks ja tugevdamiseks liikmesriikides. | Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ettepanek on tihedalt seotud kalapüügi keskkonnaaspektidega. See loob põhialused ökosüsteemil põhineva lähenemisviisi kohaldamiseks kalanduse juhtimisel. Ettepanek võtab arvesse ka olemasolevate õigusaktide lihtsustamise vajadust. Lisaks sellele tunnustatakse rohelises raamatus „Euroopa Liidu tulevase merenduspoliitika suunas: Euroopa seisukoht ookeanide ja merede küsimuses” merega seotud tegevusi ja nende mõju varude baasile käsitlevate usaldusväärsete andmete ja teabe kogumise ning haldamise suurt tähtsust ELi merestrateegia rakendamise seisukohalt. Selles käsitletakse ka kogutud andmete ühtlustamise ja usaldusväärsuse probleeme ning lünki ELi piirkondade seires. Andmete kogumise ja haldamise täiustatud raamistik on selles suunas samm edasi. | KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE | Konsulteerimine huvitatud isikutega | Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Esimene kohtumine riikide andmekorrespondentide, kalandusinstituutide direktorite ning teaduslike nõuandeasutuste (ICES, STECF) esindajatega toimus Brüsselis 24. veebruaril. Esitleti ja arutati põhjalikult olemasoleva süsteemi kavandatavate muudatuste põhiideesid. Teine kohtumine riikide andmekorrespondentide ja kalandusinstituutide direktoritega toimus Brüsselis 14. juulil. Esitleti ja arutati komisjoni ettepaneku eelnõud. | Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Liikmesriikide esindajad ja teadlased olid üldiselt ettepaneku poolt. Muret tekitasid mittevastavuse korral kohaldatavad karistused, andmetele juurdepääsu eeskirjad ning uuringute suunitlemine. Arutati märkusi ja kommentaare ning enamik neist kaasati ettepanekusse. | Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. | Mõju hindamine Käesolev ettepanek on seotud ühenduse olemasolevate õigusaktide kohandamisega, et muuta need vähem koormavaks ja suurendada nende tõhusust. Seetõttu ei peetud mõju hindamist vajalikuks. | ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG | Kavandatud meetmete kokkuvõte Vaadata põhjalikult läbi kalanduse lähteandmete kogumise ja nende teaduslikus nõustamises kasutamise olemasolev õiguslik raamistik. | Õiguslik alus EÜ asutamislepingu artikkel 37. | Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. Ühiste kalavarude haldamiseks on vaja ühiseid andmekogumeid ELi piirkondlikul tasandil ning ühiseid andmekogumisnõudeid. Samas püütakse määrusega vähendada nii süsteemide halduskoormust kui ka liikmesriikide kulusid eelkõige järgmiste meetmete kaudu: - mitmeaastased programmid (kaotatakse iga-aastased heakskiidumenetlused); - liikmesriikidevahelise piirkondliku koordineerimise nõue, millega parandatakse kulutõhusust. | Õigusakti valik | Kavandatud õigusaktid: määrus. Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmistel põhjustel. Vajadus säilitada ja täiustada ühtlustatud andmekogumise olemasolevat raamistikku. | MÕJU EELARVELE | Liikmesriigid võivad andmete kogumiseks, haldamiseks, edastamiseks ja teaduslikus nõustamises kasutamiseks taotleda ühenduse rahalist toetust. Andmekogumise ja teadusliku nõustamise keskmine aastane eelarve perioodil 2007–2013 on 58 miljonit eurot. Vt lisatud finantsselgitust. | TÄIENDAV TEAVE | Lihtsustamine | Ettepanekuga nähakse ette (ELi või riigi tasandi) ametiasutuste haldusmenetluste lihtsustamine. - riiklikud programmid kehtestatakse iga-aastase esitamise asemel kolmeaastasteks perioodideks; - ELi riiklikke programme lihtsustatakse vaid ühe kohustusliku põhiprogrammiga (kaotatakse laiendatud valikprogramm); - teatavate kogutavate andmete piirkondlik koordineerimine. | Kehtivate õigusaktide kehtetuks tunnistamine Ettepaneku vastuvõtmise tulemusena tunnistatakse kehtetuks kehtivad õigusaktid. | 1. 2007/0070 (CNS) Ettepanek NÕUKOGU MÄÄRUS kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva ühenduse raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37, võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1] võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[2] võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust ning arvestades järgmist: 2. Nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta[3] on ette nähtud vee-elusressursside majandamine, sealhulgas bioloogiliste, tehniliste, keskkonna-, sotsiaal- ja majandusaspektide regulaarne hindamine kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (edaspidi „STECF“) poolt. 3. ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni vastutustundliku kalapüügi juhend ning piirialade kalavarude kaitset ja majandamist käsitlev kokkulepe rõhutavad vajadust arendada teadusuuringuid ja andmete kogumist, et täiustada teaduslikke teadmisi selle sektori kohta. 4. Ühise kalanduspoliitika eesmärkide kohaselt, mis on seotud vee-elusressursside kaitse, majandamise ja kasutamisega ühendusevälistes vetes, peab ühendus osalema kalavarude kaitseks tehtavates jõupingutustes, seda eriti vastavalt kalandusalastele partnerlepingutele või piirkondlike kalandusorganisatsioonide vastuvõetud sätetele. 5. Nõukogu võttis 23. jaanuaril 2003. aastal vastu järeldused seoses komisjoni teatisega nõukogule ja Euroopa Parlamendile, millega loodi keskkonnakaitsenõuete ühisesse kalanduspoliitikasse integreerimise ühenduse tegevuskava[4] koos juhtpõhimõtete, juhtimismeetmete ja töökavaga, et minna kalanduse juhtimisel üle ökosüsteemil põhinevale lähenemisviisile. 6. Nõukogu võttis 13. oktoobril 2003. aastal vastu järeldused seoses komisjoni teatisega nõukogule ja Euroopa Parlamendile ühenduse kalanduse juhtimisega seotud teadusliku ja tehnilise nõustamise tõhustamise kohta,[5] milles kirjeldatakse ühenduse vajadusi teadusliku nõustamise järele, sätestatakse nõuandmismehhanismid, määratletakse valdkonnad, milles süsteem vajab tugevdamist, ning soovitades võimalikke lühiajalisi, keskmise tähtajaga ja pikaajalisi lahendusi. 7. Nõukogu 29. juuni 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1543/2000, millega kehtestatakse ühenduse raamistik ühise kalanduspoliitika elluviimiseks vajalike andmete kogumiseks ja haldamiseks,[6] tuleb läbi vaadata, et võtta nõuetekohaselt arvesse laevastikul põhinevat lähenemisviisi kalanduse juhtimisele, vajadust arendada välja ökosüsteemil põhinev lähenemisviis, vajadust kalandusandmete parema kvaliteedi, täielikkuse ja neile laiema juurdepääsu järele, vajadust tõhusamalt toetada teaduslikku nõustamist ning edendada liikmesriikide koostööd. 8. Kalandusandmete kogumist ja haldamist käsitlevad olemasolevad määrused, eelkõige nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2847/1993,[7] millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, 24. aprilli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 779/1997[8] püügikoormuse reguleerimise korra kehtestamise kohta Läänemerel , 17. detsembri 1999. aasta määrus (EÜ) nr 104/2000[9] kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta , 16. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2347/2002[10], millega kehtestatakse süvamere kalavarude püügi suhtes kohaldatavad konkreetsed juurdepääsunõuded ja nendega seotud tingimused , 4. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1954/2003,[11] mis käsitleb teatavate ühenduse kalastuspiirkondade ja kalavarudega seotud püügikoormuse korraldamist ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2847/93 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 685/95 ja (EÜ) nr 2027/95 , 26. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 812/2004,[12] millega sätestatakse meetmed vaalaliste juhusliku püügi kohta püügipiirkondades, ja muudetakse määrust (EÜ) nr 88/98, ning komisjoni 30. detsembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 26/2004[13] ühenduse kalalaevastiku registri kohta , sisaldavad sätteid kalalaevade, nende tegevuse ja püügi andmete kogumise ja haldamise, hindade järelevalve, vaalaliste juhusliku püügi ning süvamerepüügi suhtes kohaldatavate tingimuste kohta, mida tuleks käesolevas määruses arvesse võtta, et kehtestada igakülgne ja sidus andmekogumissüsteem . 9. Teadusliku hinnangu andmiseks kogutud andmed peaksid hõlmama püügiandmeid, sealhulgas vette tagasilaskmise andmeid, kalavarude uuringute andmeid ning andmeid kalastamise ja vesiviljeluse võimalike keskkonnamõjude kohta, teavet laevastike ja nende tegevuse kohta. Need peaksid sisaldama ka hinnakujundust selgitavaid andmed ja muid andmeid, mis võimaldavad hinnata kalandusettevõtete ja töötleva tööstuse majanduslikku olukorda ning nende sektorite tööhõivetendentse. 10. Käesoleva määrusega hõlmatud andmetele juurdepääsuga seotud kohustused ei piira liikmesriikide kohustusi, mis tulenevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivist 2003/4/EÜ keskkonnateabele avaliku juurdepääsu ja nõukogu direktiivi 90/313/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta[14] kõnealuse direktiivi artikli 2 lõikes 1 määratletud keskkonnateabe suhtes. 11. Kalandusandmete kogumist ja haldamist käsitlevad ühenduse programmid tuleks rakendada liikmesriikide otsesel vastutusel. Vastavalt sellele peaksid liikmesriigid kooskõlas ühenduse programmiga koostama riiklikud programmid. 12. Vee-elusressursside kaitsmiseks ja säilitamiseks ning nende säästvaks kasutamiseks tuleks järk-järgult rakendada ökosüsteemil põhinevat lähenemisviisi kalanduse juhtimisele. Kalanduse ja keskkonna vastastoime hindamist, eelkõige kalastamise ja vesiviljeluse keskkonnamõjusid ning tagajärgi ökosüsteemile tuleks täiendavalt kaaluda. 13. Tuleks kehtestada ühenduse tasandil prioriteedid, samuti andmete kogumise ja töötlemise kord ühenduses, et tagada kogu süsteemi kooskõla ning optimeerida selle kulutõhusust stabiilse mitmeaastase raamistiku loomise kaudu. 14. Liikmesriigid peaksid tegema koostööd omavahel ja ka kolmandate riikidega ning koordineerima oma riiklikke programme sama merepiirkonda ning samu siseveekogusid hõlmavaid piirkondi käsitlevate andmete kogumise osas. 15. Käesolevas määruses osutatud andmed tuleks salvestada infotehnoloogilistes andmebaasides, et volitatud lõpptarbijail oleks neile juurdepääs ja neid saaks vahetada. Teadlaste huvides on, et isiku identifitseerimist mittevõimaldavad andmed oleksid kättesaadavad kõikidele, keda selliste andmete analüüs huvitab. 16. Kalandusandmete kogumise ja haldamise riiklike programmide rakendamine nõuab olulisi kulutusi. Nendest programmidest saadavat kasu on võimalik täielikult saavutada üksnes ühenduse tasandil. Seetõttu tuleks ette näha ühenduse rahaline osalus liikmesriikide kulutustes vastavalt nõukogu 22. mai 2006. aasta määrusele 861/2006, millega kehtestatakse ühenduse finantsmeetmed ühise kalanduspoliitika rakendamiseks ja mereõiguse valdkonnas.[15] 17. Kui komisjon leiab, et asjaomased kulud on seotud eeskirjade eiramisega, tehakse finantskorrektsioonid vastavalt määruse 861/2006 artiklile 28. 18. Kalavarude majandamine nõuab konkreetsete küsimuste lahendamiseks üksikasjalike andmete töötlemist. Selles kontekstis tuleks andmetaotluste korral igal konkreetsel juhul arvesse võtta sobivat kokkuvõtlikkuse taset. 19. Ehkki komisjon ei loo keskset andmebaasi, peaks komisjonil olema juurdepääs liikmesriikide andmebaasidele. 20. Ühise kalanduspoliitika elluviimiseks vajaliku teadusliku nõustamise usaldusväärsuse parandamiseks tuleb liikmesriikidel ja komisjonil oma tegevust koordineerida ja teha koostööd asjaomastes rahvusvahelistes teadusasutustes. 21. Esmatähtsaks tuleks lugeda asjakohaste teadusekspertide osalemise tagamine ühise kalanduspoliitika elluviimiseks vajalikke teaduslikke hinnanguid andvates eksperdirühmades. 22. Andmekogumist käsitlevate sätete rakendamise osas tuleks nõu pidada teadlastega ning teavitada kalanduses töötajaid ja teisti huvirühmi. Asjaomased ametiasutused, kes vajalikke arvamusi koguvad, on komisjoni otsusega 2005/629[16] loodud kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STEFC), komisjoni otsusega 1999/478/EÜ[17] loodud kalanduse ja akvakultuuri nõuandekomitee ning nõukogu otsusega 2004/585/EÜ[18]loodud piirkondlikud nõuandekomisjonid. 23. Korralduskomitee peaks tagama liikmesriikide ja komisjoni tiheda koostöö, et hõlbustada käesoleva määruse nõuetekohast rakendamist. Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused.[19] 24. Varasemast kogemustest ja uutest vajadustest lähtudes on asjakohane nõukogu määrus 1543/2000 kehtetuks tunnistada ja asendada see käesoleva määrusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I peatükk Üldsätted Artikkel 1 Reguleerimisala 25. Käesoleva määrusega kehtestatakse järgmised eeskirjad: a) kalandussektori kohta bioloogiliste, keskkonna-, majandus- ja sotsiaalandmete kogumine ja haldamine mitmeaastaste programmide raames; b) kalandussektori andmete kasutamine ühise kalanduspoliitika raames. 2. Käesoleva määrusega nähakse ette ka ühise kalanduspoliitika rakendamiseks vajaliku teadusliku nõustamise tõhustamine. Artikkel 2 Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: a) kalandussektor – kaubandusliku kalapüügi, harrastuskalapüügi, vesiviljelusega seotud ning kalandustooteid töötleva tööstuse tegevus; b) harrastuskalapüük – kalapüük, mille puhul vee-elusressursse kasutatakse harrastuslikul või sportlikul eesmärgil; c) merepiirkonnad – nõukogu otsuse 2004/585/EÜ I lisas sätestatud geograafilised piirkonnad ning piirkondlike kalandusorganisatsioonide kehtestatud piirkonnad; d) lähteandmed – andmed üksikute laevade, füüsiliste või juriidiliste isikute või üksikproovide kohta; e) üksikasjalikud andmed – lähteandmetele tuginevad andmed kujul, mis ei võimalda füüsiliste ega juriidiliste isikute identifitseerimist; f) kokkuvõtlikud andmed – konkreetse analüüsi eesmärgil lähte- või üksikasjalike andmete kokkuvõtmisest saadud andmed; g) lõpptarbijad – füüsilised või juriidilised isikud või organisatsioonid, kes on huvitatud kalandussektori andmete teaduslikust analüüsist; h) laevastikupõhine proovivõtt – kokkulepitud piirkondlikest laevastiku osadest lähtuvad bioloogiliste, majandus- ja sotsiaalandmete kogumise uuringud; i) ühenduse kalalaev – määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 3 punktis d määratletud laev. II peatükk Andmete kogumine ja haldamine mitmeaastaste programmide raames 1. jaotisÜhenduse programm ja riiklilkud programmid Artikkel 3 Ühenduse programm 26. Komisjon määratleb ühenduse mitmeaastase programmi järgmiste valdkondade bioloogiliste, keskkonna-, majandus- ja sotsiaalandmete kogumiseks: a) ühenduse kalalaevade poolt ühenduse ja ühendusevälistes vetes toimunud kaubanduslik kalapüük; b) ühenduse vetes toimunud harrastuskalapüük; c) liikmesriikide territooriumidel ja ühenduse vetes toimunud vesiviljelus; d) kalandustooteid töötlev tööstus. 2. Ühenduse programm koostatakse kolmeaastasteks perioodideks. Esimene periood hõlmab aastaid 2008–2010, viimane kaasa arvatud. Artikkel 4 Riiklikud programmid 1. Ilma et see piiraks liikmesriikide ühenduse õigusest tulenevate olemasolevate andmekogumiskohustuste täitmist, koguvad liikmesriigid bioloogilisi, keskkonna-, majandus- ja sotsiaalvaldkonna lähteandmeid mitmeaastase riikliku programmi (edaspidi „riiklik programm”) raames, mis koostatakse kooskõlas ühenduse programmiga. 2. Riiklik programm hõlmab eelkõige järgmisi 2. peatükis sätestatud valdkondi: a) riiklikud proovivõtuprogrammid; b) vajaduse korral merel toimuva vaatlemise kava; c) merel toimuvate uuringute kava. 3. Liikmesriigid lisavad riiklikesse programmidesse andmete kogumisel ja analüüsimisel ning andmete täpsuse hindamisel kasutatavad menetlused ja meetodid. 4. Liikmesriigid esitavad oma riiklikud programmid komisjonile heakskiitmiseks. Riiklikud programmid esitatakse elektrooniliselt komisjoni ettenähtud aadressile. 5. Piirkondlikul tasandil sõlmitud kokkulepete arvessevõtmiseks võivad liikmesriigid programmiperioodi jooksul esitada ettepanekuid riiklike programmide muutmiseks. Muudatusettepanekud saadetakse komisjonile vähemalt kaks kuud enne programmi rakendamisaastat. 6. Esimene riiklik programm hõlmab tegevust aastatel 2008–2010. Artikkel 5 Koordineerimine ja koostöö 1. Liikmesriigid koordineerivad oma riiklikke programme sama merepiirkonna teiste liikmesriikidega ja teevad kõik selleks, et koordineerida oma meetmeid kolmandate riikidega, millel on sama merepiirkonna vete suhtes suveräänsed õigused või jurisdiktsioon. 2. Pikaajaliste integreeritud piirkondlike proovivõtuprogrammide väljatöötamisel lähtuvad liikmesriigid võimalikult suures ulatuses olemasolevatest andmekogumisprogrammidest ja tegevustest. 3. Liikmesriigid teevad lõigetes 1 ja 2 ettenähtud viisil koostööd omavahel ja kolmandate riikidega kõikidel juhtudel, mil ühenduse määrused näevad ette sisevetes leiduvate liikide majandamise. Artikkel 6 Riiklike programmide hindamine ja heakskiitmine 27. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) hindab: a) riiklike programmide ja nendesse tehtud muudatuste vastavust käesolevale määrusele ning b) kogutavate andmete teaduslikku tähtsust. 28. Kui riiklik programm ei vasta STECFi hinnangul käesolevale määrusele või ei ole teaduslikult tähtis, teatab komisjon sellest viivitamata asjaomasele liikmesriigile ja teeb ettepanekud riikliku programmi muutmiseks. Seejärel esitab asjaomane liikmesriik komisjonile muudetud riikliku programmi. 29. Komisjon kiidab riiklikud programmid heaks STECFi hinnangu alusel ning tema talituste kuluhinnangu alusel. Artikkel 7 Ühenduse finantsabi 30. Riiklikele programmidele antavat ühenduse finantsabi rakendatakse vastavalt määruses (EÜ) nr 861/2006 sätestatud eeskirjadele. 31. Määruse (EÜ) nr 861/2006 artiklis 9 osutatud lähteandmed hõlmavad üksnes liikmesriikide riiklike programmide neid osi, millega rakendatakse ühenduse programmi. 32. Riiklikele programmidele antakse ühenduse finantsabi üksnes juhul, kui käesolevas määruses sätestatud eeskirjad on täielikult täidetud. 33. Olles andnud asjaomasele liikmesriigile võimaluse oma seisukohti esitada, võib komisjon vähendada ühenduse finantsabi kuni 25% võrra riikliku programmi aastasest maksumusest järgmistel asjaoludel: a) kui riiklikke programme ei esitata komisjonile ettenähtud tähtajaks; b) kui riiklik programm on puudulik; c) kui lõpptarbija on esitanud ametliku teabenõude ja asjaomasele lõpptarbijale ei edastata andmeid õigeaegselt. 5. Komisjon peatab ja/või nõuab tagasi ühenduse finantsabi, kui andmed ei vasta artiklis 6 ettenähtud STECFi hinnangu kohaselt piirkondlike ja rahvusvaheliste nõuetega võrreldes kvaliteedistandarditele. 6. Ühenduse finantsabi vähendamine on võrdeline mittevastavuse ulatusega ning seda kohaldatakse aja jooksul järk-järgult. 2. jaotisAndmekogumisprotsessile esitatavad nõuded Artikkel 8 Proovivõtuprogrammid 34. Liikmesriigid kehtestavad mitmeaastased riiklikud proovivõtuprogrammid. 35. Riiklikud proovivõtuprogrammid hõlmavad eelkõige järgmist: a) laevastikupõhisest valikust lähtuv bioloogiliste andmete valikukava, mis asjakohasel juhul hõlmab ka harrastuskalapüüki; b) ökosüsteemi andmete valikukava, mis võimaldab hinnata liikide vastastoime ulatust ja kalandussektori mõju keskkonnale ning aitab kaasa merekeskkonnaseisundi seirele; c) majandus- ja sotsiaalandmete valikukava, mis võimaldab hinnata kalandussektori majanduslikku olukorda, analüüsida selle tulemusi ajalises lõikes ning hinnata rakendatud või kavandatud meetmete mõju. 36. Riiklike proovivõtuprogrammide kehtestamisel kasutatud meetodid ja protokollid peavad olema: a) ajalises lõikes võimalikult stabiilsed; b) piirkondade lõikes võimalikult standarditud; c) võimalikult suures vastavuses rahvusvaheliste teadusasutuste ja piirkondlike kalandusorganisatsioonide kehtestatud kvaliteedistandarditega. 37. Kogutud andmete täpsust hinnatakse süstemaatiliselt. Artikkel 9 Juurdepääs proovivõtukohtadele Liikmesriigid tagavad, et proovivõtjatel on nende tööülesannete täitmiseks juurdepääs: a) kõikidele lossimistele, sealhulgas vesiviljelustoodete ümberlaadimistele ja üleandmistele; b) äriruumidesse majandusandmete kogumiseks. Artikkel 10 Merel toimuvad vaatlused 1. Kui see on riiklike programmide raames andmete kogumiseks vajalik, kavandavad ja rakendavad liikmesriigid merel toimuvate vaatluste kavasid. 2. Vaatlejate tööülesanded määravad kindlaks liikmesriigid. 3. Ühenduse kalalaevade kaptenid võtavad laeva pardale vastu riikliku programmi eest vastutava ametiasutuse poolt määratud vaatlejad ning teevad nendega koostööd, et võimaldada neil ühenduse kalalaevade pardal viibimise ajal oma tööülesandeid täita. 4. Ühenduse kalalaevade kaptenid võivad vaatlejaid pardale lubamast keelduda üksnes ilmse ruumipuuduse tõttu laeval või ohutusega seotud põhjustel. Sellistel juhtudel kogutakse andmeid ühenduse kalalaeva meeskonna enda proovivõtuprogrammi kaudu, mille kavandab ja mida kontrollib riikliku programmi eest vastutav ametiasutus. Artikkel 11 Merel toimuvad uuringud 1. Liikmesriigid teevad merel teadusuuringuid, et hinnata varude hulka ja jaotumist sõltumatult kaubanduslikust kalapüügist pärit andmetest ning hinnata kalapüügi mõju keskkonnale. 2. Ühenduse finantsabi saamiseks kõlblike merel toimuvate teadusuuringute loetelu võetakse vastu artikli 26 lõikes 2 osutatud korras. III peatükkAndmehaldusprotsess Artikkel 12 Andmesalvestus Liikmesriigid: a) tagavad, et riiklike programmide raames kogutud lähteandmed salvestatakse turvaliselt infotehnoloogilistes andmebaasides, ning rakendavad kõik vajalikud abinõud nende andmete konfidentsiaalsuse tagamiseks; b) rakendavad kõik vajalikud tehnilised abinõud nende andmete kaitsmiseks juhusliku või ebaseadusliku hävitamise, juhusliku hävimise, kahjustumise, levitamise või neile ilma loata juurdepääsu eest. Artikkel 13 Andmete kvaliteedi kontroll ja valideerimine 1. Liikmesriigid vastutavad riiklike programmide raames kogutud lähteandmete ning nende põhjal saadud ning lõpptarbijaile edastatavate üksikasjalike ja kokkuvõtlike andmete kvaliteedi ja terviklikkuse eest. 2. Liikmesriigid tagavad, et: a) riiklike programmide raames kogutud lähteandmete suhtes tehakse nõuetekohane vigade kontroll, rakendades sobivaid kvaliteedikontrollimenetlusi; b) riiklike programmide raames kogutud lähteandmete põhjal saadud üksikasjalikud ja kokkuvõtlikud andmed valideeritakse enne nende edastamist lõpptarbijaile; c) punktides a ja b osutatud lähte-, üksikasjalike ja kokkuvõtlike andmete suhtes kohaldatavad kvaliteedi tagamise menetlused töötatakse välja rahvusvaheliste teadusasutuste, piirkondlike kalandusorganisatsioonide ja STECFi vastuvõetud korras. IV peatükk Ühise kalanduspoliitika raames kogutud andmete kasutamine Artikkel 14 Hõlmatud andmed Ilma et see piiraks direktiivist 2003/4/EÜ tulenevate kohustuste täitmist juurdepääsu suhtes keskkonnaandmetele, kohaldatakse käesolevat peatükki kõikide järgmiste andmete suhtes: a) määruste (EMÜ) nr 2847/1993, (EÜ) nr 779/1997, (EÜ) nr 104/2000, (EÜ) nr 2347/2002, (EÜ) nr 1954/2003, (EÜ) nr 812/2004 alusel kogutud andmed; b) käesoleva määruse raames kogutud järgmised andmed: i) laevade tegevust käsitlevad andmed, mis põhinevad satelliitjälgimisest ja muudest nõutud vormis seiresüsteemidest saadud andmetel; ii) andmed, mis võimaldavad usaldusväärselt hinnata kogu püügimahtu varude kaupa kaubandusliku kalalaevastiku osade, geograafiliste piirkondade ja perioodide lõikes, sealhulgas vette tagasilaskmist, ning asjakohasel juhul andmed harrastuskalapüügi mahu kohta; iii) kõik kasutatavate varude staatuse jälgimiseks taotletud bioloogilised andmed; iv) ökosüsteemi andmed, mis on vajalikud kalapüügi ja vesiviljeluse keskkonnamõju hindamiseks; v) andmed liikide vastastoime ulatuse hindamiseks; vi) laevastikusektorist ja töötlevast tööstusest pärit majandus- ja sotsiaalandmed. Artikkel 15 Juurdepääs lähteandmetele ja lähteandmete edastamine 1. Liikmesriigid tagavad, et komisjonil oleks elektrooniline otsejuurdepääs riiklikesse infotehnoloogilistesse andmebaasidesse sisestatud lähteandmetele, et kontrollida nende andmete olemasolu. 2. Ilma et see piiraks ühenduse muude eeskirjadega kehtestatud kohustuste täitmist, sõlmivad liikmesriigid komisjoniga arvutivõrgu kaudu juurdepääsu käsitlevad lepingud, et tagada otsejuurdepääs oma andmebaasidele. 3. Liikmesriigid tagavad, et merel toimuvate uuringute kavade raames kogutud lähteandmed edastatakse rahvusvahelistele teadusorganisatsioonidele ja piirkondlike kalandusorganisatsioonide asjaomastele teadusasutustele kooskõlas ühenduse ja liikmesriikide rahvusvaheliste kohustustega. Artikkel 16 Andmete töötlemine 38. Liikmesriigid töötlevad lähteandmed üksikasjalike või kokkuvõtlike andmete kogumitesse vastavalt: a) asjakohastele rahvusvahelistele standarditele; b) piirkondlikul tasandil sõlmitud protokollidele, kui need on olemas. 39. Vajaduse korral esitavad liikmesriigid lõpptarbijale ja komisjonile taotletud andmete töötlemisel kohaldatud meetodite ning andmete statistiliste omaduste kirjelduse. Artikkel 17 Üksikasjalike ja kokkuvõtlike andmete edastamine Liikmesriigid teevad üksikasjalikud ja kokkuvõtlikud andmed lõpptarbijaile kättesaadavaks, et toetada teaduslikku analüüsi: a) kalanduse juhtimiseks koostatavate nõuannete alusena; b) avaliku arutelu huvides ning sidusrühmade osalemiseks poliitika väljatöötamisel; c) teadusajakirjades avaldamiseks või hariduslikul otstarbel kasutamiseks. Artikkel 18 Üksikasjalike ja kokkuvõtlike andmete esitamine Liikmesriigid tagavad, et asjaomased üksikasjalikud ja kokkuvõtlikud andmed edastatakse viivitamata asjaomastele rahvusvahelistele teadusorganisatsioonidele ja piirkondlike kalandusorganisatsioonide asjaomastele teadusasutustele kooskõlas ühenduse ja liikmesriikide rahvusvaheliste kohustustega. Artikkel 19 Andmete edastamise kord 1. Liikmesriigid edastavad üksikasjalikud ja kokkuvõtlikud andmed turvalisel elektroonilisel kujul. 2. Kui üksikasjalikke ja kokkuvõtlikke andmeid taotletakse teadusajakirjades avaldamiseks või hariduslikul otstarbel kasutamiseks, võivad liikmesriigid andmekogujate kutsehuvide kaitsmiseks andmete lõpptarbijaile edastamisega viivitada kaks aastat alates andmete kogumise kuupäevast. Liikmesriigid teatavad lõpptarbijaile ja komisjonile kõikidest sellistest otsustest. Põhjendatud juhtudel võib komisjon lubada nimetatud perioodi pikendamist. 3. Liikmesriigid võivad asjaomaste üksikasjalike ja kokkuvõtlike andmete edastamisest keelduda üksnes järgmistel juhtudel: a) füüsiliste ja/või juriidiliste isikute identifitseerimise ohu korral; sel juhul võib liikmesriik kavandada anonüümsust tagava alternatiivse viisi lõpptarbija vajaduste rahuldamiseks; b) artikli 21 lõikes 2 nimetatud juhtudel. 4. Kui muude lõpptarbijate kui asjaomaste rahvusvaheliste teadusorganisatsioonide ning piirkondlike kalandusorganisatsioonide asjaomaste teadusasutuste taotletud andmed erinevad rahvusvahelistele teadusorganisatsioonidele ning piirkondlike kalandusorganisatsioonide asjaomastele teadusasutustele juba esitatud andmetest, võivad liikmesriigid enne andmete edastamist nõuda lõpptarbijailt andmete väljavõtmise ja vajaduse korral kokkuvõtmise tegelike kulude tasumist. Artikkel 20 Andmete esitamisest keeldumise läbivaatamine 40. Kui liikmesriik keeldub artikli 19 lõike 3 punkti a alusel andmete esitamisest, võib lõpptarbija taotleda komisjonilt keeldumise läbivaatamist. Kui komisjon leiab, et keeldumine ei ole põhjendatud, võib komisjon nõuda, et liikmesriik esitaks andmed lõpptarbijale ettenähtud aja jooksul. 41. Kui liikmesriik ei esita nimetatud andmeid kahe kuu jooksul, kohaldatakse artikli 7 lõike 4 punkti c. Artikkel 21 Lõpptarbijate kohustused 1. Andmete lõpptarbijad: a) tohivad kasutada andmeid üksnes vastavalt artiklile 17 esitatud taotluses nimetatud otstarbel; b) peavad nõuetekohaselt viitama andmeallikatele; c) vastutavad andmete õige ja asjakohase kasutamise eest; d) peavad teatama komisjonile ja asjaomastele liikmesriikidele kõikidest võimalikest andmetega seotud probleemidest; e) peavad esitama asjaomastele liikmesriikidele ja komisjonile viited andmete kasutamise tulemuste kohta. 2. Kui lõpptarbija ei täida lõikes 1 sätestatud nõudeid, võib komisjon nõuda, et asjaomane liikmesriik piiraks selle lõpptarbija juurdepääsu andmetele või keelduks talle andmetele juurdepääsu andmisest. 3. Enne andmetele juurdepääsu piiramist või juurdepääsu andmisest keeldumist teatab liikmesriik komisjonile kõikidest lõpptarbijapoolsetest rikkumistest. V peatükk Teadusliku nõustamise toetamine Artikkel 22 Rahvusvaheliste organisatsioonide koosolekutel osalemine Liikmesriigid tagavad, et nende riiklikud eksperdid osalevad rahvusvaheliste organi satsioonide ja piirkondlike kalandusorganisatsioonide asjakohastel koosolekutel. Artikkel 23 Koordineerimine ja koostöö 1. Liikmesriigid ja komisjon koordineerivad oma jõupingutusi ja teevad koostööd, et parandada teadusliku nõustamise usaldusväärsust, rahvusvaheliste teadusasutuste ning piirkondlike kalandusorganisatsioonide teadusasutuste töökavade ja töömeetodite kvaliteeti. 2. Nimetatud koordineerimine ja koostöö toimub ilma, et see piiraks avatud teaduslikku arutelu, ning eesmärgiga edendada erapooletut teaduslikku nõustamist. VI peatükk Lõppsätted Artikkel 24 Rakendusmeetmed Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed võetakse vastu artikli 26 lõikes 2 osutatud korras. Artikkel 25 Järelevalve Riiklike programmide edenemise üle teeb järelevalvet komisjon koos STECFiga määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikliga 30 loodud kalanduse ja akvakultuuri korralduskomitees (edaspidi „komitee”). Artikkel 26 Komitee 42. Komisjoni abistab direktiivi määruse (EÜ) 2371/2002 artikli 30 alusel loodud komitee. 43. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7. 44. Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud ajavahemikuks kehtestatakse üks kuu. 45. Komitee võtab vastu oma kodukorra. Artikkel 27 K ehtetuks tunnistamine 46. Nõukogu määrus (EÜ) 1543/2000 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2008. Kehtetuks tunnistatud sätted jäävad siiski kehtima enne 31. detsembrit 2007 heakskiidetud riiklike programmide suhtes. 47. Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja neid tuleb lugeda lisas esitatud vastavustabeli kohaselt. Artikkel 28 Jõustumine Käeolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja Lisa Vastavustabel Määrus (EÜ) nr 1543/2000 | Kavandatav määrus | Artikkel 1 | Artikkel 1 | Artikkel 2 | Artikkel 2 | Artikkel 3 | Artiklid 3, 4, 5 | Artikkel 4 | Artikkel 14 | Artikkel 5 | Artiklid 3, 24 | Artikkel 6 | Artiklid 4, 7 | Artikkel 7 | Artiklid 12, 17 | Artikkel 8 | Artiklid 24, 25 | Artikkel 9 | Artikkel 26 | Artikkel 10 | Artikkel 25 | Artikkel 11 | Artikkel 28 | FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU NIMETUS: Ettepanek: nõukogu määrus kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva ühenduse raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta 2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK 11 07: Vee-elusressursside kaitse, majandamine ja kasutamine 3. EELARVEREAD 3.1 Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B.A read)), sh järgmised rubriigid: 11 01 04 03: Kalavarude majandamise toetus (lähteandmete kogumine ja teadusliku nõustamise tõhustamine) – halduskorralduskulud 11 07 01: Kalavarude majandamise toetus (lähteandmete kogumine) 11 07 02: Kalavarude majandamise toetus (teadusliku nõustamise tõhustamine) 3.2 Meetme kestus ja finantsmõju: 2009–2013 3.3 Eelarve tunnusjooned ( lisage vajadusel ridu ): Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamakse | Taotlejariikide osamaksed | Finantsperspektiivi rubriik | 11010403 | Mittekohustuslik | Liigendamata[20] | Ei | Ei | Ei | nr 2 | 110701 | Mittekohustuslik | Liigendatud[21] | Ei | Ei | Ei | nr 2 | 110702 | Mittekohustuslik | Liigendatud2 | Ei | Ei | Ei | nr 2 | 4. ÜLEVAADE VAHENDITEST 4.1 Rahalised vahendid 4.2 Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Kulu liik | Jao nr | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kokku | Tegevuskulud[22] | Kulukohustuste assigneeringud | 8.1 | a | 54,415 | 59,365 | 59,365 | 61,839 | 64,315 | 299,299 | Maksete assigneeringud | b | 52,745 | 57,226 | 59,365 | 60,777 | 63,252 | 293,365 | Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[23] | Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4 | c | 0,100 | 0,250 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,650 | VÕRDLUSSUMMA KOKKU | Kulukohustuste assigneeringud | a+c | 54,515 | 59,615 | 59,465 | 61,939 | 64,415 | 299,949 | Maksete assigneeringud | b+c | 52,845 | 57,476 | 59,465 | 60,877 | 63,352 | 294,015 | Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[24] | Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 | d | 1,018 | 1,018 | 1,018 | 1,018 | 1,018 | 5,090 | Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6 | e | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,750 | Meetmete soovituslik finantskulu kokku Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | 55,683 | 60,783 | 60,633 | 63,107 | 65,583 | 305,789 | Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | 54,013 | 58,644 | 60,633 | 62,045 | 64,520 | 299,855 | Maksete assigneeringute hindamiseks eeldatakse järgmist. Andmekogumise maksete assigneeringud = 50% aasta n kulukohustuste assigneeringutest + 50% aasta n-1 kulukohustuste assigneeringutest Uuringute maksete assigneeringud = 80% aasta n kulukohustuste assigneeringutest +20 % aasta n-1 kulukohustuste assigneeringutest Teadusalaste nõuannete maksete assigneeringud = 80% aasta n kulukohustuste assigneeringutest + 20% aasta n-1 kulukohustuste assigneeringutest Kaasrahastamise andmed Kui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustada) poolset kaasrahastamist, peaks allpool esitatud tabelis näitama, milline on selle kaasrahastamise hinnanguline tase (kui kaasrahastajaid on mitu, võib lisada täiendavaid ridu): miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Kaasrahastav asutus | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kokku | Liikmesriikide rahastatav 50% nende riiklikest programmidest | f | 41,535 | 45,364 | 45,364 | 47,254 | 49,146 | 228,663 | Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU | a+c+d+e+f | 97,218 | 106,147 | 105,997 | 110,361 | 114,729 | 534,452 | 4.1.2 Kooskõla finantsplaneeringuga ( Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule. ( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine. ( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[25] sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine). 4.1.3 Finantsmõju tuludele ( Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele ( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine: miljonites eurodes (üks koht pärast koma) Enne meetme rakendamist [aasta n-1] | Olukord pärast meetme rakendamist | Personal kokku | 8,7 | 8,7 | 8,7 | 8,7 | 8,7 | 5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID 5.1 Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus Komisjoni ettepanek võtta vastu kalandussektori andmekogumist käsitlev uus nõukogu määrus on suunatud eesmärgile töötada välja bioloogilisi, majandus-, keskkonna- ja sotsiaalandmeid hõlmavad pikaajalised integreeritud piirkondlikud proovivõtuprogrammid. Andmekogumist käsitleva muudetud määrusega kavatsetakse reageerida vajadusele liikuda kalanduse juhtimisel pigem laevastikul ja piirkondadel, mitte kalavarudel põhineva juhtimise suunas ning arendada ökosüsteemil põhinevat lähenemisviisi kalanduse juhtimisele. Olulise uuendusena on ettepanekusse lisatud keskkonnaandmete kogumine, mille peamine eesmärk on jälgida kalapüügi mõju mere ökosüsteemile. Uus andmekogumissüsteem hõlmab kõiki protsesse alates andmete kogumisest sadamates või merel kuni andmete kasutamiseni lõpptarbijate poolt (peamiselt teadlased ja nõuandeasutused). Eriti olulised on kvaliteedikontroll ja kogutud andmete valideerimine. Komisjon on seisukohal, et ühenduse rahaline toetus tuleks seada sõltuvusse kvaliteedikontrollist ja vastavusest kokkulepitud kvaliteedistandarditele. Seega on komisjon ette näinud riiklike programmide mittevastavuse ja halva kvaliteediga seotud rahatrahvi. Väga oluliseks on peetud ka andmetele juurdepääsu ja andmete kasutamise parandamist, sealhulgas juurdepääsu sellistele täiendavatele andmekogudele nagu sateliidipõhise laevaseiresüsteemi (VMS) andmed. Sel eesmärgil on määratletud uued eeskirjad, samuti andmete kasutamist käsitlevad eeskirjad, et kaitsta andmete esitajate huve. Menetluste lihtsustamine on oluline eesmärk, sest riiklikud programmid kehtestatakse edaspidi kolmeaastaseks perioodiks; liikmesriikidele tuleks aga anda võimalus teha vajaduse korral muudatusi (nt selleks, et võtta arvesse rahvusvahelise koordineerimise suurenemist). Mitmeaastased plaanimisperioodid vähendavad kõikide osaliste halduskoormust. 5.2 Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoime Andmekogumist ja teaduslikku nõustamist käsitlev käesolev uus ettepanek on ühise kalanduspoliitika lahutamatu osa ning kuulub seega uue finantsperspektiivi 2. rubriigi alla. See on ühenduse ainuõiguse alusel kalavarude säästva majandamise tulemusliku poliitika rakendamise seisukohalt hädavajalik. See on üks nõukogu poolt 2002. aasta detsembris ühise kalanduspoliitika raames vastuvõetud otsuste tulemusi. 5.3 Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seotud näitajad tegevuspõhise juhtimise raames Kalanduse peadirektoraat ei ole kavandanud muudatusi eeskirjadesse, põhimõtetesse ja otsustamisreeglitesse, mis hõlmavad kõnealust valdkonda ja mida toetatakse ühenduse finantssekkumise kaudu. Need on sätestatud finantsperspektiivi raames. Võimalikud põhimõttelised valikud kajastuvad juba ühise kalanduspoliitika 2002. aasta reformis. Siiski on vaja olemasolevat finantssekkumist laiendada, et tagada vastavalt ühise kalanduspoliitika reformi eesmärgile kalavarude säästev haldus. 5.3.1. Andmekogumise valdkonnas on eelarve suurendamine seotud vajadusega laiendada olemasolevaid programme keskkonnaandmetega kalapüügi mõju kohta mere ökosüsteemile. Eelolevast laienemisest tuleneb vajadus kohaldada ühtset kalanduspoliitikat täiesti uues piirkonnas, nimelt Musta mere piirkonnas. See nõuab täiendavaid jõupingutusi ja ühenduse toetust (2013. aastaks eeldatakse suurendamist nelja miljoni euro võrra). Lisaks sellele on oluline suurendada keskkonna- ja majandusandmete kogumist, et juhtimisotsuste sotsiaalmajanduslikku mõju paremini arvesse võtta (kõnealuse kulu katmiseks eeldatakse järkjärgulist suurendamist kuni kümne miljoni euro võrra 2013. aastal). Keskkonnakaalutluste suurema kaasamise suunas liikumine ning ökosüsteemil põhineva lähenemisviisi kohaldamine loob vajaduse uute andmete kogumise järele, näiteks kaaspüüki ja vette tagasilaskmist hindavad proovivõtuprogrammid. Viimane eeldab väga kulukate, laevalt toimuvat vaatlemist hõlmavate proovivõtuprogrammide suurendamist (eeldatakse järkjärgulist suurendamist kuni viie miljoni euro võrra). Eesmärk Tagada kalanduse lähteandmete kogumisega seotud õigusraamistiku rakendamine ja parandamine, et anda usaldusväärne teaduslik alus ühise kalanduspoliitika rakendamisele ja kindlustada pikaajaline kalavarude ja merekeskkonna haldusmeetmete mõju seire, samuti kalandussektori arengu seire. Näitajad - Kalavarude hindamised, mis käsitlevad kalapüügi mõju mere ökosüsteemile ja sotsiaalmajanduslikku mõju, paranevad kvantitatiivselt ja kvalitatiivselt. - Andmekogumise piirkondlike koordineeritud programmide väljatöötamine koostöös piirkondlike nõuandekomiteedega. - Finants- ja halduseeskirjade ning määruste arvestamine, sealhulgas kohustuste ja maksete tähtajad. Oodatav tulemus - Saavutatakse parem lähenemisviis kalanduse juhtimisele (pigem laevastikul ja piirkondadel, kui kalavarudel põhinev juhtimine). - Kalanduse juhtimisel toetatakse ökosüsteemil põhinevat lähenemisviisi. - Kalanduse juhtimisel edendatakse suuremat piirkondlikku mõõdet. - Kalanduse juhtimisel suurendatakse kasutatavate andmete kvaliteeti ja valideerimist. - Parandatakse andmetele juurdepääsu ja andmevahetust. - Edendatakse andmekogumisraamistiku lihtsustamist. 5.3.2 Teadusliku nõustamise valdkonnas rõhutab ühise kalanduspoliitika reform mitmekülgset lähenemist kalandusele, võrreldes varudel põhineva lähenemisviisiga. See on tekitanud olulise lisanõudluse kalandusalase nõustamise järele. Käesolev meede rakendatakse täielikult alles alates 2007. aastast, tugevdades kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteed, konsulteerides konkreetsetes küsimustes sõltumatute ekspertidega ning sõlmides lepinguid riiklike uurimisinstituutidega. Eesmärgid - Eriuuringud nõukogu otsuses 439/2000 sätestatud tegevusalade kohta. - Liikmesriikide ja sidusrühmadega peetud nõupidamiste põhjal leppida Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu ja kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteega kokku uue nõustamisperioodi kohta. Näitajad - Kalapüügi mõju mere ökosüsteemile ja sotsiaalmajanduslikku mõju käsitleva teadusliku nõustamise kvaliteedi paranemine. - Nõustamine suurenenud kalavarude kohta. - Finants- ja halduseeskirjade ning määruste arvestamine, sealhulgas kohustuste ja maksete tähtajad. Oodatav tulemus - Suureneb teaduslik toetus ettepanekute mõju hindamisele, mida on edendatud kalanduse keskkonna-, majandus- ja sotsiaalaspektide parema tundmisega. - Kalanduse juhtimisel toetatakse ökosüsteemil põhinevat lähenemisviisi. 5.4 Rakendusmeetod (soovituslik) Märkige allpool meetme rakendamiseks valitud meetod(id).[27] ( Tsentraliseeritud haldamine ( otse, haldajaks on komisjon ( kaudselt, haldamine on delegeeritud: täitevasutustele ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185 riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele ( Haldamine detsentraliseeritult või koostöös ( liikmesriikidega ( kolmandate riikidega ( Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage) 6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE 6.1 Järelevalvekord Käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete üle tehakse regulaarset järelevalvet. Komisjon tagab rahastatavate meetmete korrapärase sõltumatu välishindamise. 6.2 Hindamine 6.2.1 Mõju hindamine Määrusega 861/2006 (mis hõlmab perioodi 2007–2013) kaasnes mõju hindamine, mis tugines ühise kalanduspoliitika reformi raames tehtud põhjalikule analüüsile. Kõnealuse määruse eesmärk oli luua õiguslik alus jätkuvale ühendusepoolsele rahastamisele, et toetada ühise kalanduspoliitika eesmärke kalavarude kaitse, andmekogumise ja teadusliku nõustamise valdkonnas pärast 31. detsembrit 2006. Samuti püütakse määrusega luua ühenduse finantssekkumise läbipaistev, selge ja lihtsustatud raamistik. 6.3.1 Tulevase hindamise tingimused ja sagedus Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule: - hiljemalt 31. märtsiks vahehindamise aruande käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel saavutatud tulemuste ja rakendamisega seotud kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide kohta; - hiljemalt 30. augustiks 2012 teatise käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete jätkamise kohta; - hiljemalt 31. detsembriks 2014 järelhindamise aruande. 7. PETTUSEVASTASED MEETMED Komisjon tagab, et käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse ühenduse finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetavate meetme kohaldamisega, tõhusa kontrollimisega ja alusetult väljamakstud summade tagasinõudmisega ning juhul, kui tuvastatakse eeskirjade eiramine, tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega kooskõlas nõukogu määrustega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 ja (EÜ, Euratom) nr 2185/96 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1073/1999. Käesoleva määruse alusel rahastatavate ühenduse meetmete puhul tähendab eeskirjade eiramine määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 1 lõike 2 tähenduses ühenduse õiguse sätete mis tahes rikkumist või ettevõtja tegevusest või tegematajätmisest põhjustatud lepingulise kohustuse täitmatajätmist, mis põhjendamatu kuluartikli tõttu kahjustas või oleks võinud kahjustada ühenduste üldeelarvet või mõnda ühenduse täidetavat eelarvet. Komisjon vähendab meetme rahalise toetuse summat, peatab selle väljamaksmise või nõuab selle tagasi, kui ta tuvastab eeskirjade eiramise, sealhulgas käesoleva määruse või kõnealuse rahalise toetuse andmise üksikotsuse või lepingu või kokkuleppe eiramise, või kui ilmneb, et meedet on komisjonilt nõusolekut taotlemata märkimisväärselt muudetud, nii et see on vastuolus rahastatavate meetmete laadi või rakendamise tingimustega. Lisaks sellele, ilma et see piiraks liikmesriikide poolt vastavalt siseriiklikele õigusnormidele tehtavat kontrolli, võivad komisjoni ning kontrollikoja ametnikud või nende esindajad teha käesoleva määrusega rahastatavate meetmete kohapealset kontrolli igal ajal kuni kolme aasta jooksul pärast lõppmakse tasumist komisjoni poolt. Selleks peavad toetuse saajad sel perioodil kõik asjakohased dokumendid kättesaadaval hoidma. Komisjon võib ka nõuda asjaomaselt liikmesriigilt kohapealse kontrolli tegemist. Komisjoni ja kontrollkoja ametnikud või nende esindajad võivad sellises kontrollis osaleda. Iga alusetult tehtud väljamakse tuleb komisjonile tagasi maksta. Õigeaegselt tagasi maksmata summadele lisatakse intress finantsmääruses sätestatud tingimustel. 8. ANDMED VAHENDITE KOHTA 8.1 Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) (Esitada eesmärkide, meetmete ja väljundite nimetused) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kokku | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Ametnikud või ajutine personal[28] (XX 01 01) | A*/AD | 3,7 | 3,7 | 3,7 | 3,7 | 3,7 | B*, C*/AST | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal[29] | Artikli XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal[30] | KOKKU | 8,7 | 8,7 | 8,7 | 8,7 | 8,7 | 8.2.2 Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus - Rakendada ühise kalanduspoliitika toetuseks vajalike lähteandmete kogumist käsitlev määrus. Arutada ja jälgida andmekogumise ja bioloogiliste uuringute valdkonna riiklike programmide teaduslikke aspekte, osaleda andmekogumist käsitlevate õigusaktide koostamises, korraldada projektikonkursside ja pakkumismenetluste vastusena saadud ettepanekute hindamine ja osaleda sellises hindamises, osaleda ELi kalandust ja vesiviljelust käsitlevate teadusuuringute suunitlemisel. - Koostada, arutada ja jälgida andmekogumisuuringute ja riiklike programmide haldus- ja finantsaspekte; teha nende lepingute finantsaspektide kohapealset kontrolli. - IT-tugi ja sekretariaat - Andmefailide operatiivkontroll - Väljamaksete kinnitamine 8.2.3 Ametikohtade jaotus (kohustuslik) ( Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud ( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud ( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus ( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (sisesed ümberpaigutused) ( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud 8.2.4 Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (110104030 – Halduskorralduskulud) eurodes Eelarverida 11 010403 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOKKU | Ühenduse programmi hindamine | 150 000 | Tehniline ja haldusabi kokku | 100 000 | 250 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 650 000 | 8.2.5 Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud eurodes Ametikoha liik | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOKKU | Ametnikud ja ajutine personal (11 01 01) | 1 017 900 | 1 017 900 | 1 017 900 | 1 017 900 | 1 017 900 | 5 089 500 | Artikli 11 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustage eelarverida) | (Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 1 017 900 | 1 017 900 | 1 017 900 | 1 017 900 | 1 017 900 | 5 089 500 | Arvestus – ametnikud ja ajutine personal | Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1. | Arvestus = 117 000 eurot ametikoha kohta | Arvestus – artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal | Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1. | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOKKU | Lähetused 11.010211 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 500 000 | Koosolekud ja konverentsid | 50 000 | 50 000 | 50 000 | 50 000 | 50 000 | 250 000 | Komiteed[31] | Uuringud ja konsultatsioonid | Infosüsteemid | 2 Muud halduskulud kokku (11 01 02 11) | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 750 000 | 3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) | Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 750 000 | Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud [1] ELT C […], lk […]. [2] ELT C […], lk […]. [3] EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. [4] KOM(2002)186. [5] K(2003)625. [6] EÜT L 176, 15.7.2000, lk 1. [7] EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 768/2005 (ELT L 128, 21.5.2005, lk 1). [8] EÜT L 113, 30.4.1997, lk 1. [9] EÜT L 17, 21.1.2000, lk 22. Määrust on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga. [10] EÜT L 351, 28.12.2002, lk 6. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 768/2005 (ELT L 128, 21.5.2005, lk 1). [11] ELT L 289, 7.11.2003, lk 1. [12] ELT L 150, 30.4.2004, lk 12. [13] ELT L 5, 9.1.2004, lk 25. [14] ELT L 41, 14.2.2003, lk 26. [15] ELT L 160, 14.6.2006, lk 1. [16] ELT L 225, 31.8.2005, lk 18. [17] EÜT L 187, 20.7.1999, lk 70. Otsust on viimati muudetud otsusega 2004/864/EÜ (ELT L 370, 17.12.2004, lk 91). [18] ELT L 256, 3.8.2004, lk 17. [19] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. [20] Liigendamata assigneeringud [21] Liigendatud assigneeringud [22] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla. [23] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla. [24] Kulud, mis kuuluvad peatüki 11 01 alla, välja arvatud artiklid 11 01 04 ja 11 01 05. [25] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24. [26] Vajaduse korral, s.t kui meedet rakendatakse üle kuue aasta, lisage täiendavaid veerge. [27] Kui on näidatud mitu meetodit, siis esitage palun täiendavad üksikasjad käesolevas punktis „Asjakohaste märkuste” all. [28] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast. [29] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast. [30] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas. [31] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.