EUROOPA KOMISJON Brüssel,8.2.2016 COM(2016) 48 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE, milles käsitletakse veiste liikumise piiramiseks nende selilipööramist või mis tahes muud ebaloomulikku asendit kasutavaid süsteeme



KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE, milles käsitletakse veiste liikumise piiramiseks nende selilipööramist või mis tahes muud ebaloomulikku asendit kasutavaid süsteeme 1.Taust Nõukogu määruse (EÜ) nr 1099/2009 (mis käsitleb loomade kaitset surmamisel) artikli 27 lõikes 2 on sätestatud: „Komisjon esitab hiljemalt 8. detsembril 2012 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, mis käsitleb veiste liikumise piiramiseks nende selilipööramist või mis tahes muud ebaloomulikku asendit kasutavaid süsteeme. Kõnealune aruanne põhineb sellise teadusuuringu tulemustel, mille käigus võrreldi eespool nimetatud süsteeme süsteemidega, mille kasutamise korral jäävad veised püstiasendisse, ning selles võetakse arvesse loomade heaoluga seotud aspekte ja sotsiaal-majanduslikke mõjusid, sealhulgas süsteemide vastuvõetavust religioossete kogukondade jaoks ning käitajate ohutust. Kõnealusele aruandele lisatakse vajaduse korral õigusakti ettepanekud eesmärgiga muuta käesolevat määrust; kõnealused ettepanekud käsitlevad süsteeme, millega piiratakse veiste liikumist nende selilipööramise või mis tahes muu ebaloomuliku asendi abil.” Selle aruande ettevalmistamiseks tellis komisjon uuringu (edaspidi „ BoRest-uuring”). Kõnealuse uuringu eripära ja keerukuse tõttu (eelkõige tehniliste ja teaduslike andmete kogumine tapamajades), selle ettevalmistamine ja teostamine nõudis eeldatust palju rohkem aega ning seetõttu hilines käesoleva aruande vastuvõtmine. 2.Liikumise piiramise süsteemid uimastuseta tapetavate veiste jaoks 2.1.Probleem Enne uimastamist, milleks tavaliselt kasutatakse läbistavat poltpüstolit, on veised tapamajades liikumist piiravas sulus püstiasendis. Määruse (EÜ) nr 1099/2009 artikli 4 lõikes 4 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 4 lõikes 1 ja I lisas sätestatud uimastamisnõudeid ei kohaldata juhul, kui teatud religioossete rituaalide tõttu kasutatakse erilisi tapmisviise, tingimusel et tapmine toimub tapamajas. Nendel tingimustel on ELi õigusaktidega erandkorras lubatud uimastuseta tapmisviisid (näiteks loomade veretustamine ilma eelneva uimastuseta), mis hõlmavad juudi või moslemi rituaalides kirjeldatud tapmisviise. Selleks on loodud spetsiaalsed liikumist piiravad süsteemid, et keerata veis selili või külili (pöördsulg), et tapaliini töötaja saaks looma kõri hõlpsamini läbi lõigata. Selliseid liikumist piiravaid süsteeme võib kasutada ainult juhul, kui toimub uimastuseta loomade tapmine. 2004. aasta aruandes loomade uimastamis- ja surmamismeetodite heaoluaspektide kohta pooldasid Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) teadlased uimastuseta tapmise korral loomade püstises asendis hoidmist. Nende arvamus põhines 1990. aasta väljaandel, milles võrreldi kahte liiki sulge (püst- ja pöördsulg). Määruse (EÜ) nr 1099/2009 vastuvõtumenetluse käigus väideti aga, et praegu Euroopas kasutatavad pöördsulud erinevad oluliselt 1990. aasta väljaandes esitatud näidisest. Lisaks väljendasid mõned religioossed kogukonnad muret, et veise püstiasendis surmamine ei pruugi olla kooskõlas nende religioossete rituaalidega. 2.2.Üldine olukord 2012. aastal tapeti ELis 25 miljonit veist, kellest ligikaudu 2,1 miljonit (8,5 %) tapeti uimastuseta, peaaegu kõik nendest (97 %) kuues liikmesriigis. Nendest 2,1 miljonist loomast rohkem kui 1,6 miljonit on tapetud pöördseadmes (78 % uimastuseta tapetud loomadest) ning ülejäänud osa (22 %) on tapetud seadmes, milles veis on püstises asendis. 2012. aastal ei kasutatud pöördseadmeid Lätis, Portugalis, Rumeenias, Slovakkias ja Ühendkuningriigis. Ühendkuningriigis oli kohustuslik veise püstine asend surmamisel. Püst- ja pöördsulgude jaotus on liikmesriigiti väga erinev, alates 100 % püstsulgude kasutamisest Ühendkuningriigis (tingituna Ühendkuningriigis kehtivatest õigusaktidest) kuni 90 % pöördsulgude kasutamiseni (Prantsusmaa), kusjuures ka keskmised näitajad on erinevad. Pöördsulge saab kasutada väga erineval viisil. Suurim osa tapamajade käitajaid (80 %) kasutavad looma tagurpidi pööramist 180° (selili), samal ajal kui ülejäänud käitajad kasutavad looma osalist pööramist 90° (külili). 2.3.Pöördseadmed

Kasutatavaid, eri tootjate valmistatud seadmete liike on palju (BoRest-uuringus tehti kindlaks 32 mudelit). Kolme põhitootja turuosa on 50 %, teine pool jaotub kohaliku tasandi tootjate vahel. BoRest-uuringu kohaselt on rohkem kui 90 % Prantsuse tapamajadest (sõltumata nende suurusest) varustatud kaasaegselt projekteeritud pöördseadmega. Kõnealuseid seadmeid kasutatakse ka teistes riikides – Madalmaades, Hispaanias ja Belgias (koos Prantsusmaaga on need liikmesriigid, kus 85 % loomadest tapetakse uimastuseta). Nende andmete alusel eeldatakse BoRest-uuringus, et rohkem kui 85 % loomadest tapetakse kaasaegse pöördseadme abil. See on kooskõlas asjaoluga, et 67 % tapamajadest on varustatud seadmetega, mida on kasutatud alla 10 aasta ning vähem kui 15 % tapamajades oli sellisesse seadmesse investeeritud enne 1990. aastat. 3.Loomade heaoluga seotud kaalutlused 3.1.Ülevaade kasutatud kirjandusest Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 2004. aasta aruandes viitavad teadlased 1990. aastal tehtud uuringule, milles võrreldakse sellist liiki sulge, milles loomad on püstises asendis (Cincinnati sulg või ASCPA), ning sulge, milles loomad pööratakse külili või selili (Weinbergi sulg). Uuringust ilmneb, et loomade püstasendi säilitamisega liikumise piiramine annab loomade heaolueelise. Alates Weinbergi sulu kasutuselevõtmisest on liikumist piiravate pöördsüsteemide algset konstruktsiooni oluliselt muudetud. Loomade selilipööramine tekitab mitmeid loomade heaoluga seotud probleeme: loom on ebaloomulikus asendis, mille tõttu tekib surve kõhupiirkonnale ja selilipööramisest tingitud stress, eriti sel juhul, kui loom on sellises asendis pikka aega. Teisalt on veise püstiasendis uimastuseta tapmise korral kõri läbilõikamine tapaliini töötaja jaoks keerulisem (alt üles) ja võib negatiivselt mõjuda töötingimustele. 3.2.BoRest-uuringu käigus kogutud andmed BoRest-uuringus analüüsiti loomade heaolu küsimusi 1 113 veise näitel. 2013. aasta juulist detsembrini uuriti kuue liikmesriigi 18 tapamajas eri kategooriatesse kuuluvate loomade, liikumist piiravate süsteemide või tavade valimeid. Jälgiti mitmeid loomade heaolu näitajaid: liikumise piiramise kestust, kõri läbilõikamise ja veretustamise protseduure ning teadvusekaotust. Suurema osa näitajate puhul on kolme asendi (selili, külili, püsti) kohta saadud keskmised tulemused sarnased. Tulemustes ilmnesid mõned erinevused, kuid enamik neist on seotud seadme konstruktsiooni teatavate iseärasustega, peatoe kvaliteedi ja töötaja oskustega. Uuringu käigus täheldatud tapamajade konstruktsiooni (koridoride, liikumise piiramise ja veretustamise ala planeering, loomade liikumise piiramise seadme konstruktsioon jne) ning tapaliini töötajate oskuste ja võimete suure erinevuse tõttu ei olnud võimalik kõiki tegureid arvesse võtta ja analüüsida. Uuringule ei järgnenud siiski lõplikke järeldusi, milles oleks tõestatud loomade heaolu olulised erinevused eespool nimetatud kahe loomade liikumist piirava süsteemi vahel. 4.Majanduslikud, sotsiaalsed ja ühiskondlikud aspektid BoRest-uuringu kohaselt on looma liikumist piiravad püstsüsteemid odavamad kui pöördsüsteemid kõigi järgmiste majanduslike aspektide poolest: koguinvesteeringud, hooldus ja kasutusiga. Liikumist piirava püstseadme kulud on hinnanguliselt ligikaudu 4 300 eurot aastas (sealhulgas 50 000 euro suuruse investeeringu amortisatsioonikulud, hooldus- ja intressikulud) ning pöördseadme kulud on 12 600 eurot aastas (sealhulgas 100 000 euro suuruse investeeringu amortisatsioonikulud, hooldus- ja intressikulud). Siiski tuleks meeles pidada, et looma liikumise piiramise alaga seotud kulud on ainult väike osa (vähem kui 10 %) kogu tapaprotsessi kuludest. Tapaliini kiirus tapamajas on tapaprotsessi kulude olulisimaid tegureid. Sellega seoses jõuti uuringus järeldusele, et püstsüsteemi tapaliini kiirus ei erine pöördsüsteemi omast. Mõlemal juhul tapetakse keskmiselt ligikaudu 28–30 täiskasvanud looma tunnis. Tapamajade direktorid väitsid, et kuludega võrreldes on liikumise piiramise süsteemi valikul võrdselt olulised nii tapamaja personali tööohutus, loomade heaolu kui ka religioosne vastuvõetavus.