Täiendavad ELi metsakaitsemeetmed oleksid kooskõlas rahvusvaheliste lepingute ja kohustustega, mis tunnistavad täielikult vajadust kaugelevaatavate meetmete järele metsade raadamise trendi tagasipööramiseks. Pariisi kliimamuutusi käsitlev kokkulepe, ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni raames vastu võetud bioloogilise mitmekesisuse ülemaailmne strateegiline kava aastateks 2011–2020 ning Aichi elurikkuse eesmärgid edendavad metsade säästva majandamise, kaitse ja taastamise eesmärke XIV . Metsade kadumise ja halvenemise vähendamine on üks ÜRO strateegilise metsakava prioriteet XV . Metsade säästva majandamise nimel tehtavate pingutuste suurendamine on keskne ka ÜRO 2030. aasta säästva arengu tegevuskavas, kuna metsadel on mitu funktsiooni, mis toetavad säästva arengu eesmärkide saavutamist.

Kõigist senistest pingutustest hoolimata ei suuda praegune poliitika tagada metsade kaitset ja säästvat kasutust. Seetõttu on meetmete tõhustamine olemasolevate metsade kaitseks, metsade säästvaks majandamiseks ning aktiivseks ja säästvaks uue metsa loomiseks meie jätkusuutlikkuse poliitikas olulisel kohal. Põlismetsad XI vajavad oma ainulaadsuse ja asendamatuse ning selle tõttu, et raadamine avaldab neile väga suurt mõju, erilist tähelepanu. Halvenenud metsamaade metsastamine ja taastamine XII võib aidata vähendada looduslikele metsadele avalduvat survet ning pakkuda tõhusat lisakaitset võitluses kliimamuutuse vastu. Sellegipoolest ei suuda uute metsade istutamine asendada põlismetsi, millel on suur süsinikuvaru ja mida iseloomustab nende tohutu vanus, ainulaadsed ökoloogilised omadused ning väljakujunenud elurikkuse kaitse XIII .

43% ELi maast – 182 miljonit hektarit – on mets või muu metsamaa VIII . Sellest 134 miljonit hektarit on kasutatav puidu tarnimiseks. ELi metsad on kasvanud: ajavahemikus 1990–2015 suurenes metsasus tänu metsastamise ja taasmetsastamise programmidele ja looduslikule juurdekasvule Kreeka pindala jagu IX . ELi metsastrateegia X on metsaga seotud poliitikate sidususe tagamiseks mõeldud raamistik. Metsad moodustavad poole Natura 2000 looduskaitsealade võrgustikust, kattes 38 miljonit hektarit, mis on üle 20% ELi metsavarudest. Samuti peab EL tegema rohkem tööd selleks, et metsasust kaitsta ja taastada, kaasa arvatud sellepärast, et metsade kasv on olnud viimasel ajal aeglasem.

EL on kehtestanud metsade raadamise ja seisundi halvenemise probleemidega tegelemiseks mitmesuguseid seadusandlikke ja muid meetmeid. Kuigi ELi metsasus on viimastel kümnenditel suurenenud (vt taustteavet 1), jätkub raadamine teistes, eriti troopilistes piirkondades murettekitava kiirusega VII .

Maailma metsi ähvardavad ohud kuuluvad meie aja suurimate jätkusuutlikkuse probleemide hulka. Metsade raadamine on oluline elurikkuse vähenemise põhjustaja IV . Maakasutusest ja selle muutusest, eriti raadamisest tulenevad heitmed on suuruselt teine kliimamuutuse põhjus fossiilkütuste põletamise järel. Need moodustavad peaaegu 12% kõigist kasvuhoonegaaside heitmetest ning kliimamuutusega võitlemiseks on oluline selles valdkonnas midagi ette võtta V . Samuti võib metsade raadamine mõjuda väga raskelt kõige haavatavamate inimgruppide, sealhulgas suurel määral metsaökosüsteemidest sõltuvate põlisrahvaste elatisele VI .

Praegu on maailma metsad raadamise I ja seisundi halvenemise II tõttu suures ohus, olles kaotanud aastatel 1990–2016 oma pindalast 1,3 miljonit ruutkilomeetrit; see võrdub 800 jalgpalliväljaku suuruse pinna kaotusega tunnis III . Inimeste tervise ja heaolu tagamiseks ning ühiskondade säästva arengu teele suunamiseks peame tegema teistega koostööd selle trendi tagasipööramiseks ning kaitsma ja taastama maailma metsi.

Metsad on meie jaoks hädavajalikud. Nad on meie kopsud ja elu alalhoiusüsteem, kattes 30% planeedi maapinnast ja olles koduks 80%-le selle bioloogilistest liikidest. Metsad pakuvad meile hingamiseks õhku, eemaldades atmosfäärist süsinikdioksiidi. Metsad pakuvad elutähtsat orgaanilist süsteemi mitmele planeedi kõige tihedamalt ja mitmekesisemalt asustatud elurikkuse kogumile. Nad pakuvad elatist ja sissetulekut umbes 25%-le maailma elanikkonnast, hoiavad kultuurilisi, sotsiaalseid ja vaimseid väärtuseid ja moodustavad suure osa traditsiooniliselt põlisrahvaste asustatud maast.

Kuigi enamik metsade raadamise ja seisundi halvenemisega seotud põhitarbeaineid tarbitakse kohalikul või piirkondlikul tasandil, impordib EL XX selliseid tooteid nagu palmiõli XXI , liha, soja, kakao, mais, puit ja kummi XXII , sealhulgas töödeldud toodete või teenuste vormis. Kogu lõpptarbimisega seotud raadamist XXIII vaadates näeme, et ELi tarbimise osa maailmas on umbes 10% XXIV .

Metsade seisundi halvenemist on keerulisem kvantifitseerida. Selle otseste põhjuste seas on mittesäästev metsavarude kasutamine, näiteks koduseks energiatarbimiseks, ning loodusnähtused, nagu tulekahjud ja kahjurid. On vaja meetmeid, kuna nõudlus kütusena kasutatava puidu järele kasvab ning 2030. aastal sõltub sellest kütuseallikast prognooside kohaselt 2,8 miljardit inimest – võrreldes praeguse 2 miljardiga XIX .

Euroopa Komisjoni pikaajaline strateegiline visioon „Puhas planeet kõigi jaoks“ 2050. aastaks XXIX kliimaneutraalse majanduse saavutamiseks tunnistab, et kliimamuutusega edukaks toimetulekuks on hädavajalik suurendada metsade, mulla, põllumajandusmaa ja rannikuäärsete märgalade toimet süsiniku sidujana. ELi direktiiv taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta XXX sisaldab siduvaid säästvuse kriteeriumeid maakasutuse otsese mõju vältimiseks seoses ELis tarbitavate biokütustega.

2016. aastal tehtud ELi FLEGT-tegevuskava hindamisel järeldati, et see on jätkuvalt i) asjakohane vastus ebaseadusliku raie probleemile; ii) tulemuslik teadlikkuse suurendamise poolest; iii) aitab kaasa metsa majandamisele kogu maailmas; ning iv) aitab vähendada ELis nõudlust ebaseadusliku puidu järele. Selle hinnangu järeldusi aluseks võttes on ELi komisjon ja liikmesriigid leppinud kokku FLEGT-töökava aastateks 2018–2022 XXVII , mis suunab tööd tulevastel aastatel.

Alates 2003. aastast on ELi FLEGT-tegevuskavas kehtestatud meetmeid ebaseadusliku raie ja sellega seonduva kaubanduse vastaseks võitluseks. Partnerriikidega metsade majandamise täiustamiseks ja suutlikkuse parandamiseks tehtav koostöö on üks tegevuskava olulisemaid osi. Üks selle põhikomponente – ELi puidumäärus XXVI – kohustab ELi turule puitu ja puittooteid toovaid ettevõtjaid tegema vastavuskontrolle, et minimeerida ebaseaduslikult raiutud puidu importimise riski. Samuti edendab tegevuskava dialoogi ja koostööd teiste olulisemate turgudega.

On selge, et EL üksi ei suuda raadamise trendi tagasi pöörata. Ta peab tegutsema osalisena ülemaailmses ühisrindes.

Komisjoni aruteludokumendis „Euroopa kestliku arengu saavutamine aastaks 2030“ XL rõhutatakse, et metsade raadamine ei ole kellegi teise probleem. Toonitatakse fakti, et ELi toidu- ja söödatarbimine on üks peamiseid keskkonnamõju põhjustajaid, tekitades ELi-välistes riikides suure surve metsadele ja kiirendades raadamist. Seetõttu tuleks soodustada ELis raadamisvabadest tarneahelatest pärit toodete tarbimist vastavalt asjakohasusele nii seadusandlike kui mitteseadusandlike meetmetega.

ELi tegevuse kiirendamine on kooskõlas ELi praeguste rahvusvaheliste kohustustega ning ELi eesmärgiga peatada 2030. aastaks ülemaailmne metsade hävimine. Teatis on vastuseks Euroopa Parlamendi XXXVI , nõukogu ning era- ja avaliku sektori sidusrühmade XXXVII palvetele.

Käesoleva teatise eesmärk on teha ettepanekuid võimaluste kohta ELi tegevuse tõhustamiseks maailma metsade, eriti põlismetsade kaitsel ning säästval ja vastutustundlikul metsade taastamisel. Üldeesmärk on kaitsta ja kasvatada maailma metsi, et parandada inimeste tervist ja elatisallikaid ning jätta tulevastele põlvkondadele heas seisukorras koduplaneet.

Lisaks võib olemasolevate metsade kaitse ja metsasuse säästev suurendamine pakkuda inimestele elatist, suurendada kohalike kogukondade sissetulekut ja võimaldada säästvate biomajandussüsteemide väljaarendamist. Metsad on paljulubav rohemajanduse sektor, millel on potentsiaal luua maailmas 10 kuni 16 miljonit säästvat ja inimväärset töökohta XXXV .

Halvenenud seisundis metsade taastamine ja uute metsade istutamine on leitud olevat tõhusad lisameetmed raadamise peatamiseks tehtavatele pingutustele. Selliselt taasmetsastatud alad võivad pakkuda korraliku kavandamise ja rakendamise puhul palju hüvesid (vältides näiteks teiste õiguspäraste ja säästvate maakasutusviiside asendamist), milles järgitakse täielikult elurikkusele soodsaid ökoloogilisi põhimõtteid. Need metsad võivad toimida puhvertsoonina põlismetsadele, kaitsta pinnast, koguda puhast vett ja tagada geneetilist mitmekesisust. Puude suuremahuline istutamine aitaks oluliselt kaasa ka kliimamuutuse mõju leevendamisele XXXIII . Mõned võimalused, mida valitsustevahelise kliimamuutuste rühm kirjeldas selleks, et globaalne soojenemine ei ületaks 1,5 °C, vajaksid 2050. aastaks metsade kasvu võrreldes 2010. aastaga kuni 1 miljardi hektari võrra XXXIV .

Selleks et soodustada ELis raadamisvabadest tarneahelatest pärit toodete tarbimist, peame muutma nende toodete märgistamise, edendamise ja ostmise tarnijate, tootjate, edasimüüjate, tarbijate ning ametiasutuste jaoks lihtsamaks. Head näited ELi poliitikast tarneahela läbipaistvuse parandamisel on määrus (EL) nr 995/2010, milles sätestatakse puitu ja puittooteid turule laskvate ettevõtjate kohustused (tuntud ka ELi puidumäärusena), ning määrus (EL) nr 1169/2011, milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele – mis võimaldab tarbijal eristada toodetes sisalduvaid erinevaid taimseid õlisid. Teiste meetodite hulka kuuluvad veel ELi ökomärgis, keskkonnahoidlikud riigihanked ja muud ringmajandusega seotud algatused. Samuti võivad mitmesugustest tootekategooriatest tuleneva raadamise surve paremale hindamisele kaasa aidata sellised vahendid nagu toote keskkonnajalajälg ja organisatsiooni keskkonnajalajälg. Need algatused võiksid aga keskenduda konkreetsemalt metsastamise edendamisele ning raadamise ja metsade seisundi halvenemise vastasele võitlusele.

Samuti on EL hakanud pöörama tähelepanu biokütuse kasutamise suurenemisest tulenevale raadamise ohule. ELi direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta XLIII sisaldab lisaks siduvatele säästvuse kriteeriumitele ka reegleid raadamise riski minimeerimiseks ja kehtestab üldise ülempiiri toidu- ja söödakultuuridest toodetud biokütuste kasutamise arvessevõtmiseks taastuvenergia eesmärkide täitmisel. Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/807 XLIV sisaldab kriteeriumeid selliste maakasutuse kaudse muutuse suure riskiga lähteainete kindlaksmääramiseks, mille tootmise ala on märkimisväärselt laienenud suure süsinikuvaruga maale. Suure maakasutuse kaudse muutusega lähteainete arvessevõtmise võimalus riigi üldises panuses taastuvenergia eesmärkidesse on perioodil 2021–2023 piiratud ning kaob hiljemalt 2030. aastaks.

Kuna ametisoleva komisjoni mandaat hakkab lõppema, ei esitata käesolevas teatises järgmise komisjoni jaoks lõplikku tegevuskava. Meie ees seisvad proovikivid on siiski sedavõrd kiireloomulised, et väärivad probleemide tõsist analüüsi, arutelu nende lahendamisvõimaluste kohta, mitme kohest esitlemist võimaldava ettepaneku koostamist ning seadusandlike ja rahaliste reageeringute koostamist, mis jäävad ametisseastuva komisjoni poliitilistele juhtide otsustada.

Käesolevat teatist koostades viis komisjon ellu ulatuslikud konsultatsioonid sidusrühmadega XLII , korraldades muu hulgas 2014. ja 2017. aastal kaks konverentsi ning 2019. aastal avaliku arutelu. Teatise aluseks olevat tõendusmaterjali toetavad ka kolm uuringut, eriti 2018. aasta veebruaris avaldatud „Feasibility study on options to step up EU action against deforestation“ („ELi raadamisvastaste meetmete kiirendamise võimaluste teostatavusuuring“), milles tuvastati senised puudujäägid ja hinnati võimalikke uusi poliitilisi tegevusi. Näiteks kuigi ELi metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse tegevuskava võitleb ebaseadusliku raie vastu ning aitab kaasa metsade haldamisele, ei käsitle ta põllumajanduse laienemisest tuleneva raadamisega. ELi direktiiv taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta sätestab säästvuse kriteeriumid, millele vedela biokütuse lähteained ja teatud biogaasi ja tahkete biokütuste biomassist lähteained peavad vastama, et kvalifitseeruda rahalisele ja seadusandlikule toetusele. Direktiiv ei hõlma aga põhitarbeainete muid kasutusviise peale biokütuste.

Kooskõlas ELi arengukoostöö põhimõtetega hakkab komisjon partnerluses tootjariikidega võitlema raadamise ja metsade seisundi halvenemise vastu. EL on investeerinud alates 2014. aastast keskmiselt 1,2 miljardit eurot aastas põllumajandusprogrammidesse nendes partnerriikides, millel on selles valdkonnas raskusi. Investeerimisel on toetatud peamiselt kliimamuutuse suhtes vastupanuvõimelist põllumajandust; säästvat intensiivistamist ja mitmekesistamist; agroökoloogiat ning agrometsandust. Komisjon püüab edendada säästvaid ja läbipaistvaid põllumajanduse väärtusahelaid, võttes aluseks usaldusväärse metoodika XLIX , mida jagatakse partnerriikidega. See võimaldab komisjonil toetada meetmeid selliste põhitarbeainete nagu kohvi, kakao, palmiõli ja põllumajandusloomade väärtusahelate ümberkujundamiseks.

➢Tagab, et raadamisest räägitakse riigi tasandi poliitilistes aruteludes ning aitab partnerriikidel töötada välja ja võtta kasutusele riiklikud metsi ja säästvat metsamajandust käsitlevad raamistikud. Kõnealused riiklikud raamistikud peaksid võtma arvesse nii riigisiseseid vajadusi kui ka ülemaailmseid kohustusi. See võib hõlmata partnerriikide abistamist nende riiklikult kindlaksmääratud panuste andmisel Pariisi leppe elluviimisse ja/või metsade haldamisega seotud meetmete lisamist eelarvetoetuse ja riigi rahanduse juhtimise poliitikasse.

ELi meetmed on aidanud tootjariikides arendada ja rakendada poliitikat, mis on juba vähendanud metsade kadumist ja metsade seisundi halvenemist. Senise kogemuse põhjal suurendab komisjon olemasolevate meetmete mahtu ja töötab välja täiendavaid, näiteks alljärgnevalt viidatud meetmeid.

Ebaseaduslikud tegevused tekitavad suure raadamise riski. Seetõttu on hädavajalik tegeleda selliste põhjustega nagu nõrgad valitsemistavad ning see on olnud üks ELi FLEGT-töökava põhielemente. Alates 2003. aastast on tegevuskava aidanud parandada osalevates riikides läbipaistvust, aruandlust, õigusreformi, kaasavust ja osalusel põhinevaid käsitlusviise. Vastutustundliku maa- ja metsaomandi edendamine LIII on jätkuvalt üks ELi rahvusvahelise koostöö ja arengupoliitika põhiprintsiipe. Praegu toetab EL umbes 40 arenguriigis maa valitsemistava meetmeid ning veel 18 riigis riikliku toiduga kindlustatuse raames maaomandi, kalavarude ja metsade vastutustundlikku majandamist käsitlevate vabatahtlike suuniste LIV rakendamist. Samuti annab EL otsetoetuseid inimõiguste ja maaõiguste kaitsjatele. ELi looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemise tegevuskava LV raames parandab kohalike omavalitsuste ja kogukondade kaasamine metsakuritegude vastaste jõupingutuste tulemuslikkust.

Elurikkus on metsade tootmisväärtuse ja nende ökosüsteemi teenuste alus ning seetõttu metsade raadamise vastases võitluses keskse tähtsusega. EL on toetanud kaitsealade loomist ja haldamist, mis 2018. aastal moodustasid kokku 14,7 miljonit hektarit troopilist niisket metsa. Samuti on EL toetanud uuenduslikke ja tõhusaid metsakaitsemeetodeid, näiteks kogukonnakaitset (eriti põlisrahvaste poolt) ja maastikupõhist käsitlusviisi LII .

Mitmekesiste puittoodete säästva tarbimise ja tootmise edendamine on üks biomajanduse tähtsamaid elemente. EL on investeerinud alates 2010. aastast oma „SWITCH To Green“ („üleminek keskkonnasäästvusele“) programmide kaudu metsatööstusega seotud katseprojektidesse üle 20 miljoni euro. 2018. aastal tehtud hindamisel järeldati, et ELi toetus keskkonda säästva ettevõtluse arendamisele (peamiselt Aafrikas ja Aasias) saavutas suure mõju säästvate tarbimis- ja tootmistavade, investeeringute kasvu ning keskkonnahoidlike töökohtade loomise osas LI .

Samuti on komisjon keskendunud hoolikamalt säästvale metsamajandusele kui metsa vähenemise ja halvenemise ärahoidmise, peatamise ja tagasipööramise meetodile. Säästev metsamajandus sobitab omavahel majanduslikke, keskkonnaalaseid ja sotsiaalseid eesmärke, et i) tagada metsade tootmisväärtuse säilimine; ii) suurendada metsade vastupanuvõimet kliimamuutusele; ning iii) säilitada metsade pakutavad ökosüsteemi teenused (sealhulgas elurikkuse kaitse ja süsinikdioksiidi sidumine). Samuti aitab säästev metsamajandus edendada uuenduslikku biomajandust ja kasutada ära metsandussektori sotsiaalmajanduslikku potentsiaali. Investeerimine metsandussektorisse toob teistes majandussektorites kaasa üle kahe korra suurema tulu. Iga 100 töökoha loomine metsandussektoris toob kaasa 153 töökoha tekkimise teistes sektorites L .

-Kahepoolsete arutelude käigus peamiste tarbivate ja tootvate riikidega i) jagab komisjon kogemusi ja teavet vastavate poliitiliste ja seadusandlike raamistike osas ning ii) lepib kokku ühiseid tegevusi poliitiliste edasiminekute toetamiseks, lähtudes nüüdisaegsest raadamise ja metsade seisundi halvenemise mõistmisest tulenevatest teadmistest.

Prioriteet 4: suunata rahalisi vahendeid säästvama maakasutuse poole

Raadamise põhjustega toimetulekuks, säästva taasmetsastamise ja metsastamise edendamiseks ning maailma metsasuse aktiivseks suurendamiseks ja uute säästvate tavade jaoks soodsa keskkonna loomiseks on vaja olulisi investeeringuid LXIII . Rahvusvaheliselt saadakse järjest rohkem aru, et finantsturgudel on säästvama tuleviku tagamisel ning ÜRO säästva arengu eesmärkide ja Pariisi kliimaleppe rakendamise toetamisel oma roll. Nii arengutasemel tõusnud kui ka ametliku arenguabi saamiseks kvalifitseeruvates riikides on äärmiselt tähtis suunata põllumajandussektoris olulisi erarahavooge raadamisvabade tegevuste suunas. Samal ajal on väga oluline kõrvaldada eesmärgile vastu toimivad rahastamisstiimulid ja toetused.

Perioodil 2014–2020 on komisjon võtnud üle 500 miljoni euro ulatuses kohustusi metsade toetamiseks partnerriikides. Kuigi see on märkimisväärne summa, ei ole sellises mahus investeerimisest ilmselgelt küllalt, et täita käesoleva teatise eesmärke. ÜRO metsafoorumi sekretariaadi andmetel LXIV on ainuüksi säästva metsamajanduse rahastamisvajadus igal aastal 60–140 miljardit eurot aastas. Lisaks täiendava avaliku raha ligimeelitamisele on peamiseks probleemiks metsadega seotud investeeringute muutmine kokkusobivaks arenguga, mis on kliimamuutuse suhtes vastupanuvõimeline ja vähendab kasvuhoonegaaside heitmeid (Pariisi kliimaleppe artikkel 2).

Selles kontekstis on ELi välisinvesteeringute kava (EIP) ja piirkondlikud segarahastamisvahendid tõhus võimalus, millega võimendada erarahastust sellistes sektorites nagu energeetika, põllumajandus või taristu. Kuigi nimetatud uuenduslikud rahastamismehhanismid võivad pakkuda erasektorile huvi olulise investeeringutootlusega valdkondades, nagu säästev metsamajandus, taasmetsastamine ja metsastamine, on need metsade kaitse või süsinikuvarude ja elurikkuse säilitamisega seotud investeeringute toetamiseks vähem sobivad. Seetõttu on ka edaspidi vaja sobivaid riiklikke investeeringuid nende eesmärkide täitmiseks, et toetada tasakaalu metsade erinevate funktsioonide vahel (tootmine, kaitse, kliima, elatis, rahu ja tervis). Komisjon on võtnud ka kohustuse tagada, et InvestEU LXV jätkusuutliku taristu haru 2021.–2027. aasta rahastamisperioodi projektid edendaksid jätkusuutlikkust ega toetaks kliimamuutusi.

Mitu tähtsat sammu on juba astutud. Sellised on näiteks ELi jätkusuutliku majanduskasvu rahastamise tegevuskava LXVI ning poliitiliselt kokku lepitud regulatsioonid vähese CO2-heite võrdlusaluste LXVII ja jätkusuutlikkusriske käsitleva teabe avalikustamise LXVIII kohta. Samuti kuulub selliste sammude hulka ettepanek töötada investeeringute otstarbel välja ELi taksonoomia LXIX selle kindlaksmääramiseks, milliseid majandustegevusi võib lugeda oluliselt kasvuhoonegaaside heite leevendamist toetavateks ning samas ühtki keskkonnaeesmärki mitte oluliselt kahjustavateks.

Raadamisega seostatavatesse sektoritesse investeerimine võib tekitada investoritele tegevus-, õigus- ja maineriske. Seetõttu tuleks kannustada investoreid suunama äriühinguid raadamisvabade tavade või raadamisvabade tarneahelate suunas. Kogu investeerimisahela läbipaistvuse suurendamine LXX võib reaalmajanduses sellistele muutustele kaasa aidata. Muu kui finantsteabe aruandlust käsitleva direktiivi kohaselt peavad ELi suurettevõtted juba praegu avaldama muud teavet kui finantsteavet, sealhulgas keskkonna-, sotsiaal- ja inimõiguste küsimustes LXXI . Komisjon kavatseb avaldada peagi ELi ettevõtete aruandluse raamistiku, sealhulgas muu kui finantsteabe aruandlust käsitleva direktiivi toimivuskontrolli tulemused. Vahepeal edendab komisjon parimaid tavasid ning uurib võimalust võtta vastu üldiselt tunnustatud keskkonnajuhtimise arvestuse põhimõtted, mis parandaksid veelgi ettevõtete ja finantseerimisasutuste võimalusi keskkonnamõju ja -sõltuvuste, sealhulgas raadamise ja maa seisundi halvenemise tuvastamiseks ja vähendamiseks LXXII . See hõlmab ettevõtluse ja bioloogilise mitmekesisuse platvormi raames tehtavat tööd ning kõnealusest partnerlusest tuletatud ning keskkonna ja kliimameetmete programmist (LIFE) toetatud tulevasi keskkonnaarvestuse platvorme.

Põhimeetmed Komisjon teeb järgmist: ➢Hindab koos ELi liikmesriikidega võimalikke jätkusuutlikke mehhanisme metsade keskkonnahoidliku rahastamise kiirendamiseks ning võimalusi rahastamise täiendavaks võimendamiseks ja kasvatamiseks – muu hulgas ühendamismehhanismide abil ja kasutades ka ELi välisinvesteeringute kava raames saadud kogemusi. Selle eesmärk oleks toetada tootjariike olemasoleva metsa kaitsel ja metsade taastamisel ning säästvasse metsamajandusse ja säästvatesse metsapõhistesse väärtusahelatesse investeerimiseks positiivsete stiimulite loomisel. Toetada partnerriike eeskätt sellise poliitika ja selliste vahendite kavandamisel ja rakendamisel, mis soodustaksid paremat maa- ja metsamajandust (näiteks eelarvepoliitika, roheline raamatupidamine, rohelised võlakirjad, maksed ökosüsteemi teenuste eest). ➢Kaalub ettevõtete aruandluse täiustamist seoses mõjuga, mida ettevõtjate tegevus avaldab raadamisele ja metsade seisundi halvenemisele iga tulevase muu kui finantsteabe aruandlust käsitleva direktiivi LXXIII muutmise käigus, lähtudes ettevõtete aruandluse toimivuskontrolli järeldustest.

Lisaks parandab komisjon käimasolevate meetmete rakendamist järgneva abil.

-Võtta raadamisega seotud kaalutlusi arvesse selliste sektorite projektide hindamisel, milles need kaalutlused on projekti mõju hindamiseks olulised parameetrid.