Otsuses rõhutatakse vajadust tugeva kooskõla järgi EIP välistegevuse ning liidu välispoliitika, programmide ja vahendite vahel ning väärib märkimist, et kogu 2015. aasta jooksul tegi EIP tihedat koostööd Euroopa Komisjoni ja Euroopa välisteenistusega selleks, et tugevdada EIP meetmete ja liidu välispoliitika järjekindlust ja sidusust. Sellega seoses ajakohastasid komisjon ja EIP Euroopa välisteenistusega konsulteerides piirkondlikke tehnilisi tegevussuuniseid, mis edastati 2015. aasta mais Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Neid suuniseid kohaldatakse EIP ELi tagatisega tehingute suhtes ajavahemikul 2014–2020. Piirkondlikes tehnilistes tegevussuunistes antakse juhiseid, kuidas eri piirkondades kooskõlastada EIP meetmete ulatus liidu poliitika, programmide ja vahenditega.

2015. aastal, kui seda rakendati neljandat aastat järjest, märkis EIP tulemuste mõõtmise raamistiku kaudu, et 100 % volitusega hõlmatud piirkondades sõlmitud tehingutest aitavad volituse eesmärkide saavutamisele eeldatavasti kas suurepäraselt või hästi kaasa. Arvatakse, et umbes 88 % uutest projektidest saavutavad oodatava mõju, kvaliteedi ja usaldusväärsuse kriteeriumide kohaselt kas suurepärased või head tulemused. Rohkem kui 80 % uute projektide puhul võib eeldatavasti rääkida kas suurest või olulisest EIP lisaväärtusest. EIP enda 2015. aasta aruanne EIP liiduväliste tehingute (mis hõlmab ka tehinguid Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikides ning ülemeremaades ja -territooriumidel) tulemuste kohta avaldatakse peagi EIP veebisaidil.

EIP näitas jätkuvalt oma pühendumust Euroopa kliimameetmete toetamisele. 2015. aasta septembris võttis EIP juhatus vastu kliimameetmete strateegia, et selle abil suunata kõiki EIP meetmeid nii liidus kui väljaspool. Otsusega hõlmatud piirkondades sõlmitud EIP tehingute väärtus on endiselt tublisti üle otsuses määratud 25 % künnise. 2015. aasta lõpu seisuga oli kliimameetmete kumulatiivne osakaal 2014.–2020. aasta volitusperioodi lõikes 35 %. Välislaenude andmise mandaadiga hõlmatud piirkondadesse laenati 2015. aastal kliimameetmete raames 2,1 miljardit eurot. Suur osa nimetatud eesmärgist langeb Aasia arvele, kuna kliimameetmed on seatud selle piirkonna prioriteediks.

Üksikasjalikum teave ja statistilised tabelid eespool nimetatud meetmete kohta, sealhulgas projektide, sektorite, riikide ja piirkondade tasandil, on esitatud komisjoni talituste töödokumendis, mis on lisatud. EIP tulemuste mõõtmise raamistikku on rakendatud neli aastat ja käesolev aruanne sisaldab teavet oodatud tulemuste kohta, võttes aluseks 2015. aastal sõlmitud EIP finantstehingud.

Otsusega (edaspidi „volitus“) seati ELi tagatise ülemmääraks 30 miljardit eurot, mis jaguneb kindlaksmääratud 27 miljardi euro suuruseks ülemmääraks ja fakultatiivseks 3 miljardi euro suuruseks lisasummaks. Fakultatiivse summa aktiveerimise ja selle piirkondliku jaotuse kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu pärast volituse vahehindamist. Uues otsuses (466/2014/EL) on samaks jäänud ELi tagatise laiendamise kolm kõrgetasemelist eesmärki: kohaliku erasektori arengu edendamine, sotsiaalse ja majandusliku taristu arendamine ning kliimameetmed, põhieesmärgina on aga nimetatud piirkondliku integratsiooni tugevdamist. Volitus jõustus tagatislepingu allkirjastamisega 25. juulil 2014.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta otsusega nr 466/2014/EL anti Euroopa Investeerimispangale (edaspidi „EIP“) ELi tagatis liiduväliste investeerimisprojektide kahjumi puhuks aastateks 2014–2020 (edaspidi „otsus“ või „ELi tagatis“). Otsusega on ette nähtud, et komisjon esitab Euroopa Investeerimispanga ELi eelarvetagatisega kaetud välistegevuse kohta kord aastas aruande, mis tugineb EIP aastaaruannetele. Kuna aastate 2014–2020 kohta võeti vastu otsus nr 466/2014/EL, on käesolev, 2015. aastat hõlmav aruanne koostatud selle õigusliku aluse nõuete kohaselt. Käesolevas aruandes esitatakse ka kokkuvõte EIP enda riskitehingute kohta, mis pank teostas otsustega hõlmatud piirkondades 2015. aastal. EIP tehinguid Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikides ning samuti ülemeremaades ja -territooriumidel käsitletakse eraldiseisvas aastaaruandes.

Kuna kliimamuutuste põhjused aj mõju on globaalsed, on kliimaalase rahastamise suurendamine ja laiendamine väljaspool liidu piire liidu välis- ja arengupoliitika oluline osa. EIP täidab sellealastes jõupingutustes keskset rolli. EIP jätkas 2015. aastal kliimameetmete tugevat toetamist, sõlmides kokku 2 miljardi euro väärtuses lepinguid, mis moodustab üle 30 % kõigist volitusega hõlmatud piirkondades sõlmitud lepingutest. See tase on eelnenud aasta arvu lähedal ja kindlalt üle EIP üldeesmärgi ehk 25 % laenude kogusummast . Niisiis toetab volitus olulisel määral kliimamuutustega seotud eesmärke, kusjuures EIP tehingud keskenduvad tugevalt kliimamuutuste leevendamisele, millega on seotud 92 % EIP tehingutest, ning 8 % on suunatud kliimamuutustega kohanemisele.

Veevarustuse ja kanalisatsiooni sektoris allkirjastati 2015. aastal neli projekti. Kokkuvõttes võimaldavad või parandavad need umbes 1,6 miljoni majapidamise varustamist ohutu joogiveega. Paremal veevarustusel peaks olema märkimisväärne järelmõju riikides, kus halb veevarustus on oluline haiguste põhjustaja ning tekitab väikese sissetulekuga majapidamistele suurt raha- ja ajakulu.

Energiasektoris sõlmis EIP 2015. aastal lepinguid 11 uue projekti elluviimiseks, millest viis on seotud elektri põhivõrgu ja jaotusvõrkude laiendamise ja ajakohastamisega. Nende projektide abil ühendatakse võrku 273 300 uut majapidamist. Elektri põhivõrgu projektid rahuldavad ka siseturu nõudlust, suurendades olemasolevate võrkude läbilaskevõimet, et integreerida elektri tootmist taastuvatest energiaallikatest, nagu tuule- ja hüdroenergia. Viis 2015. aasta projekti on seotud elektritootmisega, neist kolm taastuvate energiaallikate arendamisega. Kokkuvõttes piisab neis toodetavast elektrist asjaomastes riikides 2,45 miljoni inimese varustamiseks. Ühel juhul võtab EIP üle Maailmapanga Ukrainas algatatud hüdroenergia, elektri põhivõrgu ja energiatõhususega seotud projektide riskid. See samm vabastatab Maailmapangas laenuressurssi, et aidata Ukrainal rahastada lühiajalist energiaimporti vältimaks tõsise energiakriisi teket.

Sotsiaalse ja majandusliku taristu arendamine – alates teedest ja energiasüsteemidest kuni tervishoiuasutuste ja Interneti lairibateenusteni – on üks arenguprotsessi alustalasid. Selle alustala puhul on tihti oluline ka avalik rahastamine, kuna taristuhüved on avalikud hüved, millel on tugev positiivne mõju majandusele, keskkonnale ja inimeste heaolule. EIP toetab taristuprojekte paljudes eri sektorites.

EIP eesmärk kohaliku erasektori arendamise toetamisel on luua inimestele arenevatel ja tärkavatel turgudel võimalusi ettevõtete arendamiseks ja laiendamiseks, et seeläbi luua töökohti, rahuldada nõudlust kaupade ja teenuste järgi, võidelda vaesuse ja toiduga kindlustamatuse vastu ning tõsta elatustaset. Kokkuvõttes ei ole jätkusuutlik sotsiaalne ja majandusareng erasektori sellise arenguta võimalik. Toetust antakse mitmel viisil: avades kohalikele finantsvahendajatele (põhiliselt pankadele) krediidiliine edasilaenamiseks VKEdele, osaledes erakapitalifondides ja suure kasvupotentsiaaliga ettevõtete riskikapitalis, rahastades omakapitali kaudu mikrokrediiditeenuste pakkujaid ning laenates otse suurematele ettevõtjatele.

Ülejäänud osa käesolevast jaotisest kirjeldab ELi poliitiliste eesmärkidega seonduvaid oodatavaid ja saavutatud tulemusi, nagu need kajastuvad tulemuste mõõtmise raamistikus. See jaotis ei hõlma oodatavate tulemuste all kõiki 2015. aastal sõlmitud lepinguid, vaid kõiki projekte, mille esimene rahastamisleping sõlmiti 2015. aastal (neid nimetatakse „uuteks projektideks“). Selline lähenemisviis väldib tulemuste topeltarvestamist projektide puhul, millele sõlmitakse järjestikustel aastatel mitmeid rahastamislepinguid. Seega on selles jaotises viidatud laenusummad üksnes uute projektide jaoks kinnitatud kogusummad. Kasutatud metoodikast tulenevalt ei pruugi laenusummad ja projektide arvestus olla ka täielikult võrreldavad.

2015. aastal allkirjastas EIP 2,3 miljardi euro väärtuses (1,6 miljardit 2014. aastal) kokku 16 rahastamislepingut, millega aidatakse kaasa piirkondlikule integratsioonile. Üheksa krediidiliiniga (1,255 miljardit eurot) toetatakse piirkondlikku integratsiooni peamiselt ühinemiseks valmistuvas piirkonnas. Selleks tugevdatakse rahvusvahelist koostööd ja toetatakse majanduslikku lähenemist liidule. Kolm allkirjastatud transpordisektori projekti on suunatud piiriülese liikuvuse soodustamisele (524 miljonit eurot). Ülejäänud neli 2015. aastal allkirjastatud piirkondliku integratsiooni projekti on põllumajanduse, veevarustuse, energia ja tahkete jäätmete valdkonnast.

Nii välislaenude andmise volituse kliimastrateegia kui ka EIP hiljuti vastu võetud kliimastrateegia rõhutavad riskijuhtimismeetmete edendamist, et parandada EIP projektidega seotud varade, kogukondade ja ökosüsteemide vastupanuvõimet. EIP töötab parajasti välja eri sektoritele ja piirkondadele suunatud kliimariskide ja ohustatuse hindamise lahendust, et selgitada välja ja hinnata projektide ohustatust. Selle abil saab EIP kindlaks määrata eelisvaldkonnad ja toetada oma rahastamisega kohanemismeetmeid. EIP on võtnud Euroopa Parlamendi ees kohustuse ning kontrollib eelhindamise etapil süsteemselt kõigi uute välislaenude andmise mandaadiga hõlmatud piirkondade (ja AKV piirkonna) tehingute kliimariske, et käsitleda projektide ohustatust. Süsteem on praegu arenduse lõppfaasis, kuid 2017. aastaks peaks täisintegreeritud süsteem olema töövalmis. Kõik välislaenude andmise mandaadiga hõlmatud 2015. aasta projektid läbisid nimetatud kontrolli. Enamiku projektide riskitase hinnati keskmiseks või kõrgeks.

EIP jõupingutused kliimameetmete süvalaiendamiseks hõlmavad süsiniku heitkoguste analüüsi, millega EIP hindab ja kajastab enda projektide kasvuhoonegaaside heitkoguseid. 2015. aastal hõlmas süsiniku heitkoguste analüüs välislaenude andmise mandaadiga hõlmatud piirkondades 23 projekti. Need moodustavad kokku 2,7 miljardit eurot EIP sõlmitud lepingutest ja heakskiidetud assigneeringutest. Seonduv kasvuhoonegaaside absoluutne heitkogus on hinnanguliselt 1,4 miljonit tonni CO2 ekvivalenti aastas (väike absoluutkogus tuleneb paljudest metsandusprojektidest, mille käigus seotakse CO2) ning vastava rahastamisega säästetav/välditav heitkogus on hinnanguliselt 1,3 miljonit tonni CO2 ekvivalenti aastas.

Investeeringutel põllumajandusse ja metsandusse võib olla ülitähtis roll nii kliimamuutuste leevendamisel süsiniku sidumise kaudu kui ka toidutootmissüsteemide muutuvatele kliimaoludele vastupidavuse parandamisel. Metsastamisprojekt toetab lisaks kliimamuutuste leevendamisele süsiniku sidumise kaudu ka kliimamuutuste mõjuga kohanemist, keskendudes erosiooni piiramisele. Viimatinimetatud mõõde jääb kliimameetmetega seotud laenudes tihti tahaplaanile, kuna kohanemislaenude järgi puudub nõudlus ning see valdkond on ka erasektori investorite jaoks väheatraktiivne. Tunnistades, et otsusega hõlmatud piirkonnad on eriti vastuvõtlikud praegusele kliima muutlikkusele ja tulevastele kliimamuutustele, suurendab EIP siiski kliimamuutustega seotud riskidele vastupanuvõimet käsitlevate teemade integreerimist projektidesse. See hõlmab tehnilise abi ja asjakohaste kavandamismeetmete toetamist ning samuti selliste konkreetsete kohanemisega seotud investeeringute toetamist nagu üleujutustõrje ja kaitsemeetmed.

2015. aasta uute kliimameetmetega seotud projektide hulgas on kuus transpordisektori projekti. Need hõlmavad muu hulgas metrooliinide ehitust ja linnades ühistranspordisüsteemide loomist.

Enamik kliimameetmete valdkonnas antud laenudest on endiselt seotud transpordi- ja energiasektori projektidega, mis üheskoos moodustasid 2015. aastal 68 % liiduvälistest uutest kliimameetmetega seotud laenudest. Oluline roll on ka põllumajandus- ja metsandussektori projektidel.

Nagu nähtub tabelist 4, olid ühinemiseks valmistuvad riigid 2015. aastal endiselt peamine EIP liiduvälist rahastamist saav piirkond, kusjuures laenulepinguid sõlmiti 2,5 miljardi euro ulatuses, mis moodustas 38 % asjaomaste piirkondade kogurahastamisest. Piirkonnas on esmajoones tegeletud innovatsioonile ja majanduskasvule, eriti VKEde ja erasektori laenudele piisava rahalise toetuse tagamisega. Volitusega seoses on prioriteet olnud ka selliste projektide rahastamine, mis edendavad täielikumat lõimumist Euroopa taristuvõrkudega.

Nagu tabelist 2 nähtub, jõudis ajavahemiku 2014–2020 välislaenude andmise mandaadi alusel allkirjastatud tehingute kumulatiivne summa 1,5 aastaga (21 % rakendusajast) 6,9 miljardi euroni, seega on ära kasutatud 26 % vahenditest (2014. aasta lõpu seisuga 8 %). Idapoolsete naaberriikide ja Venemaa piirkonnas on ära kasutatud üle 50 %, järgnevad Aasia ja Ladina-Ameerika ning Lõuna-Aafrika vastavalt 41 % ja 36 %-ga.

Aasias, Kesk-Aasias ja Ladina-Ameerikas vähenes sõlmitud tehingute kogusumma 2014. aastaga võrreldes 18 % ja kogusumma oli 1,1 miljardit eurot. Ladina-Ameerika arvele langes 55 % sõlmitud tehingute kogusummast, kusjuures keskenduti eelkõige taristu ja erasektori rahastamisele Brasiilias ja Nicaraguas.

Lõuna-Aafrikas allkirjastati kolm laenutehingut kogusummas 150 miljonit eurot, rahastamaks pankadele avatud erasektori krediidiliine VKEdele edasilaenamiseks.

Tabel 4: Otsusega hõlmatud piirkondades 2014. aastal sõlmitud EIP finantstehingute jaotus sektorite kaupa (kõik vahendid)

Miljonit eurot Ühinemiseks valmistuvad riigid Vahemere piirkonna riigid Idapoolsed naaberriigid, Venemaa Aasia ja Ladina-Ameerika Lõuna-Aafrika Kokku Krediidiliinid 1430 175 505 250 150 2510 Energia 40 758 477 545 – 1819 Transport 562 350 151 233 – 1296 Veevarustus ja kanalisatsioon 23 125 260 93 – 500 Tööstus 200 2 – – – 202 Teenused 135 10 – – – 145 Põllumajandus, kalandus ja metsandus 120 – – – – 120 Tahked jäätmed 13 – 48 – – 61 Linnaareng – – 40 – – 40 Kõik kokku 2522 1419 1481 1121 150 6693

3.3.EIP TEHINGUTE MÕJU JA LISAVÄÄRTUS

Tulemuste mõõtmise raamistik võimaldab hinnata EIP finantstehinguid nende terve elutsükli jooksul. See aitab valida konkreetsete tulemuste põhjal välja usaldusväärsed projektid, mis on kooskõlas liidu prioriteetidega ja mille puhul annab EIP kaasamine lisaväärtuse. Hindamisetapis tehakse kindlaks tulemusnäitajad, samuti algne olukord ja eesmärgid, mis kajastavad tehingu oodatavaid majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid tulemusi. Edusammude tegemist võrreldes kõnealuste täpsustatud võrdlusnäitajatega jälgitakse projekti kogu kestuse jooksul ja sellest antakse aru kahel korral: otsetehingute puhul projekti lõpetamisel ja kolm aastat pärast projekti lõpetamist; erakapitalifondide puhul investeerimisperioodi lõpus ja tegevuse lõppemisel; vahendatud laenuandmise puhul jaotusperioodi lõpus.

Projekte hinnatakse kolme samba alusel:

i) esimese samba raames hinnatakse oodatavat panust liidu ja riikide prioriteetidesse ning rahastamiskõlblikkust EIP volitusekohaste eesmärkide seisukohast;

ii) teise samba raames hinnatakse oodatavate tulemuste alusel tehingu kvaliteeti ja usaldusväärsust;

iii) kolmanda samba raames hinnatakse EIP panuse oodatavat rahalist ja mitterahalist täiendavust.

Tulemuste mõõtmise raamistiku kohase projekti täitmise läbivaatamise tulemused ja esimese lõpule jõudnud taristuprojekti juhtuuring on kokkuvõtvalt esitatud komisjoni talituste töödokumendis. Oodatavad tulemused on esitatud käesolevas jaotises ja neid käsitletakse volitusega hõlmatud piirkondades 2015. aastal sõlmitud EIP finantstehingute puhul. Projektide ja oodatavate tulemuste kahekordse loendamise vältimiseks viidatakse aruandes ainult uute projektide oodatavatele tulemustele ja lisaväärtusele. Uued projektid on need, mille esimesed rahastamislepingud sõlmiti 2015. aastal (49 uut projekti).

Joonis 3: 2015. aastal allkirjastatud tehingute tulemuste mõõtmise raamistiku kohased hinnangud sammaste kaupa

Eesmärkidesse panustamise tugevuse seisukohalt (tulemuste mõõtmise raamistiku esimene sammas) hinnati 33 % 2015. aastal sõlmitud uutest tehingutest suurepäraseks, mis tähendab suurt panust nii riigi enda arengueesmärkidesse kui ka liidu asjaomase riigi ja/või piirkonnaga seotud prioriteetidesse. 67 % tehingutest hinnati esimese samba raames heaks. Need projektid, mille panus peaks olema hea, on kooskõlas volitusekohaste eesmärkidega ja võivad anda suure panuse kas riigi enda või liidu arengueesmärkidesse ja mõõduka panuse vastavalt teistesse.

Otserahastatud projektide puhul (tulemuste mõõtmise raamistiku teine sammas) põhineb hinnang projekti usaldusväärsusel, rahanduslikul ja majanduslikul kestvusel ning keskkonnaalasel ja sotsiaalsel jätkusuutlikkusel. Vahendatud tehingute puhul põhineb hinnang oodatavatel tulemustel, mida on kaalutud vahendusasutuse usaldusväärsuse ja tegutsemistingimuste kvaliteedi alusel mõõdetavate riskikaalutlustega.

Teine sammas näitab, et eeldatavasti peaks saama suurepärase hinnangu vaid üks uus tehing, mille sisemine tulumäär on suurem kui 15 %. Rohkem kui 85 % uutest tehingutest peaks saama hinnangu „hea“. Need on otsetehingud, mille sisemine tulumäär on taristuprojektide puhul keskmiselt 10–15 %, või vahendatud tehingud, mis annavad panuse rahastamisele juurdepääsu suurendamisse ja finantssektori arengusse suurte riskidega keskkonnas, kus tulemuste saavutamine on vähem tõenäoline. Kuus projekti said hinnangu „rahuldav“, peamiselt suurte riskidega keskkonna tõttu, mis vähendab kavandatavate tulemuste saavutamise tõenäosust.

Täiendavust (tulemuste mõõtmise raamistiku kolmas sammas) mõõdetakse investeerimisprojekti antava EIP panuse ja tavaturu pakutava rahastamise vahelise erinevuse järgi kolmes mõõtmes: rahaliste vahendite piisavus projektide vajaduste jaoks, EIP tehniline panus ning mõju, mis väljendub standardite tõstmises ja muude allikate kaasamise lihtsustamises.

Enamiku 2015. aasta uute projektide puhul on EIP toetuse täiendavust hinnatud „heaks“ (33) või „väga heaks“ (7). Üheksa projekti täiendavust hinnati „mõõdukaks“. Täiendavus on üldjuhul suurem keerukate projektide puhul vähem arenenud piirkondades, kus projektide eestvedajatel on suurimad vajadused, ning tagasihoidlikum juhtudel, kus EIP tegeleb väga kogenud eestvedajate ja vahendajatega. Seetõttu oli projektide täiendavus „väga hea“ enamasti idapoolsetes naaberriikides ja Vahemere piirkonnas, samas kui ühinemiseks valmistuva piirkonna viie projekti täiendavust hinnati pelgalt „mõõdukaks“.