[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 23.11.2009

KOM(2009)644 lõplik

Muudetud ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

koostöölepingu allakirjutamise kohta Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liechtensteini Vürstiriigi vahel nende finantshuve kahjustava pettuse ja mis tahes muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemiseks ning maksustamisalase teabevahetuse tagamiseks ning kõnealuse koostöölepingu ajutise kohaldamise kohta

SELETUSKIRI

1. Taust

10. detsembril 2008 võttis komisjon vastu ettepaneku nõukogu otsuse kohta koostöölepingu allakirjutamise kohta Euroopa Ühenduse nimel ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liechtensteini Vürstiriigi vahel nende finantshuve kahjustava pettuse ja mis tahes muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemiseks ning ettepaneku nõukogu otsuse kohta koostöölepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liechtensteini Vürstiriigi vahel nende finantshuve kahjustava pettuse ja mis tahes muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemiseks[1].

Kõnealune ettepanek võeti vastu pärast seda, kui nõukogu andis selleks 7. novembril 2006 volitused.

2. Muudetud ettepaneku eesmärk

Vastavalt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta kohtumisel vastuvõetud järeldustele oodatakse Liechtensteinilt, et Euroopa Liiduga sõlmitavas lepingus sisalduvate kohustuste ulatus oleks samaväärne kolmandate riikidega sõlmitud lepingutes sätestatuga. Lisaks sellele on nõukogu volitanud komisjoni tegema selliseid muudatusi, mis tagaksid tõhusa haldusabi ja juurdepääsu teabele seoses kõigi investeerimisvormidega, eelkõige sihtasutuste ja investeerimisfondidega.

Liechtenstein tegi ametliku avalduse, milles ta nõustus kohaldama OECD tulu- ja kapitalimaksu näidiskonventsiooni (2005) artiklis 26 sätestatud rahvusvahelist koostööstandardit. Liechtensteini eeskujul tegid sarnase avalduse ka muud riigid. Pärast 2. aprillil 2009 toimunud G20 tippkohtumise järeldusi on OECD näidiskonventsiooni standardite kaasamine loogiline samm. Seetõttu tuleb nõukogu järeldusi tõlgendada seda arvesse võttes. Sellise standardi kohaldamine ei tohiks piirduda maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidumise juhtumitega, vaid see peaks hõlmama ka kogu teabevahetust, sealhulgas teabevahetust maksualase koostöö eesmärgil.

Seetõttu on komisjon 2009. aasta jooksul pidanud tihedas koostöös nõukoguga ning eelkõige EFTA töörühma ja maksunduse töögrupi (otsene maksustamine) raames tehtud töö kaudu Liechtensteiniga läbirääkimisi mitmete küsimuste üle, sealhulgas järgmised küsimused:

- lepingu üldist kohaldamisala tuleks laiendada nii, et see hõlmaks ka maksualast koostööd kooskõlas OECD standardi artikliga 26;

- üldist kohaldamisala tuleks laiendada nii, et see peegeldaks nõuetekohaselt OECD standardeid, ja tuleks täpsustada, et abi teabevahetuse vormis hõlmab ka sellist eeldatavasti olulist teavet, mis käsitleb maksude kindlaksmääramist, hindamist, sissenõudmist või kogumist ning maksunõuete sissenõudmist ja täitmist või maksuküsimustega seotud uurimist või kohtulikku menetlust;

- leping peaks hõlmama maksudest kõrvalehoidumist, sealhulgas seadusega ettenähtud maksudeklaratsiooni esitamata jätmine, ja vaja on selgitada, mida mõeldakse maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidumise all, eelkõige selleks, et määrata kindlaks abi ulatust uurimistega seoses;

- läbivaadatud leping peaks paremini peegeldama ka OECD näidiskonventsiooni artiklis 26 sätestatud standardi täpset sõnastust seoses teabevahetuse ulatusega;

- selleks et tagada OECD näidiskonventsiooni artiklis 26 sätestatud standardi täielik kohaldamine, on vaja kindlaks määrata taotluse saanud lepinguosalise haldusasutuste volitused; eelkõige peavad lepinguosalised tagama, et nende haldusasutustel on volitused saada ja anda teavet, mis on panga, ettevõtja, ühisettevõtte, sihtasutuse ja investeerimisfondi valduses, eelkõige omandisuhte ja kasusaajate kohta, selleks et taotluse korral anda kõnealust teavet;

- leping tuleks läbi vaadata, et anda ühiskomiteele täiendav roll seoses järelevalve ja hindamisega;

- täpsustada tuleks abitaotluse vorm ja sisu ning lisada abitaotluse sisu kirjeldus, mis peegeldab sätteid, mille suhtes Liechtenstein on hiljuti sõlminud kokkuleppe kolmandate riikidega;

- leping peaks võimaldama selle kiiret rakendamist ja sätestada tuleks erikord Euroopa Liidu teatavate pädevuste ajutise kohaldamiseks, eelkõige seoses traditsiooniliste omavahendite ja teatavate teabevahetuse aspektidega.

Kõnealuste läbirääkimiste kontekstis tõstatas Liechtensteini Vürstiriik järgmised peamised küsimused:

- leping on Liechtensteini puhul seotud riigi EMP liikmesusega ning sellest tulenevalt riigi osalemisega siseturu vabaduste kohaldamises ning allakirjutatud Schengeni ja Dublini õigustikuga ühinemise lepingutega;

- võrdne kohtlemine ja mittediskrimineerimine on põhimõtted, mida kõik liikmesriigid peaksid oma suhetes Liechtensteiniga kohaldama; lisaks sellele on Liechtensteini eesmärk saavutada võrdne kohtlemine ja mittediskrimineerimine seoses nii Euroopas asuvate kolmandate riikidega kui ka lepingus sätestatud maksustamisalase teabevahetuse kohustusega;

- Liechtenstein jätab endale õiguse sõlmida täiendavaid kahepoolseid maksualast koostööd käsitlevaid lepinguid üksikute liikmesriikidega nende pädevuse piires. Sellised lepingud on juba sõlmitud mõne liikmesriigiga.

Komisjon on korrapäraselt esitanud nõukogule eduaruandeid läbirääkimiste kohta Liechtensteiniga.

Meenutades nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldusi, kutsus nõukogu 9. juunil 2009 komisjoni üles esitama kiiresti läbirääkimiste tulemus seoses Liechtensteiniga sõlmitava pettusevastase lepinguga ning märkis komisjoni kavatsust esitada läbirääkimissuunised Monaco, Andorra, San Marino ja Šveitsiga sõlmitava pettusevastase lepingu kohta.

Nõukogu töörühmades (EFTA töörühm ja maksuküsimuste töörühm (otsene maksustamine)) toimunud arutelud aitasid ette valmistada ettepaneku mitteametlikku muudetud eelnõu. Võimaluste piires võttis komisjon arvesse liikmesriikide taotlusi ja lahendas nende probleeme. Kõnealune eelnõu esitati COREPERile arutamiseks 8. ja 14. oktoobril 2009.

Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 20. oktoobri kohtumisel otsustati, et nõukogu arutab küsimust uuesti detsembris.

Muudetud ettepanekus võetakse arvesse kõnealuseid hiljutisi arengusuundi. Lisaks sellele võetakse arvesse ka Euroopa Liidu toimimise lepingu uusi sätteid, eelkõige seoses õigusliku alusega.

Käesolev leping peaks olema näidiseks muude kolmandate riikidega sõlmitavatele pettusevastasele lepingutele.

3. tehtud muudatused

- Lepingu pealkiri ja artikkel 1 – Eesmärk

Lepingu pealkirja ja kõnealust artiklit on muudetud, et võtta arvesse lepingu eesmärgi laiendamist (kaasates ka abi teabe vahetuse vormis, mis on eeldatavasti oluline maksude kindlaksmääramise, hindamise, sissenõudmise või kogumise seisukohast).

- Artikkel 2 – Üldine kohaldamisala

Kõnealust artiklit on muudetud, et see võtaks arvesse lepingu kohaldamisala laiendamist. Sel eesmärgil lisati artikli 2 lõike 1 punkt c, et võtta arvesse nõukogu 10. veebruaril 2009 toimunud kohtumise järeldusi ja Liechtensteini 12. märtsil 2009 võetud kohustust võtta kasutusele OECD standard seoses maksustamisalase teabevahetusega (OECD tulu- ja kapitalimaksu näidiskonventsiooni artikkel 26).

Lisaks sellele on artikli 2 lõike 1 punktist a enne sõna „lepinguosaliste” jäetud välja sõna „kõikide”, sest see ei anna mingit lisaväärtust, ning artikli 2 lõike 1 punktidest b, e ja f on välja jäetud sõna „pettus”.

Artikli 2 lõike 4 punkti c on lisatud uus otseste maksude määratlus. Kõnealune määratlus on kooskõlas OECD maksuküsimustealase teabevahetuse näidislepingu artiklis 3 sätestatud määratlusega.

Artikli 2 lõike 4 punkte b ja d on muudetud nii, et need hõlmavad ka nõuetekohaste deklaratsioonide esitamata jätmist ning tollimaksudest ja kaudsetest maksudest kõrvalehoidumist kooskõlas artikli 2 lõike 4 punktis f sätestatud määratlusega seoses otseseid makse käsitlevate õigusaktide rikkumisega.

Artikli 2 lõike 4 punkti g on lisatud isiku täiendav määratlus. Kõnealuses määratluses võetakse arvesse Rootsi kui eesistujariigi väljapakutud määratlust, mis esitati maksustamise valdkonnas tehtavat halduskoostööd käsitleva direktiivi eelnõu kompromisstekstis.

Artiklisse 2 on lisatud lõige 5, milles täpsustatakse, et teabevahetus ei olene sellest, kas isik, keda teave puudutab, või isik, kes teavet valdab, on lepinguosalise riigi resident, ja täpsustatakse ka, mida mõeldakse lepinguosalise asutuste all. See on kooskõlas OECD maksuküsimustealase teabevahetuse näidislepingu artikliga 2 ning kohustustega, mille suhtes Liechtenstein on kokku leppinud Ameerika Ühendriikidega (Ameerika Ühendriikide ja Liechtensteini vahelise lepingu[2] artikkel 2).

Maksudeklaratsiooni esitamise juriidilise nõude täitmata jätmise mõiste on esitatud artikli 2 lõike 4 punkti f alapunktis vi.

- Artikkel 3 – Vähetähtsad juhtumid

Kõnealust artiklit on muudetud ja välja on jäetud maksustamisalase teabevahetuse suhtes kohaldatav künnis.

- Artikkel 4 – Avalik kord

Kõnealust artiklit ei ole muudetud. Kuid tuleb märkida, et kõnealust sätet tuleb tõlgendada väga kitsalt, et kaitsta lepinguosalise olulisi huve. Seda ei tohi tõlgendada viisil, mis takistaks lepingu nõuetekohast toimimist.

- Artikkel 5 – Teabe ja tõendite edastamine

Artikli 5 lõike 2 punkti b on muudetud ja lisatud on viide artikli 2 lõike 1 punktile c.

- Artikkel 6 – Konfidentsiaalsus

Kõnealust artiklit ei ole muudetud. Kõnealust sätet tuleb tõlgendada, võttes arvesse teabe kasutamist käsitlevat artiklit 21.

- Artikkel 7 – Seos teiste lepingutega

Kõnealust artiklit on muudetud, selgitamaks, et lepingut tuleb tõlgendada nii, et sellega sätestatakse miinimumeeskirjad, ja et kahepoolsed lepingud (ja kokkulepped) võivad ette näha ulatuslikuma haldusabialase koostöö kui see, mis on ette nähtud miinimumeeskirjadega.

- Artikkel 8 – Haldusabi ulatus

Kõnealust artiklit on muudetud ja selgesõnaliselt on mainitud maksunduse valdkonnas teabevahetuse kaudu tehtavat halduskoostööd, mida käesolev lepingu hõlmab.

- Artikkel 9 – Aegumistähtaeg

Lisatud on viimane lause, täpsustamaks, et taotluse saanud lepinguosalise maksude aegumistähtaja lõppemine ei takista taotluse saanud lepinguosalisel nõutavat teavet saada ja esitada. See on kooskõlas kohustustega, mille suhtes Liechtenstein on kokku leppinud Ameerika Ühendriikidega (Ameerika Ühendriikide ja Liechtensteini vahelise lepingu artikli 7 lõige 5).

- Artikkel 10 – Volitused

Kooskõlas nõukogu 2009. aasta veebruari järeldustega vaadati kõnealune artikkel läbi, et muuta kohustuste ulatust sarnasemaks nende kohustustega, mille suhtes Liechtenstein on kokku leppinud Ameerika Ühendriikidega (artikli 5 lõige 6), ja 2002. aasta OECD maksuküsimustealase teabevahetuse näidislepinguga.

Lisatud on kaks joonealust märkust, näitamaks, et sõnad „ettevõte” (inglise keeles establishment ) ja „fond” (inglise keeles foundation ) tõlgitakse saksa keelde kui Anstalten ja Stiftungen .

Lisaks sellele loodi seos artikli 2 lõike 4 punktis g sisalduva isiku uue määratlusega.

- Artikkel 11 – Teabevahetuse ulatus

Kõnealust artiklit on muudetud selleks, et võtta täiel määral arvesse OECD näidiskonventsiooni artiklis 26 sätestatud standardit (punkt 2). Artiklit muudeti ka selleks, et täpsustada, et teabetaotlust ei tohi tagasi lükata põhjusel, et maksumaksja on taotluse aluseks olnud maksukohustuse vaidlustanud (uus lõige 3), mis on kooskõlas kohustustega, mille suhtes Liechtenstein on kokku leppinud Ameerika Ühendriikidega (Ameerika Ühendriikide ja Liechtensteini vahelise lepingu artikli 7 lõige 3).

- Artikkel 12 – Kulud ja tavapäraste teabeallikate kasutamise kohustus

Lõige 1 on asendatud uue kulusid käsitleva sättega, mis on kooskõlas 2002. aasta OECD maksuküsimustealase teabevahetuse näidislepinguga (artikkel 9, mille kohaselt abi andmisel tekkinud kulude suhtes lepivad lepinguosalised omavahel kokku, ja kõnealuse artikli seletus).

Lõikesse 2, mis käsitleb kohustust kasutada kõiki tavapäraseid teabeallikaid, on lisatud erand, mis käsitleb olukorda, kui selliste vahendite kasutamine tekitab ebaproportsionaalseid raskusi.

- Artikkel 14 – Teabetaotlused

Kõnealuse artikli uus sõnastus on kooskõlas kohustustega, mille suhtes Liechtenstein on kokku leppinud Ameerika Ühendriikidega (Ameerika Ühendriikide ja Liechtensteini vahelise lepingu artikkel 5) ja mille puhul on inspiratsiooni ammutatud 2002. aasta OECD maksuküsimustealase teabevahetuse näidislepingust.

- Artikkel 18a – Taotluse esitanud lepinguosalise asutuse volitatud ametnike osalemine seoses maksualase koostööga

Kõnealused maksualast koostööd käsitlevad sätted on lisatud pärast lepingu kohaldamisala laiendamist (uus artikli 2 lõike 1 punkt c). See on kooskõlas 2002. aasta OECD maksuküsimustealase teabevahetuse näidislepinguga (artikkel 6 ja selle seletus, eelkõige punktid 66–70) ning inspiratsiooni on ammutatud kohustustest, mille suhtes Liechtenstein on kokku leppinud Ameerika Ühendriikidega (Ameerika Ühendriikide ja Liechtensteini vahelise lepingu artikkel 6).

- Artikkel 20a – Maksualase abitaotluse vorm ja sisu

Kooskõlas nõukogu 2009. aasta veebruari järeldustega vaadati kõnealune artikkel läbi, et muuta kohustuste ulatust sarnasemaks nende kohustustega, mille suhtes Liechtenstein on Ameerika Ühendriikidega kokku leppinud (artikli 5 lõige 2).

Kõnealust artiklit tuleks tõlgendada, võttes arvesse kõnealust sätet käsitlevat ühisdeklaratsiooni, eelkõige juhul, kui pangakonto omaniku isik on teadmata.

- Artikkel 21 – Teabe kasutamine

Kõnealust artiklit ei ole muudetud. Kuid tuleb tähele panna, et kõnealuse artikli kohased kohtumenetlused on nii tsiviil- kui ka kriminaalmenetlus.

- Artikkel 24 – Sissenõudmine

Lisaks seletustele, mida anti esialgsete, 10. detsembril 2008 vastuvõetud ettepanekute seletuskirjas, tasub märkida, et artikli 24 lõike 2 sätete kohaldamine ei piira vajaduse korral täiendavate nõuete sätestamist siseriikliku õiguse alusel.

- Artikkel 25 – Seos teiste lepingutega

Nagu on mainitud artiklis 7, on kõnealust artiklit muudetud muu hulgas selleks, et selgitada täiendavalt, et III jaotise sätted ei takista ulatuslikumat koostööd muude vahendite, eelkõige kahepoolsete lepingute alusel.

- Artikkel 31 – Läbiotsimine ja arestimine

Kõnealust artiklit ei ole muudetud. Kuid tuleb märkida, et loetelu taotluste vastuvõetavuse tingimustest on ammendav.

- Artikkel 32 – Panga- ja finantsteabe taotlemine

Artikli 32 lõige 5 on ümber sõnastatud, et see võtaks paremini arvesse OECD standardit. Kõnealuses lõikes tähendab lepinguosaline taotluse saanud lepinguosalist.

Lisaks seletustele, mida anti esialgsete, 10. detsembril 2008 vastuvõetud ettepanekute seletuskirjas, tasub märkida, et haldusabi ja vastastikuse õigusabi puhul ei tohi teabetaotluse tagasilükkamise põhjused olla erinevad.

- Artikkel 33 – Tarnete kontrollimine

Kõnealust artiklit ei ole muudetud. Kuid tuleb märkida, et kõnealust sätet tuleb tõlgendada artikli 8 lõiget 2 arvestades.

- Artikkel 38 – Ühiskomitee

Veidi on muudetud artikli 38 lõikeid 1 ja 2, eelkõige selleks, et selgitada, et ühehäälselt vastuvõetavad otsused hõlmavad lisaks lepingu muus artiklis ettenähtud otsustele ka lepingu rakendamiseks kehtestatud praktilist korda käsitlevaid otsuseid.

Artikli 38 lõikes 2 täpsustatakse, mida mõeldakse kõikide lepinguosaliste all.

- Artikkel 41 – Jõustumine

Võttes arvesse Šveitsi Konföderatsiooni pretsedenti, on lisatud säte, mille kohaselt on lepingu teatavad sätted (I ja II jaotis, niivõrd kuivõrd need käsitlevad hoiuste maksustamise alla kuuluvat tulu ning teabevahetust ja vastastikust abi seoses pettuse ja mis tahes muu ebaseadusliku tegevusega ühenduse traditsiooniliste omavahendite ja ühenduse vahendite valdkonnas) kohaldatavad hetkest, kui lepinguosalised on lepingule alla kirjutanud ning Liechtensteini Vürstiriik on teatanud oma ratifitseerimiskirja hoiule andmisest.

Liidu õiguskord võimaldab sellist ajutist kohaldamist.

Traditsioonilisi omavahendeid tuleb mõista, võttes arvesse nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsust Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta[3] (mõiste hõlmab artikli 2 lõike 1 punktis a sätestatud loetelus nimetatud vahendeid, kuid mitte käibemaksu).

- Artikkel 43 – Ajaline kohaldamine

Kõnealust artiklit on muudetud selleks, et täpsustada ajutise kohaldamise korda seoses abiga sellise teabevahetuse vormis, mis on vajalik otseste ja kaudsete maksude kindlaksmääramiseks, hindamiseks, sissenõudmiseks ja kogumiseks (uus artikli 2 lõike 1 punkt c).

Artikli 43 punkti c sõnastuse puhul on inspiratsiooni ammutatud 2002. aasta OECD maksuküsimustealase teabevahetuse näidislepingu artiklist 15. Kõnealuse uue sätte eesmärk on tagada ajutise kohaldamise kord, mis on kooskõlas vajadusega etteaimatava õigusliku raamistiku järele olemaseolevate kliendisuhete tarbeks. Juhul kui lepingule kirjutatakse alla enne 2009. aasta lõppu, oleks esimene asjaomane maksuaasta 2010 ning esimene teabevahetus seoses kõnealuse konkreetse maksuaastaga toimuks 2011. aastal.

4. Järeldus

Komisjon on oma ettepanekut muutnud järgmiselt:

Muudetud ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

koostöölepingu allakirjutamise kohta Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liechtensteini Vürstiriigi vahel nende finantshuve kahjustava pettuse ja mis tahes muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemiseks ning maksustamisalase teabevahetuse tagamiseks ning kõnealuse koostöölepingu ajutise kohaldamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 325 lõiget 4 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[4]

ning arvestades järgmist:

(1) Arvestades nõukogu 7. novembril 2006 antud volitusi ja nõukogu 10. veebruaril 2009. aasta järeldusi, on komisjon pidanud ühenduse ja selle liikmesriikide nimel läbirääkimisi Liechtensteini Vürstiriigiga lepingu suhtes avalikke finantshuve, sealhulgas tulusid ja kulusid, eelkõige toetusi ja makse, kahjustava pettuse ja mis tahes muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemiseks ning maksustamisalase teabevahetuse tagamiseks .

(2) Eeldusel et leping hiljem sõlmitakse, tuleks [kuupäev] parafeeritud lepingule alla kirjutada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Eeldusel et leping hiljem sõlmitakse, antakse nõukogu eesistujale volitus määrata isik või isikud, kellel on õigus kirjutada Euroopa Liidu nimel alla ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liechtensteini Vürstiriigi vahelisele koostöölepingule nende finantshuve kahjustava pettuse ja mis tahes muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemiseks ning maksustamisalase teabevahetuse tagamiseks (edaspidi „koostööleping”).

Koostöölepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Koostöölepingu I, II ja IV jaotist kohaldatakse ajutiselt koostöölepingu artikli 41 lõikes 4 sätestatud ulatuses alates selle kuu esimesest päevast, mis järgneb kuupäevale, kui Liechtensteini Vürstiriik on nõukogu peasekretariaadile teatanud oma ratifitseerimiskirja hoiule andmisest.

Brüssel, […]

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA Koostööleping ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liechtensteini Vürstiriigi vahel nende finantshuve kahjustava pettuse ja mis tahes muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemiseks ning maksustamisalase teabevahetuse tagamiseks

EUROOPA LIIT,

BELGIA KUNINGRIIK,

Bulgaaria vabariik,

TŠEHHI VABARIIK,

TAANI KUNINGRIIK,

SAKSAMAA LIITVABARIIK,

EESTI VABARIIk,

IIRIMAA,

KREEKA VABARIIk,

HISPAANIA KUNINGRIIK,

PRANTSUSE VABARIIk,

ITAALIA VABARIIk,

KÜPROSE VABARIIK,

LÄTI VABARIIK,

LEEDU VABARIIK,

LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,

UNGARI VABARIIK,

MALTA VABARIIK,

MADALMAADE KUNINGRIIK,

AUSTRIA VABARIIK,

POOLA VABARIIK,

PORTUGALI VABARIIk,

Rumeenia,

Sloveenia VABARIIK,

SLOVAKKIA VABARIIK,

SOOME VABARIIK,

ROOTSI KUNINGRIIK NING

SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK ühelt poolt

ning

LIECHTENSTEINI VÜRSTIRIIK teiselt poolt,

edaspidi „lepinguosalised”,

SOOVIDES tõhusalt võidelda lepinguosaliste finantshuve kahjustava pettuse ja mis tahes muu ebaseadusliku tegevuse vastu ning tagada halduskoostöö otseste ja kaudsete maksude kindlaksmääramiseks, hindamiseks, sissenõudmiseks ja kogumiseks,

VÕTTES TEADMISEKS, et käesolevasse lepingusse lisatakse maksuküsimustealase teabevahetuse näidislepingus toodud OECD standardid,

VÕTTES ARVESSE Liechtensteini liikmesust Euroopa Majanduspiirkonnas ja seega tema osalemist neljas vabaduses,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

I JAOTIS – ÜLDSÄTTED

Artikkel 1 – Eesmärk

Käesoleva lepingu eesmärk on laiendada ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liechtensteini Vürstiriigi vahel haldusabi ja vastastikuse õigusabi osutamist, et võidelda nende artiklis 2 osutatud finantshuve kahjustava pettuse ja mis tahes muu ebaseadusliku tegevusega ning näha ette lepinguosaliste teabevahetuse kaudu toimuv halduskoostöö, mis eeldatavasti on oluline käesoleva lepinguga hõlmatud otseste ja kaudsete maksude kindlaksmääramiseks, hindamiseks, sissenõudmiseks ja kogumiseks.

Artikkel 2 – Üldine kohaldamisala

1. Käesolevat lepingut kohaldatakse järgmistes valdkondades:

1. lepinguosaliste finantshuve kahjustava pettuse ja mis tahes muu ebaseadusliku tegevuse haldus- ja kriminaalõiguslik ärahoidmine, avastamine, uurimine, kohtulik menetlemine ning haldus- ja kriminaalkaristuste kohaldamine järgmistes valdkondades:

2. tolli- ja põllumajandusvaldkonda reguleerivaid õigusakte rikkuv kaubavahetus;

3. lõike 4 punktis c määratletud kaudseid makse reguleerivaid õigusakte rikkuv kaubavahetus;

4. lepinguosaliste eelarves või nende poolt või nende nimel hallatavates eelarvetes sisalduvate vahendite, nagu näiteks toetuste ja hüvitiste vastuvõtmine ja hoidmine, sealhulgas kõnealuste vahendite kasutamine muuks kui algselt ettenähtud otstarbeks;

5. lepinguosaliste hankelepingute sõlmimise menetlused;

6. Euroopa Liidu liikmesriikide ja Liechtensteini Vürstiriigi finantshuve kahjustava otseseid makse käsitlevaid õigusakte rikkuva tegevuse teel toime pandud ebaseadusliku tegevuse haldus- ja kriminaalõiguslik ärahoidmine, avastamine, uurimine, kohtulik menetlemine ning haldus- ja kriminaalkaristuste kohaldamine;

7. halduskoostöö otseseid ja kaudseid makse käsitlevate lepinguosaliste siseriiklike õigusaktide haldamise ja jõustamise jaoks eeldatavasti olulise teabe vahetamise kaudu, sealhulgas sellise teabe vahetamise kaudu, mis käsitleb maksude kindlaksmääramist, hindamist, sissenõudmist või kogumist isikute puhul, kelle suhtes selliseid makse kohaldatakse, ning maksunõuete sissenõudmist ja täitmist või sellega seotud uurimist või kohtulikku menetlust;

8. lõike 1 punktides a ja b osutatud ebaseadusliku tegevuse tulemusel maksmisele kuuluvate või põhjendamatult saadud summade konfiskeerimine ja sissenõudmine.

2. Koostööst II jaotise (haldusabi) ja III jaotise (vastastikune õigusabi) tähenduses ei või keelduda üksnes seetõttu, et taotlus seondub rikkumisega, mida taotluse saanud lepinguosaline käsitab maksudega seotud süüteona, või et taotluse saanud lepinguosalise õigusaktid ei sisalda sama tüüpi makse, tasusid, lõive, kulutusi, toetusi ega hüvitisi või ei reguleeri ega kvalifitseeri asjaolusid juriidiliselt samamoodi nagu taotluse esitanud lepinguosalise õigussüsteem.

3. Käesoleva lepingu kohaldamisala hõlmab ka lõike 1 punktis a nimetatud tegevuste tulemusena saadud tulu rahapesu, juhul kui selline rahapesu kuulub direktiivi 2005/60/EÜ (mis inkorporeeriti EMP lepingusse EMP Ühiskomitee 7. juuli 2006. aasta otsusega nr 87/2006, millega muudetakse EMP lepingu IX lisa (Finantsteenused)) kohaldamisalasse, või kui põhirikkumise moodustavad tegevused on nii taotluse esitanud kui ka taotluse saanud lepinguosalise siseriikliku õiguse kohaselt karistatavad vangistusega või kohaldatakse muud vabadust piiravat mõjutusvahendit tähtajaga üle kuue kuu.

4. Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

9. lõike 1 punktis a nimetatud „pettus ja muu ebaseaduslik tegevus” laieneb salakaubaveole, korruptsioonile ja lõike 1 punktis a nimetatud tegevuste tulemusena saadud tulu rahapesule, kui lõikes 3 ei ole sätestatud teisiti;

10. lõike 1 punktis a esitatud mõiste „tolli- ja põllumajandusvaldkonda reguleerivaid õigusakte rikkuv kaubavahetus” tõlgendamine ei sõltu sellest, kas kaup läbib teise lepinguosalise territooriumi (väljub sealt, saabub sinna või läbib selle transiitveona), ning mõiste hõlmab nõuetekohaste deklaratsioonide esitamata jätmist ning tollimaksudest hoidumist valede, võltsitud või ebakorrektsete dokumentide, füüsiliste või juriidiliste isikute esitatud mittetäielike maksudeklaratsioonide ja ebakorrektsete äridokumentide tahtliku kasutamise teel;

11. lõike 1 punktis a ja lõike 1 punktis c nimetatud „kaudsed maksud” on allakirjutamise hetkel igasugused kaudsed maksud, olenemata nende kirjeldusest, sealhulgas tollimaksud, käibemaks, tarbimismaks ja aktsiisimaksud; lepingut kohaldatakse ka identsete või märkimisväärselt sarnaste maksude suhtes, mis kehtestatakse pärast käesoleva lepingu allakirjutamiskuupäeva lisaks olemasolevatele maksudele või nende asemel;

12. lõike 1 punktis a esitatud mõiste „kaudseid makse reguleerivaid õigusakte rikkuv kaubavahetus” tõlgendamine ei sõltu sellest, kas kaup või teenus läbib teise lepinguosalise territooriumi (väljub sealt, saabub sinna või läbib selle transiitveona), ning mõiste hõlmab nõuetekohaste deklaratsioonide esitamata jätmist ning kaudsetest maksudest hoidumist valede, võltsitud või ebakorrektsete dokumentide, füüsiliste või juriidiliste isikute esitatud mittetäielike maksudeklaratsioonide ja ebakorrektsete äridokumentide tahtliku kasutamise teel;

13. lõike 1 punktis b ja lõike 1 punktis c nimetatud „otsesed maksud” on allakirjutamise hetkel igasugused otsesed maksud, olenemata nende kirjeldusest, sealhulgas tulu-, kasumi- ja kapitalimaksud ning netovara ja kinnisvara, päranduste ja kingituste maksud, olenemata nende maksude kogumise viisist, ning mis on kehtestatud lepinguosaliste poolt või lepinguosaliste poliitiliste allüksuste või kohalike asutuste nimel. Lepingut kohaldatakse ka identsete või märkimisväärselt sarnaste maksude suhtes, mis kehtestatakse pärast käesoleva lepingu allakirjutamiskuupäeva lisaks olemasolevatele maksudele või nende asemel;

14. lõike 1 punktis b nimetatud „otseseid makse käsitlevaid õigusakte rikkuv tegevus” hõlmab otsestest maksudest hoidumist valede, võltsitud või ebakorrektsete dokumentide, sealhulgas isikute esitatud mittetäielike maksudeklaratsioonide ja ebakorrektsete äridokumentide tahtliku kasutamise teel. „Otseseid makse käsitlevate õigusaktide rikkumine” on iga allpool nimetatud tegevus, kui see on toime pandud tahtlikult:

i) mis tahes sellise dokumendi ettevalmistamine, ettevalmistada laskmine, allakirjutamine või esitamine, mis:

- tuleb seaduse kohaselt esitada maksuasutusele maksustatava tulu tõendamiseks,

- on aluseks maksumäära arvutamisel ning

- on vigane selles osas, mis on oluline sellise maksumäära arvestamise seisukohast;

ii) kahe paralleelse raamatupidamisarvestuse pidamine;

iii) valesissekannete või muudatuste tegemine, valearvete või dokumentide koostamine;

iv) raamatupidamisdokumentide või andmete hävitamine või

v) varade või mis tahes tuluallikate varjamine valede, võltsitud või ebakorrektsete dokumentide, sealhulgas isiku esitatud mittetäielike maksudeklaratsioonide ning ebakorrektsete äridokumentide kasutamise teel;

vi) maksudeklaratsiooni esitamise juriidilise nõude täitmata jätmine;

15. „isik” on füüsiline isik, juriidiline isik, või kui kehtivates õigusaktides on see sätestatud, isikute ühendus, kes saab teha õigustoiminguid, kuid kellel puudub juriidilise isiku õiguslik seisund, ning mis tahes muu õiguslik üksus, mis tahes laadi ja vormi, kes on juriidiline isik või mitte, kes omab või haldab vara, sealhulgas sellest tulenevat tulu, mida maksustatakse mis tahes käesolevas lepingus käsitletud maksuga.

5. Teavet vahetab vastavalt käesolevale lepingule taotluse saanud lepinguosalise pädev asutus, olenemata sellest, kas isik, keda teave puudutab, või isik, kes teavet valdab, on lepinguosalise riigi resident. Siiski ei ole taotluse saanud lepinguosaline kohustatud andma teavet, mis ei ole tema asutuste valduses (s.o kõik valitsusasutused, poliitilised allüksused ja kohalikud asutused) või mis ei ole tema territoriaalses jurisdiktsioonis olevate isikute valduses või kontrolli all.

Artikkel 3 Vähetähtsad juhtumid

1. Taotluse saanud lepinguosalise asutus võib koostöötaotluse tagasi lükata, välja arvatud maksuküsimustealase teabevahetuse taotlused, kui väidetav maksmata olev või maksmata jäetud maksusumma või väärkasutatud toetuse või tagasimakse suurus ei ületa 25 000 eurot, või artikli 2 lõike 1 punkti d osas koostoimes artikli 2 lõike 1 punktiga a, kui loata eksporditud või imporditud kaupade väidetav väärtus ei ületa 100 000 eurot. Maksmata maksu või tollimaksu või väärkasutatud toetuse või tagasimakse miinimummäär või eespool nimetatud kaupade miinimumväärtus võib koosneda tegevustest, mis on üksteisest sõltuvad, mis teostatakse pika aja jooksul ja mille majanduslik mõju on piirmäärast suurem, kui iga tegevus eraldi jääb piirmäärast allapoole. Piirmäära ei kohaldata, kui taotluse esitanud lepinguosaline peab juhtumit asjaolude või kahtlustatava isiku tõttu väga tõsiseks.

2. Taotluse saanud lepinguosalise asutus teatab taotluse esitanud lepinguosalise asutusele viivitamata koostöötaotluse tagasilükkamise põhjustest.

Artikkel 4 Avalik kord

Koostööst võib keelduda juhul, kui taotluse saanud lepinguosaline leiab, et taotluse täitmine võib seada ohtu tema suveräänsuse, julgeoleku, avaliku korra või muud olulised huvid.

Artikkel 5 Teabe ja tõendite edastamine

1. Käesoleva lepingu alusel edastatud või saadud mis tahes kujul esitatud teave ja tõendid on ametisaladus ning neid kaitstakse samadel tingimustel nagu teabe saanud lepinguosalise siseriiklikus õiguses ja ühenduse institutsioonide suhtes kohaldatavate sätetega reguleeritud analoogilist teavet.

Kõnealust teavet ja tõendeid ei tohi avaldada teistele isikutele peale nende, kes oma ametikohustuste tõttu liidu institutsioonides, liikmesriikides või Liechtensteini Vürstiriigis nendega tutvuma peavad. Kõnealused isikud ei tohi nimetatud teavet ja tõendeid kasutada muudel kui käesoleva lepingu kohaldamisalasse kuuluvatel eesmärkidel. Need isikud kasutavad nimetatud teavet ja tõendeid ainult nendel eesmärkidel, juhul kui taotluse saanud lepinguosalise asutus ei ole selgesõnaliselt andnud luba nende kasutamiseks teistsugusel eesmärgil, kui selle lepinguosalise õigusaktide kohaselt võib nimetatud teavet ja tõendeid sarnastes tingimustes kasutada sarnasteks eesmärkideks. Nimetatud isikud võivad teabe avalikustada avalikel kohtumenetlustel või kohtuotsustes.

2. Taotluse esitanud lepinguosalise poolt käesoleva lepingu alusel hangitud teave ja tõendid võib edastada mis tahes lepinguosalisele, kui kõnealune lepinguosaline teostab uurimist, mille puhul koostöö ei ole välistatud, või kui selged märgid viitavad sellele, et see lepinguosaline võiks teostada sellise uurimuse.

16. Artikli 2 lõike 1 punktis a ja artikli 2 lõike 1 punktis d koostoimes artikli 2 lõike 1 punktiga a hõlmatud tegevustega seotud abi puhul teatab taotluse esitanud lepinguosaline taotluse saanud lepinguosalisele, millistele teistele lepinguosalistele ja mis eesmärgil teavet edastatakse.

17. Artikli 2 lõike 1 punktis b ja artikli 2 lõike 1 punktis d koostoimes artikli 2 lõike 1 punktiga b hõlmatud tegevustega seotud abi puhul võib taotluse esitanud lepinguosaline edastada teavet ja tõendeid teistele lepinguosalistele, kui taotluse saanud lepinguosaline, kes teabe esitas, ei ole teabe esitamise hetkel sellele selgesõnaliselt vastu, või seoses artikli 2 lõike 1 punktiga c hõlmatud halduskoostööga ainult siis, kui taotluse saanud lepinguosaline, kes teabe esitas, annab selleks nõusoleku.

Teavet võib edastada üksnes käesoleva lepinguga sätestatud eesmärkide saavutamiseks.

3. Lepinguosaline, kellele esitati algne taotlus, ei või vaidlustada käesoleva lepingu alusel antud teabe ja tõendite edastamist ühele või mitmele lepinguosalisele.

4. Iga lepinguosaline, kellele edastatakse teavet või tõendeid kooskõlas lõikega 2, peab kinni algse taotluse saanud lepinguosalise poolt taotluse esitanud lepinguosalisele seatud teabe ja tõendite kasutamise piirangutest.

5. Lepinguosaline võib käesoleva lepingu kohaldamisel edastada saadud teavet ja tõendeid kolmandale riigile üksnes juhul, kui selleks annab loa lepinguosaline, kellelt teave ja tõendid pärinevad.

Artikkel 6 Konfidentsiaalsus

Taotluse esitanud lepinguosaline võib taotluse saanud lepinguosaliselt nõuda, et taotlus ja selle sisu jääksid konfidentsiaalseks, välja arvatud juhul, kui see takistaks taotluse täitmist. Kui taotluse saanud lepinguosaline ei saa konfidentsiaalsusnõuet täita, teatab ta sellest eelnevalt taotluse esitanud lepinguosalise asutusele.

II jaotis – HALDUSABI

1. peatükk Üldsätted

Artikkel 7 Seos teiste lepingutega

Käesolev jaotis ei mõjuta

18. artikli 2 lõike 1 punktis a ja artikli 2 lõike 1 punktis c ja artikli 2 lõike 1 punktis d koostoimes artikli 2 lõike 1 punktiga a hõlmatud tegevustega seotud abi puhul kriminaalasjades antavat vastastikust õigusabi käsitlevaid sätteid või kahe- või mitmepoolsete kokkulepete või lepinguosaliste vahel sõlmitud või sõlmitavate mitmepoolsete lepingute sätteid, kui nendega kaasneb ulatuslikum haldusabialane koostöö kui see, mis on ette nähtud käesoleva lepinguga, kus on toodud kõikide lepinguosaliste vahelise teabevahetuse ja abi minimaalsed eeskirjad, eelkõige EMP lepingu tolliküsimusi käsitlevat vastastikuse abi protokolli nr 11, ning

19. artikli 2 lõike 1 punktis b ja artikli 2 lõike 1 punktis c ja artikli 2 lõike 1 punktis d koostoimes artikli 2 lõike 1 punktiga b hõlmatud tegevustega seotud abi puhul kriminaalasjades antavat vastastikust õigusabi käsitlevaid sätteid või kahe- või mitmepoolsete kokkulepete või lepinguosaliste vahel sõlmitud või sõlmitavate mitmepoolsete lepingute sätteid, kui nendega kaasneb ulatuslikum haldusabialane koostöö kui see, mis on ette nähtud käesoleva lepinguga, kus on toodud kõikide lepinguosaliste vahelise teabevahetuse ja abi minimaalsed eeskirjad, eelkõige Euroopa Ühenduse ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel sõlmitud lepingut nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ[5] hoiuste intresside maksustamise kohta sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamise kohta.

Artikkel 8 Haldusabi ulatus

1. Lepinguosalised abistavad üksteist võitluses käesoleva lepinguga reguleeritud pettuse ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ning teevad käesoleva lepinguga hõlmatud makse käsitleva teabevahetuse kaudu halduskoostööd, eelkõige asjakohaste õigusaktidega vastuolus olevate toimingute ning muu tegevuse ja tegematajätmise ärahoidmise ja avastamise ning nende uurimise kaudu.

2. Käesolevas jaotises ettenähtud abi osutamise kohustus on lepinguosaliste kõikidel artikli 2 alusel tegutsevatel haldusasutustel, kes tegutsevad haldusjuurdluste või kriminaalmenetluse valdkonnas, sealhulgas juhul, kui kõnealused asutused tegutsevad õigusasutuse taotlusel.

Kui eeluurimist teostab õigusasutus või kui seda tehakse õigusasutuse juhtimisel, otsustab kõnealune õigusasutus, kas uurimisega seotud vastastikuse abi või koostöötaotlused esitatakse karistusõiguse valdkonnas osutatavat vastastikust õigusabi reguleerivate sätete või käesoleva jaotise alusel.

Artikkel 9 Aegumistähtaeg

Et teha kindlaks, kas vastuseks taotlusele on võimalik esitada käesolevas jaotises ettenähtud teavet või osutada muud abi, kohaldab taotluse saanud lepinguosaline taotluse saanud lepinguosalise õigusaktidele vastavate aegumistähtaegade asemel taotluse esitanud lepinguosalise siseriiklikele õigusaktidele vastavaid aegumistähtaegu. Maksustamise valdkonnas ei takista taotluse saanud lepinguosalise maksude aegumistähtaja lõppemine taotluse saanud lepinguosalisel nõutavat teavet saada ja esitada.

Artikkel 10 Volitused

1. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, kohaldavad lepinguosaliste asutused käesoleva jaotise sätteid neile siseriikliku õiguse alusel antud pädevuse piires. Ühtki käesoleva jaotise sätet ei või tõlgendada lepinguosaliste asutustele käesoleva jaotise tähenduses siseriikliku õiguse alusel antud volituste muutmisena.

Kõnealused asutused tegutsevad nii, nagu tegutseksid nad iseenda huvides või lepinguosalise mõne muu asutuse taotlusel. Selleks kasutavad nad kõiki õiguslikke volitusi, mis neil on taotluse täitmiseks siseriikliku õiguse alusel.

2. Käesoleva lepingu artikli 14 kohaldamiseks peab iga lepinguosaline tagama, et tal on volitus oma pädevate asutuste kaudu saada ja esitada:

a) teavet, mis on panga, muu finantsasutuse ja mis tahes isiku, sealhulgas tema nimel tegutseva, volitatud või usaldusisiku valduses;

b) teavet äriühingute ja muude juriidiliste isikute, sealhulgas ja eelkõige ettevõtete omaniku ja kasusaaja kohta,[6] sealhulgas teavet kogu omandisuhte ahela kõikide isikute kohta;

c) ühisettevõtte puhul teavet ühisettevõtte liikmete isiku kohta;

d) usaldusfondide puhul teavet asutajate, usaldusisikute, kasusaajate ja kaitsja kohta;

e) fondide[7] puhul teavet asutajate, asutusnõukogu liikmete ja kasusaajate kohta;

f) teavet kõikide artikli 2 lõike 4 punktis g nimetatud isikute kohta.

Artikkel 11 Teabevahetuse ulatus

1. Ilma et see piiraks artikli 10 lõike 2 kohaldamist, ei ole artikli 2 lõike 1 punktiga b ja artikli 2 lõike 1 punktiga c hõlmatud tegevusteks antava haldusabi puhul lepinguosalisel, kellelt on taotletud teabe esitamist, mingit kohustust uurimisi läbi viia või teavet esitada, kui selliste uurimiste teostamine või soovitud teabe kogumine on vastuolus kõnealuse lepinguosalise õigusaktidega või pädeva haldusasutuse haldustavadega. Sellise abi puhul võib teabe esitamisest keelduda, kui see tooks kaasa äri-, tööstus- või ametisaladuse või ärivõtte avalikustamise, või kui teabe avalikustamine oleks vastuolus artikliga 4. Lepinguosalise pädev asutus võib teabe edastamisest keelduda, kui taotluse esitanud lepinguosaline ei suuda faktilistel või õiguslikel põhjustel esitada sama liiki teavet.

2. Mingil juhul ei saa lõike 1 sätteid tõlgendada nii, et see võimaldaks lepinguosalisel keelduda koostööst üksnes põhjusel, et teave on panga, muu finantsasutuse, nende nimel tegutseva, volitatud või usaldusisiku valduses, või kui see on seotud juriidilise isiku omandihuvidega või kui selline teave ei paku talle huvi.

3. Teabetaotlust ei tohi tagasi lükata põhjusel, et maksumaksja on taotluse aluseks olnud maksukohustuse vaidlustanud.

Artikkel 12 Kulud ja tavapäraste teabeallikate kasutamise kohustus

1. Abi andmisel tekkinud kulud kannab taotluse saanud lepinguosaline, välja arvatud siis, kui lepinguosaliste pädevad asutused on oluliste piirangute tõttu teisiti kokku leppinud. Taotluse saanud lepinguosalise pädev asutus konsulteerib taotluse esitanud lepinguosalise pädeva astutusega, kas konkreetse taotluse alusel abi andmisega on ette näha olulisi kulusid.

2. Taotluse saanud lepinguosalise asutus võib koostöötaotluse tagasi lükata, kui on selge, et taotluse esitanud lepinguosalise asutus ei ole kasutanud kõiki tavapäraseid teabeallikaid, mida ta oleks antud asjaoludel saanud taotletava teabe hankimiseks kasutada, ilma et see seadnuks ohtu soovitud tulemuse saavutamise, välja arvatud siis, kui selliste vahendite kasutamine tekitaks ebaproportsionaalseid raskusi.

Artikkel 13 Keskasutused

1. Iga lepinguosaline määrab keskasutuse või keskasutused, kes on pädevad käsitlema haldusabi taotlusi käesoleva jaotise tähenduses.

Kõnealused asutused pöörduvad taotletud abi osutamiseks pädevate haldusasutuste poole.

2. Keskasutused suhtlevad omavahel vahendajateta.

3. Keskasutuste tegevus ei välista eelkõige kiireloomulistel juhtudel otsest koostööd lepinguosaliste käesoleva lepingu kohaldamise valdkondades pädevate asutuste vahel. Keskasutustele teatatakse kõikidest meetmetest, mille puhul tehakse nimetatud viisil otsest koostööd.

4. Lepinguosalised teatavad artikli 41 lõikes 2 ettenähtud teavitamise käigus, millised on nende keskasutused käesoleva artikli tähenduses.

2. peatükk Abistamine taotluse korral

Artikkel 14 Teabetaotlused

1. Taotluse saanud lepinguosalise pädev asutus esitab taotluse esitanud lepinguosalise taotlusel teavet käesoleva lepingu artiklis 1 nimetatud eesmärkidel ning vastavalt selle järgnevatele sätetele.

2. Vastavalt käesolevale lepingule kogutakse ja vahetatakse teavet, võtmata arvesse, kas taotluse saanud lepinguosaline vajab nimetatud teavet omaenda tarbeks või kas uuritavat tegevust käsitataks taotluse saanud lepinguosalise õigusaktide kohaselt kuriteona, kui tegevus oleks aset leidnud taotluse saanud lepinguosalise territooriumil.

3. Kui taotluse saanud lepinguosalise pädeva asutuse valduses olev teave ei ole piisav teabenõude täitmiseks, võtab taotluse saanud lepinguosaline kõik asjakohased teabekogumise meetmed, et esitada taotluse esitanud lepinguosalisele taotletud teavet, olenemata sellest, et taotluse saanud lepinguosaline ei pruugi sel hetkel nimetatud teavet oma enda maksualastel eesmärkidel vajada. Taotluse esitanud lepinguosalise õigusaktide ja tavadega ette nähtud eelisõigused ei kehti taotluse täitmisel taotluse saanud lepinguosalise poolt ning sellised küsimused jäävad taotluse esitanud lepinguosalise lahendada.

4. Kumbki lepinguosaline võtab kõik taotletud teabe kogumiseks vajalikud meetmed ning kui seda on eraldi taotletud, esitatakse teave taotluse esitanud lepinguosalise pädeva asutuse poolt kindlaksmääratud vormis, kaasa arvatud tunnistajate tunnistused ja originaaldokumentide kinnitatud ärakirjad. Edastatavale teabele tuleb lisada taotluse saanud lepinguosalise asutuse käsutuses olevad või teabetaotluse rahuldamiseks koostatud või saadud aruanded ja muud dokumendid, millel edastatav teave põhineb, või selliste aruannete ja dokumentide tõestatud koopiad või väljavõtted.

5. Taotluse esitanud lepinguosalise asutuse ja taotluse saanud lepinguosalise asutuse kokkuleppel ja vastavalt viimase üksikasjalikele juhtnööridele võivad taotluse esitanud lepinguosalise asutuse volitatud ametnikud pääseda taotluse saanud lepinguosalise asutuse ruumidesse ning selle lepinguosalise asutuse käsutuses olevate lõikes 1 osutatud dokumentide ja teabeallikate juurde, mis on seotud käesoleva lepingu kohaldamisalasse kuuluva ebaseadusliku tegevusega. Nimetatud ametnikel on õigus teha nendest dokumentidest koopiaid.

6. Artikli 38 alusel moodustatud ühiskomitee kehtestab tähtajad, mille jooksul taotluse saanud lepinguosaline teatab taotluse esitanud lepinguosalisele taotluse kättesaamisest ja vajadusel teavitab taotluse esitanud lepinguosalise asutust taotluses esinevatest puudustest või sellest, kas teabe esitamisele on takistusi või kas teabe esitamisest keeldutakse.

Artikkel 15 Järelevalvetaotlused

Taotluse esitanud lepinguosalise palvel tagab taotluse saanud lepinguosaline võimaluse piires järelevalve artikli 2 lõike 1 punktis a osutatud õigusakte rikkuva kaubavahetuse üle. Järelevalve võib puudutada isikuid, keda kahtlustatakse põhjendatult selles, et nad on osalenud või osalevad ebaseaduslikus tegevuses või valmistavad sellist tegevust ette, ning samuti sellise tegevusega seotud kohti, transpordivahendeid ja kaupu.

Artikkel 16 Teavitamine ja edastamine posti teel

1. Taotluse esitanud lepinguosalise asutuse taotluse alusel teatab taotluse saanud lepinguosalise asutus kooskõlas oma siseriiklike sätetega talle või laseb talle teatada kõikidest taotluse esitanud lepinguosalise asutuste dokumentidest või otsustest, mis kuuluvad käesoleva lepingu kohaldamisalasse.

2. Teavitamistaotlustele, milles tuleb märkida soovitava dokumendi või otsuse teema, tuleb esitada adressaadi nimi ja aadress ning mis tahes muu teave, mis võib lihtsustada adressaadi tuvastamist, ja lisada tõlge taotluse saanud lepinguosalise ametlikus keeles või selle lepinguosalise poolt aktsepteeritavas keeles. Taotluse saanud asutus teavitab taotluse esitanud asutust viivitamata oma vastusest teavitamistaotlusele ning eelkõige kuupäevast, millal otsusest või dokumendist saajale teada anti.

3. Lepinguosalised võivad saata teatisi ning teabetaotlusi ja dokumentidega tutvumise taotlusi teise lepinguosalise territooriumil asuvatele isikutele otse posti teel. Kui need teatised ja teabetaotlused saadetakse artikli 2 lõike 1 punkti a kolmandas ja neljandas lõigus nimetatud isikutele, kes asuvad teise lepinguosalise territooriumil, võivad nimetatud isikud neile vastata ja esitada asjakohased dokumendid ja teabe kooskõlas eeskirjade ja korraga, mille alusel vahendid eraldati.

4. Käesolev leping ei takista dokumentidest teavitamist lepinguosalise kehtivate õigusnormide kohaselt.

Artikkel 17 Uurimistaotlused

1. Taotluse esitanud lepinguosalise asutuse taotluse alusel algatab taotluse saanud lepinguosalise asutus vajaliku haldusuurimise või laseb algatada sellise uurimise seoses toimingute või käitumisega, mis kujutab endast lepingus sätestatud ebaseaduslikku tegevust või mis annab taotluse esitanud lepinguosalise asutusele alust põhjendatult kahtlustada, et selline ebaseaduslik tegevus on toimunud.

2. Taotluse saanud lepinguosaline kasutab kõiki tema õigussüsteemis olemasolevaid uurimisvahendeid samadel tingimustel, nagu ta kasutaks neid juhul, kui ta tegutseks iseenda huvides või mõne muu siseriikliku asutuse taotlusel, sealhulgas vajaduse korral õigusasutuse sekkumise kaudu või selle loal.

Käesolev säte ei piira artiklis 19 sätestatud ettevõtjate koostöökohustust.

Taotluse saanud lepinguosalise asutus edastab taotluse esitanud lepinguosalise asutusele uurimiste tulemused. Artikli 14 lõiget 2 kohaldatakse mutatis mutandis .

3. Taotluse saanud lepinguosalise asutus laiendab abi osutamist abitaotluse objektiga ilmselt seotud asjaoludele, esemetele ja isikutele, ilma et selleks oleks vaja täiendavat taotlust. Kahtluse korral võtab taotluse saanud lepinguosalise asutus kõigepealt ühendust taotluse esitanud lepinguosalise asutusega.

Artikkel 18 Taotluse esitanud lepinguosalise asutuse volitatud ametnike osalemine

1. Taotluse esitanud lepinguosalise asutuse ja taotluse saanud lepinguosalise asutuse kokkuleppel võivad eelmises artiklis osutatud uurimises osaleda taotluse esitanud lepinguosalise asutuse volitatud ametnikud. Nende osalemiseks ei ole vaja uuritava isiku või ettevõtja nõusolekut.

2. Uurimist juhivad kogu uurimise kestel taotluse saanud lepinguosalise asutuse ametnikud. Taotluse esitanud lepinguosalise asutuse ametnikud ei või omal initsiatiivil asuda täitma taotluse saanud lepinguosalise asutuse ametnike ülesandeid.

Seevastu tagatakse neile juurdepääs samadele ruumidele ja samadele dokumentidele, mis taotluse saanud lepinguosalise asutuse ametnikel, nimetatud ametnike vahendusel ja üksnes konkreetse uurimise raames.

3. Osalemisloale võib seada tingimusi.

4. Taotluse esitanud lepinguosalisele teatavaks saanud andmeid ei või kasutada tõenditena enne, kui on saadud luba nende edastamiseks.

Artikkel 18a Taotluse esitanud lepinguosalise asutuse volitatud ametnike osalemine seoses maksualase koostööga

1. Artikli 2 lõike 1 punktis c hõlmatud tegevusega seotud abi puhul võivad taotluse saanud lepinguosalise asutused, sellest mõistliku aja jooksul ette teatades, lubada taotuse esitanud lepinguosalise ametnikel siseneda taotluse saanud lepinguosalise territooriumile tema siseriikliku õigusega lubatud ulatuses, et asjaomaste isikute eelneval kirjalikul nõusolekul üksikisikuid küsitleda ja dokumente kontrollida. Taotluse esitanud lepinguosalise pädev asutus teavitab taotluse saanud lepinguosalise pädevat asutust asjaomaste isikutega kavandatud kohtumise ajast ja kohast. Taotluse saanud lepinguosalise soovil võib taotluse saanud lepinguosalise ametnik sellisel kohtumisel osaleda.

2. Taotluse esitanud lepinguosalise pädeva asutuse taotlusel, kui see on lubatud taotluse saanud lepinguosalise õigusaktidega, võib taotluse saanud lepinguosalise pädev asutus lubada taotluse esitanud lepinguosalise pädeva asutuse esindajatel viibida maksualase uurimise asjaomase osa juures taotluse saanud lepinguosalise territooriumil, millisel juhul annab uurimist teostav taotluse saanud lepinguosalise pädev asutus nii kiiresti kui võimalik taotluse esitanud lepinguosalise pädevale asutusele teada uurimise aja ja koha, uurimise teostamiseks volitatud asutuse või isiku ning taotluse saanud lepinguosalise poolt uurimise teostamiseks nõutavad menetlused ja tingimused. Kõik uurimise teostamisega soetud otsused võtab vastu uurimist teostav taotluse saanud lepinguosaline.

Artikkel 19 Koostöökohustus

Ettevõtjad on kohustatud tegema koostööd haldusabi taotluse rahuldamiseks, võimaldades juurdepääsu oma ruumidele, transpordivahenditele ja dokumentidele ning esitades kogu vajaliku teabe. Taotluse esitanud lepinguosaline võib paluda taotluse saanud lepinguosalisel tagada selle kohustuse täitmine piirides, mis kehtivad taotluse saanud lepinguosalise siseriiklikes õigusaktides tema haldusasutuste poolt teostatavate samaliigiliste uurimiste suhtes, mille eesmärk on selliste õigusnormide järgimine.

Artikkel 20 Abitaotluse vorm ja sisu

1. Abitaotlused vormistatakse kirjalikult. Taotlustele lisatakse dokumendid, mida peetakse vastamisel vajalikuks.

Kiireloomuliste juhtumite puhul on lubatud ka suulised taotlused, kuid need tuleb niipea kui võimalik kirjalikult kinnitada.

2. Taotlustele lisatakse järgmine teave:

20. abi taotlev asutus;

21. taotletav meede;

22. taotluse sisu ja põhjendus;

23. asjakohased õigusaktid, eeskirjad ja muud õiguslikud elemendid;

24. võimalikult täpsed ja täielikud andmed uurimise objektiks olevate füüsiliste või juriidiliste isikute kohta;

25. asjaolude ja juba tehtud uurimiste kokkuvõte, välja arvatud artiklis 16 sätestatud juhul.

3. Taotlused koostatakse taotluse saanud lepinguosalise ametlikus keeles või selle lepinguosalise poolt aktsepteeritavas keeles.

4. Nõuetele mittevastavaid või mittetäielikke taotlusi võib korrigeerida või täiendada. Samaaegselt asutakse rakendama taotluse täitmiseks vajalikke meetmeid.

5. Taotlused, mis on adresseeritud asutustele, kes ei ole konkreetses valdkonnas pädevad, edastatakse viivitamata pädevale asutusele.

Artikkel 20a Maksualase abitaotluse vorm ja sisu

Artikli 2 lõike 1 punktis c hõlmatud tegevustega seotud taotlused sõnastatakse nii üksikasjalikult kui võimalik ning kirjalikult täpsustatakse järgnev teave:

a) kontrollitava või uurimisaluse isiku andmed;

b) ajavahemik, mille kohta teavet taotletakse;

c) taotletud teabe olemus ja millises vormis taotluse esitanud lepinguosaline soovib teavet saada;

d) taotluse esitanud lepinguosalise õigusesse kuuluv küsimus, mille kohta teavet otsitakse;

e) põhjused, miks arvatakse, et taotletud teave on eeldatavasti oluline taotluse esitanud lepinguosalise maksude haldamise ja sissenõudmise jaoks seoses käesoleva lõigu punktis a nimetatud isikuga;

f) põhjendus, miks arvatakse, et soovitav teave asub taotluse saanud riigis või on taotluse saanud riigi jurisdiktsiooni alla kuuluva isiku valduses või kontrolli all;

g) kui see on teada, isiku nimi ja aadress, kelle valduses või kontrolli all nõutav teave arvatakse olevat;

h) kinnitus, et taotluse esitanud riik oleks võimeline saama ja esitama nõutavat teavet, kui taotluse saanud lepinguosaline esitaks sarnase taotluse;

i) selgitus, et taotluse esitanud riik on teabe saamiseks kasutanud kõiki mõistlikke tema territooriumil kättesaadavaid vahendeid, välja arvatud võimalused, mis tekitaksid ebaproportsionaalseid raskusi.

Artikkel 21 Teabe kasutamine

1. Kogutud teavet kasutatakse üksnes käesolevas lepingus sätestatud eesmärkidel. Kui mõni lepinguosaline taotleb sellise teabe kasutamist teistel eesmärkidel, tuleb selleks taotleda teabe andnud asutuse kirjalikku nõusolekut. Teabe sellise kasutamise suhtes kehtivad nimetatud asutuse seatud piirangud.

2. Lõike 1 sätted ei piira teabe kasutamist kohtu- või haldusmenetluses, mis on algatatud haldusabi taotluses osutatud õigusrikkumise suhtes, kui kõnealuste menetluste puhul oleks võimalik kasutada samasugust abi. Teabe sellisest kasutamisest teatatakse viivitamata teabe edastanud lepinguosalise pädevale asutusele.

3. Lepinguosalised võivad vastavalt käesoleva lepingu sätetele kogutud teavet ja dokumente kasutada tõendina oma aruannetes ja tunnistustes ning kohtumenetlustes.

3. peatükk Koostöö erivormid

Artikkel 22 Ühine tegutsemine

1. Kui kaupade impordi, ekspordi ja transiidi korral võib oletada, et tehingute suurus ja neist tulenevad maksude ja toetustega seotud riskid võivad lepinguosaliste eelarve suhtes kaasa tuua olulisi kaotusi, võivad lepinguosalised kokku leppida, et korraldatakse ühiseid piiriüleseid operatsioone käesoleva lepingu kohaldamisalasse kuuluva ebaseadusliku tegevuse ärahoidmiseks ja kriminaalkorras menetlemiseks.

2. Piiriüleste operatsioonide kooskõlastamise ja plaanimise eest vastutab keskasutus või keskasutuse volitatud teenistus.

3. Kui ühe või enama maksustamisele kuuluva isiku maksuseisund pakub lepinguosalistele ühist või täiendavat huvi, võivad lepinguosalised leppida kokku üheaegsete kontrollimiste teostamises oma territooriumidel eesmärgiga sel viisil hangitud teavet vahetada iga kord, kui need võiks osutuda tulemuslikumaks kui kontrollimised, mis on teostatud ainult ühe lepinguosalise poolt.

Artikkel 23 Ühised eriuurimisrühmad

1. Mitme lepinguosalise asutused võivad ühisel kokkuleppel moodustada ühise eriuurimisrühma, mis tegutseb ühe lepinguosalise territooriumil.

2. Uurimisrühm toimetab keerulisi uurimisi, mis eeldavad suure hulga uurimisvahendite mobiliseerimist, ja koordineerib ühistegevust.

3. Osalemine sellise uurimisrühma töös ei anna uurimisrühma kuuluvate lepinguosaliste esindajatele õigust tegutseda iseseisvalt selle lepinguosalise territooriumil, kus uurimine toimub.

4. Kui lepinguosalise ametnikud osalevad teise lepinguosalise territooriumil toimuvas tegevuses ja põhjustavad oma tegevusega kahju, heastab lepinguosaline, kelle territooriumil kahju põhjustati, selle vastavalt oma siseriiklikele õigusaktidele samamoodi, nagu ta oleks teinud juhul, kui kahju oleks olnud põhjustatud tema enda ametnike poolt. Kõnealusele lepinguosalisele korvab lepinguosaline, kelle ametnikud kahju tekitasid, kõik ohvritele või teistele õigustatud isikutele või institutsioonidele makstud summad.

5. Ilma et see mõjutaks tema õiguste teostamist kolmandate isikute suhtes ning olenemata lõike 4 teise lause kohasest kahju hüvitamise kohustusest, hoidub iga lepinguosaline lõike 4 esimeses lauses sätestatud juhul taotlemast teiselt lepinguosaliselt talle tekitatud kahju hüvitamist.

6. Tegevuse käigus koheldakse teise lepinguosalise territooriumile lähetatud ametnikke nende suhtes või nende poolt toime pandud rikkumiste puhul samaväärselt asjaomase riigi ametnikega.

4. peatükk Sissenõudmine

Artikkel 24 Sissenõudmine

1. Taotluse esitanud lepinguosalise taotlusel nõuab taotluse saanud lepinguosaline sisse käesoleva lepingu kohaldamisalasse kuuluvaid võlgu samadel tingimustel, nagu ta nõuaks sisse omaenda võlgu.

2. Sissenõudmistaotlusele tuleb lisada selle täitmist lubava dokumendi („ Vollstreckungstitel ”) ametlik originaal või tõestatud koopia, mille on välja andnud taotluse esitanud lepinguosaline, ning võimaluse korral muude sissenõudmiseks vajalike dokumentide originaalid või tõestatud koopiad.

3. Taotluse saanud lepinguosaline rakendab võla sissenõudmiseks vajalikke kaitsemeetmeid.

4. Taotluse saanud lepinguosalise asutus edastab taotluse esitanud lepinguosalise asutusele sissenõutud võla summa. Kokkuleppel taotluse esitanud lepinguosalisega võib ta sellest maha arvata sissenõudmise käigus tekkinud halduskulud.

5. Vaatamata lõikes 1 sätestatule ei pruugi sissenõutavatele võlgadele kehtida samasugused tingimused nagu taotluse saanud lepinguosalise territooriumil tekkinud samaväärsetele võlgadele.

III jaotis – VASTASTIKUNE ÕIGUSABI

Artikkel 25 Seos teiste lepingutega

1. Käesoleva jaotise sätete eesmärgiks on täiendada 20. aprilli 1959. aasta vastastikust õigusabi kriminaalasjades käsitlevat Euroopa konventsiooni ja 8. novembri 1990. aasta rahapesu ning kuritegelikul teel saadud tulu kindlakstegemist, arestimist ja konfiskeerimist käsitlevat konventsiooni ning hõlbustada nende kohaldamist lepinguosaliste vahelistes suhetes.

2. Käesolev jaotis ei välista lepinguosaliste vahel sõlmitud kahe- või mitmepoolsete lepingute alusel tehtavat laiemat koostööd.

Artikkel 26 Menetlused, mille puhul osutatakse vastastikust õigusabi

1. Vastastikust õigusabi antakse ühel järgmistest tingimustest:

26. haldusorganite algatatud menetluse puhul ühe või mõlema lepinguosalise siseriikliku õiguse kohaselt õigusrikkumisena karistatava teo suhtes, kui selles tehtud otsuse põhjal võib algatada menetluse eelkõige kriminaalasjades pädevas kohtus;

27. kriminaalasja menetluses esitatud tsiviilhagi puhul, niikaua kui kriminaalkohus ei ole veel kriminaalasjas lõplikku otsust langetanud;

28. süütegude või õigusrikkumiste puhul, mille eest võib vastutust kanda taotluse esitanud lepinguosalise juriidiline isik.

2. Vastastikust õigusabi osutatakse samuti uurimiste ja menetluste puhul, mille eesmärgiks on kuriteovahendite või kuritegelikul teel saadud tulu arestimine või konfiskeerimine.

Artikkel 27 Taotluste edastamine

1. Käesoleva jaotise alusel koostatud taotlused esitab taotluse esitanud lepinguosalise asutus kas taotluse saanud lepinguosalise keskasutuse kaudu või otse taotluse saanud lepinguosalise asutusele, kes on pädev taotluse esitanud lepinguosalise taotlust täitma. Taotluse esitanud lepinguosalise asutus ja vajaduse korral taotluse saanud lepinguosalise asutus saadavad taotluse koopia asjaomasele keskasutusele.

2. Taotluse või selle täitmisega seotud mis tahes dokumendid võib edastada samal viisil. Need dokumendid või vähemalt koopia neist tuleb saata otse taotluse esitanud lepinguosalise asutusele.

3. Kui taotluse saanud lepinguosalise asutus ei ole pädev õigusabi osutama, edastab ta taotluse viivitamata pädevale asutusele.

4. Nõuetele mittevastavad või mittetäielikud taotlused täidetakse juhul, kui need sisaldavad täitmiseks vajalikku teavet, kuid taotluse esitanud lepinguosalise asutus peab need hiljem nõuetega vastavusse viima. Taotluse saanud lepinguosalise asutus teatab viivitamatult taotluse esitanud lepinguosalise asutusele esinevatest puudustest ja määrab tähtaja, mille jooksul puudused tuleb kõrvaldada.

Taotluse saanud lepinguosalise asutus annab taotluse esitanud lepinguosalise asutusele viivitamata juhtnööre taotluse täiendamiseks või selle muudele meetmetele laiendamiseks.

5. Lepinguosalised teatavad artikli 41 lõikes 2 ettenähtud teavitamise käigus, milline on nende keskasutus või keskasutused käesoleva artikli tähenduses.

Artikkel 28 Postiga saatmine

1. Reeglina saadavad lepinguosalised käesoleva lepingu kohaldamisalasse kuuluvate menetlustega seotud menetlusdokumendid teise lepinguosalise territooriumil viibivatele isikutele otse posti teel.

2. Kui dokumendid väljastanud lepinguosalise asutus teab või kui tal on põhjust arvata, et adressaat valdab üksnes mõnda teist keelt, tuleb dokumendid või vähemalt nende kõige olulisemad osad tõlkida sellesse keelde.

3. Saatva lepinguosalise asutus teatab adressaadile, et ta ei saa kohaldada teise lepinguosalise territooriumil ühtki sunni- ega karistusmeedet.

4. Kõikidele menetlusdokumentidele lisatakse teade selle kohta, et adressaat saab teates nimetatud asutuselt teavet oma saadetud dokumentidega seonduvate õiguste ja kohustuste kohta.

Artikkel 29 Ajutised meetmed

1. Taotluse saanud lepinguosalise pädev asutus võtab kooskõlas oma siseriiklike sätetega ja volitustega ning taotluse esitanud lepinguosalise asutuse taotluse alusel ajutised meetmed, mida on vaja hetkeolukorra säilitamiseks, ohustatud õigushuvide kaitseks või tõendite säilitamiseks, kui õigusabi taotlus ei tundu selgelt vastuvõetamatu.

2. Kuriteovahendid ja kuritegelikul teel saadud tulu, mille puhul õigusabi taotletakse, blokeeritakse või arestitakse. Kui kuritegelikul teel saadud tulu on osaliselt või täielikult kulutatud, rakendatakse samu meetmeid taotluse saanud lepinguosalise territooriumil asuva vara suhtes, mille väärtus vastab kuritegelikul teel saadud tulu väärtusele.

Artikkel 30 Taotluse esitanud lepinguosalise asutuse osalemine

1. Taotluse saanud lepinguosaline võib taotluse esitanud lepinguosalise taotlusel lubada viimase asutustel osaleda vastastikuse õigusabi taotluse täitmisel. Nende osalemiseks ei ole vaja selle isiku nõusolekut, kelle suhtes meedet kohaldatakse.

Taotlusi selliste esindajate osalemiseks ei lükata tagasi juhul, kui nende osalemine võib aidata abitaotluse täitmisel paremini silmas pidada taotluse esitanud lepinguosalise vajadusi ja seega tõenäoliselt vältida vajadust esitada edasisi abitaotlusi.

Osalemisloale võib seada tingimusi.

2. Osalevatele isikutele tagatakse juurdepääs samadele ruumidele ja samadele dokumentidele, mis taotluse saanud lepinguosalise asutuse ametnikel, nimetatud ametnike vahendusel ja üksnes vastastikuse õigusabi taotluse täitmise raames. Eelkõige võib neil lubada esitada või soovitada esitamiseks küsimusi ning pakkuda välja uurimistoiminguid.

3. Osalemise tagajärjel ei tohi kohtuasja salastatust ega asjaomase isiku õigusi rikkudes avaldada teavet muudele isikutele kui eelnevates lõigetes osutatud isikud. Taotluse esitanud lepinguosalisele teatavaks saanud andmeid ei või kasutada tõenditena enne, kui täitmisega seotud materjalide edastamine on kinnitatud kohtuotsusega.

Artikkel 31 Läbiotsimine ja arestimine

1. Lepinguosalised ei või teha läbiotsimiseks või arestimiseks esitatud õigusabitaotluse vastuvõetavust sõltuvaks muudest tingimustest kui järgmised:

29. taotluse aluseks olev tegu on mõlema lepinguosalise õiguse kohaselt karistatav vabadusekaotusega või vähemalt kuuekuulise vabadust piirava julgeolekumeetmega või on tegu ühe lepinguosalise õiguse kohaselt karistatav samaväärse karistusega ja teise lepinguosalise õiguse kohaselt on tegemist õiguserikkumisega, mida menetlevad haldusorganid, kelle otsuse põhjal võib algatada menetluse kriminaalasjades pädev kohus;

30. taotluse täitmine on kooskõlas taotluse saanud lepinguosalise õigusega.

2. Liechtenstein täidab ka artikli 2 lõike 1 punkti a kohaldamisalasse kuuluvate küsimustega seotud läbiotsimisi ja arestimist käsitlevaid taotlusi, kui taotluse aluseks olev tegu on Liechtensteini õiguse alusel karistatav maksudest hoidumisena ja kui taotluse esitanud lepinguosaline täidab selliseid taotlusi samalaadsete tegude korral.

3. Artikli 2 lõikes 3 viidatud rahapesu käsitlevad taotlused on samuti vastuvõetavad tingimusel, et põhilise õigusrikkumise moodustavate tegevuste eest karistatakse mõlema lepinguosalise õiguse alusel vangistusega või kohaldatakse muud vabadust piiravat mõjutusvahendit tähtajaga vähemalt üle kuue kuu.

Artikkel 32 Panga- ja finantsteabe taotlemine

1. Kui artiklis 31 esitatud tingimused on täidetud, täidab taotluse saanud lepinguosaline panga- ja finantsteabe saamise ja edastamisega seotud õigusabitaotlused, sealhulgas:

31. selgitab välja, kas uurimisalustel isikutel on tema territooriumidel asuvates pankades avatud pangakontosid või on neil selliste kontode suhtes volitus, ning edastab nendega seotud teavet;

32. selgitab välja ja annab teavet ühe või enama konto kaudu või teatavate isikute poolt kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul teostatud toimingute kohta.

2. Taotluse saanud lepinguosaline võib oma siseriikliku kriminaalmenetlusõiguse alusel lubatud piires tagada järelevalve ühe või enama konto kaudu või teatavate isikute poolt kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul teostatud toimingute üle ning edastada järelevalve tulemused taotluse esitanud lepinguosalisele. Pangatoimingute järelevalve ja tulemuste edastamise otsuse teevad kooskõlas oma riigi seadustega iga juhtumi kohta eraldi taotluse saanud liikmesriigi pädevad asutused. Järelevalve üksikasjades lepivad kokku taotluse esitanud ja taotluse saanud liikmesriikide pädevad asutused.

3. Iga lepinguosaline võtab vajalikud meetmed, tagamaks, et finantsasutused ei avalikustaks asjaomasele kliendile või kolmandale isikule, et taotluse esitanud riigi taotlusel on rakendatud meetmeid või et teostatakse uurimist, ajavahemikus, mis on vajalik, et avalikustamine ei kahjustaks uurimise tulemusi.

4. Taotluse esitanud lepinguosalise asutus:

33. teatab oma taotluses, miks taotletavat teavet peetakse õigusrikkumise uurimise suhtes oluliseks;

34. täpsustab, mille alusel ta oletab, et asjakohased kontod on taotluse saanud lepinguosalise territooriumil asuvates pankades, ning teatab võimaluse korral, milliste pankadega on tegemist;

35. edastab kogu teabe, mis võib taotluse täitmist hõlbustada.

5. Kui teine lepinguosaline on taotlenud vastastikust õigusabi, ei keeldu lepinguosaline koostööst üksnes põhjusel, et teave on panga, muu finantsasutuse, nende nimel tegutseva, volitatud või usaldusisiku valduses või kui see on seotud juriidilise isiku omandihuvidega või kui teave on tema pädevatele haldusasutustele juba kättesaadav või kui selline teave ei paku talle huvi.

Artikkel 33 Tarnete kontrollimine

1. Artikli 2 lõike 1 punktis a ja artikli 2 lõike 1 punktis c koostoimes artikli 2 lõike 1 punktiga a hõlmatud tegevustega seotud abi puhul kohustub taotluse saanud lepinguosalise asutus taotluse esitanud lepinguosalise asutuse taotluse alusel lubama oma territooriumil kontrollida tarneid selliste süütegudega seotud eeluurimiste raames, mille tulemuseks võib olla väljaandmine.

2. Tarnete kontrollimise otsuse teevad kooskõlas oma riigi seadustega iga juhtumi kohta eraldi taotluse saanud liikmesriigi pädevad asutused.

3. Tarnete kontrollimine toimub kooskõlas taotluse saanud lepinguosalise siseriiklikus õiguses sätestatud eeskirjadega. Operatsiooni juhivad, viivad läbi ja kontrollivad taotluse saanud lepinguosalise pädevad asutused.

Artikkel 34 Üleandmine konfiskeerimiseks või tagastamiseks

1. Taotluse esitanud lepinguosalise taotlusel ja ilma et see piiraks heausksete kolmandate isikute õigusi, võib taotluse saanud lepinguosaline taotluse esitanud lepinguosalisele üle anda esemeid, dokumente, rahalisi vahendeid või muud vara nende tagastamiseks seaduslikele omanikele. Taotluse saanud lepinguosaline ei või vahendite üleandmisest keelduda põhjusel, et vara väärtus vastab maksu- või tollivõla väärtusele.

2. Taotluse saanud lepinguosaline võib loobuda esemete, dokumentide, rahaliste vahendite või muu vara tagastamisest kas enne või pärast nende üleandmist taotluse esitanud lepinguosalisele, kui see lihtsustab selliste esemete, dokumentide, rahaliste vahendite või muu vara tagastamist seaduslikele omanikele. Heausksete kolmandate isikute õigusi ei kahjustata.

3. Kui esemete, dokumentide rahaliste vahendite või muu vara tagastamisest loobutakse enne nende üleandmist taotluse esitanud lepinguosalisele, ei kasuta taotluse saanud lepinguosaline oma õigust nõuda täitmist tagatise arvelt ega muid maksu- või tolliseadustest tulenevaid tagasinõudeõigusi nende esemete suhtes. Lõikes 2 nimetatud loobumine ei mõjuta taotluse saanud lepinguosalise õigust nõuda seaduslikult omanikult tolli- või muid makse.

Artikkel 35 Vastastikuse abi kiirendamine

1. Taotluse saanud lepinguosalise asutus täidab vastastikuse õigusabi taotluse nii kiiresti kui võimalik, arvestades võimaluse korral taotluse esitanud lepinguosalise asutuse teatatud menetlus- või muude tähtaegadega. Taotluse esitanud lepinguosalise asutus põhjendab nimetatud tähtaegu.

2. Kui taotlust ei saa täita või kui taotlust ei saa täita tervikuna vastavalt taotluse esitanud lepinguosalise nõudmistele, teatab taotluse saanud lepinguosalise asutus sellest taotluse esitanud lepinguosalise asutusele ja esitab tingimused, mille kohaselt taotlust oleks võimalik täita. Mõlemad asutused võivad seejärel taotluse täitmiseks võetavates edasistes meetmetes kokku leppida, nõudes vajaduse korral nimetatud tingimuste täitmist.

Kui on ette näha, et taotlust ei saa täita taotluse esitanud lepinguosalise nimetatud tähtaja jooksul ja kui lõike 1 teises lauses osutatud põhjendusest nähtub selgelt, et mis tahes viivitus takistab oluliselt selle asutuse algatatud menetlust, teatab taotluse saanud lepinguosalise asutus viivitamata, millise aja jooksul oleks võimalik taotlus täita. Taotluse esitanud lepinguosalise asutus teatab viivitamata, kas taotlus jääb endiselt jõusse. Mõlemad asutused võivad seejärel taotluse täitmiseks võetavates edasistes meetmetes kokku leppida.

Artikkel 36 Teabe ja tõendite kasutamine

Vastastikuse õigusabi osutamise käigus edastatud teavet ja tõendeid võib lisaks menetlusele, mille raames õigusabi osutati, kasutada:

36. taotluse esitanud lepinguosalise kriminaalmenetluses teiste rikkumises osalenud isikute vastu, kui kõnealused isikud osalesid õigusabitaotluse objektiks olevas rikkumises, eeldusel et vastastikune abi oleks olnud võimalik ka nimetatud teiste isikute puhul. Sellisel juhul teavitab taotluse esitanud asutus taotluse saanud asutust sellisest kasutusest;

37. kui taotluse aluseks olnud tegu on käsitatav teist tüüpi süüteona, mille puhul tuleks samuti osutada õigusabi;

38. menetlustes, mille eesmärk on konfiskeerida kuriteovahendid ja kuritegelikul teel saadud tulu, mille puhul tuleks osutada õigusabi, ja süütegudega, mille puhul õigusabi osutati, seotud kahju hüvitamise menetlustes.

Artikkel 37 Omaalgatuslik tõendite üleandmine

1. Lepinguosalise õigusasutused võivad kooskõlas oma siseriikliku õigusega ja oma volituste piires edastada teise lepinguosalise õigusasutusele omaalgatuslikult teavet ja tõendeid käesoleva lepinguga hõlmatud ebaseadusliku tegevuse kohta, kui nad leiavad, et teise lepinguosalise asutusel võib neid vaja minna uurimise või menetluse algatamiseks või toimetamiseks või et see asutus võib kõnealuse teabe alusel esitada vastastikuse õigusabi taotluse.

2. Teavet edastava lepinguosalise asutus võib kooskõlas oma siseriikliku õigusega seada tingimusi teabe kasutamisele teavet saanud lepinguosalise asutuse poolt.

3. Nimetatud tingimused on siduvad kõikide lepinguosaliste asutuste suhtes.

IV JAOTIS LÕPPSÄTTED

Artikkel 38 Ühiskomitee

1. Moodustatakse ühiskomitee, kes vastutab käesoleva lepingu tõhusa kohaldamise eest. Sel eesmärgil esitab ühiskomitee soovitusi ning võtab vastu otsuseid, mis on ette nähtud käesoleva lepinguga või käsitlevad lepingu kohaldamiseks kehtestatud praktilist korda. Ühiskomitee teostab ka järelevalvet lepingu kohaldamise üle.

2. Ühiskomitee koosneb kõikide lepinguosaliste, s.o Euroopa Liidu, liikmesriikide ja Liechtensteini Vürstiriigi esindajatest. Ühiskomitee võtab vastu oma kodukorra, milles määratakse muu hulgas kindlaks komitee koosolekute kokkukutsumise, komitee esimehe nimetamise ja esimehele antavate volituste kindlaksmääramise kord. Ühiskomitee esitab oma soovitusi ja võtab vastu otsuseid ühehäälselt.

3. Ühiskomitee tuleb kokku vastavalt vajadusele vähemalt korra aastas. Komitee kokkukutsumist võib taotleda iga lepinguosaline.

4. Ühiskomitee võib vastu võtta otsuse luua mis tahes töö- või ekspertrühm, kes abistaks teda ülesannete täitmisel.

5. Ühiskomitee võib võtta vastu otsuseid tehniliste kohanduste kohta, mis kajastavad liidu õiguse arengut vastastikuse haldusabi valdkonnas. Kui selline otsus on lepinguosalisele siduv alles pärast põhiseadusest tulenevate nõuete täitmist, jõustub otsus nende põhiseadusest tulenevate nõuete täitmist käsitleva viimase teatise esitamisele järgneva teise kuu esimesel päeval, kui ühiskomitee ei otsusta teisiti.

6. Kui mõni lepinguosaline soovib käesoleva lepingu läbivaatamist, teeb ta selleks ettepaneku ühiskomiteele, kes esitab oma soovitused eelkõige läbirääkimiste alustamise kohta.

Artikkel 39 Vaidluste lahendamine

1. Iga lepinguosaline võib pöörduda käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega seotud küsimusega ühiskomitee poole, eriti juhul, kui ta leiab, et mõni lepinguosaline keeldub pidevalt täitmast talle esitatud koostöötaotlusi.

2. Ühiskomitee püüab vaidluse lahendada võimalikult kiiresti. Ühiskomiteele esitatakse kõik andmed, mis võivad osutuda vajalikuks olukorra põhjalikul uurimisel, et leida vastuvõetav lahendus. Sel eesmärgil teeb ühiskomitee kindlaks kõik käesoleva lepingu tõhusa toimimise säilitamise võimalused.

Artikkel 40 Territoriaalne ulatus

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt Liechtensteini Vürstiriigi territooriumi suhtes ning teiselt poolt territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Liidu aluslepinguid nendes sätestatud tingimustel.

Artikkel 41 Jõustumine

1. Käesolev leping sõlmitakse määramata ajaks.

2. Lepinguosalised ratifitseerivad või kiidavad käesoleva lepingu heaks oma menetluste kohaselt. Käesolev leping jõustub selle teise kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, millal viimane lepinguosaline esitab ratifitseerimis- või heakskiitmiskirjad.

3. Teade saadetakse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile, kes on käesoleva lepingu hoiulevõtja.

4. Käesoleva lepingu jõustumiseni kohaldatakse I, II ja IV jaotist ajutiselt ja vastastikkuse põhimõttel Euroopa Liidu ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel tingimusel, et kõik lepinguosalised on lepingule alla kirjutanud, ja alates selle kuu esimesest päevast, mis järgneb kuupäevale, kui Liechtensteini Vürstiriik on oma ratifitseerimiskirja hoiule andnud, niivõrd kuivõrd selline kohaldamine on seotud järgmisega:

- hoiuste maksustamise alla kuuluv tulu, nagu on kindlaksmääratud 7. detsembril 2004 allakirjutatud Euroopa Ühenduse ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelises lepingus, millega sätestatakse nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ (hoiuste intresside maksustamise kohta) sätestatud meetmetega samaväärsed meetmed,

- teabevahetus ning vastastikune abi seoses pettuse ja mis tahes muu ebaseadusliku tegevusega ühenduse traditsiooniliste omavahendite ja ühenduse vahendite valdkonnas.

5. Kuni käesoleva lepingu jõustumiseni võib iga lepinguosaline lõikes 2 osutatud teate edastamisel või hiljem deklareerida, et käesolev leping jõustub tema ja nende liikmesriikide vahelistes suhetes, kes on esitanud samasuguse deklaratsiooni. Nimetatud deklaratsioonid jõustuvad 90 päeva jooksul pärast nimetatud teate edastamist.

Artikkel 42 Denonsseerimine

Euroopa Liit, tegutsedes enda ja kõikide liikmesriikide nimel, või Liechtensteini Vürstiriik võib käesoleva lepingu denonsseerida, teatades oma otsusest teisele lepinguosalisele. Denonsseerimine jõustub kuus kuud pärast denonsseerimise teate kättesaamist.

Artikkel 43 Ajaline kohaldamine

Käesoleva kokkuleppe sätteid kohaldatakse taotluste suhtes, mis on seotud

39. artikli 2 lõike 1 punktis a ja artikli 2 lõike 1 punktis d koostoimes artikli 2 lõike 1 punktiga a hõlmatud tegevustega, mis käsitlevad ebaseaduslikku tegevust, mis on toime pandud vähemalt kuus kuud pärast lepingu allakirjutamist, ning

40. artikli 2 lõike 1 punktis b ja artikli 2 lõike 1 punktis d koostoimes artikli 2 lõike 1 punktiga b hõlmatud tegevustega, mis käsitlevad ebaseaduslikku tegevust, mis on toime pandud vähemalt aasta pärast lepingu allakirjutamist;

41. artikli 2 lõike 1 punktis c hõlmatud tegevustega kogu maksustamisperioodiks, mis algab pärast lepingu allakirjutamist. Esimesi taotlusi võib esitada pärast 1. jaanuari 2011.

Artikkel 44 Lepingu laienemine Euroopa Liidu uutele liikmesriikidele

1. Iga riik, kellest saab Euroopa Liidu liikmesriik, võib käesoleva lepinguga ühineda, teatades sellest kirjalikult nõukogu peasekretariaadile.

2. Lepinguga ühineva uue liikmesriigi keelne tekst, mille koostab Euroopa Liidu Nõukogu, kinnitatakse Euroopa Liidu ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise kirjavahetuse teel. Kõnealune tekst on autentne tekst artikli 45 tähenduses.

3. Käesolev leping jõustub Euroopa Liidu iga uue liikmesriigi suhtes, kes lepinguga ühineb, üheksakümmend päeva pärast asjaomase riigi ühinemiskirja vastuvõtmist või lepingu jõustumise kuupäeval, kui leping ei ole nimetatud üheksakümne päeva pikkuse ajavahemiku jooksul veel jõustunud.

4. Kui käesolev leping ei ole ajal, kui uued liikmesriigid esitavad oma ühinemiskirja, veel jõustunud, kohaldatakse nende suhtes artikli 41 lõiget 4.

Artikkel 45 Autentsed tekstid

Käesolev leping koostatakse kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, iiri, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik nimetatud tekstid on võrdselt autentsed.

Allkirjad

Lepinguosaliste ühisdeklaratsioonid:

Lepinguosaliste ühisdeklaratsioon artikli 17 lõike 2 kohta

Lepinguosalised lepivad kokku, et lepingu artikli 17 lõikes 2 esitatud mõiste „uurimisvahendid” hõlmab isikute küsitlemist, ruumide ja transpordivahendite läbiotsimist, dokumentidest koopiate tegemist, teabe nõudmist ning esemete, dokumentide ja muu vara võetust.

Lepinguosaliste ühisdeklaratsioon artikli 18 lõike 2 kohta

Lepinguosalised lepivad kokku, et lepingu artikli 18 lõike 2 teine lõik tähendab, et kohalolijad võivad eelkõige saada loa esitada küsimusi ja teha ettepanekuid uurimismeetmete kohta.

Lepinguosaliste ühisdeklaratsioon artikli 20a kohta

Lepinguosalised lepivad kokku, et seoses maksualase abitaotluse vormi ja sisu käsitleva artikli 20a rakendamisega tuleks inspiratsiooni ammutada OECD maksuküsimustealase teabevahetuse näidislepingu seletusest.

Kuigi artikli 20a alapunktid a-i sisaldavad olulisi menetlusnõudeid, mille eesmärk on vältida eelnevalt kindlaksmääramata päringuid, tuleb kõnealuseid sätteid tõlgendada liberaalselt, et mitte takistada tõhusat teabevahetust. Eelkõige juhul, kui üks lepinguosaline palub pangakonto kohta teavet, kuid pangakonto omaniku isik on teadmata, võib artikli 20a punkti a täita kontonumbri või muu isikut tuvastava teabe edastamisega.

Lepinguosaliste ühisdeklaratsioon artikli 24 kohta

Lepinguosalised lepivad kokku, et taotluse esitanud lepinguosalise asutused kinnitavad, et nende taotlus on seotud käesoleva lepingu kohaldamisalasse kuuluva nõudega. Sellist kinnitust ja sissenõudmisabi käsitlevad eeskirjad võtab vastu artiklis 38 nimetatud ühiskomitee.

Lepinguosaliste ühisdeklaratsioon artikli 31 lõike 2 kohta

Lepinguosalised võtavad arvesse, et Liechtensteini õiguse kohaselt tähendab „maksudest kõrvalehoidumine” maksudest kõrvalehoidumist Liechtensteini 16. juuni 2000. aasta käibemaksuseaduse artikli 75 tähenduses.

Lepinguosaliste ühisdeklaratsioon artikli 38 lõike 5 kohta

Lepinguosalised lepivad kokku, et lepinguosaline võib ühiskomiteele esitada asjakohast teavet, mis käsitleb kolmandate riikidega tehtavat koostööd edasises võitluses pettuse ja muu avalikke finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse vastu ja mida ühiskomitee võib kasutada lepinguosaliste koostöö parandamiseks.

Lepinguosaliste ühisdeklaratsioon artikli 11 lõike 2 kohta

Käesoleva lepingu kohaldamisalast väljapoole jäävates küsimustes avaldavad lepinguosalised, et nad on valmis läbi vaatama teise lepinguosalise taotlusi pidada läbirääkimisi ulatuslike kahepoolsete topeltmaksustamise vältimist käsitlevate lepingute üle.

Ilma et see piiraks käesoleva lepingu artikli 39 kohaldamist, püüavad lepinguosalised leida võimalusi konfliktide lahendamiseks otseste maksude valdkonnas.

Lepinguosaliste ühisdeklaratsioon artikli 12 lõike 1 kohta

Lepinguosalised lepivad kokku, et seoses kulusid käsitleva artikli 12 lõike 1 rakendamisega tuleks inspiratsiooni ammutada OECD maksuküsimustealase teabevahetuse näidislepingus sisalduvast seletusest. Kulud, mis tekivad taotluse saanud lepinguosalise siseriiklike maksualaste õigusaktide tavapärase haldamise käigus, kannab eeldatavalt taotluse saanud lepinguosaline, kui kõnealused kulud on tekkinud teabetaotlusele vastamise eesmärgil. Sellised kulud hõlmavad tavaliselt rutiinseid ülesandeid, näiteks dokumentide koopiate saamine ja esitamine.

Artikli 12 lõige 1 ei piira liikmesriikide ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel sõlmitud või tulevikus sõlmitavate kahepoolsete lepingute kohaldamist juhul, kui kõnealused kahepoolsed lepingud ei käsitle kulude jagamise küsimust ega sisalda käesolevast lepingust erinevaid sätteid.

Lepinguosaliste ühisdeklaratsioon läbivaatamise kohta

Lepinguosalised vaatavad käesoleva lepingu asjakohases ulatuses läbi, võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt EFTA riikide ning Andorra, Monaco ja San Marino vahel sõlmitud lepingutes saavutatud koostööd.

Lepinguosaliste ühisdeklaratsioon mittediskrimineerimise kohta

Lepinguosalised kinnitavad oma pühendumust Euroopa Majanduspiirkonna lepingus esitatud mittediskrimineerimise põhimõttele, võttes arvesse artiklis 1 kindlaksmääratud eesmärgi saavutamiseks vajaliku koostöö ulatust.[pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic]

[1] KOM(2008) 839 (lõplik).

[2] Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Liechtensteini Vürstiriigi valitsuse vaheline leping maksualase koostöö ja maksustamisalase teabevahetuse kohta.

[3] ELT L 163, 23.6.2007, lk 17.

[4] ELT C , , lk .

[5] ELT L 379, 24.12.2004, lk 84.

[6] Sõna „ettevõte” (inglise keeles establishment ) ja selle vasteid lepingu kõigis autentsetes keeltes tõlgendatakse vastavalt lepingu saksakeelses versioonis esitatud sõna Anstalten tõlgendusele.

[7] Sõna „fond” (inglise keeles foundation ) ja selle vasteid lepingu kõigis autentsetes keeltes tõlgendatakse vastavalt lepingu saksakeelses versioonis esitatud sõna Stiftung tõlgendusele.