Ettepanek Nõukogu määrus Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta /* KOM/2007/0472 lõplik - CNS 2007/0170 */





[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 16.8.2007 KOM(2007) 472 lõplik 2007/0170 (CNS) Ettepanek NÕUKOGU MÄÄRUS Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta (komisjoni esitatud) SELETUSKIRI Ühendus ja Mosambiigi Vabariik pidasid läbirääkimisi ja parafeerisid 21. detsembril 2006. aastal kalandusalase partnerluslepingu, millega nähakse ette ühenduse kalurite kalapüügivõimalused Mosambiigi kalastusvööndis. Kõnealune partnerlusleping koos protokolli ja lisaga sõlmiti viieks aastaks alates selle jõustumisest ning seda on võimalik pikendada. Käesoleva lepinguga tunnistatakse kehtetuks ning asendatakse jõustumise hetkest alates Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vaheline Mosambiigi rannikuvetes kalastamise leping ja selle protokoll, mis jõustusid 1. jaanuaril 2004. Oma seisukohtade kujundamisel lähtus komisjon muu hulgas välisekspertide tehtud eel- ja järelhindamise tulemustest. Uue partnerluslepingu peamine eesmärk on tihendada koostööd Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahel, et luua mõlema lepinguosalise huvides partnerlusraamistik jätkusuutliku kalanduspoliitika ja kalavarude vastutustundliku kasutuse väljaarendamiseks Mosambiigi kalastusvööndis. Lepinguosalised alustavad poliitilist dialoogi kalandussektoris mõlemale lepinguosalisele huvi pakkuvates küsimustes. Käesolevas uues kalandusalases partnerluslepingus pööratakse erilist tähelepanu Mosambiigi kalanduspoliitika toetamisele. Lepinguosalised lepivad kokku selle toetuse prioriteedid ning määravad kindlaks eesmärgid, ühe- ja mitmeaastase tegevuskava ning tulemuste hindamise kriteeriumid, et tagada sektori jätkusuutlik ja vastutustundlik majandamine. Rahalise toetuse suurus on 900 000 eurot aastas. See kõik eraldatakse Mosambiigi valitsuse kalanduspoliitikaga seotud algatuste toetuseks ja elluviimiseks. EÜ laevadest lubatakse kalastada 44 seineril ja 45 õngepüügilaeval. Protokollis on püügimahuks määratud 10 000 tonni tuunikala aastas. Sätestatakse, et EÜ püügikoormus Mosambiigi majandusvööndis peab olema kooskõlas tuunivarude teaduslikel kriteeriumidel põhineva nõuetekohase hindamise tulemustega sealhulgas India Ookeani Tuunikomisjoni koostatavate teaduslike ülevaadetega. Partnerluslepinguga edendatakse ka majanduslikku, teaduslikku ja tehnilist koostööd kalandussektoris ja sellega seotud sektorites. Komisjon teeb sellest lähtuvalt nõukogule ettepaneku Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vaheline kalandusalase partnerluslepingu sõlmimine määrusega heaks kiita. 2007/0170 (CNS) Ettepanek NÕUKOGU MÄÄRUS Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37 koostoimes artikli 300 lõikega 2 ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga, võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1] võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[2] ning arvestades järgmist: 1. Ühendus ja Mosambiigi Vabariik on pidanud läbirääkimisi ja parafeerinud kalandusalase partnerluslepingu, millega nähakse ette ühenduse kalurite püügivõimalused Mosambiigi kalastusvööndis. 2. Kõnealuse lepingu heakskiitmine on ühenduse huvides. 3. Tuleks määratleda liikmesriikide kalapüügivõimaluste jaotamine, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Ühenduse nimel kiidetakse heaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Mosambiigi Vabariigi vaheline kalandusalane partnerlusleping (edaspidi „leping”). Lepingu tekst on lisatud käesolevale määrusele. Artikkel 2 Lepingu protokollis sätestatud kalapüügivõimalused jaotuvad liikmesriikide vahel järgmiselt: Kalapüügi liik | Laeva tüüp | Liikmesriik | Litsentse | Tuunipüük | Seinerid | Hispaania: Prantsusmaa: Itaalia: | 23 20 1 | Tuunipüük | Õngepüügilaevad | Hispaania: Prantsusmaa: Portugal: Ühendkuningriik | 21 15 7 2 | Kui kõnealuste liikmesriikide litsentsitaotlused ei kata protokolliga kindlaksmääratud kalapüügivõimalusi, võib komisjon arvesse võtta mis tahes muu liikmesriigi litsentsitaotlusi. Artikkel 3 Vastavalt komisjoni 14. märtsi 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 500/2001 (millega sätestatakse ühenduse laevade poolt kolmandate riikide vetes ja avamerel püütud saagi seiret käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2847/93 üksikasjalikud rakenduseeskirjad[3]) peavad liikmesriigid, kelle laevad püüavad kala käesoleva lepingu alusel, teatama komisjonile kõik Mosambiigi kalastusvööndis püütud kogused. Artikkel 4 Nõukogu eesistujal on õigus määrata isikud, kes on volitatud lepingule alla kirjutama, et muuta see ühenduse suhtes siduvaks. Artikkel 5 Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vaheline kalandusalane PARTNERLUSLEPING EUROOPA ÜHENDUS, edaspidi „ühendus”, ja MOSAMBIIGI VABARIIK, edaspidi „Mosambiik”, edaspidi „lepinguosalised”, VÕTTES ARVESSE tihedaid koostöösuhteid ühenduse ja Mosambiigi vahel, eelkõige Cotonou lepingu raames, ning nende ühist soovi omavahelisi suhteid süvendada; VÕTTES ARVESSE mõlema lepinguosalise soovi edendada koostöö kaudu kalavarude säästvat kasutust; ARVESTADES Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni; TUNNUSTADES asjaolu, et Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni kohaselt teostab Mosambiik oma suveräänseid õigusi või tal on jurisdiktsioon lähtejoonest kuni 200 meremiilini ulatuvas vööndis; OTSUSTADES kohaldada selliste asjaomaste piirkondlike organisatsioonide otsuseid ja soovitusi, mille liikmed lepinguosalised on; OLLES TEADLIKUD 1995. aastal ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) konverentsil vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendis sätestatud põhimõtete olulisusest; OLLES OTSUSTANUD teha vastutustundliku kalapüügi edendamiseks vastastikku kasulikku koostööd, et tagada mere elusressursside pikaajaline kaitse ja säästev kasutamine; OLLES VEENDUNUD, et selline koostöö peab toimuma üksteist täiendavate ühiste või ühepoolsete algatuste ja meetmete kaudu, millega tagatakse poliitiliste otsuste kooskõla ja jõupingutuste koostoime; OLLES OTSUSTANUD, et lepinguosalised alustavad sellise koostöö saavutamiseks Mosambiigi kalanduspoliitika elluviimiseks vajalikku dialoogi, millesse kaastakse kodanikuühiskond; SOOVIDES määrata kindlaks eeskirjad ja tingimused, millega reguleeritakse ühenduse laevade kalapüüki Mosambiigi vetes, ning ühenduse toetus vastutustundlikule kalapüügile kõnealustes vetes; OLLES VEENDUNUD vajaduses tihendada majanduslikku koostööd kalatööstuses ja sellega seotud valdkondades lepinguosaliste ettevõtete vahelise koostöö edendamise kaudu, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: Artikkel 1 – Reguleerimisala Käesoleva lepinguga kehtestatakse põhimõtted, eeskirjad ja kord, millega reguleeritakse: – majandus-, finants-, tehnika- ja teaduskoostööd kalandussektoris, et edendada kalavarude kaitse ja säästva kasutamise eesmärgil vastutustundlikku kalapüüki Mosambiigi kalastusvööndis ning arendada Mosambiigi kalandussektorit; – tingimusi ühenduse laevade juurdepääsu kohta Mosambiigi kalastusvööndile; – koostööd Mosambiigi kalastusvööndis toimuva kalapüügi kontrolli korraldamisel, et tagada eespool nimetatud tingimuste täitmine, kalavarude kaitse ja majandamise meetmete tõhusus ning võitlus ebaseadusliku, deklareerimata ja reguleerimata kalapüügi vastu; – ettevõtjate koostööd, mille eesmärk on arendada ühistest huvidest lähtudes kalandussektori ja sellega seotud valdkondade majandustegevust. Artikkel 2 – Mõisted Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid: a) Mosambiigi ametiasutused – Mosambiigi Vabariigi kalandusministeerium; b) ühenduse ametiasutused – Euroopa Komisjon; c) Mosambiigi kalastusvöönd – Mosambiigi mereakvatoorium, kus on lubatud kala püüda; d) kalalaev – mis tahes laev, mida kasutatakse kalapüügiks vastavalt Mosambiigi õigusaktidele; e) ühenduse laev – ühenduse liikmesriigi lipu all sõitev ja ühenduses registreeritud kalalaev; f) ühiskomitee – ühenduse ja Mosambiigi esindajatest koosnev komitee, kelle ülesanded on sätestatud käesoleva lepingu artiklis 9; g) ümberlaadimine – püügisaagi osaline või täielik ümberpaigutamine sadamaalal ühelt kalapüügilaevalt teisele laevale; h) laevaomanik – kalalaeva eest õiguslikult vastutav, seda juhtiv ja kontrolliv isik; i) AKV meremees – mis tahes meremees, kes on Cotonou lepingule alla kirjutanud Euroopa-välise riigi kodanik. Artikkel 3 – Käesoleva lepingu rakendamise põhimõtted ja põhieesmärgid 1. Lepinguosalised kohustuvad edendama Mosambiigi vetes FAO vastutustundliku kalapüügi juhendis sätestatud vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes kõnealustes vetes kalastavate eri riikide laevastike mittediskrimineerimise põhimõttest. 2. Lepinguosalised teevad koostööd Mosambiigi valitsuse kalanduspoliitika elluviimise tulemuste kontrollimiseks ja käesoleva lepingu alusel võetud meetmete, tegevuskavade ja tegevuste hindamiseks ning alustavad sel eesmärgil kalanduspoliitilist dialoogi. Hindamistulemusi analüüsib artikli 9 alusel moodustatav ühiskomitee. 3. Lepinguosalised kohustuvad tagama, et käesolevat lepingut rakendatakse majanduse ja sotsiaalvaldkonna hea valitsemistava põhimõtete kohaselt, võttes sealjuures arvesse kalavarude olukorda. 4. Mosambiigi meremeeste töötamist ühenduse laevadel reguleerib Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja õiguste deklaratsioon, mida kohaldatakse asjakohaste lepingute ja üldiste töötingimuste suhtes. See hõlmab eelkõige ühinemisvabadust, kollektiivläbirääkimiste õiguse tegelikku tunnustamist ning diskrimineerimisest hoidumist tööle võtmisel ja kutsealale pääsemisel. Samu tingimusi kohaldatakse ühenduse laevadel töötavate AKV meremeeste suhtes, kes ei ole pärit Mosambiigist. 5. Lepinguosalised konsulteerivad teineteisega enne mis tahes otsuse vastuvõtmist, mis võib mõjutada ühenduse laevade tegevust käesoleva lepingu raames. Artikkel 4 – Teaduskoostöö 1. Lepingu kehtivusaja jooksul püüavad ühendus ja Mosambiigi ametiasutused jälgida kalavarude seisundit Mosambiigi kalastusvööndis. 2. Lepinguosalised kohustuvad teineteisega ühise teadusliku töörühma või asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu konsulteerima, et tagada India ookeani elusressursside majandamine ja kaitse, samuti tegema asjakohast teaduskoostööd. 3. Lõikes 2 osutatud konsultatsioonide käigus peavad lepinguosalised teineteisega nõu artiklis 9 sätestatud ühiskomitees ning võtavad ühiselt vastu kaitsemeetmed ühenduse laevade tegevust mõjutavate kalavarude säästvaks majandamiseks. Artikkel 5 – Ühenduse kalalaevade juurdepääs Mosambiigi kalastusvööndile 1. Mosambiik kohustub andma ühenduse laevadele oma kalastusvööndis püügiloa kooskõlas käesoleva lepingu ning selle protokolli ja lisaga. 2. Käesoleva lepinguga reguleeritud kalastustegevus toimub Mosambiigis kehtivate seaduste ja eeskirjade kohaselt. Mosambiigi ametiasutused teatavad ühendusele kõikidest nende õigusaktide muudatustest. 3. Mosambiik kohustub võtma kõik asjakohased meetmed, et tagada kalapüügi kontrollimist käsitlevate protokolli sätete tõhus rakendamine. Ühenduse laevad teevad Mosambiigi ametiasutustega koostööd kõnealuste kontrollide läbiviimiseks. 4. Ühendus kohustub võtma kõik asjakohased meetmed eesmärgiga tagada, et tema laevad järgivad käesoleva lepingu sätteid ning õigusakte, milles käsitletakse kalapüüki Mosambiigi kalastusvööndis. Artikkel 6 – Litsentsid 1. Ühenduse laevad võivad kalastada Mosambiigi kalastusvööndis vaid juhul, kui neil on pardal käesoleva lepingu ja selle protokolli kohaselt väljaantud püügilitsents või selle koopia. 2. Laevale püügilitsentsi taotlemise kord, kohaldatavad tasud ja laevaomanike kasutatavad makseviisid määratakse kindlaks protokolli lisas. Artikkel 7 – Rahaline toetus 1. Ühendus annab Mosambiigile rahalist toetust protokollis ja lisades sätestatud tingimustel. Rahaline toetus sõltub järgmisest kahest tegurist: a) ühenduse kalalaevade juurdepääs Mosambiigi vetele ja kalavarudele ning b) ühenduse rahaline toetus vastutustundliku kalapüügi edendamiseks ja kalavarude säästvaks kasutamiseks Mosambiigi vetes. 2. Eespool lõike 1 punktis b nimetatud rahalise toetuse suuruse määramisel peetakse silmas lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel protokolli kohaselt püstitatud eesmärke, mida tahetakse saavutada Mosambiigi valitsuse kalanduspoliitika ning selle elluviimiseks koostatud ühe- ja mitmeaastaste tegevuskavade kohaselt. 3. Ühenduse antavat rahalist toetust makstakse igal aastal protokolli kohaselt ning toetuse summa muutumine sõltub käesoleva lepingu ja protokolli kohaselt järgmistest asjaoludest: a) erakorralised sündmused, mille korral ei ole tegemist loodusjõudude mõjuga, mis takistavad kalapüüki Mosambiigi vetes; b) ühenduse laevade kalapüügivõimaluste vähendamine vastastikusel kokkuleppel asjaomaste varude haldamisega seoses, kui seda peetakse parimate võimalike teadusuuringute tulemuste alusel vajalikuks varude kaitse ja säästva kasutamise eesmärgil; c) ühenduse laevade kalapüügivõimaluste suurendamine vastastikusel kokkuleppel, kui kalavarude olukord seda parimate võimalike teadusuuringute tulemuste kohaselt võimaldab; d) Mosambiigi kalanduspoliitika elluviimiseks antava ühenduse rahalise toetuse andmise tingimuste muutmine, kui lepinguosaliste tuvastatud aastaste ja mitmeaastaste tegevuskavade tulemused selleks alust annavad; e) käesoleva lepingu lõpetamine artikli 12 alusel; f) käesoleva lepingu kohaldamise peatamine artikli 13 alusel. Artikkel 8 – Ettevõtjate ja kodanikuühiskonna vahelise koostöö edendamine 1. Lepinguosalised soodustavad majandus-, teadus- ja tehnikakoostööd kalandussektoris ja sellega seotud sektorites. Lepinguosalised peavad selle eesmärgi saavutamiseks võetavate eri meetmete kooskõlastamiseks üksteisega nõu. 2. Lepinguosalised soodustavad kalapüügivõtete ja -vahendite, kalakaitseviiside ja kalatoodete tööstusliku töötlemise alast teabevahetust. 3. Lepinguosalised püüavad luua soodsad tingimused oma ettevõtete vaheliste suhete edendamiseks tehnika, majanduse ja kaubanduse valdkonnas, selleks toetavad nad ettevõtluse ja investeerimise arengut soodustava keskkonna loomist. 4. Lepinguosalised kohustuvad koostama Mosambiigi ja ühenduse ettevõtjate tegevuskava, mille eesmärk on edendada kalade lossimist ühenduse laevadelt Mosambiigis. 5. Lepinguosalised soodustavad eelkõige mõlema poole huve teenivate ühisettevõtete asutamist, mis täidavad järjekindlalt Mosambiigi ja ühenduse õigusakte. Artikkel 9 – Ühiskomitee 1. Käesoleva lepingu kohaldamise jälgimiseks moodustatakse ühiskomitee. Ühiskomitee täidab järgmisi ülesandeid: a) lepingu täitmise, tõlgendamise ja kohaldamise jälgimine, eriti artikli 7 lõikes 2 osutatud ühe- ja mitmeaastaste tegevuskavade koostamine ning nende elluviimise hindamine; b) vajalike kontaktide loomine kalanduse valdkonnas vastastikust huvi pakkuvates küsimustes; c) tegutsemine foorumina, kus lahendatakse rahumeelselt kõik käesoleva lepingu tõlgendamisel või kohaldamisel tekkivad vaidlused; d) vajaduse korral kalapüügivõimaluste ümberhindamine ja sellest tulenevalt rahalise toetuse muutmine; e) mis tahes muud ülesanded, mis lepinguosalised määravad kindlaks vastastikusel kokkuleppel. 2. Ühiskomitee võtab neid ülesandeid täites arvesse lepingu artiklis 4 osutatud teadusliku konsulteerimise tulemusi. 3. Ühiskomisjon tuleb kokku vähemalt kord aastas vaheldumisi ühenduses ja Mosambiigis ning kohtumise eesistujaks on võõrustav lepinguosaline. Kummagi lepinguosalise nõudmisel tuleb komisjon kokku erakorraliseks koosolekuks. Artikkel 10 – Lepingu geograafiline kohaldamisala Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Mosambiigi territooriumi suhtes. Artikkel 11 – Lepingu kestus Käesolevat lepingut kohaldatakse viie aasta jooksul alates selle jõustumise kuupäevast; seejärel pikeneb see automaatselt viie aasta kaupa, kui ei esitata kirjalikku lepingu lõpetamise teatist kooskõlas artikliga 12. Artikkel 12 – Lepingu lõpetamine 1. Käesoleva lepingu kohaldamise võib üks lepinguosalistest lõpetada loodusnähtustega mitteseotud eriliste asjaolude korral, mille kontrollimist ei saa lepinguosaliselt oodata ning mis takistavad kalapüüki Mosambiigi vetes. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada ka asjaomaste varude vähenemise või ühenduse laevadele antud kalapüügivõimaluste väiksema kasutamise tõttu või suutmatuse korral täita lepinguosaliste võetud kohustusi seoses võitlusega ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata jäetud kalapüügi vastu. 2. Asjaomane lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest lepingust taganeda vähemalt kuus kuud enne esialgse kehtivusaja või iga täiendava ajavahemiku möödumist. 3. Eelmises lõikes osutatud teatise üleandmisega alustatakse lepinguosaliste vahelisi konsultatsioone. 4. Artiklis 7 osutatud rahalist toetust vähendatakse lepingu lõpetamise aasta eest proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel. Artikkel 13 – Lepingu peatamine 1. Käesoleva lepingu kohaldamise võib peatada kummagi lepinguosalise algatusel, kui esineb tõsine eriarvamus lepingusätete kohaldamise suhtes. Lepingu peatamiseks peab asjaomane lepinguosaline teatama oma kavatsusest kirjalikult vähemalt kolm kuud enne peatamise jõustumise kuupäeva. Kõnealuse teatise saamisel alustavad lepinguosalised konsultatsioone eriarvamuste rahumeelseks lahendamiseks. 2. Artiklis 7 nimetatud rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel vastavalt peatamise kestusele. Artikkel 14 – Protokoll ja lisa Protokoll, lisa ja liited on käesoleva lepingu lahutamatu osa. Artikkel 15 – Siseriiklik õigus Ühenduse laevad teostavad Mosambiigi vetes kalapüüki kooskõlas Mosambiigis kehtivate õigusaktidega, kui lepingus või selle protokollis, lisas või liidetes ei ole teisiti ette nähtud. Artikkel 16 – Kehtetuks tunnistamine Käesoleva lepinguga tunnistatakse alates käesoleva lepingu jõustumiskuupäevast kehtetuks ning asendatakse Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi valitsuse vaheline Mosambiigi rannikuvetes kalastamise leping, mis jõustus 31. detsembril 2003. Artikkel 17 – Jõustumine Käesolev leping on koostatud tšehhi, eesti, taani, hollandi, inglise, soome, prantsuse, saksa, kreeka, ungari, itaalia, läti, leedu, malta, poola, portugali, slovaki, sloveeni, hispaania ja rootsi keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed. Leping jõustub 1. jaanuaril 2007. Protokoll, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahelises Mosambiigi rannikuvetes kalastamise partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2011 Artikkel 1 Kohaldamise ajavahemik ja kalapüügivõimalused 1. Lepingu artikli 5 kohased kalapüügivõimalused viieks aastaks alates 1. jaanuarist 2007 on järgmised: siirdekalad (liigid, mis on loetletud ÜRO 1982. aasta konventsiooni 1. lisas): – tuunikülmutusseinerid: 44 laeva; – õngepüügilaevad: 45 laeva. 2. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 4 ja 5 kohaselt. 3. Euroopa Ühenduse liikmesriigi lipu all sõitvad laevad võivad Mosambiigi kalastusvööndis kala püüda vaid tingimusel, et neile on käesoleva protokolli alusel ja lisas toodud tingimustel väljaantud püügilitsents. Artikkel 2Rahaline toetus – makseviisid 1. Käesoleva lepingu artiklis 7 osutatud rahaline toetus artiklis 1 osutatud ajavahemikuks koosneb iga-aastasest summast 650 000 eurot, mis vastab püügimahule 10 000 tonni aastas, ning erisummast suurusega 250 000 eurot aastas Mosambiigi kalanduspoliitika toetuseks ja elluviimiseks. See erisumma on käesoleva lepingu artiklis 7 ettenähtud rahalise toetuse lahutamatu osa. 2. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 4–7 kohaselt. 3. Ühendus maksab lõikes 1 osutatud kogusumma 900 000 eurot igal käesoleva protokolli kohaldamise aastal. 4. Kui ühenduse laevad ületavad neile Mosambiigi vetes kehtestatud püügimahu, suurendatakse rahalist toetust 65 euro võrra iga püütud lisatonni eest. Ühenduse makstav aastane kogutoetus ei ületa siiski püügimahule vastavat summat rohkem kui kaks korda (1 300 000 eurot). Kui ühenduse laevad ületavad kahekordsele aastasele kogutoetusele vastava püügimahu, makstakse selle piirmäära ületamise eest ettenähtud lisasummad järgmisel aastal. 5. Rahalise toetuse esimese aasta makse tehakse hiljemalt 31. oktoobril 2007 ja järgmiste aastate maksed hiljemalt 15. jaanuaril 2008, 2009, 2010, 2011. 6. Vastavalt artiklile 7 on rahalise toetuse kasutamine Mosambiigi ametiasutuste ainupädevuses. 7. Rahaline toetus makstakse Mosambiigi ametiasutuste määratud finantsasutuses avatud riigikassa arveldusarvele. Artikkel 3Koostöö vastutustundliku kalapüügi alal – teaduskoostöö 1. Lepinguosalised kohustuvad edendama Mosambiigi vetes vastutustundlikku kalapüüki. 2. Käesoleva lepinguga hõlmatud ajavahemiku jooksul jälgivad ühendus ja Mosambiik kalavarude seisundit Mosambiigi kalastusvööndis. 3. Protokolli jõustumise kuupäevast kehtestavad lepinguosalised vastastikusel kokkuleppel lepingu artikli 4 lõikes 2 sätestatud teadusliku konsulteerimise korra, pidades silmas lepingu artiklis 9 sätestatud ühiskomitee töö ettevalmistamist. Artikkel 4 Kalapüügivõimaluste läbivaatamine vastastikusel kokkuleppel 1. Artiklis 1 osutatud kalapüügivõimalusi võib vastastikusel kokkuleppel suurendada, kui artikli 3 lõikes 4 nimetatud teaduskohtumise järelduste kohaselt ei kahjusta selline suurendamine Mosambiigi ressursside säästvat majandamist. Sel juhul suurendatakse artikli 2 lõikes 1 osutatud rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis . Euroopa Ühenduse makstav rahaline toetus ei tohi siiski ületada rohkem kui kahekordselt artikli 2 lõikes 1 nimetatud summat. Kui ühenduse laevade püütud kogused ületavad 10 000 tonni kahekordselt, s.t on kokku rohkem kui 20 000 tonni, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud lisasummad järgmisel aastal. 2. Kui lepinguosalised lepivad kokku artikliga 1 ettenähtud kalapüügivõimaluste vähendamises, vähendatakse rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel. 3. Lepinguosaliste konsultatsioonide tulemusel ja kokkuleppe alusel võib läbi vaadata ka kalapüügivõimaluste jaotust eri laevaliikide vahel, kui arvestatakse artiklis 3 osutatud teaduskohtumise soovitusi nende kalavarude majandamise kohta, mida selline ümberjaotamine mõjutada võib. Kui kalapüügivõimaluste ümberjaotamisel on vaja rahalist toetust kohandada, lepivad lepinguosalised selles kokku. Artikkel 5Uued kalapüügivõimalused 1. Kui ühenduse laevad on huvitatud muust püügitegevusest kui artiklis 1 on osutatud, peavad lepinguosalised selle üle enne Mosambiigi ametiasutuste poolt vastava litsentsi väljaandmist nõu. Sellisel juhul lepivad lepinguosalised kokku uute kalapüügivõimaluste reguleerimise tingimustes ning muudavad vajadusel protokolli ja selle lisa. 2. Lepinguosalised edendavad uurimuslikku kalapüüki Mosambiigi vetes. Selle üle peavad lepinguosalised alati, kui üks neist seda taotleb, omavahel nõu ning määravad igal üksikjuhul kindlaks sellise püügi tingimused. Lepinguosalised teostavad uurimuslikku kalapüüki vastastikku kokku lepitud tingimustel ning selle kohta kehtestatud rakendussätete kohaselt. Uurimusliku kalapüügi luba antakse maksimaalselt kuueks kuuks. Kui lepinguosalised leiavad, et uurimuslik kalapüük on andnud positiivseid tulemusi, võib Mosambiigi valitsus anda uued kalapüügivõimalused uute liikide jaoks kuni protokolli kehtivusaja lõpuni. Artikli 2 lõikes 1 osutatud rahalist toetust suurendatakse vastavalt. Artikkel 6Peatamine eriliste asjaolude korral 1. Kui erilised asjaolud, v.a loodusnähtused , takistavad kalapüüki Mosambiigi vetes, võib Euroopa Ühendus peatada artikli 2 lõikes 1 ettenähtud rahalise toetuse maksmise. Otsus peatamise kohta tehakse kahe kuu jooksul pärast lepinguosaliste vahelisi nõupidamisi ühe poole nõudmisel ja tingimusel, et Euroopa Ühendus on maksmise peatamise hetkeks välja maksnud kõik maksmisele kuuluvad toetussummad. 2. Rahalise toetuse maksmine algab uuesti pärast seda, kui lepinguosalised on nõu pidanud ja kokku leppinud, et kalandustegevuse peatamise tinginud asjaolud on kõrvaldatud ja/või olukord võimaldab kalapüüki jätkata. 3. Peatamise tähtaja möödumisel lepivad lepinguosalised kokku tingimused, mille korral võivad ühenduse laevad püüki jätkata. Artikkel 7Vastutustundliku kalapüügi edendamine Mosambiigi vetes 1. Sada protsenti artiklis 2 osutatud rahalisest toetusest kasutatakse Mosambiigi valitsuse kalanduspoliitika elluviimise toetuseks. Mosambiik vastutab vastava summa kasutamise eest lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel määratud eesmärkide saavutamiseks aastaste ja mitmeaastaste tegevuskavade kohaselt. 2. Eelmise lõike kohaldamiseks lepivad ühendus ja Mosambiik käesoleva lepingu artikliga 9 ettenähtud ühiskomisjonis kohe pärast protokolli jõustumist ja hiljemalt kolme kuu jooksul pärast seda kokku sektori mitmeaastase tegevuskava ja selle üksikasjalikud rakenduseeskirjad, mis sisaldavad eelkõige järgmist: a) suunised aastaks ja mitmeks aastaks lõikes 1 nimetatud rahalise toetuse ja erisummade kasutamiseks 2007. aasta algatuste puhul; b) nii aasta kui ka mitme aasta eesmärgid, et edendada säästlikku ja vastutustundlikku kalapüüki, võttes arvesse Mosambiigi riiklikus kalanduspoliitikas ning muudes vastutustundliku kalapüügi ja kalavarude säästmisega seotud või neid mõjutavates põhimõtetes väljendatud prioriteete, seda eelkõige kalatoodete tootmise terviseohutuse ja Mosambiigi pädevate asutuste järelevalvesuutlikkuse parandamise osas; c) igal aastal saavutatud tulemuste hindamise kriteeriume ja menetlusi. 3. Mis tahes kavandatavad muudatused sektori mitmeaastases tegevuskavas või 2007. aasta algatuste jaoks ettenähtud erisummade kasutamises peavad mõlemad lepinguosalised ühiskomitees heaks kiitma. 4. Igal aastal otsustab Mosambiik, kui suur summa lõikes 1 osutatud rahalisest toetusest on vajalik mitmeaastase kava rakendamiseks. Protokolli kohaldamise esimesel aastal tuleb kõnealusest eraldisest ühendusele teatada samal ajal, kui mitmeaastase tegevuskava ühiskomitees heaks kiidetakse. Protokolli kohaldamise iga järgmise aasta puhul teatab Mosambiik ühendusele eraldisest hiljemalt eelneva aasta 1. septembril. 5. Kui iga-aastane hinnang tegevuse tulemustele sektori mitmeaastase tegevuskava elluviimisel seda õigustab, võib Euroopa Ühendus taotleda käesoleva protokolli artikli 2 lõikes 1 osutatud rahalise toetuse ümberjaotamist, et viia tegevuskava elluviimiseks tegelikult eraldatud rahasumma vastavusse selle tulemustega. Artikkel 8Erimeelsused – protokolli kohaldamise peatamine 1. Käesoleva protokolli tõlgendamisel ja kohaldamisel tekkivate mis tahes erimeelsuste korral peavad lepinguosalised rahumeelse lahenduse saavutamiseks nõu lepingu artiklis 9 sätestatud ühiskomitees, mis kutsutakse vajadusel kokku erakorraliselt. 2. Kui eelmises lõikes nimetatud rahumeelset lahendust ei saavutata ja ilma, et see piiraks artikli 9 kohaldamist, võib protokolli kohaldamise ühe lepinguosalise algatusel peatada, kui erimeelsused tunduvad tõsised. 3. Protokolli kohaldamise peatamiseks peab huvitatud lepinguosaline teatama oma kavatsusest vähemalt kolm kuud enne peatamise jõustumiskuupäeva. 4. Peatamise korral jätkavad lepinguosalised konsultatsioone rahumeelse lahenduse leidmiseks. Lahenduse leidmisel jätkatakse protokolli kohaldamist ning rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel ajavahemiku võrra, millal kohaldamine oli peatatud. Artikkel 9Protokolli kohaldamise peatamine maksmata jätmise tõttu Kui ühendus ei tee artiklis 2 ettenähtud makseid, võib artikli 6 kohaselt käesoleva protokolli kohaldamise peatada järgmistel tingimustel. a) Kui makset ei sooritata käesoleva protokolli artiklis 2 lõikes 5 sätestatud ajavahemiku jooksul, teatavad Mosambiigi ametiasutused maksmata jätmisest Euroopa Komisjonile. Komisjon korraldab nõutava kontrolli ja sooritab vajadusel makse hiljemalt 60 tööpäeva jooksul pärast teate kättesaamise kuupäeva. b) Kui eelmises punktis nimetatud ajavahemiku jooksul leiab maksmata jätmine kinnitust või seda ei põhjendata piisavalt, on Mosambiigi ametiasutustel õigus käesoleva protokolli kohaldamine peatada. c) Protokolli kohaldamine jätkub niipea, kui asjaomane makse on sooritatud. Artikkel 10Siseriiklik õigus Ilma et see piiraks lepingu, käesoleva protokolli, lisa ja liidete kohaldamist, reguleerivad ühenduse laevade käesoleva protokolli, lisa ja liidete kohast tegevust Mosambiigis kehtivad õigusaktid. Artikkel 11Kehtetuks tunnistamine Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahelise Mosambiigi rannikuvetes kalastamise lepingu lisa tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse käesoleva protokolli lisaga. Artikkel 12Jõustumine 1. Käesolev protokoll ja selle lisa jõustuvad kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele protokolli jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest. 2. Käesolevat protokolli, selle lisa ja liiteid kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007. LISA ÜHENDUSE LAEVADE KALAPÜÜKI REGULEERIVAD TINGIMUSED MOSAMBIIGI KALASTUSVÖÖNDIS I peatükk – Püügilitsentside taotlemine ja väljaandmine 1. jagu Litsentside väljaandmine 1. Protokolli alusel, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2011, võivad püügilitsentse saada ainult nõuetele vastavad laevad. 2. Laev vastab nõuetele juhul, kui selle omaniku, kapteni ega laeva enda suhtes ei ole rakendatud kalapüügikeeldu Mosambiigis. Nad peavad Mosambiigi kalandusadministratsiooni tingimustele vastamiseks olema täitnud kõik varasemad Mosambiigi ja ühenduse vahelistest kalanduskokkulepetest tulenevad kohustused. 3. Ühenduse laeva, mis püügilitsentsi taotleb, võib esindada Mosambiigis asuv esindaja. Esindaja nimi ja aadress peavad olema märgitud litsentsitaotlusele. 4. Asjaomased ühenduse ametiasutused esitavad Mosambiigi kalandusministeeriumile taotluse iga laeva kohta, mis soovib lepingu raames kala püüda; seda tuleb teha vähemalt 15 päeva enne litsentsi kehtivuse soovitud alguskuupäeva. 5. Taotlused esitatakse Mosambiigi kalandusministeeriumile 1. liites esitatud näidise kohaselt. 6. Koos litsentsitaotlusega tuleb esitada järgmised dokumendid: – tõend, et soovitud kehtivusajaga litsentsi eest nõutav tasu on makstud; – kui tegemist on esimese selle protokolli alusel esitatud taotlusega, värvifoto külgvaates laevast selle praeguses seisukorras. Foto minimaalsed mõõtmed on 15 x 10 cm; – laeva merekõlblikkuse tunnistus – laeva registreerimistunnistus; – ühenduse pädeva ametiasutuse poolt välja antud laeva terviseohutuse sertifikaat. 7. Litsentsitasu makstakse Mosambiigi ametiasutuste poolt protokolli artikli 2 lõike 7 kohaselt määratud pangakontole. 8. Litsentsitasu peab sisaldama kõiki kohalikke ja riiklikke makse, välja arvatud sadamalõivud, ümberlaadimis- ja teenustasud. 9 Litsentsid antakse kõikide laevade puhul välja laeva omanikele või nende esindajatele Euroopa Komisjoni Mosambiigis asuva delegatsiooni vahendusel 15 päeva jooksul alates punktis 6 nimetatud dokumentide laekumisest Mosambiigi kalandusministeeriumile. Pärast litsentsi väljaandmist saadavad Mosambiigi ametiasutused kohe selle koopia sobivate sidevahendite abil (faks, e-kiri jne) laevaomanikule või selle esindajale. Püügilitsentsi koopia peab lepingu kohase püügiõiguse tõendina laeva pardal olema. Järelevalve eest vastutavatele asutustele tuleb litsentsi väljaandmisest kohe teatada. 10. Kui Euroopa Komisjoni delegatsioon on allkirjastamise ajal suletud, võib püügilitsentsi anda laeva esindajale ning ühe eksemplari delegatsioonile. 11. Litsents antakse konkreetsele laevale ja seda ei saa edasi anda. Tõendatud vääramatu jõu esinemise korral võib Euroopa Ühenduse taotlusel laeva litsentsi asendada siiski mõnele muule sama liiki laevale antava uue litsentsiga ning selle eest ei pea litsentsitasu maksma. Sel juhul võetakse püügimahu arvestamisel võimalike lisamaksete kindlaksmääramiseks arvesse kahe laeva summaarne püügimaht. 12. Asendatud litsentsiga laeva omanik või tema esindaja tagastab tühistatud litsentsi Euroopa Komisjoni delegatsiooni vahendusel Mosambiigi kalandusministeeriumile. 13. Uue püügilitsentsi jõustumise päev on litsentsil märgitud kuupäev. Püügilitsentsi üleandmisest tuleb teatada Euroopa Komisjoni delegatsioonile Mosambiigis. 14. Ilma et see piiraks käesoleva lisa VIII peatüki punkti 2 kohaldamist, tuleb püügilitsents alati pardal hoida. 2. jagu Litsentsi saamise tingimused – litsentsitasud ja ettemaksed 1. Litsentsi kehtivusaeg on kuni üks aasta – iga aasta 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini. Seda saab pikendada. 2. Litsentsitasu on 35 eurot iga Mosambiigi kalastusvööndis püütud kalatonni kohta. 3. Litsentsid antakse välja pärast seda, kui pädevatele riigiasutustele on tasutud järgmised kindlaksmääratud summad: – 4200 eurot iga tuunipüügiseineri eest, mis vastab litsentsitasule 120 tonni siirdekalade ja lähisugulasliikide väljapüügi eest aastas; – 3500 eurot enam kui 250-brutotonnise õngepüügilaeva eest, mis vastab litsentsitasule 100 tonni siirdekalade ja lähisugulasliikide väljapüügi eest aastas; – 1680 eurot vähem kui 250-brutotonnise õngepüügilaeva eest, mis vastab litsentsitasule 48 tonni siirdekalade ja lähisugulasliikide väljapüügi eest aastas. 4. Euroopa Komisjon teeb aasta n püügi eest tasumisele kuuluvate litsentsitasude lõpliku arvestuse hiljemalt n+1 aasta 31. juuliks ning selle aluseks võetakse kõikide laevaomanike esitatud püügiaruanded, mille on kinnitanud liikmesriikide püügiandmete kontrolli eest vastutavad teadusasutused, nagu Institut de recherche pour le développement (IRD), Instituto Español de Oceanografía (IEO), Instituto de Instituto Português de Investigaçao Maritima (IPIMAR); see toimub Euroopa Komisjoni delegatsiooni vahendusel. 5. Arvestus edastatakse üheaegselt Mosambiigi kalandusministeeriumile ja laevaomanikele. 6. Laevaomanik teeb mis tahes lisamaksed Mosambiigi riiklikele ametiasutustele järgmise aasta 30. augustiks käesoleva peatüki 1. jao punktis 7 osutatud pangaarvele. 7. Kui lõplikult arvestatud summa on väiksem kui käesoleva jao punktis 3 nimetatud ettemakse, siis enammakstud summat laevaomanikule tagasi ei maksta. II peatükk – Kalastusvööndid 1. Ühenduse laevad võivad kala püüda vetes, mis asuvad kaugemal kui 12 meremiili 4. liites määratletud kalastusvööndi lähtejoonest. III peatükk – Püügiaruannete esitamise kord 1. Käesoleva lisa kohaldamisel määratletakse ühenduse kalalaeva püügireisi kestus järgmiselt: – ajavahemik laeva Mosambiigi kalastusvööndisse sisenemisest kuni sellest lahkumiseni või – ajavahemik laeva Mosambiigi kalastusvööndisse sisenemisest kuni ümberlaadimiseni sadamas ja/või lossimiseni Mosambiigis. 2. Kõik laevad, millel lubatakse käesoleva lepingu alusel Mosambiigi vetes kalastada, on kohustatud saatma oma püügiaruanded Mosambiigi kalandusministeeriumile, et Mosambiigi ametiasutused saaksid kontrollida väljapüütud koguseid, mis kinnitatakse pädevate teadusasutuste poolt käesoleva lisa I peatüki 2. jao punktis 4 sätestatud korras. Väljapüügist teatamise kord on järgmine. 2.1 Litsentsi kehtivusaja jooksul käesoleva lisa I peatüki 2. jao punkti 1 tähenduses märgitakse igal püügireisil saadud püügikogused püügiaruandesse. Püügiaruannete paberkandjal originaalid saadetakse Mosambiigi kalandusministeeriumile hiljemalt 30 päeva pärast viimase sel ajavahemikul toimunud püügireisi lõppu. Samal ajalt edastatakse püügiaruannete koopiad faksi või elektronposti teel lipuriigile ja Mosambiigi kalandusministeeriumile. 2.2 Laevad deklareerivad püügi püügipäeviku vormis vastavalt 2. liites esitatud näidisele. Ajavahemike kohta, millal laev ei viibi Mosambiigi vetes, tuleb teha kanne „väljaspool Mosambiigi kalastusvööndit”. 2.3 Vormid tuleb täita trükitähtedega ja loetavalt ning neile peab alla kirjutama laeva kapten või tema seaduslik esindaja. 3. Kui käesoleva peatüki sätetest kinni ei peeta, on Mosambiigi valitsusel õigus sätteid rikkuva laeva litsents kuni formaalsuste täitmiseni peatada ning määrata laevaomanikule Mosambiigi kehtivate seadustega ettenähtud karistus. Sellest teavitatakse lipuriiki ja Euroopa Komisjoni. IV peatükk – Ümberlaadimine ja lossimine Lepinguosalised teevad koostööd, et parandada lossimise ja ümberlaadimise võimalusi Mosambiigi sadamates. V peatükk – Meremeeste töölevõtmine 1. Laevaomanikud kohustuvad võtma Mosambiigi kalastusvööndis tuuni püüdmise hooajaks tööle vähemalt 20% AKV meremehi, kellest võimaluse korral on vähemalt 40% Mosambiigist. 2. Laevaomanikud palkavad võimaluse korral täiendavalt AKV riikide meremehi. 3. Ühenduse laevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni. See hõlmab eelkõige ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegelikku tunnustamist ning diskrimineerimisest hoidumist töölevõtmisel ja kutsealale pääsemisel. 4. Mosambiigi meremeeste töölepingud, mis vastavad käesoleva artikli punktile 1, koostatakse laevaomanike esindaja(te) ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel. Allakirjutanud saavad lepingu eksemplari. Nende töölepingutega tagatakse meremeestele sotsiaalkindlustus, sealhulgas elukindlustus ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustus. 5. Meremeeste töötasu maksavad laevaomanikud. Töötasud määratakse enne litsentsi väljaandmist kindlaks laevaomanike või nende esindajate ja asjaomaste AKV riikide ametiasutuste kokkuleppel. Mosambiigi meremeeste palgatingimused ei tohi olla halvemad Mosambiigi laevameeskondade puhul kasutavatest tingimustest ning palgad ei tohi mingil juhul olla madalamad ILO standardist. VI peatükk – Tehnilised meetmed Laevad peavad kalapüügiviiside, nende tehniliste näitajate ja mis tahes muude kalapüügi suhtes kohaldatavate tehniliste meetmete osas järgima selliste piirkondlike kalandusorganisatsioonide vastuvõetud või võetavaid meetmeid ja soovitusi, millesse lepinguosalised kuuluvad. VII peatükk – Vaatlejad 1. Laevad, millel lubatakse käesoleva lepingu alusel Mosambiigi vetes kalastada, võtavad pardale India Ookeani Tuunikomisjon i määratud ja eelnevalt Mosambiigi ametiasutustele teatatud vaatlejad. 2. Vaatlejate pardale võtmise tingimused lepitakse kokku laevaomanike või nende esindajate ja pädeva asutuse vahel. 3. Jälgimisperioodi lõpul ja enne laevast lahkumist koostavad vaatlejad pädevatele asutustele tegevusaruande, mille koopiad saadetakse Mosambiigi kalandusadministratsioonile ja laeva kaptenile. VIII peatükk – Järelevalve 1. Vööndisse sisenemine ja sealt lahkumine 1.1 Ühenduse laevad, mis kavatsevad siseneda Mosambiigi kalastusvööndisse või sealt lahkuda, teatavad sellest kalanduse järelevalve eest vastutavatele Mosambiigi ametiasutustele vähemalt kolm tundi ette, teavitades neid ühtlasi pardal olevatest püügikogustest ja püütud liikidest. 1.2 Lahkumisest teatamisel edastavad laevad andmed oma asukoha kohta. Teave saadetakse soovitavalt faksi teel või laevade puhul, kus ei ole faksiaparaati, raadio või elektronposti teel. 1.3 Kui laev leitakse kalastamas, ilma et ta oleks teatanud pädevale Mosambiigi asutusele sisenemisest või lahkumisest, käsitatakse teda õigusrikkujana. 1.4 Laevadele teatatakse faksi- ja telefoninumbrid ning e-posti aadress püügilitsentsi väljaandmisel. 2. Kontrollimenetlused 2.1 Mosambiigi ametiasutused võivad pardale saata oma esindaja kalastustegevust kontrollima. 2.2 Laeva kapten laseb järelevalvet teostaval esindajal kasutada olemasolevaid sidevahendeid, võimaldab sellel pääseda kõigisse laeva osadesse ning koguda proove. 2.3 Laeva kapten võimaldab talle toidu, majutuse ja arstiabi samadel tingimustel kui laeva juhtkonnale. 2.4 Need ametnikud ei jää pardale kauemaks, kui on vajalik nende ülesannete täitmiseks. 2.5 Kui kontroll on lõpule viidud, koostab esindaja aruande, mille koopia antakse laeva kaptenile. 3. Satelliitseire 3.1 Kõiki käesoleva lepingu alusel kalastavaid laevu jälgitakse satelliidi abil vastavalt 3. liitele „Laevaseiresüsteemi protokoll“. 4. Pardaleminek 4.1 Mosambiigi pädevad asutused teatavad lipuriigile ja Euroopa Komisjonile kõigist pardaleminekutest ja ühenduse laevadele Mosambiigi kalastuspiirkonnas määratud karistustest hiljemalt 24 tunni jooksul. 4.2 Laeva pardale mineku korral võib laeva taotluse alusel kohe vabastada, kui kapten või laevaomanik maksab 72 tunni jooksul Mosambiigi õigusaktidega määratud tagatise. 4.3 Rikkumismenetluse korral teatatakse sellest Euroopa Komisjoni delegatsioonile, lipuriigile ja laevaomanikule koos lühiaruandega pardalemineku põhjustest. 5. Teade 5.1 Laeva kapten kirjutab Mosambiigi pädeva ametiasutuse poolt vahejuhtumi kohta koostatud aruandele alla. 5.2 See allkiri ei piira kapteni õigusi ega meetmeid, mida ta võib talle süüks pandud rikkumise puhul enda kaitseks võtta. Kui kapten keeldus alla kirjutamast, peab ta keeldumist kirjalikult põhjendama ja inspektor lisab kande „allkirja andmisest keeldunud”. 5.3 Kui rikkumist peetakse Mosambiigi õiguse kohaselt tõsiseks, peab kapten viima laeva Mosambiigi ametiasutuste määratud sadamasse. 6. Seletus 6.1 Pärast teate ja pardalemineku aruande koostamist määravad pädevad asutused uurimist teostava ametniku, kes teavitab väidetavat rikkujat, Euroopa Komisjoni ja lipuriigi esindajat, et võimaldada neil nende pakutud kuupäeval ja kellaajal seletusi anda või end toetavaid tõendeid esitada. 7. Lahenduse leidmine 7.1 Kalastusrikkumise menetluse algatamise üle otsustatakse hiljemalt 35 päeva jooksul uurimist teostava ametniku määramise päevast arvates. Kui rikkumismenetluse keerukus nõuab, võib eelmises punktis nimetatud tähtaega üks kord 30 päeva võrra pikendada. 8. Ümberlaadimine 8.1 Kõik ühenduse laevad, mis soovivad kalasaagi Mosambiigi sadamas või sadamaalal ümber laadida, teatavad Mosambiigi pädevatele ametiasutustele sellest vähemalt 24 tundi ette ning jäävad ootama nende heakskiitu. 8.2 Ümberlaadimise taotluse hindamiseks teatab laevaomanik järgmised andmed: – ümberlaadimissadam; – ümberlaadimiskoht, ümberlaadimise kuupäev ja kellaaeg; – kalalaeva või muu ümberlaadimises osaleva laeva nimi; – ümberlaaditavad kogused tonnides liikide kaupa. 8.3 Ümberlaadimist käsitatakse Mosambiigist lahkumisena. Laev peab esitama Mosambiigi pädevatele ametiasutustele püügiaruande ja teatama, kas ta kavatseb püüki jätkata või Mosambiigi kalastusvööndist lahkuda. 8.4 Keelatud on Mosambiigi kalastusvööndis ümberlaadimine muul viisil, kui eespool nimetatud punktides käsitletud. Selle reegli rikkumise korral rakendatakse Mosambiigis kehtivate õigusaktidega ettenähtud karistusi. 8.5 Mosambiigi sadamas ümber laadivate või lossivate ühenduse laevade kaptenid lubavad Mosambiigi inspektoritel kõnealust tegevust kontrollida ja hõlbustavad seda. Pärast iga sadamas toimunud inspektsiooni ja kontrolli koostatakse aruanne ja selle koopia antakse laeva kaptenile. LIITED 1. Püügilitsentsi taotlusvorm 2. Püügipäevik 3. Laevaseiresüsteemi protokoll 4. Mosambiigi kalastusvööndi koordinaadid 1. liide Püügilitsentsi taotlusvormi näidis Tööstuslik ja pooltööstuslik kalapüük ning sellega seonduv kalapüük (vastavalt artiklile 139) Rekto REPÚBLICA DE MOÇAMBIQUE _________ KALANDUSMINISTEERIUM PÜÜGILITSENTSI TAOTLUS Täidab taotleja Laevaomaniku nimi: Aadress: Postkast: Telefon: Faks: Nimi (1): Isikut tõendava dokumendi number: Välja antud (koht): Kehtiv kuni:…………/............../............... Elukohariik: Taotleb püügilitsentsi väljaandmist: (2) Tegutsemise piirkond: Kodusadam: Provints: Püügivahendid: Püütavad liigid: Laeva andmed (3) (4) 1. Nimi Lipuriik Registreerimisnumber 2. Registreerimissadam Ehitusaasta Laevatehas/Riik 3. Keretüüp Parraste värv Tekiehitiste värv 4. Mõõtmed (meetrites): kogupikkus laius sügavus kogumahutavus tonni 5. Elektroonikaseadmed (6): kõrgsagedusraadio……… ülikõrge sagedusega raadiosond…… …….hüdrolokaator…..…. satelliitnavigaator .gürokompass radar 6. Raadiokutsung: 7. Peamasin: mark võimsus HJ 8. Püügivahendid: vintside arv mahutavus: tonni pardatraal (6) ahtritraal (6) püügivahendite arv | Verso 9. Püügivahendite detailid: ülemise selise pikkus: m 10: Kalade säilitamine (6) (7): Valmistooted:. Ettevalmistusruum: JAH/EI Külmutamine: õhkkülmutus: JAH/EI võimsus (tonni päevas): temperatuur (°C): plaatkülmutus: JAH/EI võimsus (tonni päevas): temperatuur (°C): külmkamber: JAH/EI võimsus (tonni päevas): temperatuur (°C): külmsäilitus: trümm 1: võimsus (tonni päevas): temperatuur (°C): külmsäilitus: trümm 2: võimsus (tonni päevas): temperatuur (°C): külmsäilitus: trümm 3 võimsus (tonni päevas): temperatuur (°C): Jahutus: jää: JAH/EI külmkonteinerid JAH/EI mahutavus (tonni) isoleeritud trümm: JAH/EI mahutavus (tonni) külmiktrümm: JAH/EI mahutavus (tonni) temperatuur (°C) Jahutatud merevesi: JAH/EI mahutavus (tonni) temperatuur (°C) Elusliikide säilitamise seadmed: JAH/EI Täpsustage: Joogivesi: m3 Magestusseadmed: JAH/EI Sanitaarruumid: JAH/EI Arv Täiendavad töötlemisseadmed: …Sorteerimismasinad: JAH/EI ………………..Kaalud: JAH/EI Jahvatusmasinad: JAH/EI ……..Kalapesuseadmed: JAH/EI ……..Kala kuumutamise seadmed: JAH/EI Muu: , Kuupäev ja taotleja allkiri Täidab püügilitsentsi välja andev asutus Püügilitsentsi väljaandmine heaks kiidetud………/………/………. Väljaantud püügilitsentsi number: Kehtib kuni: Eritingimused: Allkiri: (1) Ettevõtja, juhi vms nimi. (2) Märkida kalapüügi liik: tööstuslik, pooltööstuslik või sellega seonduv kalapüük. (3) Lisada kolm värvinegatiivi, mis näitavad laevakülge (tähised peavad olema loetavad). (4) Nii nagu on märgitud omandiõigust tõendavates dokumentides. (5) Märkida materjal: teras, puit või klaaskiud. (6) Tähistada õige vastus ristiga. (7) Lisage töötlemise vooskeem. | 2. liide TUUNIPÜÜGIPÄEVIK | Õngejada Elussööt Seinnoot Traalnoot Muu: | Kuupäev | Asukoht | Pinnavee temperatuur (ºC) | Püügivõimalus Kasutatud konksude arv | Püük | Kasutatud sööt | Kuu | Päev | Laiuskraad N/S | Pikkuskraad E/O | 1 – Kasutada üks leht kuu kohta ja üks rida päeva kohta. | 2 – „Päev” tähendab päeva, millal õngejada vette pannakse. | 4 – Viimane rida (lossitud kogused) täidetakse pärast püügireisi lõppemist. Märkida tuleb tegelik kaal lossimise ajal. | 3 – Kalastuspiirkond näitab laeva asukohta. Ümardage minutid ja registreerige laius- ja pikkuskraadid. Märkige kindlasti N/S ja E/W. | 5 – Kogu aruandes esitatud teave on rangelt salajane. | 3. liide Laevaseiresüsteemi protokoll, millega kehtestatakse sätted ühenduse kalalaevade satelliitseire kohta Mosambiigi kalastusvööndis 1. Käesoleva protokolli sätted täiendavad protokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud püügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2011, ning käesoleva protokolli sätteid kohaldatakse nimetatud protokolli lisa VIII peatüki „Järelevalve” punkti 5 kohaselt. 2. Kõiki üle 15 meetri pikkuseid kalalaevu, mis püüavad kala Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi vahelise kalanduslepingu alusel, jälgitakse nende Mosambiigi kalastusvööndis viibimise ajal satelliitsüsteemi abil. Satelliitseire jaoks esitatakse 4. liite kohaselt Mosambiigi kalastusvööndi laius- ja pikkuskoordinaadid. Mosambiigi ametiasutused edastavad kõnealuse teabe, väljendatuna kümnendkraadides, elektrooniliselt WGS-84 süsteemi. 3. Lepinguosalised edastavad elektrooniliselt andmeid oma kontrollikeskuste vahel punktides 5 ja 7 ettenähtud korras. Võimaluse korral vahetatakse kontrollikeskuste omavaheliseks üldiseks sidepidamiseks vajalikku teavet nagu nimed, telefoni-, teleksi- ja faksinumbrid ning e-posti aadressid (Internet või X.400). 4. Laevade asukoha kindlaksmääramisel on vea ülemmäär alla 500 meetri ning usaldusvahemik 99%. 5. Kui lepingu alusel kalastav laev, mida vastavalt ühenduse õigusaktidele satelliitseiresüsteemiga jälgitakse, siseneb Mosambiigi kalastusvööndisse, saadab lipuriigi kontrollikeskus sisenemisele järgnevad asukohateated (laeva tunnusandmed, pikkuskraad, laiuskraad, kurss ja kiirus) viivitamata ja kahetunniste ajavahemike tagant Mosambiigi kalapüügi seirekeskusele. Teated peavad olema asukohateadetena äratuntavad. 6. Punktis 5 osutatud teated saadetakse elektronpostiga vastavalt Interneti turvaprotokollile või muule turvaprotokollile. Teated edastatakse reaalajas II tabelis ettenähtud vormingus. 7. Kui kalalaeva pardale paigaldatud pideva satelliitseire seadmetes tekib tehniline rike või need lakkavad töötamast, edastab laeva kapten punktis 5 kindlaksmääratud teabe mõistliku aja jooksul faksi teel lipuriigi kontrollikeskusele ja Mosambiigi kalapüügi seirekeskusele. Sellises olukorras tuleb üldine asukohateade saata iga 9 tunni järel. Selline üldine asukohateade sisaldab laeva asukohaandmeid, mille laeva kapten on punktis 5 esitatud tingimustel kolmetunnise intervalliga registreerinud. Lipuriigi kontrollikeskus saadab need teated Mosambiigi kalapüügi seirekeskusele. Rikkis seade tuleb parandada või asendada hiljemalt ühe kuu jooksul. Kui kõnealune laev selle aja jooksul seadet ei paranda või välja ei vaheta, peab ta Mosambiigi kalastusvööndist lahkuma. 8. Lipuriikide kontrollikeskused jälgivad oma laevade liikumist Mosambiigi vetes. Kui laevu nõuetekohaselt ei seirata, teavitatakse sellest viivitamata Mosambiigi kalapüügi seirekeskust ning toimitakse vastavalt punktile 7. 9. Kui Mosambiigi kalapüügi seirekeskus leiab, et lipuriik ei edasta punktiga 5 ettenähtud teavet, teavitab ta sellest viivitamata Euroopa Komisjoni pädevaid talitusi. 10. Käesolevate sätete kohaselt teisele lepinguosalisele edastatud andmeid kasutavad Mosambiigi ametiasutused üksnes Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi vahelise kalanduslepingu alusel kalastavate ühenduse kalalaevade kontrollimiseks ja järelevalveks. Andmeid ei tohi mitte mingil tingimusel edastada kolmandatele isikutele. 11. Satelliitseiresüsteemi tark- ja riistvara peavad olema töökindlad ega tohi võimaldada valede asukohaandmete sisestamist ja seadistuste käsitsi muutmist. Süsteem peab olema täisautomaatne ja alati töökorras, sõltumata keskkonna- ja ilmastikutingimustest. Keelatud on satelliitseiresüsteemi on hävitada, kahjustada, kasutuskõlbmatuks muuta ja segada. Laevakaptenid tagavad, et: – andmeid ei muudeta; – satelliitseireseadme antenni või antennide ees ei ole takistusi; – satelliitseireseadme elektritoidet ei katke; – satelliitseireseadet ei eemaldata laevast. 12. Lepinguosalised kohustuvad andma taotluse korral teineteisele oma satelliitseireseadmete kohta teavet, et veenduda, et seadmed vastavad täielikult teise lepinguosalise vajadustele käesolevate sätete kohaldamisel. 13. Käesolevate sätete tõlgendamisel ja kohaldamisel tekkivate mis tahes erimeelsuste korral peavad lepinguosalised nõu lepingu artiklis 9 sätestatud ühiskomitees. 14. Lepinguosalised kohustuvad vajadusel käesolevad sätted läbi vaatama. LAEVASEIRESÜSTEEMI TEADETE EDASTAMINE MOSAMBIIGILE ASUKOHATEADE Andmed | Kood | Kohustuslik/valikuline | Märkused | Teate algus | SR | K | Süsteemiga seotud teave – märgib teate algust | Saaja | AD | K | Teatega seotud teave – saaja. Riigi kolmetäheline (Alpha-3) ISO kood | Saatja | EN | K | Teatega seotud teave – saatja. Riigi kolmetäheline (Alpha-3) ISO kood | Lipuriik | FS | V | Teate tüüp | TM | K | Teatega seotud teave – teate tüüp „POS” | Raadiokutsung | RC | K | Laevaga seotud teave – laeva rahvusvaheline raadiokutsung | Lepinguosalise laevastikuregistri sisenumber | IR | V | Laevaga seotud teave – lepinguosalise universaalnumber (lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb number) | Väline registreerimisnumber | XR | K | Laevaga seotud teave – laeva küljele kantud number | Laiuskraad väljendatuna kümnendkraadides | LT | K | Laeva asukohaga seotud teave – asukoht kraadides, minutites ja sekundites N/S + KK.mmm (WGS-84) | Pikkuskraad väljendatuna kümnendkraadides | LG | K | Laeva asukohaga seotud teave – asukoht kraadides, minutites ja sekundites E/W + KK.mmm (WGS-84) | Kurss | CO | K | Laeva sõidusuund 360° skaalal | Kiirus | SP | K | Laeva kiirus kümnendiksõlmedes | Kuupäev | DA | K | Laeva asukohaga seotud teave – (UTC) asukoha registreerimise kuupäev (AAAAKKPP) | Kellaaeg | TI | K | Laeva asukohaga seotud teave – (UTC) asukoha registreerimise kellaaeg (TTMM) | Teate lõpp | ER | K | Süsteemiga seotud teave – märgib teate lõppu | Märgistik: ISO 8859.1 Andmeedastuse ülesehitus on järgmine: – topeltkaldjoon (//) ja väljakood märgivad teate algust, – kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeid. Mittekohustuslikud andmed tuleb esitada teate alguse ja lõpu vahel. MOSAMBIIGI KALAPÜÜGI SEIREKESKUSE ANDMED Kalapüügi seirekeskuse nimi: Laevaseiresüsteemi tel: Laevaseiresüsteemi faks: Laevaseiresüsteemi e-post: DSPG tel: DSPG faks: IP-aadress: Sisenemisteade/väljumisteade: 4. liide Mosambiigi kalastusvöönd Punktid | Laiuskraad | Pikkuskraad | Märkused | 1 | 26°50'S | 37°36'E | 2 | 26°00'S | 38°15'E | 3 | 25°10'S | 38°38'E | 4 | 24°45'S | 38°24'E | 5 | 22°42'S | 37°54'E | 6 | 21°34'S | 37°30'E | 7 | 20°03'S | 37°58'E | 8 | 16°38'S | 41°18'E | 9 | 15°40'S | 42°31'E | 10 | 11°50'S | 41°45'E | 11 | 10°26'S | 42°05'E | FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU NIMETUS: Ettepanek nõukogu määruse kohta, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimist viieks aastaks alates lepingu jõustumisest. 2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK 11. Kalandus 1103. Rahvusvahelised kalanduskokkulepped 3. EELARVEREAD 3.1 Eelarveread: 110301: rahvusvahelised kalanduskokkulepped 11010404: rahvusvahelised kalanduskokkulepped: halduskulud 3.2 Meetme ja finantsmõju kestus: Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahelisele kalanduslepingule lisatud protokoll aegus 31. detsembril 2006. Uus protokoll kestusega viis aastat jõustub 1. jaanuaril 2007. Protokolliga määratakse kindlaks rahalise toetuse suurus ja ühenduse laevade kalapüügi liigid ning tingimused Mosambiigi kalastusvööndis. 3.3 Eelarve tunnusjooned ( lisage vajadusel ridu ): Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksed | Finantsperspektiivi rubriik | 11.0301 | Kohustuslik | Liigendatud[4] | EI | EI | EI | Nr 2 | 11.010404 | Kohustuslik | Liigendamata[5] | EI | EI | EI | Nr 2 | 4. ÜLEVAADE VAHENDITEST 4.1 Rahalised vahendid 4.1.1 Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest (eurodes) Kulu liik | Jao nr | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Kokku | Kulukohustuste assigneeringud | 8.1 | a[6] | 900 000 | 900 000 | 900 000 | 900 000 | 900 000 | 4 500 000 | Maksete assigneeringud | b | 900 000 | 900 000 | 900 000 | 900 000 | 900 000 | 4 500 000 | Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4 | c | 0 | 0 | 50 000 | 0 | 40 000 | 90 000 | Kulukohustuste assigneeringud | a+c | 900 000 | 900 000 | 950 000 | 900 000 | 940 000 | 4 590 000 | Maksete assigneeringud | b+c | 900 000 | 900 000 | 950 000 | 900 000 | 940 000 | 4 590 000 | Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 | d | 46 800 | 46 800 | 46 800 | 46 800 | 46 800 | 234 000 | Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud | 8.2.6 | e | 25 000 | 25 000 | 25 000 | 25 000 | 25 000 | 125 000 | Kulukohustuste assigneeringud kokku, sealhulgas personalikulud | a+c+d+e | 971 800 | 971 800 | 1 021 800 | 971 800 | 1 011 800 | 4 949 000 | Maksete assigneeringud kokku, sealhulgas personalikulud | b+c+d+e | 971 800 | 971 800 | 1 021 800 | 971 800 | 1 011 800 | 4 949 000 | Kaasrahastamise andmed: kaasrahastamist ei toimu (eurodes) Kaasrahastav asutus | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Kokku | F | Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU | a+c+d+e+f | 971 800 | 971 800 | 1 021 800 | 971 800 | 1 011 800 | 4 949 000 | 4.1.2 Kooskõla finantsplaneeringuga X Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule. ♦ Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine. ♦ Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe sätete kohaldamine[7] (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine). 4.1.3 Finantsmõju tuludele X Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele. ♦ Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine: NB! Kõik üksikasjad ja tähelepanekud, mis seonduvad tuludele avaldatava mõju arvutusmeetodiga, tuleb näidata eraldi lisas. (miljonites eurodes, üks koht pärast koma) Enne meetme rakendamist 2005 | Olukord pärast meetme rakendamist | (Kui mõju on seotud rohkem kui ühe eelarvereaga, täpsustage palun kõik seonduvad tulude eelarveread, lisades tabelile vajalikul arvul ridu. 4.2. Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutine personal ja koosseisuväline personal), vt täpsemalt punktist 8.2.1 Aastane vajadus | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Personal kokku | 0,40 | 0,40 | 0,40 | 0,40 | 0,40 | 5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID 5.1 Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus Eelmine Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahelise kalanduslepingu protokoll aegus 31. detsembril 2006. Uus protokoll hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2011. Uue kalandusalase partnerluslepingu põhieesmärk on suurendada koostööd Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahel, selleks et edendada partnerlust säästava kalastamise arendamiseks ning kalavarude vastutustundlikuks kasutamiseks Mosambiigi kalastusvööndis. Uus protokoll hõlmab peamiselt järgmisi valdkondi. – Püügivõimalused : 44 tuuniseinerit ja 45 õngepüügilaeva, mis on eraldatud järgmiselt (aluseks on võetud eelmises protokollis kasutatud püügivõimaluste jaotamise meetod, liikmesriikide taotlused, varasem kasutus liikmesriikide ja liikide kaupa): ( tuuniseinerid: Hispaania 23, Prantsusmaa 20, Itaalia 1; ( õngepüügilaevad: Hispaania 21, Prantsusmaa 15, Portugal 7, Ühendkuningriik: 2. – Aastane püügimaht : 10 000 tonni tuuni. – Aastane rahaline toetus : 900 000 eurot. – Laevaomanike makstavad ettemaksud ja litsentsitasud[8] : 35 eurot seinerite ja õngepüügilaevade puhul tonni tuunikala püügi eest Mosambiigi kalastusvööndis. Aastase ettemakse suurus on 4200 eurot seineri kohta, 3500 eurot suurema kui 250-tonnise õngepüügilaeva ja 1680 eurot väiksema kui 250-tonnise õngepüügilaeva kohta. 5.2 Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ja võimalik koostoime Kui ühendus ei sekkuks, asendaksid uut partnerluslepingut eralepingud, mis ei taga säästvat kalamajandust. Ühendus loodab seega, et selle partnerluslepingu tõttu teeb Mosambiigi Vabariik sellistes piirkondlikes organisatsioonides, nagu India Ookeani Tuunikomisjon (IOTC), ühendusega tõhusat koostööd ebaseadusliku püügi vastase võitluse alal ja siirdekalavarude hea haldamise nimel. Kalandusleping tagab samuti osa vahenditest, millega rahastatakse Mosambiigi kalanduspoliitikat. 5.3 Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seo nduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames Läbirääkimiste pidamine ja kalanduskokkulepete sõlmimine kolmandate riikidega vastavad üldisele eesmärgile säilitada ja kaitsta ühenduse laevade, sh ookeanilaevastiku traditsioonilist kalapüüki ning arendada omavahelisi suhteid partnerluse vaimus, selleks et aidata kaasa kalavarude säästvale kasutamisele ühenduse vetest väljaspool, võttes arvesse keskkonna-, sotsiaal- ja majandusküsimusi. Tegevuspõhise juhtimise raames kontrollitakse lepingu täitmise tagamiseks järgmist: ( püügivõimaluste kasutamise jälgimine; ( püügiandmete ja lepingu kaubandusliku väärtusega seotud andmete kogumine ja analüüs; ( tööhõive parandamine ja lisandväärtuse suurendamine ühenduses; ( ühenduse turu stabiliseerumise toetamine; ( üldise eesmärgi – Mosambiigi vaesuse vähendamise – saavutamise toetamine, mis hõlmab võimalikku panustamist tööhõivesse, infrastruktuuride väljaarendamist ning riigieelarve toetamist; ( tehniliste koosolekute ja ühiskomitee koosolekute arv. 5.4 Rakendusmeetod (soovituslik) X Tsentraliseeritud haldamine X Otseselt, haldajaks on komisjoni 6. J ÄRELEVALVE JA HINDAMINE 6.1 Järelevalve kord Komisjon (kalanduse peadirektoraat koos komisjoni delegatsioonidega Mosambiigis ja Mauritiusel) tagab korrapärase järelevalve partnerluslepingu rakendamise üle, eriti lepingu täitmise üle ettevõtjate poolt ja püügiandmete üle. Igal aastal kokku tuleva ühiskomitee raames peab komisjon Mosambiigiga dialoogi eelkõige, et hinnata ja vaadata läbi kalanduspoliitika aspekte, mis kalandusalase partnerluslepingu rakendamisega eriliselt seotud on. 6.2 Hindamine 2006. aasta juunis jõudis lõpule 2004.–2006. aasta protokolli põhjalik hindamine, mille puhul peeti silmas läbirääkimiste alustamist uue protokolli üle; selles hindamises osales sõltumatute konsultantide kogu. 6.2.1 Eelhindamine Hindamise käigus jõuti järeldusele, et eelmine EÜ ja Mosambiigi vaheline kalandusleping on tulemuslikult pakkunud püügivõimalusi, mis on võimaldanud tuuniseinerite puhul kõigi litsentsivõimaluste ja õngepüügilaevade puhul keskmiselt 12/14 litsentsivõimaluste ärakasutamist. Leping ei olnud tõhus püügivõimaluste loomisel EÜ traaleritele süvamere krevetipüügiks. Selle jaoks ei ole võetud ühtegi litsentsi. Lisaks lepinguga hõlmatud laevade püütud saagi otsesele kaubanduslikule väärtusele annab leping veel järgmist kasu: – võimalus luua uusi töökohti kalalaevadel; – võimalik tööhõivet suurendav mõju sadamates, oksjoniturgudel, töötlemistehastes, laevatehastes, teenindusettevõtetes jne; – panus ühenduse varustamisse kalaga. Ühenduse kalanduslepinguga, mis kehtestab mõlemale poolele siduva regulatiivse raamistiku, tagatakse kalavarude vastutustundlik majandamine. – Ohud ja alternatiivsed võimalused Kalandusprotokolli kehtestamisega kaasnevad mõned ohud, näiteks võib juhtuda, et kalanduspoliitika rahastamiseks ettenähtud summasid kokkulepitud moel ei eraldata (alakasutamine). Et neid ohte ära hoida, nähakse ette tõhus dialoog kalanduspoliitika kavandamise ja elluviimise üle. 6.2.2 Lepingu majandusliku väärtuse ja ühenduse rahalise panuse eelhinnang Käesoleva uue kalandusalase partnerluslepingu alusel antav ühenduse rahaline toetus on ühtne eraldis, mille aluseks on aastaid 2007–2011 hõlmava käiva protokolli iga-aastane finantsraamistik 900 000 eurot. 6.2.3 Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid) Tuuni püügimahtu on suurendatud eelmise protokolliga võrreldes 8000 tonnilt 10 000 tonnile, hindamisaruande kohaselt saab kooskõlas India Ookeani Tuunikomisjoniga tuuni püügimahu säilitada või seda kuni 25% võrra suurendada. Eelmises protokollis sisaldunud krevetipüügimahtu ei ole kasutatud ja seetõttu jäeti see uuest lepingust välja; hindamine näitab, et kõnealune krevetikomponent mõjutas negatiivselt eelmise protokolli tasuvust. Uus leping sisaldab üldist rahalist toetust Mosambiigi valitsuse kalanduspoliitika raames võetavate algatuste elluviimiseks. Ühendus ja Mosambiigi valitsus peavad leppima kokku selle rahalise toetusega seotud mitmeaastase tegevuskava. See kavandamine toimub lepinguosaliste vahelise tõhusa ja pideva dialoogi käigus. 6.2.4 Edasise hindamise tingimused ja sagedus Selleks et jätkata 2006. aasta juunis lõpule jõudnud uuringut (vt punkt 6.2) ja tagada säästev kalapüük piirkonnas, hinnatakse enne protokolli iga järgmist uuendamist majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnamõju. Punktis 5.3 loetletud näitajaid kasutatakse järelhinnangu andmisel. 7. PETTUSEVASTASED MEETMED Lepingu alusel ühenduse poolt antud rahalise toetuse kasutamise otsustab asjaomane kolmas riik omal äranägemisel. Komisjon võtab siiski kohustuse püüda alustada pidevat poliitilist dialoogi ja koostööd, et protokolli pikendamine oleks paremini korraldatud ja ühenduse panus varude säästvasse majandamisse oleks suurem. Kõigi komisjoni poolt kalanduslepingu alusel makstavate summade puhul järgitakse komisjoni tavalisi eelarve- ja finantsmenetlusi. See võimaldab eeskätt täpselt välja selgitada kolmandate riikide pangakontod, kuhu ühenduse rahaline toetus makstakse. 8. ANDMED VAHENDITE KOHTA 8.1 Ettepaneku eesmärgid nende finantseerimiskulu järgi Kulukohustused (eurodes) (Esitada eesmärkide, meetmete ja väljundite nimetused) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | KOKKU | Tegevus 1… | Tegevus 2… | Aasta | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Ametnikud või ajutine personal[10] (11 01 01) | A*/AD | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 0,25 | B*, C*/AST | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,15 | Artikli 11 01 02 alusel rahastatav personal[11] | Artikli 11 01 04 04 alusel rahastatav muu personal[12] | KOKKU | 0,40 | 0,40 | 0,40 | 0,40 | 0,40 | 8.2.2 Meetmetest tulenevate ülesannete kirjeldus – Läbirääkija abistamine kalanduslepingu läbirääkimiste ettevalmistamisel ja pidamisel: – kolmandate riikidega kalanduslepingute sõlmimiseks peetavatel läbirääkimistel osalemine; – voliniku jaoks hindamisaruannete ja läbirääkimiste strateegia ettevalmistamine; – komisjoni seisukohtade esitamine ja kaitsmine nõukogu väliskalanduse töörühmas; – kompromisslahenduse otsingul osalemine koos lepingu lõplikus tekstis loetletud liikmesriikidega. – Lepingute täitmise järelevalve: – kalanduslepingute igapäevane järelevalve; – rahalise hüvitise kohustuse ja maksmise ning ettenähtud meetmete ettevalmistamine ja kontrollimine või vastutustundliku kalapüügi arengu rahastamine; – lepingute täitmise kohta korrapäraste aruannete koostamine; – lepingute hindamine – teaduslikud ja tehnilised aspektid; – nõukogu määruse ja otsuse eelnõu ning lepingu tekstide koostamine; – vastuvõtumenetluse käivitamine ja järelevalve. – Tehniline abi: – komisjoni seisukoha ettevalmistamine ühiskomitee jaoks. – Institutsioonidevahelised suhted: – komisjoni esindamine läbirääkimistega seotud küsimustes nõukogus, Euroopa Parlamendis ja liikmesriikides; – Euroopa Parlamendi suulistele ja kirjalikele küsimustele vastuste koostamine. – Talitustevaheline konsulteerimine ja töö koordineerimine: – koostöö teiste peadirektoraatidega läbirääkimisi ja lepingute järelevalvet käsitlevates küsimustes; – talitustevaheliste nõupidamiste korraldamine ja neis osalemine. – Hindamine: – mõju hindamise ajakohastamises osalemine; – saavutatud eesmärkide ja hinnanguindikaatorite analüüs. 8.2.3 Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal) (Rohkem kui ühe variandi nimetamisel märkige palun ametikohtade arv iga variandi puhul) X Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud. ♦ Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt 2006. aastaks ette nähtud. ♦ Ametikohad, mida tuleb taotleda poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti järgmise menetlemise käigus. ♦ Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused). ♦ Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti raames ette nähtud. 8.2.4 Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (11 01 04/05 – halduskorralduskulud) Kulukohustused (eurodes) Eelarverida: 11010404 (number ja nimetus) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | KOKKU | 1. Tehniline ja haldusabi (sh sellega seonduvad personalikulud) | Rakendusasutused [13] | Muu tehniline ja haldusabi | – sisene | – väline | 50 000(*) | 40 000(**) | 90 000 | Tehniline ja haldusabi kokku | 50 000 | 40 000 | 90 000 | (*) Hinnang varudele. (**) Praeguse protokolli järel- ja tulevase protokolli eelhindamine. 8.2.5 Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud Kulukohustused (eurodes) Personali liik | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | KOKKU | Ametnikud ja ajutised töötajad (11 01 01) | 46 800 | 46 800 | 46 800 | 46 800 | 46 800 | 234 000 | Artikli XX 01 02 alusel rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepingulised töötajad jne) (täpsustada eelarverida) | (Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seotud kulud kokku | 46 800 | 46 800 | 46 800 | 46 800 | 46 800 | 234 000 | Arvestus – ametnikud ja ajutised töötajad Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1. – 1A = 117 000 eurot * 0,25 = 29 250 eurot 1B = 117 000 eurot * 0,075 = 8 775 eurot 1C = 117 000 eurot * 0,075 = 8 775 eurot Kokku: 46 800 eurot Arvestus – artikli XX 01 02 alusel rahastatav personal Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1. 8.2.6 Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | KOKKU (eurodes) | 11 01 02 11 01 – Lähetused | 15 000 | 15 000 | 15 000 | 15 000 | 15 000 | 75 000 | 11 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | XX 01 02 11 03 – Komiteed[14] | 10 000 | 10 000 | 10 000 | 10 000 | 10 000 | 50 000 | XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid | XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid | 2. Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) | 3. Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage viitega eelarvereale) | Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | 25 000 | 25 000 | 25 000 | 25 000 | 25 000 | 125 000 | [1] ELT C […] […] lk […] [2] ELT C […] […] lk […] [3] EÜT L 73, 15.3.2001, lk 8. [4] Liigendatud assigneeringud. [5] Liigendamata assigneeringud. [6] Protokolli kohaselt võib kogusummat suurendada vastavalt kogusele, mille võrra ühenduse laevad ületavad püügimahu (artikkel 2), või püügivõimaluste vastastikusel kokkuleppel suurendamise tulemusel (artikkel 4), kui teadusuuringute tulemuste kohaselt ei kahjusta selline suurendamine Mosambiigi ressursside säästvat kasutamist. Mõlemal juhul suurendatakse rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis . Ühenduse makstav aastane kogutoetus ei ületa siiski võrdlussummat rohkem kui kaks korda (1 300 000 eurot). Kui ühenduse laevad ületavad kahekordsele aastasele kogutoetusele vastava püügikoguse, makstakse selle piirmäära ületamise eest ettenähtud lisasummad järgmisel aastal (arvestades kasutada olevat eelarveraha). [7] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24. [8] Laevaomanike makstavad ettemaksud ja tasud ei mõjuta ühenduse eelarvet. [9] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule. [10] Ametikoha kulud EI [11]*3>AHIXYZxyz{ö ‚ ‡ ? ¯ Ô Õ ò û þ[pic]&,“”| ‰ ò f € † = A c l — £ Â Ä Ô Û `8ŠZ\ËÐáâãíùõñæßÛñÓñßñßæßæßæñßÍùÀ¶À¶À¶À¶À¶À¶À¶À¶ÀùÀ¬À¶À¶À¶ÀùÀ¶Àù¥ùÀù¡ù¡ù¡ùh,) h„[èh„[èhº»_HanHatHah„[è_HanHatHahê*kh„[è_HanHatHahT0½aJ h.šmHsHh.š ho~½ho~½jho~½ho~OLE kaetud võrdlussummast. [12] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast. [13] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas. [14] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e rakendusasutus(t)e finantsselgitusele. [15] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.