[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 19.9.2007

KOM(2007) 537 lõplik

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE

2005. aasta eelarve täitmise aruannet kinnitavate otsuste järelmeetmete kohta(kokkuvõte) – nõukogu soovitused{SEK(2007)1186}

SISUKORD

PREAMBUL 3

I. Nõukogu soovitus üldeelarve kohta 4

A) Sissejuhatus (komisjoni töödokument, punktid 1–4) 4

B) Kinnitav avaldus (DAS) ja selle aluseks olev teave(komisjoni töödokument, punktid 5–6) 4

C) Komisjoni sisekontroll (komisjoni töödokument, punktid 7–9) 4

D) Eelarve haldamine (komisjoni töödokument, punktid 10–12) 5

E) Tulud (komisjoni töödokument, punktid 13–21) 5

F) Ühine põllumajanduspoliitika (komisjoni töödokument, punktid 22–26) 6

G) Struktuurimeetmed (komisjoni töödokument, punktid 27–31) 6

H) Sisepoliitika, sealhulgas teadusuuringud (komisjoni töödokument, punktid 32–38) 7

I) Välistegevus (komisjoni töödokument, punktid 39–46) 7

J) Ühinemiseelne strateegia (komisjoni töödokument, punktid 47–52) 8

K) Halduskulud (komisjoni töödokument, punktid 53–62) 8

L) Rahastamisvahendid ja pangandustegevus(komisjoni töödokument, PUNKTID 63-65) 9

II. Euroopa Kontrollikoja eriaruanded (komisjoni töödokument, PUNKTID 66–84) 9

III. Euroopa arengufondid (Komisjoni töödokument, punktid 85–87) 9

PREAMBUL

Vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 276 ja Euratomi asutamislepingu artiklile 180b „võtab komisjon asjakohaseid meetmeid, et järgida Euroopa Parlamendi otsusele eelarve täitmise kinnitamise kohta lisatud tähelepanekuid ja nõukogu vastuvõetud kinnitamissoovitusele lisatud märkusi. Euroopa Parlamendi või nõukogu taotluse korral annab komisjon aru nende tähelepanekute ja märkuste põhjal võetud meetmetest ja eelkõige juhtnööridest, mis nad on andnud oma talitustele, kes vastutavad eelarve täitmise eest. Need aruanded edastatakse ka kontrollikojale.[1]“

Seepärast on komisjon koostanud järelmeetmete aruanded, mis on seotud nõukogu 27. veebruari 2007. aasta soovitusega ja Euroopa Parlamendis 24. aprillil 2007 hääletamisele pandud resolutsioonidega. Käesolev järelmeetmete aruanne on seotud soovitustega, mille nõukogu esitas seoses 2005. aasta eelarve täitmise aruande kinnitamisega. Eraldi järelmeetmete aruandes käsitletakse soovitusi, mille parlament esitas seoses 2005. aasta eelarve täitmise aruande kinnitamisega.[2]

Kokkuvõtlikke järelmeetmete aruandeid, mis avaldatakse kõigis Euroopa Liidu ametlikes keeltes, täiendavad komisjoni töödokumendid, milles antakse üksikasjalikud vastused igale konkreetsele nõukogu ja parlamendi soovitusele. Vastustes on esitatud meetmed, mida komisjon kavatseb võtta või on juba võtnud, ning soovitused, mille suhtes komisjon järelmeetmeid ei võta või ei suuda võtta. Piiratud tõlkevõimaluste tõttu avaldatakse üksikasjalikud töödokumendid inglise, prantsuse ja saksa keeles. Kokkuvõtlike aruannete iga peatükk sisaldab viiteid asjaomastele soovitustele töödokumentides.

2005. aasta eelarve täitmise aruande kinnitamise raames andis nõukogu komisjonile 87 soovitust. Komisjon on seisukohal, et 32 soovituse puhul on nõutavad meetmed juba võetud. Veel 54 soovituse puhul nõustub komisjon võtma nõukogu soovitatud meetmeid. Komisjon ei saa nõustuda ühe soovitusega ega võta seetõttu nõutud meetmeid.[3]

I. NÕUKOGU SOOVITUS ÜLDEELARVE KOHTA

A) Sissejuhatus (komisjoni töödokument, punktid 1–4)

Komisjon on täielikult nõus nõukogu seisukohaga, et tuleb parandada finantsjuhtimist ja tagada kontrollide õige ja tõhus toimimine. 2007. aasta juulis esitas komisjon vahekokkuvõtte „Komisjoni tegevuskava ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks” rakendamise kohta. Lõpparuanne nimetatud tegevuskava rakendamise kohta esitatakse 2008. aasta alguses. Selles aruandes vaadeldakse esimest korda erinevate meetmete mõju kinnituse andmisele ja tehakse järeldused ühtse sisekontrolli raamistiku edasise konsolideerimise kohta.

Võttes arvesse seniseid kogemusi, on suurema kindluse tagamiseks „Komisjoni tegevuskava ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks“ kohaseid mitmeid meetmeid täiustatud. Keskendutakse otsesele tsentraliseeritud haldamisele ning uuritakse põhjalikult kontrollide kulude-tulude-riskide suhet. Ühtse sisekontrolliraamistiku aluspõhimõtted kehtestatakse 2007. aasta lõpuks ning seejärel hakkab ilmnema ka mõju, mida need avaldavad kinnituse andmisele.

Lisaks tuuakse komisjoni iga-aastases juhtimisalases koondaruandes esile puudused, mis esinevad kontrollisüsteemide ülesehituses ja toimimises, pakutakse võimalikke parandusmeetmeid ning antakse aru nende rakendamisest. 2006. aasta koondaruandega anti uus hoog tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse näitajate väljatöötamiseks, et toetada iga-aastastes tegevusaruannetes antavat kinnitust. Iga-aastaste tegevusaruannete puhul on sellised näitajad kohustuslikud alates 2007. aastast.

B) Kinnitav avaldus (DAS) ja selle aluseks olev teave (komisjoni töödokument, punktid 5–6)

ARUANNETES ON KOMISJON VÕIMALUSE KORRAL PARANDANUD NEED VEAD, MILLELE KONTROLLIKODA JUHTIS TÄHELEPANU 2005. AASTA AUDITI KÄIGUS. SAMUTI ON KOMISJON VÕTNUD NEID VIGU JA NENDE TEKKIMISE PÕHJUSI ARVESSE 2006. AASTA KONTODE SULGEMISEL, ET VÄLTIDA SELLISTE VIGADE KORDUMIST.

Komisjon esitab nõukogule teabe tagasimakstavate summade kohta, sealhulgas liikmesriikide ühise haldamise raames tagasimakstavate summade kohta. See teave põhineb esmalt EAGGFi tagatisrahastu finantsaruande väljavõtetel, struktuurifondide rakendamise aastaaruandel ja 2006. aasta lõpparuande lisadel.

Eri kuluvaldkondade lõikes võetud meetmete kohta leiab teavet allpool esitatud punktidest.

C) Komisjoni sisekontroll (komisjoni töödokument, punktid 7–9)

NAGU NÕUKOGU SOOVITAS, JÄTKAB KOMISJON OMA JÕUPINGUTUSI FINANTSJUHTIMISE PARANDAMISEL. OMA TEGEVUSKAVAS ÜHTSE SISEKONTROLLI RAAMISTIKU LOOMISEKS JA 2006. AASTA PEADIREKTORAATIDE IGA-AASTASTES TEGEVUSARUANNETES SISALDUVATES TEGEVUSKAVADES ON KOMISJON ESITANUD VIGADE PARANDAMISEKS TERVE REA MEETMEID, MIDA VÕETAKSE KONTROLLIMISE JA KINNITUSE ANDMISE PARANDAMISEKS.

Komisjon viib järk-järgult sisse sisekontrollisüsteemide paremini ülesehitatud ja ühtsema esituse peadirektoraatide tasandil. 2006. aasta iga-aastaste tegevusaruannete jaoks töötati välja vorm, et tagada kontrollistruktuuride ja kinnituse aluseks olevate tõendite ühtne esitusviis. Aja jooksul peaks see vorm suurendama teadlikkust kontrollistruktuuridest ja kinnituse aluseks olevatest tõenditest ning aitama avastada puudusi ja määratleda parandusmeetmeid.

Finantsreformiga kehtestatud struktuure on alates 2000. aastast enamikus osas rakendatud. Komisjon tervikuna suutis suurepäraselt täita sisekontrolli standardite peamisi nõudeid ja see tähistas uue etapi algust, mille eesmärk on komisjoni sisekontrollisüsteemide tõhususe parandamine. 2006. aastal alustati tööd sisekontrollistandardite läbivaatamiseks, et pöörata rohkem tähelepanu sisekontrolli tõhususe mõõtmisele.

D) Eelarve haldamine (komisjoni töödokument, punktid 10–12)

KOMISJON VÕTAB TEADMISEKS, ET NÕUKOGU TERVITAS EELARVE HALDAMISE PARANEMIST 2005. AASTAL. KOMISJON VÄIDAB, ET TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE, ERITI STRUKTUURIFONDIDE TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE SUURENEMINE 2005. AASTAL EI OLNUD OOTAMATU. SELLE PÕHJUSEKS OLI EELKÕIGE EL10 RIIKIDE KULUKOHUSTUSTE SUUR KASV (KOOSKÕLAS KOPENHAAGENI KAVAGA), KUSJUURES NENDE PROGRAMMIDE JA PROJEKTIDE JAOKS TEHTAVAD MAKSED OLID NENDE KÄIVITAMISETAPIS SUHTELISELT VÄIKESED. EL15 PROGRAMMIDE JAOKS TEHTAVAD MAKSED SUURENESID JÄLLE 2005. AASTAL. ASJAOLU, ET KOHUSTUSTE TÜHISTAMISE ULATUS ON PIIRATUD, NÄITAB, ET N+2 REEGEL ON LIIKMESRIIKIDELE TUGEV STIIMUL, ET TAGADA RAKENDAMINE PIISAVALT KÕRGEL TASEMEL.

Nõukogu ja komisjon pööravad suurt tähelepanu sellele, et ajavahemiku 2007–2013 programmid võetaks kiiresti vastu ning komisjon esitab nõukogule selles küsimuses regulaarseid aruandeid. Prognoose ja eelarvet jälgitakse regulaarselt kogu aasta vältel. 2006. aastal loodud eelarveprognoosidega seotud hoiatussüsteem aitab eelarve heale haldamisele kaasa.

E) Tulud (komisjoni töödokument, punktid 13–21)

Nõukogu ja komisjon tunnevad heameelt selle üle, et ka 2005. aastal oli kontrollikoda rahul üldiste tulemustega, seda nii raamatupidamiskontode usaldatavuse kui ka nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse seisukohast.

Praegu kaalub komisjon nõukogu taotlust teha üldkulude analüüs seoses traditsiooniliste ja käibemaksu-omavahendite süsteemi haldamise, juhtimise ja kontrollimisega nii ühenduse kui ka liikmesriikide tasandil. Eelkõige soovitakse teada saada, milline lähenemisviis tagaks kõige kulutasuvamalt usaldusväärsed ja võrreldavad andmed, mida on põhjendatud hinnangu andmiseks vaja.

Traditsiooniliste omavahendite puhul otsib komisjon võimalusi, kuidas anda rohkem juhiseid praeguste menetluste kohta, mis on seotud B-raamatupidamisarvestuse kasutamisega liikmesriikides, ning tingimuste kohta, mis tuleb liikmesriikidel täita, kui nad soovivad leida tasakaalu ühenduse finantshuvide kaitse ja kaubavahetuse lihtsustamise vahel. Lisaks astub komisjon samme, et parandada vastastikuse abi andmise süsteemide toimimist.

Komisjon jätkab liikmesriikide ja omavahendite nõuandekomiteega arutelusid käibemaksupiirangute ja nende mõjude küsimustes. Mis puutub rahvamajanduse kogutulu vahenditesse, teeb komisjon kontrollikoja poolt ajavahemikul 2007–2009 korraldatud rahvamajanduse kogutulu kontrollimiste käigus välja valitud riiklike koondandmete otsekontrolli ning ergutab rahvamajanduse kogutulu komitee abil parimate tavade kasutamist riiklike raamatupidamisaruannete koostamisel. Komisjon esitab ettepaneku lisada rahvamajanduse kogutulu vahenditesse kaudselt mõõdetavad finantsvahendusteenused (FISIM) pärast seda, kui ta on kindlaks teinud, et kõik liikmesriigid suudavad seda muudatust ühtlaselt rakendada. Loodetakse, et 2008. aastaks ollakse selleks valmis.

F) Ühine põllumajanduspoliitika (komisjoni töödokument, punktid 22–26)

KOMISJON JÄTKAB JÕUPINGUTUSI SELLE NIMEL, ET KÕIGIS LIIKMESRIIKIDES KOHALDATAKS ÜHTSET HALDUS- JA KONTROLLISÜSTEEMI (IACS) TÄIELIKULT JA KORREKTSELT. PUUDUSTE KORRAL KEHTESTAB KOMISJON finantskorrektsioone.

Komisjon on võtnud meetmeid oliivisektoris tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks ning raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlus on käimas. Oliiviõli tootmise peamine osa on integreeritud ühtsesse otsemaksete kavasse. Seepärast ei anta abi enam toodetavate koguste, vaid pindala alusel ning sellise abi andmist kontrollitakse IACSi raames. See peaks oluliselt vähendama vigade tekkimise ohtu.

Maaelu arengu valdkonnas on komisjon samuti võtnud soovitatud meetmeid leitud vigade parandamiseks. Seoses teatavate uute liikmesriikide maaelu arengu ajutise rahastamisvahendiga esitavad komisjoni talitused põllumajandusfondide komiteele töödokumendi, milles kutsutakse uusi liikmesriike üles lõpetama selliste programmide rakendamine 16. oktoobriks 2007, et pärast 2007. aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsust, mis tehakse mais 2008, saaks programmid lõplikult sulgeda.

G) Struktuurimeetmed (komisjoni töödokument, punktid 27–31)

KOMISJON VÕTAB NÕUKOGU SOOVITATUD MEETMEID. AJAVAHEMIKU 2007-2013 FINANTSRAAMISTIKU PUHUL PEAKSID MITMED MUUDATUSED VÄHENDAMA STRUKTUURILISTE KULUTUSTEGA KAASNEVAT HALDUSKOORMUST. LIIKMESRIIGID MÄÄRAVAD ENAMASTI KINDLAKS ABIKÕLBLIKKUSE TINGIMUSED NING VÄIKSEMATE PROGRAMMIDE PUHUL, KUS RIIGI RAHASTAMISE PROTSENT ON SUUREM, SAAVAD NAD MÕNEL JUHUL KOHALDADA ELI NÕUETE JA MENETLUSTE ASEMEL OMA RIIGI NÕUDEID JA MENETLUSI. SAMAL AJAL TUGEVDATAKSE KONTROLLIRAAMISTIKKU JA KOMISJONI JÄRELEVALVEVÕIMET, LISADES SELLISEID UUSI ELEMENTE NAGU RIIKLIKE SÜSTEEMIDE EELNEV VASTAVUSHINDAMINE, MILLE LIIKMESRIIGID ESITAVAD ENNE VAHEMAKSETE TEGEMIST, NING AUDITIASUTUSE ESITATAV ARVAMUS AASTAAUDITI KOHTA.

Komisjon peab kinni põhimõttest, et kontrollid peavad olema proportsionaalsed kaasnevate riskide ja kuludega. Seepärast hindab komisjon „Tegevuskava ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks” (KOM(2006)9 ja KOM(2007)86) ühe osana struktuurifondide kontrollide kulusid, viies selleks läbi uuringu. Lisaks palub komisjon liikmesriikidel esitada regulaarselt teavet auditi käigus tuvastatud veamäärade kohta, mis annavad aimu võimalikest riskidest. Saadud andmed aitavad välja selgitada kontrolli kulude ja kasuteguri vahelise seose ja saavutada nende vahel parem tasakaal. Koostööd komisjoni ja liikmesriikide vahel arendatakse edasi aruandluse, audititulemuste vahetamise ja auditistandardite ühtlustamise valdkondades. Pikaajalisele arengule on andnud uue tõuke tegevuskava ja ajavahemiku 2007–2013 õigusaktid.

2006. aastal andis komisjon välja juhised ajavahemiku 2000–2006 struktuurifondide programmide sulgemiseks (K(2006)3424) ning lähiajal antakse välja ka juhised sama ajavahemiku ühtekuuluvusfondi projektide sulgemiseks. Lisaks koostas komisjon 2006. aastal dokumendid, milles käsitleti juhtimiskontrollide ja enne kulutuste kinnitamist tehtavate makseasutuse kontrollide head tava.

2006. aastal andis komisjon välja juhised teabe kohta, mis tuleb liikmesriikidel esitada tagasimaksete ja finantskorrektsioonide kohta. 2007. aasta alguses palus komisjon kõigil liikmesriikidel esitada täieliku teabe nii 2006. aasta tagasimaksete, tühistamiste ja pooleliolevate tagasimaksete kohta kui ka kumulatiivselt kogu ajavahemiku 2000–2006 kohta. Nimetatud teave on komisjoni laekumas ning komisjon kavatseb selle kokkuvõtlikult esitada 2007. aasta sügise aruandes.

H) Sisepoliitika, sealhulgas teadusuuringud (komisjoni töödokument, punktid 32–38)

SARNASELT NÕUKOGUGA ON KOMISJON SAMUTI MURES VIGADE PÄRAST, MILLE KONTROLLIKODA ON TUVASTANUD. KOMISJON JÄTKAB KONTROLLISÜSTEEMIDE PARANDAMIST ”TEGEVUSKAVA ÜHTSE SISEKONTROLLI RAAMISTIKU LOOMISEKS” RAAMES. TEADUSUURINGUTE VALDKONNAS ON KASUTUSELE VÕETUD MITMEAASTANE LÄHENEMISVIIS TEGELIKUST SUUREMANA NÄIDATUD KULUDE HÜVITAMISE RISKI VÄHENDAMISEKS, SEALHULGAS NÄHAKSE ETTE JÄRELAUDITITE ARVU OLULINE SUURENDAMINE JA AUDITEERIMISTÕENDITE SÜSTEEMI TUGEVDAMINE. LISAKS ON VÄLJA TÖÖTATUD NN KOKKULEPITUD MENETLUSED, MIDA TULEB JÄRGIDA NII FINANTSARUANNETE KOHTA VÄLJASTATAVATE AUDITEERIMISTÕENDITE PUHUL KUI KA TÕENDITE PUHUL, MIS ANTAKSE METOODIKA KOHTA, MIDA ON KIRJELDATUD SEITSMENDA TEADUSUURINGUTE RAAMPROGRAMMI TOETUSLEPINGU NÄIDISES. NENDE MEETMETEGA SOOVITAKSE PAREMA ENNETAMISE, AVASTAMISE JA PARANDAMISEGA VIGADE MÄÄRA VÄHENDADA.

Seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi raames on astutud samme kulude hüvitamise eeskirjade lihtsustamiseks, sealhulgas kindlasummalise rahastamise kasutamine kõnealuse programmi raames rahvusvahelise koostöö partnerriikidega sõlmitud kaudsete meetmete toetuslepingute puhul. Teadlaste tööaja registreerimise nõuded on selgelt määratletud finantsaruannete auditeerimistõendites ja toetuslepingute metoodikat käsitlevas lisas ning audiitorid peavad need kinnitama. Samuti avaldas komisjon 2007. aastal juhised abisaajatele.

Seoses riigiasutustega nähakse uue põlvkonna haridus-, koolitus- ja noorsooprogrammide loomist käsitlevate otsustega ette menetluste ja sisekontrollimehhanismide järgimise igakülgsed kontrollid, et tagada ja kontrollida tehingute korrektsust ja seaduslikkust ning meetmete tegelikkusele vastavust ja abikõlblikkust.

I) Välistegevus (komisjoni töödokument, punktid 39–46)

VASTAVALT NÕUKOGU SOOVITUSELE JÄTKAB KOMISJON JÕUPINGUTUSI SISE- JA VÄLISAUDITITE, JUHTIMISARUANDLUSE NING JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE TÄIUSTAMISEL. KOMISJON ÜRITAB PRAEGUST RISKIANALÜÜSI VEELGI TUGEVDADA JA OMA ANALÜÜSIDE ALUSEID PAREMINI EDASTADA. KOMISJON ON TEADLIK PROJEKTIDE RAKENDAMISEGA KAASNEVATEST RISKIDEST JA ON VIIMASTE AASTATE JOOKSUL VÕTNUD MITMEID MEETMEID NENDE VÕIMALIKE MÕJUDE LEEVENDAMISEKS. NIMETATUD MEETMED HÕLMAVAD TÜÜPLEPINGUTE KASUTAMIST JA TÄIUSTAMIST. NÄITEKS VAADATI 2006. AASTAL ÜLE TOETUSTE JA TASUL PÕHINEVATE TEENUSTE TÜÜPLEPINGUD. NEED SISALDAVAD NÜÜD STANDARDSUUNISEID, MIDA AUDIITORID SAAVAD KASUTADA SELLEKS, ET KONTROLLIDA KULUSID, MILLE ÜHENDUSE FONDIDEST ABISAAJAD PEAVAD ESITAMA ENNE, KUI TEHAKSE LÕPLIKUD MAKSED. NEID UUSI STANDARDSUUNISEID ON MUUDETUD, ET TUGEVDADA KONTROLLI LEPINGUTINGIMUSTEST, SEALHULGAS HANKETINGIMUSTEST KINNIPIDAMISE ÜLE. EUROPEAID’I MOODUL CRIS ( Common Relex Information System ) võimaldab teha asjakohaseid analüüse, sealhulgas rakendusorganisatsiooni liigi või juhtimisviisi lõikes. Süsteemi täiustatakse ja täpsustatakse pidevalt vastavalt juhtimisvajaduste arengule.

J) Ühinemiseelne strateegia (komisjoni töödokument, punktid 47–52)

VASTAVALT NÕUKOGU SOOVITUSELE JÄLGIB KOMISJON HOOLEGA RIIKLIKE JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE TÕHUSAT TOIMIMIST ÜHINEMISEELSE STRATEEGIA KOHASTE PROGRAMMIKULUDE, EELKÕIGE SAPARDI JA IPARDI MAKSEAGENTUURIDE TEHTAVATE KULUDE PUHUL. SEOSES PHARE PROGRAMMIGA ON KOMISJON VÕTNUD MEETMEID, ET VÄLJA SELGITADA KÄIBEMAKSUKULUDE ABIKÕLBLIKKUS NING ON LÕPLIKUD DEKLARATSIOONID RIIKIDE AMETIASUTUSTELT ENAMASTI JUBA KÄTTE SAANUD JA NEED LÄBI TÖÖTANUD. KOMISJONIL ON SARNASELT NÕUKOGUGA KAHJU SELLEST, ET PHARE JA ISPA PUHUL ON LAIENDATUD DETSENTRALISEERITUD INFOSÜSTEEMI (EDIS) AKREDITEERIMISEL ESINENUD VIIVITUSI. VAHENDITE USALDUSVÄÄRSE FINANTSJUHTIMISE TAGAMISEKS PIDI KOMISJON ENNE EDISE KASUTAMISEKS LOA ANDMIST NÕUDMA SIISKI RIIKLIKE HALDUSSTRUKTUURIDE EDASIST TÄIUSTAMIST.

K) Halduskulud (komisjoni töödokument, punktid 53–62)

KOMISJON ON NÕUETEKOHASELT ARVESSE VÕTNUD NÕUKOGU SOOVITUSI HALDUSKULUDE KOHTA. UUE PALGAARVESTUSSÜSTEEMI (NAP) KOHTA ON KÕIK ARUANDED TAOTLUSE KORRAL IGALE EELARVEVAHENDITE KÄSUTAJALE KÄTTESAADAVAD, KUID IGA INSTITUTSIOONI EELARVEVAHENDITE KÄSUTAJA PEAB ISE KEHTESTAMA OMA KONKREETSED KONTROLLIMEHHANISMID. ÜKSIKISIKUTE RAHALISTE ÕIGUSTE HALDUS- JA MAKSETALITUS (PMO) VIIB LÄBI OMA KONTROLLID, SEALHULGAS MÕNED JÄRELKONTROLLID, NING VÕTTES ARVESSE VIIMASTE AASTATE KOGEMUSI, PEAB OLEMASOLEVAID KONTROLLE PIISAVAKS JA EI NÄE SELLES ETAPIS ETTE JÄRELKONTROLLIDE TÄIENDAVAT TUGEVDAMIST. SEOSES TÖÖLÄHETUSKULUDE HÜVITAMISEGA ON JUHEND TÖÖLÄHETUSTE KOHTA (KOMISJONI VASTU VÕETUD SISE-EESKIRJAD OMA PERSONALI LÄHETUSTE KOHTA) PRAEGU LÄBIVAATAMISEL, ET KONTROLLIKOJA MÄRKUSI ASJAKOHASELT ARVESSE VÕTTA. UUTE EESKIRJADE VASTUVÕTMINE ON KAVANDATUD 2008. AASTA ALGUSESSE.

Selle teemaga seoses esitas nõukogu kaks soovitust reguleerivate ametite kohta. Komisjon jagab nõukogu ja Euroopa Parlamendi muret reguleerivate ametite hea haldustava ja parema õigusliku reguleerimise pärast. Komisjon leiab, et Euroopa Liidu reguleerivate ametite raamistiku loomist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe eelnõu (KOM(2005)59) vastuvõtmisega astutakse suur samm lähemale selliste küsimuste lahendamisele nagu mõju hindamine, kulude ja tuludega seotud probleemid, hindamine ja aastaaruandlus. Seepärast loodab komisjon, et nõukogu saavutab lähitulevikus selles olulises küsimuses täiendavat edu. Austades täielikult reguleerivate ametite sõltumatust, pakub komisjon neile põhjalikke juhiseid ja laialdast tuge. Selle oluliseks näiteks on teenusetasandi kokkulepped, mis sõlmiti 2006. aastal mitme reguleeriva ametiga halduse ja koolituse valdkondades.[4] Vastavalt nõukogu soovitusele esitas komisjon esimest korda koos oma 2008. aasta esialgse eelarveprojektiga ülevaatliku dokumendi ametite kohta. Lisaks on komisjon võtnud ülesande teha detsentraliseeritud ametite üldhindamine.

L) Rahastamisvahendid ja pangandustegevus (komisjoni töödokument, PUNKTID 63-65)

KOMISJON VÕTAB VAJALIKKE MEETMEID, ET RAKENDADA NÕUKOGU SOOVITUSI SELLISTE FINANTSOPERATSIOONIDEGA SEOTUD PROGRAMMIDE HALDAMISE, JÄRELMEETMETE JA SULGEMISE KOHTA NAGU MEDIA II JA ECIP, JA LAHENDADA SÖESEKTORI PROGRAMMIDE MAHAJÄÄMUSE KÜSIMUST. LISAKS KIRJUTATI 16. JAANUARIL 2007 ALLA KONTROLLIKOJA, EUROOPA INVESTEERIMISFONDI JA KOMISJONI VAHELISELE KOLMEPOOLSELE MUUDETUD LEPINGULE.

II. EUROOPA KONTROLLIKOJA ERIARUANDED (KOMISJONI TÖÖDOKUMENT, PUNKTID 66–84)

NÕUKOGU ON ANDNUD KOMISJONILE MITMEID SOOVITUSI SEOSES KONTROLLIKOJA ERIARUANNETEGA, MIS AVALDATI 2005. JA 2006. AASTAL. Komisjoni vastused nendele soovitustele leiab komisjoni töödokumendist (punktid 66–84).

III. EUROOPA ARENGUFONDID (Komisjoni töödokument, punktid 85–87)

Komisjon on õigeaegselt arvesse võtnud nõukogu soovitusi Euroopa Arengufondide kohta. Komisjoni peamised järelevalve- ja kontrollisüsteemid on viimaste aastate jooksul pidevalt paranenud, sealhulgas ka tänu kontrollikoja soovitustele. Täiendavaid parandusi tehakse kooskõlas komisjoni tegevuskavaga ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks, milles pööratakse erilist tähelepanu kontrolliraamistikus tuvastatud peamistele kitsaskohtadele. See hõlmab ka sisekontrolli strateegiate esitamisviiside ametlikuks muutmist ja ühtlustamist. Nende strateegiate ülesanne on anda ülevaade sisekontrollidest ja nendega seotud aruandlusahelast ning dokumenteerida asjakohaste riskide maandamise viise. EAFi finantsjuhtimise 2006. aasta aruandes on komisjon nõukogu tõstatatud küsimustele vastanud.

* * *

[1] Üldeelarve puhul vt ka finantsmääruse artikkel 147.

[2] 2005. aasta üldeelarve täitmise aruande kinnitamine, 2005. aasta EAFi eelarve täitmise aruande kinnitamine, 2005. aasta asutuste eelarve täitmise aruande kinnitamine.

[3] Vt soovitus nr 62.

[4] Vt ka töödokumendi punktis 56 osutatud muud näited.