[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 30.11.2005

KOM(2005) 608 lõplik

2005/0246 (COD)

Ühenduse Lissaboni kava elluviimineETTEPANEK:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ)

millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik

(Ajakohastatud tolliseadustik)

(Esitanud komisjon){SEC(2005) 1543 }

SELETUSKIRI

ETTEPANEKU TAUST |

110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Praegu kehtiv ühenduse tolliseadustik, mis on esitatud nõukogu määruses (EMÜ) nr 2913/92, on aegunud. See ei ole kooskõlas nende oluliste muutustega, mis on aset leidnud rahvusvahelist kaubandust ümbritsevas keskkonnas, eelkõige infotehnoloogia kasutamise kiire ja pöördumatu kasvuga ning elektroonilise andmevahetusega, ega tollitöö olemuse muutumisega. Selline olukord raskendab tollivormistuse ja riskipõhiste kontrollimiste korraldamist siseturul. Arvesse tuleks võtta ka Doha arengukavaga seotud ühenduse kaubanduse lihtsustamise kava, samuti nõudeid, mis tulenevad vajadusest tulla toime julgeolekut ja turvalisust ohustavate teguritega kontrolli tugevdamise kaudu ühenduse välispiiril. Tolliseadustiku uuendamine, tolliprotseduuride ja -toimingute tõhustamine ning eeskirjade kohandamine vastavalt infotehnoloogiasüsteemide ühistele standarditele juurutab tollivaldkonnas e-valitsuse algatuse; täidab kõnealuses valdkonnas võetud „parema õigusloome” kohustuse, esitades lihtsamad ja paremini liigendatud eeskirjad ning rühmitades ümber mitmed määrused; parandab ühenduse ettevõtete ja ühendusega ärisuhetes olevate ettevõtete konkurentsivõimet, mis toob kaasa majanduskasvu; suurendab julgeolekut ja turvalisust välispiiril, kui on kasutusele võetud ühised standardid (kaasa arvatud need, mis käsitlevad riskianalüüsi), mida hallatakse ühise infotehnoloogiaraamistiku kaudu; vähendab võltsimisohtu; aitab leida paremat kooskõla ühenduse muude põhimõtete ja eesmärkidega, nagu näiteks kaudse maksustamise, põllumajanduse, kaubanduse, keskkonna, tervishoiu ja tarbijakaitse valdkondades; ja tagab tõhusa otsustusprotsessi rakendussätete, suuniste ja selgitavate märkuste vastuvõtmiseks ning sätestab komisjoni õiguse nõuda riigi haldusasutustelt otsuste tühistamist. Selliseid suuri muudatusi ei ole võimalik saavutada kehtiva tolliseadustiku jätkuva muutmisega, selleks on vaja täielikku uuendamist, st kehtiva seadustiku asendamist ühenduse uuendatud tolliseadustikuga. |

120 | Üldine taust Käesolevat ettepanekut tuleks vaadelda koos uuendatud Lissaboni strateegiaga, mille eesmärk on muuta Euroopa atraktiivsemaks investeerimis- ja tööpiirkonnaks, kus majanduskasvu aluseks on teadmised ja innovatsioon ning kus poliitika võimaldab ELi ettevõtetel luua rohkem ja paremaid töökohti. Ettepaneku eesmärk on ka täita e-valitsuse algatuse raames püstitatud ülesanded, mille kohaselt ettevõtted peaksid elektroonilise tollisüsteemi kaudu täiel määral osa saama kaasaegse tehnoloogia hüvedest ja sellest tulenevast kaubavahetuse lihtsustumisest.. Komisjoni ettepanekuid luua tolli ja kaubanduse jaoks lihtne, paberiteta töökeskkond tervitati ja toetati nõukogu 2003. aasta detsembrikuu välja resolutsioonis, mis kinnitas komisjoni ettepanekud tollieeskirjade ja -protseduuride ajakohastamiseks ning reguleeriva raamistiku kehtestamiseks, mis toetaks seoses elektroonika kasutuselevõtuga ümberkorraldatud tolliprotseduure. Alates praegu kehtiva tolliseadustiku vastuvõtmisest 1992. aastal, ei ole seda tervikuna läbi vaadatud, on tehtud vaid teatav hulk muudatusi seoses konkreetsete probleemidaga. Tolliseadustik näeb ette tolliprotseduuride tegemise paberipõhise menetluse teel, ning kuigi tollivormistus riiklike arvutisüsteemide kaudu on juba pigem reegel kui erand, ei kohusta ühenduse õigus elektroonilisi süsteeme kasutama. Tollivormistuse valdkonnas ei ole olemas kogu ühendust hõlmavaid üldisi infotehnoloogia rakendusi, kuigi uus arvutipõhine transiidisüsteem (NCTS) on edukalt demonstreerinud selliste süsteemide kasulikkust ning on avanud uusi võimalusi samalaadsete rakenduste kasutuselevõtuks muude tolliprotseduuride puhul. Peale selle on muutumas ka tolli ülesanded: tollimaksude kogumiselt, mis on viimase 20 aasta jooksul märgatavalt vähenenud, siirdutakse mittetariifsete meetmete rakendamisele, sealhulgas eelkõige need meetmed, mis on seotud julgeoleku ja turvalisusega ning kaupade võltsimise, rahapesu ja narkootikumide vastase võitlusega, samuti sanitaar-, tervishoiu-, keskkonna- ja tarbijakaitsemeetmete rakendamisele ning imporditud kaupadelt käibemaksu ja aktsiisimaksude kogumisele või eksporditud kaupade vabastamisele nimetatud maksudest. Tolliseadustikku tuleb kohandada nii, et see sobiks kokku tolli ja kaubanduse elektroonilise keskkonnaga, kuid samas ka juhiks seda. Pealegi on kõik ettevõtjad ja tolliasutused seisukohal, et tuleks kasutada võimalust suuremate ümberkorralduste tegemiseks tollieeskirjades, et muuta need lihtsamaks ja paremini liigendatuks. Vähem tähtis pole ka see, et radikaalseid muutusi tolliseadustikus on vaja selleks, et laienenud ühenduses ja elektroonilises kaubanduskeskkonnas saaks ette näha maksude kogumise selleks kõige sobivamas kohas, milleks on ettevõtja registreeritud asukoht (keskne tollivormistus). Samal ajal on oluline tagada ühised standardid, sealhulgas need, mis käsitlevad riskianalüüsi ja tollisanktsioone. Selle saavutamine on võimalik üksnes ühenduse ühtset raamistikku rakendades. Komisjon esitab peagi vastava ettepaneku. Peale selle on vaja parandada kooskõla muude ühenduse põhimõtete ja eesmärkidega, näiteks nendega, mis on seotud kaudse maksustamise, põllumajanduse, kaubanduse, keskkonna, tervishoiu ja tarbijakaitsega. Nimetatud tegevuse eelduseks on piiri- ja sisemaa tolliasutuste ülesannete jaotuse läbivaatamine. Suutmatus teha tolliseadustikus nimetatud muudatusi viib olukorrani, kus Euroopas äritegevust arendavad ettevõtted ei saa täiel määral kasutada moodsaimaid tingimusi rahvusvaheliste kaubanduskohustuste täitmisel, mis mõjutab nende ettevõtete suutlikkust üha kasvava konkurentsi tingimustes. Aegunud protseduurid, toimingud ja muud tollieeskirjad, mis on välja töötatud paberliku keskkonna jaoks, suurendavad ka võltsimisohtu, vähendavad ohutust ja turvalisust välispiiril ning nõrgendavad tolli rolli piirikaitse ja -kontrolli peamise asutusena kaupade rahvusvahelisel liikumisel. |

130 | Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/92, 12. oktoober 1992, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik ja komisjoni määrus (EMÜ) nr 2454/93, 2. juuli 1993, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik. Ettepanek ja selle rakendussätted asendavad nimetatud määrused koos järgmiste määruste ja nende rakendussätetega, mis on inkorporeeritud uude tolliseadustikku: nõukogu määrus (EMÜ) nr 918/83, 28. märts 1983, millega kehtestatakse ühenduse tollimaksuvabastuse süsteem, nõukogu määrus (EMÜ) nr 3925/91, 19. detsember 1991, ühendusesiseseid lende tegevate isikute salongi- ja registreeritud pagasi ning ühendusesiseseid merereise tegevate isikute pagasi suhtes kohaldatavate kontrollide ja formaalsuste lõpetamise kohta, nõukogu määrus (EÜ) nr 82/2001, 5. detsember 2000, mis käsitleb mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö meetodeid ühenduse tolliterritooriumi ning Ceuta ja Melilla vahelises kaubavahetuses, nõukogu määrus (EÜ) nr 1207/2001, 11. juuni 2001, millega nähakse ette Euroopa Ühenduse ja teatavate riikide vahelist kaubavahetuse enamsoodustusrežiimi reguleerivate sätete kohaste liikumissertifikaatide EUR.1 väljastamise, kaubaarve deklaratsioonide ja vormide EUR.2 koostamise ning teatavate heakskiidetud eksportija tunnistuste väljastamise lihtsustamise kord ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 3351/83 |

140 | Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ettepanek on kooskõlas uuendatud Lissaboni strateegia ja e-valitsuse algatusega. |

KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

211 | Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Ajakohastatud tolliseadustiku eelnõu järjestikuseid versioone on arutatud liikmesriikide tolliametitega, tolliseadustiku komitees ning Euroopa tootmisharuliitudes ja kaubanduskontaktide töörühma istungitel alates 2004. aasta maikuust. 2004. aasta suvel korraldati avalik arutelu Internetis. Erinevatelt ettevõtjatelt, liikmesriikidelt ja kolmandatelt riikidelt saadud hulgalisi kommentaare võeti arvesse uue versiooni koostamisel, mis esitati kõnealustele huvirühmadele 2005. aasta aprillis Budapestis toimunud seminaril. Lisaks saadeti Euroopa kutseharuliitudele ja tolliametitele küsimustik, et saada tagasisidet ajakohastatud tolliseadustiku rakendamisega seotud võimalike kulude ja sellest tuleneva kasu kohta. |

212 | Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Nimetatud arutelude käigus ja Budapesti konverentsil esitatud seisukohad komisjoni ettepaneku kohta olid enamjaolt pooldavad; ettepaneku lõpliku eelnõu koostamisel võeti arvesse mõningaid spetsiifilisi märkusi. Saabusid mõju hindamise küsimustike vastused, mille tulemused on kokkuvõtlikult esitatud käesolevale ettepaneku eelnõule lisatud mõju hinnangus. |

213 | Interneti teel viidi läbi avalik arutelu 1. juulist kuni 15. septembrini 2004. Komisjon sai 56 vastust. Tulemused, muu hulgas ka komisjoni vastused selle kohta, kuidas märkusi on arvesse võetud, on esitatud järgmisel veebiaadressil: http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/resources/documents/CustomsCodes_tables.pdf. |

Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine |

229 | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |

230 | Mõju hindamine Õiguslikke muudatusi ei toimu: selle valiku kohaselt jääks endiselt kehtima praegune tolliseadustik koos sinna tehtavate uute muudatustega, kuid siiski samal kujul, nagu see kaheksakümnendatel aastatel koostati ja üheksakümnendatel jõustati. Standardmenetlusena jääks kehtima asjaajamine paberite abil. Tolliprotseduurid ja toimingud jääksid endiselt ülemäära keerukateks ning eeskirjad ei kajastaks tegelikku majanduslikku olukorda, tehes nii tolliametitele kui ettevõtjatele üha raskemaks kohaldada selliseid aegunud eeskirju kaasaegses töökeskkonnas. Hiljuti avaldatud tolliseadustiku turvalisust suurendav muudatus võib kaasa tuua nõuete täitmisega seotud kulutuste suurenemise ligikaudu 1 200 miljoni euroni, mida võib osaliselt vähendada teatavate siseriiklike infotehnoloogiliste algatuste abil, pluss 50–60 miljoni euro võrra suurem aastaeraldis komisjonile ja liikmesriikidele vajaliku infotehnoloogiaalase infrastruktuuri rakendamiseks. Liikmesriigid võivad siiski tolli asjaajamist ümberkorraldamata tegeleda tollieeskirjade ja -protseduuride elektroonilisele kujule viimisega olemasoleva õigusraamistiku ulatuses ning luua koostalitusvõimelised tollisüsteemid nii ühe liikmesriigi piires kui koostööks teiste liikmesriikidega. Siiski ei lubata täielikult üle minna elektroonilisele töökeskkonnale, sest ettevõtjad soovivad jätta endale võimaluse esitada paberil tollideklaratsioone elektrooniliste asemel. Koostalitusvõime puhul peaks piirduma tolliametitega, kuna tolliseadustikus ei ole juriidilist kohustust rakendada „kõik ühes kohas” põhimõtet. Ettevõtjatele tagatud juurdepääs oleks sama piiratud kui praegu, kus ettevõtjate jaoks on olemas üksnes siseriiklikud ühtlustamata rakendused. Teenuste osutajaid ja tolliameteid tuleks innustada looma ühtseid juurdepääsupunkte, mille kaudu ettevõtjad saaksid esitada deklaratsioone pädevatele tolliametitele nende olemasolevate rakenduste kaudu, vältides sel viisil kulukate investeeringute dubleerimist; liikmesriikidel ei ole siiski juriidilist kohustust investeerida sellistesse süsteemidesse. See piirab ettevõtjate võimalust saada kasu sellistest lihtsustustest nagu tsentraliseeritud tollivormistus ja „ühtne aken” ning kogu ühenduses kehtivatest otsustest. Üksnes eeskirjade ja protseduuride edasine ühtlustamine ELi tasandil annab uutes äri- ja kaubandusoludes võimaluse kasutada uue elektroonilise tolliprotseduuri hüvesid. Ilma ühtlustamiseta oleks häiritud ka üleeuroopaliste strateegiate ja protsesside areng, sealhulgas ühiste tarkvarapakettide väljatöötamine. Riikidevahelised ettevõtted peavad enamasti jätkama siseriiklike esindajate teenuste kasutamist või rajama filiaalid kõikidesse liikmesriikidesse, kus nad tegutsevad, seda isegi juhul, kui neil on võimalik kasutada elektroonilisi tolliprotseduure. See võib vähendada eespool nimetatud turvalisusega seotud nõuete täitmise kohustusi ligikaudu 15% võrra; samas on tõenäoline ligikaudu 40–50 miljoni euro suuruse täiendava aastakulu teke. Tolliseadustiku ajakohastamine. Selle valiku puhul kehtestatakse asjakohane õigusraamistik ja elektroonilise tolli loomise nimel tehtav töö muutub oluliselt lihtsamaks. Selle valiku kohane elektrooniline toll on eelkõige „toimiv toll”, mille puhul korraldatakse tollitöö sügavuti ümber ühtse äritegevuse osaks. Infotehnoloogia seisukohast on tegemist vähest riski hõlmava strateegiaga, sest mis tahes olulise meetme või investeeringu algatamine kas ühenduse või siseriiklikul tasandil põhineb kindlal õiguslikul alusel. See valik võimaldab vähendada õiguslikku keerukust, tagada ettevõtjatele võrdse mänguruumi, kõrvaldada tollimaakleritele seatud piirangud ning välja töötada tolli teabeportaali, koostalitusvõimelised ja kättesaadavad automaatsed tollisüsteemid, ühtsed juurdepääsupunktid, „ühtse akna” ja ainukontrolli põhimõtted kaupade kontrollimiseks kõikide ametite poolt, kes on seotud kaupade liikumisega väljapoole ühenduse piire. Kõnealune valik vähendab oluliselt võltsimisohtu ning hõlbustab samas kauplemist. On võimalik saavutada kõik eesmärgid, mis on seotud ajakohastamise, lihtsustamise ning tolli ja kaubavahetuse täielikult elektroonilise töökeskkonna loomisega. Ettevõtetel on võimalik kasutada palju paremaks muudetud loaprogrammi eeliseid, millega kaasneb tegevuse hõlbustumine ja lihtsustumine. Nad võiva d teatavate tingimuste täitmise korral kasutada tsentraliseeritud tollivormistust, mis annab eelise sooritada toimingu ühesainsas ELi tolliametis. Teave on paremini kättesaadav ühiste teabeportaalide kaudu ja kõiki erinevate pädevate asutuste vahelisi tehinguid saab korraldada „ühtse akna” kaudu. Sellise „toimiva tolli” maksumus oleks loomulikult suurem kui eelmise valiku puhul; tõenäoline oleks täiendav kulu 40–50 miljonit eurot aastas kuni aastani 2013 komisjoni ja liikmesriikide peale kokku. Selles saadav kasu oleks aga kuni 2500 miljonit eurot aastas, kui süsteem täiel määral tööle rakendub, mis võiks kõige varem toimud aastal 2009. Kõnealuse valiku kasumilävi saavutatakse aastal 2010. |

231 | Komisjon korraldas tööprogrammis esitatud mõju hindamise, mille aruanne on esitatud järgmisel veebilehel: http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/common/consultations/customs/index_en.htm. |

ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |

305 | Kavandatud meetme kokkuvõte Asendada praegune ühenduse tolliseadustik ja sellega seotud määrused, mis on loetletud punktis 1, ajakohastatud tolliseadustikuga, mis ühtlustab tolliprotseduurid ja paneb aluse kättesaadavatele ja koostoimevõimelistele tollivormistussüsteemidele ELi tasandil. |

310 | Õiguslik alus EÜ asutamislepingu artiklid 26, 95, 133 ja 135. |

329 | Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |

Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |

331 | Ettepanekus esitatud ajakohastatud tolliseadustik on püütud koostada võimalikult lihtsana eesmärgiga tagada koos rakendussätete, suuniste ja selgitavate märkustega selle ühetaoline kohaldamine kogu ühenduses. Direktiiv selle eesmärgi saavutamiseks ei sobi. |

332 | Protseduuride lihtsustamine on elektroonilisele töökeskkonnale ülemineku seisukohast olulise tähtsusega. See vähendab ka tolliametite ja ettevõtjate koormust, kes praeguse tolliseadustiku viimaste muudatuste tõttu juba niikuinii peavad investeerima elektroonilistesse süsteemidesse, et tagada turvalisus. |

Õigusakti valik |

341 | Õigusakti valik: määrus. |

342 | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el. Kuna väliskaubandus kuulub ühenduse ainupädevusse, saab üksnes määrus tagada tollialase õigusakti ühtse kohaldamise. |

MÕJU EELARVELE |

401 | Liikmesriigid ja ettevõtjad peavad investeerima kättesaadavatesse, koostalitusvõimelistesse tollivormistussüsteemidesse. |

TÄIENDAV TEAVE |

510 | Lihtsustamine |

511 | Ettepanekuga nähakse ette õigusnormide, avaliku võimu kandjate (ELi või riikide) haldusmenetluste ja eraosaliste haldusmenetluste lihtsustamine. |

512 | Lisaks lihtsamale ülesehitusele ja ühtlustatud terminitele, väiksemale arvule artiklitele ja lihtsamatele eeskirjadele, on uus tolliseadustik koostatud kasutajakeskse lähenemisviisi alusel, nii et toimingute kohta kasutatakse selliseid üldtuntud mõisteid nagu kaupade import, eksport, liikumine, ladustamine, töötlemine ja kasutamine. See hõlmab ka toimimisele suunatud lähenemisviisi, rühmitades sarnased protseduurid samade eeskirjade alla väiksema arvu eranditega. mõned tolliprotseduurid tuleb kehtetuks tunnistada, mõned omavahel ühendada või teistega vastavusse viia, nii et praeguse kolmeteistkümne erineva tollirežiimi või -kasutusviisi asemele jääks vaid kolm põhilist protseduuri – import, eksport ja erikord – millel igaühel on kindlad eeskirjad, eelkõige lubade, tagatiste ja tollivõlgade kohta. Seetõttu on praegu kehtiva tolliseadustiku 258st artiklist rohkem kui kaks kolmandikku muudetud, ühendatud või rakendussätetesse üle viidud. Kõnealune ajakohastatud tolliseadustik, millele järgnevad konsolideeritud ja lihtsamad rakendussätted, selgitavad märkused ning suunised, kindlustab tollieeskirjade ühtse tõlgendamise ning kohaldamise liikmesriikides, mis on suureks kasuks ettevõtjatele. |

513 | Omavahel seotud protseduuride ühendamine või vastavusse viimine tähendab seda, et on vaja vähem spetsialiste, mis kahandab koolitusvajadusi, tollieeskirjade rakendamiseks vajalikke planeerimistoiminguid ja võimaldab inimressursse paremini paigutada riskidega seotud piirkondadesse, suurendades niiviisi turvalisust ja vähendades rikkumiste ohtu. Tolliametid, kes on oma töötajaskonda vähendamas või on seda juba teinud, saavad sellisest lähenemisviisist kasu. |

514 | Lihtsam ülesehitus ja võimalikult palju ühiseid elemente erinevates menetlustes tagab eeskirjade parema kättesaadavuse ja väiksema vajaduse tollieeskirjade täitmiseks vajalike planeerimistoimingute järele. Tollieeskirjade parem ja ühtsem tõlgendamine ja kohaldamine on ettevõtjatele suureks kasuks. |

517 | Ettepanek kuulub komisjoni töö- ja õigusloomekavasse viitenumbri 2004/TAXUD-015 all. |

520 | Kehtivate õigusaktide kehtetuks tunnistamine Ettepaneku vastuvõtmisele järgneb olemasoleva õigusakti kehtetuks tunnistamine. |

570 | Ettepaneku üksikasjalik selgitus I JAOTIS: ÜLDSÄTTED Uus tekst hõlmab ülesannete iseloomustust, kus kirjeldatakse tolliametite rolli ja eesmärke ning määratakse kindlaks, et tollialased õigusaktid sisaldavad tollitariifistikku; viimane oli puudus eelmisest tolliseadustikust ja see viga oli vaja parandada. Võetakse kasutusele elektroonilised deklaratsioonid ja tolliametite vaheline elektrooniline andmevahetus, arvestades täiel määral andmekaitsesätteid, ning luuakse õiguslik alus vabatahtlikule täiendavale andmevahetusele ettevõtjate ja tolliasutuste vahel. Esindajaid käsitlevaid eeskirju on muudetud nii, et varasemad piirangud on välja jäetud, kuna need ei olnud kooskõlas elektroonilise töökeskkonna ega ühtse turu põhimõtetega. Selline muutmine vastab ka üldisele lähenemisviisile, mille kohaselt kõik õigused riiklike erisätete rakendamiseks on tolliseadustikust välja jäetud, välja arvatud juhul, kui need käivad tollikontrolli korraldamise kohta. Nõukogu määrusega (EMÜ) nr 648/2005 tolliseadustikku lülitatud volitatud ettevõtja programmi raamistikku laiendatakse. Tolliseadustiku sätted on kooskõlas põhiõiguste hartaga, mille kohaselt on igal isikul õigus ärakuulamisele, enne kui teda kahjustada võiv otsus vastu võetakse, nimetatud õigus hõlmab ka otsuseid, mis käsitlevad tollivormistusjärgset sissenõudmist ning tagasimaksmise ja vähendamise taotluste tagasilükkamist. On selgeks tehtud, et mitmed isikud võivad taotleda enda kohta otsust ja olla sellega hõlmatud ning et otsused kehtivad kogu ühenduses, kui ei ole ette nähtud teisiti, ning et otsuseid käsitlevaid eeskirju kohaldatakse ka siis, kui apellatsioonikaebust käsitlevad tolliasutused. Samuti lisatakse tolliseadustikku põhimõte, mille kohaselt igal inimesel on õigus olla ära kuulatud enne tema huve kahjustada võiva üksikmeetme võtmist. Ettepanekus nähakse ette, et liikmesriigid rakendavad rikkumiste korral tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid tollisanktsioone. Selleks, et kindlustada ühtsus siseturul, tehakse nõukogule ja Euroopa Parlamendile hiljem ettepanek ühenduse tollieeskirjade rikkumiste eest määratavate karistuste ühise raamistiku kohta. Tollikontrolli ja -formaalsusi käsitlevate erandite lülitamine käesolevasse peatükki võimaldab kehtetuks tunnistada nõukogu 19. detsembri 1991. aasta määruse (EMÜ) nr 3925/91. Kõik olukorrad, kus tolliametid võivad tasu või lõive sisse nõuda, on koondatud ühte artiklisse varasema mitme asemel. Maksud tasumise edasilükkamise võimaldamise eest on tühistatud. Raha konverteerimist käsitlevad sätted on konsolideeritud ja viidu vastavusse määrusega (EMÜ, Euratom) nr 1182/71; üksikasjalikud eeskirjad tuleb nüüd kehtestada tolliseadustiku rakendussätetega. II JAOTIS: TEGURID, MILLE ALUSEL KOHALDATAKSE IMPORDI- VÕI EKSPORDITOLLIMAKSU JA MUID KAUBAVAHETUSE SUHTES ETTENÄHTUD MEETMEID Uued sätted on viidud vastavusse 1994. aastal Marrakešis sõlmitud päritolureeglite lepingu artikliga 3. See võimaldab pärast rahvusvahelise ühtlustamise lõpuleviimist inkorporeerida uued päritolureeglid tolliseadustiku rakendussätetesse. Lisaks sellele on selgeks tehtud, et ka sooduspäritolureeglid on olulised, kui rakendatakse ühenduse meetmeid, mis ei ole seotud tariifide või kaubandusega. Kõik sooduskorra raames kohaldatavad autonoomsed päritolureeglid, kaasa arvatud Ceuta ja Melilla kohta, kuid välja arvatud EÜ asutamislepingu II lisas loetletud ülemeremaade ja -territooriumide kohta, tuleb samuti arvata komiteemenetluse alla. Artiklid, mis üldiselt käsitlevad hindamisküsimusi, koondatakse kokku, et luua üldine õiguslik alus rakenduseeskirjade vastuvõtmiseks, seda eelkõige siis, kui EL võtab vastu kohustused WTO tolliväärtuse määramise lepingu kohaldamise suhtes, sealhulgas WTO tolliväärtuse määramise komitee otsuste kohaldamise suhtes. III JAOTIS: TOLLIVÕLG JA TAGATISED Tollivõlga käsitlevate eeskirjade ajakohastamine ja lihtsustamine nõuab suuri muudatusi, nagu näiteks otsustamist, kas tollivõla teke peaks sõltuma pigem objektiivsetest asjaoludest kui asjaomase isiku hooletusest või mitte. See on kooskõlas Kyoto konventsiooniga, milles sätestatakse, et tollimaksud tagastatakse, kui on kindlaks tehtud, et hindamisvea tõttu on neid on sisse nõutud ülemääraselt (üldlisa, 4. peatükk, standard 18). Asjakohasem on rakendada halduskaristusi selliste tollieeskirjade rikkumiste puhul, kus tolliasutused peavad kindlaks tegema, et tolliprotseduur on lõppenud või lõpetatud tollieeskirjade kohaselt. Seoses ettepanekus esitatud uue ülesannete jaotusega piiril ja sisemaal asuvate tolliasutuste vahel soovitatakse, et tollivõlg tekiks tavapäraselt kohas, kus on protseduuri haldaja või tolliasutuse registreeritud asukoht, välja arvatud juhul, kui protseduuri haldaja registreeritud asukoht ei asu ühenduse tolliterritooriumil või rikkumiste korral; sellisel juhul kohaldatakse ülejäänud eeskirju nagu praegugi. Kyoto konventsiooni üldlisa 4. peatükis jäetakse tollimaksude ja -lõivude määramise asjaolud, tingimused ja aeg siseriiklikes või ühenduse õigusaktides sätestamiseks, seega ei nõuta praeguste keerukate eeskirjade säilitamist tollivõla määramisel seoses peatamismenetluse, vabatsoonide ja vabaladudega. III jaotise sätted, mis käsitlevad tollivõlga ja tagatisi, loovad tasakaalustatud lähenemisviisi ettevõtete huvide, sealhulgas eelkõige üldine võimalus vähendada tagatise suurust potentsiaalsete võlgade korral ja ajapikendus juhtudel kus tollivõlg võib lõppeda, ning ühenduse ja liikmesriikide finantshuvide vahel, mida parandab tollivõla tagamiseks esitatud tagatisega kaetuse pikendamine. Siseturu toimimine paraneb selliste meetmete ühtlustamise kaudu nagu tollivõla suuruse teatamise ajalised piirangud, kui tollivõla tekkimiseni viinud tegevuse alusel võib algatada kriminaalmenetluse, ja viivise sissenõudmist käsitlevad eeskirjad. IV JAOTIS: KAUBA SAABUMINE ÜHENDUSE TOLLITERRITOORIUMILE Käesolev jaotis hõlmab turvalisusega seotud muudatusi, mis on tolliseadustikku sisse viidud määrusega (EÜ) nr 648/2005, ning integreerib ja konsolideerib neid muudatusi edasi, võttes arvesse elektrooniliste deklaratsioonide üldist kasutuselevõttu, tolliametite vahelist elektroonilist andmevahetust, eelkõige impordikontrollisüsteemi (ICS), ning ühiste portaalide ja „ühise akna” loomist. Välja on jäetud vabatsoonide vabastus tollikontrollist, mis ohustab turvalisust; vabatsoonid on hõlmatud tolliprotseduuriga ning nende suhtes rakendatakse tollikontrolli kauba sisenemisel ning aruandluse vormistamise suhtes. Kaupade esitamise eeskirju on muudetud, et muuta selgemaks vastutava(te) isiku(te) kohustused, mis on seotud tolli teavitamisega kaupade saabumisest ning nende kättesaadavusest tollikontrolliks. Kaupade tolliprotseduurile määramise tähtajad on välja jäetud, kuna ajutine ladustamine on iseenesest eriprotseduur. V JAOTIS: TOLLISTAATUSE JA TOLLIPROTSEDUURI ÜLDEESKIRI Peamised muudatused käsitlevad asjaolu, et elektrooniline deklaratsioon on tollideklaratsiooni tavapärane vorm, ning lihtsustatud deklareerimisprotseduuride ühtlustamist, kaasa arvatud kohapeal toimuv tollivormistus. Ühenduse kauba staatuse omandamise ja kaotamise peamised põhimõtted on siirdatud tolliseadustiku rakendussätetest tolliseadustikku. Üksikasjalikud eeskirjad kehtestatakse endistelt rakendussätetes. Reeglina võetakse kasutusele elektroonilised deklaratsioonid, välja arvatud teatavad erandid nagu TIR- ja ATA-märkmikud, mille puhul nõutakse tollideklaratsiooni. Arvestades, et on selge, et vabatsoonid alluvad tulevikus tolliprotseduurile, säilitatakse praegune olukord, kus need on tollideklaratsioonide tegemisest vabastatud. Kus see on lubatud, võib elektroonilise deklaratsiooni edastamise asendada juurdepääsuga deklarandi elektroonilisele süsteemile. Ka täiendavad dokumendid võib esitada elektroonilises vormis; dokumendid ei pea olema deklaratsiooniga kaasas, kui need on tolliasutusele kättesaadavad. Kooskõlas Kyoto konventsiooni põhimõtetega, sätestatakse uues tolliseadustikus kaubadeklaratsiooni esitamine, registreerimine ja kontrollimine enne kaupade saabumist ning deklaratsiooni esitamise koha lahushoidmine kohast, kus kaup füüsiliselt asub. Siin on ka säte, mis lubab kauba vabastada muus kohas kui see, kus tollideklaratsioon vastu võeti, mis koos varasema lihtsustatud deklaratsiooni ja kohapeal toimuva tollikontrolliprotseduuriga sätestab keskse tollivormistuse rakendamise. Selle süsteemi kohaselt võib volitatud ettevõtja esitada oma ülddeklaratsiooni ja/või tollideklaratsiooni elektroonilises vormis oma tööruumidest, sõltumata liikmesriigist, kuhu kaup ühendusse jõuab või sealt lahkub, võimaldades sel viisil ettevõtetel korraldada kõik ELis toimuvad tehingud ühes tolliametis. VI JAOTIS: VABASSE RINGLUSSE LUBAMINE JA IMPORDITOLLIMAKSUDEST VABASTAMINE Põhjusel, et vabasse ringlusse lubamine on üks tähtsamaid tolliprotseduure, on peetud asjakohaseks pühendada sellele eraldi peatükk, kuigi lühike. See jaotis käsitleb ka kaupu, mis on lubatud vabasse ringlusse eritingimuste alusel, välja arvatud need kaubad, mis on vabasse ringlusse lubatud VII jaotises (eriprotseduurid) nimetatud lõppkasutussätete alusel, ning sisaldab varasema nõukogu määruse (EMÜ) nr 918/83, millega kehtestatakse ühenduse tollimaksuvabastuse süsteem, sätete jaoks ettenähtud õiguslikku alust, et lülitada see tolliseadustiku rakendussätetesse. See on läbipaistvam lähenemisviis kui teatavate sätete kehtestamine eraldi nõukogu/parlamendi määrusega. VII JAOTIS: ERIPROTSEDUURID Varasemad peatamismenetlused on kokku koondatud ja viidud vastavusse nelja eriprotseduuri muude samalaadsete tollikäitlusviisidega: transiit (välistransiit, sisetransiit); ladustamine (ajutine ladustamine, tolliladustamisprotseduur, vabatsoonid); erikasutus (ajutine import, lõppkasutus); ja töötlemine (sees- ja välistöötlemine). Selline vastavusse viimine on võimaldanud ühendada seestöötlemise peatamissüsteemi tollikontrolli all oleva töötlemisega ning loobuda seestöötlemise tagasimaksesüsteemist, tingimusel et reeksportimiskavatsus ei ole enam vajalik. Ühtsed eeskirjad kehtivad kõikide eriprotseduuride puhul, näiteks tagatise, taotlemise ja loa andmise ning ekvivalentkauba kasutamise suhtes, ning konkreetse protseduuri erieeskirju kohaldatakse üksnes piisavate majanduslikel põhjuste olemasolu korral. Lisatud on selgitused impordi käibemaksu ja aktsiisimaksu peatamise kohta, mis on ette nähtud kuuenda käibemaksudirektiivi artikli 7 lõikega 3 ja artikli 10 lõikega 3 ning direktiivi 92/12/EMÜ artikli 5 lõikega 2. Põllumajandustoodete suhtes sätestatakse erieeskirjad põllumajanduslikes õigusaktides, mitte tolliseadustiku rakendussätetes, ning kõnealustele erieeskirjadele ei ole vaja enam viidata, kuna need on vahetult kohaldatavad. VIII JAOTIS: KAUBA VÄLJAVIIMINE ÜHENDUSE TOLLITERRITOORIUMILT Määrusega nr 648/2005 kehtestatud nõudeid, mis käsitlevad deklaratsioonide esitamist enne kauba ühenduse territooriumilt lahkumist, muudetakse veelgi, et võtta arvesse elektrooniliste deklaratsioonide üldist kasutuselevõttu ja tolliametite vahelist elektroonilist andmevahetust, eelkõige ekspordikontrollisüsteemi (ECS) ning ühisportaalide/„ühiste akende” loomist tulevikus. Ühenduse territooriumilt lahkuma määratud ühendusevälise kauba reekspordi kohta on ette nähtud erisäte, kuigi kõnealuse kauba suhtes kehtivad samad eeskirjad kui ühenduse kauba ekspordi kohta, välja arvatud asjaolu, et tollideklaratsiooni asemel nõutakse reekspordist teatamist. Ülddeklaratsioone nõutakse ainult siis, kui ei nõuta tollideklaratsiooni ega reekspordist teatamist, näiteks ümberlaadimise ja vabatsoonidest reeksportimise või sadamas/lennujaamas ajutise ladustamise korral. Käesolev jaotis hõlmab ka sätteid ekspordi kohta ja eritingimustel ekspordimaksust vabastamise kohta, mis nagu impordimaksude puhul, tuleb kindlaks määrata pigem kooskõlas komiteemenetlusega kui iseseisva määrusega. Välistöötlemist käsitlevad sätted on nüüd esitatud VIII jaotises. Uus artikkel hõlmab teatavaid ajutise ekspordi juhtumeid (eelkõige neid, mis kuuluvad ATA-märkmike süsteemi alla), mida on käsitletud tolliseadustiku rakendussätetes, kuid kehtivas tolliseadustikus ilma ametliku aluseta. IX JAOTIS: LÕPPSÄTTED Komiteemenetlust (nõuandekomitee) laiendatakse selgitavate märkuste ja suuniste vastuvõtmisele, mis muudab ühenduse tolliseadustiku tõlgendamise riiklikud juhised ebavajalikuks. Optimeerimaks tolliseadustiku komitee tõhusust juhul, kui rakendussätted on vaja vastu võtta, on regulatiivkomitee muudetud korralduskomiteeks ning ajavahemik, mille jooksul nõukogu peab vastu võtma tolliseadustiku rakendussätted on lühendatud kolmelt kuult ühele kuule. Eespool nimetatud kehtetuks tunnistatud määrused on inkorporeeritud tolliseadustikku. Uue tolliseadustiku kohaldamise kuupäeva määramisel tuleb arvesse võtta olemasolevate rakendussätete muutmise vajadust. See võtab ligikaudu aasta alates ajast, mil uue tolliseadustiku lõpliku versiooni kuupäeva on võimalik prognoosida. Alles siis võib lõplikult kehtestada kohaldamise kuupäeva. |

1. SISUKORD

PÕHJENDUSED

I JAOTIS: ÜLDSÄTTED 23

1. peatükk: TOLLIALASTE ÕIGUSAKTIDE REGULEERIMISALA, TOLLI MISSIOON JA MÕISTED 23

2. peatükk: ISIKUTE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED SEOSES TOLLIALASTE ÕIGUSAKTIDEGA 28

1. jagu: Teabe esitamine 28

2. jagu: Esindamine tolliprotseduurides 30

3. jagu: Volitatud ettevõtja 31

4. jagu: Tollialaste õigusaktide rakendamisega seonduvad otsused 33

5. jagu: Tollisanktsioonid 36

6. jagu: Kaebused 37

7. jagu: Kauba kontrollimine 38

8. jagu: Dokumentide ja muu teabe säilitamine; tasud ja lõivud 40

3. peatükk: VALUUTA KONVERTEERIMINE, TÄHTAJAD JA LIHTSUSTAMINE 41

II JAOTIS: TEGURID, MILLE ALUSEL KOHALDATAKSE IMPORDI- JA EKSPORDITOLLIMAKSU JA MUID KAUBAVAHETUSE SUHTES ETTENÄHTUD MEETMEID 43

1. peatükk: ÜHINE TOLLITARIIFISTIK JA KAUPADE TARIIFNE KLASSIFITSEERIMINE 43

2. peatükk : KAUBA PÄRITOLU 44

1. jagu: Mittesooduspäritolu 44

2. jagu: Sooduspäritolu 46

3. peatükk : KAUBA TOLLIVÄÄRTUS 46

III JAOTIS: TOLLIVÕLG JA TAGATISED 50

1. peatükk: TOLLIVÕLA TEKKIMINE 50

1. jagu: Üldsätted 50

2. jagu: Tollivõlg impordil 50

3. jagu: Tollivõlg ekspordil 52

4. jagu: Ühised sätted impordil ja ekspordil tekkiva tollivõla kohta 54

2. peatükk: VÕIMALIKU VÕI OLEMASOLEVA TOLLIVÕLA TAGATIS 56

3. peatükk : TOLLIVÕLA SISSENÕUDMINE JA TASUMINE NING TOLLIMAKSU TAGASIMAKSMINE JA VÄHENDAMINE 60

1. jagu: Tollimaksu summa määramine, võlgnikule teatamine ja selle kohta arvestuskande tegemine 60

2. jagu: Tollimaksu tasumise tähtaeg ja kord 63

3. jagu: Tollimaksu tagasimaksmine ja vähendamine 66

4. peatükk: TOLLIVÕLA LÕPPEMINE 69

IV JAOTIS: KAUBA SAABUMINE ÜHENDUSE TOLLITERRITOORIUMILE 72

1. peatükk: TOLLITERRITOORIUMILE TOODUD KAUP 72

2. peatükk: KAUBA SAABUMINE 74

1. jagu: Kauba toomine ühenduse tolliterritooriumile 74

2. jagu: Kauba esitamine, mahalaadimine ja läbivaatamine 76

3. jagu: Tolliformaalsused pärast kauba esitamist 77

4. jagu: Transiidiprotseduuri alusel veetav kaup 78

V JAOTIS: TOLLISTAATUSE JA TOLLIPROTSEDUURI ÜLDEESKIRJAD 79

1. peatükk : KAUBA TOLLISTAATUS 79

2. peatükk: TOLLIDEKLARATSIOON 80

1. jagu: Üldsätted 80

2. jagu: Standardtollideklaratsioonid 81

3. jagu: Õigsuse kontrollimine 83

4. jagu: Kauba vabastamine 85

3. peatükk: TOLLIDEKLARATSIOONIDEGA SEOTUD LIHTSUSTAMINE 86

1. jagu: Lihtsustatud tollideklaratsioonid 86

2. jagu: Muu lihtsustamine 87

4. peatükk: KAUBA KÕRVALDAMINE 88

VI JAOTIS: VABASSE RINGLUSSE LUBAMINE JA IMPORDITOLLIMAKSUDEST VABASTAMINE 90

1. peatükk: VABASSE RINGLUSSE LUBAMINE 90

2. peatükk: IMPORDITOLLIMAKSUDEST VABASTAMINE 90

1. jagu: Tagasitoodud kaup 90

2. jagu: Merekalapüük ja muud meresaadused 92

3. jagu: Eriasjaolud 92

VII JAOTIS: ERIPROTSEDUURID 93

1. peatükk: ÜLDSÄTTED 93

2. peatükk: TRANSIIT 97

1. jagu: Välis- ja sisetransiit 97

2. jagu: Ühenduse transiit 98

3. peatükk: LADUSTAMINE 100

1. jagu: Ühissätted 100

2. jagu: Ajutine ladustamine 101

3. jagu : Tolliladustamine 102

4. jagu: Vabatsoonid 103

4. peatükk: ERIKASUTUS 106

1. jagu: Ajutine import 106

2. jagu: Lõppkasutus 107

5. peatükk: TÖÖTLEMINE 108

1. jagu: Üldsätted 108

2. jagu: Seestöötlemine 108

3. jagu: Välistöötlemine 110

VIII JAOTIS: KAUBA VÄLJAVIIMINE ÜHENDUSE TOLLITERRITOORIUMILT 112

1. peatükk: TOLLITERRITOORIUMILT VÄLJAVIIDAV KAUP 112

2. peatükk: EKSPORT 113

3. peatükk: TOLLIMAKSUDEST VABASTAMINE 115

IX JAOTIS:TOLLISEADUSTIKU KOMITEE JA LÕPPSÄTTED 117

1. peatükk: TOLLISEADUSTIKU KOMITEE 117

2. peatükk: LÕPPSÄTTED 118

LISA: … 120

Vastavustabel 1: Uus määrus> määrus (EMÜ) nr 2913/92 120

Vastavustabel 2: Määrus (EMÜ) nr 2913/92> uus määrus 125

Vastavustabel 3: Tühistatud määrus> uus määrus 128

Ühenduse Lissaboni kava elluviimineETTEPANEK:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr […],

millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik

(Ajakohastatud tolliseadustik)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 26, 95, 133 ja 135,

võttes arvesse Hispaania ja Portugali ühinemisakti protokolli nr 2 Kanaari saarte, Ceuta ja Melilla kohta, eriti selle artikli 9 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1]

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,[2]

tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[3]ning arvestades järgmist:

2. Ühendus rajaneb tolliliidul. Nii ettevõtjate kui ka ühenduse tolliasutuste huvides on asjakohane koondada praegused tollialased õigusaktid ühenduse tolliseadustikku (edaspidi „tolliseadustik“). Lähtudes siseturu kontseptsioonist, peaks tolliseadustik sisaldama üldeeskirju ja -protseduure, mis tagavad ühenduse tasandil kehtestatud tariifi- ja muude ühise poliitika meetmete rakendamise seoses kaubavahetusega ühenduse ning väljaspool ühenduse tolliterritooriumi asuvate riikide ja territooriumide vahel, arvestades asjaomase ühise poliitikavaldkonna nõudeid. See ei tohiks piirata muudes valdkondades kehtestatud erisätete kohaldamist, mis võivad olemas olla või mida võidakse kehtestada, muu hulgas põllumajanduse, keskkonna, ühise kaubanduspoliitika, statistika või omavahenditega seotud õigusaktide raames. Tollialased õigusaktid peaksid olema paremini vastavuses käibemaksu ja aktsiisimaksu kogumist, peatamist ja tagasimaksmist käsitlevate sätetega, ilma seejuures kehtivate maksusätete kohaldamisala muutmata,.

3. Vastavalt komisjoni teatisele ühenduse finantshuvide kaitse ja asjakohase tegevuskava kohta aastateks 2004–2005[4] tuleks kohandada õiguslikku raamistikku ühenduse finantshuvide kaitseks.

4. Nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik,[5] põhines 1980. aastatel erinevates liikmesriikides kohaldatud tolliprotseduuride integreerimisel. Asjaomast määrust on pärast selle kehtestamist muudetud korduvalt ning suures ulatuses, selleks et kõrvaldada konkreetseid kitsaskohti nagu heausksuse kaitse probleem või turvalisuse nõuete arvestamine. Edaspidiste muudatuste tegemise vajaduse tolliseadustikus tingivad viimastel aastatel nii ühenduse kui ka rahvusvahelisel tasandil tehtud tähtsad õiguslikud muudatused, nende hulgas Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu kehtetuks muutumine, ühinemisakti jõustumine 1. mail 2004. aastal, samuti tolliprotseduuride lihtsustamise ja kooskõlastamise rahvusvahelise konventsiooni (edaspidi „Kyoto konventsioon“) muutmine, (Euroopa Ühenduse ühinemine selle konventsiooniga kiideti heaks nõukogu otsusega 2003/231/EÜ[6]). Nüüd on tulnud aeg tolliprotseduurid sujuvamaks muuta ja võtta arvesse asjaolu, et elektroonilised deklaratsioonid ja elektrooniline andmetöötlus on igapäevapraktika ning deklaratsioonid paberkandjal ja nende töötlemine on erandlik. Need kõik on põhjusteks, miks olemasoleva tolliseadustiku edasisest muutmisest ei piisa; vaja on selle põhjalikku uuendamist.

5. Seadusliku kaubanduse lihtsustamine ja pettusevastane võitlus nõuavad lihtsaid, kiireid ja standardseid tolliprotseduure ja -menetlusi. Seetõttu on asjakohane, nagu on märgitud komisjoni teatises tolli ja kaubanduse lihtsa ja paberiteta töökeskkonna kohta,[7] lihtsustada tolli õigusakte, et saaks kasutada tänapäevaseid vahendeid ja tehnoloogiat ning soodustada edasist tollialaste õigusaktide ühtset kohaldamist; aidates seeläbi kaasa tõhusa ja lihtsalt mõistetava menetluse tagamisele. Tolliprotseduure on vaja koondada ja viia üksteisega vastavusse ning protseduuride arvu vähendada, jättes alles ainult need, mis on majanduslikult põhjendatud, pidades silmas ettevõtluse konkurentsivõime tugevdamist.

6. Siseturu väljakujundamine, rahvusvahelise kaubanduse ja investeeringute takistuste vähendamine ja suurenenud vajadus tagada turvalisus ja ohutus ühenduse välispiiril – kõik see on muutnud tolli ülesannet: tollist on saanud globaliseerumisprotsessi, rahvusvahelise kaubanduse järelevalve ja korraldamise keskpunkt, riikide ja ettevõtete konkurentsivõime katalüsaator. Tollialased õigusaktid peavad seetõttu arvestama uut majanduslikku olukorda ning tolli uut ülesannet ja missiooni

7. Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (edaspidi „IT“) kasutamine on võtmeks kaubanduse lihtsustamise tagamisel ja ka tollikontrollide tõhustamisel, mille kaudu vähendatakse ettevõtluse kulusid ja ühiskonnale avalduvaid riske. Seega on vaja luua õiguslik põhimõte, et kõiki tolli- ja kaubandustehinguid tuleb teha elektrooniliselt ja et tollitoimingute IT-süsteemid kõikides liikmesriikides pakuvad ettevõtjatele samu soodustusi.

8. Ettevõtluse hõlbustamise huvides ning samal ajal ühenduse tolliterritooriumile toodava või sealt välja viidava kauba kontrolli vajaliku taseme tagamiseks, on asjakohane andmekaitsesätteid arvestades jagada ettevõtjate esitatud teavet tolliasutuste ja teiste asjaomase kontrolliga seotud ametite, nagu politsei, piirivalve, veterinaar- ja keskkonnaameti vahel nii, et ettevõtjad peaksid esitama oma teavet ainult ühe korra („kõik ühes kohas“-põhimõte) ja et kõnealused ametid kontrolliksid kaupu samal ajal ja samas kohas („ainukontrolli põhimõte“).

9. Ettevõtluse hõlbustamise huvides peaks ettevõtjatel olema õigus määrata tolliasutusega suhtlemiseks oma esindaja.

10. Lihtsustamisviiside laiaulatuslikust kasutamisest peaksid maksimaalset kasu saama seaduskuulekad ja usaldusväärsed ettevõtjad („volitatud ettevõtjad“) ning, arvestades turvalisuse ja ohutuse tagamise nõuet, on kõnealustel ettevõtjatel kasu ka vähendatud tollikontrollist.

11. Kõiki otsuseid, st tolli poolt tollialaste õigusaktide alusel tehtud ametlikke toiminguid, millel on õiguslik tagajärg ühe või mitme isiku suhtes, samuti tolli poolt väljastatud siduvat teavet tuleb käsitleda samade eeskirjade alusel. Kõik kõnealused otsused peavad kehtima kogu ühenduse piires ja neid peab olema võimalik tühistada, muuta – kui ei ole sätestatud teisiti – või kehtetuks tunnistada, kui nad ei ole vastavuses tollialaste õigusaktide või nende tõlgendustega.

12. Vastavalt põhiõiguste hartale peab igal isikul lisaks iga tolli otsuse edasikaebamise õigusele olema õigus saada ära kuulatud, enne kui teda kahjustada võiv otsus vastu võetakse. Asjaomaseid sätteid tolliseadustikus kohaldatakse ka tollivormistusjärgse sissenõudmise juhtudel ja otsuste puhul, mis käsitlevad tagasimaksmise ja vähendamise kaebusi.

13. Tolliprotseduuride sujuvamaks muutmine elektroonilises keskkonnas nõuab vastutuse jaotamist liikmesriikide tolliasutuste vahel . On vaja tagada tõhusate, hoiatavate ja proportsionaalsete karistuste vajalik tase siseturu piires, et ära hoida tollieeskirjade tõsisem rikkumine ning vähendada pettuseohtu, ohutuse ja turvalisuse ohtuseadmist ja tagada ühenduse finantshuvide kaitse. Seda saab saavutada üksnes ühenduse ühise raamistiku kaudu, mille alla kuulub karistuste määramise pädevus ja nende karistuste piiritlemine täielikus kooskõlas põhiõiguste hartaga.

14. Selleks, et oleksid tasakaalus ühelt poolt tolliasutuste vajadus tagada tollialaste õigusaktide korrektne kohaldamine ning teiselt poolt ettevõtjate õigus õiglasele kohtlemisele, tuleb tollile anda muuhulgas ulatuslikud kontrollivolitused ja ettevõtjatele kaebuse esitamise õigus.

15. Selleks, et vähendada ühendusele, tema kodanikele ja kaubanduspartneritele suunatud ohu tekkimise võimalusi, peab tollikontrolli ühtlustatud kohandamine põhinema ühtsel riskijuhtimise raamistikul ja selle rakendamiseks kasutatavatel elektroonilistel süsteemidel. Kõiki liikmesriike hõlmava ühise riskijuhtimise raamistiku loomine ei tohiks takistada liikmesriike kaupa pisteliselt kontrollimast.

16. On vaja kehtestada tegurid, mille põhjal kohaldatakse ekspordi- ja imporditollimakse ja muid kaubavahetusega seonduvaid meetmeid. Samuti on asjakohane sätestada kindlad sätted päritolutõendite suhtes ühenduses, kui see on kaubanduslikel põhjustel vajalik.

17. Ühendusesiseste otsustamisprotsesside kiirendamiseks oleks asjakohane sellise kauba puhul, mis kuulub ühenduse tolliterritooriumil ja Ceutal ja Melillal kehtivate sooduspäritolumeetmete alla, delegeerida sooduspäritolureeglite vastuvõtmise volitused komisjonile.

18. On asjakohane koondada ühte rühma kõik impordil tekkivad tollivõla juhud, mis ei kuulu vabasse ringlusse lubamise või osalise tollimaksust vabastamise ajutise lubamise tollideklaratsioonide alla, selleks et vältida tollivõla tekkimise õigusliku aluse kindlakstegemisega seonduvaid keerukusi. Sama tuleks teha ka ekspordil tekkiva tollivõla puhul.

19. Kuna tolli uus ülesanne toob kaasa vastutuse jagamise ja koostöö vajaduse riigisiseste ja piiril asuvate tolliasutuste vahel, tuleks enamikul juhtudel tollivõlga määrata kohas, kus on võlgniku registreeritud asukoht, nii et asjaomase koha pädev tolliasutus saaks kõige paremini jälgida asjaomase isikuga seonduvaid meetmeid.

20. Lisaks tuleks Kyoto konventsiooni kohaselt vähendada selliste juhtude hulka, kus on vaja liikmesriikide vahelist halduskoostööd tollivõla tekkimise koha määramisel ja tollimaksu tagasinõudmisel.

21. Samad eeskirjad eriprotseduuride osas lubaksid kasutada ühte tagatist kõigi eriprotseduuride kategooriate puhul, kusjuures kõnealuse üldtagatisega hõlmataks mitmeid tehinguid.

22. Ühenduse ja liikmesriikide finantshuvide paremaks kaitsmiseks peab tagatis katma ka deklareerimata või valesti deklareeritud kauba, mis sisaldub kaubasaadetises või deklaratsioonis, mille kohta tagatis on esitatud. Samal põhjusel peab ka käendaja võetud kohustus katma tollimaksud summas, mis tuleb tasuda pärast vabastusjärgset kontrolli.

23. Ühenduse ja liikmesriikide finantshuvide kaitsmiseks ja pettuste tõkestamiseks on asjakohane kehtestada kord, mis sisaldab järkjärgulisi meetmeid üldtagatise kohaldamiseks. Kui tegemist on suurenenud pettuseohuga, peab olema võimalik ettevõtja konkreetset olukorda silmas pidades üldtagatise kohaldamisest ajutiselt keelduda.

24. On asjakohane arvestada asjaomase isiku heausksust juhtudel, kui tollivõlg on tekkinud tollialaste õigusaktide täitmatajätmise tõttu, ning vähendada võlgniku hooletu käitumise tagajärgi võimalikult suures ulatuses.

25. On vaja sätestada põhimõte, kuidas määrata kindlaks ühenduse kauba staatus ja kõnealuse staatuse kaotamise asjaolud, ning määrata kindlaks juhud, mil kõnealune staatus jääb kauba ühenduse territooriumilt ajutiselt välja viimise korral muutmata.

26. Neil juhtudel, kui ettevõtja on eelnevalt esitanud kauba kõlblikkuse riskipõhiseks kontrollimiseks vajamineva teabe, on reeglina asjakohane tagada kauba kiirendatud vabasse ringlusse lubamine. Maksu- ja kaubanduspõhimõtete kontrollimisi peaksid eelkõige läbi viima tolliasutused, kes on vastutavad piirkonnas, kus asuvad ettevõtja valdused.

27. Tollideklaratsioonide esitamise eeskirju tuleb ajakohastada ja sujuvamaks muuta, nõudes eelkõige tollideklaratsioonide esitamist üldjuhul elektrooniliselt ning vaid ühes lihtsustatud deklaratsiooni vormis.

28. Kuna Kyoto konventsioon eelistab tollideklaratsioonide esitamist, registreerimist ja kontrollimist enne kauba saabumist ja sellest lähtuvalt on tollideklaratsiooni esitamise koht erinev kohast, kus kaup füüsiliselt asub, on asjakohane pakkuda keskse tollivormistuse võimalust kohas, kus on asjaomase ettevõtja registreeritud asukoht. Keskne tollivormistus peaks hõlmama lihtsustatud deklaratsioonide kasutamise, täieliku deklaratsiooni ja nõutud dokumentide esitamise kuupäeva edasilükkamise, perioodiliste deklaratsioonide esitamise ja tasumise edasilükkamise võimalusi.

29. Et aidata kaasa neutraalsete konkurentsitingimuste tagamisele ühenduse piires, on asjakohane sätestada ühenduse tasemel eeskirjad, mis hõlmavad kauba hävitamist või siis kõrvaldamist tolliasutuste poolt, mida varem nõuti siseriiklike õigusaktide alusel.

30. On asjakohane esitada ühtsed ja lihtsad eeskirjad eriprotseduuride jaoks (transiit, ladustamine, eriotstarbeline kasutamine või töötlemine) ja lisada neile lühike kokkuvõte iga eriprotseduuri kategooria eeskirjade kohta, nii et asjaomasel ettevõtjal või pädeval tollitöötajal oleks lihtne valida õige protseduur, vältida vigu ja vähendada vabasse ringlusse lubamise järgseid sissenõudmisi ja tagasimaksmisi.

31. Volituste andmist mitmetele eriprotseduuridele ühe tagatise alusel ja ühe järelvalvet teostava tolliasutuse poolt tuleks lihtsustada; tuleks kehtestada lihtsad eeskirjad tollivõla tekkimise kohta kõnealustel juhtudel. Võiks kehtida põhimõte, et eriprotseduuri alla kuuluva kauba või kõnealusest kaubast valmistatud toodete tolliväärtuse määramine toimub tollivõla tekkimise ajal. Siiski peaks olema ka võimalik, kui see on majanduslikult põhjendatud, määrata kauba tolliväärtust ajal, mil kaup suunatakse eriprotseduurile. Samu põhimõtteid tuleks rakendada tavapärase käitlemise korral.

32. Määrusega (EÜ) nr 648/2005 tolliseadustikku sisse viidud turvalisust käsitlevate meetmete hulga suurenemist arvestades peaks kauba paigutamine vabatsooni olema tolliprotseduur ning kaup peaks läbima tollikontrolli vabatsooni sisenemisel ja vastavalt arvestuskandele.

33. Erikasutusse suunatud kauba jaoks tuleks kehtestada üldine õiguslik raamistik, pidades silmas aktsiisimaksu peatamist vastavalt nõukogu 25. veebruari 1992. aasta direktiivile 92/12/EMÜ (aktsiisiga maksustatava kauba üldise korralduse ja selle kauba valdamise, liikumise ning järelevalve kohta)[8], impordil kohaldatavat käibemaksu vastavalt nõukogu 17. mai 1977. aasta direktiivile 77/388/EMÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas)[9] ja kaubanduspoliitilisi meetmeid arvestades.

34. Arvestades, et re-eksport ei ole enam vajalik, tuleks seestöötlemise peatamisprotseduur ühendada tollikontrolli all töötlemisega ja seestöötlemise tagasimakseprotseduur kaotada. Kõnealune seestöötlemise protseduur peaks hõlmama ka kauba hävitamist, välja arvatud juhul, kui kauba hävitamise viib läbi toll või see toimub tolli järelevalve all.

35. Turvalisusega seonduvaid meetmeid, mida kohaldatakse ühenduse tolliterritooriumilt välja viidud kauba suhtes, tuleb samamoodi rakendada ühendusevälise kauba re-ekspordi suhtes. Samu üldeeskirju tuleb rakendada igat tüüpi kauba suhtes, arvestades võimalust teha vajaduse korral erandeid kaubale, mis läbivad ühenduse tolliterritooriumi ainult transiidina.

36. Tõhusa otsustamisprotsessi ja ühtsuse tagamiseks on asjakohane luua sujuvad mehhanismid rakendusmeetmete, selgitavate märkuste, suuniste ja komisjoni selliste otsuste vastuvõtmiseks, milles nõutakse tolliasutuse poolt tehtud otsuse tühistamist, ning ka komiteede, töörühmade ja vaekogude ühisseisukohtade ettevalmistamiseks kooskõlas tollialaseid õigusakte käsitlevate rahvusvaheliste kokkulepetega.

Rakendusmeetmeid on asjakohane vastu võtta korralduskomitee menetluse alusel ning suuniseid ja selgitavaid märkusi nõuandekomitee menetluse alusel.

37. Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. jaanuar 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise kord.[10]

38. On asjakohane määrata volitused rakendussätete vastuvõtmiseks, eriti juhul, kui ühendus võtab endale kohustusi seoses rahvusvaheliste lepingutega, milles nõutakse tolliseadustiku sätete kohandamist.

39. Tollialaste õigusaktide lihtsustamiseks ja ratsionaliseerimiseks tuleb praegu mitmed eraldiseisvates ühenduse õigusaktides sisalduvad sätted läbipaistvuse saavutamiseks inkorporeerida käesolevasse tolliseadustikku.

Seetõttu tuleb koos määrusega (EMÜ) nr 2913/92 kehtetuks tunnistada järgmised määrused:

- nõukogu määrus (EMÜ) nr 918/83, 28. märts 1983, millega kehtestatakse ühenduse tollimaksuvabastuse süsteem,[11]

- Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3925/91, 19. detsember 1991, ühendusesiseseid lende tegevate isikute salongi- ja registreeritud pagasi ning ühendusesiseseid merereise tegevate isikute pagasi suhtes kohaldatavate kontrollide ja formaalsuste lõpetamise kohta,[12]

- nõukogu määrus (EÜ) nr 82/2001, 5. detsember 2000, mis käsitleb mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö meetodeid ühenduse tolliterritooriumi ning Ceuta ja Melilla vahelises kaubavahetuses,[13]

- nõukogu määrus (EÜ) nr 1207/2001, 11. juuni 2001, millega nähakse ette Euroopa Ühenduse ja teatavate riikide vahelist kaubavahetuse enamsoodustusrežiimi reguleerivate sätete kohaste liikumissertifikaatide EUR.1 väljastamise, kaubaarve deklaratsioonide ja vormide EUR.2 koostamise ning teatavate heakskiidetud eksportija tunnistuste väljastamise lihtsustamise kord.[14]

- Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega on vajalik ja asjakohane tolliliidu kui siseturu keskse samba efektiivse toimimise huvides sätestada eeskirjad ja protseduurid, mida kohaldatakse ühenduse tolliterritooriumile toodavate või kõnealuselt territooriumilt välja viidavate kaupade suhtes. Käesolevas määruses piirdutakse vastavalt asutamislepingu artikli 5 kolmandale lõigule sellega, mis on vajalik eesmärkide saavutamiseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

1. PEATÜKK

TOLLIALASTE ÕIGUSAKTIDE REGULEERIMISALA, TOLLI MISSIOON JA MÕISTED

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

Käesoleva määrusega sätestatakse ühenduse tolliseadustik (edaspidi „tolliseadustik“), millega kehtestatakse ühenduse tolliterritooriumile toodavate ja sealt välja viidavate kaupade suhtes kohaldatavad üldeeskirjad ja protseduurid.

Käesolevat tolliseadustikku kohaldatakse ühtselt kogu ühenduse tolliterritooriumil, ilma et see piiraks muude kõnealust kaubandust käsitlevate õigusaktide kohaldamist.

Artikkel 2

Tolli missioon

Toll vastutab rahvusvahelise kaubanduse haldamise eest ühenduse välispiiril ja aitab seeläbi kaasa avatud kaubanduse arendamisele, siseturu välisaspektidega seotud kaubanduse rakendamisele ning ühenduse ühtse poliitika kindlustamisele kaubanduse valdkonnas ja ka üldisele turustusahela turvalisusele. Tolli ülesanded on järgmised:

a) ühenduse ja liikmesriikide finantshuvide kaitse;

b) ühenduse kaitse ebaausa ja illegaalse kaubanduse vastu, samal ajal seadusliku ettevõtluse toetamine,

c) vajaduse korral tihedas koostöös teiste pädevate asutustega kodanike ning keskkonna turvalisuse ja ohutuse tagamine;

d) rahvusvahelise kaubanduse hõlbustamine.

Artikkel 3

Tolliterritoorium

1. Ühenduse tolliterritooriumi alla kuuluvad järgmised territooriumid koos territoriaalvete, sisevete ja õhuruumiga:

- Belgia Kuningriigi territoorium;

- Tšehhi Vabariigi territoorium;

- Taani Kuningriigi territoorium, välja arvatud Fääri saared ja Gröönimaa;

- Saksamaa Liitvabariigi territoorium, välja arvatud Helgolandi saar ja Büsingeni territoorium (Saksamaa Liitvabariigi ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline 23. novembri 1964. aasta leping);

- Eesti Vabariigi territoorium;

- Kreeka Vabariigi territoorium;

- Hispaania Kuningriigi territoorium, välja arvatud Ceuta ja Melilla;

- Prantsuse Vabariigi territoorium, välja arvatud Uus-Kaledoonia, Mayotte, Saint-Pierre ja Miquelon, Wallis ja Futuna ja Prantsuse Polüneesia;

- Iirimaa territoorium;

- Itaalia Vabariigi territoorium, välja arvatud Livigno ja Campione d'Italia haldusüksused ning Itaaliale kuuluv osa Lugano järvest, mis jääb Ponte Tresa ja Porto Ceresio vahelisel alal rannajoone ja riigipiiri vahele;

- Küprose territoorium vastavalt ühinemisakti sätetele;

- Läti Vabariigi territoorium;

- Leedu Vabariigi territoorium;

- Luksemburgi Suurhertsogiriigi territoorium;

- Ungari Vabariigi territoorium;

- Malta Vabariigi territoorium;

- Hollandi Kuningriigi territoorium Euroopas;

- Austria Vabariigi territoorium;

- Poola Vabariigi territoorium;

- Portugali Vabariigi territoorium;

- Sloveenia Vabariigi territoorium;

- Slovaki Vabariigi territoorium;

- Soome Vabariigi territoorium;

- Rootsi Kuningriigi territoorium;

- Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ning Kanalisaarte ja Mani saare territoorium.

2. Järgmisi väljaspool liikmesriikide territooriumi asuvaid territooriume koos nende territoriaalvete, sisevete ja õhuruumiga käsitatakse ühenduse tolliterritooriumi osana, võttes arvesse nende suhtes kohaldatavaid konventsioone ja lepinguid:

a) PRANTSUSMAA

Monaco territoorium, nagu on määratletud 18. mail 1963 Pariisis allakirjutatud tollikonventsioonis (27. septembri 1963. aasta "Journal officiel", lk 8679);

b) KÜPROS

Suurbritannia suveräänsete baasipiirkondade territooriumid Akrotiris ja Dhekelias, nagu on määratletud 16. augustil 1960 Nicosias allakirjutatud Küprose Vabariigi asutamislepingus ( United Kingdom Treaty Series No 4 (1961) Cmnd 1252).

3. Teatavaid tollialaste õigusaktide sätteid võib konkreetseid valdkondi reguleerivate õigusaktide või rahvusvaheliste konventsioonide raames kohaldada ka väljaspool ühenduse tolliterritooriumi.

Artikkel 4

Mõisted

Käesolevas tolliseadustikus kasutatakse järgmisi mõisteid:

(1) toll v. tolliasutused – liikmesriigi pädevad ametiasutused, mis vastutavad tollialaste õigusaktide kohaldamise eest, ning muud asutused, mis on siseriikliku õiguse alusel volitatud kohaldama teatavaid tollialaseid õigusakte.

(2) tollialased õigusaktid – järgmiste õigusaktide kogu:

a) käesolev tolliseadustik ning ühenduse tasandil ja vajaduse korral riigi tasandil vastu võetud sätted selle rakendamiseks;

b) ühine tollitariifistik;

c) rahvusvahelistes kokkulepetes sisalduvad tollialased sätted niivõrd, kuivõrd need on ühenduses kohaldatavad.

(3) isik – füüsiline isik, juriidiline isik ja igasugune isikute ühendus, mis ei ole juriidiline isik, kuid mis võib ühenduse või siseriikliku õiguse kohaselt sooritada õigustoiminguid.

(4) ettevõtja – isik, kelle töö on seotud kauba impordi või ekspordiga ühenduse tolliterritooriumile või sealt välja.

(5) risk – võimalus, et ühenduse tolliterritooriumi ja väljaspool ühenduse territooriumi asuvate riikide ja territooriumide vahel liikuva kauba sisenemisel, väljumisel, transiidil, ülekandel või lõppkasutusel ning sellise kauba olemasolu korral, millel ei ole ühenduse staatust, tekib olukord, millel võivad olla järgmised tagajärjed:

a) olukord takistaks ühenduse või siseriiklike meetmete korrektset kohaldamist;

b) olukord kahjustaks ühenduse ja tema liikmesriikide finantshuve;

c) olukord seaks ohtu ühenduse ja tema kodanike turvalisuse ja ohutuse, kahjustades inimeste, loomade või taimede tervist, keskkonda või tarbijaid.

(6) tollikontroll – tolli poolt vastavalt artiklitele 27–30 läbiviidav konkreetne tegevus.

(7) ülddeklaratsioon – deklaratsioon, mis tuleb esitada enne kauba toomist ühenduse tolliterritooriumile või enne kauba ühenduse tolliterritooriumilt väljaviimist.

(8) tollideklaratsioon – dokument, millega isik avaldab ettenähtud vormis ja korras soovi suunata kaup teatavale tolliprotseduurile ning esitab vajaduse korral avalduse erikorra kohaldamiseks.

(9) tolliprotseduur – mõni järgmistest tegevustest, millele võib kaupa käesoleva tolliseadustiku raames suunata:

a) vabasse ringlusse lubamine;

b) eriprotseduurid;

c) eksport.

(10) imporditollimaks – ühises tollitariifistikus sätestatud tollimaks, mis tuleb tasuda kauba importimisel.

(11) eksporditollimaks – ühises tollitariifistikus sätestatud tollimaks, mis tuleb tasuda kauba eksportimisel.

(12) ühenduseväline kaup – punktis 20 nimetamata kaup või kaup, mis on minetanud ühenduse kauba staatuse.

(13) riskijuhtimine — riski süstemaatiline kindlaksmääramine ja kõikide ohutegurite vähendamiseks vajalike meetmete rakendamine.

(14) kauba vabastamine - toiming, millega toll teeb kauba kättesaadavaks eesmärkide jaoks, mis tulenevad tolliprotseduurist, millele kaup on suunatud.

(15) tollijärelevalve - tolli poolt tollialaste õigusaktide ja vajaduse korral muude tollijärelevalve all oleva kauba suhtes kohaldatavate normide järgimiseks rakendatavad meetmed üldiselt.

(16) tagastamine – vabasse ringlusse lubatavalt kaubalt makstava imporditollimaksu tagasimaksmine või vähendamine, juhul kui kõnealune kaup eksporditakse ühenduse tolliterritooriumilt muutmata kujul või töödeldud toodetena.

(17) töödeldud tooted – kaup, mis on suunatud töötlemisse ning läbinud töötlemistoiminguid;

(18) isik, kelle registreeritud asukoht on ühenduse tolliterritooriumil –

a) füüsilise isiku puhul isik, kelle alaline elukoht on ühenduse tolliterritooriumil;

b) juriidilise isiku või isikute ühenduse puhul isik, kelle registrijärgne asukoht, peakontor või püsiv tegevuskoht asub ühenduse tolliterritooriumil.

(19) tollistaatus - kauba staatus ühenduse kaubana või ühendusevälise kaubana.

(20) ühenduse kaup – kaup, mis kuulub mõne järgmise kategooria alla:

a) täielikult ühenduse tolliterritooriumil saadud kaup, millele ei ole lisatud väljaspool ühenduse tolliterritooriumi asuvatest riikidest või territooriumidelt imporditud kaupa;

b) väljapoolt ühenduse tolliterritooriumi asuvatest riikidest ja territooriumidelt imporditud ja vabasse ringlusse lubatud kaup;

c) ainult punktis b kirjeldatud kaubast või punktides a ja b kirjeldatud kaubast ühenduse tolliterritooriumil saadud või toodetud kaup.

(21) kauba esitamine tollile – ettenähtud korras tollile teatamine kauba saabumisest tolliasutusse või muusse kohta, mille toll on selleks määranud või heaks kiitnud, ning kõnealuse kauba kättesaadavus tollikontrolli läbiviimiseks.

(22) kauba valdaja – isik, kes on kauba omanik või kellel on samaväärne õigus kauba kõrvaldamiseks, või isik, kes kaupa tegelikult käsutab.

(23) tolliprotseduuri pidaja - isik, kes esitab tollideklaratsiooni või kelle eest tollideklaratsioon on esitatud, või isik, kellele on antud üle eespool mainitud isiku õigused ja kohustused seoses tolliprotseduuriga.

(24) kaubanduspoliitika meetmed – ühise kaubanduspoliitika osaks olevad mittetariifsed meetmed kauba importi ja eksporti käsitlevate ühenduse sätetena.

(25) töötlemistoimingud –

a) toimingud kaubaga, sealhulgas selle paigaldamine, kokkupanemine või sobitamine muu kaubaga;

b) kauba töötlemine;

c) kauba hävitamine;

d) kauba parandamine, sealhulgas selle ennistamine ja korrastamine;

e) sellise kauba kasutamine, mida ei leidu töödeldavates toodetes, aga mis võimaldab või hõlbustab kõnealuste toodete tootmist, isegi kui asjaomane kaup täielikult või osaliselt töötlemise käigus ära kasutatakse (tootmise abivahend).

(26) tulemi määr – töödeldud toodete kogus või osakaal, mis on saadud teatava koguse töötlemisele suunatud kauba töötlemisest.

2. PEATÜKK

ISIKUTE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED SEOSES TOLLIALASTE ÕIGUSAKTIDEGA

1. jagu

Teabe esitamine

Artikkel 5

Teabevahetus, andmekaitse

1. Kogu nõutav teabe, saatedokumentide, otsuste ja teatiste vahetus tolliasutuste vahel ning tolli ja ettevõtjate vahel peab toimuma elektroonilisi andmetöötlusvahendeid kasutades.

Komisjon võib artikli 196 lõikes 2 osutatud korras võtta meetmeid, millega sätestatakse erandid käesoleva lõike esimese lõigu suhtes.

2. Kui ei ole sätestatud teisiti, võtab komisjon artikli 196 lõikes 2 osutatud korras meetmed, millega sätestatakse:

a) tolliasutuste vahel vahetatava tollialaste õigusaktide kohaldamiseks vajamineva teabe vorm ja teabevahetust käsitlevad eeskirjad,

b) tollialaste õigusaktide alusel vahetatavate teabevormide ühine andmekogum ja kuju.

Esimese lõigu punktis b nimetatud teave peab sisaldama riskianalüüsi läbiviimiseks ja tollikontrolli nõuetekohaseks kohaldamiseks vajalikke andmeid, asjakohane on kasutada rahvusvahelisi norme ja kaubandustava.

Lõikele 1 vastav tolliasutuste vaheliseks elektrooniliseks teabevahetuseks vajalik süsteem peab olema valmis hiljemalt 30. juuniks 2009.

Artikkel 6

Andmekaitse

1. Kogu teabe kohta, mida tolliasutused oma kohuseid täites saavad ning mis on oma olemuselt konfidentsiaalne või konfidentsiaalsena edastatud, kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus. Pädevad asutused ei või kõnealust teavet ilma seda esitanud isiku või asutuse nõusolekuta avaldada, välja arvatud artikli 28 lõike 2 kohase tollikontrolli läbiviimiseks.

Kõnealuse teabe avaldamine on asjaomase isiku nõusolekuta siiski lubatud, kui pädev asutus on kohustatud või volitatud seda tegema vastavalt kehtivatele õigusaktidele, eriti seoses andmekaitse või kohtumenetlusega.

2. Konfidentsiaalse teabe edastamine väljaspool ühenduse tolliterritooriumi asuvate riikide ja territooriumide tollile ja muudele asutustele on lubatud üksnes rahvusvahelise kokkuleppe raames, kui on tagatud samal tasemel andmekaitse tingimused.

Teabe avaldamine ja edastamine peab toimuma täielikus kooskõlas kehtivate andmekaitse eeskirjadega.

Artikkel 7

Lisateabe vahetamine tolli ja ettevõtjate vahel

1. Toll ja ettevõtjad võivad vastastikuse koostöö eesmärgil seoses riski kindlaksmääramise ja selle vastu võitlemisega vahetada teavet, mis ei ole nõutav tollialaste õigusaktide alusel. Kõnealune teabevahetus võib toimuda kirjaliku kokkuleppe alusel ning võimaldada tolli juurdepääsu ettevõtjate arvutisüsteemidele.

2. Lõikes 1 kirjeldatud koostöö raames ühe osapoole poolt teisele osapoolele esitatud teave on konfidentsiaalne, kui mõlemad osapooled ei ole teisiti kokku leppinud.

Artikkel 8

Tollipoolne teabe esitamine

1. Iga isik võib taotleda tollilt teavet tollialaste õigusaktide kohaldamise kohta. Sellise taotluse võib tagasi lükata, kui see ei ole seotud tegelikult kavandatud impordi- või eksporditoiminguga.

2. Toll peab olema pidevalt kontaktis ettevõtjatega ja teiste rahvusvahelise kaubavahetusega seotud asutustega. Ta peab arendama läbipaistvust, tehes ettevõtjatele tasuta ja võimaluse korral Interneti teel kättesaadavaks rahvusvahelist kaubandust käsitlevad õigusaktid, halduseeskirjad ja taotlusvormid.

Artikkel 9

Teabe esitamine tollile

1. Tolliformaalsustega otseselt või kaudselt seotud isik esitab tollile viimase taotluse korral ja ettenähtud tähtaja jooksul, sõltumata esitamise viisist, kõik vajalikud dokumendid ja kogu vajaliku teabe ning osutab tollile vajalikku abi.

2. Ilma et see piiraks võimalikku haldus- või kriminaalkaristuste kohaldamist, on asjaomane isik ülddeklaratsiooni või tollideklaratsiooni, sealhulgas lihtsustatud deklaratsiooni või teatist esitades või volituse või mõne muu otsuse suhtes taotlust esitades vastutav järgmise eest:

a) deklaratsioonis, teatises, taotluses või muus asjakohases vormis esitatud teabe õigsus,

b) esitatud või kättesaadavaks tehtud dokumendi autentsus,

c) vajaduse korral vaatlusaluse kauba teatavale protseduurile suunamisega seotud kohustuste täitmine või volitatud toimingute tegemine.

Esimest lõiku kohaldatakse ka tolli poolt nõutava teabe andmise suhtes.

Kui deklaratsioon või teatis, taotlus või nõutav teave esitatakse asjaomase isiku esindaja poolt, on esimeses lõigus esitatud kohustused siduvad ka esindaja suhtes.

Artikkel 10

Ühtne andmebaas

Liikmesriigid peavad ühtse säilikute registreerimise ja säilitamise elektroonilise süsteemi väljaarendamisel, töös hoidmisel ja tööle rakendamisel tegema koostööd komisjoniga. Kõnealune süsteem hõlmab järgmist:

a) kõiki otseselt või kaudselt tolliformaalsuste sooritamisega seotud isikuid,

b) kõiki volitusi seoses tolliprotseduuridega või volitatud ettevõtja staatust.

Kõnealused andmed peavad olema kättesaadavad liikmesriikide tollile tema kohustuste täitmisel ja ettevõtjatele vastavalt kolmandas lõigus osutatud eeskirjadele.

Komisjon võtab artikli 196 lõikes 2 osutatud korras meetmed, millega sätestatakse registreeritavate andmete standardvorm ja sisu ning eeskirjad kõnealustele andmetele juurdepääsuks.

2. jagu

Esindamine tolliprotseduurides

Artikkel 11

Tolliesindaja

1. Iga isik võib määrata tolliga suhtlemiseks oma esindaja, kes teeb tollieeskirjades ettenähtud toiminguid ja täidab tollieeskirjades ettenähtud formaalsusi (edaspidi „tolliesindaja“).

Kõnealune tolliesindaja võib olla kas otsene (sel juhul tegutseb tolliesindaja teise isiku nimel ja volitusel) või kaudne (sel juhul tegutseb tolliesindaja oma nimel, kuid teise isiku volitusel).

2. Tolliesindaja registreeritud asukoht peab olema ühenduse territooriumil.

Komisjon võib artikli 196 lõikes 2 osutatud korras võtta meetmed, millega sätestatakse tingimused, mille kohaselt käesoleva lõike esimeses lõigus kirjeldatud nõudest võib loobuda.

Artikkel 12

Volitamine

1. Tolliesindaja on kohustatud tolliga suheldes kinnitama, et ta tegutseb end volitanud isiku esindajana, ja täpsustama, kas ta on otsene või kaudne esindaja.

Isikut, kes ei teata, et ta tegutseb teise isiku nimel või eest, või kes teatab, et ta tegutseb teise isiku nimel või eest, ilma et ta oleks volitatud seda tegema, loetakse enda nimel ja enda eest tegutsevaks.

2. Toll võib nõuda igalt isikult, kes teatab, et ta tegutseb teise isiku nimel või volitusel, et ta oma volitusi tolliesindajana tegutsemisel tõendaks, välja arvatud juhul kui isik kuulub nende isikute kategooriasse, kellel on õigus tegutseda teise isiku volitusel.

Komisjon võib artikli 196 lõikes 2 osutatud korras võtta meetmeid käesoleva lõike esimeses lõigus kirjeldatud isikute kategooria määramiseks.

Artikkel 13

Esindamine eriolukorras

1. Kui isik tegutseb tolliesindajana tavapärasel ja kaubanduslikul alusel, võib talle artikli 14 kohaselt anda volitatud ettevõtja staatuse.

2. Tolliesindaja võib kehtivate käibemaksu- ja aktsiisimaksusätete alusel tegutseda maksuesindajana.

3. jagu

Volitatud ettevõtja

Artikkel 14

Taotlemine ja lubamine

1. Isik, kelle registreeritud asukoht on ühenduse tolliterritooriumil ja kes vastab artiklites 15 ja 16 sätestatud tingimustele, võib nõuda volitatud ettevõtja staatust.

Toll annab volitatud ettevõtja staatuse, konsulteerides vajaduse korral teiste pädevate asutustega; kõnealune staatus vaadatakse teatud ajavahemike järel läbi.

2. Volitatud ettevõtja suhtes võib kohaldada hõlbustatud turvalisuse ja ohutusega seonduvaid tollikontrolle või käesoleva tolliseadustiku või selle rakendussätetega kehtestatud lihtsustusi.

3. Kui artiklitest 15 ja 16 ei tulene teisiti, tunnustab toll volitatud ettevõtja staatust kõikides liikmesriikides, ilma et see piiraks tollikontrollide läbiviimist. Artikli 16 punkti g kohaselt sätestatud tingimuste alusel võib taotleja nõuda, et käesoleva artikli lõikes 1 kirjeldatud staatus kehtib üksnes ühes või mitmes kindlaksmääratud liikmesriigis.

4. Volitatud ettevõtja staatuse tunnustamise alusel ja tingimusel, et ühenduse tollialastes õigusaktides sätestatud konkreetset tüüpi lihtsustusega seotud nõuded on täidetud, lubab toll ettevõtjal saada lihtsustusi.

5. Volitatud ettevõtja staatust võib vastavalt artikli 16 punktis h sätestatud tingimustele peatada või tühistada.

6. Volitatud ettevõtja teatab tollile kõikidest asjaoludest, mis ilmnevad pärast staatuse andmist ja võivad mõjutada loa kehtivust või sisu.

Artikkel 15

Staatuse andmine

Volitatud ettevõtja staatuse saamiseks peavad olema täidetud vähemalt järgmised kriteeriumid:

40. esitatud asjakohased andmed tolli nõuetest kinnipidamise kohta;

41. äri- ja vajaduse korral transpordidokumentide haldamise nõuetekohase süsteemi olemasolu, mis võimaldab vajaduse korral tollikontrollide läbiviimist;

42. vajaduse korral rahalise maksevõime tõestus;

43. vajaduse korral praktilised pädevusstandardid või tööalane kvalifikatsioon, mis on otseselt seotud läbiviidava tegevusega;

44. vajaduse korral asjakohased turvalisus- ja ohutusnormid.

Artikkel 16

Rakendusmeetmed

Komisjon võtab artikli 196 lõikes 2 osutatud korras meetmeid, millega kaetakse järgmised valdkonnad:

a) volitatud ettevõtja staatuse andmine;

b) volitatud ettevõtja staatuse läbivaatamise sagedus;

c) lihtsustuste kasutamise loa andmine;

d) tolliasutuse määramine, kelle pädevusse kuulub kõnealuse staatuse ning kõnealuste lubade andmine;

e) lihtsustuste tüüp ja ulatus, mida võimaldatakse turvalisuse ja ohutusega seonduvate tollikontrollide läbiviimisel, võttes arvesse artikli 27 lõike 3 kohaselt vastu võetud eeskirju;

f) konsulteerimine ja teabe esitamine teistele tolliasutustele;

g) tingimused, mille kohaselt taotleja võib esitada taotluse loa saamiseks ainult ühe või mitme kindlaksmääratud liikmesriigi kohta;

h) tingimused, mille kohaselt volitatud ettevõtja staatus peatatakse või tühistatakse;

i) tingimused, mille kohaselt võib teatud volitatud ettevõtjate kategooriate puhul loobuda nõudest, et isiku registreeritud asukoht peab olema ühenduse territooriumil, võttes eriti arvesse rahvusvahelisi kokkuleppeid.

4. jagu

Tollialaste õigusaktide rakendamisega seonduvad otsused

Artikkel 17

Üldsätted

1. Isik, kes taotleb, et toll teeks mingi otsuse, peab tollile esitama sellise otsuse tegemiseks kogu vajaliku tolli poolt nõutava teabe.

Otsuse tegemist võivad taotleda ka mitu isikut ning otsust võib teha ka mitme isiku kohta.

2. Lõike 1 kohane otsus tehakse ja taotlejale teatatakse kõnealusest otsusest hiljemalt kahe kuu jooksul kuupäevast, mil toll taotluse sai, kui tollialastes õigusaktides ei ole sätestatud teisiti.

Kui toll ei ole kõnealuse ajavahemiku jooksul suuteline otsustama, teatab ta taotlejale sellest enne kõnealuse ajavahemiku möödumist, esitades põhjused ja määrates järgmise tähtaja, mida toll peab vajalikuks, et teha oma otsus taotluse kohta.

3. Kui otsuses või tollialases õigusaktis ei ole sätestatud teisiti, jõustub otsus kuupäeval, mil taotleja otsuse kätte saab või mil see loetakse kätte saaduks. Toll peab suutma vastuvõetud otsuseid jõustada asjaomasest kuupäevast alates, välja arvatud artikli 25 lõikes 2 sätestatud juhtudel.

4. Enne sellise otsuse vastuvõtmist, mis võib kahjustada isikut või isikuid, kellele otsus on suunatud, peab toll viimaseid oma vastuväidetest informeerima, esitades kõnealuste vastuväidete aluseks olevad põhjendused. Asjaomasele isikule tuleb anda võimalus oma seisukoha väljendamiseks alates kuupäevast, mil vastuväited on saadetud.

Komisjon võtab artikli 196 lõikes 2 osutatud korras meetmed, millega sätestatakse käesoleva lõike esimese lõigus kirjeldatud ajavahemik.

Kõnealuse ajavahemiku lõpul tehakse otsus, milles on sätestatud selle aluseks olevad põhjused, kehtestatud korras asjaomasele isikule teatavaks.

Nõuet teha kahjustava otsuse aluseks olevad vastuväited isikule, kellel otsus on suunatud, enne otsuse tegemist teatavaks, kohaldab toll ka otsuste suhtes, mis tehakse ilma asjaomase isiku eelneva taotluseta, ja eriti artikli 72 lõike 3 kohaste tollivõlga käsitlevate teatiste suhtes.

Otsustes tuleb viidata artiklis 24 sätestatud kaebuse esitamise õigusele.

5. Piiramata muude valdkondade eeskirjade kohaldamist, millega sätestatakse juhud ja tingimused, mille korral otsused on tühised või neid saab kehtetuks tunnistada, võib tolliasutus, kes otsuse tegi, selle tühistada, seda muuta või selle kehtetuks tunnistada, kui see ei ole vastavuses tollialaste õigusaktidega või neid tõlgendavate suuniste või selgitavate märkustega.

Artikkel 18

Otsuste kehtivus kogu ühenduse piires

Kui ei ole taotletud või sätestatud teisiti, kehtivad tolli poolt tehtud otsused kogu ühenduse tolliterritooriumil.

Artikkel 19

Soodsate otsuste tühistamine

1. Toll tühistab soodsa otsuse isiku suhtes, kellele kõnealune otsus on suunatud, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

a) otsus on tehtud ebaõige või mittetäieliku teabe alusel,

b) taotleja teadis või oleks pidanud teadma, et teave oli ebaõige või mittetäielik,

c) õige ning täieliku teabe korral oleks otsus olnud erinev.

2. Isikutele, kellele otsus oli suunatud, teatatakse selle tühistamisest.

3. Kui ei ole sätestatud teisiti, loetakse otsus tühiseks esialgse otsuse jõustumise kuupäevast.

4. Komisjon võib artikli 196 lõikes 2 osutatud korras võtta meetmed käesoleva artikli lõigete 1, 2 ja 3 rakendamiseks, eriti mitme isiku suhtes tehtud otsuste kohta.

Artikkel 20

Soodsate otsuste kehtetuks tunnistamine ja muutmine

1. Soodne otsus tunnistatakse kehtetuks või seda muudetakse, kui üks või mitu sellise otsuse tegemiseks ettenähtud tingimustest olid täitmata või ei ole enam täidetud, välja arvatud artiklis 19 nimetatud juhtudel.

2. Kui tollialastes õigusaktides ei ole sätestatud teisiti, võib mitmele isikule suunatud soodsa otsuse kehtetuks tunnistada ka ainult selle isiku suhtes, kes ei täida asjaomase otsuse raames kehtestatud kohustusi.

3. Isikule, kellele otsus oli suunatud, teatatakse selle kehtetuks tunnistamisest või muutmisest.

4. Otsuse kehtetuks tunnistamine või muutmine jõustub kuupäevast, mil isik, kellele kõnealune otsus oli suunatud, kehtetuks tunnistamise või muutmise teatise kätte saab või mil see loetakse olevat isiku poolt kätte saadud.

Kui selle isiku õigustatud huvi, kellele otsus on suunatud, seda nõuab, võib toll erandjuhtudel kehtetuks tunnistamise otsuse või tehtud muudatuse jõustumise kuupäeva edasi lükata.

5. Komisjon võib artikli 196 lõikes 2 osutatud korras võtta meetmed käesoleva artikli lõigete 1 kuni 4 rakendamiseks, eriti mitme isiku suhtes tehtud otsuste kohta.

Artikkel 21

Erimeetmeid käsitlevad otsused

1. Taotluse korral teeb toll otsuseid siduva tariifiinformatsiooni või siduva päritoluinformatsiooni kohta.

Sellise taotluse võib tagasi lükata, kui see ei ole seotud tegelikult kavandatud impordi- või eksporditoiminguga.

2. Siduva tariifi- või päritoluinformatsiooni otsused on siduvad ainult kaupade tariifse klassifitseerimise või päritolu määramise suhtes.

Kõnealused otsused on tollile siduvad isiku suhtes, kellele otsus oli suunatud, ainult nende kaupadega seonduvalt, mille suhtes tolliformaalsused viiakse lõpule pärast otsuse tegemise kuupäeva.

Kõnealused otsused on siduvad isikule, kellele need on suunatud, tolli suhtes üksnes alates kuupäevast, millal isik saab teatise otsuse kohta või mil see teatis loetakse isiku poolt kätte saaduks.

3. Siduva tariifi- või päritoluinformatsiooni otsused kehtivad kolm aastat alates kuupäevast, mis on otsuses määratud.

4. Taotledes kindla tolliprotseduuri raames siduva tariifi- või päritoluinformatsiooni otsust, peab isik, kellele otsus on suunatud, tõendama järgmist:

a) siduva tariifiinformatsiooni otsuse puhul: deklareeritud kaubad vastavad täies ulatuses otsuses kirjeldatud kaupadele;

b) siduva päritoluinformatsiooni otsuse puhul: asjaomased tooted ning nende päritolustaatuse omandamise aluseks olevad tingimused vastavad täies ulatuses otsuses kirjeldatud kaupadele ja tingimustele.

5. Erandina artikli 17 lõikest 5 ja artiklist 19 tühistatakse siduva tariifi- või päritoluinformatsiooni otsused, kui need põhinevad taotlejalt saadud ebaõigel või mittetäielikul teabel.

6. Siduva tariifi- või päritoluinformatsiooni otsused tunnistatakse kehtetuks vastavalt artikli 17 lõikele 5 ja artiklile 20.

Kõnealuseid otsuseid ei tohi muuta.

7. Olenemata artiklist 20 võtab komisjon artikli 196 lõikes 2 osutatud korras meetmed, millega sätestatakse:

a) siduva tariifi- ja päritoluinformatsiooni otsuste kehtivuse lõppemise tingimused ja aeg,

b) tingimused, mille korral punktis a kirjeldatud otsust võib veel kasutada kõnealusel otsusel põhinevate siduvate lepingute suhtes, mis on sõlmitud enne kõnealuse otsuse kehtivuse lõppemist, ning ajavahemik, mil neid otsuseid võib veel nõnda kasutada.

8. Komisjon võib artikli 196 lõikes 2 osutatud korras võtta meetmed, millega sätestatakse muude erimeetmeid käsitlevate otsuste tegemise tingimused.

5. jagu

Tollisanktsioonid

Artikkel 22

Tollisanktsioonid

1. Iga liikmesriik sätestab haldus- ja kriminaalkaristused ühenduse tollialaste õigusaktide täitmatajätmise eest. Kõnealused karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

2. Halduskaristus määratakse ühes või mõlemas järgmistest vormidest:

a) tolli poolt määratud rahatrahv, sealhulgas kriminaalkaristuse asemel kohaldatav trahv;

b) igasuguste asjaomasele isikule antud lubade tühistamine, peatamine või muutmine.

Kui halduskaristusi kombineeritakse samade faktide alusel kriminaalkaristustega, peab asjaomane kogukaristus olema proportsionaalne.

6. jagu

Kaebused

Artikkel 23

Kriminaalõigus

Artiklid 24, 25 ja 26 ei kehti kaebuste kohta, mille esitamise eesmärk on kohtuotsuse tühistamine, kehtetuks tunnistamine või muutmine.

Artikkel 24

Kaebuse esitamise õigus

1. Igal isikul on õigus esitada kaebusi kõigi tolli otsuste suhtes, mis puudutavad kõnealust isikut otseselt ja isiklikult.

Õigus esitada kaebus on ka igal isikul, kes on taotlenud, et toll teeks otsuse, ja ei ole oma taotluse alusel artikli 17 lõikes 2 nimetatud tähtaja jooksul otsust saanud.

2. Kaebuse esitamise õigust võib täide viia vähemalt kahes järgus:

a) algul tollile või muule asutusele, mis võib olla liikmesriigi poolt selleks määratud kohus või samaväärne eriorgan;

b) seejärel kõrgemalseisvale sõltumatule asutusele, milleks vastavalt liikmesriikides kehtivatele õigusaktidele võib olla kohus või samaväärne eriorgan.

3. Kaebus tuleb esitada elektrooniliselt või kirja teel selles liikmesriigis, kus otsus on tehtud või selle tegemist taotletud.

Artikkel 25

Täitmise peatamine

1. Kaebuse esitamine ei peata vaidlusaluse otsuse täitmist.

2. Erandina lõikest 1 ning juhul kui kaebuse esitanud isikule võidaks põhjustada korvamatut kahju, peatab toll vaidlusaluse otsuse täitmise osaliselt või täielikult.

Toll võib peatada vaidlusaluse otsuse täitmise täielikult või osaliselt, kui tal on piisavalt alust arvata, et asjaomane otsus ei ole vastavuses tollialaste õigusaktidega.

3. Kui vaidlusalune otsus toob kaasa kohustuse tasuda imporditollimaks või eksporditollimaks, on kõnealuse otsuse peatamise eelduseks tagatise esitamine, välja arvatud juhul, kui tagatise andmine põhjustaks võlgnikule tõsiseid majanduslikke raskusi või sotsiaalseid probleeme.

Komisjon võib artikli 196 lõikes 2 osutatud korras võtta meetmed käesoleva lõike esimese lõigu rakendamiseks.

Artikkel 26

Otsus kaebuse asjas

Tolli poolt kaebuste asjas tehtud otsuste suhtes kohaldatakse artiklit 17.

Liikmesriigid peavad tagama, et kaebuste menetlemine võimaldab tolli otsuste kiiret korrigeerimist.

7. jagu

Kauba kontrollimine

Artikkel 27

Tollikontrollid

1. Toll võib läbi viia kõiki kontrolle, mida ta peab vajalikuks, selleks et tagada tollialaste õigusaktide ja muude ühenduse tolliterritooriumi ja muude territooriumide vahel liikuva kauba sisenemist, väljumist, transiiti, üleminekut ja lõppkasutust ja ühendusevälise kauba olemasolu käsitlevate õigusaktide nõuetekohane rakendamine.

Kõnealune kontroll (edaspidi „tollikontroll“) võib seisneda kauba läbivaatamises, deklaratsioonis esitatud andmete õigsuse tõendamises ja elektrooniliselt või kirjalikult esitatud dokumentide olemasolu ja autentsuse tõendamises, ettevõtete raamatupidamise ja muude dokumentide läbivaatamises, transpordivahendite kontrollis, pagasi või muu isikute poolt või isikute käes või seljas veetava kauba läbivaatamises.

Kui see on sätestatud rahvusvahelise kokkuleppega, võib tollikontrolli läbi viia väljaspool ühenduse tolliterritooriumi.

2. Tollikontroll, välja arvatud pisteline kontroll, peab põhinema elektrooniliste andmetöötlustehnikate abil läbi viidud riskianalüüsidel, mille eesmärk on määrata kindlaks ja hinnata ohtusid ning välja arendada siseriiklikul, ühenduse ja võimaluse korral rahvusvahelisel tasandil väljatöötatud kriteeriumide põhjal vajalikud riski vastu võitlemise meetmed.

Koostöös komisjoniga arendavad liikmesriigid välja ja peavad ülal riskijuhtimise rakendamise elektroonilist süsteemi, mis tuleb kasutusele võtta hiljemalt 30. juunil 2009.

3. Komisjon võtab artikli 196 lõikes 2 osutatud korras meetmed, millega sätestatakse:

a) ühtse riskijuhtimise raamistiku eeskirjad,

b) ühiskriteeriumide ja kontrolli prioriteetvaldkondade määramise eeskirjad,

c) tolliasutuste vahel riskiteabe ja riskianalüüside vahetamist käsitlevad eeskirjad.

Artikkel 28

Koostöö teiste asutustega

1. Kui pädevad asutused (mitte toll) viivad samade kaupade suhtes läbi kontrolli (mitte tollikontrolli), tuleb kõnealust kontrolli teostada tihedas koostöös tolliga ning, kui võimalik, samal ajal ja samas kohas („kõik ühes kohas“- põhimõte).

2. Käesolevas jaos kirjeldatud kontrolli raames võivad toll ja muud pädevad asutused vajaduse korral ja riskide vähendamiseks vahetada omavahel, teiste liikmesriikide tolliga ja komisjoniga saadud andmeid ühenduse tolliterritooriumi ja muude territooriumide vahel liikuva kauba sisenemise, väljumise, transiidi, ülemineku ja lõppkasutuse kohta ning ühendusevälise kauba olemasolu kohta.

Artikkel 29

Vabastusjärgne kontroll

Et teha kindlaks üld- või tollideklaratsioonis esitatud andmete õigsust, võib toll pärast kauba vabastamist kontrollida äridokumente ja asjaomase kaubaga tehtavate toimingute või selle kaubaga seotud edasiste äritoimingute andmeid.

Kõnealune kontroll võib toimuda deklarandi või tema esindaja valdustes, mõne muu asjaomaste toimingutega äritegevuse tõttu otseselt või kaudselt seotud isiku valdustes või muu isiku valdustes, kelle valduses on seoses äritegevusega asjaomane dokument või vajalikud andmed. Kõnealused asutused võivad samuti asjaomast kaupa läbi vaadata, kui kaupa on veel võimalik neile esitada.

Artikkel 30

Erandid

1. Tollikontrolli või tolliformaalsusi ei viida läbi:

a) ühendusesiseseid lende tegevate isikute salongi- ja registreeritud pagasi suhtes,

b) ühendusesiseseid merereise tegevate isikute pagasi suhtes.

2. Lõige 1 ei piira järgmiste kontrollide teostamist:

a) liikmesriikide ametiasutuste, sadama või lennujaama pädevate asutuste või veoettevõtjate poolt teostatav pagasi turvakontroll,

b) kontrollid, mis tulenevad liikmesriikide sätestatud keeldudest ja piirangutest, eeldusel, et kõnealused keelud ja piirangud on vastavuses Euroopa Ühenduse asutamislepinguga.

8. jagu

Dokumentide ja muu teabe säilitamine; tasud ja lõivud

Artikkel 31

Dokumentide ja muu teabe säilitamine

1. Tollikontrolli otstarbeks säilitab asjaomane isik artikli 9 lõikes 1 nimetatud dokumente kehtivates õigusaktides ettenähtud aja jooksul, kuid vähemalt kolm kalendriaastat, olenemata sellest, millisel andmekandjal need esitati.

Muudel kui kolmandas lõigus nimetatud asjaoludel vabasse ringlusse lubatud kauba või ekspordiks deklareeritud kauba puhul peab kõnealune ajavahemik algama selle aasta lõpust, mil vabasse ringlusse lubamise või ekspordideklaratsioon aktsepteeritakse.

Kauba puhul, mis selle lõppkasutuse tõttu lubatakse vabasse ringlusse maksuvabalt või vähendatud imporditollimaksumääraga, algab kõnealune ajavahemik selle aasta lõpust, mil tollijärelevalve asjaomase kauba üle lõpetatakse.

Kauba puhul, mis on suunatud mis tahes muule tolliprotseduurile, algab kõnealune ajavahemik selle aasta lõpust, mil kõnealune tolliprotseduur lõppeb.

2. Piiramata artikli 73 lõike 4 kohaldamist, tuleb juhul, kui tolli poolt seoses tollivõlaga läbi viidud tollikontrolli käigus selgub, et asjaomane kanne raamatupidamises tuleb ära parandada, ning asjaomast isikut on paranduse sisseviimisest teavitatud, säilitada asjaomaseid dokumente lisaks käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud ajavahemikule veel kolm aastat.

Kaebuse esitamise korral tuleb dokumente säilitada asjaomase menetluse lõpetamiseni.

Artikkel 32

Tasud ja lõivud

1. Toll ei nõua tasu tollikontrolli või muude tollialaste õigusaktide rakendamisega seonduvate toimingute tegemise eest pädeva tolliasutuse tavapärastel lahtiolekuaegadel.

Siiski võib toll nõuda tasu eriteenuste eest või nõuda tagasi nendega seonduvaid kulusid.

2. Komisjon võtab artikli 196 lõikes 2 osutatud korras meetmed lõike 1 teise lõigu rakendamiseks, eelkõige järgmistes valdkondades:

a) tolli personali kohalolu väljaspool tolliasutuse tavapäraseid lahtiolekuaegu või väljaspool tolliasutuse tööruume, kui selleks on esitatud taotlus,

b) ekspertaruanded ja -analüüsid kaupade kohta ning postimaksud kauba tagastamise eest taotlejale, eriti seoses artikli 21 kohaselt vastu võetud otsustega või artikli 8 lõike 1 kohaselt esitatud teabega,

c) kauba läbivaatamine või kaubaproovide võtmine tõendamise eesmärgil või kauba hävitamine, kui selleks on vajalikud muud kui tollipersonali kasutuses olevad kulud,

d) erakorralised kontrollimeetmed, kui need on vajalikud kauba iseloomu või võimaliku ohu tõttu.

3. PEATÜKK

VALUUTA KONVERTEERIMINE, TÄHTAJAD JA LIHTSUSTAMINE

Artikkel 33

Valuuta konventeerimine

1. Kui valuuta konverteerimine on vajalik ühel järgmistest põhjustest, peab rakendatav vahetuskurss olema sama, mis on pädeva asutuse poolt avaldatud või Internetis üles pandud:

a) kauba tolliväärtuse määramiseks kasutatavad tegurid on avaldatud muus vääringus kui selle liikmesriigi vääring, kus tolliväärtus määratakse;

b) kauba tariifse klassifikatsiooni, väärtusläve ja impordi- ja eksporditollimaksu suuruse määramiseks nõutakse euro väärtust siseriiklikus vääringus.

Kõnealune vahetuskurss peab võimalikult täpselt peegeldama konverteeritava vääringu väärtust kõnealusel ajahetkel liikmesriigi vääringu suhtes.

2. Kui valuuta konverteerimine on vajalik muudel kui lõikes 1 kirjeldatud põhjustel, rakendatakse tollialaste õigusaktide raames kord aastas kinnitatud euro väärtust siseriikliku valuuta suhtes.

3. Komisjon võtab artikli 196 lõikes 2 osutatud korras meetmed käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 rakendamiseks.

Artikkel 34

Tähtajad

1. Kui tollialastes õigusaktides on ette nähtud ajavahemik, kuupäev või tähtaeg, võib asjaomast ajavahemikku pikendada või asjaomast kuupäeva või tähtaega edasi lükata ainult juhul, kui see on otseselt lubatud kõnealuste sätetega.

2. Tollialastes õigusaktides ettenähtud tähtaegade suhtes tuleb kohaldada ajavahemike, kuupäevade ja tähtaegade suhtes kohaldatavaid eeskirju, mis on sätestatud nõukogu määruses (EMÜ, Euratom) nr 1182/71,[15] kui ei ole ette nähtud muid erisätteid.

Artikkel 35

Lihtsustamine

Komisjon võib artikli 196 lõikes 2 osutatud korras võtta meetmed, millega sätestatakse juhud ja tingimused, millal ning mille alusel käesoleva tolliseadustiku rakendamist lihtsustada.

II JAOTIS

TEGURID, MILLE ALUSEL KOHALDATAKSE IMPORDI- JA EKSPORDITOLLIMAKSU JA MUID KAUBAVAHETUSE SUHTES ETTENÄHTUD MEETMEID

1. PEATÜKK

ÜHINE TOLLITARIIFISTIK JA KAUPADE TARIIFNE KLASSIFITSEERIMINE

Artikkel 36

Ühine tollitariifistik

1. Impordi- ja eksporditollimaks põhineb ühisel tollitariifistikul.

Muid ühenduse õigusaktidega ettenähtud meetmeid, mis reguleerivad konkreetseid kaubavahetusega seotud valdkondi, kohaldatakse vajaduse korral vastavalt kõnealuste kaupade tariifsele klassifikatsioonile.

2. Ühise tollitariifistiku moodustavad järgmised õigusaktid:

a) nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2658/87[16] sätestatud kaupade kombineeritud nomenklatuur,

b) mis tahes muu nomenklatuur, mis täielikult või osaliselt põhineb kombineeritud nomenklatuuril või sätestab sellele lisaalajaotisi ja on kehtestatud konkreetseid valdkondi reguleerivate ühenduse õigusaktidega, selleks et kohaldada kaubavahetusega seotud tariifseid meetmeid,

c) kombineeritud nomenklatuuriga hõlmatud kauba suhtes tavapäraselt või normaalselt kehtiv ühepoolne imporditollimaks,

d) ühenduse ja teatavate väljaspool ühenduse tolliterritooriumi asuvate riikide ja territooriumide või riikide ja territooriumide rühmade vahel sõlmitud kokkulepetes sisalduvad tariifsed soodusmeetmed,

e) tariifsed soodusmeetmed, mille ühendus on teatavate väljaspool ühenduse tolliterritooriumi asuvate riikide või territooriumide või asjaomaste riikide või territooriumide rühmade suhtes ühepoolselt kehtestanud,

f) ühepoolsed meetmed, millega nähakse ette teatava kauba suhtes kehtestatud imporditollimaksude vähendamine või nendest vabastamine;

g) teatava kauba suhtes selle iseloomu või lõppkasutuse tõttu kehtestatud tariifne sooduskohtlemine punktides c–f ja h kirjeldatud meetmete raames,

h) muud tariifsed meetmed, mis on ette nähtud ühenduse põllumajandusalaste, kaubandusalaste või muude õigusaktidega.

3. Kui asjaomane kaup vastab lõike 2 punktides d–g sätestatud tingimustele, kohaldatakse deklarandi taotluse korral kõnealustes sätetes kirjeldatud meetmeid, selle asemel et kohaldada nimetatud lõike punktis c sätestatud meetmeid. Asjaomase taotluse võib esitada tagantjärele, eeldusel, et asjaomastes meetmetes või käesolevas tolliseadustikus sätestatud tähtajad ja tingimused on täidetud.

4. Kui lõike 2 punktides d–g kirjeldatud meetmete kohaldamine või kõnealuse lõike punktis h osutatud meetmetest vabastamine on piiratud teatava impordi- või ekspordimahuga, lõpetatakse kõnealuste meetmete kohaldamine või meetmetest vabastamine tariifikvootide olemasolu korral niipea, kui ettenähtud impordi- või ekspordimaht on saavutatud.

Tariifilagede saavutamisel lõpetatakse kõnealuste meetmete kohaldamine ühenduse õigusaktiga.

Artikkel 37

Kauba tariifne klassifikatsioon

Ühise tollitariifistiku kohaldamisel seisneb kauba „tariifne klassifitseerimine“ kombineeritud nomenklatuuri alamrubriigi või madalama alajaotise kindlaksmääramises, mille alla kõnealune kaup klassifitseeritakse.

Mittetariifsete meetmete kohaldamisel seisneb kauba „tariifne klassifitseerimine“ kombineeritud nomenklatuuri või mõne muu ühenduse õigusaktiga loodud ning täielikult või osaliselt kombineeritud nomenklatuuril põhineva või sellesse täiendavaid alajaotisi lisava nomenklatuuri alamrubriigi või madalama alajaotise kindlaksmääramises, mille alla kõnealune kaup klassifitseeritakse.

Esimese või teise lõigu kohaselt kindlaks määratud alamrubriiki või madalamat alajaotist kasutatakse asjaomase alamrubriigiga seotud meetmete kohaldamiseks.

2. PEATÜKK

KAUBA PÄRITOLU

1. jagu

Mittesooduspäritolu

Artikkel 38

Reguleerimisala

Artiklites 39, 40 ja 41 nähakse ette eeskirjad kauba mittesooduspäritolu määramiseks järgmiste meetmete kohaldamisel:

a) ühine tollitariifistik, välja arvatud artikli 36 lõike 2 punktides d ja e kirjeldatud meetmed;

b) meetmed, mis ei kuulu tariifsete meetmete hulka ning mis on kehtestatud konkreetseid kaubavahetusega seotud valdkondi reguleerivate ühenduse õigusaktidega;

c) muud kauba päritoluga seonduvad ühenduse meetmed.

Artikkel 39

Päritolu määramine

1. Kaup, mis on saadud ühes riigis või ühel territooriumil, loetakse kõnealusest riigist või kõnealuselt territooriumilt pärit kaubaks.

2. Kaup, mille tootmisega on seotud rohkem kui üks riik või territoorium, loetakse sellest riigist või sellelt territooriumilt pärit kaubaks, kus kaup läbis viimase olulise töötluse.

Artikkel 40

Päritolutõendid

1. Kui vastavalt tollialastele õigusaktidele on tollideklaratsioonis ära märgitud päritolu, võib toll nõuda deklarandilt kauba päritolu tõendamist.

2. Kui vastavalt tollialastele õigusaktidele või muudele asjaomaseid valdkondi reguleerivatele ühenduse õigusaktidele esitatakse kauba päritolutõend, võib toll tõsise kahtluse korral nõuda lisatõendeid, tagamaks, et märgitud päritolu on kooskõlas asjaomastes ühenduse õigusaktides sätestatud eeskirjadega.

3. Päritolu tõendav dokument võib olla välja antud ühenduses, kui see on vajalik kaubanduse seisukohalt.

Artikkel 41

Rakendusmeetmed

Komisjon võtab artikli 196 lõikes 2 osutatud korras meetmed artiklite 39 ja 40 rakendamiseks.

2. jagu

Sooduspäritolu

Artikkel 42

Kauba sooduspäritolu

1. Et kauba suhtes saaks kohaldada artikli 36 lõike 2 punktis d või e kirjeldatud meetmeid või mittetariifseid soodusmeetmeid, peab kaup vastama käesoleva artikli lõigetes 2, 3 ja 4 kirjeldatud sooduspäritolureeglitele.

2. Kauba puhul, mille suhtes kohaldatakse soodusmeetmeid kokkulepete alusel, mida ühendus on sõlminud teatavate väljaspool ühenduse tolliterritooriumi asuvate riikide ja territooriumidega või asjaomaste riikide või territooriumide rühmadega, sätestatakse sooduspäritolureeglid kõnealustes kokkulepetes.

3 Kauba puhul, mille suhtes kohaldatakse soodusmeetmeid, mida ühendus on vastu võtnud ühepoolselt teatavate väljaspool ühenduse tolliterritooriumi asuvate riikide ja territooriumide või asjaomaste riikide või territooriumide rühmade suhtes ning mis ei kuulu lõikes 5 kirjeldatute alla, võtab komisjon artikli 196 lõikes 2 osutatud korras meetmed, millega sooduspäritolureeglid.

4. Kauba puhul, mille suhtes kohaldatakse ühenduse tolliterritooriumi ja Ceuta ja Melilla vahelises kaubanduses kehtivaid soodusmeetmeid, mis sisalduvad Hispaania ja Portugali ühinemisakti protokollis nr 2, võtab komisjon artikli 196 lõikes 2 osutatud korras meetmed, millega sätestatakse sooduspäritolureeglid.

5. Kauba puhul, mille suhtes kohaldatakse soodusmeetmeid, mis sisalduvad ühendusega assotsieerunud ülemeremaade ja territooriumide kasuks sõlmitud sooduskokkulepetes, võetakse sooduspäritolureeglid vastu vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 187.

6. Komisjon võtab artikli 196 lõikes 2 osutatud korras meetmed, mis on vajalikud käesoleva artikli lõigetes 2–5 kirjeldatud eeskirjade rakendamiseks.

3. PEATÜKK

KAUBA TOLLIVÄÄRTUS

Artikkel 43

Reguleerimisala

Kauba tolliväärtus ühise tollitariifistiku ja ühenduse õigusaktides sätestatud kaubavahetusega seonduvate erinevaid valdkondi reguleerivate õigusaktide mittetariifsete meetmete kohaldamisel määratakse vastavalt artiklitele 44–47.

Artikkel 44

Tehinguväärtus

1. Imporditud kauba tolliväärtus ühenduse tolliterritooriumile eksportimiseks müüdud kauba eest tegelikult makstud või makstav hind, mida on vajaduse korral korrigeeritud artikli 4 alusel vastu võetud meetmete kohaselt, edaspidi „tehinguväärtus“.

Tegelikult makstud või makstav hind on kogu tasu, mida ostja on maksnud või maksab imporditud kauba eest müüjale või tema kasuks ja mis hõlmab kõiki tegelikult makstud või makstavaid tasusid, mida ostja on maksnud või maksab müüjale imporditud kauba müügi tingimusena või mida ostja on maksnud või maksab kolmandale isikule müüja kohustuse täitmiseks. Makse ei tarvitse olla tehtud rahaülekandena. Makse võib olla tehtud akreditiivi või vabalt kaubeldava maksevahendiga otseselt või kaudselt.

2. Tehinguväärtust kohaldatakse eeldusel, et on täidetud järgmised tingimused:

a) ostjal ei ole kauba kõrvaldamisel või kasutamisel muid piiranguid peale järgmiste:

i) ühenduse õigusaktidega või ühenduse ametiasutuste poolt kehtestatud või ette nähtud piirangud,

ii) kauba edasimüügi geograafilist piirkonda käsitlevad piirangud,

iii) piirangud, mis ei mõjuta oluliselt kauba väärtust;

b) kauba müük ega hind ei sõltu mingitest tingimusest ega kaalutlustest, mille väärtust kauba väärtuse määramisel ei ole võimalik määrata;

c) ostja poolt kauba hilisemast edasimüügist, kõrvaldamisest või kasutamisest saadud tulud ei laeku osaliseltki otseselt või kaudselt müüjale, välja arvatud juhul, kui hinda on võimalik vastavalt artikli 4 kohaselt vastu võetud meetmetele sellekohaselt korrigeerida;

d) ostja ja müüja ei ole teineteisega seotud või kui ostja ja müüja on seotud, on tehinguväärtus lõike 2 alusel tolliväärtusena aktsepteeritav.

3. Lõike 2 punkti d kohaldamisel ei ole asjaolu, et ostja ja müüja on teineteisega seotud, iseenesest piisav põhjus tehinguväärtuse aktsepteerimata jätmiseks. Vajaduse korral uuritakse müügiga seotud asjaolusid ja tehinguväärtus aktsepteeritakse, kui ostja ja müüja seotus ei ole mõjutanud hinda.

Kui tollil on deklarandi poolt antud või mõnel muul viisil saadud teabe põhjal alust arvata, et ostja ja müüja seotus on avaldanud mõju kauba hinnale, peab toll teavitama deklaranti kõnealustest väidetest ja andma deklarandile korrektse võimaluse vastuväidete esitamiseks.

4. Komisjon võtab artikli 196 lõikes 2 osutatud korras meetmed, millega sätestatakse elemendid, mis tolliväärtuse määramisel lisatakse tegelikult makstud või makstavale hinnale või mida tohib kõnealusest hinnast välja jätta.

Artikkel 45

Tolliväärtuse määramise teisejärgulised meetodid

1. Kui tolliväärtust ei ole võimalik määrata artikli 44 alusel, siis tuleb selle määramiseks kohaldada lõike 2 punktidest a, b, c ja d järjestuses esimest punkti, mille alusel saab tolliväärtust määrata.

Deklarandi taotluse korral muudetakse punktide c ja d kohaldamise järjekorda.

2. Lõikele 1 vastav tolliväärtus on:

a) identse kauba tehinguväärtus, mis on ühenduse tolliterritooriumile eksportimiseks müüdud ja eksporditud samal ajal või ligikaudu samal ajal kui see kaup, mille väärtust määratakse;

b) sarnase kauba tehinguväärtus, mis on ühenduse tolliterritooriumile eksportimiseks müüdud ja eksporditud samal ajal või ligikaudu samal ajal kui see kaup, mille väärtust määratakse;

c) väärtus, mis põhineb ühikuhinnal, millega imporditud kaupa või identset või sarnast imporditud kaupa on müüdud ühenduse tolliterritooriumi piires kõige suuremas üldkoguses isikule, kes ei ole müüjaga seotud;

d) arvutatud väärtus, mis koosneb järgmistest elementidest:

i) imporditud kauba tootmisel kasutatud materjalide ning kauba valmistamise või muu töö