ET    ET ET 
 
ET 1   ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 23.2.2009 
SEK(2009) 203 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Lisatud dokumendile: 
  
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAM ENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMI TEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 
Ühenduse lähenemisviis loodusõnnetuste ja  inimtegevusest tingitud katastroofide 
ennetamisele  
  
MÕJU HINDAMISE KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE  
 
{COM(2009) 82} 
{SEC(2009) 202}  
 
 
 
ET 2   ET 1. SISSEJUHATUS  
Komisjoni talitused koostasid käesolev a mõjuhinnangu lisamaterjalina teatise 
„Ühenduse lähenemisviis loodusõnnetuste ja  inimtegevusest tingitud katastroofide 
ennetamisele” juurde.  
Kõnealuse teatise eesmärk on määrata ol emasolevate meetmete põhjal ning nende 
omavahelise ühendamise kaudu kindlak s meetmed, mida võiks hõlmata 
loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitu d katastroofide ennetamist käsitlev 
ühenduse strateegia, ning käivitada mõttevahetused sidusrühmadega ja 
poliitikaarutelud ELi institutsioonide vahel.  
Selles poliitika kujundamise varases etapis  on mõjuhinnangul järgmised eesmärgid: 
– tagada vajalik teave, mill e alusel võtta vastu polii tiline otsus katastroofide 
ennetamist käsitleva ELi stra teegia väljatöötamise kohta; 
– hinnata ja uurida poliitili si võimalusi nende võimalikuks teatisesse lisamiseks.  
2. K ONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA  
Mõjuhinnang on koostatud kahe sõltumatu välisuuringu tulemust e põhjal. Uuringutes 
selgitati välja kehtivate õi gusaktide puudujäägid seoses ka tastroofide ennetamisega 
ja analüüsiti liimesriikide lähenemisviise katastroofide ennetamisele.  
Peamised sidusrühmad kutsuti osalema ül disel nõupidamisel ja neil paluti esitada 
märkused aruteluküsimusi käsitleva doku mendi kohta. Lisaks korraldati kolm 
sidusrühmade erikohtumist, milles osalesid  liikmesriikide haldusasutuste ja 
eraõiguslike organisatsiooni de eksperdid ning mis olid  pühendatud majanduslike ja 
keskkonnaaspektide (eelkõige riskide ka ardistamise, metsatulekahjude ja 
maakasutusega seotud küsimused) käsitlemisele.  
Sidusrühmade hulgas valitses üldine üksmeel, et ennetusalaseid jõupingutusi on vaja 
tugevdada nii liikmesriikide kui ka ELi ta sandil ning et ELi m eetmed võivad sellele 
protsessile täiendavalt kaasa aidata. Sidusrühmad leiavad, et katastroofide 
ennetamise eest vastutavad endiselt eelkõi ge liikmesriigid, kuid kuna katastroofid 
ohustavad liikmesriike sarnasel määral, tuleb neil oma tegevust ELi tasandil rohkem kooskõlastada ja koostööd suurendada.  
3. P
ROBLEEMI MÄÄRATLEMINE JA  POLIITILINE EESMÄRK  
Viimase aasta traagiliste sündmuste tule musel on tugevdatud kodanikukaitsealaseid 
Euroopa õigusakte katastroofideks valmisol eku ja nendele reageerimise vallas. Seda 
on tehtud ühenduse kodanikukaitse mehhanismi1 parandamise ning kodanikukaitse 
                                                 
1 Nõukogu otsus 2007/779/EÜ,Euratom, millega kehtestatakse ühenduse kodanikukaitse mehhanism 
(uuesti sõnastatud). 
 
ET 3   ET rahastamisvahendi2 vastuvõtmise kaudu. Kõik asjaomased sidusrühmad näitavad 
praegu üles poliitilist tahet ühendada omavahel tugevamini  katastroofide ennetamine, 
nendeks valmisolek, neile reageerimine  ning nendejärgne taastamine: koos 
investeerimisega valmisoleku ja reag eerimise valdkonda tuleb võrdväärselt 
tugevdada ka ennetussfääri.  
Liikmesriikidel on eri määral juba olemas poliitikameetmed katastroofide 
ennetamiseks. Ennetamise eest vastutavad endiselt eelkõige liikmesriigid, ühenduse meetmed on aga ajendatud järgmistest põhjustest: 
– Euroopa kodanikud muutuvad üha kaits etumaks katastroofide suhtes; 
– katastroofidel on piiriülene mõju ja riigiülene mõõde; 
– katastroofid toovad kaasa märkimisväär se kahju ja kulud ning vähendavad ELi 
majanduskasvu ja konkurentsivõimet.  
Algatuse eesmärk on seega kaitsta paremini inimesi, keskkonda ja vara, sealhulgas 
kultuuripärandit, kõrvaldades olemasol evad puudujäägid, ühendades paremini eri 
sektorid ja sidusrühmad ning kehtestades poliitilise raamistiku valdkondlike algatuste 
käivitamiseks, horisontaalsete ja valdkonna üleste vahendite väljatöötamiseks ning 
katastroofide ennetamist käsitl evate suuniste koostamiseks.  
Seda eesmärki aitavad eeldatavasti saa vutada kolm järgmist konkreetset meedet:  
– tingimuste loomine, et arendada kõikidel valitsemistasanditel välja 
teadmistepõhised poliitikameetme d katastroofide ennetamiseks; 
– osalejate ja poliitikameetmete ühendami ne kogu katastroofide ohjamise tsükli 
vältel; 
– olemasolevate vahendite tulemus likumaks muutmine katastroofide 
ennetamisel. 
4. P OLIITILISTE VÕIMALUSTE HINDAMINE  
Komisjon on välja töötanud järgmised poli itilised võimalused ja neid hinnanud: 
– praeguse olukorraga jätkamine : katastroofide enne tamiseks ei võeta 
täiendavaid meetmeid. Selle võimaluse puhul ei saaks küllaldaselt vähendada 
katastroofide mõju ega tagada kõiki de ELi kodanike piisav kaitse;  
– järgmised  konkreetsed võimalused  (mis ei välista teineteist ja mida võib 
kombineerida) meetmete võtmiseks igas kindlaksmääratud valdkonnas:  
– lihtsad meetmed , nagu suunised katastroofide alase teadmistebaasi 
loomiseks, osalejate ja poliitika meetmete ühendamine ja/või ELi 
rahaliste vahendite parem kasutus. Neid meetmeid saaks koondada mitut 
                                                 
2 Nõukogu otsus 2007/162/EÜ, Euratom, kodanikukaitse rahastamisvahendi kehtestamise kohta. 
 
ET 4   ET sektorit hõlmava juhtrühma tegevuse raames kohaldades avatud 
kooskõlastamismeetodit; 
– kaasnevad meetmed : katastroofide ennetamise alaste küsimuste 
lisamine asjakohaste õigusaktide läbiv aatamisse tooks tõ enäoliselt kasu, 
kuna see oleks loomulikuks täie nduseks katastroofidega seotud 
ennetamise, valmisoleku, reageerimise ja taastamise tsüklile. Eeldatakse, 
et sellise katastroofide seireüksuse loomine, milles on ühendatud olemasolevad andmed ja teave katastroofide kohta ELis, aitaks väheste kuludega saavutada kiireid ja kõikehõlmavaid tulemusi;  
– rahastamismeetmed , mis võivad nõuda olemasolevate rahaliste 
vahendite muutmist, võiksid muuta järjepidevamaks ja tõhustada ELi 
rahaliste vahendite kasutamist se oses katastroofide ennetamisega. 
Spetsiaalse rahastamisevahendi l oomist katastroofide ennetamiseks 
peetakse kõige vähem kasulikuks;  
– võimalikud seadusandlikud meetmed  on integreeritud vahendid, milles 
käsitletakse riskide kaardistamist ja  katastroofide ennetamist üldisemalt 
või vertikaalsed vahendid, milles kä sitletakse konkreetseid katastroofe 
(nt metsatulekahjud). Need meetme d oleksid katastroofide tekitatud 
kahju vähendamiseks kõige tõhu samad, kuid võivad nõuda olulisi 
jõupingutusi ELi ja liikme sriikide tasandil.  
5. K
OKKUVÕTE  
Katastroofide ennetamist käsitlev ühendus e strateegia vähendaks ELis esinevaid 
erinevusi inimeste, majanduse ja keskkonna  kaitsmisel katastroofide mõju eest, 
suurendaks otsustajate ja ül dsuse üldist teadlikkust, ed endaks häid tavasid ning 
suurendaks seega ELi ja tema maja nduse vastupanuvõimet loodusõnnetuste ja 
inimtegevusest tingitud katastroofide kasvavale ohule. 
Lühikeses perspektiivis oleks ühendus e meetmete paindlikuks lahenduseks 
erimeetmed, mis aitaksid arendada teadmisi , ühendada osalejaid ja poliitikameetmeid 
ning tõhustada katastroofe ennetavaid ol emasolevaid poliitikavahendeid. Sellised 
meetmed saaks kohandada liikmesriikide eri vajadustele ja vahenditele ning need 
tagaksid samas kooskõla ja  järjepidevuse kogu ELis. Ühenduse meetmed aitaksid 
saavutada tulemusi suhteliselt väheste kul udega, parandada katastroofide ennetamise 
alaseid teadmisi kõikidel tasanditel ning l uua aluse mõtiskeludele selle üle, kuidas 
kõnealust poliitik avaldkonda edasi arendada.  
Pikas perspektiivis on võimalik selle lähenemisviisi edasiarendamine, mille 
tulemuseks oleks ühenduse tugevdatud stra teegia loodusõnnetuste ja inimtegevusest 
tingitud katastroofide ennetamiseks.