Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega määratakse 2013. aastaks kindlaks kalapüügivõimalused ELi vetes ning ELi laevade kalapüügivõimalused teatavates väljaspool ELi asuvates vetes teatavate selliste kalavarude ja kalavarurühmade püügiks, mis kuuluvad rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete reguleerimisalasse /* COM/2012/0668 final - 2012/0319 (NLE) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Põhjused ja eesmärgid Kõigi püügivõimalusi käsitlevate õigusaktidega tuleb piirata kalavarude püüki tasemeni, mis peab olema kooskõlas ühise kalanduspoliitika üldiste eesmärkidega. Nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruses (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta on sellega seoses sätestatud iga-aastaste püügi- ja püügikoormuspiirangute ettepanekute eesmärgid, et tagada ELi kalanduse ökoloogiline, majanduslik ja sotsiaalne jätkusuutlikkus. Kalapüügivõimaluste iga-aastase määramise põhiline eripära on perioodi lühiajalisus. Selle põhjused on ajaloolised ja seotud viisiga, kuidas ühise kalanduspoliitika raames jagatakse mereruumi ja seal leiduvaid ressursse ELi riikide laevastike vahel. Oluline on säilitada iga-aastase uuendamise põlimõttel toimivat protsessi, mis hõlmab kogu ELi ja on ühise kalanduspoliitika aluseks. See ei takista siiski pikaajalistel majandamiskavadel põhineva strateegia kasutuselevõttu. Selles valdkonnas on EL teinud suuri edusamme ning kaubanduslikku huvi pakkuvaid põhilisi kalavarusid reguleeritakse nüüd mitmeaastaste majandamiskavadega. Iga-aastased lubatud kogupüügi ja püügikoormuse ülemmäärad peavad olema nendega kooskõlas. Reguleerimisala Käesolevas ettepanekus käsitletakse kalapüügivõimalusi, mis on eraldatud liidu laevadele püügiks liidu vetes ja väljaspool liitu asuvates vetes ning kolmanda riigi laevadele liidu vetes nende otsuste tulemusena, mis on kokku lepitud mitme- või kahepoolsetel läbirääkimistel. Rahvusvahelisteks läbirääkimisteks valmistudes kujundab liit oma seisukoha teaduslike nõuannete ja poliitiliste eesmärkide põhjal, nagu toimitakse ka liidusiseste otsuste tegemisel. Selliste läbirääkimiste tulemus sisaldab liidu nõusolekut võtta kohustusi kolmandate isikute suhtes. Kui on tegemist selliste otsuste rakendamisega liidu õiguses, ei ole liidul olulist otsustusõigust peale sisese jaotuse liikmesriikide vahel. Liidusisese jaotuse puhul kohaldatakse suhtelise stabiilsuse põhimõtet. Käesolev ettepanek hõlmab seega järgmist: · ühised kalavarud, st varud, mida majandatakse koos Norraga Põhjameres ja Skagerraki väinas või NEAFCga seotud rannikuäärsete riikidega sõlmitud kokkulepete alusel; · kalavarud, mille kvoote traditsiooniliselt vahetatakse või mis võivad pakkuda huvi kvoodivahetamiseks: kalavarud, mille kvoote igal aastal liidu ja Norra ja/või muude kolmandate riikide vahel vahetatakse (või võidakse vahetada), kui neid varusid ei majandata ühiselt; · kaaspüügi liigid merikeele- ja merilestapüügil, isegi kui ei vahetata. Selle eesmärk on säilitada järjepidevus, liikudes vajaduse korral mitmeliigilise püügi või segapüügi majandamise suunas; · piirkondlike kalandusorganisatsioonidega saavutatud kokkulepetest tulenevad kalapüügivõimalused. Kuid enamik käesolevas ettepanekus sisalduvaid kalapüügivõimalusi esitatakse märkega „pm” (pro memoria). Selle põhjuseks on asjaolu, et: – nõuanded mõne liigi kohta ei ole kättesaadavad ajaks, mil on kavas ettepaneku vastuvõtmine; või – Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni (SPRFMO), Antarktika vete elusressursside kaitse komisjoni (CCAMLR), Kirde-Atlandi kalanduskomisjoni (NEAFC), Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskonventsiooni (WCPFC) ja Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) kehtestatavad teatavad püügipiirangud ja muud soovitused selguvad nimetatud organisatsioonide aastakoosolekul; või – Gröönimaa vete kalavarude ning Norra ja muude kolmandate riikidega ühiselt majandatavate või vahetatavate kalavarude kohta puuduvad veel andmed ning need selguvad alles pärast 2012. aasta novembris ja detsembris kõnealuste riikidega peetavate konsultatsioonide lõppu. Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Esitatud meetmed on kavandatud vastavalt ühise kalanduspoliitika eesmärkidele ja eeskirjadele ning need on kooskõlas liidu säästva arengu poliitikaga. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE TULEMUSED JA MÕJU HINDAMINE Konsulteerimine huvitatud isikutega Komisjon on nimetatud konsultatsioonide pidamisel järginud nn varasema otsustamise põhimõtet, mis on esitatud komisjoni teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile, milles käsitletakse konsulteerimise parandamist ühenduse kalanduse juhtimisel (KOM(2006) 246 (lõplik)). Lisaks korraldas komisjon 2012. aasta septembris sidusrühmadele ürituse, kus tutvustati ja arutati teadusnõuannete tulemusi ja nende peamisi järeldusi. Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Seoses kasutatud metoodikaga pidas komisjon nõu kahe peamise ekspertorganisatsiooniga. Need olid Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES), mis on rahvusvaheline sõltumatu teadusasutus, ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF). ICESi nõuanded põhinevad selle teadlaste väljatöötatud nõuanderaamistikul, mida kasutatakse kooskõlas vastastikuse mõistmise memorandumiga, mille komisjon on kinnitanud. STECF annab nõu vastavalt komisjonilt saadud ülesandele. Kõik STECFi aruanded on kättesaadavad merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi veebisaidil pärast seda, kui komisjon on need ametlikult vastu võtnud. Kõik ICESi aruanded on kättesaadavad ICESi veebisaidil. Mõju hindamine Käesoleva ettepanekuga võetakse eelkõige üle rahvusvaheliselt kokkulepitud meetmed. Kõiki asjaolusid, mis on olulised kalapüügivõimaluste võimalike mõjude hindamisel, käsitletakse rahvusvaheliste läbirääkimiste ettevalmistamise ja läbiviimise etapis, mille raames liidu kalapüügivõimalused lepitakse kokku kolmandate isikutega. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Õiguslik alus Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 3. Liidu kohustused vee-elusressursside säästvaks kasutamiseks tulenevad määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 2 sätestatud kohustustest. Ettepaneku kokkuvõte Ettepanekus sätestatakse püügi- ja püügikoormuspiirangud, mida kohaldatakse liidu püügipiirkondades ja nendes rahvusvahelistes püügipiirkondades, kus tegutsevad liidu kalalaevad, et saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärk tagada kalanduse ökoloogiline, majanduslik ja sotsiaalne jätkusuutlikkus. Kohaldamine Ettepanekus käsitletava valdkonnaga seotud õigusnorme kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2013, välja arvatud teatavad püügikoormuspiirangud, mida kohaldatakse kuni 31. jaanuarini 2014, ning teatavad lubatud kogupüügi määrad, millel on konkreetsed hooajalised tsüklid (nt moiva Gröönimaa vetes). Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas, millele on osutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punktis d. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmisel põhjusel: ühine kalanduspoliitika on ühine poliitika. Vastavalt aluslepingu artikli 43 lõikele 3 on nõukogul kohustus võtta vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta. Nõukogu kavandatava määrusega eraldatakse liikmesriikidele kalapüügivõimalused. Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõiget 3, on liikmesriikidel õigus jaotada kõnealused püügivõimalused omakorda piirkondadele või ettevõtjatele. Seega on liikmesriikidel piisavalt manööverdamisruumi selliste otsuste tegemisel, mis on seotud neile eraldatud kalapüügivõimaluste kasutamise sotsiaalse ja/või majandusliku mudeli valikuga. Käesolev ettepanek ei sisalda liikmesriikide jaoks uusi finantskohustusi. Sellise määruse võtab nõukogu vastu igal aastal ning selle rakendamiseks vajalikud avalikud ja eraõiguslikud vahendid on juba olemas. Vahendi valik Kavandatav vahend: määrus. 4. MÕJU EELARVELE Ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet. 5. TÄIENDAV TEAVE Lihtsustamine Ettepanekuga nähakse ette (ELi või riikide) avalik-õiguslike asutuste halduskorra lihtsustamine, eelkõige seoses püügikoormuse arvestuse nõuetega. Ülevaatamis-/läbivaatamis-/aegumisklausel Ettepanek käsitleb iga-aastast määrust 2013. aasta kohta ega sisalda seetõttu läbivaatamisklauslit. Ettepaneku üksikasjalik selgitus Käesolevas ettepanekus piirdutakse kalapüügivõimaluste kehtestamise ja jaotamise ning kõnealuste võimaluste kasutamisega funktsionaalselt seotud tingimustega. Seoses püügipiirangutega ja püügikoormuse üldise reguleerimisega on ettepanek kooskõlas nn varasema otsustamise põhimõttega, mis on esitatud komisjoni teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Konsulteerimise parandamine ühenduse kalanduse juhtimisel” (KOM(2006) 246 (lõplik)) ning komisjoni teatises „Arutelu 2013. aasta kalapüügivõimaluste üle” (KOM(2012) 278 (lõplik)), milles esitatakse komisjoni vaated ja kavatsused seoses kalapüügivõimalusi käsitlevate ettepanekutega, arvestades eeldatavaid teadusnõuandeid varude olukorra kohta 2013. aastal. Nagu eespool öeldud, sisaldab ettepanek ka teatavate piirkondlike kalandusorganisatsioonidega kokkulepitud püügipiiranguid. Tursapüügi puhul on alates 2009. aastast kohaldatud kilovatt-päevade arvul põhinevat püügikoormuse reguleerimise süsteemi ja selle kohaldamist jätkatakse ka 2013. aastal. 2012/0319 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega määratakse 2013. aastaks kindlaks kalapüügivõimalused ELi vetes ning ELi laevade kalapüügivõimalused teatavates väljaspool ELi asuvates vetes teatavate selliste kalavarude ja kalavarurühmade püügiks, mis kuuluvad rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete reguleerimisalasse EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1) Aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja jaotamise kohta. (2) Nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta)[1] tuleb vetele ja kalavarudele juurdepääsu ning säästvat kalandustegevust reguleerivate liidu meetmete võtmisel arvestada kättesaadavaid teadus-, tehnika- ja majandusnõuandeid ning eelkõige kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) koostatud aruandeid ja piirkondlike nõuandekomisjonide nõuandeid. (3) Nõukogul on kohustus võtta vastu meetmed iga kalavaru või kalavarurühma püügi võimaluste kehtestamise ja jaotamise kohta ja sealhulgas määrata vajaduse korral kindlaks teatavad püügivõimalustega funktsionaalselt seotud tingimused. Kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide vahel nii, et kõikidele liikmesriikidele oleks tagatud kõikide kalavarude või kalavarurühmade püügi suhteline stabiilsus ning võttes asjakohaselt arvesse määruses (EÜ) nr 2371/2002 kehtestatud ühise kalanduspoliitika eesmärke. (4) Selleks et tagada ühetaolised tingimused käesoleva määruse rakendamisel seoses valge ameerikalutsu lubatud kogupüügi ja liidu kvoodi võimaliku suurenemisega NAFO alarajoonis 3NO, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. (5) Selleks et tagada ühetaolised tingimused käesoleva määruse rakendamisel seoses liidu kasutada oleva moivapüügikvoodi ülevaatamisega ICES V ja XIV alapiirkonna Gröönimaa vetes, võttes aluseks Gröönimaaga sõlmitud kalandusalase partnerluslepingu, tuleks anda komisjonile rakendusvolitused. (6) Selleks et tagada ühetaolised tingimused teatavate lühiealiste kalaliikide varude püügi piirnormide rakendamisel, tuleks anda komisjonile rakendusvolitused seoses lubatud kogupüügi (TAC) ülevaatamisega, lähtudes 2013. aasta esimeses pooles kogutud teaduslikust teabest. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes[2]. (7) Komisjon peaks seoses nimetatud lühiealiste kalaliikide varude lubatud kogupüügi ülevaatamisega võtma vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mis on seotud liidu vajadusega täita rahvusvahelisi kohustusi, kui see on vajalik põhjendatud kiireloomulisel juhul. (8) Teatava lubatud kogupüügi puhul võib liikmesriik anda täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa. Kõnealuste katsetuste eesmärk on testida püügikvoodisüsteemi, st et kogu saak tuleks lossida ja see peaks kvoodi all arvesse minema, et vältida tagasiheidet ning sellega kaasnevat muidu kasutatava kalavaru raiskamist. Kalade kontrollimatu vette tagasi heitmine ohustab kalavarude kui avaliku hüve pikaajalist jätkusuutlikust ning seega ühise kalanduspoliitika eesmärke. Seevastu õhutavad püügikvoodisüsteemid kalureid selektiivsemalt püüdma. Tagasiheite tõhusaks reguleerimiseks peaks täielikult dokumenteeritud kalapüük hõlmama pigem iga toimingut merel kui lossimist sadamas. Seepärast peaksid liikmesriikide tingimused täiendava kvoodi eraldamiseks sisaldama kohustust tagada andurite süsteemiga ühendatud valvekaamerate (edaspidi koos „CCTV-süsteem”) kasutamine. See peaks võimaldama kõik pardal hoitava ja vette tagasi heidetud saagi osad täpselt salvestada. Pardal reaalajas töötavatel vaatlejatel põhinev süsteem oleks vähem tõhus, kulukam ja ebausaldusväärsem. Sellest tulenevalt on CCTV-süsteemi kasutamine selliste süsteemide eeltingimus, mille abil vähendatakse tagasiheidet (nt täielikult dokumenteeritud kalapüük). Sellise süsteemi kasutamine peaks olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta[3]. (9) Selleks et tagada, et täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes oleks võimalik tõhusalt hinnata püügikvoodisüsteeme, et kontrollida asjaomaste kalavarude absoluutset kalastussuremust, on vaja, et kõigi selliste katsetuste käigus püütud kala, sealhulgas alla lossitavat alammõõtu kalad, arvestatakse maha kogu katsetes osalevale laevale eraldatud püügiosast ning püügitoimingud lõpetatakse, kui kõnealune laev on vastava kogupüügiosa täielikult ära kasutanud. Samuti on vaja vältida püügiosade ülekandmist täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevate laevade ja sellistes katsetustest mitteosalevate laevade vahel. (10) Lubatud kogupüük tuleks kehtestada olemasolevate teadusnõuannete põhjal ja arvestades bioloogilisi ja sotsiaalmajanduslikke aspekte ning tagades samal ajal eri kalandussektorite õiglase kohtlemise, pidades ka silmas arvamusi, mis on esitatud sidusrühmadega toimunud konsultatsioonide käigus, eelkõige kohtumistel asjaomaste piirkondlike nõuandekomisjonidega. (11) Nende kalavarude lubatud kogupüük, mille suhtes kohaldatakse mitmeaastast kava, tuleks kehtestada kooskõlas kõnealustes kavades sätestatud eeskirjadega. Sellest tulenevalt tuleks Põhjamere merikeelevaru, Põhjamere lestavaru, Põhjamere, Skagerraki ja La Manche’i idaosa tursavaru ning Atlandi ookeani idaosa ja Vahemere hariliku tuuni varude lubatud kogupüük kehtestada kooskõlas eeskirjadega, mis on sätestatud nõukogu 11. juuni 2007. aasta määruses (EÜ) nr 676/2007, millega kehtestatakse Põhjamere lesta- ja merikeelevarude püügi mitmeaastane majandamiskava,[4] nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 1342/2008, millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava[5] („tursapüügi kava”), ning nõukogu 6. aprilli 2009. aasta määruses (EÜ) nr 302/2009, milles käsitletakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastast kava[6]. (12) Selliste kalavarude puhul, mille kohta ei ole piisavalt usaldusväärseid andmeid kalavaru suuruse hindamiseks, tuleks majandamismeetmete ja lubatud kogupüügi määramisel järgida kalavarude majandamise suhtes nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 3 punktis i määratletud ettevaatusprintsiipi. (13) Nõukogu 6. mai 1996. aasta määruse (EÜ) nr 847/96 (millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel)[7] artikli 2 kohaselt tuleks kindlaks määrata varud, mille suhtes kohaldatakse kõnealuses artiklis osutatud meetmeid. (14) Teatavate liikide, näiteks mõnede hailiikide puhul võib isegi piiratud püügitegevus tõsiselt ohustada nende säilimist. Seepärast tuleks selliste liikide püügi võimalusi täielikult piirata ja nende liikide püük üldiselt keelustada. (15) Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) nõuande kohaselt on asjakohane säilitada ICES IIa ja IIIa rajooni ning ICES IV alapiirkonna ELi vetes tobiapüügi reguleerimise süsteem ja see läbi vaadata. (16) On vaja kehtestada 2013. aastaks maksimaalne lubatud püügikoormus kooskõlas määruse (EÜ) nr 1342/2008 artiklitega 11 ja 12, nõukogu määruse (EÜ) nr 676/2007 artikliga 9 ning määruse (EÜ) nr 302/2009 artiklitega 5 ja 9, võttes arvesse nõukogu 27. juuli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 754/2009, millega jäetakse teatavad laevarühmad välja määruse (EÜ) nr 1342/2008 III peatükis sätestatud püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast[8]. (17) Liit on kalandussuhteid käsitlevate kokkulepete ja protokollidega ettenähtud korras kalapüügiõiguste üle nõu pidanud Norra,[9] Fääri saarte,[10] Gröönimaa[11] ja Islandiga[12]. [Konsultatsioonide kokkuvõte lisatakse pärast nende lõppu 2012. aasta lõpus.] (18) Liit on mitme kalandusorganisatsiooni lepinguosaline ning osaleb muudes organisatsioonides mittelepinguosalise koostööpartnerina. Lisaks sellele haldab liit 2003. aasta ühinemisakti alusel alates Poola ühinemiskuupäevast kalandusalaseid lepinguid, mille Poola Vabariik on varem sõlminud, näiteks Beringi mere keskosa süsikavarude kaitse ja majandamise konventsiooni. Nimetatud kalandusorganisatsioonid on soovitanud kehtestada 2013. aastaks mitmeid meetmeid, sealhulgas ELi laevade kalapüügivõimalused. Kõnealused kalapüügivõimalused tuleks rakendada liidu õiguses. (19) Piirkondlikud kalandusorganisatsioonid võivad lubada lepinguosaliste vahel kvoote üle kanda ja vahetada. Kvootide ülekandmise ja vahetamise hõlbustamiseks liidu ja muude lepinguosaliste vahel peaks komisjonil olema võimalik kinnitada liidu ja muude lepinguosaliste vaheline kvootide ülekandmine ja vahetamine liikmesriikide esitatud teatise alusel. Liikmesriikidel peaks olema lubatud arutada kvootide ülekandmist ja vahetamist teiste lepinguosalistega ning kehtestada vajaduse korral kavandatava kvootide ülekandmise võimalikud piirid. Pärast kinnituse andmist peaks komisjon teavitama ülekandmisest asjaomast organisatsiooni ning võtma rakendusaktidega vastu ülekandmisest tulenevad kalapüügivõimalused. Selline ülekandmine ei tohiks mõjutada kalapüügivõimaluste praegust jaotust liikmesriikide vahel kooskõlas suhtelise stabiilsuse põhimõttega. (20) Loode-Atlandi Kalandusorganisatsioon (NAFO) võttis oma 2012. aastal peetud 34. aastakoosolekul vastu mitu otsust 2013. aasta kalapüügivõimaluste kohta seoses teatavate kalavarudega NAFO konventsiooniala alapiirkondades 1–4. Sellega seoses võttis NAFO vastu menetluse valge ameerikalutsu lubatud kogupüügi suurendamiseks 2013. aastal NAFO alarajoonis 3NO, kui täidetakse teatavad kõnealuse kalavaru olukorraga seotud tingimused. NAFO lepinguosaline võib teavitada NAFO peasekretäri sellest, et NAFO alarajoonis 3NO on valge ameerikalutsu varu puhul täheldatud tavapärasest suuremat saaki püügiühiku kohta. Kui NAFO kinnitab lubatud kogupüügi suurendamise 2013. aasta jooksul, tuleks seda rakendada liidu õiguses. Komisjonile tuleks seetõttu anda volitused võtta vastu rakendusakt, et kohandada selle tulemusena liidule tekkivaid täiendavaid kalapüügivõimalusi. (21) Ameerika Troopikatuunide Komisjon (IATTC) võttis 2012. aastal peetud 83. aastakoosolekul vastu kulduim-tuuni, suursilm-tuuni ja vööttuuni kaitse meetmed. Ühtlasi võttis IATTC vastu resolutsiooni pikkuim-hallhaide kaitse kohta. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. (22) Rahvusvaheline Atlandi Tuunikaitse Komisjon (ICCAT) võttis 2012. aasta aastakoosolekul vastu [meetmete kokkuvõte lisatakse pärast 2012. aasta novembris toimuvat aastakoosolekut]. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. (23) India Ookeani Tuunikomisjon (IOTC) ei muutnud 2012. aasta aastakoosolekul meetmeid seoses kalapüügivõimalustega, mis on praegu rakendatud liidu õiguses. Praegu kohaldatavaid IOTC vastuvõetud meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. (24) Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni (SPRFMO) esimene aastakoosolek toimub 28. jaanuarist kuni 1. veebruarini 2013. Kuni nimetatud aastakoosoleku toimumiseni on asjakohane kohaldada määrusega (EL) nr 44/2012 kehtestatud praegusi ajutisi meetmeid. (25) Atlandi ookeani kaguosa kalandusorganisatsioon (SEAFO) võttis 2012. aasta aastakoosolekul vastu [meetmete kokkuvõte lisatakse pärast 2012. aasta oktoobris toimuvat aastakoosolekut]. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. (26) ICESi uusimate teadusnõuannete põhjal ning kooskõlas Kirde-Atlandi kalanduskonventsiooni (NEAFC) raames võetud rahvusvaheliste kohustustega on vaja piirata teatavate süvamereliikide püügi koormust. (27) Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni (WCPFC) üheksandal aastakoosolekul 2012. aastal [meetmete kokkuvõte lisatakse pärast 2012. aasta detsembris toimuvat aastakoosolekut]. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. (28) Beringi mere keskosa süsikavarude kaitse ja majandamise konventsiooni osalisriigid ei muutnud oma iga-aastasel kohtumisel 2012. aastal püügivõimalusi käsitlevaid meetmeid. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. (29) Antarktika vete elusressursside kaitse komisjoni (CCAMLR) osalisriigid võtsid 2012. aasta aastakoosolekul vastu [meetmete kokkuvõte lisatakse pärast 2012. aasta oktoobris või novembris toimuvat aastakoosolekut]. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. (30) Asjaomased piirkondlikud kalandusorganisatsioonid võtavad teatavad liidu kalapüügivõimalusi loovad või piiravad rahvusvahelised meetmed vastu käesoleva aasta lõpus ja neid hakatakse kohaldama enne käesoleva määruse jõustumist. Seepärast on vaja sätestada, et vastavaid sätteid, millega rakendatakse neid meetmeid liidu õiguses, kohaldatakse tagasiulatuvalt. Kuna püügihooaeg CCAMLRi (Antarktika vete elusressursside kaitse komisjon) konventsiooni alas kestab 1. detsembrist kuni 30. novembrini ning teatavad kalapüügivõimalused või -keelud CCAMLRi konventsiooni alas kehtestatakse seepärast samuti ajavahemikuks, mis algab 1. detsembril 2011, on asjakohane, et käesoleva määruse asjaomaseid sätteid kohaldatakse alates nimetatud kuupäevast. Selline tagasiulatuv kohaldamine ei piira õiguspärase ootuse põhimõtet, kuna CCAMLRi liikmetel ei ole lubatud CCAMLRi konventsiooni alas kala ilma loata püüda. (31) Käesolevas määruses sätestatud ning ELi laevadele jaotatud püügivõimalusi kasutatakse vastavalt nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks,[13] eelkõige vastavalt selle artiklitele 33 ja 34, milles käsitletakse püügi ja püügikoormuse registreerimist ning andmete edastamist kalapüügivõimaluste ammendumise kohta. Seetõttu on vaja täpsustada koodid, mida liikmesriigid kasutavad komisjonile andmete saatmisel käesoleva määrusega hõlmatud kalavarude lossimise kohta. (32) Selleks et vältida püügitegevuse katkemist ja tagada liidu kaluritele elatusvahendid, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2012, välja arvatud püügikoormuspiiranguid käsitlevad sätted, mida tuleks kohaldada alates 1. veebruarist 2013, ning teatavaid piirkondi käsitlevad erisätted, mida tuleks kohaldada alates konkreetsest kuupäevast, nagu on osutatud põhjenduses 28. Olukorra kiireloomulisuse tõttu peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast avaldamist. (33) Kalapüügivõimalusi tuleks kasutada täielikus kooskõlas liidu kohaldatava õigusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I JAOTIS REGULEERIMISRESE JA _-ALA NING MÕISTED Artikkel 1 Sisu 1. Käesoleva määrusega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused ELi vetes ning ELi laevade kalapüügivõimalused teatavates väljaspool ELi asuvates vetes teatavate selliste kalavarude ja kalavarurühmade püügiks, mis kuuluvad rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete reguleerimisalasse. 2. Lõikes 1 osutatud kalapüügivõimalused hõlmavad järgmist: a) 2013. aasta püügi piirnormid ning, kui käesolevas määruses on nii sätestatud, 2014. aasta püügi piirnormid; b) püügikoormuspiirangud ajavahemikul 1. veebruar 2013 – 31. jaanuar 2014; c) teatavate kalavarude püügi võimalused CCAMLR konventsiooni alas ajavahemikul 1. detsember 2012 – 30. november 2013; ning d) teatavate kalavarude püügi võimalused IATTC konventsiooni alas artiklis 28 sätestatud ajavahemikes 2013. aastal ning, kui käesolevas määruses on nii sätestatud, 2014. aastal. Artikkel 2 Reguleerimisala Käesolevat määrust kohaldatakse: a) ELi laevade suhtes ning b) ELi vetes tegutsevate kolmandate riikide laevade suhtes. Artikkel 3 Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „ELi laev” – liikmesriigi lipu all sõitev ja ELis registreeritud kalalaev; b) „kolmanda riigi laev” – kolmanda riigi lipu all sõitev ja kolmandas riigis registreeritud kalalaev; c) „ELi veed” – liikmesriikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed, välja arvatud asutamislepingu II lisas loetletud ülemeremaade ja -territooriumidega külgnevad veed; d) „lubatud kogupüük” (TAC) – igast kalavarust aastas püüda ja lossida lubatav kogus; e) „kvoot” – liidule, liikmesriigile või kolmandale riigile eraldatud osa lubatud kogupüügist; f) „rahvusvahelised veed” – veed, mis ei kuulu ühegi riigi suveräänse õiguse või jurisdiktsiooni alla; g) „võrgusilma suurus” – kalavõrgu silmasuurus, mis on kindlaks määratud vastavalt määrusele (EÜ) nr 517/2008[14]. Artikkel 4 Püügipiirkonnad Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi püügipiirkondade määratlusi: a) „ICES (Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu) püügipiirkonnad” – määruse (EÜ) nr 218/2009[15] III lisas määratletud geograafilised alad; b) „Skagerrak” – geograafiline ala, mis piirneb läänes Hanstholmi majakast Lindesnesi majakani ulatuva joonega ning lõunas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega; c) „Kattegat” – geograafiline ala, mis piirneb põhjas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega ning lõunast Hasenørest Gnibenini, Korshagest Spodsbjergini ja Gilbjerg Hovedist Kullenini ulatuva joonega; d) „CECAFi (Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee) püügipiirkonnad” – määruse (EÜ) nr 216/2009[16] II lisas määratletud geograafilised alad; e) „NAFO (Loode-Atlandi Kalandusorganisatsioon) püügipiirkonnad” – määruse (EÜ) nr 217/2009[17] III lisas määratletud geograafilised alad; f) „SEAFO (Atlandi ookeani kaguosa kalandusorganisatsioon) konventsiooni ala” – Atlandi ookeani kaguosa kalavarude kaitse ja majandamise konventsioonis[18] määratletud geograafiline ala; g) „ICCATi (Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon) konventsiooni ala” – rahvusvahelises Atlandi tuunikala kaitse konventsioonis[19] määratletud geograafiline ala; h) „CCAMLRi (Antarktika vete elusressursside kaitse komisjon) konventsiooni ala” – määruse (EÜ) nr 601/2004[20] artikli 2 punktis a määratletud geograafiline ala; i) „IATTC (Ameerika Troopikatuunide Komisjoni) konventsiooni ala” – Ameerika Ühendriikide ja Costa Rica Vabariigi vahelise 1949. aasta konventsiooniga moodustatud Ameerika Troopikatuunide Komisjoni tugevdamise konventsioonis[21] määratletud geograafiline ala; j) „IOTC (India Ookeani Tuunikomisjon) konventsiooni ala” – India Ookeani Tuunikomisjoni moodustamise lepingus[22] määratletud geograafiline ala; k) „SPRFMO (Vaikse ookeani lõunaosa piirkondlik kalandusorganisatsioon) konventsiooni ala” – 10° põhjalaiusest lõuna poole jääv avamerepiirkond SIOFA konventsiooni alast ida pool, nagu on määratletud India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppes,[23] ning avamerepiirkond Lõuna-Ameerika riikide kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluvatest piirkondadest lääne pool; l) „WCPFC (Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjon) konventsiooni ala” – Vaikse ookeani lääne- ja keskosa pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise konventsioonis[24] määratletud geograafiline ala; m) „Beringi mere avameri” – Beringi mere avamere piirkonna geograafiline ala, mis on kaugemal kui 200 meremiili lähtejoontest, millest mõõdetakse Beringi mere rannikuäärsete riikide territoriaalmere laiust. II JAOTIS ELi LAEVADE KALAPÜÜGIVÕIMALUSED I peatükk Üldsätted Artikkel 5 Lubatud kogupüük ja selle jaotamine 1. ELi laevade lubatud kogupüügi tasemed ELi vetes ja teatavates väljaspool ELi asuvates vetes, kõnealuste lubatud kogupüügi tasemete jaotus liikmesriikide vahel ning vajaduse korral nendega funktsionaalselt seotud tingimused on esitatud I lisas. 2. ELi laevadel on lubatud kala püüda I lisas sätestatud lubatud kogupüügi piires vastavalt käesoleva määruse artiklis 14 ja III lisas ning nõukogu määruses (EÜ) nr 1006/2008[25] ja selle rakendussätetes sätestatud tingimustele vetes, mis kuuluvad Fääri saarte, Gröönimaa, Islandi ja Norra kalandusjurisdiktsiooni alla ning Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonda. 3. Komisjon vaatab läbi liidu kasutada oleva moivapüügikvoodi ICES V ja XIV alapiirkonna Gröönimaa vetes, võttes aluseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelise kalandusalase partnerluslepingu ning sellele lisatud protokolli kohaselt Gröönimaa kehtestatud lubatud kogupüügi ja liidule eraldatud osa. 4. 2013. aasta esimesel poolel kogutud teaduslikke andmeid silmas pidades võib komisjon artikli 39 lõikes 2 osutatud menetluse teel vastuvõetud rakendusaktidega läbi vaadata I lisas sätestatud lubatud kogupüügi, kvoodid ja eritingimused seoses järgmiste varudega: a) tobiavarud ja seotud kaaspüük ICES IIa ja IIIa rajooni ning ICES IV alapiirkonna ELi vetes vastavalt käesoleva määruse IIB lisale; b) norra tursiku varud ja seotud kaaspüük ICES IIIa alapiirkonnas ning ICES IIa rajooni ja ICES IV alapiirkonna ELi vetes ning c) kiluvarud ja seotud kaaspüük ICES IIa rajooni ja ICES IV alapiirkonna ELi vetes. 5. Nõuetekohaselt põhjendatud tungivalt kiireloomulistel juhtudel, mis on seotud liidu kohustusega täita rahvusvahelisi kohustusi, vaatab komisjon käesoleva artikli lõikes 4 osutatud varude kogupüügi, mis on sätestatud I lisas, läbi viivitamata kohaldatavate rakendusaktidega kooskõlas artikli 39 lõikes 3 osutatud menetlusega. Need aktid jäävad kehtima käesoleva määruse kohaldamisajaks ning igal juhul mitte kauemaks kui 31. detsembrini 2013. Artikkel 6 Täiendava püügiosa andmine täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele 1. Teatavate kalavarude puhul võib liikmesriik anda oma lipu all sõitvatele täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa. Kõnealused kalavarud on kindlaks määratud I lisas. 2. Täiendav püügiosa, mida liikmesriik võib anda nende lipu all sõitvatele kalalaevadele vastava kalavaru puhul, ei ületa I lisas sätestatud üldist piirväärtust protsendina kõnealusele liikmesriigile eraldatud kvoodist. 3. Laevale lubatakse anda täiendav püügiosa üksnes järgmistel tingimustel: a) laeval kasutatakse andurite süsteemiga ühendatud valvekaameraid (CCTV) (edaspidi koos „CCTV-süsteem”), mis salvestavad kõik püügi- ja töötlemistoimingud laeva pardal; b) täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevale üksikule laevale antud täiendav püügiosa ei ületa järgmisi piirnorme: (1) 75 % asjaomase liikmesriigi hinnangul vette tagasi lastud saagist, mille on püüdnud sellist liiki laev, kuhu kuulub täiendava püügiosa saanud laev; (2) 30 % laevale enne katsetustes osalemist eraldatud individuaalsest püügiosast; c) kogu täiendava püügiosa alusel kõnealuse laeva püütud saaki, sealhulgas määruse (EÜ) nr 850/98 XII lisa kohaseid lossitavaid alammõõtu kalu, võetakse arvesse laevale eraldatud individuaalses püügiosas, mis tuleneb käesoleva artikli alusel eraldatud mis tahes täiendavast püügiosast; d) kui laev on mis tahes kalavaru individuaalse püügiosa täielikult ära kasutanud, peab kõnealune laev lõpetama kogu püügitegevuse asjaomases lubatud kogupüügi piirkonnas; e) kalavarude puhul, mille suhtes võib kohaldada käesolevat artiklit, ei või individuaalset püügiosa või selle mis tahes osa üle kanda täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevate laevade ja sellistes katsetustes mitteosalevate laevade vahel. 4. Olenemata lõike 3 punkti b alapunktist 1, võib liikmesriik erandkorras anda tema lipu all sõitvale kalalaevale täiendava püügiosa, mis ületab 75 % hinnangulisest vette tagasi lastud saagist, mille on püüdnud sellist liiki laev, kuhu kuulub täiendava püügiosa saanud laev, tingimusel et: a) tagasiheite määr on asjaomase laevaliigi kohta tehtud hinnangu järgi väiksem kui 10 %; b) sellist liiki laevade kaasamine on oluline CCTV-süsteemi kontrollivõime hindamiseks; c) kõikide nimetatud katsetustes osalevate laevade täiendav püügiosa ei ole rohkem kui 75 % nende hinnangulisest tagasiheitest. 5. Niivõrd, kuivõrd kooskõlas lõike 3 punktiga a tehtud salvestistega kaasneb direktiivis 95/46/EÜ määratletud isikuandmete töötlemine, kohaldatakse sellise töötlemise suhtes nimetatud direktiivi. 6. Kui liikmesriik tuvastab, et täielikult dokumenteeritud kalapüügis osalev laev ei täida lõikes 3 sätestatud tingimusi, tühistab liikmesriik kohe sellele laevale antud täiendava püügiosa ning keelab tal 2013. aasta ülejäänud aja jooksul kõnealustes katsetes osaleda. 7. Enne lõigetes 1–6 osutatud täiendava püügiosa andmist esitab liikmesriik komisjonile järgmise teabe: a) tema lipu all sõitvate ja täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevate laevade nimekiri; b) nimetatud laevade pardale paigaldatud elektroonilise kaugseiresüsteemi spetsifikatsioonid; c) nimetatud laevadel kasutatavate püügivahendite maht, liik ja spetsifikatsioon; d) iga katsetustes osaleva laevatüübi hinnanguline tagasiheide; e) katsetustes osalevate laevade poolt 2012. aastal püütud sellise kalavaru saagi kogus, mille suhtes kohaldatakse vastavat lubatud kogupüüki. 8. Komisjon võib nõuda liikmesriikidelt, kes kasutavad käesolevat artiklit, et nad esitaksid teaduslikule nõuandeorganile hinnangu tagasiheite kohta laevaliikide kaupa, et jälgida lõike 3 punkti b alapunktis 1 sätestatud nõude täitmist. Kui sellist tagasiheidet kinnitavat hinnangut ei ole, võtab asjaomane liikmesriik mis tahes sobivad meetmed, et tagada kõnealuse nõude järgimine ning teavitab sellest komisjoni. Artikkel 7 Saagi ja kaaspüügi lossimise tingimused Kalavarusid, mille suhtes on kehtestatud lubatud kogupüük, võib pardal hoida või laevalt lossida ainult juhul, kui: a) saagi on püüdnud sellise liikmesriigi lipu all sõitvad laevad, millel on kvoot, ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud või b) saak moodustab osa liidule kuuluvast püügiosast, mis ei ole kvootidena liikmesriikide vahel ära jaotatud, ning kõnealune liidu kvoot ei ole ammendatud. Artikkel 8 Püügikoormuspiirangud Alates 1. veebruarist 2013 kuni 31. jaanuarini 2014 kohaldatakse IIA lisas sätestatud püügikoormusmeetmeid teatavate tursa-, lesta- ja merikeelevarude majandamiseks järgmistes piirkondades: a) Skagerrak; b) ICES IIIa rajooni see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat; c) ICES IV alapiirkond; d) ICES IIa rajooni ELi veed ning e) ICES VIId rajoon. Artikkel 9 Süvamerepüügi piirnormid ja koormuspiirangud 1. Süvalesta suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 2347/2002,[26] millega kehtestatakse süvamerepüügiloa omamise nõue, artikli 3 lõiget 1. Süvalesta püügi, pardal hoidmise, ümberlaadimise ja lossimise suhtes kohaldatakse kõnealuses artiklis osutatud tingimusi. 2. Liikmesriigid tagavad, et 2013. aastal ei ületa määruse (EÜ) nr 2347/2002 artikli 3 lõikes 1 osutatud süvamerepüügiluba omavate laevade püügikoormuse tase (mõõdetuna sadamast äraoldud kilovatt-püügipäevades) 65 % keskmisest aastasest püügikoormusest, mida asjaomase liikmesriigi laevad kasutasid 2003. aastal püügireisidel, mille jaoks neil oli süvamerepüügiluba või mille jooksul püüti kõnealuse määruse I ja II lisas loetletud süvamereliike. Käesolevat lõiget kohaldatakse ainult nende püügireiside suhtes, kus püüti üle 100 kg süvamereliike, välja arvatud põhja-atlandi hõbekala. Artikkel 10 Kalapüügivõimaluste jaotamise erisätted 1. Käesolevas määruses sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et need ei piira: a) määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist; b) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 37 või määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 10 lõike 4 kohast ümberjaotamist; c) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 kohast lubatud lisakoguste lossimist; d) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 kohast koguste kinnipidamist; e) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 37, 105, 106 ja 107 kohast mahaarvamist. 2. Kui käesoleva määruse I lisas ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse ennetuslikku lubatud kogupüüki, ning kõnealuse määruse artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ning artiklit 4 kohaldatakse selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse lubatud analüütilist kogupüüki. Artikkel 11 Kalapüügikeelu aeg 1. Porcupine’i madalal on 1. maist kuni 31. juulini 2013 keelatud püüda või pardal hoida järgmisi liike: meriluts, sinine molva ja harilik molva. 2. Käesoleva artikli kohaldamisel hõlmab Porcupine’i madal ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: Punkt || Laiuskraad || Pikkuskraad 1 || 52°27’ N || 12°19’ W 2 || 52°40’ N || 12°30’ W 3 || 52°47’ N || 12°39,600’ W 4 || 52°47’ N || 12°56’ W 5 || 52°13,5’ N || 13°53,830’ W 6 || 51°22’ N || 14°24’ W 7 || 51°22’ N || 14°03’ W 8 || 52°10’ N || 13°25’ W 9 || 52°32’ N || 13°07,500’ W 10 || 52°43’ N || 12°55’ W 11 || 52°43’ N || 12°43’ W 12 || 52°38,800’ N || 12°37’ W 13 || 52°27’ N || 12°23’ W 14 || 52°27’ N || 12°19’ W 3. Erandina lõikest 1 lubatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 50 lõigetele 3, 4 ja 5 hoida Porcupine’i madalalt läbisõidul pardal nimetatud lõikes osutatud liike. Artikkel 12 Keelud 1. ELi laevadel on keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike: a) hiidhai (Cetorhinus maximus) ja mõrtsukhai (Carcharodon carcharias) kõikides vetes; b) harilik heeringahai (Lamna nasus) kõikides vetes, välja arvatud neis, kus määruse (EL) nr …/2013[27][28] I lisa B osas on ette nähtud teisiti; c) euroopa ingelhai (Squatina squatina) ELi vetes; d) harilik rai (Dipturus batis) ICES IIa rajooni ja ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna ELi vetes; e) musterrai (Raja undulata) ja valgerai (Raja alba) ICES VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna ELi vetes; f) logardrailased (Rhinobatidae) I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ja XII alapiirkonna ELi vetes; g) hiid-sarvikrai (Manta birostris) kõikides vetes. 2. Kui lõikes 1 osutatud liike püütakse juhuslikult, ei tohi neid kahjustada. Need tuleb viivitamata vette tagasi lasta. Artikkel 13 Andmete edastamine Kui liikmesriigid edastavad komisjonile püütud koguste lossimisandmeid määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 33 ja 34 kohaselt, tuleb selleks kasutada käesoleva määruse I lisas sätestatud kalavarude koode. II peatükk Kalapüügi lubamine kolmandate riikide vetes Artikkel 14 Kalapüügiload 1. Kolmanda riigi vetes kala püüdvatele ELi laevadele antavate kalapüügilubade maksimaalne arv on sätestatud III lisas. 2. Kui üks liikmesriik kannab määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 alusel kvoodi üle teisele liikmesriigile („vahetusleping”) III lisas sätestatud püügipiirkondades, tuleb üle kanda ka asjaomased püügiload ja teatada sellest komisjonile. III lisas sätestatud püügilubade üldarvu püügipiirkonna kohta ei tohi siiski ületada. III peatükk Kalapüügivõimalused piirkondlike kalandusorganisatsioonide reguleeritavates vetes Artikkel 15 Kvootide ülekandmine 1. Kui piirkondlike kalandusorganisatsioonide eeskirjadega on ette nähtud kvootide ülekandmine ja vahetamine, võib komisjon liikmesriikide teatise alusel kinnitada kvootide ülekandmise ja vahetamise kõnealuste organisatsioonide muude lepinguosalistega. Pärast kinnituse andmist teavitab komisjon asjaomasest kvootide ülekandmisest ja vahetamisest vastava organisatsiooni sekretariaati kooskõlas kõnealuse organisatsiooni eeskirjadega. 2. Enne lõikes 1 osutatud teatise esitamist võivad liikmesriigid arutada kvootide ülekandmist ja vahetamist teiste lepinguosalistega ning kehtestada vajaduse korral kavandatava kvootide ülekandmise võimalikud piirid. 3. Pärast kinnituse andmist ja teatise esitamist muudab komisjon vastavaid koote rakendusaktidega kooskõlas artikli 39 lõikes 2 osutatud menetlusega. 4. Sellisest piirkondlike kalandusorganisatsioonide muude lepinguosalistega toimuvast kvootide ülekandmisest tulenev kalapüügivõimaluste jaotus ei mõjuta kalapüügivõimaluste praegust jaotust liikmesriikide vahel kooskõlas suhtelise stabiilsuse põhimõttega. 1. jagu ICCATi konventsiooni ala Artikkel 16 Hariliku tuuni püüdmise, kasvatamise ja nuumamise võimsuse piirangud 1. Nende ELi söödalaevade ja veoõngedega laevade arvu, millel on lubatud Atlandi ookeani idaosas aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille suurus ja kaal on vahemikus 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm, piiratakse IV lisa punkti 1 kohaselt. 2. Nende rannalähedase püügiga tegelevate ELi laevade arvu, millel on lubatud Vahemeres aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille suurus ja kaal on vahemikus 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm, piiratakse IV lisa punkti 2 kohaselt. 3. Nende ELi laevade arvu, mis püüavad kasvatamise eesmärgil Aadria meres harilikku tuuni, mille kaal ja suurus on vahemikus 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm, piiratakse IV lisa punkti 3 kohaselt. 4. Nende kalalaevade arvu ja kogumahutavuse abil väljendatud püügivõimsust, millel on luba Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres harilikku tuuni püüda, pardal hoida, ümber laadida, transportida või lossida, piiratakse IV lisa punkti 4 kohaselt. 5. Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel harilikku tuuni püüdvate tuunimõrdade arvu piiratakse IV lisa punkti 5 kohaselt. 6. Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni kasvatamis- ja nuumamisvõimsust ning kalakasvandustesse viidava loodusest püütud hariliku tuuni maksimaalset kogust piiratakse IV lisa punkti 6 kohaselt. Artikkel 17 ID lisas hariliku tuuni jaoks eraldatud kvootidega seotud lisatingimused Lisaks määruse (EÜ) nr 302/2009 artikli 7 lõikes 2 sätestatud keeluperioodile on hariliku tuuni püük seinnoodaga Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel keelatud 15. aprillist kuni 15. maini 2013. Artikkel 18 Harrastus- ja sportpüük Liikmesriigid eraldavad ID lisa kohaselt neile eraldatud kvootide arvelt erikvoodi hariliku tuuni harrastus- ja sportpüügiks. Artikkel 19 Haid 1. Suursilm-rebashaide (Alopias superciliosus) rümpade või nende osade pardalhoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud mis tahes püügi puhul. 2. Keelatud on perekonda Alopias spp kuuluvate rebashaide sihtpüük. 3. Sphyrnidae perekonna (v.a Sphyrna tiburo) vasarhai rümpade või nende osade pardalhoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud seoses ICCATi konventsiooni alas toimuva püügiga. 4. Pikkuim-hallhaide (Carcharhinus longimanus) rümpade või nende osade pardalhoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud mis tahes püügi puhul. 5. Siidhallhaide (Carcharhinus falciformis) pardalhoidmine on keelatud mis tahes püügi puhul. 2. jagu CCAMLRi konventsiooni ala Artikkel 20 Keelud ja püügipiirangud 1. V lisa A osas nimetatud liikide sihtpüük on kõnealuses lisas nimetatud piirkondades ja ajavahemikel keelatud. 2. Teadusuuringutega seotud püügi suhtes kohaldatakse V lisa B osas sätestatud lubatud kogupüügi määrasid ja kaaspüügi piirnorme kõnealuses osas nimetatud alapiirkondades. Artikkel 21 Uurimuslik kalapüük 1. Ainult CCAMLRi komisjoni liikmeks olevad liikmesriigid võivad 2013. aastal osaleda Dissostichus spp. õngejadaga uurimuslikus püügis FAO alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning rajoonides 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a väljaspool riikliku jurisdiktsiooni all olevaid piirkondi. Kui liikmesriik kavatseb sellises püügis osaleda, teavitab ta CCAMLRi sekretariaati kooskõlas määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklitega 7 ja 7a ning igal juhul hiljemalt 1. juuniks 2013. 2. FAO alapiirkondade 88.1 ja 88.2 ning rajoonide 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a lubatud kogupüük ja kaaspüügi piirnormid ning nende jaotus iga alapiirkonna või rajooni väikeste uurimisalade (SSRU) vahel määratakse kindlaks V lisa B osas. Kalapüük mis tahes väikeses uurimisalas lõpetatakse niipea, kui deklareeritud saak ulatub kindlaksmääratud lubatud kogupüügini, ning uurimisala suletakse ülejäänud püügihooajaks püügiks. 3. Kala püütakse võimalikult suures geograafilises ja batümeetrilises ulatuses, et saada teavet, mis on vajalik püügivõime kindlaksmääramiseks, ning vältida saagi ja püügikoormuse liiga tihedat koondumist. Alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning samuti rajoonides 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a on keelatud püük 550 m sügavusjoonest kõrgemal. Artikkel 22 Tavalise hiilgevähi püük 2013/2014. püügihooajal 1. Üksnes CCAMLR komisjoni liikmeteks olevad liikmesriigid võivad 2013/2014. püügihooajal püüda tavalist hiilgevähki (Euphausia superba) CCAMLR konventsiooni alas. Kui liikmesriik kavatseb püüda tavalist hiilgevähki CCAMLRi konventsiooni alas, teavitab ta CCAMLRi sekretariaati kooskõlas määruse (EÜ) nr 601/2004 artikliga 5a, ja komisjoni igal juhul hiljemalt 1. juuniks 2013: a) oma kavatsusest püüda tavalist hiilgevähki, kasutades selleks V lisa C osas esitatud vormi; b) püügivahendite kujust, kasutades selleks V lisa D osas esitatud vormi. 2. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teatis sisaldab teavet, mis tuleb määruse (EÜ) nr 601/2004 artikli 3 kohaselt esitada iga laeva kohta, millele liikmesriik tavalise hiilgevähi püügis osalemiseks loa annab. 3. Liikmesriigid, kes kavatsevad püüda tavalist hiilgevähki CCAMLRi konventsiooni alas, esitavad teatise oma vastavast kavatsusest üksnes nende laevade kohta, millel on selleks luba ning mis teatamise ajal sõidavad tema lipu all või teise CCAMLRi liikme lipu all, kuid mis püügi ajal eeldatavalt sõidavad nimetatud liikmesriigi lipu all. 4. Liikmesriigid võivad lubada tavalise hiilgevähi püügis osaleda muul kui käesoleva artikli lõigete 1, 2 ja 3 kohaselt CCAMLRi sekretariaadile teatatud laeval, juhul kui luba omaval laeval ei ole võimalik osaleda põhjendatud funktsionaalsetel põhjustel või vääramatu jõu tõttu. Sel juhul teavitab asjaomane liikmesriik viivitamatult CCAMLRi sekretariaati ja komisjoni ning esitab: a) täielikud andmed asenduslaeva(de) kohta, sealhulgas määruse (EÜ) nr 601/2004 artikliga 3 ette nähtud teabe; b) põhjaliku aruande asendamise põhjuste kohta ning kõik asjakohased täiendavad dokumendid või viited. 5. Liikmesriigid ei luba tavalise hiilgevähi püügis osaleda laevadel, kes on kantud CCAMLRi nimekirja ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevatest laevadest. 3. jagu IOTC konventsiooni ala Artikkel 23 IOTC konventsiooni alas kala püüdvate laevade püügivõimsuse piiramine 1. IOTC piirkonnas troopikatuuni püüdvate ELi laevade maksimaalne arv ja nende vastav kogumahutavusena (GT) väljendatud püügivõimsus on sätestatud VI lisa punktis 1. 2. IOTC konventsiooni alas mõõkkala (Xiphias gladius) ja pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) püüdvate ELi laevade maksimaalne arv ja nende vastav kogumahutavusena (GT) väljendatud püügivõimsus on sätestatud VI lisa punktis 2. 3. Liikmesriigid võivad lõigete 1 ja 2 kohaselt ühes või teises püügipiirkonnas tegutsevad laevad ümber jaotada, kui nad tõendavad komisjonile, et see muutus ei suurenda asjaomase kalavaru püügikoormust. 4. Liikmesriigid tagavad, et nende laevastikus püügivõimsuse kavandatava ülekandmise puhul oleksid asjaomased laevad IOTC laevade registris või mõne muu piirkondliku kalandusorganisatsiooni tuunipüügi registris. Üle ei kanta laevu, mis on mõne piirkondliku kalandusorganisatsiooni nimekirjas kui teatamata, ebaseadusliku ja reguleerimata kalapüügiga tegelev laev. 5. Liikmesriigid võivad IOTC-le esitatud arengukavade rakendamise arvessevõtmiseks suurendada oma püügivõimsust üle lõigetes 1 ja 2 osutatud ülemmäärade, kuid üksnes neis kavades kehtestatud piiride ulatuses. Artikkel 24 Haid 1. Kõikide perekonda Alopiidae kuuluvate rebashaide liikide rümpade või nende osade pardalhoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud mis tahes püügi puhul. 2. Kui lõikes 1 osutatud liike püütakse juhuslikult, ei tohi neid kahjustada. Need tuleb viivitamata vette tagasi lasta. 4. jagu SPRFMO konventsiooni ala Artikkel 25 Pelaagiline kalapüük – püügivõimsuspiirangud Liikmesriigid, kes 2007., 2008. või 2009. aastal tegelesid SPRFMO konventsiooni alas aktiivselt pelaagilise kalapüügiga, piiravad 2013. aastal oma lipu all sõitvate pelaagilisi kalavarusid püüdvate laevade kogumahutavust kõnealuses piirkonnas 78 610 tonnini, et oleks tagatud pelaagiliste kalavarude säästev kasutamine Vaikse ookeani lõunaosas. Artikkel 26 Pelaagiline kalapüük – lubatud kogupüük 1. Üksnes liikmesriigid, kes 2007., 2008. või 2009. aastal tegelesid SPRFMO konventsiooni alas aktiivselt pelaagilise kalapüügiga, nagu on määratletud artiklis 25, võivad kõnealuses piirkonnas püüda pelaagilisi kalavarusid kooskõlas IJ lisas sätestatud lubatud kogupüügiga. 2. Liikmesriigid teatavad igal kuul komisjonile käesolevas artiklis osutatud kalapüügiga tegelevate oma lipu all sõitvate laevade nimed ja tunnused, sealhulgas kogumahutavuse. 3. Käesolevas artiklis osutatud kalapüügi järelevalveks saadavad liikmesriigid komisjonile hiljemalt järgneva kuu viieteistkümnendaks kuupäevaks SPRFMO ajutisele sekretariaadile edastamiseks igakuised püügiaruanded, laevaseiresüsteemi (VMS) aruanded ja olemasolu korral andmed sadamakülastuste kohta. Artikkel 27 Põhjalähedane kalapüük Liikmesriigid, kellel tõendatult oli põhjalähedase kalapüügi püügikoormus või saak SPRFMO konventsiooni alas ajavahemikul 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2006, piiravad oma laevade püügikoormust või saaki järgmiselt: a) hoiavad püügikoormuse või saagi kõnealuse ajavahemiku keskmisel tasemel ning b) püüavad üksnes neis SPRFMO konventsiooni alas osades, kus põhjalähedane kalapüük on toimunud eelneval kalapüügihooajal. 5. jagu IATTC konventsiooni ala Artikkel 28 Seinnoodapüük 1. Kulduim-tuuni (Thunnus albacares), suursilm-tuuni (Thunnus obesus) ja vööttuuni (Katsuwonus pelamis) püük on seinnoota kasutavate laevadega keelatud järgmiselt: a) 29. juulist kuni 28. septembrini 2013 või 18. novembrist 2013 kuni 18. jaanuarini 2014 järgmiste piiridega määratud alal: – Vaikse ookeani Ameerika rannik, – 150º läänepikkust, – 40º põhjalaiust, – 40º lõunalaiust (b) 29. septembrist kuni 29. oktoobrini 2013 järgmiste piiridega määratud alal: – 96º läänepikkust, – 110º läänepikkust, – 4º põhjalaiust, – 3º lõunalaiust. 2. Asjaomased liikmesriigid teavitavad komisjoni lõike 1 kohaselt valitud keeluajast enne 1. aprilli 2013. Kõik asjaomaste liikmesriikide seinnoodalaevad lõpetavad lõikes 1 määratud piirkonnas valitud perioodiks seinnoodapüügi. 3. IATTC konventsiooni alas tuuni püüdvad seinnoodalaevad hoiavad pardal ja seejärel lossivad või laadivad ümber kogu kulduim-tuuni, suursilm-tuuni ja vööttuuni saagi. 4. Lõiget 3 ei kohaldata järgmistel juhtudel: a) kui kala on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu või b) kui reisi lõpuosa viimase püügikorraga püütud tuuni mahutamiseks ei pruugi olla piisavalt vaba lastiruumi. 5. IATTC konventsiooni alas on keelatud püüda pikkuim-hallhaisid (Carcharhinus longimanus) ning pardal hoida, ümber laadida, ladustada, müügiks pakkuda, müüa või lossida pikkuim-hallhaide rümpasid või mis tahes osi. 6. Juhusliku püügi korral ei tohi lõikes 5 osutatud liike kahjustada. Laeva käitaja peab need viivitamata vette tagasi laskma, samuti peab ta: a) registreerima vettelastud kalade arvu ja märkima nende seisukorra (surnud või elus); b) edastama punktis a märgitud teabe oma lipuliikmesriigile. Liikmesriigid edastavad selle teabe komisjonile 31. jaanuariks 2013. 6. jagu SEAFO konventsiooni ala Artikkel 29 Süvamerehaide püügi keeld SEAFO konventsiooni alas on keelatud järgmiste süvamerehaide sihtpüük: – railased (Rajidae), – harilik ogahai (Squalus acanthias), – tumehai (Etmopterus bigelowi), – hai (Etmopterus brachyurus), – suur tumehai (Etmopterus princeps), – ronkjas tumehai (Etmopterus pusillus), – hai (Apristurus manis), – hai (Scymnodon squamulosus), – Selachimorpha seltsi kuuluvad süvamerehaid. 7. osa WCPFC konventsiooni ala Artikkel 30 Suursilm-tuuni, kulduim-tuuni, vööttuuni ja Vaikse ookeani lõunaosa pikkuim-tuuni püügi koormuse piirangud Liikmesriigid tagavad, et suursilm-tuuni (Thunnus obesus), kulduim-tuuni (Thunnus albacares), vööttuuni (Katsuwonus pelamis) ja Vaikse ookeani lõunaosa pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) püügi koormus WCPFC konventsiooni alas piirdub üksnes selle koormusega, mis on ette nähtud liidu ja kõnealuse piirkonna rannikuriikide vahel sõlmitud kalandusalastes partnerluslepingutes. Artikkel 31 Peibutuspüügivahenditega püügiks suletud piirkond 1. WCPFC konventsiooni ala selles osas, mis asub 20° põhjalaiuse ja 20° lõunalaiuse vahel, on püük peibutusvahendeid kasutavate seinnoodalaevadega keelatud 1. juulist 2013 (kell 00.00) kuni 30. septembrini 2013 (kell 24.00). Sel ajal võib seinnoodalaev WCPFC konventsiooni ala nimetatud osas püügiga tegeleda üksnes juhul, kui selle pardal on vaatleja, kes jälgib, et laev mitte mingil ajahetkel: a) ei kasuta peibutuspüügivahendit ega seonduvaid elektroonilisi seadmeid; b) ei püüa kalaparvi peibutuspüügivahenditega. 2. Kõik lõikes 1 osutatud WCPFC konventsiooniala osas püügiga tegelevad seinnoodalaevad hoiavad pardal ning lossivad või laadivad ümber kõik püütud suursilm-tuunid, kulduim-tuunid ja vööttuunid. 3. Lõiget 2 ei kohaldata järgmistel juhtudel: a) reisi lõpuosas, kui laeval ei ole piisavalt vaba lastiruumi kogu püütud kala mahutamiseks; b) kui kala on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu või c) kui külmutusseadmetel tekib tõsine rike. Artikkel 32 Seinnoodapüügiks suletud piirkonnad Suursilm-tuuni ja kulduim-tuuni püük seinnoodalaevadega on keelatud järgmistes avamerepiirkondades: a) Indoneesia, Palau, Mikroneesia ja Paapua Uus-Guinea majandusvöönditega piirnevad rahvusvahelised veed; b) Mikroneesia, Marshalli saarte, Nauru, Kiribati, Tuvalu, Fidži, Saalomoni saarte ja Paapua Uus-Guinea majandusvöönditega piirnevad rahvusvahelised veed. Artikkel 33 Mõõkkalapüügi luba omavate ELi laevade arvu piiramine WCPFC konventsiooni alas, paralleelist 20° lõunalaiust lõuna pool asuvates piirkondades mõõkkala (Xiphias gladius) püügiks luba omavate ELi laevade maksimaalne arv on esitatud VII lisas. 8. jagu Beringi meri Artikkel 34 Püügikeeld Beringi mere avamerepiirkonnas Beringi mere avamerepiirkonnas on keelatud püüda vaikse ookeani mintaid (Theragra chalcogramma). 9. jagu NAFO konventsiooni ala Artikkel 35 Valge ameerikalutsu lubatud kogupüügi suurendamine Kui NAFO suurendab valge ameerikalutsu varu lubatud kogupüüki kooskõlas oma menetlustega, võib komisjon NAFO alarajooni 3NO valge ameerikalutsu varu lubatud kogupüügi ja kvoodid vastavalt artikli 39 lõikes 2 osutatud menetlusele rakendusaktidega läbi vaadata. III JAOTIS KOLMANDATE RIIKIDE LAEVADE KALAPÜÜGIVÕIMALUSED ELi VETES Artikkel 36 Lubatud kogupüük Norra lipu all sõitvatel kalalaevadel ning Fääri saartel registreeritud kalalaevadel on lubatud püüda ELi vetes kala käesoleva määruse I lisas sätestatud lubatud kogupüügi piires ning käesoleva määrusega ja määruse (EÜ) nr 1006/2008 III peatükiga ette nähtud tingimustel. Artikkel 37 Kalapüügiload 1. ELi vetes kala püüdvatele kolmanda riigi laevadele antavate püügilubade maksimaalne arv on sätestatud VIII lisas. 2. Kalu liigist, millele on kehtestatud lubatud kogupüük, ei tohi pardal hoida ega lossida, välja arvatud juhul, kui saagi on püüdnud kolmanda riigi laevad, millel on kvoot ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud. Artikkel 38 Keelud 1. Kolmandate riikide laevadel on keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike: a) hiidhai (Cetorhinus maximus) ja mõrtsukhai (Carcharodon carcharias) ELi vetes; b) euroopa ingelhai (Squatina squatina) ELi vetes; c) harilik rai (Dipturus batis) ICES IIa rajooni ja ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna ELi vetes; d) musterrai (Raja undulata) ja valgerai (Raja alba) ICES VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna ELi vetes; e) harilik heeringahai (Lamna nasus) ELi vetes; f) logardrailased (Rhinobatidae) I, II, III, IV, V, VI, VIII, IX, X ja XII alapiirkonna ELi vetes; g) hiid-sarvikrai (Manta birostris) ELi vetes. 2. Kui lõikes 1 osutatud liike püütakse juhuslikult, ei tohi neid kahjustada. Need tuleb viivitamata vette tagasi lasta. IV JAOTIS LÕPPSÄTTED Artikkel 39 Komiteemenetlus 1 Komisjoni abistab määrusega (EÜ) nr 2371/2002 asutatud kalanduse ja vesiviljeluse komitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. 2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. 3. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes selle artikliga 5. Artikkel 40 Jõustumine ja kohaldamine Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013. Artiklit 8 kohaldatakse alates 1. veebruarist 2013. Artiklite 20, 21 ja 22 ning IE ja V lisa sätteid kalapüügivõimaluste kohta CCAMLRi konventsiooni alas kohaldatakse alates nendes täpsustatud kuupäevadest. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja LISADE NIMEKIRI I LISA : ELi laevadele kohaldatav lubatud kogupüük (TAC) piirkondades, kus kehtib lubatud kogupüük, liikide ja piirkondade kaupa IA LISA : Skagerrak, Kattegat, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV alapiirkond, CECAFi ELi veed IB LISA : Atlandi ookeani kirdeosa ja Gröönimaa, ICES I, II, V, XII JA XIV alapiirkond ning NAFO piirkonna 1 Gröönimaa veed IC LISA : Atlandi ookeani loodeosa – NAFO konventsiooni ala ID LISA : Pika rändega liigid – kõik püügipiirkonnad IE LISA : Antarktika – CCAMLRi konventsiooni ala IF LISA : Atlandi ookeani kaguosa – SEAFO konventsiooni ala IG LISA : Siniuim-tuun – kõik piirkonnad IH LISA : WCPFC konventsiooni ala IJ LISA : SPRFMO konventsiooni ala IIA LISA : Kalalaevade püügikoormus seoses teatavate tursa-, lesta- ja merikeelevarude majandamisega Skagerrakis, ICES IIIa rajooni selles osas, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat, ICES IV alapiirkonnas, ICES IIa rajooni ELi vetes ning ICES VIId rajoonis IIB LISA : Kalalaevade püügivõimalused tobiapüügil ICES IIa ja IIIa rajoonis ning ICES IV alapiirkonnas III LISA : Kolmanda riigi vetes kala püüdvate ELi laevade püügilubade maksimaalne arv IV LISA : ICCATi konventsiooni ala V LISA : CCAMLRi konventsiooni ala VI LISA : IOTC piirkond VII LISA : WCPFC konventsiooni ala VIII LISA : ELi vetes kala püüdvate kolmandate riikide laevade kalapüügilubadega seotud koguselised piirangud I LISA ELi laevadele kohaldatav lubatud kogupüük (TAC) piirkondades, kus kehtib lubatud kogupüük, liikide ja piirkondade kaupa IA, IB, IC, ID, IE, IF, IG, IH ja IJ lisade tabelites sätestatakse kalavarude kaupa lubatud kogupüük (TAC) ja kvoodid (eluskaalu tonnides, kui ei ole sätestatud teisiti) ning vajaduse korral nende kasutamisega seotud funktsionaalsed tingimused. Kõigi käesolevas lisas sätestatud kalapüügivõimaluste suhtes kohaldatakse määruses (EÜ) nr 1224/2009 sätestatud eeskirju, eelkõige selle artikleid 33 ja 34. Viited püügipiirkondadele on viited ICES püügipiirkondadele, kui ei ole kindlaks määratud teisiti. Igas piirkonnas osutatakse kalavarudele liigi ladinakeelse nimetuse tähestikulises järjekorras. Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmist ladinakeelsete nimetuste ja tavanimetuste vastavustabelit: Teaduslik nimetus || Kolmetäheline kood || Tavanimetus Amblyraja radiata || RJR || Tähtrai Ammodytes spp. || SAN || Tobiad Argentina silus || ARU || Põhjaatlandi hõbekala Beryx spp. || ALF || Limapead Brosme brosme || USK || Meriluts Caproidae || BOR || Hirvkalalased Centrophorus squamosus || GUQ || Hall lühiogahai Centroscymnus coelolepis || CYO || Portugali süvahai Chaceon spp. || CGE || Süvamere punakrabid Champsocephalus gunnari || ANI || Haugjääkala Chionoecetes spp. || PCR || Arktikakrabid Clupea harengus || HER || Heeringas Coryphaenoides rupestris || RNG || Kalju-tömppeakala Dalatias licha || SCK || Šokolaad-ogahai Deania calcea || DCA || Pikkkoon-hai Dipturus batis || RJB || Harilik rai Dissostichus eleginoides || TOP || Patagoonia kihvkala Dissostichus mawsoni || TOA || Antaktika kihvkala Engraulis encrasicolus || ANE || Anšoovis Etmopterus princeps || ETR || Suur tumehai Etmopterus pusillus || ETP || Ronkjas tumehai Euphausia superba || KRI || Tavaline hiilgevähk Gadus morhua || COD || Tursk Galeorhinus galeus || GAG || Supi-nugishai Glyptocephalus cynoglossus || WIT || Pikklest Hippoglossoides platessoides || PLA || Harilik karelest Hippoglossus hippoglossus || HAL || Harilik hiidlest Hoplostethus atlanticus || ORY || Atlandi karekala Illex illecebrosus || SQI || Lühiuimkalmaar Lamna nasus || POR || Harilik heeringahai Lepidonotothen squamifrons || NOS || Hall nototeenia Lepidorhombus spp. || LEZ || Megrimid Raja circularis || RJI || Liivrai Raja fullonica || RJF || Šagräänrai Leucoraja naevus || RJN || Kägurai Limanda ferruginea || YEL || Ruske soomuslest Limanda limanda || DAB || Harilik soomuslest Lophiidae || ANF || Merikuratlased Macrourus spp. || GRV || Pikksabad Makaira nigricans || BUM || Sinine marliin Mallotus villosus || CAP || Moiva Manta birostris || RMB || Hiid-sarvikrai Martialia hyadesi || SQS || Tähtkalmaar Melanogrammus aeglefinus || HAD || Kilttursk Merlangius merlangus || WHG || Merlang Merluccius merluccius || HKE || Merluus Micromesistius poutassou || WHB || Põhjaputassuu Microstomus kitt || LEM || Väikesuulest Molva dypterygia || BLI || Sinine molva Molva molva || LIN || Harilik molva Nephrops norvegicus || NEP || Norra salehomaar Pandalus borealis || PRA || Harilik süvameregarneel Paralomis spp. || PAI || Krabid Penaeus spp. || PEN || Viburhännakud Platichthys flesus || FLE || Lest Pleuronectes platessa || PLE || Atlandi merilest Pleuronectiformes || FLX || Lestalised Pollachius pollachius || POL || Pollak Pollachius virens || POK || Põhjaatlandi süsikas Psetta maxima || TUR || Harilik kammeljas Raja brachyura || RJH || Blondrai Raja clavata || RJC || Ogarai Raja (Dipturus) nidarosiensis || JAD || Norra rai Raja microocellata || RJE || Väikesilmrai Raja montagui || RJM || Tähnikrai Raja undulata || RJU || Musterrai Rajiformes || SRX || Railised Reinhardtius hippoglossoides || GHL || Süvalest Raja alba || RJA || Valgerai Scomber scombrus || MAC || Makrell Scophthalmus rhombus || BLL || Sile kammeljas Sebastes spp. || RED || Meriahvenad Solea solea || SOL || Harilik merikeel Solea spp. || SOO || Merikeeled Sprattus sprattus || SPR || Kilu Squalus acanthias || DGS || Harilik ogahai Tetrapturus albidus || WHM || Valge odanina Thunnus maccoyii || SBF || Siniuim-tuun Thunnus obesus || BET || Suursilm-tuun Thunnus thynnus || BFT || Harilik tuun Trachurus murphyi || CJM || Tšiili stauriid Trachurus spp. || JAX || Stauriidid Trisopterus esmarkii || NOP || Norra tursik Urophycis tenuis || HKW || Valge ameerikaluts Xiphias gladius || SWO || Mõõkkala Järgmine tavanimetuste ja ladinakeelsete nimetuste vastavustabel on esitatud üksnes selgitamiseks. Limapead || ALF || Beryx spp. Harilik karelest || PLA || Hippoglossoides platessoides Anšoovis || ANE || Engraulis encrasicolus Merikuratlased || ANF || Lophiidae Haugjääkala || ANI || Champsocephalus gunnari Antaktika kihvkala || TOA || Dissostichus mawsoni Harilik hiidlest || HAL || Hippoglossus hippoglossus Suursilm-tuun || BET || Thunnus obesus Pikkkoon-hai || DCA || Deania calcea Blondrai || RJH || Raja brachyura Sinine molva || BLI || Molva dypterygia Sinine marliin || BUM || Makaira nigricans Põhjaputassuu || WHB || Micromesistius poutassou Harilik tuun || BFT || Thunnus thynnus Hirvkalalased || BOR || Caproidae Sile kammeljas || BLL || Scophthalmus rhombus Moiva || CAP || Mallotus villosus Tursk || COD || Gadus morhua Harilik soomuslest || DAB || Limanda limanda Harilik rai || RJB || Dipturus batis Harilik merikeel || SOL || Solea solea Krabid || PAI || Paralomis spp. Kägurai || RJN || Leucoraja naevus Süvamere punakrabid || CGE || Chaceon spp. Lest || FLE || Platichthys flesus Lestalised || FLX || Pleuronectiformes Hiid-sarvikrai || RMB || Manta birostris Suur tumehai || ETR || Etmopterus princeps Põhjaatlandi hõbekala || ARU || Argentina silus Süvalest || GHL || Reinhardtius hippoglossoides Pikksabad || GRV || Macrourus spp. Hall nototeenia || NOS || Lepidonotothen squamifrons Kilttursk || HAD || Melanogrammus aeglefinus Merluus || HKE || Merluccius merluccius Heeringas || HER || Clupea harengus Stauriidid || JAX || Trachurus spp. Tšiili stauriid || CJM || Trachurus murphyi Šokolaad-ogahai || SCK || Dalatias licha Tavaline hiilgevähk || KRI || Euphausia superba Hall lühiogahai || GUQ || Centrophorus squamosus Väikesuulest || LEM || Microstomus kitt Harilik molva || LIN || Molva molva Makrell || MAC || Scomber scombrus Megrimid || LEZ || Lepidorhombus spp. Harilik süvameregarneel || PRA || Pandalus borealis Norra salehomaar || NEP || Nephrops norvegicus Norra tursik || NOP || Trisopterus esmarkii Norra rai || JAD || Raja (Dipturus) nidarosiensis Atlandi karekala || ORY || Hoplostethus atlanticus Patagoonia kihvkala || TOP || Dissostichus eleginoides Viburhännakud || PEN || Penaeus spp. Atlandi merilest || PLE || Pleuronectes platessa Pollak || POL || Pollachius pollachius Harilik heeringahai || POR || Lamna nasus Portugali süvahai || CYO || Centroscymnus coelolepis Meriahvenad || RED || Sebastes spp. Kalju-tömppeakala || RNG || Coryphaenoides rupestris Põhjaatlandi süsikas || POK || Pollachius virens Tobiad || SAN || Ammodytes spp. Liivrai || RJI || Raja circularis Šagräänrai || RJF || Raja fullonica Lühiuimkalmaar || SQI || Illex illecebrosus Railised || SRX || Rajiformes Väikesilmrai || RJE || Raja microocellata Ronkjas tumehai || ETP || Etmopterus pusillus Arktikakrabid || PCR || Chionoecetes spp. Merikeeled || SOO || Solea spp. Siniuim-tuun || SBF || Thunnus maccoyii Tähnikrai || RJM || Raja montagui Kilu || SPR || Sprattus sprattus Harilik ogahai || DGS || Squalus acanthias Tähtkalmaar || SQS || Martialia hyadesi Tähtrai || RJR || Amblyraja radiata Mõõkkala || SWO || Xiphias gladius Ogarai || RJC || Raja clavata Supi-nugishai || GAG || Galeorhinus galeus Harilik kammeljas || TUR || Psetta maxima Meriluts || USK || Brosme brosme Musterrai || RJU || Raja undulata Valge ameerikaluts || HKW || Urophycis tenuis Valge odanina || WHM || Tetrapturus albidus Valgerai || RJA || Raja alba Merlang || WHG || Merlangius merlangus Pikklest || WIT || Glyptocephalus cynoglossus Ruske soomuslest || YEL || Limanda ferruginea IA LISA SKEGERRAK, KATTEGAT, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV alapiirkond, CECAFi ELi veed Liik: || Tobiad Ammodytes spp. || Püügipiirkond: || IV püügipiirkonna Norra veed (SAN/04-N.) || Taani || pm || || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. || Ühendkuningriik || pm || || Euroopa Liit || pm || || || || || TAC || Ei kohaldata || || || Liik: || Tobiad ja seotud kaaspüük Ammodytes spp. || Püügipiirkond: || IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna ELi veed(1) || Taani || pm || (2) || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. || Ühendkuningriik || pm || (2) || Saksamaa || pm || (2) || Rootsi || pm || (2) || Euroopa Liit || pm || || Norra || pm || || || || || TAC || pm || || (1) Välja arvatud kuue meremiili kaugusel Ühendkuningriigi lähtejoonest Shetlandi, Fair Isle’i ja Foula lähedal asuvad veed. (2) Vähemalt 98 % lossitud saagist võrreldes kõnealuse kvoodiga peab olema tobiasaak. Hariliku soomuslesta, makrelli ja merlangi kaaspüük arvestatakse maha ülejäänud 2 %st kvoodist (OTH/*2A3A4). || Eritingimus: || Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid järgmistes IIB lisas määratletud tobiavarude majandamispiirkondades: Püügipiirkond: tobiavarude majandamispiirkonna ELi veed(1) || || 1 || 2 || 3 || 4 || 5 || 6 || 7 || || (SAN/234_1) || (SAN/234_2) || (SAN/234_3) || (SAN/234_4) || (SAN/234_5) || (SAN/234_6) || (SAN/234_7) || Taani || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || Ühendkuningriik || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || Saksamaa || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || Rootsi || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || Euroopa Liit || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || Norra || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || || || || || || || || || Kokku || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || (1) Võidakse läbi vaadata kooskõlas käesoleva määruse artikli 5 lõikega 4. || || Liik: || Meriluts Brosme brosme || Püügipiirkond: || I, II ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (USK/1214EI) || Saksamaa || pm || (1) || Analüütiline TAC || Prantsusmaa || pm || (1) || Ühendkuningriik || pm || (1) || Muud || pm || (1) || Euroopa Liit || pm || (1) || || pm || || TAC || pm || || (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. || || Liik: || Meriluts Brosme brosme || Püügipiirkond: || IV püügipiirkonna ELi veed (USK/04-C.) || Taani || pm || || Analüütiline TAC || Saksamaa || pm || || Prantsusmaa || pm || || Rootsi || pm || || Ühendkuningriik || pm || || Muud || pm || (1) || Euroopa Liit || pm || || || pm || || TAC || pm || || (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. || || Liik: || Meriluts Brosme brosme || Püügipiirkond: || V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (USK/567EI.) || Saksamaa || pm || || Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. || Hispaania || pm || || Prantsusmaa || pm || || Iirimaa || pm || || Ühendkuningriik || pm || || Muud || pm || (1) || Euroopa Liit || pm || || Norra || pm || (2) (3) (4) || || pm || || TAC || pm || || (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. (2) Võib püüda IIa, IV, Vb, VI ja VII püügipiirkonna (USK/*24X7C) ELi vetes. (3) Eritingimus: selle alusel on lubatud Vb, VI ja VII püügipiirkonnas muude kalaliikide juhupüük 25 % laeva kohta igal ajal. Seda protsenti võib suurendada esimese 24 tunni jooksul pärast kalapüügi algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide juhupüügi üldkogus Vb, VI ja VII püügipiirkonnas ei tohi ületada pm tonni (OTH/*5B67-). (4) Kaasa arvatud harilik molva. Norra kvoodid on järgmised: harilik molva pm tonni (LIN/*5B67) ja meriluts pm tonni (USK/*5B67) ning need on vastastikku asendatavad kuni pm tonni ulatuses ja püüda võib üksnes õngejadadega Vb, VI ja VII püügipiirkonnas. || || Liik: || Meriluts Brosme brosme || Püügipiirkond: || IV püügipiirkonna Norra veed (USK/04-N.) || Belgia || pm || || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. || Taani || pm || || Saksamaa || pm || || Prantsusmaa || pm || || Madalmaad || pm || || Ühendkuningriik || pm || || Euroopa Liit || pm || || || || || TAC || Ei kohaldata || || || Liik: || Heeringas(1) Clupea harengus || Püügipiirkond: || IIIa püügipiirkond (HER/03A.) || Taani || pm || (2) || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. || Saksamaa || pm || (2) || Rootsi || pm || (2) || Euroopa Liit || pm || (2) || || || || TAC || pm || || (1) Lossitud kogused, kui heeringas on püütud võrkudega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm. (2) Eritingimus: kuni 50 % sellest võib püüda IV püügipiirkonna ELi vetes (HER/*04-C.). || || Liik: || Heeringas(1) Clupea harengus || Püügipiirkond: || IV püügipiirkonna ELi ja Norra veed põhja pool 53°30′ N (HER/4AB.) || Taani || pm || || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. || Saksamaa || pm || || Prantsusmaa || pm || || Madalmaad || pm || || Rootsi || pm || || Ühendkuningriik || pm || || Euroopa Liit || pm || || Norra || pm || (2) || || || || TAC || pm || || (1) Lossitud kogused, kui heeringas on püütud võrkudega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm. Liikmesriigid peavad komisjonile eraldi teatama IVa (HER/04A) ja IVb (HER/04B) püügipiirkonnas püütud heeringa lossitud kogused. (2) Sellest kuni pm tonni võib püüda IVa ja IVb (HER/*4AB-C) püügipiirkonna ELi vetes. Selle kvoodi piires püütud saak arvatakse maha lubatud kogupüügi Norra osast. || Eritingimus: || eespool nimetatud kvootide piires ei tohi selles püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid: || || Norra veed lõuna pool 62°N (HER/*04N-) || || Euroopa Liit || pm || || Liik: || Heeringas(1) Clupea harengus || Püügipiirkond: || Norra veed lõuna pool 62° N (HER/04-N.) || Rootsi || pm || (1) || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. || Euroopa Liit || pm || || || || || TAC || pm || || (1) Tursa, kilttursa, pollaki ja merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha. || || Liik: || Heeringas(1) Clupea harengus || Püügipiirkond: || IIIa püügipiirkond (HER/03A-BC) || Taani || pm || || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. || Saksamaa || pm || || Rootsi || pm || || Euroopa Liit || pm || || || || || TAC || pm || || (1) Üksnes lossitud kogused, kui heeringas on kaaspüügina püütud võrkudega, mille silmasuurus on väiksem kui 32 mm. || || Liik: || Heeringas(1) Clupea harengus || Püügipiirkond: || IV ja VIId püügipiirkond ning IIa püügipiirkonna ELi veed (HER/2A47DX) Belgia || pm || || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. || Taani || pm || || Saksamaa || pm || || Prantsusmaa || pm || || Madalmaad || pm || || Rootsi || pm || || Ühendkuningriik || pm || || Euroopa Liit || pm || || || || || TAC || pm || || (1) Üksnes lossitud kogused, kui heeringas on kaaspüügina püütud võrkudega, mille silmasuurus on väiksem kui 32 mm. || || Liik: || Heeringas(1) Clupea harengus || Püügipiirkond: || IVc ja VIId püügipiirkond(2) (HER/4CXB7D) || Belgia || pm || (3) || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. || Taani || pm || (3) || Saksamaa || pm || (3) || Prantsusmaa || pm || (3) || Madalmaad || pm || (3) || Ühendkuningriik || pm || (3) || Euroopa Liit || pm || || || || || TAC || pm || || (1) Üksnes lossitud kogused, kui heeringas on püütud võrkudega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm. (2) Välja arvatud Blackwateri varu: viide heeringavarule Thamesi suudme merepiirkonnas ning piirneb joonega, mis kulgeb otse lõuna suunas Landguard Pointist (51°56’ N, 1°19,1’ E) laiuskraadini 51°33’ N ning sealt otse lääne suunas Ühendkuningriigi rannikul asuva punktini. (3) Eritingimus: sellest kvoodist kuni 50 % võib püüda IVb püügipiirkonnas (HER/*04B.). || || Liik: || Heeringas Clupea harengus || Püügipiirkond: || Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed(1) (HER/5B6ANB) || Saksamaa || pm || || Analüütiline TAC || Prantsusmaa || pm || || Iirimaa || pm || || Madalmaad || pm || || Ühendkuningriik || pm || || Euroopa Liit || pm || || || pm || || TAC || pm || || (1) Viide heeringavarudele ICES VIa püügipiirkonna selles osas, mis asub 7° läänepikkusest ida pool ja 55° põhjalaiusest põhja pool või 7° läänepikkusest lääne pool ja 56° põhjalaiusest põhja pool , välja arvatud Clyde’i piirkond. || || Liik: || Tursk Gadus morhua || Püügipiirkond: || Skagerrak (COD/03AN.) || Belgia || pm || (1) || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. || Taani || pm || (1) || Saksamaa || pm || (1) || Madalmaad || pm || (1) || Rootsi || pm || (1) || Euroopa Liit || pm || || || || || TAC || pm || || (1) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda tema lipu all sõitvale ja täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 12 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse artiklis 6 sätestatud tingimustele. || || Liik: || Tursk Gadus morhua || Püügipiirkond: || IV püügipiirkond, IIa püügipiirkonna ELi veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat (COD/2A3AX4) || Belgia || pm || (1) || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. || Taani || pm || (1) || Saksamaa || pm || (1) || Prantsusmaa || pm || (1) || Madalmaad || pm || (1) || Rootsi || pm || (1) || Ühendkuningriik || pm || (1) || Euroopa Liit || pm || || Norra || pm || (2) || || || || TAC || pm || || (1) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda tema lipu all sõitvale ja täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 12 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse artiklis 6 sätestatud tingimustele. (2) Võib püüda ELi vetes. Selle kvoodi piires püütud saak arvatakse maha lubatud kogupüügi Norra osast. || Eritingimus: || eespool nimetatud kvootide piires ei tohi selles püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid: || || IV püügipiirkonna Norra veed (COD/*04N-) || || Euroopa Liit || pm || || Liik: || Tursk Gadus morhua || Püügipiirkond: || Norra veed lõuna pool 62° N (COD/04-N.) || Rootsi || pm || (1) || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. || Euroopa Liit || pm || || || || || TAC || Ei kohaldata || || (1) Kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka. || || Liik: || Tursk Gadus morhua || Püügipiirkond: || VIId püügipiirkond (COD/07D.) || Belgia || pm || (1) || Analüütiline TAC || Prantsusmaa || pm || (1) || Madalmaad || pm || (1) || Ühendkuningriik || pm || (1) || Euroopa Liit || pm || || || || || TAC || pm || || (1) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda tema lipu all sõitvale ja täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 12 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse artiklis 6 sätestatud tingimustele. || || Liik: || Harilik soomuslest ja lest Limanda limanda ja Platichthys flesus || Püügipiirkond: || IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (DAB/2AC4-C) hariliku soomuslesta puhul; (FLE/2AC4-C) lesta puhul || Belgia || pm || || Ennetuslik TAC Taani || pm || Saksamaa || pm || Prantsusmaa || pm || Madalmaad || pm || Rootsi || pm || Ühendkuningriik || pm || Euroopa Liit || pm || || || TAC || pm || Liik: || Merikuratlased Lophiidae || Püügipiirkond: || IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (ANF/2AC4-C) || Belgia || pm || (1) || Analüütiline TAC || Taani || pm || (1) || Saksamaa || pm || (1) || Prantsusmaa || pm || (1) || Madalmaad || pm || (1) || Rootsi || pm || (1) || Ühendkuningriik || pm || (1) || Euroopa Liit || pm || (1) || || || || TAC || pm || || (1) Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda: VI püügipiirkonnas; Vb püügipiirkonna EL ja rahvusvahelistes vetes; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes (ANF/*56-14). || || Liik: || Merikuratlased Lophiidae || Püügipiirkond: || IV püügipiirkonna Norra veed (ANF/04-N.) || Belgia || pm || || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. || Taani || pm || || Saksamaa || pm || || Madalmaad || pm || || Ühendkuningriik || pm || || Euroopa Liit || pm || || || || || TAC || Ei kohaldata || || || Liik: || Kilttursk Melanogrammus aeglefinus || Püügipiirkond: || IIIa püügipiirkond, alarajoonide 22–32 ELi veed (HAD/3A/BCD) || Belgia || pm || || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. || Taani || pm || || Saksamaa || pm || || Madalmaad || pm || || Rootsi || pm || || Euroopa Liit || pm || || || || || TAC || pm || || || Liik: || Kilttursk Melanogrammus aeglefinus || Püügipiirkond: || IV püügipiirkond, IIa püügipiirkonna ELi veed (HAD/2AC4.) || Belgia || pm || || Analüütiline TAC . || Taani || pm || || Saksamaa || pm || || Prantsusmaa || pm || || Madalmaad || pm || || Rootsi || pm || || Ühendkuningriik || pm || || Euroopa Liit || pm || || Norra || pm || || || || || TAC || pm || || || Eritingimus: || eespool nimetatud kvootide piires ei tohi selles püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid: || || IV püügipiirkonna Norra veed (HAD/*04N-) || || || Euroopa Liit || pm || || || || Liik: || Kilttursk Melanogrammus aeglefinus || Püügipiirkond: || Norra veed lõuna pool 62° N (HAD/04-N.) || Rootsi || pm || (1) || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. || Euroopa Liit || pm || || || || || TAC || Ei kohaldata || || (1) Tursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka. || || Liik: || Kilttursk Melanogrammus aeglefinus || Püügipiirkond: || VIb, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (HAD/6B1214) || Belgia || pm || || Analüütiline TAC || Saksamaa || pm || || Prantsusmaa || pm || || Iirimaa || pm || || Ühendkuningriik || pm || || Euroopa Liit || pm || || || || || TAC || pm || || || Liik: || Merlang Merlangius merlangus || Püügipiirkond: || IIIa püügipiirkond (WHG/03A.) || Taani || pm || || Ennetuslik TAC || Madalmaad || pm || || Rootsi || pm || || Euroopa Liit || pm || || || || || TAC || pm || || || Liik: || Merlang Merlangius merlangus || Püügipiirkond: || IV püügipiirkond, IIa püügipiirkonna ELi veed (WHG/2AC4.) || Belgia || pm || || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. || Taani || pm || || Saksamaa || pm || || Prantsusmaa || pm || || Madalmaad || pm || || Rootsi || pm || || Ühendkuningriik || pm || || Euroopa Liit || pm || || Norra || pm || (1) || || || || TAC || pm || || (1) Võib püüda ELi vetes. Selle kvoodi piires püütud saak arvatakse maha lubatud kogupüügi Norra osast. || Eritingimus: || eespool nimetatud kvootide piires ei tohi selles püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid: || || IV püügipiirkonna Norra veed (WHG/*04N-) || || Euroopa Liit || pm || || || Liik: || Merlang ja pollak Merlangius merlangus ja Pollachius pollachius || Püügipiirkond: || Norra veed lõuna pool 62° N (WHG/04-N.) merlangi puhul; (POL/04-N.) pollaki puhul || Rootsi || pm || (1) || Ennetuslik TAC. || Euroopa Liit || pm || || || || || TAC || Ei kohaldata || || (1) Tursa, kilttursa ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka. || || Liik: || Põhjaputassuu Micromesistius poutassou || Püügipiirkond: || II ja IV püügipiirkonna Norra veed (WHB/24-N.) || Taani || pm || || Analüütiline TAC || Ühendkuningriik || pm || || Euroopa Liit || pm || || || || || TAC || pm || || || Liik: || Põhjaputassuu Micromesistius poutassou || Püügipiirkond: || I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (WHB/1X14) || Taani || pm || (1) || Analüütiline TAC . || Saksamaa || pm || (1) || Hispaania || pm || (1) (2) || Prantsusmaa || pm || (1) || Iirimaa || pm || (1) || Madalmaad || pm || (1) || Portugal || pm || (1) (2) || Rootsi || pm || (1) || Ühendkuningriik || pm || (1) || Euroopa Liit || pm || (1) || Norra || pm || || TAC || pm || || (1) Eritingimus: sellest kuni 68 % võib püüda Norra majandusvööndis või Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas (WHB/*NZJM1). (2) Seda kvooti võib üle kanda VIIIc, IX ja X püügipiirkonda, CECAF 34.1.1 ELi vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb siiski eelnevalt komisjonile teatada. || Liik: || Põhjaputassuu Micromesistius poutassou || Püügipiirkond: || VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAF 34.1.1 EL-i veed (WHB/8C3411) Hispaania || pm || || Analüütiline TAC Portugal || pm || Euroopa Liit || pm || (1) || || TAC || pm || (1) Eritingimus: sellest kuni 68 % võib püüda Norra majandusvööndis või Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas (WHB/*NZJM2). || Liik: || Põhjaputassuu Micromesistius poutassou || Püügipiirkond: || II, IVa, V ja VI püügipiirkonna ELi veed põhja pool 56°30’ N ja VII püügipiirkond lääne pool 12° W (WHB/24A567) || Norra || pm || (1) (2) || Analüütiline TAC || || || || TAC || pm || || (1) Arvestatakse rannikuäärsete riikide lepingus Norrale kehtestatud püügi piirnormide hulka. (2) Eritingimus: IV püügipiirkonna püük ei tohi ületada pm tonni, s.o 25 % Norrale kehtestatud juurdepääsukvoodist. || || Liik: || Väikesuulest ja pikklest Microstomus kitt ja Glyptocephalus cynoglossus || Püügipiirkond: || IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (LEM/2AC4-C) väikesuulesta puhul; (WIT/2AC4-C) pikklesta puhul || Belgia || pm || || Ennetuslik TAC || Taani || pm || || Saksamaa || pm || || Prantsusmaa || pm || || Madalmaad || pm || || Rootsi || pm || || Ühendkuningriik || pm || || Euroopa Liit || pm || || || || || TAC || pm || || || Liik: || Sinine molva Molva dypterygia || Püügipiirkond: || Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (BLI/5B67-)(3) || Saksamaa || pm || || Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. || Eesti || pm || || Hispaania || pm || || Prantsusmaa || pm || || Iirimaa || pm || || Leedu || pm || || Poola || pm || || Ühendkuningriik || pm || || Muud || pm || (1) || Euroopa Liit || pm || || Norra || pm || (2) || || || || TAC || pm || || (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. (2) Võib püüda IIa, IV, Vb, VI ja VII püügipiirkonna (BLI/*24X7C) ELi vetes. (3) Erieeskirjad kehtivad vastavalt määruse (EÜ) nr 1288/2009[29] artiklile 1 ja määruse (EÜ) nr 43/2009[30] III lisa punktile 7. || || Liik: || Harilik molva Molva molva || Püügipiirkond: || I ja II püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (LIN/1/2.) || Taani || pm || || Analüütiline TAC || Saksamaa || pm || || Prantsusmaa || pm || || Ühendkuningriik || pm || || Muud || pm || (1) || Euroopa Liit || pm || || || || || TAC || pm || || (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. || || Liik: || Harilik molva Molva molva || Püügipiirkond: || IV püügipiirkonna ELi veed (LIN/04-C.) || Belgia || pm || || Analüütiline TAC || Taani || pm || || Saksamaa || pm || || Prantsusmaa || pm || || Madalmaad || pm || || Rootsi || pm || || Ühendkuningriik || pm || || Euroopa Liit || pm || || || || || TAC || pm || || Liik: || Harilik molva Molva molva || Püügipiirkond: || V püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (LIN/05.) Belgia || pm || || Ennetuslik TAC Taani || pm || Saksamaa || pm || Prantsusmaa || pm || Ühendkuningriik || pm || Euroopa Liit || pm || || || TAC || pm || Liik: || Harilik molva Molva molva || Püügipiirkond: || VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (LIN/6X14.) Belgia || pm || || Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. Taani || pm || Saksamaa || pm || Hispaania || pm || Prantsusmaa || pm || Iirimaa || pm || Portugal || pm || Ühendkuningriik || pm || Euroopa Liit || pm || Norra || pm || (1) (2) || || TAC || pm || (1) Eritingimus: selle alusel on lubatud Vb, VI ja VII püügipiirkonnas muude kalaliikide juhupüük 25 % laeva kohta igal ajal. Seda protsenti võib suurendada esimese 24 tunni jooksul pärast kalapüügi algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide juhupüügi üldkogus VI ja VII püügipiirkonnas ei tohi ületada pm tonni (OTH/*6X14.). (2) Kaasa arvatud meriluts. Norra kvoodid on järgmised: harilik molva pm tonni ja meriluts pm tonni ning need on vastastikku asendatavad kuni pm tonni ulatuses ja püüda võib üksnes õngejadadega Vb, VI ja VII püügipiirkonnas. Liik: || Harilik molva Molva molva || Püügipiirkond: || IV püügipiirkonna Norra veed (LIN/04-N.) Belgia || pm || || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Taani || pm || Saksamaa || pm || Prantsusmaa || pm || Madalmaad || pm || Ühendkuningriik || pm || Euroopa Liit || pm || || || TAC || Ei kohaldata || Liik: || Norra salehomaar Nephrops norvegicus || Püügipiirkond: || IIIa püügipiirkond; Alarajoonide 22–32 ELi veed (NEP/3A/BCD) Taani || pm || || Analüütiline TAC Saksamaa || pm || Rootsi || pm || Euroopa Liit || pm || || || TAC || pm || Liik: || Norra salehomaar Nephrops norvegicus || Püügipiirkond: || IV püügipiirkonna Norra veed (NEP/04-N.) Taani || pm || || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Saksamaa || pm || Ühendkuningriik || pm || Euroopa Liit || pm || || || TAC || Ei kohaldata || Liik: || Harilik süvameregarneel Pandalus borealis || Püügipiirkond: || IIIa püügipiirkond (PRA/03A.) || Taani || pm || || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. || Rootsi || pm || || Euroopa Liit || pm || || || || || TAC || pm || || || Liik: || Harilik süvameregarneel Pandalus borealis || Püügipiirkond: || IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (PRA/2AC4-C) || Taani || pm || || Analüütiline TAC || Madalmaad || pm || || Rootsi || pm || || Ühendkuningriik || pm || || Euroopa Liit || pm || || || || || TAC || pm || || || Liik: || Harilik süvameregarneel Pandalus borealis || Püügipiirkond: || Norra veed lõuna pool 62° N (PRA/04-N.) || Taani || pm || || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. || Rootsi || pm || (1) || Euroopa Liit || pm || || || || || TAC || Ei kohaldata || || (1) Tursa, kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka. || || Liik: || Atlandi merilest Pleuronectes platessa || Püügipiirkond: || Skagerrak (PLE/03AN.) || Belgia || pm || || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. || Taani || pm || || Saksamaa || pm || || Madalmaad || pm || || Rootsi || pm || || Euroopa Liit || pm || || || || || TAC || pm || || || Liik: || Atlandi merilest Pleuronectes platessa || Püügipiirkond: || Kattegat (PLE/03AS.) || Taani || pm || || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. || Saksamaa || pm || || Rootsi || pm || || Euroopa Liit || pm || || || || || TAC || pm || || || Liik: || Atlandi merilest Pleuronectes platessa || Püügipiirkond: || IV püügipiirkond, IIa püügipiirkonna ELi veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat (PLE/2A3AX4) || Belgia || pm || || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. || Taani || pm || || Saksamaa || pm || || Prantsusmaa || pm || || Madalmaad || pm || || Ühendkuningriik || pm || || Euroopa Liit || pm || || Norra || pm || || || || || TAC || pm || || || Eritingimus: || eespool nimetatud kvootide piires ei tohi selles püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid: || || IV püügipiirkonna Norra veed (PLE/*04N-) || || || Euroopa Liit || pm || || || || Liik: || Põhjaatlandi süsikas Pollachius virens || Püügipiirkond: || IIIa ja IV püügipiirkond; IIa, IIIb, IIIc püügipiirkonna ja alarajoonide 22–32 ELi veed (POK/2A34.) || Belgia || pm || || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. || Taani || pm || || Saksamaa || pm || || Prantsusmaa || pm || || Madalmaad || pm || || Rootsi || pm || || Ühendkuningriik || pm || || Euroopa Liit || pm || || Norra || pm || (1) || || || || TAC || pm || || (1) Võib püüda üksnes IV püügipiirkonna ELi vetes ja IIIa püügipiirkonnas (POK/*3A4-C). Selle kvoodi piires püütud saak arvatakse maha lubatud kogupüügi Norra osast. || || Liik: || Põhjaatlandi süsikas Pollachius virens || Püügipiirkond: || VI püügipiirkonnas; Vb, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (POK/56-14) || Saksamaa || pm || || Analüütiline TAC || Prantsusmaa || pm || || Iirimaa || pm || || Ühendkuningriik || pm || || Euroopa Liit || pm || || Norra || pm || (1) || || || || TAC || pm || || || || || || (1) Võib püüda põhja pool 56º 30’ N. || || Liik: || Põhjaatlandi süsikas Pollachius virens || Püügipiirkond: || Norra veed lõuna pool 62° N (POK/04-N.) || Rootsi || pm || (1) || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. || Euroopa Liit || pm || || || || || TAC || Ei kohaldata || || (1) Tursa, kilttursa, pollaki ja merlangi kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka. || || Liik: || Harilik kammeljas ja sile kammeljas Psetta maxima ja Scopthalmus rhombus || Püügipiirkond: || IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (2) (TUR/2AC4-C) hariliku kammelja puhul; (BLL/2AC4-C) sileda kammelja puhul || Belgia || pm || || Ennetuslik TAC || Taani || pm || || Saksamaa || pm || || Prantsusmaa || pm || || Madalmaad || pm || || Rootsi || pm || || Ühendkuningriik || pm || || Euroopa Liit || pm || || || || || TAC || pm || || || Liik: || Süvalest Reinhardtius hippoglossoides || Püügipiirkond: || IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed; Vb ja VI püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (GHL/2A-C46) || Taani || pm || || Analüütiline TAC || Saksamaa || pm || || Eesti || pm || || Hispaania || pm || || Prantsusmaa || pm || || Iirimaa || pm || || Leedu || pm || || Poola || pm || || Ühendkuningriik || pm || || Euroopa Liit || pm || || Norra || pm || (1) || TAC || pm || || (1) Ainult ELi veed püügipiirkondades IIa ja VI. VI püügipiirkonnas võib nimetatud kogust püüda vaid õngejadadega (GHL/*2A6-C). || || Liik: || Makrell Scomber scombrus || Püügipiirkond: || IIIa ja IV püügipiirkond; IIa, IIIb, IIIc püügipiirkonna ja alarajoonide 22–32 ELi veed (MAC/2A34.) || Belgia || pm || (3) || Analüütiline TAC . || Taani || pm || (3) || Saksamaa || pm || (3) || Prantsusmaa || pm || (3) || Madalmaad || pm || (3) || Rootsi || pm || (1) (2) (3) || Ühendkuningriik || pm || (3) || Euroopa Liit || pm || (1) (3) || Norra || pm || (4) || || || || TAC || Ei kohaldata || || (1) Eritingimus: kaasa arvatud pm tonni, mis püütakse Norra vetes lõuna pool 62° N (MAC/*04N-). (2) Kalapüügi korral Norra vetes arvestatakse tursa, kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük nende kalaliikide kvootidest maha. (3) Võib püüda ka IVa püügipiirkonna Norra vetes (MAC/*4AN.). (4) Arvestatakse maha TACi Norra osast (juurdepääsukvoot). See kogus sisaldab Norra osa Põhjamere TACis, kogumahuga pm tonni. Selle kvoodi alusel tohib püüda üksnes IVa püügipiirkonnas (MAC/*04A.), välja arvatud pm tonni, mida võib püüda IIIa püügipiirkonnas (MAC/*03A.). || Eritingimus: || eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid. || || IIIa (MAC/*03A.) || IIIa ja IVbc (MAC/*3A4BC) || IVb (MAC/*04B.) || IVc (MAC/*04C.) || VI püügipiirkond, IIa rahvusvahelised veed, 1. jaanuarist 31. märtsini 2013 ning detsembris 2013 (MAC/*2A6.) || Taani || pm || pm || pm || pm || pm || Prantsusmaa || pm || pm || pm || pm || pm || Madalmaad || pm || pm || pm || pm || pm || Rootsi || pm || pm || pm || pm || pm || Ühendkuningriik || pm || pm || pm || pm || pm || Norra || pm || pm || pm || pm || pm || || || Liik: || Makrell Scomber scombrus || Püügipiirkond: || VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna EL ja rahvusvahelistes vetes; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (MAC/2CX14-) Saksamaa || pm || || Analüütiline TAC . Hispaania || pm || Eesti || pm || Prantsusmaa || pm || Iirimaa || pm || Läti || pm || Leedu || pm || Madalmaad || pm || Poola || pm || Ühendkuningriik || pm || Euroopa Liit || pm || Norra || pm || (1) (2) || || TAC || Ei kohaldata || (1) Võib püüda üksnes IIa, VIa (põhja pool 56°30’ N), IVa, VIId, VIIe, VIIf ja VIIh püügipiirkonnas (MAC/*AX7H). (2) Norra võib täiendavalt püüda pm tonni juurdepääsukvoodist põhja pool 56°30’ N ning see arvestatakse maha tema püügi piirnormist (MAC/*N6530). Eritingimus: Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmistes püügipiirkondades ega ajavahemikel püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid. || IVa püügipiirkonna ELi ja Norra veed (MAC/*04A-EN) Ajavahemikud 1. jaanuar – 15. veebruar 2013 ja 1. september – 31. detsember 2013 || IIa püügipiirkonna Norra veed (MAC/*2AN-) Saksamaa || pm || || pm || Prantsusmaa || pm || || pm || Iirimaa || pm || || pm || Madalmaad || pm || || pm || Ühendkuningriik || pm || || pm || Euroopa Liit || pm || || pm || Liik: || Makrell Scomber scombrus || Püügipiirkond: || VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAF 34.1.1 EL-i veed (MAC/8C3411) Hispaania || pm || (1) || Analüütiline TAC . Prantsusmaa || pm || (1) Portugal || pm || (1) Euroopa Liit || pm || || || TAC || Ei kohaldata || (1) Eritingimus: teiste liikmesriikidega vahetatavaid koguseid võib püüda VIIIa, VIIIb ja VIIId püügipiirkonnas (MAC/*8ABD.). Hispaania, Portugali või Prantsusmaa poolt vahetamise eesmärgil antavad ja VIIIa, VIIIb ja VIIId püügipiirkonnas püütavad kogused ei või ületada 25 % doonorliikmesriigi kvootidest. Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi selles püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid: || VIIIb (MAC/*08B.) || Hispaania || pm || Prantsusmaa || pm || Portugal || pm || Liik: || Makrell Scomber scombrus || Püügipiirkond: || IIa ja IVa püügipiirkonna Norra veed (MAC/2A4A-N.) Taani || pm || (1) (2) || Analüütiline TAC . Euroopa Liit || pm || (1) (2) || || TAC || Ei kohaldata || (1) IIa (MAC/*02A.) ja IVa (MAC/*4A.) püügipiirkonnas püütud saak tuleb eraldi teatada. Liik: || Harilik merikeel Solea solea || Püügipiirkond: || II ja IV püügipiirkonna ELi veed (SOL/24-C.) Belgia || pm || || Analüütiline TAC Taani || pm || Saksamaa || pm || Prantsusmaa || pm || Madalmaad || pm || Ühendkuningriik || pm || Euroopa Liit || pm || Norra || pm || (1) || || TAC || pm || (1) Võib püüda üksnes IV püügipiirkonna ELi vetes (SOL/*04-C). Liik: || Kilu ja seotud kaaspüük Sprattus sprattus || Püügipiirkond: || IIIa püügipiirkond (SPR/03A.) Taani || pm || (1) || Ennetuslik TAC Saksamaa || pm || (1) Rootsi || pm || (1) Euroopa Liit || pm || || || TAC || pm || (1) Vähemalt 95 % lossitud saagist võrreldes selle kvoodiga peab olema kilu. Hariliku soomuslesta, merlangi ja kilttursa kaaspüük arvestatakse maha ülejäänud 5 %st kvoodist (OTH/*03A.). Liik: || Kilu ja seotud kaaspüük Sprattus sprattus || Püügipiirkond: || IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (SPR/2AC4-C) Belgia || pm || (4) || Ennetuslik TAC Taani || pm || (4) Saksamaa || pm || (4) Prantsusmaa || pm || (4) Madalmaad || pm || (4) Rootsi || pm || (1) (4) Ühendkuningriik || pm || (4) Euroopa Liit || pm || Norra || pm || (2) || || TAC || pm || (3) (1) Kaasa arvatud tobiad. (2) Võib püüda üksnes IV püügipiirkonna ELi vetes (SPR/*04-C.). (3) Võidakse läbi vaadata kooskõlas käesoleva määruse artikli 5 lõikega 4. (4) Vähemalt 98 % lossitud saagist võrreldes selle kvoodiga peab olema kilu. Hariliku soomuslesta ja merlangi kaaspüük arvestatakse maha ülejäänud 2 protsendist kvoodist (OTH/*2AC4C). Liik: || Stauriid ja seotud kaaspüük Trachurus spp. || Püügipiirkond: || IVb, IVc ja VIId püügipiirkonna ELi veed (JAX/4BC7D) Belgia || pm || (3) || Ennetuslik TAC Taani || pm || (3) Saksamaa || pm || (1) (3) Hispaania || pm || (3) Prantsusmaa || pm || (1) (3) Iirimaa || pm || (3) Madalmaad || pm || (1