[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 14.9.2005

KOM(2005) 400 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Turupõhine lähenemisviis raadiospektrite haldamisele Euroopa Liidus

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Turupõhine lähenemisviis raadiospektrite haldamisele Euroopa Liidus (EMAs kohaldatav tekst)

SISUKORD

1. Kokkuvõte 3

2. Spektri tõhus kasutamine – muudatuste vajalikkus 4

3. Kuidas suurendavad spektriturud tõhusust? 5

4. Spektriturgude Euroopa Liidu mõõde 6

5. Põhiküsimused, mida tuleks silmas pidada Euroopa spektriturgude sisseseadmisel 7

5.1. Eesmärkide kokkuleppimine 7

5.2. Spektrialad 7

5.3. Üleminekuküsimused 8

5.4. Spektriõiguste määratlemine 9

5.5. Teabe kooskõlastamine 9

5.6. Teenuste ja tehnoloogia neutraalsus 9

6. Järgmised sammud spektriturgude sisseseadmiseks 10

7. Järeldused 11

1. KOKKUVÕTE

Nüüdisühiskonna sõltumisel kõrgtasemel elektroonilisest sidest on oma osa pidevalt kasvavas nõudluses raadiosageduste järele. Raadiospekter alates mobiiltelefonsidest ja traadita Internetist kuni televisiooniringhäälinguni on meie igapäevase elu oluline osa. Traditsiooniline lähenemisviis lahendamaks konkureerivaid nõudmisi sageduste järele põhineb kavadel, millega määratakse kindlaks raadiospektri kasutamise õigused ja ning püütakse saavutada mitmesuguseid poliitilisi eesmärke.

Praegusel ajal tekib tehnoloogia kiire arengu ning telekommunikatsiooni, meedia ja elektronseadmete koondumise tulemusel dünaamiline keskkond, milles raadiospektri kui ressursi tähtsus üha kasvab. Spektrihaldus ei ole selle arenguga sammu pidanud ning seetõttu on tekkinud kasvav oht, et ilma muudatusteta hakkab kõnealune traditsiooniline lähenemisviis takistama ühiskonna kasusaamist sellest uuest dünaamilisest keskkonnast. Euroopa, kes on olnud mobiilside arendajana maailmas juhtpositsioonil, seisab nüüd vastamisi ohuga muutuda mujal väljaarendatud tehnoloogia kasutajaks, selle asemel et ise olla uuendaja. Sel põhjusel vaatavad liikmesriigid oma spektripoliitika uuesti üle. Üks võimalus on kasutada turupõhist mudelit , millega antakse turuosalistele rohkem vabadust raadiospektri kasutamise üle otsustamisel ning vähendatakse spektriõigustele juurdepääsu tõkkeid, võimaldades nende õigustega kauplemist.

Samuti on olemas oht, et koondunud traadita sideteenuste reguleerimise ja turudünaamika kokkusobimatus hakkab tõkestama spektri tõhusat kasutamist ja seega ka selliste ELi poliitiliste eesmärkide saavutamist nagu siseturu väljaarendamine, konkurents, innovatsioon ja majanduskasv. Killustunud lähenemisviis spektrireformile muudab nende eesmärkide saavutamise raskemaks. Seda arvestades ning pärast laialdast avalikku arutelu ja nõupidamist teeb komisjon ettepaneku spektriturgude kooskõlastatud sisseseadmiseks kogu Euroopa Liidus.

See ettepanek võimaldaks nii majanduskasvu ja töökohtade loomist kui ka muudetud Lissaboni agenda eesmärkide konkreetset rakendamist. Samuti kuulub see algatusega i2010 ette nähtud tõhusa spektrihalduse strateegiasse, toetudes visioonile, mille kohaselt ühiselt ja kooskõlastatult kõrvaldatakse spektrikasutuse piirangud kõikides liikmesriikides, et edendada avatud ja konkurentsivõimelist digitaalmajandust. Euroopa kodanikud peaksid saama otsest kasu uue tehnoloogia kiirema kasutamise võimalustest ja odavamatest sidehindadest.

Märkimisväärsed osad spektrist, sealhulgas näiteks ligikaudu ühe kolmandiku sagedusest alla 3 GHz (maapealseks sideks kõige sobivamad sagedused) , võivad muutuda aastaks 2010 kaubeldavaks ja paindlikult kasutatavaks. See teatis seab sisse spektri dünaamilisema ja operatiivsema kasutamise raamistiku.

Turupõhise lähenemisviisi kõrval jääb ka traditsioonilisele mudelile oma osa nendeks puhkudeks, kui kaalul on tähtsad avalikud huvid (nt kaitse- ja lennunduskasutus ning uurimisteenistused, nagu raadioastronoomia ja maavaatlussatelliidid). Veel üks lähenemisvõimalus on litsentsideta mudel , mis pakub veelgi suuremat paindlikkust, võimaldades vaba kasutamist teatavate tehniliste piirangute alusel. Kõik need haldusmudelid on kasulikud vahendid ning nende õige kombineerimine on oluline ELi poliitiliste eesmärkide saavutamiseks.[1]

Selle protsessi kooskõlastatud käivitamiseks Euroopa Liidus teeb komisjon ettepaneku seada sisse spektriturud ning ootab poliitilisel tasandil kokkuleppeid järgmiste eesmärkide suhtes:

Aastaks 2010 võetakse ELi tasandil kasutusele:

- õigus kaubelda sageduste individuaalsete kasutusõigustega teatavatel spektrialadel, mida kasutatakse maapealseks elektrooniliseks sideks;

- õigus neid sagedusi paindlikult kasutada.

Komisjon kavatseb esildada selle eesmärgi saavutamiseks vajalikud reguleerivad meetmed elektroonilisi sideteenuseid reguleeriva raamistiku ülevaatamise käigus, millega alustatakse 2006. aasta keskpaigas. Et hõlbustada spektriturgude võimalikult kiiret väljaarendamist, algatab komisjon sellega paralleelselt kooskõlastamisprotsessi , et hoida ära viivitusi ja kulukat killustumist, mis kahjustaks ühtset turgu kogu ELi hõlmava lahenduseni jõudmise ajal.

2. SPEKTRI TÕHUS KASUTAMINE – MUUDATUSTE VAJALIKKUS

Kõik raadiopõhised seadmed kasutavad info edastamiseks või vastuvõtmiseks raadiospektrit ning spektrit kasutavate rakenduste hulga suurenemisega on kaasnenud kasvav nõudlus, mida on praeguse jäiga haldusregulatsiooni juures raske rahuldada. Spektrit käsitletakse kui nappivat ressurssi. Spekter on elutähtis mitte ainult mobiiltelefonside, meedialevi ja traadita interneti, vaid ka mitmete muude rakenduste, näiteks ilmaennustuste, astronoomia ning lennu- ja meresõiduohutuse jaoks. Samuti on see hädavajalik oluliste ühiskondlike teenuste, nagu julgeolek ja kaitse, aga ka olmeseadmete, näiteks kaugjuhtimispultide ja kuuldeaparaatide jaoks. Nõudlus raadiospektri järele on tohutult kasvanud.

Spektri jaotamise traditsiooniline mudel on põhinenud individuaalsete spektriõiguste määramisel ja eri lainealade eraldamisel teatavate teenuseliikide jaoks, võttes esmaseks eesmärgiks häirete ärahoidmise. Spektrivahemike suuruse ja kasutamistingimuste tõttu on kasutajad sageli piiratud ainult teatavate tehnoloogiatega, nagu GSM mõne mobiilside laineala või televisioon ringhäälingu teatud lainealade puhul. Seega takistavad individuaalsed õigused kaudselt või otseselt teiste tehnoloogiate kasutamist või teiste teenuste osutamist.

Kiireneva tehnilise arenguga maailmas, kus teenuste osadeks jagamine muutub nende koondumise tõttu üha raskemaks , ei tundu see lähenemisviis enam elektrooniliste sideteenuste jaoks asjakohane. Digiteerimine tähendab, et tehnoloogia abil on võimalik osutada kombineeritud sideteenuseid, nagu televisioon, telefonside ja lairibajuurdepääs. Lisaks sellele muudab tehnika areng seadmete töö eri sagedustel vähem kulukaks. Traditsiooniline mudel ei ole piisavalt kiire ega operatiivne, et ühiskond sellest arengust kasu saaks. See viib võimaluste kaotamiseni konkurentsivõimes, tööstusarengus, uute töökohtade loomisel, innovatsioonis ja teenuste valikus kodanike jaoks.

Praegusel ajal ei ole paljud spektri osad piisavalt ära kasutatud. Spektri madalsageduslikke osi kasutavad jätkuvalt vanemad, vähem tõhusad tehnoloogiad, samas kui uued tehnoloogiad saavad kasutada ainult kõrgemaid sagedusi, kus levi on piiratud ja käikulaskmiskulud suuremad.

Poliitiline kontekst

Euroopa Komisjoni arvates on võimalik spektrihaldust oluliselt tõhustada. 2005. aasta juunis tehtud algatuses i2010 on komisjon spektrihalduse reformi strateegilise küsimusena esile tõstnud. Ka on komisjon reageerinud sellele küsimusele mitme muu algatusega, sealhulgas spektri kaubeldavust käsitleva mahukama uuringuga,[2] avalike aruteludega, seminaridega ja diskussioonide hõlbustamisega kõrgel poliitilisel tasandil.

Vastuseks komisjoni konsultatsioonitaotlusele tegi raadiospektripoliitika rühm[3] novembris 2004 oma arvamuses raadiospektri kaubeldavuse kohta järelduse, et „spektri kaubeldavus võiks olla teatavatel spektrialadel kasulik, kui rakendatakse piisavaid kaitsemeetmeid” ning et „on vaja teatavat ühist lähenemist spektri liikmesriikidevahelise kaubeldavuse suhtes”. Raadiospektripoliitika rühm märkis ka, et „võiks olla kasulik määratleda need (litsentsimise) tingimused nii laialt kui võimalik, et tagada tehnoloogiline neutraalsus ja paindlikkus spektri kasutamisel tulevikus.”

Septembris 2004 eesistujariigi Hollandi poolt nõukogule esitatud konsultatsiooniettekandes[4] tehti ettepanek „liikuda uue ja paindliku spektrieraldusmudeli juurde: ELil on vaja kiiresti muuta oma jäik spektrieraldusmudel paindlikuks”. Detsembris 2004 tegi nõukogu järelduse, et „tuleks jätkata eri spektrihaldusmudelite hindamist, pidades silmas spektri paindlikumat ja tõhusamat kasutamist Euroopa ja maailma tasandil, võttes arvesse uute ja innovatiivsete tehnoloogiate arengut, aga ka metoodikaid, milles kasutatakse ära turumehhanisme.”[5]

3. KUIDAS SUURENDAVAD SPEKTRITURUD TÕHUSUST?

Võib eeldada, et kui lasta turgudel otsustada koondunud sideteenuste jaoks spektri kasutamise ja jaotamise üle, suurendaks see oluliselt spektri tõhusat kasutamist – mis on üks põhilisi poliitilisi eesmärke elektroonilist sidet reguleerivas raamistikus. Tõhus kasutamine on keskse tähtsusega ka teiste ELi poliitiliste eesmärkide, eriti innovatsiooni ja majanduskasvu suhtes ning avaldab kaudset mõju ühtse turu toimimisele.

Kasu

Uuringud näitavad, et turupõhise lähenemisviisi kasutamine annaks märkimisväärset majanduskasu ja suurendaks oluliselt kodanike valikuvõimalusi ja juurdepääsu uutele tehnoloogiatele ja teenustele madalate hindadega.

Komisjoni tellitud uuringus spektri kaubeldavuse kohta prognoositakse, et ELi ja EMP liikmesriikide jaoks oleks puhaskasu spektri kaubeldavuse sisseseadmisest koos paindlike kasutusõigustega 8−9 miljardit eurot aastas. Kõige suuremaks kasuteguriks märgiti kasvanud innovatsioon, millele järgnes tugevnenud konkurents. Kaubeldavuse ja kasutamise paindlikkuse ühendamisest tulenev kasu hinnati kümme korda suuremaks kui kasu spektri kaubeldavuse sisseseadmisest ilma paindlikkuseta. Veel ühes uuringus[6] väidetakse, et spektrireformid Ameerika Ühendriikides suurendaksid mobiilkõneteenuste odavnemise tulemusel tarbijate heaolu koguni 77 miljardi võrra aastas. Ehkki neid kvantitatiivseid tulemusi tuleks käsitleda kõigest suurusjärgu näitajatena, viitavad need selgelt vajadusele astuda samme Euroopa tasandil.

Tasakaalustatud lähenemisviis

Spektri haldamise eri lähenemisviiside rakendamisest saadavad kogemused näitavad ära iga mudeli tugevad ja nõrgad küljed ning aitavad kindlaks teha, kus ja millistel lainealadel on igaüht neist kõige parem rakendada. Praegu on vaja aidata kaasa spektriturgude arengule Euroopa Liidus, et hoida ära neid turge reguleerivate tingimuste killustumist nende arenemise ajal.

4. SPEKTRITURGUDE EUROOPA LIIDU MÕÕDE

Raadiospektrit haldavad peamiselt liikmesriigid riiklikul tasandil ja rahvusvahelises koostöös. Seoses kasvava teadlikkusega mõjust, mida üksikotsused võivad avaldada ühenduse poliitikale, on ELi tasandil juba sisse seatud mõningad reguleerivad meetmed kooskõlastamiseks ja tõhususe suurendamiseks.[7] Reguleerivas raamistikus[8] on turupõhist spektrihaldust tunnustatud kui ühte võimalust ning see võimaldab liikmesriikidel teatavatel tingimustel sisse seada spektri kaubeldavuse. [9]

Spektri kasutamise tõhususe suurendamine on olnud ka esmane põhjus, miks mitmed riigid nii Euroopa Liidus kui ka mujal on kas juba viinud läbi turupõhiseid reforme või varsti valmis neid läbi viima.[10]

Ühine edasitee

Mõnel spektrialal on edukalt rakendatud spektrikasutuse ühtlustamist ELi tasandil, et tagada uute tehnoloogiate kiire ellurakendamine ja saada kasu mastaabisäästudest. Sellest hoolimata ei koordineerita ELi tasandil enamikku sagedusi ning liikmesriikide lahknevad poliitikad piiravad jätkuvalt siseturu arengut.

Spektriturgude kooskõlastatud sisseseadmine Euroopa Liidus võib selliseid probleeme vähendada ja samuti võimaldada kasutamise de facto ühtlustamist tõhusamal viisil. Komisjoni tellitud uuringus analüüsiti lahknevate poliitikate tagasilööke kaubeldavuse ja paindlikkuse sisseseadmise suhtes. Selles leiti, et kui üks riik otsustab mitte reformida oma spektrihalduspoliitikat selliste meetmete võtmise teel, tekitab see teistele riikidele kulusid, kuid kui üks riik otsustab reformiprojektiga ühineda, tekitab see teistele kasu. 60−70% kõnealusest kasust tuleneks siseriiklikest reformidest, samas kui 30−40% tekiks üleminekust kõikides ELi riikides. Nende arvutusmudelite aluseks olevas kvalitatiivses arutluskäigus võeti eelduseks samalaadsed tagasilöögid kui need, mida EL on kogenud seoses siseturuga.

Spektri kaubeldavuse sisseseadmisega ELi tasandil kaasneksid tingimused piiriüleste teenuste sujuvaks osutamiseks kogu ühenduses kohaldatavate eeskirjade alusel ning selle tulemusel tekiks üks suurimaid spektritoetusega teenuste turge maailmas. See parandaks kiiresti Euroopa Liidu konkurentsipositsiooni ja hoogustaks tugevalt innovatsiooni.

5. PÕHIKÜSIMUSED, MIDA TULEKS SILMAS PIDADA EUROOPA SPEKTRITURGUDE SISSESEADMISEL

On teatavaid väljakutseid, millega tuleb toime tulla spektriturgude sisseseadmisel ning neid on võimalik lahendada üksnes kogu ELi hõlmava poliitiliste eesmärkide kokkuleppimisega ja rakendamise teatud põhiaspektidele keskendudes.

5.1. Eesmärkide kokkuleppimine

Poliitiline kokkulepe peaks olema suunatud toimivate spektriturgude loomisele aastaks 2010, mille puhul olulised spektriosad oleksid kaubeldavad ja paindlikult kasutatavad. See võimaldaks kõikidel asjaosalistel valmistuda uueks spektrihalduse keskkonnaks ning tagada sujuv üleminek spektrikasutusel tuginevate teenuste turgude jaoks.

5.2. Spektrialad

Eespool viidatud eesmärgi saavutamiseks peaks kaubeldavus hõlmama olulist osa spektrist. Uutele katsesagedusaladele keskendatud sammhaaval lähenemine ei saa konkurentsivõimet ja innovatsiooni suurendada. Kaubeldava spektriosa pakkumisega üksnes piiratud ulatuses kaasneks konkurentsi ohustav varumiskäitumine ja see piiraks kogemustest õppimise võimalusi.

Käesolev ettepanek ei hõlma spektrit, mida kasutatakse ühiskonna huvides, nagu kaitse- või teadusteenistused, või mida hallatakse ülemaailmsel tasandil, nagu lennundus- ja satelliitside.

On üldteada, et turgude võimaldatava kasu saamiseks sobivad kõige paremini maapealsete elektrooniliste sideteenuste jaoks kasutatavad spektrialad, ning seda kinnitavad ka uuringud ja avalikud arutelud. Need spektrialad vastavad suures osas ka nendele algsetele sagedusaladele, mille mõned liikmesriigid on siseriiklikult välja valinud spektriturgude jaoks,[11] ning on kesksel kohal raadiospektripoliitika rühma töös seoses strateegilise lähenemisviisiga teenuste koondumisele.

Komisjon teeb ettepaneku seada sisse turud järgnevalt loetletud eesmärkidel kasutatavate sageduste jaoks , et tagada tõhus kooskõlastamine, mille tulemusel oleks võimalik saavutada käegakatsutavaid tulemusi ühenduse tasandil, näiteks:

- maapealsed mobiilsideteenused , sealhulgas nt sagedused avalike mobiilsideteenuste jaoks, nagu GSM ja 3G, ning sagedused, mida kasutatakse suletud kasutajarühmade jaoks, nagu PMR ja PAMR;

- paiksed maapealsed traadita side teenused , sealhulgas nt sagedused traadita kliendiliinide, traadita lairibajuurdepääsu ja mikrolaineühenduste tarvis;

- maapealsed televisiooni- ja raadioringhäälinguteenused , sealhulgas nt sagedused kohaliku, piirkondliku ja üleriigilise ringhäälingu jaoks.

Tegelike lainealade valik tuleb kinnitada kooskõlastamise teel ning konkreetsed seadusandlikud ettepanekud peaksid põhinema mõju hindamisel. Selles kontekstis, tuleb võtta täielikult arvesse väikeste ökonoomilste operaatorite kulud.

Võib eeldada, et loetletud sagedusalad hakkavad turupõhiselt toimima lühikese aja jooksul. Juba praegu eraldatakse neid sageli kui individuaalseid õigusi kasutada kindlaid sagedusplokke kindlaksmääratud geograafilistel aladel ning õiguste omajad vastutavad sageli ka oma võrgukavandamise eest ning neil on kogemusi tehnoloogia ajakohastamisel ja turgudega suhtlemisel. Spektri ümberjaotamine digitaalsete osade kaudu hoogustab veelgi nende lainealade tõhusat kasutamist (isegi kui osa jaotatavast spektrialast otsustatakse hallata teiste mudelite järgi).[12]

Arvestades üldkasutatava ringhäälingu laadi, tuleks samuti tunnistada, et spektrikasutajate võimalus sagedustega kaubelda ja neid paindlikumalt kasutada ongi võimalus ja mitte kohustus. Samuti võib olla tarvis hinnata ümber eeldus, et ringhääling kui ühiskondlik teenus nõuab automaatselt maapealset spektrit, sest hõlmavuskohustusi on võimalik üha rohkem täita ka muul viisil kui maapealse traadita ülekande abil, arvestades üha reaalsemat teenuste koondumist ja platvormide paljusust. See ei ole vastuolus eesmärgiga kaitsta üldkasutatavat ringhäälingut ega muude avaliku poliitika eesmärkide jätkuva kehtimisega.

Kaubeldavate lainealade ettenähtud ulatus minimeeriks spektrivarumise ohu, sest operaatoritel poleks ressursse ega stiimulit turgu valitseva seisundi saavutamiseks. Selles ulatuses, kus võiks tekkida konkurentsiprobleeme, pakub konkurentsiõigus põhimõtteliselt sobivaid ja piisavaid õiguskaitsevahendeid. Kui turulepääsutõkked tulenevad spektrikasutusõigustega seotud tarbetutest piirangutest, on asjakohane õiguskaitsevahend selliste piirangute kõrvaldamine.

5.3. Üleminekuküsimused

Spektriturgude sisseseadmine avaldab eeldatavasti mõju olemasolevatele litsentsidele, hoolimata sellest, kas need on kaubeldavad või mitte, aga ka nendega seotud investeeringutele. See võib omakorda erinevalt mõjutada mitmesuguseid õiguste valdajaid. Igal juhul kajastab see mõju olemasolevaid ja tulevasi litsentsimistingimusi, aga ka konkurentsi taset kogu ühenduses.

Üleminekul turupõhisele lähenemisviisile peaksid liikmesriigid arvestama õigusevaldajate õigustatud huve, tagades samal ajal konkurentsiõiguse nõuetest ja ühenduse õiguse üldpõhimõtetest kinnipidamise. Olemasolevate õigusevaldajate karistamise ärahoidmiseks võib näiteks olla vaja anda neile suurem vabadus nende õiguste teostamisel ning kõrvaldada põhjendamatud takistused nende õiguste kasutamise suhtes. Seda tuleb spektriõiguste turuväärtuse arenedes teha järk-järgult ja diskrimineerimata.

5.4. Spektriõiguste määratlemine

Ühtlustada oleks vaja kaubeldavate õiguste teatavad aspektid, nagu ühine formaat (dokument või nimetus) ning lõpuks ka olulised reeglid, millega määratletakse kasutajate vabadus õiguste kasutamisel ja nendega kauplemisel. See vähendaks tehingukulusid ning suurendaks turu läbipaistvust ja õiguskindlust kogu Euroopa Liidus. Samuti lihtsustaks see omandi üleminekut ja julgustaks tõhusat kasutamist, seega hõlbustades laialdast innovatsiooni ja mastaabisääste.

5.5. Teabe kooskõlastamine

Spektriturgude toimimiseks on hädavajalik, et usaldusväärne teave oleks kergesti kättesaadav. Praegusel ajal hoitakse sellist teavet eri vormingutega siseriiklikes andmebaasides. Tulevikus tuleks seda esitada kooskõlastatult, et hõlbustada spektriõiguste võrdlemist ja võimaldada ostjatel leida võimalikke müüjaid kogu Euroopa Liidus. Sellepärast on vaja välja arendada kogu ELi hõlmav üldportaal, mis annaks juurdepääsu teabele sageduste eraldamise, eraldatud spektriõiguste (siseriiklikud registrid), eraldamata kaubeldava spektri või teataval tulevasel ajal kaubeldavaks muutuva spektri kättesaadavuse, aga ka asjakohaste siseriiklike eeskirjade ja õigusaktide kohta. Seda saab hõlbustada, täiustades või laiendades olemasolevaid struktuure, nagu andmebaas EFIS Euroopa Raadiosideametis.

5.6. Teenuste ja tehnoloogia neutraalsus

Kuna tehnoloogia ja teenuste piirangud sobivad järjest vähem kokku teenuste koondumisega, on oluline käsitleda küsimust, kuidas oleks võimalik ühendada kaubeldavaid õigusi paindlikkusega, st spektrivaldaja õigust kasutada spektrit mis tahes teenuse jaoks seni, kui peetakse kinni tehnilistest nõuetest.

Tehnoloogia neutraalsus on põhimõte, mis tugineb praegu ELi tasandil kehtivale reguleerivale raamistikule, ning spektri suhtes kohaldamisel tuleks see kitsenduste minimeerimiseks määratleda, tagades samal ajal, et häireid käsitletakse asjakohaselt. Siiski tuleb tõdeda, et teatavatel juhtudel kujutab vajalik häirete haldamine endast kitsendusi, mis tegelikkuses on teatavate tehnoloogiate puhul kasulikumad kui teiste puhul. Teenuste neutraalsus tähendab, et spektrikasutusõiguste kaudu pakutavate teenuste valiku teeb õiguste valdaja. Nende teenuste kitsendamine, milleks spektriala võidakse kasutada, ei ole tehnilise spektrihalduse seisukohast üldiselt õigustatav. Sellest hoolimata on rahvusvahelisel tasandil ITU raadioeeskirjade kaudu määratletud laialdased kategooriad, milles on kehtestatud reeglid piiriüleste häirete ärahoidmiseks. Maapealse elektroonilise side valdkonnas on need kategooriad kiiresti aegumas.

Võib esineda juhtumeid, mille puhul teenuste piiramisest tulenev kasu on tõestatav ja õigustatav (nt teenuste koostalitlusvõime saavutamine), ning on näiteid, mille puhul selline lähenemisviis on osutunud väga edukaks teenuseturgude väljaarendamisel ja tarbijate nõudluse rahuldamisel. Sellepärast on vaja kindlaks määrata kriteeriumid erandite kehtestamiseks, mille puhul võivad olla õigustatud teenusekitsendused spektrikasutusõiguste eraldamisel, ning näha ette teenuste neutraalsus kui reegel muudeks juhtudeks.

6. JÄRGMISED SAMMUD SPEKTRITURGUDE SISSESEADMISEKS

Käesoleva teatise esmane eesmärk on taotleda ELi tasandil poliitilist kokkulepet seoses üldise eesmärgiga seada spektriturud sisse aastaks 2010.

Selle saavutamiseks kavatseb komisjon arendada järgmisi põhilisi tahke ELi lähenemisviisis spektriga kauplemisele:

kaubeldavus

- õigus kaubelda sageduste individuaalsete kasutusõigustega teatavas määratletud spektrialas elektrooniliste sideteenuste tarvis,

- lainealade kaubeldavaks muutmise protsessi määratlemine,

- algse lainealade valiku väljaarendamine;

tehnoloogia neutraalsus

- tehnoloogia neutraalsuse määratlemine, nähes ette vähimad võimalikud piirangud;

teenuste neutraalsus

- selliste teenuste osutamise eritingimuste määratlemine, mida võidakse tulevikus seostada lainealade kasutamisega;

spektriõigused

- spektriõiguste ühtlustamine; ühine formaat ja seejärel ühised määratlused, mis käsitlevad erinevaid olulisi aspekte seoses õigustega, millega määratakse kindlaks kasutajate vabadus oma õigusi kasutada ja nendega kaubelda;

läbipaistvus

- juurdepääs spektriturgude jaoks vajalikule teabele, sealhulgas teabele spektriõiguste eraldamise ja määratud õiguste kohta (siseriiklikud registrid), mida osutatakse ühtlustatult kogu ELi hõlmava üldportaali kaudu.

2006. aasta keskel alustatavasse ülevaatesse reguleeriva raamistiku kohta kaasatakse ennekõike kaubeldavuse, tehnoloogia neutraalsuse ja teenuste neutraalsusega seotud meetmed. Seadusandlusega peavad kaasnema mõjuhinnangud ja aktiivne dialoog liikmesriikidega, aga ka kooskõlastamine, mis võiks hõlmata ka raamistiku ülevaatest välja jäänud küsimusi. See võimaldaks välja töötada kauplemise praktilise rakendamise, vältides kulukaid viivitusi ja lühiajalist killustumist. Samuti võib komisjon anda vajaduse korral soovitusi. Võimalikult kiiresti tuleks luua kooskõlastusrühmad, mis töötaksid määratud põhiaspektidega. Kooskõlastamine ja seadusandlus peaksid olema teineteist informeerivad ja täiendavad protsessid.

Eespool visandatud menetlusega peaksid süstemaatiliselt kaasnema avalikud arutelud konkreetsete ettepanekute üle. Komisjon kavatseb tehtud edusammudest aru anda oma iga-aastases spektripoliitika aruandes.

7. JÄRELDUSED

Spektrihalduse reformimine Euroopa Liidus seoses turupõhise lähenemisviisi sisseseadmisega spektrijaotusele kujutab endast suurt väljakutset. Siiski on see väljakutse väärt vastuvõtmist, sest spektriturgude tõhus sisseseadmine oleks:

- kasulik, pidades silmas sellest Euroopale tõusvat kasu konkurentsivõimes, innovatsioonipotentsiaalis ja siseturu tugevdamises, aga ka tarbijatele pakutavate teenuste mitmekesistamises koos positiivse mõjuga uute töökohtade loomisele ja väliskaubandusele;

- õigeaegne ja vajalik, sest senine spektrihaldus on jõudnud oma võimaluste piirideni seoses tehnoloogia arenguga, kasvava nõudlusega spektriressursside järele ning äriolukordade ja turgude muutumise kiirusega;

- teostatav esildatud ajalistes raamides.

Komisjon kutsub Euroopa Parlamenti ja ministrite nõukogu üles käesolevas teatises visandatud lähenemisviisi kinnitama.

[1] Teatises KOM(2005) 411: „Tulevikku suunatud raadiospektripoliitika Euroopa Liidu jaoks: teine aastaaruanne” on esitatud komisjoni üldine lähenemisviis kõnealusele teemale.

[2] “Conditions and options in introducing secondary trading of radio spectrum in the European Community” http://europa.eu.int/information_society/policy/radio_spectrum/ref_info/studies/index_en.htm

[3] http://rspg.groups.eu.int

[4] “Rethinking the European ICT agenda: Ten ICT breakthroughs for reaching Lisbon goals”

[5] Nõukogu 10. detsembri 2004. aasta resolutsioon, vt 15472/04 ( presse 345).

[6] Ellig, Jerry. The economic costs of spectrum misallocation. Mai 2005. http://cadep.ufm.edu.gt/telecom/ingles/interior.asp?menu=lecturas

[7] Raadiospektrit käsitlev otsus 676/2002/EÜ.

[8] Raamdirektiiv 2002/21/EÜ; loadirektiiv 2002/20/EÜ.

[9] Raadiospektri reguleerimine on ka oluline vahend, millega antakse oluline panus seadmete siseturgu seoses raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete direktiiviga 1999/5/EÜ.

[10] Euroopa Liidus on need riigid Austria, Itaalia, Madalmaad, Portugal, Rootsi, Slovakkia, Sloveenia, Taani, Ungari ja Ühendkuningriik.

[11] Komisjon teab, et mõned liikmesriigid kavatsevad turupõhisele lähenemisviisile allutada teisigi spektrialasid.

[12] Vt teatis analoogringhäälingult digitaalringhäälingule ülemineku kiirendamise kohta (KOM(2005) 204) ja sellega seotud töödokument SEC(2005) 661, lk 10.