Liidu esindajad ühiskomitees võivad leppida kokku tehnilistes suunistes, et tagada lepingu nõuetekohane rakendamine, sealhulgas töökindla ja turvalise ühenduse loomine Šveitsi täiendava tehingulogi ja ELi tehingulogi vahel. Selleks moodustatakse vastavalt lepingu artikli 12 lõikele 5 töörühm, mis abistab ühiskomiteed artikli 13 ja eelkõige selle lõike 1 kohaste ülesannete täitmisel.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

(8)Kooskõlas lepingu artikli 13 lõikega 1 võib ühiskomitee leppida kokku tehnilistes suunistes, et tagada lepingu nõuetekohane rakendamine, sealhulgas töökindla ja turvalise ühenduse loomine Šveitsi täiendava tehingulogi ja ELi tehingulogi vahel. Tehnilised suunised peaks välja töötama lepingu artikli 12 lõike 5 kohaselt moodustatud töörühm. Töörühma peaksid kuuluma vähemalt Šveitsi registri haldaja ja liidu registri põhihaldaja ning lisaks peaks töörühm abistama ühiskomiteed lepingu artikli 13 kohaste ülesannete täitmisel,

(7)Ühenduse tehnilise standardi vastuvõtmine on lepingu rakendamisega seotud oluline element, mis võimaldab luua ühenduse tehnilise aluse ja visandada tehnilise kirjelduse lähtealused arhitektuuri, teenuste ja turvalisusega seotud nõuete osas.

(6)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel ühiskomitees võetav seisukoht, kuna ühenduse tehniline standard on liidule siduv.

(5)Ühiskomiteel on kavas võtta väljatöötatud ühenduse tehniline standard vastu oma kolmandal koosolekul, mis toimub 2020. aastal.

(4)II lisa tuleks muuta, et näha lepinguga nõutava registritevahelise ühenduse loomiseks ette laiem, kuid samaväärne tehniliste lahenduste valik.

(3)Kooskõlas lepingu artikli 13 lõikega 2 tuleks muuta lepingu I lisa, et registritevahelise ühenduse loomisel tehtud edusammude arvessevõtmisega tagada nende õhusõidukikäitajate haldamise sujuv üleminek, kelle haldamine omistatakse kooskõlas lepingu I lisa B osa punktiga 17 esimest korda pärast lepingu jõustumist Šveitsile.

(1)Liit sõlmis Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepingu (edaspidi „leping“) nõukogu otsusega (EL) 2018/219 ning see jõustus 1. jaanuaril 2020.

Seega on kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 192 lõige 1.

Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud keskkonnaga.

ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaste otsuste materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning ühte neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, mis on nõutav tulenevalt peamisest või ülekaalukast eesmärgist või valdkonnast.

Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

Akt, mis ühiskomiteel tuleb vastu võtta, on õigusliku toimega akt. Kavandatav akt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv kooskõlas Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepingu artikli 12 lõikega 3.

Ühiskomitee on Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepingu artikli 12 alusel loodud organ.

Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“.

Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

Hästitoimiva rahvusvahelise CO2-turu arendamine heitkogustega kauplemise süsteemide alt-üles suunalise sidumise teel on ELi ja rahvusvahelise üldsuse pikaajaline poliitiline eesmärk, eelkõige Pariisi kokkuleppel põhinevate kliimaeesmärkide saavutamiseks. Seda silmas pidades on ELi heitkogustega kauplemise süsteemi loomist käsitleva direktiivi artikli 25 kohaselt võimalik siduda ELi HKS teiste heitkogustega kauplemise süsteemidega, kui need on kohustuslikud, neis on kehtestatud heitkoguste absoluutne ülempiir ning need ühilduvad ELi HKSiga; Šveitsi süsteem vastab kõnealustele tingimustele. Pärast lepingu jõustumist 1. jaanuaril 2020 on ühenduse tehnilise standardi jõustumine oluline samm lepingu rakendamise suunas.

Seda arvesse võttes ning selleks, et tagada teatavatele õhusõidukikäitajatele praktiliselt katkematu turulepääs, tuleks nende kontode liidu registrist Šveitsi registrisse ülekandmise puhul arvestada täielikult sellega, millal on võimalik lubatud heitkoguse ühikuid ühest süsteemist teise üle kanda.

Hiljutiste suundumuste valguses nõuab ajutise lahenduse kättesaadavaks tegemine alates 2020. aasta maist või võimalikult kiiresti pärast seda suuremat paindlikkust, et ühenduse rakendamine ei sõltuks konkreetse tehnilise lahenduse kasutuselevõtust, kui on võimalik kasutada muid samaväärseid lahendusi.

Kooskõlas ühiskomitee 5. detsembri 2019. aasta otsusega nr 2/2019 on ühenduse tehniline standard seotud ELi HKSi ja Šveitsi HKSi vahelise ühenduse ajutise lahendusega. Ajutine lahendus peaks olema kasutatav alates 2020. aasta maist või võimalikult kiiresti pärast seda.

Sidumislepingu artikli 3 lõike 7 kohaselt tuleb välja töötada ühenduse tehniline standard, mis jõustub pärast seda, kui ühiskomitee on selle vastu võtnud. Ühenduse tehniline standard põhineb lepingu II lisas sätestatud põhimõtetel ja selles kirjeldatakse üksikasjalikke nõudeid töökindla ja turvalise ühenduse loomiseks ELi HKSi tehingulogi ja Šveitsi HKSi tehingulogi vahel, mida mõlemad pooled peavad järgima, et ELi HKSi ja Šveitsi HKSi vaheline ühendus tööle rakendada. Seetõttu on need vajalikud ühenduse edukaks toimimiseks.

Hiljutisi suundumusi silmas pidades osutus vajalikuks ka lepingu II lisa muutmine, et tagada ühenduse töölerakendamine sobiva tähtaja jooksul. Selleks nähakse muudatusettepanekuga ette suurem paindlikkus, mis muudab laiema, kuid samaväärse valiku tehnilisi lahendusi II lisa nõuetele vastavaks.

I lisa muudatus võimaldab võtta arvesse registritevahelise ühenduse loomisel tehtud edusamme, kui tegemist on õhusõidukikäitajate kontode ülekandmisega liidu registrist Šveitsi registrisse kooskõlas lepingu I lisa B osa punktiga 17. Nii tagatakse nende kontode sujuv üleminek liidu registrist Šveitsi registrisse.

Kavandatava akti eesmärk on kirjeldada lepingu II lisas sätestatud põhimõtetele tuginedes üksikasjalikke nõudeid töökindla ja turvalise ühenduse loomiseks Šveitsi täiendava tehingulogi ja ELi tehingulogi vahel. Selleks esitatakse kavandatavas aktis tehnilise kirjelduse üldised lähtealused arhitektuuri, teenuste ja turvalisusega seotud nõuete osas. Registritega seotud pettuse, väärkasutuse või kuritegevuse ohu minimeerimiseks ja registritevahelise ühenduse tervikluse kaitsmiseks tuleks vajalike menetluste üksikasju ning nende aluseks olevaid kaalutlusi ja kokkuleppeid käsitleda konfidentsiaalsena. Seetõttu käsitletakse kavandatavas aktis vajalikke elemente üsna üldisel tasemel, avaldamata ühenduse turvalisuse ja ohutusega seotud standardeid. Viimased tuleks määrata kindlaks edasistes tehnilistes suunistes, mille peab välja töötama lepingu artikli 12 lõike 5 kohane töörühm. Töörühma peaksid kuuluma vähemalt Šveitsi registri haldaja ja liidu põhihaldaja, kes mõlemad peaksid tagama registritevahelise ühenduse katkematu, tulemusliku ja tõhusa toimimise ning selle kohandamise tehnika arenguga ning ühenduse ohutuse ja turvalisusega seotud uute nõuetega. Kuna sellised suunised on nii tehnilist kui ka tundlikku laadi ning neid on vaja kohandada, et säilitada ühenduse ohutus ja turvalisus nõuetekohasel tasemel, tuleks liidu esindajaid ühiskomitees neist teavitada ja nad peaksid saama vajaduse korral sellistes suunistes kokku leppida ilma nõukogu täiendava otsuseta.

Ühiskomiteel on kavas võtta oma 2020. aastal toimuval kolmandal koosolekul vastu lepingu artikli 3 lõike 7 kohane otsus ühenduse tehnilise standardi vastuvõtmise kohta ning muuta lepingu I ja II lisa kooskõlas lepingu artikli 13 lõikega 2 (edaspidi „kavandatav akt“).

Lepingu artikli 3 lõike 7 kohaselt peavad Šveitsi registri haldaja ja liidu registri põhihaldaja (lepingus „keskregistrihaldaja“) koostama registritevahelise ühenduse tehnilise standardi, mille aluseks on II lisas sätestatud põhimõtted. Ühenduse tehnilises standardis kirjeldatakse üksikasjalikke nõudeid töökindla ja turvalise ühenduse loomiseks Šveitsi täiendava tehingulogi ja ELi tehingulogi vahel. Ühenduse tehniline standard jõustub ühiskomitee otsuse alusel.

Ühiskomitee on kahepoolne organ, mis koosneb lepinguosaliste (EL ja Šveits) esindajatest. Ühiskomitee otsused tehakse mõlema lepinguosalise kokkuleppel.

Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepingu (edaspidi „leping“) eesmärk on siduda ELi heitkogustega kauplemise süsteem (ELi HKS) Šveitsi süsteemiga, võimaldades ühes süsteemis välja antud lubatud heitkoguse ühikutega teises süsteemis kaubelda ja neid seal tagastamiskohustuste täitmiseks kasutada, avardades seega võimalusi kliimamuutuste leevendamiseks. Leping jõustus 1. jaanuaril 2020.

EUROOPA KOMISJON Brüssel,30.6.2020 COM(2020) 271 final LISA järgmise dokumendi juurde: Ettepanek: Nõukogu otsus seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepinguga asutatud ühiskomitees seoses sidumislepingu I ja II lisa muutmise ja ühenduse tehnilise standardi vastuvõtmisega









EUROOPA LIIDU JA ŠVEITSI KONFÖDERATSIOONI VAHELISE KASVUHOONEGAASIDE HEITKOGUSTEGA KAUPLEMISE SÜSTEEMIDE SIDUMISE LEPINGUGA ASUTATUD ÜHISKOMITEE OTSUS nr 2/2020,

...,

lepingu I ja II lisa muutmise ning ühenduse tehnilise standardi kohta ÜHISKOMITEE, võttes arvesse Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepingut, (edaspidi „leping“), eriti selle artikli 3 lõiget 7 ja artikli 13 lõiget 2, ning arvestades järgmist: (1)Ühiskomitee 5. detsembri 2019. aasta otsusega nr 2/2019 muudeti lepingu I ja II lisa, millega täideti lepingus sätestatud sidumise tingimused. (2)Pärast ühiskomitee otsuse nr 2/2019 vastuvõtmist ja vastavalt lepingu artikli 21 lõikele 3 vahetasid lepinguosalised oma ratifitseerimiskirju, kuna nad loevad kõiki lepingus sätestatud sidumise tingimusi täidetuks. (3)Kooskõlas lepingu artikli 21 lõikega 4 jõustus leping 1. jaanuaril 2020. (4)Lepingu I lisa tuleks muuta kooskõlas lepingu artikli 13 lõikega 2, et registritevahelise ühenduse loomisel tehtud edusammude arvessevõtmisega tagada nende õhusõidukikäitajate haldamise sujuv üleminek, kelle haldamine omistatakse esimest korda Šveitsile. (5)Selleks et võtta arvesse hiljutisi suundumusi ja tagada suurem paindlikkus lepinguga nõutava registritevahelise ühenduse loomiseks, tuleks lepingu II lisa muuta vastavalt lepingu artikli 13 lõikele 2, et näha ühenduse loomiseks ette suurem, kuid samaväärne tehniliste lahenduste valik. (6)Lepingu artikli 3 lõike 7 kohaselt peaksid Šveitsi registri haldaja ja liidu registri põhihaldaja (lepingus „keskregistrihaldaja“) koostama ühenduse tehnilise standardi, mille aluseks on lepingu II lisas sätestatud põhimõtted. Ühenduse tehnilises standardis tuleks kirjeldada üksikasjalikke nõudeid töökindla ja turvalise ühenduse loomiseks Šveitsi täiendava tehingulogi ja Euroopa Liidu tehingulogi vahel. Ühenduse tehniline standard peaks jõustuma ühiskomitee otsuse alusel. (7)Kooskõlas lepingu artikli 13 lõikega 1 peaks ühiskomitee leppima kokku tehnilistes suunistes, sealhulgas töökindla ja turvalise ühenduse loomises Šveitsi täiendava tehingulogi ja ELi tehingulogi vahel, et tagada lepingu nõuetekohane rakendamine. Tehnilised suunised võib välja töötada lepingu artikli 12 lõike 5 kohaselt moodustatud töörühm. Töörühma peaksid kuuluma vähemalt Šveitsi registri haldaja ja liidu registri põhihaldaja ning töörühm peaks abistama ühiskomiteed lepingu artikli 13 kohaste ülesannete täitmisel. (8)Arvestades suuniste tehnilist laadi ja vajadust kohandada neid toimuva arenguga, tuleks Šveitsi registri haldaja ja liidu põhihaldaja välja töötatud tehnilised suunised esitada ühiskomiteele teadmiseks või vajaduse korral heakskiitmiseks, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Lepingu I lisa B osa punkti 17 teine lõik asendatakse järgmisega: „Õhusõidukikäitajaid, kelle haldamine omistatakse Šveitsile esimest korda pärast käesoleva lepingu jõustumist, hakkab Šveits haldama pärast omistamisaasta 30. aprilli ja niipea kui ajutine ühendus toimib.“ Artikkel 2 Lepingu II lisa neljas lõik asendatakse järgmisega: „Ühenduse tehnilises standardis nähakse ette, et side Šveitsi tehingulogi ja ELi tehingulogi vahel toimub veebiteenuste sõnumite turvalise vahetusena, mille aluseks on järgmised või samaväärsed tehnilised lahendused:

·veebiteenused, mis kasutavad lihtsat objektipöörduse protokolli (Simple Object Access Protocol, SOAP); ·riistvarapõhine VPN (virtuaalne privaatvõrk); ·laiendatav märgistuskeel XML; ·digitaalallkiri ning ·võrguaja protokollid.“ Artikkel 3 Võetakse vastu ühenduse tehniline standard, mis on lisatud käesolevale otsusele. Artikkel 4 Käesolevaga moodustatakse töörühm vastavalt lepingu artikli 12 lõikele 5. Töörühm abistab ühiskomiteed, et tagada lepingu nõuetekohane rakendamine, sealhulgas ühenduse tehnilise standardi rakendamiseks vajalike tehniliste suuniste väljatöötamine. Töörühma kuuluvad vähemalt Šveitsi registri haldaja ja liidu registri põhihaldaja. Artikkel 5 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval. Koostatud inglise keeles Brüsselis, XX 2020. Ühiskomitee nimel Euroopa Liidu määratud sekretär eesistuja Šveitsi määratud sekretär



LISA ÜHENDUSE TEHNILINE STANDARD vastavalt Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepingu artikli 3 lõikele 7

Standard ajutise lahenduse jaoks 1.Mõisted Tabel 1-1 Akronüümid ja mõisted Akronüüm/termin Mõiste Lubatud heitkoguse ühik (LHÜ) Kindlaksmääratud aja jooksul atmosfääri ühe tonni süsinikdioksiidi ekvivalentkoguse paiskamise õigus, mis kehtib üksnes ELi HKSi või Šveitsi HKSi nõuete täitmisel. Šveits Šveitsi Konföderatsioon CH-LHÜ Šveitsi üldine LHÜ (teise kohustusperioodi Šveitsi LHÜde puhul kasutatakse lühendit „CH-LHÜ2“) CH-LLHÜ Šveitsi lennunduse LHÜ ÜTM Lepinguosaliste poolt ühiselt välja töötatud ühised töömenetlused ELi HKSi ja Šveitsi HKSi vahelise ühenduse töölerakendamiseks. HKR Heitkogustega kauplemise register HKS Heitkogustega kauplemise süsteem EL Euroopa Liit EL-LHÜ ELi üldine LHÜ EL-LLHÜ ELi lennunduse LHÜ ELKR Euroopa Liidu konsolideeritud register ELTL Euroopa Liidu tehingulogi Register HKSi raames välja antud lubatud heitkoguse ühikute (LHÜd) arvestussüsteem, mille abil jälgitakse seda, kellele kuuluvad elektroonilistel kontodel hoitavad LHÜd. ŠTTL Šveitsi täiendav tehingulogi Tehing Registris aset leidev protsess, mille käigus kantakse LHÜ üle ühelt kontolt teisele. Tehingulogi süsteem Tehingulogi sisaldab andmeid iga ühelt registrilt teisele saadetud kavandatava tehingu kohta. Tabel 1-2 Tehnilised akronüümid ja mõisted Akronüüm Mõiste Asümmeetriline krüptograafia Kasutab andmete krüptimiseks ja dekrüptimiseks avalikke ja privaatvõtmeid. Sertifitseerimisasutus Elektroonilisi sertifikaate väljastav üksus. Krüptovõti Teave, millega määratakse krüptoalgoritmi funktsionaalne väljund. Dekrüptimine Krüptimise pöördprotsess. Digiallkiri Matemaatiline meetod, mida kasutatakse sõnumi, tarkvara või digitaaldokumendi autentsuse ja tervikluse valideerimiseks. Krüptimine Teabe või andmete muundamine koodiks, eelkõige volitamata juurdepääsu vältimiseks. Faili valmendus Faili lugemise protsess. Tulemüür Võrguturbeseade või -tarkvara, mis jälgib ja kontrollib sissetulevat ja väljaminevat võrguliiklust eelnevalt kindlaksmääratud reeglite alusel. Südamelöökide seire Riist- või tarkvara poolt genereeritud ja jälgitav perioodiline signaal, mis annab märku tavapärasest tööst või sünkroniseerib arvutisüsteemi muud osad. IPsec IP SECurity, IP turve. Võrguprotokollistik, mis autendib ja krüptib andmepakette, et tagada turvaline krüptitud side kahe arvuti vahel IP-võrgu kaudu. Läbistustestimine Arvutisüsteemi, võrgu või veebirakenduse testimine, et leida turvanõrkused, mida ründaja võiks ära kasutada. Kooskõlastav võrdlemine Protsess, millega tagatakse kahe eri andmestiku kooskõla. VPN Virtuaalne privaatvõrk XML Laiendatav märgistuskeel. See võimaldab projekteerijatel luua oma kohandatud sildid, millega saab määratleda, edastada, valideerida ja tõlgendada andmeid rakenduste ja organisatsioonide vahel. 2.Sissejuhatus Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 23. novembril 2017 sõlmitud kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepinguga (edaspidi „leping“) nähakse ette selliste lubatud heitkoguse ühikute (edaspidi „LHÜd“) vastastikune tunnustamine, mida saab kasutada kohustuste täitmiseks Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemis (edaspidi „ELi HKS“) või Šveitsi heitkogustega kauplemise süsteemis (edaspidi „Šveitsi HKS“). ELi HKSi ja Šveitsi HKSi vahelise ühenduse töölerakendamiseks tuleb luua otseside liidu registri Euroopa Liidu tehingulogi ja Šveitsi registri täiendava tehingulogi vahel, mis võimaldab kummaski HKSis välja antud LHÜde ülekandmist ühest registrist teise (lepingu artikli 3 lõige 2). ELi HKSi ja Šveitsi HKSi vahelise ühenduse töölerakendamiseks võetakse 2020. aasta maiks või niipea, kui see on võimalik, kasutusele ajutine lahendus. Lepinguosalised teevad koostööd, et asendada ajutine registritevahelise ühenduse lahendus alalisega niipea kui võimalik (lepingu II lisa). Lepingu artikli 3 lõike 7 kohaselt peavad Šveitsi registri haldaja ja liidu registri põhihaldaja (lepingus „keskregistrihaldaja“) koostama ühenduse tehnilise standardi, mille aluseks on lepingu II lisas sätestatud põhimõtted ning milles kirjeldatakse üksikasjalikke nõudeid töökindla ja turvalise ühenduse loomiseks Šveitsi täiendava tehingulogi ja Euroopa Liidu tehingulogi vahel. Haldajate koostatud ühenduse tehniline standard jõustub ühiskomitee otsuse alusel. Käesolevas dokumendis esitatud ühenduse tehniline standard on ühiskomiteel kavas vastu võtta otsusega nr 2/2020. Kooskõlas käesoleva otsusega palub ühiskomitee Šveitsi registri haldajal ja liidu põhihaldajal töötada välja edasised tehnilised suunised registritevahelise ühenduse töölerakendamiseks ning tagada nende pidev kohandamine tehnika arenguga ning ühenduse ohutuse ja turvalisuse ning selle tõhusa ja tulemusliku toimimisega seotud uute nõuetega. 2.1.Kohaldamisala Käesolev dokument kujutab endast lepinguosaliste ühist arusaama ELi HKSi registri ja Šveitsi HKSi registri vahelise ühenduse tehniliste aluste loomisest. Selles esitatakse tehnilise kirjelduse üldised lähtealused arhitektuuri, teenuste ja turvalisusega seotud nõuete osas, kuid ühenduse töölerakendamiseks on vaja täiendavaid üksikasjalikke suuniseid. Ühenduse nõuetekohaseks toimimiseks on vaja protsesse ja menetlusi, et ühenduse töölerakendamisega edasi liikuda. Lepingu artikli 3 lõike 6 kohaselt käsitletakse neid küsimusi üksikasjalikult ühistes töömenetlustes (lepingus „ühine tegevuskord“), mille ühiskomitee eraldi otsusega vastu võtab. 2.2.Adressaadid Käesolev dokument on adresseeritud Šveitsi registri haldajale ja liidu registri põhihaldajale. 3.Üldsätted 3.1.Sideühenduse arhitektuur Selles punktis kirjeldatakse ELi HKSi ja Šveitsi HKSi vahelise ühenduse toimimise ning sellega seotud eri komponentide üldist arhitektuuri. Kuna turvalisusel on arhitektuuri määratlemisel oluline osa, on võetud kõik meetmed töökindla arhitektuuri tagamiseks. Kuigi ettenähtud alaline registriühendus põhineb veebiteenustel, kasutatakse ajutise lahenduse puhul selle asemel failivahetusmehhanismi. Tehniline lahendus kasutab

·turvalist sõnumivahetuse edastusprotokolli; ·XML-sõnumeid; ·XMLi-põhist digiallkirja ja krüptimist; ·VPN-seadet või samaväärset turvalist andmetranspordivõrku. 3.1.1.Sõnumivahetus Liidu registri ja Šveitsi registri vaheline andmeside põhineb turvaliste kanalite kaudu toimival sõnumivahetusmehhanismil. Kumbki otspunkt toetub oma saadud sõnumite hoidlale. Mõlemad lepinguosalised peavad saadud sõnumite logi koos töötlemise üksikasjadega. Vigadest või ootamatust seisust tuleb teatada hoiatusega, ning tugirühmade vahel peaks toimuma inimsuhtlus. Vigade ja ootamatute sündmuste käsitlemisel järgitakse ühistes töömenetlustes kirjeldatud intsidendihaldusprotsessi. 3.1.2.XML-sõnum – üldkirjeldus XML-sõnum sisaldab ühte järgmistest: ·üks või mitu tehingutaotlust ja/või üks või mitu tehinguvastust; ·üks kooskõlastava võrdlemisega seotud toiming/vastus; ·üks testsõnum. Igal sõnumil on päis, mis sisaldab järgmist teavet: ·lähte-HKS; ·järjekorranumber. 3.1.3.Valmendusaknad Ajutine lahendus põhineb eeldefineeritud valmendusakendel, millele järgneb hulk nimega sündmusi. Ühenduse kaudu saadud tehingutaotlused valmendatakse ainult eelnevalt kindlaksmääratud ajavahemike järel ning see hõlmab väljaminevate ja sissetulevate tehingute tehnilist valideerimist. Lisaks võivad kooskõlastavad võrdlemised toimuda iga päev ja neid saab käivitada käsitsi. Nende sündmuste sageduse ja/või ajastuse muudatuste käsitlemisel järgitakse ühistes töömenetlustes kirjeldatud teenindussoovi täitmise protsessi.

3.1.4.Tehinguga seotud sõnumivood Väljaminevad tehingud Siin kajastatakse sõnumivoogu ülekande tegeva HKSi vaatepunktist. Ülaltoodud järgnevusskeemil on kujutatud kõik konkreetsed väljamineva tehinguga seotud vood. Põhivoog „tavaline tehing“ (ülaltoodud joonisel kujutatud etappidega): (a)ülekande tegevas HKSis saadetakse tehingutaotlus registrist tehingulogile, kui kõik viivitused on möödas (24-tunnine viivitus, kui kohaldatakse); (b)tehingulogi valideerib tehingutaotluse; (c)tehingutaotlus saadetakse siht-HKSile; (d)lähte-HKSi registrile saadetakse vastuvõtusõnum; (e)siht-HKS valideerib tehingutaotluse; (f)siht-HKS saadab vastuvõtusõnumi lähte-HKSi tehingulogile; (g)tehingulogi saadab vastuvõtusõnumi registrile. Alternatiivne voog „tagasilükkamine tehingulogi poolt“ (ülaltoodud joonisel kujutatud etappidega, mis algavad samuti punktist a): (a)lähtesüsteemis saadetakse tehingutaotlus registrist tehingulogile, kui kõik viivitused on möödas (24-tunnine viivitus, kui kohaldatakse); sellele järgneb: (b)tehingulogi ei valideeri taotlust; (c)lähteregistrile saadetakse tagasilükkamissõnum. Alternatiivne voog „tagasilükkamine HKSi poolt“ (ülaltoodud joonisel kujutatud etappidega, mis algavad punktist a): (a)lähte-HKSis saadetakse tehingutaotlus registrist tehingulogile, kui kõik viivitused on möödas (24-tunnine viivitus, kui kohaldatakse); (b)tehingulogi valideerib tehingu;

(c)tehingutaotlus saadetakse siht-HKSile; (d)lähte-HKSi registrile saadetakse vastuvõtusõnum; sellele järgneb: (e)ülekande saava HKSi tehingulogi ei valideeri tehingut; (f)ülekande saav HKS saadab tagasilükkamissõnumi ülekannet tegeva HKSi tehingulogile; (g)tehingulogi saadab tagasilükkamissõnumi registrile. Sissetulevad tehingud Siin kajastatakse sõnumivoogu ülekande saava HKSi vaatepunktist. Konkreetne voog on esitatud järgmisel järgnevusskeemil. Skeemil on kujutatud järgmist: 1.kui ülekande saava HKSi tehingulogi valideerib taotluse, saadab ta ülekande tegevale HKSile vastuvõtusõnumi ja ülekande saava HKSi registrile sõnumi „tehing lõpuleviidud“; 2.kui sissetulev taotlus lükatakse ülekande saava tehingulogi poolt tagasi, ei saadeta tehingutaotlust ülekande saava HKSi registrile. Protokoll Tehinguga seotud sõnumitsükkel hõlmab ainult kahte sõnumit: ·ülekande tegeva HKSi tehinguettepanek → ülekande saav HKS; ·ülekande saava HKSi tehinguvastus → ülekande tegev HKS: kas vastuvõetud või tagasilükatud (sealhulgas tagasilükkamise põhjus). –Vastuvõetud: tehing viiakse lõpule. –Tagasilükatud: tehing lõpetatakse. Tehingu seis ·Kui tehingutaotlus on saadetud, määratakse ülekande tegeva HKSi tehingu seisuks „esitatud“. ·Ülekande saava HKSi tehingu seisuks määratakse „esitatud“, kui taotlus on kätte saadud ja seda menetletakse.

·Ülekande saava HKSi tehingu seisuks määratakse „lõpule viidud“/„lõpetatud“, kui ettepanek on töödeldud. Seejärel saadab ülekande saav HKS vastava vastuvõtu-/tagasilükkamissõnumi. ·Ülekande tegeva HKSi tehingu seisuks määratakse „lõpule viidud“/„lõpetatud“, kui vastuvõtu-/tagasilükkamissõnum on kätte saadud ja töödeldud. ·Kui vastust ei saada, jääb ülekande tegevas HKSis tehingu seisuks „esitatud“. ·Ülekande saavas HKSis määratakse kõigi tehingute, mis jäävad „esitatuks“ kauemaks kui 30 minutiks, seisuks „lõpetatud“. Tehingutega seotud intsidentide käsitlemisel järgitakse ühistes töömenetlustes kirjeldatud intsidendihaldusprotsessi. 3.2.Andmeedastuse turvalisus Edastusel olevate andmete suhtes kohaldatakse nelja turvataset: (1)võrkupääsu reguleerimine: tulemüüri ja võrkude ühenduse kiht; (2)transporditasandil krüptimine: VPN või samaväärne turvaline andmetranspordivõrk; (3)seansitasandil krüptimine: turvaline sõnumivahetuse edastusprotokoll; (4)rakendustasandil krüptimine: XML-sisu krüptimine ja allkirjastamine. 3.2.1.Tulemüür ja võrguühendus Registritevaheline ühendus luuakse sellise võrgu kaudu, mis on kaitstud riistvaralise tulemüüriga. Tulemüür peab olema konfigureeritud selliste reeglitega, et VPN-serveriga saavad ühendust ainult „registreeritud“ kliendid. 3.2.2.Virtuaalne privaatvõrk (VPN) Kogu lepinguosaliste vahelist andmesidet kaitstakse turvalise andmetransporditehnoloogia abil. Virtuaalse privaatvõrgu puhul peaks taristu põhinema riistvaral või virtuaalsetel seadmetel. VPN-tehnoloogia võimaldab „tunneldada“ läbi sellise võrgu nagu internet ühest punktist teise, kaitstes samal ajal kogu andmesidet. Enne VPN-tunneli loomist väljastatakse võimalikule klientotspunktile elektrooniline sertifikaat, mis võimaldab kliendil ühenduse kooskõlastuse käigus oma isikut tõendada. Kumbki lepinguosaline vastutab sertifikaadi paigaldamise eest oma VPNi otspunkti. Elektroonilise sertifikaadi abil pääseb iga VPN-server ligi keskasutusele, et kooskõlastada autentimismandaat. Tunneli loomise käigus kooskõlastatakse krüptimine, millega tagatakse kogu tunneli kaudu toimuva andmeside kaitse. Kliendi VPNi otspunktid konfigureeritakse selliselt, et VPN-tunnel oleks püsiv. See võimaldab usaldusväärset kahesuunalist reaalajas sidet lepinguosaliste vahel igal ajal. Mis tahes muu samaväärne lahendus peab vastama eespool nimetatud põhimõtetele. 3.2.3.IPseci rakendamine VPN-lahenduse kasutamise korral tagab kinnis-VPNi taristu loomiseks protokolli IPsec kasutamine asukohtadevahelise autentimise, andmete tervikluse ja krüptimise. IPsec-VPNi konfiguratsioonid tagavad nõuetekohase autentimise VPN-ühenduse kahe otspunkti vahel. Lepinguosalised idendivad ja autendivad kaugkliendi IPsec-ühenduse kaudu, kasutades elektroonilisi sertifikaate, mille on välja andnud teise otspunkti poolt tunnustatud sertifitseerimisasutus. Samuti tagab IPsec VPN-tunneli kaudu toimuva kogu andmeside tervikluse. Andmepaketid räsitakse ja allkirjastatakse, kasutades VPNi loodud autentimisteavet. Samuti tagatakse andmete konfidentsiaalsus, võimaldades IPsec-krüptimist.

3.2.4.Turvaline sõnumivahetuse edastusprotokoll Turvaliseks andmevahetuseks lepinguosaliste vahel kasutatakse ajutise lahenduse puhul mitut krüptimiskihti. Mõlemad süsteemid ja nende erinevad keskkonnad on võrgu tasandil ühendatud VPN-tunnelite või samaväärsete turvaliste andmetranspordivõrkude abil. Rakendustasandil kasutatakse failide edastamiseks turvalist sõnumivahetuse edastusprotokolli seansi tasandil. 3.2.5.XML-sisu krüptimine ja allkirjastamine XML-failides toimub allkirjastamine ja krüptimine kahel tasandil. Iga tehingutaotlus, tehinguvastus ja kooskõlastava võrdlemise sõnum allkirjastatakse digitaalselt eraldi. Teise sammuna krüptitakse elemendi „sõnum“ kõik alamelemendid eraldi. Kolmanda sammuna ning kogu sõnumi tervikluse ja salgamatuse tagamiseks allkirjastatakse digitaalselt ka juurelemendi sõnum. Selle tulemusena on XML-vormingus andmed hästi kaitstud. Tehnilisel rakendamisel järgitakse Veebikonsortsiumi standardeid. Sõnumi dekrüptimiseks ja kontrollimiseks järgitakse protsessi vastupidises järjekorras. 3.2.6.Krüptovõtmed Krüptimiseks ja allkirjastamiseks kasutatakse avaliku võtme krüptograafiat. Konkreetselt IPseci puhul kasutatakse sellist elektroonilist sertifikaati, mille on väljastanud mõlema lepinguosalise poolt usaldusväärseks peetav sertifitseerimisasutus. Kõnealune asutus kontrollib isikusamasust ja väljastab sertifikaate, mida kasutatakse organisatsiooni identimiseks ja lepinguosaliste vahel turvaliste andmesidekanalite loomiseks. Krüptovõtmeid kasutatakse sidekanalite ja andmefailide allkirjastamiseks ja krüptimiseks. Lepinguosalised vahetavad avalikke sertifikaate elektrooniliselt turvaliste kanalite kaudu ja kontrollivad neid ribaväliselt. See on ühistes töömenetlustes kirjeldatud infoturbe halduse lahutamatu osa. 3.3.Registritevahelise ühendusega hõlmatud funktsioonide loetelu Ühendus määrab kindlaks edastussüsteemi mitme funktsiooni jaoks, millega rakendatakse lepingust tulenevaid äriprotsesse. Ühendus hõlmab ka spetsifikatsiooni kooskõlastava võrdlemise protsessi ja testsõnumite jaoks, mis võimaldavad südamelöögi seiret. 3.3.1.Äritehingud Äritegevuse seisukohast on ühendusega ette nähtud nelja (4) liiki tehingutaotlused. ·Väline ülekanne ·Pärast heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise jõustumist on ELi ja Šveitsi LHÜd lepinguosaliste vahel asendatavad ja seega täielikult ülekantavad. ·Registritevahelise ühenduse kaudu tehtav ülekanne hõlmab ülekande tegevat kontot ühes HKSis ja ülekande saavat kontot teises HKSis. ·Üle saab kanda järgmist nelja (4) liiki LHÜsid mistahes koguses: ·Šveitsi üldised LHÜd (CH-LHÜd);

·Šveitsi lennunduse LHÜd (CH-LLHÜd); ·ELi üldised LHdÜ (EL-LHÜd); ·ELi lennunduse LHdÜ (EL-LLHÜd). ·Rahvusvaheline eraldamine Ühe HKSi hallatav õhusõidukikäitaja, kellel on kohustused teises HKSis ning õigus saada kõnealusest teisest HKSist tasuta LHÜsid, saab lennunduse tasuta LHÜd teisest HKSist rahvusvahelise LHÜde eraldamise tehinguga. ·Rahvusvahelise eraldamise tagasipööramine See tehing tehakse juhul, kui LHÜde tasuta eraldamine õhusõidukikäitaja arvelduskontole teise HKSi poolt tuleb täies mahus tagasi pöörata. ·Ülemääraselt eraldatud LHÜde tagasikandmine Tagasipööramisega sarnane tehing, kuid tehakse juhul, kui LHÜde eraldamist ei ole vaja täielikult tagasi pöörata, vaid ainult ülemäärased LHÜd need eraldanud HKSile tagasi kanda. 3.3.2.Kooskõlastava võrdlemise protokoll Kooskõlastav võrdlemine toimub alles pärast seda, kui sõnumite valmendus-, valideerimis- ja töötlemisaknad on suletud. Kooskõlastav võrdlemine on registritevahelise ühenduse turva- ja kooskõlastusmeetmete lahutamatu osa. Mõlemad lepinguosalised lepivad enne mis tahes ajakava koostamist kokku kooskõlastava võrdlemise täpses ajastuses. Võimalik on igapäevane plaaniline võrdlemine, kui lepinguosalised selles kokku lepivad. Siiski tehakse plaaniline võrdlemine vähemalt pärast valmendust. Kumbki lepinguosaline võib aga kooskõlastava võrdlemise ka igal ajal käsitsi algatada. Plaanilise kooskõlastava võrdlemise ajastuse ja sageduse muudatuste käsitlemisel järgitakse ühistes töömenetlustes kirjeldatud teenindussoovi täitmise protsessi. 3.3.3.Testsõnum Otspunktidevahelise andmeside testimiseks on ette nähtud testsõnum. Sõnum sisaldab andmeid, mis näitavad, et tegemist on testiga, ning sellele vastatakse kohe, kui teine otspunkt on selle kätte saanud. 3.4.Veebiteenuste standardid Ajutise lahenduse puhul veebiteenuseid ei kasutata. Väärib siiski märkimist, et XML-sõnumite kuju ja vorming jäävad suures osas samaks. Kui tulevikus võetakse kasutusele alaline registriühendus, peaksid veebiteenused võimaldama XML-sõnumite vahetamist reaalajas. 3.5.Veebiteenuste erimääratlus See punkt ei ole ajutise lahenduse puhul asjakohane. Nagu eelmises punktis märgitud, kasutatakse veebiteenuseid üksnes tulevase alalise registriühenduse puhul.

3.6.Andmete salvestamise nõuded Selleks et toetada mõlema lepinguosalise vajadust säilitada täpne ja kooskõlaline teave ning et tagada vahendid kooskõlastava võrdlemise käigus ebakõlade kõrvaldamiseks, peavad mõlemad lepinguosalised nelja (4) liiki logisid: ·tehingulogid; ·kooskõlastava võrdlemise logid; ·sõnumite arhiiv; ·siseauditi logid. Kõiki kõnealustes logides sisalduvaid andmeid säilitatakse veaotsingu eesmärgil vähemalt kolm (3) kuud ning nende edasine säilitamine sõltub kummagi lepinguosalise kohaldatavast auditeerimisalasest õigusest. Üle kolme (3) kuu vanad logifailid võib arhiveerida turvalises asukohas sõltumatus IT-süsteemis, kuid neid peab olema võimalik mõistliku aja jooksul välja otsida või neile juurde pääseda. Tehingulogid Nii ELi tehingulogi kui ka Šveitsi tehingulogi allsüsteemid sisaldavad tehingulogi rakendusi. Täpsemalt öeldes peavad tehingulogid arvestust iga teisele HKSile saadetud tehinguettepaneku kohta. Iga kirje sisaldab tehingu sisu kõiki välju ja tehingu tulemust (vastuvõtva HKSi vastus). Samuti peetakse tehingulogides arvestust sissetulevate tehingute ja lähte-HKSile saadetud vastuste kohta. Kooskõlastava võrdlemise logid Kooskõlastava võrdlemise logi sisaldab iga lepinguosaliste vahel vahetatud kooskõlastava võrdlemise sõnumit, sealhulgas kooskõlastava võrdlemise tunnuskoodi, ajatemplit ja kooskõlastava võrdlemise tulemust: kooskõlastava võrdlemise seis „kooskõlas“ või „lahknevused“. Ajutises lahenduses on kooskõlastava võrdlemise sõnumid vahetatavate sõnumite lahutamatu osa. Mõlemad lepinguosalised salvestavad iga taotluse ja sellele saadud vastuse kooskõlastava võrdlemise logis. Kuigi kõnealuses logis sisalduvat teavet ei jagata otse kooskõlastava võrdlemise osana, võib ebakõlade kõrvaldamiseks olla vajalik juurdepääs sellele teabele. Sõnumite arhiiv Mõlemad lepinguosalised peavad arhiveerima koopia vahetatud andmetest (XML-failid) – nii saadetud kui ka saadud – ning selle, kas need või XML-sõnumid olid õiges vormingus või mitte. Arhiiv on eelkõige mõeldud auditeerimiseks, et saaks tõendada, mida teisele lepinguosalisele saadeti ja teiselt lepinguosaliselt saadi. Selleks tuleb koos failidega arhiveerida ka nendega seotud sertifikaadid. Samuti annavad need failid lisateavet veaotsingul. Siseauditi logid Nende logide sisu ja kasutuse määrab kindlaks kumbki lepinguosaline iseseisvalt. 3.7.Käitusnõuded

Andmevahetus kahe süsteemi vahel ei ole ajutise lahenduse puhul täielikult autonoomne, see tähendab, et ühenduse töölerakendamiseks on vaja operaatoreid ja menetlusi. 4.Käideldavusega seotud sätted 4.1.Andmeside käideldavuse projekteerimine Ajutise lahenduse arhitektuur koosneb põhimõtteliselt info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) taristust ja tarkvarast, mis võimaldab Šveitsi HKSi ja ELi HKSi vahelist andmesidet. Selle andmevoo käideldavuse, tervikluse ja konfidentsiaalsuse kõrge taseme tagamine on seega oluline aspekt, mida tuleb ajutise lahenduse ja alalise registriühenduse projektis arvesse võtta. Kuna tegemist on projektiga, milles IKT-taristul, tellimustarkvaral ja protsessidel on keskne roll, tuleb paindliku süsteemi projekteerimiseks arvesse võtta kõiki kolme elementi. IKT-taristu paindlikkus Käesoleva dokumendi üldsätete peatükis kirjeldatakse üksikasjalikult arhitektuuri komponente. IKT-taristu osas rajatakse ajutise ühendusega paindlik VPN-võrk (või samaväärne võrk). Sellega luuakse turvalised sidetunnelid, mille kaudu saab toimuda turvaline sõnumivahetus. Muud taristuelemendid on konfigureeritud kõrgkäideldavaks ja/või need sõltuvad varumehhanismidest. Tellimustarkvara paindlikkus Tellimustarkvaramoodulid suurendavad paindlikkust, proovides teatava aja jooksul luua uuesti sidet teise otspunktiga, kui see ei ole mingil põhjusel kättesaadav. Teenuse paindlikkus Ajutise lahenduse puhul toimub lepinguosaliste vaheline andmevahetus eelmääratud ajapiludes kogu aasta vältel. Plaanitud andmevahetuse mõne nõutava etapi puhul on vajalik süsteemioperaatorite ja/või registrihaldajate käsitsi sekkumine. Seda arvesse võttes ning selleks, et suurendada käideldavust ja andmevahetuse edukust: ·näevad töömenetlused iga etapi teostamiseks ette arvestatava ajavahemiku; ·kasutavad ajutise lahenduse tarkvaramoodulid asünkroonset andmesidet; ·tehakse automaatse kooskõlastava võrdlemise käigus kindlaks, kas andmefailide valmendusel esines kummaski otspunktis probleeme; ·käsitatakse seireprotsesse (IKT-taristu ja tellimustarkvaramoodulid) intsidendihaldusmenetluste osana ning need käivitavad intsidendihaldusmenetlused (nagu on määratletud ühistes töömenetlustes). Need menetlused, mille eesmärk on vähendada aega, mis kulub tavapärase töö taastamiseks pärast intsidente, on olulised kõrge käideldavusmäära tagamiseks. 4.2.Initsialiseerimise ja side taasaktiveerimise testimisplaan Kõik ajutise lahenduse arhitektuuri eri elemendid läbivad hulga individuaal- ja kollektiivteste, et kinnitada platvormi valmisolekut IKT-taristu ja infosüsteemi tasandil. Need toimivustestid on kohustuslik eeltingimus iga kord, kui platvorm viib ajutise lahenduse peatatud olekust tööolekusse. Ühenduse tööoleku aktiveerimine eeldab eelnevalt kindlaks määratud testimisplaani edukat täitmist. Sellega kinnitatakse, et kumbki register on teinud kõigepealt sisetestid, millele järgneb otspunktühenduvuse valideerimine, enne kui alustatakse tegelike tehingute taotluste esitamist lepinguosaliste vahel. Testimisplaanis tuleks käsitleda üldist testimisstrateegiat ja testimistaristu üksikasju. Eelkõige peaks see sisaldama iga testiploki iga elemendi kohta järgmist teavet: ·testikriteeriumid ja testimisvahendid; ·testi tegemiseks määratud rollid;

·eeldatavad tulemused (positiivsed ja negatiivsed); ·testi ajakava; ·testi tulemuste registreerimise nõuded; ·veaotsingu dokumentatsioon; ·eskaleerimistingimused. Protsessina võib tööoleku aktiveerimise testid jagada järgmiseks neljaks (4) mõtteliseks plokiks või etapiks. 4.2.1.IKT-taristu sisetestid Neid teste peavad tegema ja/või kontrollima mõlemad lepinguosalised eraldi kummaski otspunktis. Kummagi otspunkti IKT-taristu iga elementi testitakse eraldi. See hõlmab kõiki taristu komponente. Neid teste võib sooritada automaatselt või käsitsi, kuid nendega tuleb kontrollida, et iga taristuelement on töökorras. 4.2.2.Sidetestid Neid teste alustavad mõlemad lepinguosalised eraldi, kuid need lõpetatakse omavahelises koostöös. Kui üksikud elemendid toimivad, tuleb testida registritevahelisi sidekanaleid. Selleks kontrollib kumbki lepinguosaline, et internetiühendus toimib, VPN-tunnelid (või samaväärne turvaline transpordivõrk) on loodud ning on olemas asukohtadevaheline IP-ühenduvus. Seejärel tuleks teisele otspunktile kinnitada kohalike ja kaugtaristuelementide juurdepääsetavust ning IP-ühenduvust. 4.2.3.Kogu süsteemi testid (läbivtestimine) Need testid tuleb sooritada mõlemas otspunktis ja tulemusi jagatakse teise lepinguosalisega. Kui sidekanaleid ja mõlema registri iga üksikut komponenti on testitud, valmistavad mõlemad otspunktid ette hulga simuleeritud tehinguid ja kooskõlastava võrdlemise, mis esindavad kõiki ühenduse kaudu rakendatavaid funktsioone. 4.2.4.Turvatestid Neid teste peavad tegema ja/või käivitama mõlemad lepinguosalised mõlemas otspunktis vastavalt punktides „Turvatestimise suunised“ ja „Riskihindamisega seotud sätted“ kirjeldatule. Alles pärast seda, kui kõik neli etappi/plokki on lõppenud prognoositavate tulemustega, võib ajutist ühendust pidada töökorras olevaks. Testimisvahendid Kumbki lepinguosaline kasutab spetsiaalseid testimisvahendeid (spetsiaalne IKT-taristu tark- ja riistvara) ning töötab välja testimisfunktsioonid oma vastavas süsteemis, et toetada platvormi käsitsi ja pidevat valideerimist. Registrite haldajad võivad igal ajal käsitsi läbi viia individuaalseid või koostööpõhiseid testiprotseduure. Ka tööoleku aktiveerimine toimub käsitsi.

Samuti on ette nähtud, et platvorm teeb korrapäraste ajavahemike järel automaatseid kontrolle. Nende kontrollide eesmärk on suurendada platvormi käideldavust võimalike taristu- või tarkvaraprobleemide varajase avastamise teel. Kõnealune platvormi seirekava koosneb kahest osast. ·IKT-taristu seire: mõlemas otspunktis jälgivad taristut IKT-taristu teenuse osutajad. Automaatsed testid hõlmavad taristu eri elemente ja sidekanalite käideldavust. ·Rakenduse seire: ajutise ühenduse tarkvaramoodulid teostavad süsteemi andmeside seiret rakenduse tasandil (kas käsitsi ja/või korrapäraste ajavahemike järel), et testida ühenduse käideldavust otspunktides, simuleerides ühenduse kaudu teatavaid tehinguid. 4.3.Heakskiitmis-/testimiskeskkond Liidu registri ja Šveitsi registri arhitektuur koosneb järgmisest kolmest keskkonnast. ·Tootmiskeskkond (PROD): selles keskkonnas hoitakse tegelikke andmeid ja teostatakse tegelikke tehinguid. ·Heakskiitmiskeskkond (ACC): see keskkond sisaldab mittetegelikke või anonüümseks muudetud representatiivseid andmeid. See on keskkond, kus mõlema lepinguosalise süsteemioperaatorid valideerivad uusi väljalaskeid. ·Testimiskeskkond (TEST): see keskkond sisaldab mittetegelikke või anonüümseks muudetud representatiivseid andmeid. Seda keskkonda saavad kasutada üksnes registrite haldajad ja see on mõeldud mõlema lepinguosalise tehtavate integratsioonitestide jaoks. Kui VPN (või samaväärne võrk) välja arvata, on need kolm keskkonda üksteisest täiesti sõltumatud, mis tähendab, et riistvara, tarkvara, andmebaasid, virtuaalkeskkonnad, IP-aadressid ja pordid võetakse kasutusele ning need toimivad üksteisest sõltumatult. VPN luuakse kahes erinevas keskkonnas: üks tootmiskeskkonna ja teine, sõltumatu heakskiitmis- ja testimiskeskkonna jaoks. 5.Konfidentsiaalsuse ja terviklusega seotud sätted Turvamehhanismide ja -menetlustega nähakse liidu registri ja Šveitsi registri vahelises ühenduses toimuvate toimingute jaoks ette kahe isiku roll (nelja silma põhimõte). Kahe isiku rolli kohaldatakse alati, kui see on vajalik, kuid see ei pruugi olla nõutav kõigi toimingute puhul, mida registrite haldajad teevad. Turvanõudeid käsitletakse turbekavas, mis hõlmab ka protsesse turvaintsidentide käsitlemiseks pärast turvanõuete võimalikku rikkumist. Nende protsesside seda osa, mis on seotud käitusega, kirjeldatakse ühistes töömenetlustes. 5.1.Turvatestimise taristu Kumbki lepinguosaline kohustub looma turvatestimise taristu (kasutades ühist tark- ja riistvara, mida kasutatakse nõrkade kohtade tuvastamiseks arendus- ja käitusetapis), ·mis on tootmiskeskkonnast eraldatud; ·kus turvalisust analüüsib süsteemi arendusest ja käitusest sõltumatu rühm. Kumbki lepinguosaline kohustub tegema nii staatilisi kui ka dünaamilisi analüüse. Dünaamilise analüüsi puhul (nagu läbistustestimine) kohustuvad mõlemad lepinguosalised piirduma hindamisel üldiselt heakskiitmis-/testimiskeskkonnaga (mis on määratletud punktis „Heakskiitmis-/testimiskeskkond“). Sellest reeglist tehtavad erandid peavad heaks kiitma mõlemad lepinguosalised. Registriühenduse (mis on määratletud punktis „Sideühenduse arhitektuur“) iga tarkvaramooduli turvalisust testitakse enne selle juurutamist tootmiskeskkonnas.

Testimistaristu peab olema tootmistaristust eraldatud nii võrgu kui ka taristu tasandil ning võimaldama teostada turvateste, mis on vajalikud turvanõuetele vastavuse kontrollimiseks. 5.2.Ühenduse peatamise ja taasaktiveerimisega seotud sätted Kui tekib kahtlus, et Šveitsi registri, Šveitsi täiendava tehingulogi, liidu registri või ELi tehingulogi turvalisus on ohus, teavitavad lepinguosalised viivitamata teineteist ning peatavad Šveitsi täiendava tehingulogi ja ELi tehingulogi vahelise ühenduse. Teabe jagamise ning ühenduse peatamise otsuse ja selle taasaktiveerimise otsuse tegemisega seotud menetlused on ühistes töömenetlustes kirjeldatud teenindussoovi täitmise protsessi osa. Ühenduse peatamine Registriühenduse peatamine vastavalt lepingu II lisale võib toimuda ·halduslikel põhjustel (hooldus, ...) ja seega plaanitult; ·turvalisusega seotud põhjustel (või IT-taristu rikke tõttu) ja seega plaaniväliselt. Hädaolukorras teavitab lepinguosaline teist lepinguosalist ja peatab ühepoolselt registriühenduse. Kui registriühendus otsustatakse peatada, tagab kumbki lepinguosaline, et ühendus katkestatakse võrgu tasandil (blokeerides kõik sissetulevad ja väljaminevad ühendused või osa neist). Otsus registriühendus peatada, olenemata sellest, kas see on plaanitud või plaaniväline, tehakse vastavalt ühistes töömenetlustes kirjeldatud muudatusehalduse või turvaintsidendi halduse menetlusele. Andmeside taasaktiveerimine Taasaktiveerimise otsus tehakse vastavalt ühistes töömenetlustes kirjeldatule ja igal juhul mitte enne punktides „Initsialiseerimise ja side taasaktiveerimise testimisplaan“ kirjeldatud turvatestimise edukat lõpuleviimist. 5.3.Turvarikkumist käsitlevad sätted Turvarikkumist käsitatakse turvaintsidendina, mis mõjutab mis tahes tundliku teabe konfidentsiaalsust ja terviklust ja/või seda käitleva süsteemi käideldavust. Tundlik teave on kindlaks määratud tundliku teabe loetelus ja seda võidakse käidelda süsteemis või mis tahes sellega seotud osas. Turvarikkumisega otseselt seotud teavet loetakse tundlikuks, sellele määratakse tundlikkustase „Kriitiline HKS“ ja seda käideldakse vastavalt käitlemisjuhistele, kui ei ole sätestatud teisiti. Iga turvarikkumist käsitletakse vastavalt ühiste töömenetluste punktile „Turvaintsidentide haldus“. 5.4.Turvatestimise suunised 5.4.1.Tarkvara