SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Nõukogu määruses 2020/672 (edaspidi „TERA määrus“) on sätestatud õigusraamistik liidu finantsabi andmiseks liikmesriikidele, kus on COVID-19 puhangu tõttu tõsised majandushäired või suur oht nende tekkeks. TERA määruse alusel antav toetus on mõeldud selleks, et rahastada eelkõige lühendatud tööaja kavasid või muid samalaadseid meetmeid, mille eesmärk on kaitsta töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid ning seega vähendada töötust ja sissetulekute kaotust, samuti selleks, et rahastada mõningaid tervishoiumeetmeid, mida kohaldatakse eelkõige töökohal.

27. oktoobril 2020 palus Iirimaa TERA määruse alusel liidu finantsabi. Vastavalt TERA määruse artikli 6 lõikele 2 konsulteeris komisjon Iirimaa ametiasutustega, et veenduda, kas tegelikud ja kavandatud kulutused, mis on otseselt seotud COVID-19 pandeemia tõttu vastu võetud ajutise palgatoetuskavaga, on järsku ja oluliselt suurenenud. Eelkõige subsideeritakse kavaga osa tööandja palgakuludest olukorras, kus COVID-19 kriisi tõttu kehtestatud piirangud on mõjutanud tööandja äritegevust. Kava on avatud tööandjatele, kes hoiavad töötajaid oma palgal, ja selle eesmärk on toetada ettevõtete elujõulisust ning säilitada tööandja ja töötaja vaheline suhe. Kava kehtis 26. märtsist 2020 kuni 31. augustini 2020. Esialgu, kuni 3. maini 2020, hüvitati tööandjatele toetuskava alusel iga tingimustele vastava töötaja kohta kuni 410 eurot nädalas. Alates 4. maist 2020 viidi subsiidiumide maksmine üle süsteemile, mis põhines iga töötaja varasemal nädala netotöötasul, ja tööandjale hüvitati 70–85 % töötaja netotöötasust ülempiiriga 350 eurot või 410 eurot nädalas, olenevalt töötaja palgatasemest.

Iirimaa esitas komisjonile asjakohase teabe.

Kättesaadavaid tõendeid arvesse võttes teeb komisjon nõukogule ettepaneku võtta vastu rakendusotsus, millega antakse Iirimaale TERA määruse alusel finantsabi, et toetada eespool nimetatud meetmete rakendamist.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Käesolev ettepanek on täielikult kooskõlas nõukogu määrusega (EL) 2020/672, mille alusel see on tehtud. Ettepanek täiendab teist liidu õigusakti, mille alusel toetatakse liikmesriike hädaolukordades, nimelt nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (edaspidi „määrus (EÜ) nr 2012/2002“). 30. märtsil võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/461, millega muudetakse nimetatud õigusakti, laiendades selle kohaldamisala ka ulatuslikele rahvatervise hädaolukordadele ja määrates kindlaks konkreetsed rahastamiskõlblikud meetmed.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Ettepanek on üks paljudest meetmetest, mis on välja töötatud praegusele COVID-19 pandeemiale reageerimiseks (näiteks koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus), ning see täiendab muid tööhõivet toetavaid vahendeid, nagu Euroopa Sotsiaalfond ja Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) / InvestEU fond. Ettepanek, mis käsitleb laenuvõtmist ja laenuandmist liikmesriikide toetamiseks praeguse COVID-19 puhangu ajal, toimib eelkõige teise kaitseliinina, et rahastada lühendatud tööaja kavasid ja muid samalaadseid meetmeid ning nõnda aidata säilitada töökohti ja kaitsta töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid töötuks jäämise eest.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on nõukogu määrus (EL) 2020/672.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Ettepanek on vastus liikmesriigi taotlusele ja sellega näidatakse Euroopa solidaarsust, andes COVID-19 puhangust mõjutatud liikmesriigile ajutiste laenudena liidu finantsabi. Sellise finantsabiga toetatakse teisese kaitsemeetmena ajutiselt avaliku sektori kulutuste suurendamist seoses lühendatud tööaja kavade ja muude samalaadsete meetmetega, et aidata riigil kaitsta töökohti ning seega kaitsta töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid töötuse ja sissetuleku kaotuse riski eest. Toetus aitab kriisist mõjutatud inimesi ning leevendab praeguse COVID-19 kriisi otsest ühiskondlikku ja majanduslikku mõju.

•Proportsionaalsus