EUROOPA KOMISJON Brüssel,3.7.2019 COM(2019) 315 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Euroopa Liidu teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse meetmeid ja programmi „Horisont 2020“ järelevalvet käsitlev 2018. aasta aruanne



KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Euroopa Liidu teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse meetmeid ja programmi „Horisont 2020“ järelevalvet käsitlev 2018. aasta aruanne 1. Taust Käesolev iga-aastane aruanne, mis käsitleb ELi teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse meetmeid ning tulemuste levitamist, on koostatud vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 190 ja Euratomi asutamislepingu artiklile 7. Selles antakse kokkuvõtlik mitteammendav ülevaade peamistest 2018. aastal võetud meetmetest. 2. Poliitiline taust Teatises „Euroopa uus teadusuuringute ja innovatsiooni tegevuskava – Euroopa võimalus suunata oma tulevikku“, mille komisjon koostas 16. mail 2018. aastal Sofias toimunud Euroopa Ülemkogu mitteametliku kohtumise jaoks, käsitleti teadusuuringuid ja innovatsiooni töökohtade, majanduskasvu, õigluse ja demokraatlike muutuste ning ELi tulevikuks valmistumise tegevuskava kesksete teguritena. Seda silmas pidades võttis komisjon vastu seadusandlikud ettepanekud 2021.–2027. aasta eelarve kuluprogrammide kohta, mille üle peetakse nüüd institutsioonidevahelisi läbirääkimisi. 2018. aastal jätkus ELi majanduskasv viiendat aastat järjest, kuid olukord muutub kogu maailmas ebakindlamaks. Selliste makromajanduslike näitajate puhul nagu tööhõive ja investeeringud, on taas ilmnenud majanduskriisieelsed suundumused, majanduskasvu takistab aga tööviljakuse loid paranemine. Novembriks oli Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond toetanud projekte kõigis liikmesriikides ning investeeringute koguväärtus oli 360 miljardit eurot, millest kaks kolmandikku moodustasid erasektori vahendid. Programm „Horisont 2020“ on nendele soodsatele arengutele otseselt kaasa aidanud, luues aastatel 2014–2018 ligikaudu 592 000 töökohta. EL päevakorras püsisid tähtsal kohal digitaalse ühtse turuga seotud teemad. Lisaks isikuandmete kaitse tagamisele toetatakse Euroopa uue isikuandmete kaitse üldmäärusega (mis jõustus 25. mail 2018) ka teadusuuringuid ja innovatsiooni. Komisjon toetas liikmesriikide ühist panustamist tehisintellekti alastesse jõupingutustesse. Jällegi mängis programm „Horisont 2020“ otsustavat rolli, eeskätt kuna selle kaudu toetati kõrgjõudlusega andmetöötluse uue ühisettevõtte loomist, millega peaks tagatama Euroopa strateegiline sõltumatus selles valdkonnas. Energia- ja kliimateemad püsisid ülemaailmsetes ja Euroopa tegevuskavades olulisel kohal. Valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) eriaruandes poliitikakujundajatele rõhutati värvikalt vajadust tegeleda kliimamuutustega. Komisjon jätkas ELi energia- ja kliimakohustuste rakendamist vastavalt 2015. aasta Pariisi kliimakokkuleppele ning ÜRO kestliku arengu eesmärkidele. Seega rakendas komisjon õigusakte, mis on vajalikud ELi riiklikult kindlaksmääratud panuse saavutamiseks kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel 40 % võrra 2030. aastaks (võrreldes 1990. aastaga). Lisaks esitles Euroopa Komisjon 2018. aasta novembris oma kava, kuidas saavutada 2050. aastaks kasvuhoonegaaside nullheide. Pikaajalises strateegias visandatakse tehnoloogilised, majanduslikud ja ühiskondlikud muudatused, mis on vajalikud kliimaneutraalsuse saavutamiseks ning sotsiaalselt õiglase ülemineku tagamiseks. Sellisel tasemel kohustused peavad toetama ELi ülemaailmset juhtpositsiooni selles valdkonnas kooskõlas mõjuka rolliga, mida rõhutas president Juncker oma 2018. aasta kõnes olukorrast Euroopa Liidus. 3. Poliitikaraamistik Euroopa horisont 7. juunil võttis komisjon vastu oma ettepanekud programmi „Euroopa horisont“ kohta, mis on teadusuuringute ja innovatsiooni poliitikaraamistik aastateks 2021–2027 (järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kehtivusaeg). Seadusandlik pakett koosneb ettepanekutest järgmise kohta: ·määrus, millega luuakse programm „Euroopa horisont“ ning kehtestatakse osalemiseeskirjad; ·teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Euroopa horisont“ rakendamise eriprogrammi käsitlev otsus ning ·määrus, millega luuakse Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) teadus- ja koolitusprogramm aastateks 2021–2025. Paketiga kavatsetakse eeskirju veelgi lihtsustada, tagades samas järjepidevuse, nt kohaldatakse endiselt ELi teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammide olulisimaid põhimõtteid (tipptase, mõju ja avatus). Paketi koostamisel lähtuti ulatuslikest konsultatsioonidest sidusrühmadega ja avaliku elu tegelastega ning muudest olulistest sisenditest, näiteks aruandest „LAB FAB APP – Investing in the European future we want“, mille koostas sõltumatu kõrgetasemeline töörühm (esimees Pascal Lamy) ELi teadusuuringute ja innovatsiooni programmide mõju maksimeerimise kohta. 2018. aasta lõpus leppis konkurentsivõime nõukogu kokku põhimäärust käsitlevas osalises üldises lähenemisviisis ning Euroopa Parlament toetas täiskogul tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit selle paketi kohta. Komisjoni ettepanekud tuginevad kolmel sambal: ·avatud teadus;

·üleilmsed probleemid ja tööstuse konkurentsivõime ning ·avatud innovatsioon. Neile lisandub veel täiendav osa Euroopa teadusruumi tugevdamise kohta. Peegeldades kliimamuutusega tegelemise olulisust kooskõlas liidu kohustustega rakendada Pariisi kokkulepet ja kestliku arengu eesmärke, moodustab programmi „Euroopa horisont“ kliimameetmete peavoolustamise eesmärk vähemalt 35 % üldisest rahastamispaketist. Mis puudutab programmitöö avatust, siis tehti ettepanek strateegilise planeerimise protsessi kohta, milles esitatakse koos liikmesriikide ja sidusrühmadega kavandatud mitmeaastased strateegilised tegevussuunad. See kaasav protsess soosib ka sünergiat muude ELi programmide ja põhimõtetega ning pidevat dialoogi kodanikuühiskonnaga. Teise sambaga (üleilmsed probleemid ja tööstuse konkurentsivõime) seoses algatatakse mõned missioonid, mis on kavandatud koos lõppkasutajatega ning mille aluseks on sektori- ja valdkonnaülene tava ning algusest peale selged eesmärgid. Ajendatuna aruandest „Missions: Mission-oriented research & innovation in the European Union“ (Ülesandepõhised teadusuuringud ja innovatsioon Euroopa Liidus), rõhutatakse ülesandepõhise käsitlusega teadusuuringute ja innovatsiooni kindlat suunda. Kolmanda samba (avatud innovatsioon) kohaselt kasutatakse Euroopa innovatsiooninõukogu toetuse suunamisel läbimurde ja turgu kujundavate innovatsioonide saavutamiseks kahte teineteist täiendavat vahendit kogu protsessi ulatuses alates teadusuuringutest ja innovatsioonist kuni turuleviimiseni ja ettevõtete laienemiseni: ·vahendiga Pathfinder Advanced Research toetatakse teadusuuringuid, mis viivad murranguliste muutusteni ja võimalike turgu loovate innovatsioonideni, ning ·rahastamisvahendiga Accelerator antakse turgu loovale innovatsioonile ning ettevõtete laienemisele segarahastust. Euroopa poolaasta Euroopa poolaasta majanduspoliitika tsükli raames koostas komisjon aruanded iga liikmesriigi kohta. Kokku kolmteist liikmesriiki said riigipõhiseid soovitusi, milles rõhutati riigi teadusuuringute ja innovatsiooni kvaliteedi ja tulemuslikkusega seotud probleeme ning keskenduti järgmistele eesmärkidele: ·teaduse parema kvaliteedi, tugevama teadusbaasi ja erasektori teadusuuringutesse ja innovatsiooni tehtavatest investeeringutest tuleneva suurema mõju saavutamine; ·teadusasutuste ja ettevõtete koostöö edendamine ning ·ärikeskkonda ja innovatsiooniinvesteeringuid mõjutavate kitsaskohtade kõrvaldamine. Avatud innovatsioon Euroopa innovatsiooninõukogu katseprojekti (vt punkt 4.2) esimeses etapis anti toetust märkimisväärsele hulgale novaatoritele ning aasta lõpuks oli 1 276 projektile eraldatud kokku 731,15 miljonit eurot. Komisjon võttis meetmeid, et parandada Euroopa innovatiivsete ettevõtjate juurdepääsu rahastamisele, kuna see ergutab tööviljakust. Komisjon käivitas üle-euroopalise riskikapitali fondifondide programmi VentureEU, mille eesmärk on kahekordistada Euroopas kättesaadava riskikapitali summat. Aruande „Science research and innovation performance of the EU“ 2018. aasta väljaandes rõhutati, et ELi majanduslik jõukus ja ühiskondlik mudel sõltuvad liidu suutlikkusest luua ja levitada innovatsiooni. Tõsise tööviljakusprobleemi ületamiseks ning majanduskasvu säilitamiseks peab EL võtma omaks kujunemisjärgus innovatsiooni ja tehnoloogia. Avatud teadus Komisjon kehtestas Euroopa avatud teaduse pilve juhtimiskorra, millega soovitakse päästa valla ELi teadusuuringute ja innovatsiooni potentsiaal, sidudes omavahel „inimesed, andmed, teenused ja koolituse, väljaanded […] piiride ja teadusharude üleselt“. Kokku kutsuti liikmesriikide ja assotsieerunud riikide esindajatest koosneva Euroopa avatud teaduse pilve nõukogu esimene koosolek.

Tehnoloogia ja institutsioonide arengut silmas pidades ajakohastas komisjon oma soovitust teadusinfo kättesaadavuse ja säilitamise kohta. Et kiirendada üleminekut avatud juurdepääsule, tegi komisjon plaani S rakendamise toetamiseks koostööd liikmesriikide finantseerimisagentuuridega. Avatus maailmale Teadusuuringute ja innovatsiooni alane rahvusvaheline koostöö on tugevdanud ELi ülemaailmset mõju olukorras, kus aina rohkem tähelepanu pööratakse teadusdiplomaatiale. Programmiga „Horisont 2020“ toetati jätkuvalt valitsustevahelise bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitleva teaduslik-poliitilise foorumi (IPBES) ja valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) operatiivtegevust ja teadustööd. Programmi „Horisont 2020“ sihtotstarbeliste projektikonkurssidega toetatakse täiendavate teaduslike teadmiste loomist ja kõnealuste asutuste toimimist, tänu millele edendatakse ka mitmepoolsust. Koos Saksamaa ja Soomega korraldas komisjon Arktika piirkonna teadusuuringute teemalise teise ministrite kohtumise, mis päädis ELi, 23 riigi ja kuue põliselanike organisatsiooni ühisavalduse vastuvõtmisega. Kooskõlas ELi pikaajaliste kohustustega Atlandi ookeani teadusuuringute ja innovatsiooni alases koostöös allkirjastas komisjon koostöölepingud Argentina ja Cabo Verdega, et tugevdada teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud koostööd sinise majanduskasvu heaks ning lahendada Atlandi ookeaniga seotud probleeme, sealhulgas seoses ookeaniseire, toiduohutuse, polaaruuringute ja kliima muutlikkusega. Muud poliitikameetmed Komisjon avaldas kaks vahe-eesmärkide kajastavat teatist teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud ülemaailmsete murekohtade teemal. ·„Kestlik biomajandus Euroopas: majanduse, ühiskonna ja keskkonna vaheliste sidemete tugevdamine“ millega ajakohastati ELi biomajanduse strateegiat. Teadusuuringud ja innovatsioon mängivad jätkuvalt otsustavat rolli kolmes meetmekogumis, millega alustatakse 2019. aastal ja mis hõlmavad obioressursipõhiste sektorite tugevdamist ja laiendamist; okohaliku biomajanduse kasutamist kogu Euroopas; ja obiomajanduse ökoloogiliste piiride tundmaõppimist. ·„Puhas planeet kõigi jaoks: Euroopa pikaajaline strateegiline visioon, et jõuda jõuka, nüüdisaegse, konkurentsivõimelise ja kliimaneutraalse majanduseni“, milles kirjeldatakse, kuidas EL on alustanud kliimaneutraalse majanduse saavutamiseks vajalike üleminekumeetmete rakendamist, ning visandatakse seitse konkreetset viisi edu saavutamiseks. Samuti rõhutatakse seda, kui oluline on kaasata rahastamist ning rakendada teadusuuringuid ja innovatsiooni, et toetada mitmesugust tegevust, mis on vajalik kliimaneutraalse majanduse teokssaamiseks. Jätkus töö teatises „Puhta energia alase innovatsiooni kiirendamine“ esitatud 20 poliitikameetme rakendamiseks, mis aitavad teadusuuringute ja innovatsiooni abil kaasa energialiidu eesmärkide saavutamisele. Tööstustehnoloogia kõrgetasemeline strateegiarühm avaldas oma põhimõttelise käsitluse peamiste progressi võimaldavate tehnoloogiate kohta, kinnitades kuue 2009. aastal kindlaks määratud peamise progressi võimaldava tehnoloogia väärtust ja soovitades lisada kaks uut tehnoloogiat, milleks on ·tehisintellekt ning ·digitaalne turvalisus ja ühenduvus. Teadusuuringute peanõunike töörühm (Group of Chief Scientific Advisors, GCSA – teadusnõustamise mehhanismi kõrgetasemelise töörühma (SAM HLG) ametijärglasest töörühm) esitas olulise teadusliku arvamuse süsiniku sidumise ja kasutamise uudsete tehnoloogiate teemal ning andis soovitusi selliste tundlike reguleerimist vajavate probleemide kohta nagu geenide muutmine. Samuti suhtles see rühm otse üldsusega. Muud kõrgetasemelised algatused, milles käsitletakse olulisi valdkondadevahelisi põhimõttelisi prioriteete, on muu hulgas Euroopa akuliit ja teatised „Teel automatiseeritud liikuvuse poole: ELi tulevikuliikuvuse strateegia“ ja „Endokriinfunktsiooni kahjustavad kemikaalid“. Kavandatavate strateegiate rakendamise puhul on eriti olulised teadusuuringutega seotud aspektid.

4. Programmi „Horisont 2020“ rakendamine 4.1. Reageerimine projektikonkurssidele 2018. aasta lõpuks jõudis kätte kokku 679 projektikonkursi tähtaeg programmi „Horisont 2020“ raames ning esitati 191 731 nõuetele vastavat projektitaotlust ELi rahalise toetuse saamiseks kokku 290,3 miljardi euro ulatuses. Neist valiti rahastamiseks 23 250 projektitaotlust, nii et nõuetele vastavate projektitaotluste üldine edumäär oli esimese viie aasta jooksul 12,13 %. Detsembri lõpuks oli sõlmitud kokku 21 599 toetuslepingut, mille jaoks eraldati ELi eelarvest 38,97 miljardit eurot. Aastatel 2014–2018 said ELi liikmesriikide osalejad 91,5 % rahastusest ning ülejäänu läks assotsieerunud riikidele (7,2 %) ja ELi-välistele riikidele (1,3 %). Kui assotsieerunud riikide osaluse määr (7,2 %) vastab saadud rahastusele, siis ELi-väliste riikide osaluse määr (3,9%) on märgatavalt suurem – see annab tunnistust rahvusvahelisest avatusest, mis ei olene rahastusest. Rahastust saavad enim kõrgharidusasutused (39,8 %), 25,9% ELi rahastusest läheb aga 2. ja 3. samba kaudu VKEdele. 4.2. Programmi „Horisont 2020“ peamised tunnusjooned Euroopa innovatsiooninõukogu katsealgatuse esimene etapp Kõrgetasemeline novaatorite töörühm, mis määrati abistama volinik Moedast Euroopa innovatsiooninõukogu moodustamisel, avaldas aruande „Funding-Awareness-Scale-Talent (FAST)“, milles tõsteti esile viise ELi turgu kujundavate innovatsioonide paremaks toetamiseks. Selle aruande ja volinike kolleegiumi varasemate poliitikameetmete põhjal lisati Euroopa innovatsiooninõukogu katsealgatus aastaid 2018–2020 hõlmavasse tööprogrammi. Kooskõlas kõrgetasemelise novaatorite töörühma soovitustega koondatakse katsealgatusega programmi „Horisont 2020“ kogu asjakohane innovatsiooni rahastamine ühte kavasse, mis hõlmab VKEde rahastamisvahendit, innovatsiooni kiirteed, algatust FET Open ja programmi „Horisont“ auhindu. Tööprogrammi selle osaga peaks toetatama kuni 1 000 projekti kogueelarvega 2,7 miljardit eurot. Selle mõju hinnatakse järgmiste näitajate alusel: -uued tekkinud turud; -erasektorist hangitud investeeringud ning -toetatud ettevõtete kasv. 2018. aasta juuni Euroopa Ülemkogu palus komisjonil töötada välja algatuse teine etapp, mille eesmärk oleks töötada välja segarahastamise lahendused ning katsetada uut programmijuhtimise korda. Rahvusvaheline koostöö ELi rahvusvaheliste suhete tugisammas on jätkuvalt teaduskoostöö. Komisjon ajakohastas teadusuuringute ja innovatsiooni tegevuskavu peamiste partneritega nii riigi kui ka piirkonna tasandil. Nendes ühendatakse poliitiline dialoog ja koostöö projekti tasandil, mis on viidud kooskõlla programmi „Horisont 2020“ tööprogrammi tegevusega. Eeskätt ajakohastas komisjon teaduse ja tehnoloogia tegevuskavu koostööks ·riigi tasandil (kahepoolselt) Austraalia, Brasiilia, Kanada, Hiina, India, Jaapani, Lõuna-Korea, Mehhiko, Uus-Meremaa, Venemaa, Lõuna-Aafrika ja USAga, ning ·piirkondlikul tasandil Aafrika Liidu, Kagu-Aasia, idapartnerluse, Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühenduse, Vahemere maade ja Lähis-Ida ning Lääne-Balkani riikidega. Projekti tasandil moodustavad Marie Skłodowska-Curie meetmed üle poole kõigist kolmandate riikide osalustest programmis „Horisont 2020“.

Osalemise laiendamine Komisjon avaldas ulatusliku hinnangu nõuetele vastavate riikide osalemisviiside kohta ning teadusuuringute ja innovatsiooni tulemuslikkuse kohta aruandes „Spreading excellence & widening participation in Horizon 2020“ (tipptasemel teadmiste levitamine ja osaluse laiendamine). Üldiselt vastab riikide osalemise laiendamine nende riiklikele investeeringutele teadusuuringutesse ja innovatsiooni. Tipptasemel teadmiste levitamise projektide rakendamiseks allkirjastati kokku 44 toetust, mille kogusumma oli 62,38 miljonit eurot. Neist 13ga aidatakse luua ametikohad Euroopa teadusruumi õppetoolis Tšehhis, Küprosel, Eestis, Leedus, Luksemburgis, Portugalis, Slovakkias ja Sloveenias. 2018. aastal võeti kasutusele uus katsemeede – laienemise stipendiumid, mis kujundati Marie Skłodowska-Curie meetmete individuaalsete stipendiumide põhjal. Nendega pakutakse ligikaudu 120 mis tahes rahvusest teadlasele lisavõimalusi saada stipendium laienemisega hõlmatud riiki. Laienemisega hõlmatud riikide poliitikavaldkonna reformidele anti toetust ka poliitika toetusvahendist, nt vastastikune eksperdihinnang Eesti teadusuuringute ja innovatsiooni süsteemile, pidades silmas kavandatavat teadusuuringute, innovatsiooni ja ettevõtluse strateegiat aastateks 2021–2027. Projekt Forward algatati osana uuest ELi äärepoolseimate piirkondade strateegiast. See projekt koondab asutusi ja sidusrühmi Assooridelt, Kanaari saartelt, Prantsuse Guyanast, Réunionilt, Madeiralt, Martinique’ilt, Mayotte’ilt ja Saint Martinilt ning selle puhul tehakse teadusuuringute ja innovatsiooni ökosüsteemide esialgne analüüs ning töötatakse välja ühine strateegia ja valdkondlikud tegevuskavad. Sotsiaal- ja humanitaarteadused Tööstuse juhtpositsiooni ja ühiskondlike väljakutsete sammastega seotud teemade puhul, mida on kokku 136, oli konkreetselt vaja sotsiaal- ja humanitaarvaldkonna panust. Kolmandas seirearuandes sotsiaal- ja humanitaarvaldkonna lõimimise kohta programmi „Horisont 2020“ raames leiti, et 32 % sotsiaal- ja humanitaarvaldkonda kuuluvate teemade all rahastatavatest projektidest koordineerib sotsiaal- ja humanitaarvaldkonna partner. Majandus ja ühiskonnateadused on küll hästi esindatud, kuid siiski on vaja parandada lõimitust muude sotsiaal- ja humanitaarvaldkonna erialadega nagu õigusteadus, ajalooteadus ja antropoloogia. Sugu Selles valdkonnas aidati soodsatele suundumustele kaasa mitme toetusevormiga, näiteks ·korraldasid riiklike kontaktpunktide võrgustikud spetsiaalseid soolise mõõtmega seotud koolitusüritusi ning ·komisjon ja Helsingi töörühm andsid välja juhised „Guidance to facilitate the implementation of targets to promote gender equality in research and innovation“ selliste raamistike väljatöötamise kohta, mis aitaksid otsusetegijatel võtta kasutusele sookvoodid. Kliimameetmed ja kestlik areng Programmi „Horisont 2020“ määruses nähakse kliimameetmetele ja kestlikule arengule ette kogu programmi kestuse ajaks eeldatav eelarveosa, vastavalt 35 % ja 60 %. Kuni 2018. aastani (kaasa arvatud) ulatusid kulud esimese puhul vähemalt 30 %ni ja teise puhul 69 %ni. Tehakse ka täiendavaid jõupingutusi, eelkõige eriotstarbeliste põhivaldkondade kaudu. Koostoime muude programmidega Avaldati aruanne, mis käsitleb vastastikust õppimist seoses osaluse laiendamise ja sünergiate tagamisega ELi teadusuuringute ja innovatsiooni ning ühtekuuluvuspoliitika vahel, milles osales 12 liikmesriiki ja üks assotsieerunud riik. Selles leiti, et kuigi projekti tasandil võib esineda regulatiivseid kitsaskohti, oleneb tulemusliku koostoime teke suutlikkusest edendada poliitilist dialoogi programmi tasandil. Euroopa Kontrollikoja eriaruandes 28/2018 pöörati tähelepanu kvaliteedimärgist puudutava edasise teabevahetuse edendamisele. Praeguseni on Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondi juhtorganid loonud 15 liikmesriigis 35 erinevat kvaliteedimärgise kava. 5. Euratom Nõukogu määrusega (Euratom) 2018/1563 loodi Euratomi teadusuuringute ja koolituse programmi raamistik aastateks 2019–2020.

Kaudsed meetmed 2018. aasta lõpuks oli lõpule viidud kolm projektikonkurssi, mille käigus esitati 136 nõuetele vastavat projektitaotlust Euratomi rahalise toetuse saamiseks kokku 500,8 miljoni euro ulatuses. Rahastamiseks valiti neist 47, kusjuures Euratomi panus oli 196,9 miljonit eurot ning nõuetele vastavate täielike projektitaotluste üldine edumäär oli 2014. aastast alates 34,56 %. Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) rakendatud otsesed meetmed Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) rakendatud otsesed programmimeetmed hõlmasid teadusuuringuid ja koolitusi järgmistes valdkondades: • tuumaohutus, sealhulgas reaktori, kütuse ja kütusetsükli ohutus, tuumajäätmete käitlemine, keskkonnaseire ning hädaolukorraks valmisolek ja sellele reageerimine; • tuumaenergiaalased kaitsemeetmed, tuumarelva leviku tõkestamine ja julgeolek, sealhulgas ebaseadusliku tuumarelvakaubandusega võitlemine ja tuumaalase kohtuekspertiisi täiustamine; • tuumaohutuse jaoks olulised teaduslikud põhiteadmised ja standardid ning võrdlusmaterjalid, turva- ja kaitsemeetmed, sealhulgas teadusuuringud, mis käsitlevad tuumateaduse mitteenergeetilisi kasutusalasid, nagu meditsiini- ja kosmoserakendused. Tehtud teadusuuringud ja saadud kogemused, eeskätt tuumaohutuse ja tuumarelva leviku tõkestamise valdkonnas, tugevdavad teadmushalduseks ning tuumavaldkondade hariduse ja täiustatud koolituste pakkumiseks vajalikku võimekust. See võimaldab Teadusuuringute Ühiskeskusel vastata nõudlusele ELiga seotud poliitikavaldkondade teadusliku ja tehnilise toetuse järele. Teadus- ja koolitusprogramm Teadus- ja koolitusprogrammist saadud toetuse abil avaldati üle 800 artikli mõjukates eelretsenseeritud ajakirjades ning üle 800 doktoriväitekirja termotuumafüüsika ja tehnoloogia valdkonnas. Teadustaristutele sai juurdepääsu üle 900 teadlase. 6. Teadusuuringute Ühiskeskuse otsesed meetmed väljaspool tuumaenergia valdkonda Eelmine aasta oli Teadusuuringute Ühiskeskuse teadmushaldusega seotud tegevuse läbimurdeaasta, kui avati neli teadmuskeskust (kokku on neid juba kuus): ·vastuseks tarbijate muredele pakub toidupettuse ja toiduainete kvaliteedi teadmuskeskus juurdepääsu ajakohastele teaduslikele teadmistele toidupettuste ja toiduainete kvaliteedi kohta; ·ülemaailmse toidu ja toitainetega kindlustatuse teadmuskeskuse eesmärk on uusimate lahenduste ja teadustulemuste kättesaadavaks tegemise abil parandada meetmeid toiduga kindlustamatuse ja alatoitluse vähendamiseks toiduga kindlustamata riikides; ·tehnosiirde pädevuskeskus on tehnosiirde poliitilise toetuse ja suutlikkuse suurendamise peamine platvorm ELi, riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, ning ·prognoosimise pädevuskeskus annab ELi poliitikakujundamise jaoks otseseid strateegilisi ja tulevikku suunatud sisendandmeid. Muud peamised saavutused olid järgmised: -sõidukite heitkogused – Teadusuuringute Ühiskeskus valmistus võtma enda kanda ülesande kontrollida (komisjoni nimel) sõidukite vastavust nõuetele, mis käsitlevad tegelikus liikluses tekkivaid heitkoguseid, ning -kestliku arengu eesmärgid – Teadusuuringute Ühiskeskus aitas kaasa komisjoni aruteludokumendi „Euroopa kestliku arengu saavutamine aastaks 2030“ koostamisele, eeskätt kvalitatiivse prognoosianalüüsiga. 7. Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT)