Tegevuskavas minnakse kaugemale üleilmastumise ohjamist käsitleva aruteludokumendi üleskutsest, mille kohaselt tuleb üha mobiilsemaks ja digitaalsemaks muutuvale ühiskonnale pakkuda piisavalt nii „pehmeid“ oskusi kui ka usaldusväärseid digioskusi. Tegevuskavas kutsuti üles parandama toimetulekuvõimet kiirete tehnoloogiliste muutuste ja üleilmastumise ajal. Tegevuskava on kooskõlas G20 digitaalmajanduse valdkonna ministrite 2017. aasta deklaratsiooniga, milles tunnistatakse üleilmselt, et „kõiki hariduse ja elukestva õppe vorme tuleb kohandada, et kasutada ära uusi digitehnoloogiaid“.

Hariduse ja koolituse sidusrühmad on uuenduste peavoolustamise peamised osalised. Hiljutised avalikud konsultatsioonid tõid esile vajaduse konkreetsemate ELi meetmete järele, et aidata hariduses kasutusele võtta uuenduslikke lähenemisviise ja digitehnoloogiaid ning -oskusi, sealhulgas digitaalne meediapädevus ning digitaalne ohutus ja heaolu.Programmi „Erasmus+“ teemal peetud avaliku konsultatsiooni käigus vastanutest tunnistas 68 %, et innovatsioon on haridussektori vajaduste rahuldamiseks väga asjakohane. Samuti on selgelt vaja i) edendada ettevõtluspädevusi ja ettevõtlikku hoiakut ning ii) toetada digitaalset ettevõtlust, mis hõlmab uusi ettevõtteid ja olemasolevate ettevõtete ümberkujundamist uute ja kujunemisjärgus digitehnoloogiate abil.

ELi tasandi andmed ja tõendid aitavad suurendada läbipaistvust ning samas mõõta edusamme ja õppida teiste ELi liikmesriikide kolleegidelt. Tehnoloogia kasutamise kohta koolides on tehtud palju uuringuid. Enamik neist on aga kas osalised, hõlmates näiteks konkreetset valdkonda, nagu internetiühendus, või geograafiliselt piiratud, hõlmates konkreetset riiki. Peamised võrdlusallikad ülemaailmsel tasandil on Euroopa Komisjoni uuringud, sealhulgas 2013. aasta uuring IKT kasutamise kohta hariduses ja iga-aastane uuring IKT kasutamise kohta kodumajapidamistes ja üksikisikute poolt, ning OECD rahvusvaheline õpilaste hindamise programm (PISA) ja täiskasvanute oskuste uuring (PIAAC). Andmete kogumiseks on vaja rohkem tõendeid ja ühtset lähenemisviisi.

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) tõendusmaterjalidest nähtub, et selle asemel, et oodata muutuste toimumist, kasutavad sidusrühmad aktiivselt digitaalseid võimalusi õpetamise ja õppimise edendamiseks. Uuenduslikkust ja ettevõtlikkust hariduses ja koolituses tuleks edendada ja toetada selge poliitilise tahte ja jõupingutustega, et muuta innovatsioon toimivaks kõigi jaoks. Innovatiivseid tavasid tuleb jagada, arutada ja edendada ning võimaluse korral suurendada. Haridusspetsialistidel on vaja paremat juurdepääsu mõistetele, vahenditele, meetoditele, protsessidele, süsteemsele mõtlemisele ja disainerimõtlemisele, sest nad ei ole tavaliselt täiesti kursis sellega, mida proovitakse ja katsetatakse mujal, mõnikord isegi kõrvalkabinetis.

Üleeuroopaline koostöö parimate tavade vahetamise, vastastikuse õppimise ja tõendite jagamise kaudu on end tõestanud viisina, kuidas toetada ELi liikmesriikide haridus- ja koolitussüsteeme. Ühtsed raamistikud aitavad leida tõhusaid lahendusi ning ühised vahendid, nagu eTwinning, suurendavad tõhusust ja laiendavad mõju. Kogu ELis juurutatakse hariduses uuenduslikke (eelkõige digitaalseid) tavasid. Need tavad avalduvad eri vormides ning hõlmavad avaliku ja erasektori ning valitsusväliseid osalejaid. Innovatsioon haridussüsteemides ei ole siiski eesmärk omaette, vaid viis haridussüsteemide kvaliteedi ja kaasavuse parandamiseks.

Digitaalne areng toob kaasa ka uusi väljakutseid Euroopa õpilastele, üliõpilastele ja õpetajatele. Sotsiaalmeedia veebisaitidel ja uudisteportaalides kasutatavad algoritmid võivad tugevalt võimendada kallutatud või võltsuudiste levikut ning samas on digiühiskonna peamiseks murekohaks saanud andmekaitse. Nii noored kui ka täiskasvanud on haavatavad küberkiusamise ja -ahistamise, turuvallutusliku käitumise ja häiriva veebisisu tõttu. Igapäevane kokkupuude digitaalsete andmetega, mida hallatakse mõistetamatute algoritmidega, tekitab selgeid riske ja nõuab rohkem kui kunagi varem kriitilist mõtlemist ning võimet tegutseda digitaalses keskkonnas positiivselt ja teadlikult. Meie ees seisab pidevalt kasvav vajadus meediapädevuse ning paljude erinevate digioskuste ja -pädevuste (sealhulgas ohutus, turvalisus ja privaatsus) järele, kuid jätkuvalt on probleemiks nende jõudmine laiema elanikkonnani ning spetsiifilisematele kutsealadele ja sektoritesse.

Innovatsioon haridussüsteemides, mis tähendab, et haridusasutused võtavad kasutusele uusi teenuseid, tehnoloogiaid ja pädevusi, võib aidata parandada õpitulemusi, laiendada võrdseid võimalusi ja suurendada tõhusust. Innovatsioon on kõige tulemuslikum ja jätkusuutlikum, kui selle võtavad omaks hästi koolitatud õpetajad ja see on lõimitud selgete õppe-eesmärkidega. Rohkem tuleb ära teha selles osas, kuidas digitaalseid vahendeid hariduse eesmärkide saavutamiseks kõige paremini kasutada.

Rohkem kui 80 % Euroopa noortest kasutab suhtlemisel internetti. Viimastel aastatel on märkimisväärselt suurenenud mobiilne juurdepääs internetile. Ent tehnoloogia kasutamine hariduslikel eesmärkidel ei ole veel samal tasemel. Kõigil alg- ja keskkoolidel ELis ei ole lairibaühendust ning kõigil haridustöötajatel ei ole pädevusi ja teadmisi, et kasutada õpetamisel digitaalseid vahendeid. Hiljutine uuring näitas, et 2015. aastal ei olnud lairibaühendust hinnanguliselt 18 %-l ELi põhi- ja keskkoolidest.

Vaatamata reformide jätkumisele igal aastal, püsib ELi liikmesriikide vahel ja sees lõhe, eelkõige digitaristu ja digioskuste osas, ning see kõik takistab kaasavat majanduskasvu. Selline olukord mõjutab eelkõige haavatavaid elanikkonnarühmi. Lisaks on selgeks probleemiks jätkuvalt see, et tüdrukutel puudub huvi õppida info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat (IKT) ning teadust, tehnoloogiat, inseneeriat ja matemaatikat (STEM). See toob kaasa sotsiaalsete ja majanduslike võimaluste kasutamata jätmise ning soolise ebavõrdsuse suurenemise ohu.

Kuigi digiüleminek pakub palju võimalusi, on suurimaks ohuks praegu see, et ühiskond ei ole tulevikuks ette valmistatud. Kui majanduskasvu ja kaasatuse alustalaks ELis peab saama haridus, siis põhiülesanne on valmistada inimesi ette selleks, et nad kasutaksid ära kõiki võimalusi ning tuleksid toime kiiresti muutuva, globaliseerunud ja ühendatud maailma väljakutsetega.

Digiüleminek Euroopas hoogustub käsikäes selliste uute tehnoloogiate nagu tehisintellekt, robootika, pilvandmetöötlus ja plokiaheltehnoloogia kiire arenguga. Nagu varasemad suured tehnoloogilised edusammud, mõjutab ka digiteerimine seda, kuidas inimesed elavad, suhtlevad, õpivad ja töötavad. Mõned töökohad kaovad, teised asendatakse, luuakse uusi töökohti, paljud töökohad ja tööstusharud kujundatakse ümber ning tekivad uued tegevusalad. Seetõttu on äärmiselt oluline, et digioskustesse investeeritaks kogu elu kestel.

Komisjon korraldab 2018. aasta jaanuaris esimese Euroopa haridusalase tippkohtumise, mille üldine teema on „Euroopa haridusruumi rajamine innovatiivse, kaasava ja väärtuspõhise hariduse nimel“. Euroopa uue oskuste tegevuskava elluviimise raames esitab komisjon läbivaadatud Euroopa võrdlusraamistiku võtmepädevuste kohta elukestvas õppes, milles kirjeldatakse inimestele elu jooksul vajalikke teadmisi, oskusi ja hoiakuid, sealhulgas digipädevust. Käesolevas tegevuskavas kirjeldatakse, kuidas saab innovatsiooni ja digitehnoloogiat haridus- ja koolitussüsteemides paremini ära kasutada ning toetada selliste asjakohaste digipädevuste arendamist, mis on vajalikud eluks ja tööks kiirete digitaalsete muutuste ajastul. Tegevuskavas keskendutakse eriti formaalhariduse ja koolituse süsteemidele ning see hõlmab koole, kutseharidust ja -õpet ning kõrgharidust.

2017. aasta märtsi Rooma deklaratsioonis rõhutasid ELi liikmesriigid oma pühendumust pakkuda noortele parimat haridust ja koolitust. 2017. aasta oktoobris toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel kutsuti üles looma digitaalajastusse sobivaid haridus- ja koolitussüsteeme. 2017. aasta novembris Göteborgis toimunud tippkohtumisel võtsid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon vastu Euroopa sotsiaalõiguste samba, milles on sätestatud õigus kvaliteetsele ja kaasavale haridusele, koolitusele ning elukestvale õppele. Teatises „Euroopa identiteedi tugevdamine hariduse ja kultuuri kaudu“, millega komisjon panustas ELi juhtide Göteborgi tippkohtumise kavas olnud hariduse ja kultuuri teemalisse arutellu, on esitatud nägemus Euroopa haridusruumist ja tutvustatud spetsiaalset digiõppe tegevuskava.

Haridus ja koolitus on parim võimalus investeerida Euroopa tulevikku. Neil on oluline roll majanduskasvu, innovatsiooni ja töökohtade loomise edendamisel. Euroopa haridus- ja koolitussüsteemid peavad varustama inimesed tulevikku suunatud teadmiste, oskuste ja pädevustega, mida nad vajavad uuenduste tegemiseks ja edu saavutamiseks. Samuti on haridusel ja koolitusel oluline roll ühistel väärtustel ja kultuuridel põhineva Euroopa identiteedi loomisel. Haridus peaks aitama noortel määratleda Euroopa tulevikku, mida iseloomustavad demokraatia, solidaarsus ja kaasatus, ning end sellega siduda, selles osaleda ja seda kujundada. Digitehnoloogia rikastab õppimist mitmel viisil ja pakub õppevõimalusi, mis peavad olema kättesaadavad kõigile. See avab juurdepääsu suurele hulgale teabele ja vahenditele.

Hariduse oluline osa on õpiränne ja digitehnoloogial on keskne roll selle edasisel parandamisel. Laiendatakse programmi „Erasmus+“ projekte, nagu Euroopa üliõpilaste e-kaart (European Student eCard) ja paberivaba Erasmus (Erasmus Without Paper), ning need lõimitakse Euroopa ühendamise rahastu projektide raames tehtava autentimisalase tööga. Eesmärgid on järgmised:

Haridustöötajad vajavad innovatsiooni ja tehnoloogia kasutamiseks õppetöös sobivat keskkonda, taristut, seadmeid ja juhtkonna toetust. Selleks et digitehnoloogia tooks kasu õpilastele ja haridustöötajatele, on vaja lähenemisviisi, milles on ühendatud õpetajakoolitus, õppekavad ja õppematerjalid, mis sobivad digitaalselt toetatavate õpetamismudelitega. Sellist kogu organisatsiooni hõlmavat lähenemist digitehnoloogia kasutamisele õpetamise ja õppimise eesmärgil rakendatakse enesehindamisvahendis SELFIE, mida on katsetatud 14 riigi koolides.

Digitaalne valmisolek hariduses eeldab oskusteavet ning hõlmab kohanemist ja muudatusi. Euroopa koolid ja koolitusasutused on mitmekesised ning nende vahendid, õpetajate oskused ja tehnoloogia kasutamise meetodid erinevad märkimisväärselt. Kogu Euroopas on digiõppe innovatsiooni „saarekesi“. Siiski on uuenduslike meetmete ja tavade toetamist vaja suurendada.

Innovatsioon hariduses ja koolituses sõltub suuresti haridustöötajatele pakutavast toest ja neile loodavatest omavahelise suhtluse võimalustest. Programmi „Erasmus+“ raames saavutatakse see vastastikuse õppimise teel. Uued spetsialistide juhitavad koolitused ja erialatöötajate õpikojad nii poliitikakujundajatele kui ka haridustöötajatele, sh Euroopa kutsehariduse ja -õppe pakkujate ühenduste platvorm, tugevdavad haridustöötajate omavahelisi sidemeid veelgi seeläbi, et töötatakse välja konkreetne sisu eri keeltes ja kasutatakse peamisi ELi platvorme, nagu School Education Gateway ja Teacher Academy. Programmi „Erasmus+“ raames edendatakse kombineeritud õpirännet, pakkudes uusi võimalusi toetada eri riikide õpilaste veebipõhist ja auditoorset õppimist ning vahetust.

Digiõppe oluline osa on tagada võrdne ja kvaliteetne juurdepääs ning vastav taristu. Digilõhel on palju mõõtmeid, kuid ebavõrdsuse ja tõrjutuse vähendamine peab algama sellest, et parandatakse kõikide haridust omandavate laste juurdepääsu tehnoloogiale ja internetiühendusele. Samuti on vaja tegeleda erinevustega juurdepääsu ja taristu kvaliteedis, sest tänu nende kõrgele kvaliteedile on õppimine uuenduslikum ja rahuldustpakkuvam.

Tegevuskavas on iga prioriteedi jaoks sätestatud meetmed, mis aitavad ELi liikmesriikidel probleeme lahendada. Need meetmed hõlmavad järgmist: i) selliste vahendite pakkumine, mis aitavad haridustöötajatel ja koolitajatel tehnoloogiat paremini kasutada, sealhulgas paremat internetiühendust; ii) sihtotstarbelised meetmed asjakohaste digipädevuste arendamiseks iii) tugevdatud ja uued jõupingutused hariduse parandamiseks paremate tõendite ja parema analüüsi kaudu. Tegevuskava ei mõjuta komisjoni kavandatavat ettepanekut uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta ja tulevasi rahastamisprogramme.

Nendes dokumentides on esitatud mitu olulist poliitilist eesmärki, mis on praegu asjakohasemad kui kunagi varem. Need eesmärgid hõlmavad järgmist:

·ühendada digitaalselt kõrgkoolide infosüsteemid;

·võimaldada üliõpilaste andmete ja akadeemiliste tulemuste turvalist vahetamist ja kontrollimist;

·vähendada haldusmenetlusi;

·võimaldada üliõpilaste juurdepääsu teenustele, mida neil on õigus saada vastuvõtvasse riiki saabumisel.

ELi üliõpilaste e-kaardi algatuse eesmärk on parandada üliõpilaste õpirände kvaliteeti Euroopas. 2025. aastaks peaks kõigi programmi „Erasmus+“ õpirändes osalevate üliõpilaste riiklikke isikuandmeid ja üliõpilasstaatust olema võimalik automaatselt kindlaks teha kõigis ELi liikmesriikides, sealhulgas peaks neile välismaale saabumisel olema tagatud juurdepääs ülikooliteenustele (nt kursuse materjalid, registreerimisteenused, raamatukogud). Koolivahetusprojektideks antakse toetust 20 000 õpilasele ja 4 000 õpetajale, et täiendada ja edasi arendada käimasolevaid projekte ja koostööd digitaalvaldkonnas.

Edasised sammud:

1.Kõrvaldada ELi liikmesriikide vahel valitsev internetiühenduse lõhe seoses ülikiire lairibaühenduse kasutuselevõtuga kõigis Euroopa koolides, i) suurendades teadlikkust kasust, mida koolid sellest saavad, ja olemasolevatest rahastamisvõimalustest; ii) toetades internetiühenduse loomist vautšeriskeemiga, mis on suunatud ebasoodsas olukorras olevatele piirkondadele ja millega tagatakse abivahendite täielik rakendamine maapiirkondades; iii) avaldades andmed edusammude kohta. 2.Toetada nii üldharidus- kui ka kutsekoolide digitaalset valmisolekut, tugevdades nende digisuutlikkust ning viies enesehindamisvahendi SELFIE 2019. aasta lõpuks kõigis ELi liikmesriikides ja Lääne-Balkani riikides miljoni õpetaja, koolitaja ja õppijani; edendada riigi/piirkonna tasandil mentorlussüsteemi, mida toetab ELi tasandi teadlikkuse suurendamise platvorm. 3.Luua raamistik digitaalselt tõendatud kvalifikatsioonide andmiseks ja digitaalselt omandatud oskuste valideerimiseks usaldusväärsel viisil ja mitmes keeles ning võimalusega salvestada need kvalifikatsioonid ja oskused kutsealase profiili (CV), näiteks Europassi all. Raamistik viiakse täielikult kooskõlla pidevõppe Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga (EQF) ning oskuste, pädevuste, kvalifikatsioonide ja ametite Euroopa klassifikaatoriga (ESCO).

4.2. Prioriteet 2. Digiülemineku puhul oluliste digioskuste ja -pädevuste arendamine

Inimesed vajavad digiühiskonnas toimimiseks ja arenemiseks ning digitaalsete ohtude ületamiseks pädevusi, mis aitavad neil tulla toime digiüleminekust tulenevate probleemidega ja kasutada selle pakutavaid võimalusi. Digioskused on kirja- ja arvutusoskuse kõrval põhioskused, mida on vaja kõigil elualadel. Ometi on liiga palju neid inimesi, kelle digipädevused on piiratud või aegunud. Selles osas on vaja laiemat lähenemisviisi, sest kõigil inimestel peab olema eri tasemel ettekujutus digipädevuse eri aspektidest, ning samuti on vaja detailsemat lähenemist IKT kutsealal vajalike andmetöötluse erioskuste puhul.

Digipädevus on osa läbivaadatud Euroopa lähteraamistikust võtmepädevuste kohta elukestvas õppes ja see pädevus peaks olema kõigil kodanikel. Digipädevus tähendab, et digitehnoloogiat osatakse kasutada kindlalt ja kriitilise mõtlemise abil, ning see hõlmab teadmisi, oskusi ja hoiakuid, mida vajavad kiiresti arenevas digiühiskonnas kõik inimesed. Euroopa kodanike digipädevuse raamistikus kirjeldatakse digipädevust viies valdkonnas: teabe- ja andmepädevus; teabevahetus ja koostöö; digitaalne infosisu ja selle loomine; ohutus ja heaolu ning probleemide lahendamine. Hiljuti avaldatud Euroopa digipädevuse raamistik haridustöötajatele pakub haridustöötajatele suuniseid digipädevuse mudelite väljatöötamiseks. Üheskoos on nimetatud raamistikud põhjalikuks ja süstemaatiliseks alusmudeliks, mille alusel digipädevust järjepidevalt edendada.

Digipööre muudab ka edaspidi drastiliselt eurooplaste elu-, töö- ja õppimisviise. See pakub tohutuid võimalusi, aga põhjustab ka märkimisväärseid ohte juhul, kui digipädevusi ei arendata. Oskuste tegevuskava osaks olevas oskuste täiendamise algatuses soovitatakse liikmesriikidel kehtestada ühtsed nõuded, et parandada nende miljonite täiskasvanute digioskusi (ning kirja- ja arvutusoskust), kellel on vähesed oskused või madal kvalifikatsioon ning kes moodustavad kõige pakilisema abivajadusega rühma. Lisaks on tänapäeval hinnanguliselt 90 % töökohtadel vaja mingil tasemel digioskusi ja üks märkimisväärne oht seisneb selles, et juhul, kui igas vanuses eurooplastele ei õpetata digipädevusi, kaotab Euroopa oma suurima konkurentsieelise – kõrge kvalifikatsiooniga ja haritud tööjõu.

Digioskuste omandamine peab algama juba varases eas ja jätkuma kogu elu jooksul. See võib toimuda õppekava läbimise või koolivälise õppe raames. Euroopa noored kasutavad innukalt internetti, rakendusi ja mänge, kuid nad peavad õppima tundma ka nende struktuuri ja lihtsaid algoritme ning saama digitaalsisu loojateks ja juhtijateks. Eduka rohujuure tasandi liikumise näide on ELi programmeerimisnädala algatus, mis jõudis 2016. aastal ligi miljoni inimeseni kogu maailmas. Selle kogemuse põhjal arendatakse algatust edasi, et julgustada ELi programmeerimisnädalal osalema kõiki Euroopa koole. Selleks tehakse koostööd ELi liikmesriikide ametiasutustega, programmeerimisnädala saadikutega, võrgustikuga eTwinning, digioskuste ja töökohtade koalitsiooniga ning kasutatakse sellega seotud meetmeid.

Suuremat tähelepanu tuleb pöörata sellele, kuidas lahendada tõhusalt probleeme, mida digiüleminek põhjustab internetiohutuse ja küberhügieeni valdkonnas. Peame suurendama laste ja noorte kriitilist mõtlemist ja meediapädevust, et nad oskaksid hinnata ja vältida pidevaid ohte, milleks on võltsuudised, küberkiusamine, radikaliseerumine, oht küberturvalisusele ja pettused. Isegi kõige väiksemad lapsed puutuvad digitehnoloogiaga iga päev kokku, kuid ei mõista sellega seotud ohte, ning vanemad tunnevad muret ebasobiva infosisu ja ohtude pärast, kuid ei tea, kuidas probleemi lahendada. Samal ajal on Europol teatanud, et küberrünnakute ja isikuandmetega seotud rikkumiste arv ning muu ebaseaduslik tegevus internetis kasvab. Komisjon kutsus oma septembri teatises küberturvalisuse kohta ELi liikmesriike üles tagama, et küberturvalisus lisataks akadeemilise hariduse ja kutsehariduse õppekavadesse.

Kui Euroopa soovib täielikult ära kasutada digipöördest tulenevat kasu, on äärmiselt oluline kaotada digitaalse ja ettevõtlusalase hariduse kaudu sooline ebavõrdsus. Kuigi nii tüdrukute kui ka poiste huvi ja oskused digitehnoloogia valdkonnas on sarnased, on tüdrukute hulgas vähem neid, kes arendavad seda huvi oma õpingutes või töös. Tüdrukud ja neiud vajavad positiivseid näiteid, eeskujusid ja toetust stereotüüpide ületamiseks ning selleks, et mõista, et ka nemad võivad alustada rahuldustpakkuvat ja edukat karjääri IKT ning teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika valdkonnas. Naiste osaluse suurendamine nendes töövaldkondades aitab vallandada Euroopa digitaalse potentsiaali ning tagada, et naistel oleksid digitaalse maailma kujundamisel võrdsed võimalused. ELis on vähem kui üks viiest IKT valdkonna spetsialistist naine.

Kõrge kvalifikatsiooniga IKT-spetsialistide arendamine on väga oluline konkurentsivõime seisukohast. Kõrgel tasemel digioskused on olulised selleks, et toetada järgmise põlvkonna analüütikuid, teadlasi ja innovaatoreid. Põhjalikud digitaalsed teadmised on vajalikud paljude elukutsete puhul, mitte ainult IKT valdkonnas töötavatele inimestele. Näiteks arstid, kes analüüsivad haiguste leviku suundumusi, vajavad nii meditsiinilisi eksperditeadmisi kui ka kõrgetasemelisi digipädevusi. Üldisemalt võttes ei ole tänapäeval kolmel teadlasel neljast väljaõpet avatud juurdepääsu või avatud andmete haldamise alal. Kodanikele suunatud teadusuuringutes ja ühiskondlike probleemide lahendamisele suunatud innovatsioonis tuleks rohkem kasutada avatud andmeid ning koostööl põhinevaid digitehnoloogia vahendeid ja meetodeid.

Edasised sammud: