1.

soovitab nõukogul ja komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal a) teavitada parlamenti ja arutada sellega PESCO läbivaatamisega seotud küsimusi ning tagada parlamendi seisukohtade asjakohane arvessevõtmine kooskõlas ELi lepingu artikliga 36, pidades eriti silmas PESCO 2020. aastal lõppeva esimese etapi praegust strateegilist ülevaadet, et tagada suurem vastutus, läbipaistvus ja kontroll; b) rõhutab, kui oluline on jätkata esmatähtsana konfliktide lahendamist; c) viia ellu liidu strateegilised eesmärgid ja määrata kindlaks ühised ohud, rakendades muu hulgas 2016. aasta ELi üldises strateegias seatud kaugelevaatavaid eesmärke, sealhulgas käimasoleva strateegiliste suunistega seotud töö kaudu, mis tuleb ellu viia koostöös kõigi sidusrühmade ja institutsioonidega, ning tugevdada PESCO operatiivmõõdet; d) koostada strateegilisi suuniseid puudutava arutelu tulemuste põhjal võimalikult kiiresti täieulatuslik ELi julgeoleku ja kaitse valge raamat; võtta teadmiseks asjaolu, et strateegiliste suuniste esimesi tulemusi on oodata 2022. aasta esimesel poolel; e) tagada mitmesuguste ELi kaitsealaste algatuste ja operatsioonide vahel koostoime ja sidusus; f) julgustada sihipäraste ettepanekute ja piisava teabevahetuse teel osalevaid liikmesriike liikuma kaitsevaldkonnas kitsalt riiklikult fookuselt tugevamale Euroopa fookusele ja tegema struktuurseid pingutusi, et esmatähtsana kasutataks rohkem Euroopa koostöö põhist tegutsemisviisi, kuna ükski osalev liikmesriik ei suuda kaitsevõimes tuvastatud puudujääke üksi kõrvaldada; julgustada osalevaid liikmesriike ja liidu liikmesriike lähiaastatel üldisemalt mitte vähendama oma kaitsekulutusi ja eeskätt rahalist kaasatust Euroopa koostööprojektides; g) suurendada ELi eelarves soovi kaitsevõimet tugevdada, eriti järgmises mitmeaastases finantsraamistikus tulevase Euroopa Kaitsefondi ja sõjaväelise liikuvuse piisava rahastamise kaudu; h) tagada, et PESCOt kasutatakse tõhusalt selleks, et liikuda ELi kestliku ja tõhusa kaitsekoostöö suunas, parandades ühise eesmärgina osalevate liikmesriikide kaitse- ja koostegutsemisvõimet, eriti jõudude kättesaadavuse, koostegutsemisvõime, paindlikkuse ja rakendatavuse osas, mis on kooskõlas eesmärgiga saavutada ELi strateegiline sõltumatus, säilitades samal ajal tiheda koostöö huvitatud osalevate liikmesriikide vahel, suurendades ELi ja NATO koostööd ELi ja NATO liikmete vahel ning säilitades tiheda koostöö teiste rahvusvaheliste partneritega; i) tagada, et kooskõlas võimearendusplaanist tulenevate prioriteetidega rahastatakse Euroopa Kaitsefondist PESCO mõju maksimeerimiseks selliste PESCO projektide põhjal saavutatud võimekust, mis on strateegiliselt tähtsaim; tagada, et PESCO projektide valik on kooskõlas võimearendusprioriteetidest tulenevate suure mõjuga võimetealaste eesmärkidega; j) tunnistada, et parlament koos nõukoguga täidab aluslepingutes ette nähtud seadusandlikke ja eelarvelisi ning poliitilise kontrolli ja konsulteerimise ülesandeid; k) lisada otse PESCO projektitsüklisse seos PESCO ja Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi ja Euroopa Kaitsefondi vahel eesmärgiga aidata tõhusamalt kaasa liidu julgeoleku- ja kaitsevaldkonna eesmärkide saavutamisele; sätestada, et enne eelarveotsuste tegemist tuleb iga projekti kohta koostada dokumentatsioon; l) suunata PESCO jõupingutused projektidele, mille eesmärk on tugevdada süstemaatiliselt ÜJKP sõjalist valdkonda, i) mis aitavad rohkem operatiivsusele keskendudes kaasa märkimisväärsete võimelünkade kõrvaldamisele, mis võimaldab reageerida vahetult vajadusele, et Euroopa armeed operatsioonides osaleksid, ii) millel on strateegiline ja integreeriv mõõde, näiteks EUFOR CROC, sõjaväeline liikuvus, logistikakeskuste võrgustik või küberturbe kiirreageerimisrühmad, või iii) mis loovad lisasünergiat ja mastaabiefekti, kui see on asjakohane; m) suunata PESCO tähelepanu tõelise strateegilise Euroopa mõõtmega struktuuriprojektidele, et tugevdada seeläbi Euroopa kaitsesektori tehnoloogilist ja tööstuslikku baasi; n) rõhutada teatavate väheste strateegiliste projektide ja eelkõige strateegiliste abivahendite (juhtimine ja kontroll, transport, luure) olulisust, mida tuleks pidada esmatähtsaks, kuna need panevad aluse paremini integreeritud Euroopa kaitsele; o) võtta teadmiseks asjaolu, et PESCO loodi Lissaboni lepingu raames selleks, et tuua kokku liikmesriigid, kes on valmis ühendama oma ressursid ja võimed ühiste ambitsioonikate eesmärkide saavutamiseks julgeoleku- ja kaitsevaldkonnas; pidada vajalikuks, et liit töötaks komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja vastutusel järk-järgult välja ühise raamistiku, mille raames liikmesriigid koostavad oma riikliku kaitsepoliitika ülevaateid, jagavad tulemusi ja koondavad luureandmeid, et panna alus tõelisele Euroopa mõõtmega kaitsele; p) tunnistada sellega seoses, kui väärtuslikud on komisjoni poliitilised suunised, mis käsitlevad kaitsepoliitikat ja eelkõige vajadust astuda julgeid samme tõelise Euroopa kaitsekoostöö liidu suunas ning võtta kasutusele ELi julgeolekut käsitlev integreeritud ja terviklik lähenemisviis; võtta seisukoht, et komisjoni uue kaitsetööstuse ja kosmose peadirektoraadi loomine peaks aitama saavutada suuremat sidusust, õiglast koostööd ja integreeritud koordineerimist kaitsevõime loomisel kõigis liikmesriikides, tugevdama ELi sõjalist taristut ning tõhustama ELi tööstust ja siseturgu; q) tunnistada, et parlament peaks täitma olulist osa ÜJKP elluviimise ja hindamise kontrollimisel ja järelevalves; teavitada täielikult parlamenti ja konsulteerida temaga 2020. aastal lõppeva PESCO esimese etapi hetkel käimasoleva strateegilise läbivaatamise raames; võtta seisukoht, et koos liikmesriikide ELi tasandi kaitsekoostöö süvendamisega tuleks suurendada ka parlamendi kontrollivolitusi; r) püüelda selle poole, et liikmesriikide relvajõudude keskse tähtsusega võimekuse osad, nagu tulevased põhilised maa-, mere-, õhu- ja muud platvormid koondatakse PESCO alla või on sellega vähemalt tihedalt seotud, et i) suurendada ühise ÜJKP sõjalist tegevusvalmidust ja ii) tagada, et PESCO jõupingutused täiendavad olemasolevat võimekust ja seda kasutatakse viisil, millega kõrvaldatakse olemasolevad puudujäägid ja korvatakse üldkulud; s) töötada välja uuenduslikke stiimuleid, et tõhustada ÜJKP missioonide ja operatsioonide koostegutsemisvõimet ja lähetamist; t) suurendada investeeringuid tsiviilotstarbelise transpordi taristu omavahelisse ühendamisse, mis on kooskõlas sõjaväelise liikuvuse kavandamisega; u) kaaluda ELi lahingugruppide süsteemi reformi raames süsteemi toomist PESCO alla, et suurendada selle operatiivvõimet, modulaarsust ja paindlikkust, luues alalised rahvusvahelised üksused, mis täidavad ELi lepingu artikli 43 lõike 1 kohaseid sõjalisi ülesandeid ja tõhustavad ELi suutlikkust viia ellu kriisiohjamisoperatsioone, sealhulgas neist kõige keerulisemaid, nagu rahu taastamise operatsioonid, ning kasutada seda strateegilise väljaspool operatsiooniala asuva valmisolekuväena; v) toetada ja edendada vajaduse korral PESCO projektide rühmitamist võimete järgi ning hinnata nende strateegilist tähtsust, pidades silmas eesmärki saavutada kõiki aspekte hõlmav ühtne väekogum ja koondada oma jõupingutused neile projektidele, mille abil saavutatakse kõige tõenäolisemalt Euroopa strateegiline sõltumatus; vaadata üle 47 projektist koosnev praegune loetelu ja rühmitada või tühistada osalevate liikmesriikide äranägemisel need projektid, mis ei ole piisavalt edukad või millest ei tulene ELile piisavalt vastastikust kasu; w) edendada vastavust PESCO 20 kohustusega, määrates kindlaks selged ja lihtsad vastavusnäitajad ning tagades, et tulevased projektitaotlused on seotud konkreetse ELi võimearendusprioriteediga; tagada, et projekti edenemise ülevaated põhineksid selgetel ja läbipaistvatel kriteeriumidel, sealhulgas kaasrahastamise puhul Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi / tulevase Euroopa Kaitsefondi raames; tagada, et need kriteeriumid on indikaatoriteks kõigile PESCO projektides osalevatele liikmesriikidele; tagada, et osalevad liikmesriigid parandavad veelgi oma riiklikes rakenduskavades, milles kirjeldatakse, kuidas nad kavatsevad täita 20 PESCO kohustust, sisalduva teabe kvaliteeti ja üksikasjalikkust; x) parandada ELi kaitseplaneerimise ja -arendamise vahendite ning algatuste sidusust; kasutada PESCO projektitsükli ja muude kaitsevõimeprotsesside (näiteks ELi peaeesmärgi protsess, võimearendusplaan ja kaitseküsimuste iga-aastane kooskõlastatud läbivaatamine) koostoimet, et soodustada sihipärasemate, paremini läbimõeldud, paremini välja töötatud ja struktureeritud projektide esitamist; veenduda, et esitamise tsükkel võimaldaks ühel ja samal ajal rakendada mitut Euroopa algatust, kaasa arvatud Euroopa Kaitsefondi; y) julgustada osalevaid liikmesriike kaasama võimearendusplaani oma riigikaitse kavandamise protsessidesse, selleks et aidata kõrvaldada võimekuse puudujääke; z) kinnitada taas PESCO sekretariaadi keskset rolli kõikide projektide ühtse kontaktpunktina ning kutsuda sekretariaati üles tegema regulaarseid projektide edenemise ajakohastatud ülevaateid parlamendile ja kõikidele sidusrühmadele, kasutades projekti koordineerimise eest vastutava(te)lt liikmesriigilt (-riikidelt) kogutud teavet; julgustada osalevaid liikmesriike pidama PESCO sekretariaadiga seoses riiklike rakenduskavade läbivaatamise ja ajakohastamisega tõhusamat dialoogi; aa) kutsuda osalevaid liikmesriike üles tagama märgatavaid edusamme praeguste PESCO projektide saavutamisel; ab) selgitada PESCO protsessis poliitika- ja julgeolekukomitee rolli, mida ei ole ELi lepingus sätestatud, ning tagada sellega seoses Euroopa Liidu sõjalise komitee (ELSK) oluline roll ad hoc sõjalise nõu andmisel komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale; ac) kaasata ELSK kõiki aspekte hõlmava väekogumi kindlaksmääramisse; ad) kontrollida ELi kaitsenõukogu loomist, mis põhineb praeguse välisasjade nõukogu kaitseministrite taseme formaadil, mis on ka Euroopa Kaitseagentuuri ministrite taseme juhtorgan ja ELi kaitseministrite PESCO formaat, et tagada vajaduse korral ressursside prioriseerimine ning tulemuslik koostöö ja integratsioon liikmesriikide vahel; ae) selgitada või määrata kindlaks seos PESCO ja Euroopa Kaitsefondi juhtimise vahel ning teavitada parlamenti PESCO projektide Euroopa Kaitsefondi poolse rahastamise järelkontrollist; af) kaaluda, nagu mõni osalev liikmesriik on palunud, PESCO projektide esitamise tsükli muutmist, mille tulemusena võiksid projektid olla fokusseeritumad, läbimõeldumad ja struktureeritumad; ag) selgitada kolmandate poolte PESCOs osalemisega seotud reegleid, võttes arvesse ELi otsustusprotsessi sõltumatuse ja täieliku vastastikkuse tähtsust ning arusaama, et ELi jaoks peetakse kõige kasulikumaks üksikjuhtumipõhist tegutsemisviisi, võttes arvesse i) vajadust koostada ja vastu võtta terviklik ja põhjalik dokument, millega reguleeritakse edasist koostööd PESCO projektides osalevate kolmandate pooltega, ja ii) asjaolu, et kõigi PESCO projektide tasemel tuleks tagada kolmanda osapoole kaasamisega seotud otsustusprotsess; ah) toetada ideed, et tulevased PESCO projektiettepanekud peaksid põhinema tulevastel ohtudel; tugevdada partnerlust NATO, ÜRO, Aafrika Liidu ja muude organisatsioonidega; tagada PESCO projektide kõigis olulistes aspektides VKEde osalus ja kaasamine; ai) tagada, et PESCO projektidega arendatakse edasi ja suurendatakse osalevate liikmesriikide tööstuslikku suutlikkust nanotehnoloogia, superarvutite, tehisintellekti, droonitehnoloogia, robootika jms valdkonnas, kindlustades omakorda neis valdkondades Euroopa iseseisvuse ja sõltumatuse välismaistest importijatest ning hõlbustades uute töökohtade loomist; aj) võtta teadmiseks, et COVID-19 pandeemia on näidanud, et ELil ei ole tervishoiu valdkonnas piisavat pädevust; tunnistada, et samal ajal tuleb luua ELi ühine kaitsestrateegia, et reageerida rünnakutele ELi piiridel ja territooriumidel, ning et PESCO on positiivne samm selle eesmärgi suunas; ak) tunnustada Euroopa relvajõudude olulist rolli COVID-19 pandeemiaga seotud probleemidele reageerimisel nii tervishoiualase hädaolukorra lahendamise kui ka tsiviilmissioonide ja -operatsioonide toetamise kaudu, ning asjaolu, et Euroopa relvajõududel on ka piiriülene mõõde ja solidaarsusfunktsioon; näha, et uued ambitsioonikad PESCO projektid võivad aidata kaasa Euroopa ühiste võimete arendamisele selles valdkonnas, viies edasi varasemate projektide raames tehtud tööd, eriti katastroofiabi siirmist võimaldava sõjaliste võimete paketi ja Euroopa meditsiinistaabi osas; al) kutsuda nõukogu ja osalevaid liikmesriike üles keskenduma kübervastupidavusvõimele ning töötama välja ühise strateegia ja menetlused, et reageerida PESCO projektide vahendusel küberintsidentidele ja muuta liikmesriikide struktuurid vastupidavamaks; am) tuletada meelde Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2020. aasta resolutsioonis Euroopa tuleviku konverentsi kohta (8) väljendatud seisukohta, mille kohaselt peaksid eelnevalt kindlaks määratud poliitilised prioriteedid hõlmama julgeolekut ja ELi rolli maailmas, ent tegu ei ole ammendava loeteluga, ning tunnistada, et see võimaldaks kaasata kodanikke arutelusse PESCO tugevdamise üle, mis aitaks liikuda liidu autonoomse ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika suunas;