P7_TA(2014)0382

Taimekahjustajate vastased kaitsemeetmed ***I

Euroopa Parlamendi 15. aprilli 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus taimekahjustajate vastaste kaitsemeetmete kohta (COM(2013)0267 – C7-0122/2013 – 2013/0141(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 443/61)

Euroopa Parlament,

(1) ELT C 170, 5.6.2014, lk 104.

P7_TC1-COD(2013)0141

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. aprillil 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr …/2014 taimekahjustajate vastaste kaitsemeetmete kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 43,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

pärast õigusakti eelnõu esitamist riikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

olles konsulteerinud Regioonide Komiteega,

tegutsedes seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu direktiivis 2000/29/EÜ (3) on kehtestatud taimetervise kord.

(2) 21. novembril 2008 kutsus nõukogu komisjoni üles taimetervise korda hindama (4).

(3) Võttes arvesse selle hindamise tulemust ja direktiivi 2000/29/EÜ kohaldamisel saadud kogemust, tuleks nimetatud direktiiv asendada. Selleks et tagada uute eeskirjade ühtlane kohaldamine, peaks direktiivi asendav õigusakt olema määrus.

(4) Taimetervis on väga oluline liidu taimekasvatuse, avaliku ja erahaljastuse, looduslike ökosüsteemide, ökosüsteemi teenuste ja elurikkuse bioloogilise mitmekesisuse seisukohalt. Taimetervist ohustavad taimedele ja taimsetele saadustele kahjulikud liigid (edaspidi „taimekahjustajad“) , mille liidu territooriumile sissetoomise risk on nüüdseks suurenenud üleilmastunud kaubavahetuse ja kliimamuutuste tõttu . Selle ohuga võitlemiseks on vaja võtta meetmeid, et määrata kindlaks taimekahjustajatest tulenevad taimetervislikud riskid ja vähendada need riskid vastuvõetavale tasemele. [ME 1]

(5) Vajadust selliste meetmete järele on teadvustatud juba ammu. Meetmeid on käsitletud rahvusvahelistes lepingutes ja konventsioonides, sealhulgas ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) 6. detsembril 1951. aastal sõlmitud rahvusvaheline taimekaitsekonventsioon ja selle uus muudetud versioon, mis kiideti heaks Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni konverentsi 29. istungil 1997. aasta novembris. , ning 29. detsembri 1993. aasta rahvusvaheline bioloogilise mitmekesisuse konventsioon . Liit on nii rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni kui ka bioloogilise mitmekesisuse EL on nimetatud konventsiooni osaline. [ME 2]

(6) On ilmnenud, et käesoleva määruse reguleerimisala määramiseks on oluline võtta arvesse biogeograafilisi tegureid, et vältida selliste taimekahjustajate levikut liidu Euroopa-territooriumil, mida seal ei esine. Seega tuleks liikmesriikide Euroopast väljaspool asuvad territooriumid (äärepoolseimad piirkonnad), millele on osutatud ELi toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 355 lõikes 1, käesoleva määruse territoriaalsest kohaldamisalast välja jätta. Tuleks koostada nende territooriumide nimekiri. Kui nimetatud territooriumi või ELi toimimise lepingu artikli 355 lõikes 2 osutatud territooriumi staatust muudetakse vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 355 lõikele 6, tuleks muuta ka kõnealust nimekirja tagamaks, et käesoleva määruse territoriaalne kohaldamisala piirdub jätkuvalt liidu territooriumi Euroopa-osaga. Viiteid kolmandatele riikidele tuleks käsitada viidetena ka kõnealusesse nimekirja kantud territooriumidele.

(7) Direktiiviga 2000/29/EÜ on kehtestatud eeskirjad ametliku kontrolli kohta, mida teevad pädevad asutused seoses taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmetega. Need eeskirjad on praegu kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr …/…. (5) [Ametliku kontrolli määruse number ja joonealuses märkuses viide Euroopa Liidu Teatajale], ega peaks seega olema käesoleva määruse osa.

(8) Tuleks kehtestada kriteeriumid selliste taimekahjustajate identifitseerimiseks, mille suhtes on vaja võtta kontrollimeetmeid kogu liidu territooriumil. Selliseid taimekahjustajaid nimetatakse liidu karantiinseteks taimekahjustajateks. Samuti tuleks kehtestada kriteeriumid selliste taimekahjustajate idenifitseerimiseks, mille suhtes on vaja kontrollimeetmeid võtta üksnes liidu ühe või mitme osa territooriumil. Selliseid taimekahjustajaid nimetatakse kaitstavate piirkondade karantiinseteks taimekahjustajateks.

(9) Selleks et liidu karantiinsete taimekahjustajate kontrollimisel oleks võimalik keskenduda taimekahjustajatele, mille majanduslik, sotsiaalne või keskkonnamõju on kogu liidu territooriumil kõige tugevam, tuleks koostada selliste taimekahjustajate (edaspidi „prioriteetsed taimekahjustajad“) piiratud nimekiri.

(10) Liidu karantiinsete taimekahjustajate liitu sissetoomise ja seal vedamise keelust on asjakohane sätestada erandid teaduslikel eesmärkidel ning katsete, sordivaliku, sordiaretuse ja näituste puhul.

(11) Selleks et tagada tõhus ja õigeaegne tegutsemine liidu karantiinsete taimekahjustajate esinemise korral, peaks üldsusele, ettevõtjatele ja liikmesriikidele kehtima teavitamise kohustus. Oluline on suurendada haljasalade töötajate, kohalike asutuste ametnike, aianduskeskuste töötajate, puukoolide töötajate, importijate, maastikuaednike, puuhooldajate, õpetajate, teadlaste, ettevõtjate, ametiasutuste töötajate, valitud esindajate ja tavakodanike teadlikkust taimekahjustajatest ning koolitada neid niisuguste taimekahjustajate vastu võitlemise valdkonnas. [ME 3]

(12) Kui teavitamise kohustusega kaasneb füüsiliste või juriidiliste isikute andmete avaldamine pädevatele asutustele, võib see tuua kaasa põhiõiguste harta artikli 8 (isikuandmete kaitse) piiramise. See piirang oleks käesoleva määrusega seotud avaliku huvi eesmärgi saavutamiseks siiski vajalik ja proportsionaalne.

(13) Ettevõtja, kes saab teada liidu karantiinse taimekahjustaja esinemisest taimel, taimsel saadusel või muul objektil, mis on või oli tema kontrolli all, peaks olema kohustatud võtma kõik asjakohased meetmed taimekahjustaja hävitamiseks, asjaomaste taimede, taimsete saaduste või muude objektide kõrvaldamiseks või tagasivõtmiseks ning pädeva asutuse, teiste tarneahelas olevate isikute ja üldsuse teavitamiseks.

(14) Liikmesriigid peaksid liidu karantiinsete taimekahjustajate avastamise korral oma territooriumil võtma kõik vajalikud meetmed nende hävitamiseks. On asjakohane kehtestada meetmed, mida liikmesriigid sellisel juhul võivad võtta, ning põhimõtted, mille põhjal nad peaksid otsustama, milliseid meetmeid võtta. Nende meetmete hulka peaks kuuluma saastunud piirkonnast ja puhvertsoonist koosnevate piirangualade loomine.

(15) Teatavatel juhtudel peaksid liikmesriigid kehtestama meetmed karantiinsete taimekahjustajate hävitamiseks eravaldustes asuvatelt taimedelt, kuna taimekahjustajad saab tulemuslikult hävitada üksnes juhul, kui kõrvaldatakse kõik saasteallikad. Selleks peaks liikmesriikide pädevatel asutustel olema eravaldustele seaduslik juurdepääs. See võib tähendada põhiõiguste harta artikli 7 (era- ja perekonnaelu austamine) ja artikli 17 (õigus omandile) piiramist. Selline piirang on kõnealuse korraga seotud avaliku huvi eesmärgi saavutamiseks vajalik ja proportsionaalne, eeldusel et liikmesriigid tagavad eraomandile tehtud kahju õigeaegse ja õiglase hüvitamise.

(16) Taimekahjustajate ennetus, nendevastased kaitsemeetmed ja nende esinemise varajane avastamine on nende õigeaegse ja tõhusa hävitamise seisukohalt äärmiselt oluline olulised . Seepärast peaksid liikmesriigid uurima liidu karantiinsete taimekahjustajate esinemist piirkondades, kus neid taimekahjustajaid teadaolevalt ei ole esinenud. Võttes arvesse liidu karantiinsete taimekahjustajate arvu ning nimetatud uuringute tegemiseks vajalikku aega ja vahendeid, peaksid liikmesriigid koostama mitmeaastased uuringukavad. [ME 4]

(16a) Ennetavad põllumajanduslikud meetmed ja integreeritud tõrje kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/128/EÜ (6) ei tohiks hõlmata süstemaatilist pestitsiididega tehtavat profülaktikat, st biotsiidide kasutamist enne seda, kui taimekahjustaja on isegi avastatud. [ME 5]

(17) Komisjonil peaks olema õigus võtta vastu meetmeid juhul, kui kahtlustatakse konkreetsete liidu karantiinsete taimekahjustajate esinemist või kui nende esinemist on kinnitatud, eelkõige meetmeid nende taimekahjustajate hävitamiseks ja ohjeldamiseks ning nende taimekahjustajatega seotud piirangualade loomiseks, uuringute tegemiseks, situatsiooniplaanide koostamiseks, simulatsiooniõppuste korraldamiseks ja hävitamiskavade koostamiseks. Komisjon konsulteerib võetavate meetmete teemal liikmesriikidega. [ME 6]

(18) Selleks et tagada kiire ja tõhus tegutsemine selliste taimekahjustajate esinemise korral, mis ei ole liidu karantiinsed taimekahjustajad, kuid mis liikmesriikide arvates võivad vastata liidu karantiinsete taimekahjustajate nimekirja kandmise tingimustele, tuleks sätestada, milliseid meetmeid peavad liikmesriigid võtma, kui nad saavad teada sellise taimekahjustaja esinemisest. Sarnased sätted tuleks kehtestada ka komisjonile.

(19) Liikmesriikidel tuleks teatavatel tingimustel lubada võtta rangemaid hävitamismeetmeid kui seda nõutakse liidu õigusaktidega , juhul kui neid kohaldatakse säästvalt . [ME 7]

(20) Prioriteetsete taimekahjustajate suhtes tuleks kohaldada erisätteid, mis hõlmavad üldsuse teavitamist, uuringuid, situatsiooniplaane, hävitamiskavasid ning eelkõige meetmete liidupoolset kaasrahastamist.

(21) Karantiinsed taimekahjustajad, mida esineb liidu territooriumil, kuid mitte liidu territooriumi teatavates osades, mida nimetatakse kaitstavateks piirkondadeks, ning mille esinemisel oleks vastuvõetamatu majanduslik, sotsiaalne või keskkonnamõju üksnes kaitstavatele piirkondadele, tuleks konkreetselt kindlaks määrata ja kanda kaitstavate piirkondade karantiinsete taimekahjustajate nimekirja. Kaitstavate piirkondade karantiinsete taimekahjustajate sissetoomine asjaomasesse kaitstavasse piirkonda, seal vedamine ja valla päästmine peaks olema keelatud.

(22) Tuleks kehtestada eeskirjad kaitstavaks piirkonnaks tunnistamise ning kaitstava piirkonna muutmise või tühistamise kohta, kaitstavate piirkondade uurimisega seotud kohustuste ning meetmete kohta, mida tuleb võtta juhul, kui asjaomases kaitstavas piirkonnas avastatakse kaitstavate piirkondade karantiinsete taimekahjustajate esinemine. Juhul kui avastatakse kaitstavate piirkondade karantiinsete taimekahjustajate esinemine asjaomases kaitstavas piirkonnas, tuleks kohaldada rangeid eeskirju nende kaitstavate piirkondade muutmiseks ja tühistamiseks.

(23) Taimekahjustajaid, mis ei ole liidu karantiinsed taimekahjustajad, tuleks käsitada kvaliteeti vähendavate liidu taimekahjustajatena, kui need levivad peamiselt konkreetsete istutamiseks ettenähtud taimede kaudu, kui nende esinemine istutamiseks ettenähtud taimedel avaldab vastuvõetamatut majanduslikku mõju nende taimede kavandatud kasutusviisile ja kui taimekahjustajad on kantud kvaliteeti vähendavate liidu taimekahjustajate nimekirja. Selleks et piirata selliste taimekahjustajate esinemist, peaks nende sissetoomine liidu territooriumile ja seal vedamine asjaomastel istutamiseks ettenähtud taimedel olema keelatud, kui kõnealuses nimekirjas ei ole sätestatud teisiti.

(24) Teatavad taimed, taimsed saadused ja muud objektid kujutavad endast vastuvõetamatut taimetervislikku riski, kuna on tõenäoline, et nad kannavad endas liidu karantiinset taimekahjustajat. Mõne, kuid mitte kõigi jaoks nendest on olemas vastuvõetavad riski vähendamise meetmed. Sõltuvalt vastuvõetavate riskivähendamismeetmete olemasolust peaks nende taimede, taimsete saaduste ja muude objektide sissetoomine liidu territooriumile ja seal vedamine olema kas keelatud või erinõuetega reguleeritud. Tuleks koostada selliste taimede, taimsete saaduste ja muude objektide nimekirj.

(25) Sätestada tuleks erandid keeldudest või erinõuetest, mis on seotud taimede, taimsete saaduste ja muude objektide liidu territooriumile sissetoomisega. Komisjonil peaks olema õigus tunnistada kolmandate riikide teatavad meetmed samaväärseks nõuetega asjaomaste taimede, taimsete saaduste ja muude objektide liidu territooriumil vedamise kohta.

(26) Kõnealuseid keelde ega nõudeid ei peaks kohaldama järgmise suhtes: väikses koguses taimed, taimsed saadused ja muud objektid, v.a istutamiseks ettenähtud taimed, mis ei ole seotud kaubandusliku ega kutsealase eesmärgiga, ning taimede, taimsete saaduste ja muude objektide sissetoomine piirialadele ja seal vedamine. Samuti ei peaks neid keelde ega nõudeid kohaldama taimede, taimsete saaduste ja muude objektide liidu territooriumile sissetoomise ega seal vedamise suhtes, kui seda tehakse teaduslikel eesmärkidel või seoses katsete, sordivaliku, sordiaretuse ja näitustega. Tuleks kehtestada vajalikud ettevaatusabinõud ja asjaomaseid isikuid teavitada.

(27) Liidu territooriumile sissetoomise ja seal vedamise eeskirjadest tuleks kehtestada erand taimede, taimsete saaduste ja muude objektide transiitveo korral.

(28) Rahvusvaheline kauplemine istutamiseks ettenähtud taimedega, millega on vähe taimetervisealast kogemust, võib tuua kaasa suure riski selliste karantiinsete taimekahjustajate kohandumiseks, mille vastu ei ole käesoleva määruse kohaselt meetmeid vastu võetud. Selleks et tagada kiire ja tõhus tegutsemine uute kindlakstehtud riskide korral, mis tulenevad istutamiseks ettenähtud taimedest, milles suhtes ei ole kehtestatud alalisi nõudeid või keelde, kuid mille puhul võib selliseid alalisi meetmeid vaja olla, peaks komisjonil olema võimalus võtta ajutisi meetmeid kooskõlas ettevaatuspõhimõttega.

(29) Sarnaselt liidu territooriumi kohta kehtestatud keeldude ja erinõuetega tuleb need kehtestada ka selliste taimede, taimsete saaduste ja muude objektide kaitstavatesse piirkondadesse sissetoomise ja seal vedamise kohta, millest võib tuleneda vastuvõetamatu tasemega taimetervislik risk, kuna on tõenäoline, et nad kannavad endas vastava kaitstava piirkonna karantiinset taimekahjustajat.

(30) Tuleks võtta vastu üldnõuded taimi, taimseid saadusi ja muid objekte vedavate sõidukite ja pakkematerjali kohta tagamaks, et need on vabad karantiinsetest taimekahjustajatest.

(31) Liikmesriigid peaksid määrama kindlaks karantiiniruumid. Tuleks kehtestada nõuded karantiiniruumide kindlaksmääramise, toimimise ja järelevalve kohta, samuti taimede, taimsete saaduste ja muude objektide väljaviimisele nendest ruumidest. Kui kõnealused nõuded hõlmavad karantiiniruumidesse sisenevate töötajate ja külastajate nimekirjade haldamist, võib see tähendada põhiõiguste harta artikli 8 (isikuandmete kaitse) piiramist. Selline piirang oleks siiski käesoleva määrusega seotud avaliku huvi eesmärgi saavutamiseks vajalik ja proportsionaalne.

(32) Taimed, taimsed saadused ja muud objektid, mis viiakse liidu territooriumilt kolmandasse riiki, peaksid vastama liidu ja asjaomase kolmanda riigi vahel sõlmitud kahepoolse lepingu või kolmanda riigi õigusaktide nõuetele.

(33) Kui teatavate taimede, taimsete saaduste või muude objektide suhtes, mis viiakse liidu territooriumilt kolmandatesse riikidesse, ei kohaldata liidu ja kolmanda riigi vahel sõlmitud kahepoolset taimetervise lepingut ega kolmanda riigi taimetervisealaseid õigusakte, tuleks kolmandatele riikidele pakkuda kaitset liidu karantiinsete taimekahjustajate vastu nende teadaolevalt kahjulike omaduste tõttu, välja arvatud juhul, kui on ametlikult teada, et liidu karantiinne taimekahjustaja esineb asjaomases kolmandas riigis ega ole seal ametliku kontrolli all, või kui on alust eeldada, et see liidu karantiinne taimekahjustaja ei ole asjaomase kolmanda riigi kriteeriumide kohaselt karantiinne taimekahjustaja.

(33a) Taimede kaugmüügi puhul võib olla tegemist suure taimetervisliku riskiga, kui kaubad on nakatunud võõramaiste taimekahjustajatega, sealhulgas karantiinsete taimekahjustajatega. Eelkõige kolmandatest riikidest imporditud ja kaugmüügi kaudu ostetud taimede saadetised ei vasta paljudel juhtudel liidu taimetervislikele impordinõuetele. Niisuguste puudujääkide kõrvaldamiseks on oluline tõsta tarbijate ja taimedega kauplejate teadlikkust ning tagada nii liidus kui ka kolmandates riikides asutatud kaugmüüjate teostatava kaugmüügi jälgitavus. [ME 9]

(33b) Liikmesriigid peaksid võtma meetmeid, et tõsta teadlikkust taimekahjustajate võimalikust majanduslikust, keskkonna- ja sotsiaalsest mõjust, ennetamise ja levimise peamistest põhimõtetest ning ühiskonna kui terviku vastutusest taimetervise tagamise eest liidus. Lisaks peaks komisjon pidama avalikult kättesaadavat ja ajakohastatud nimekiri kolmandate riikide uutest taimekahjustajatest, mis võivad olla ohtlikud taimetervisele liidu territooriumil. [ME 10]

(34) Selleks et tagada käesoleva määruse tõhus rakendamine, tuleks ettevõtjad, kelle suhtes kehtivad käesolevas määruses sätestatud kohustused, kanda liikmesriikide loodud registrisse. Halduskoormuse vähendamise eesmärgil peaksid selles registris olema ka ettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr …/…. [……] (7) [Taimse paljundusmaterjali suhtes kohaldatavat õigust käsitleva määruse number ja pealkiri ning joonealuses märkuses viide Euroopa Liidu Teatajale].

(35) Rohkem kui ühes valduses tegutsevatel ettevõtjatel peaks olema võimalus registreeruda iga valduse jaoks eraldi.

(36) Selleks et hõlbustada karantiinse taimekahjustajaga saastumise allika avastamist, tuleks ettevõtjatelt nõuda arvestuse pidamist teistelt ettevõtjatelt saadud ja teistele ettevõtjatele tarnitud taimede, taimsete saaduste ja muude objektide üle. Teatavate karantiinsete taimekahjustajate peiteaega ja saasteallika avastamiseks vajalikku aega arvesse võttes tuleks arvepidamist säilitada kolm aastat.

(37) Ettevõtjatel peaksid olema süsteemid ja menetlused, mille abil saab teha kindlaks taimede, taimsete saaduste ja muude objektide vedamise nende endi valdustes.

(38) Teatavate taimede, taimsete saaduste ja muude objektide sissetoomisel kolmandatest riikidest liidu territooriumile ja kaitstavatesse piirkondadesse tuleks nõuda fütosanitaarsertifikaati. Selguse huvides tuleks koostada selliste taimede, taimsete saaduste ja muude objektide nimekiri.

(39) Fütosanitaarsertifikaadid peaksid vastama rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni nõuetele ning tõendama vastavust käesoleva määruse kohaselt kehtestatud nõuetele ja meetmetele. Fütosanitaarsertifikaatide usaldusväärsuse tagamiseks tuleks kehtestada eeskirjad sertifikaatide kehtivus- ja tühistamistingimuste kohta.

(40) Teatavate taimede, taimsete saaduste ja muude objektide vedamine liidu territooriumil ning sissetoomine kaitstavatesse piirkondadesse ja seal vedamine peaks olema lubatud üksnes tingimusel, et nendega on kaasas taimepass, mis tõendab nende vastavust käesoleva määruse kohaselt kehtestatud nõuetele ja meetmetele. Selguse huvides tuleks koostada selliste taimede, taimsete saaduste ja muude objektide nimekirja.

(41) Taimepassi ei tuleks nõuda lõppkasutajatele , sealhulgas koduaednikele mõeldud taimede, taimsete saaduste ega muude objektide puhul. [ME 11]

(42) Taimepasside usaldusväärsuse tagamiseks tuleks kehtestada nende sisu käsitlevad eeskirjad.

(43) Taimepassi peaks üldjuhul välja andma ettevõtja. Kui ettevõtjal ei ole vahendeid taimepasside väljaandmiseks, peaks olema võimalus, et tema taotluse korral annab taimepassi välja liikmesriigi pädev asutus. [ME 12]

(44) Tuleks kehtestada eeskirjad taimepasside väljaandmise, väljaandmiseks vajaliku kontrollimise, ettevõtjatele taimepasside väljastamiseks loa andmise ja nende järelevalve, loa saanud käitlejate kohustuste ja kõnealuse loa tagasivõtmise kohta.

(45) Loa saanud ettevõtjate koormuse vähendamiseks tuleks taimepasside väljaandmiseks vajalik kontrollimine vajaduse korral siduda määruse (EL) nr …/.... kohaselt nõutava hindamisega [Taimse paljundusmaterjali suhtes kohaldatavat õigust käsitleva määruse number].

(46) Loa saanud ettevõtjatel peaks olema vajalikud teadmised taimekahjustajatest.

(47) Teatavad ettevõtjad loa saanud võivad soovida koostada taimetervislike riskide juhtimise kava, mis tagab ja näitab, et nad on oma kutsetegevuses täiesti pädevad ja teadlikud taimetervislike riskidega seotud kriitilistest punktidest, ning millega põhjendatakse pädevate asutuste konkreetset kontrolli erikorda. Nende kavade sisu kohta tuleks kehtestada liidu eeskirjad. [ME 13]

(48) Tuleks kehtestada sätted taimepasside ja fütosanitaarsertifikaatide asendamise kohta.

(49) Kui taimepassid ei vasta liidu eeskirjadele, tuleks need eemaldada, kehtetuks tunnistada ja jälgitavuse huvides alles hoida.

(50) ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) rahvusvahelise fütosanitaarmeetmete standardi nr 15 kohaselt peab puidust pakkematerjali märgistama spetsiaalse märgisega, mille panevad nõuetekohaselt loa saanud ja järelevalve all olevad ettevõtjad. Käesoleva määrusega tuleks sätestada nimetatud märgise näidis ja sisu ning liidu territooriumil märgist panevatele ettevõtjatele loa andmine ja nende järelevalve.

(51) Kolmanda riigi nõudmisel peaks liidu territooriumilt kolmandasse riiki veetavate taimede, taimsete saaduste ja muude objektidega olema kaasas fütosanitaarsertifikaat ekspordi või reekspordi jaoks. Rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni kohaselt peaksid neid sertifikaate välja andma pädevad asutused, võttes arvesse konventsioonis kehtestatud ekspordi ja reekspordi näidissertifikaadi sisu.

(52) Kui taimi, taimseid saadusi või muid objekte veetakse enne kolmandasse riiki eksportimist läbi mitme liikmesriigi, on oluline, et liikmesriik, kus taimed, taimsed saadused või muud objektid toodeti või kus neid töödeldi, vahetaks teavet teise liikmesriigiga, kes annab välja fütosanitaarsertifikaadi ekspordi jaoks. Teabevahetus on oluline selleks, et sertifikaat vastaks kolmanda riigi nõuetele. Seega tuleks kehtestada ühtlustatud ekspordieelne sertifikaat, et oleks tagatud teabevahetuse toimumine ühesugusel viisil.

(53) Komisjon peaks looma elektroonilise süsteemi käesoleva määruse kohaselt nõutava teavitamise jaoks.

(53a) Selleks et võtta arvesse tehnika ja teaduse arengut ning muutunud asjaolusid taimetervise puhul, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta vastu õigusakte kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 seoses liidu karantiinsete taimekahjustajate, prioriteetsete taimekahjustajate ning kvaliteeti vähendavate liidu taimekahjustajate ja asjaomaste istutamiseks ettenähtud taimede nimekirja muutmise või täiendamise eeskirjadega. [ME 14]

(54) Tagamaks, et teaduslikel eesmärkidel, katsetes, sordivalikul, sordiaretuses või näitustel kasutatavatele liidu karantiinsetele taimekahjustajatele kehtestatud erandeid rakendatakse viisil, millest ei tulene liidu territooriumile ega selle osadele mingit taimetervislikku riski, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt vastu õigusakte eeskirjade kohta, milles käsitletakse liikmesriikide ja komisjoni vahelist teabevahetust seoses asjaomaste taimekahjustajate liidu territooriumile sissetoomise ja seal vedamisega, vastavate hindamiste ja loa andmise ning nõuete täitmise kontrollimisega, nõuete rikkumise korral võetavate meetmetega ja sellest teavitamisega.

(55) Tõhusa teavitussüsteemi tagamiseks tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt vastu õigusakte eeskirjade kohta, milles käsitletakse teatamiskohustust konkreetsete liidu karantiinsete taimekahjustajate kahtlustatava esinemise korral, mida ei ole veel ametlikult kinnitatud.

(56) Selleks et võtta arvesse teaduse ja tehnika arengut taimekahjustajate esinemisega seotud uuringute valdkonnas, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt vastu õigusakte eeskirjade kohta, millega muudetakse või täiendatakse mitmeaastaste uuringukavadega hõlmatavaid üksikasju.

(57) Selleks et tagada simulatsiooniõppuste tõhus toimimine, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt vastu õigusakte eeskirjade kohta, millega määratakse kindlaks simulatsiooniõppuste sagedus, sisu, vorm ja muud tingimused.

(58) Selleks et tagada kaitstavate piirkondade kehtestamine ja toimimine usaldusväärsel viisil, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt vastu õigusakte eeskirjade kohta, milles käsitletakse kaitstavaks piirkonnaks tunnistamisel tehtavaid uuringuid ja seda, kas kaitstavad piirkonnad vastavad asjaomastele nõuetele.

(59) Tagamaks, et erandeid seoses taimede, taimsete saaduste ja muude objektide veoga piirialadele ja piirialadel kohaldatakse proportsionaalselt ja piiratult, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt vastu õigusakte eeskirjade kohta, milles käsitletakse kolmandate riikide ja liikmesriikide piirialade maksimaalset laiust, asjaomaste taimede, taimsete saadust ja muude objektide kolmanda riigi ja liikmesriigi piirialadel vedamise maksimaalset vahemaad ning loa andmise korda, mis on seotud taimede, taimsete saaduste ja muude objektide liikmesriigi piirialadele sissetoomise ja seal vedamisega.

(60) Selleks et vältida taimetervislikke riske taimede, taimsete saaduste või muude objektide transiitveo ajal, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt vastu õigusakte eeskirjade kohta, millega kehtestatakse sellise deklaratsiooni sisu, milles käsitletakse taimede, taimsete saaduste või muude objektide toimetamist läbi liidu territooriumi kolmandasse riiki vedamise eesmärgil.

(61) Tagamaks, et ettevõtjate registrisse kandmine on proportsionaalne taimetervislike riskide kontrollimise eesmärgiga, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt vastu õigusakte eeskirjade kohta, millega kehtestatakse registrisse kandmise kohustusest vabastatud ettevõtjate kategooriad ja neid käsitlevad tingimused.

(62) Tagamaks, et rahvusvahelises taimekaitsekonventsioonis mitteosalevate kolmandate riikide fütosanitaarsertifikaadid oleksid usaldusväärsed, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt vastu õigusakte eeskirjade kohta, millega täiendatakse nimetatud kolmandate riikide fütosanitaarsertifikaatide heakskiitmise tingimusi.

(63) Selleks et vähendada taimetervislikke riske, mis tulenevad taimede, taimsete saaduste või muude objektide veost liidu territooriumil, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt vastu õigusakte eeskirjade kohta, millega kehtestatakse taimepassi nõudest vabastatud konkreetsete taimede, taimsete saaduste või muude objektide väikeste koguste maksimummäär.

(64) Tagamaks, et taimede, taimsete saaduste ja muude objektide kontrollimine taimepasside väljaandmiseks oleks usaldusväärne, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt vastu õigusakte eeskirjade kohta, milles käsitletakse visuaalset kontrolli, proovivõtte ja testimist ning sertifitseerimissüsteemide kasutamist.

(65) Taimepasside usaldusväärsuse suurendamiseks tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt vastu õigusakte eeskirjade kohta, milles sätestatakse kvalifikatsiooninõuded, mida peavad täitma ettevõtjad taimepasside väljaandmise loa saamiseks.

(66) Taimetervislike riskide juhtimise kava kohaldamisala ja otstarbekuse suurendamiseks tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt vastu õigusakte eeskirjade kohta, millega täiendatakse või muudetakse nimetatud kava üksikasju.

(67) Selleks et võtta arvesse rahvusvaheliste standardite arengut, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt vastu õigusakte eeskirjade kohta, milles käsitletakse selliste eripäraste kaupadega (v.a puidust pakkematerjal) seotud kinnitamist, mille puhul on vaja spetsiaalset kinnitust käesoleva määruse eeskirjadele vastavuse kohta.

(68) Ametlike kinnituste ja ekspordieelsete sertifikaatide otstarbekuse ja usaldusväärsuse tagamiseks tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt vastu õigusakte eeskirjade kohta, milles sätestatakse ametlike kinnituste sisu, loa andmine ettevõtjatele nende kinnituste väljaandmiseks ja ettevõtjate järelevalve ning ekspordieelse sertifikaadi sisu.

(69) Selleks et võtta arvesse tehnika ja teaduse arengut ning Euroopa Ülemkogu poolt vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 355 lõikele 6 tehtavat otsust, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt vastu õigusakte käesoleva määruse lisade muutmise eeskirjade kohta.

(70) On eriti oluline, et komisjon korraldaks ettevalmistustöö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

(71) Komisjonile tuleks anda rakendusvolitused, et tagada ühesugused tingimused käesoleva määruse rakendamisel seoses järgmisega: liidu karantiinsete taimekahjustajate nimekirja kehtestamine; prioriteetsete taimekahjustajate nimekirja kehtestamine; konkreetsete liidu karantiinsete taimekahjustajate vastaste meetmete kehtestamine; ajutiste meetmete vastuvõtmine seoses taimetervislike riskidega, mis tulenevad ajutistelt liidu karantiinseteks taimekahjustajateks loetavatest taimekahjustajatest; direktiivi 2000/29/EÜ artikli 2 lõike 1 punkti h esimese lõigu kohaste kaitstavate piirkondade tunnustamine ning vastavate kaitstavate piirkondade karantiinsete taimekahjustajate nimekirja kehtestamine; kaitstavate piirkondade muutmine või tühistamine; kaitstavate piirkondade nimekirja muutmine; kvaliteeti vähendavate liidu taimekahjustajate ja asjaomaste istutamiseks ettenähtud taimede loetlemine; selliste taimede, taimsete saaduste ja muude objektide loetlemine, mille liidu territooriumile sissetoomine ja seal vedamine keelatakse, samuti asjaomaste kolmandate riikide loetlemine; taimede, taimsete saaduste ja muude objektide ning nende liidu territooriumile sissetoomise ja seal vedamise nõuete loetlemine; kolmandate riikide selliste nõuete kehtestamine, mis on samaväärsed taimede, taimsete saaduste ja muude objektide liidu territooriumil vedamise nõuetega; konkreetsete taimede, taimsete saaduste ja muude objektide liikmesriikide piirialadele sissetoomisega seotud eritingimuste või -meetmete kehtestamine; ajutiste meetmete vastuvõtmine seoses kolmandatest riikidest pärinevate istutamiseks ettenähtud taimede liidu territooriumile sissetoomise ja seal vedamisega; selliste taimede, taimsete saaduste ja muude objektide loetlemine, mille konkreetsetesse kaitstavatesse piirkondadesse sissetoomine ja seal vedamine keelatakse; taimede, taimsete saaduste ja muude objektide sissetoomist konkreetsetesse kaitstavatesse piirkondadesse ja seal vedamist käsitlevate nõuete loetlemine; selliste taimede, taimsete saaduste ja muude objektide ning vastavate kolmandate päritolu- või lähteriikide loetlemine, mille puhul tuleb liidu territooriumile sissetoomise korral nõuda fütosanitaarsertifikaati; selliste taimede, taimsete saaduste ja muude objektide ning vastavate kolmandate päritolu- või lähteriikide loetlemine, mille puhul tuleb teatavatesse kaitstavatesse piirkondadesse sissetoomise korral nendest kolmandatest riikidest nõuda fütosanitaarsertifikaati; selliste taimede, taimsete saaduste ja muude objektide loetlemine, mille liidu territooriumil vedamise korral nõutakse taimepassi; selliste taimede, taimsete saaduste ja muude objektide loetlemine, mille sissetoomise korral teatavatesse kaitstavatesse piirkondadesse tuleb nõuda taimepassi, ning taimepassi vormi kehtestamine. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 182/2011 (8).

(72) Nõuandemenetlust tuleks kasutada järgmistel juhtudel: liidu karantiinsete taimekahjustajate esialgse nimekirja vastuvõtmiseks, arvestades et see esialgne nimekiri peaks ilma ühegi muudatuseta sisaldama üksnes direktiivi 2000/29/EÜ I lisa A osas ning II lisa A osa I jaos loetletud taimekahjustajaid; taimekahjustaja teadusliku nime muutmiseks, kui selline muudatus on põhjendatav teaduse arenguga; kaitstavate piirkondade ja vastavate kaitstavate piirkondade karantiinsete taimekahjustajate esialgse nimekirja vastuvõtmiseks, arvestades et see esialgne nimekiri peaks ilma ühegi muudatuseta sisaldama üksnes direktiivi 2000/29/EÜ artikli 2 lõike 1 punkti h esimese lõigu kohaselt tunnustatud kaitstavaid piirkondi ja kaitstava piirkonna karantiinseid taimekahjustajaid, mis on loetletud direktiivi 2000/29/EÜ I lisa B osas ja II lisa B osas; kaitstavate piirkondade muutmiseks ja tühistamiseks; kvaliteeti kahjustavate liidu taimekahjustajate esialgse nimekirja vastuvõtmiseks, arvestades et see esialgne nimekiri peaks ilma ühegi muudatuseta sisaldama üksnes teatavates seemnete ja paljundusmaterjali tootmist ja turustamist käsitlevates direktiivides loetletud taimekahjustajaid; selliste taimede, taimsete saaduste ja muude objektide esialgse nimekirja vastuvõtmiseks, mille liidu territooriumile sissetoomine ja seal vedamine keelatakse, arvestades et see esialgne nimekiri peaks ilma ühegi muudatuseta sisaldama taimi, taimseid saadusi ja muid objekte ning asjaomaseid keelde ja kolmandaid riike, mis on sätestatud direktiivi 2000/29/EÜ III lisa A osas, samuti kombineeritud nomenklatuuri koode (CN-kood); selliste taimede, taimsete saaduste ja muude objektide esialgse nimekirja vastuvõtmiseks, mille liidu territooriumile sissetoomine ja seal vedamine keelatakse, arvestades et see esialgne nimekiri peaks ilma ühegi muudatuseta sisaldama üksnes taimi, taimseid saadusi ja muid objekte ning asjaomaseid nõudeid ja kolmandaid riike, mis on sätestatud direktiivi 2000/29/EÜ IV lisa A osas, samuti kombineeritud nomenklatuuri koode (CN-kood); selliste taimede, taimsete saaduste ja muude objektide esialgse nimekirja vastuvõtmiseks, mille teatavatesse kaitstavatesse piirkondadesse sissetoomise ja seal vedamise suhtes kohaldatakse erinõudeid, arvestades et see esialgne nimekiri peaks ilma ühegi muudatuseta sisaldama üksnes taimi, taimseid saadusi ja muid objekte ning asjaomaseid keelde ja kolmandaid riike, mis on sätestatud direktiivi 2000/29/EÜ III lisa B osas, samuti kombineeritud nomenklatuuri koode (CN-kood); selliste taimede, taimsete saaduste ja muude objektide esialgse nimekirja vastuvõtmiseks, mille teatavatesse kaitstavatesse piirkondadesse sissetoomise ja seal vedamise suhtes kohaldatakse erinõudeid, arvestades et see esialgne nimekiri peaks ilma ühegi muudatuseta sisaldama üksnes taimi, taimseid saadusi ja muid objekte ning nõudeid, mis on sätestatud direktiivi 2000/29/EÜ IV lisa B osas, samuti kombineeritud nomenklatuuri koode (CN-kood); selliste taimede, taimsete saaduste ja muude objektide ning vastavate kolmandate päritolu- või lähteriikide esialgse nimekirja vastuvõtmiseks, mille puhul nõutakse liidu territooriumile sissetoomise korral fütosanitaarsertifikaati, arvestades et see esialgne nimekiri peaks ilma ühegi muudatuseta sisaldama üksnes taimi, taimseid saadusi ja muid objekte, mis on loetletud direktiivi 2000/29/EÜ V lisa B osa punktis I; selliste taimede, taimsete saaduste ja muude objektide ning vastavate kolmandate päritolu- või lähteriikide esialgse nimekirja vastuvõtmiseks, mille puhul nõutakse teatavatesse kaitstavatesse piirkondadesse sissetoomise korral fütosanitaarsertifikaati, arvestades et see esialgne nimekiri peaks ilma ühegi muudatuseta sisaldama üksnes taimi, taimseid saadusi ja muid objekte, mis on loetletud direktiivi 2000/29/EÜ V lisa B osa punktis II; selliste taimede, taimsete saaduste ja muude objektide esialgse nimekirja vastuvõtmiseks, mille liidu territooriumil vedamise korral nõutakse taimepassi, arvestades et see esialgne nimekiri peaks ilma ühegi muudatuseta sisaldama üksnes taimi, taimseid saadusi ja muid objekte, mis on loetletud direktiivi 2000/29/EÜ V lisa A osa punktis I, ning selliste taimede, taimsete saaduste ja muude objektide esialgse nimekirja vastuvõtmiseks, mille teatavatesse kaitstavatesse piirkondadesse sissetoomise korral nõutakse taimepassi, arvestades et see esialgne nimekiri peaks ilma ühegi muudatuseta sisaldama üksnes taimi, taimseid saadusi ja muid objekte, mis on loetletud direktiivi 2000/29/EÜ V lisa A osa punktis II.

(73) Nõukogu direktiivis 74/647/EMÜ (9) ning nõukogu direktiivis 69/466/EMÜ (10) on sätestatud nimetatud taimekahjustajate tõrje meetmed. Pärast nimetatud direktiivide jõustumist on asjaomased taimekahjustajad kogu liidu territooriumil laialdaselt levinud ning seetõttu ei ole nende ohjeldamine enam võimalik. Kõnealused direktiivid tuleks seepärast kehtetuks tunnistada.

(74) Kehtetuks tuleks tunnistada nõukogu direktiiv 69/464/EMÜ (11), nõukogu direktiiv 93/85/EMÜ (12), nõukogu direktiiv 98/57/EÜ (13) ning nõukogu direktiiv 2007/33/EÜ (14), kuna kooskõlas käesoleva määrusega peaks vastu võetama asjaomaste taimekahjustajate vastased uued meetmed. Võttes arvesse nende uute meetmete vastuvõtmiseks vajalikku aega ja vahendeid, tuleks kõnealused õigusaktid tunnistada kehtetuks 1. jaanuariks 2021. aastaks. [ME 15]

(75) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 652/2014 (15) on sätestatud, et toetused taimekahjustajate vastastele meetmetele hõlmavad teatavaid direktiivi 2000/29/EÜ lisades loetletud taimekahjustajaid ning teatavaid taimekahjustajaid, mida nimetatud lisades ei ole loetletud, kuid mille suhtes kohaldatakse liidu ajutisi meetmeid, mis on vastu võetud seoses nende taimekahjustajatega. Käesolevas määruses kehtestatakse prioriteetse taimekahjustaja kategooria. On oluline, et teatavad liikmesriikide võetavad eelkõige prioriteetsete taimekahjustajate vastased meetmed peaksid olema abikõlbulikud oleksid abikõlblikud liidu toetuste jaoks, sh ettevõtjatele makstavad hüvitised selliste taimede, taimsete saaduste ja muude objektide väärtuses, mis on hävitatud käesolevas määruses sätestatud hävitamismeetmete võtmise käigus , sama kehtib ka tõhustatud bioohutusmeetmete rakendamise kohta, mis on olulised prioriteetsete taimekahjustajate ennetamise, avastamise ja kontrollimise jaoks põllumajandusliku majapidamise tasandil . Liikmesriikide poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr …/2014… (16) [Määruse (milles sätestatakse looduslikku tasakaalu ohustavate võõrliikide sissetoomise ja levimise ennetamine ja ohjamine) number ja ELT avaldamisviide joonealusesse märkusesse] artikli 15 kohaselt võetud meetmed võimalike kahjulike võõrliikide varajaseks hävitamiseks invasiooni varajases etapis peaksid olema samuti liidu toetuste jaoks abikõlblikud. See peaks hõlmama ka ettevõtjatele makstavaid hüvitisi selliste taimede, taimsete saaduste ja muude objektide väärtuses, mis on hävitatud määruse (EL) nr …/2014 … [Selle määruse number ja pealkiri, milles sätestatakse looduslikku tasakaalu ohustavate võõrliikide sissetoomise ja levimise ennetamine ja ohjamine] artikli 15 kohaselt. Seetõttu tuleks määrust (EL) nr 652/2014 vastavalt muuta. [ME 16]

(75a) Ühine põllumajanduspoliitika sisaldab sätteid, mis seovad põllumajandustootjatele pakutava liidu rahastamise/toetuse nende vastavusega konkreetsetele keskkonna, rahvatervise, looma- ja taimetervise ning loomade heaolu valdkonna standarditele. [ME 17]

(76) Kuna käesoleva määruse eesmärki, milleks on tagada ühtlustatud lähenemisviis taimekahjustajate vastastele kaitsemeetmele, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning eesmärgi mõju, keerukuse ning piiriülese ja rahvusvahelise olemuse tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

(77) Käesoleva määrusega ei tekitata väikestele ega keskmise suurusega ettevõtjatele ebaproportsionaalset halduskoormust ega majanduslikku mõju. Lähtuvalt sidusrühmadega konsulteerimisest on käesolevas määruses võetud võimaluse korral arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate erilist olukorda. Pidades silmas avaliku poliitika eesmärki (eesmärke) kaitsta taimetervist, ei ole kaalutud võimalust kehtestada üldine vabastus mikroettevõtjatele, kes moodustavad ettevõtjate enamiku.

(78) Käesolevas määruses võetakse arvesse rahvusvahelist taimekaitsekonventsiooni, sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepingut ning nendega seoses koostatud suuniseid.

(78a) Vastavalt aruka reguleerimise põhimõttele kooskõlastatakse käesolev määrus määrusega (EL) nr …/2014 [Selle määruse number, milles sätestatakse looduslikku tasakaalu ohustavate võõrliikide sissetoomise ja levimise ennetamine ja ohjamine] , et tagada taimetervist käsitlevate õigusaktide täielik ja terviklik kohaldamine. [ME 18]

(79) Käesolevas määruses võetakse arvesse põhiõigusi ja peetakse silmas eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatavaid põhimõtteid, eriti era- ja pereelu austamist, õigust omandile, isikuandmete kaitset, ettevõtlusvabadust ning kunsti ja teaduse vabadust. Liikmesriigid peaksid käesolevat määrust kohaldama kooskõlas nimetatud õiguste ja põhimõtetega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I peatükk

Reguleerimisese, reguleerimisala ja mõisted

Artikkel 1

Reguleerimisese ja reguleerimisala

1. Käesolevas määruses sätestatakse eeskirjad liikmesriigi asutuste läbiviidavate fütosanitaarkontrollide ja muude ametlike meetmete kohta , mille abil määrata kindlaks eesmärk on tuvastada mis tahes liiki, tüvesse või biotüüpi kuuluvatest taimi või taimseid saadusi kahjustavatest haigusetekitajatest, loomadest või parasiittaimedest taimedest (edaspidi „taimekahjustajad“) , sealhulgas taimi kahjustavatest invasiivsetest taimede võõrliikidest tulenevad taimetervislikud riskid ning meetmed nende riskide vastuvõetavale tasemele vähendamiseks , samuti fütosanitaarmeetmed, mis on vajalikud taimekahjustajate teistest liikmesriikidest või kolmandatest riikidest sisenemise tõkestamiseks . [ME 19]

2. Käesoleva määruse kohaldamisel loetakse viiteid kolmandatele riikidele viideteks I lisas loetletud kolmandatele riikidele ja territooriumidele.

Käesoleva määruse kohaldamisel loetakse viiteid liidu territooriumile viideteks liidu territooriumile ilma I lisas loetletud territooriumideta.

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 98 vastu delegeeritud õigusakte I lisa muutmiseks; sellega tagatakse, et käesoleva määruse reguleerimisala piirdub liidu territooriumi Euroopa-osaga. Nimetatud muudatus on üks järgmistest:

a) aluslepingu artikli 355 lõikes 1 osutatud ühe või mitme territooriumi lisamine I lisasse;

b) aluslepingu artikli 355 lõikes 2 osutatud ühe või mitme territooriumi väljajätmine I lisast.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

(1) „taimed“ – elusad taimed ja järgmised elusad taimeosad: a) seemned botaanilises tähenduses, v.a need, mis ei ole ette nähtud külvamiseks; b) viljad botaanilises tähenduses; c) köögiviljad; d) mugulad, varremugulad, sibulad, risoomid, juured, pookealused, stoolonid; e) võsud, varred, võsundid; f) lõikelilled; g) oksad lehtede või okastega; h) langetatud puud lehtede või okastega; i) lehed, lehestik; j) taimede koekultuurid, sh rakukultuurid, iduplasma, meristeemid, kimäärsed kloonid, mikropaljundatud paljundusmaterjal; k) elus õietolm; l) silmad, pungad, pistikud, pookoksad, pookematerjal;

(2) „taimsed saadused“ – töötlemata või lihttöötluse läbinud taimse päritoluga saadused, kui neid ei käsitata taimedena. Kui ei ole sätestatud teisiti, käsitatakse puitu taimse saadusena üksnes juhul, kui seda ei ole töödeldud taimetervislike riskide kõrvaldamise eesmärgil ning kui see vastab ühele või mitmele järgmistest tingimustest: a) see on koorega või kooreta puit, millel on tervenisti või osaliselt säilinud looduslik kumer pind; b) see on saetud, raiutud või lõhestatud puit, millel ei ole säilinud looduslik kumer pind; c) see esineb laastude, tükikeste, saepuru, höövlilaastude või puidujäätmetena ning seda ei ole töödeldud, kasutades liimi, kuumust või rõhku või nende kombinatsiooni, et toota graanuleid, briketti, vineeri või puitlaastplaate; d) seda kasutatakse või see on mõeldud kasutamiseks pakkematerjalina või pakkimispuiduna, kusjuures ei ole oluline, kas seda tegelikult kaupade transportimiseks kasutatakse;

(3) „istutamiseks ettenähtud taimed“: — taimed, millest on võimalik saada terve taim mis on juba istutatud ja mis on selleks ette nähtud ning mis on mõeldud istutamiseks, ümberistutamiseks jääma oma kohale või mis istutatakse pärast sissetoomist ümber, või oma kohale jäämiseks — taimed, mis sissetoomise ajal ei ole istutatud, kuid mida kavatsetakse pärast sissetoomist istutada ; [ME 20]

(4) „muu objekt“ – mis tahes materjal või objekt, v.a taim või taimne saadus, mis võib endas kanda taimekahjustajaid või neid levitada, sealhulgas muld ja kasvusubstraat;

(5) „pädev asutus“ – määruse (EL) nr …/…. artikli 2 lõikes 5 määratletud pädev asutus [Ametliku kontrolli määruse number];

(6) „partii“ – ühe kauba ühikud, millel on taimetervise seisukohalt ühesugune koostis ja päritolu ning mis moodustab osa saadetisest;

(7) „ettevõtja“ – avalik-õiguslik või eraõiguslik isik, kes on kutsealaselt seotud ühe või mitme järgmise taimi, taimseid saadusi ja muid objekte hõlmava tegevusega: a) külvamine või istutamine; b) kasvatamine; c) tootmine; d) liidu territooriumile sissetoomine, seal vedamine ja sealt väljaviimine; e) turul kättesaadavaks tegemine; ea) sordiaretus; [ME 21] eb) paljundamine; [ME 22] ec) hooldamine; [ME 23] ed) teenuste osutamine; [ME 24] ee) säilitamine, sh ladustamine; [ME 25]

(8) „lõppkasutaja“ – isik, kes omandab taimi või taimseid saadusi enda tarbeks väljaspool oma kaubandus-, äri- või kutsetegevust;

(9) „testimine“ – ametlik kontrollimine, v.a visuaalne kontroll, mille eesmärk on teha kindlaks taimekahjustajate esinemine või need identifitseerida;

(10) „töötlus“ – toiming taimekahjustajate hävitamiseks, inaktiveerimiseks või kõrvaldamiseks või nende sigimatuks või elujõuetuks muutmiseks.

(10a) „ettevõtja“ – määruse (EL) nr …/2014 [Ametliku kontrolli määruse number] artikli 2 punktis 26 määratletud ettevõtja; [ME 26]

(10b) „fütosanitaarkontroll“ – ametlik kontroll, mida teostatakse järgmise suhtes: a) taimed või kaubad; b) artikli 1 lõikes 1 osutatud eeskirjadega hõlmatud meetmed ning kõnealustel eesmärkidel kasutatavad seadmed ja transpordivahendid; c) asukohad või piirkonnad, kus selliseid meetmeid võetakse; [ME 27]

(10c) „fütosanitaarmeede“ – kõik meetmed, mille eesmärk on riskide kõrvaldamine või taimekahjustajate muudest liikmesriikidest või kolmandatest riikidest liidu territooriumile sisenemise vältimine; [ME 28]

(10d) „karantiiniüksused“ – pädevate asutuste määratud piirkonnad, kus kolmandatest riikidest pärit taimi ladustatakse piisava ajavahemiku jooksul, kuni leitakse, et taimekahjustajate kolmandatest riikidest sissetoomise risk on kõrvaldatud. [ME 29]

II peatükk

Karantiinsed taimekahjustajad

1. JAGU

KARANTIINSED TAIMEKAHJUSTAJAD

Artikkel 3

Karantiinse taimekahjustaja määratlus

Taimekahjustajale osutatakse määratletud territooriumiga seoses kui karantiinsele taimekahjustajale, kui see vastab kõigile järgmistele tingimustele:

a) see on identifitseeritud II lisa 1. jao punkti 1 tähenduses;

b) seda ei esine asjaomasel territooriumil II lisa 1. jao punkti 2 alapunkti a tähenduses või kui seda esineb, siis on see asjaomasel territooriumil levinud piiratud ulatuses II lisa 1. jao punkti 2 alapunktide b ja c tähenduses;

c) see on võimeline asjaomasele territooriumile sisenema, sellel territooriumil pärast sisenemist lähitulevikus paikseks muutuma (edaspidi „kohanduma“) ning levima või kui seda seal juba esineb, siis asjaomase territooriumi nendes osades, kus see on levinud piiratud ulatuses, vastavalt II lisa 1. jao punktile 3;

d) selle sisenemisel, kohandumisel ja levikul oleks II lisa 1. jao punkti 4 tähenduses vastuvõetamatu majanduslik, sotsiaalne või keskkonnamõju asjaomasele territooriumile või selle esinemise korral territooriumi nendele osadele, kus seda esineb piiratud ulatuses, ning

e) on olemas teostatavad ja tõhusad meetmed, et tõkestada sellise taimekahjustaja asjaomasele territooriumile sisenemist, seal kohandumist või levikut ning vähendada sellest tulenevaid taimetervislikke riske ja mõjusid.

2. JAGU

LIIDU KARANTIINSED TAIMEKAHJUSTAJAD

Artikkel 4

Liidu karantiinse taimekahjustaja määratlus

Karantiinsele taimekahjustajale osutatakse kui liidu karantiinsele taimekahjustajale, kui määratletud territooriumiks, millele on osutatud artikli 3 sissejuhatavas lauses, on liidu territoorium ja kui taimekahjustaja on kantud artikli 5 lõikes 2 osutatud nimekirja.

Artikkel 5

Liidu karantiinsete taimekahjustajate sissetoomise ja vedamise keeld

1. Liidu karantiinseid taimekahjustajaid ei tohi liidu territooriumile sisse tuua ega seal vedada.

Tahtlikult ei tohi teha midagi, mis aitab kaasa liidu karantiinse taimekahjustaja liidu territooriumile sissetoomisele ning seal kohandumisele ja levimisele.

2. Komisjon kehtestab rakendusaktiga Nimekiri taimekahjustajatest, mis vastavad seoses liidu territooriumiga artikli 3 punktides b, c ja d osutatud tingimustele , esitatakse I a lisas ning sellele osutatakse kui (edaspidi„liidu karantiinsete taimekahjustajate nimekiri“) nimekirjale” . [ME 30]

Nimetatud nimekiri sisaldab direktiivi 2000/29/EÜ I lisa A osas ning II lisa A osa I jaos loetletud taimekahjustajaid. [ME 31]

Liidu territooriumi mis tahes osas esinevad taimekahjustajad, mis on pärismaised kas looduslikult või seetõttu, et need on sisse toodud väljastpoolt liidu territooriumi, kantakse kõnealusesse nimekirja taimekahjustajatena, mida liidu territooriumil teadaolevalt esineb.

Taimekahjustajad, mis ei ole liidu territooriumi üheski osas pärismaised, kantakse kõnealusesse nimekirja taimekahjustajatena, mida liidu territooriumil teadaolevalt ei esine.

Nimetatud rakendusakt võetakse vastu artikli 99 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega. [ME 32]

3. Komisjon muudab Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 98 vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad lõikes 2 osutatud rakendusakti nimekiri muutmist , kui hindamisest selgub, et mõni selles aktis nimekirjas loetlemata taimekahjustaja vastab liidu territooriumiga seoses artikli 3 punktides b, c ja d osutatud tingimustele, või kui mõni nimetatud rakendusaktis loetletud taimekahjustaja ei vasta enam ühele või mitmele nendest tingimustest. Esimesel juhul lisab komisjon asjaomase taimekahjustaja lõikes 2 osutatud nimekirja, teisel juhul jätab komisjon asjaomase taimekahjustaja sellest nimekirjast välja. [ME 33]

Komisjon teeb nimetatud hindamise tulemused kättesaadavaks liikmesriikidele.

Rakendusaktid, millega muudetakse Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 98 vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse lõikes 2 osutatud rakendusakti, võetakse vastu artikli 99 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. Sama menetlust kohaldatakse lõikes 2 osutatud rakendusakti kehtetuks tunnistamisel või asendamisel nimekirja kehtetuks tunnistamist või asendamist . [ME 34]

4. Komisjon muudab Komisjonile antaks õigus võtta kooskõlas artikliga 98 vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse lõikes 2 osutatud rakendusakti, muutes taimekahjustaja teaduslikku nimekirja kuuluvate taimekahjustajate teadusliku nime muutmist , kui selline muudatus on põhjendatud teaduse arenguga. [ME 35]

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 99 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega. [ME 36]

Artikkel 6

Prioriteetsed taimekahjustajad

1. Liidu karantiinne taimekahjustaja on prioriteetne taimekahjustaja, kui see vastab kõigile järgmistele tingimustele:

a) see vastab liidu territooriumiga seoses II lisa 1. jao punkti 2 alapunktides a või b sätestatud tingimustele;

b) selle võimalik majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnamõju liidu territooriumile on väga tugev, nagu on sätestatud II lisa 2. jaos;

c) see on kantud lõike 2 kohasesse nimekirja.

2. Komisjon kehtestab Komisjonile antaks õigus võtta kooskõlas artikliga 98 vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse I b lisas kehtestatud nimekirja prioriteetsetest taimekahjustajatest (edaspidi „prioriteetsete taimekahjustajate nimekiri“) ja muudab seda nimekiri rakendusaktiga. [ME 37]

Kui hindamisest selgub, et liidu karantiinne taimekahjustaja vastab lõikes 1 osutatud tingimustele või taimekahjustaja ei vasta enam ühele või mitmele nendest tingimustest, muudab komisjon antakse komisjonile õigus võtta kooskõlas artikliga 98 vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse esimeses lõigus osutatud rakendusakti nimekirja , lisades asjaomase taimekahjustaja nimetatud nimekirja või jättes selle sealt välja. [ME 38]

Komisjon teeb nimetatud hindamise tulemused viivitamata kättesaadavaks liikmesriikidele. [ME 39]

Prioriteetsete taimekahjustajate arv ei tohi ületada 10 % nende liidu karantiinsete taimekahjustajate arvust, mis on loetletud vastavalt artikli 5 lõigetele 2 ja 3. Kui prioriteetsete taimekahjustajate arv ületab 10 % nende liidu karantiinsete taimekahjustajate arvust, mis on loetletud vastavalt artikli 5 lõigetele 2 ja 3, muudab komisjon esimeses lõigus osutatud rakendusakti, kohandades vastavalt selles nimekirjas olevate taimekahjustajate arvu, lähtudes nende võimalikust majanduslikust, sotsiaalsest ja keskkonnamõjust, mida käsitletakse II lisa 2. jaos. [ME 40]

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 99 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. [ME 41]

Nõuetekohaselt põhjendatud Suure taimetervisliku riski korral tungiva kiireloomulisuse juhtudel, mis on seotud suure taimetervisliku riskiga, võtab komisjon kohaldatakse artiklis 98a sätestatud menetlust käesoleva artikli 99 lõikes 4 osutatud menetlusega kohaselt vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid, millega kantakse liidu karantiinsed taimekahjustajad prioriteetsete taimekahjustajate nimekirja võetud delegeeritud õigusaktide suhtes . [ME 42]

Artikkel 7

II lisa 1. ja 2. jao muutmine

1. Pidades silmas tehnika ja teaduse ning rahvusvaheliste standardite arengut, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 98 vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse II lisa 1. jagu, kus käsitletakse kriteeriume, mille alusel identifitseerida karantiinseteks taimekahjustajateks loetavaid taimekahjustajaid, tehes kindlaks nende identsuse, esinemise, võime siseneda, kohanduda ja levida ning nende võimaliku majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõju. [ME 43]

2. Pidades silmas tehnika ja teaduse arengut, on komisjonil artikli 98 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse II lisa 2. jagu, kus käsitletakse kriteeriume, mille alusel identifitseerida prioriteetseteks taimekahjustajateks loetavaid liidu karantiinseid taimekahjustajaid, tehes kindlaks nende võimaliku majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõju.

Artikkel 8

Teaduslikel eesmärkidel, katsetes, sordivalikul, sordiaretuses ja näitustel kasutatavad liidu karantiinsed taimekahjustajad

1. Erandina artikli 5 lõikest 1 võivad liikmesriigid taotluse alusel anda loa selliste liidu karantiinsete taimekahjustajate sissetoomiseks oma territooriumile ja seal vedamiseks, mida kasutatakse teaduslikel eesmärkidel, katsetes, sordivalikul, sordiaretuses või näitustel, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

a) asjaomase taimekahjustaja sissetoomine, vedamine ega kasutamine ei põhjusta asjakohaste piirangute kehtestamise korral taimekahjustaja kohandumist või levikut liidu territooriumil;

b) hoiuruumid, kus asjaomast taimekahjustajat hoitakse, ja artikli 56 kohased karantiiniruumid, kus taimekahjustajat kasutatakse, on nõuetekohased;

c) töötajatel, kes taimekahjustajaga seotud tegevust läbi viivad, on asjakohane teaduslik ja tehniline kvalifikatsioon.

2. Pädev asutus hindab asjaomase taimekahjustaja lõike 1 punktis a osutatud kohandumise ja leviku riski, võttes arvesse taimekahjustaja identsust, bioloogiat ja levimise viise ning kavandatud tegevust, vastasmõju keskkonnaga ja muid asjakohaseid tegureid, mis on seotud taimekahjustajast tuleneva riskiga.

Pädev asutus hindab taimekahjustaja hoidmiseks kasutatavaid hoiuruume, millele on osutatud lõike 1 punktis b, ning taimekahjustajaga seotud tegevust läbi viivate töötajate teaduslikku ja tehnilist kvalifikatsiooni, millele on osutatud lõike 1 punktis c.

Kui lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud, annab pädev asutus nimetatud hindamiste alusel loa taimekahjustaja sissetoomiseks liidu territooriumile või seal vedamiseks.

3. Antav luba peab sisaldama kõiki järgmisi tingimusi:

a) taimekahjustajat tuleb hoida pädevate asutuste poolt nõuetekohaseks tunnistatud ja loas nimetatud hoiuruumides;

b) taimekahjustajaga seotud tegevust peab läbi viima pädeva asutuse poolt vastavalt artiklile 56 määratud ning loas osutatud karantiiniruumides;

c) taimekahjustajaga seotud tegevust peavad läbi viima töötajad, kelle teadusliku ja tehnilise kvalifikatsiooni on pädev asutus nõuetekohaseks tunnistanud ning see on loas ära märgitud;

d) taimekahjustaja liidu territooriumile sissetoomise ja seal vedamise korral peab sellega olema kaasas luba.

4. Luba piirdub asjaomase tegevuse jaoks vajaliku kogusega, mis ei tohi olla suurem määratud karantiiniruumide mahutavusest.

Loas on vajalikud piirangud, millega vähendatakse piisavalt asjaomase liidu karantiinse taimekahjustaja kohandumise ja leviku riski.

5. Pädev asutus kontrollib lõikes 3 osutatud tingimuste ja lõikes 4 osutatud piirangute täitmist ning võtab vajalikud meetmed juhul, kui nimetatud tingimusi ega piiranguid ei järgita. Nimetatud meetmeks on vajaduse korral lõikes 1 osutatud loa tühistamine.

6. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 98 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad järgmise kohta:

a) liikmesriikide ja komisjoni vaheline teabevahetus seoses asjaomaste taimekahjustajate liidu territooriumile sissetoomise ja seal vedamisega;

b) lõikes 2 osutatud hindamised ja loa andmine ning

c) nõuete täitmise kontrollimine, meetmete võtmine nõuete rikkumise korral ja sellest teatamine vastavalt lõikele 5.

Artikkel 9

Liidu karantiinsetest taimekahjustajatest teatamine pädevatele asutustele

1. Isik, kes saab teada liidu karantiinse taimekahjustaja esinemisest või kellel on alust kahtlustada, et seda esineb, teatab sellest pädevale asutusele viivitamata ja kinnitab teadet pädevale asutusele kirjalikult kümne kalendripäeva jooksul. [ME 44]

2. Pädeva asutuse nõudmisel esitab lõikes 1 osutatud isik pädevale asutusele enda valduses oleva teabe taimekahjustaja esinemise kohta.

Artikkel 10

Meetmed liidu karantiinsete taimekahjustaja esinemise kahtluse korral

Kui pädev asutus kahtlustab liidu karantiinse taimekahjustaja esinemist asjaomase liikmesriigi territooriumi osas, kus seda taimekahjustajat teadaolevalt varem ei ole esinenud, võtab ta viivitamatult kõik vajalikud meetmed, et ametlikult kinnitada, kas seda taimekahjustajat esineb või mitte.

Artikkel 11

Komisjoni ja teiste liikmesriikide teavitamine liidu karantiinsetest taimekahjustajatest

1. Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike artiklis 97 osutatud elektroonilise teavitussüsteemi kaudu, kui täidetud on üks järgmistest tingimustest:

a) liikmesriigi pädev asutus on saanud määruse (EL) nr …/…. [Ametliku kontrolli määruse number] artiklis 36 osutatud ametliku labori diagnoosi, mis kinnitab (edaspidi „kinnitab ametlikult“), et selle liikmesriigi territooriumil esineb liidu karantiinne taimekahjustaja, mida selles liikmesriigis teadaolevalt ei esine;

b) liikmesriigi pädev asutus on ametlikult kinnitanud karantiinse taimekahjustaja esinemist oma riigi territooriumil, kui selle taimekahjustaja esinemine on avastatud selle liikmesriigi territooriumi osas, kus seda varem ei ole esinenud;

c) liikmesriigi pädev asutus on ametlikult kinnitanud, et tema riigi territooriumil esineb liidu karantiinne taimekahjustaja taimede, taimsete saaduste või muude objektide saadetises, mis on toodud sisse liidu territooriumile, on ette nähtud sinna sissetoomiseks või seal vedamiseks.

2. Lõikes 1 osutatud teavitamine toimub kolme tööpäeva jooksul alates kuupäevast, mil pädev asutus kinnitab ametlikult asjaomase liidu karantiinse taimekahjustaja esinemise.

3. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 98 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse, et lõikes 1 osutatud teatamiskohustus kehtib ka liidu karantiinse taimekahjustaja kahtlustatava esinemise korral, mida ei ole veel ametlikult kinnitatud. Nimetatud delegeeritud õigusaktidega võib kindlaks määrata ka teavitamise tähtaja.

Artikkel 12

Pädevate asutuste poolt ettevõtjatele antav teave liidu karantiinsete taimekahjustajate kohta

Kui on täidetud üks artikli 11 lõike 1 tingimustest, tagab pädev asutus, et ettevõtjad, kelle taimi, taimseid saadusi või muid objekte see võib mõjutada, teavitatakse viivitamatult asjaomase liidu karantiinse taimekahjustaja esinemisest.

Artikkel 13

Pädevate asutuste poolt üldsusele antav teave prioriteetsete taimekahjustajate kohta

Kui on täidetud üks artikli 11 lõike 1 punktide a või b tingimustest, mis on seotud prioriteetsete taimekahjustajatega, teavitab pädev asutus üldsust enda võetud ja võetavatest meetmetest ning vajaduse korral meetmetest, mida peavad võtma teatavad ettevõtjad või muud isikud.

Liikmesriigid tagavad, et üldsusele tehakse kättesaadavaks teave taimekahjustajate võimaliku majandusliku, keskkonna- ja sotsiaalse mõju, ennetamise ja levimise peamiste põhimõtete ning ühiskonna kui terviku vastutuse kohta taimetervise tagamise eest liidu territooriumil.

Komisjon kehtestab ja hoiab üldsusele kättesaadavana ajakohastatud nimekirja kolmandate riikide uutest taimekahjustajatest, mis võivad kujutada ohtu taimetervisele liidu territooriumil. [ME 45]

Artikkel 14

Otsesest ohust teatamine

1. Kui liikmesriigil on tõendeid, et on otsene oht, et liidu karantiinne taimekahjustaja siseneb liidu territooriumile või selle osasse, kus seda taimekahjustajat veel ei esine, teavitab liikmesriik nendest tõenditest viivitamata kirjalikult komisjoni ja teisi liikmesriike.

2. Ettevõtjad teavitavad pädevaid asutusi viivitamatult kõigist tõenditest, mis neil võib olla lõikes 1 osutatud otsese ohu kohta seoses liidu karantiinsete taimekahjustajatega.

2a. Lõigetes 1 ja 2 osutatud otsese ohu korral võtavad liikmesriigid ja ettevõtjad kõik asjaomase riski puhul vajalikud meetmed, et takistada selliste taimekahjustajate sisenemist liidu territooriumile. [ME 46]

Artikkel 15

Ettevõtjate poolt viivitamatult võetavad meetmed

1. Kui ettevõtja saab teada, et tema kontrolli all olevatel taimedel, taimsetel saadustel või muudel objektidel esineb liidu karantiinne taimekahjustaja, võtab ta pärast asjaomase pädeva asutuse teavitamist ja temaga konsulteerimist viivitamatult vajalikud taimetervisemeetmed taimekahjustaja hävitamiseks asjaomastelt taimedelt, taimsetelt saadustelt või muudelt objektidelt ja vajaduse korral oma valdustest ning hoiab ära taimekahjustaja leviku.

Ettevõtja teavitab pärast asjaomase pädeva asutuse teavitamist ja temaga konsulteerimist viivitamatult tarneahelas osalevaid isikuid, kellelt ta need taimed, taimsed saadused või muud esemed omandas.

Nimetatud pädev asutus tagab vajaduse korral, et asjaomane ettevõtja kõrvaldab turult taimed, taimsed saadused ja muud objektid, millel taimekahjustaja võib esineda.

2. Kui lõikes 1 osutatud taimed, taimsed saadused või muud objektid ei ole enam asjaomase ettevõtja kontrolli all, teavitab ettevõtja pärast asjaomase pädeva asutuse teavitamist ja temaga konsulteerimist taimekahjustaja esinemisest viivitamatult tarneahelas osalevaid isikuid, kellelt ta kõnealused taimed, taimsed saadused või muud objektid omandas ning kellele ta need taimed, taimsed saadused või muud objektid tarnis.

3. Pädev asutus tagab vajaduse korral, et asjaomane ettevõtja võtab turult tagasi taimed, taimsed saadused ja muud objektid, millel taimekahjustaja võib esineda, ja et juhul, kui need taimed, taimsed saadused ja muud objektid on jõudnud lõppkasutajateni, võetakse need lõppkasutajatelt tagasi.

4. Kui kohaldatakse lõiget 1 või 2, esitab asjaomane ettevõtja asjaomasele pädevale asutusele kogu üldsusele olulise teabe. Pädev asutus teavitab üldsust juhul, kui on vaja võtta meetmeid seoses taimede, taimsete saaduste või muude objektidega, millel võib esineda asjaomane taimekahjustaja.

Artikkel 16

Liidu karantiinsete taimekahjustajate hävitamine

1. Kui liidu karantiinse taimekahjustaja esinemine on ametlikult kinnitatud, võtab pädev asutus viivitamatult kõik vajalikud meetmed taimekahjustaja hävitamiseks likvideerimiseks asjaomases piirkonnas ja , kui see on võimalik, (edaspidi „hävitamine“) või kui selline hävitamine ei ole võimalik, siis kõik vajalikud meetmed selle leviku tõkestamiseks asjaomasest piirkonnast väljapoole (edaspidi „hävitamine ohjeldamine “). Need meetmed võetakse vastu kooskõlas IV lisaga, milles käsitletakse taimekahjustajatega seotud riskide juhtimise meetmeid ja põhimõtteid. [ME 47]

1a. Kui liikmesriigid hüvitavad lõikes 1 osutatud meetmete osana piiriüleses piirkonnas rakendamise korral ettevõtjatele taimede, taimsete saaduste või muude hävitatud objektide väärtuse vastavalt määruse (EL) nr 652/2014 artikli 19 lõike 1 punktile c a, tagavad nad, et asjaomased liikmesriigid kooskõlastavad piisava hüvitise määra, et vältida võimaluse korral põhjendamatut turumoonutust. [ME 48]

2. Kui asjaomase liidu karantiinse taimekahjustaja esinemine võib olla seotud taimede, taimsete saaduste või muude objektide vedamisega, uurib pädev asutus, mis on taimekahjustaja esinemise allikas ja kas asjaomane taimekahjustaja on vedamise tõttu levinud teistele taimedele, taimsetele saadustele või muudele objektidele.

3. Kui lõikes 1 osutatud meetmed on seotud taimede, taimsete saaduste ja muude objektide liidu territooriumile sissetoomise või seal vedamisega, teavitab asjaomane liikmesriik nendest meetmetest viivitamatult komisjoni ja teisi liikmesriike.

4. Inimeste eravaldused ei ole vabastatud lõikes 1 osutatud meetmete kohaldamisest ega lõikes 2 osutatud uurimisest.

Artikkel 17

Piirangualade kehtestamine

1. Pärast artikli 11 lõike 1 punktis a osutatud ametliku kinnituse saamist kehtestab pädev asutus viivitamatult ala, kus tuleb rakendada nimetatud artiklis osutatud meetmeid (edaspidi „piiranguala“).

Piiranguala koosneb lõikes 2 sätestatud saastunud piirkonnast ja lõikes 3 sätestatud puhvertsoonist.

2. Saastunud piirkond hõlmab järgmist:

a) kõik asjaomase taimekahjustajaga teadaolevalt saastunud taimed;

b) kõik taimed, millel on märke või sümptomeid, mis viitavad võimalikule asjaomase taimekahjustajaga saastumisele;

c) kõik muud taimed, mis on asjaomase taimekahjustajaga tõenäoliselt saastunud oma vastuvõtlikkuse tõttu sellele taimekahjustajale ja oma läheduse tõttu saastunud taimedele või seetõttu, et neil on saastunud taimedega ühine tootmisallikas, kui see on teada, või need on kasvatatud saastunud taimedest.

3. Puhvertsoon külgneb saastunud piirkonnaga ja ümbritseb seda.

Puhvertsooni suurus vastab riskile, mis on seotud asjaomase taimekahjustaja levimisega saastunud piirkonnast väljapoole kas looduslikul teel või saastunud piirkonnas või selle ümbruses toimuva inimtegevuse tõttu, ning puhvertsooni suurus määratakse kindlaks taimekahjustajatega seotud riskide juhtimise meetmeid ja põhimõtteid käsitleva IV lisa 2. jao kohaselt.

Kui taimekahjustaja saastunud piirkonnast väljapoole levimise riski on looduslike või kunstlike tõkete abil piisavalt vähendatud, ei ole vaja puhvertsooni luua.

4. Erandina lõikest 1 võib pädev asutus otsustada piiranguala mitte kehtestada, kui ta järeldab esmamulje põhjal ning asjaomase taimekahjustaja laadi ja selle avastamise kohta silmas pidades, et taimekahjustaja on võimalik kohe hävitada.

Sel juhul korraldab pädev asutus uuringu, et teha kindlaks, kas saastunud on ka muud taimed või taimsed saadused. Pädev asutus otsustab uuringu põhjal, kas piiranguala on vaja kehtestada. Asjaomane pädev asutus teavitab uuringu tulemustest komisjoni ja teisi liikmesriike.

5. Kui lõigete 2 ja 3 alusel tuleb piiranguala laiendada teise liikmesriigi territooriumile, teavitab liikmesriik, kus asjaomane taimekahjustaja avastati, viivitamatult liikmesriiki, kelle territooriumile tuleb piiranguala laiendada, et see liikmesriik saaks võtta kõik lõigetes 1–4 osutatud vajalikud meetmed.

6. Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike iga aasta 31. märtsiks kehtestatud piirangualade arvust ja asukohast, asjaomastest taimekahjustajatest ja eelmisel aastal võetud vastavatest meetmetest.

Artikkel 18

Piirangualadel tehtavad uuringud, piirangualade muutmine ja piirangute tühistamine

1. Pädevad asutused korraldavad igal piirangualal kord aastas riskil põhineva ja asjakohase sagedusega uuringu, et kontrollida olukorda seoses asjaomase taimekahjustaja esinemisega. [ME 49]

Uuringud tehakse vastavalt artikli 21 lõigetes 1 ja 2 kehtestatud uuringuid käsitlevatele sätetele.

2. Kui pädev asutus avastab iga-aastase uuringu käigus asjaomase taimekahjustaja esinemise puhvertsoonis, teavitab asjaomane liikmesriik sellest viivitamatult komisjoni ja teisi liikmesriike, täpsustades, et taimekahjustaja avastati puhvertsoonis. [ME 50]

3. Pädevad asutused muudavad lõikes 1 osutatud uuringute tulemuste põhjal vajaduse korral saastunud piirkondade, puhvertsoonide ja piirangualade piire.

4. Pädevad asutused võivad otsustada piiranguala tühistada ja lõpetada vastavate hävitamismeetmete võtmise, kui lõikes 1 osutatud uuringute käigus ei ole sellel piirangualal taimekahjustajavaba staatuse kinnitamiseks piisavalt pika aja jooksul avastatud asjaomase taimekahjustaja esinemist. [ME 51]

5. Lõikes 3 osutatud muudatuste tegemise või lõikes 4 osutatud piiranguala tühistamise üle otsustamisel peab asjaomane pädev asutus võtma arvesse vähemalt taimekahjustaja bioloogiat ja asjaomast vektorit, peremeestaimede olemasolu, ökoloogilis-klimaatilisi tingimusi ja hävitamismeetmete tulemuslikkuse tõenäosust.

Artikkel 19

Vastavalt artiklitele 16, 17 ja 18 võetud meetmetega seotud aruandlus

Liikmesriigid koostavad artiklite 16, 17 ja 18 kohaselt võetud meetmete kohta aruande.

Kui liikmesriik on need meetmed võtnud alal, mis külgneb teise liikmesriigi piiriga, esitab ta aruande sellele liikmesriigile.

Aruanne esitatakse taotluse korral komisjonile ja teistele liikmesriikidele.

Artikkel 20

IV lisa muutmine

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 98 vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse karantiinsete taimekahjustajatega seotud riskide juhtimise meetmeid käsitleva IV lisa 1. jagu seoses meetmetega, mis on suunatud istutatud ja looduslike taimede saastumise ennetamisele ja likvideerimisele, seoses meetmetega, mis on suunatud taimede, taimsete saaduste ja muude objektide saadetistele, ning seoses meetmetega, mis on suunatud karantiinsete taimekahjustajate muudele levimisviisidele; samuti õigusakte, millega muudetakse taimekahjustajatega seotud riskide juhtimise põhimõtteid käsitlevat IV lisa 2. jagu seoses taimekahjustajatega seotud riskide juhtimise põhimõtetega, võttes arvesse tehnika ja teaduse ning rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni alusel kokkulepitud rahvusvaheliste fütosanitaarmeetmete standardite arengut. [ME 52]

Artikkel 21

Liidu karantiinsete taimekahjustajatega ja ajutiselt liidu karantiinseks taimekahjustajaks loetavate taimekahjustajatega seotud uuringud

1. Liikmesriigid korraldavad ilmselgete riskide alusel teatava ajavahemiku möödudes uuringuid, millega kontrollitakse liidu karantiinsete taimekahjustajate esinemist ning seda, kas esineb märke või sümptomeid, mis viitavad II lisa 3. jao kohaselt ajutiselt liidu karantiinseks taimekahjustajaks loetavate taimekahjustajate esinemisele; uuringuid tehakse kõigil aladel, kus neid taimekahjustajaid teadaolevalt ei ole esinenud. [ME 53]

2. Uuringud hõlmavad vähemalt pädeva asutuse tehtavat visuaalset kontrolli ning vajaduse korral proovide kogumist ja testide tegemist. Uuringud põhinevad usaldusväärsetel teaduslikel ja tehnilistel põhimõtetel ning neid tehakse sobival ajal, mil asjaomast taimekahjustajat on võimalik avastada.

Uuringutes võetakse arvesse teaduslikke ja tehnilisi tõendeid ning kogu muud asjakohast teavet asjaomase taimekahjustaja esinemise kohta.

3. Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike iga aasta 30. aprilliks lõike 1 kohaste eelmisel aastal tehtud uuringute tulemustest.

Artikkel 22

Mitmeaastased uuringukavad ja teabe kogumine

1. Liikmesriigid koostavad mitmeaastase kava, milles näevad ette artikli 21 kohaselt tehtavate uuringute sisu. Kavas sätestatakse artikli 21 lõike 2 teises lõigus osutatud teaduslike ja tehniliste tõendite ja muu teabe kogumine ja talletamine.

Kavas nähakse ette järgmised üksikasjad: iga uuringu konkreetne eesmärk, geograafiline ja ajaline ulatus, uuritavad taimekahjustajad, taimed ja kaubad, uurimismeetodid ja kvaliteedijuhtimine, sh visuaalse kontrolli, proovivõtu ja testimise korra kirjeldus ning tehniline põhjendus, ettenähtud visuaalsete kontrollide, proovivõttude ja testide aeg, sagedus ja arv, kogutud teabe talletamise meetodid ja neid käsitlev aruandlus.

Mitmeaastane kava koostatakse viieks kuni seitsmeks aastaks.

2. Liikmesriigid teavitavad koostatud mitmeaastasest uuringukavast komisjoni ja teisi liikmesriike.

3. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 98 vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse või täiendatakse nõutakse, et liikmesriigid muudaksid või täiendaksid lõikes 1 sätestatud mitmeaastastes uuringukavades käsitletavaid üksikasju. [ME 54]

Artikkel 23

Prioriteetsete taimekahjustajatega seotud uuringud

1. Liikmesriik teeb iga prioriteetse taimekahjustaja kohta kord aastas eraldi uuringu vastavalt artikli 21 lõikele 1. Uuringud hõlmavad asjaomaste taimekahjustajate jaoks piisavalt suurt arvu visuaalseid kontrolle, proovivõtte ja teste, et tagada nende õigeaegse avastamise suur tõenäosus.

2. Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike iga aasta 30. aprilliks lõike 1 kohaste eelmisel aastal tehtud uuringute tulemustest.

Artikkel 24

Prioriteetsete taimekahjustajatega seotud situatsiooniplaanid

1. Iga liikmesriik koostab asjaomase taimekahjustaja kinnitatud või kahtlustatava esinemise korral iga prioriteetse taimekahjustaja jaoks, mis on võimeline tema territooriumile või selle osasse sisenema ja seal kohanduma, eraldi plaani, mis sisaldab teavet otsustusprotsessi, järgitavate menetluste ja eeskirjade ning kättesaadavaks tehtavate vahendite kohta (edaspidi „situatsiooniplaan“). Liikmesriigid kaasavad varajases etapis situatsiooniplaani koostamise ja ajakohastamise protsessi kõik asjaomased sidusrühmad. [ME 55]

2. Situatsiooniplaan sisaldab järgmist:

a) plaani elluviimises osalevate asutuste ülesanded ja vastutus, asjaomase prioriteetse taimekahjustaja kinnitatud või kahtlustatava esinemise korral käsuliin ning selliste meetmete koordineerimise menetlus, mida võtavad asjaomased pädevad asutused ja muud avalik-õiguslikud asutused, millele on osutatud määruse (EL) nr …/…. artikli 3 lõikes 2 [Ametliku kontrolli määruse number], volitatud isikud või füüsilised isikud, kellele on osutatud määruse (EL) nr …/…. [Ametliku kontrolli määruse number] artikli 25 lõikes 1, laborid ja ettevõtjad, sh vajaduse korral kooskõlastamine naaberliikmesriikidega ning naabruses asuvate kolmandate riikidega;

b) pädevate asutuste juurdepääs ettevõtjate ja füüsiliste isikute valdustele ning vajaduse korral laboritele, seadmetele, töötajatele, välisekspertidele ning vahenditele, mida on vaja asjaomase prioriteetse taimekahjustaja kiireks ja tõhusaks hävitamiseks või vajaduse korral ohjeldamiseks;

c) meetmed, mida võetakse seoses komisjoni, teiste liikmesriikide, asjaomaste ettevõtjate ja üldsuse teavitamiseks asjaomase prioriteetse taimekahjustaja esinemisest ja selle vastu võetavatest meetmetest juhul, kui asjaomase taimekahjustaja esinemine on ametlikult kinnitatud või seda kahtlustatakse;

d) asjaomase prioriteetse taimekahjustaja esinemisega seotud leidude registreerimise kord;

e) artikli 6 lõike 2 kohaste hindamiste tulemused ning liikmesriigi tehtud hindamised asjaomasest prioriteetsest taimekahjustajast tema territooriumile tuleneva riski kohta;

f) IV lisa 1. jao kohased riskijuhtimismeetmed, mida asjaomase prioriteetse taimekahjustaja suhtes rakendatakse, ja järgitavad menetlused;

g) piirangualade geograafilise piiritlemise põhimõtted;

h) visuaalse kontrolli, proovivõtu ja laboritestide meetodite kirjeldus ning

i) pädevate asutuste töötajate väljaõppe põhimõtted.

Vajaduse korral esitatakse punktid a–i juhendina.

3. Liikmesriigid koostavad asjaomase prioriteetse taimekahjustajaga seotud situatsiooniplaani ühe aasta jooksul alates asjaomase taimekahjustaja prioriteetsete taimekahjustajate nimekirja kandmise kuupäevast.

Liikmesriigid vaatavad oma situatsiooniplaanid korrapäraselt läbi ja vajaduse korral ajakohastavad neid.

4. Liikmesriigid esitavad oma situatsiooniplaanid taotluse korral komisjonile ja teistele liikmesriikidele ning teavitavad kõiki asjaomaseid ettevõtjaid . [ME 56]

Artikkel 25

Simulatsiooniõppused

1. Liikmesriigid korraldavad situatsiooniplaani rakendamisega seotud simulatsiooniõppuseid ajavahemike järel, mis kehtestatakse vastavalt asjaomase prioriteetse taimekahjustaja bioloogiale ja sellest taimekahjustajast tulenevale taimetervislikule riskile.

Õppused toimuvad mõistliku ajavahemiku jooksul seoses kõigi asjaomaste taimekahjustajatega ja nendesse kaasatakse asjaomased sidusrühmad . [ME 57]

2. Nende prioriteetsete taimekahjustajate puhul, mille esinemisel ühes liikmesriigis võivad olla tagajärjed naaberliikmesriikidele, korraldavad võivad asjaomased liikmesriigid oma vastavate situatsiooniplaanide alusel korraldada ühised simulatsiooniõppused. [ME 58]

Vajaduse korral korraldavad liikmesriigid need simulatsiooniõppused koos naabruses asuvate kolmandate riikidega.

3. Liikmesriigid teevad iga simulatsiooniõppuse tulemusi käsitleva aruande taotluse korral kättesaadavaks komisjonile ja teistele liikmesriikidele.

4. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 98 vastu delegeeritud õigusakte järgmise kohta:

(a) simulatsiooniõppuste sagedus, sisu ja vorm;

(b) simulatsiooniõppused, mis hõlmavad rohkem kui ühte prioriteetset taimekahjustajat;

(c) koostöö liikmesriikide vahel ning liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel;

(d) simulatsiooniõppuste lõike 3 kohaste aruannete sisu. [ME 59]

Artikkel 26

Prioriteetsete taimekahjustajate hävitamise kavad

1. Kui ühe või mitme prioriteetse taimekahjustaja esinemine liikmesriigi territooriumil on vastavalt artikli 11 lõike 1 punktile a ametlikult kinnitatud, võtab pädev asutus pärast asjaomaste ettevõtjatega konsulteerimist viivitamatult vastu kava asjaomase taimekahjustaja hävitamise meetmetega, mis on kehtestatud artiklites 16, 17 ja 18, ning nende meetmete kohaldamise ajakava. Sellele kavale viidatakse kui hävitamiskavale. [ME 60]

Hävitamiskava sisaldab tehtavate uuringute ülesehituse ja korralduse kirjeldust ning selles nähakse ette visuaalsete kontrollide, võetavate proovide ja tehtavate laboritestide arv.

2. Liikmesriigid esitavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele taotluse korral hävitamiskava ja aastaaruande asjaomase hävitamiskava raames vastavalt artiklitele 16, 17 ja 18 võetud meetmete kohta.

Artikkel 27

Konkreetsete liidu karantiinsete taimekahjustajate vastased liidu meetmed

1. Komisjon võib rakendusaktidega kehtestada Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 98 vastu delegeeritud õigusakte, milles kehtestatakse konkreetsete liidu karantiinsete taimekahjustajate vastased meetmed. Nende meetmetega rakendatakse iga konkreetse asjaomase taimekahjustaja suhtes ühte või mitut järgmist sätet: [ME 61]

a) artikkel 10, milles käsitletakse liidu karantiinse taimekahjustaja esinemise kahtluse korral võetavaid meetmeid;

b) artikkel 15, milles käsitletakse ettevõtjate poolt viivitamatult võetavaid meetmeid;

c) artikkel 16, milles käsitletakse liidu karantiinsete taimekahjustajate hävitamist;

d) artikkel 17, milles käsitletakse piirangualade kehtestamist;

e) artikkel 18, milles käsitletakse piirangualadel tehtavaid uuringuid, piirangualade muutmist ja piirangute tühistamist;

f) artikkel 21, milles käsitletakse liidu karantiinsete taimekahjustajatega ja ajutiselt liidu karantiinseks taimekahjustajaks loetavate taimekahjustajatega seotud uuringuid;

g) artikkel 23, milles käsitletakse prioriteetsete taimekahjustajatega seotud uuringuid ning konkreetseid prioriteetseid taimekahjustajaid käsitlevate visuaalsete kontrollide, proovide ja testide arvu;

h) artikkel 24, milles käsitletakse prioriteetsete taimekahjustajatega seotud situatsiooniplaane;

i) artikkel 25, milles käsitletakse simulatsiooniõppusi;

j) artikkel 26, milles käsitletakse prioriteetsete taimekahjustajate hävitamise kavasid.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu artikli 99 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. [ME 62]

2. Kui komisjon otsustab artiklis 18 osutatud uuringute või muude tõendite põhjal, et asjaomase liidu karantiinse taimekahjustaja hävitamine piirangualal ei ole võimalik, võib ta antakse komisjonile õigus võtta kooskõlas artikliga 98 vastu lõike 1 kohaseid rakendusakte delegeeritud õigusakte , millega kehtestatakse meetmed, mille ainus eesmärk on tõkestada kõnealuste taimekahjustajate levimine asjaomastest aladest väljapoole. Sellist tõkestamist nimetatakse ohjeldamiseks. [ME 63]

3. Kui komisjon otsustab, et liidu territooriumi selle osa kaitsmiseks, kus asjaomast liidu karantiinset taimekahjustajat ei esine, on vaja võtta ennetusmeetmeid väljaspool piirangualasid asuvatel aladel, võib ta antakse talle õigus võtta kooskõlas artikliga 98 vastu lõike 1 kohaseid rakendusakte delegeeritud õigusakte nende meetmete kehtestamiseks. [ME 64]

4. Lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud meetmeid võetakse vastavalt IV lisale taimekahjustajatega seotud riskide juhtimise meetmete ja põhimõtete kohta, võttes arvesse asjaomaste liidu karantiinsete taimekahjustajatega seotud konkreetseid riske ja vajadust rakendada vajalikke riski vähendamise meetmeid kogu liidus ühtlustatud viisil.

5. Lõikes 1 osutatud rakendusaktides delegeeritud õigusaktides võib sätestada, et lõike 1 punktides a–j osutatud meetmed, mida liikmesriigid võtavad, tuleb tühistada või neid muuta. Seni kuni komisjon ei ole meetmeid vastu võtnud, võib liikmesriik jääda enda võetud meetmete juurde. [ME 65]

6. Nõuetekohaselt põhjendatud hädavajadusel võtab komisjon suure taimetervisliku riski kõrvaldamiseks vastavalt korral tungiva kiireloomulisuse juhtudel kohaldatakse artiklis 98 a sätestatud menetlust käesoleva artikli 99 lõikes 4 osutatud korrale viivitamatult kohaselt vastu kohaldatavad rakendusaktid võetud delegeeritud õigusaktide suhtes . [ME 66]

7. Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike artiklis 97 osutatud elektroonilise teavitussüsteemi kaudu igast juhtumist, kus ettevõtjad ei täida käesoleva artikli kohaselt vastu võetud meetmeid.

Artikkel 28

Liikmesriikide meetmed seoses liidu karantiinsete taimekahjustajate nimekirja kandmata taimekahjustajatega

1. Kui on ametlikult kinnitatud sellise taimekahjustaja esinemine liikmesriigi territooriumil, mida ei ole kantud liidu karantiinsete taimekahjustajate nimekirja, ja asjaomane pädev asutus leiab, et see taimekahjustaja võib vastata liidu karantiinsete taimekahjustajate nimekirja kandmise tingimustele, hindab pädev asutus viivitamatult, kas taimekahjustaja vastab II lisa 3. jao 1. alajao kriteeriumidele. Kui pädev asutus otsustab, et need kriteeriumid on täidetud, võtab ta viivitamatult hävitamismeetmed vastavalt IV lisale taimekahjustajatega seotud riskide juhtimise meetmete ja põhimõtete kohta. Kohaldatakse artikleid 16–19.

Kui pädev asutus kahtlustab esimeses lõigus osutatud kriteeriumidele vastava taimekahjustaja esinemist oma liikmesriigi territooriumil, kohaldatakse artiklit 10.s

2. Pärast lõikes 1 osutatud meetmete võtmist hindab liikmesriik, kas asjaomane taimekahjustaja vastab liidu territooriumi osas II lisa 1. jaos sätestatud karantiinsete taimekahjustajate kriteeriumidele.

3. Asjaomane liikmesriik teavitab komisjoni ja teisi liikmesriike viivitamatult kõnealuse taimekahjustaja esinemisest, lõikes 1 osutatud hindamisest, võetud meetmetest ja nende meetmete põhjenduseks olevatest tõenditest.

Asjaomane liikmesriik esitab komisjonile lõikes 2 osutatud hindamise tulemused 24 kuu jooksul alates kõnealuse taimekahjustaja esinemise ametlikust kinnitamisest.

Taimekahjustaja esinemisest teatatakse artiklis 97 osutatud elektroonilise teavitussüsteemi kaudu.

Artikkel 29

Liidu meetmed seoses liidu karantiinsete taimekahjustajate nimekirja kandmata taimekahjustajatega

1. Kui komisjon saab artikli 28 lõike 3 esimeses lõigus osutatud teate või tal on muid tõendeid liidu karantiinsete taimekahjustajate nimekirja kandmata taimekahjustaja esinemise või liidu territooriumile sisenemise otsese ohu kohta ning ta leiab, et see taimekahjustaja võib vastata nimetatud nimekirja kandmise tingimustele, hindab ta viivitamatult, kas see taimekahjustaja vastab liidu territooriumi osas II lisa 3. jao 2. alajao kriteeriumidele.

Kui komisjon jõuab järeldusele, et need kriteeriumid on täidetud, võtab ta rakendusaktidega viivitamatult vastu ajutised meetmed seoses kõnealusest taimekahjustajast tulenevate taimetervislike riskidega. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu artikli 99 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

Nende meetmetega rakendatakse konkreetselt iga asjaomase taimekahjustaja suhtes üht või mitut artikli 27 lõike 1 punktides a–f osutatud sätet.

2. Kui komisjon otsustab artiklites 18 ja 21 osutatud uuringute või muude tõendite põhjal, et asjaomase taimekahjustaja hävitamine teatavatel piirangualadel ei ole võimalik, võib ta lõike 1 teises lõigus osutatud rakendusaktidega kehtestada meetmed, mille ainus eesmärk on selle taimekahjustaja ohjeldamine.

3. Kui komisjon otsustab, et liidu territooriumi selle osa kaitsmiseks, kus asjaomast taimekahjustajat ei esine, on vaja võtta ennetusmeetmeid väljaspool piirangualasid asuvatel aladel, võib need meetmed kehtestada lõikes 1 osutatud rakendusaktidega.

4. Lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud meetmed võetakse kooskõlas IV lisa 1. jaoga, milles käsitletakse karantiinsete taimekahjustajatega seotud riskide juhtimise meetmeid, ja kooskõlas IV lisa 2. jaoga, milles käsitletakse taimekahjustajatega seotud riskide juhtimise põhimõtteid, võttes arvesse asjaomaste taimekahjustajatega seotud konkreetseid riske ja vajadust rakendada vajalikke riski vähendamise meetmeid kogu liidus ühtlustatud viisil.

5. Lõikes 1 osutatud rakendusaktides võib sätestada, et liikmesriikide poolt vastavalt artiklile 28 võetavad meetmed tuleb tühistada või neid muuta. Seni kuni komisjon ei ole meetmeid vastu võtnud, võib liikmesriik jääda enda võetud meetmete juurde.

6. Nõuetekohaselt põhjendatud hädavajadusel võtab komisjon suure taimetervisliku riski kõrvaldamiseks vastavalt artikli 99 lõikes 4 osutatud korrale viivitamatult vastu kohaldatavad rakendusaktid.

7. Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike artiklis 97 osutatud elektroonilise teavitussüsteemi kaudu igast juhtumist, kus ettevõtjad ei täida käesoleva artikli kohaselt vastu võetud meetmeid.

Artikkel 30

II lisa 3. jao muutmine

Pidades silmas tehnika ja teaduse ning rahvusvaheliste standardite arengut, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 98 vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse II lisa 3. jagu (kriteeriumid, millele peavad vastama artiklites 28 ja 29 osutatud taimekahjustajad) seoses kriteeriumidega, mis hõlmavad taimekahjustajate identsust, nende esinemist, nende sisenemise, kohandumise ja levimise tõenäosust ning nende võimalikku majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnamõju. [ME 67]

Artikkel 31

Liikmesriikide vastuvõetavad rangemad nõuded

1. Liikmesriigid võivad oma territooriumil kohaldada artikli 27 lõigete 1, 2 ja 3 ning artikli 29 lõigete 1, 2 ja 3 kohaselt vastu võetud meetmetest rangemaid meetmeid, kui see on põhjendatav taimetervise kaitse eesmärgiga ja on kooskõlas taimekahjustajatega seotud riskide juhtimise meetmeid ja põhimõtteid käsitleva IV lisa 2. jaoga.

Nende meetmetega ei kehtestata taimede, taimsete saaduste ega muude objektide liidu territooriumile sissetoomise või seal vedamise keelde ega piiranguid, samuti ei tohi need meetmed selliseid keelde ega piiranguid kaasa tuua, v.a artiklitega 40–54 ja 67–96 kehtestatud keelud või piirangud.

2. Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike viivitamatult lõike 1 kohaldamisalas võetud meetmetest.

Liikmesriigid esitavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele taotluse korral vastavalt lõikele 1 võetud meetmete kohta aastaaruande. [ME 68]

3. JAGU

KAITSTAVATE PIIRKONDADE KARANTIINSED TAIMEKAHJUSTAJAD

Artikkel 32

Kaitstavaks piirkonnaks tunnistamine

1. Kui karantiinne taimekahjustaja esineb liidu territooriumil, kuid mitte asjaomases liikmesriigis, ega ole liidu karantiinne taimekahjustaja, võib komisjon liikmesriigi taotluse alusel, mis vastab lõikele 4, tunnistada selle liikmesriigi territooriumi kaitstavaks piirkonnaks kooskõlas lõikega 3.

Kui liikmesriigi territooriumi mõnes osas ei esine kaitstava piirkonna karantiinset taimekahjustajat, kehtib sama selle osa kohta.

Sellist karantiinset taimekahjustajat käsitatakse kaitstava piirkonna karantiinse taimekahjustajana.

2. Kaitstava piirkonna karantiinset taimekahjustajat ei tohi asjaomasesse kaitstavasse piirkonda sisse tuua ega seal vedada.

Keegi ei tohi tahtlikult teha midagi, mis aitab kaasa asjaomase kaitstava piirkonna taimekahjustaja kaitstavasse piirkonda sissetoomisele, seal kohandumisele ja levimisele.

3. Komisjon kehtestab rakendusaktiga kaitstavate piirkondade ja vastavate kaitstavate piirkondade karantiinsete taimekahjustajate nimekirja. Nimekiri sisaldab kaitstavaid piirkondi, mis on selleks tunnistatud kooskõlas direktiivi 2000/29/EÜ artikli 2 lõike 1 punkti h esimese lõiguga, ja vastavaid taimekahjustajaid, mis on loetletud direktiivi 2000/29/EÜ I lisa B osas ja II lisa B osas. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 99 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.

Kui lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud, võib komisjon tunnustada täiendavaid kaitstavaid piirkondi, muutes esimeses lõigus osutatud rakendusakti. Nimetatud muudatus võetakse vastu kooskõlas artikli 99 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. Sama menetlust kohaldatakse esimeses lõigus osutatud rakendusakti kehtetuks tunnistamisel või asendamisel.

Artikli 35 kohaldamise korral võetakse artikli 99 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega vastu rakendusakt.

4. Liikmesriik esitab koos lõikes 1 osutatud taotlusega järgmise teabe:

a) asjaomase kaitstava piirkonna piiride kirjeldus, sh kaardid, ning

b) uuringute tulemused, mis näitavad, et kolmel aastal enne taotluse esitamist asjaomast karantiinset taimekahjustajat asjaomasel territooriumil ei esinenud.

Nimetatud uuringud peavad olema tehtud sobival ajal ja piisava põhjalikkusega selleks, et asjaomase karantiinse taimekahjustaja esinemine oleks võimalik kindlaks teha. Uuringud peavad põhinema usaldusväärsetel teaduslikel ja tehnilistel põhimõtetel.

Komisjonil on kooskõlas artikliga 98 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad uuringute kohta, mida tehakse kaitstavaks piirkonnaks tunnistamise eesmärgil.

Artikkel 33

Kaitstavate piirkondadega seotud üldkohustused

1. Kaitstavate piirkondade puhul kehtivad sõltuvalt kaitstavate piirkondade karantiinsetest taimekahjustajatest kohustused, mis on sätestatud järgmistes artiklites:

a) artiklid 9–12, milles käsitletakse liidu karantiinsete taimekahjustajate esinemise kinnitamist, sellest teatamist ja sellekohast teavet;

b) artikkel 15, milles käsitletakse ettevõtjate poolt viivitamatult võetavaid meetmeid;

c) artiklid 16, 17 ja 18, milles käsitletakse liidu karantiinsete taimekahjustajate hävitamist, piirangualade kehtestamist ja muutmist ning piirangualadel tehtavaid uuringuid.

2. Taimi, taimseid saadusi või muid objekte, mis on pärit vastavalt artiklile 17 kehtestatud piirangualalt või asjaomase kaitstava piirkonna karantiinse taimekahjustaja puhul kaitstavast piirkonnast, ei tohi kaitstava piirkonna karantiinse taimekahjustaja jaoks kehtestatud kaitstavas piirkonnas vedada ega sinna sisse tuua. Asjaomasest kaitstavast piirkonnast väljaviimise korral pakitakse taim, taimne saadus või muu objekt ja veetakse seda viisil, millega välistatakse asjaomase kaitstava piirkonna karantiinse taimekahjustaja kaitstavas piirkonnas levimise risk.

3. Kaitstavates piirkondades kehtestatud piirangualadest ja kaitstavates piirkondades vastavalt artiklitele 16, 17 ja 18 võetavatest hävitamismeetmetest teavitatakse viivitamatult komisjoni ja teisi liikmesriike.

Artikkel 34

Kaitstavate piirkondade karantiinsete taimekahjustajatega seotud uuringud

1. Pädev asutus korraldab igas kaitstavas piirkonnas kord aastas uuringu asjaomase kaitstava piirkonna karantiinse taimekahjustaja esinemise kontrollimiseks. Nimetatud uuringud tehakse sobival ajal ja piisava põhjalikkusega selleks, et asjaomase kaitstava piirkonna karantiinse taimekahjustaja esinemine oleks võimalik kindlaks teha. Uuringud põhinevad usaldusväärsetel teaduslikel ja tehnilistel põhimõtetel.

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 98 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad nimetatud uuringute kohta, mis tehakse selle kinnitamiseks, et kaitstavad piirkonnad vastavad jätkuvalt artikli 32 lõikes 1 sätestatud tingimustele.

2. Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike iga aasta 30. aprilliks lõike 1 kohaste eelmisel aastal tehtud uuringute tulemustest.

Artikkel 35

Kaitstavate piirkondade muutmine ja tühistamine

1. Komisjon võib muuta kaitstava piirkonna suurust selle liikmesriigi taotluse alusel, kelle territooriumiga see on seotud.

Kui komisjon muudab kaitstavat piirkonda, teavitab asjaomane liikmesriik komisjoni, teisi liikmesriike ja interneti teel ettevõtjaid kaitstava piirkonna muutmisest, lisades kaardid.

Kui muutmine seisneb kaitstava piirkonna laiendamises, kohaldatakse artikleid 32, 33 ja 34.

2. Komisjon tühistab kaitstavaks piirkonnaks tunnistatud piirkonna või vähendab kaitstava piirkonna suurust lõikes 1 osutatud liikmesriigi taotluse alusel.

3. Komisjon tühistab kaitstavaks piirkonnaks tunnistatud piirkonna juhul, kui artiklis 34 osutatud uuringud ei ole tehtud vastavalt nimetatud artiklile.

4. Komisjon tühistab kaitstavaks piirkonnaks tunnistatud piirkonna juhul, kui on kindlaks tehtud asjaomase kaitstava piirkonna karantiinse taimekahjustaja esinemine selles piirkonnas ja kui täidetud on üks järgmistest tingimustest:

a) kolme kuu jooksul pärast kõnealuse taimekahjustaja esinemise kinnitamist ei ole kindlaks määratud piiranguala vastavalt artikli 33 lõikele 1;

b) vastavalt artikli 33 lõikele 1 piirangualadel võetud meetmed ei ole andnud tulemusi 24 kuu jooksul pärast kõnealuse taimekahjustaja esinemise kinnitamist;

c) komisjoni käsutuses olevast teabest ilmneb, et artiklite 16, 17 ja 18 kohaste meetmete kohaldamisel artikli 33 lõike 1 punkti c kohaselt on taimekahjustajate esinemisele asjaomases kaitstavas piirkonnas väga väike mõju.

III peatükk

Kvaliteeti vähendavad liidu taimekahjustajad

Artikkel 36

Kvaliteeti vähendava liidu taimekahjustaja määratlus

Taimekahjustajale osutatakse kui kvaliteeti vähendavale liidu taimekahjustajale, kui see on kantud artiklis 37 osutatud nimekirja ja vastab kõikidele järgmistele tingimustele: [ME 69]

a) see on identifitseeritud vastavalt II lisa 4. jao punktile 1;

b) seda esineb liidu territooriumil;

c) see ei ole liidu karantiinne taimekahjustaja;

d) see levib peamiselt konkreetsete istutamiseks ettenähtud taimede kaudu, vastavalt II lisa 4. jao punktile 2;

e) selle esinemine istutamiseks ettenähtud taimedel avaldab vastuvõetamatut majanduslikku mõju nende taimede kavandatud kasutusviisile, vastavalt II lisa 4. jao punktile 3;

f) on olemas teostatavad ja tõhusad meetmed, mille abil ennetada selle esinemist asjaomastel istutamiseks ettenähtud taimedel. [ME 70]

Artikkel 37

Istutamiseks ettenähtud taimedel olevate kvaliteeti vähendavate liidu taimekahjustajate sissetoomise ja vedamise keeld

1. Kvaliteeti vähendavaid liidu taimekahjustajaid ei tohi liidu territooriumile sisse tuua ega seal vedada istutamiseks ettenähtud taimedel, mille kaudu need taimekahjustajad levivad ja mis on kantud lõikes 2 osutatud nimekirja.

2. Komisjon kehtestab rakendusaktiga Ic lisas kehtestatakse nimekiri, milles sätestatakse kvaliteeti vähendavad liidu taimekahjustajad ja artikli 36 punktis d osutatud konkreetsed istutamiseks ettenähtud taimed, lisades vajaduse korral lõikes 4 osutatud kategooriad ja lõikes 5 osutatud piirmäärad. [ME 71]

Kõnealune nimekiri sisaldab taimekahjustajaid ja vastavaid istutamiseks ettenähtud taimi, mis on sätestatud järgmistes õigusaktides:

(a) direktiivi 2000/29/EÜ II lisa A osa II jagu;

(b) nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiivi 66/402/EMÜ (teraviljaseemne turustamise kohta) (17) I lisa punktid 3 ja 6 ning II lisa punkt 3;

(c) komisjoni 23. juuni 1993. aasta direktiivi 93/48/EMÜ (milles sätestatakse nende tingimuste nimekiri, millele peavad nõukogu direktiivi 92/34/EMÜ kohaselt vastama puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjal ja viljapuud) (18) lisa;

(d) komisjoni 23. juuni 1993. aasta direktiiv 93/49/EMÜ (milles sätestatakse nende tingimuste nimekiri, millele peavad nõukogu direktiivi 91/682/EMÜ kohaselt vastama dekoratiivtaimede paljundusmaterjal ja dekoratiivtaimed) (19) lisa;

(e) nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/55/EÜ (köögiviljaseemne turustamise kohta) (20) II lisa punkt b;

(f) nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/56/EÜ (21) (seemnekartuli turustamise kohta) I lisa punkt 6;

(g) nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/57/EÜ (õli- ja kiudtaimede seemne turustamise kohta) (22) I lisa punkt 4 ja II lisa punkt 5. [ME 72]

Nimetatud rakendusakt võetakse vastu artikli 99 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega. [ME 73]

3. Komisjon muudab lõikes 2 osutatud rakendusakti Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 98 vastu delegeeritud õigusakte , mis käsitlevad I c lisa muutmist, kui hindamisest ilmneb, et nimetatud aktis lisas loetlemata taimekahjustaja vastab artiklis 36 osutatud tingimustele või et nimetatud aktis lisas loetletud taimekahjustaja ei vasta enam ühele või mitmele nendest tingimustest, või kui on vaja kõnealust nimekirja muuta seoses lõikes 4 osutatud kategooriatega või lõikes 5 osutatud piirmääradega. Enne niisuguste delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist konsulteerib komisjon sidusrühmadega. [ME 74]

Komisjon teeb nimetatud hindamise tulemused viivitamata kättesaadavaks liikmesriikidele. [ME 75]

4. Kui artikli 36 punkti e tingimused on täidetud vaid ühe või mitme määruse (EL) nr …/.... [Paljundusmaterjali määruse numbri] artikli 12 lõikes 1 osutatud kategooria puhul, sätestatakse lõikes 1 osutatud nimekirjas need kategooriad, märkides, et lõikes 1 sätestatud sissetoomise ja vedamise keeld kehtib üksnes nende kategooriate suhtes.

5. Kui artikli 36 punkti e tingimused on täidetud üksnes juhul, kui asjaomast taimekahjustajat esineb üle teatava piirmäära, sätestatakse lõikes 1 osutatud nimekirjas see piirmäär, märkides, et lõikes 1 sätestatud sissetoomise ja vedamise keeld kehtib üksnes sellest piirmäärast kõrgema määra korral.

Piirmäär kehtestatakse üksnes juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

a) ettevõtja võetavate meetmetega on võimalik tagada, et asjaomast