Brüssel 04.10.2004

KOM(2004)625 lõplik

2004/0216(CNS)

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

teadus- ja tehnoloogiaalase koostöö lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahel

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi (edaspidi: Brasiilia) vahelise koostöö raamleping, mis jõustus 1. novembril 1995, määratles teadus- ja tehnoloogiaalase koostöö erilise huvi ja potentsiaaliga valdkonnaks.

Oma 19. juuli 1996. aasta teatises „TTA valdkonna koostöö edendamine maailma esilekerkivates majanduskeskkondades“ (KOM(1996)344 lõplik) soovitas komisjon muu hulgas, et Euroopa Liit peaks kavandama teadus- ja tehnoloogiaalase koostöö lepingute sõlmimist valitud esilekerkivate majanduskeskkondadega ning lisas, et „selle menetluse rakendamine ei ole ainult poliitilise tahte põhiline väljendus TTA valdkonna koostöö edendamiseks. See lubab osapooltel TTA valdkonna koostöös kohandada riigispetsiifilisi raamistikke ning suunata teadusringkondasid valitud TTA valdkonna teemadele ning ühist huvi pakkuvatele tehnoloogilistele väljakutsetele.“

Oma 14. märtsi 1997. aasta resolutsioonis komisjoni teatise „TTA valdkonna koostöö edendamine maailma esilekerkivates majanduskeskkondades“ kohta kutsus Euroopa Parlament komisjoni „koostöömehhanismide kavandamisele edasijõudnud teadus- ja tehnikauuringute valdkonnas, säilitades samal ajal spetsiaalselt arengumaade abistamiseks mõeldud mehhanismid“ ja „läbirääkimistele, lähtuvalt iga riigi asjaoludest, kahepoolsete kokkulepete osas, et edendada TTA valdkonna koostööd". Kõnealust seisukohta kinnitati komisjoni teatises „Euroopa teadusruumi rahvusvaheline dimensioon“ (KOM(2001)346 lõplik) nõukogule ja parlamendile.

19. novembril 2002. aastal sõlmisid EK ja Brasiilia Brüsselis vastastikuse mõistmise ja koostöö memorandumi, kus kajastusid kahepoolse EK-Brasiilia koostöö prioriteedid kuni aastani 2006. Kõnealune memorandum keskendub viiele prioriteetsele alale, nimelt avalik haldus, sotsiaalne areng, teadusuuringud, tehnoloogia ja keskkond, vastavalt 2002. aasta augustis komisjoni riigistrateegiadokumendis kirjeldatule.

14. veebruaril 2000 volitas nõukogu komisjoni pidama läbirääkimisi teadus- ja tehnoloogiaalase koostöölepingu sõlmimiseks Euroopa Ühenduse ja Brasiilia vahel. Läbirääkimised lõppesid käesolevale dokumendile lisatud kokkuleppega, mis parafeeriti 3. detsembril 2002 Brüsselis.

Kokkuleppe üle peeti läbirääkimisi Brasiilia ja Euroopa Liidu vahelise koostöö uuendamise ja tugevdamise kontekstis, võttes arvesse teaduse ja tehnoloogia tähtsust majanduslikus ja sotsiaalses arengus ning vastastikust soovi laiendada ja tugevdada koostööd alljärgnevates ühist huvi pakkuvates valdkondades:

- biotehnoloogia,

- teabe- ja suhtlustehnoloogia,

- bioinformaatika,

- kosmoseuuringud,

- mikro- ja nanotehnoloogiad,

- materjali uuringud,

- keskkonnasäästlikud tehnoloogiad,

- keskkonnavarade säästev haldamine ja kasutus,

- bioloogiline ohutus,

- tervishoid ja meditsiin,

- lennundus,

- metroloogia, standardimise ja nõuetekohasuse hindamine, ning

- humanitaarteadused.

Komisjon esitas 27. juunil 2003. aastal nõukogule ettepaneku nõukogu otsuseks, mis annaks volitused ülalnimetatud lepingule alla kirjutamiseks. Nõukogu võttis kõnealuse otsuse vastu 22. septembril 2003. aastal ning käesolevale dokumendile lisatud kokkulepe ja lisad allkirjastati Brasiilias 19. jaanuaril 2004. aastal.

Kõnealuse kokkulepe põhimõteteks on vastastikune kasu, vastastikune juurdepääsu võimaldamine käesoleva lepingu eesmärgi osas asjakohastele programmidele ja meetmetele, mittediskrimineerimine, intellektuaalomandi tõhus kaitse ja intellektuaalomandi õiguste õiglane jagamine. Kõnealune kokkulepe on sõlmitud esialgu viieks aastaks ja lepinguosaliste vastastikusel kirjalikul kokkuleppel võib seda pikendada viie aasta kaupa.

Kõnealune kokkulepe näeb ette:

- Brasiilia teadus- ja tehnoloogiaarendusüksuste osalemise raamprogrammi alla kuuluvates TTA projektides ning ühenduses asuvate teadus- ja tehnoloogiaarendusüksuste osalemise omakorda Brasiilia samalaadsetes TTA sektorite projektides. Osalemine toimub kummagi lepinguosalise suhtes kohaldatavate eeskirjade ja korra kohaselt,

- ühised TTA projektid,

- teadlaste ja tehnikaekspertide külastused ja vahetused,

- teadusseminaride, konverentside, sümpoosionide ja töörühmade ühise korraldamise ning ekspertide osalemise nendes,

- kooskõlastatud meetmeid, nagu näiteks juba rakendatavate TTA projektide ühendamine kummagi lepinguosalise TTA programmide suhtes kohaldatavate eeskirjade ja korra kohaselt,

- varustuse ja materjalide vahetus ja jagamine,

- käesoleva lepingu kohase koostööga seotud tavasid, õigusakte ja programme käsitlev teabevahetus, sealhulgas teave poliitika kohta teaduse ja tehnoloogia valdkonnas,

- mis tahes muu tegevus, mida soovitab vastavalt artiklile VI loodav juhtkomitee ning mis leitakse olevat kooskõlas mõlema lepinguosalise kohaldatavate tegevuspõhimõtete ja korraga, põhimõtteliselt vahendite ülekandmist ei toimu.

Kõnealuse lepingu kohasest ühisest teadustööst tulenevat teavet levitatakse ja kasutatakse ning sellest teadustööst tuleneva intellektuaalomandi õigusi hallatakse, jagatakse ja teostatakse vastavalt kõnealuse lepingu lisa „Intellektuaalomand“ sätetele, mis moodustab lepingu lahutamatu osa.

Kõnealuse kokkuleppe artikli 3 kohane mittediskrimineerimise põhimõte peaks ühenduse osalejaid Brasiilia programmides ja meetmetes kaitsma igasuguse diskrimineeriva kohtlemise eest, ning tulemuste levitamise ja kasutamise, sealhulgas intellekutaalomandi õiguste, osas. Juhtkomitee kontrollib muu hulgas käesoleva lepingu tulemuslikku ja tõhusat toimimist, sealhulgas lepinguosaliste mittediskrimineerivat kohtlemist.

Tihe teadus- ja tehnoloogialane koostöö Brasiiliaga aitab tugevdada sidemeid kahe osapoole vahel ning tuua olulist kasu eurooplastele, tugevdades ühenduse positsiooni Brasiilias ja seetõttu ka Mercosur´i riikides, kellega EK peab praegu läbirääkimisi assotsieerumislepingu üle.

See teadus- ja tehnikaalane koostöö leping peaks olema sobiv vahend, et oluliselt laiendada ja täiendada sidemeid rahvusvahelise koostöö erimeetmete raames koos arengumaade kuuenda raamprogrammiga.

Eelpoolnimetatust lähtudes teeb komisjon nõukogule ettepaneku:

kiita Euroopa Ühenduse nimel ning pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga heaks Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vaheline teadus- ja tehnikaalane koostöö leping;

teatada Brasiilia pädevatele ametiasutustele, et Euroopa Ühendus on lepingu jõustumiseks vajalikud menetlused lõpule viinud.

2004/0216(CNS)

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

teadus- ja tehnoloogiaalase koostöö lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahel

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 170 lõiget 2 koos artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lause ja artikli 300 lõikega 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1],

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[2],

ning arvestades järgmist:

Komisjon on ühenduse nimel pidanud läbirääkimisi Brasiilia Liitvabariigiga teadus- ja tehnoloogiaalase koostöö lepingu sõlmimiseks.

Tingimusel, et leping sõlmitakse hilisemal kuupäeval, allkirjastati 3. detsembril 2002 parafeeritud leping 19. jaanuaril 2004.

Kõnealune leping tuleks heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Teadus- ja tehnoloogiaalase koostöö leping Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahel kiidetakse ühenduse nimel heaks.

Kõnealuse lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja edastab ühenduse nimel kõnealuse lepingu artikliga XII ettenähtud teate.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

BRASIILIA LIITVABARIIGI

JA EUROOPA ÜHENDUSE VAHELISE

TEADUS- JA TEHNOLOOGIAALASE KOOSTÖÖ

LEPING

Brasiilia Liitvabariigi valitsus (edaspidi “Brasiilia”) ühelt poolt ja Euroopa Ühendus (edaspidi “ühendus”) teiselt poolt, edaspidi “lepinguosalised”,

pidades silmas Euroopa Ühenduse ja Brasiilia vahelise koostöö raamlepingut, mis sõlmiti 29. juunil 1992. aastal ja mis jõustus 1. novembril 1995. aastal;

pidades silmas teaduse ja tehnoloogia tähtsust Brasiilia ja ühenduse majanduslikule ja sotsiaalsele arengule;

pidades silmas Brasiilia ja ühenduse vahelist käimasolevat teadus- ja tehnoloogiakoostööd;

pidades silmas, et ühendus ja Brasiilia viivad ellu ja toetavad teadus- ja tehnoloogiaalast tegevust, sealhulgas käesoleva lepingu artikli II punktis d määratletud näidisprojekte mitmetes ühist huvi pakkuvates valdkondades, ning et vastastikku teineteise uurimis- ja arendustegevuses osalemine on kasulik mõlemale poolele;

soovides viia teadus- ja tehnoloogiauuringute alane koostöö ametlikele alustele, et laiendada ja tihendada koostööd ühist huvi pakkuvates valdkondades ning toetada sellise koostöö tulemuste rakendamist mõlema lepinguosalise majanduslikuks ja ühiskondlikuks hüvanguks;

pidades silmas, et käesolev teadus- ja tehnoloogiaalane koostöö leping on osa Brasiilia ja ühenduse laiemast koostööst;

on kokku leppinud järgmises:

ARTIKKEL I - Eesmärk

Lepinguosalised soodustavad, arendavad ning hõlbustavad koostööd ühist huvi pakkuvates valdkondades ellu viies ja toetades teadus- ja tehnoloogiaalast uurimis- ja arendustegevust.

ARTIKKEL II - Mõisted

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) koostöö – käesoleva lepingu kohane tegevus, mis hõlmab ka ühist teadustööd;

b) teave – teaduslikud või tehnilised andmed, teadus- ja arendustegevuse tulemused või meetodid, mis tulenevad ühistest teadustööst, ning muud andmed, mida koostöös osalejad või vajaduse korral lepinguosalised ise vajalikuks peavad;

c) intellektuaalomand – Stockholmis 14. juulil 1967 koostatud Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni asutamise konventsiooni artiklis 2 määratletud intellektuaalomand;

d) ühised teadusuuringud – ühe või mõlema lepinguosalise rahalisel toetusel või ilma selleta toimuvad teadusuuringud ja tehnoloogia arendamine või tutvustamine, mille raames teevad koostööd ühenduse ja Brasiilia osalejad. “Tutvustamisprojektid” on projektid, mille eesmärk on tõestada selliste uute tehnoloogiate elujõulisust, mis võivad anda majanduslikku kasu, kuid mida ei saa otseselt kasutada kaubanduslikul eesmärgil. Lepinguosalised informeerivad teineteist regulaarselt tegevustest, mida peetakse ühiseks uurimistegevuseks artikli VI – Koostöötegevuste kooskõlastamine ja rakendamine – tähenduses;

e) osaleja või teadusüksus – ühenduses või Brasiilias asuv koostöös osalev isik või isikute rühm, teadusasutus või muu juriidiline isik või äriühing, sealhulgas lepinguosalised ise.

ARTIKKEL III - Põhimõtted

Koostöö toimub järgmiste põhimõtete kohaselt:

a) vastastikune kasu, mis on võrdselt tulus mõlemale poolele;

b) vastastikune juurdepääs kummagi lepinguosalise teadus- ja tehnoloogiaarendustegevusele;

c) koostööd mõjutada võiva teabe õigeaegne vahetamine;

d) intellektuaalomandi õiguste nõuetekohane kaitse.

ARTIKKEL IV - Koostöö valdkonnad

Käesoleva lepingu alusel tehtav koostöö võib hõlmata kõiki vastastikust huvi pakkuvaid valdkondi, kus mõlemad lepinguosalised rakendavad või soodustavad teadusuuringuid ja tehnoloogia arendamist (edaspidi “TTA”) vastavalt käesoleva kokkuleppe artikli VI lõike 3 punktile b. Sellised tegevused peavad olema suunatud teaduse arengu, tööstusalase konkurentsivõime ning majandusliku ja sotsiaalse arengu edendamiseks, erilise rõhuasetusega järgmistele valdkondadele:

- biotehnoloogia,

- teabe- ja suhtlustehnoloogia,

- bioinformaatika,

- kosmoseuuringud,

- mikro- ja nanotehnoloogiad,

- materjaliuuringud,

- keskkonnasäästlikud tehnoloogiad,

- keskkonnavarade säästev haldamine ja kasutus,

- bioloogiline ohutus,

- tervishoid ja meditsiin,

- lennundus,

- metroloogia, standardimise ja nõuetekohasuse hindamine, ning

- humanitaarteadused.

ARTIKKEL V – Koostöö ja selle korraldamine

1. Lepinguosalised soodustavad:

a) teadusüksuste osalemist käesoleva lepingu kohases koostöös vastavalt oma riigi tegevuspõhimõtetele ning õigusaktidele, püüdes luua võrreldavad võimalused oma teadus- ja tehnoloogiaalases uurimis- ja arendustegevuses osalemiseks ning kasutades ära sellest tulenevat kasu;

b) vastastikust juurdepääsu tegevusaladele, mida soodustavad mõlemad lepinguosalised kooskõlas praeguste riiklike programmide või poliitikaga.

2. Koostöö vormid võivad olla järgmised:

a) ühised TTA projektid;

b) teadlaste, uurijate ja tehnikaekspertide külastused ja vahetused;

c) teadusseminaride, konverentside, sümpoosionide ja töörühmade ühine korraldamine ning ekspertide osalemine nendes;

d) juba rakendatavate TTA projektide ühendamine vastavalt kummagi lepinguosalise TTA programmide ning teadusvõrgustike suhtes kohaldatavatele eeskirjadele ja korrale;

e) seadmete ja materjalide vahetus ja jagamine;

f) käesoleva lepingu kohase koostööga seotud tavasid, õigusakte ja programme käsitlev teabevahetus, sealhulgas teave poliitika kohta teaduse ja tehnoloogia valdkonnas;

g) mis tahes muu tegevus, mida soovitab vastavalt artiklile VI loodav juhtkomitee ning mis leitakse olevat kooskõlas mõlema lepinguosalise kohaldatavate tegevuspõhimõtete ja korraga.

3. Ühiseid TTA projekte hakatakse rakendama pärast seda, kui lepinguosalised on kinnitanud käesoleva lepingu lisas sätestatud tehnoloogiahalduskava.

ARTIKKEL VI - Koostöö kooskõlastamine ja elluviimine

1. Käesoleva lepingu kohase koostöö kooskõlastamise ja soodustamisega tegeleb Brasiilia poolt välisministeerium ning ühenduse poolt Euroopa Komisjon, kes toimivad rakendusasutustena.

2. Rakendusasutused loovad käesoleva lepingu rakendamiseks teadus- ja tehnoloogiakoostöö juhtkomitee. Komiteesse kuulub võrdne arv kummagi lepinguosalise ametlikke esindajaid; komitee kehtestab oma töökorra.

3. Juhtkomitee ülesanded on järgmised:

a) käesoleva lepingu alusel koostööettepanekute tegemine ning koostöö soodustamine vastavalt artiklile V;

b) vastavalt artikli V lõike 1 punktile b potentsiaalsete TTA-koostöö valdkondade hulgast nende ühist huvi pakkuvate esmatähtsate valdkondade või alamvaldkondade nimetamine järgmiseks aastaks, mille osas püütakse koostööd teha;

c) ettepanekute tegemine mõlemapoolset huvi pakkuvate või täiendavate projektide ühiskasutuseks mõlema lepinguosalise teadlastele;

d) artikli V lõike 2 punkti g kohaste soovituste andmine;

e) lepinguosaliste nõustamine käesolevas lepingus sätestatud põhimõtete kohase koostöö laiendamise ja parandamise alal;

f) käesoleva lepingu tõhusa toimimise ja rakendamise läbivaatamine;

g) igal aastal lepinguosalistele aruande esitamine käesoleva lepingu alusel tehtava koostöö seisu, ulatuse ja tõhususe kohta. Kõnealune aruanne edastatakse Euroopa Ühenduse ja Brasiilia vahelise 29. aprilli 1992. aasta koostöö raamlepinguga loodud ühiskomiteele.

4. Juhtkomitee, kes esitab aruande ühiskomiteele, tuleb üldjuhul kokku kord aastas, eelistatavalt enne ühiskomitee koosolekut vastavalt ühiselt varem kokkulepitud ajakavale. Koosolekuid tuleks pidada vaheldumisi ühenduses ja Brasiilias. Kummagi lepinguosalise taotlusel võib korraldada erakorralisi koosolekuid.

5. Kumbki lepinguosaline kannab oma juhtkomitee koosolekutel osalemisega seotud kulud.

ARTIKKEL VII - Rahastamine

Koostöö sõltub rahaliste vahendite saamisest ning lepinguosaliste kohaldatavatest õigusaktidest, tegevuspõhimõtetest ja programmidest. Koostöö käigus osalejate kantud kuludega seoses ei teki mingit kohustust vahendeid ühelt lepinguosaliselt teisele üle kanda.

ARTIKKEL VIII - Töötajate ja varustuse liikumine

1. Mõlemad lepinguosalised võtavad oma territooriumil kehtivate õigusaktide kohaselt kõik asjakohased meetmed ja teevad kõik endast sõltuva, et hõlbustada käesoleva lepingu kohaselt lepinguosaliste kindlaksmääratud koostöös osalevate isikute ning kasutatavate materjalide, andmete ja varustuse sisenemist oma territooriumile, seal viibimist ja sealt lahkumist, millele võimaldatakse vabastust maksudest ning tollimaksudest, kooskõlas õigusnormidega, mis on kohaldatavad mõlema lepinguosalise territooriumil.

2. Kui ühe lepinguosalise koostöösüsteem näeb ette teise lepinguosalise osalejate rahalist toetamist, vabastatakse selline ühelt lepinguosaliselt teise lepinguosalise osalejatele antav abi või rahaline või muu toetus maksudest ja tollimaksudest vastavalt kummagi lepinguosalise territooriumil kehtivatele õigusaktidele.

ARTIKKEL IX - Intellektuaalomand

Käesolevast lepingust tulenevate intellektuaalomandit puudutavate probleemidega tegeletakse kooskõlas lisaga, mis moodustab käesoleva lepingu lahutamatu osa.

ARTIKKEL X – Ühenduse tegevus arengumaade huvides

Käesolev leping ei mõjuta Brasiilia kui arengumaa osalemist ühenduse uurimis- ja arendustegevuses.

ARTIKKEL XI - Territoriaalne kohaldatavus

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Brasiilia Liitvabariigi territooriumi suhtes.

ARTIKKEL XII - Jõustumine, lõpetamine ja vaidluste lahendamine

1. Käesolev leping jõustub kuupäeval, mil esitatakse viimane kirjalik teatis, millega lepinguosalised teatavad teineteisele oma lepingu jõustumiseks vajalike siseriiklike menetluste lõpuleviimisest.

2. Käesolev leping sõlmitakse esialgu viieks aastaks ning seda võib vastastikusel kokkuleppel pikendada pärast iga järgmise ajavahemiku eelviimasel aastal toimuvat hindamist.

3. Käesolevat lepingut võib muuta lepinguosaliste kokkuleppel. Muudatused jõustuvad punktis 1 sätestatud tingimustel.

4. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu igal ajal lõpetada, teatades sellest diplomaatiliste kanalite kaudu kirjalikult kuus kuud ette. Käesoleva lepingu tähtaja möödumine või lepingu lõpetamine ei mõjuta ühegi selle alusel sõlmitud kokkuleppe kehtivust ega kehtivusaega ega käesoleva lepingu lisa kohaselt tekkinud eriõigusi ega -kohustusi.

5. Kõik käesoleva lepingu tõlgendamise või rakendamisega seotud küsimused või vaidlused lahendatakse lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel.

Koostatud ................., ............................. 2002. aastal kahes eksemplaris portugali, taani, hollandi, inglise, soome, prantsuse, saksa, kreeka, itaalia, hispaania ja rootsi keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed. Keelte erineva tõlgendamise korral on ingliskeelne tekst määrav. LISA

Intellektuaalomand

Lähtuvalt käesoleva lepingu artiklist IX:Lepinguosalised tagavad käesoleva lepingu alusel loodud intellektuaalse omandi nõuetekohase ja tõhusa kaitse.Lepinguosalised on kohustatud teatama teineteisele õigeaegselt igasugustest leiutistest või selle kokkuleppe alusel loodud muudest töödest, mis võivad tekitada intellektuaalomandi õigusi.

I. REGULEERIMISALA

A . Käesoleva lepingu eesmärke arvestades on mõistel "intellektuaalomand" 14. juulil 1967. aastal Stockholmis sõlmitud Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni (WIPO) asutamise konventsiooni artiklis 2 määratletud tähendus.

B . Käesolev lisa ei muuda ega piira muul viisil lepinguosalise ja tema kodanike või temapoolsete osalejate omavahelist õiguste, huvide ja intellektuaalomandi jaotamist, mille määravad kindlaks kummagi poole suhtes kehtivad seadused ja tavad.

C . Sellest lepingust tulenevad intellektuaalomandit puudutavad vaidlused tuleb lahendada asjaomaste osalejate või vajadusel lepinguosaliste või nende poolt volitatud esindajate vaheliste arutelude kaudu. Lepinguosaliste vastastikuse kokkuleppe korral võivad osalejad esitada arutelu vahekohtule siduva vahekohtumenetluse läbiviimiseks vastavalt antud juhul kohaldatavatele rahvusvahelise õiguse normidele. Kui osalejad või nende volitatud esindajad ei lepi kirjalikult kokku teisiti, kohaldatakse neile ÜRO rahvusvahelise kaubandusõiguse komisjoni (UNCITRALi) vahekohtu reegleid.

D . Kui mõlemad lepinguosalised usuvad, et teatud kindel ühine uurimisprojekt on viinud või jõuab välja vastavat tüüpi intellektuaalse omandi loomisele või esitamisele, kuid ta ei ole kaitstud teise lepinguosalise kogu territooriumil, peavad lepinguosalised algatama kohe arutelu mõlemaid lepinguosalisi rahuldava lahenduse leidmiseks kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega.

II. ÕIGUSTE JAOTUMINE

A . Kummalgi lepinguosalisel on võimalik lepingu alusel, kooskõlas nende endi siseriikliku õigusega saada tühistamatu ja kasutustasuta lihtlitsents käesoleva lepingu raames tehtud koostööga loodud artiklite, teatiste ning tehniliste ja teaduslike raamatute tõlkimiseks, paljundamiseks, kohandamiseks, edastamiseks ja avalikuks levitamiseks tingimusel, et järgitakse omandiõiguse ning autoriõiguse üleminekut käsitlevaid sätteid. Kõik autoriõigustega kaitstud tööde eksemplarid, mis on loodud kooskõlas nende sätetega ning on avalikult levitatavad, peavad esitama autorite nimesid, välja arvatud juhul, kui autorid on selgesõnaliselt sellest õigusest keeldunud.

B. Mis tahes vormis intellektuaalse omandi õigused, mida ei ole kirjeldatud käesoleva lisa II jao punktis A, jaotuvad järgmiselt:

1. Külalisteadlasetele, näiteks peamiselt õppe-eesmärgil külas viibivad teadlased, antakse õigused intellektuaalsele omandile võõrustava institutsiooni korraldusel vastavalt siseriiklike õigusaktide asjakohastele sätetele. Lisaks on igal külalisteadlasel, keda nimetatakse leiutajaks, samaväärne õigus võõrustava institutsiooni teadlastega saada proportsionaalne osa kasutustasust, mida saab võõrustav institutsioon intellektuaalse omandi kasutamise litsentsi alusel.

2. Lepinguosalised või nende osalejad koostavad ühise uurimistöö tulemusena loodud või loodava intellektuaalse omandi tehnoloogiahalduskava, mis seisneb ühistes uurimisprojektides osalejate vahel kirjaliku lepingu sõlmimises, millega kehtestatakse enne uurimistöö algust koostöö tulemi ja kasu õiglane ja tasakaalustatud jaotus, arvestades lepinguosaliste või nende osalejate suhtelist panust, järgides rangelt kummagi lepinguosalise intellektuaalomandit käsitlevaid seadusi ja intellektuaalomandit puudutavaid rahvusvahelisi lepinguid, millele lepinguosalised on alla kirjutanud.

a) Kui lepinguosalised või nende osalejad ei koostanud koostöö algetapis ühist tehnoloogiahalduskava ja ei suuda mõistliku ajavahemiku jooksul – mis ei tohi olla pikem kui kuus kuud alates sellest ajast, kui lepinguosaline saab teadlikuks ühise uurimistöö tulemusel tekkinud intellektuaalse omandi loomisest või võimalikust loomisest – kokkuleppele jõuda, peavad lepinguosalised koheselt algatama arutelu eesmärgiga leida mõlemaid lepinguosalisi rahuldav lahendus. Tüliküsimuse lahendamise ajal on taoline intellektuaalne omand mõlema lepingupoole või nende osalejate ühises omandis, kui ei ole kokku lepitud teisiti.

b) Kui käesoleva lepingu alusel läbi viidud ühine uurimisprojekt jõuab välja loominguni, mis on tõenäoliselt kaitstud intellektuaalomandiõigustega, mis ei ole aga hõlmatud ühe lepinguosalise kehtivate õigusaktidega, peavad lepinguosalised kohe algatama arutelu eesmärgiga leida mõlemaid lepinguosalisi rahuldav lahendus, mis oleks kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega.

III. KONFIDENTSIAALNE TEAVE

A. Kumbki lepinguosaline ja tema osalejad peavad kaitsma käesoleva lepingu alusel tekkinud või antud mis tahes konfidentsiaalseks tunnistatud äri- ja/või tööstussaladusi vastavalt kohaldatavatele õigusnormidele ja tavadele ning vastavalt lepinguosaliste vahel kokku lepitule.

B. Kumbki lepinguosaline või osaleja ei tohi avaldada konfidentsiaalseks tunnistatud teavet ilma eelneva loata, välja arvatud töötajad, kes kuuluvad ametnike, töövõtjate või alltöövõtjate kategooriasse; andmeid tohib avalikustada ainult osalejate poolt kokku lepitud ühise koostööprojekti osapooltele, ja/või projekti või käesoleva lepinguga seotud valitsusorganite volitatud personalile.

C. Teavet võib lepingosalistele teatavaks teha üksnes kirjaliku loa alusel ning ei tohi mingil juhul avaldada rohkem kui on tingimata vajalik avaldatud informatsiooniga seotud ülesannete, kohustuste või lepingute täitmiseks.

D. Konfidentsiaalse teabe saajad võtavad kirjaliku kohustuse hoida sellist teavet salajasena ning lepinguosalised peavad tagama, et see kohustus on täidetud.

E. Üks osapool peab viivitamatult teatama teisele osapoolele, kui ta ei suuda või tõenäoliselt ei suuda tagada konfidentsiaalse teabe mitteavalikustamist. Lepinguosalised peavad teineteisega nõu, et selgitada välja, milliseid meetmeid sellises olukorras võtta.

[1] ELT, lk

[2] ELT, lk