1.Sissejuhatus

EL on otsustanud kindlalt seista kestlikkuse edendamise eest oma kaubanduslepingutes, et majanduskasv käiks käsikäes inimõiguste, inimväärse töö, kliimaeesmärkide ja keskkonnakaitsega, olles samal ajal täielikus kooskõlas liidu väärtuste ja prioriteetidega. Praeguses äärmiselt ebastabiilses geopoliitilises olukorras peab EL usaldusväärse partnerina tõhustama koostööd kolmandate riikidega. ELi kaubanduspoliitika loob kindla raamistiku koostööks partneritega kaubandusega seotud kestlikkuse küsimustes. See lähenemisviis põhineb rahvusvahelistel töö- ja keskkonnaeeskirjadel ning struktureeritud ja läbipaistvatel menetlustel, millesse on kaasatud kodanikuühiskond.

Käesolevas teatises kirjeldatakse, kuidas kaubanduslepingute kaudu suurendada panust kestlikku arengusse. Kõik tänapäevased ELi kaubanduslepingud juba sisaldavad kaubanduse ja kestliku arengu peatükke. Alates 2018. aastast on nende tõhusamaks rakendamiseks ja täitmise tagamiseks lähtutud 15 punktist koosnevast tegevuskavast . 2021. aasta juunis käivitas komisjon põhjaliku läbivaatamise, mille eesmärk on tagada, et kaubanduslepingud tervikuna, mitte üksnes nende kaubanduse ja kestliku arengu peatükid, edendaksid kestlikku kaubandust koostöös kaubanduspartneritega ja kooskõlas muude asjakohaste ELi poliitikavahenditega, sealhulgas Euroopa rohelise kokkuleppega.

Läbivaatamise raames tellis komisjon sõltumatu võrdleva uuringu kaubanduse ja kestliku arengu tavade kohta kolmandate riikide kaubanduslepingutes, mis kinnitas, et EL on oma kaubanduslepingutega olnud üks teerajajaid ja peamisi eestvedajaid kestlikkuse edendamisel . Teabe kogumiseks võimalikult paljudelt kodanikelt ja sidusrühmadelt korraldas komisjon ka avaliku konsultatsiooni, mille käigus koguti arvukalt arvamusi ettevõtjatelt, ametiühingutelt, keskkonnaorganisatsioonidelt, inimõiguste kaitsjatelt ning sotsiaalpartneritelt . Samal ajal toimus ulatuslik arvamuste vahetus liikmesriikide, Euroopa Parlamendi ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega.

Tuginedes kaubanduse ja kestliku arengu sätete läbivaatamise käigus saadud tagasisidele ja soovitustele, on komisjon kindlaks määranud poliitilised prioriteedid ja peamised meetmed, mille abil tõhustada rangemate täitmiseeskirjade kaudu praegust osaluspõhist kaubanduse ja kestliku arengu lähenemisviisi, mis põhineb rahvusvahelistel raamistikel ja standarditel. Allpool kirjeldatud uue lähenemisviisiga nähakse ette eraldiseisev nõuete täitmise etapp ning kaubandussanktsioonide kohaldamine konkreetsetel ja täpselt määratletud juhtudel.

2.ELi kaubanduslepingute panus kestliku arengu tegevuskavasse

Kaubanduslepingud on oluline liikumapanev jõud kestliku majanduskasvu saavutamiseks nii ELis kui ka partnerriikides. Aktiivne kaubandustegevus on Euroopa majandusliku jõukuse ja konkurentsivõime jaoks otsustava tähtsusega. Kaubanduslepingud aitavad luua töökohti, laiendada turge ning hoogustada majanduskasvu ja innovatsiooni. Turulepääsu tõkete kõrvaldamisega vähendavad kaubanduslepingud ka kulusid ning aitavad kasutusele võtta ja juurutada kliimasõbralikke tehnoloogiaid ning nendega seotud kaupu ja teenuseid, mis hõlbustavad ülemaailmset kasvuhoonegaaside heite vähendamist ja kliimamuutustega kohanemist. Kaubanduslepingud aitavad hankida ka vajalikke tooraineid, sealhulgas neid, mida kasutatakse vähese CO2-heitega tehnoloogias. Samal ajal võib ülemaailmne kaubandus mõjutada ka kliimat, bioloogilist mitmekesisust ja töötingimusi. Selleks et avatud kaubandusel oleks tõeliselt positiivne mõju, peavad kaubanduse liberaliseerimise ja rahvusvaheliste tööstandardite edendamisega kaasnema jõulised kliima- ja keskkonnameetmed. Privilegeeritud partnerluse vahendina loovad kaubanduslepingud platvormi partnerriikidega poliitiliseks dialoogiks ja koostööks kestlikkuse küsimustes. See on äärmiselt oluline, kuna ülemaailmne koostöö on ülemaailmsete probleemide lahendamiseks hädavajalik.

Kaubanduspoliitika läbivaatamise kontekstis on rohe- ja õiglase ülemineku toetamisest koos avatuse ja otsusekindlusega saanud üks ELi kaubanduspoliitika tugisambaid . See on kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppega ja teatisega „Inimväärne töö kogu maailmas“, milles asetatakse kestlik areng ELi poliitikakujundamise ja meetmete keskmesse. Kestliku arengu prioriteedid ja eesmärgid on integreeritud kõikidesse ELi poliitikavaldkondadesse kooskõlas ÜRO kestliku arengu tegevuskavaga aastani 2030 ja selle 17 kestliku arengu eesmärgiga, Pariisi kliimakokkuleppega ning muude mitmepoolsete keskkonnakaitse ja tööstandardite kokkulepetega. Need mitmepoolsed lepingud ja konventsioonid moodustavad rahvusvahelise koostöö ja meetmete ülemaailmse raamistiku ning on suunanäitajaks ELi kaubanduslepingutes sisalduvate kestliku arengu kohustuste puhul.

ELi väärtustel põhinev kaubanduse ja kestliku arengu lähenemisviis nõuab partnerriikidelt ulatuslikumate kohustuste võtmist kui need, mis on sätestatud teiste rahvusvaheliste osalejate kaubanduslepingutes. Eelkõige nõutakse ELi kaubanduslepingute kaubanduse ja kestliku arengu peatükkides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioonide ja mitmepoolsete keskkonnakokkulepete, näiteks Pariisi kliimakokkuleppe ja bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni, mille iga osaline on ratifitseerinud, tõhusat rakendamist. Samuti nõutakse ELi kaubanduslepingute kaubanduse ja kestliku arengu peatükkides ILO tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste 1998. aasta deklaratsioonis sätestatud aluspõhimõtete austamist. Sellega seoses tervitab komisjon ILO ja selle liikmete jõupingutusi nende aluspõhimõtete tugevdamisel ja laiendamisel, samuti hiljutist otsust töötervishoiu ja tööohutuse kaasamise kohta, ning on seisukohal, et kaubanduse ja kestliku arengu peatükid peaksid samuti neid arenguid asjakohaselt kajastama. Kaubanduse ja kestliku arengu peatükkidega edendatakse ka seni ratifitseerimata ILO põhikonventsioonide ratifitseerimist ning samuti sisaldavad need mitmesuguseid kohustusi ja koostöösätteid sellistes valdkondades nagu töötajate õigused, sotsiaaldialoog, inimväärsed töötingimused, sealhulgas tööinspektsioon, loodusvarade kestlik majandamine, metsandus, kalandus, vesiviljelus, ookeanide majandamine ja vastutustundliku ettevõtluse edendamine . ELi kaubanduslepingutega edendatakse nüüd ka koostööd ringmajandusele, ressursitõhusale majandusele ja raadamisvabadele tarneahelatele üleminekuks ning rahvusvahelise keskkonnaalase juhtimise tugevdamiseks. Hiljutised ELi kaubanduslepingud sisaldavad ka sätteid, mis on seotud asjaomaste ÜRO ja ILO konventsioonidega naiste majandusliku võimestamise ja soolise võrdõiguslikkuse kohta, aga ka koostöö edendamisega rahvusvahelistel foorumitel (näiteks WTOs) nende eesmärkide saavutamiseks.

Koostoime muude poliitikavahenditega

ELi kaubanduslepingud ei ole eraldiseisvad vahendid liidu kestliku arengu tegevuskava edendamiseks ja tugevdamiseks suhetes kolmandate riikidega. Nendes sisalduvad kaubanduse ja kestliku arengu kohustused on seotud laiema hulga poliitiliste vahendite, mitmepoolsete jõupingutuste ja arengukoostöö vahenditega, mis moodustavad osa terviklikust lähenemisviisist. Koos ELi autonoomsete vahenditega aitavad need maksimaalselt ära kasutada kaubanduse positiivset mõju kestlikule arengule ja ohjata negatiivset mõju.

Eeldatakse, et praeguse komisjoni ametiaja lõpuks on ELil kestliku kaubanduse toetamiseks ambitsioonikas autonoomsete lisavahendite pakett. 2021. aastal esitas komisjon ettepaneku luua piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism, et vältida kasvuhoonegaaside heite ülekandumist ja suurendada ülemaailmsete kliimameetmete tõhusust, ning ettepaneku raadamisvabade toodete kohta, et tugevdada jõupingutusi raadamise ja metsade seisundi halvenemise vastu võitlemiseks . Samal aastal võttis komisjon vastu ambitsioonikat ja terviklikku meetmepaketti sisaldava strateegia, et aidata suunata rohkem vahendeid kestlikule majandusele ülemineku rahastamiseks. 2022. aasta alguses esitas komisjon ettepaneku ettevõtete kestlikkusega seotud hoolsuskohustuse kohta, millega edendatakse kestlikku ja vastutustundlikku ärikäitumist ülemaailmsetes väärtusahelates. Samuti võttis komisjon vastu ettepaneku raamistiku kohta, mille eesmärk on tagada, et kõik liidu turule lastavad tooted on keskkonnakestlikud ja ringluspõhised. Nagu anti teada teatises „Inimväärne töö kogu maailmas,“ esitab komisjon käesoleva aasta lõpus ka uue seadusandliku algatuse, millega keelatakse ELi turule lasta sunniviisilise töö abil valmistatud tooteid.

Ettepanekus võtta vastu uus ELi määrus üldiste tariifsete soodustuste kava kohta on komisjon suurendanud kava panust kestliku arengu edendamisse, lisades sellesse muu hulgas mitmeid rahvusvahelisi õigusakte inimõiguste, hea valitsemistava, töö- ja keskkonnakaitse valdkonnas. Nende hulka kuuluvad Pariisi kliimakokkulepe, rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ÜRO konventsioon, kaks uut ILO konventsiooni, aga ka korrastatud rahvusvaheline ränne, mis aitab kaasa kestlikule arengule. Ettepanekuga nähakse samuti ette, et rahvusvaheliselt keelatud lapstööjõu ja sunniviisilise töö abil toodetud kaupade eksporti peaks saama käsitada kui põhjust kaubandussoodustuste tühistamiseks .

Mitmepoolsetes suhetes on EL hiljuti kaastoetanud WTO kolme mõnepoolset algatust kaubanduse ja keskkonnakestlikkuse, plastireostuse ja kestliku plastikaubanduse, aga ka fossiilkütuste toetuste reformi kohta . WTO 12. ministrite konverentsil mängis EL olulist rolli esimese mitmepoolse kalandustoetuste lepingu sõlmimisel, mille keskmes oli keskkonnasäästlikkus ja kahjulike kalandustoetuste keelustamine kogu maailmas. EL jätkab surve avaldamist, et toetuste maksmise korda laiendataks enne järgmist ministrite konverentsi. EL on aktiivselt toetanud ka kaubandusministrite kliimakoalitsiooni käivitamist, et anda täiendav poliitiline tõuge positiivse kaubandus- ja kliimaalase tegevuskava väljatöötamiseks eelkõige WTOs . WTO reformi raames kavatseb EL edendada dialoogi kaubanduse ja inimväärse töö koosmõju üle, sealhulgas WTO ja ILO koostöö kaudu. OECDs on EL võtnud kohustuse muuta ametliku ekspordikrediidi eeskirju, et viia need kooskõlla kliimaeesmärkidega. Lisaks seisis EL edukalt selle eest, et keelata söeküttel töötavad elektrijaamad, kus ei kasutata CO2-heidet vähendavat tehnoloogiat.

Kõik need kaubandusega seotud poliitikavahendid ja algatused on osa terviklikust vastusest ülemaailmsetele kestlikkusega seotud probleemidele ning on lahutamatult seotud kaubanduslepingutega.

3.Uued poliitikasuunad kestliku arengu tagamiseks kaubanduslepingutes

Kaubanduse ja kestliku arengu sätete läbivaatamisel leidis kinnitust, et ELi kaubanduse ja kestliku arengu mudel on usaldusväärne, kuid arenguruumi leiti järgmises kuues prioriteetses poliitikavaldkonnas: 1) ennetavam koostöö partneritega; 2) riigipõhise lähenemisviisi tugevdamine; 3) kestlikkuse edasine süvalaiendamine lisaks kaubanduslepingute kaubanduse ja kestliku arengu peatükile; 4) tõhusam järelevalve kaubanduse ja kestliku arengu kohustuste täitmise üle; 5) kodanikuühiskonna rolli suurendamine ning 6) täitmise parem tagamine, kasutades viimase abinõuna kaubandussanktsioone.