[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 25.1.2007

KOM(2007) 24 lõplik

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE, EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Lõpparuanne komisjoni oskuste ja liikuvuse tegevuskava rakendamise kohta KOM(2002) 72 (lõplik)

SISSEJUHATUS

Käesoleva aruande eesmärk on anda teavet komisjoni 2002. aasta veebruaris vastu võetud ja Euroopa Ülemkogu 2002. aasta märtsis kinnitatud oskuste ja liikuvuse tegevuskava[1] rakendamise edusammude või vajakajäämiste kohta. Edusamme on mõõdetud kolme esialgse eesmärgi taustal:

Esiteks, tööalase liikuvuse suurendamine ja oskuste arendamine, muutes haridus-ja koolitussüsteemid tööturu nõudmistele paremini vastavaks. Teiseks, geograafilise liikuvuse hõlbustamine haldus-ja õiguslike barjääride kõrvaldamise, keeleoskuse ja kultuuriüleste oskuste arendamise, kvalifikatsioonide piiriülese tunnustamise edendamise ning kogu ELi hõlmava sisserändepoliitika kaudu. Ja lõpuks nii tööalase kui ka geograafilise liikuvuse propageerimine, levitades teavet olemasolevate liikumisvõimaluste ja sellega seotud tugimehhanismide kohta ELis peamiselt liikuvust käsitleva ülevaatliku veebilehe koostamise ja vabade töökohtade süsteemi EURES[2] täiustamise teel.

Kõnealune tegevuskava koostati selleks, et aidata kaasa Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisele, millega taotleti rohkem ja paremaid töökohti, suuremat sotsiaalset ühtekuuluvust ja dünaamilist teadmistepõhist ühiskonda.

Uutes majanduskasvu ja tööhõivet käsitlevates ühtsetes suunistes aastateks 2005–2008 on tööjõu liikuvusel oluline roll, sest seda nähakse otsustavana uuendatud Lissaboni strateegia edukal elluviimisel. Liikmesriikide tööhõivepoliitika suunistes, mille nõukogu kiitis heaks 2005. aasta juulis, pannakse liikuvusele veelgi rohkem rõhku. Suunises nr 20 täpsustatakse, et liikuvus on ülimalt oluline tegur, mis annab suuremale hulgale inimestele võimaluse leida paremat tööd, ning kutsutakse üles kõrvaldama „takistused töötajate üleeuroopaliselt liikuvuselt asutamislepingute kohaselt“. Ka komisjoni 2005. aasta juuli ettepanekus ühenduse Lissaboni kava kohta võetakse ühendusele kohustus kõrvaldada takistused tööjõu liikuvuselt ja avada töövõimalused üleeuroopalisel tööturul[3].

Hariduse valdkonnas nähakse programmi „Haridus ja koolitus 2010” olulise osana liikuvuse edendamist võtmepädevuste arendamise ja Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku kujundamise kaudu.

Lisaks liikmesriikidele on ka Euroopa sotsiaalpartnerid etendanud olulist osa tegevuskava rakendamisel, määratledes 2002. aasta novembris vastu võetud mitmeaastase tööprogrammi (2003–2005) ühe prioriteedina liikuvuse.

2004. aasta veebruaris võttis komisjon vastu oskusi ja liikuvust käsitleva vahearuande[4]. Selle järelduste põhjal antakse lõpparuandes hinnang tegevuskava 4aastasele rakendamisperioodile aastatel 2002–2005. Arvestades, et mitmed meetmed on võetud alles hiljuti, on tegevuskava üldist mõju võimalik arvestatavalt mõõta alles lähikuudel. Üksikasjalik eduaruanne koos statistilise lisaga tehakse kättesaadavaks EURESi tööalase liikuvuse portaalis (eures.europa.eu).

Liikuvuse olulisusele pidi tähelepanu juhtima ka 2006. aasta nimetamine Euroopa töötajate liikuvuse aastaks. Komisjon annab aasta lõpus põhjaliku hinnangu võetud meetmetele, kaaludes ühtlasi võimalusi liikuvust uuendatud Lissaboni strateegia valguses veelgi edendada ning esitades konkreetsed ettepanekud järelmeetmeteks selles valdkonnas aastaks 2007.

POLIITILINE TAUST ENNE JA PRAEGU

Töötajate vaba liikumine on kõigi ELi/EMPi kodanike õigus[5] ja üks asutamislepingu aluspõhimõtteid. Nagu muudki majandussüsteemid, seisavad Euroopa Liidu riigid vastamisi üha suureneva survega reageerida üleilmastumisest tulenevatele probleemidele. Seetõttu on Euroopa majanduse konkurentsivõime suurendamiseks ja kodanike elu-ja töötingimuste parandamiseks oluline tootlikkuse ja uuenduslikkuse üldise taseme tõstmine ja toimiv Euroopa tööturg.

Laienenud Euroopa Liidus valitseb piirkondade vahel jätkuvalt suur ebavõrdsus. Oskustööliste nappuse ning madala tööpuudusega piirkonnad on tihti kõrvuti oskustööliste ülejäägi ja kõrge tööpuudusega piirkondadega. Seoses demograafiliste muudatustega suureneb lähiaastatel tõenäoliselt oskustööliste nappus tööturul. Eeldatavasti väheneb järkjärgult töövõimelise elanikkonna osa, sest suur osa beebibuumi põlvkonnast jõuab pensioniikka ning tööturul asendab uus noor põlvkond neid ainult osaliselt. Sellega on suurel määral seletatav, miks pärast tööga hõivatud inimeste arvu prognoositavat suurenemist ligikaudu 20 miljoni inimese võrra ajavahemikus 2004–2017 on 2050. aastaks oodata selle vähenemist ligikaudu 30 miljoni võrra, st et kogu selle ajavahemiku jooksul (2004-2050)[6] väheneb töövõimeline elanikkond peaaegu 10 miljoni võrra. Seepärast suureneb lähiaastatel eeldatavasti vajadus liikuvate oskustööliste järgi. Seda suundumust tuleb arvestada käimasolevas arutelus, mis käsitleb sisserännet ELi muudest maailma piirkondadest.

Eespool esitatut silmas pidades tuleb rõhutada ka, et nii tööalane kui ka geograafiline liikuvus on püsinud üldiselt madal. Töökohalt töökohale liikuvuse osas näitavad viimased arvud, et 38% ELi töötajatest on töötanud viimase kümne aasta jooksul samal töökohal[7]. Samal töökohal töötamise keskmine aeg on Euroopas hinnanguliselt 10,6 aastat võrreldes 6,7 aastaga USAs[8].

Geograafilise liikuvuse kohta on statistilisi andmeid nende ebaühtluse tõttu veelgi keerulisem esitada. 2005. aasta tööjõu-uuringus hinnatakse teises liikmesriigis elavate ja töötavate ELi kodanike osakaaluks vähem kui 2% – see protsent ei ole viimase 30 aasta jooksul oluliselt muutunud. Sellised üldiselt madalad liikuvuse näitajad, mis viitavad tegeliku liikuvuskultuuri puudumisele ELi töötajate hulgas, on üheks põhjuseks, miks Euroopa Komisjon kuulutas 2006. aasta Euroopa töötajate liikuvuse aastaks.

KÕIGILE AVATUD JA JUURDEPÄÄSETAVA EUROOPA TÖÖTURU SUUNAS – KOMISJONI OSKUSTE JA LIIKUVUSE TEGEVUSKAVA PANUS

Tööalase liikuvuse suurendamine ja oskuste arendamine

Üheks olulisemaks edu hindamise vahendiks on nõukogu vastu võetud tööalase liikuvuse võrdlusnäitajad, milleni tuleb jõuda 2010. aastaks.

Seoses eesmärgiga tõsta haridustaset ja vähendada ametliku kvalifikatsioonita koolilõpetajate arvu võttis nõukogu 2003. aasta mais vastu kolm Euroopa võrdlusnäitajat. Esimene sätestab, et 2010. aastaks ei tohi ELi keskmine kooli pooleli jätnute arv ületada 10%. Esimeseks sammuks selles suunas on EL 25 keskmise langus 16,6%-lt 2002. aastal 15,6%-le[9] 2004. aastal.

Kahe ülejäänud võrdlusnäitaja puhul on eesmärk parandada olukorda keskhariduses: 2010. aastaks peaks ELis olema keskhariduse omandanud vähemalt 85% 20–24aastastest noortest (EL 25 keskmine on senini tõusnud vaid pisut, liikudes 76,5%lt 2002. aastal 76,7%le 2004. aastal) ning madal lugemisoskus 15aastaste hulgas peaks kümnendi lõpuks olema vähenenud vähemalt 20% võrra[10].

Matemaatika-, loodusteaduste-ja tehnoloogiahuvi suurendamiseks noorte hulgas kinnitas nõukogu 2003. aasta mais erivõrdlusnäitaja, mille kohaselt peaks lõpetajate koguarv nendes valdkondades tõusma 2010. aastaks vähemalt 15% ning sugupooltevaheline tasakaal peaks suurenema. Nagu nähtub lõpetajate arvu märkimisväärsest tõusust, on selle võrdlusnäitaja järgimise tulemused positiivsed. Komisjon on omalt poolt kõnealuses valdkonnas mõndagi ette võtnud – näiteks „Euroopa teadlaste algatuse“ ellukutsumine 2005. aastal eesmärgiga tõsta avalikkuse teadlikkust teadlaste rolli kohta ühiskonnas, meelitada teadustööle rohkem noori inimesi ning suurendada ELi atraktiivsust kogu maailma teadlaste silmis[11]. 2005. ja 2006. aastal korraldati „Euroopa teadlaste öö“, mille raames toimusid erinevad teavitamisüritused. Ka teadlaste koolitustoetused on Euroopas suurenenud seoses 6. teadusuuringute ja tehnoloogiarenduse raamprogrammi Marie Curie’ meetmete eelarve olulise tõusuga, st 1,58 miljardit eurot ajavahemikul 2000–2006, mis on ligikaudu 70%ne tõus võrreldes eelmise raamprogrammiga. Teadlaste karjäärile on aidanud kaasa ka nõukogu toetus komisjoni 2005. aasta aprilli soovitusele[12] Euroopa teadlaste harta ja teadlaste töölevõtmise juhendi kohta. Tänaseks on harta ja juhendi põhimõtetest kinnipidamist kinnitanud üle 100 Euroopa teadusorganisatsiooni.

2002. aasta novembri Kopenhaageni deklaratsioonis kehtestati prioriteedid kutseõppe ja-koolituse alase koostöö parandamiseks, seades eesmärgiks tõsta vastastikust usaldust, läbipaistvust ning kvalifikatsioonide ja pädevuste tunnustamist, et seeläbi toetada suurenenud liikuvust ja hõlbustada elukestvat õpet. Need prioriteedid kajastuvad selgelt haridus-ja koolitusprogrammis aastani 2010.

2004. aasta mais toimunud Euroopa Ülemkogul võeti vastu ühised põhimõtted mitteformaalse õppimise, vabahariduse ja formaalse hariduse tõendamise kohta ning 2004. aastal valmis liikmesriikidevahelise tõendamise, vastastikuse õppimise ja kogemuste vahetamise Euroopa andmekogu[13].

Kvalifikatsiooni läbipaistvuse ja ülekantavuse parandamiseks võeti 2005. aasta veebruaris kasutusele kvalifikatsiooni ja pädevuste läbipaistvuse ühtne raamistik Europass. Euroopa internetiportaali ja riiklike Europassi keskuste võrgu kaudu on Europassis tehtud kodanikele kättesaadavaks läbipaistvuse parandamise dokumentide ühtlustatud portfell. Peamiselt tööotsijate hulgas kasutamist leidvaid abivahendeid pakkuv raamistik on tihedalt seotud EURESi tööalase liikuvuse portaaliga. Nende kahe vahendi vahel püütakse saavutada koostoimet.

Vastusena 2005. aasta märtsi Euroopa Ülemkogu kevadistungi taotlusele viidi Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku ettepaneku suhtes läbi avalik arutelu, mis aitab kaasa haridusliku kvalifikatsiooni ja pädevuste tunnustamisele reguleerimata erialadel . Kõnealune vahend on kavandatud ühiseks võrdluspunktiks, mis aitab vähendada tõkkeid koostööle ja parandada erinevate süsteemide ja erinevate riikide asutuste haridus-ja koolitusteenuse pakkujate vahelist suhtlust. Selle tulemusel on paranenud kvalifikatsioonide läbipaistvus ja ülekantavus, mis teeb võimalikuks kodanike erinevate õpitulemuste võrdlemise ning hõlbustab seeläbi elukestvat õpet ja tööalast liikuvust. Selles valdkonnas on kavandatud 2007. aastal vastu võtta nõukogu ja Euroopa Parlamendi soovitus.

Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku toetamiseks jätkub töö kvaliteedi tagamisega – näiteks käivitatakse 15. septembril 2006. aastal kutseõppe ja-koolituse ühtne kvaliteedi tagamise raamistik ning avalik arutelu kutseõppe ja-koolituse ainepunktide kogumise ja ülekande süsteemi ECVET kohta.

Info-ja sidetehnoloogia valdkonnas käivitas komisjon 2003. aasta märtsis Euroopa e-oskuste foorumi, [14] et edendada kõigi asjaomaste sidusrühmade vahel dialoogi uute info-ja sidetehnoloogia ja e-äri oskuste (e-oskuste) arengu ja ka nende info-ja sidetehnoloogia alase kvalifikatsiooni kohta . Foorumi tulemusena koostati 2004. aasta septembris koondaruanne „ e- Skills in Europe: Towards 2010 and Beyond “ (e-oskused Euroopas – 2010. aastani ja edasi ), milles määratletakse konkreetsed meetmed ja kutsutakse nende rakendamiseks soodustama sidusrühmade vahelist partnerlust[15]. 2005. aastal toimus edasiminek eelkõige Euroopa info-ja sidetehnoloogia alaste oskuste metaraamistiku osas, mille eesmärk on parandada Euroopa Liidu piires arusaamist info-ja sidetehnoloogiavahendite kasutajate tööandjate nõudmistele[16] vastavate oskuste olemusest ja ülesehitusest. Laiemalt tegeletakse e-õppe programmi digitaalse kirjaoskuse meetme raames eelkõige digitaalset lõhet käsitlevate teemadega. Uuendatud Lissaboni tegevuskava i2010 algatuses määratleti digitaalset kirjaoskust kui infoühiskonna poliitikameetmete üht peamist tegevusvaldkonda.

Jõupingutusi on tehtud elukestvas õppes ja täiendkoolituses osalemise suurendamiseks. Nõukogu ja komisjoni 2004. aasta märtsi ühises vahearuandes „Haridus ja koolitus 2010“ mööndi esialgset edu, kuid kutsuti liikmesriike üles tugevdama jõupingutusi elukestva õppe terviklike strateegiate väljatöötamisel ja rakendamisel. Läbivaadatud Euroopa tööhõivestrateegias on sellele küsimusele omistatud suurt tähtsust ning seda toetatakse Euroopa Sotsiaalfondi finantsvahenditest. 2004. aasta Euroopa Ülemkogu kevadistungi lõppjäreldustes korrati vajadust töötada kõnealused strateegiad välja 2006. aastaks. Senini on edusammud piirdunud peamiselt nõukogu poolt vastu võetud juhisega, et ELi keskmine elukestva õppe programmides osalemise tase peaks 2010. aastaks tõusma 12,5%ni täiskasvanud tööealisest elanikkonnast. 2004. aastal oli EL 25 keskmine osalemise tase 10,3% (2002. aastal 7,9%)[17]. Sotsiaalpartnerid võtsid 2002. aasta märtsis vastu pädevuste ja kvalifikatsioonide elukestva arendamise meetmete ühise raamistiku ning esitavad võetud meetmete kohta igal aastal aruande.

Geograafilise liikuvuse hõlbustamine

Kuigi mitmed praktilised probleemid (korterituru regulatsioon, keele-ja kultuuribarjäärid, toetusmehhanismide puudumine kodumaale tagasipöördujatele) mõjutavad ikka veel oluliselt inimeste otsust liikuda teise riiki või piirkonda, on Euroopa ravikindlustuskaardi kasutuselevõtmine olnud üks kõige nähtavamaid saavutusi tegevuskava kehtivuse ajal. Määrus 631/2004, mille eesmärk on hõlbustada kaardi kasutuselevõtmist, ühtlustades kõigi kindlustatud isikute õigused mitterahalisele hüvitisele ning lihtsustades sellega seotud menetlusi, võeti vastu 2004. aasta märtsis. Ravikindlustuskaart, mida kasutab täna üle 50 miljoni kodaniku, võeti kõigis Euroopa Majanduspiirkonna maades kasutusele hiljemalt 1. jaanuaril 2006.

Sotsiaalkindlustusskeemide koordineeritust on parandatud määruse 1408/71 lihtsustamise ja kaasajastamise kaudu uue määruse 883/2004 abil. Viimane sisaldab mitmeid võtmesätteid liikuvuse edendamiseks ja sisserännanud töötajate ja nende perede kaitse parandamiseks (näiteks võimalust pikendada teises liikmesriigis töö otsimise aega kolmelt kuult kuuele kuule; pensionieelsete soodustuste eksportimise võimalust; võimalust töötutel piiriala töötajatel otsida tööd eelmise töökoha liikmesriigis, säilitades samas õiguse elukohaliikmesriigi töötuhüvitisele; ning oluliselt paremat tervisekaitset piiriala töötajate pereliikmetele, millega antakse neile tervishoiuteenuse õigus nii elukohaliikmesriigis kui ka liikmesriigis, kus nad töötavad).

Direktiivi 2005/36/EÜ vastuvõtmisega 2005. aasta septembris paranes oluliselt ka reguleeritud kutsealade kvalifikatsioonide tunnustamise kord. Uude direktiivi on ühtse raamistiku alla koondatud viisteist direktiivi, samas on säilinud olemasolevad garantiid sisserändajatele. Direktiiviga tehakse mitmeid muutusi, sealhulgas teenuse piiriülese pakkumise hõlbustamine reguleeritud kutsealadel, mis on komisjoni teenustestrateegia põhielement. See annab ka võimaluse muuta kvalifikatsioonide tunnustamine automaatsemaks, lähtudes ühistest platvormidest, muutes protseduurid paindlikumaks ning andes kodanikele paremaid juhiseid nende kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta.

Tööprogrammi „Haridus ja koolitus 2010“ oluline osa on õppimine teistes liikmesriikides . Pärast 2003. aasta poliitilisi soovitusi liikuvuse, liikuvuse kvaliteedi ja Euroopa laiemale maailmale avamise kohta, koostas komisjon 2005. aastal Euroopa Parlamendi ja nõukogu teise soovituse hariduse ja koolitusega seotud riikidevahelise liikuvuse kohta ELi piires. Soovituses kutsutakse liikmesriike üles võtma vastu liikuvust käsitlev Euroopa kvaliteediharta , milles kehtestatakse hariduse ja koolitusega seotud liikuvuse valdkonna põhimõtted, mida liikmesriigid saavad vabatahtlikult rakendada. Hartast peaks saama võrdlusmaterjal, mis aitaks kaasa vahetuste kasvule, teistes riikides viibitud õppeperioodide tunnustamisele ja vastastikuse usalduse tekkimisele ametivõimude, organisatsioonide ja kõigi liikuvusega seotud sidusrühmade vahel.

Täiendavate pensioniõiguste kaasaskantavuse osas võttis komisjon 20. oktoobril 2005. aastal vastu direktiivi,[18] mille eesmärk on vähendada takistusi liikuvusele liikmesriikides ja liikmesriikide vahel, mille põhjuseks on olemasolevad täiendavad pensioniskeemid. Takistused olid eelkõige seotud pensioniõiguste omandamise tingimustega, seisvate pensioniõiguste säilitamise tingimustega, aga ka omandatud õiguste läbipaistvusega. Ettepanek täiendab ühenduse õigustikku lisapensionide osas, näiteks direktiivi 98/49/EÜ ühenduse piires liikuvate töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate täiendavate pensioniõiguste kaitse kohta ning direktiivi 2003/41/EÜ tööandjapensioni kogumisasutuste tegevuse ja järelevalve kohta.

Teadusuuringute osas võeti 2005. aasta septembris ja oktoobris vastu direktiiv kolmandate riikide kodanike teadusuuringute eesmärgil riiki lubamise erimenetluse kohta ja kaks soovitust ELi sisenevate teadlaste vastuvõtmise lihtsustamise ja lühiajaliste viisade kohta[19].

Vastusena Tampere Euroopa Ülemkogu palvele töötada välja kolmandate riikide kodanikele mõeldud integratsioonipoliitika, mis hõlmaks ka tööhõivega seotud küsimusi, võttis komisjon ELi sisserändepoliitika suhtes 2003. aasta juunis vastu teatise sisserände, integratsiooni ja tööhõive kohta. Määrus 859/2003, millega laiendatakse määruse 1408/71 sätteid kolmandate riikide kodanikele, kes viibivad riigis seaduslikult, jõustus 1. juunil 2003. aastal. Sellele dokumendile järgnes 29. aprillil 2004 direktiivi 2004/38, milles käsitletakse Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil, vastuvõtmine. Direktiiviga sõnastatakse ümber ja lihtsustatakse erinevaid kehtivaid ühenduse õigusakte töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate, üliõpilaste, pensionäride ja teiste mitteaktiivsete isikute riiki sisenemise ja seal elamise kohta. Selle direktiivi kohaselt ei pea ELi kodanikud enam elamisluba taotlema (kui asukohaliikmesriik nii otsustab, siis piisab lihtsalt registreerimisest pädevas asutuses). ELi kodanikud peavad pärast seda, kui on asukohaliikmesriigis viis aastat järjest elanud, taotlema ka alalise elamisloa, millele enam eraldi tingimusi ei esitata. Töötamise eesmärgil toimuvat majandusrännet käsitleva ühise poliitika väljatöötamise üldist arengut kiirendas veelgi 2004. aastal vastu võetud Haagi programm. Selles kontekstis võttis komisjon 2005. aasta jaanuaris[20] vastu rohelise raamatu ELi lähenemisviisi kohta majandusrände juhtimisele ning korraldas 2005. aasta juunis avaliku arutelu sidusrühmadega konsulteerimiseks. Järelmeetmena ja nõukogu palvel võttis komisjon 2005. aasta detsembris vastu poliitikakava seadusliku rände kohta, mis hõlmab ka majandusrännet[21].

Teabe parandamine töövõimaluste kohta ja läbipaistvuse suurendamine

Euroopa töövõimalusi käsitleva teabe parandamiseks ja läbipaistvuse suurendamiseks käivitas komisjon 2003. aasta septembris tööalase liikuvuse teabeportaali EURES , mille eesmärk on tagada üleeuroopaline juurdepääs vabade töökohtade pakkumistele. EURES viib liikmesriikide tööturuasutused kokku selliste partneritega nagu tööandjad ja ametiühinguorganisatsioonid. Portaali käivitamine on oluliselt parandanud ja lihtsustanud tööandjate ja töötajate juurdepääsu tööalase liikuvusega seotud praktilisele teabele. Üle 500 000 külastajaga kuus on EURES muutunud üheks külastatumaks komisjoni veebileheks. Portaali laienemisega 2006. aasta alguses said kõik ELi kodanikud ühise IT-platvormi abil otsese juurdepääsu kõigile riiklike tööturuasutuste avaldatud tööpakkumistele, st pidevalt ligikaudu miljonile tööpakkumisele. Liikuvuse hõlbustamiseks õppimise eesmärgil on portaal ühendatud õppimisvõimaluste portaaliga PLOTEUS[22].

EURESi portaalis on lingid ka muude asjaomase teabe pakkujate veebilehtedele, eelkõige üleeuroopalise teadlaste liikuvuse portaalile ERACAREERS[23], mille eesmärk on võimaldada teadlastele karjääri edendamiseks soodsamat keskkonda Euroopa Majanduspiirkonnas. Portaal pakub teadusuuringute valdkonna vabade töökohtade tasuta reklaamimise ja CVde ülesriputamist võimalust. Lisaks portaalis pakutavatele teenustele on teadlastel ja nende peredel alates 2004. aastast juurdepääs isiklikule tugiteenusele, mida pakub ERA-MORE , mis on 32 riigis asuva 200 liikuvuskeskuse võrgustik.

Teine oluline areng teabe valdkonnas oli 2005. aasta veebruaris käivitatud portaal „ Your Europe “ (Sinu Euroopa) . Portaalis pakutakse praktilist teavet ja võimalusi Euroopa kodanikele, kes soovivad töötada või õppida teises ELi liikmesriigis, samuti Euroopa äriühingutele, kes soovivad siirduda teise liikmesriiki või avada teises ELi liikmesriigis harukontori. 2006. aasta märtsi jooksul oli portaalil kokku 1 286 301 külastust ja 189 963 külastajat.

EESSEISVAD ÜLESANDED

Üldine hinnang komisjoni oskuste ja liikuvuse tegevuskavale näitab, et tegevuskava 25 prioriteetse meetme rakendamiseks on tehtud mitmeid olulisi algatusi. Seda muljet vähendab siiski tõsiasi, et paljud eurooplased ei ole siiani täpselt teadlikud õigustest, tingimustest ja võimalustest, mis kaasnevad tööalaste ja geograafiliste muutustega.

Uute algatuste ettevalmistamisel 2007. aastaks võtab komisjon arvesse eespool nimetatud ja 2006. aastal Euroopa töötajate liikuvuse aasta raames kavandatud arenguid. Käesoleva aruande järeldustes juhitakse tähelepanu mitmetele võimalikult järelkontrolli vajavatele valdkondadele.

- Elukestva õppe valdkonnas tuleb suurendada jõupingutusi kõigile koolidele, ettevõtetele, asutustele ja kodumajapidamistele avatud sidusate ja ühtsete strateegiate arendamiseks. Vastavalt tööhõivesuunises nr 23 ja 2005. aasta juulis vastuvõetud ühenduse Lissaboni kavas sätestatule tuleb nende rakendamist edendada asjakohaste stiimulite ja kulude jagamise mehhanismide kaudu. Kõnealuste meetmete eesmärk on tõsta Euroopa tööjõu kohanemisvõimet ja paindlikkust, et reageerida paremini Euroopa tööturu muutustele ning aidata seeläbi kaasa rohkemate ja paremate töökohtade loomisele[24].

- Info-ja sidetehnoloogia alaste oskuste valdkonnas on oluline investeerida rohkem ELi peamistesse suhtelistesse eelistesse ja konkurentsieelistesse ning lähtuda kaalul olevaid küsimusi arutades faktilisest teabest. Euroopa e-oskuste foorumi soovituste kohaselt algatas komisjon 2005. aasta lõpus mitmeid konkreetseid tegevusi, et esitada täpsem pilt e-oskuste nõudluse ja pakkumise kohta,[25] koostada tulevikustsenaariumid (2005–2015) nõudluse arengute paremaks etteaimamiseks, analüüsida ettevõtete e-õppe poliitikaid ja algatusi ning koostöös tööstusharu ja sotsiaalpartneritega uurida võimalusi Euroopa info-ja sidetehnoloogia alaste oskuste ja karjäärivõimaluste portaali loomiseks.

- Jõupingutuste suurendamine õiguslike, haldus-ja kultuuriliste tõkete kõrvaldamiseks liikuvuselt on globaalsem ülesanne, mille puhul tuleb üldiseks eesmärgiks seatud Euroopa tööturu loomise nimel veelgi rohkem pingutada. Sellise keskkonna loomiseks, kus geograafilist ja tööalast liikuvust peetakse karjääri loomulikuks osaks, tuleb reguleerimata erialade sotsiaalkindlustuse, pensioniõiguste kaasaskantavuse ja kvalifikatsioonide läbipaistvuse valdkonna algatused täielikult ellu rakendada ning neid vajadusel täiendada. Uurida tuleb ka selliseid uusi valdkondi nagu keeleoskused, asjakohase liikumiseelse koolituse pakkumise vajadus ning liikuvate töötajate partneritele või abikaasadele töökoha leidmise keerukus, mis on muutunud geograafilise ja tööalase liikuvuse peamisteks takistusteks Euroopas. Need eesmärgid on vastavuses komisjoni 2006. aasta eduaruandes esitatud uue üleilmse lähenemisega, milles kutsutakse üles sõlmima komisjoni ja liikmesriikide vahel uut partnerlust, et lahendada rohkemate ja paremate töökohtade loomisega seotud üleilmseid probleeme[26].

- Õigesti juhitud majandusrännet tuleks käsitleda Euroopa majandus-ja sotsiaalse arengu ning ELi ettevõtete konkurentsivõime peamise eelisena. Arvestades prognoositavaid demograafilisi muutusi ja tööhõive taseme langust, on juhitav sisseränne otsustav lisavahend, et vastata tööturu nõudlusele ja toetada majanduskasvu.

Seega tuleks vastu võtta ühenduse Lissaboni kavale ja uutele tööhõivesuunistele (2005–2008) vastav uus ühtsem lähenemisviis liikuvusele , et muuta liikuvus täielikult toimivaks mitte ainult tööhõive suurendamise, vaid elukestva õppe seisukohalt ka inimeste isikliku arengu edendamise vahendina.

[1] KOM(2002) 72 lõplik.

[2] Euroopa tööturuasutuste süsteem, eures.europa.eu

[3] KOM(2005) 330 lõplik.

[4] KOM(2004) 66 lõplik.

[5] 2003. aasta ühinemisleping lubab siiski üleminekumeetmete rakendamist, millega piiratakse töötajate liikumist kaheksasse uude liikmesriiki ja nendest liikmesriikidest maksimaalselt seitsemeeastase ajavahemiku jooksul. Lisateave: http://europa.eu.int/comm/employment_social/free_movement/docs_en.htm

[6] Euroopa majanduse eriaruanne nr 4, majandus-ja rahandusküsimuste peadirektoraat,http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/european_economy/2005/eesp405en.pdf

[7] Eurostat, tööjõu-uuring, 2005.

[8] CEPS, Euroopa Poliitikauuringute Keskus, Uus Euroopa tööjõu liikuvuse strateegia, 2004. aasta aprill.

[9] Eurostat, tööjõu-uuring, 14.06.2005.

[10] Vastavalt 2004. aasta PISA lugemisoskuse uuringule oli Soome, Madalmaade, Iirimaa, Austria, Rootsi ja Ühendkuningriigi 15aastastest alla 15% madala lugemisoskuse tasemega, samas kui nende osakaal Saksamaal, Kreekas, Luksemburgis ja Portugalis oli üle 20% (PISA lugemisoskuse uuring) ELT (2004/C 104/01).

[11] http://europa.eu.int/comm/research/researchersineurope

[12] ELT L75/67, 22. märts 2005 (2005/251/EÜ) või http/europa.eu.int/eracareers/europeancharter

[13] www.ecotec.com/europeaninventory

[14] http://europa.eu.int/comm/enterprise/ict/policy/ict-skills.htm

[15] www.eskills2004.org

[16] http://www.cenorm.be/cenorm/businessdomains/businessdomains/isss/activity/wsict-skills.asp

[17] Eurostat, tööjõu-uuring, 14.6.2005.

[18] Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv täiendavate pensioniõiguste kaasaskantavuse parandamise kohta, KOM(2005) 507 (lõplik).

[19] Nõukogu 12. oktoobri 2005 direktiiv 2005/71/EÜ kolmandate riikide kodanike teadusuuringute eesmärgil riiki lubamise erimenetluse kohta; Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. oktoobri 2005. aasta soovitus 2005/761/EÜ liikmesriikide poolt ühtsete lühiajaliste viisade andmise hõlbustamise kohta kolmandate riikide teadlastele, kes reisivad ühenduses teadusliku uurimistegevuse eesmärgil; nõukogu 12. oktoobri 2005. aasta soovitus 2005/762/EÜ, mille eesmärk on kolmandate riikide kodanike vastuvõtmise lihtsustamine teadusuuringute eesmärgil Euroopa Ühenduses, kõik avaldatud ELT 1289, 3.12.2005.

[20] Roheline raamat Euroopa Liidu lähenemisviisi kohta majandusrände juhtimisele, Euroopa Komisjon, 11.1.2005, KOM(2004) 811 (lõplik).

[21] KOM(2005) 669 (lõplik), 12. detsember 2005.

[22] http://europa.eu.int/ploteus

[23] http://europa.eu.int/eracareers/

[24] Eelseisvate üleannete kohta seoses oskuste ja liikuvusega Lissaboni strateegia raames vaata komisjoni 2006. aasta eduaruannet (KOM(2006) 30 lõplik, 25. jaanuar 2006, eelkõige selle tegevussuund 3.1. „Suuremad investeeringud teadmistesse ja innovatsiooni“).

[25] „E-oskuste pakkumine ja nõudlus Euroopas“, RAND Euroopa, september 2005.

[26] Komisjoni teatis kevadisele Euroopa Ülemkogule – On aeg tõsta tempot, KOM(2006) 30 lõplik.