ET    ET 
 
 
 EUROOPA  
KOMISJON   
Brüssel, 22.4.2015  
SWD(2015) 88 final  
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT  
 
MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE  
 
Lisatud dokumendile:  
Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule mängukonsoolide ökodisaini 
vabatahtliku süsteemi kohta  
{COM(2015) 178 final}  
{SWD(2015) 89 final}   
 
2 
 Kommenteeritud kokkuvõte  
„Heli - ja kujutisseadmed” on määratletud tooterühmana, mille suhtes võidakse kohaldada 
ökodisaini meetmeid. Tooterühma kuuluvad mängukonsoolid, videomängijad/ -salvestid ja -
projektorid. Euroopa Parlamendi ja nõukogu ökodisaini direktiiviga 2009/125/EÜ1 
kehtestatakse raamistik, mis võimaldab komisjonil sätestada määrustega ökodisaini nõuded 
või tööstusharul koostada eneseregulatsiooni algatusi. Võimalike poliitikameetmete mõju 
hinnatakse vastavalt direktiivis sätestatud nõuetele koos energiamärgistuse direktiivi 
2010/30/EÜ2 raames võetavate võimalike meetmetega.  
Muude ökodi saini määrustega võrreldes on kõnealuse tooterühma energiasäästupotentsiaal 
suhteliselt tagasihoidlik. Heli - ja kujutisseadmete energiasääst on aastas ligikaudu 2,5 TWh, 
samal ajal kui kütteseadmete ökodisaini määruse abil saavutatav energiasääst on 215 TW h 
aastas ja arvutite ökodisaini määruse puhul 16 TWh aastas. Aruandes esitatud analüüsi 
peetakse proportsionaalseks eeldatava kokkuhoiuga.  
Käesolevas mõjuhinnangus analüüsitakse ka seda, kas tööstusharu eneseregulatsiooni algatust 
saab käsitada alternatii vse poliitikameetmena.  
1. PROBLEEMI  MÄÄRATLUS  
Heli- ja kujutisseadmete keskkonnatoimet on võimalik parandada ning energiatõhusate 
toodete turuosa võiks olla suurem. Praegu ei ole piisavalt stiimuleid innovatsioonitegevuseks 
ja seadmete kasutajate energiakulud on suuremad, kui see majanduslikust seisuk ohast vajalik 
on.  
Kättesaadavatest turuandmetest selgub, et 2012. aastal müüdi ELis ligikaudu 50 miljonit 
videomängijat/ -salvestit, 12 miljonit mängukonsooli ja 2 miljonit projektorit. Nende seadmete 
elektritarbimine on aastas ligikaudu 8,5 TWh ja see pea ks 2020. aastaks suurenema 13 TWh -
ni. Turuprognooside kohaselt kaovad videomängijad/ -salvestid ja videoprojektorid 
vähehaaval turult. Nende seadmete müüginäitajad langevad praegu kuni 10 % aastas. See 
suundumus jätkub ka edaspidi, kuna need tooted asendata kse muu tehnoloogiaga.  
 
Joonis 1: Praegune olukord – kõigi toodete energiatarbimine ELis  
Peamine probleem mängukonsoolide juures on nende suurenev energiatarbimine, mis tuleneb 
kiiresti lisanduvatest uutest funktsioonidest ja arenevast mängujõudlusest. N ende aastane 
energiasäästupotentsiaal on aastaks 2020 hinnanguliselt ligikaudu 1,5 TWh aastas.  Käesolevas 
aruandes keskendutakse sellele, kas mängukonsoolide kasvavat energiatarbimist on võimalik 
vabatahtliku kokkuleppe abil märkimisväärselt vähendada või tuleb selleks kehtestada 
                                                            
1 ELT L 285, 31.10.2009.  
2 ELT L 153, 18.6.2010.  
02,0004,0006,0008,00010,00012,00014,00016,000
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
2017
2018
2019
2020
2021
2022
2023
2024
2025GWh/a astasKõigi toodete energiatarbimine ELis –praegune olukord (GWh/ aastas )
Videomängijad
ja -salvestid
Projektorid
Mängukonsooli
d
 
3 
 kohustuslikke ökodisaini või energiamärgistamise meetmeid.  
2. EESMÄRGID  
Ettevalmistavas uuringus3 ja mõjuhindamises tõdeti, et heli - ja kujutisseadmete 
energiatarbimist on võimalik kulutõhusalt vähendada. Praegu ei kasutata seda võ imalust veel 
täielikult ära. Seepärast on vaja analüüsida, kas ökodisaini või energiamärgistamise meetmed, 
sealhulgas eneseregulatsiooni meetmed, aitavad saavutada 20 -20-20 energiapoliitika 
eesmärke.  
Ökodisaini direktiivi põhjenduste 18 ja 19 ja artikli 15  lõike 6 kohaselt tuleks uurida, kas 
eneseregulatsioon võiks olla eelistatuim variant. Ökodisaini kriteeriumeid täitvate heli - ja 
kujutisseadmete puhul on üldeesmärk turutõrgete korrigeerimine ja energiatarbimise 
vähendamine proportsionaalsel ja kulutõhusa l viisil, ilma et see mõjutaks nende 
funktsionaalsust.  
3. POLIITIKAVALIKUD   
Kaalutud on järgmisi seadusandlikke ja mitteseadusandlikke meetmeid:  
- Poliitikavalik 1: ELi tasandil meetmeid ei võeta (lähtestsenaarium)  
- Poliitikavalik 2: Eneseregulatsioon (ökodisaini direktiivi kohane vabatahtlik 
kokkulepe)  
- Poliitikavalik 3: Ökodisaini rakendusmeetmed  
- Poliitikavalik 4: Energiamärgistamise meetmed  
Mängukonsoolid  
Poliitikavalikut 1 ei analüüsitud mitte ainult võrdlemise eesmärgil, vaid ka seepärast, et se e on 
iseenesest arvestatav lahendus. See poliitikavalik tähendaks, et säilivad tõkked, mis takistavad 
mängukonsoolide energiatõhususe parandamise realiseerimist. Ehkki konsoolid muutuvad 
suhteliselt energiatõhusaks, suureneb nende energiatarbimine, kuid se da mängujõudlusest 
siiski aeglasemalt.  
Poliitikavalik 2: 2012. aastal esitasid kolm konsoolitootjat (Microsoft, Nintendo ja Sony) 
komisjonile mängukonsoole puudutava ulatusliku ettepaneku. Välja arvatud seiret ja 
aruandlust käsitlevad nõuded, sisaldas see  kõiki olulisi elemente ja seepärast peeti seda 
piisavaks, et hinnata kõnealust algatust alternatiivina regulatiivsele rakendusmeetmele.  
Ettepanek põhineb lihtsustatud lähenemisviisil, milles määratakse kindlaks nõuded kahe 
töörežiimi jaoks: „andmete taas esitus /voogedastus” ja „navigatsioon”. Neid töörežiime on 
kerge testida. Nendes töörežiimides tarbitava elektrienergia ülempiir oli 90 W 2013. aastal ja 
2017. aastal on see 70 W. Tööstusharu ettepanekus ei käsitletud mängurežiimi, kuna puudusid 
jõudlusnäi tajad.  
Poliitikavaliku 3 eesmärk on parandada mängukonsoolide keskkonnamõju, seades nende 
energiatarbele kohustuslikud piirnormid. See põhineb tööstusharu ettepaneku tehnilisel 
kontseptsioonil, kuid näeb ette rangemad piirnormid. Nimetatud töörežiimide en ergiatarbe 
ülempiir oli 2014. aastal 70 W ja 2017. aastal on see 50 W. Selles tehakse ka ettepanek 
kehtestada täiendavad toiteallika ja toitehaldusega seotud nõuded. Kõnealuse poliitikavaliku 
kujundamisel ei võetud arvesse järgmise põlvkonna mängukonsoolid e jõudluse suurenemist 
või funktsioonide lisandumist, kuna neid on raske prognoosida.  
                                                            
3 Vt http://www.ecomultimedia.org/  
 
4 
 Poliitikavalik 4: Kohustuslikul ELi energiamärgisel põhinev lähenemisviis võimaldaks 2014. 
aastaks liigitada tooted energiaklassidesse A –G. Turul on aga vaid kolm peamis t tooteliiki/ -
mudelit (igal tootjal oma), mille ülesehitus ja mängujõudlus on väga erinev. Seetõttu erinevad 
iga tootja toote funktsioonid ja energiatarve märkimisväärselt, mistõttu võib märgistus 
muutuda ebatõhusaks.  
Alljärgnevas tabelis esitatakse kokkuvõtvalt mängukonsoolide energiatarbimise piirmäärad 
kõigi nelja poliitikavaliku puhul:  
 
 Poliitikavalikud  
  1 
Meet
meid 
ei 
võeta  2 Tööstusharu 
ettepanek  3 Ökodisain  4 Energiamärgistus  
Nõuded 
vattides (≤W)   Etapp 1  
2013  Etapp 2  
2017  Etapp 1 
2014  Etapp 2 
2017  Märgi
seklas
s Etapp 
1 
2014  Etapp 2 
2017  
Andmete 
taasesituse 
režiim  90 70 70 50 A 30 15 
B 40 25 
C 50 35 
Navigeerimisr
ežiim   
90 70 70 50 D 60 45 
E 70 55 
F 80 60 
G 90 70 
Tabel 1: Kokkuvõte mängukonsoole käsitlevatest poliiikavalikutest  
Videomängijad/ -salvestid  
Poliitikavalik 1: Lähtestsenaariumi iseloomustab müügimahu selge vähenemine. See tendents 
jätkub, kuna tehnoloogiliselt liigutakse toodete poole, milles puudub kõva ketas/optiline ketas, 
ja minnakse üle voogedastusele, mistõttu need tooted muutuvad tarbetuks.  
Poliitikavalik 2 jäeti kõrvale, kuna tööstusharu ei pakkunud välja eneseregulatsiooni algatust.  
Poliitikavalik 3: 2010. aastal töötati ettevalmistava uuringu ra ames välja ökodisaini nõuetel 
põhinevad poliitikavalikud ning need hinnati uue tehnilise teabe ja tööstusharult saadud 
tagasiside valguses ümber. Läbivaadatud ja rangem ettepanek põhineb sellistel töörežiimidel 
nagu mängurežiim ja selles esitatakse alates 2014. aastast kohaldatav ajakohastatud ajakava.  
Poliitikavalik 4 jäeti kõrvale, kuna energiamärgistust ei peetud videomängija/ -salvesti puhul 
asjakohaseks nende suhteliselt väikse energiatarbe ja piiratud energiatõhususe parandamise 
võimaluste tõttu.  
Projektorid  
Poliitikavalik 1: ELi tasandi meetmete puudumise korral iseloomustab lähtestsenaariumi 
müügimahu selge vähenemine, kuna tooted asendatakse laiekraanteleritega.  
Poliitikavalik 2 jäeti projektorite puhul kõrvale, kuna tööstusharu ei pakkunud algatust välja.  
 
5 
 Poliitikavalik 3 põhineb ettevalmistava uuringu ümberhinnatud ja ajakohastatud 
poliitikastsenaariumil. Nõuded põhinevad olemasoleva tehnoloogia hindamisel. Kõnealuses 
valikus esitatakse nõuded valgustõhususele.  
Poliitikavalik 4: Energiamär gistus oleks videoprojektorite puhul küll keerukas, aga teostatav 
lahendus. Märgistamise võimalus põhineb ettevalmistavas uuringus esitatud nõuetel ja 
lihtsustatud eeldustel. Selle tulemuseks oleks energiatõhususe suurenemine alates 2016. 
aastast.  
Alljärgn evas tabelis esitatakse ülevaade põhjalikult analüüsitavatest poliitikavalikutest kõigi 
kolme heli - ja kujutisseadmete rühma kuuluvate tooteliikide kohta.  
 
Mängukonsoolid  Videomängijad/ -salvestid  Projektorid  
 Poliitikavalik 1 – ELi 
tasandil meetmeid ei 
võeta 
 Poliitikavalik 2 
Tööstusharu ettepanek – 
eneseregulatsioon  
 Poliitikavalik 3 
Kohustuslikud ökodisaini 
nõuded  
 Poliitikavalik 4 
Kohustuslik 
energiamärgistus   Poliitikavalik 1 – ELi 
tasandil meetmeid ei 
võeta  
 Poliitikavalik 3 
Kohustuslikud ökodisaini 
nõuded   Poliitikavalik 1 – ELi 
tasandil meetmeid ei 
võeta  
 Poliitikavalik 3 
Kohustuslikud ökodisaini 
nõuded  
 Poliitikavalik 4 
Kohustuslik 
energiamärgistus  
 
 
Tabel 2: Alles jäänud valikud: mängukonsoolid, videomängijad/ -salvestid ja projektorid  
4. MÕJUANALÜÜS  
Selle osa peamine eesmärk on hinnata üldist energiasäästu ja CO 2-heite vähendamist muude 
parameetrite taustal, nagu seda on näiteks majanduslik ja sotsiaalne mõju. Hindamine viidi 
läbi kooskõlas ökodis aini direktiivi artikli 15 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidega, võttes 
arvesse mõju tootjatele, sealhulgas VKEdele. Oluline on leida tasakaal ühelt poolt eesmärkide 
asjakohase taseme ja sellest tuleneva kasu vahel keskkonnale/kasutajale ning teiselt poolt 
tootjatele tekitatava võimaliku koormuse vahel.  
Kuna peaaegu kõik massiturule suunatud videomängijad/ -salvestid, projektorid ja 
mängukonsoolid pannakse kokku Hiinas, ei mõjuta meetmed tegelikkuses ELi tootjaid. 
Parema tehnoloogia ja tootmise ning toodete ümberkujundamisega seotud kulud kannavad 
peaasjalikult kolmandate riikide tootjad.  
Mõju majandusele  
Alljärgnevalt võetakse kokku alles jäänud valikute kõige olulisem mõju majandusele.  
Mängukonsoolid  
Poliitikavalikuga 2 (tööstusharu ettepanek: eneseregulatsioon) ei kaasne suuri lisakulusid, 
kuna tootjad on oma tootmiskavades juba vajalikud muudatused teinud.  
Poliitikavalik 3 (kohustuslikud ökodisaini nõuded) eeldab toodetes muudatuste tegemist, mis 
võivad moodustada arvestatava osa ühiku tootmiskuludest, kuid mõjutavad toote lõpphinda 
 
6 
 tõenäoliselt väga vähe. Tänu energiatõhusamatele komponentidele on tarbijate l võimalik 
energiat säästa. Kuna kolme rahvusvahelise mõõtmega osaleja vahel valitseb tihe konkurents, 
puudub teave tulevaste tehniliste elementide kohta. Seepärast on väga raske täpselt hinnata 
selle valiku mõju ostjatele ja mängukonsoolide hinnale.  
Poliitikavalikuga 4 (kohustuslik energiamärgistus) kaasneksid väga väikesed lisakulud, mis 
on seotud energiaklassi tähistamisega märgise abil, kuid tootmiskulud jääksid samaks. 
Tootjad saavad energiatõhusust parandada omas tempos.  
Videomängijad/ -salvestid  
Kuna  2014. aastal rakendati poliitikavalik 3, ei eelda reguleerimise eesmärgil välja pakutud 
piirnormid olulisi muudatusi massiturule suunatud toodetes, kuna nende puhul on 
arenguruumi vähe. Mõju on minimaalne ja kulud väikesed/puuduvad.  
Projektorid  
Poliitika valikuga 3 võivad suureneda tootmiskulud, mis kajastuvad toote hinnas, et katta 
seoses tõhusama energiavarustuse ja energiatõhusamate valguselementide kasutusele 
võtmisega seotud kulutused. Nende nõuete täitmiseks ei ole vaja suuri 
konstruktsioonimuudatusi . Hinnamõju on raske prognoosida nii selles osas, kuidas 
tootmiskulud tarbijale üle kantakse kui ka seoses konkurentsiga kallimate projektorite ja 
teleekraanide vahel.  
Poliitikavalikuga 4 ei tohiks kaasneda suuri tarneahela kulusid.  
Keskkonnamõju  
Kõigi to oterühmade elektritarbimist analüüsiti ja hinnati modelleerimise abil. Mudel töötati 
välja eri tooterühmadele spetsialiseerunud tehniliste ekspertide kaasabil.  
 
Joonis 2: Aastase energiatarbimise muutumine – mängukonsoolid  
Mängukonsoolide aastane elektri tarbimine oli 2010. aastal hinnanguliselt 4,6 TWh EL 27s ja 
peaks 2020. aastani suurenema aastas 11 TWh -ni (praegune olukord). Joonis 2 näitab, et 
energiatarbimine suureneb kõigi valikute puhul ühtmoodi. Aastaks 2020 on kõigi 
poliitikavõimaluste säästupote ntsiaal sarnane, väikese eelisega ökodisaini valiku puhul. 2025. 
02,0004,0006,0008,00010,00012,00014,00016,000
2011
2012
2013
2014
2015
2016
2017
2018
2019
2020
2021
2022
2023
2024
2025GWh/ aastasMängukonsoolide energiatarbimine (GWh/ aastas )
Praegune olukord
Tööstusharu ettepanek
Märgistamine
Kohustuslikud ökodisaini
nõuded
 
7 
 aastaks on mõlema kohustuslikku reguleerimist käsitleva valikuga saavutatav energiasääst 16 
%: võrreldes tööstusharu ettepanekuga (8 % energiasääst) on energiasääst peaaegu 
kahekordne.  
Videom ängijad/ -salvestid  
Joonisel 1 esitati videomängijate/ -salvestite elektritarbimine praeguse olukorra jätkumise 
korral. Prognooside kohaselt peaks elektritarbimine pidevalt vähenema ja olema 2025. aastal 
nullilähedane. Kohustuslikku ökodisaini käsitlev polii tikavalik 3 võimaldaks energiakasutuse 
vähendamist kiirendada, saavutada oluline vähenemine juba 2015. ja 2016. aastaks, kuid pikas 
perspektiivis jõuaks see tagasi lähtestsenaariumi tasemele.  
Projektorid  
Modelleerimise kaudu saadud tulemuste kohaselt vähe neb projektorite elektritarbimine 
sarnaselt videomängijate/ -salvestitega. Regulatiivsetel valikutel ei oleks märkimisväärset 
mõju ning need ei aitaks energiakasutust pidevalt vähendada.  
Sotsiaalne mõju  
Kõigi hinnatud poliitikavalikute puhul on töökohtade kadumise oht eeldatavasti väga väike. 
Regulatiivsete meetmete võtmise korral võimaldab mitmeetapiline lähenemisviis ja ajakava 
tootjatel kohanduda ökodisaini nõuetega õigeaegselt.  
ELis on kaudselt hõlmatud vaid väike arv VKEsid ja need tegelevad näiteks mängutarkvara 
arendamisega mõne kõrgema hinnaklassi videomängija/ -salvesti jaoks või impordi ja 
jaemüügiga. Mõju neile ettevõtetele on minimaalne.  
Hinnad ei tohiks muutuda sel määra l, et see mõjutaks negatiivselt nende toodete 
taskukohasust, eelkõige selliste kahanevate turgude puhul nagu projektorid ja videomängijad.  
Muu mõju  
Mõjuhinnangu täielikus aruandes hinnatakse üksikasjalikumalt majanduslikke kulusid ja 
sotsiaalset mõju. Kokk uvõttes jääb mõju ELis eeldatavasti marginaalseks.  
5. POLIITIKAVALIKUTE  VÕRDLUS  
Alljärgnevas tabelis esitatakse kokkuvõtvalt energiasääst ja CO 2-heite vähenemine, mida on 
hinnanguliselt võimalik saavutada eelistatud poliitikavalikute kaudu võrreldes praeg use 
olukorraga.  
Tabel – Aastane elektrisääst ja CO 2-heite vähenemine (CO 2 megatonnides) vs. 
praegune olukord  
 2020  2025  
 Elektrisääs
t 
(GWh/aast
as) CO 2-heite 
väheneamin
e (miljonit 
CO 2 
ekvivalentto
nni aastas)4 Elektrisääs
t 
(GWh/aast
as) CO 2-heite 
vähenemine  
(miljonit 
CO 2 
ekvivalentto
nni aastas)  
Mängukonsoolid  
Poliitikavalik 2 – 
Tööstusharu ettepanek  1,020  0,408  1,122  0,449  
Poliitikavalik 3 – 1,461  0,584  2 395 0,958  
                                                            
4 Eeldus: 0,4 kg CO2/kWh vastavalt energiamõjuga toodete ökodisaini metoodikale (MEErP)   
 
8 
 Kohustuslikud ökodisaini 
nõuded (määrus)  
Poliitikavalik 4 – 
Kohustuslik 
energiamärgistus  1,115  0,446  2 124 0,849  
Videomängijad/ -salvestid  
Poliitikavalik 3 – 
Kohustuslikud ökodisaini 
nõuded (määrus)  360 0,145  50 0,020  
Projektorid  
Poliitikavalik 2 – 
Kohustuslikud ökodisaini 
nõuded (määrus)  6 0,002  2 0,001  
Poliitikavalik 3 – 
Kohustuslik 
energiamärgistus  62 0,025  23 0,009  
Tabel 3: Kokkuvõte aastasest kvantitatiivsest mõjust – 2020 ja 2025  
Tabelist 3 nähtub, et mängukonsoolide säästupotentsiaal on kahe teise tooterühma omast 
oluliselt suurem.  
5.1. Mängukonsoolid  
Ökodisaini meetmetega regulatiivne valik (poliitikavalik 3) võimaldab pikaajalises 
perspektiivis (2025. aastaks) kõige rohkem säästa (2,4 TWh aastas) ja on keskkonnamõju 
seisukohast kõige kasulikum, kuid sellel on ka kõige suurem majanduslik ja sotsiaalne mõju. 
Energiamärgistuse valiku (poliitikavalik 4) mõju on samaväärne ökodisaini valikuga, kuid 
sellel on veidi väiksem keskkonnamõju ja energiasääst (2,1 TWh aastas). Eneseregulatsiooni 
valikul (poliitikavalik 2) on kõige väiksem majanduslik ja sotsiaalne mõju, kuid võimaldab 
pikaajalises perspektiivis säästa ainult 1,1 TWh aastas, paiknedes praeguse olukorra 
säilitamise ja regulatiivse valiku vahel.  
Siiski on poliitikavaliku 2 eeliseks asjaolu, et see toimib juba lühi - ja keskpikas perspektiivis. 
Poliitik avalikuga 2 saavutatav elektrienergia kokkuhoid (1 TWh aastas) tähendab tarbijatele 
ligikaudu 200 miljonit euro suurust energiakulude säästu. Kuna kõnealuste elektrooniliste 
seadmete tehnoloogiline areng ja sellel turul toimuvad muutused on väga kiired, on  kindlam 
lähtuda pigem keskpika kui pikaajalise perioodi prognoosidest.  
5.2. Videomängijad/ -salvestid  
Kohustuslike ökodisaini nõuetega valik võimaldaks võrreldes praeguse olukorraga teatavaid 
lisasääste, kuid üleüldine säästupotentsiaal on väike. Kõnealuse tooterühma puhul on seega 
eelistatud poliitikavalik 1 (meetmeid ei võeta).  
5.3. Projektorid  
Analüüs näitab, et keskkonnaalane kasutegur on iga poliitikavaliku korral väike ja see räägib 
lähtestsenaariumi toetamise kasuks. Eelistatud on seega poliitikavalik 1 (meetmeid ei võeta).  
6. JÄRELDUSED  
Mängukonsoolide puhul eelistatakse poliitikavalikut 2 (enesere gulatsioon). See pakub kõige 
rohkem eeliseid, sellel on parim kulude ja tulude suhe ja see võimaldab saavutada suurima 
energiatõhususe. See aitab tagada, et jätkub praegune positiivne suundumus energiatõhususe 
parandamise suunas. Kõnealuses dünaamilises se ktoris võimaldab poliitikavalik 2 saavutada 
 
9 
 kohustusliku ökodisaini või energiamärgistuse lahendusega peaaegu samaväärse säästu. 
Kõnealune valik on paindlik, võimaldab sihttasemeid kiiremini ajakohastada ja selle 
halduskoormus on väiksem. Eneseregulatsioon i poliitikavalikuga saavutatav energiasääst on 
aastas 1 TWh ja see aitab kaasa 20 -20-20 eesmärgi saavutamisele.  
Mängukonsoolide tootjate esitatud eneseregulatsiooni algatus vaadati läbi 2014. aasta 
novembris ja sellega jäid rahule kõik komisjoni talitused.  Tehakse ettepanek vaadata 
ettepanek ja eelkõige seiresüsteem läbi 2017. aasta lõpuks.