[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 9.6.2009

KOM(2009) 260 lõplik

2009/0074 (ACC)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga asutatud ühiskomitees võetava ühenduse seisukoha kohta, mis käsitleb kaubaveoga seotud kontrollimiste ja formaalsuste lihtsustamist käsitlevate protokollide nr 10 ja nr 37 kohandamist

SELETUSKIRI

I. Üldine taust

Lisatud nõukogu otsuse ettepanek on õiguslik vahend EMP lepingu protokollide nr 10 j nr 37 muutmist käsitleva EMP ühiskomitee otsuse allkirjastamiseks, ajutiseks kohaldamiseks ja vastuvõtmiseks, et laiendada EMP lepingu kohaldamisala tolli turvameetmetele.

Ühenduse tolliseadustikku[1] ja selle rakendussätteid,[2] millega kehtestatakse imporditud ja eksporditavate kaupade tollikäitluse eeskirjad, on muudetud vastavalt 2005.[3] ja 2006.[4] aastal, lisades neisse tolli turvameetmeid käsitlevad sätted. Muude meetmete kõrval nähakse sellega ette ettevõtjate kohustus esitada enne kaupade importimist ja eksportimist teatav hulk andmeid, mis võimaldavad hinnata kaubaveoga seotud riske enne kauba riiki sisenemist või riigist väljumist.

Põhimõtteliselt kohaldatakse kõnealuseid meetmeid kõigi kolmandate riikidega kauplemise suhtes. Ühenduse tolliseadustikus on sätestatud, et erinevad eeskirjad seoses saabumis- ja väljumiseelse teabe esitamise kohustusega võib kindlaks määrata juhul, kui rahvusvahelise lepinguga on ette nähtud julgeoleku erikord. Sellega seoses on ühenduse ja Norra vastastikustes huvides vaja kahepoolse kaubavahetuse jaoks muuta tollialast turvalisust käsitlevaid eeskirju. Võttes arvesse Norra geograafilist asendit ühenduse tolliterritooriumi suhtes ning arvukaid igapäevaseid impordi- ja eksporditoiminguid Norra ja Euroopa Liidu liikmesriikide vahel, samuti EMP lepingul põhinevaid EÜ ja Norra vahelisi õiguslikke sidemeid, on sellist kohandamist vaja eelkõige kaubavoogude sujuvuse tagamiseks, säilitades turvalisuse kõrge taseme. Juunis 2008 alustatud läbirääkimised on viinud kokkuleppeni, millega on ühenduse ja Norra vahelises kaubavahetuses ette nähtud väljumiseelse deklaratsiooni kohustuse tühistamine. Kõnealuse tühistamise tingimuseks on, et lepinguosalised kohustuvad oma tolliterritooriumil ühenduses kehtivate õigusaktide kohaste meetmete abil tagama samaväärse turvalisuse taseme. Lisaks tolli turvameetmetega seotud sätetele hõlmab kokkulepe eeskirju, mis võimaldavad tagada lepingu edasiarendamise paralleelselt ühenduse õigustikuga ning näevad ette, et juhul kui vastavate turvameetmete samaväärsus ei ole enam tagatud, võib kumbki lepinguosaline võtta tasakaalustavaid meetmeid, sealhulgas peatada lepingu asjaomase peatüki kohaldamine.

Käesoleva ettepaneku eesmärk on muuta EMP lepingu protokolle nr 10 ja nr 37, et laiendada nende kohaldamisala tolli turvameetmetele.

Kõnealuseid muudatusi kohaldatakse ainult ühenduse ja Norra vahelises kaubanduses. Nende kohaldamist võib tulevikus EMP ühiskomitee otsuse alusel laiendada Islandile ja Liechtensteinile. Samas hakatakse Liechtensteini suhtes kohaldama EÜ ja Šveitsi vahelist tolli turvameetmeid käsitlevat lepingut.

Kuni lepinguosalised on siseriiklikud menetlused lõpetanud, võimaldab muudetud lepingu ajutine kohaldamine võtta arvesse uusi sätteid alates 1. juulist 2009, s.o alates kuupäevast, kui hakatakse kohaldama tolliseadustiku muudatustega vastuvõetud turvameetmeid ja eespool nimetatud rakendussätteid.

Kõnealused EMP lepingu muudatused ei mõjuta Euroopa Ühenduse eelarvet.

II. Protokolli nr 10 muudatused

A. Ühenduse õigustiku sätted seoses tolli turvameetmetega, mis on lisatud protokolli nr 10 IIa peatükki.

Tolli turvameetmeid käsitlev uus, IIa peatükk (samuti I ja II lisa, millele viidatakse kõnealuses peatükis) sisaldab sätteid, mis on samaväärsed ühenduse tolliseadustikku lisatud sätete ja rakendussätetega, et reageerida kooskõlastatult ja tõhusalt turvalisuse probleemidele rahvusvahelises kaubavahetuses. Kõnealused sätted hõlmavad:

- ettevõtjatele pandud kohustust esitada tolliasutustele teavet enne kaupade importimist Euroopa Liitu või enne kaupade eksportimist Euroopa Liidust;

- usaldusväärsetele ettevõtjatele pakutavat võimalust kasutada tolli turvameetmete puhul lihtsustatud meetmeid (volitatud ettevõtjad);

- ühtsete kriteeriumide kasutuselevõttu riskivaliku puhul seoses arvutisüsteemide põhjal kindlaksmääratava kontrolli teostamisega.

B. Sätted, mis sisaldavad tolli turvameetmete samaväärsuse tagamiseks ettenähtud meetmeid

Protokolli nr 10 uues artiklis 9f sätestatakse, et EMP ühiskomitee kehtestab eeskirjad, mis võimaldavad lepinguosalistel tagada kõnealuse peatüki rakendamise jälgimise ning kontrollida, kas kõnealuse peatüki ning kõnealuse protokolli I ja II lisa sätteid järgitakse. Sellise järelevalve võib muu hulgas tagada kõnealuste sätete rakendamise korrapärase hindamisega lepinguosaliste ekspertide vahel asjakohaste kohtumiste korraldamise ja haldusmenetluste kontrollimiste kaudu.

Lisaks IIa peatükis ning I ja II lisas sätestatud tolli turvameetmete samaväärsusele on protokolli artiklis 9i sätestatud, et kumbki lepinguosaline võib võtta asjakohaseid kaitsemeetmeid, sealhulgas peatada käesoleva lepingu III peatüki kohaldamine, kui ta nendib, et teine lepinguosaline ei järgi selles sätestatud tingimusi või kui samaväärsus ei ole enam tagatud. Sellised meetmed arutatakse eelnevalt läbi EMP ühiskomitees.

Välja arvatud juhul, kui EMP ühiskomitee ei otsusta teisiti, võib lepinguosaline peatada IIa peatüki kohaldamise, kui kõnealune komitee ei ole teinud otsust kõnealuse peatüki vajalike muudatuste kohta, et võtta arvesse ühenduse õigusaktide asjaomast täiendamist, mis viib selleni, et tolli turvameetmete samaväärsus ei ole enam tagatud. Kui ühendus otsustab sellise meetme võtta, teavitab komisjon Norrat kõnealusest peatamisest, mis jõustub alates päevast, mil asjaomast õigusakti kohaldatakse.

III. Protokolli nr 37 muudatused

Protokollis on nende komiteede loetelu, mis aitavad Euroopa Komisjoni selle täidesaatva võimu teostamisel.

Tolliseadustiku komitee on lisatud loetelusse selleks, et Norra esindajad saaksid kõnealuse komitee töös osaleda, kui see on EMP lepingu artikli 101 kohaselt vajalik EMP lepingu heaks toimimiseks.

IV. Kokkuvõte

EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94[5] artikli 1 lõikes 3 on ette nähtud, et nõukogu võtab vastu ühenduse seisukoha ühiskomitee sellelaadsete otsuste suhtes.

EMP ühiskomitee otsuse ettepanek esitatakse nõukogule heakskiitmiseks ja seejärel esitab komisjon nii kiiresti kui võimalik ühenduse seisukoha EMP ühiskomitees.

2009/0074 (ACC)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga asutatud ühiskomitees võetava ühenduse seisukoha kohta, mis käsitleb kaubaveoga seotud kontrollimiste ja formaalsuste lihtsustamist käsitlevate protokollide nr 10 ja nr 37 kohandamist

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133 koostoimes artikli 300 teise lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

1. Nõukogu määrust (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik,[6] ja komisjoni määrust (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse tolliseadustiku[7] rakendussätted, muudeti 2005.[8] ja 2006.[9] aastal, lisades neisse tolli turvameetmeid käsitlevad sätted. Muude meetmete kõrval näevad need turvameetmed ette, et ettevõtjad on alates 1. juulist 2009 kohustatud esitama teatavad andmed enne kaupade importimist või eksportimist.

2. Tolli turvameetmete muudatustes on siiski sätestatud, et erinevaid eeskirju ja tähtaegu saabumis- ja väljumiseelse teabe esitamise kohustuse osas võib määrata juhul, kui rahvusvaheline leping näeb ette erilisi turvalisust käsitlevaid muudatusi.

3. Võttes arvese Euroopa Ühenduse ja Norra vahelise kaubavahetuse mahtu ning Norras kasutusele võetud tolli turvameetmeid, on Norra ja Euroopa ühendused alustanud läbirääkimisi, et tagada nende territooriumile toodavate või sealt väljaviidavate kaupade turvalisus, ilma et see kahjustaks kõnealust vaba kaubavahetust.

4. Seepärast on asjakohane muuta kaubaveoga seotud kontrollimiste ja formaalsuste lihtsustamist käsitlevat EMP lepingu protokolli nr 10, et tagada tolli turvameetmete asjakohane tase, ilma et see kahjustaks lepinguosaliste vahel toimuvat seaduslikku kaubavahetust, samuti protokolli nr 37, mis sisaldab EMP lepingu artiklis 101 sätestatud komiteede loetelu.

5. Kõnealused muudatused tuleks kehtestada Euroopa majanduspiirkonna lepinguga asutatud ühiskomitee otsusega,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

EMP ühiskomitees vastuvõetav ühenduse seisukoht ettepaneku kohta muuta EMP lepingu protokolle nr 10 ja nr 37 põhineb käesolevale otsusele lisatud tekstil.

Artikkel 2

EMP ühiskomitee otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA

Ettepanek:

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr […],

[kuupäev],

millega muudetakse kaubaveoga seotud kontrollimiste ja formaalsuste lihtsustamist käsitlevat EMP lepingu protokolli nr 10 ja EMP lepingu protokolli nr 37

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga (edaspidi „leping”), eriti selle artikleid 98 ja 101,

ning arvestades järgmist:

6. EMP ühiskomitee ei ole lepingu protokolli nr 10 muutnud.

7. Lepingu protokolli nr 37 on muudetud EMP ühiskomitee [kuupäev] otsusega nr […].

8. Lepingu protokolli nr 10 tuleks muuta Euroopa Ühenduse ja EFTA riikide vastastikustes huvides, et vältida tarbetuid piiranguid ja näha ette mitmed sätted, millega luuakse samaväärsed tolli turvameetmed kaupade veoks kolmandatest riikidest ja kolmandatesse riikidesse.

9. EMP ühiskomitee käesolevat otsust ei kohaldata Islandi ja Liechtensteini suhtes. Samas on see EMP ühiskomitee uue otsuse põhjal avatud kõikidele EFTA riikidele.

10. Euroopa Ühendus ja Norra on otsustanud parandada kaubavahetuse turvalisust oma territooriumile sisenevate või sealt väljuvate kaupade puhul, kahjustamata kaubavoogude sujuvust.

11. Euroopa Ühenduse ja Norra vastastikustes huvides tuleks luua samaväärsed tolli turvameetmed kaupade veoks kolmandatest riikidest ja kolmandatesse riikidesse ning need peaksid jõustuma samal ajal ELi riikide kohaldatavate vastavate meetmetega.

12. Euroopa Ühendus ja Norra on otsustanud Euroopa Ühenduses kehtivatel õigusaktidel põhinevate tolli turvameetmete abil tagada samaväärse turvalisuse taseme oma tolliterritooriumidel.

13. Kõnealused tolli turvameetmed on seotud kaupade sisenemis- ja väljumiseelsete turvaandmete esitamisega, turvariski juhtimisega ja sellega seotud tollikontrollidega, samuti vastastikku tunnustatud volitatud ettevõtja staatuse andmisega.

14. On soovitav, et tolli turvameetmetega seotud Euroopa Ühenduse eeskirjade väljatöötamisel konsulteeritaks Norraga ja teda teavitataks nende eeskirjade kohaldamisest. Seepärast on vaja muuta lepingu protokolli nr 37, milles loetletakse komiteed, mille töösse kaasatakse EFTA riikide eksperte, juhul kui käesoleva lepingu hea toimimine seda nõuab.

15. Kuna EMP ühiskomitee otsusega nr 83/1999[10] lisati lepingusse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta, sätestab Norra isikuandmete kaitse asjakohase taseme,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu protokolli nr 10 muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisa sätetele.

Artikkel 2

Lepingu protokollile nr 37 (mis sisaldab artikliga 101 ette nähtud loetelu) lisatakse järgmine punkt:

„27. Tolliseadustiku komitee (nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/92).”

Artikkel 3

1. Käesolev otsus jõustub 1. juulil 2009 või järgmisel päeval pärast seda, kui EMP ühiskomitee saab viimase teate vastavalt lepingu artikli 103 lõikele 1, olenevalt sellest, kumb neist kuupäevadest on hilisem[11].

2. Kuni lõikes 1 osutatud teadete saamiseni kohaldavad Euroopa Ühendus ja Norra käesolevat otsust ajutiselt alates1. juulist 2009 või alates Euroopa Ühenduse ja Norra vahel kokkulepitud ning teistele EFTA riikidele ja EFTA järelevalveametile teatatud hilisemast kuupäevast.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel,

EMP ühiskomitee nimel

eesistuja EMP ühiskomitee sekretärid

LISA

EMP ühiskomitee otsusele nr […]

Lepingu protokolli nr 10 muudetakse järgmiselt.

1. Artiklisse 2 lisatakse järgmised lõiked:

„3. Protokolli IIa peatükis ning I ja II lisas olevaid tolli turvameetmeid kohaldatakse ainult Euroopa Ühenduse ja Norra vahel.

4. Kui protokolli IIa peatükis ning I ja II lisas viidatakse lepinguosaliste tolliterritooriumidele, hõlmab see:

- ühenduse tolliterritooriumi,

- Norra tolliterritooriumi.”

2. Pärast II peatükki (MENETLUSED) lisatakse järgmine peatükk:

„IIa PEATÜKK

TOLLI TURVAMEETEMED

Artikkel 9a

Mõisted

a) „risk” – konkreetse sündmuse ilmnemise tõenäosus ühe lepinguosalise tolliterritooriumi ja kolmanda riigi vahel liikuvate kaupade sisenemise, väljumise, transiidi, edasitoimetamise ja eesmärgipärase kasutamise ning vabas ringluses mitteolevate kaupade olemasolu suhtes, mis ohustab lepinguosaliste turvalisust ja julgeolekut, rahvatervist, keskkonda või tarbijaid;

b) „riskijuhtimine” – korrapärane riski tuvastamine ja kõigi riskiga kokkupuute piiramiseks vajalike meetmete rakendamine. See sisaldab rahvusvahelistelt või lepinguosaliste määratletud allikatel ning strateegiatel põhinevaid tegevusi, nagu andmete ja teabe kogumine, riski analüüsimine ja hindamine, meetmete määramine ja võtmine ning protsessi ja selle tulemuste korrapärane jälgimine ja läbivaatamine;

Artikkel 9b

Turvalisuse üldsätted

1. Lepinguosalised lepivad kokku, et kehtestavad ja kohaldavad nende tolliterritooriumidele sisenevate ja sealt väljuvate kaupade suhtes käesolevas peatükis määratletud tolli turvameetmeid, tagades seega samaäärse turvalisuse taseme oma välispiiridel.

2. Lepinguosalised loobuvad käesolevas peatükis määratletud tolli turvameetmete kohaldamisest, kui kaupu veetakse nende tolliterritooriumide vahel.

3. Enne iga lepingu sõlmimist mõne kolmanda riigiga käesoleva peatükiga hõlmatud valdkonnas konsulteerivad lepinguosalised teineteisega, et tagada vastavus käesoleva peatüki sätetega, seda eelkõige siis, kui lepingus on sätted, mis erinevad käesolevas peatükis osutatud tolli turvameetmetest. Kumbki lepinguosaline tagab, et lepingud kolmandate riikidega ei tekita õigusi ja kohustusi teisele lepinguosalisele, välja arvatud juhul, kui EMP ühiskomitee otsustab teisiti.

Artikkel 9c

Saabumis- ja väljumiseelsed deklaratsioonid

1. Lepinguosaliste tolliterritooriumile kolmandast riigist toodud kauba kohta, välja arvatud tolliterritooriumi territoriaalvett või õhuruumi läbivatel sellel territooriumil mittepeatuvatel transpordivahenditel veetava kauba kohta tuleb esitada sisenemisdeklaratsioon (edaspidi „sisenemise ülddeklaratsioon”).

2. Lepinguosaliste tolliterritooriumilt kolmandasse riiki väljaviidava kauba kohta, välja arvatud tolliterritooriumi territoriaalvett või õhuruumi läbivatel sellel territooriumil mittepeatuvatel transpordivahenditel veetava kauba kohta tuleb esitada väljumisdeklaratsioon (edaspidi „väljumise ülddeklaratsioon”).

3. Sisenemise või väljumise ülddeklaratsioon tuleb esitada enne kauba toomist lepinguosaliste tolliterritooriumile või enne selle väljaviimist kõnealuselt territooriumilt.

4. Lõigetes 1 ja 2 osutatud sisenemise ja väljumise ülddeklaratsioonide koostamine on vabatahtlik 31. detsembrini 2010, tingimusel et ühenduses kohaldatakse ajutisi meetmeid, mis erinevad selliste deklaratsioonide esitamise kohustusest.

Kui kooskõlas eelmise lõiguga ei esitata sisenemise või väljumise deklaratsiooni, tuleb tolliasutustel teha artiklis 9e osutatud turvaalane riskianalüüs kõige hiljem kaupade esitamisel nende saabumisel või väljaviimisel, kui see on ükskõik millise neid kaupu hõlmava deklaratsiooni või mingi muu kättesaadava teabe põhjal asjakohane.

5. Kumbki lepinguosaline määrab sisenemise ja väljumise ülddeklaratsioonide esitamise eest vastutavad isikud, samuti nende deklaratsioonide heakskiitmiseks pädevad asutused.

6. Käesoleva protokolli I lisas kehtestatakse:

– sisenemise ja väljumise ülddeklaratsiooni vorm ja sisu;

– sisenemise ja väljumise ülddeklaratsiooni esitamise kohustusest vabastamine;

– sisenemise ja väljumise ülddeklaratsiooni esitamise koht;

– sisenemise ja väljumise ülddeklaratsiooni esitamise tähtajad;

– muud käesoleva artikli kohaldamise tagamiseks vajalikud meetmed.

7. Tollideklaratsiooni võib kasutada sisenemise ja väljumise ülddeklaratsioonina tingimusel, et see sisaldab ülddeklaratsiooni puhul nõutavaid andmeid.

Artikkel 9d

Volitatud ettevõtja

1. Kumbki lepinguosaline annab vastavalt käesoleva protokolli II lisas sätestatud kriteeriumidele volitatud ettevõtja staatuse igale tema tolliterritooriumil asutatud ettevõtjale.

Eritingimuste kohaselt ning eelkõige võttes arvesse rahvusvahelisi lepinguid kolmandate riikidega, võib teatavate volitatud ettevõtjate puhul loobuda nõudest, et nad oleksid asutatud ühe lepinguosalise tolliterritooriumil. Lisaks otsustab kumbki lepinguosaline, kas ja mis tingimustel võib lennundus- ja laevandusettevõtjatele, kes ei ole asutatud tema tolliterritooriumil, ent omavad seal piirkondlikku kontorit, nimetatud staatuse anda.

Volitatud ettevõtja saab hõlbustusi turvalisusalase tollikontrolli suhtes.

Lõikes 2 sätestatud eeskirju ja tingimusi arvestades tunnustavad lepinguosalised teise lepinguosalise antavat volitatud ettevõtja saatust, kuid ilma et see takistaks tollikontrolli ja eelkõige selleks, et võtta arvesse kolmandate riikidega sõlmitud lepingutes ette nähtud volitatud ettevõtjate vastastikuse tunnustamise korda.

2. Käesoleva protokolli II lisas kehtestatakse:

– volitatud ettevõtja staatuse andmise eeskirjad, sealhulgas nimetatud staatuse andmise kriteeriumid ja tingimused;

– võimalike hõlbustuste tüüp;

– tingimused, mille korral võidakse staatus peatada või kehtetuks tunnistada;

– lepinguosaliste vaheline volitatud ettevõtjate kohta käiva teabe vahetamise kord;

– muud käesoleva artikli kohaldamise tagamiseks vajalikud meetmed.

Artikkel 9e

Turvalisusalased tollikontrollid ja turvariski juhtimine

1. Turvakontroll, v.a. pisteline kontroll, põhineb automatiseeritud andmetöötluse meetodit kasutaval riskianalüüsil.

2. Kumbki lepinguosaline määratleb oma riskijuhtimise raamistiku, riskikriteeriumid ja turvalisusega seotud esmatähtsad kontrollivaldkonnad.

3. Lepinguosalised tunnistavad, et nende turvaalane riskijuhtimine on samal tasemel.

4. Lepinguosalised teevad koostööd, mille abil nad:

– vahetavad teavet, et parandada ja tugevdada oma riskianalüüse ja turvakontrollide tõhusust, ning

– määratlevad asjakohase ajavahemiku jooksul riskijuhtimise ühise raamistiku, ühised riskikriteeriumid, ühised esmatähtsad kontrollivaldkonnad ning loovad ühise elektroonilise riskijuhtimissüsteemi.

5. Käesoleva artikli kohaldamiseks vajalikud meetmed võtab EMP ühiskomitee.

Artikkel 9f

Järelevalve tolli turvameetmete rakendamise üle

1. EMP ühiskomitee kehtestab eeskirjad, mis võimaldavad lepinguosalistel tagada käesoleva peatüki rakendamise jälgimise ning kontrollida, kas käesoleva peatüki ning käesoleva protokolli I ja II lisa sätteid järgitakse.

2. Järelevalve tagatakse järgmiste meetmetega:

– käesoleva peatüki rakendamise korrapärane hindamine, eelkõige tolli turvameetmete taseme samaväärsuse seisukohast;

– läbivaatamine käesoleva peatüki sätete kohaldamise parandamiseks või nende muutmiseks, et need vastaksid paremini eesmärkidele;

– kohtumiste korraldamine mõlema lepinguosalise ekspertide vahel, et arutada konkreetseid küsimusi ja haldusmenetluste läbivaatamine, sh pistelised kontrollid.

3. Käesoleva artikliga kooskõlas võetud meetmed ei riku asjaomaste ettevõtjate õigusi.

Artikkel 9g

Ametisaladuse ja isikuandmete kaitse

Lepinguosaliste poolt käesoleva peatüki sätete raames vahetatud teave on kaitstud selle lepinguosalise ametisaladuse ja isikuandmete kaitse seadusega, kellele teave edastatakse.

Teavet ei tehta kättesaadavaks ühelegi isikule peale lepinguosaliste pädevate asutuste ning need asutused ei kasutata seda muul kui käesolevas peatükis sätestatud eesmärgil.

Artikkel 9h

Õigusnormide areng

1. Kõik käesoleva peatüki ning käesoleva protokolli I ja II lisa kohaselt tehtavad, lepinguosaliste õigusi ja kohustusi käsitlevad muudatused EÜ õigusaktides tehakse käesolevas artiklis ettenähtud korras.

2. Niipea kui ühendus koostab uut õigusakti käesoleva peatükiga hõlmatud valdkonnas, küsib ta mitteametlikult nõu asjaomase EFTA riigi ekspertidelt vastavalt lepingu artiklis 99 kehtestatud menetlusele.

3. Kui käesolevat peatükki ning käesoleva protokolli I ja II lisa on vaja muuta käesolevat peatükki ning I ja II lisa hõlmavat valdkonda reguleerivate ühenduse õigusnormide arengu arvessevõtmiseks, otsustatakse see viisil, mis lubab kõnealuseid muudatusi kohaldada samal ajal ühenduse õigusaktidesse sisse viidutega, arvestades nõuetekohaselt lepinguosaliste siseriiklikke menetlusi.

Kui otsust ei saa vastu võtta viisil, mis võimaldaks sellist samaaegset kohaldamist, kohaldavad lepinguosalised võimaluse korral ja oma siseriiklikke menetlusi arvesse võttes ajutiselt otsuse ettepanekus sätestatud muudatusi.

4. Asjaomasele EFTA riigile oluliste küsimuste puhul tagab ühendus asjaomase EFTA riigi ekspertide osavõtu vaatlejatena määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) alusel loodud tolliseadustiku komitees.

Artikkel 9i

Kaitsemeetmed ja käesoleva peatüki sätete peatamine

1. Kui lepinguosaline ei järgi käesolevas peatükis sätestatud tingimusi või lepinguosaliste tolli turvameetmete samaväärsus ei ole enam tagatud, võib teine lepinguosaline pärast EMP ühiskomitees konsulteerimist ja üksnes olukorra lahendamiseks tingimata vajalikus ulatuses ja kestuses peatada osaliselt või täielikult käesoleva peatüki sätete kohaldamise või võtta asjakohaseid meetmeid. Lepingu artikleid 112–114 kohaldatakse mutatis mutandis .

2. Kui tolli turvameetmete samaväärsust ei ole võimalik tagada, kuna eespool artikli 9h lõikes 3 osutatud muudatuste kohta ei ole otsust tehtud, peatatakse peatüki kohaldamine kuupäeval, mil hakatakse kohaldama asjakohast ühenduse õigusakti, välja arvatud juhul, kui EMP ühiskomitee, olles uurinud peatüki kohaldamise säilitamise meetmeid, otsustab teisiti.

Artikkel 9j

Avalik kord

Käesoleva peatüki sätetega jäetakse lepinguosalistele ja ühenduse liikmesriikidele võimalus kehtestada impordi-, ekspordi- ja transiidikeelde ja -piiranguid, mis on õigustatud avaliku korra, julgeoleku või kõlbluse seisukohast või vajaduse tõttu kaitsta inimeste, loomade ja taimede elu ja tervist või keskkonda, kunsti-, ajaloo- ja muinasväärtusega rahvuslikku rikkust või tööstus- ja kaubandusomandit.

Artikkel 9k

EFTA järelevalveameti pädevus

Käesoleva peatüki ning käesoleva protokolli I ja II lisa kohaldamist käsitlevatel juhtudel algatab EFTA järelevalveamet enne tegutsemist arutelu vastavalt lepingu artikli 109 lõikele 2.

Artikkel 9l

Lisad

Käesoleva protokolli lisad on selle lahutamatud osad.

Lisatakse järgmised lisad:

I LISA

SISENEMISE JA VÄLJUMISE ÜLDDEKLARATSIOONID

Artikkel 1

Sisenemise ja väljumise ülddeklaratsiooni vorm ja sisu

1. Sisenemise või väljumise ülddeklaratsioon esitatakse andmetöötlustehnikat kasutades. Kaubanduslikke, sadama- või transpordialaseid dokumente võib kasutada tingimusel, et need sisaldavad vajalikke andmeid.

2. Sisenemise ja väljumise ülddeklaratsioon sisaldavad määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (edaspidi „määrus (EMÜ) nr 2454/93”)[12] 30A lisas sellise deklaratsiooni jaoks ette nähtud teavet. Deklaratsioon täidetakse vastavalt eespool nimetatud lisas antud selgitustele. Ülddeklaratsiooni kinnitab selle esitaja.

3. Paberipõhise sisenemise ülddeklaratsiooni esitamist või seda asendava mis tahes muu tolliasutuste vahel kokku lepitud protseduuri läbiviimist võimaldab tolliasutus ainult järgmiste asjaolude korral:

a) tolliasutuse arvutisüsteem ei tööta;

b) sisenemise ülddeklaratsiooni esitaja elektrooniline rakendus ei tööta,

eeldusel et tolliasutused kohaldavad riskijuhtimise sama taset nagu andmetöötluse meetodit kasutades esitatud sisenemise ja väljumise ülddeklaratsioonide suhtes.

Paberipõhisele sisenemise ülddeklaratsioonile kirjutab alla selle koostanud isik. Selliste saabumise paberipõhiste ülddeklaratsioonidega on vajaduse korral kaasas lastinimekirjad või muud asjakohased nimekirjad ning nad sisaldavad lõikes 2 osutatud teavet.

4. Kumbki lepinguosaline määratleb tingimused ja menetlused, mille kohaselt sisenemise või väljumise ülddeklaratsiooni esitav isik võib muuta üht või mitut oma deklaratsiooni andmetest pärast deklaratsiooni esitamist tolliasutustele.

Artikkel 2

Sisenemise või väljumise ülddeklaratsiooni esitamise kohustusest vabastamine

1. Sisenemise või väljumise ülddeklaratsioon ei ole vajalik järgmiste kaupade puhul:

a) elektrienergia;

b) torujuhtme kaudu veetav kaup;

c) kirjad, postkaardid ja trükised, sh elektroonilistel andmekandjatel;

d) kaubad, mis liiguvad Ülemaailmse Postiliidu konventsiooni eeskirjade kohaselt;

e) kaubad, mille puhul kooskõlas lepinguosaliste vahel kokku lepitud sätetega on lubatud esitada suuline deklaratsioon või võimaldatakse piiriületust deklaratsiooni esitamata, välja arvatud kaubaalused, konteinerid ning veolepingu alusel toimuva maantee-, raudtee-, õhu-, mere- ja siseveetranspordi vahendid;

f) kaubad, mis kuuluvad reisija isikliku pagasi hulka;

g) ATA- ja CPD-märkmikega kaetud kaubad;

h) kaubad, mida on õigus vabastada tollimaksudest vastavalt 18. aprilli 1961. aasta diplomaatiliste suhete Viini konventsioonile, 24. aprilli 1963. aasta konsulaarsuhete Viini konventsioonile või 16. detsembri 1969. aasta erimissioonide New Yorgi konventsioonile;

i) relvad ja sõjavarustus, mille lepinguosaliste sõjalise kaitse eest vastutavad asutused on toonud lepinguosalise tolliterritooriumile või sealt välja viinud sõjaväetranspordiga või sõjaväevõimude käitatava transpordiga;

j) järgmised kaubad, mis on lepinguosalise tolliterritooriumile toodud või sealt välja viidud otse lepinguosaliste tolliterritooriumil asuva isiku käitatud puurimis- või tootmisplatvormidele või sealt ära viimiseks:

- kaubad, mida kasutati kõnealuste platvormide ehitamiseks, parandamiseks, hoolduseks või ümberehitamiseks;

- kaubad, mis olid ette nähtud kõnealuste platvormide varustamiseks või seadmestamiseks; muu varustus, mis on ette nähtud kõnealustel platvormidel kasutamiseks või tarbimiseks; ja kõnealustelt platvormidelt pärinevad tavajäätmed;

k) kaubad, mis sisalduvad saadetises, mille tegelik väärtus ei ületa 22 eurot, tingimusel et tolliasutus nõustub tegema ettevõtja nõusolekul riskianalüüsi teabe põhjal, mis sisaldub ettevõtja kasutatavas süsteemis või tuleb sellest;

l) kaubad, mis liiguvad vormi 302 alusel, mis on ette nähtud Põhja-Atlandi lepinguorganisatsiooni liikmesriikide vahelises relvajõudude staatuse konventsiooniga, mis on allkirjastatud 19. juunil 1951 Londonis.

2. Sisenemise ja väljumise ülddeklaratsiooni ei nõuta lepinguosalise ja kolmanda riigi vahel turvaküsimustes sõlmitavates rahvusvahelistes lepingutes ette nähtud juhtudel, tingimusel et järgitakse käesoleva protokolli artikli 9b lõikes 3 osutatud menetlust.

3. Sisenemise ja väljumise ülddeklaratsiooni ei nõuta ühenduses määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 181c punktis j, artikli 592a punktis j ja artikli 842a teise taande punktis b sätestatud juhtudel.

Artikkel 3

Sisenemise ja väljumise ülddeklaratsiooni esitamise koht

1. Sisenemise ülddeklaratsioon esitatakse selle lepinguosalise pädevale tolliasutusele, kelle tolliterritooriumile kolmandatest riikidest tulev kaup tuuakse. Deklaratsioonis olevate andmete põhjal teeb kõnealune tolliasutus riskianalüüsi ja vajaduse korral ka tolli turvakontrolli, seda ka juhul, kui kaubad on lähetatud teisele lepinguosalisele.

2. Väljumise ülddeklaratsioon esitatakse selle lepinguosalise pädevale tolliasutusele, kelle tolliterritooriumil täidetakse kolmandatesse riikidesse lähetatava kaubaga seotud väljaveoformaalsused. Kui väljumise ülddeklaratsioonina esitatakse ekspordi tollideklaratsioon, tuleb see esitada selle lepinguosalise pädevale tolliasutusele, kelle tolliterritooriumil täidetakse kolmandasse riiki veetava kauba eksportimisega seotud formaalsused. Kõnealune pädev asutus teeb deklaratsioonis olevate andmete põhjal riskianalüüsi ja vajaduse korral ka tolli turvakontrolli.

3. Kui kaup viiakse välja ühe lepinguosalise tolliterritooriumilt kolmandasse riiki läbi teise lepinguosalise tolliterritooriumi, edastavad esimese lepinguosalise pädevad asutused artikli 1 lõikes 2 osutatud andmed teise lepinguosalise pädevatele asutustele. Lepinguosalised püüavad luua ühise andmeedastussüsteemi, mis sisaldab kõiki andmeid, mis on vajalikud kõnealuste kaupade väljumise tõendamiseks.

EMP ühiskomitee võib määratleda juhud, mil andmete edastamist ei nõuta, eeldusel et sellised juhud ei mõjuta käesoleva lepinguga tagatud turvalisuse taset.

Juhul kui lepinguosalistel ei õnnestu tagada esimeses lõigus osutatud andmete edastamist käesoleva protokolli jõustumise kuupäevaks, esitatakse kauba puhul, mis viiakse välja ühe lepinguosalise tolliterritooriumilt kolmandasse riiki läbi teise lepinguosalise tolliterritooriumi, väljumise ülddeklaratsioon eranditult teise lepinguosalise pädevatele asutustele, välja arvatud kauba vedamisel otselennuga.

Artikkel 4

Sisenemise ja väljumise ülddeklaratsiooni esitamise tähtajad

1. Sisenemise ja väljumise ülddeklaratsiooni esitamise tähtajad on sätestatud määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklites 184a ja 592b.

2. Protokolli artikli 9b lõikes 3 osutatud menetluse kohaselt ei kohaldata lõikes 1 nimetatud tähtaegu juhul, kui lepinguosalise ja kolmanda riigi vahel sõlmitud, turvalisusega seotud rahvusvahelistes lepingutes on sätestatud teisiti.

II LISA

VOLITATUD ETTEVÕTJA

I jaotis

Volitatud ettevõtja staatuse andmine

Artikkel 1

Üldsätted

1. Volitatud ettevõtja staatuse andmise kriteeriumid sisaldavad:

- asjakohaseid andmeid tollieeskirjadele vastavuse kohta;

- asjakohast tollikontrolli võimaldavat rahuldavat äri- ja vajaduse korral ka transpordiandmete haldamise süsteemi;

- kui see on asjakohane, siis tõestatud finantsilist maksejõulisust ja

- vajaduse korral asjakohaseid turvalisus- ja ohutusnorme.

2. Iga lepinguosaline määrab kindlaks volitatud ettevõtja staatuse andmise menetluse ning selle staatuse õigusliku mõju.

3. Lepinguosalised tagavad, et nende tolliasutused kontrollivad, kas ettevõtja on järginud kõiki staatuse andmise tingimusi ja kriteeriume ning vaatavad need läbi asjaomaste õigusaktide oluliste muudatuste korral ja juhul, kui ilmnevad uued asjaolud, mis tekitavad asutustes põhjendatud kahtluse, et ettevõtja ei vasta enam asjaomastele tingimustele ja kriteeriumidele.

Artikkel 2

Andmed tollieeskirjadele vastavuse kohta

1. Senine tegevus loetakse tollieeskirjadele vastavaks, kui järgmised isikud ei ole taotluse esitamisele eelnenud viimase kolme aasta jooksul tollieeskirju olulisel määral ega korduvalt rikkunud:

a) taotleja;

b) isikud, kes juhivad taotluse esitanud ettevõtet ja kontrollivad selle juhtimist;

c) taotleja seaduslik esindaja tolliküsimustes, kui seda saab kohaldada;

d) taotluse esitanud ettevõttes tolliküsimuste eest vastutav isik.

2. Tegevuse võib tollieeskirjadele vastavaks lugeda siiski ka juhul, kui pädev tolliasutus peab korduvaid rikkumisi vähetähtsaks, võrreldes tollialaste tegevuste arvu või mahuga, ja kui need ei tekita kahtlust taotleja heausksuse suhtes.

3. Kui taotluse esitanud ettevõtet kontrollivad isikud on registreeritud või asuvad kolmandas riigis, hindavad tolliasutused nende vastavust tollinõuetele kättesaadavate dokumentide ja andmete põhjal.

4. Kui taotleja ettevõte on asutatud vähem kui kolm aastat tagasi, hindavad tolliasutused tema vastavust tollinõuetele nende käsutuses olevate dokumentide ja andmete põhjal.

Artikkel 3

Äridokumentide ja transpordiandmete haldamise nõuetekohane süsteem

Et tolliasutused saaksid tuvastada, kas taotlejal on nõuetekohane äridokumentide ja vajaduse korral ka transpordiandmete haldamise süsteem, peab taotleja täitma järgmisi nõudeid:

a) kasutama raamatupidamissüsteemi, mis on vastavuses raamatupidamispõhimõtetega, mida üldiselt tunnustatakse kohas, kus raamatupidamist tehakse, ja mis lihtsustab auditipõhist tollikontrolli;

b) võimaldama tolliasutusele füüsilise või elektroonilise ligipääsu oma tolliandmetele ja vajaduse korral transpordiandmetele;

c) kohaldama halduskorraldust, mis vastab ettevõtte tüübile ja suurusele ning mis on sobiv kaubavoogude haldamiseks, samuti peab ettevõttel olema sisekontroll, millega on võimalik tuvastada ebaseaduslikke või ebaregulaarseid tehinguid;

d) vajaduse korral kohaldama nõuetekohast korda impordi ja/või ekspordiga seotud litsentside ja lubade haldamiseks;

e) kohaldama nõuetekohast korda ettevõtte dokumentide ja andmete arhiveerimiseks ning andmete kaotsimineku vältimiseks;

f) tagama, et töötajad on teadlikud vajadusest teavitada tolliasutusi kohe, kui ilmnevad raskused seoses tollieeskirjade järgimisega, ja määrama kindlaks isikud, kes tolliasutusi sellistest juhtudest teavitavad;

g) rakendama sobivaid andmeturbemeetmeid oma arvutisüsteemi kaitsmiseks sissetungide eest ja taotleja süsteemide turvalisuse tagamiseks.

Artikkel 4

Maksejõulisus

1. Maksejõulisus käesoleva artikli mõistes tähendab head rahalist seisu, mis on piisav taotleja kohustuste täitmiseks, võttes nõuetekohaselt arvesse ettevõtte majandustegevuse iseärasusi.

2. Taotleja maksejõulisust peetakse piisavaks, kui maksejõulisust on võimalik tõestada kolme viimase aasta suhtes.

3. Kui taotleja ettevõte on asutatud vähem kui kolm aastat tagasi, hinnatakse tema maksejõulisust kättesaadavate dokumentide ja andmete põhjal.

Artikkel 5

Turvalisus- ja julgeolekustandardid

1. Taotleja turvalisus- ja julgeolekustandardeid käsitatakse nõuetekohasena, kui on täidetud järgmised tingimused:

a) taotletava sertifikaadiga hõlmatud toimingutega seoses kasutatavad hooned on ehitatud materjalidest, mis takistavad ebaseaduslikku sisenemist ja kaitsevad ebaseadusliku sissetungi eest;

b) kasutatakse sobivaid sissepääsukontrolli meetmeid, et hoida ära volitamata juurdepääs veoaladele, laadimiskaidele ja lastialadele;

c) kaupade käitlemise meetmed hõlmavad kaitset mis tahes materjali sisseviimise, vahetamise või kaotamise ning kaubasaadetiste omavolilise avamise eest;

d) vajaduse korral on välja töötatud keeldude ja piirangutega seotud impordi- ja/või ekspordilitsentside käitlemise ja nende kaupade muudest kaupadest eristamise kord;

e) taotleja on rakendanud meetmeid, mis võimaldavad tema äripartnereid selgesti tuvastada, et kindlustada rahvusvaheline tarneahel;

f) taotleja teostab turvalisusega seotud ametikohtadel töötavate isikute suhtes seadusega lubatud piires julgeolekukontrolli ning viib läbi perioodilisi taustauuringuid;

g) taotleja tagab, et tema asjaomased töötajad osalevad aktiivselt turvateadlikkuse tõstmise programmides.

2. Kui ühe lepinguosalise territooriumil registreeritud taotlejal on rahvusvaheliste konventsioonide alusel väljaantud rahvusvaheliselt tunnustatud turvalisus- ja/või julgeolekusertifikaat, ühenduse õigusaktide alusel väljaantud Euroopa turvalisus- ja/või julgeolekusertifikaat, Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni rahvusvaheline standard, Euroopa standardiorganisatsioonide Euroopa standard või mõni muu tunnustatud sertifikaat, loetakse lõikes 1 osutatud kriteeriumid täidetuks niivõrd, kuivõrd nende sertifikaatide väljaandmise tingimused on samaväärsed või vastavad käesolevas protokollis sätestatud kriteeriumidele.

II jaotis

Volitatud ettevõtjatele tehtavad hõlbustused

Artikkel 6

Volitatud ettevõtjatele tehtavad hõlbustused

Tolliasutused võivad volitatud ettevõtjatele teha järgmisi hõlbustusi:

- pädevad tolliasutused võivad enne kaupade tolliterritooriumile saabumist või sealt väljaviimist teavitada volitatud ettevõtjat, kui turva- ja julgeolekuriski analüüsi tulemusel valiti kaubasaadetis välja täiendavaks füüsiliseks kontrolliks. Selline teatis esitatakse üksnes juhul, kui see ei ohusta läbiviidavat kontrolli. Siiski võivad tolliasutused kaupa füüsiliselt kontrollida ka ilma volitatud ettevõtjat eelnevalt teavitamata;

- volitatud ettevõtja võib esitada määruse (EMÜ) nr 2454/93 lisa 30A kohaseid lihtsustatud andmenõudeid sisaldavaid sisenemise ja väljumise ülddeklaratsioone; kui volitatud ettevõtja on vedaja, ekspediitor või tolliagent, võib ta sellised deklaratsioonid esitada siiski ainult tingimusel, et ta tegutseb kauba importimisel või eksportimisel teise volitatud ettevõtja nimel;

- volitatud ettevõtja suhtes viiakse läbi vähem füüsilisi ja dokumendikontrolle kui teiste ettevõtjate suhtes. Teatava konkreetse ohu või muudes ühenduse õigusaktides sätestatud kontrollikohustuste arvesse võtmiseks võivad tolliasutused teisiti otsustada;

- kui pädev tolliasutus valib siiski pärast riskianalüüsi läbivaatuseks kaubasaadetise, mille kohta sisenemise või väljumise ülddeklaratsiooni või tollideklaratsiooni on esitanud volitatud ettevõtja, viib ta vajalikud kontrollid läbi esmajärjekorras. Volitatud ettevõtja taotlusel ja kokkuleppel asjaomase tolliasutusega võib kõnealuseid kontrolle teha mujal kui asjaomase tolliasutuse asukohas.

III jaotis

Volitatud ettevõtja staatuse peatamine ja tühistamine

Artikkel 7

Staatuse peatamine

1. Sertifikaadi välja andnud tolliasutus peatab volitatud ettevõtja staatuse järgmistel juhtudel:

a) kui tuvastatakse mittevastavus volitatud ettevõtja staatuse andmise aluseks olevatele tingimustele või kriteeriumidele;

b) kui tolliasutustel on piisavalt alust arvata, et volitatud ettevõtja on toime pannud teo, mis annab alust kriminaalmenetluse alustamiseks ja mis on seotud tollieeskirjade rikkumisega;

c) volitatud ettevõtja nõudmisel, kui viimane ei ole ajutiselt võimeline järgima staatuse andmise tingimusi või kriteeriume.

2. Lõike 1 punktis b osutatud juhtudel võib tolliasutus otsustada mitte peatada volitatud ettevõtja staatust, kui ta peab rikkumist kaubasaadetiste arvu või mahtu arvestades vähetähtsaks ega teki kahtlust volitatud ettevõtja heausksuse suhtes.

3. Staatuse peatamine jõustub kohe, kui ohu olemusest või tasemest lähtuvalt on seda vaja kodanike turvalisuse ja julgeoleku, rahva tervise või keskkonna kaitseks.

4. Staatuse peatamine ei mõjuta tolliprotseduure, mis algatati enne staatuse peatamise kuupäeva ning mis ei ole veel lõpuni viidud.

5. Kumbki lepinguosaline määrab kindlaks peatamise kestuse, et volitatud ettevõtjal oleks võimalik olukorda parandada.

6. Kui ettevõtja on võtnud tolliasutuse nõuetele vastavad meetmed, mille tulemusel ta täidab volitatud ettevõtja staatuse andmise tingimusi ja kriteeriume, tühistab tolliasutus staatuse peatamise.

Artikkel 8

Staatuse äravõtmine

1. Sertifikaati väljaandev tolliasutus võtab volitatud ettevõtja staatuse ära järgmistel juhtudel:

a) volitatud ettevõtja poolt tollieeskirjade rikkumisega seotud tõsiste rikkumiste korral, mille puhul puudub edasikaebamisõigus;

b) volitatud ettevõtja ei võta artikli 7 lõikes 5 osutatud staatuse peatamise perioodi jooksul vajalikke meetmeid;

c) volitatud ettevõtja taotlusel.

2. Lõike 1 punktis a osutatud juhtudel võib tolliasutus ka otsustada volitatud ettevõtja staatust mitte ära võtta, kui ta peab rikkumisi kaubasaadetiste arvu või mahtu arvestades vähetähtsaks ega teki kahtlust volitatud ettevõtja heausksuse suhtes.

3. Kehtetuks tunnistamine jõustub järgmisel päeval pärast sellest teatamist.

IV jaotis

Teabevahetus

Artikkel 9

Teabevahetus

Euroopa Komisjon ja asjaomase EFTA riigi tolliasutused vahetavad korrapäraselt järgmisi andmeid volitatud ettevõtjate kohta:

a) ettevõtja identifitseerimisnumber (EORI-t käsitlevale õigusaktidele vastavas vormingus TIN);

b) volitatud ettevõtja nimi ja aadress;

c) selle dokumendi number, millega volitatud ettevõtja staatus anti;

d) kehtiv staatus (kehtiv, peatatud, ära võetud);

e) ajavahemikud, mil staatus oli muudetud;

f) kuupäev, millal sertifikaat jõustub;

g) sertifikaadi välja andnud asutuse nimi.

[1] Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1).

[2] Komisjoni määrus (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).

[3] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 648/2005, 13. aprill 2005, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ELT L 117, 4.5.2005, lk 13).

[4] Komisjoni määrus (EÜ) nr 1875/2006, 18. detsember 2006, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ELT L 360, 19.12.2006, lk 64).

[5] EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6.

[6] EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

[7] ELT L 117, 4. 5.2005, lk 13.

[8] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 648/2005, 13. aprill 2005, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ELT L 117, 4.5.2005, lk 13).

[9] Komisjoni määrus (EÜ) nr 1875/2006, 18. detsember 2006, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ELT L 360, 19.12.2006, lk 64).

[10] EÜT L 296, 23.11.2000, lk 41.

[11] [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.]

[12] EÜT L 253, 11.10.1993, hiljem muudetud määrusega (EÜ) nr 1875/2006 (ELT L 360, 19.12.2006).