[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 7.11.2008

KOM(2008) 731 lõplik

2008. AASTA ÜLDEELARVE ESIALGNE PARANDUSEELARVE PROJEKT NR 11

KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPA III jagu – Komisjon

2008. AASTA ÜLDEELARVE ESIALGNE PARANDUSEELARVE PROJEKT NR 11

KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPA III jagu – Komisjon

Võttes arvesse:

- Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 272,

- Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 177,

- nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust,[1] viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1525/2007,[2] eriti selle artiklit 37,

esitab Euroopa Komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele 2008. aasta eelarve esialgse paranduseelarve projekti nr 11.

SISUKORD

1. Sissejuhatus 4

2. ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine 4

2.1. Küpros: põud 4

2.2. Rahastamine 5

KOKKUVÕTLIK TABEL FINANTSRAAMISTIKU KOHTA RUBRIIKIDE KAUPA 7

KULUDE EELARVESTUSSE TEHTAVAD MUUDATUSED EELARVEJAGUDE KAUPA

Kulude eelarvestusse eelarvejagude kaupa tehtavad muudatused edastatakse eraldi SEI-BUD süsteemi kaudu. Teadmiseks on lisatud jagude kaupa esitatud kulude eelarvestuses tehtavate muudatuste ingliskeelne versioon, mis moodustab eelarve lisa.

1. SISSEJUHATUS

2008. aasta eelarve esialgses paranduseelarve projektis nr 11 käsitletakse järgmisi küsimusi:

- Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine 7,6 miljoni euro ulatuses kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringutena seoses ränga põuaga Küprosel;

- sellele vastav maksete assigneeringute vähendamine 7,6 miljoni euro võrra eelarvereal 13 04 02 „Ühtekuuluvusfond”.

2. ELI SOLIDAARSUSFONDI KASUTUSELEVÕTMINE

2.1. Küpros: põud

Küpros on kannatanud vihmapuuduse käes, mis on oluliselt mõjutanud elutingimusi, rahvamajandust ja looduskeskkonda. Küprose ametiasutused on seoses kriisiga taotlenud ELi Solidaarsusfondist finantsabi.

Komisjon on taotluse põhjalikult läbi vaadanud kooskõlas nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2012/2002,[3] eriti selle artiklitega 2, 3 ja 4. Hinnangu kõige olulisemad punktid võib kokku võtta järgmiselt:

1. Määrus (EÜ) nr 2012/2002 ei ole mõeldud selliste probleemide lahendamiseks, mis on põhjustatud aeglaselt progresseeruvast katastroofist. Sellele vaatamata võib seda siiski rakendada seoses loodusõnnetusega, mis mõjutab oluliselt elutingimusi, looduskeskkonda või rahvamajandust abi saavas riigis vastavalt artikli 2 lõikele 1, tingimusel et kõnealune katastroof vastab artikli 2 lõikes 2 sätestatud tingimustele ja et abi saamise taotlus on esitatud aegsasti vastavalt artikli 4 lõikele 1. Ükski kõnealustest tingimustest ei välista tingimata katastroofi, mille käigus olukord halveneb aeglaselt, näiteks põud.

2. Komisjon sai solidaarsusfondist abi saamise taotluse 1. juuli 2008. Küprose ametiasutused esitasid lisateabe 16. oktoobril 2008. Määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 4 lõikes 1 on sätestatud, et taotlus tuleb esitada hiljemalt kümme nädalat pärast katastroofi tekitatud esimest kahju. Vihmapuudus jõudis haripunkti 2008. aasta aprillis vihmahooaja lõpuks pärast kolm aastat kestnud ajavahemikku, mil sademeid oli olnud erakordselt vähe. Komisjon on seetõttu arvamusel, et kuupäeva 22. aprill 2008, mis on kümme nädalat enne taotluse esitamist, võib pidada katastroofi alguskuupäevaks. Sellest tulenevalt peetakse komisjonile 1. juulil 2008 esitatud taotluses kinni artikli 4 lõikes 1 sätestatud tähtajast.

3. Tegu on loodusõnnetusega. Küprose ametiasutused hindasid pärast 22. aprilli 2008 tekkinud otseste kahjude kogusummaks 176,15 miljonit eurot. Et see summa on lävest (s.o 0,6 % rahvamajanduse kogutulust ehk 84,67 miljonit eurot) kõrgem, võib õnnetust lugeda katastroofiks ning seega kuulub see määruse nr 2012/2002 põhirakendusalasse. Finantsabi summa arvutamise aluseks on otseste kahjude kogusumma. Nimetatud finantsabi võib kasutada ainult määruse artiklis 3 määratletud hädaolukorras vajalikeks meetmeteks.

4. Komisjon märkis ka, et kriis mõjutas kogu riiki ja et ametiasutused on kriisi lahendamiseks võtnud ajavahemikus 2008. aasta aprill–mai hädaolukorras vajalikke olulisi meetmeid, sealhulgas kodudes ja tööstuses kasutatavate veevarude vähendamine, erakorralise kava rakendamine, mille eesmärk oli suurendada magestatud vee varu, ja vee transportimine Kreekast.

5. Küprose ametiasutused märkisid, et kriis on tõsiselt mõjutanud elutingimusi, looduskeskkonda ja rahvamajandust. Teatati olulistest kahjudest põllumajandusele, mis tekkisid eelkõige aprilli lõpus ja sellele järgnenud kuude jooksul, kusjuures olukord halvenes veelgi saagikoristuse lähenedes. Veepuudus mõjutab eeldatavasti ka turismi, mis on oluline valdkond Küprose majanduses. Põud on märkimisväärselt mõjutanud ka vee infrastruktuure, kus veevarustuse katkemisest põhjustatud rängad kahjustused hakkasid ilmnema 2008. aasta mai alguses. Ka looduskeskkond on oluliselt kannatada saanud, sest saare habras ökoloogia on eriti vastuvõtlik sademete puuduse suhtes, mis võib kaasa tuua kõrbestumise. Taotluses on esitatud kahjude üksikasjalik jaotus.

6. Küprose ametiasutused on arvestanud vastavalt määruse 2012/2002 artikli 3 lõikele 2 hädaolukorras vajalike meetmete maksumuseks 59,45 miljonit eurot, mis on jaotatud meetmete liikide kaupa. Enamik meetmeid on seotud kulutustega vee transpordile Kreekast ja viivitamatute investeeringutega vee infrastruktuuri, et tagada veevõrgustiku toimimine veevarustuse katkemise korral. Rakenduslepingus sätestatakse selgelt, millist liiki meetmeid fondi vahenditest rahastatakse.

7. Küprose ametiasutused on kinnitanud, et kindlustus ei kata abikõlblikke meetmeid kahjustuste kõrvaldamiseks.

8. Samuti on Küprose ametiasutused kinnitanud, et eraisikute, peamiselt põllumajandustootjate kahjude hüvitamiseks taotletakse ühenduse abi juhul, kui mõni muu ELi rahastamisvahend pakub selleks asjaomase õigusliku aluse. Kuid komisjon juhib tähelepanu sellele, et ühise põllumajanduspoliitika ja eelkõige maaelu arendamise poliitika raames puuduvad võimalused hüvitada põllumajandustootjate kahjusid, mis on põhjustatud loodusõnnetustest. Liikmesriigil on oma maaelu arendamise kava raames võimalik toetada loodusõnnetuste poolt kahjustatud põllumajandustootmise potentsiaali taastamist ja asjakohaseid vältimisabinõusid. Küprose maaelu arendamise rakenduskavaga ei ole vastavat meedet aga ette nähtud ja Küprose ametiasutused ei ole veel esitanud ka ettepanekut kava täiendamiseks.

Eespool loetletud põhjustel tehakse ettepanek kiita Küprose põuast tulenev taotlus heaks katastroofi määratluse alusel ja võtta kasutusele solidaarsusfond.

2.2. Rahastamine

Solidaarsusfondi aasta kogueelarve on üks miljard eurot. 2008. aastaks on varasemate taotluste rahuldamiseks võetud kasutusele 273 191 197 eurot, mistõttu veel on võimalik kasutada 726 808 803 eurot.

Et fondi loomise keskne põhjus oli solidaarsus, on komisjon seisukohal, et sellest antav abi peab olema progresseeruv. See tähendab, et varasema tava kohaselt peaks abi osatähtsus olema suurem läve (0,6 % rahvamajanduse kogutulust või 3 miljardit eurot 2002. aasta hindades, olenevalt sellest, kumb on madalam) ületava kahju puhul kui selleni mitteküündiva kahju puhul. Varem kasutatud määr assigneeringute määramiseks suurõnnetustele on 2,5 % kogu otsesest kahjust, kui see on fondi kasutuselevõtmise lävest allpool, ning 6 %, kui see läve ületab. Erakorralise piirkondliku katastroofi puhul on määr 2,5 % kogu otsesest kahjust. Solidaarsusfondist antava abi arvutamise metoodika esitati solidaarsusfondi aastaaruandes (2002–2003) ning metoodika kiitsid heaks nõukogu ja Euroopa Parlament.

On tehtud ettepanek rakendada samu protsendimäärasid ka käesoleval juhul ja määrata järgmised abisummad:

(eurodes) |

Otsene kahju | Lävi | 2,5 %-l põhinev summa | 6 %-l põhinev summa | Kavandatava abi kogusumma |

Küpros/põud | 176 150 000 | 84 673 000 | 2 116 825 | 5 488 620 | 7 605 445 |

Kokku | 7 605 445 |

See hüvitussumma jätab vähemalt 25 % Euroopa Liidu Solidaarsusfondist abi andmiseks aasta viimases kvartalis, nagu nõuab määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 4 lõige 2.

Küprosele mõeldud ELi Solidaarsusfondi maksete rahastamiseks ei vajata täiendavaid maksete assigneeringuid, arvestades eelarvereal 13 04 02 „Ühtekuuluvusfond” olevaid ülemääraseid assigneeringuid. Seega paigutatakse 7,6 miljonit eurot eelarverealt 13 04 02 ümber eelarvereale 13 06 01, et katta ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmisega seotud vajadused. Ümberpaigutamise teeb võimalikuks asjaolu, et Ühtekuuluvusfondi maksed ajavahemikul 2007–2013 on enamjaolt seotud suurprojektidega. Enne vahemaksete tegemist tuleb iga suurprojekt eraldi komisjoni otsusega heaks kiita. Kuna eeldatakse, et paljusid suurprojekte ei esitata ega kiideta heaks käesoleval aastal, ei oodata 2008. aastal märkimisväärseid vahemakseid.

KOKKUVÕTLIK TABEL FINANTSRAAMISTIKU KOHTA RUBRIIKIDE KAUPA

Finantsraamistik Rubriik/alamrubriik | 2008. aasta finantsraamistik | 2008. aasta eelarve (k.a PA 1-7/2008 ja EPEP 8- 10/2008) | EPEP 11/2008 | 2008. aasta eelarve + PA 1-7/2008 ja EPEP 8-11/2008 |

|Kulukohustuste assigneeringud |Maksete assigneeringud |Kulukohustuste assigneeringud |Maksete assigneeringud |Kulukohustuste assigneeringud |Maksete assigneeringud |Kulukohustuste assigneeringud |Maksete assigneeringud | | 1. JÄTKUSUUTLIK KASV | | | | | | | | | | 1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive nimel |10 386 000 000 | |11 086 000 000 |9 718 739 600 | | |11 086 000 000 |9 718 739 600 | |1b. Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks |47 267 000 000 | |47 255 948 720 |36 024 082 504 |0 |-7 605 445 |47 255 948 720 |36 016 477 059 | | Vahesumma | 57 653 000 000 | |58 341 948 720 | 45 742 822 104 | 0 |-7 605 445 | 58 341 948 720 | 45 735 216 659 | | Varu[4]

| | |-188 948 720 | | | |-188 948 720 | | | 2. LOODUSVARADE KAITSE JA MAJANDAMINE | | | | | | | | | | millest turuga seotud kulud ja otsetoetused |46 217 000 000 | |41 006 490 000 |40 889 550 500 | | |41 006 490 000 |40 889 550 500 | | Vahesumma | 59 193 000 000 | |56 314 715 538 | 53 220 588 053 | | |56 314 715 538 | 53 220 588 053 | | Varu | | |2 878 284 462 | | | |2 878 284 462 | | | 3. KODAKONDSUS, VABADUS, TURVALISUS JA ÕIGUS | | | | | | | | | | 3a. Vabadus, turvalisus ja õigus |747 000 000 | |730 274 000 |533 196 000 | | |730 274 000 |533 196 000 | |3b. Kodakondsus |615 000 000 | |888 034 197 |941 144 203 |7 605 445 |7 605 445 |895 639 642 |948 749 678 | | Vahesumma | 1 362 000 000 | |1 618 308 197 | 1 474 340 203 | 7 605 445 | 7 605 445 | 1 625 913 642 | 1 481 945 648 | | Varu[5]

| | |16 883 000 | | | |16 883 000 | | | 4. ELi ÜLEMAAILMNE ROLL[6]

|7 002 000 000 | | 7 311 218 000 | 7 847 128 400 | | |7 311 218 000 | 7 847 128 400 | | Varu | | | -70 000 000 | | | | -70 000 000 | | | 5. HALDUS[7]

|7 380 000 000 | |7 279 207 193 | 7 279 767 193 | | |7 279 207 193 | 7 279 767 193 | | Varu | | | 177 792 807 | | | | 177 792 807 | | | 6. KOMPENSATSIOON | 207 000 000 | |206 636 292 | 206 636 292 | | |206 636 292 | 206 636 292 | | Varu | | | 363 708 | | | | 363 708 | | | KOKKU | 132 797 000 000 | 129 681 000 000 | 131 072 033 940 | 115 771 282 245 | | |131 079 639 385 | 115 771 282 245 | | Varu | | |2 814 375 257 | 14 499 126 952 | 7 605 445 | 0 | 2 814 375 257 | 14 506 732 397 | |

[1] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[2] ELT L 343, 27.12.2007, lk 9.

[3] Nõukogu määrus (EÜ) nr 2012/2002, 11. november 2002, Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3).

[4] Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi ei ole arvestatud alamrubriigi 1a varu arvutamisel. Paindlikkusinstrument on võetud kasutusele 200 miljoni euro suuruse summa ulatuses.

[5] Euroopa Liidu Solidaarsusfondi summa on kirjendatud eelarvesse suuremana, kui vastavate rubriikide puhul on ette nähtud, nagu on sätestatud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes (ELT C 139, 14.6.2006).

[6] 4. rubriigi 2008. aasta varus ei ole arvestatud hädaabireserviga seotud assigneeringuid. Paindlikkusinstrument on võetud kasutusele 70 miljoni euro suuruse summa ulatuses.

[7] 5. rubriigis ülemmäära alla jääva varu arvutamiseks on võetud arvesse aastate 2007–2013 finantsraamistiku joonealuses märkuses 1 nimetatud 77 miljonit eurot töötajate sissemakseid pensionikavasse.