SELETUSKIRI

1.Kavandatav reguleerimisese

Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (edaspidi „CETA“) alusel loodud kutsekvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise ühiskomitees (edaspidi „vastastikuse tunnustamise ühiskomitee“) liidu nimel võetav seisukoht seoses kavandatava otsusega sõlmida kooskõlas CETA artikli 11.3 lõikega 6 arhitektide kutsekvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise leping.

2.Ettepaneku taust

2.1.CETA

CETA eesmärk on liberaliseerida ja lihtsustada kaubandust ja investeeringuid ning edendada tihedamaid majandussuhteid Euroopa Liidu ja Kanada (edaspidi „lepinguosalised“) vahel. CETA-le kirjutati alla 30. oktoobril 2016 ning seda on ajutiselt kohaldatud alates 21. septembrist 2017.

2.2.Vastastikuse tunnustamise ühiskomitee

Vastastikuse tunnustamise ühiskomitee on loodud CETA artikli 26.2 lõike 1 punkti b alusel erikomiteena ja see vastutab CETA vastastikuse tunnustamise lepinguid käsitleva artikli 11.3 rakendamise eest. Vastastikuse tunnustamise ühiskomitee ülesanne on muu hulgas teha üldsusele kättesaadavaks teave vastastikuse tunnustamise lepingute üle peetavate läbirääkimiste ja nende lepingute rakendamise kohta, anda CETA ühiskomiteele aru vastastikuse tunnustamise lepingute teemaliste läbirääkimiste edenemisest ja kõnealuste lepingute rakendamisest ning võtta need lepingud vastu.

2.3.Vastastikuse tunnustamise ühiskomitee kavandatav akt

Vastastikuse tunnustamise ühiskomitee kavatseb võtta vastu otsuse (edaspidi „kavandatav akt“) arhitektide kutsekvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise lepingu kohta kooskõlas CETA artikli 11.3 lõikega 6.

Kavandatava akti eesmärk on kehtestada tingimused ja menetlused, mille kohaselt lepinguosaliste jurisdiktsioonid, mis konkreetsete kutsekvalifikatsioonide nõudmise teel reguleerivad juurdepääsu arhitekti kutsealale või tegutsemist kutselise arhitektina, tunnustavad kutsekvalifikatsioone, mis võimaldavad teise lepinguosalise jurisdiktsioonis juurdepääsu arhitekti kutsealale.

CETA artikli 11.3 lõike 6 alusel muutub kavandatav akt lepinguosalistele siduvaks, kui iga lepinguosaline on vastastikuse tunnustamise ühiskomiteele teatanud, et nende asjaomased siseriiklikud nõuded on täidetud.

3.Liidu nimel võetav seisukoht

Kavandatav akt sisaldab erisätteid, mille kohaselt peavad mõlemad lepinguosalised tunnustama arhitektide kutsekvalifikatsiooni ja võimaldama juurdepääsu arhitekti kutsealale. See hõlbustab arhitektiteenuste osutamist vastavalt CETA sätetele, mis reguleerivad teenuste osutamisel turulepääsu ja võrdset kohtlemist teenuste piiriülese osutamise, investeeringute ning füüsiliste isikute ärilisel eesmärgil lepinguosalise territooriumile ajutise sisenemise ja seal viibimise kaudu.

CETA artikli 11.3 sisulised ja menetluslikud nõuded on täidetud. 22. mail 2018 esitasid Kanada arhitektide tegevuslube väljastavate asutuste ühendus (Canadian Architectural Licensing Authorities, CALA, praegu ROAC) ja Euroopa arhitektide nõukogu (ACE) vastastikuse tunnustamise ühiskomiteele ühise soovituse. 16. aprillil 2019 toimunud koosolekul nõustus vastastikuse tunnustamise ühiskomitee sellega, et CALA ja ACE esitatud dokumendid vastavad CETA 11. peatüki nõuetele ja sobivad vastastikuse tunnustamise lepingu soovituseks. 24. novembril 2020 toimunud koosolekul moodustas vastastikuse tunnustamise ühiskomitee läbirääkimisi pidavad üksused ja määras kindlaks vastastikuse tunnustamise lepingu üle peetavate läbirääkimiste etapid.

Kavandatav seisukoht ei mõjuta liidu kutsekvalifikatsioone käsitlevaid õigusakte. Direktiivi 2005/36/EÜ ei kohaldata kolmandate riikide kodanike suhtes.

Selles on aga sätestatud normid ELi kodaniku poolt kolmandas riigis omandatud kvalifikatsiooni tunnustamiseks. Põhjenduses 10 on märgitud: „Käesolev direktiiv ei loo takistusi liikmesriikide võimalusele tunnustada oma korra kohaselt kolmandate riikide kodanike poolt väljaspool Euroopa Liidu territooriumi omandatud kutsekvalifikatsioone. Igasuguse tunnustamise puhul peab igal juhul järgima teatud kutsealale kehtestatud koolituse miinimumnõudeid“. Direktiivi artikli 3 lõikes 3 on sätestatud: „Kolmanda riigi väljastatud kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente käsitletakse kvalifikatsiooni tõendava dokumendina juhul, kui selle omanikul on selle liikmesriigi territooriumil, kes tunnustab seda kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti […], selle liikmesriigi poolt tõendatud kolmeaastane töökogemus asjaomasel kutsealal“. Vastastikuse tunnustamise lepingus sätestatud tunnustamise nõuded on rangemad kui direktiivis arhitektidele seatud koolituse miinimumnõuded.

Seepärast on asjakohane määrata kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel CETA ühiskomitees kavandatava õigusakti kohta, et tagada lepingu tõhus rakendamine.

4.Õiguslik alus