[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 29.10.2009

KOM(2009)598 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE

Euroopa koolide süsteemi toimimise kohta 2008. aastal

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE

Euroopa koolide süsteemi toimimise kohta 2008. aastal

SISSEJUHATUS

2008. aastal osales Euroopa Komisjon tihedas koostöös Euroopa koolide peasekretariaadi ning eesistujariikide Soome ja Rootsiga[1] aktiivselt komisjoni ja Euroopa Parlamendi juhtimisel 2005. aastal algatatud Euroopa koolide süsteemi reformiprotsessi edendamiseks vajalikus töös.

Reformi eesmärk on muuta süsteem tõhusamaks ja avatumaks. Oluline oli pakkuda personalile paremat teenust ja ühtlasi levitada laiemalt Euroopa kooli õppekava kui olulist vahendit selleks, et tõsta noorte teadlikkust Euroopast ning propageerida Euroopa Liidu koolides mitmekesisust ja avatust.

Seepärast väljendas komisjon heameelt ambitsioonika protsessi eduka lõpuleviimise üle 2009. aasta aprillis. Kõnealune reform ei kujuta endast üksnes Euroopa koolide juhtimise lihtsustamist ja parandamist, vaid võimaldab tulevikus anda kõigile lastele, kelle vanemad töötavad Euroopa Liidu institutsioonides ja ametites, võimaluse õppida koolis, kus järgitakse õppekava, mille läbimisel omandab õpilane Euroopa kooli küpsustunnistuse. Nii näiteks saab alates 2009. õppeaastast Euroopa kooli küpsustunnistuse teatav arv õpilasi Parma koolis, mis akrediteeriti 2007. aastal. Komisjon kutsus liikmesriike levitama Euroopa kooli õppekava ja küpsustunnistuste süsteemi oma koolides võimalikult laialdaselt.

Et reformi ei ole veel rakendama hakatud, säilisid koolides ka 2008. aastal praeguse süsteemi puudused. Komisjonile valmistavad endiselt tõsist muret Brüsseli Euroopa koolide ülekoormatusega seotud probleemid ja piirav vastuvõtupoliitika, mis on ülekoormatuse tõttu pidanud jätkuma. Komisjonile valmistab veel muret, et teatavad liikmesriigid ei täida oma kohustusi, mis on sätestatud Euroopa koolide põhikirja konventsioonis. Komisjon võttis väga resoluutseid meetmeid nende liikmesriikide suhtes, kes ei täitnud oma kohustusi, ning lõi tihedamaid poliitilisi kontakte asjakohaste lahenduste leidmiseks.

OLULISED ARENGUSUUNAD 2008. AASTAL

Ülevaade Euroopa koolide üldisest olukorrast

2008. aastal õppis Euroopa koolide süsteemis 21 649 õpilast seitsmes riigis asuvas 14 koolis[2].

Brüssel

Ajutise asukohaga kool Berkendaelis jätkas 2008. aastal õpilaste vastuvõtmist kuni Laekeni neljanda kooli ruumide lõpliku valmimiseni. Belgia kinnitas uuesti oma kohustust tagada Laekeni kooli täiemahuline töövalmidus 2012. aasta septembriks. Kuni koolihoonete üleandmiseni peavad Belgia ametiasutused tagama Euroopa koolidele vajalikud lisaruumid.

Ülerahvastatuse tõttu on vastuvõtupoliitika olnud viimastel aastatel väga piirav, eriti õpilaste suhtes, kes ei ole Euroopa Liidu institutsioonide töötajate lapsed. Komisjon väljendab kahetsust, et piirav poliitika on pidanud infrastruktuuri puudumise tõttu jätkuma.

Euroopa koolide kuratoorium tegi 2008. aasta jaanuaris ühehäälse otsuse alustada Belgia ametivõimudega dialoogi viienda Euroopa kooli ehitamiseks Brüsselisse. 2008. aasta juulis leppisid Belgia peaministri Yves Leterme’i kantselei, Euroopa Komisjoni asepresidendi Siim Kallase kantselei ja Euroopa koolide peasekretär kokku Brüsselis asuvate Euroopa koolide õpilaste tulevases hinnangulises arvus. Selle kohaselt on keskpikas perspektiivis vaja luua viies Euroopa kool.

Pidevate vaidluste tõttu Euroopa koolide vastuvõtusuutlikkuse üle, mis muutsid läbirääkimiste pidamise Belgia riigiga keeruliseks, lepiti kokku,[3] et Brüsseli Euroopa koolide vastuvõtusuutlikuse kohta viiakse läbi audit, mis võimaldab hinnata tulevaste vajaduste rahuldamiseks vajalikke infrastruktuure. 2008. aasta oktoobris toimunud kohtumisel andis kuratoorium nõusoleku auditiga seotud pakkumismenetluse algatamiseks ning kulude jagamiseks[4] kaasrahastamise lepingu abil.

Komisjon tuletas meelde, et audit ei ole mingil määral seotud Laekeni kooli avamiseni vajalike ajutiste lisavahenditega ning asjaolu, et auditi tulemused tehakse kättesaadavaks alles 2010. aastal, ei õigusta viivitusi nende vahendite tagamisel.

Õpilaste vastuvõtukeskuse töö Brüsselis

Euroopa koolide peasekretär esitas 2008. aasta oktoobris asetleidnud kuratooriumi koosolekul üksikasjaliku kokkuvõtte 2008./2009. õppeaasta vastuvõtusessioonist ja selle aluseks olnud poliitikast ning tegi järelduse, et vastuvõtukeskus on oma ülesande täitnud (Brüsseli Euroopa koolidesse võeti vastu 9 048 õpilast)[5]. 2008./2009. õppeaasta alguses oli Brüsseli neljandasse kooli vastu võetud 438 õpilast[6]. Muu hulgas lükkas 200 õpilast pakutud koha tagasi, mille üks peamisi põhjuseid oli Laekeni kooli üleviimise võimalus.

2009./2010. õppeaasta vastuvõtupoliitika[7] esmatähtis eesmärk on õpilaste tasakaalustatud jaotus nelja Euroopa kooli vahel. Komisjoni nõudel kiitis kuratoorium heaks tulevaste õpilaste vanemate esindaja viibimise vaatlejana vastuvõtukeskuse koosolekul, mille käigus määratakse kindlaks Brüsseli Euroopa koolide vastuvõtupoliitika alates 2009./2010. õppeaastast.

Komisjon rõhutas oma soovi arendada veebipõhist vastuvõtumenetlust. 2009./2010. õppeaasta alguseks on vanematel juba võimalus esitada avaldus elektroonilises vormis.

Ohutus

Komisjonile valmistab muret nominaalse täituvuse ületamine kolmes Brüsseli neljast Euroopa koolist, kuna see võib mõjutada koolide õpilaste ja personali ohutust, eriti evakueerimisel.

Komisjon kordas 2008. aasta veebruaris Brüsseli Euroopa koolide haldusnõukogude koosolekul oma nõuet viia läbi evakueerimisõppused päästeameti kohalolekul, et hinnata paremini hoonete ohutust ja õpilaste arvu, mille puhul ohutustingimustest on võimalik kinni pidada. Evakueerimisõppused viidi Brüsseli Euroopa koolides läbi 2008. aastal. Pealinna Brüsseli piirkonna tuletõrje- ja kiirabiteenistus andis mõningaid soovitusi, täpsustamata siiski maksimaalset õpilaste arvu, mille puhul ohutus oleks tagatud. Ta rõhutas, et busside ja sõiduautode parkimine Brüsseli II-Woluwe kooli siseõues muudab keeruliseks tuletõrjeteenistuse juurdepääsu, mida takistaks niigi evakueeritud inimesed. See võimaldas komisjonil alustada uuesti läbirääkimisi Brüsseli II-Woluwe kooli bussiparkla üle ja saada 2009. aasta jaanuaris pealinna Brüsseli piirkonna valitsuse peaministri allkiri ehitusloale, mis lubab viia lõpule alates 2002. aastast pooleliolnud projekti. Muu hulgas käsitleb Euroopa koolide vastuvõtusuutlikkuse audit ka ohutustingimusi.

2008. aastal aitas komisjon turvalisuse järjepidevuse kava („Security business continuity plan”) raames luua suunised ELi institutsioonide ja Euroopa koolide vahelise teabevahetuse jaoks kriisiolukorras.

Luxembourg

Luxembourgis tegutseb Kirchbergi linnaosas jätkuvalt kaks Euroopa kooli. Luxembourgi I kool ei saanud kahjuks uut spordihalli, mille valmimine oli ette nähtud 2008. aasta septembriks, ja see muutis tundide läbiviimise keeruliseks. Spordihall peaks olema kasutamisvalmis 2009. /2010. õppeaasta alguseks.

Luxembourgi ametiasutused teatasid, et Luxembourgi II kooli alalisele asukohale kavandatud hooned,[8] mille ehitustööd algasid ametlikult 2009. aasta märtsi lõpus, valmivad 2011. aastaks. Hoonete üleandmise hilinemine suurendaks praegusi ülekoormatusega seotud probleeme. Kahe Euroopa kooli vastuvõtupoliitika muutuks järgmistel aastatel sel juhul veelgi piiravamaks nende õpilaste suhtes, kes ei ole ELi institutsioonide töötajate lapsed.

Lastevanemate ühendused kaitsevad jätkuvalt õpilaste jagunemist Luxembourgi I ja II kooli vahel pigem vanuserühmade kui keelesektsioonide alusel. Siiski kehtib endiselt kuratooriumi 2003. aasta oktoobri otsus ning tööd on alanud. Luxembourgi ametiasutused märkisid muu hulgas kuratooriumi 2009. aasta aprilli kohtumisel, et nad on igasuguste planeeritud struktuuri tehtavate muudatuste vastu.

Muud Euroopa koolid

Alicante

Alicante kool loodi Siseturu Ühtlustamise Ameti (OHMI) töötajate lastele[9]. Võrreldes 2007. aastaga kasvas ELi töötajate laste arv 2 % ning moodustab praegu ligikaudu 42 % õpilaste koguarvust. Õpilaste arvu kasv toimus eelkõige lasteaia- ja algkooli tasemetel.

Bergen

Bergeni Euroopa kooli õpilaste arv on 2008. aastal võrreldes kahe eelneva aastaga jäänud samaks. Infrastruktuuri osas avaldas komisjon haldusnõukogude koosolekul kahetsust, et vastuvõttev riik ei ole viinud lõpule juba mitu aastat tagasi vajalikuks osutunud katselaborite renoveerimist ja ohutuse tagamist.

Culham

2008. aastal oma 30. aastapäeva tähistanud Culhami kooli õpilaste arv on endiselt stabiilne.

Pärast kuratooriumi 2007. aasta aprilli kohtumisel tehtud otsust sulgeda Culhami kool kui I tüübi Euroopa kool järk-järgult alates 2010. aastast seitsme aasta jooksul, tegi Euroopa koolide haldusnõukogu 2008. aasta juunis ettepaneku sulgemise järk-järgulise stsenaariumi kohta, mille puhul võetakse arvesse nii õpetamise kvaliteeti kui ka Euroopa kooli töötajate huve.

Kuratoorium andis oma 2008. aasta oktoobri kohtumisel Euroopa koolide peasekretärile mandaadi haldusnõukogu kavandatud stsenaariumi tagajärgede analüüsimiseks nii personali kui ka rahalisi aspekte silmas pidades. Analüüs esitati kuratooriumile 2009. aasta jaanuari kohtumisel ning see kiideti heaks.

Samal ajal töötavad Briti ametiasutused projektiga, mille eesmärk on integreerida Culhami kool riiklikku akadeemiate programmi, mis on riigi rahastatavad õppeasutused.

Frankfurt

2008. aasta juulis teatas Itaalia Euroopa koolide peasekretärile, et ta lõpetab erivahendite eraldamise, mis on sätestatud 2002. aastal Euroopa Keskpanga ja Euroopa koolidega itaalia keelesektsiooni loomiseks allkirjastatud kolmepoolses lepingus. Seejärel vaatas Itaalia oma seisukoha läbi ning esitas 2009. aasta alguses itaalia keelesektsiooni reguleerimise taotluse, arvestades et Euroopa Keskpanga töötajate lapsed moodustasid vähem kui 27 % õpilastest. Komisjon palus, et enne mis tahes arutelusid kolmepoolse lepingu üle viidaks läbi põhjalik analüüs.

K arlsruhe

2008. aastal Karlsruhe kooli õpilaste arv veidi kasvas, mis on peamiselt tingitud piirkonnas asuvatest rahvusvahelistest ettevõtetest. 2. kategooriasse kuuluvate õpilaste[10] osakaal on 29 %, samal ajal kui Euroopa Liidu institutsioonide töötajate lapsed moodustavad endiselt vaid umbes 16 % õpilaste koguarvust. Kool saab lisaks jätkuvalt rahalist toetust Karlsruhe linna ja Baden-Württembergi liidumaa ametivõimudelt. 2009. aasta märtsis avati uus koolisöökla.

Mol

2008. aasta jaanuaris kiitis kuratoorium heaks inglise keelesektsiooni loomise Moli kooli alates 2008. aasta septembrist. Kõnealuses sektsioonis õpib praegu 214 õpilast[11]. Uue keelesektsiooni populaarsus vähendas teiste peamiste keelte sektsioonide[12] õpilaste arvu. Kui niisugune areng jätkub, seab see kahtluse alla prantsuse ja saksa keelesektsioonide elujõulisuse. Täiendava keelesektsiooni loomine ei mõjutanud Moli kooli vastuvõetud Euroopa Liidu institutsioonide töötajate laste arvu, mis jäi samaks[13].

München

Müncheni kooli õpilaste arv kasvab jätkuvalt ja infrastruktuuri küsimus muutub eriti tõsiseks, kuna ajutiseks kasutamiseks loodud lisaruumid vähendasid ajutiselt olemasolevaid üldkasutatavaid ruume ja sulgesid teatavad läbipääsud. Praeguse kooli uued lõplikud ruumid antakse üle kuuekuulise hilinemisega,[14] kuid Saksamaa ametiasutused on vastanud tõhusalt kooli ootustele, pakkudes välja sobiva asukoha Perlachis, praeguse koolihoone lähedal, et luua sinna õpilaste koolitamise lisavajadustele vastavad struktuurid.

Varese

Varese kooli peamiseks probleemiks on endiselt ebapiisav infrastruktuur. Hoolimata Euroopa koolide peasekretäri ja komisjoni asepresidendi Siim Kallase 2006. aastast alates esitatud korduvatest lisaeelarve taotlustest ja enam kui 1200 lapsevanema allkirjaga palvekirjast ei ole Itaalia ametiasutused kõnealust taotlust rahuldanud. Selle asemel nad hoopis vähendasid tavapäraseid hoonete hoolduseks eraldatavaid vahendeid. Praegu lastevanemate moodustatud kooperatiivi hallatava söökla finantsolukord on rahuldav.

Vastuvõtjariikide kohustused

Vajaliku infrastruktuuri kättesaadavaks tegemine

Belgia

Belgia ametiasutused kinnitasid 2008. aastal korduvalt, et Brüsseli neljanda Euroopa kooli lõplike ruumide üleandmine toimub 2012. aastal. Nad teatasid Euroopa koolide peasekretärile ka, et 2008. aasta juulis võttis Belgia Kuningriigi ministrite nõukogu vastu vajaliku eelarve tööde teostamiseks ja ettevalmistustööde läbiviimiseks, eriti asbesti eemaldamiseks 2009. aastal. Siiski on alates 2010./2011. õppeaastast vaja ajutisi ruume, kuna vastasel juhul võivad jääda rahuldamata mõned ELi töötajate laste vastuvõtmise taotlused.

Itaalia

Varese koolil ei ole piisavalt ruume ja olemasolevad ruumid on ebasobivad. Hoolimata Euroopa koolide peasekretäri ja asepresidendi Kallase arvukatest ametlikest pöördumistest 2008. aastal ja mitmete Itaalia vastutavate isikute lubadustest ei ole Itaalia valitsus endiselt eraldanud vajalikke vahendeid.

Saksamaa (Frankfurt)

Frankfurdi Euroopa koolis, mille õpilaste arv jätkuvalt kasvab, on endiselt tõsine ruumide puudus. Praegu tundub olevat võimatu leida koolile uut asukohta Euroopa Keskpanga tulevase hoone lähedale, kuid käimas on läbirääkimised praeguste ruumide laiendamiseks, nii et need vastaksid õpilaste koolitamisega seotud vajadustele. Arutelud linnavalitsusega, mis jõudsid 2008. aastal keerulisse seisu, näivad olevat 2009. aasta alguses edasi arenenud. See küsimus jääb 2009. aastal endiselt oluliseks prioriteediks.

Õpetajate lähetamine

2008. aastal süvenes teatavatest liikmesriikidest õpetajate lähetamata jätmise probleem. 2008./2009. õppeaastal jäeti lähetamata 59 õpetajat,[15] mis tõi kaasa lisakulud ühenduse eelarvele. Et täita liikmesriikide ebapiisavast õpetajate lähetamisest tingitud vabu kohti, palgatakse õpetajaid selle asemel kohalikul tasandil. Selle finantstulemus on asjaomaste õpetajate maksumuse ülekandumine liikmesriikide eelarvest ELi eelarvesse, mis pärineb aga kõigist liikmesriikidest, sealhulgas nendest, kes oma kohustusi täidavad.

Rikkumismenetlus

Alates 2006. aasta oktoobrist on Belgia ametiasutused keeldunud tunnistamast Belgia kohustust kanda selle riigi territooriumil asuvate Euroopa koolide mööbli ja seadmetega seotud kulud ning eelkõige keeldunud tasumast mitme Brüsseli Euroopa kooli esitatud mööbli ja õppematerjalide arveid. Võttes arvesse, et niisugune hoiak on vastuolus EÜ asutamislepingu aluseeskirjadega, algatas komisjon rikkumismenetluse, mille tulemusena esitas komisjon Euroopa Kohtule 2009. aasta märtsis hagi. See näitab komisjoni otsusekindlust, juhul kui liikmesriigid ei täida oma kohustusi.

2008. AASTA EELARVE JA RAHASTAMINE

2008. aastal eraldasid ELi eelarvepädevad institutsioonid algselt Euroopa koolide eelarvesse 144 miljonit eurot, kusjuures eraldatud kogueelarve oli 257,9 miljonit eurot.

Vastavalt kindlakstehtud tuludele olid kõige hiljutisemad andmed erinevate osamaksete jaotumise kohta kogueelarves (ilma eelarveülejäägita) järgmised:

- 56,4 % ELi eelarvest;

- 22,1 % liikmesriikidelt;

- 6,3 % EPOst[16];

- 5,7 % rahastamislepingute alusel äriühingutelt, kellel on Euroopa koolidega lepingud II kategooria õpilaste osas;

- 7,3 % õppemaksude näol III kategooria õpilastelt (kelle vanemad ei ole ELi töötajad);

- 2,2 % muudest allikatest.

Kõigi Euroopa koolide 2008. aasta keskmine kulu ühe õpilase kohta oli ligikaudu 11 700 eurot. Hariduslike erivajadustega laste jaoks mõeldud eelarveosa[17] on kahe viimase aasta jooksul kasvanud 24 %.

JUHTIMINE JA REFORM

Kuratoorium otsustas 2008. aasta aprillis Helsingis toimunud koosolekul ühendada 2007. aastal loodud eri töörühmad, et luua reformile üldine lähenemisviis, nimelt:

1) ratsionaliseerida praeguse süsteemi üldist juhtimist, et tagada otsuste tegemine õigel tasandil;

2) tagada süsteemi toimimisega seotud kulude õiglane jaotamine kõigi liikmesriikide vahel;

3) avada süsteem, et pakkuda Euroopa kooli ainekava ja küpsustunnistust ka riiklikesse haridussüsteemidesse kuuluvatele koolidele riikides, kus asuvad ELi ametid/organid (nn II tüübi koolid), või muudes sellest huvitatud liikmesriikides (nn III tüübi koolid).

Pärast neli aastat kestnud delikaatseid läbirääkimisi võttis 2009. aasta aprillis kohtunud kuratoorium – ilma et selleks olnuks vaja muuta praegust konventsiooni – vastu üldise kokkuleppe, mis sisaldab järgmisi elemente:

Euroopa koolide autonoomia ja kohaliku tasandi juhtimine

Reformi raames saavutati poliitiline kokkulepe Euroopa koolide autonoomsuse suurendamiseks: otsuseid hakatakse rohkem tegema Euroopa koolide haldusnõukogude tasandil ning suurema rolli otsuste tegemisel saavad vanemad, kes saavad ühe kuuendiku hääleõigusest. Autonoomiat siiski kontrollitakse. See paigutub kuratooriumi loodud üldraamistikku, mille konkreetseks väljundiks on iga-aastased suunised igale Euroopa koolile, mis sisaldavad hariduse ja halduse osas seatud eesmärke ja ka aruandluskohustust („accountability”).

Süsteemi haldamine

Komisjoni soovil nähakse reformiga ette otsustamisprotsessi tasakaalustamine ja lihtsustamine ja tehakse selgeks eri organite vastutusalad[18]. See võimaldab kuratooriumil keskenduda üksnes poliitilistele otsustele, kuna teised otsused tehakse asjakohastel madalamatel tasanditel. Euroopa koolide peasekretäri koordineerivat rolli suurendatakse ning – nagu on selgesõnaliselt sätestatud – teda aitavad Euroopa koolide eesistujad ja komisjon[19].

Aruandlusega seotud kohustused

Iga organi vastutuse ja aruandluskohustuse („reporting”) määratlemine võimaldab tagada kogu süsteemi ühtsuse.

Kulude jaotamine liikmesriikide vahel

Õpetajate lähetamise kulude jaotamine liikmesriikide vahel oli lisaks reformiprotsessile samuti tundlik poliitiline küsimus. 2008. aasta reformi töörühma koosolekutel toimunud arutelud kujunesid keerulisteks, kuna liikmesriigid ei olnud eriti entusiastlikud.

2009. aasta aprilli kohtumisel leppis kuratoorium kokku õiglases soovituslikus parameetris, milleks on suhe iga liikmesriigi lähetatud töötajate protsendimäära ja Euroopa koolide süsteemi kuuluvate sama liikmesriigi kodanikest õpilaste protsendimäära vahel. Kui õpetajaid ei lähetata piisavalt, ei ole võimalik nõuda otsest rahalist hüvitist, kuna kõik liikmesriigid olid ametlikult selle vastu. Siiski kiitis kuratoorium kõigi liikmesriikide lähetamises osalemise lihtsustamiseks heaks struktuurilise lähenemise, mis annab võimaluse õppetöö läbiviimiseks ühes süsteemi peamistest töökeeltest[20] ning õpetajateks võivad olla neid keeli emakeelena mittekõnelevad isikud, kuid enne värbamist kontrollitakse rangelt nende pädevust.

Õpetajate ebapiisava lähetamise korral kaetakse ühenduse eelarvest jätkuvalt kulud, mis kaasnevad õppetundide läbiviimise eest vastutavate isikute värbamisega. See ühenduse osamakse määratakse selgelt kindlaks ja selle üle teostatakse iga-aastast järelevalvet. Komisjon loodab, et kulude ülemineku esiletoomine õhutab liikmesriike oma kohustusi täitma.

Süsteemi avamine ja Euroopa kooli küpsustunnistuse reformimine

Akrediteerimine ja akrediteeritud koolide rahastamine

Kuratoorium võttis vastu Euroopa koolide süsteemi avamise põhimõtte, andes võimaluse luua kuratooriumi poolt akrediteeritavaid koole. Niisugused II ja III tüübi koolid on akrediteeritud riiklikud koolid, mis järgivad Euroopa kooli õppekava ja väljastavad Euroopa kooli küpsustunnistuse ranges kooskõlas pedagoogiliste kriteeriumidega. Need koolid erinevad praegusest neljateistkümnest I tüübi Euroopa koolist. II tüübi koolid asuvad ELi institutsioonide või ametite lähedal, mis võimaldab vastu võtta ELi töötajate lapsi; see ei kehti aga põhimõtteliselt III tüübi koolide puhul.

Kuratoorium kiitis heaks akrediteerimislepingusse uue artikli lisamise Euroopa Liidu osamakse kohta II tüübi koolide rahastamisel, mis sõltub Euroopa Liidu institutsioonide ja ametite töötajate laste arvust vastavas koolis. Osamakse põhineb lihtsatel, õiglastel ja eelnevalt tunnustatud kriteeriumidel ning võtab arvesse liikmesriikide võrdluskulude erinevusi.

Tänu teatavate liikmesriikide jõupingutustele süsteemi avamise edestamisel on kuus kooli juba akrediteeritud või akrediteerimisel[21].

Euroopa kooli küpsustunnistus

Süsteemi avamise üks vajalik tingimus on Euroopa kooli küpsustunnistuse reformimine, et tagada selle kvaliteet ja tunnustamine ELis ning tugevdada selle tunnistuse väärtust, mida tunnustatakse juba laialdaselt kõrgkoolidesse sisseastumisel.

Kuratoorium kiitis oma 2008. aasta aprilli Helsingi kohtumisel heaks muudatused, millega lisatakse kuratooriumi akrediteeritud koolid Euroopa kooli küpsustunnistust käsitlevasse 1984. aasta lepingusse. Parma kooliga sõlmiti ajutine leping, mis kehtib alates 2009. aasta juunist väljastatavate Euroopa kooli küpsustunnistuste puhul.

Euroopa kooli küpsustunnistuse välishindamise viis kuratooriumi soovil läbi Cambridge’i Ülikool ning lõplik raport esitati 2009. aasta aprillis. Kuratoorium moodustas töörühma, kes vastutab Euroopa kooli küpsustunnistuse reformi ettevalmistamise eest. Töörühm alustas tegevust 2009. aastal.

TEABEVAHETUS, DIALOOG JA TEAVITAMINE

2008. aastal rõhutas komisjon jätkuvalt Euroopa koolidest huvitatud eri partnerite teavitamise ja nendega teabe vahetamise vajadust. Komisjoni talitused kohtusid regulaarselt lastevanemate ühenduste ning Brüsseli kohaliku personalikomiteega, et tagada selge ja vahetu dialoog.

Personali teavitatakse intraneti vahendusel. Euroopa Komisjoni asutusesiseses nädalalehes Commission en Direct avaldati mitu artiklit, mille eesmärk oli eelkõige teavitada personali Euroopa koolide süsteemi reformi edusammude kohta.

Asepresident Kallas võttis korduvalt ühendust riiklike pädevate asutustega, et kiirendada Euroopa koolidega seotud probleemide lahendamist. Ta kohtus regulaarselt komisjoni personaliga, et vastata nende mureküsimustele Euroopa koolide kohta.

Komisjoni president José Manuel Barroso arutas Euroopa koolide küsimust ja eelkõige Brüsseli Euroopa koolide ülerahvastatuse küsimusi paljude riigipeade ja ka töötajate esindajatega.

2008. aastal näitas Euroopa Parlament Euroopa koolide vastu üha suuremat huvi: asepresident Kallasel oli võimalus vastata küsimustele reformi, Euroopa kooli küpsustunnistuse, Euroopa koolide rahastamise, usuõpetuse tundide, Euroopa koolide süsteemi Eurydice võrku integreerimise ja hariduslike erivajadustega õpilaste integreerimise kohta[22].

MEETMED HARIDUSLIKE ERIVAJADUSTEGA ÕPILASTE JAOKS

Euroopa koolid jätkasid tööd hariduslike erivajadustega laste paremaks integreerimiseks, et võimaldada neil integreeruda Euroopa kooli, vajaduse korral eriprogrammi alusel.

Komisjon toetab täielikult hariduslike erivajadustega laste integreerimist, tagades vajalikud vahendid, kaasa arvatud rahalised vahendid. Aastatel 2004–2008 kasvasid erivajadustega lastele ettenähtud eelarve ja küpsustunnistuse saanud erivajadustega õpilaste arv üle 50 %[23]. 2008. aasta septembris registreerus 49 erivajadustega õpilast 2009. aasta juunis väljastatava Euroopa kooli küpsustunnistuse eksamiteks.

Euroopa Parlamendi puuetega inimeste küsimustega tegelev fraktsioonidevaheline rühm hääletas Euroopa koolidele 200 000 euro suuruse lisaeelarve eraldamise poolt, et edendada erivajadustega õpilaste haridust. See võimaldas kuratooriumil algatada käimasoleva erivajadustega õpilaste programmi välishindamise, et teha kindlaks selle parandamise võimalused.

EUROOPA KOOLIDE SÜSTEEMI EESISTUJARIIKIDE TÖÖ 2008. AASTAL: SOOME JA ROOTSI

Soome eesistumine 2007./2008. õppeaastal langes Euroopa koolide reformisüsteemi olulisele etapile, mis hõlmas reformi elluviimiseks vajalike sätete väljatöötamist.

2008. aasta augustis sai Soome järel Euroopa koolide süsteemi eesistujaks Rootsi. Rootsi eesistumist 2008./2009. õppeaastal iseloomustas 2005. aastal alanud süsteemi reformiprotsessi lõpuleviimine.

SÜSTEEMI TULEVIK

Üldiselt oli reformiprotsess pikk ja keeruline tee, kuna süsteemidel on alati raske iseennast reformida. Siiski võimaldas raskustest hoolimata komisjoni, eesistujariikide ja peasekretäri otsusekindlus need ületada ja täita kindlalt reformi peamisi eesmärke.

Süsteemi reformi osas saavutati kuratooriumi 2009. aasta aprilli kohtumisel üldine kokkulepe, nagu olid soovinud Euroopa Parlament ja komisjon. Kokkulepet esitleti 12. mail 2009 nõukogus kokkutulnud haridusministritele.

Reformi peab ellu viima 2009./2010. õppeaastal Euroopa koolide eesistujaks olev Sloveenia: õigusaktidesse muudatuste tegemist mittevajavate aspektide puhul tuleks protsess lõpule viia 2009. aasta septembriks ning niisuguseid muudatusi nõudvate aspektide puhul 2010. aasta septembriks.

[1] Euroopa Koolide süsteemi eesistumine ei toimu Euroopa Ülemkogu eesistumisega sama korra kohaselt.

[2] 2,98 % rohkem kui 2007. aastal.

[3] Leterme’i ja Kallase kantselei vahelisel kohtumisel 2008. aasta mais.

[4] Komisjoni, Euroopa koolide peasekretäri kantselei ja riikliku ehitusameti vahel.

[5] 42 % Euroopa koolide süsteemi kuuluvatest õpilastest.

[6] Peaaegu moodustab see poole ajutise asukohaga Berkendaeli kooli maksimaalsest vastuvõtusuutlikkusest.

[7] Kuratooriumi 2008. aasta oktoobris tehtud otsus.

[8] Bertrange’i/Mameri piirkonnas.

[9] 2008. aastal õppis kõnealuses Euroopa koolis ligikaudu 80 % Siseturu Ühtlustamise Ameti töötajate kooliealistest lastest.

[10] Lepingupartneritest ettevõtete personali lapsed

[11] Ehk 29,8 % Euroopa kooli õpilaste koguarvust.

[12] 23 % võrra saksa keelesektsioonis ja 47 % võrra prantsuse keelesektsioonis.

[13] 718 õpilasest 148 õpilast ehk 20,3 % on ELi töötajate lapsed.

[14] Üleandmine toimub 2010. aasta jaanuaris.

[15] 2007./2008. õppeaastal oli vastav arv 39.

[16] Euroopa Patendiameti toetus on seotud Müncheni kooliga.

[17] Erivajadustega lapsed on lapsed, kellel on füüsilisest või vaimsest puudest või käitumishäirest tingitud õpiraskused.

[18] Eelarvekomitee otsustuspädevust eelarve ja rahastamisega seotud küsimustes suurendatakse; pedagoogiline segakomitee, mis ühendatakse, saab otsustuspädevuse enamiku pedagoogiliste küsimuste üle. Vanemad, personalikomitee ja komisjon saavad hääleõiguse.

[19] Koordineerimise eest hakkab vastutama nn kolmik.

[20] Inglise, prantsuse ja saksa keel.

[21] Dunshaughlini kool (Iirimaa) Grange’is asuva Toidu- ja Veterinaarameti läheduses;

Heraklioni kool (Kreeka) Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti läheduses;

Parma kool (Itaalia) Euroopa Toiduohutusameti läheduses;

Helsingi kool (Soome) Euroopa Kemikaaliameti läheduses;

Strasbourgi kool (Prantsusmaa) Euroopa Parlamendi läheduses;

Manosque’i kool (Prantsusmaa) Cadarache’is asuva ITERi teadusuuringute keskuse läheduses.

Haagis (Madalmaad) valmistatakse ette akrediteeritud III tüübi koolide projekti, mis ei sõltu Euroopa Liidu institutsiooni/ameti olemasolust.

[22] Hariduslike erivajadustega õpilased on lapsed, kellel on füüsilisest või vaimsest puudest või käitumishäirest tingitud õpiraskused.

[23] Hariduslike erivajadustega õpilase lepingu sõlminud õpilaste arv tõusis 274 õpilaselt 2004./2005. õppeaastal 411 õpilasele 2007./2008. õppeaastal.