EUROOPA KOMISJON Brüssel,5.7.2018 COM(2018) 524 final KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE Esimene iga kahe aasta tagant esitatav aruanne ELi tolliliidu ja selle juhtimise arendamisel tehtud edusammude kohta





1.SISSEJUHATUS Vaid veidi üle aasta tagasi algatas komisjon arutelu viie võimaliku stsenaariumi üle, kuidas Euroopa Liit (EL) võiks lähiaastatel areneda, et lahendada tema ees seisvad arvukad probleemid, mis ulatuvad üleilmastumisest mõjuni, mida uued tehnoloogiad avaldavad ühiskonnale, ning julgeolekuprobleemide ja populismi tõusuni. Komisjon on veendunud, et tolliliit, mille 50. aastapäeva tänavu tähistatakse, täidab nende ülesannete lahendamisel olulist rolli ning seepärast on selle edasiarendamine eluliselt tähtis. Tolliliit on üks ELi varasemaid saavutusi ja seda võib pidada selle üheks peamiseks õnnestumiseks. Tolliliit on võimaldanud ELil mitte üksnes sisepiirid kaotada, vaid ka ülejäänud maailmaga konkureerida. ELi ühtne turg, tänu millele iga ELis asutatud ettevõtja saab müüa oma kaupu ja teha investeeringuid kogu ELis ilma igasuguste sisepiirideta, oleks võimatu tolliliidust tuleneva tariifivaba keskkonna ja rollita, mida tolliliit täidab impordi ja ekspordi kontrollimisel. Rahvusvahelisel tasandil on EL praegu maailma kõige suurem kaubandusblokk, kelle arvele jääb 15 % maailma kaubandusest, seega on tema positsioon kolmandate riikidega peetavatel läbirääkimistel palju tugevam, kui oleks ükskõik millisel liikmesriigil üksi läbirääkimisi pidades. Tolliliit on viimase viiekümne aastaga märgatavalt arenenud ja tolliasutused täidavad praegu piiridel edukalt väga erinevaid ülesandeid. Koos tegutsedes töötavad liikmesriikide tolliasutused kaubanduse hõlbustamise ja bürokraatia vähendamise, riikide ja ELi eelarvesse tulude kogumise ning üldsuse terrorismi-, tervise-, keskkonna- ja muude ohtude eest kaitsmise nimel. Neid ulatuslikke volitusi arvestades on toll praegu tegelikult juhtiv asutus ELi välispiiridel kaupade kontrollimisel. Paljud probleemid vajavad siiski alles lahendamist. Uued suundumused ja tehnoloogiad – digiteerimine, ühendatus, asjade internet, andmete analüüs, tehisintellekt ja plokiaheltehnoloogia – kujutavad endast nii võimalusi kui ka ohte. Esile kerkivad uued ärimudelid, nagu e-kaubandus ja tarneahela optimeerimine, ning neile tuleb kaasa aidata. Samal ajal on riikide rahandus surve all, maailmakaubanduse mahud kasvavad, pettused ja salakaubavedu on pidev ja kasvav probleem ning rahvusvahelise kuritegevuse ja julgeolekuohud püsivad. Teistes poliitikavaldkondades vastu võetud strateegiad mõjutavad ja laiendavad tolli ülesandeid. Vahendeid ja rahastamist on vaja eelkõige selleks, et arendada ja hooldada elektroonilisi süsteeme, mis on tolliliidu toimimise seisukohast praegu otsustava tähtsusega. Samal ajal tuleb esmatähtsale kohale seada töö, mis on seotud Ühendkuningriigi EList lahkumise mitmetise mõjuga tollile. Kõik see seab ELi tolliasutused suureneva surve alla. Viimastel aastatel on nende probleemide lahendamiseks nõutud ühtsemat lähenemisviisi tolliliidule ning tõhusamat ja sidusamat üldjuhtimist. Euroopa Parlament on juhtinud tähelepanu riskile, et liikmesriikide tolliasutuste erinevad elektroonilised süsteemid võivad tekitada killustatust, täiendavat halduskoormust ja viivitusi, mis takistavad piiriülest kaubavoogu. Euroopa Kontrollikoda on märkinud, et impordiprotseduuride ebatõhus rakendamine ja puudused õigusraamistikus kahjustavad ELi finantshuve. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on muu hulgas väitnud, et tollialaste õigusaktide tulemuslik kohaldamine eeldab jõupingutusi, et viia liikmesriikide haldusasutuste erinevate tõlgenduste võimalus miinimumini. Oma 2016. aasta teatises ELi tolliliidu arendamise ja juhtimise kohta (edaspidi „tolliliidu juhtimise teatis“) pakkus komisjon nende probleemide lahendusi, mis hõlmasid ühiste tollieeskirjade sidusamat ja ühtsemat kohaldamist tõhustatud poliitika ja tegevusstruktuuride raames partnerluse alusel, tolliasutuste paremat koostööd teiste piirihaldus- ja julgeolekuasutustega ning elektrooniliste tollisüsteemide väljatöötamise ja hooldamise terviklikumat pikaajalist strateegiat. 2017. aasta märtsis kiitis Euroopa Liidu Nõukogu heaks tolliliidu juhtimise teatise ja palus komisjonil esitada iga kahe aasta tagant koostatavas aruandes ajakohastatud ülevaade, eelkõige mõne valdkonna kohta, mis nõukogu arvates vajab eritähelepanu. Seda taustteavet arvestades antakse käesolevas teatises ülevaade tolliliidu senisest tegevusest ja tehakse kindlaks esmatähtsad lahendamist ootavad probleemid. Teatis peaks aitama tugevdada dialoogi kõikide sidusrühmadega, sealhulgas kodanike, ettevõtjate, liikmesriikide, Euroopa Parlamendi ja teiste Euroopa institutsioonidega, kelle panus tolliliidu jätkuvasse edusse on väga oluline. 2.TAUST Tolli roll Tolliliidu olemasolu viiekümne aasta jooksul on maailm põhjalikult muutunud ja samamoodi on muutunud liikmesriikide tolliasutuste roll. Selle aja jooksul on tolliasutused võtnud endale lisaks ELi ja selle liikmesriikide finantshuvide jätkuvale kaitsmisele vastutuse mitme teise ELi poliitikavaldkonna piiriaspektide rakendamise eest ja seda märkimisväärse eduga. Kõigi ELi sisenevate või sealt lahkuvate kaupade suhtes kohaldatakse tollijärelevalvet ja neile võidakse teha tollikontrolle. Eelkõige on tolliasutused asunud terrorismi- ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse esirinda. Pärast 2001. aasta rünnakut New Yorgis asuva Maailma Kaubanduskeskuse vastu tegi EL tollialastes õigusaktides turvalisust käsitleva muudatuse. Sellega nähti ette võtta ELi-üleselt vastu ühised riskikriteeriumid eelneva veose riskianalüüsi jaoks ning ühtne riskijuhtimise raamistik, et aidata tolliasutustel jagada teavet tegevusriskide ja tulemuste kohta, toetamaks kiiret reageerimist igale kriisiolukorrale tarneahelas. Peale selle kontrollivad tolliasutused ELi rahapesu- ja terrorismi rahastamise vastaste meetmete lahutamatu osana ELi sisenevate ja sealt väljuvate üksikute reisijate käes olevate suurte sularahasummade liikumist ning teevad teiste piirivalve- ja julgeolekuasutustega nende ohtude tõkestamisel tihedat koostööd. Toll arvudes Tulu kogumine ·2016. aastal avastasid riiklikud tolliasutused 537 miljonit eurot tasumata tollimakse, mis tuleb ELi eelarvesse tagastada. Võitlus terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastu ·2016. aastal konfiskeerisid ELi tolliasutused ELis ligi 6 300 tulirelva, üle 1 miljoni laskemoonaühiku ja rohkem kui 1 500 lõhkekeha. ·Samal aastal konfiskeerisid tolliasutused peaaegu 300 tonni narkootikume (suurenesid konfiskeeritud kokaiini ja sünteetiliste narkootikumide kogused); narkootikumide kogus, mille tolliasutused konfiskeerisid kuller- ja postisaadetistes, suurenes 2015. aastaga võrreldes 23 %, mis teeb kokku 13 tonni. ·Tolliasutused tegelevad aastas keskmiselt 100 000 sularahakontrolli deklaratsiooniga, millega deklareeritakse kokku 60–70 miljardit eurot, kusjuures samal ajal avastatakse keskmiselt umbes 300 miljoni euro väärtuses deklareerimata või valesti deklareeritud sularaha aastas. Intellektuaalomandi õiguskaitse – võltsitud kaupade ja kultuuriväärtuste konfiskeerimine ·Tolliasutustel õnnestus 2016. aastal kinni pidada enam kui 41 miljonit võltsitud toodet, mis kujutasid endast intellektuaalomandi õiguste rikkumist hinnangulise väärtusega peaaegu 672 miljonit eurot (peamiselt sigaretid, mänguasjad ja toiduained). ·Samal aastal avastasid tolliasutused 96 juhtumit, kus petturid üritasid Euroopa kultuuriväärtusi EList ebaseaduslikult üle piiri toimetada. Kaubavoogude haldamine ELi piiridel ·Üle kogu ELi tegelevad tolliasutused sekundis rohkem kui 9 tollideklaratsiooniga ja väärtusega enam kui 100 000 eurot ning nad koguvad aastas tollimaksu kokku 25 miljardit eurot. ·Praegu esitavad ELi kauplejad 99 % tollideklaratsioone elektrooniliselt ja peagi on neil võimalik kasutada oma äritegevuse muude elementide puhul elektroonilisi tollisüsteeme sedamööda, kuidas edeneb liidu tolliseadustiku elektrooniliste süsteemide käimasolev rakendamine. ·Tollivormistuse protsess on praegu väga kiire: isegi standardprotseduuri raames esitatud tollideklaratsioonid (s.t kui lihtsustatud protseduure ei kasutata) vormistatakse üldiselt 1 tunni jooksul (2016. aastal 93 %).

Õigusraamistik Tollialased õigusaktid võetakse vastu ELi tasandil, kuigi nende rakendamise eest vastutavad liikmesriigid oma riiklike tolliasutuste kaudu. Alates 2016. aastast nähti liidu tolliseadustikuga ELi tolliterritooriumil ette tollieeskirjade ja -menetluste uuendatud ja laiaulatuslik õigusraamistik, mis on kohandatud nüüdisaegse kaubanduse olukorra ja üleilmsete standarditega, et abistada ELi ettevõtjaid nende rahvusvahelises tegevuses. Suuri edusamme on tehtud kõigi tolliprotseduuride täielikult elektrooniliseks muutmisel, nagu uus tolliseadustik seda nõuab. Oma rolli tõttu teiste ELi ühiste poliitikavaldkondade piiriaspektide rakendamisel kohaldavad tolliasutused ka enam kui 60 õigusakti, mis ei käsitle tolli. Lisaks võimaldavad õigusaktid ja mitteseadusandlikud vahendid ELi tolliasutustel võitluses julgeoleku- ja finantsriskidega üksteisega koostööd teha ning paljude kolmandate riikidega on sõlmitud rahvusvahelise koostöö lepingud. Elektroonilised süsteemid Alates 2008. aastast on komisjon ja liikmesriigid töötanud ühiselt tollitoiminguid toetavate elektrooniliste süsteemide väljaarendamise ja käitamise kallal. Need süsteemid hõlmavad erinevaid tolliprotsesse, sealhulgas tollideklaratsioonid, kaupade liikumine, kaasa arvatud transiit ELi ja sealt välja, ning teabevood haldusasutuste vahel ja komisjoniga. Need hõlmavad ka mõnda ühist andmebaasi, näiteks tariifide kohta. Liidu tolliseadustikus sätestatud protsesside juhtimiseks seitsmeteistkümne elektroonilise süsteemi väljatöötamine on e-tolli strateegias suur samm edasi, aga ka eluliselt tähtis, et tolliasutused saaksid täita oma ülesandeid, hõlbustades samas kaubavoogude liikumist. Kaubanduse lihtsustamine Tolli ülesande aluseks on lihtne üldpõhimõte, et tolliasutused peavad tasakaalustama oma tollikontrolle seadusliku kaubanduse hõlbustamisega, et EL saaks olla edukas ja tema ettevõtted konkurentsivõimelised. Liidu tolliseadustiku eesmärk on see tasakaal saavutada, lihtsustades eeskirju ja protseduure ning võttes samas kasutusele sellised vahendid nagu kohustuslikud tagatised ning tugevdatud ohutus- ja julgeolekueeskirjad. Nii tollikontrollide kui ka kaubandusele kaasaaitamise oluline vahend, mis võeti kasutusele turvalisust käsitleva muudatuse osana, oli nn volitatud ettevõtja staatuse saamise kord. Volitatud ettevõtjatele tehakse vastutasuks tarneahela turvalisuse kindlustamise eesmärgil tolliasutustega tehtava tiheda koostöö eest mõned soodustused (nt vähem piirikontrolle, lihtsam aruandlus, madalam riskitase jne). Ettevõtjad, kes soovivad sellest korrast tulenevaid soodustusi kasutada, peavad läbima ELi õiguses ette nähtud range sertifitseerimisprotsessi ning olema valmis astuma lisasamme, et tolliasutustele pidevalt tõestada, et nad suudavad oma kohustused täielikult täita ning rahvusvaheliste tarneahelate ohutusse ja turvalisusse aktiivselt panustada. Liidu tolliseadustikuga tugevdati selle korraga kaasnevaid soodustusi, nõudes samas tulevastelt volitatud ettevõtjatelt ka rangete lisatingimuste täitmist. 2016. aasta lõpus küündis selliste ettevõtjate arv pea 16 000ni ja nende osalemine tarneahelas jõudis samal aastal 77 %ni. Sellise korra üldise juhtimise edasiseks tõhustamiseks ja tolliliidus ühtse käsitlusviisi tagamiseks võetakse pidevalt meetmeid. See kord saab olla usaldusväärne ja tulemuslik siiski ainult juhul, kui liikmesriigid tegutsevad viisil, millega tagatakse selle usaldusväärne kontroll, võttes eelkõige kiiresti meetmeid, kui tuvastatakse raskused või nõuetele mittevastavus. Sellega seoses jagavad liikmesriigid järjepidevalt teavet volitatud ettevõtjaks saamise protsessi kõigi etappide eririskide kohta. 3.ÜLEVAADE TOLLILIIDU TEGEVUSEST ESMATÄHTSATES VALDKONDADES Kuigi viimase viiekümne aasta jooksul on saavutatud palju, nõustub komisjon Euroopa Parlamendi, Euroopa Kontrollikoja ja nõukoguga, et teha tuleb rohkem, tagamaks tolliliidu suutlikkus tulevaste probleemidega jätkuvalt toime tulla. Selles peatükis kirjeldatakse tolliliidu toimimise parandamisel viimastel aastatel tehtud edusamme, nagu komisjon tolliliidu juhtimise teatises soovitas ja nagu nõukogu oma 2017. aasta märtsi järeldustes kinnitas. Peatükis keskendutakse prioriteetsetele valdkondadele, mille nõukogu kõnealustes järeldustes kindlaks määras. Samuti osutatakse igas vaatlusaluses erivaldkonnas käimasolevale tööle edasiste edusammude tegemiseks. I.Liidu tolliseadustiku rakendamine Kui soovitakse, et tolliliit toimiks edukalt, on nüüdisaegse ja tõhusa õigusraamistiku täielik rakendamine ülioluline. Hiljuti esitas komisjon aruandealates 1. maist 2016 kohaldatava liidu tolliseadustiku rakendamise seisu kohta. Õigusnormid toimivad sujuvalt, kaubanduses osalejate ja liikmesriikidega toimuvad korrapärased arutelud, et lahendada kõik tõlgendamise või kohaldamisega seotud probleemid. Lisaks võttis komisjon 2016. aastal kasutusele viisteist e-õppe moodulit (eLearning), et toetada selle õigusakti kasutuselevõttu ja ühtset rakendamist. Tolliseadustiku korrektsel rakendamisel on tähtis roll ka juhenddokumentidel, kus selgitatakse eeskirjade kohaldamise praktilisi küsimusi. Liikmesriigid ja ettevõtjate esindajad on kõigi selliste vajalike suuuniste täitmiseks komisjoniga koostööd teinud ja kui vajadus tekib, jätkavad nad koostööd nende dokumentide ajakohastamisel. Suurem osa tööst liidu tolliseadustikus ette nähtud elektrooniliste süsteemide (kokku seitseteist) uuendamise või loomise kallal lõpetatakse 2020. aastaks. Mõni süsteem võetakse siiski kasutusele järkjärgulisemalt kuni 2025. aastanija see sõltub rahastamisest ELi tolli uue põlvkonna rahastamisprogrammide alusel. Kõigi elektrooniliste süsteemide käikuandmine on hädavajalik, et tolliasutustel oleks võimalik juhtida finants- ja turvariske, lihtsustades samas kaubandust. Üks liikmesriikide tolliasutuste ees seisev oluline ülesanne on paljude tolli eelmise õigusraamistiku ehk ühenduse tolliseadustiku kohaselt antud lubade kordushindamine, mis peab olema tehtud 2019. aasta maiks. Lube antakse ettevõtjatele eri eesmärgil, enamasti selleks, et nad saaksid kohaldada mõnda lihtsustatud või vähem koormavat tolliprotseduuri. Hea näide on luba, millega antakse volitatud ettevõtja staatus. Kuna lubade andmise tingimused võivad olla vastavalt liidu tolliseadustikule muutunud, mõnel juhul rangemaks ja ühtsemaks, tuleb olemasolevaid lube uuesti hinnata, et tagada uute eeskirjade range kohaldamine.

Komisjon abistab liikmesriike ja ettevõtjate esindajaid, pakkudes foorumeid, kus arutada küsimusi, mis tekivad lubade kordushindamise protsessis kuni 2019. aasta maini. Liidu tolliseadustiku rakendamise ja uute sätete ning uute IT-süsteemide lisamise protsess peab järgnevatel aastatel prioriteediks jääma. II.Tollivaldkonna IT-süsteemide tervikliku keskpika ja pikaajalise strateegia väljatöötamine Nagu komisjon tolliliidu juhtimise teatises märkis, kujunevad üha keerukamate kogu ELi hõlmavate elektrooniliste tollisüsteemide hoolduskulud lähiaastatel märkimisväärseks ja sellega toimetulekuks on vaja lahendusi. Peale selle vajavad lahendust pikemaajalised küsimused, kuidas vältida tegevuse ja ressursside kattuvust iga liikmesriigi vanade elektrooniliste süsteemide uuendamisel. Samal ajal on elektroonilised süsteemid tolliliidu tõhusaks ja nüüdisajastatud toimimiseks hädavajalikud. Sellest ajast alates on liikmesriigid ja komisjon pidanud ulatuslikke arutelusid, üritamaks jõuda elektrooniliste süsteemide haldamises mõjusama, kulutõhusama ja ühtlustatuma käsitlusviisini. Võimalike lahenduste leidmisel on saavutatud mõningast edu, võttes arvesse digitaalarengu tegevuskava, valdkonnaüleste koostalitlusvõimeliste meetodite potentsiaali ning tehnoloogiliste uuenduste mõju lähiaastatel. Hiljuti võttis komisjon vastu eduaruande tolli IT-strateegia kohta, et aidata suunata eelolevatel aastatel vajalikku arutelu. Esmatähtis on huvitatud liikmesriikide ja komisjoni nn edendusrühma loomine, et uurida eduaruandes esile toodud konkreetseid küsimusi. Nagu on osutatud eduaruandes, peaks eesmärk olema kindlaks määrata teostatav pikemaajaline stsenaarium ja eesmärkide saavutamise viis, mis hõlmaks võimalikke uusi katseprojekte ja hoolsuskontrolli, et selgitada välja koostoime teiste osalistega, samuti asjakohaseid õiguslikke ning kulude-tulude analüüse. Komisjon on valmis selles töös aktiivselt osalema. III.Tolliliidu juhtimise arendamine Nõukogu ja komisjon on ühel meelel, et tolliliidule on vaja pikaajalist üldist poliitikat ja ühise operatiivjuhtimise visiooni. See võimaldab teha vajalikke otsuseid eri poliitikavaldkondade lõikes kaasavalt ja partnerluses erinevate sidusrühmadega, võttes arvesse igaühe vajadusi. Üks rühm, mida tolliliidu sellise ühise juhtimise eesmärgil kasutakse, on tolliasutuste peadirektoritest koosnev komisjoni nõuanderühm (tollipoliitika töörühm). Tollipoliitika töörühma osalemine liidu tolliseadustikus sätestatud elektrooniliste süsteemide rakendamise tähtpäevade läbivaatamises on hiljutine näide sellest, kuidas komisjoni ja liikmesriikide tugevdatud partnerlus võib tollikontrolli prioriteetide tulemuslikule juhtimisele kaasa aidata. Komisjon teeb ettepaneku anda sellele töörühmale tolliliidu töös selgem ja konkreetsem roll. Komisjon on alustanud protsessi, et muuta tollipoliitika töörühm ametlikuks eksperdirühmaks, kellel on selgemad ülesanded ja kodukord. IV.Tolliliidu tulemuslikkuse jätkuv arendamine Järjepidev poliitiline järelevalve, võimaliku mõju analüüs ja hindamine on tolliliidu juhtimise olulised osad. Selleks on komisjon tegelenud tolliliidu toimimise vahendi väljatöötamisega, et aidata suunata poliitika kujundamist ja strateegiliste otsuste tegemist. See vahend peaks võimaldama korrapäraselt hinnata tolliliidu toimimist tõhususe, tulemuslikkuse ja ühtsuse seisukohast võrdluses selle strateegiliste eesmärkidega, analüüsides peamisi suundumusi ja tehes seega kindlaks parandusi vajavad valdkonnad. See on asendamatu vahend, mis aitab suurendada peamiste sidusrühmade ja laiema üldsuse teadlikkust tolliliidu saavutustest ja lisaväärtusest. Tolliliidu tulemuslikkuse saavutamise vahendit kasutatakse selleks, et hinnata tolliliidu toimimist peamiste tulemusnäitajate alusel mitmes valdkonnas, nagu finantshuvide kaitse, ELi kodanike ohutuse ja julgeoleku tagamine, ning tollikontrolli tähtsust ELi majanduskasvu ja konkurentsivõime soodustamisel. Kuigi tolliliidu tulemuslikkuse projekt on oma väärtust juba tõestanud, tuleb seda edasi arendada, et tugevdada andmepõhise poliitika kujundamist, töötades muu hulgas välja peamised tulemusnäitajad ja tõhustades võrdlusväärtuste süsteemi ning ajakohaste analüüsimeetodite ja -vahendite kasutamist. Selles töös on väga oluline tugineda tolliasutuste, komisjoni, piirihalduse eest vastutavate muude asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahelisele koostoimele, et võimaldada andmeallikate taaskasutamist ning vältida võimalikku kattuvust. Nõukogu järgmine eesistujariik Austria on võtnud kohustuse seda tööd toetada ja tugevdada tolliliidu tulemuslikkuse strateegilist mõõdet, korraldades 2018. aasta sügisel kõrgetasemelise seminari. Komisjon konsulteerib jätkuvalt sidusrühmadega ning uurib õigusliku aluse vajadust ja selle teostatavust, et toetada tolliliidu tulemuslikkuse projekti, nagu on juba osutatud tolliliidu juhtimise teatises.

V.Ühtne liides Komisjon arendab edasi tööd ELi tollikontrolli ühtse liidese keskkonnaga, mis võimaldaks ettevõtjal esitada erinevatel õiguslikel eesmärkidel nõutavad andmed (nt veterinaar-, sanitaar-, keskkonnaandmed jne) standardvormis mitmele vastuvõtjale ja ühtlustatud juurdepääsupunktide kaudu. ELi tollikontrolli ühtne liides võib anda palju eeliseid, mis on kasulikud nii kaubandusringkondadele kui ka reguleerivatele asutustele. See on keerukas valdkond, kus tuleb olla hoolikas, et vältida kattuvust ja tarbetuid kulusid. Seda arvestades on komisjon ja liikmesriigid kokku leppinud, et tollikontrolli ühtse liidese keskkonda rakendatakse mitmes etapis. Esimene etapp seisneb selliste vahendite väljatöötamises, millega ühendatakse ELi sertifitseerimissüsteemid riiklike süsteemidega, et liikmesriikide tolliasutused saaksid teiste asutuste väljastatud elektroonilisi sertifikaate automaatselt vastu võtta, milleks luuakse ELi tasandil andmebaas. Järgmise võimaliku etapi eesmärk võiks olla sellise raamistiku loomine, mis toetab tollikontrolli ühtse liidese teenuste integreeritud ja sidusa keskkonna loomist ELis. Komisjon jätkab tööd ELi tollikontrolli ühtse liidese keskkonna väljatöötamiseks ja kaalub selle alusel võimalikke järgmisi samme. VI.Tolli- ja maksukoostöö parandamine Vajadus tolli- ja maksuasutuste koostöö parandamise järele on väga suur, arvestades eelkõige seda, et tollikontroll tagab käibemaksu ja aktsiisimaksude õige kohaldamise importkaupade suhtes. Koostööst saadav kasu, mida nõukogu, Euroopa Parlament, Euroopa Kontrollikoda ja komisjon on mitmel korral rõhutanud, hõlmab parema tasakaalu saavutamist kontrollide ja kaubanduse lihtsustamise vahel, vastuolude kaotamist eeskirjade vahel, abi pettuste tõkestamisel ning sujuvamaid haldustoiminguid. Viimasel aastal on selles valdkonnas olulisi edusamme tehtud. 2017. aasta detsembris leppisid liikmesriigid kokku kehtestada ettevõtjatele, kes müüvad tarbijatele kaupu internetis, lihtsamad ja tõhusamad käibemaksueeskirjad ning tühistada praegu väljastpoolt ELi imporditavate väikesaadetistele kehtiv käibemaksuerand, mis tekitab ebaausat konkurentsi ja ELi ettevõtteid kahjustavaid moonutusi. Praegu toimuvad arutelud tolli- ja maksuasutustega, sest tollil on imporditud kaupade suhtes uute eeskirjade kohaselt käibemaksu kohaldamise juhtimisel olulised ülesanded. 2017. aasta novembris võttis komisjon vastu ettepaneku muuta käibemaksusüsteem pettusekindlamaks ja tõkestada ulatuslikke käibemaksupettusi. Ettepaneku eesmärk on parandada tolli- ja maksuasutuste koostööd väljastpoolt ELi imporditud kaupadelt käibemaksu kogumise valdkonnas, et hoida ära kaubandust lihtsustava meetme (tolliprotseduur 42) kuritarvitamist. Selles ettepanekus käsitletakse tolliprotseduuri rakendamise puudusi, mille tuvastas Euroopa Kontrollikoda ja mis tulid ilmsiks Euroopa Pettustevastase Ameti korraldatud uurimistes. Läbirääkimised nõukogus praegu käivad ja kokkulepe seoses selle algatusega on tolli eelolevate aastate tegevuskava tähtis osa. Vajalike koostöökanalite sisseseadmiseks peaks seadusandlikke meetmeid täiendama liikmesriigi maksu- ja tolliasutuste konkreetne tegevus. Lisaks antakse tulevasele Euroopa Prokuratuurile (EPPO) volitused uurida ELis toime pandud pettusi ja muid liidu finantshuve mõjutavaid kuritegusid, sealhulgas tollipettused ja rasked käibemaksupettused, ning nende eest vastutusele võtta. 5. juulil 2017 vastu võetud finantshuvide kaitse direktiiviga ühtlustatakse samade kuritegude määratlusi, karistusi nende eest ja nende aegumistähtaegu. Komisjon ja liikmesriikide tolliasutused peavad jätkama intensiivset tööd, et valmistuda 2021. aastaks, mil lõpeb praegune käibemaksuerand väljastpoolt ELi saabuvatele kaupadele, mille väärtus on väiksem kui 22 eurot, ning selle tulemusena võib juhtuda, et tolliasutused peavad koguma käibemaksu suuremalt arvult importkaupadelt. VII.Kaubanduse jätkuv käsitlemine ELi tollialastes õigusaktides

Kaubandus täidab endiselt olulist rolli, aidates tagada, et tolliprotseduurid ja -eeskirjad toimivad ning kindlustavad asjakohase tasakaalu seaduslike kauplejate nõuete ja tõhusate kontrollide vahel. Komisjon on arendanud edasi mehhanismi, millega tugevdatakse kaubanduse panust protseduuride eri etappides, vaadates üle peamise nõuendeorgani – kaubanduskontaktide töörühma – pädevuse. Lisaks põhiplatvormile edendab komisjon õigusaktide väljatöötamise ja rakendamise eri etappides ka ühiseid tolli ja kaubanduse valdkonna arutelusid. Kaubanduskontaktide töörühma läbivaadatud pädevus lepiti kokku ja avaldati 2017. aastal. Kaubanduse poolel on vaja ettevaatavat käsitlusviisi, et tagada selle tihedama koostöökorra abil võimalikult suure väärtuse saavutamine. Komisjon omalt poolt korraldab jätkuvalt korrapäraseid konsultatsioone kaubanduse esindajatega, kasutades seda uut korda. VIII.Toimingute ja juhtimise tõhusam integreerimine tolliasutuste vahel Komisjon on veendunud, et tihedam operatiivkoostöö riiklike tolliasutuste vahel on hädavajalik. ELi tollikontrollide ühtse riskijuhtimise raamistiku seisukohast tuleb erilist tähelepanu pöörata eelkõige koostöö korraldamise suutlikkusele, et saada uutesse andmetesse, süsteemidesse ja eeskirjadesse tehtud investeeringutest suurimat võimalikku kasu. Kuigi tollialaste õigusaktide rakendamine on iga liikmesriigi vastutusel, on ühtne rakendamine kogu tolliliidu ülesanne ja mure. Programmis „Toll 2020“ on kehtestatud riiklike tolliasutuste koostöö korralduslik, metoodiline ja eelarveraamistik, et võimaldada operatiivtasandil suuremat integratsiooni. Lisaväärtus on kõige ilmsem elektrooniliste süsteemide valdkonnas, kus programm võimaldab töötada välja üleeuroopalised süsteemid ja neid käitada. Programmil on aga märkimisväärne lisaväärtus ka sellise koostöötegevuse seisukohast nagu projekti töörühmad, kellest paljud on saavutanud tolliliidu jaoks väärtuslikke tulemusi. Programmis „Toll 2020“ kasutusele võetud uuendus on eksperdirühmad, kelle eesmärk on saavutada tulemusi konkreetses küsimuses väikese arvu riikidega tehtava intensiivsema koostöö kaudu. Mitu 2016. aastal loodud eksperdirühma, näiteks riiklikud tollilaboratooriumid, kes koondavad eksperditeadmisi ja seadmeid, et analüüsida proove ja jagada tulemusi, ning CELEBET (vt tabel allpool), näitasid 2017. aastal paljulubavaid tulemusi. Kuigi tulemused on paljulubavad, ei kasutatud nende eksperdirühmade täit potentsiaali. 2017. aasta suvel tehtud uuring osutas, et selle põhjuste hulgas võib olla eksperdirühmade loomise ja tööga seotud suur halduskoormus. CELBET (idapoolse maismaapiiri tollialane eksperdirühm) Selles eksperdirühmas kohtuvad 18 kuu vältel 11 ida- ja kagupoolse maismaapiiri äärse liikmesriigi esindajad ning selle kuludest 927 000 eurot kaasrahastab EL. Paljutõotavad tulemused on järgmised: ·riski juhtimine: ühine riskiprofiilide koostamine ja nende kasutusjärgne hindamine; ·tegevuskontrollid: mittekaubanduslike piiripunktide kaardistamine; ühiste intensiivsete meetmete võtmine valitud maismaapiiripunktides; ·seadmed ja hanked: kõigis piiripunktides kättesaadavate kontrolli- ja avastamisseadmete loendi koostamine, tüpoloogia ja puuduste analüüs; ·koolitus: koolituses esinevate puudujääkide analüüs ning piirivalve- ja tolliametnike jaoks koolitusmaterjali koostamine; ·hindamine / tulemuslikkuse mõõtmine: töö piiripunktide peamiste tulemusnäitajatega; ·koostöö piirivalveametnike ja naaberriikidega: soovitused teabevahetuse parandamiseks maismaapiiripunktides töötamisel. Tolliliidu toimimine ja seda juhtivate riiklike tolliasutuste edasine integreerimine sõltub endiselt täielikult tolliprogrammist. Arvestades maailma, Euroopa Liidu ja tolliliidu ees seisvaid probleeme, on väga tähtis, et see programm jätkuks pärast 2020. aastat. Komisjon esitas hiljuti ettepanekud, millega kehtestatakse i) uus tolliprogramm, mille eesmärk on pakkuda kindlat alust tolliliidu ees seisvate probleemide lahendamiseks, eelkõige süvendades koostöömehhanisme ja suutlikkuse suurendamise vahendeid, ning ii) tollikontrolli seadmete fond, mille eesmärk on toetada samaväärseid tollikontrolle. 4.ESMATÄHTSAD LAHENDAMIST OOTAVAD PROBLEEMID Tolliliit ei saa olla staatiline. Turud, kaubandus ja tehnoloogia on dünaamilised ning tolliliit peab seda arengut toetama. Selle saavutamiseks peavad liikmesriikide tolliasutused nii eelmises peatükis kirjeldatud valdkondades edasi liikuma kui ka kaaluma edaspidise arengu strateegiaid, uusi lähenemisviise ja erinevaid töömeetodeid, arvestades ka vähematest vahenditest tingitud survet ja suuremate kohustuste võtmise võimalust tulevikus. Seda silmas pidades esitab komisjon loetelu esmatähtsatest küsimustest, mida tollipoliitika foorumitel lähitulevikus arutada. a) Toimetulek Brexitiga. Ühendkuningriigi lahkumine Euroopa Liidust ja selle tolliliidust ning sellest tulenev muutumine kolmandaks riigiks mõjutab oluliselt kõiki tolliprotsesse. Korrakohase lahkumise tagamine ja muudatuste, nagu muutunud tolliprotsessid, rakendamine mõjutab komisjoni ja liikmesriikide ressursse eelkõige lahkumise endaga seotud suure ebakindluse tõttu. Komisjon teeb tihedat koostööd liikmesriikidega, kes kontrollivad tolliprotsesse ja -protseduure, et teha kindlaks õiguslikud, IT- või mis tahes muud aspektid, millega tuleb lahkumist silmas pidades tegeleda. On selge, et need meetmed nõuavad tolli IT-süsteemide kohandamist, mis võib tekitada lisakulusid ja tuua kaasa suurema nõudluse ressursside ning liikmesriikide ja komisjoni koostöö, samuti liikmesriikide endi vahelise koostöö järele. Samamoodi on vaja kohandusi ettevõtjate poolel. Esimese etapina sidusrühmade teavitamisel avaldati teade Ühendkuningriigi lahkumise tagajärgede kohta tolli ja kaudse maksustamise (käibemaks ja aktsiisimaksud) asjaomaste aspektide valdkonnas. b) Kontrollide tugevdamine ja pettuste tõkestamine. Kuna tollimaksudest ja käibemaksust kõrvalehoidumist tuleb kompenseerida liikmesriikide suuremate osamaksetega ELi eelarvesse ja seega langeb koormus lõpuks ELi maksumaksjatele, on liikmesriikide jaoks väga oluline vaadata, kuidas kontrollide tõhusust parandada. Selleks et tagada kogu ELis tolli finantsriskide juhtimise ühine käsitlusviis, võttis komisjon hiljuti vastu otsuse finantsriski ühiste kriteeriumide ja standardite kohta. Arvestades piiriülese tegevuse mahtu, võib pettuste edukas tõkestamine hõlmata ka uusi ja erinevaid kaupade kontrolli viise, näiteks optimeerides IT-süsteemide kasutamist, et riskantseid tehinguid paremini kontrolli suunata, ja tuginedes rohkem usaldusväärsetele kauplejatele ja nende andmetele, jätmata tähelepanuta järeleproovitud ja usaldusväärseid kontrollimeetodeid olukordades, kus need on asjakohased.

c) ELi tolliõiguse seire suurem kasutamine. See, et liikmesriigid rakendavad tollialaseid õigusakte ühetaoliselt, on ülioluline, sest petturid võivad ühe välispiiri nõrku kohti ära kasutada, tekitades sellega probleeme kogu tolliliidule. Komisjonilt oodatakse, et ta jälgiks, kuidas liikmesriigid ühiseid tollieeskirju rakendavad, ja võtaks vajaduse korral nende nõuetele vastavuse tagamiseks meetmeid. Kuigi rikkumismenetlused on selleks oluline vahend, tuleb neid pidada viimaseks abinõuks. Seepärast teeb komisjon liikmesriikidega koostööd ja võtab suutlikkuse suurendamise meetmeid, sealhulgas vastastikune jälgimine, mille eesmärk on edendada parimaid tavasid ja suurendada üldist teadlikkust tollieeskirjadest. Komisjoni praegust tolliliidu seire poliitikat vaadatakse läbi, et kõik osalised protsessist paremini aru saaksid ning ressursse paremini kasutataks. d) Tolliasutuste töö tõhususe parandamine. Operatiivteenistuste suurem kohapealne koostöö, sealhulgas maksu- ja tolliasutuste vahel, võib anda võimaluse kasutada kasinaid vahendeid tõhusamalt. Praegustest programmi „Toll 2020“ projektidest saadud kogemused näitavad, et liikmesriikide ja komisjoni vaheline koostöö selles valdkonnas loob suurt lisaväärtust ja seetõttu tuleks seda jätkata, nt selleks, et uurida uusi andmeanalüüsimeetodeid, katsetada koostöömeetodeid ning teha kindlaks võimalikud ressursside vajadused, et toetada liikmesriike riikidevaheliste riskidega tegelemisel nende töös seoses tollivormistuse ja vabastusjärgse kontrolliga. e) Innovatsiooni rakendamine. Uus digitaalreaalsus oma uute ärimudelite, tööviiside, automatiseerimise, killustatuse ja muutustega väärtusahelas mõjutab ELi konkurentsivõimet, õiglust, mida ta püüab saavutada, ning tema turvalisust ja julgeolekut. Ülimalt tähtis on pidada sammu arenevate tehnoloogiatega, sealhulgas andmete analüüs ja eelseisev plokiahela lähenemisviis, ning neid rakendada, nagu on liikmesriikidega juba mitmel korral arutatud. Valdkondadevaheline koostöö ja koostalitlusvõime on kogu tehnoloogilise arengu põhinõuded. Vajalikud võivad olla ka uued Euroopa ja rahvusvahelised standardid. f) Tolli elektrooniliste süsteemide ja nende kasutamise optimeerimine. Liikmesriikide suurem koostöö elektrooniliste süsteemide valdkonnas on hädavajalik, et vähendada üldkulusid ja kaotada topeltkulud süsteemide väljatöötamisel, hooldamisel ja käitamisel. Liikmesriikide puhul on ilmnenud juba tugev nõudlus süsteemide suurema tsentraliseerimise ja koostöölahenduste uurimise järele, nagu on kirjeldatud komisjoni aruandes tolli IT-strateegia kohta . Selle aruande põhjal osaleb komisjon lühiajaliselt aktiivselt selle valdkonna eri alternatiivide analüüsimises. g) Tegelemine e-kaubandusega. Probleemid, mida e-kaubandus tolli jaoks tekitab, on praeguseks hästi teada. Tänapäeval peab toll kontrollide ja kohaldatavate maksude seisukohast toime tulema väljaspool ELi internetis ostetud kaupade hulga enneolematu suurenemisega. Eelkõige kasvab ELi imporditud väikese väärtusega kaupade hulk igal aastal 10–15 %. Tehes tõhusaid kontrolle esmajärjekorras pettuste tõkestamiseks ja kogudes importimisel nendelt kaupadelt kohaldatavaid tollimakse, peab toll samal ajal toetama ja hõlbustama seda kaubandusvormi, mis toob kasu ettevõtetele ja kodanikele. Komisjon on kauplejaid aktiivselt abistanud, et valmistuda saabumiseelse teabe elektrooniliseks esitamiseks julgeoleku ja ohutuse eesmärgil aastaks 2020, nagu on ette nähtud liidu tolliseadustikus. h) Tolliliidu kasutamine ELi julgeoleku suurendamiseks. ELi julgeoleku parandamise meetmed sisaldavad arutelu selle üle, kuidas saab politsei, piirihalduse ja tolli ühised poliitikavaldkonnad paremini koos toimima panna, et toetada võitlust raske ja organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastu ning parandada kaitset eelkõige ELi välispiiridel. Edasi tuleks uurida ka piirivalveametnike ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametiga operatiivtasandil tehtava praktilise koostöö valdkondi. Kaupade üle välispiiride liikumise järelevalve juhtiva asutusena, kellel on erivastutus veose eelriskihindamise teostamise eest, on toll piiriüleste ohtude vastu võitlemisel julgeoleku- ja õiguskaitseasutuste peamine partner. i) Rahvusvaheliste suhete alase töö jätkamine. Aastal 2017 küündis kolmandatest riikidest ELi imporditud kaupade väärtus 1 879 miljardi euroni ja eksport EList kolmandatesse riikidesse ulatus 1 859 miljardi euroni. Sellise väliskaubanduse maht kasvab jätkuvalt. See nõuab pidevat ja suurenevat koostööd ELi ja kolmandate riikide vahel tollieeskirjade täitmise parandamiseks ning samal ajal ka ELi kaubanduse edendamiseks välismaailmas. Sellega peab kaasnema töö Maailma Tolliorganisatsiooni foorumis rahvusvahelise tasandi kindlamate tarneahelate nimel, tugevdades selleks veelgi volitatud ettevõtja staatust. Et ergutada volitatud ettevõtja staatuse laiemat kasutuselevõttu, on väga tähtis ka volitatud ettevõtja programmide vastastikuse tunnustamise edasiarendamine partnerriikidega, nagu on juba tehtud Ameerika Ühendriikide, Hiina, Jaapani, Šveitsi ja Norraga. 5.KOKKUVÕTE Tolliliit on teelahkmel. Meil on uus õigusraamistik, uued töömeetodid ja uued IT-vahendid. Neid elemente tuleb lähiaastatel sidusalt rakendada, et see aitaks edendada nõuete täitmist ja kontrollida riskivaldkondi, ulatudes samas teiste poliitikavaldkondadeni, eelkõige julgeolekuni, et tugevdada ELi ühist poliitikat. Tolliliidu arendamine on dünaamiline protsess ja viimastel aastatel oleme teinud edusamme paljudes tolliliidu parema juhtimisega seotud valdkondades. Töö nendes valdkondades peab jätkuma. Samal ajal on komisjon siiski veendunud, et ELi toll peab käsitlema uusi esmatähtsaid küsimusi, et ees ootavate raskustega toime tulla. Need on järgmised: ·toimetulek Brexitiga ·kontrollide tugevdamine ja pettuste tõkestamine ·ELi tolliõiguse seire suurem kasutamine