Teisipäev, 23. september 2008

Riskifondid ja erakapitali investeerimisfondid

P6_TA(2008)0425

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud 23. septembri 2008. aasta resolutsioon koos soovitustega riskifondide ja erakapitali investeerimisfondide komisjonile (2007/2238(INI))

2010/C 8 E/06

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu 13. detsembri 1976. aasta teist direktiivi 77/91/EMÜ tagatiste kooskõlastamise kohta, mida liikmesriigid äriühingu liikmete ja kolmandate isikute huvide kaitseks EMÜ asutamislepingu artikli 58 teises lõigus tähendatud äriühingutelt nõuavad seoses aktsiaseltside asutamise ning nende kapitali säilitamise ja muutmisega, et muuta sellised tagatised ühenduse kõigis osades võrdväärseteks (1);

võttes arvesse nõukogu 25. juuli 1978. aasta neljandat direktiivi 78/660/EMÜ, mis käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid (2);

võttes arvesse nõukogu 13. juuni 1983. aasta seitsmendat direktiivi 83/349/EMÜ, mis käsitleb konsolideeritud aastaaruandeid (3);

võttes arvesse nõukogu 8. detsembri 1986. aasta direktiivi 86/635/EMÜ pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (4);

võttes arvesse nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/23/EÜ ettevõtjate, ettevõtete või nende osade üleminekul töötajate õigusi kaitsvate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (5);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. septembri 2001. aasta direktiivi 2001/65/EÜ, millega muudetakse direktiive 78/660/EMÜ, 83/349/EMÜ ja 86/635/EMÜ seoses teatavat liiki äriühingute ning pankade ja muude finantseerimisasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aastaaruannete hindamisnormidega (6);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. jaanuari 2002. aasta direktiivi 2001/107/EÜ, millega muudetakse avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamist käsitlevat nõukogu direktiivi 85/611/EMÜ, et reguleerida fondivalitsejate ja lihtsustatud emissiooniprospektidega seonduvat (7);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. jaanuari 2002. aasta direktiivi 2001/108/EÜ, millega muudetakse avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamist käsitlevat nõukogu direktiivi 85/611/EMÜ seoses avatud investeerimisfondide (UCITS) investeeringutega (8);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiivi 2002/65/EÜ, milles käsitletakse tarbijale suunatud finantsteenuste kaugturustust (9);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/6/EÜ siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta (10);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/41/EÜ tööandjapensioni kogumisasutuste tegevuse ja järelevalve kohta (11) (pensionifondide direktiiv);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/51/EÜ, millega muudetakse direktiive 78/660/EMÜ, 83/349/EMÜ, 86/635/EMÜ ja 91/674/EMÜ teatud tüüpi äriühingute, pankade ning teiste finantsasutuste ja kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aastaaruannete kohta (12);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/71/EÜ väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti kohta (13);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/25/EÜ ülevõtmispakkumiste kohta (14);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta (15);

võttes arvesse komisjoni 10. augusti 2006. aasta direktiivi 2006/73/EÜ, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ seoses investeerimisühingute suhtes kohaldatavate organisatsiooniliste nõuete ja tegutsemistingimustega ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega (16) (finantsinstrumentide turge käsitleva direktiivi rakendusdirektiiv);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/109/EÜ läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele (17);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2005. aasta direktiivi 2005/1/EÜ, millega luuakse finantsteenuste komiteede uus organisatsiooniline struktuur (18);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiivi 2005/60/EÜ rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta (19);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (uuestisõnastamine) (20) (kapitalinõuete direktiiv);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/49/EÜ investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse kohta (uuestisõnastamine) (21) (kapitali adekvaatsuse direktiiv);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta direktiivi 2007/36/EÜ noteeritud äriühingute aktsionäride teatavate õiguste kasutamise kohta (22);

võttes arvesse komisjoni 21. aprilli 2008. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solvency II) (KOM(2008)0119) (Solvency II ettepanek);

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta teatist „Riskikapitalifondide piiriüleste investeeringute takistuste kõrvaldamine” (KOM (2007)0853);

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2004. aasta resolutsiooni riskifondide ja tuletisväärtpaberite tuleviku kohta (23);

võttes arvesse oma 27. aprilli 2006. aasta resolutsiooni varahalduse kohta (24) ja 13. detsembri 2007. aasta resolutsiooni varahaldus II kohta (25);

võttes arvesse oma 11. juuli 2007. aasta resolutsiooni valge raamatu: finantsteenuste poliitika (2005–2010) kohta (26), eriti selle lõiget 19;

võttes arvesse oma 20. veebruari 2008. aasta resolutsiooni majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssete suuniste kohta (liikmesriikide ja ühenduse majanduspoliitika üldsuuniste osa): uue etapi käivitamine (2008–2010) (27);

võttes arvesse Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni dokumenti väärtpaberite reguleerimise eesmärkide ja põhimõtete kohta 2003. aasta maist, milles käsitletakse muu hulgas kollektiivsete investeerimisskeemide, sh riskifondide turustamise põhimõtteid;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi majandus- ja teaduspoliitika direktoraadi 2007. aasta detsembris avaldatud uurimust riskifondide kohta „Läbipaistvus ja huvide konflikt”;

võttes arvesse riskifondide töörühma 22. jaanuaril 2008. aastal avaldatud parimate tavade normatiive ning sellele järgnenud riskifondide standardite ameti loomist, mille ülesanne on olla kõnealuste standardite haldaja;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 192 teist lõiku;

võttes arvesse kodukorra artikleid 39 ja 45;

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning õiguskomisjoni ja tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamusi (A6-0338/2008),

arvestades, et liikmesriigid ja komisjon peaksid tagama nende õigusaktide järjekindla kohaldamise ja rakendamise; arvestades, et edaspidi peab igasugune kehtivate õigusaktide kohandamine toimuma mittediskrimineerival viisil ning sellega peab kaasnema nõuetekohane tulude-kulude analüüs;

arvestades, et riskifondid ja erakapitali investeerimisfondid võivad olla väga erinevad ning ei ole kumbki üheselt määratletud, kuid et mõlemad on investeerimisinstrumendid, mida kasutavad pigem jaetarbijatest asjatundlikumad tarbijad; arvestades, et tootespetsiifiliseks reguleerimiseks ei saa neid korralikult käsitleda ühelaadse instrumendina;

arvestades, et riskifondid ja erakapitali investeerimisfondid on üha olulisemad alternatiivsed investeerimisvahendid, millel ei ole üksnes märkimisväärne ja kasvav osa ülemaailmses varahalduses, vaid mis parandavad ka finantsturgude tõhusust uute investeerimisvõimaluste loomise kaudu;

arvestades, et mitmed ülemaailmsed, ELi ja riiklikud institutsioonid on pikemat aega enne praegust finantskriisi analüüsinud võimalikke riske seoses riskifondide ja erakapitali investeerimisfondide finantsstabiilsuse, riskijuhtimisstandardite, ülemäärase võla (oma- ja laenukapitali suhte) ning mittelikviidsete ja keerukate finantsinstrumentide väärtuse hindamisega;

arvestades, et finantsstabiilsuse foorumi poolt 2007. aastal teostatud analüüsis järeldati, et finantsstabiilsusega seotud probleemidele saab kõige paremini reageerida järelevalve tugevdamisega kõigi osapoolte üle;

arvestades, et 2008. aasta globaalse finantsstabiilsuse raportis jõudis Rahvusvaheline Valuutafond järeldusele, et esineb üldine suutmatus arvestada eri institutsioonide (pangad, üheliigilised kindlustusandjad, valitsuse toetatud üksused, riskifondid) võetud laenuriskide ulatust ja sellega seonduvat tasakaalutuse ebakorrapärase leevendamise ohtu;

arvestades, et asjakohane läbipaistvus investorite ja järelevalveasutuste jaoks on otsustava tähtsusega selliste hästi toimivate ja stabiilsete finantsturgude tagamiseks ning turuosaliste ja toodete vahelise konkurentsi edendamiseks;

arvestades, et turutoimingute jälgimiseks järelevalve eesmärgil peaksid peamaaklerid tegema pädevatele järelevalveasutustele kättesaadavaks andmed riskifondide seotuse ja laenude kohta, ilma et see neile liiga koormav oleks;

arvestades, et liikmesriigid peaksid parimate tavade abil tagama, et töötajate kogutud ettevõttepensionid oleksid pankroti korral kindlustatud;

arvestades, et tuleks luua tegevusjuhendite jaoks ühtse juurdepääsupunkti põhimõttel veebisait, mis hõlmab juhendite järgijate registrit, nende avaldusi ja mittejärgimise korral antavaid selgitusi; märgib, et mittejärgimise põhjused võivad olla ka õpetlikud; arvestades, et vastav veebisait tuleks luua ELi jaoks ja seda tuleks rahvusvahelisel tasandil reklaamida;

arvestades, et Rahvusvaheline Valuutafond hoiatas oma 2008. aasta aprillis avaldatud globaalse finantsstabiilsuse raportis, et nii makroökonoomiliste kui ka struktuuriliste tegurite tõttu osutub ettevõtete võlaturg viivisemäärade tõusu korral haavatavaks;

arvestades, et hiljutine erakapitali investeerimisfondide tehingute kasv on oluliselt suurendanud selliste töötajate arvu, kelle töökoht sõltub lõppkokkuvõttes aktsiafondidest, ja seetõttu tuleb nõuetekohaselt arvestada kehtiva liikmesriikide tööõiguse ning ühenduse tööõigusega (eelkõige direktiiv 2001/23/EÜ), mis on välja kujunenud varem ja teistsugustes oludes; arvestades, et liikmesriikide ja ühenduse tööõigust tuleb kohaldada mittediskrimineerivalt, seejuures koheldes õiglaselt ja asjakohaselt kõiki majanduses osalejaid, kellel on ühesugused kohustused oma töötajate ees;

arvestades, et paljudes õigussüsteemides ei peeta ettevõtteid omavaid ja kontrollivaid riskifonde ja erakapitali investeerimisfonde tööandjateks ja seepärast on nad tööandjate õiguslikest kohustustest vabastatud;

arvestades, et äärmusliku laenukoormuse korral on ettevõtete riskiprofiil kõrgem;

arvestades, et sarnaselt muude üksustega võivad tekkida huvide konfliktid tulenevalt erakapitali investeerimisfondide või riskifondide ärimudelist või nende fondide suhetest teiste finantsturu osalistega; kehtivate ühenduse õigusaktide tugevdamise püüded ei peaks piirduma vaid riskifondide ja erakapitali investeerimisfondidega ning need peaksid olema kooskõlas selliste ülemaailmsete normatiividega nagu Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni (IOSCO) kollektiivsete investeerimisskeemide ja vahendajate huvide konfliktide reguleerimise põhimõtted;

arvestades, et teiste kõrval investeerisid ka riskifondid keerukatesse toodetesse, mida on tabanud laenukriis, ning seega on nad kannatanud kahju nagu teisedki investorid;

arvestades, et tulevaste finantskriiside ohu minimeerimiseks ja võttes arvesse turgude ja turuosaliste tugevat vastastikust sõltuvust ning eesmärki luua võrdsed tingimused piiriüleselt ning reguleeritud ja reguleerimata turuosaliste jaoks, on ELis ja ülemaailmsel tasandil teoksil mitmeid algatusi, nagu kapitalinõuete ja kapitali adekvaatsuse direktiivide läbivaatamine ning ettepanek võtta vastu direktiiv krediidireitingu agentuuride kohta, et kindlustada kõigi valdkondade ühtsem ja ühtlustatud reguleerimine;

arvestades, et finantsturgude reguleerimiseks on asjakohane põhimõttepõhine reguleerimine, kuna see võimaldab paremini kohaneda turgude arengutega;

„originate and distribute”-mudel: algsete kreeditoride („originators”) ja investorite huvide paremaks ühitamiseks peaksid algsed kreeditorid üldjuhul jääma seotuks väärtpaberite aluseks olevate toodetega, säilitades neis olulise osaluse; tuleks avalikustada, millise osa oma osalusest on algne kreeditor paigutanud laenutoodetesse; väärtpaberite valdamise alternatiivina tuleks uurida muid investorite ja algsete kreeditoride huvide ühitamise võimalusi;

arvestades, et ELi tasandil on vaja võtta meetmeid, mille aluseks on alljärgnevad seitse põhimõtet finantsturgude ja -institutsioonide kohta:

kinnitab, et soovitused on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõtte ja kodanike põhiõigustega;

on seisukohal, et vajaliku ettepaneku või ettepanekute finantsmõjud tuleks katta ELi eelarves ette nähtud assigneeringuga;

(1) EÜT L 26, 31.1.1977, lK 1.

(2) EÜT L 222, 14.8.1978, lK 11.

(3) EÜT L 193, 18.7.1983, lK 1.

(4) EÜT L 372, 31.12.1986, lK 1.

(5) EÜT L 82, 22.3.2001, lK 16.

(6) EÜT L 283, 27.10.2001, lK 28.

(7) EÜT L 41, 13.2.2002, lK 20.

(8) EÜT L 41, 13.2.2002, lK 35.

(9) EÜT L 271, 9.10.2002, lK 16.

(10) ELT L 96, 12.4.2003, lK 16.

(11) ELT L 235, 23.9.2003, lK 10.

(12) ELT L 178, 17.7.2003, lK 16.

(13) ELT L 345, 31.12.2003, lK 64.

(14) ELT L 142, 30.4.2004, lK 12.

(15) ELT L 145, 30.4.2004, lK 1.

(16) ELT L 241, 2.9.2006, lK 26.

(17) ELT L 390, 31.12.2004, lK 38.

(18) ELT L 79, 24.3.2005, lK 9.

(19) ELT L 309, 25.11.2005, lK 15.

(20) ELT L 177, 30.6.2006, lK 1.

(21) ELT L 177, 30.6.2006, lK 201.

(22) ELT L 184, 14.7.2007, lK 17.

(23) ELT C 92 E, 16.4.2004, lK 407.

(24) ELT C 296 E, 6.12.2006, lK 257.

(25) Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0627.

(26) ELT C 175 E, 10.7.2008, lK 392.

(27) Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0058.

Teisipäev, 23. september 2008

RESOLUTSIOONI LISA:

ÜKSIKASJALIKUD SOOVITUSED NÕUTAVA(TE) ETTEPANEKU(TE) SISU KOHTA

Soovitus 1. Finantsstabiilsus, omakapital ja üldine regulatiivne raamistik

Euroopa Parlament on seisukohal, et vastuvõetava õigusakti eesmärk peaks olema reguleerida järgmist:

Kapitalinõuded – investeerimisühingutelt, sealhulgas täisühingutelt ja usaldusühingutelt, kindlustusseltsidelt, krediidiasutustelt, tavafondidelt (nagu UCITS ja pensionifondid) tuleks nõuda kapitalinõuete täitmist. Komisjon peaks tagama, et asjakohane kapitalinõue on kõikide finantsasutuste jaoks riskipõhine, mitte üksusepõhine. Järelevalveasutused võivad võtta arvesse tegevusjuhendite järgimist. Need kapitalinõuded ei tohiks siiski olla täiendavad nõuded lisaks juba olemasolevatele eeskirjadele ja neid ei tohiks mingil juhul pidada tagatiseks fondi kokkuvarisemise korral.

Algsed kreeditorid ja väärtpaberistamine – komisjoni kapitalinõudeid käsitlevas/käsitlevates ettepanekus/ettepanekutes tuleks nõuda, et algsed kreeditorid kajastaksid oma bilansis väärtpaberitega tagatud laenude osa või esitaksid algsele kreeditorile kapitalinõudeid, mis on arvutatud eelduse põhjal, et viimane hoidis nimetatud osasid, või tagada muude vahenditega investorite ja kreeditoride huvide ühendamine.

ELi ülevaade krediidireitingu agentuuride kohta – komisjon peaks looma mehhanismi ELi hõlmavaks ülevaateks krediidireitingu agentuuride kohta, mis keskendub protseduuridele ja vastavusele, mille ülesanded on jagatud olemasolevatele asutustele, näiteks Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komiteele, samuti peaks see edendama konkurentsi ja võimaldama turule juurdepääsu krediidireitingu valdkonnas.

Hindamine – komisjon peaks võtma vastu üldpõhimõtteid järgivad õiguslikud meetmed mittelikviidsete finantsinstrumentide hindamiseks, mis oleksid kooskõlas rahvusvaheliste pädevate asutuste tööga, et kaitsta paremini investoreid ja finantsturgude stabiilsust, võttes arvesse ELis ja kogu maailmas praegu käimasolevaid mitmesuguseid algatusi, mis keskenduvad sellele, kuidas nimetatud hindamist edendada.

Eelisõigustega maaklerid – läbipaistvusnõudeid, mis kehtivad kõikide eelisõigustega maaklerina teenuseid pakkuvate asutuste osas, tuleks suurendada vastavalt nende tehingutes kõikide toodete ja osapoolte, sealhulgas riskifondide ja erakapitali investeerimisfondidega esinevate laenuriskide struktuuri või olemuse komplekssusele või läbipaistmatusele.

Riskikapital ja VKEde sektor – komisjon peaks tegema ettepaneku õigusakti kohta, millega sätestatakse ELi ulatusega ühtlustatud riskikapitali- ja erakapitali investeerimisfondi raamistik ning eelkõige selleks, et tagada kooskõlas Lissaboni tegevuskavaga VKEdele piiriülene juurdepääs nimetatud kapitalile. Sellega seoses peaks komisjon viivitamata ellu viima strateegiaettepanekuid, mille ta esitas teatises riskikapitalifondide piiriüleste investeeringute takistuste kõrvaldamise kohta. Ettepanek peaks olema kooskõlas hea reguleerimise põhimõtetega ning selles tuleks vältida täiendavat õiguslikku, fiskaalset ja halduslikku keerukust ELi tasandil.

Soovitus 2. Läbipaistvusmeetmed

Euroopa Parlament on seisukohal, et vastuvõetava õigusakti eesmärk peaks olema reguleerida järgmist:

Erainvesteeringute kord – komisjon peaks esitama õigusakti ettepaneku Euroopa erainvesteeringute korra kehtestamiseks, mis võimaldab investeerimistoodete, sealhulgas alternatiivsete investeerimisfondide piiriülest müüki nõuetekohastele kogenud investorite rühmadele. Sellise ettepanekuga tuleks kehtestada investoritele ja asjaomastele riigiasutustele vajaduse korral järgmised avalikustamise põhimõtted:

— üldine investeerimisstrateegia ja tasude süsteem;

— finantsvõimendus/laenurisk, riskijuhtimissüsteem ja portfelli hindamise meetodid;

— kogutud fondide allikad ja summa, sealhulgas ettevõttesiseselt kogutud;

— eeskirjad, mis näevad ette tippjuhtide ja kõrgema astme juhtide palgasüsteemi, sealhulgas aktsiaoptsioonide, täieliku läbipaistvuse;

— teatava osaluse ületanud aktsionäride registreerimine ja tuvastamine.

Investorid – komisjon peaks koostöös järelevalve teostajatega koostama eeskirjad, et tagada vajaliku ja olulise teabe selge avalikustamine ja edastamine investoritele.

Erakapitali investeerimisfondid ja töötajate kaitse – komisjon peaks tagama, et direktiiviga 2001/23/EÜ antakse töötajatele alati samad õigused, sealhulgas õigus teavitamisele ja konsulteerimisele, kui valitsev mõju asjaomase ettevõtte või fondi üle antakse kellelegi teisele tehingu abil, mille sooritab investor, sealhulgas erakapitali investeerimisfondid ja riskifondid.

Pensioniskeemid – alates 1990ndate aastate keskpaigast osaleb üha enam pensionifonde ja kindlustusseltse riskifondides ja erakapitali investeerimisfondides ning igasugune kokkuvarisemine mõjutaks negatiivselt pensioniskeemide liikmete pensione. Direktiivi 2003/41/EÜ läbivaatamise raames peaks komisjon tagama, et töötajaid või töötajate esindajaid teavitataks otse või fondivalitseja kaudu nende pensionide investeerimise viisist ja kaasnevatest riskidest.

Soovitus 3. Meetmed ülemäärase võla osas

Euroopa Parlament on seisukohal, et vastuvõetava õigusakti eesmärk peaks olema reguleerida järgmist:

Erakapitali investeerimisfondide finantsvõimendus – komisjon peaks kapitali käsitlevat direktiivi 77/91/EMÜ läbi vaadates tagama, et kõik muudatused järgivad järgmiseid aluspõhimõtteid: on olemas kapital, mida omatakse vastavalt riskile, on põhjendatud eeldus, et laenude ülempiir on püsiv nii erakapitali investeerimisfondi/firma jaoks kui ka sihtettevõtte jaoks ja see ei too kaasa ebaõiglast vahetegemist konkreetsete erainvestorite või eri investeerimisfondide vahel, mis kasutavad sarnast strateegiat.

Kapitali ammendamine – komisjon peaks tegema ettepaneku ühtlustatud täiendavate meetmete kohta vajaduse korral ELi tasandil, mille aluseks on kehtivad siseriiklikud ja ühenduse õiguslikud võimalused, et hoida ära odavat ülesostmist sihtettevõtetes.

Soovitus 4. Meetmed seoses huvide konfliktiga

Euroopa Parlament on seisukohal, et vastuvõetava õigusakti eesmärk peaks olema reguleerida järgmist:

Komisjon peaks kehtestama eeskirjad, mis tagavad, et investeerimisühingud hoiavad oma klientidele osutatavad eri teenused tõepoolest lahus. Euroopa Parlament soovib veel kord rõhutada, et igasuguseid muudatusi tuleks kohaldada kõikidele finantsasutustele ja seega mittediskrimineerivalt. Nagu Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon (IOSCO) soovitab, peaksid eri finantsteenuseid pakkuvad finantsasutused kasutama sellist poliitikat ja menetlusi, sealhulgas nõuetekohast avalikustamist ühingu või kontserni tasandil, mis võimaldavad tuvastada, hinnata ja arendada asjakohaseid meetmeid konfliktide või võimalike konfliktidega tegelemiseks.

Krediidireitingu agentuurid – krediidireitingu agentuuridelt tuleks nõuda, et need suurendaksid teabe hulka ning kõrvaldaksid ebaühtlase teabe ja ebakindluse või leevendaksid neid nähtusi ning avalikustaksid huvide konfliktid, millega need oma töös kokku puutuvad, kahjustamata seejuures tehingutele suunatud finantssüsteemi. Eelkõige tuleks nõuda krediidireitingu agentuuridelt, et need eristaksid reitingutegevuse ülejäänud pakutavatest teenustest (näiteks nõustamine struktureerimistehingute osas) seoses kohustuste või hinnatavate üksustega.

Turulepääs ja turukontsentratsioon – komisjoni konkurentsi peadirektoraat peaks algatama üldise läbivaatamise turukontsentratsiooni ja domineerivate osapoolte mõju kohta finantsteenuste sektoris ja lähtuma rahvusvahelisest olukorrast, sealhulgas riskifondidest ja erakapitali investeerimisfondidest. Selles tuleks hinnata, kas kõik turu osapooled rakendavad ühenduse konkurentsieeskirju, kas on tegemist ebaseadusliku turukontsentratsiooniga või on vaja eemaldada tõkked uutele turuletulijatele või kaotada selline seadusandlus, mis soosib turgu valitsevaid operaatoreid ja praegust turustruktuuri, kus konkurents on piiratud.

Soovitus 5. Kehtivad õigusaktid finantsteenuste kohta

Euroopa Parlament on seisukohal, et vastuvõetava õigusakti eesmärk peaks olema reguleerida järgmist:

Komisjon peaks vaatama läbi kõik kehtivad ühenduse õigusaktid, mis puudutavad finantsturge, et teha kindlaks kõik lüngad riskifondide ja erakapitali investeerimisfondide reguleerimise osas, ning esitama selle läbivaatamise tulemuste põhjal Euroopa Parlamendile õigusakti ettepaneku või ettepanekud kehtivate direktiivide muutmise kohta, kui see on vajalik riskifondide, erakapitali investeerimisfondide ja teiste asjaomaste osaliste paremaks reguleerimiseks. Nimetatud õigusakti ettepanek peaks olema eesmärgistatud.