ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
6.

Määrus (EL, Euratom) 2020/2093 ( 5 ) (edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“) ei võimalda praegu katta MFA+ rahastamisvahendist antavatest laenudest tulenevat finantskohustust. Seepärast oli MFA+ rahastamisvahendi ettepanek osa Ukrainale antava toetuse rahastamist käsitlevate ettepanekute paketist, millesse kuuluvad veel komisjoni ettepanek nõukogu määruse kohta, millega muudetakse mitmeaastase finantsraamistiku määrust, ( 6 ) ning komisjoni ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) 2018/1046 seoses mitmekesise rahastamisstrateegia kehtestamisega üldise laenumeetodina ( 7 ) Kuna tundub, et mitmeaastase finantsraamistiku määruse kavandatavat muudatust ei ole võimalik vastu võtta piisavalt aegsasti, et võimaldada katta komisjoni ettepaneku kohaselt MFA+ rahastamisvahendist antavatest laenudest tulenevat finantskohustust, on asjakohane püüda leida alternatiivne lahendus, mis võimaldaks vahendid Ukrainale kiiresti välja maksta.
21.

Oma üldises lähenemisviisis, subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt, arendas nõukogu edasi ja täpsustas komisjoni ettepanekus sisalduvat kohaldamise peatamise klauslit, et pakkuda olulist paindlikkust liikmesriikidele, kes on juba võtnud võrdselt tõhusaid meetmeid soolise tasakaalu parandamiseks äriühingute juhtorganites ja seetõttu tuleks neil lubada mitte kohaldada direktiivis sätestatud menetlusnõudeid. Parlament leidis siiski, et nõukogu tekstis sisalduv kohaldamise peatamise klausel võib olla liiga lai ja ka osalt ebaselge, jättes seega mulje õiguslikust lüngast. Kompromissina nõustusid kaasseadusandjad täpsustama, et kohaldamise peatamise klauslit saavad kasutada vaid need liikmesriigid, kes on võtnud vastu siseriiklikud meetmed, mis on tõendatavalt võrdselt mõjusad, st et nõuda tuleks siseriiklikus õiguses olevaid siduvaid kvantitatiivseid meetmeid või tegelikke tulemusi konkreetse protsendi saavutamise näol. Lisaks näeb kompromisstekst ette, et kohaldamise peatamise klausli kasutamiseks peab liikmesriik olema täitnud tingimused direktiivi jõustumise kuupäevaks.
10.

Alates arutelude algusest jõudsid kaasseadusandjad kokkuleppele, et määruses (EÜ) nr 805/2004 kontrolliga regulatiivmenetlusele viitavat volitust tuleb kohandada delegeeritud volitustega, kuna sellega anti komisjonile volitused muuta kõnealuse määruse lisasid. Seisukohad lahknesid delegeeritud õigusaktile vastuväidete esitamise aja suhtes: nõukogu võiks nõustuda komisjoni pakutud standardkestusega (kaks kuud, mida on parlamendi või nõukogu algatusel võimalik pikendada veel kahe kuu võrra), kuid parlament tegi ettepaneku kehtestada kolmekuuline vastuväidete esitamise tähtaeg, mida võib pikendada veel kahe kuu võrra. Parlament märkis 10. märtsi 2022. aasta tehnilisel koosolekul, et on valmis loobuma oma lahknevast seisukohast vastuväidete esitamise perioodi kestuse suhtes, sillutades sellega teed kompromisstekstile.
18.

Mis puudutab võimalust piirata teises liikmesriigis registreeritud sõiduki rendilepingu kestust, on institutsioonid oma seisukohti kompromissi saavutamiseks ühtlustanud. Kõnealuse kompromissiga tagatakse, et liikmesriigi võetud meetmete korral võib rendileping kesta alati vähemalt kaks järjestikust kuud kalendriaasta jooksul. Võimalik on kehtestada nõue, et see leping ei kestaks kauem kui 30 päeva, kui see nõue tuleneb sõidukite registreerimist käsitlevatest liikmesriikide normidest.
1.

Europoli konventsioonis (1) sätestatud eesmärgi raames täidab Europol euro võltsimise suhtes järgmisi keskasutuse funktsioone 1929. aasta Genfi konventsiooni artiklite 12 kuni 15 tähenduses. 1.1. Vastavalt Europoli konventsioonile koondab ja töötleb Europol kogu teabe, mis hõlbustab euro võltsimise uurimist, tõkestamist ja võltsimise vastu võitlemist, ning edastab selle viivitamata ELi liikmesriikide keskasutustele. 1.2. Vastavalt Europoli konventsioonile, eriti selle artiklile 18 ja nõukogu asjakohastele aktidele, (2) peab Europol otsest kirjavahetust kolmandate riikide keskasutustega, et täita käesoleva deklaratsiooni punktides 1.3, 1.4 ja 1.5 sätestatud ülesandeid. 1.3. Kui Europol peab seda otstarbekaks, edastab ta kolmandate riikide keskasutustele näidisena euro etalonpangatähed. 1.4. Europol teavitab regulaarselt kolmandate riikide keskasutusi uute rahatähtede käibelelaskmisest ja rahatähtede käibelt kõrvaldamisest, esitades kõik vajalikud üksikasjad. 1.5. Kui Europol peab seda otstarbekaks, teavitab ta kolmandate riikide keskasutusi (välja arvatud üksnes kohaliku tähtsusega juhtumite puhul): — igast avastatud võltsitud või järeletehtud euro rahatähest. Teatele lisatakse võltsingute tehniline kirjeldus, mille esitab ainult see institutsioon, kelle rahatähti võltsiti. Edastada tuleks fotoreproduktsioon või võimaluse korral võltsitud rahatähe näidis. Kiireloomulistel juhtudel võib asjast huvitatud keskasutustele diskreetselt edastada politseivõimude koostatud teate ja juhtumi lühikirjelduse, ilma et see mõjutaks eespool nimetatud teadet ja tehnilist kirjeldust, — võltsingute avastamise üksikasjadest, milles teatatakse, kas on olnud võimalik konfiskeerida kõik käibele lastud võltsitud rahatähed. 1.6. Liikmesriikide keskasutusena osaleb Europol euro võltsimist käsitlevatel konverentsidel Genfi konventsiooni artikli 15 tähenduses. 1.7. Kui Europolil ei ole vastavalt Europoli konventsioonile võimalik täita punktides 1.1 kuni 1.6 nimetatud ülesandeid, jääb kehtima liikmesriikide keskasutuste pädevus.
ET Euroopa Liidu Teataja C 188/19

NÕUKOGU OTSUS 2005/…/JSK,

…,

millega muudetakse otsust 2003/170/JSK liikmesriikide õiguskaitseorganite välismaale lähetatud kontaktametnike ühise kasutamise kohta

(2005/C 188/12)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 30 lõike 1 punkte a, b ja c, artikli 30 lõike 2 punkti c ning artikli 34 lõike 2 punkti c,

võttes arvesse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi algatust, (1)

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (2)

ning arvestades järgmist:

Nõukogu otsuse 2003/170/JSK (3) rakendamise hindamisele tuginedes tuleks muuta nimetatud otsuse teatavaid sätteid, et võtta arvesse kehtivaid tavasid, mis on seotud nende Europoli kontaktametnike kasutamisega liikmesriikide poolt, kes on lähetatud välismaale, et suunata teavet vastavalt Europoli konventsioonile (4), ning kontaktametnike kohtumiste korraldamise algatamisega.

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Nõukogu otsuse 2003/170/JSK muutmine

Nõukogu otsust 2003/170/JSK muudetakse järgmiselt.

1. Artikli 1 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik: “Käesolevas otsuses tähendab “Europoli kontaktametnik” Europoli töötajat, kes on lähetatud välismaale ühte või mitmesse kolmandasse riiki või rahvusvahelisse organisatsiooni, et toetada ja koordineerida nende riikide asutuste või organisatsioonide koostööd Europoliga, hõlbustades nendevahelist teabevahetust.”

2. Artikli 1 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik: “Käesolev otsus ei piira Europoli kontaktametniku ülesannete täitmist, mis on ametnikule pandud Europoli konventsiooniga, selle rakenduskorraga ning Europoli ja asjaomase kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni vahel sõlmitud koostöölepingutega.”

3. Artikli 4 lõikele 1 lisatakse järgmine lause: “Selliseid kohtumisi võib samuti korraldada mis tahes muu liikmesriigi algatusel ning eelkõige nende liikmesriikide algatusel, kes tegutsevad ELi koostöö “juhtriigina” vastavas riigis või piirkonnas.”

4. Artiklile 8 lisatakse järgmised lõiked: “3. Vastavalt siseriiklikule õigusele ja Europoli konventsioonile võivad liikmesriigid esitada Europolile taotluse kolmandatesse riikidesse või rahvusvahelistesse organisatsioonidesse lähetatud Europoli kontaktametnike kasutamiseks, et vahetada asjakohaste teavet. Taotlused esitatakse Europolile liikmesriikide siseriiklike üksuste kaudu kooskõlas Europoli konventsiooniga. 4. Europol tagab, et tema kolmandatesse riikidesse ja rahvusvahelistesse organisatsioonidesse lähetatud kontaktametnikud annavad neile teavet liikmesriike ohustavate raskete kuritegude kohta, mille osas Europolil on Europoli konventsioonist tulenev pädevus. Selline teave edastatakse siseriiklike üksuste kaudu asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele kooskõlas Europoli konventsiooniga.”

Artikkel 2

Kohaldamine Gibraltari suhtes

Käesolevat otsust kohaldatakse Gibraltari suhtes.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub 14 päeva pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

…, [koht] Nõukogu nimel eesistuja …

(1) ELT

(2) ELT

(3) ELT L 67, 12.3.2003, lk 27.

(4) EÜT C 316, 27.11.1995, lk 1.
1.

Täidesaatva riigi pädevad asutused võivad keelduda Euroopa täitekorralduse tunnustamisest ja täitmisest juhul, kui: a) kõnealuse isiku suhtes on täidesaatvas riigis või mis tahes teises riigis, välja arvatud väljaandjariik ja täidesaatev riik, samade süütegude eest otsus tehtud ning viimasel juhul see ka täidetud, täitmisel või ei saa seda enam karistuse mõistnud riigi õiguse alusel täita; b) artikli 7 lõikes 3 nimetatud juhul on täitekorraldus seotud tegudega, mis ei ole täidesaatva riigi õiguse alusel süüteona kvalifitseeritavad; seoses maksude, lõivude, tollimaksude ja rahavahetustehingutega siiski ei keelduta Euroopa täitekorralduse täitmisest põhjusel, et täidesaatva riigi õiguses ei ole kehtestatud samasuguseid lõive või makse või selles puuduvad samasugused maksude, lõivude, tollimaksude ja rahavahetustehingute eeskirjad nagu väljaandjariigi õiguses; c) otsuse täitmine on täidesaatva riigi õiguse alusel aegunud, niivõrd kui Euroopa täitekorraldus on seotud tegudega, mis kuuluvad täidesaatva riigi jurisdiktsiooni alla tema õiguse alusel; d) Euroopa täitekorraldus on välja antud füüsilise isiku suhtes, keda täidesaatva riigi õiguse kohaselt ei saa tema vanuse tõttu veel tegude eest, mille suhtes Euroopa täitekorraldus välja anti, kriminaalvastutusele võtta; e) ajal, kui pädev asutus artikli 4 lõike 1 kohaselt Euroopa täitekorralduse kätte sai, on karistusest veel kanda vähem kui neli kuud; f) asjaomane isik ei nõustu edastatud Euroopa täitekorraldusega ja täitekorraldus on välja antud tagaseljaotsusega mõistetud karistuse täideviimiseks, kuivõrd asjaomast isikut ei ole isiklikult kohale kutsutud ega teda muul viisil teavitatud, millal ja kus toimub menetlus, mille tulemusel tehti tagaseljaotsus, või kui isik ei ole pädevale asutusele teatanud, et ta otsust ei vaidlusta; g) füüsiline isik, kelles suhtes Euroopa täitekorraldus on välja antud, ei ole täidesaatva riigi kodanik, selle alaline seaduslik elanik ega oma seal lähedasi sidemeid.
(4)

Arvestades, et keeld kehtestatakse üldjuhul toimepandud süüteo raskuse pärast või selleks, et ära hoida süüdimõistetud isiku uusi õiguserikkumisi, on reaalselt vajalik, et see keeld oleks täitmisele pööratav igas liikmesriigis, mille territooriumile vastav isik elama asub.
5.

Lisatakse järgmine artikkel: “Artikkel 12 bis Europoli konventsiooni artikli 10 lõike 2 kohane andmete väljavõtt failidest analüüsiprojekti liikmete poolt on lubatud ainult pärast seda, kui Europol on nad akrediteerinud, ja pärast seda, kui nad on saanud koolituse nende erikohustustest Europoli õigusraamistikus.”;
b)

lisatakse järgmised lõiked: „3. Käesolev artikkel ei mõjuta teisi kohustusi seoses teabe edastamisega Eurojustile, sealhulgas seoses nõukogu 20. septembri 2005. aasta otsusega 2005/671/JSK (terroriaktidega seotud teabevahetuse ja koostöö kohta) (7). 4. Liikmesriigid tagavad, et liikmesriigi liikmeid teavitatakse ühise uurimisrühma moodustamise ettevalmistamisest, olenemata sellest, kas see moodustatakse Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise kriminaalasjades vastastikuse õigusabi andmise 29. mai 2000. aasta konventsiooni artikli 13 või raamotsuse 2002/465/JSK alusel, ning kõnealuste rühmadega seonduvate järgnevate arengute kohta. 5. Liikmesriigid tagavad, et nende liiget teavitatakse õigeaegselt, varases arenguetapis ja koheselt peale teabe kättesaadavaks muutumist kõigist Eurojusti pädevusse kuuluvatest uurimistest, mis hõlmavad kolme või enamat riiki, millest kaks või enam riiki on liikmesriigid, ja kui see teave on vajalik Eurojusti ülesannete täitmiseks, eelkõige juhtudel, kui mitmes riigis on vaja paralleelseid õigusabitaotlusi, või juhtudel, kui on vajadus Eurojusti poolse koordineerimise järele, või juhtudel, kus esineb positiivne või negatiivne kohtualluvuse konflikt. Liikmesriigid tagavad, et teavitamiskohustuse üle teostatakse järelevalvet riiklikul tasandil. 6. Esmalt rakendavad liikmesriigid lõiget 5 seoses kohtuasjadega, mis seonduvad järgmiste süütegudega: a) narkokaubandus, b) inim- ja relvakaubandus, c) tuumajäätmekaubandus, d) kunstiesemete salakaubavedu, e) ohustatud looma- ja taimeliikidega kauplemine, f) inimorganitega kauplemine, g) rahapesu, h) pettused, sealhulgas ühenduse finantshuve kahjustavad pettused, i) rahavõltsimine, sealhulgas eurode võltsimine, j) terrorism, sealhulgas terrorismi rahastamine, k) keskkonnavastased kuriteod, l) organiseeritud kuritegevuse muud liigid. 7. Muude süütegude suhtes kohaldavad liikmesriigid lõiget 5 kolme aasta möödumisel. 8. Liikmesriigid tagavad, et nende liige saab samuti teavet: a) kõigist õigusalase koostöö taotlustest, mis on seotud ELi lepingu VI jaotise alusel vastuvõetud õigusaktide, sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktidega, ning mille on saatnud nende päritoluliikmesriigi pädevad asutused kohtuasjade korral, mis hõlmavad vähemalt kolme riiki, millest vähemalt kaks on liikmesriigid; b) kõigist kontrollialustest saadetistest ja salajastest uurimistest, mis hõlmavad vähemalt kolme riiki, millest vähemalt kaks on liikmesriigid; c) kõigist keeldumistest täita õigusalase koostöö taotlusi, mis on seotud ELi lepingu VI jaotise alusel vastu võetud õigusaktide, sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktidega; d) kõigist vastastikustest õigusabitaotlustest, mille on esitanud liikmesriikide hulka mittekuuluv riik, kui selgub, et kõnealused taotlused on osa uurimisest, mis hõlmab teisi taotlusi, mille kõnealune riik on esitanud vähemalt kahele liikmesriigile. 9. Lisaks esitavad pädevad asutused liikmesriigi liikmele mis tahes muud teavet, mida liikmesriigi liige peab oma ülesannete täitmisel vajalikuks. 10. Käesolevas artiklis osutatud teave edastatakse Eurojustile korrastatult.
2)

Lisatakse järgmine artikkel: „Artikkel 4a Tagaseljaotsused Vahistamismäärust täitev õigusasutus võib samuti keelduda täitmast Euroopa vahistamismäärust, mis on tehtud vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeolekumeetme täitmiseks, kui see on määratud tagaseljaotsusega, välja arvatud kui Euroopa vahistamismääruses märgitakse, et: a) asjaomasele isikule esitati kohtukutse isiklikult või teda teavitati vastavalt vahistamismääruse teinud liikmesriigi seadustele pädeva esindaja kaudu ja õigeaegselt sellest, millal ja kus toimub menetlus, mille tulemusel tehti tagaseljaotsus, ja teda teavitati sellest, et sellise otsuse võib teha ka siis, kui isik ei viibi asja kohtulikul arutelul; b) pärast seda kui asjaomasele isikule tagaseljaotsus kätte toimetati ning teda teavitati selgesõnaliselt õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist ning õigusest sellel kohtulikul arutelul viibida i) teatas ta selgesõnaliselt, et ta ei vaidlusta tagaseljaotsust või ii) ei taotlenud ta asja uuesti läbivaatamist kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul, mis oli vähemalt […] (7) päeva, või c) asjaomasele isikule ei ole tagaseljaotsust isiklikult kätte toimetatud, kuid i) see toimetatakse talle kätte hiljemalt viiendal päeval pärast üleandmist ning teda teavitatakse selgesõnaliselt õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist ning õigusest sellel kohtulikul arutelul viibida ning ii) tal on vähemalt […] (7) päeva asja uuesti läbivaatamise taotlemiseks.”
(1)

Euroopa Ülemkogu otsustas oma 15. ja 16. oktoobril 1999. aastal Tamperes toimunud kohtumisel, et on vaja arendada kuritegevuse ärahoidmise meetmeid, vahetada parimaid tavasid ning tugevdada kuritegevuse ärahoidmisega tegelevate pädevate siseriiklike asutuste võrgustikku ja selles valdkonnas spetsialiseerunud siseriiklike organisatsioonide vahelist koostööd, täpsustades, et põhitähelepanu peaks olema suunatud noorte, linna- ja narkokuritegevusele. Selleks kutsuti üles uurima ühenduse poolt rahastatava programmi loomise võimalikkust.
(18).

Käesolev raamotsus austab põhiõigusi ja järgib põhimõtteid, mida tunnustatakse Euroopa Liidu lepingu artiklis 6 ja mis on kajastatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, eelkõige selle VI peatükis. Käesolevat raamotsust ei tuleks tõlgendada piiranguna koostööst keeldumiseks, kui on objektiivne alus arvata, et menetlust on alustatud eesmärgiga karistada isikut soo, rassi, usu, etnilise kuuluvuse, rahvuse, keele, poliitiliste vaadete või seksuaalse sättumuse alusel, või et see kahjustaks selle isiku olukorda mis tahes eespool nimetatud asjaoludel,
(2)

See eesmärk saavutatakse kuritegevuse ennetamise ja nende vastu võitlemise teel tihedamas koostöös liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahel, austades seejuures inimõiguste, põhivabaduste ja õigusriigi põhimõtteid, millele liit on rajatud ja mis on liikmesriikidele ühised.
(4)

Olukorras, kus teod kuuluvad mitme liikmesriigi kohtualluvusse ja kus võib tekkida kohtualluvuskonflikt, ei saa tagada, et kriminaalmenetluse toimetamiseks valitakse sobivaim kohtualluvus või et kohtualluvus valitakse läbipaistval või objektiivsel viisil, võttes arvesse kohtuasja konkreetseid asjaolusid ja iga võimaliku kohtualluvuse omadusi. Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval ühisel Euroopa alal tuleb võtta meetmeid tagamaks, et siseriiklikud asutused saaksid varases faasis teadlikuks tegudest, mis võivad põhjustada kohtualluvuskonflikti, ning et jõutaks kokkuleppele koondada selliseid tegusid käsitlevad kriminaalmenetlused võimaluse korral ühte kohtualluvusse, võttes arvesse ühiseid ja objektiivseid kriteeriume ning läbipaistvust.
(5)

Ühisel sisepiirideta õigusalal on tarvis tagada, et kaitse, mis on isikule tagatud ühes liikmesriigis, oleks jätkuvalt sarnaselt tagatud ka kõigis teistes liikmesriikides, kuhu nimetatud isik liigub või on liikunud. Samuti tuleks tagada, et liidu kodanikud saaksid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 3 lõikega 2 ja ELi toimimise lepingu artikliga 21 kasutada oma seaduslikku õigust vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil, ilma et see ohustaks nende turvalisust.
(2)

Ühendkuningriik teatas 12. detsembril 2012. aastal ja 8. veebruaril 2013. aastal saadetud kirjadega CEPOLile, et ta ei soovi enam tema kohalolekut Ühendkuningriigi territooriumil. Lisaks CEPOLile asub Bramshillis Ühendkuningriigi politseitöö parandamise ameti (National Policing Improvement Agency) siseriiklik politseikoolituse keskus, mille Ühendkuningriik on otsustanud asendada uue politseikolledžiga, mille asukohaks ei ole Bramshill. Seetõttu on Ühendkuningriik otsustanud sulgeda ja müüa Bramshillis asuva siseriikliku politseikoolituse keskuse, märkides, et keskusega seonduvad kulud on suured ning tekkinud ei ole ühtegi alternatiivset ärimudelit keskuse haldamiseks.
Märkus:Ettepanek on eraldada osamaksete kogusummast 4,552 miljonit eurot haldusnõukogu ühehäälse otsusega. 2005. aasta osamaksete summad on orienteerivad ja neid korrigeeritakse finantsmääruse artikli 40 lõike 2 kohaselt igal “vanal” liikmesriigil 2003. aasta eest tasutud osamakse ja 2003. aasta tegelike kulutuste rahastamiseks vajaliku osamakse vahega. Need korrektsioonid tehakse 2005. aasta osamaksete kehtestamisel enne 1. detsembrit 2004. Eraldi märkuses selgitatakse lähemalt uute liikmesriikide ühinemise arvessevõtmist. Vt lähemalt dokumenti 2210-163r1, 2. lisa. Ümardamise tõttu võivad üldsummad liidetavate summast erineda.
16.

noorte aktiivne osalemine ühiskonnas on nii eesmärk kui ka vahend, mis tagab Euroopa kodanike Lissaboni eesmärkidesse kaasamise ja toetab noorte isiklikku arengut, nende sotsiaalset lõimumist ja üldist sotsiaalset ühtekuuluvust. Järelikult on see Lissaboni strateegia edu lisateguriks.
12.

Oluline on teha vahet inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õiguse ja IHLi vahel. Tegemist on eraldiseisvate õigusharudega ning kuigi mõlemad on üldiselt suunatud üksikisikute kaitsele, on nende vahel olulisi erinevusi. IHLi kohaldatakse eelkõige relvastatud konfliktide ja okupatsioonide puhul. Inimõigusi käsitlevat rahvusvahelist õigust kohaldatakse seevastu asjaomase riigi jurisdiktsiooni all olevate kõikide isikute suhtes nii rahu ajal kui ka relvastatud konfliktide ajal. Kuigi tegemist on eraldiseisvate õigusharudega, võib neid mõlemaid teatud olukorras kohaldada ning seetõttu on mõnikord vajalik kaaluda nendevahelist seost. Käesolevad suunised ei hõlma siiski inimõigusi käsitlevat rahvusvahelist õigust.
c) Politseijuhtide töökond jälgib liikmesriikide vahelist operatiivkoostööd inimkaubanduse vastase võitluse vallas ning annab vajadusel soovitusi selle parandamiseks.

Esimene aruanne 2006. aasta detsembriks

Politseijuhtide töökond
—

Õigusaktide ühtlustamine a) Roheline raamat kohtualluvuskonfliktide ja ne bis in idem põhimõtte rakendamise kohta (2005) b) Roheline raamat süütuse presumptsiooni kohta (2005) c) Teine aruanne ohvrite seisundit kriminaalmenetluses käsitleva 15. märtsi 2001. aasta raamotsuse rakendamise kohta (2005) d) Kolmas aruanne ohvrite seisundit kriminaalmenetluses käsitleva 15. märtsi 2001. aasta raamotsuse rakendamise kohta (2006) e) Ettepanek kohtualluvuskonfliktide ja ne bis in idem põhimõtte rakendamise kohta (2006) f) Roheline raamat asitõendite kogumise kohta (2006) g) Roheline raamat tagaseljaotsuste (in absentia) kohta (2006) h) Ettepanek tõendite kogumise miinimumstandardite kohta eesmärgiga võimaldada vastastikku lubamist (2007) i) Ettepanek tagaseljaotsuste (in absentia) kohta (2007) j) Rohelise raamatu, mis käsitleb kriminaalsanktsioonide ühtlustamist ja vajadusel seadusandliku ettepaneku tegemist, järelmeetmed (2008) k) Kohtueelse kinnipidamiskorra miinimumstandardite ja kinnipidamisaluste korrapärase ülevaatamise analüüs (2007)
Tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee

31.12.2006

Richard CHURCH

Ametist lahkumine

Asendusliige

Valitsus

Ühendkuningriik

Amy SADRO

Better Regulation and International Branch Health and Safety Executive
18.

RÕHUTAB, et esmatähtis on tagada, et Venemaa Föderatsiooni liitumisel Maailma Kaubandusorganisatsiooniga leitakse rahuldav lahendus maksete kaotamiseks Siberist ülelendamise eest 31. detsembriks 2013, sealhulgas: — kinnitatakse, et kõik jooksvad maksed kaotatakse 31. detsembriks 2013 — vähendatakse makseid järk-järguliselt üleminekuperioodi jooksul 2013. aastani — kohaldatakse ülelennu piiramatu sageduse põhimõtet; see on edasise edu saavutamise eelduseks Venemaa Föderatsiooniga peetavatel läbirääkimistel;