ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 8.4.2009 
SEK(2009) 477 lõplik 
DALIA GRYBAUSKAIT Ė TEATIS KOMISJONILE  
(KOOSKÕLASTATUD PRESIDENT BARROSOGA) 
Finantseeskirjade ratsionaliseerimine ja eelarve täitmise kiirendamine majanduse 
elavdamise eesmärgil 
ET 2   ET DALIA GRYBAUSKAIT Ė TEATIS KOMISJONILE  
(KOOSKÕLASTATUD PRESIDENT BARROSOGA) 
Finantseeskirjade ratsionaliseerimine ja eelarve täitmise kiirendamine majanduse 
elavdamise eesmärgil  
Praeguses raske majanduskriisi olukorras tuleb võtta kõik võimalikud meetmed tagamaks, et 
avaliku sektori vahendeid rakendatakse tõhusai mal moel: vahendite eraldamine peaks olema 
kiirem ja haldusmenetlusi tuleks kohandada va stavalt muutuvale olukorra le, ilma et see seaks 
ohtu projektide kvaliteedi või usaldusväärse finantshalduse tagatiseks oleva vältimatu kontrolli. 
Parema rakendamise eeltingimuseks olev finant seeskirjade ja menetluste lihtsustamine ja 
ratsionaliseerimine on olnud üks  komisjoni peamisi eesmärke juba alates aastast 2004. 
Tegemist on dünaamilise protsessiga, mille esimese sammuna vaadati 2007. aastal läbi 
finantsmäärus,
1 tõhustades eelkõige vahendi te eraldamise meetodeid (lepingud ja toetused) ja 
suurendades läbipaistvust. Samal ajal nähti 2007.–2013. aasta rahastamiskavadega ette 
märkimisväärsed lihtsustused ja tõhustati se eläbi ELi vahendite kasutamist: vähendati 
programmide arvu ja ühtlustati õigusakte mitmeaastase finantsraamistikuga. Tulemusena on 
ELi tegevus kogu praeguse komisjoni tegutsemisa ja jooksul üldsusele nähtavamaks muutunud 
ja eelarve täitmist on märkimisväärselt t õhustatud, mis tagab ELi vahendite kulutamise 
õigetele asjadele õigel ajal ja õiges kohas. 
Järgmine oluline samm peaks olema finant seeskirjade (finantsmäärus ja selle 
rakenduseeskirjad2) läbivaatamine aastal 2010 ning pr otsessi „Muutuv Euroopa vajab 
eelarvereformi” jätkamine, mille puhul pöörat akse samuti erilist tähelepanu ELi eelarve 
rakendamisele, sealhulgas selle lihtsustamisele , mille jätkuvat prio riteetsust kinnitati 2008. 
aastal peetud avalikul nõupidamisel. Mõle mad nimetatud protsessid pakuvad küllaga 
arenguruumi, kuid nende elluviimine nõuab aega, sest nendega kaasnevad pikad institutsioonidevahelised läbirääkimised.  
Seda silmas pidades ja arendades edasi 2007. aastal algatatud reforme, usub komisjon, et 
teatavaid meetmeid mõningate kiirete lisatul emuste saavutamiseks, eelarve täitmise 
tõhustamiseks ja ELi vahendite abivajajaten i jõudmise kiirendamiseks on võimalik võtta 
kohe, ilma kehtivaid õigusakte muutmata. See aitaks kaasa komisjoni strateegiale, mis 
käsitleb majanduse elavdamist. Nimetatud meet metega keskendutaks sellele eelarve osale, 
mida komisjon täidab otse (tsentraliseeritud haldus), selleks et maksimeerida võimalikult 
lühikese ajaga avaliku sektori vahendite kasutamise tõhustamisest saadav kasu.  
See ongi käesoleva teatise eesmärk. Teatisega koos esitatakse kom isjoni ettepanek lühendada li ikmesriikide poolt äritehingutes 
(s.t lepingute alusel) makstavate arvete maksetähtaegu 30 päevale
3. Teatise eesmärk on 
                                                 
1 EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. 
2 EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1. 
3 Vt komisjoni ettepanek direktiivi 2000/35/EÜ (hilinenud maksmisega võitlemise kohta äritehingute 
puhul) ümbersõnastamise kohta [KOM(2009) 126 (lõplik)]. 
ET 3   ET kohaldada samu tähtaegu ka komisjoni tehtavat e maksete suhtes. Selle  kohaldamisala on isegi 
laiem, sest kavandatavad lühendat ud tähtajad nähakse ette nii lepi ngute kui ka toetuste suhtes. 
Kavandatakse järgmisi meetmeid. 
1. ELI VAHENDITE KIIREM ERALDAMINE  
Komisjoni eesmärk on alati olnud tagada, et makseid tehtaks võimalikult kiiresti4. 
Finantsmääruse viimase läbivaatamise tagajärjel nähti ette mitu meedet maksetähtaegade lühendamiseks, sealhulga s kohustuslikus korras viivise tasumine 
hilinenud maksetelt. Alates 2005. aastast on saavutatud märkimisväärset edu. Tänu 
meetmetele, mida komisjon on hilinenud maksete põhjuste likvideerimiseks võtnud, 
on hilinenud maksete arv vähenenud ligika udu 21 % (43 %-lt 22 %-le). See ei ole 
praegusel raskel ajal siiski piisav, arve stades, kui oluline on vahendite jaotamise 
sujuvus kõikidele abisaajatele, eelkõige  väikestele ja keskmise suurusega 
ettevõtjatele ja va litsusvälistele organisatsioonidele.  
Seepärast teebki komisjon ettepaneku astuda samm edasi ja rakendada järgmisi 
meetmeid.  
1. meede: teha „esimesed” eelmaksed vähem kui 20 kalendripäeva jooksul  
Eelmaksetega ei kaasne määratluse koha selt sama palju kontrolle kui vahe- ja 
lõppmaksetega, mis sõltuvad projekti teatav a etapi lõpetamisest ning asjaomaste 
aruannete ja seonduvate tõendavate dokumen tide heakskiitmisest. Eelmaksed, mille 
suhtes ei ole ette nähtud tä iendavaid kontrolle ega tingimusi  ja mis tuleb teha pärast 
lepingule, toetuslepingule või -otsusele allakirjutamist ( „esimene eelmakse”), tuleks 
teha palju varem kui 45 päeva jooksul (või 30 päeva jooksul teenuslepingute või tarnelepingute puhul), nagu on ette nä htud rakenduseeskirjades (artikkel 106). 
Seepärast soovib komisjon, et esimese eelmakse puhul jääks lepingu, toetuslepingu 
või -otsuse sõlmimise (allakirjutamise) ja komisjoni pangakonto debiteerimise vahele 
vähem kui 20 päeva
5.  
2. meede: kiirendada kõikide  muude maksete tegemist  
Kõikide muude maksete, s.t „uuendatud eelmaksete” ning vahe- ja lõppmaksete 
suhtes hakkab komisjon juhtudel, kus pr aegu kehtib 45päevane tähtaeg (toetuste 
puhul), kohaldama 30päevast tähtaega . Kumuleerimisel rakenduseeskirjades 
(artikkel 106) aruande või tõendi kinnitami se puhul ettenähtud tähtaegadega, peaksid 
kõik komisjoni talitused nii aruannete heakskiitmise kui ka  sellega seotud (kõikide) 
maksete puhul kinni pidama järgmistest maksimaalsetest  tähtaegadest:  
– lepingud: 60 päeva (praegu 90 päeva);  – toetused: 90 päeva (praegu 105 päeva).  
                                                
 
4 Seda eesmärki jagab ka Euroopa Ombudsman, kes korraldas omaalgatuslikult hiljuti sellel teemal 
küsitluse, mis peaks täiendama 2008. aasta küsitlust.  
5 Arvestades eelarveaasta sulgemise ja ülekandmis ega seotud piiranguid, ei võeta kõnealuse meetme 
puhul ettenähtud tähtaja puhul arvesse 15. detsembri ja 15. jaanuari vahelist ajavahemikku. 
ET 4   ET Kalendripäevades
Ilma aruande 
või 
tunnistusetaKoos aruande 
ja 
tunnistusegaKOKKUIlma aruande 
või 
tunnistusetaKoos aruande 
ja 
tunnistusegaKOKKU
Esimene eelmakse 
(teenus- ja tarnelepingud)30 puudub 30 20 puudub 20
Esimene eelmakse      
(muud lepingud ja toetused)45 puudub 45 20 puudub 20
Muud maksed          
(lepingud)30 20/45/60 50/75/90 30 20/30 50/60
Muud maksed          
(toetused)45 45/60 90/105 30 45/60 75/90EESMÄRK PRAEGUSED TÄHTAJAD
 
Niisuguse kõrge eesmärgi saavutamine nõua b pingutust, arvestades komisjoni 
käsitletavate maksete arvu ja mahtu ni ng nende maksete osakaalu, mis ületavad 
kehtivaid tasumistähtaegu6.  
Komisjon usub, et 1. ja 2. meede peaksid hõlbustama projektide käivitamist ja edukat 
rakendamist, nii et see aitaks veelgi vähendada ELi vahendite alakasutamist. 
Nimetatud meetmed on kooskõlas ka kom isjoni majanduse elavdamise kavas 
ettenähtuga7 ja komisjoni ettepanekuga lühendada  liikmesriikide poolt äritehingutes 
makstavate arvete maksetähtaegu. 
Talitused tagavad, et vahe- ja lõppmaksete tegelikud maksetähtajad ei ületaks 
käesolevas teatises kehtes tatud tähtaegu, kui see ei ol e nõuetekohaselt põhjendatud 
teatavate asjaoludega, nagu objektiivne va jadus jagada maksete tegemine pikema 
ajavahemiku peale. Makseperiood peab aga jääma rakenduseeskirjades sätestatud 
tähtaja piiresse. 
Peaarvepidaja talitused jälgivad korrapära selt (kord kvartalis) eespool nimetatud 
meetmete rakendamise arengut, võttes arvesse komisjoni poolt ombudsmani ees selles küsimuses võetud kohustust. Esimesel  hindamisel võetakse aluseks 2009. aasta 
viimase kvartali jooksul täheldatud makseviivitused. Hilinenud maksete puhul 
viivisenõude kohaldamist jätkatakse ra kenduseeskirjade artikli 106 lõikes 5 
sätestatud tähtaegade kohaselt. 
Lisaks sellele meenutab komisjon järgmist: 
• arved ja kuluaruanded tuleks regist reerida kohe pärast nende saamist; 
• aruannete ja tõendite kinnitamise puhul tuleks 60päevast tähtaega kasutada ainult 
eriti keerulistes olukordades kooskõlas artikli 106 lõike 3 teise lõiguga;  
• juhul kui aruannet või tõendit ei ole võimalik heaks kiita, näiteks dokumentide 
puudumise tõttu, ei tohiks talitustel olla kõhklusi maksetähtaja arvestamist 
peatada, nagu see on finantseeskirjades ette nähtud. Sellisel  juhul ei võeta 
                                                
 
6 2007. aastal hilines arvuliselt 22 % maksetest, mis moodustas 12 % maksete mahust.  
7 KOM(2008) 800 lõplik, 26.11.2008. 
ET 5   ET peatamise aega käesoleva teatise kohaldam isel arvesse. Siiski peab peatamine 
olema finantseeskirjade kohaselt põhjendat ud ja asjaomast abis aajat tuleb sellest 
nõuetekohaselt teavitada8. 
3. meede: edendada kindla suurusega maksete ja ühekordsete maksete kasutamist 
toetustena  
ELi vahenditest võib eraldada toetusi järgmi sel kujul: a) projekti abikõlblike kulude 
osaline või täielik tagasimaksmine, b) ühekordne makse (kindlaksmääratud summa) 
või c) kindla suurusega maks e (ühikukulude astmestiku alusel). Nimetatud võimalusi 
võib omavahel ka kombineerida. 
Komisjon teeb edasisi jõupingutusi toetuste maksmise kiirendamiseks. Selleks tuleks 
rohkem kasutada kindla suurusega makseid, mille suhtes rakenduseeskirjadega ei ole 
ette nähtud piiranguid, ja ühekordseid maks eid. Nimetatud makseid tuleks kasutada 
alati kui võimalik, sõltuvalt toetuste laadist ja tingimusel, et õiguslikust alusest ei 
tulene takistusi. Tuleks meenutada, et komisjon võib lubada kasutada üht või mitut 
ühekordset makset kuni 25 000 euro väärtuse s, et katta abikõl blike kulude üht või 
mitut eri kategooriat (rakenduseeskirj ade artikli 181 lõike 1 punkt a).  
Seepärast kutsutakse talitusi üles kasutama rahastamisotsuste ettevalmistamisel 
kindla suurusega makseid ja ühekordseid makseid, et laiendada nende kasutamist. 
Talitusi abistab seejuures eelarve peadirektoraat. 
Samuti teeb komisjon kooskõlas ettepanekut ega Euroopa Sotsiaalfondi käsitleva 
määruse muutmise kohta9 ettepaneku, et kehtivate programmide ja meetmete 
läbivaatamisel ja uute õigusloome ette panekute tegemisel nähakse vajaduse korral 
ette suuremad ühekordsed maksed (rak enduseeskirjade artikli 181 lõige 2).  
2. PAINDLIKKUS FINANTSEESKIRJADE TÕLGENDAMISEL  
Finantseeskirjade igapäevase l kohaldamisel on tavaline, et  komisjon tõlgendab neid 
või määrab kindlaks suunised ühise tava kehtestamiseks talitustes. 
Selleks et muuta kehtivate fi nantseeskirjade tõlgendamine  võimalikult paindlikuks ja 
hõlbustada seeläbi haldust, keskendub komisjon järgmisele. 
4. meede: võimalus avaldada konkursikutseid, mis hõlmavad 2 aastat  
Konkursikutse on lubatud avaldada rahast amisotsuse alusel, mille vastuvõtmisel 
võetakse arvesse aastasuse põhimõtet. Seep ärast ei tohiks komisjoni talitused 
kehtivate suuniste kohaselt avaldada konkursikutseid, mis võimaldavad esitada 
taotlusi, mis sisaldavad m itut tähtaega kahe järjesti kuse aasta jooksul, isegi kui 
konkursi kriteeriumid jäävad samaks. Vaja on kaht rahastamisotsust, mille alusel 
saab avaldada kaks konkursikutset. 
                                                 
8 Vt rakenduseeskirjade artikli 106 lõike 1 kolmas lõik, lõike 3 neljas lõik ja lõige 4. 
9 KOM(2008) 813 lõplik, 26.11.2008.  
ET 6   ET Kaht järjestikust aastat hõlmava konkursikutse  avaldamine on lubatud tingimusel, et 
komisjoni talitused optimeerivad rahastamisotsuste vastuvõtmise ajakava ja lisavad konkursitingimustele asjakohase eriklausli. 
See tähendab, et kahe eraldi konkursikutse aval damise asemel (üks aastaks N ja teine 
aastaks N+1) avaldatakse üks konkursikut se ja võimalikud abisaajad esitavad 
taotluse ainult üks kord. Komisjon võib  kohe pärast aasta N+1 esialgse 
eelarveprojekti vastuvõtmist anda loa
 kasutada aasta N+1 assigneeringui d selliste 
konkursikutsete puhul, mis on juba kä ivitatud asjaomase eriklausliga . Samamoodi 
võib aasta N+1 assigneeringuid kasutada konkursikutse puhul, mis sisaldab ainult üht 
tähtaega. Selline meede hoiab kokku aega, ener giat ja ressursse, olles seega kasulik 
kõikidele sidusrühmadele. 
5. meede: lihtsustada konkursikutsete sisu  
Mitme poliitikavaldkonna, eelkõige ha riduse ja kultuuri, teatavate 
teadusprogrammide (Marie Curie) ja are nguabi puhul on konkursikut sete sisu korduv 
ja/või standarditud. Enamasti on need pikad ja keerulised dokumendid. 
Selliste korduvate ja/või standardit ud konkursikutsete puhul koostab komisjon 
võimaluse korral dokumentatsiooni, milles eris tatakse muutumatut teavet, mis kehtib 
põhimõtteliselt mitme konkursikutse puhul , teabest, mis käib konkreetse 
konkursikutse kohta. Sõltuvalt projektide teostatavusest ja keerukusest võib 
asjaomane eelarvevahendite käsutaja anda oma talitustele loa valida toetuste andmise raamistiku kindlaksmääramiseks kaheetapiline lähenemisviis.  
(1) Esimeses etapis peaks komisjon kehtestama toetuste andmise praktilise 
juhendi, mis sisaldaks üldteavet, s uuniseid ja finantseeskirju, mis 
moodustavad konkursikutse põhiosa. Juhend avaldataks asjaomase programmi veebisaidil. 
(2) Teises etapis võetaks vastu iga-aasta ne rahastamisotsus ja avaldataks 
konkursikutsed, mille sisu peaks piirduma üksnes spetsiifilise ja muutuva 
teabega, nagu konkursiks ettenähtud eelar ve, taotluste esitamise tähtajad ja 
muu teave, mis on uus või erineb juhe ndis esitatust (nt uued prioriteedid). 
Konkursikutses viidatakse se lgesõnaliselt asjakohast ele dokumentidele. See 
teave avaldatakse ka asjaomase progr ammi veebisaidil koos üksikasjalike 
taotlusvormidega, mida on võimalik alla laadida. 
Niisugust lähenemisviisi, mida hariduse ja  kultuuri valdkonna programmide puhul 
juba kohaldatakse, tuleks le vitada ka teistes poliitikavaldkondades. Pärast juhendi 
väljatöötamist peaks see lihtsustama ta lituste tööd ja hõlbustama konkursikutsete 
avaldamist. ELi vahenditest abi saajate seisukohast oleks kõn ealune lähenemisviis 
kasutajasõbralikum ja ülevaatlikum. Edaspi di peaks see aitama neil konkursikutsetele 
kiiremini ja täpsemalt vastata ning se eläbi toetuste andmise aega lühendada. 
Nimetatud meedet rakendatakse järk-järgult  ja selle tulemusi hinnatakse 2009. aasta 
lõpus. 
ET 7   ET 3. SISE- JA VÄLISTUGI  
Komisjon teeb eelarve täitmise hõlbustamiseks ja kiirendamiseks ettepaneku 
rakendada nii sise- kui ka välistasandil järgmist järkjärgulist lähenemisviisi. 
3.1. Eelarve peadirektoraadi toetus muudele komisjoni talitustele 
6. meede: tugevdada eelarve peadirektoraadi proaktiivse nõuandmise funktsiooni  
Finantsmääruses (artikli 75 lõige 2) on eeltingimusena nõutud, et ELi vahendite 
kasutamisele eelneb rahastamisotsuse vast uvõtmine, mis tähistab komisjoni poliitilist 
toetust projekti rahastamisele. Selleks et tal itusi ettevalmistusetapis aidata ja seeläbi 
rahastamisotsuste vastuvõtmist komisjonis kiirendada, annab eelar ve peadirektoraat 
eelkõige järgmised lisasuunised ta lituste töö hõlbustamiseks: 
• rahastamisotsuste näidis: komisjoni va stuvõetud rahastamisotsused sisaldavad 
sageli rohkem teavet kui on nõutud finantseeskirjades ja alusaktis. Seepärast 
soovitatakse kasutada lihtsat ja ühtlu statud näidist, mis hõlbustab ühenduse 
vahendeid otse haldavatel operatiivtalitust el otsuseid välja töötada. Samuti peaks 
see võimaldama anda talitustevahelistel kons ultatsioonidel kiireid hinnanguid ning 
vähendada dokumentide ja tõlgete maht u. Kõnealusest näidisest peaks saama 
üksnes abivahend ja talitused, kes soovivad edaspidigi kasutada omaenda näidist, 
mis on kokku lepitud eelarve peadir ektoraadiga, võivad seda teha. 
Eelarve peadirektoraadi etteva lmistatud näidis lisatakse seejärel töökorrale, mille 
komisjon igal aastal vastu võtab. Näidis  tehakse kättesaadavaks 2009. aasta mai 
lõpus ja talitused saavad hakata se da kasutama alates 1. juunist 2009; 
• õhutada talitusi kasutama rahastamisotsu stes muudatuste tegemisel paremini ära 
finantseeskirjade paindlikkust (rakendus eeskirjade artikli 90 lõige 4). See 
võimaldab eelarvevahendite käsutajal m eetme rakendamise tingimustes vastu 
võtta väheolulisi muudatusi, ilma et ta peaks muutma algset rahastamisotsust uue komisjoni otsusega (kirjaliku menetluse , volitamise või delegeerimise kaudu). 
Selline paindlikkuse klausel oleks eriti as jakohane, kui komisjoni täiskogu lubatud 
meetme täielik rakendamine nõuab assigneer ingute suurendamist kuni 20% algselt 
kinnitatud summast või al gse rakendusperioodi kestus e pikendamist kuni 20%. 
Eelarve peadirektoraat edasta b asjakohase paindlikkuse kl ausli talitustele ja lisab 
selle rahastamisotsuse näidisele. Nimetatud meedet peaks olema võimalik kasutada alates 2009. aasta aprilli lõpust; 
• õhutada finantseeskirjades ettenähtud m uude paindlike meetmete täiel määral 
kasutamist, näiteks juhul, kui talitused s aavad ise otsustada, kas oleks asjakohane 
loobuda nõudmast taotlejatelt dokumentid e esitamise kohustuse täitmist, kui 
sellised dokumendid on juba mõne teis e menetluse jaoks esitatud (vastavalt 
rakenduseeskirjade artikli 134 lõikele 6), või kas finantstagatiste või muude 
dokumentide esitamine hankelepingute sõlmijate ja abisaajate poolt on 
ET 8   ET vabatahtlik. Sellega seoses töötatakse  välja suunised, et rõhutada kõnealuste 
nõuete vabatahtlikkust ja aidata tali tustel hinnata kaasnevaid riske10;  
• õhutada vajaduse korral talitu si valmistama rahastamisotsused ja iga-aastased 
programmid ette võimalikult kiiresti pärast  esialgse eelarveprojekti vastuvõtmist, 
nii et komisjon saaks need kohe seejärel vastu võtta; 
• optimeerida raamlepingute kasutamist. Talitusi ergutatakse võimaluse piires 
veelgi rohkem jagama tulevasi raam lepinguid teiste pead irektoraatide ja 
ametitega, et vältida tarbetute hankemen etluste dubleerimist. Seda lähenemisviisi 
järgitakse süstemaatiliselt standardsete hankemenetluste (nt mööbel ja sideteenused) puhul või kui tegemist on spetsialiseeritumate teenustega sama 
programmide rühma (nt välistege vus ja teadustegevus) raames; 
• edendada toetuste puhul partnerlusi: partne rlus võib kogu projekti rakendamise aja 
jooksul aidata märkimisväärsel määral vä ltida samade formaalsuste dubleerimist. 
Seepärast õhutab komisjon kehtivate sisesuuniste raames veelgi rohkem 
partnerluse kasutamist.  Vajaduse korral võib komisjoni ja teatavate abisaajate vahel sõlmida pikaajalise koostöömehhanismina partnerluse raamle pingu (rakenduseeskirjade artikkel 163). 
Raamlepingus määratakse kindlaks ühised eesmärgid, kavandatud meetmete laad 
ja üldtingimused ning toetuste andm ise kord. Toetusi antakse konkreetsete 
partnerlust rakendavate lepingute kaudu, milles on kindlaks määratud toetuse 
andmise üksikasjad, kestus ja toetuse summa. Üksnes erilepingute puhul on 
vajalik eelnev eelarvelise kulukohustuse võt mine, mis võimaldab teha teatavate 
abisaajatega pikaajalist koostööd ilma kõiki de vajalike assigneeringute üheaegse 
sidumiseta. 
3.2. Komisjoni toetus võimalike le töövõtjatele ja muude le ELi vahenditest abi 
saajatele 
7. meede: kiirendada hanke- ja toetuse andmise menetlusi  
• Komisjon jätkab jõupingutusi, et lihtsustada hankemenetlusi  ja lühendada nende 
üldist kestust, eelkõige suure väärtu sega lepingute puhul . Lisaks sellele 
lühendatakse rakenduseeskirjade artiklis 142 piiratud menetluse ja hanketeate avaldamisega läbirääkimistega menetluse suhtes sätestatud miinimumtähtaegu ning piiratud menetluste puhul ka pakkumus te vastuvõtmise tähtaegu, kui see on 
asjakohane ja majanduskriisi silmas pida des põhjendatud. See säte võimaldab 
teatavatel tingimustel lühendada kõneal useid tähtaegu 77 päevalt 20 päevale 
juhul, kui tavapäraste tähtaegade kohald amine ei ole olukorra kiireloomulisuse 
tõttu praktiline. See on kooskõlas Euroopa Ülemkogu suunistega, mille eesmärk on lühendada liikmesriikides suurte aval iku sektori projektide puhul pakkumuste 
tegemise protsessi kestust 87 päevalt 30 päevale
11.  
                                                 
10 Nimetatud dokumendid riputatakse üles komisjonisisesele veebisaidile BUDGWEB, mis koondab 
finants- ja haldusküsimusi. Komisjoni talitustele on kõnealused dokumendid kättesaadavad finantsüksuste võrgu RUF kaudu. http://www.cc.cec/budg/index_en.html
 
11 Vrd Euroopa Ülemkogu järeldused, 12. detsember 2008, punkt 11, 8. taane. Komisjon kinnitas seda 
lähenemisviisi 19. detsembri 2008. aasta pressiteates IP/08/2040, milles tõdetakse, et praeguse 
ET 9   ET • Samalaadset lähenemisviisi tuleks kohaldada toetuste andmise menetluse  üldise 
kestuse lühendamiseks, võttes arvesse, et  finantsmäärusega ei ole selles osas 
tähtaegu kehtestatud. See võib eel kõige tähendada järgmist.  
 Valikumenetlust kiirendatakse, kasu tades rakenduseeski rjade pakutavat 
paindlikkust (artikli 178 lõ ike 1 punkt a). Eriti juhul , kui konkursikutses on ette 
nähtud, et taotlejad esitavad taot lused kahes etapis (kaheetapiline 
esitamismenetlus), peaks esimene etapp olema taotlejate jaoks võimalikult lihtne: näiteks peaksid taotlejad esitama üksnes lühikese märgukirja, milles nad kirjeldavad üldiselt oma projekti p eamisi aspekte (lühikirjeldus, eesmärgid, 
tulemused, ajakava ja rakendamise raamistik), ja eelarve kokkuvõtte. Täieliku taotluse esitavad ainult need, kelle taotlused on esimese etapi läbinud.  
 Selline mehhanism on eriti asjakohane programmide puhul, mille raames esitatakse tavaliselt palju taotlusi, ja sellega võiks kokku hoida taotlejate kulusid. 
Mehhanism võimaldab komisjonil suunata oma vahendid parimatele taotlustele, 
sest paljud taotlused on juba varakult kõrva le jäetud. Sellist kah eetapilist esitamis- 
ja hindamismenetlust kasutab juba mitu talitust (nt hariduse ja kultuuri peadirektoraat, koostöötalitus EuropeAi d, teadusuuringute peadirektoraat) ja 
tagasiside on olnud üldiselt positiivne.   Juhul kui projekti lühikokkuvõtte esitam ine nõuab taotlejalt märkimisväärset 
pingutust (näiteks komplekssete projekti de puhul), võib selline mehhanism aga 
menetlust hoopis pikendada ja taotlejate  koormust suurendada. Seepärast tuleks 
kõnealust mehhanismi tõhususe huvides eelistada lihtsamate projektide puhul.
   Teise võimalusena võib konkursikutses ette näha, et taotlejad esitavad täieliku 
projekti, kuid ainult esimese hindamise (mis toimub teatavate piiratud kriteeriumide alusel) läbi nud taotlused pääsevad edas i järgmisse hindamisetappi 
(kaheetapiline hindamismenetlus). 
• Lepingute sõlmimise ja toetuste andmis e menetluste kiirendamine puudutab ka 
eriti raskes olukorras olevaid arengum aid, mille suhtes komisjon on välja 
kuulutanud „kriisiolukorra”. Komisjon jälgib korrapäraselt olukorda kõige 
haavatavamates arengumaades ja kohanda b vastavalt „kriisiolukorras” olevate 
riikide loendit
12. 
8. meede: võimaluse korral lihtsu stada ja leevendada kontrollimeetmeid  
Komisjon püüab oma finantshalduses ja kontrollimeetmetes leida parema tasakaalu 
kulu ja tõhususe vahel. Selle eesmärk on vähe ndada osalejate ja protsessi etappide (nt 
lepingu sõlmimisel ettenähtud eelmaksete puhu l (vrd 1. meede) tu leks järjekindlalt 
rakendada kõige lihtsamat rahade liikumis e ahelat), viivitusi kontrolli- ja 
haldusahelas ning vaadata võimaluse korra l läbi nende korraldusstruktuur. Teine 
eesmärk on ratsionaliseerida maksetega se otud aruandeprotsess i ning tõendavate 
                                                                                                                                                         
erakorralise majandusolukorra tõttu võib olla põhj endatud kasutada direktiivi 2004/18/EÜ artikli 38  
lõikes 8 ettenähtud kiirendatud hankemenetlust, millega lühendatakse asjaomaseid tähtaegu 10 päevale. 
12 Vrd KOM(2009)160. Rakenduseeskirjade artikli 168 lõike 2 kohaselt võimaldavad kriisiolukorrad 
rakendada paindlikumat menetlust.  
ET 10   ET dokumentide ja raamatupidamisaruanne te hindamist, mis peaks toimuma 
paralleelselt, mitte järjestikuselt.   See lähenemisviis eeldab, et talitused an alüüsiksid kitsaskohtade või tarbetute 
kontrollide kindlakstegemiseks oma süsteeme programmide rakendamisel omandatud kogemuste alusel. Samuti peavad nad arvesse võtma riskianalüüsi, mille eelarvevahendite käsutaja on meetme liiki arvesse võttes koostanud. Kõnealuse lähenemisviisi edu sõltub peamiselt operat iivtalitustest, sest nemad vastutavad oma 
haldus- ja kontrolliahela te sisekorralduse eest.  
4. K
OKKUVÕTE  
Käesolevas teatises kavandata vad meetmed on kooskõlas komisj oni eesmärgiga lihtsustada ja 
täiustada eelarve täitmist. Teatisega toetat akse parlamendile ja nõukogule esitatud majanduse 
elavdamise kava. Kõnealuste meetmete edu eeld ab, et talitused teevad nimetatud eesmärkide 
saavutamiseks pidevalt ja vastutustundlik ult jõupingutusi ning ka kõik sidusrühmad 
mõistavad koostöö vajalikkust. Meetmetega toetatakse pidevat lihtsustusprotsessi, millele aitavad kaasa ka eesseisev eelarve läbiva atamine ja iga kolme aasta järel toimuv 
finantsmääruse läbivaatamine.  
Kõigi 2. ja 3. jaos esita tud vabatahtlike meetmetega soovita kse aidata komisjoni talitustel 
saavutada 1. jaos seatud makseviivituste vähendamise eesmärke. Talitused ise peavad hindama, millised meetmed on taotletavate maksetähtaegade saavutamiseks kõige asjakohasemad. Kui nad aga kõnealuseid tähtae gu saavutada ei suuda, peavad nad oma 
valikut põhjendama. 
Nimetatud meetmed on osa finantseeskirjad e lihtsustamise protsessist, mida komisjon 
järjekindlalt arendab.  
Meetmete rakendamiseks on komisjon andnud oma talitustele asjakohased juhised. Eelkõige 
peaksid talitused alustama viivitamata tööd prae guste maksetähtaegade lühendamise nimel, et 
saavutada 1. ja 2. meetmega seatud eesmärgid 1. oktoobriks 2009. Komisjoni 
eelarvevahendite käsutaja vastutab nimetat ud meetmete rakendamise järelevalve eest. 
Esimesel korral on selle aluseks 2009. aasta v iimases kvartalis täheldatud maksetähtajad.  
Kokkuvõtteid tehakse iga-aastastes tegevusarua nnetes, mille peadirektorid ja talituste 
juhatajad 2009. aasta kohta koostavad, ja  komisjoni 2009. aasta haldustegevuse 
koondaruandes.