ET    ET ET 
 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 3.11.2010 
SEK(2010) 1290 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE 
  
Lisatud dokumendile: 
  
Läbivaadatud ettepanek: NÕUKOGU DIREKTIIV (Euratom)  
 
kasutatud tuumkütuse ja radioaktii vsete jäätmete käitlemise kohta  
KOM(2010) 618 
SEK(2010) 1289 
 
ET 2   ET KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE 
  
Lisatud dokumendile: 
  
Läbivaadatud ettepanek: NÕUKOGU DIREKTIIV (Euratom)  
 
kasutatud tuumkütuse ja radioaktii vsete jäätmete käitlemise kohta  
1. S
ISSEJUHATUS  
Käesolev mõjuhinnang on lisatud ka sutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemist 
käsitleva õigusakti läbivaadatud ettepanekule,  mis on komisjoni 2010. aasta tööprogrammis.  
Euroopa Liidus käsitletakse tsiviilkasutuses tekkinud kasutatud tuumkütust ja radioaktiivseid jäätmeid vastavalt Euratomi aluslepingule.  
Komisjon esitas 2003. aastal ettepaneku võtta vastu nõukogu direktiiv (Euratom), milles 
käsitletaks kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivs ete jäätmete käitlemist, ja esitas 2004. aastal 
nõukogule muudetud ettepaneku. Pärast pikki arutelusid kutsus nõukogu oma 2004. aasta 
juuni järeldustes tuumaohutuse ja kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete ohutu 
käitlemise kohta komisjoni üles pidama „laial dasi konsultatsioone” sidus rühmadega, enne kui 
Euratomi aluslepingu kohaselt esit ada edasisi õigusakti ettepanekuid.  
Seepärast korraldas komisjon vastusena nõukogu palvele mitmesugu ste üleeuroopaliste 
algatuste kaudu laialdased konsultatsioonid. Ko misjon pidas nõu liikmesriikide valitsustega, 
reguleerivate asutustega, radioaktiivsete jäätmete käitlejate organisatsioonidega, radioaktiivsete jäätmete tekita jate ja teistega. Nõu peeti ka muude ELi institutsioonide, 
vabaühenduste ja muude partneritega. Arvess e võeti Euroopa tuumaohutuse reguleerijate 
rühma (ENSREG) üksikasjalikku kaastööd. See oli väga oluline, arvestades ENSREGi erilist 
pädevust, kuna ENSREG esindab nii tuumaenergeetika programmiga liikmesriikides kui ka muudes liikmesriikides tuumakäitiste ning kasuta tud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete 
käitlemise eest vastutavaid pädevaid asut usi. Mitmesuguste avalike konsultatsioonide, 
sealhulgas selleteemaliste Eurobaromeetri küsitl uste ja avalike aruteludega pöörati samal ajal 
erilist tähelepanu ühiskondlikul e mõõtmele. Radioaktiivsed jäätmed on ELi kodanike üks 
suuremaid mureküsimusi. Suur enamik pooldab ELi õigusakti vastuvõtmist. 
2. P
ROBLEEMI OLEMUS  
Radioaktiivseid jäätmeid tekib igas liikmesrii gis. Radioaktiivseid jäätmeid ja kasutatud 
tuumkütust tekib paljudes vajalikes tege vusharudes, nagu elektri tootmine 
tuumaelektrijaamades ja suur hulk radioaktii vsete isotoopide kasutusalasid meditsiinis, 
tööstuses, põllumajanduses ja teaduses. En am kui pooltes liikmesriikides on töötavaid 
tuumaelektrijaamu. Dekomisjoneeritakse vanu reaktoreid, ehitatakse uusi ja ehitusplaane on ka tuleviku jaoks. Radioaktiivseid jäätmeid, kaasa arvatud jäätmeteks loetud kasutatud 
 
ET 3   ET tuumkütust on vaja kokku koguda ja eraldada need inimestest ja elukeskkonnast väga pikaks 
ajaks.  
Milline ka ei oleks tuumaenergeetika ja radioi sotoopide muu kasutuse tulevik, igal juhul on 
ohutuse ja jätkusuutlikkuse tagami seks vaja korraldada radioaktii vsete ainete lõppladustamine 
kui olemasolevate ja tulevast e radioaktiivsete jäätmete kä itlemise viimane etapp. Seda 
kohustust ei saa jätta tulevast ele põlvkondadele. On olemas ül emaailmne tehniline konsensus, 
et radioaktiivsete jäätmete ja  kasutatud tuumkütuse ladustamine , isegi pikaajaline ladustamine 
on üksnes ajutine lahendus, mille puhul on va ja aktiivset kontrollimist. See ei ole 
lõppladustamise alternatiiv, kuna lõppladustamine tagab passiivse ohutuse.  
Vaatamata sellisele konsensusele ja ol ukorra arengule ELis, Rahvusvahelises 
Aatomienergiaagentuuris (IAEA) ja tuumaenergi aagentuuris, lükatakse tähtsate otsuste 
tegemist kasutatud tuumkütuse ja  radioaktiivsete jäätmete kuni lõppladustamiseni käitlemise 
kohta sageli ikka veel edasi.  Paljudes liikmesriikides on  peamiseks probleemiks elame-
näeme-poliitika. Selle olukorra lahendamiseks on vaja pol iitilist otsustavust, üldsuse 
teavitamist ja osavõttu otsustamisest, samuti p iisavaid teadus-, tehnika - ja finantsressursse. 
3. S UBSIDIAARSUSE ANALÜÜS  
Kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäät mete käitlemise küsimus on selgelt valdkond, 
milles riikide õigusnorme on vaja täiendada EL i õigusaktidega, kuna ohutusel on piiriülene 
mõõde. Samas on siseturu jaoks vajalik, et  konkurentsimoonutuste vältimiseks tagaks 
komisjon võrdsed tingimused. 
Olemasolevad ELi õigusaktid ei hõlma kogu te gevust ja kõiki raja tisi, mis on seotud 
kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete pikaajalise käitlemisega, ega ka selliseid külgi, nagu riikide po liitikameetmed ja nende rakendamine, üldsuse teavitamine ja osavõtt 
otsuste tegemisest. Seetõttu ei ole see va ldkond olemasolevate ELi  tasandi õigusaktidega 
piisavalt kaetud. 
Pärast direktiivi 2009/71/Euratom (millega luuakse tuumaseadmete tuumaohutust käsitlev 
ühenduse raamistik) vastuvõtmist ELi kõigi 27 liik mesriigi ja Euroopa Parlamendi toetusel on 
ELi teiseste, kasutatud tuumkütuse ja radioa ktiivsete jäätmete käitlemist käsitlevate 
õigusaktide väljatöötamine loogiliselt järgmine samm. 
IAEA ja muude organisatsioonide koostöös väljatöötatud ja vastuvõe tud ohutusnormid ei ole 
juriidiliselt siduvad ning nende ülevõtmine siseriiklikku õigusesse on vabatahtlik. Kõige 
olulisem rahvusvaheline leping kõnealuses vald konnas on IAEA egiidi all sõlmitud kasutatud 
tuumkütuse käitlemise ohutust ja radioaktiivs ete jäätmete käitlemi se ohutust käsitlev 
ühiskonventsioon. Ühiskonventsiooniga on liitunud kõik ELi liikmesriigid (välja arvatud Malta) ja Euratomi ühendus. Kuid ühiskonventsiooni s ei ole selle rikkumi se eest ette nähtud 
karistusi. Kokkuvõttes tähendab see, et IAEA  normides ja ühiskonventsioonis esitatud 
rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtete ja nõuete  puhul ei ole tagatud ühesugust kohaldamist 
ELi tasandil, kuna puudub jõustatavus. 
Seega jääb vastutus kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise eest praegu 
riigile. Enamiku liikmesriikide meetmeid on vaja täiustada, et tagada kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete va stutustundlik käitlemine.  
 
ET 4   ET 4. EL I ALGATUSE EESMÄRK  
Üldeesmärk on kehtestada ELi õigusraamistik kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete 
jäätmete käitlemiseks, mis oleks tuumaenergi a elektritootmiseks jätkusuutliku kasutamise 
ning radioaktiivse kiirguse meditsiinis, töös tuses, põllumajanduses, teadus- ja haridustöös 
kasutamise ohutust tagav koostisosa. Üldise  poliitikaeesmärgi s aavutamisega seotud 
konkreetsed eesmärgid on järgmised:  
– tagada, et töötajad ja ülds us oleksid kaitstud ioniseeriv a kiirgusega seotud ohtude eest 
nüüd, tulevikus ja sõltum atult riigip iiridest;  
– kehtestada rangeimad ohutusnormid radioaktiiv sete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse 
käitlemiseks; 
– vältida tulevaste põlvkonda de põhjendamatut koormamist; 
– jõuda kasutatud kütuse ja radioaktiivsete jä ätmete pikaajalise käitlemise alal kindla 
poliitilise tahteni; 
– tagada poliitiliste otsuste muutmine selgetek s säteteks, milles käsitletaks radioaktiivsete 
jäätmete ja kasutatud kütuse käitlemist kõikidel etappidel nende tekkimisest kuni 
lõppladustamiseni; 
– jõuda käitlemissüsteemi pideva ja püsiv a täiustamiseni, toetudes astmelisele 
otsustamisprotsessile ja ühiskonna heakskiidule; 
– tagada põhimõtte „saastaja maksab” alusel vajalikud, vajaduse korral kättesaadavad ja 
läbipaistvalt hallatava d rahalised vahendid. 
5. P OLIITIKAVALIKUD  
Kolme poliitikavalikut analüüsiti üksikasjalikult. 
Poliitikavalik 0 tähendab keht iva olukorra muutmata jätm ist (mittemidagitegemine).  
Poliitikavalik 1 hõlmab  IAEA ohutusnormides ja ühiskonventsioonis esitatud kasutatud 
tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise rahvusvaheliselt tunnustatud 
põhimõtete ja nõuete tugevdamist ELi tasandi meetmetega , millega osutatud põhimõtted 
ja nõuded muudetaks jõustatavaks ELi tasandil. 
Selline lähenemisviis hõlmab järgmiste meetmete kehtestamist: – ühenduse raamistik, milles sõnastatakse ELis toimuva kasutatud tuumkütuse ja 
radioaktiivsete jäätmete käitlemise üldpõhimõtted; 
– kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jä ätmete käitlemise siseriiklikud raamistikud, 
milles määratakse kindlaks vastutusalad ja nähakse ette asjaomaste riigiasutuste töö pikaajaline koordineerimine. 
Poliitikavalik 2 läheb valikus t 1 kaugemale, kuna sell e kohaselt kehtestatakse 
liikmesriikides toimuva kasutatud tuumkütuse  ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise 
riiklike programmide jaoks veel konkreetsed nõuded.  
Osutatud konkreetsetes nõuetes käsitletakse kasuta tud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete 
käitlemise riiklike program mide reguleerimisala, sisu ja läbivaatamist. 
 
ET 5   ET 6. M ÕJU HINDAMINE  
Poliitikavalik 0  nõuab üha suuremaid jõupingutusi oh utuse tagamiseks ja teadmiste 
säilitamiseks ajas. Lisaks tooks see kaasa üha  suureneva ebamäärasuse ja ohud, mis on seotud 
poliitilise tahte, rahastamise, väheneva oskus teabe, sotsiaalkonfliktide ja muu sellisega, mis 
hakkab tekitama suuri häireid pikaajalise ladus tamise käitiste töös ja lõppladustamise 
rakendamises. Seega tähendaks valik 0 võimali kke negatiivseid keskkonna-, majanduslikke ja 
sotsiaalseid mõjusid, seejuures põhjenda matut koormust tulevastele põlvkondadele ja 
võimalikke konkurentsihäireid elektriturul.  
Poliitikavalik 1  aitaks juba lähiajal saavutada kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete 
jäätmete käitlemise ohutuse ühtlaselt kõrget tase t ELi tasandil. Seepärast võiks sel olla 
positiivne keskkonna-, majanduslik ja sotsiaal ne mõju, mis oleks aga kindlustatud üksnes 
lähiajaks. See ei tagaks positiivset mõju pikema ks ajaks, kuna selline mõju sõltuks sellest, 
kuidas liikmesriigid ajas planeeri vad ja rakendavad oma radioaktii vsete jäätmete ja jäätmeteks 
tunnistatud kasutatud tuum kütuse lõppladustamise.  
Poliitikavaliku 2  tulemusena saavutatakse kasutatud t uumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete 
käitlemise ohutuse ühtlaselt kõrge tase ELis pi kaks ajaks, panemata põhjendamatut koormust 
tulevastele põlvkondadele ega kahjustamata  tulevaste põlvkondade võimet rahuldada 
omaenda vajadusi. Ainult sellel poliitikavalikul  on pikas perspektiivis positiivne keskkonna-, 
majanduslik ja sotsiaalne mõju. 
7. V ALIKUTE VÕRDLEMINE  
Poliitikavalik 0 ei parandaks olukorda, võ rreldes elame-näeme- poliitikaga. Kõikide 
liikmesriikide, Euroopa institutsioonide, olulisemate sidusrühmade ja üldsuse arvates ei ole mittemidagitegemine sobiv poliitikavalik. 
Poliitikavalik 1 aitaks täiustada kasutatud tuum kütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemist 
ELi tasandil lähiajal, kuna sellega muudetaks  kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete 
jäätmete käitlemise rahvusvaheliselt tunnus tatud põhimõtted ja nõuded jõustatavaks ELi 
tasandil. Pikemas perspektiivis ei võimaldaks see poliitikavalik aga vä listada otsustamisega 
põhjendamatut venitamist ja vahepealset pi kaajalist ladustamist. Seega ei taga see 
poliitikavalik kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivs ete jäätmete käitlemise pikaajalist ohutust. 
Ainult poliitikavalik 2 tagab pikaajalise ohutuse , suurendab otsustamispr otsessi läbipaistvust 
ja tagab seega kasutatud tuumkütuse ja radioa ktiivsete jäätmete jätkusuutliku käitlemise. 
Sidusrühmad ja üldsus toetavad kindlalt seda poliitikavalikut ning see vastab ülimal määral 
nõukogu ja Euroopa Parlamendi seisukohtadele. 
Selliseid kaalutlusi silmas pidades näib poliitik avalik 2 olevat eelistatud valik, kuna sellega 
suudetaks tagada poliitika üldeesmärgi s aavutamine. See on ka tõhusaim võimalus 
konkurentsimoonutuste vältimiseks. 
8. J
ÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Poliitilise eesmärgi saavutamise poole liikumise näitajad on järgmised: 
– millises ulatuses on täidetud kasutatud tuumkütus e ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise 
siseriiklikule raamistikule, milles määratakse kindlaks vastutusalad ja nähakse ette 
 
ET 6   ET asjaomaste riigiasutuste töö pikaajaline koordi neerimine, kehtestamise le esitatavad nõuded 
ning 
– millises ulatuses on täidetud kasutatud tuumkütus e ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise 
riiklike programmide reguleerimisala, sisu ja läbivaatamist käsitletavad nõuded. 
Liikmesriigid peaksid komisjonile teatam a kõnealuste nõuete täitmisest vastavalt 
ühiskonventsioonis ettenähtud aruandl usperioodidele. Liikmesriikid e aruannete alusel esitab 
komisjon aruande direktiivi rakendamisest  Euroopa Parlamendile ja nõukogule.  
Liikmesriigid lasevad oma riiklikele raamistik ele ja programmidele anda rahvusvahelise 
eksperdihinnangu, et pidevalt tä iustada kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete 
käitlemist. Eksperdihindamise tulemustest teavitatakse liikmesriike ja komisjoni.