SELETUSKIRI

1.Kavandatav reguleerimisese

Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel Minamata elavhõbedakonventsiooni osaliste konverentsi teisel istungil seoses elavhõbeda, välja arvatud elavhõbedajäätmete, keskkonnahoidliku vaheladustamise suuniste kavandatud vastuvõtmisega vastavalt nimetatud konventsiooni artikli 10 lõigetele 2 ja 3.

2.Ettepaneku taust

2.1.Minamata elavhõbedakonventsioon

Minamata elavhõbedakonventsioon (edaspidi „konventsioon“) on peamine rahvusvaheline õigusraamistik, mille eesmärk on kaitsta inimeste tervist ja keskkonda elavhõbeda ja selle ühendite inimtekkelise heite laskmise eest õhku, vette ja pinnasesse.

Konventsioonis käsitletakse elavhõbeda kogu olelusringi alates elavhõbedamaagi kaevandamisest kuni elavhõbedajäätmete kõrvaldamiseni, sealhulgas elavhõbeda vaheladustamine, elavhõbeda segud muude ainetega, kaasa arvatud elavhõbedasulamid, milles elavhõbeda sisaldus on vähemalt 95 massiprotsenti (edaspidi „elavhõbedasegud“) ja kuus elavhõbedaühendit, sealhulgas elavhõbe(I)kloriid, elavhõbe(II)oksiid, elavhõbe(II)sulfaat, elavhõbe(II)nitraat, kinaver ja elavhõbesulfiid, välja arvatud elavhõbedajäätmed.

Konventsioon jõustus 16. augustil 2017.

Euroopa Liit on konventsiooni osaline nagu enamik liikmesriike.

2.2.Konventsiooniosaliste konverents

Konventsiooniosaliste konverents täidab talle konventsiooniga pandud ülesandeid ning arutab ja võtab lisameetmeid, mis võiksid olla vajalikud konventsiooni eesmärkide saavutamiseks, sealhulgas võtab vastu asjakohaseid suunised.

Vastavalt konventsiooni artiklile 28 ning kodukorda käsitlevale otsusele MC-1/1, mille konventsiooniosaliste konverents võttis vastu oma esimesel istungil (24.–29. september 2017), on igal konventsiooniosalisel üks hääl. Siiski on liidul kui piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonil tema pädevusse kuuluvates küsimustes nii palju hääli, kui palju tema liikmesriike on konventsiooniga ühinenud. Liit ei kasuta oma hääleõigust, kui seda kasutab tema mis tahes liikmesriik, ja vastupidi.

2.3.Konventsiooniosaliste konverentsi kavandatud õigusliku toimega akt

19. novembril 2018 toimuval teisel istungil on konventsiooniosaliste konverentsil kavas võtta vastu suunised elavhõbeda, välja arvatud elavhõbedajäätmete, keskkonnahoidliku vaheladustamise kohta, millele on osutatud artikli 10 lõigetes 2 ja 3 (edaspidi „kavandatud õigusliku toimega akt“).

Kavandatud õigusliku toimega akti eesmärk on kehtestada suunised, et tagada elavhõbeda, elavhõbedasegude ja kuue elavhõbedaühendi (elavhõbe(I)kloriid, elavhõbe(II)oksiid, elavhõbe(II)sulfaat, elavhõbe(II)nitraat, elavhõbesulfiid ja kinaver), välja arvatud elavhõbedajäätmete, keskkonnahoidlik vaheladustamine. Praktikas on kavandatud õigusliku toimega akt kohaldatav peamiselt metallilise vedela elavhõbeda suhtes.

Konventsiooni artikli 10 lõigete 2 ja 3 kohaselt kohustuvad konventsiooniosalised võtma keskkonnahoidlikku vaheladustamist tagavate meetmete kehtestamisel arvesse konventsiooniosaliste konverentsi poolt vastu võetud suuniseid.

3.Liidu nimel võetav seisukoht

Liidu nimel on konventsiooniosaliste konverentsi teisel istungil kavas võtta seisukoht, millega toetatakse kavandatud õigusliku toimega akti vastuvõtmist.

Kavandatud õigusliku toimega akti sisu on konventsiooniosaliste konverentsi esimesel istungil otsusega MC-1/18 käivitatud istungitevahelise protsessi tulemus; selle otsusega „tehti sekretariaadile ülesandeks korraldada suuniste eelnõu täiendav läbivaatamine“ ja „esitada muudetud suunised teisel istungil arutamiseks ja võimalikuks vastuvõtmiseks“. Liidu eksperdid on sellele protsessile märkimisväärselt kaasa aidanud, esitades sekretariaadile oma märkused, järgides otsuses MC-1/18 sätestatud ajakava. Sekretariaadi muudatusi sisaldavas eelnõus on arvesse võetud liidu ekspertide märkuseid. Täiendavaid märkusi liidul suuniste kohta ei ole, sest suurte elavhõbedavarude osas on need kooskõlas ühenduse õigustikuga, sh Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta direktiiviga 2012/18/EL ohtlike ainetega seotud suurõnnetuse ohu ohjeldamise ning nõukogu direktiivi 96/82/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta. Lisaks on suunistes sätestatud, et eelkõige väikeste varude suhtes võib neid kohaldada paindlikult.