ET Euroopa Liidu Teataja C 57/1

EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS,

13. jaanuar 2011,

seoses ettepanekuga, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta

(CON/2011/1)

2011/C 57/01

Sissejuhatus ja õiguslik alus

13. oktoobril 2010 sai Euroopa Keskpank (EKP) Euroopa Liidu Nõukogult taotluse avaldada arvamust seoses ettepanekuga, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (1) (edaspidi „ettepandud määrus”).

EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikel 4 ning artikli 282 lõikel 5, kuna ettepandud määrus sisaldab sätteid, mis mõjutavad eelkõige maksesüsteemide tõrgeteta töö edendamist Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) poolt ning samuti tema kaasabi finantssüsteemi stabiilsusega seotud poliitika tõrgeteta teostamisele, tema poolt välisvaluutatehingute sooritamist ning tema poolt liikmesriikide ametlike välisvaluutareservide hoidmist ja haldamist, millele viidatakse lepingu artikli 127 lõigetes 2 ning 5. EKP nõukogu on käesoleva arvamuse vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.

Üldised märkused

Arvestades G20 liidrite poolt Pittsburghi tippkohtumisel 2009. aasta septembris võetud kohustust edendada börsiväliste tuletisinstrumentide stabiilsust ja läbipaistvust, toetab EKP ettepandud määruse eesmärki kehtestada ühtsed nõuded börsivälistele tuletislepingutele ning kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate tegevusele.

Samas näeb EKP probleeme seoses mõnede ettepandud määruse sätetega. Muu hulgas on ettepandud määruse eesmärgiks edendada finantsstabiilsust börsiväliste tuletisinstrumentide turul usaldatavusnormatiivide järelevalve vaatenurgast. Keskpankadel on seaduses sätestatud roll ja kohustused tagada finantsstabiilsus ning samuti finantsinfrastruktuuride turvalisus ja tõhusus. Seda rolli täidavad nii keskpangad, kes vastutavad kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate järelevaatamise ees, kui ka keskpangad, kes emiteerivad vääringuid, mis on kasutusel kesksete vastaspoolte teostatavates arveldustes või mis registreeritakse kauplemisteabehoidlate poolt. Seetõttu on vaja tagada EKP ning EKPSi kuuluvate riikide keskpankade kaasamine ettepandud määruse erinevatesse aspektidesse (eelkõige seoses otsustega anda, tühistada või pikendada tegevuslubasid; kesksete vastaspoolte jooksva riskide hindamisega; tehniliste standardite määratlemisega kesksetele vastaspooltele ja kauplemisteabehoidlatele; ning otsustega lubada liidus tegutseda kolmandate riikide kesksetel vastaspooltel ja kauplemisteabehoidlatel), ilma et sekkutaks sisuliselt keskpankade pädevusse.

Lisaks rõhutab EKP vajadust tagada, et kesksete vastaspoolte suhtes kehtivad ranged eeskirjad. Sellega seoses tuleks samuti täiendavalt kaaluda, kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/48/EÜ (krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (uuestisõnastamine) (2) artikli 4 lõikes 1 oleva „krediidiasutuse” määratluse muutmine on põhjendatud, et tagada kesksete vastaspoolte liigitamine piiratud tegevusloaga krediidiasutusteks.

Samuti märgib EKP, et käesoleval reformil on tohutud praktilised tagajärjed turuosalistele, eriti tehingute, riskijuhtimise ning õigusdokumentide osas.

Konkreetsed märkused

Lepingu artikli 127 lõike 2 neljanda taande ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”) artikli 3.1 neljanda taande ning artikli 22 kohaselt ning koostoimes lepingu artiklis 139 ning EKPSi põhikirja artiklis 42.1 sätestatud eranditega on üheks EKPSi kaudu ellu viidavaks peamiseks ülesandeks maksesüsteemide tõrgeteta toimimise edendamine. Seoses sellega võivad EKP ja liikmesriikide, mille rahaühik on euro, keskpangad anda vahendeid ja EKP võib kehtestada eeskirju efektiivsete ja usaldatavate arveldus- ja maksesüsteemide tagamiseks ühenduse piires ja teiste riikidega. Eurosüsteemi järelevalvepädevus arveldus- ja maksesüsteemide üle tuleneb neist sätetest (3). Järelevaatamise pädevus on seotud ka EKPSi ülesandega aidata kaasa finantssüsteemi stabiilsusele, mis on sätestatud lepingu artikli 127 lõikes 5, mida peegeldab EKPSi põhikirja artikkel 3.3. Lisaks sõltub eurosüsteemi rahapoliitika rakendamine vastavalt lepingu artikli 127 lõikele 2, mida peegeldab EKPSi põhikirja artikli 3.1 esimene taane, usaldusväärsete ja tõhusate turusüsteemide ja -infrastruktuuri olemasolust. Selliste süsteemide ja infrastruktuuri tõrgeteta toimimise edendamine on seega eurosüsteemi põhiülesanne (4). Liikmesriikide, mille rahaühik ei ole euro, keskpankadel on samasugused volitused oma riigi õigusaktide alusel.

Finantsturgude infrastruktuuride valdkonnas, mis hõlmab keskseid vastaspooli, on keskpangad ning väärtpaberituru reguleerijad makse- ja arveldussüsteemide komitees (PSSC) ning Rahvusvahelises Väärtpaberijärelevalve Organisatsioonis (IOSCO) tunnustanud nii reguleerimise kui järelevaatamise tähtsust. Seda arvestades põhinevad makse- ja arveldussüsteemide komitee ning Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni soovitused põhimõttel, et ettevõtjate reguleerimist, järelevalvet ning järelevaatamist teostavad väärtpaberijärelevalve asutused ja keskpangad võrdsetel alustel. Ettepandud määruses tuleks järgida sama lähenemist ning tagada, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutuse volitusi täiendab ja tasakaalustab EKP ja riikide keskpankade piisav osalemine. Esmatähtsaks eesmärgiks peaks olema standardite väljatöötamine Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutuse ning EKPSi tihedas koostöös, mis hoiab ära keskpankade vajaduse välja töötada täiendavaid ning potentsiaalselt erinevaid järelevaatamismeetmeid (sealhulgas õigusakte), et tagada kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate turvalisus ja usaldatavus. See võib kaasa tuua liigselt koormava liidu õigusraamistiku kesksete vastaspoolte suhtes ning isegi põhjustada õigusliku riski, kui nõuded on üksteist kordavad või vastuolulised.

Eeltoodut arvestades on kriitilise tähtsusega tagada ettepandud määruse kontekstis järelevalve teostajate ja järelevaatajate tõhus koostöö. Nagu on juba märgitud eurosüsteemi seisukohas seoses Euroopa Komisjoni ametliku konsultatsiooniga tuletisinstrumentide ja turuinfrastruktuuride kohta (5), leiab EKP, et EKPSi liikmete rolli tuleks järgmistes küsimustes selgelt kajastada ja täpsustada. Esiteks arvelduskõlblikkust ei tohiks vastavalt ettepandud määruse artiklile 4 määrata kindlaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutus üksi, vaid koos EKPSi liikmetega. Teiseks peaks kesksetele vastaspoolte ning kauplemisteabehoidlate suhtes regulatiivsete tehniliste standardite, juhiste ja soovituste kehtestamine toimuma tihedas koostöös EKPSi liikmetega. Järjepidevuse tagamiseks varasema praktika ning poliitikaotsustega (6) ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutuse ja EKPSi pädevuste täielikuks tunnustamiseks on seda tööd kõige otstarbekam korraldada praeguse EKPSi ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee töörühma mudelil põhineva Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutuse ja EKPSi ühise töörühma kaudu. Kolmandaks peaksid EKPSi asjaomased liikmed, nii järelevaatamise seisukohast kui ka emiteerivate keskpankadena, olema kaasatud ettepandud määruse artiklis 14 asutatud kolleegiumi ülesannetesse, sh ettepandud määruse III jaotises osutatud kesksetele vastaspooltele tegevuslubade andmisesse ja pidevasse läbivaatamisse. Neljandaks, suhete osas kolmandate riikidega ei tohiks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutuse teha otsust kolmanda riigi keskse vastaspoole tunnustamise kohta ettepandud määruse artikli 23 alusel ilma tiheda koostööta EKPSi asjaomaste liikmetega, nii järelevaatamise seisukohast kui emiteeriva keskpangana, mis on vajalik selleks, et tagada keskpankade probleemide ja põhimõtete piisav arvessevõtmine, näiteks likviidsuse ja riskijuhtimise osas. Lisaks soovitab EKP, et selle tunnustamise osas peaks kehtima nõue liidu kesksete vastaspoolte võrdse kohtlemise kohta selliste kolmandate riikide seaduste alusel. Viiendaks, kõikide asjaomaste asutuste, organite ja keskpankade vahel on nõutav piisav osalemine ja koostöö. See kehtib ka keskpankade osas ja hõlmab kolleegiumis osalemise kui ka vajaliku teabe vahetamise, k.a finantsstabiilsuse, järelevaatamise ja statistika eesmärkidel.

Lõpetuseks märgib EKP, et keskpangad võivad pakkuda kesksetele vastaspooltele laiaulatuslikke võimalusi, näiteks üleöölaenu-, hoiustamise ja arveldusteenuseid, olenevalt nende seadusest tulenevatest ülesannetest ja vastutusest. EKP tunnustab keskpankade võimalusi kui kõige tulemuslikumat vahendit turuinfrastruktuuride jaoks, võttes arvesse nende likviidsus- ja riskijuhtimisvajadusi. Samas ei ole keskpankade võimalused iseenesest kujundatud turuinfrastruktuuride tegevusvajadusi silmas pidades ning seda peaks otsustama eurosüsteem ja teised keskpangad ise, milliseid võimalusi nad soovivad kesksetele vastaspooltele ja teistele turuinfrastruktuuridele pakkuda ja mis tingimustel. Selles osas nõuab ettepandud määruse artikli 10 lõige 1, et kesksetel vastaspooltel peab olema „juurdepääs piisavale likviidsusele”, mis on eeltingimus keskse vastaspoole teenuste osutamiseks ja tegevuseks loa saamisel. See piisav likviidsus „võib tuleneda juurdepääsust keskpanga likviidsusele või krediidikõlbliku ja usaldusväärse kommertspanga likviidsusele”. EKP leiab, et kommertspangaraha ei kõrvalda piisavalt neid riske, mida keskpangaraha kõrvaldab, mis on tunnustatud ka CPSS-IOSCO ja ESCB-CESR soovitustes. Seetõttu ei tohiks ettepandud määrus esitada keskpanga likviidsust ja kommertspangaraha kahe võrdselt turvalise ja soovitava variandina.

Samas märgib EKP positiivse küljena ära, et ettepandud määruses ei esine ettepanekuid keskpangalaenule ligipääsu reguleerimise kohta. Rohkem kui muude võimaluste osas, otsus võimaldada tavalist või hädaolukorra laenu on keskpanga eesõigus, mis on otseselt seotud rahapoliitikaga.

Teksti redaktsiooni ettepanekud, kui EKP on soovitanud ettepandud määrust muuta, on esitatud lisas koos selgitustega.

Frankfurt Maini ääres, 13. jaanuar 2011 EKP president Jean-Claude TRICHET

(1) KOM(2010) 484 lõplik.

(2) ELT L 177, 30.6.2006, lk 1.

(3) Lisaks põhineb mõnede eurot kasutavate liikmesriikide keskpankade järelevalvetegevus riigi õigusaktidel, mis täiendavad ning mõnel juhul kordavad eurosüsteemi pädevust. Eurot veel mitte kasutusele võtnud liikmesriikide keskpankade järelevalve pädevus on sätestatud riigi õigusaktides.

(4) Vt dokumenti „Eurosystem Oversight Policy Framework”, 20. november 2009, avaldatud EKP veebilehel http://www.ecb.europa.eu

(5) Juuli 2010, avaldatud EKP veebilehel http://www.ecb.europa.eu

(6) Vt majandus- ja rahandusministrite nõukogu 9. oktoobri 2007 järeldused, milles märgitakse, et „EKPSi/Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee töö suhtes dokumendiga „Väärpaberite arvelduse standardid Euroopa Liidus” tunnustab nõukogu […], et investorite kaitse ning kauplemisjärgse sektori usaldusväärsus, sealhulgas selle riskijuhtimisküsimused, on olulised arutamisele kuuluvad teemad ning et kaaluda tuleb riskide ja finantsstabiilsuse tegevusjuhiseid täiendavaid konkreetseid tegevusi, näiteks leppides kokku regulatiivsetes meetmetes või standardites”; vt ka majandus- ja rahandusministrite nõukogu 3. juuni 2008 järeldused, milles kutsutakse EKPSi ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komiteed üles oma tööd eelnimetatud standarditega lõpule viima.