[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 12.2.2009

KOM(2009) 70 lõplik

KOMISJONI VAHEARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE,

mis käsitleb Rumeenias koostöö- ja jälgimiskorra raames saavutatud edusamme

KOMISJONI VAHEARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE,

mis käsitleb Rumeenias koostöö- ja jälgimiskorra raames saavutatud edusamme

1. SISSEJUHATUS

Rumeenia liitumisel 1. jaanuaril 2007 Euroopa Liiduga kehtestati koostöö- ja jälgimiskord,[1] et aidata Rumeenial kõrvaldada teatavaid puudujääke kohtureformis ning korruptsioonivastases võitluses ning jälgida perioodiliste aruannete kaudu edusamme kõnealustes valdkondades.

Käesolev aruanne kujutab endast vahearuannet, milles antakse tehnilist laadi teavet viimase kuue kuu jooksul Rumeenias koostöö- ja jälgimiskorra raames saavutatud edusammude kohta[2]. Aruanne ei hõlma saavutatud edusammude hindamist. Käesolev aruanne piirdub meetmetega, mis on juba lõpule viidud või toimub nende lõpuleviimine peatselt.

Eesmärkide saavutamisel ja ülejäänud väljakutsete kindlaks määramisel tehtud edusammude võrdluspunktiks on jätkuvalt komisjoni 23. juulil 2008. vastu võetud teatis. Komisjon korraldab järgmise hindamise 2009. aasta suvel.

2. KOHTUREFORM NING KORRUPTSIOONIVASTANE VÕITLUS: PRAEGUNE OLUKORD

Komisjoni 2008. aasta juuli aruandes märgitud tempot ei ole suudetud hoida. Kuigi kohtureformiga seoses on olnud märgata mõningaid positiivseid muutusi, on konkreetseid tulemusi raske esile tõsta. Valitsus on lõpule viinud tsiviilseadustiku muudatuseelnõude, kriminaalseadustiku eelnõu ning kriminaal- ja tsiviilkohtumenetluste seadustike eelnõu koostamise, kuid need on siiani vastu võtmata. Kõrgem justiitsnõukogu kavatsus võtta kohtureformi raames rohkem vastutust on rõõmustav, kuid seda tuleb ka tegudes tõestada. Riiklik lojaalsuse järelevalve amet on loonud ja käivitanud juhtumite registri. Selle tegevust tuleb jätkata.

Enamikel juhtudel on juulis komisjoni osutatud puudused jäänud samaks. Kuigi konstitutsioonikohus lükkas hiljuti tagasi kriminaalmenetluse seadustiku[3] muudatused, mis oleksid rangelt piiranud prokuratuuri õigusi, on õiguslik olukord jätkuvalt lahendamata ja segane. Teatavate kõrgetasemeliste juhtumite uurimist blokeerib Rumeenia parlament. Lisaks sellele oleks märkimisväärselt vaja parandada juurdepääsu kohtupraktikale ja selle ühtlustamist, kohtunike usaldusväärsust, lahendada personalihõive ning kohtusüsteemi haldamisega seotud probleemid.

On oluline, et Rumeenia ametiasutused suudaksid kohtureformi ning korruptsioonivastase võitluse uuesti liikuma saada ning kõrvaldada viimastel kuudel toimunud tagasilanguse tagajärjed[4].

3. KOKKUVÕTE - VÄLJAVAADE

Komisjoni järgmine, 2009. aasta suvel esitatav arenguaruanne näitab, millises ulatuses on Rumeenia suutnud edukalt lahendada komisjoni poolt kohtureformis tuvastatud puudujääke ning milliseid veenvaid ja konkreetseid tulemusi on saavutatud korruptsioonivastases võitluses.

Aruande esitamise tähtajaks on märkimisväärsete ja pöördumatute edusammude saavutamine Rumeenia jaoks otsustava tähtsusega. Rumeenia peab tõestama, et on loonud autonoomselt toimiva stabiilse kohtusüsteemi, mis on võimeline avastama korruptsiooni ning määrama selle suhtes karistusi ja säilitama õigusriiki. See tähendab eelkõige siiani puuduvate, kohtureformi uuendamiseks vajalike seaduste vastuvõtmist. Samuti peab Rumeenia kõrgemal tasemel esinevat korruptsiooni käsitlevate juhtumite kiirema käsitlemise kaudu tõestama, et õigussüsteem on suuteline rakendama seadusi sõltumatul ja tõhusal viisil.

4. EESMÄRKIDE TEHNILINE AJAKOHASTUS

4.1. Eesmärk 1: Edendada kõrgema justiitsnõukogu suutlikkust ja usaldusväärsust, et tagada kohtumenetluste suurem läbipaistvus ja tõhusus. Jälgida uue tsiviilkohtumenetluse seadustiku ja kriminaalmenetluse seadustiku mõju ning esitada asjakohane aruanne.

Rumeenia on lõpule viinud tsiviilseadustiku muudatuseelnõude, kriminaalseadustiku eelnõu ning kriminaal- ja tsiviilkohtumenetluste seadustike eelnõu koostamise. Uus valitsus otsustas eelnõud 2009. aasta jaanuaris parlamendist tagasi võtta. Tuleb saavutada eelnõusid käsitlev poliitiline kokkulepe. Toimumata on seadustike mõjude hindamine ja vajalik konsultatsiooniprotsess. Kõnealuste seadustike edukas rakendamine sõltub piisavate vahendite eraldamisest ning töötajate värbamisest ja nende ümberjaotamisest. Konstitutsioonikohus teatas 14. jaanuaril 2009, et 2008. aasta oktoobris vastu võetud vastuoluline seadus, millega kiidetakse heaks valitsuse erakorraline määrus 60/2006 prokuratuuri õiguste piiramise kohta raskete kuritegude uurimisel, on põhiseadusega vastuolus. Kõnealuse määrusega seotud ümbritsevad probleemid lahenevad pärast kriminaalmenetluse seadustiku vastuvõtmist.

Rumeenia kohtusüsteemi suutlikkus on ikka veel madal. Vabade ametikohtade arv on jätkuvalt liiga suur – 31. detsembri 2008. aasta seisuga oli täitmata 433 prokuröri ja 344 kohtuniku ametikohta[5]. Kohtunike ülemkogu statistika kohaselt on seisuga 10. detsember 2008 umbes pool vabadest ametikohtadest juhtivad ametikohad[6].

Kõrgemas justiitsnõukogus 2008. aasta novembris vastuvõetud inimressursistrateegias ei ole ette nähtud selliseid sobivaid erakorralisi meetmeid nagu tungiva töötajatepuuduse kõrvaldamiseks töötajate ajutine ümberjaotamine kohtuastmete ja piirkondade vahel[7]. Strateegias ei arvestata veel kohtute ja prokuratuuride vajalikku ümberkorraldamist. Tegutsevate, kuid kohe pensionile jääda võivate kohtunike suur arv muudab personaliolukorra ebakindlamaks ning vähendab struktuurireformi ulatust[8]. Lisaks sellele tekitab ajutisi vabu ametikohti kohtunike suurel arvul erinevatesse avalikesse institutsioonidesse lähetustesse saatmine, mida ei ole võimalik selleks otsatarbeks loodud reservfondist kompenseerida[9]. Suuremahulise värbamise ja koolituse kõrval peab Rumeenia leidma kiiremas korras lahenduse kohtunike puuduse probleemile.

Kõrgem kassatsioonikohus peab parandama oma tegevust kohtupraktika eestkostjana[10]. Ühtse ja selge kohtupraktika puudumine on õiguskindluse ja läbipaistvusega seoses jätkuvalt suur probleem[11]. Rumeenia on loonud töörühma, mille ülesanne on parandada kohtupraktika ühtlustamist korruptsiooniga seotud kohtuasjades määratud karistuste tasandil. Kõnealuse töörühma esimesi töötulemusi on oodata maikuus. Õigusliku ühtlustamise edendamiseks võetavate muude meetmete mõju (näiteks korrapärased kohtumised apellatsioonikohtu tasandil) ei ole veel võimalik hinnata.

Läbipaistvusega seoses on ametiasutused keskendunud kohtuotsuste avaldamisele kohtute veebisaitidel. Kohtunike ülemkogu võttis 27. novembril 2008 vastu otsuse, millega kohustatakse kohtuid avaldama Internetis kõik asjaomased kohtulahendid. Sellegipoolest ei ole praeguseks kehtestatud kriteeriume, millega tagada kohtute avaldatud otsuste andmekaitse ja järjepidevus. Veel ei ole kasutusele võetud infotehnoloogilist vahendit, mis võimaldaks kõigi kohtuotsuste kiiret avaldamist.

2009. aasta jaanuaris oli 53 kohtuinspektori ametikohast täidetud 44. Hoolimata 27. novembril kõrgemas justiitsnõukogus vastuvõetud uutest inspektorite lähetamise eeskirjadest on püsivalt probleemiks Bukarestist lähetatud inspektorite suur arv. Hiljutised inspektsiooni lähetamised näitavad lisaks veel seda, et kõnealuseid eeskirju ei ole täielikult kohaldatud.

Inspektsioon teostas teatavate kohtuasutuste kogu tegevust hõlmava üldkontrolli ning mitu kohtuid ja prokuratuure hõlmavaid temaatilist kontrolli. Inspektsioon esitas justiitsministeeriumile ka teadmata arvul ettepanekuid, mis käsitlesid muudatusi õigusaktides. Varem oli inspektsiooni distsiplinaaruurimiste[12] tulemuseks kohtunike ülemkogu kehtestatud distsiplinaarkaristused[13].

4.2. Eesmärk 2: Luua ettenähtud korras asutus, mis kontrollib majanduslike huvide deklaratsioonides esitatud andmete õigsust, vastuolusid ja võimalikke huvide konflikte, ning teeb siduvaid otsuseid, mis on aluseks võimalikele hoiatavatele sanktsioonidele.

Riiklik lojaalsuse järelevalve amet on saavutanud oma esialgselt kavandatud töötajate arvu, värvatud on 60 inspektorit. Siiski on riikliku lojaalsuse järelevalve ameti täieliku töövõime saavutamiseks vaja lisainvesteeringuid logistikasse, seadmetesse, juhtumite haldamise tarkvarasse ning inimressurssidesse. Detsembri alguseks oli riiklik lojaalsuse järelevalve amet kontrollinud 1500 juhtumit ning määranud varade ja huvide deklaratsioonide esitamise tähtajast kinnipidamata jätmise eest 470 trahvi. Riiklik lojaalsuse järelevalve amet esitas ka ühe juhtumi kohtusse ning 16 juhtumit prokuratuuri järelmeetmete võtmiseks. Uurimise all olnud isikute hulgas oli nii parlamendiliikmeid, ministreid, linnapeasid, kohtunikke, ülikooliprofessoreid kui ka politseiametnikke.

Ametil õnnestus ära hoida oma järelevalveasutuse (st riiklik lojaalsuse järelevalve nõukogu) ühe liikme katse mõjutada otsuse tegemist ühes üksikjuhtumis.

Riiklik lojaalsuse järelevalve amet peab näitama, et on ilma väljaspoolse sekkumiseta ja koostöös teiste riigiasutustega võimeline laiendama oma uurimiste ulatust. On liiga vara öelda, kas ameti uurimistulemusi hakatakse kohtusüsteemis edasi arutama.

4.3. Eesmärk 3: Jätkata saavutatud edule toetudes kõrgemal tasemel esinevate korruptsioonijuhtumite professionaalset ja erapooletut uurimist.

Riikliku korruptsioonivastase direktoraadi tulemused kõrgemal tasemel esinevas korruptsioonis süüdistuste esitamisel on jätkuvalt stabiilsed ja positiivsed[14].

Parlament peab parandama viisi, kuidas ta tegeleb kõrgemal tasemel esineva korruptsiooniga ning võimaldama kohtuvõimudel uurida kõiki asjaomaseid juhtumeid. Kuigi kahe juhtumi puhul lubati uurimist 2008. aasta juulis jätkata, keelduti kahe muu juhtumi puhul vastava taotluse rahuldamisest ning kolme juhtumi puhul lükati otsustamine edasi.

Jätkuvalt tuleb kõrgemal tasemel esinevat korruptsiooni käsitlevate kohtuasjade puhul teateid pikka aega venivatest kohtumenetlustest, kohtupoolsest leebest kohtlemisest ja ebajärjepidevast kohtupraktikast.

Rumeenia korruptsioonivastase raamistiku stabiilsusele esitati eelmise aasta teises pooles mitu tõsist väljakutset. Parlamendi algatus muuta juhtivprokuröride ametisse määramise menetlust oleks järjekordseks väljakutseks praeguse süsteemi tõhususele[15].

4.4. Eesmärk 4: Võtta täiendavaid meetmeid, et ennetada korruptsiooni ja võidelda selle vastu eelkõige kohalikes omavalitsustes.

Peaprokurör võttis terve hulga meetmeid, millega tõsta kohalike prokuratuuride tõhusust korruptsiooniga seotud kohtuasjades. Kõnealused meetmed hõlmasid ajavahemikus 2007–2008 esitatud asjaomaste süüdistuste analüüsi, korruptsiooniga seotud juhtumite uurimises kasutatavat hea tava käsiraamatut ning kohalikke korruptsiooniga võitlemise strateegiaid, mille koostamises osalesid kõik 41 piirkondlikku prokuratuuri.

Ka kodanikuühiskond on käivitanud mitu algatust, nagu näiteks siseriiklikel valimistel osalevate kandidaatide lojaalsuskontroll, piirkondlikud korruptsioonivastased tegevusrühmad, soovitused tervishoiusektoris lojaalsuskontrollide teostamiseks ning riiklike ülikoolide haldusliku ja akadeemilise usaldusväärsuse, hea valitsustava ja usaldusväärse finantshalduse järelevalve. Lisaks sellele teostati mitu valitsuse projekti, mis olid suunatud korruptsiooni ennetamisele.

Haldus- ja siseministeeriumi korruptsioonivastase võitluse peadirektoraat teatas, et võrreldes 2007. aastaga kasvas esimese üheteistkümne kuuga korruptsiooniga seotud uurimiste arv umbes 14 %.

Eelmisel suvel vastu võetud riikliku korruptsioonivastase strateegia raames edu saavutamiseks tuleb jõupingutusi kiirendada. Korruptsioonivastase võitluse peadirektoraadi pädevuse laiendamine korruptsioonivastaste juhtumite uurimisel kohalikes ametiasutustes tekitaks valitsuses vaidlusi ning seda kritiseeriksid osa kohtuametnikest ja kodanikuühiskonnast.

Riikliku korruptsioonivastase strateegia 2008–2010 raames loodi valitsuse alluvuses kõnekeskus. Praegu ei ole teatatud kavatsusest luua üldist vihjetelefoni, kuhu teatada korruptsiooniga seotud rikkumistest, kuna praegu ei ole võimalik tagada kõnealuste teadete sõltumatust ega erapooletuid järelmeetmeid.

[1] 2006/928/EÜ: Komisjoni otsus, 13. detsember 2006, millega nähakse ette kord, mille abil teha Rumeeniaga koostööd ja jälgida tema edusamme konkreetsete eesmärkide täitmisel kohtureformi alal ning korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses (ELT L 354, 14.12.2006, lk 56).

[2] Käesolev teatis hõlmab andmeid kuni 15. jaanuarini 2009.

[3] Kehtestatud erakorralise määruse 60/2005 kinnitamist käsitleva seadusega, mida on muudetud parlamendis.

[4] Rumeenias toimusid võrdlusperioodi lõpul parlamendivalimised ning valitsuskoalitsiooni moodustamine.

[5] Kuigi prokuröride vabade ametikohtade arv langes 2008. aastal 107 võrra ning puuduolevate kohtunike arv on jäänud stabiilseks (langes 3 võrra 2008. aastal), on viimase kuue kuu trend olnud eriti negatiivne, kuna vabanes 99 ametikohta kohtunikele (vabade ametikohtade arv tõusis 245lt 344le) ning 16 ametikohta prokuröridele (417lt 433le).

[6] 10. detsembril 2006 oli kohtutes 309st täitmata kohtuniku ametikohast 154 juhtivat ametikohta ning 475 täitmata prokuröri ametikohast 219 juhtivat ametikohta.

[7] Peaprokurör teatas detsembris, et prokuratuuride arv, kes ei suuda korrapäraselt töötada, kasvas viimastel kuudel 22lt 49le. Kahes prokuratuuris puuduvad prokurörid täielikult.

[8] 2008. aasta detsembris täitsid vastavad õiguslikud tingimused ja omasid õigust pensionile minna 662 kohtunikku ja 360 prokuröri. Pensionile minna otsustanud tegutsevate kohtunike arv ei ole täpselt teada, kuid see võib küündida mitmetesse sadadesse.

[9] Lähetuste arv (16. detsembri 2008. aasta seisuga 84 kohtunikku ja 75 prokuröri) ületab reservfondis olevate ametikohtade arvu rohkem kui 60 %.

[10] Euroopa Inimõiguste Kohus märkis kahes 2008. aastal avaldatud kohtuasjas ära inimõiguste rikkumised, mis tulenesid kõrgema kassatsioonikohtu ebajärjekindlatest kohtuotsustest, mis olid vastuolus õiguskindluse põhimõttega. Vt: kohtuasjad Beian vs. Romania nr 30658/05, Driha vs. Romania nr 29556/02.

[11] Näiteks ei ole kõrgema kassatsioonikohtu põhjendusi palju kajastamist leidnud apellatsioonkaebust omandi tagastamist käsitleva seaduse huvides (kindlaks määratud 2008. aasta juunis) siiani avaldatud.

[12] Ajavahemikus 1. jaanuar kuni 19. detsember 2008 võttis kohtuinspektsioon vastu 5987 teadet kohtunike käitumisnormide rikkumise kohta ning kontrollis 34 kõrgema justiitsnõukogu initsiatiivil algatatud juhtumit. Nendest 311 teadet saadeti võimalike distsiplinaarsete järelmeetmete arutamiseks kõrgema justiitsnõukogu kohtunike distsiplinaarkomisjoni ja 128 teadet prokuröride distsiplinaarkomisjoni.

[13] Distsiplinaarkaristused määrati 18 kohtuametnikule (13 kohtunikule ja 5 prokurörile) järgmiselt: 3 ametist vabastamist, 1 distsiplinaarpõhjustel teisele ametikohale üleviimine, 10 juhul alandati palka ning anti 4 hoiatust.

[14] Ajavahemikus 2008. aasta maist kuni novembrini saatis riiklik korruptsioonivastane direktoraat kohtusse 16 olulist kohtuasja, kostjate hulgas oli 4 parlamendiliiget, endine põllumajandusminister, riiklike ettevõtete direktoreid, politseiametnikke ja –prefekte. Ajavahemikus 30. novembrist 2008 kuni 21. jaanuarini 2009 esitas riiklik korruptsioonivastane direktoraat süüdistuse nt endisele asepeaministrile, endisele tööministrile, kolmele parlamendiliikmele ja endisele peaministrile.

[15] Konstitutsioonikohus kuulutas kõnealuse õigusliku algatuse menetluslikel põhjustel põhiseadusega vastuolus olevaks.