ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 30.10.2008 
KOM(2008) 716 lõplik 
  
Soovitus: 
NÕUKOGU OTSUS, 
millega antakse Ungarile vastastikust abi 
Ettepanek: 
NÕUKOGU OTSUS, 
millega antakse Ungarile ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi 
(esitanud komisjon) 
ET 2   ET SELETUSKIRI  
1. SISSEJUHATUS  
Alates 2006. aasta keskpaigast on Ungari ametiasutused teinud märkimisväärseid jõupingutusi 
riigi sisemajanduse ja maksebilansi tasakaalusta miseks. Hoolimata viimase kahe aasta jooksul 
saavutatud käegakatsutavatest tulemustest, millega kaasnes ka valitsemissektori eelarve puudujäägi oluline vähenemine ja jooksevkont o puudujäägi järkjärgu line kahanemine, on 
Ungari finantsturud olnud alates 2008. aasta okt oobri algusest tõsistes raskustes. Need on 
seotud Ungari finantsturgude võrdlemisi suure haavatavusega, mis tuleneb riigi suurest 
välisvõlast (ligi 100 % SKTst), mida hiljuti su urendasid välisvaluutalaenud erasektorile, ja 
regiooni kõrgeimast valitsemissektori võla suhtest SKTsse (umbes 66 %). Ametiasutused teatasid kiiresti laiaulatuslikust meetmepakmest investorite usalduse taastamiseks ja finantsturgude pinge leevendamiseks. Meetmed hõlmavad puudujäägi vähendamise 
kiirendamist nii 2008. kui ka 2009. aastal, et kahandada valitsuse rahastamisvajadust, ning mitut sihipärast sammu riigi võlakirjade tu ru elavdamiseks ning  valuutavahetusturu 
likviidsuse suurendamiseks. Siiski võib arvata , et finantsturgude ebastabiilsuse tagajärjel 
halveneb 2008. ja eriti 2 009. aastal kapitali- ja fi nantskonto seis kiires ti, ning seepärast vajab 
riik sel ajavahemikul olulist rahalist toet ust, mis 2009. aasta lõpuks võib ulatuda 20 miljardi 
euroni.  
2. M
AKROMAJANDUSLIK ARENG JA VÄLJAVAADE  
2006. aasta keskel käivitat i eelarve tugevdamise kava, et ko rrigeerida varasemate aastatega 
kogunenud suurt eelarve- ja maksebilansi pu udujääki (2006. aastal oli valitsemissektori 
eelarve puudujääk 9,3 % ja jooksevkonto puuduj ääk 7,5 %). Meetmed hõlmasid muu hulgas 
kulude külmutamist, avaliku sektori investeeri ngute kärpimist, maksude suurendamist ning 
hinnatoetuste vähendamist. Selle tagajärjel kahanes oluliselt valitsemissektori toodang, 
eelkõige tervishoiu, hariduse ja halduse vallas. 2007. aastal ilmutas erasektor uute 
laenuvõimaluste toel majanduslanguse suhtes t eatavat paindlikkust. Tänu ekspordi jõudsale 
kasvule (umbes 16 % võrra) suurenesid veid i ka investeeringud, ehkki ettevõtete kasum 
palgakulude märkimisväärse suurenemise tõttu langes. Hoolimata reaalpalkade vähenemisest 
suurenes pisut ka tarbimine (0,7 %), kuna naft a- ja toiduainete hindade kasvuga kaasnes 
reguleeritud hindade tõus ja käibemaksu järs k kasv. Kui SKT aastane kasv aeglustus 4,1 %lt 
2006. aastal 1,1 %le 2007. aastal, siis inflatsioon kahekordistus, ulatudes ligi 8 %ni, mis on 
ametlikust inflatsioonisihist palju kõrgem.  
2008. aastal, kui eelarvemeetmete mõju hakkas järk-järgult taanduma , näis, et Ungari 
majandus hakkab taastuma ning saavutab kahe või  kolme aastaga potents iaalse kasvu (veidi 
alla 3 %). ELi ja muu maailma majandus e eeldatust järsem langus aga nõrgendas 
märkimisväärselt varasematel aastatel Ungari majanduse peamiseks mootoriks olnud ekspordi 
väljavaateid. Langusele on kaasa aidanud ka prae gused finantsraskused ja sellega seotud 
laenutingimuste karmistumine, mis on kasvulootusi veelgi kahandanud. Rangemad 
laenutingimused mõjutavad eelkõige eratarbimist  ja leibkondade inve steeringuid, ettevõtete 
investeeringud, millele oodatakse mõningat to etust EL (struktuuri- ja ühtekuuluvus)fondidest, 
jätkuvad veel. Prognooside kohaselt jääb SKT aast akasv 2008. aastal oluliselt alla 2 % ning 
langeb 2009. aastal järsult veelgi, hakates 201 0. aastal aeglaselt taastuma. Finantsturgude 
praegust ebakindlust arvestades võib isegi juhtuda, et SKT 2009. aastal kahaneb, millele järgneb pikaajaline taastumine. 
ET 3   ET 3. RIIGI RAHANDUS  
2007. aastal oli valitsemissektori eelarve puudujääk  5 % SKTst, mis kujutas endast 2006. 
aasta 9,3 %ga võrreldes järsku langust. See tu lenes eelarve tugevdamise kavast, mille 
tagasivalitud valitsus käivitas 2006. aasta suvel ja mis hõlmas maksude suurendamist, 
hinnatoetuste kärpimist, kulude külmutamist (er iti avaliku sektori palgafondi puhul) ja avaliku 
sektori investeeringute nominaalse t vähendamist). 2008. aasta juuli keskel korrigeeris valitsus 
eelarvepuudujäägi prognoosi 3,8 %le SKTst, läht udes keskvalitsuse o odatust kõrgematest 
tuludest esimesel poolaastal (esialgne eesmä rk, mis sisaldus viimases ajakohastatud 
lähenemisprogrammis ja mille nõuko gu heaks kiitis, oli 4 % SKTst). 
Reageerides Ungari finantsturgud el valitsevale ärevale olukorrale , teatas valitsus 10. oktoobril 
12-punktisest tegevuskavast turu usaldusväärsuse  tõstmiseks. Eelkõige sisaldas see kava 
eelarvepuudujäägi eesmärkide vähendamist: 2008. aastaks 3,8 %lt SKTst 3,4 %le ning 2009. 
aastaks 3,2 %lt SKTst 2,9 %le, mida hiljem vähendati veelgi, 2,6 %le SKTst. 2008. aasta ambitsioonikamat eesmärki (3,4 % SKTst) aitaksid  saavutada järgmised meetmed: i) mõnede 
riiklike kavade kulude vähendamine ning väiksemad kaasrahastamise kulud (0,15 % SKTst), kuna ELi vahendeid on kasutatud oodatust aegl asemalt, ii) vajaduse korral eelarvereservi 
(0,3 % SKTst) külmutamine määramata ajaks. 2009. aasta 0,6 % võrra madalamat puudujäägieesmärki kavatsetakse sa avutada järgmiste meetmetega: i) tühistatakse kavandatud 
maksumuudatused, mis ametliku prognoosi järg i oleksid 2009. aastal tulusid vähendanud 
0,55 % võrra SKTst; samas jäävad kehtima kompenseerivad kulude vähendamise meetmed, ii) kulukärpeid 18. ok toobril esitatud läbivaadatud eelarve projektis suurendatakse 0,6 % võrra 
SKTst (vähendades riiklikke kava sid ja eelarveliste asutuste tegevuskulusid ning lükates edasi 
mõnede sotsiaaltoetuste indekseerimise), iii ) pensionide ja avali ku sektori palkade „13. 
kuumakse” vähendamisega ja avaliku sektori palkade külmutamisega vähendatakse kulusid 
veel umbes 1 % võrra SKTst.  
Valitsuse 12-punktine tegevuskava hõlmab ka eelarvehalduse reformi taaskäivitamist. 
Asjakohane läbi vaadatud õigusakt esitati pa rlamendile 17. oktoobril. Seda on täiendatud 
opositsiooniparteide alternatiivs ete ettepanekute mõningate oluliste elementidega (nt 
keskvalitsuse allsektori kulude mitmeaastaste ül emmäärade kehtestamine ning seadusandliku 
eelarveameti kõrvale maksunõukogu loomine). Läbi vaadatud kava näeb ette aastaeelarve 
seadmist kolmeaastasesse raamistikku ning keskmise tähtajaga arvudes väljendatud eeskirjade kehtestamist. Uus seadusandlik ettepanek kava tsetakse vastu võtta lihthäälteenamusega.  
4. F
INANTSTURUD  
Olukord Ungari finantsturgudel, mis 2008. aastal on arenenud üldiselt samas taktis regiooni 
teiste turgudega (ehkki aeg-ajalt esines suuremat volatiilsust1), muutus oktoobri algul väga 
pinevaks seoses riigi võlakirjade esmase turu  külmumise, aktsiaturu väga järsu languse ja 
vahetuskursi äkilise nõrgenemisega, mis viis riig i võlakirjade ja krediidiriski vahetustehingute 
hinnavahede olulise suurenemiseni. S ee näib olevat seotud finantssüsteemi 
likviidsusprobleemidega, eelkõige seoses välisv aluutaga, mis kallineb tajutava vastaspoole 
riski suurenemise ja soovi tõttu hoiduda Kesk - ja Ida-Euroopa riik idega seotud riskide 
võtmisest.  
Pärast turgude ebastabiilsuse suurenemist okt oobri alguses teatasid ametiasutused mitmest 
meetmest pingelise olukorra leevendamiseks . Lisaks eelarvekavade karmistamisele 
rahastamisvajaduse vähendamiseks hõlmasid need järgmist: 1) leevendatakse pensionifondide 
                                                 
1 Näiteks muutus olukord riigi võlakirjade turul ajutis elt pingeliseks 2008. aasta kevadel, seda peamiselt 
kodumaiste pensionifondid e portfellimuudatuste tõttu. 
ET 4   ET investeerimisnõudeid, 2) alates 13. oktoobrist pakub Ungari ke skpank (MNB) uut välisvaluuta 
vahetustehingute võimalust eesmärgiga vi ia kokku valuutavahetustehingute ostjaid ja 
müüjaid, et vähendada vastaspoole riski, 3)  alates 16. oktoobrist pakutakse pankadele uut 
tugivõimalust sõlmida keskpangaga euro-forinti üleöö-vahetustehinguid. Seda uut võimalust 
toetab repotehingute leping EKPga, mille kohase lt EKP võimaldab Ungari keskpangal laenata 
kuni 5 miljardit eurot. 4) 16. oktoobril teatas MNB ka meetmetest kodumaise võlakirjaturu tugevdamiseks kokkuleppel peamiste vahe ndajatega. 5) 22. oktoobril tõstis MNB 
intressimäära 300 baaspunkti võrra , et takistada kohaliku valuuta väärtuse langemist (selleks 
ajaks oli Ungari forint langenud euro suhtes alates oktoobri algusest 14 %). 
Lisaks suurendas Ungari parlament 13. oktoob ril hoiuste tagamise piirmäära 6 miljonilt 
forintilt 13 miljonile forintile. See katab hinnanguliselt u 90 % nõuetekohastest hoiustest. 
Õigusakti vastuvõtmisega kaasnes ka poliitiline  valmisolek tagada vajaduse korral kõik 
hoiused. Peale selle on Ungari ametiasutuse d tugevdanud koostööd riig i finantsstabiilsuse 
komiteega (loodi 2004. aastal) ning tihendanud piiriüleseid kontakte järelevalveasutuste 
vahel. 
5. M
AKSEBILANSS JA VAJADUS VÄLISRAHASTAMISE JÄRELE  
Viimastel aastatel on SKT ka svu peamiseks mootoriks olnud puha sekspordi kasv, mida toetas 
kiire kasv kogu maailmas ning mis aitas suur esti kaasa ka jookse vkonto puudujäägi ja SKT 
suhte järkjärgulisele vähenemisele 7,5 % lt 2006. aastal 6,4 %le 2007. aastal. Teine peamine 
tegur 2007. aastal oli valitsuse rahastamisvajaduse märkimisväärne vähenemine. Osaliselt 
tänu ELi vahendite suuremale kasutamisele ka svas kapitalikonto ülejääk, mis 2007. aastal 
ulatus 1,1 %ni SKTst, nii et väliskohustused üldiselt stabiliseerusid, ehkki kõrgel tasemel 
(97 % SKTst). Samal ajal suurenes võlains trumentide osa maksebilansi puudujäägis. See 
näitab muu hulgas residentide otse- ja portfelli investeeringute püsivalt suurt väljavoolu, mis 
aja jooksul peaks avaldama positiivset mõju  jooksevkonto tulubilansile. Kui võlga 
mittetekitava rahastamise osa 2008. aasta esimes el poolel veidi kasvas (koguarvestuses umbes 
ühe kolmandikuni), siis lühiajal iste laenude (tähtajaga alla  1 aasta) osa koguvõlast suurenes 
umbes 23 %ni SKTst, seda peamiselt finantssektori (35 % SKTst) suurenevate väliskohustuste tõttu (valitsuse osa välisvõlast on 30 %). 
Sel ja eriti järgmisel aastal prognoositaks e jooksevkonto puudujäägi jätkuvat vähenemist, 
arvestades forinti väärtuse hiljutist langust ning impordi kasvu järsku vähenemist 2009. aastal. 
Ka kapitalikonto olukord tõenäo liselt paraneb, sest suureneb juba eraldatud ELi vahendite 
kasutamine. Teisalt võib, arvestades hiljutisi ar enguid ja eelkõige oktoobri algusest saadik 
valitsenud olukorda, oodata por tfelliinvesteeringute (sealhul gas tuletisinstrumentide) 
netoväljavoo kiirenemist, eelkõige seetõttu, et valitsuse ja pankade välislaenude võtmine 
järsult väheneb, mis võib kapita li- ja finantskonto seisu 2 008. ja eriti 2009. aastal tõsiselt 
halvendada. Sellel taustal leiavad Rahvusvahelin e Valuutafond ja komisjon, et maksebilansi 
toetamiseks ja välisvaluutareservide suurenda miseks usaldusväärse tasemeni vajab Ungari 
olulisel määral lühikese ja keskmise tähtaj aga rahalist abi, mis 2009. aasta lõpuks võib ulatuda 
kuni 20 miljardi euroni. 
Eespool toodut arvestades on komisjon arvamu sel, et Ungari maksebilanss on tõsises ohus 
ning soovitab seetõttu nõukogul vastu võ tta vastastikuse abi andmise otsuse. 
6. EL
I TOETUS MAKSEBILANSI TOETAMISE SÜSTEEMI ALUSEL  
Praeguses olukorras näib olevat kohane anda  Ungarile keskmise tähtajaga rahalist abi 
liikmesriikide maksebilansi toetamise süsteemi alusel (arvestades määrust nr 332/2002). Abi antaks ajal, mil Ungari maksebilanss on finant sturu probleemide tõttu tõsises ohus, ehkki 
ET 5   ET maksebilansi seis on 2006. aasta keskelt alates oluliselt pa ranenud. EL toetus Ungarile 
moodustaks osa suuremast rahastamisskeemist,  mis hõlmab ka Rahvusvahelise Valuutafondi 
tugilaenu väärtuses 10,5 miljardit SDR-ühikut (u mbes 12,5 miljardit eurot), mis eeldatavasti 
kiidetakse heaks 6. novembril 2008, ning Maailmapanga 1 miljardi euro suurust laenu. On äärmiselt tähtis, et Ungaris tegutsevad suured  finantsinstitutsioonid riigi majandust jätkuvalt 
piisaval määral rahastavad. ELi rahalise abi andmisega toetatakse Ungari ametiasutuste 
tõsiseid püüdeid rakendada ulatuslikku maja nduspoliitilist tegevuskava, mille eesmärk on 
investorite usalduse taastamine  ja Ungari finantsturgudel viimastel nädalatel valitsenud 
pingete leevendamine. Tegevus kava lisatakse ka ajakohast atud lähenemisprogrammi. 
Eelkõige just rahastamisvajadusi vähenda v eelarve tugevdamise kiirendamine ja 
eelarvehalduse reformi kavandatav jätkumine vastavad ka nõukogu varasematele soovitustele seoses arvamustega 2007. aasta novembri lähenemisprogrammi ja riikliku reformikava 2007. 
aasta oktoobri rakendusaruande kohta. Samuti aita ks ELi abi ja komisjoni sekkumine tagada 
rahastamisskeemiga toetatava poliitika tä ielikku vastavust ELi soovitustele.  
Toetuse andmise majanduspoliitilised tingimu sed hõlmavad eelarvehalduse reformi ja 
toetavad eelarvepuudujäägi vähendamiseks seatav aid rangemaid eesmärke, mis aitaks tagada, 
et ülemäärane puudujääk korrigeeritakse kava kohaselt hiljemalt 2009. aastaks, vastavalt 
nõukogu 10. oktoobri 2006. aasta soovitusele se oses ülemäärase eelarvepuudujäägi 
menetlusega. Samuti hõlmavad need Lissa boni strateegia raames toetatavaid 
struktuurireformimeetmeid, nagu näiteks töötamise stiimulite tõhustamist, et tõsta tööhõivet ja 
suurendada riigi rahanduse pikaajalist jät kusuutlikkust. Rahapoliitika peaks olema jätkuvalt 
suunatud hinnastabiilsuse hoidmis ele ja keskpanga seatud in flatsioonisihi (praegu 3 %) 
saavutamisele. Peale selle on vaja kiiresti ja jõuliselt rakendada otsused finantssektori 
toimimise tõhustamiseks. Tingimuste täitmise jä lgimisel võetakse arvesse ka Rahvusvahelise 
Valuutafondi programmile vastavate tulemu slikkuse kriteeriumide rakendamist. Need 
kriteeriumid hõlmavad järgmist: i) kvartaliüle mmäära kehtestamine keskvalitsuse esmastele 
kulutustele, sotsiaalkindlustuse va henditele ja eelarvevälistele vahenditele; ii) riiklikul sektoril 
ei tohi olla välisvõlgnevust; iii) välisval uuta netoreservi alammäära kehtestamine ja iv) 
tarbijahinnaindeksi 12 kuu kõikumisvahemiku kehtestamine. Ametliku eelarvepuudujäägi eesmärgi saavutamiseks tuleks eriti suureks kasuks ka eelarvearengu tähelepanelikum 
jälgimine aasta jooksul.  
Praeguse turuolukorra juures vaja liku paindlikkuse tagamiseks  tehakse ettepanek võimaldada 
laenu rahastava laenuoperats iooni puhul kasutada intressimäära vahetustehinguid. 
Potentsiaalse vahetustehingu osa poolte krediidikva liteet peab olema väga kõrge, et kaitsta ELi 
eelarvet. 
Eespool toodut arvestades ja pärast konsulte erimist majandus- ja rahanduskomiteega soovitab 
komisjon nõukogul võtta vastu otsus EÜ asut amislepingu artikliga 119 ette nähtud 
vastastikuse abi andmiseks. 
Peale selle soovitab komisjon pärast konsulte erimist majandus- ja rahanduskomiteega, et 
pärast seda, kui nõukogu on komisjoni soovitus el vastu võtnud eespool nimetatud otsuse 
vastastikuse abi andmise kohta Ungarile, võtak s nõukogu vastu ka otsuse keskmise tähtajaga 
rahalise abi andmise kohta Ungarile ELi liikmesriik ide toetamise süsteemi alusel (mis on ette 
nähtud nõukogu 18. veebruari 2002. aas ta otsusega (EÜ) nr 332/ 2002) eesmärgiga aidata 
Ungaril parandada oma maksebilansi jätk usuutlikkust. Seda toetust antakse koos 
Rahvusvahelise Valuutafondi toetusega. See ma kstakse välja kuni viie osamaksena ning 
väljamaksmine sõltub majanduspoliitiliste ting imuste täitmisest. Kavandatav otsus aeguks 
kaks aastat pärast jõustumist. 
ET 6   ET Soovitus: 
NÕUKOGU OTSUS, 
millega antakse Ungarile vastastikust abi 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutam islepingut, eriti selle artiklit 119, 
võttes arvesse soovitust, mille komisjon esitas pärast nõupidamist majandus- ja 
rahanduskomiteega, 
ning arvestades järgmist: (1) Alates 2006. aasta keskpaigast on Ungari ametiasutused teinud märkimisväärseid 
jõupingutusi riigi eelarve ja maksebilans i puudujääkide korrigeerimiseks. Hoolimata 
viimase kahe aasta jooksul saavutatud käeg akatsutavatest tulemustest, muu hulgas 
valitsemissektori eelarve puudujäägi ol ulisest vähendamisest ja jooksevkonto 
puudujäägi järkjärgulisest vähendamisest, on Ungari finantsturud  olnud alates 2008. 
aasta oktoobri algusest tõsistes raskustes. 
(2) Ungari ametiasutused võtsid 2008. aasta  oktoobris vastu laiaulatusliku 
majanduspoliitilise programmi, mille eesmärk  oli taastada inve storite usaldus ja 
leevendada viimastel nädalatel Ungari finantsturgudel esine nud raskusi; programm 
sisaldab meetmeid pangandussüsteemide piisava likviidsuse ja rahastamise tagamiseks ning pankade piisava kapita liseerituse tagamiseks, samuti kava riigi rahanduse 
jätkusuutlikkuse tagamiseks ja rahastamis vajaduste piiramiseks; eelkõige alandas 
valitsus eelarvepuudujäägi eesmärki 2008. aasta ks 3,4 %le SKTst võrreldes eelarves 
kavandatud 4 %ga SKTst ja 2009. aastaks  3,2 %lt SKTst 2,6 %le SKTst; kõnealune 
majanduspoliitiline programm ja eelkõige eela rvepoliitilised eesmärgid kajastuvad 
valitsemissektori eelarves ja lähenemisprogram mis, mis sisaldavad ka muid poliitilisi 
meetmeid ja struktuurireforme.  
(3) Nõukogu vaatab Ungari rake ndatavad majanduspoliitika põhimõtted korrapäraselt 
läbi, eelkõige seoses Ungari lähenemispr ogrammi ajakohastatud versioonide ja riikliku 
reformikava rakendamise iga-aastase läbivaatamisega, seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva nõukogu soovituse raames Ungaris tehtavate 
edusammude korrapärase läbivaatamisega ning samuti seoses lähenemisaruandega. 
(4) Vaatamata jooksevkonto seisu eeldatavale pa ranemisele seisab Ungari 2008. ja 2009. 
aastal silmitsi märkimisväärsete rahastam isvajadustega (hinnanguliselt 20 miljardit 
eurot), kuna hiljutised sündmused finantsturgudel võivad põhjustada kapitali- ja finantskonto olukorra olulist halvenem ist ning investeeri ngute netoväljavoo 
kiirenemist.  
(5) Ungari ametiasutused on taotlenud märkimisväärset finantsabi ELilt ning teistelt 
rahvusvahelistelt finantsinst itutsioonidelt ja riikidelt, et toetada maksebilansi 
jätkusuutlikkust ja v iia rahvusvahelised valuutareser vid usaldusväärsele tasemele. 
(6) Ungari maksebilanssi ähvardab tõsine  oht, mis õigustab ühenduse kiireloomulise 
vastastikuse abi andmist,  
ET 7   ET ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:  
Artikkel 1 
Ühendus annab Ungarile vastastikust abi.  
Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. 
Brüssel, […]  
 Nõukogu nimel 
 eesistuja  
ET 8   ET Ettepanek: 
NÕUKOGU OTSUS, 
millega antakse Ungarile ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,  võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 332/2002, millega 
liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem,
2 
eriti selle artikli 3 lõiget 2, 
võttes arvesse ettepanekut, mille komisj on esitas pärast nõupidamist majandus- ja 
rahanduskomiteega, 
ning arvestades järgmist: 
(1) Nõukogu otsusega […] on otsustatud a nda Ungarile vastastikust abi. 
(2) Vaatamata jooksevkonto seisu eeldatavale pa ranemisele hinnatakse Ungari 2008. ja 
2009. aasta välise rahastamise vajadusi 20  miljardile eurole, kuna hiljutised 
sündmused finantsturgudel võivad põhjustada  kapitali- ja finantskonto olukorra olulist 
halvenemist ning investeeringute netoväljavoo kiirenemist. 
(3) On asjakohane anda Ungarile ühenduse ab i kuni 6,5 miljard it eurot 2002. aastal 
määrusega (EÜ) nr 332/2002 loodud keskmise tähtajaga rahalise ab i süsteemi raames 
liikmesriikide maksebilansi toetamiseks. Kõnealust abi tuleks anda koos Rahvusvahelise Valuutafondi 10,5 miljard i SDR (ligikaudu 12,5 miljardi euro) 
suuruse laenuga reservkrediidi  lepingu alusel, mis kiidetak se eeldatavasti heaks 6. 
novembril 2008. Maailmapank on samuti nõust unud andma Ungarile laenu 1 miljardi 
euro ulatuses. 
(4) Abi peaks haldama komisjon, kes lepib pärast majandus- ja rahanduskomiteega 
konsulteerimist Ungari ametiasutusteg a kokku finantsabiga seotud konkreetsed 
majanduspoliitilised tingimused. Kõnealused tingimused tuleks sätestada vastastikuse 
mõistmise memorandumis. Üksikasjali kud finantstingimused peaks komisjon 
sätestama laenulepingus. 
(5) Abi tuleks anda eesmärgiga toetada Ungari maksebilansi jätkusuutlikkust ja seeläbi 
aidata kaasa valitsuse majanduspoliitilise kava edukale rakendamisele praegustes 
majandus- ja finantstingimustes, 
ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:  
Artikkel 1 
1. Ühendus annab Ungarile keskmise tä htajaga laenu kuni  6,5 miljardit eurot 
maksimaalse keskmise tagasimaksetähtajaga 5 aastat.  
                                                
 
2 EÜT L 53, 23.2.2002, lk 1. 
ET 9   ET 2. Ühenduse finantsabi antakse kahe aasta j ooksul alates esimesest päevast pärast 
käesoleva otsuse jõustumist. Kui ol ukord seda nõuab, võib komisjon pärast 
majandus- ja rahanduskomiteega konsulteerimist otsustada abiperioodi maksimaalselt kahe aasta võrra pikendada. 
Artikkel 2 
1. Komisjon haldab abi viisil, mis on kooskõlas Ungari kohustuste ja nõukogu 
soovitustega, eelkõige seoses riikliku reformikava, lähenemisprogrammi ja ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamisega.  
2. Komisjon lepib pärast majandus- ja ra handuskomiteega konsulteerimist Ungari 
ametiasutustega kokku finantsabiga se otud konkreetsed majanduspoliitilised 
tingimused, mis on ette nähtud artikli 3 lõikega 4. Kõnealused tingimused 
sätestatakse vastastikuse mõistmise me morandumis, mis on kooskõlas lõikes 1 
osutatud kohustuste ja soovitustega. Üksi kasjalikud finantstingimused sätestab 
komisjon laenulepingus. 
3. Komisjon kontrollib koostöös majandus- ja rahanduskomiteega korrapäraselt, et 
abiga seotud majanduspoliitilised tingimu sed oleksid täidetud. Komisjon teavitab 
majandus- ja rahanduskomiteed laenude võimalikust refinantseerimisest või finantstingimuste ümberkorraldamisest. 
Artikkel 3 
1. Komisjon teeb ühenduse finant sabi Ungarile kättesaadav aks kuni viie osamaksena, 
mille suurus sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis.  
2. Esimese osamakse tegemise tingimuseks on laenulepingu ja vastastikuse mõistmise 
memorandumi jõustumine.  
3. Kui see on vajalik laenu rahastamiseks, on lubatud intressimäära vahetustehingute 
arukas sõlmimine kõrgeima krediidikvaliteedi astmega osapooltega. 
4. Komisjon teeb otsuse järgmiste osamakse te tegemise kohta pärast majandus- ja 
rahanduskomitee arvamuse saamist. Järgmiste osamaksete tegemise tingimuseks on 
Ungari valitsuse uue majanduspoliiti lise programmi (sisaldub Ungari 
lähenemisprogrammis) rahuldav rakenda mine ja konkreetsemalt vastastikuse 
mõistmise memorandumis sätestatud maja nduspoliitilised tingi mused. Kõnealused 
tingimused sisaldavad muu hul gas: edusamme eelarve tuge vdamisel, mida valitsus 
kavandab kooskõlas nõukogu 10. oktoobri 2008. aasta soovitusega eelarvepuudujäägi menetluse raames ja kooskõlas nõukogu 2007. aasta novembris 
esitatud arvamusega ajakohastatud lähenemi sprogrammi kohta; erimeetmeid eelarve 
tugevdamisel aluseks olevate kulude kontro llimiseks ning edusam me eelarvehalduse 
ja finantsjäreleval ve reformi raames; Lissaboni st rateegia raames toetatavaid 
struktuurireformimeetmeid, näiteks töötamise stiimulite tõhustamist, et toetada tööhõivet ja suurendada riigi rahand use pikaajalist jätkusuutlikkust.  
Käesolev otsus on adresseeritud Ungari Vabariigile. 
ET 10   ET Brüssel, …  
 Nõukogu nimel 
 eesistuja  
ET 11   ET SELGITUS EELARVEMÕJU KOHTA  
 
(vrd sise-eeskirjade artikkel 16)  
  
POLIITIKAVALDKOND: JAOTIS 01 – MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND  
TEGEVUSVALDKOND: FINANTSTEHIN GUD JA FINANTSINSTRUMENDID  
MEETME NIMETUS: ELi KESKMISE TÄHTAJAGA FINANTSABI UNGARILE  
1. ETTEPANEKU
 NIMETUS:  ASJAOMANE  ELARVERUBRIIK  JA JAOTIS 
01 04 01 01 Euroopa Ühenduse tagatis maksebilansi toetuseks võetud ühenduse 
laenudele 
2. ÕIGUSLIK  ALUS: 
EÜ asutamislepingu artik lid 119 ja 308; nõukogu 18. ve ebruari 2002. aasta määrus 
(EÜ) nr 332/2002.  
Määruses sätestatud süsteemi kohaselt liikme sriikidele antavate laenude põhisumma 
on kõige rohkem 12 miljardit eu rot. Alates määruse jõustumisest ei ole kõnealuse 
süsteemi raames antud ühtegi laenu.  
3. EELARVEAASTA  ÜLDANDMED  (EURODES) 
Sellesse punkti kirjendatakse Euroopa Liidu poolt antud tagatis. See võimaldab 
komisjonil tagada võla (põhiosa, intresside  ja muude kulude) tagasimaksmist juhul, 
kui võlgnik (Ungari) jätab täitma ta oma lepingulised kohustused.  
Eelarvetagatist kajastavat eelarvekirjet  („p.m.”) rakendatakse ainult tagatise 
kasutamise korral. Eeldatakse, et tavalise lt eelarvetagatist ei kasutata. Enne kui 
Ungari sai liikmesriigiks, andis nõukogu 25. veebruari 1990. aasta otsuse 1990/83/EMÜ ja 24. juuni 1991. aasta otsu se 91/310/EMÜ al usel Ungarile 
makromajanduslikku finantsabi kokku 790 miljonit eküüd. Kogu makromajanduslik 
finantsabi oli tagasi makstud 1998. aastaks.  
3a – Jooksev aasta 
Ei kohaldata 
 
 Kulukohustuste 
assigneeringud  
Esialgne assigneering 
eelarveaasta kohta   
Ümberpaigutatud assigneeringud   
Täiendav assigneering    
Koguassigneering    
ET 12   ET Muu tööprogrammi jaoks 
reserveeritud assigneeringud   
Saldo   
Pakutud meetme jaoks 
ettenähtud summa    
3b – Ülekandmine 
Ei kohaldata 
  Kulukohustuste 
assigneeringud  
Ülekandmine    
Muu tööprogrammi jaoks 
reserveeritud assigneeringud    
Saldo    
Pakutud meetme jaoks ettenähtud summa
   
3c – Järgnev eelarveaasta 
Ei kohaldata 
  Kulukohustuste 
assigneeringud  
Esialgne assigneering 
eelarveaasta kohta  p.m. 
Ümberpaigutatud 
assigneeringud    
Täiendav assigneering    
Koguassigneering    
Muu tööprogrammi jaoks 
reserveeritud assigneeringud   
Saldo    
Pakutud meetme jaoks 
ettenähtud summa   p.m. 
 
ET 13   ET 4. MEETME  KIRJELDUS 
Kavandatav keskmise tähtajaga finantsabi Ungarile hõlmab 6,5 miljardi euro suurust 
ühenduse laenu (rahastatakse rahvusvahelis telt kapitaliturgude lt kaasatud ühenduse 
laenudest). Abi antakse rahvusvahelise fi nantseerimispaketi raames, mis hõlmab 
eelkõige IMFi laenu suurusega 10,5 miljardit SDRi (ligikaudu 12,5 miljardit eurot), mida toetab reservkrediidi süsteem. M aailmapank on samuti lubanud anda laenu 1 
miljardi euro ulatuses. Ungarile antava ühenduse keskmise tähtajaga finantsabi eesmärk on toetada Ungari maksebilansi jä tkusuutlikkust, mis on tõsistes raskustes, 
ja seeläbi toetada valitsuse uut maja nduspoliitilist kava, mille eesmärk on muu 
hulgas taastada investorite usaldus ja leev endada alates 2008. aas ta oktoobri algusest 
finantsturge vaevanud raskusi. Abi on hea näide valmisolekust toetada liikmesriiki, kelle majanduspoliitika on alates 2006. aa sta keskpaigast märkimisväärselt 
paranenud, muu hulgas tänu valitsemi ssektori eelarve puudujäägi olulisele 
vähendamisele. Samal ajal toetatakse kõneal use abiga finantsstabii lsust, mis ulatub 
oluliste rahvusvaheliste (sh pankadevahe liste) sidemete ka udu üle abisaajariigi 
piiride. Käesolevaga toetatav uus majandusmeetmete pakett hõlmab puudujäägi 
vähendamise kiirendamist nii 2008. kui ka  2009. aastal, et ka handada valitsuse 
rahastamisvajadust, ning mitut sihipärast sammu riigi võlakirjade turu elavdamiseks 
ning valuutavahetusturu lik viidsuse suurendamiseks. Komisjoni poolt koostöös 
majandus- ja rahanduskomiteega hallatav abi võimaldab tagada, et EL on aktiivselt kaasatud Ungari majanduspoliitika kujunda misesse ning et kõnealune poliitika on 
kooskõlas Ungari kohustustega ELi kontek stis ja nõukogu soovitustega, eelkõige 
seoses riikliku reformikava, lähenemisp rogrammi ja ülemäärase eelarvepuudujäägi 
menetluse rakendamisega.  
Ungarile laenu andmise eesmärgil kapita liturgudelt või finant sinstitutsioonidelt 
võetud ühenduse laenud on kaetud ühen duse tagatisega. Laen võetakse 
kapitaliturgudelt või finantsi nstitutsioonidelt. U ngarile antavate laenude põhisumma 
on 6,5 miljardit eurot. 
Euroopa Liidu poolt antud tagatise stru ktuur võimaldab komi sjonil tagada võla 
tagasimaksmise juhul, kui Ungari ei suuda täita oma le pingulisi kohustusi. 
Oma kohustuste täitmiseks võib komisjon võla ajutise tagamise eesmärgil kasutada 
oma sularahavarusid. Sellisel juhul kohaldatakse nõukogu 22. mai 2000. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/ 2000 (millega rakendatakse ühenduste 
omavahendite süsteemi käsitlev ot sus 2000/597/EÜ, Euratom; EÜT L 130, 
31.5.2000, lk 1) artiklit 12. 
5. KASUTATAV
 ARVUTUSMEETOD 
Ei kohaldata. 
6. MAKSEGRAAFIK  (EURODES) 
Ei kohaldata. 
Rubriik  Assigneeringud  Maksed  
  
 aasta n aasta n+1 aasta n+2 aasta n+3 järgmised 
eelarve-
aastad  
 aasta n        
ET 14   ET  aasta n+1       
        
 aasta n       
 aasta n+1       
        
 Kokku