KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE

korra kohta, mille alusel Euroopa Liit osaleb Euroopa Nõukogu korruptsioonivastases riikide ühenduses (GRECO)

SISSEJUHATUS

Komisjon esitab kooskõlas Stockholmi programmiga[1] nõukogule käesoleva aruande korra kohta, mille alusel Euroopa Liit ühineb Euroopa Nõukogu korruptsioonivastase riikide ühendusega (GRECO).

GRECO on kõige laiaulatuslikum korruptsioonivastane järelevalvemehhanism Euroopa tasandil, milles osalevad kõik liikmesriigid. GRECO-l on olnud tähtis osa korruptsioonivastase õigus- ja institutsioonilise raamistiku teatavate miinimumnõuete kehtestamisel Euroopas. Mõnes liikmesriigis on korruptsioon siiski veel suur probleem ja tulemused ei ole kogu Euroopa Liidus ühtmoodi tõhusad. See kinnitab komisjoni arvamust, et ELis on poliitiline koostöö korruptsiooni vastu võitlemisel jätkuvalt ebaühtlane.

Teatises ELi korruptsioonivastase poliitika kohta[2] soovitatakse Euroopa Liidul osaleda GRECOs ja ühtlasi luua ELi korruptsioonivastase võitluse aruandlusmehhanism. See peaks andma võimaluse ergutada liikmesriikide poliitilist tahet ning suurendada olemasoleva õigus- ja institutsioonilise raamistiku tõhusust.

Käesolevas aruandes määratakse kindlaks ELi ja GRECO vahelise tihedama koostöö peamised eesmärgid ning analüüsitakse Euroopa Liidu GRECO töös osalemise võimalusi ja selle eeliseid ELile.

GRECO ROLL JA TOIMIMINE

Euroopa Nõukogu lõi GRECO 1999. aastal, et „parandada oma liikmete suutlikkust võidelda korruptsiooniga, jälgides dünaamilist vastastikust hindamist ja survet kasutades kohustuste täitmist kõnealuses valdkonnas”[3]. Praegu on GRECO-l 49 liiget (48 Euroopa riiki ja Ameerika Ühendriigid).

GRECO tegevuses juhindutakse põhikirjast[4] ja kodukorrast[5]. Iga liige määrab kuni kaks esindajat, kellel on täiskogu istungil hääleõigus. Samuti esitavad liikmed GRECO-le ekspertide nimekirja, kes saavad osaleda GRECO hindamistes.

GRECO liikmete hindamised toimuvad voorudena ja need põhinevad nõuetel, mis on sätestatud korruptsioonivastase võitluse kahekümnes peamises põhimõttes,[6] korruptsiooni tsiviilõiguslike aspektide konventsioonis[7] ja korruptsiooni kriminaalõigusliku reguleerimise konventsioonis[8] ning selle lisaprotokollis[9]. GRECO esimene hindamisvoor toimus aastatel 2000–2002 ning selle raames hinnati korruptsiooni tõkestamise ja korruptsioonivastase võitlusega tegelevate riigiasutuste sõltumatust, spetsialiseerumist ja vahendeid ning riigiametnike puutumatust. Aastatel 2003–2006 toimunud teises hindamisvoorus keskenduti korruptsiooniga teenitud tulu arestimisele ja konfiskeerimisele, korruptsiooni tõkestamisele ja avastamisele avalikus halduses ning korruptsiooni tõkestamisele ja sellega võitlemisele erasektoris. 2007. aasta jaanuaris alanud kolmas hindamisvoor kestab veel. Selle raames hinnatakse süütegude määratlemist kuriteona vastavalt korruptsiooni kriminaalõigusliku reguleerimise konventsioonile ja poliitiliste erakondade rahastamist.

Pärast hinnatud riigiga arupidamist koostatakse hindamisaruanne, mida seejärel arutab ning mille kinnitab täiskogu. Hindamisaruanne on üldiselt konfidentsiaalne, kuid hinnatud riigi nõusolekul võib selle avaldada. Aruanne sisaldab soovitusi, mida riik peab teatava aja (nt 18 kuu) jooksul järgima. Soovituste järgimist kontrollitakse vastavusmenetluse raames, mille lõppedes koostatakse vastavusaruanne ning vajaduse korral selle lisad.

GRECO TEGEVUSES OSALEMISE LISANDVÄÄRTUS

Euroopa Nõukogu ja Euroopa Liidu vahel 2007. aastal sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumis on sätestatud, et kahe osapoole vahel õigusriigi valdkonnas toimuvat õigusalast koostööd (sh korruptsioonivastast võitlust) tuleks edasi arendada, et tagada ELi õiguse ja Euroopa Nõukogu konventsioonides sätestatud nõuete sidusus, kuigi see ei takista ELi vastu võtmast kaugemaleulatuvaid eeskirju.

GRECOs osalemist nimetati ELi korruptsioonivastase poliitika oluliseks osaks juba 28. mai 2003. aasta teatises[10]. Pärast 2003. aasta teatise vastuvõtmist uuriti Euroopa Liidu lepingul ja Euroopa Ühenduse asutamislepingul põhinevate ELi õiguspädevuste alusel eri osalemisvõimalusi. Kuna ühenduse pädevus oli tollal korruptsiooni tsiviilõiguslikke aspekte ja kriminaalõiguslikku reguleerimist käsitlevate Euroopa Nõukogu konventsioonide kohaldamisel piiratud, tuli GRECOs osalemise otsuse tegemine Lissaboni lepingu vastuvõtmiseni edasi lükata. Euroopa Liidu toimimise lepinguga ühtlustatakse ELi pädevusi korruptsioonivastases võitluses ja luuakse alus tugevamale korruptsioonivastasele poliitikale, sh osalemisele GRECO tegevuses. Lisaks kindlustab otsus liituda Euroopa piirkondliku järelevalvemehhanismiga ELi ühinemisel ÜRO korruptsioonivastase konventsiooniga[11] avanenud võimalusi.

ELi 27 liikmesriigi korruptsioonivastase poliitika põhipuuduseks on olemasoleva raamistiku ebatõhus rakendamine. GRECO järelevalve on ajendanud ELi liikmesriike võtma teatavaid meetmeid, eelkõige valdkondades, mis on rahvusvahelisel tasandil vähem reguleeritud (nt poliitiliste erakondade rahastamine[12]). GRECO võime luua piisav poliitiline tahe, et võtta vastu ja kohaldada jõulisi korruptsioonivastaseid meetmeid, on siiski teataval määral piiratud. Samuti on GRECO võime teavitada korruptsiooni põhjustatud süsteemsetest probleemidest osutunud mõnikord üsna tagasihoidlikuks[13]. ELi aktiivne osalemine GRECO tegevuses võib seega tuua kasu mõlemale organisatsioonile, ühendades GRECO kogemused korruptsioonivastase võitluse järelevalve valdkonnas ja ELi institutsioonide poliitilise rolli, et tagada korruptsioonivastase poliitika tõhus jõustamine ELi 27 liikmesriigis.

Komisjon seab sel eesmärgil sisse ELi korruptsioonivastase võitluse aruandlusmehhanismi. ELi osalemine GRECOs toetab ELi uut aruandlusmehhanismi. Lisaks võib ELi osalemine GRECO hindamiste ettevalmistamises parandada hindamismetoodikat ja -tulemusi. ELi korruptsioonivastases aruandlusmehhanismis kasutab komisjon GRECO sisendmaterjali ja muid asjaomaseid allikaid, sealhulgas OECD rahvusvahelistes äritehingutes välisriigi ametiisikutele altkäemaksu andmise vastu võitlemise konventsiooni (altkäemaksuvastane konventsioon) ja ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni raames saadud teavet.

Eeltoodut arvesse võttes on kõige olulisemad erieesmärgid ELi osalemisel GRECOs järgmised:

- osalemine ELi liikmesriikide ja/või kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide (viimati nimetatute puhul nende nõusolekul) hindamisele eelnevas riikide külastamises;

- ettepanekute esitamine hindamisaruande projektide kohta ning osalemine GRECO täiskogu aruteludes ELi liikmesriikide ja/või kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide (viimati nimetatute puhul nende nõusolekul) hindamis- ja vastavusaruannete üle;

- koostöö tegemine GRECO bürooga,[14] millel on tähtis osa hindamiste ettevalmistamisel ja aruannete koostamisel;

- osalemine GRECO rahastamises;

- ELi liikmesriike käsitlevate hindamis- ja vastavusaruannete alusel koostatud GRECO võrdleva analüüsi[15] kasutamine sisendmaterjalina tulevases ELi korruptsioonivastase võitluse aruandes;

- selliste ELi jaoks oluliste GRECO soovituste kindlakstegemine, mida ei ole veel järgitud ja mille nõuetekohaseks järelkontrolliks võib tulevane ELi aruandlusmehhanism anda täiendava tõuke.

Kõnealused erieesmärgid lähtuvad vajadusest vältida liikmesriikide riigiasutustele lisakohustuste panemist ja jõupingutuste kattumist GRECO tegevusega.

Vastastikkuse tagamiseks võib komisjon kaaluda GRECO esindaja osalemist eksperdirühmas, mis luuakse eesmärgiga toetada ELi korruptsioonivastase võitluse aruande koostamist.

GRECO TEGEVUSES OSALEMISE KORD

GRECO toimimist reguleerivas õigusraamistikus on ette nähtud kaks võimalust GRECO tegevusega liitumiseks: vaatlejana ja osalejana; neid võimalusi analüüsitakse allpool.

Osalemise puhul kaalutakse kahte võimalust: täisliikmesus ja piiratud hääleõigusega liikmesus. Lisaks analüüsitakse veel ühe võimalusena ühisprogrammi.

Allpool esitatud esimene hinnang põhineb komisjoni analüüsil, mis hõlmab GRECOga toimuva võimaliku tihedama koostöö õiguslikke ja praktilisi tahke. Järgmises etapis taotleb komisjon nõukogult volitusi alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu GRECOs osalemise üle.

Vaatlejastaatus

Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee põhikirjajärgne resolutsioon (93) 28 osaliste ja laiendatud kokkulepete kohta näeb ette võimaluse, et osalisriigid teostavad teatavaid tegevusi koos ühe või mitme kolmanda riigiga laiendatud kokkulepete või laiendatud osaliste kokkulepete alusel. GRECO loodi laiendatud osalise kokkuleppe alusel. Ministrite Komitee võib kutsuda riike, mis ei ole Euroopa Nõukogu liikmesriigid, ja rahvusvahelisi organisatsioone osalema vaatlejana laiendatud osalise kokkuleppe alusel toimuvates tegevustes. Osalises või laiendatud kokkuleppes vaatlejana osalejate konkreetsed õigused ja kohustused ei ole resolutsioonis kindlaks määratud. Seepärast kohaldatakse Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee põhikirjajärgse resolutsiooni (93) 26 (vaatlejastaatuse kohta) üldsätteid. Kõnealuste sätete kohaselt ei anna vaatlejastaatus õigust määrata esindaja Ministrite Komiteesse või parlamentaarsesse assambleesse, välja arvatud juhul, kui üks nimetatud organitest on vastu võtnud eriotsuse.

GRECO andis vaatlejastaatuse OECD-le ja ÜRO-le, keda esindab ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo (UNODC). Seda võimalust on kasutatud ka muude Euroopa Nõukogu osaliste kokkulepete puhul[16]. Vaatlejatelt ei nõuta rahastamises osalemist.

Kuigi ELi saab kutsuda tegutsema GRECOs vaatlejana sarnaselt muude rahvusvaheliste organisatsioonidega ja see ei avalda mõju eelarvele, räägivad selle võimaluse vastu sellise korralduse piiratus ja madal lisandväärtus.

Vaatlejastaatus tagab üksnes piiratud osalemise liikmesriikide hindamises. See ei võimalda ELil osaleda hindamise üldises ettevalmistamises ja seega keskenduda ELi jaoks olulistele küsimustele. Sellest tulenevalt ei taga kõnealune võimalus tulevase ELi korruptsioonivastase võitluse aruande jaoks vajaliku sisendmaterjali kogumist. Samuti ei ole see täielikult kooskõlas Stockholmi programmiga, milles kutsutakse üles kujundama tervikliku poliitika korruptsioonivastaseks võitluseks ja tegema seda tihedas koostöös GRECOga.

Osalemine

Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee põhikirjajärgne resolutsioon (93) 28 sisaldab üldsätet, mis käsitleb (endise) Euroopa Ühenduse osalemist osalistes ja laiendatud kokkulepetes ning milles sätestatakse, et osalemise kord määratakse osalemiskutses. GRECO põhikirjas[17] korratakse öeldut, märkides, et (endise) ühenduse GRECOs osalemise kord määratakse kindlaks resolutsioonis, millega ühendus kutsutakse osalema.

GRECO kodukorra[18] eeskirjas nr 2 on sätestatud, et (endine) Euroopa Ühendus võib saada GRECO „liikmeks” järgmiselt:

- Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee kutsel osaleda GRECOs. GRECO peab tegema selleks asjaomase ettepaneku, mille peab kinnitama põhikirjajärgne komitee. Ametlik kutse esitatakse resolutsiooni vormis, mille võtab vastu Ministrite Komitee ja mille järel sõlmitakse ELiga kirjavahetuse vormis kokkulepe;

- ühinedes Ministrite Komitee kutsel korruptsiooni kriminaalõigusliku reguleerimise konventsiooniga;

- ühinedes korruptsiooni tsiviilõiguslike aspektide konventsiooniga.

EL osaleb praegu sellistes osalistes kokkulepetes nagu Veneetsia komisjon[19] ning suurte loodusõnnetuste ja tehnoloogiliste katastroofide ärahoidmise, nende eest kaitsmise ja nende puhul abi korraldamise koostöörühm[20]. EL osaleb ka Euroopa farmakopöa koostamise konventsioonis ja Euroopa Audiovisuaalvaldkonna Vaatluskeskuses ning paljudes Euroopa Nõukogu osalistes kokkulepetes.

Kuna GRECO põhikirjas viidatakse ELi osalemisele GRECOs ja GRECO kodukorras viidatakse „liikmesusele”, eeldab GRECOs osalemine seega mis tahes vormis liikmesust, mille üksikasjad määratakse kindlaks erikokkuleppes. Sellest tulenevalt analüüsitakse käesolevas aruandes kahte osalemise vormi: täisliikmesus (st täielik hääleõigus) ja piiratud hääleõigusega liikmesus.

Täisliikmesus

Täisliikmelisus tähendab, et ELil on GRECO täiskogul hääleõigus kõigis GRECO pädevusse kuuluvates küsimustes (nt hindamis- ja vastavusaruanded, menetlusküsimused, finants- ja eelarveküsimused). Kuna EL ei tegutse GRECO täiskogul liikmesriikide nimel, oleks tal sarnaselt kõikidele muudele liikmetele üks hääl.

GRECO põhikirja artikli 8 lõikes 6 on sätestatud, et „vastastikuses hindamises osalevatel GRECO liikmetel on hääleõigus”[21]. Kuigi EL ei ole Euroopa Nõukogu korruptsiooni kriminaalõigusliku reguleerimise konventsiooni ega korruptsiooni tsiviilõiguslike aspektide konventsiooni osalisriik, võib teda GRECO reguleeriva raamistiku kohaselt ikkagi hinnata. ELi institutsioonide hindamisel tuginetaks peamiselt korruptsioonivastase võitluse kahekümnele peamisele põhimõttele[22] ja see eeldaks kõnealuste põhimõtete eelnevat kinnitamist (võimalik, et ühepoolse avaldusega). ÜRO korruptsioonivastase konventsiooniga ühinemisel loodi pretsedent ELi täisliikmesuseks organisatsioonis, mis samuti hindab oma liikmeid. EL ei osale praegu siiski korruptsioonivastase konventsiooni raames toimuvas vastastikuses läbivaatamises.

Selle variandi puhul osaleks EL täielikult liikmesriikide, kandidaatriikide, potentsiaalsete kandidaatriikide ja muude kolmandate riikide hindamismenetlustes. Selles tulenevalt oleks ELil võimalik määrata kooskõlas kehtivate eeskirjadega (st rotatsiooni alusel) oma esindaja GRECO büroo koosseisu. EL kuuluks GRECO põhikirjajärgsesse komiteesse, millel on otsustusõigus eelarveküsimustes. Samuti kehtiksid ELi suhtes kõik GRECO põhikirjas ja kodukorras sätestatud muud õigused ning kohustused.

EL hakkaks osalema GRECO rahastamises. Komisjoni otsusele korrapärase hindamise eesmärgil ELi aruandlusmehhanismi loomise kohta[23] lisatud mõjuhinnangu kohaselt on Euroopa Liidu GRECOs osalemise võimalik finantskulu ligikaudu 450 000 eurot aastas. Sellest kaetaks GRECO eelarvesse tehtavad maksed (st suurrahastajana ligikaudu 300 000 eurot) ja kulud, mis on seotud peamiselt ELi huvides teostatavate tegevustega, millega GRECO praegu ei tegele (nt ELi 27 liikmesriigi võrdlevad aruanded ja järgimata soovituste kindlakstegemine). Selliseid tegevusi võidakse rahastada näiteks teenuste hankelepingute või meetmetoetuste kaudu.

Kõnealuse variandi puhul on suur võimalus saavutada kõik punktis 3 nimetatud erieesmärgid. Samuti tagaks see ELi ja GRECO vahelise koostöö nähtavuse, GRECO ja ELi tulevase aruandlusmehhanismi vastastikuse täiendavuse, GRECO hindamissüsteemi edasise täiustamise ja suurema keskendumise ELi poliitikavaldkondadele.

ELi institutsioonide hindamine GRECO poolt on siiski tegevus, mille vahendeid, teostatavust ja võimalikku mõju tuleks põhjalikumalt analüüsida, sest GRECO hindamissüsteem on ette nähtud pigem riikide, mitte organisatsioonide hindamiseks. Kuigi mõnda kahekümnest peamisest põhimõttest saab kohaldada ka organisatsioonide suhtes (nt avaliku halduse ausus), ei hõlmaks GRECO praeguse korra kohaselt tehtav hindamine kõiki aspekte ja selle lisandväärtus nii GRECO-le kui ka Euroopa Liidule on üsna ebaselge. Kui GRECO ELi institutsioone ei hinda, ei ole ELil võimalik saada GRECO täiskogul täielikku hääleõigust[24].

Piiratud hääleõigusega liikmesus

GRECO põhikirjas on sätestatud, et kord, mille alusel EL osaleb GRECOs, määratakse kindlaks resolutsioonis, millega ta kutsutakse osalema, viitamata seejuures osalemise konkreetsele vormile. ELi osalemine võib seega toimuda ka piiratud hääleõigusega liikmesuse vormis.

Kõnealuse variandi puhul ei nõuta tingimata, et GRECO hindaks ELi, kuid see tähendab, et luuakse raamistik ELi institutsioonide hindamise vajalikkuse, teostatavuse ja võimaliku mõju täiendavaks ühishindamiseks mõlema organisatsiooni poolt, võttes arvesse ELi eripärasid ja pädevusi. GRECO täiskogu 50. istungil rõhutati siiski, et kuigi ELi eripärade arvessevõtmiseks võib olla vajalik kohaldada erikorda, ei tohi ELi institutsioonide hindamine GRECO poolt olla vaid ebatõenäoline võimalus (st järk-järgult tuleb jõuda ELi hindamiseni).

Sellise variandi puhul osaleb Euroopa Liit GRECO rahastamises, kuid veidi väiksemas summas[25] kui täisliikmesuse korral. ELil oleks hääleõigus menetlus-, finants- ja eelarveküsimustes[26]. Tal ei oleks häälehõigust GRECO täiskogul hindamis- ja vastavusaruannete vastuvõtmisel ega esindajat GRECO büroos ning ta ei osaleks presidendi ja asepresidendi valimisel. EL määraks esindajad GRECO täiskogule, osaleks täiskogu aruteludes, esitaks soovitusi hindamis- ja vastavusaruannete kohta ning on võimalik, et tema esindaja osaleb vaatlejana liikmesriikide,[27] kandidaatriikide, potentsiaalsete kandidaatriikide ja sellise osalusega nõustunud muude riikide külastustes. EL saaks teha ettepanekuid hindamise ja järelkontrolli korralduse kohta.

Komisjon koos GRECOga vaataksid Euroopa Liidu GRECOs osalemise praktilise korralduse korrapäraselt (nt iga viie aasta järel) läbi ning GRECO ja ELi vastastikusel kokkuleppel võidakse vastu võtta muudatused.

Selline variant tagaks ELi tulevase korruptsioonivastase võitluse aruande jaoks vajaliku sisendmaterjali: st võrdleva analüüsi, mille GRECO koostab liikmesriike käsitlevate hindamis- ja vastavusaruannete alusel, ja kõige asjakohasemate järgimata soovituste kindlakstegemise. See variant vastaks suuresti punktis 3 nimetatud erieesmärkidele, sest see annaks ELile võimaluse osaleda liikmeriikide hindamises. Kuigi ELil puuduks hindamisel otsustusõigus, osaleks ta aktiivselt hindamises ja saaks teha ettepanekuid meetmete võtmiseks, mis tagaksid suurema keskendumise ELi jaoks tähtsamatele poliitikavaldkondadele. GRECO ja ELi vaheline koostöö saaks juurde poliitilist kaalu ja välditaks tegevuste kattumist. ELi institutsioonide hindamine GRECO poolt on esmatähtis küsimus, mida tuleb läbirääkimiste käigus selgitada. Piiratud hääleõigusega osalemise eelised on siiski ilmsemad, kui ELilt ei nõuta kohustuste võtmist seoses oma institutsioonide hindamisega.

Ühisprogramm

Ühisprogramm tähendaks, et EL annab GRECO-le konkreetsete eelnevalt kindlaksmääratud tulemuste saavutamiseks toetuse vormis rahalist abi kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul (2–3 aastat), mida võidakse korrapäraselt pikendada. Sellist ELi ja GRECO vahelist sihipärast koostööd on juba varem kasutatud. Näiteks osaleb Euroopa Nõukogu idapartnerluses privilegeeritud partnerina, toetades oma kogemustega ELi ja idapartnerluse riike.

Partnerlusele teatava poliitilise kaalu andmiseks võib GRECOga sõlmida vastastikuse mõistmise memorandumi või kokkuleppe, nagu tehti Euroopa Nõukogu ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti vahelise kokkuleppe puhul.

Mis puutub eesmärkidesse, siis võib ühisprogramm tagada selle, et EL saab GRECO-lt sisendmaterjali tulevase ELi korruptsioonivastase võitluse aruande jaoks, eelkõige liikmesriike käsitlevate hindamis- ja vastavusaruannete võrdleva analüüsi ning asjaomaste järgimata soovituste kindlakstegemise kaudu. Sellega välditaks ka meetmete kattumist. Eelarve oleks väiksem, kui on vajalik piiratud hääleõigusega liikmesuse korral (st hinnanguliselt ligikaudu 200 000–250 000 eurot aastas, millest kaetaks võrdlevate aruannete koostamine, logistikakulud, õpitoad jne).

Kuigi ühisprogrammi abil saavutataks teatavad erieesmärgid, ei saavutataks selle abil siiski üldist eesmärki tagada GRECO kogemuste ja ELi poliitilise mõjuvõimu koostoime. Kahe organisatsiooni vaheline partnerlus ei oleks piisavalt nähtav ja ELi osalemine GRECO hindamistes oleks vähem aktiivne. See oleks puhtalt tehniline lahendus, mille puhul EL tegutseb pigem hankija kui partnerina. Lisandväärtus oleks seega väiksem kui GRECOs osalemise korral.

KOKKUVÕTE

Nõukogu kutsutakse üles kaaluma käesolevas aruandes esitatud variante.

Võttes arvesse ELi pädevuste suurenemist ja vajadust ELi tervikliku korruptsioonivastase poliitika järele, on GRECOs osalemine (st liikmesus) komisjoni arvates sobiv viis Stockholmi programmis seatud eesmärkide saavutamiseks . Kuna ELi tulevase aruandlusmehhanismi eesmärk on mõõta liikmesriikide korruptsioonivastast tegevust, et teha kindlaks ELi suundumused ning esitada ettepanekud poliitiliste ja õigusmeetmete võtmiseks ELi tasandil, hõlbustaks GRECOs osalemine järelevalve teostamist. Koostöö oleks nähtavam ja kattuvuse oht väiksem.

Lisaks sellele tagaks kas täisliikmena või piiratud hääleõigusega liikmena GRECOs osalemine, et vastastikused eelised, mis tulenevad GRECO kogemustest korruptsioonivastase võitluse järelevalve valdkonnas ja Euroopa Liidu poliitilisest mõjuvõimust liikmesriikide üle, kasutatakse täielikult ära. See koos ELi tulevase aruandlusmehhanismiga annaks tõenäoliselt tõuke korruptsioonivastase poliitika tõhusamaks jõustamiseks ELi 27 liikmesriigis.

Komisjon korraldas GRECO sekretariaadiga esialgsed arutelud, et teha kindlaks peamised huvipakkuvad küsimused ning Euroopa Liidu GRECOs osalemise võimaluste õiguslik ja praktiline teostatavus. Praktilise teostatavuse seisukohast tundub, et piiratud hääleõigusega liikmesus on võimalik ja sobiv variant, mida tuleks läbirääkimistel kaaluda. Selle variandi puhul tuleb peamise probleemina lahendada siiski ELi institutsioonide hindamine GRECO poolt, sest kui ELi institutsioonide hindamine osutub vajalikuks, on soovitav täisliikmesus.

Euroopa Liidu GRECOs osalemise tegelik kord (nt osalemise vorm, osalemine Euroopa Nõukogu organites, praktiline korraldus, osalemine rahastamises) tuleb GRECOga hoolikalt läbi rääkida. Sel eesmärgil palub komisjon nõukogul anda talle volitused alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu GRECOs osalemise üle . Läbirääkimistel tuleks juhinduda järgmistest ELi ja Euroopa Nõukogu vahelise koostöö üldpõhimõtetest:

- ELi pädevuste iseärasused ja piirangud. ELil peaks siiski olema õigus kehtestada ELi piires rangemad nõuded;

- privilegeeritud töösuhe, mis tagab Euroopa Liidu tasandil kooskõlastatud lähenemisviisi korruptsiooniga võitlemiseks. ELi jaoks on esmatähtis, et ta saaks algusest peale osaleda hindamisvoorudes ja riikide aruannete ning liikmesriikide võrdleva analüüsi koostamises ja järgimata soovituste kindlakstegemises. GRECO jaoks tähendaks ELi liikmesus omakorda suuremat nähtavust ning tema soovituste kaalumist ja vajaduse korral nende täitmise jälgimist ELi korruptsioonivastase aruandlusmehhanismi raames.

Lisaks GRECO täiskogu nõusolekule peab ELi võimalik osalemine GRECOs saama heakskiidu Euroopa Nõukogu Ministrite Komiteelt, kes on ametliku osalemismenetluse algataja. Seepärast kutsutakse ELi korruptsioonivastase võitluse poliitikat käsitlevas teatises liikmesriike üles toetama Euroopa Nõukogu Ministrite Komitees täielikult ELi taotlust GRECOs osalemiseks .

ETTEPANEKUTELE LISATAV FINANTSSELGITUS

1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus

1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile

1.3. Ettepaneku/algatuse liik

1.4. Eesmärgid

1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus

1.6. Meetme kestus ja finantsmõju

1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid

2. HALDUSMEETMED

2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid

2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

3.2. Hinnanguline mõju kuludele

3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele

3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus

3.3. Hinnanguline mõju tuludele

ETTEPANEKUTELE LISATAV FINANTSSELGITUS

ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

Ettepaneku/algatuse nimetus

Komisjoni otsus, millega kehtestatakse ELi korruptsioonivasta se võitluse aruandlusmehhanism („ELi korruptsioonivastase võitluse aruanne”), ja aruanne korra kohta, mille alusel Euroopa Liit osaleb Euroopa Nõukogu korruptsioonivastases riikide ühenduses (GRECO)

Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile [28]

Sise asjad

Turvalisus ja vabaduste kaitse

Ettepaneku/algatuse liik

( Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet

( Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[29]

( Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist

( Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet

Eesmärgid

Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

Stockholmi tegevuskava – kaitse raske ja o rganiseeritud kuritegevuse eest

Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

Erieesmärk nr 2

Suurendada ELi suutlikkust ennetada kuritegusid, võidelda nende vastu ja piirata nende tagajärgede ulatust.

Erieesmärgi vahe-eesmärgid[30]:

ELi korruptsioonivastase võitluse aruanne

1. aruande koostamine, avaldamine ja levitamine;

2. konsulteerimine ekspertidega (st eksperdirühma loomine):

3. kodanikuühiskonna panus;

4. uuringukorrespondentide võrgustiku loomine ja toimimine;

5. kogemuste vahetamise programm;

ELi osalemine GRECOs

6. ELi liikmesriikide võrdlev analüüs ja järgimata soovituste kindlakstegemine GRECO sekretariaadi käsutuses oleva teabe alusel;

7. ELi liikmesus GRECOs.

Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

1805 Turvalisus ja vabaduste kaitse

Oodatavad tulemused ja mõju

Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale .

ELi korruptsioonivastase võitluse aruandes hinnatakse korrapäraselt ELi 27 liikmesriigi jõupingutusi korruptsioonivastases võitluses. Selles antakse selge ülevaate olukorrast Euroopa Liidus ning tehakse kindlaks nõrgad kohad ja ELi suundumused, et suurendada liikmesriikide poliitilist tahet korruptsiooniga võitlemisel ja kavandada ELi tulevasi meetmeid.

ELi osalemine GRECOs tagab kahe mehhanismi koostoime.

Tulemus- ja mõjunäitajad

Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist .

ELi korruptsioonivastase võitluse aruande koostab komisjon ja see avaldatakse iga kahe aasta järel. Komisjoni abistab eksperdirühm ja kohalike uuringukorrespondentide võrgustik ning aruandes kasutatakse kodanikuühiskonna hinnanguid. Komisjon teostab ekspertide tegevuse, uuringukorrespondentide ning kodanikuühiskonna hinnangute üle pidevat järelevalvet. Igas hindamisvoorus kontrollitakse eelmistes aruannetes antud soovituste järgimist.

Euroopa Liidu GRECOs osalemise korda käsitleva aruande vastuvõtmise järel palub komisjon nõukogul anda talle volitused läbirääkimiste alustamiseks Euroopa Nõukoguga. Kui EL osaleb GRECOs, kavatseb komisjon osalemise praktilise korralduse tihedama koostöö tulemuste alusel korrapäraselt (nt iga 5 aasta järel) läbi vaadata.

Ettepaneku/algatuse põhjendus

Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused

Komisjon valib igas hindamisvoorus mitu läbivat teemat, mis on sel ajal ELi tasandil olulised, ning igale liikmesriigile eriomased tahud. Neid hinnatakse teatavate näitajate alusel, millest osa valitakse kooskõlas olemasolevate nõuetega ja osa on uued.

Komisjoni abistavad:

- eksperdirühm , mis luuakse komisjoni otsusega (võetakse vastu varsti pärast korruptsioonivastase pakke vastuvõtmist) ja mis annab nõu järgmistes küsimustes: näitajad, liikmesriikide tulemuste hinnang, parimate tavade ja ELi suundumuste kindlakstegemine, soovitused ja ELi võimalikud ettepanekud;

- kohalike uuringukorrespondentide võrgustik , mille komisjon loob hankemenetlusi kasutades ning kuhu kuuluvad kodanikuühiskonna ja akadeemiliste ringkondade esindajad; võrgustik kogub igas liikmesriigis asjaomast teavet;

- kodanikuühiskonna hinnangud (mis tellitakse sihtotstarbeliste projektikonkursside kaudu). Kodanikuühiskonna organisatsioone julgustatakse esitama taotlusi liikmesriikide korruptsioonivastaste meetmete temaatiliseks hindamiseks.

Võib kaaluda kogemuste vahetamise programmi loomist, et aidata liikmesriikidel, kohalikel valitsusvälistel organisatsioonidel ja muudel sidusrühmadel teha kindlaks parimad tavad ja puudused, suurendada teadlikkust või korraldada koolitusi. Sellise programmi loomise otsuse saab vastu võtta ja selle toimimise üksikasju selgitada alles hilisemas etapis, kui esimese aruande koostamisega on juba kaugemale jõudnud.

Euroopa Liidu meetme lisaväärtus

Stockholmi programmis tunnistatakse, et korruptsioon on riikidevaheline oht, mis kahjustab ELi sisejulgeolekut. Meetmed tuleb võtta ELi tasandil, sest liikmesriigid üksi ei suuda korruptsioon iga seotud probleeme tõhusalt lahendada.

Korruptsioonivastase võitluse tugevdamine on oluline ka selliste poliitikavaldkondade jaoks, kus kasutatakse väga palju ELi vahendeid. ELil on nõutav poliitiline mõjuvõim ja seepärast on tal võimalik toetada ELi ja liikmesriikide korruptsioonivastase võitluse poliitikat.

Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

Praegu puudub ELi tasandil mehhanism, mille abil mõõta kooskõlastatult korruptsioonivastase võitluse poliitika jõustamist. ELi järelevalvevahenditest hõlmab korruptsioonivastase võitluse küsimusi üksnes Rumeenia ja Bulgaaria koostöö- ja kontrollimehhanism, mille abil on aja jooksul suudetud reformide hoogu teataval määral säilitada või ergutada.

Iga-aastastele hinnangutele, näitajatele ja kvalitatiivsetele arvamustele tuginedes viisid kodanikuühiskonna organisatsioonid, nt Transparency International, korruptsioonivastase võitluse otseselt paljude maailma riikide poliitilise tegevuskava keskmesse ning avaldasid poliitilist survet reformide läbiviimiseks.

Peamiste olemasolevate rahvusvaheliste hindamismehhanismide (nt GRECO, OECD altkäemaksuga võitlemise töörühm ja ÜRO korruptsioonivastane konventsioon) võimalused on nende ilmsetest eelistest hoolimata osutunud piiratuks, eelkõige riikide tasandil poliitilise tahte ergutamisel. ELil on ainulaadne mõjuvõim sellise poliitilise tahte loomiseks. ELi uus korruptsioonivastase võitluse aruanne peaks olema faktikeskne, sihipärane, avameelne ja paindlik.

Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

ELi korruptsioonivasta se võitluse pake on osa seadusliku majanduse kaitsmisele suunatud komisjoni laiemast strateegilisest algatusest, mis hõlmab ka komisjoni uut pettusevastase võitluse strateegiat ja kriminaaltulu jälitamise seadusandlikku algatust. Käesolev ettepanek on mõlemaga kooskõlastatud.

Meetme kestus ja finantsmõju

( Piiratud kestusega ettepanek/algatus

- ( Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA

- ( Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA

( Piiramatu kestusega ettepanek/algatus

- rakendamise käivitumisperiood algab ELi korruptsioonivastase võitlusearuande puhul komisjoni otsuse vastuvõtmise kuupäevast ja Euroopa Liidu GRECOs osalemise puhul ELi ühinemisakti kuupäevast. Käesolev ettepanekutele lisatav finantsselgitus hõlmab rakendamise esimest viit aastat,

- millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

Ettenähtud eelarve täitmise viisid [31]

( Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt

( Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine , mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:

- ( rakendusametitele

- ( ühenduste asutatud asutustele[32]

- ( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele

- ( isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses

( Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

( Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega

( Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage)

Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused” .

Märkused

HALDUSMEETMED

Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

Täpsustage tingimused ja sagedus .

ELi korruptsioonivastase võitluse aruanne avaldatakse alates 2013. aastast iga kahe aasta järel. Tulevikus kontrollitakse ja hinnatakse selle rakendamist. Võimalikud näitajad on järgmised: ELi korruptsioonitajumise indeks, liikmesriikide korruptsioonivastased strateegiad, teatatud kogemused korruptsiooni valdkonnas, uued korruptsioonivastased poliitikad/tavad, komisjoni toetusel korraldatavate vastastikkuse õppimise ürituste arv, teadlikkuse tase, õigusaktide ülevõtmiseks ja rakendamiseks kuluv aeg, arvamused läbipaistvuse kohta. ELi aruandlusmehhanismi raames käsitletakse ka GRECO soovitusi, mida liikmesriigid ei ole järginud.

Haldus- ja kontrollisüsteemid

Tuvastatud ohud

- liikmesriikide negatiivne reaktsioon, muude olemasolevate mehhanismidega kattumise ja riiklikele asutuste täiendava koormuse panemise oht;

- raskused teabe kogumisel ja/või ekspertide, teadlaste ning kodanikuühiskonna organisatsioonide vähene aktiivsus.

Ettenähtud kontrollimeetod(id)

Uut aruandemehhanismi tõhusust kavatsetakse korrapäraselt hinnata, kusjuures esimene hindamine toimub pärast kahe ELi korruptsioonivastase võitluse aruande avaldamist. Edaspidi võib komisjon avaldada hindamisaruande iga viie aasta järel ning ta võib tulemustele tuginedes kaaluda mehhanismi täiendavat muutmist või muul viisil täiustamist.

Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed .

Finantsmõjuga ettevalmistavad tegevused (st eksperdirühm, uuringukorrespondentide võrgustik, aruande koostamist toetavad meetmed, kodanikuühiskonna panus, võimalik kogemuste jagamise programm, osalemine GRECOs) on allutatud komisjoni finantskontrollile ja neid auditeerib kontrollikoda.

ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

- Olemasolevad eelarveread

Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Eelarverida | Assigneeringute liik | Rahaline osalus |

Nr [Nimetus………………………...……….] | Liigendatud/liigendamata([33]) | EFTA[34] riigid | Kandidaatriigid[35] | Kolmandad riigid | Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses |

3A | 18.05.09 – Kuritegevuse ärahoidmine ja kuritegevuse vastu võitlemine | Liigendatud | EI | EI | EI | EI |

- Uued eelarveread, mille loomist taotletakse

Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa .

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Eelarverida | Assigneeringute liik | Rahaline osalus |

Nr [Nimetus……………………………………..] | Liigendatud/liigendamata | EFTA riigid | Kandidaatriigid | Kolmandad riigid | Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses |

[XX.YY.YY.YY] | JAH/EI | JAH/EI | JAH/EI | JAH/EI |

Hinnanguline mõju kuludele

Üldine hinnanguline mõju kuludele

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: | Nr 3A | Vabadus, turvalisus ja õigus |

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

( Personalikulud | 0,165 | 0,292 | 0,292 | 0,292 | 0,292 | 1,333 |

( Muud halduskulud | 0,009 | 0,047 | 0,047 | 0,047 | 0,047 | 0,197 |

Siseasjade peadirektoraat KOKKU | Assigneeringud | 0,174 | 0,339 | 0,339 | 0,339 | 0,339 | 1,530 |

Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 |

Personalikulud | 0,165 | 0,292 | 0,292 | 0,292 | 0,292 | 1,333 |

Muud halduskulud (erieesmärgi vahe-eesmärk nr 2 – eksperdirühm)[46] | 0,009 | 0,047 | 0,047 | 0,047 | 0,047 | 0,197 |

Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku | 0,174 | 0,339 | 0,339 | 0,339 | 0,339 | 1,530 |

Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud [47] |

Personalikulud |

Muud halduskulud |

Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku |

KOKKU |

Hinnanguline personalivajadus

- ( Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist

- ( Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:

hinnanguline väärtus täisarvuna (või maksimaalselt ühe kohaga pärast koma )

Aasta 2011 | Aasta 2012 | Aasta 2013 | Aasta 2014 | Aasta 2015 |

( Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) |

18 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) | 1,3[48] | 2,3 | 2,3 | 2,3 | 2,3 |

XX 01 01 02 (delegatsioonides) |

XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) |

10 01 05 01 (otsene teadustegevus) |

( Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[49] |

XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) |

XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) |

10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) |

Muud eelarveread (täpsustage) |

KOKKU |

18 osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.

Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

Ülesannete kirjeldus:

Ametnikud ja ajutised töötajad | Kohtumiste/konverentside kooskõlastamine ja korraldamine, teabe töötlemine ja hindamine, sekretariaadi ülesanded seoses eksperdirühma ja uuringukorrespondentide võrgustikuga, ELi korruptsioonivastase võitluse aruannete koostamine, koostöö GRECOga jne. |

Koosseisuvälised töötajad |

Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

- ( Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.

- ( Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.

Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele.

- ( Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[52].

Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.

Kolmandate isikute rahaline osalus

- ( Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist

- Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:

assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Aasta N | Aasta N+1 | Aasta N+2 | Aasta N+3 | Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) | Kokku |

Aasta N | Aasta N+1 | Aasta N+2 | Aasta N+3 | Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) |

Artikkel …………. | | | | | | | | | |Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.

Täpsustage tuludele avalduva mõju arvutusmeetod.

[1] ELT C 115, 4.5.2010, lk 1.

[2] KOM(2011) 308.

[3] Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee resolutsioon (99) 5 korruptsioonivastase riikide ühenduse (GRECO) loomise kohta.

[4] Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee resolutsiooni (99) 5 (korruptsioonivastase riikide ühenduse (GRECO) loomise kohta) lisa.

[5] GRECO võttis kodukorra vastu 4.–6. oktoobril 1999.

[6] Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee resolutsioon (97) 24.

[7] Korruptsiooni tsiviilõiguslike aspektide konventsioon, mis võeti vastu 4. novembril 1999 ja jõustus 1. novembril 2002.

[8] Korruptsiooni kriminaalõigusliku reguleerimise konventsioon, mis võeti vastu 27. jaanuaril 1999 ja jõustus 1. juulil 2002.

[9] Korruptsiooni kriminaalõigusliku reguleerimise konventsiooni lisaprotokoll, mis võeti vastu 15. mail 2003 ja jõustus 1. veebruaril 2005.

[10] KOM(2003) 317.

[11] Nõukogu otsus 2008/801/EÜ (ELT L 287, 29.10.2008).

[12] GRECO hindamiste tulemusel muudeti mõnes ELi liikmesriigis (Sloveenia, Soome, Eesti, Läti) oluliselt erakondade rahastamise õigus- ja institutsioonilist raamistikku.

[13] Nt GRECO 2005. aasta hindamisaruandes ei hoiatatud suurte süsteemsete probleemide eest, mis põhjustasid rea korruptsiooniskandaale seoses varsti pärast aruande esitamist puhkenud finantskriisiga.

[14] Büroo koosseisu kuuluvad GRECO president ja asepresident ning viis GRECO liikmete hääleõiguslikku esindajat. Büroo koostab iga-aastase tegevuskava projekti ja iga-aastase tegevusaruande projekti, esitab ettepanekud eelarveprojekti kohta, korraldab riikide külastusi, esitab ettepanekud hindamismeeskondade koosseisu kohta, koostab GRECO täiskogu päevakava ning esitab ettepanekud hinnatavate sätete kohta.

[15] Võrdleva analüüsi koostamine tähendab GRECO sekretariaadi jaoks lisatööd. Analüüs põhineb siiski olemasolevatel hindamis- ja vastavusaruannetel. Täiendav hindamisetapp ei ole vajalik. Analüüs hõlmab üksnes GRECO poolt juba koostatud materjale.

[16] Maailma Terviseorganisatsioon on näiteks vaatleja Euroopa Farmakopöa koostamise konventsioonis.

[17] GRECO põhikiri, artikkel 5.

[18] GRECO kodukord, eeskiri nr 2: „Euroopa Ühenduse osalemine”.

[19] Ministrite Komitee 21. veebruari 2002. aasta resolutsioon (2002)3 (http://www.venice.coe.int/site/main/Statute_E.asp).

[20] Loodi Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee resolutsiooniga (87)2/1987 (http://conventions.coe.int/Treaty/EN/PartialAgr/Html/Europa8702.htm).

[21] St täisliikmesus eeldab, et GRECO hindab ELi.

[22] Vt 5. joonealune märkus.

[23] K(2011) 3673.

[24] GRECO põhikirja artikli 8 lõige 6.

[25] Kuna piiratud hääleõigusega liikmesus eeldab väiksemat osalust hindamises, arvestatakse nende tegevustega kaasnevad kulud GRECO eelarvesse tehtavatest ELi maksetest maha (st maksed on väiksemad kui 300 000 eurot aastas).

[26] Neis küsimustes oleks ELil üks hääl.

[27] GRECO täiskogul rõhutati, et vajalik on liikmesriikide nõusolek.

[28] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine.

[29] Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b.

[30] Täiendava vahe-eesmärkideks jagamise eesmärk on hõlbustada kuludele avaldatava hinnangulise mõju arvutamist punktis 3.2.

[31] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.

[32] Määratletud finantsmääruse artiklis 185.

[33] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.

[34] EFTA – Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

[35] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.

[36] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

[37] Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).

[38] Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele.

[39] Vaata erieesmärgi vahe-eesmärk nr 2 (eksperdirühm) punktis 3.2.3 (halduskulud).

[40] Kuritegevuse ennetamise ja selle vastu võitlemise ELi programmi raames korraldatavate sihtotstarbeliste projektikonkursside kaudu (konkursi teemaks on finants- ja majanduskuriteod) julgustatakse kodanikuühiskonna organisatsioone esitama taotlusi liikmesriikide korruptsioonivastaste meetmete temaatiliseks hindamiseks. Praeguses etapis ei saa lepingute täpset arvu ja iga lepingu konkreetset eesmärki prognoosida.

[41] Riigihankemenetlus. Tööettevõtjale tehakse ülesandeks luua 27 kohalikku uuringukorrespondenti hõlmav võrgustik ja lahendada kooskõlastamise/logistikaga seotud küsimused.

[42] Kaaluti keskmist maksumust 30 000 eurot korrespondendi kohta, mille arvutamise aluseks võeti ligikaudu 50 tööpäeva aastas (igakuine teabe ajakohastamine, 2–3 põhjalikumat analüüsi/uuringut konkreetsel teemal ja asjaomase teabe kogumine).

[43] Sellise programmi loomise otsuse saab vastu võtta ja selle toimimise üksikasju selgitada alles hilisemas etapis, kui esimese aruande koostamisega on kaugemale jõutud. Üks võimalus programmi loomiseks on korraldada riigihankemenetlus (st tööettevõtjale tehakse ülesandeks korraldada umbes 5 kogemuste vahetamise õpituba/üritust aastas). Kulud on arvutatud ligikaudu 50 osaleja + 5 ettekandja kohta (1 000 eurot inimese kohta ja kokku 100 000 eurot iga ürituse korraldamiseks, logistikakuludeks, materjalide levitamiseks ja teavitamiseks).

[44] Leping sõlmitakse ilmselt läbirääkimistega pakkumismenetlusega, sest see on seotud üksnes GRECO-le kättesaadava teabe kogumisega ja selleks on vajalikud GRECO ainulaadsed kogemused liikmesriikide hindamisel.

[45] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

[46] Vastavalt 9 000 ja 47 000. Eeldades, et rühmas osaleb 17 eksperti ja et alates 2012. aastast korraldatakse viis kohtumist aastas ning et 2011. aastal võib toimuda üks kohtumine. Keskmine kulu eksperdi kohta – 550 eurot.

[47] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

[48] Inimeste arv.

[49] Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides.

[50] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read).

[51] Peamiselt struktuurifondid, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond.

[52] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.

[53] Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.