ET Euroopa Liidu Teataja C 376/51

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele „Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” läbivaatamine” ”

KOM(2011) 78 lõplik

2011/C 376/09

Raportöör: Ronny LANNOO

23. veebruaril 2011 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele „Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” läbivaatamine”

KOM(2011) 78 lõplik.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 30. augustil 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 474. istungjärgul 21.–22. septembril 2011 (21. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 155, vastu hääletas 3, erapooletuks jäi 11 liiget.

1. Järeldused ja soovitused

1.1 Komitee tervitab asjaolu, et Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” läbivaatamine hõlmab arvukaid komitee poolt esitatud meetmeid. Komitee tunnistab, et mitmeid aastaid on ELi tekstide väljatöötamisel arvestatud suuremal määral VKEde (1) ja mikroettevõtetega. Komitee on samuti teadlik toetusest, mida Euroopa Parlament ja liikmesriigid pakuvad selleks, et nende ettevõtete vajadusi tõhusamalt arvesse võetaks. „Small Business Act” kujutab endast olulist pöördepunkti Euroopa mõttelaadis, kuna selles on otsustatud partnerlusel põhineva valitsemise arendamise kasuks, kaasates sealjuures riigiasutusi, kohalikke omavalitsusi, majandus- ja sotsiaalpartnereid, VKE-sid esindavaid organeid ning mikroettevõtteid.

1.2 Läbivaadatud Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act” on uus otsustav etapp VKEde ja eelkõige mikroettevõtete poliitilises tunnustamises. Komitee kutsub eeskätt komisjoni, Euroopa Parlamenti ja nõukogu, aga ka liikmesriike ja piirkondi üles seadma oma aluspõhimõtte „kõigepealt mõtle väikestele” Euroopa, riiklike ja piirkondlike otsuste keskmesse. Ta soovitab liikmesriikidel ja piirkondadel võtta aluseks see poliitika, et toetada VKEsid ning nende majandus- ja tööstuspoliitikat. Ta leiab, et „Small Business Act” peaks olema kohustuslik ka ELi institutsioonide jaoks.

1.3 Läbivaadatud „Small Business Act” kinnitab VKEdele omistatud järjest suuremat tähtsust. Ometi on Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” ja põhimõtte „kõigepealt mõtle väikestele” rakendamine teatud liikmesriikides kõikuv või isegi olematu. See on nii ka ELi tasandi õigusloome- ja otsustusprotsessi raames.

1.4 Komitee leiab, et VKEde riiklike esindajate (nn VKEde saadikute) määramine peaks aitama liikmesriikidel rakendada Euroopa väikeettevõtlusalgatust „Small Business Act”. Komitee soovitab nimetada samuti VKEde esindajad piirkondade tasandil.

1.5 Komitee tunneb heameelt mitmeaastase finantsraamistiku eelnõu ettepanekute üle, mille eesmärk on töötada välja programm „VKEde konkurentsivõime” ning VKEde meetmed kõige olulisemates 2013. aasta järgsetes programmides. Seevastu leitakse, et komisjonil, eelkõige ettevõtluse peadirektoraadil, puuduvad piisavad inimressursid väikeettevõtlusalgatuse tõhusaks rakendamiseks. Komitee kutsub ELi institutsioone üles võtma vastu programmi „VKEde konkurentsivõime”, keskendudes eelkõige väikestele ja mikroettevõtetele, ning kutsub neid üles eraldama sellele vajalikud inim- ja finantsvahendid.

1.6 Jääb üle liikuda „kõigepealt väikeste nimel tegutsemise” etappi („Act small first”). Väikeettevõtlusalgatusel ei ole soovitud edu ilma tõelise „partnerluspõhise juhtimiseta: paljude osalejate ja mitmetasandilise valitsemiseta”. Tuleb tagada see, et majandus- ja sotsiaalpartnerid ning kõik riiklikku ja erasektorit esindavad osalejad oleksid kaasatud poliitilistesse analüüsidesse ja õigusloomesse juba nende algatamisest. Komitee teeb seetõttu ettepaneku, et VKEde eri kategooriate esindusorganisatsioonid osaleksid tõhusalt õigusloome- ja otsustusprotsessi kõigil tasanditel.

1.7 Komitee kutsub komisjoni üles alustama viivitamatult konsultatsiooni Euroopa organisatsioonidega, kes esindavad VKEde eri kategooriaid, et määratleda esmatähtsad rakendusmeetmed. Komitee jaoks on oluline toetada sellist kooskõlastamist riiklike ametiasutuste ning majandus- ja sotsiaalpartnerite vahel liikmesriikides ja piirkondades.

2. Üldised märkused

2.1 Lähenemisviis VKEde tegelikule olukorrale on ikka veel liiga üldine.

2.1.1 Juhtlauset „Think small first” on alati tõlgendatud kui põhimõtet „kõigepealt mõtle väikestele”, samal ajal kui 92 % väga erinevatel turgudel tegutsevatest ettevõtetest on mikroettevõtted. Need on olulised tööandjad, kes peavad olema väikeettevõtlusalgatuse ja ELi poliitikate esmatähtis sihtrühm. Vaatamata sellele on neil mikroettevõtetel raskem rakendada ELi poliitikaid ja õigusmeetmeid. Neile tuleb rohkem tähelepanu pöörata ning nad vajavad ka kohandatud ja lihtsustatud lähenemisviisi.

2.1.2 Väikeettevõtlusalgatusest tulenevate meetmete puhul tuleb võtta arvesse väikeettevõtete tegelikku olukorda ning ettevõtte juhi mitmekülgseid oskusi, oskusteabe edasiandmist ning kindlat seost kohaliku tasandiga. Pealegi tuleb arvestada, et Euroopa Liidu õigusaktide mitmesuguste sätete täitmine on väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes vaid mõne inimese õlgadel, samas kui suurettevõtete eri talitustes on selleks mitmeid vastava ala spetsialiste.

2.1.3 Väikeettevõtlusalgatuse läbivaatamine annab kinnitust selle kohta, et tuleb võtta arvesse eri kategooria VKEde tegelikku olukorda vastavalt nende suurusele, nende omapära ja struktuuri (tootmine, kaubandus, vabad elukutsed jms) ning turust sõltuvat tööviisi. Komitee leiab, et Euroopa, riigi ja piirkonna tasandil tuleb erilist tähelepanu pöörata pereettevõtetele ja üksikettevõtjatele. Komitee kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma konkreetselt nendele ettevõtetele suunatud reguleerivaid, haldus-, maksu- ja koolitusmeetmeid.

2.1.4 Kuid kuna mõjuhindamistes on seni keskendutud VKEdele üldiselt, on raske saada konkreetset teavet ELi poliitikate ja programmide mõju, piirangute ja kasulikkuse kohta kategooriate kaupa. Et täita neid lünki, peaks analüüside ja sihipäraste uuringute läbiviimine nende erinevate kategooriate kohta olema kõikide ühenduse programmide prioriteet.

2.1.5 ELi poliitikad ja programmid ning väikeettevõtlusalgatuse meetmed peavad toetama kõigi, mitte üksnes tugeva potentsiaaliga ettevõtete konkurentsivõime arengut. Samuti tuleb toetada 95 % kohalikel turgudel tegutsevatest väike- ja mikroettevõtetest, kes vaatamata oma väiksusele pakuvad samuti suuri võimalusi arenguks ja uute töökohtade loomiseks asjaomasel tasandil. Praegused käibepõhised statistilised meetodid seavad siiski ohtu väikeste ettevõtete sotsiaalse ja kultuurilise rolli, eelkõige kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Komitee palub komisjonil seda oma analüüsides arvesse võtta ja töötada välja kohased vajalikud näitajad.

2.1.6 Komitee tunneb heameelt selle üle, et väikeettevõtlusalgatuses käsitletakse VKEde rahvusvahelist mõõdet. Samas rõhutab komitee, et enamiku väikeettevõtete jaoks on rahvusvaheliseks muutumine tavaliselt nende arengu tulemus ja mitte eesmärk omaette. Euroopa Liit peaks VKEsid neis tegevustes aktiivsemalt soodustama, toetades algatusi liikmesriikides ja taaskäivitades koostööprogramme INTERPRISE.

2.2 Kas ELi peamistes poliitikasuundades tegelikult arvestatakse väikeettevõtlusalgatusega „Small Business Act”?

2.2.1 Kuigi konkreetsetes tekstides, sealhulgas Euroopa 2020. aasta strateegias ja selle erinevates juhtalgatustes, on väikeettevõtlusalgatusele „Small Business Act” viidatud, ei ole selle põhimõtteid peamiste ELi poliitikate väljatöötamisel tegelikult arvesse võetud. Näib, et väikeseid ja mikroettevõtteid ikka veel ignoreeritakse või alahinnatakse õigusloomeprotsessis, mida kinnitavad ka järgnevad näited.

2.2.2 Innovatsioonipoliitika raames antakse eesõigus kiirelt kasvavatele ettevõtetele. See piiratud nägemus ei vasta reaalsele uuendustegevuse väikeettevõtetes, kus tegemist on pigem vajadusega tugiteenuste ja nende eripärale kohandatud vahendite järele.

Sama kehtib ka energiapoliitika kohta. Oma arvamuses „Euroopa Liidu energiapoliitika tõhustamine VKEde ja eelkõige mikroettevõtete toetuseks” (2) rõhutas komitee, et selles ELi tuleviku jaoks esmase tähtsusega poliitikas ei ole üldse käsitletud selle poliitika rakendamist väikestes ja mikroettevõtetes.

Siseturu elluviimiseks vajalikke meetmeid käsitlevates mõju-uuringutes ei võeta piisavalt arvesse väikeettevõtete tegelikku olukorda ja neid probleeme, millega viimased võivad kokku puutuda piiriüleses kaubanduses või nende kohaliku tasandi ja lähiümbruse tegevustes.

2.2.3 Komitee soovib, et kõik ELi prioriteetidega seonduvad poliitilised ettepanekud lähtuksid põhimõttest „kõigepealt mõtle väikestele”. Komitee kutsub ELi institutsioone üles arvestama Euroopa 2020. aasta strateegia ja ühtse turu akti juhtalgatuste rakendamisel väike- ja mikroettevõtete huvisid.

2.2.4 Sellega seoses tervitab komitee asjaolu, et komisjoni ühtse turu edendamise kahtteist vahendit käsitlevas teatises nimetatakse esimese võtmetegevusena meetmeid väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete juurdepääsu lihtsustamiseks riskikapitalile kui osa lahendusest kõige kiireloomulisemale probleemile, millega VKEd vastamisi seisavad – rahastamise probleemile. Komitee nõuab, et seda võtmealgatust ei viidaks ellu isoleeritud viisil, vaid et seda täiendataks teiste väikeettevõtlusalgatuse läbivaatamise raames esile kerkinud meetmetega.

2.3 Väikeettevõtlusalgatusest on puudu väikeettevõtete toetusmeetmed, nõustamine ja ettevõtete organisatsioonide roll.

2.3.1 Väikeettevõtlusalgatuses nimetatakse vajadust väikeettevõtete toetamise järele. Komitee on sageli rõhutanud tarvidust tõhustada väikeettevõtetele osutatavaid toetus- ja nõustamismeetmeid asjakohaste teenuste kaudu, mida osutavad vastavalt eri vormidele riiklikud või eraettevõtted. Samuti rõhutab komitee nende ettevõtete organisatsioonide põhirolli, kes on vahendajateks poliitikute ja ettevõtete vahel ning kellel on nii ettevõtete kui ka poliitikute nõustaja roll.

2.3.2 Komitee on seisukohal, et selliste toetusmeetmete toetamine VKEde eriorganisatsioonide poolt ja dialoogi tõhustamine nende organisatsioonide ja poliitikute vahel kõigil tasanditel on väikeettevõtete konkurentsivõime kaks peamist võtmetegurit. Need organisatsioonid on tavaliselt ainsad, kes sekkuvad otseselt iga ettevõtte puhul, vastavalt eesmärgistatud lähenemisviisile, mis on kohandatud nende erivajadustele. Tänu neile organisatsioonidele on kõige väiksematel ettevõtetel võimalik rakendada õigusmeetmeid, ettevõtetel võimalik saada kasu, eelkõige ELi rahastamisest, ning otsustajatel õppida tundma nende tegelikke vajadusi oma poliitikameetmete kohandamiseks.

2.3.3 Komitee taotleb seega

— kõnealuste vahendajaorganisatsioonide juurdepääsu lihtsustamist ELi programmidele ühismeetmete rakendamise eesmärgil;

— selliste tehnilise abi vahendite kavandamist ELi õigusaktides, mis võimaldaksid neil rakendada teabe-, toetus- ja koolitusmeetmeid;

— nende kui ühtsete teeninduspunktide rolli hindamist ja tõhustamist, eelkõige teabe, nõuetega vastavusse viimise ja Euroopa programmidele juurdepääsu valdkonnas.

2.3.4 Seoses eelarvepiirangutega ja vajadusega koondada vahendid prioriteetidele leiab komitee, et toetus VKEde nõustamisele, toetusele, teavitamisele ja koolitusele, eelkõige väikeste ja mikroettevõtete puhul, on üks esmatähtsaid prioriteete. Komitee kutsub üles prioriseerima ELi programmides sellist toetust ja tagama kogu vajaliku toetuse vahendajaorganisatsioonidele, kes esindavad VKEde kõiki kategooriaid.

3. Konkreetsed märkused

3.1 Juurdepääs rahalistele vahenditele

3.1.1 Majanduskriisi süvenemisel on väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks ligipääs rahastamisele muutunud üha keerulisemaks. Sellises olukorras on äärmiselt oluliseks muutunud organisatsioonid, kes pakuvad VKEdele arvelduskrediidi garantiisid ja vastugarantiisid. Komitee loodab, et Euroopa Komisjon tunnustab selliste organisatsioonide olulist rolli tähtsa vahendina mikroettevõtete ja VKEde rahastamisvõimaluste soodustamisel.

3.1.2 ELi rahalised vahendid tuleb suunata kõigile VKEdele, sealhulgas kõige väiksematele. Komitee kutsub üles tugevdama tagatisskeeme ja suunama neid ka edaspidi VKEde kõigile tegevustele. Tegemist on VKEde tagatissüsteemiga, mis on end õigustanud ning millest peaks saama VKEde 2013. aasta järgse programmi esimene sammas. Komitee kutsub üles lihtsustama selliste mittepanganduslike finantsasutuste nagu vastastikuste garantiifondide juurdepääsu neile finantsvahenditele.

3.1.3 Komitee leiab, et Baseli komitee (Basel III) meetmed võimaldavad pangandustavade vajalikku parandamist. Komitee tunneb siiski muret nende meetmete mõju pärast, mis ähvardab raskendada väikeettevõtete juurdepääsu pangalaenudele ning vähendada seega oluliselt VKEde ja reaalmajanduse rahalisi vahendeid. Ta kutsub ELi institutsioone üles jälgima eelkõige tulevase Euroopa kapitalinõuete direktiivi (CRD IV) raames seda, et uued pankadele esitatavad nõuded ei mõjutaks VKEde rahastamist. Komitee kutsub üles võtma meetmeid, mis võimaldavad pankadel, eelkõige kohalikel ja ühistupankadel ning finantsasutustel, mis pakuvad pangatagatiste teenuseid, jätkata reaalmajanduse rahastamise ülesande täitmist.

3.1.4 Erinevad riskikapitali vormid võivad olla huvitavad nii uuenduslikele kui ka muudele ettevõtetele, juhul kui nad on kohandatud nende vajadustele ja konkreetsetele oludele. Euroopa Liit peab lihtsustama riskikapitali turgu, nii et see toimiks sujuvalt. Siiski ei ole võimalik neid skeeme asendada teiste vahenditega, nagu näiteks tagatis. Väikestel ettevõtetel peab olema võimalik valida endale kõige sobivam vahend.

3.2 Aruka reguleerimise suunas

3.2.1 Komitee rõhutab eriti positiivset arengut, mida kujutab endast VKE-testi kaasamine mõjuhindamisse, millesse on ühtlasi lülitatud sotsiaalsed ja keskkonnamõjud. Komisjoni kutsutakse üles neid teste tõhustama, kaasates väikeseid ja mikroettevõtteid veelgi ulatuslikumalt. Komitee märgib ära vajaduse täiesti sõltumatute organite tehtud analüüside ja testide järele ning palub analüüse ette valmistades konsulteerida väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete organisatsioonidega ning tagada, et neil on enne analüüside lõplikku avaldamist vastuse esitamise õigus.

3.2.2 Lootes VKEde halduskoormuse vähendamist, teeb komitee ettepaneku, et põhimõte „ainult üks kord” („only once”) integreeritaks „one in one out”-põhimõttega, mille kohaselt peab täiendavate halduskohustuste kehtestamine käima käsikäes mõne olemasoleva kohustuse ärakaotamisega. Seda põhimõtet tuleks rakendada nii ELi kui ka kohalikul tasandil.

3.2.3 Läbivaadatud väikeettevõtlusalgatuses väljendatud soov järgida tõhusamalt põhimõtteid „kõigepealt mõtle väikestele” ja „ainult üks kord” on kiiduväärt. Probleem peitub nüüd selle rakendamises kohalikul tasandil ja kõigis Euroopa Komisjoni peadirektoraatides. Komitee pöörab seetõttu olulist tähelepanu

— sõltumatule kvaliteetsele mõjuhinnangule, mille puhul arvestatakse VKEde mitmekesisust;

— Euroopa Komisjoni VKEde esindajale kui ühenduslülile Euroopa Komisjoni ja VKEde vahel, kes peaks analüüsima kõiki väikeettevõtete jaoks asjaomaseid poliitikaid, pannes maksma oma seisukoha ning vajadusel vaidlustama VKEde huvidega vastuolus olevaid otsuseid.

3.2.4 Meetmete rakendamisel tuleks seada esmatähtsaks proportsionaalsus, et väikeettevõtete täita jääksid üksnes hädasti vajalikud formaalsused. Kui ELi otsustajad rakendavad rangelt aluspõhimõtet „kõigepealt mõtle väikestele”, kelle suhtes nad on võtnud endale kohustuse, puuduks vajadus erandite järele.

3.2.5 Erinevuste tunnistamine mikroettevõtete ja VKEde vahel ei pea tingimata tähendama väikeettevõtete üldist vabastamist teatud formaalsustest. Kui erandid on vajalikud, tuleks nende üle nõu pidada asjaomaste ettevõtete esindajatega. Vastasel juhul kerkiks esile oht saada tulemuseks negatiivne klassifikatsioon õigustikku rakendavate ja mitterakendavate ettevõtete vahel.

3.2.6 Sellest tulenevalt soovitab komitee järgmist:

— rakendada põhimõtteid „kõigepealt mõtle väikestele” ja „ainult üks kord” kõigis Euroopa 2020. aasta strateegia valdkondades;

— koostada õigusaktid algusest peale koostöös asjaomaste väikeettevõtete esindajatega;

— rakendada nende õigusaktide kohaldamisel süstemaatiliselt proportsionaalsuse põhimõtet;

— vältida riiklikku ja piirkondlikku ülereguleerimist tekstide ülevõtmisel või rakendamisel;

— kaasata Euroopa Komisjoni VKEde esindaja mõjuhinnangute kvaliteeti kontrolliva mõjuhindamise komitee töösse.

3.3 Turulepääs

3.3.1 Väikeettevõtlusalgatuses tunnustatakse vajadust lihtsustada VKEde juurdepääsu riigihangetele. Et innustada osalust riigihangetes, ei ole vaja mitte üksnes lihtsustada menetlusi, vaid töötada välja ka VKEde jaoks soodsaid poliitikaid liikmesriikides – nii on see praegu aga vaid üksikutes liikmesriikides.

3.3.2 Komitee leiab, et viivitamatult tuleb paika panna riigihangetega seonduv Euroopa parimate tavade juhend, (3) ning kutsub komisjoni innustama liikmesriike rakendama toetavaid poliitikaid, mis lihtsustavad VKEde ja mikroettevõtete tõhusamat juurdepääsu riigihangetele.

3.4 Ettevõtlus ja töökohtade loomine

3.4.1 Väikeettevõtted kujutavad endast erilist sotsiaalsete suhete vormi ettevõtte raames ning neil on eriti vaja kvalifitseeritud tööjõudu. Komitee tunnustab muuhulgas, et töötajatel on esmatähtis roll VKEde arengus, kuna nad võivad olla uuendustegevuse allikaks ning toetada ettevõtteid eesmärkide rakendamisel. Ta meenutab, et väikeettevõtetel on koolituse ja kutseõppe raames ning pädevuste omandamisel ja teadmiste väärtustamisel keskne koht.

3.4.2 Komitee väljendab kahetsust selle üle, et väikeettevõtlusalgatuses puuduvad peaaegu täielikult tööturu ja tööhõivega seonduvad probleemid ning ettevõtete töötajate ja juhtide pädevuste küsimused, kuigi need mõjutavad kõnealuste ettevõtete arenguvõimet ja võimet luua uusi töökohti.

3.4.3 Komitee toetab komisjoni püüdeid tugevdada naiste ettevõtlust ning soovitab tutvustada häid tavasid, mis hõlmavad nii liikmesriikides rakendatavaid meetmeid kui ka VKEde organisatsioonide meetmeid.

4. Mida teha, et tagada väikeettevõtlusalgatuse ja selle prioriteetidega arvestamine?

4.1 Tagada tuleks partnerluspõhine juhtimine: paljude osalejate ja mitmetasandilise valitsemise reegel.

4.1.1 Teatises täpsustatakse, et tugev juhtimine on esmatähtis ja et väikeettevõtlusalgatuse olulised prioriteetsed meetmed „avaldavad mõju ainult siis, kui nende aluseks on VKE-poliitika tugev juhtimine”. ELi poliitikad, programmid ja õigustikud on edukad üksnes siis, kui nad on koostatud ja kui neid rakendatakse kõiki tasandeid esindavate vahendajaorganisatsioonidega. Läbivaadatud väikeettevõtlusalgatuse üks peaülesanne on tagada selline partnerlus õigusloome- ja/või otsustusprotsessis Euroopa, riiklikul ja piirkondlikul tasandil.

4.1.2 Komitee leiab, et kuigi Euroopa ettevõtlusvõrgustiku (Enterprise Europe Network) poolt läbivaadatud VKEde arutlusringid võivad olla ideaalsed infoallikad, ei asenda nad VKEsid esindavate organisatsioonide pädevust ja kogemusi. Mitmeaastase finantsraamistiku programmi „VKEde konkurentsivõime” ettepanekus ei kavandata meetmeid nende organisatsioonide jaoks, seal rõhutatakse üksnes Euroopa ettevõtlusvõrgustikku, kuigi mitmetes liikmesriikides ei ole kõik eri liiki VKEsid esindavad organisatsioonid kahjuks sellega seotud. Võrgustikku tuleks põhjalikult hinnata ning selle metoodikat ja toimimisreegleid parandada, et võimaldada liikmesriikide eri liiki VKEde organisatsioonidel selles paremini osaleda.

4.2 Liikuda tuleks etapist „kõigepealt mõtle väikestele” etappi „kõigepealt tegutse väikeste nimel”.

4.2.1 Seega kutsub komitee ELi institutsioone üles:

— kooskõlastama oma tegevust, et võtta endale kohustus arvestada oma otsustes väikeettevõtlusalgatuse ja selle põhimõttega „kõigepealt mõtle väikestele”, mis innustaks riiklikke ja piirkondlikke omavalitsusi sama tegema;

— kehtestama ettevaatuspõhimõtte Euroopa VKEde esindaja järelevalve all USA väikeettevõtlusalgatuse süsteemi „Office of Advocacy” eeskujul; see süsteem võimaldab jälgida, et väikeettevõtteid mõjutavad õigusaktid ei oleks vastuolus nende huvidega;

4.3 Milliste vahenditega?

4.3.1 Läbivaadatud ettevõtlusalgatuse edu ja tõhusus sõltuvad selle rakendamiseks eraldatud inim- ja finantsressurssidest. Komitee tunneb heameelt uue programmi „VKEde konkurentsivõime” ettepaneku üle, mille prioriteedid peaksid olema järgmised:

— väikeettevõtlusalgatuse põhimõtete rakendamise hindamine ja jälgimine kõigi ELi ja liikmesriikide programmide ja õigusaktide raames;

— süsteemi „advocacy unit” rakendamine eesmärgiga suurendada mõjuhinnangute tõhusust, uurides tulevaste õigusaktide võimalikku mõju väikestele ja mikroettevõtetele;

— selliste konkurentsivõime, standardimise, teabevahetuse ja koostöövahendite loomine, mis on loodud vastavalt põhimõttele „kõigepealt mõtle väikestele”;

— VKEde arendamiseks mõeldud finantsvahendite, eelkõige VKEde tagatissüsteemi kättesaadavus;

— VKEde organisatsioonide tugi- ja nõustamistegevuste toetamine ning partnerlusepõhise juhtimise tõhustamine koos esindavate vahendajaorganisatsioonidega;

— VKEde eri kategooriate statistiline ja majanduslik analüüs, milles arvestatakse nende mitmekesisust; uuringute koostamine ja sihipärased teadusuuringud kõnealuste ettevõtete kohta ning liikmesriikide ja piirkondade heade tavade levitamine nende toetamiseks.

4.3.2 Komitee tunneb muret nende isikute vähesuse üle ELi institutsioonides, kes töötavad praegu VKEde ja väikeettevõtlusalgatuse jaoks. Väikeettevõtlusalgatuse ülesannete kohaselt tuleb eraldada piisavad inimressursid – eelkõige ettevõtluse peadirektoraadile – selle VKEde jaoks mõeldud programmi rakendamiseks ja eeskätt selle jälgimiseks.

4.3.3 Komitee tunneb heameelt, et riiklikul tasandil määratakse VKEde esindaja, kelle ülesanne oleks lihtsustada väikeettevõtlusalgatuse elluviimist liikmesriikides ning jälgida seda, et riiklike poliitikameetmete ja seaduste kujundamisel võetaks kuulda VKEde ja väikeettevõtete häält. Siiski leiab komitee, et selle sätte tõhusus sõltub VKEde esindaja võimest mõjutada poliitilisi valikuid ja liikmesriikide õigusakte ning sellest, kuidas ta teeb koostööd VKEde organisatsioonidega.

4.3.4 Komitee rõhutab nõuanderühma olulisust kooskõlastusraamistikuna komisjoni, liikmesriikide ja VKEde Euroopa organisatsioonide vahel. Komitee kutsub üles muutma see nõuanderühm instantsiks, kus kooskõlastatakse kõigi nende komisjoni peadirektoraatide õigusaktide ettepanekud ja rakenduskavad, kes tegelevad väikeste ja mikroettevõtetega. Komitee tunneb heameelt nende paljude piirkondade üle, kes on nimetanud piirkondlikud VKEde esindajad, ja kutsub üles selliseid algatusi innustama.

5. Poliitilised meetmed

5.1 Komitee palub Euroopa Komisjonil esitada talle igal aastal aruanne, milles

— rõhutatakse väikeettevõtlusalgatuse rakendamist komisjoni talitustes, liikmesriikides ja piirkondades;

— analüüsitakse väikeettevõtlusalgatuse põhimõtete arvestamist Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt vastu võetud ELi tekstides;

— tehakse kokkuvõte väikeettevõtlusalgatuse nõuanderühma praegusest olukorrast ja edusammudest.

See aruanne tuleks samuti esitada nõukogule, Euroopa Parlamendile ja Regioonide Komiteele.

5.2 Komitee kutsub nõukogu üles looma spetsiaalset igal aastal kohtuvat konkurentsivõime nõukogu VKEde, mikroettevõtete ja väikeettevõtlusalgatuse jaoks.

5.3 Komitee teeb nõukogule ettepaneku käivitada konkurentsivõime nõukogu raames kaks korda aastas toimuv majandusdialoog, milles järgitaks sama põhimõtet kui majanduskasvu- ja tööhõivealasel kolmepoolsel sotsiaaltippkohtumisel, mis loodi nõukogu 6. märtsi 2003. aasta otsusega. See tooks kokku Euroopa VKEsid esindavad organisatsioonid, kolme eesistujariigi tööstuse ja VKEde eest vastutavad ministrid, liikmesriigid, komisjoni ning komitee kui kodanikuühiskonna esindaja, et VKEde esindajad ja kõige kõrgemal tasandil tegutsevad poliitikud saaksid VKEdel aidata ELi 2020. aasta strateegiat ellu viia.

Brüssel, 21. september 2011 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Staffan NILSSON

(1) Komisjoni soovitus 2003/361 VKEde määratluse kohta, ELT L 124/36, 20.5.2003.

(2) ELT C 44, 11.2.2011, lk 118.

(3) http://ec.europa.eu/internal_market/publicprocurement/docs/sme_code_of_best_practices_et.pdf.