[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 26.11.2007

KOM(2007) 742 lõplik

2007/0261 (ACC)

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS ,

millega peatatakse ajutiselt teatavate teraviljade imporditollimaksud 2007/2008. turustusaastal

( esitanud komisjon)

SELETUSKIRI

1. ETTEPANEKU TAUST

- Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Selleks, et vastata pingele Euroopa Liidu teraviljaturgudel, on käesoleva ettepaneku eesmärk soodustada ühenduse turu varustamist teraviljadega, lihtsustades nende importi kolmandatest riikidest.

Käesoleva ettepaneku ajendiks on tagasihoidlik saak kogu Euroopas ning kõrged turuhinnad nii maailma kui ka ühenduse tasandil. Isegi kui praegune kaitsetase teraviljade sisseveo puhul on suhteliselt madal, kohaldatakse mitmete oluliste teraviljade puhul ikkagi impordimakse, et Euroopa Liidu turgu tasakaalustada.

- Üldine taust

1.1. Ülemaailmsete teraviljaturgude suunitlus

Rahvusvahelise teraviljanõukogu andmetel on ülemaailmse teraviljatarbimise tase 2007/2008. aastal (1669 miljonit tonni) kolmandat aastat järjest kõrgem ülemaailmse tootmise tasemest (1655 miljonit tonni). Nisukultuuridele ebasoodsate suviste ilmastikutingimuste tagajärjel põhjapoolkeral ning põua tõttu Austraalias on ülemaailmse nisutoodangu prognoos langetatud 601 miljoni tonnini, samas kui ülemaailmselt maisitoodangult oodatakse rekordtaset 766 miljonit tonni tänu erakordsele saagile Ameerika Ühendriikides. Ülemaailmse teraviljanõudluse struktuurse kasvu on tinginud ühelt poolt biomassist kütuse tootmise areng ja teiselt poolt uute riikide elatustaseme tõus, mis väljendub valge liha (linnu- ja sealiha) tarbimise kasvus, mis omakorda suurendab nõudlust teraviljade järele. Ülemaailmse nõudluse kasvu taustal peaksid üleilmsed varud 2007/2008. turustusaasta lõpuks olema madalaimal tasemel alates aastast 1979/1980. Nisuvarusid hinnatakse 107 miljonile tonnile, millest 25 miljonit tonni asuvad viies peamises ekspordiriigis, võrreldes vastavalt 118 ja 38 miljoni tonniga 2006/2007. turustusaasta lõpul.

[pic]

Ülemaailmse kättesaadavuse vähenemise taustal on nisu ekspordihinnad 2007/2008. turustusaasta algusest tõusnud märgatavalt, umbes 50%; maailmaturu noteering 2007. aasta septembri lõpul küündis tasemeni 360 USA dollarit tonni kohta (FOB-hind). Lisaks põhjapoolkeral nisukultuuride jaoks valitsenud ebasoodsatele suvistele ilmastikutingimustele, mis mõjusid esmajoones tootlikkusele ja kvaliteedile Euroopas, on turge mõjutanud tugev nõudlus importijatelt, kes püüdsid rahvusvahelist hinnatõusu arvestades oma vajadusi katta. Hoolimata kõrgetest hindadest on pikaajalised importijad edasise hinnatõusu kartuses koguseid ette ostnud. Alates 2007/2008. turustusaasta algusest on märkimisväärseid koguseid ostnud Põhja-Aafrika, Lähis-Ida ja India, seda eeskätt Ameerika ja Venemaa turgudelt: septembri alguse seisuga moodustavad USA ekspordikohustused juba peaaegu 60% USA põllumajandusministeeriumi (United States Department of Agriculture) ekspordiprognoosist kogu turustusaastaks.

Nisu märkimisväärse hinnatõusu ja ekspordi nõudluse taustal on kiiresti arenenud ka söödaodra maailmaturg. 2007. aasta septembri lõpus küündis FOB-ekspordihind Mustal merel 314 USA dollarini tonni kohta, mis on umbes 30% enam võrreldes turustusaasta algusega.

Vaatamata maisitoodangu prognooside suurendamisele Ameerikas, on selle teravilja ülemaailmsed ekspordihinnad siiski tõusnud. Ameerika noteeringud olid 2007. aasta septembri lõpuks võrreldes turustusaasta algusega kerkinud 20% ehk umbes 180 USA dollarini tonni kohta (FOB-hind). Argentinas oli Up River'i teatatud ekspordihind 2007. aasta septembri lõpus 30% võrra kõrgem ehk umbes 180 USA dollarit tonni kohta (FOB-hind). Hinnatõusu toetas tugev nõudlus, samas kui operaatorid tõstsid hindu seoses Brasiilia ekspordi noteeringute kiire tõusuga, mis ületas 200 USA dollari piiri tonni kohta (FOB-hind), seda peamiselt Euroopa Liidu nõudluse tõttu.

1.2. Teraviljaturu olukord Euroopa Liidus

2007/2008. turustusaasta alguse teraviljatagavarad on eelmise turustusaastaga võrreldes vähenenud 13 miljoni tonni võrra. See märkimisväärne langus tuleneb kahe teguri koosmõjust, nimelt 2006/2007. turustusaasta tagasihoidlikust viljasaagist ja ühenduse sekkumisvarude olulisest kahanemisest kõnealusel turustusaastal. Just vastuseks siseturu nõudmistele pandi 2006/2007. turustusaastal müüki enam kui kaheksa miljonit tonni sekkumisvarusid (3,1 miljonit tonni nisu, 3,4 miljonit tonni maisi, 1,4 miljonit tonni otra ja ligikaudu 395 000 tonni rukist). Ühenduse sekkumisvarud olid 2007/2008. turustusaasta alguseks kasvanud 2,4 miljoni tonnini, millest enamuse moodustas Ungari mais.

Mis puutub 2007. aasta saaki, siis on sademete rohkus põhjustanud teraviljasaagi kvaliteedi halvenemist Euroopa Liidu lääneosas, eriti Prantsusmaal, Saksamaal ja Ühendkuningriigis. Kesk- ja Ida-Euroopas (Rumeenias, Bulgaarias ja Ungaris) on järjestikused põuaperioodid (kõrge temperatuur ja sademete puudumine) vähendanud teraviljakultuuride võimekust. Üksnes Pürenee poolsaarel ja Läänemere-äärsetes riikides on ilmastikutingimused olnud teraviljakultuuridele soodsad. Euroopa Liidu kogutoodangut hinnatakse 258 miljonile tonnile, mis on 8 miljonit tonni ehk 3% vähem võrreldes juba niigi tagasihoidliku viljasaagiga 2006/2007. turustusaastal.

Niisiis väheneb Euroopa teraviljatoodang, samas kui Euroopa Liidu teraviljavarud on niigi madalad. Seetõttu peab Euroopa Liit 2007/2008. turustusaastal importima teravilja rohkem kui 2006/2007. turustusaastal. Traditsioonilise netoeksportijana on Euroopa Liit 2007/2008. turustusaastal netoimportija suurusjärgus 2,5 miljonit tonni[1], samas kui Euroopa Liidu ekspordimaht on jäänud samaks.

Euroopa teraviljaturgudel on täheldatud hindade märgatavat tõusu alates 2007/2008. turustusaasta algusest. Kasv on märkimisväärne nii absoluutväärtuselt kui ka müügihindade ja sekkumishinna erakordselt suurt vahet (101,3 €/t) arvesse võttes. Olukord on pingeline nii väikeseteralise teravilja kui ka maisi osas. Sellise olukorra on põhjustanud pehme nisu ja maisi piiratud kättesaadavus ühenduse riikides, prognoosidest madalam kvaliteet ja ühenduse sekkumisvarude lõppemine (praegu on alles vaid 0,5 miljonit tonni).

[pic]

Toidunisu hind Rouenis on tõusnud alates uue turustusaasta algusest, 2. juulist 2007 (179 €/t), jõudes septembri alguseks 2007 hinnatasemeni peaaegu 300 €/t. Saksamaal müüdi küpsetuskvaliteediga nisu juba 70% kallimalt kui eelmise aasta augusti keskpaigas. Pehmet nisu toodetakse Euroopas põhiliselt Prantsusmaal, Saksamaal, Ühendkuningriigis, Poolas ja Rumeenias. Harilikult on aastane ekspordimäär suurusjärgus 12–14 miljonit tonni, seejuures eksporditakse peamiselt Põhja-Aafrika riikidesse. Aastane import on umbes 5 miljonit tonni, millest 1,5 miljonit tonni moodustab Põhja-Ameerikast pärinev kõrgekvaliteediline pehme nisu. Ülejäänu moodustab keskmise ja madala kvaliteediga nisu, mis pärineb peamiselt Musta mere äärsetest riikidest.

[pic]

Nisu järel on tõusnud ka söödaodra müügihinnad. Prantsusmaa turul on söödaodra hind võrreldes 2006. aasta suvega enam kui kahekordistunud, ulatudes Rouenis septembri lõpus 2007 tasemeni 270 €/t. Otra toodetakse peamiselt Saksamaal, Prantsusmaal, Hispaanias, Ühendkuningriigis, Taanis ja Poolas. Harilikult on aastane ekspordimäär suurusjärgus 6 miljonit tonni, seejuures on peamine sihtkoht Saudi-Araabia. Aastane import on tähtsusetu ning jääb alla 0,5 miljoni tonni.

[pic]

Odra kõrge hind on tekitanud suurema nõudluse söödamaisi järele. Bayonne’is müüdav Prantsuse mais on järginud sama suundumust ning selle hind on alates uue turustusaasta algusest, 2. juulist 2007, tõusnud 183 eurolt tonni kohta 255 eurole tonni kohta 2007. aasta septembri keskel. Maisi toodetakse peamiselt Prantsusmaal, Itaalias, Ungaris, Rumeenias ja Poolas. Maisi aastane eksport on harilikult väike, umbes 0,5 miljonit tonni. Aastane import ulatub 3–4 miljoni tonnini ning pärineb peamiselt Lõuna-Ameerikast, Ukrainast ja viimasel ajal ka Serbiast.

- Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid

Teraviljade tollimaksumäärad vastavalt GATT-ile on järgmised:

Toode | Tollimaksumäär |

Kõva nisu | 148 €/t |

Pehme nisu | 95 €/t |

Rukis | 93 €/t |

Oder | 93 €/t |

Kaer | 89 €/t |

Mais (välja arvatud seemnevili ja teatavad hübriidid) | 94 €/t |

Sorgo | 94 €/t |

Tatar | 37 €/t |

Hirss | 56 €/t |

Tritikale | 93 €/t |

Euroopa Liit on konsolideerinud kõikide teraviljade suhtes kohaldatavad tollimaksud üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) raames. Tollimaksude suhtes kohaldatakse GATT-ile lisatud EÜ CXL loendi 6. märkuses („headnote“), mis põhineb USA-ga sõlmitud Blair House'i lepingul. Selle tulemuseks, välja arvatud odra ning keskmise ja madala kvaliteediga pehme nisu puhul, on selgelt määratletud teraviljasortide ülemaailmsete võrdlushindade põhjal fikseeritud tollimaksud.

Tollimaks määratakse kindlaks järgmiste hindade erinevuse alusel: ühenduse teraviljade kehtiv sekkumishind, mille puhul on arvesse võetud igakuiseid hinnatõuse ja mis on korrutatud 1,55-ga, ning teraviljade tüüpiline CIF-impordihind Rotterdami turul.

Selliselt arvestatud tollimaks on praegu 0 €/t kõva nisu, kõrgekvaliteedilise pehme nisu, rukki ja sorgo puhul. Maisi võrdlushindade volatiilsuse tõttu Ameerika turul on maisi suhtes kohaldatav tollimaks alates 2007/2008. turustusaasta algusest tugevalt kõikunud: 16,21 eurost tonni kohta kuni 0 euroni tonni kohta alates 1. oktoobrist 2007.

Odra ning keskmise ja madala kvaliteediga pehme nisu impordile kehtestati 2002. aastal tariifikvoodid. Väljaspool neid kvoote on maksimaalne tollimaksumäär odra puhul 93 €/t ja keskmise ja madala kvaliteediga pehme nisu puhul 95 €/t.

Keskmise ja madala kvaliteediga pehme nisu jaoks on avatud aastane tariifikvoot 2 989 240 tonni ning see sisaldab 572 000tonnist erikvooti USA-st pärit impordile ja 38 853tonnist kvooti Kanadast pärit impordile. Ülejäänud 2 378 387 tonni on avatud muudele kolmandatele riikidele kvartali kaupa. Kvoodile kehtestatud imporditollimaksu määr on 12 eurot tonni kohta.

Järgmine tabel näitab pehme nisu importi kolme kõnealuse alamkvoodi raames alates 2007. aasta algusest:

alamkvoot I | alamkvoot II | alamkvoot III |

Kvoot (tonnides) | 572 000 | 38 853 | 2 378 387 |

Täitmine aastal 2007 (tonnides) | 191 378 | 38 800 | 900 390 |

Täitmine (%) | 33,5 | 99,9 | 37,9 |

Allesjäänud kogus (tonnides) | 380 622 | 53 | 1 477 997 |

Odra jaoks on avatud aastane tariifikvoot 306 215 tonni tollimaksumääraga 16 eurot tonni kohta. Samuti on avatud 50 000 tonni suurune lisakvoot õlleodrale tollimaksumääraga 8 eurot tonni kohta.

Järgmine tabel näitab odra importi kahe kõnealuse kvoodi raames alates 2007. aasta algusest:

oder | õlleoder |

Kvoot (tonnides) | 306 215 | 50 000 |

Täitmine aastal 2007 (tonnides) | 103 708 | 0 |

Täitmine (%) | 33,9 | 0 |

Allesjäänud kogus (tonnides) | 202 507 | 50 000 |

2006. aastal kehtestati maisile 242 074tonnine maksuvaba kvoot erga omnes pärast ühinemisläbirääkimisi kümne uue liikmesriigiga. 2007. aasta kvoot on täielikult ära kasutatud.

Hispaaniasse ja Portugali imporditud maisi ja sorgo suhtes kohaldatakse alates Euroopa Liiduga ühinemisest madalamaid imporditollimakse. Euroopa Liidu ja USA vahel sõlmitud leping lubab kolmandatest riikidest importida kindlaksmääratud koguse soodushinnaga maisi ja sorgo, et kompenseerida USA-le Pürenee poolsaare turgude kaotust. Praegune leping kehtib Hispaaniast imporditud 2 miljonile tonnile maisile ja 300 000 tonnile sorgole aastas. Nimetatud kogustest lahutatakse teatavad teravilja asendustooted (tärklisetööstuse jäägid, maisigluteensööt ja tsitruspulp), mida Hispaania samal aastal on importinud. Samuti lepiti kokku tariifikvoodis 500 000 tonni maisi impordiks Portugali (maksustamine maksimaalmääraga 50 eurot tonni kohta peab tagama kvoodi täieliku ärakasutamise). Tollimaksude madala taseme ning maisi impordi piiratuse tõttu ei tehtud 2007. aastal ühtki soodustust.

- Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega

Ei ole asjakohane.

2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE

- Konsulteerimine huvitatud isikutega

Ei ole asjakohane.

- Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

Ei ole asjakohane.

- Mõju hindamine

Ei ole asjakohane, võttes arvesse meetme konjunktuurilist iseloomu.

3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

- Kavandatud meetmete kokkuvõte

Käesoleva ettepaneku eesmärk on peatada tollimaksud teatavate teraviljade impordilt nii vähendatud tollimaksudega tariifikvootide raames kui ka ühise tollitariifistiku tollimaksumäärdega impordi puhul.

See meede piirdub 2007/2008. turustusaastaga ning vajaduse korral peab seda olema võimalik viivitamata tühistada. Seetõttu tuleb ette näha võimalus, et komisjon saaks võtta sobivaid meetmeid tollimaksude taastamiseks kohe, kui turuolukord seda nõuab, ning määrata kindlaks kriteeriumid, mille alusel otsustatakse, kas selline turuolukord on tekkinud, määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 25 (teraviljaturu korralduskomitee) raames.

- Õiguslik alus

Euroopa Ühenduse asutamisleping, eriti selle artiklid 26 ja 133.

- Subsidiaarsuse põhimõte

Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

- Proportsionaalsuse põhimõte

Ei ole asjakohane.

- Õigusakti valik

Kavandatud õigusakt: määrus.Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmistel põhjustel:tegemist on olemasoleva määruse sätte ajutise peatamisega.

4. MÕJU EELARVELE

Meede võib hinnangute kohaselt kaasa tuua omavahendite vähenemise netosummas (pärast 25% kinnipidamist liikmesriikide poolt) umbes 2,9 miljonit eurot 2007. eelarveaastal ja 17,6 miljonit eurot 2008. eelarveaastal.

2007/0261 (ACC)

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega peatatakse ajutiselt teatavate teraviljade imporditollimaksud 2007/2008. turustusaastal

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 26 ja artikli 133 lõiget 4,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

1. Nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta[2] on ette nähtud kaitserežiimi impordi võimaliku kahjuliku mõju eest, mille eesmärk on ühenduse turu stabiliseerimine.

2. Enamikul juhtudel on Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) lepingutes kindlaks määratud põllumajandussaadustele kohaldatavad tollimaksud sätestatud ühises tollitariifistikus. Teatavate teraviljade impordi puhul tariifikvootide raames, mis tulenevad kooskõlas asutamislepinguga sõlmitud rahvusvahelistest kokkulepetest või muudest nõukogu dokumentidest, kohaldatakse siiski koguselisi tollimakse.

3. Kuna ülemaailmses nõudluses valitseb seoses uute riikide elatustaseme tõusuga ja biokütuse tootmise arenguga struktuurne kasv, on maailma teraviljavarud 2007/2008. turustusaasta lõpuks langenud juba kolm aastat järjest ning on jõudnud oma madalaimale tasemele alates 1979/1980. turustusaastast. Seejuures on teraviljade maailmaturuhinnad 2007/2008. turustusaasta algusest tugevalt tõusnud: ligikaudu 50% pehme nisu puhul, 30% odra puhul ja 20–30% maisi puhul.

4. Ebasoodsate ilmastikuolude tõttu enamikus liikmesriikides hinnatakse 2007/2008. turustusaasta teraviljatoodangut 258 miljonile tonnile, mis on 8 miljonit tonni (3%) vähem võrreldes juba niigi tagasihoidliku saagiga 2006/2007. turustusaastal. Ühenduse tootmise vähenemine puudutab eriti pehmet nisu ja maisi, ent sel on tagajärjed kogu teraviljasektorile, kuna see toob kaasa raskusi ühenduse turu tasakaalustatud varustamises teraviljaga. Tasakaalutus esineb eeskätt söödateravilja puhul, kuna ühenduse eri piirkondades on erinevusi toodetud teravilja kvaliteedis ja kvantiteedis ning sellest tulenevalt ka ettevõtjate käitumises, mis on tingitud eri saadaolevate teraviljade kasutamisest. Üleilmset tootmislangust ei ole seejuures olnud võimalik kompenseerida kohaliku odra-, rukki- ja kaeratootmise kasvuga.

5. Ühenduse teraviljaturgudel on täheldatud hindade märgatavat tõusu alates 2007/2008. turustusaasta algusest. Kasv on märkimisväärne nii absoluutväärtuselt kui ka müügihindade ja sekkumishinna erakordselt suurt vahet arvesse võttes. Olukord on pingeline nii väikeseteraliste teraviljade kui ka maisi osas. 2007/2008. turustusaasta algusest tõusis toidunisu hind Rouenis 179 eurolt tonni kohta peaaegu 300 euroni tonni kohta 2007. aasta septembri alguseks, samas kui söödaodra hind Rouenis on võrreldes 2006. aasta suvega kahekordistunud ja ulatus 2007. aasta septembri lõpuks tasemeni 270 eurot tonni kohta. Ka õlleodra hind on märkimisväärselt tõusnud, jõudes 2007. aasta septembri lõpuks tasemeni ligi 310 eurot tonni kohta. Bayonne'is müüdav Prantsuse mais on järginud sama suundumust ning selle hind on alates turustusaasta algusest (183 €/t) tõusnud tasemeni 255 €/t 2007. aasta septembri keskel. Sellist olukorda põhjustavad pehme nisu ja maisi piiratud kättesaadavus ühenduse riikides, prognoosidest madalam kvaliteet ja ühenduse sekkumisvarude lõppemine (praegu on alles vaid alla 500 000 tonni).

6. Selleks, et lahendada kõnealust pingelist olukorda turgudel, tuleks soodustada ühenduse turu varustamist teraviljadega ning peatada selleks tollimaksud teatavate teraviljade impordilt nii vähendatud tollimaksudega tariifikvootide raames kui ka ühise tollitariifistiku tollimaksumääradega impordi puhul. Sellist meedet tuleks kohaldada siiski ainult 2007/2008. turustusaastal.

7. Samas peaks kõnealust meedet olema võimalik viivitamata tühistada, kui ühenduse turul esineb häireid või oht nende tekkeks. Seega tuleb ette näha võimalus, et komisjon saaks viivitamata võtta sobivaid meetmeid tollimaksude taastamiseks kohe, kui turuolukord seda nõuab, ning määrata kindlaks kriteeriumid, mille alusel otsustatakse, kas selline turuolukord on tekkinud.

8. Kõnealused meetmed tuleb vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused,[3]

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Imporditollimaksude kohaldamine CN-koodide 1001 90 99, 1001 10, 1002 00 00, 1003 00, 1005 90 00, 1007 00 90 ja 1008 alla kuuluvate toodete suhtes peatatakse kuni 30. juunini 2008 ühise tollitariifistiku tollimaksumääradega impordi puhul, mis toimub kooskõlas määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 9, ja vähendatud tollimaksumääraga tariifikvootide puhul, mis on avatud kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 12.

2. Komisjon võib taastada tollimaksud määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 10 sätestatud tasemel ja tingimustel, juhul kui ühe või mitme lõikes 1 nimetatud toote FOB-hind ekspordil väljapoole ühendust on ühenduse sadamas madalam kui 180% sekkumishinnast või ilma sekkumishinnata toodete puhul madalam kui 180% hinnast 101,3 eurot tonni kohta.

3. Vajaduse korral võetakse käesoleva määruse rakenduseeskirjad vastu määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 25 lõikes 2 sätestatud korras.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Käesolevat määrust kohaldatakse impordi suhtes, mis toimub impordisertifikaatide alusel, mis on väljastatud alates määruse avaldamise kuupäevast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

FINANTSSELGITUS |

1. | EELARVERUBRIIK: Peatükk 1 0 – Põllumajandussaaduste tollimaksud | ASSIGNEERINGUD: 2007. aasta eelarve: 1486,7 miljonit eurot 2008. aasta esialgne eelarveprojekt: 1683,2 miljonit eurot |

2. | PEALKIRI: Nõukogu määrus, millega peatatakse ajutiselt teatavate teraviljade imporditollimaksud 2007/2008. turustusaastal |

3. | ÕIGUSLIK ALUS: Asutamislepingu artiklid 26 ja 133 |

4. | EESMÄRGID: Meetme eesmärk on soodustada ühenduse turu varustamist teraviljadega, lihtsustades nende importi kolmandatest riikidest. |

5. | FINANTSMÕJU | 12-KUULINE PERIOOD (miljonites eurodes) | JOOKSEV EELARVEAASTA 2007 (miljonites eurodes) | JÄRGMINE EELARVEAASTA 2008 (miljonites eurodes) |

5.0 | KULUD – EÜ EELARVEST MAKSTAVAD (TOETUSED / SEKKUMISED) – RIIGIASUTUSED – MUUD | – | – | – |

5.1 | TULUD – EÜ OMAVAHENDID (MAKSUD/TOLLIMAKSUD) – RIIKLIKUD | – | – 2,9 | – 17,6 |

2009 | 2010 | 2011 | 2012 |

5.0.1 | KAVANDATUD KULUD |

5.1.1 | KAVANDATUD TULUD |

5.2 | ARVUTAMISMEETOD: |

6.0 | KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA JOOKSVA EELARVE ASJAKOHASES PEATÜKIS KIRJENDATUD ASSIGNEERINGUTEST? | JAH EI |

6.1 | KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA ASSIGNEERINGUTE ÜMBERPAIGUTAMISEGA JOOKSVA EELARVE PEATÜKKIDE VAHEL? | JAH EI |

6.2 | KAS ON VAJA LISAEELARVET? | JAH EI |

6.3 | KAS TULEVASTESSE EELARVETESSE ON VAJA KIRJENDADA ASSIGNEERINGUID? | JAH EI |

MÄRKUSED: Tulude osas ning võrreldes võimalusega status quo, st sellega, mis oleks toimunud, kui ettepanekut ei oleks tehtud, võib oletada, et meede võib kaasa tuua omavahendite vähenemise netosummas (pärast 25% kinnipidamist liikmesriikide poolt) umbes 2,9 miljonit eurot 2007. eelarveaastal ja 17,6 miljonit eurot 2008. eelarveaastal. Kulude osas mõju puudub, sest ettepaneku eesmärk on korvata puudujääki ning seega ei tohiks ettepanek kaasa tuua sekkumist, vaatamata teravilja kättesaadavuse tõenäolisele suurenemisele siseturul. |

[1] 10. oktoobri 2007. aasta seisuga.

[2] ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 735/2007 (ELT L 169 29.6. 2007, lk 6).

[3] ELT L 184 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200 22.7.2006, lk 11).