ET Euroopa Liidu Teataja C 225/6

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

(2016/C 225/07)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51 (1)

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE/KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlus kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga

„KARP ZATORSKI”

ELi nr: PL-PDO-0105-01357 – 30.7.2015

KPN ( X ) KGT ( )

1. Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Lokalna Grupa Producencka Karpia Zatorskiego Plac Kościuszki 5 32–640 Zator POLSKA/POLAND Tel +48 338412128, +48 602464243 Faks +48 338410585 E-post: fishrzd@man.pl

Taotlejate rühmal kui selle tootega seotud juhtgrupil on õigustatud huvi taotleda selle spetsifikatsiooni muudatuse heakskiitmist; avalduse esitaja registreeris tootenime „Karp zatorski” kaitstud päritolunimetusena.

2. Liikmesriik või kolmas riik

Poola

3. Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

— ☐ Toote nimetus — ☒ Toote kirjeldus — ☐ Geograafiline piirkond — ☐ Päritolutõend — ☐ Tootmismeetod — ☐ Seos piirkonnaga — ☐ Märgistus — ☐ Muu (täpsustada)

4. Muudatus(t)e liik

— ☒ Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline. — ☐ Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena.

5. Muudatus(ed)

Muudatus hõlmab koonddokumendi punktis 3.2 toodud „Karp zatorski” karpkala liha keemilist koostist puudutava teabe ümbersõnastamist. Selle alla kuulub kuivmassi ja toortuhasisaldust puudutava teabe kustutamine ning „Karp zatorski” karpkala liha üldvalgu ja toorrasvade sisalduse äramärkimine järgmiste väärtusvahemikena:

— üldvalk – 17,0–19,3 %;

— toorrasv – 3,2–5,9 %

Kuivmassi ja toortuha sisaldust puudutav teave on oma olemuselt juhuslik ning ei mõjuta „Karp zatorski” karpkala spetsiifilisi omadusi. „Karp zatorski” karpkala spetsiifilisi omadusi peegeldab eriti selle üldvalgu- ja toorrasvasisaldus. „Karp zatorski” karpkala keemilise koostise määrab spetsiifilistest nõuetest kinnipidamine tootmise erinevates etappides, k.a toitmine looduslike teraviljasöötadega. „Karp zatorski” karpkala keemilise koostise määravad lisaks ka geograafilise ala omadused, kus seda toodetakse, eelkõige pinnavete tihe võrgustik, põhjavee hea kvaliteet, parasvöötmeline kliima ja eristatavate kihtidega muldkate. Selle piirkonna unikaalsetest omadustest annab tõestust see, et piirkond on lisatud looduskaitseprogrammi Natura 2000. Dokumendi originaaltekstis olid toodud „Karp zatorski” karpkala liha keemilise koostise väärtused, mis tuginesid tootmistsükli spetsiifilises etapis läbiviidud testidele. Neid väärtusi ei saa kahe kümnendkoha täpsusega reprodutseerida. Seetõttu tehti ettepanek lisada „Karp zatorski” karpkala liha keemilise koostise määramisse ka üldvalgu ja toorrasva väärtusvahemikud. Muudatus, mida taotletakse, on vajalik ka „Karp zatorski” karpkala liha keemilise koostise kõikumise tõttu, milles peegeldub toitmissagedus, teraviljasööda tüüp (nisu, odra, tritikale ja maisi suhe), spetsifikaadis määratud olulistest nõuetest kinnipidamine ning samuti ka kala tarbitud loodusliku sööda hulk, mis sõltub konkreetsel aastal valitsevatest loodustingimustest.

„Karp zatorski” karpkala liha keemilist koostist puudutava kuivmassi ja toortuhasisalduse alase teabe kustutamine ning liha üldvalgu ja toorrasvade sisalduse väärtusvahemike lisamine ei mõjuta „Karp zatorski” karpkala omadusi ega maitset.

Lisaks viidi „Karp zatorski” karpkala spetsiifilisi omadusi puudutav teave punktist 3.2 punkti 5.2, muutmata sealjuures parameetrite väärtusi.

KOONDDOKUMENT

„KARP ZATORSKI”

ELi nr: PL-PDO-0105-01357 – 30.7.2015

KPN ( X ) KGT ( )

1. Nimetus(ed)

„Karp zatorski”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Poola

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.7. Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Karp zatorski” karpkala (Cyprinus carpio) on hübriid, kes on saadud „Karp zatorski” karpkala puhta liini ristamisel järgmiste puhaste liinidega: ungari, jugoslaavia, gołyszi ja iisraeli (Dor-70). „Karp zatorski” karpkala on eluskala, keda müüakse värskelt ja töötlemata. „Karp zatorski” karpkalu kasvatatakse kaheaastasel kasvatustsüklil põhineva Zatori meetodi kohaselt üksnes savipõhjaga karpkalatiikides.

Välimus:

— kaubandusliku kala kaal: 1 100 – 1 800 g;

— värv: oliivroheline või oliivrohekassinine;

— soomustik: peegelsoomused, mis paiknevad odajalt, triibu- või sadulakujuliselt;

— kompaktne kuju;

— kehakõrguse indeks: 2,2–2,4;

— kiirekasvuline;

— lihasaagis: 61–64 %;

— seisunditegur (Fultoni tegur): 3,9–5,0;

— liha ei lõhna muda järele, lihal on värske kala lõhn ning õrn maitse;

— teraviljade ümberarvestamise suhe: 5;

— elumus: 86 %;

— haigustele tavalisest vastupidavam.

„Karp zatorski” karpkala liha keemiline koostis:

— üldvalku: 17,0–19,3 %;

— toorrasva: 3,2–5,9 %

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Kala toitub peamiselt tiikides leiduvast looduslikust söödast. Tänu kõnealuse piirkonna karpkalatiikide suurele tootlikkusele toituvad kalad põhiliselt tiikides leiduvast looduslikust söödast. Seda täiendatakse tootmise kõigis etappides ainult looduslike teraviljasöötadega (nisu, oder, tritikale, mais), millest vähemalt 70 % on pärit punktis 4 defineeritud piirkonnast ning mis on tänu spetsiifilistele pinnase- ja kliimatingimustele väga kvaliteetsed ja vastavad rangetele sanitaarnõuetele. Teravilja ostmisel võetakse arvesse selle kvaliteeti ja niiskusesisaldust, mis ei või olla suurem kui 11 %. Väljaspool „Karp zatorski” karpkala tootmispiirkonda hangitud sööta võib kasutada vaid siis, kui punktis 4 määratletud piirkonnast saadavast söödast ei piisa. „Karp zatorski” karpkala tootmisel ei kasutata kunstsööta ega söödalisandeid.

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

„Karp zatorski” karpkala kogu tootmistsükkel peab toimuma punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas. „Karp zatorski” karpkala tootmistsükkel koosneb järgmisest viiest etapist.

1. Kudemine

2. Kalamaimude kasvatamine

3. Sügiseste kalamaimude kasvatamine ja talvitamine

4. Tootmistiikidesse asustamine

5. Karpkalade kasvutiikidest väljavõtmine

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Nimetust „Karp zatorski” kasutatakse eluskala turustamiseks nii, et kalade hulgitarneid tehakse mootorsõidukite transpordimahutites, kõnealune nimetus esineb arvetel, saatelehtedel ja veodokumentides ning võib esineda ka mahutil või mootorsõidukil. Jaemüügipunktides pannakse kalad spetsiaalsetesse hapnikuga küllastatud mahutitesse. Kõnealused mahutid on varustatud selgelt loetava pealiskirjaga „Karp zatorski”.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

„Karp zatorski” karpkala toodetakse Väike-Poola vojevoodkonna lääneosa kolmes omavalitsusüksuses. Need on: Zator ja Przeciszów Oświęcimski maakonnas ning Spytkowice Wadowicki maakonnas. Piirkond hõlmab 134 km2, kuid tootmine on koondunud peamiselt Zatori haldusüksusesse.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Kalapüügi ja karpkalade kasvatamisega tegeleti juba 11. sajandi teisel ja 12. sajandi esimesel poolel. Kalandus ja hiljem ka kalakasvatus on alates sellest ajast pidevalt edasi arenenud. Tegu on selle piirkonna vanima omataolise keskusega. Kalakasvatuse arengut soodustas tihe veeteede võrgustik (Soła, Skawa ja Ülem-Wisla jõgi), karpkalade toitmiseks kasutatavate nelja teraviljaliigi kasvatamiseks sobivad pinnasetingimused, parasvöötmeline kliima ning võimalus kalu toimetada jõeteid kasutades Krakovisse ja seda ümbritsevatesse piirkondadesse. Karpkalatiigid ehitati jõgede äärde üksteise kõrvale nagu pärlid ketil. See lihtsustas vee gravitatsioonist tingitud sisse- ja väljavoolu, k.a karpkalatiikide kuivatamist. Pärast I maailmasõda arenes kalakasvatus tugevalt edasi. Alustati sõja ajal hävitatud kalatiikide taastamist, võeti kasutusele uued tehnoloogiad ja reguleeriti väikeettevõtjate kalakaubandust seoses Krakovis avatud esimese kalakaupluse avamisega. 1946. aastal võttis Jagiellonski ülikool Zatori pärandi üle ning rajati zootehnikainstituut, kus töötati karpkalade tootlikkuse edendamise nimel.

Alates 1955. aastast puhasliinina säilinud ja mitte kunagi kaubanduslikult kasvatatud pärismaine karpkalaliin on aretatud punktis 4 kirjeldatud geograafilises piirkonnas. Vaatlustele, uurimistöödele ja katsetele tuginedes aretasid kohalikud kalakasvatajad ja teadlased „Karp zatorski” karpkala ja muude karpkalaliinide ristandi, kes sobis kõige paremini piirkonnas valitsevate tingimustega. Alates 1946. aastast võeti järk-järgult kasutusele kaheaastasel süsteemil põhinev Zatori kalakasvatusmeetod, mille alusel oli võimalik esimesel aastal suurendada kala kaalu 60 grammilt 150 grammini ning elumusmäära kuni 86 protsendini. See meetod koos määratletud geograafilise piirkonna veekogude rikkaliku loodusliku lisasöödaga võimaldab karpkalade kasvatamise aega lühendada kahe aastani. Seda meetodit kasutades saadakse tootmistsükli teisel aastal jõudsalt kasvav karpkala, kelle kaal on 1 100 – 1 800 g. „Karp zatorski” karpkala tootmisega seotud töö tehakse põhiliselt käsitsi; väga olulised on seejuures oskusteave ja kogemused. Tänu aastatepikkusele kogemusele on kalakasvatajad arendanud tootmisprotsessi hõlmavaid erioskusi nagu tiigis kalade algse asustustiheduse (200 000 kalamaimu hektari kohta) määramine, millega vähendatakse haiguste levimisohtu, vähendatakse kadusid ning kasutatakse looduslikku sööta kõige tõhusamal viisil. Väga oluline on ka oskus kohandada sööda jämedust ning hulka vastavalt kala kaalule.

Punktis 4 määratletud geograafilise piirkonna omadused, mida kirjeldatakse allpool, mängivad kalakasvanduse jaoks soodsate tingimuste kujunemisel ja „Karp zatorski” karpkala spetsiifiliste omaduste määramisel olulist rolli.

„Karp zatorski” karpkala tootmispiirkonna iseloomulik tunnus on tihe veeteede võrgustik: tiigid saavad oma vee jõestikust ning lisaks kuivenduskraavidest ja -kanalitest. Kalatiigid hõlmavad ligikaudu 22 % Zatori omavalitsusüksuse territooriumist. Tiigid on suure loomuliku tootlikkusega, st biomassi juurdekasv on kiire. Kõnealuse piirkonna karpkalatiikides leidub kaladele rikkalikult looduslikku sööta: zoo- ja fütoplanktonit ning bentost. Punktis 4 määratletud geograafiline piirkond on tänu arvukatele veekogudele üldtuntud kui Dolina Karpia (Karpkalaorg).

„Karp zatorski” karpkala tootmispiirkond asub Karpaatide eelmäestiku hüdrogeoloogilises piirkonnas. Põhjaveetase on 5–10 m maapinnast. Põhjaveekihi hinnanguline keskmine paksus on 4,8 m ja infiltratsiooni koefitsient 244/24 h. Veekvaliteet on hea (klass Ib).

„Karp zatorski” karpkala tootmispiirkond asub Kesk-Euroopa kliimavööndi Karpaatide kliimapiirkonna mõõdukalt soojal alal. Piirkond on nii kontinentaalsete kui ka mereliste mõjude meelevallas. Kliimat mõjutab ka mägede lähedus. Vegetatsiooniperiood (keskmine päevatemperatuur üle 5 °C) on 224 päeva, intensiivne kasvuperiood (keskmine päevatemperatuur üle 10 °C) kestab aprilli lõpust oktoobri keskpaigani; miinuskraadideta periood kestab 172 päeva.

„Karp zatorski” karpkala tootmispiirkonda iseloomustab selgelt eristatavate kihtidega muldkate: pruunmullad ja pseudo-leetmullad, fluviaalne muda, gleimullad, mustmullad ning turvastunud ja soised mullad.

„Karp zatorski” karpkala kasvatuspiirkonda eristab eelkõige selle puhas õhk ning rikkaliku ja haruldase taimestiku ja loomastiku arvukus. Rikkaliku puutumatu looduse tõttu on Poola linnukaitseühing (OTOP) organisatsiooni Birdlife International kriteeriumide kohaselt määranud need alad Alam-Skawa jõe oru (PL 125) erikaitsealana Natura 2000 raames kaitstud alade alla. See võrgustik mängib Euroopa Liidu loodusvarade kaitsmisel olulist rolli.

„Karp zatorski” karpkala erakordne kvaliteet on lahutamatult seotud geograafilise piirkonna looduskeskkonnaga, kus seda toodetakse. „Karp zatorski” karpkala kvaliteet ei tulene aga mitte üksnes looduskeskkonna omadustest, vaid ka kohalikest kalakasvatuse traditsioonidest ja tehnikatest. Ainult ülalmainitud tegurite kooslus võimaldab saavutada selliste spetsiifiliste omadustega karpkala. Looduslikud tegurid tähendavad, et kalatiigid toodavad piisavas koguses kvaliteetset looduslikku sööta. „Karp zatorski” karpkala tootmisaladel on lisaks ka nelja peamise teravilja kasvatamiseks soodsad pinnase- ja kliimatingimused. Tänu kasvatustiikide suurele looduslikule tootlikkusele toituvad kalad looduslikust söödast, kunstsööta ega söödalisandeid ei kasutata. Haigusi põhjustavate patogeenide esinemist piiratakse tänu karpkalatiikide suurele tootlikkusele ja kergesti käärivate süsivesikurikaste söötade puudumisele. Sellest annab tunnistust „Karp zatorski” karpkalade tervislik seisund ja toote eeskujulikud organoleptilised omadused. Eeskätt on tulemuseks kala värske lõhn ja õrn maitse. Eespool kirjeldatud geograafilise piirkonna omapära tingib ka selle, et kasvatatud kalal on hea kehakõrguse indeks ja suurepäraselt arenenud lihased, millest annab tunnistust toote suurepärane seisund. „Karp zatorski” karpkala tootmine on tihedalt seotud selle päritolukohaga, mis on rikas kalakasvatuse jaoks oluliste lähedal asuvate looduslike vooluveekogude (sh jõed ja nende lisajõed) poolest. Seetõttu leidub seal palju vett, mis on kalakasvatuse jaoks eluliselt tähtis. Kõnealuse piirkonna maastiku omapära tõttu oli võimalik ulatuslike ja funktsionaalsete tiigikomplekside rajamine. Pinnasel, millesse tiigid on rajatud, ning ilmastikutingimustel (eelkõige pikk vegetatsiooniperiood), loodusliku sööda rohkusel ja kvaliteedil on otsene seos tiikide suure loodusliku tootlikkusega (st saadav kalade kogus hektari kohta ilma sööta kasutamata), mis ulatub 150–300 kg/ha. „Karp zatorski” karpkala unikaalsed omadused tulenevad lisaks sellest, et kohalikud aretajad ja teadlased valisid oma vaatlustest lähtuvalt piirkonnas valitsevate tingimustega kõige paremini kohanenud kala. Seega saadi „Karp zatorski” puhta liini karpkala ungari, jugoslaavia, gołyszi ja iisraeli (Dor-70) puhta liini karpkalade ristamise tulemusel. Saadud järglaskonnal on tootmise jaoks sellised suurepärased omadused nagu kõrge elumusmäär ja hea söödakasutus, mis kajastub väikeses söödakulus. Ristamisel saadud heteroosi efekti tõttu kasvavad kalad kiiremini, on haigustele vastupidavamad, saagikamad ning väga hästi kohanenud kohalike looduslike tingimustega. Punktis 4 määratletud piirkonna keskkonnatingimustega kohandatud Zatori tootmismeetodi alusel on võimalik saada spetsiifiliste omadustega toode. Võrreldes kaubanduses saadaolevate, tavaliselt pikema tootmistsükli tulemusel saadud kaladega võimaldab kuni kahe aastani lühendatud kasvatusperiood toota suurepärase maitse, organoleptiliste omaduste ja vähem rasva sisaldava lihaga karpkala noorjärke. Kuna „Karp zatorski” karpkalad on noored, eristab nende hõrk maitse neid muudes geograafilistes piirkondades toodetud karpkalade maitsest. See määrab ära ka liha kvaliteedi ja organoleptilised omadused, mida kliendid kõrgelt hindavad. Tarbijate hulgas saavutatud „Karp zatorski” karpkala heast mainest annab tunnistust ka tõsiasi, et ostjad on selle kala eest valmis maksma 10–15 % kõrgemat hinda kui muudes geograafilistes piirkondades toodetud karpkala eest.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

http://www.minrol.gov.pl/Jakosc-zywnosci/Produkty-regionalne-i-tradycyjne/Zlozone-wnioski-o-rejestracje-Produkty-regionalne-i-tradycyjne/OGLOSZENIE-MINISTRA-ROLNICTWA-I-ROZWOJU-WSI-z-dnia-3-czerwca-2015-roku

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.