Kommenteeritud kokkuvõte

Käesolevas aruandes analüüsitakse, kuidas aastatel 2014–2015 kohaldati üht siseturu nurgakivi – teatamise korda, mis on kehtestatud direktiiviga (EL) 2015/1535 (edaspidi: „ühtse turu läbipaistvuse direktiiv“). Aruandes rõhutatakse teatamise korra olulist panust ühtse turu toimimisse ja parema õigusloome poliitika rakendamisse.

Direktiiv (EL) 2015/1535 võeti vastu 9. septembril 2015 ning sellega tühistati ja asendati direktiiv 98/34/EÜ. Kuna direktiivi 98/34/EÜ oli mitu korda oluliselt muudetud (eelkõige, et kaasata infoühiskonna teenused ja jätta selle kohaldamisalast välja tehnilised standardid), otsustati see selguse huvides kodifitseerida.

Riigisisestest tehnilistest eeskirjadest teatamine komisjonile enne nende vastuvõtmist on jätkuvalt tõhus kaubandustõkete vältimise vahend ning komisjoni ja liikmesriikide vahelise, samuti liikmesriikide omavahelise koostöö vahend. Teatamise kord on olnud oluline vahend riikide reguleeriva tegevuse suunamisel, sealhulgas teatavates uutes valdkondades, ning riigisiseste tehniliste eeskirjade kvaliteedi – läbipaistvuse, arusaadavuse ja tõhususe – parandamisel ühtlustamata või osaliselt ühtlustatud valdkondades. Liikmesriikide õigusraamistiku suurem selgus võib aidata ettevõtjail kohaneda uute reeglitega ning seega vähendada eeskirjade kättesaadavuse kulusid ja kohaldada neid eeskirju nõuetekohaselt. See on võimalik ka tänu asjaolule, et komisjonile teatatud tehnilised eeskirjad tõlgitakse ELi 23 ametlikku keelde.

SISSEJUHATUS

Riigisisestest tehnilistest eeskirjadest teatamise kord võimaldab komisjonil ja ELi liikmesriikidel enne vastuvõtmist uurida tehnilisi eeskirju, mille liikmesriigid kavatsevad kehtestada toodete (tööstus-, põllumajandus- ja kalandustooted) ning infoühiskonna teenuste kohta (vt käesoleva aruandega kaasasolev komisjoni talituste töödokumendi 1. lisa). Kõnealust korda kohaldatakse lihtsustatult Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepingu allkirjastanud Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) liikmesriikide ning Šveitsi ja Türgi suhtes (vt 3. lisa).

Teatamise korra põhieesmärk on takistada siseturule uute tõkete teket enne, kui need on ilmnenud ja negatiivset mõju avaldanud.

Siseturg on üks komisjoni kümnest prioriteedist ning komisjon peab paremini toimivat ühtset turgu tugevama ELi majanduse mootoriks ja „süveneva üleilmastumise tingimustes Euroopa suurimaks varaks“. Sel põhjusel püüab komisjon koos liikmesriikidega saada ühtsest turust täit kasu, et „kodanikel, ettevõtjatel ja riigiasutustel oleks juurdepääs kaupadele ja teenustele parima kvaliteedi, hinna või teenindusega“. Nagu on märgitud ühtse turu strateegias, et „[ü]htne turg on tõenäoliselt Euroopa Liidu suurimate saavutuste seas“ ning komisjoni üks prioriteete on kõrvaldada ühtse kaupade ja teenuste turu allesjäänud regulatiivsed ja mitteregulatiivsed tõkked. Euroopa Komisjon on otsustanud ELi siseturu põhivaldkondades ühtset turgu veelgi ergutada mitme edasipüüdliku ja pragmaatilise meetmega. Need valdkonnad on ringmajandus, jagamismajandus, digitaalne ühtne turg, kapitaliturgude liit ja maksusüsteem.

Oma teatises „Ühtse turu täiustamine: rohkem võimalusi inimestele ja ettevõtetele“ on komisjon rõhutanud, et „[k]aubad moodustavad ELi-sisesest kaubandusest ligikaudu 75 %. 2014. aastal kaubeldi ELi liikmesriikide vahel kaupadega väärtuses 2 900 miljardit eurot“. Seega rõhutas komisjon, kui tähtsat rolli mängib kaupadega kauplemine ühtse turu kaubanduse üldises kontekstis (ELi-sisene kaupadega kauplemine moodustas 2015. aastal 20,6 % ELi SKPst). Vajadust tugevdada kaupade vaba liikumist ja pakkuda ettevõtetele paremini ennustatavat õigusraamistikku kinnitatakse uuesti komisjoni talituste töödokumendis, mis on kaasas kõnealuse teatisega. Ühtse turu läbipaistvuse direktiiv panustab otseselt või kaudselt ühtse turu strateegia mitmesse järelalgatusse.

Arvestades ühtse turu läbipaistvuse direktiivi tähtsat osa kaupade ja infoühiskonna teenuste ühtse turu nõuetekohasel toimimisel, võetakse käesolev aruanne vastu koos kaupade paketiga. Paketi eesmärk on tugevdada ühtset turgu ja saada sellest täit kasu, selleks kindlustatakse usaldust ühtse turu vastu, mis toob tulu kõigile, nii kodanikele kui ka ettevõtetele. Eelkõige tutvustatakse algatusi, millega tõhustatakse vastastikust tunnustamist ja tugevdatakse ELi ühiste tooteohutuse eeskirjade jõustamist.

Ühtse turu läbipaistvuse direktiiv on ühtse turu kõige avatum ja läbipaistvam töövahend. See on ainulaadne süsteem, millega hoitakse ära ühtsele turule uute tõkete teke. Selleks keskendutakse läbipaistvusele, dialoogile, ennetusele ja paremale õigusloomele. Selles ei sätestata üksnes seda, et liikmesriigid osalevad selles menetluses koos komisjoniga võrdsetel alustel, vaid see võimaldab ka sidusrühmadel endil saada juurdepääs kõikidele ettevalmistatavatele riiklikele tehnilistele normidele, mis tõlgitakse ELi 23 ametlikku keelde. Seega saavad ettevõtjad näha ette kaubandustõkete teket ning kui nad võtavad teatamisprotsessist aktiivselt osa, saavad nad oma ettevõtete jaoks vältida ebavajalikku ja kallist halduskoormust.

Ühtse turu läbipaistvuse direktiivil on tähtis osa ka nõuete täitmist käsitletavatel koosolekutel liikmesriikidega. Neid koosolekuid peetakse ühtse turu strateegia nõuetele vastavuse ja aruka jõustamise tegevussuuna raames. Komisjon näeb neid koosolekuid kõneluste pidamise võimalusena, mis aitab parandada ELi õigusnormide siseriiklikku õigusesse ülevõtmist, rakendamist ja kohaldamist. Need kõnelused annavad ka hea võimaluse arutada liikmesriikidega seda, kuidas ennetavalt lahendada ELi õigusnormide jõustamise küsimusi. Selles valdkonnas võimaldavad ühtse turu läbipaistvuse direktiivi raames peetavad kõnelused koos muude näitajatega teha komisjonil paremini kindlaks liikmesriikide probleemsed sektorid ja struktuursed probleemid.

Võttes arvesse ühtse turu läbipaistvuse direktiivi ülesannet vältida kaupade ühtse turu tõkete teket, esitas komisjon hiljuti teenusepaketi raames seadusandliku ettepaneku, mis käsitleb iseseisvat teatamisvahendit teenuste valdkonnas. Selle eesmärk on uuendada praegust teenuste direktiivi kohast teatamise korda ning see võimaldab varem kontrollida teenuste vaba liikumist piirata võivate uute riiklike eeskirjade põhjendusi ja proportsionaalsust, samuti tagada liikmesriikidega kõneluste pidamise kaudu nõuetele vastavus enne, kui esitatud seadus vastu võetakse.

Arvestades ühtse turu läbipaistvuse direktiivi laia kohaldamisala, mis hõlmab kõiki tooteid, s.o tööstuslikult valmistatud tooteid, põllumajandus- ja kalatooteid, ning infoühiskonna teenuseid, aitab see ka edendada kaupade ja teenuste vaba liikumist digitaalmajanduse uutes sektorites ning vältida kaubandustõkete teket ELi digitaalsel ühtsel turul. Ühtse turu läbipaistvuse direktiivi kohane teatamise kord aitab luua tugevamat ja omavahel tihedamalt seotud digitaalset ühtset turgu. Jagamismajandusega seoses püüab ühtse turu läbipaistvuse direktiiv vältida põhjendamatute ja ebaproportsionaalsete turulepääsu nõuete vastuvõtmist liikmesriikide poolt.

1.Areng aastatel 2014–2015

1.1.Teatamise korra kasutamine parema õigusloome kontekstis ja konkurentsivõime suurendamiseks

Juba oma 2002. aasta teatises „Parem õiguslik reguleerimine majanduskasvu edendamiseks ja töökohtade loomiseks Euroopa Liidus“ rõhutas komisjon, et ühtse turu läbipaistvuse direktiiviga kehtestatud ennetav kontrollimehhanism aitab parandada tooteid ja infoühiskonna teenuseid käsitlevate riiklike eeskirjade kvaliteeti. Teatamise korra raames toimuva komisjoni ja liikmesriikide vahelise koostöö eesmärk on tagada ettevõtjatele selgem õigusraamistik.

Õiguskeskkonna lihtsustamiseks ja parandamiseks ette nähtud komisjoni tegevuskava raames on kutsutud liikmesriike üles esitama koos teatatud tehniliste eeskirjade eelnõudega mõju-uuringuid (või nende kokkuvõtteid), kui sellised uuringud on riigis tehtud. Nende mõju-uuringute tegemisega julgustatakse liikmesriike mõtlema juba ette, millist vahendit on kõige sobivam kasutada, ning komisjon saab paremini kontrollida kavandatud meetmete vajalikkust ja proportsionaalsust. Liikmesriigid esitasid aruandeperioodil mõju-uuringuid seoses 356 teatega (peaaegu 25 % kõikidest teadetest). See näitab kerget kasvu võrreldes eelmise kahe aastaga, kui liikmesriigid esitasid 314 mõju-uuringut 1 439 teate kohta (ligikaudu 22 % kõikidest teadetest).

1.2.Teatamise korra kasutamine vastastikuse tunnustamise tõhustamiseks

Ühtse turu läbipaistvuse direktiiv aitab tõhustada vastastikust tunnustamist. Riiklike eeskirjade hindamine enne vastuvõtmist Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 34–36 ja vastastikuse tunnustamise põhimõtte valguses ning komisjoni soovitused lisada vajaduse korral teatatud riiklike eeskirjade eelnõudesse ühtse turu klausel aitavad vähendada ohtu, et need eeskirjad tekitavad kaubandusele regulatiivseid tõkkeid. Kõnealust ennetavat mehhanismi saaks täiendada korrigeeriva mehhanismiga puhkudel, mil ametiasutused, tehes eraldi juhtudel siseriiklike õigusnormide põhjal otsuseid, kohaldavad vastastikuse tunnustamise põhimõtet valesti. Sel põhjusel võetakse käesolev aruanne vastu koos kaupade paketiga, mis sisaldab ühtse turu strateegia järelalgatust, et oluliselt tõhustada kaupade vastastikust tunnustamist. Selle eesmärk on, et ettevõtjad hakkaksid kasutama vabatahtlikku vastastikuse tunnustamise deklaratsiooni, samuti soodustada vastastikuse tunnustamise põhimõtte sujuvat rakendamist. See peaks tagama, et riiklikud eeskirjad ei tekita toodete kogu olelusringi jooksul põhjendamatuid kaubandustõkkeid.