1.Sissejuhatus

Deklareerimata töö, mida mõistetakse kui igasugust tasustatud tegevust, mis on oma olemuselt seaduslik, kuid riiklikes asutustes deklareerimata, võib esineda eri vormides alates täielikust dokumenteerimata jätmisest kuni tundide registreerimata jätmise, ümbrikupalkade ja fiktiivse füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemiseni. Deklareerimata töö põhjustab töötajatele mitmesuguseid riske ning kahjustab riigi rahandust ja laiemat sotsiaalset ühtekuuluvust. Kiiresti muutuval ja üha liikuvamal tööturul soodustab see sotsiaalset dumpingut ning moonutab ausat konkurentsi liikmesriikides ja nende vahel. Hinnangute järgi moodustab deklareerimata töö keskmiselt ligikaudu 14,3 % ELi erasektori kogulisandväärtusest, kuigi see näitaja on liikmesriigiti väga erinev. Hiljutine Eurobaromeetri uuring näitab samuti, et ligikaudu iga kümnes eurooplane (10 %) on enda sõnul eelmisel aastal omandanud kaupu või kasutanud teenuseid, mis tema arvates hõlmavad deklareerimata tööd. 3 % kinnitab, et nad ise on viimase kaheteistkümne kuu jooksul tegelenud deklareerimata tegevusega, samas kolmandik teab isikuid, kes on seda teinud.

Deklareerimata töö vastane tegevus nõuab terviklikku lähenemisviisi, milles on ühendatud eri valdkondade (nt tööõiguse, sotsiaalkindlustuse, maksude) poliitika ning selle rakendamine nii tõkestamis- (nt kontrollid ja sanktsioonid) kui ka ennetusmeetmete (nt parem teavitamine) abil. Poliitikameetmete tulemuslikkus on liikmesriigiti väga erinev. Kuigi deklareerimata töö vastane tegevus on peamiselt riigi ametiasutuste pädevuses, on sellel püsival probleemil oluline piiriülene mõõde.

Deklareerimata töö vastane Euroopa platvorm loodi 2016. aastal otsuse (EL) 2016/344 alusel, et tõhustada liikmesriikide koostööd deklareerimata töö vastases tegevuses. Olukorras, kus piiriülene koostöö toimus varem enamasti vajadusest lähtuvalt, on platvorm aidanud muutusi kiirendada. Platvorm on koondanud liikmesriikide täitevasutused ja tööturu osapooled ainulaadseks võrgustikuks, milles saab üksteiselt õppida ja koos tegutseda, ning aidanud seega kujundada õiglasemat Euroopa tööturgu. Seeläbi on ta aidanud saavutada ka Euroopa sotsiaalõiguste samba eesmärke.

Tööjõu liikuvuse valdkonnas on hiljutine oluline areng olnud 2019. aastal loodud Euroopa Tööjõuamet (ELA), mis tagab, et tööjõu liikuvust käsitlevaid ELi õigusnorme täidetakse õiglasel, lihtsal ja tulemuslikul viisil. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrusega (EL) 2019/1149, millega loodi Euroopa Tööjõuamet, nähakse ette platvormi lõimimine Euroopa Tööjõuametiga selle alalise töörühmana eeldatavasti 2021. aastal. See võimaldab platvormil saada deklareerimata töö vastasel tegevusel kasu Euroopa Tööjõuameti laiemast jõustamis- ja ennetustegevusest ning luua koostoime Euroopa Tööjõuameti muude ülesannetega, nagu teabe esitamine, ühised ja kooskõlastatud kontrollid ja suutlikkuse suurendamine. Esimene deklareeritud töö edendamiseks läbi viidav Euroopa kampaania #EU4FairWork, mis algas 2. märtsil 2020 Euroopa Tööjõuameti osalusel, on oluline samm selles vallas.

Käesolevas aruandes, mis käsitleb otsuse (EL) 2016/344 kohaldamist ja lisaväärtust, antakse ülevaade selle rakendamisel tehtud edusammudest, lähtudes platvormi iga kahe aasta tagant esitatavast aruandest, mis võeti vastu 2018. aastal. Otsuse artikli 12 kohaselt hindab komisjon, mil määral on platvorm saavutanud artiklis 4 sätestatud eesmärgid, täitnud artiklis 5 sätestatud missiooni, tegelenud artiklis 6 sätestatud tegevusega ja käsitlenud oma töökavas kindlaks määratud prioriteete. Aruanne sisaldab platvormi liikmete seas 2019. aastal läbi viidud eriuuringu ja platvormi tegevuse pideva järelevalve tulemusi.

Lühiülevaade deklareerimata töö vastasest Euroopa platvormist Deklareerimata töö vastane Euroopa platvorm (edaspidi „platvorm“) loodi 2016. aastal vastavalt nõukogu 2003. aasta resolutsioonile ja komisjoni 2007. aasta teatisele deklareerimata töö vastase tegevuse kohta, et tõhustada liikmesriikide koostööd. Selle eesmärk on aidata tõhustada ELi ja liikmesriikide meetmeid, a) edendades koostööd liikmesriikide asjaomaste asutuste ja muude oluliste osaliste vahel, b) parandades liikmesriikide asjaomaste asutuste ja osaliste suutlikkust deklareerimata töö piiriüleste aspektidega tegelemisel ning c) suurendades üldsuse teadlikkust deklareerimata tööga seotud küsimustest ning julgustades liikmesriike suurendama oma jõupingutusi (artikkel 4 „Eesmärgid“). Need eesmärgid tuleks saavutada järgmiste vahendite abil: a) parimate tavade ja teabe vahetus; b) põhjalike valdkondlike teadmiste väljakujundamine ja analüüs; c) tõhusama ja tulemuslikuma piiriülese koostöö innovatiivsete käsitluste edendamine ja hõlbustamine ning kogemuste hindamine; d) deklareerimata tööga seotud küsimuste laialdasele mõistmisele kaasaaitamine (artikkel 5 „Missioon“). Platvormis osaleb rohkem kui 50 sidusrühma. Liikmed on ministeeriumide ja täitevasutuste (tööinspektsioonid, maksu- ja sotsiaalkindlustusasutused) juhtivad esindajad ning sektoriülesed tööturu osapoolte esindajad. Nad tegutsevad ühtse kontaktpunktina ning teevad koostööd riikide sidusrühmadega ja levitavad õpitulemusi. Vaatlejate hulka kuuluvad 14 tööturu osapoolte organisatsiooni peamistest sektoritest, samuti Eurofound, Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet, Rahvusvaheline Tööorganisatsioon ning Norra ja Island kui Euroopa Majanduspiirkonna liikmed. Juhatus, kuhu kuuluvad komisjonist pärit eesistuja ja kaks ase-eesistujat, kes valitakse kõrgemate esindajate hulgast, juhib platvormi tööd ja annab komisjoni juures tegutseva sekretariaadi toetusel strateegilisi suuniseid. Platvormi üldkoosolek toimub kaks korda aastas. Platvormi toetatakse 1,35 miljoni euro suuruse aastaeelarvega ELi tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi alusel. Lisaks on (Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi kaudu) projektikonkursside alusel toetatud 1,67 miljoni euroga viit deklareerimata töö vastase tegevusega seotud piiriülese koostöö projekti, mis aitavad saavutada platvormi eesmärke.

2.Edusammud platvormi missiooni täitmisel ja tegevuse elluviimisel

Pärast seda, kui platvorm võttis 2016. aasta mais vastu oma esialgse töökava, algas tegevus sujuvalt. Sellest ajast alates on ellu viidud keskmiselt 15 iga-aastast tegevust ning kokku on tulnud üle 1450 sidusrühma, et koos õppida ja teha koostööd teemadel, mis ulatuvad paljutõotavatest poliitilistest lähenemisviisidest organisatsiooniliste struktuuride ja piiriüleste meetmeteni.

Selles punktis käsitletakse neid tegevusi ning seda, kuidas need aitasid täita platvormi missiooni (artikkel 5). Punkt on üles ehitatud platvormi kolme strateegilise prioriteedi järgi ning selles kirjeldatakse, kuidas platvorm on käsitlenud neid kolme prioriteeti, mis on kindlaks määratud platvormi 2017.–2018. aasta ja 2019.–2020. aasta töökavas. Nimetatud prioriteedid on 1) koostöö ja ühismeetmed, 2) vastastikune õppimine ja 3) teadmiste suurendamine.

Ülevaade platvormi tegevusest alates 2016. aastast

2019. aasta uuringu kohaselt on enamik platvormi liikmeid ja vaatlejaid (84 %) arvamusel, et platvorm on saavutanud häid või väga häid tulemusi oma missiooni täitmisel. Peamiselt on sellele kaasa aidanud järgmine tegevus: seminarid (84 %), temaatilised hindamisõpikojad (74 %), töörühmad (68 %), töötajate õppekülastused (45 %).

2.1.Koostöö ja ühismeetmed

Alates platvormi loomisest 2016. aastal kuni 2019. aasta lõpuni korraldas platvorm 31 töötajate külastust ja ühistegevust 14 vastuvõtvas riigis, kusjuures reisi- ja majutuskulud kaeti platvormi toetava lepingu alusel. Neid kasutati konkreetselt selleks, et toetada ühiskontrolle, mida tehti ühes riigis teiste riiklike ametiasutuste osalusel (42 %), peamiselt ehitus- ja põllumajandussektoris. Muud liiki (nt kogemuste vahetamise, koolituste, ühistegevusega seotud) külastused aitasid liikmetel omandada põhjalikumaid teadmisi konkreetse teema, tava või protsessi kohta vahetu ja praktilise õpikogemuse kaudu. Nende käigus käsitleti eelkõige täitevasutuste organisatsioonilise struktuuriga seotud küsimusi; riskihindamist ning andmekaevet ja -analüüsi; infosüsteeme, andmebaase ja veebipõhiseid teabejagamisvahendeid; töötajate lähetamisel esinevat pettust. Umbes pooled 2019. aasta uuringule vastanutest peavad töötajate õppekülastusi üheks viiest peamisest tegevusest, mis aitavad saavutada platvormi eesmärke ja täita selle missiooni.

Ühiskontrolli toetamine Hispaania põllumajandussektoris 2019. aasta juulis kutsus Hispaania tööinspektsioon Rumeenia tööinspektsiooni koos Hispaania ja Rumeenia politseiga tegema küüslaugukoristushooajal Albacete’is ühiskontrolle, kasutades platvormi operatiivtuge. Küsitleti ja kontrolliti Hispaania tööandjaid, Hispaania ajutist tööjõudu vahendavaid ettevõtjaid ja Rumeenia vahendajaid. Tehti kindlaks üle 500 töötaja, keda teavitati nende õigustest. Uurimine käib ning neli inimest on vahistatud inimkaubandusega seotud kuritegude ja tööalase ärakasutamise eest.

Platvormi liikmed kohtusid kokku seitsmes töörühmas, kus nad arutasid nende ees seisvaid põhiküsimusi ja kujundasid seega aktiivselt platvormi tegevust. Töörühmad on välja töötanud mitmesuguseid praktilisi väljundeid, nagu ettepanek tugevdada teabevahetust riiklike ametiasutuste vahel siseturu infosüsteemi võimaliku deklareerimata tööd käsitleva mooduli kaudu ning deklareerimata töö vastase tegevuse terminite ja meetmete sõnastik . Teised töörühmad on välja töötanud platvormi töökava ning võtnud meetmeid vastavalt riiklikele ja tööturu osapoolte prioriteetidele. Enamik platvormi liikmeid (68 %) peab töörühmi üheks viiest peamisest tegevusest, mis aitavad saavutada platvormi eesmärke ja täita selle missiooni.

Vastastikuse abi projektid on edukalt ellu viidud Bulgaarias, Kreekas, Küprosel, Leedus, Lätis, Rumeenias ja Slovakkias. Need on andnud liikmetele võimaluse saada nõu platvormi ekspertidelt täitevasutuste strateegilistes valdkondades. Need projektid tulenesid sageli struktuurireformi riiklikest prioriteetidest, sealhulgas Euroopa poolaasta riigipõhistes soovitustes esile tõstetutest. Lähenemisviis, mis hõlmab eneseanalüüsi, vastastikust praktilist tuge kahe külastuse ajal ja tegevuskava väljatöötamist, on aidanud teha märkimisväärseid muudatusi, näiteks kavandada uusi meetmeid ja tugevdada täitevasutuste koostööd. 2019. aasta uuring näitas, et see on üks tegevusi, mis aitas enim kaasa platvormi missiooni täitmisele.