SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

Infotehnoloogia lepinguna (edaspidi „ITA”) tuntud infotehnoloogiatoodetega kauplemist käsitlev ministrite deklaratsioon sõlmiti 29 WTO liikmesriigi vahel ministrite kohtumisel Singapuris 1996. aastal. ITA jõustus Euroopa Liidus 1997. aastal.Praegu on ITAga ühinenud 82 riiki ehk pooled WTO liikmetest ja see katab 97 % asjaomasest sektorist.

ITAga on ette nähtud, et iga lepinguosaline kaotab enamsoodustusrežiimi alusel tollimaksud kõigilt hõlmatud infotehnoloogiatoodetelt (edaspidi „IT-tooted”) ja kehtestab neile tollimaksu nullmääraga. ITA katab umbes 200 tariifirida, sh arvutid, telefonid, aga ka nende osad, komponendid ning IT-toodete tootmiseks vajalikud masinad. ITA osaliste antud tollimaksuvabastus on mänginud olulist rolli IT-sektori tohutus arengus ja kaubanduse mahu suurenemises viimase 20 aasta jooksul, mil ITAt on kohaldatud. Kaubanduse maht sektoris on neljakordistunud. Kuid tehnoloogia areng on IT-sektorit selle aja jooksul tundmatuseni muutnud, samal ajal kui ITA sisu on jäänud samaks.

Eelnimetatud ITA ministrite deklaratsiooni lisa lõikes 3 on sätestatud, et lepinguosalised „kohtuvad korrapäraselt Kaubavahetuse Nõukogu egiidi all, et vaadata läbi manustes loetletud toodetevalik, eesmärgiga leppida konsensuse alusel kokku, kas arvestades tehnoloogia arengut, kogemusi tariifsete soodustuste kohaldamisel või muudatusi harmoneeritud süsteemi nomenklatuuris, tuleks liiteid muuta, et lisada neisse täiendavaid tooteid, ning konsulteerida infotehnoloogiatoodete mittetariifsete kaubandustõkete üle. Sellised konsultatsioonid ei piira WTO lepingust tulenevaid õigusi ja kohustusi.”

2012. aasta mais tegi mitu riiki ettepaneku laiendada ITAga kaetud tootevalikut. 24. juulil 2015 lepiti kokku infotehnoloogiatoodetega kauplemise laiendamist käsitlevas deklaratsioonis, eesmärgiga kaotada tollimaksud veel 201 IT-tootelt.

Seejärel leppisid lepinguosalised kooskõlas nimetatud lisa lõikega 5 kokku üleminekukohustustes iga dokumendis G/MA/W/117 loetletud toote kohta. ITA laiendamises osaleb praegu 25 liiget (või koos ELi liikmesriikidega 53), kelle arvele langeb 90 % kaubavahetusest loetelus sisalduvate kaupadega. Kõnealuse 201 toote aastane müügikäive on hinnanguliselt 1,3 triljonit USA dollarit, mis moodustab umbes 10 % kogu tänapäeva maailmakaubandusest.

Lepingu ITA laiendamist käsitleva deklaratsiooni vormis (ja osaliste üleminekukohustusi sisaldavad loendid) võtsid vastu osalejariikide ministrid 16. detsembril 2015 Nairobis („ministrite deklaratsioon infotehnoloogiatoodetega kauplemise laiendamise kohta”) WTO 10. ministrite konverentsi ajal.

ITA laiendamist käsitlev deklaratsioon jõustub Euroopa Liidus niipea, kui see on heaks kiidetud. Käesoleva ettepaneku eesmärk on, et Euroopa Liit kiidaks ITA laiendamist käsitleva deklaratsiooni vormis lepingu heaks.

2.ÕIGUSLIK ALUS

ITA laiendamise eesmärk on kaotada tollimaksud neilt IT-toodetelt, mida algne ITA ei sisalda. Seepärast hõlmab ITA laiendamine ühise kaubanduspoliitika raamesse kuuluvaid küsimusi. Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõige 4 koostoimes sama lepingu artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v.

Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Seega subsidiaarsuse põhimõtet ei kohaldata.

3.JÄRELHINDAMISTE TULEMUSED, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMINE JA MÕJUHINNANGUD

Konsulteerimine sidusrühmadega

Ettevõtluse peadirektoraat viis VKEde hulgas enne läbirääkimiste algust läbi uuringu ITA laiendamise kohta. Uuring viidi läbi ettevõtluse peadirektoraadi olemasoleva VKE võrgustiku kaudu ja selle eesmärk oli saada teada, kuidas info- ja kommunikatsioonitehnoloogia tooteid tootvad ja/või müüvad VKEd suhtuvad sellesse, et ITA laiendamise tulemusena kaotatakse tõenäoliselt mitmelt tootelt tollitariifid. Küsimustik esitati koos semantilise tooteloendiga.

Enamik äriühinguid vastas, et loendisse kuuluvate info- ja kommunikatsioonitehnoloogia toodete tollitariifide kaotamine mõjutaks nende tegevust. Enamik vastas ka, et madalamad impordihinnad tähendaksid suuremat kasumit ja/või võimaldaksid äriühingul ELi turul paremini konkureerida. Mõned äriühingud vastasid ka, et nad oleksid konkurentsivõimelisemad oma eksporditurul, samal ajal kui teised arvasid, et nende toodetele sarnanevate importtoodete madalamad hinnad suurendaksid konkurentsi koduturul.

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

Komisjon suhtles läbirääkimiste käigus tihedasti ELi tööstusliitudega hõlmatud sektorites, näiteks digitaalne Euroopa, Euroopa pooljuhtide tootjate ühendus (ESIA), ja üksikute ELis asuvate äriühingutega. Tööstusliidud andsid komisjonile väärtuslikku teavet selle kohta, millised IT-valdkonnaga seotud tooted on prioriteetsed, ja millised ELi tootmisharu jaoks tundlikud. Ka liikmesriigid pakkusid komisjonile regulaarselt seda liiki teavet, mis pärines riiklikelt tööstusliitudelt ja üksikutelt äriühingutelt.

Mõju hindamine