ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 12.11.2008 
SEK(2008) 2746 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
 
lisatud dokumendile:  
 
Ettepanek: 
 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS  
 
reitinguagentuuride kohta 
  
MÕJU HINDAMISE KOMM ENTEERITUD KOKKUVÕTE  
{KOM(2008) 704 lõplik} 
{SEK(2008) 2745} 
ET 2   ET 1. S ISSEJUHATUS  
Reitinguagentuurid esitavad arvamusi krediidivõ ime kohta, mis aitavad ületada teabe ebakõla 
võlainstrumentide emitentide ja nendesse instrumentidesse investeerijate vahel. 
Reitinguagentuuridel on oluline mõju finantstur gudele ning nende antud reitinguid järgivad 
täpselt investorid, emitendid, laenuvõtjad ja vali tsused. Seepärast on oluline, et nad esitaksid 
pidevalt kõrge kvaliteediga, sõlt umatuid ja objektiivseid reitinguid. 
Alates augustist 2007 on kogu maailma finantsturgus id saatnud suur usalduskriis. See kriis on 
keeruline nähtus, mis hõlmab paljusid osalisi.  Praeguses finantskaoses ei saa süüdistada 
ainuüksi reitinguagentuure; asjaga on seotud ka teised osalejad  ja erilised olud. Kriis sai 
alguse USA kõrgema riskiastmega eluaseme  hüpoteeklaenude turul ja levis seejärel 
finantsturgude muudesse sekt oritesse. Reitinguagentuurid olid kõrgema riskiastmega 
turgudega tekkinud probleemide põhjusele üsna lä hedal: nad esitasid ülimalt positiivseid 
arvamusi struktureeritud instrumentide kohta, mi s olid rahanduslikult nii kavandatud, et need 
ärataksid investorite kõ rget usaldust. Käesolevas mõju hindamises vaadeldakse, mis oleks 
olnud kõige sobivam poliitiline reakts ioon tuvastatud probleemidele.  
Mõju hindamises esitatakse mitmeid viise oluk orra parandamiseks ELi tasandil. Komisjon 
pakub välja rea meetmeid huvide konfliktide la hendamiseks, reitinguagentuuride tegevuse 
läbipaistvuse suurendamiseks ja reitinguprot sessi kvaliteedi eriaspektide käsitlemiseks. 
Kõnealuseid meetmeid peab toetama ELis te gutsevate reitinguagentu uride tegevuslubade 
registreerimis- ja järelevalvesüsteem, mis tuleks viia sisse ELi õigusaktidesse.  
2. M ENETLUSKÜSIMUSED JA AVALIK ARETELU  
Võttes arvesse käesoleva sajandi alguses Ameer ika Ühendriikides ja Euroopa Liidus aset 
leidnud finantsskandaale ning 2004. aasta veeb ruaris vastu võetud Euroopa Parlamendi 
resolutsiooni krediidi reitinguasutuste kohta,1 kaalus komisjon hoolikalt, kas 
reitinguagentuuride tegevuse korraldamiseks on vaja uusi õigusakte. Kooskõlas Euroopa 
väärtpaberituru reguleerija te komitee (CERS) 2005. aasta märtsis antud nõuandega2 otsustas 
komisjon krediidireitinguasutuste kohta uusi ette panekuid mitte teha, asudes seisukohale, et 
olemasolevad finantsteenuseid käsitlevad direktiivid, mis hõlmava d reitinguagentuure, 
pakuvad lahendusi kõikidele peamistele muret tekitavatele küsimustele, mille Euroopa Parlament on tõstatanud.  
Reitinguagentuure hõlmavad mitmed finantsteenus eid käsitlevad direktiivid, eriti turu 
kuritarvitamise
3 ja kapitalinõuete direktiivid; rei tinguagentuurid võivad vabatahtlikult 
kohaldada Rahvusvahelise Väärtpaberijäre levalve Organisatsiooni (IOSCO) poolt 
reitinguagentuuridele välja an tud tegevusjuhendi põhimõttei d. 2006. aastal andis komisjon 
välja teatise krediitireitinguasutuste kohta4, järeldades, et see lähenemine nõuaks komisjonilt 
                                                 
1 Euroopa Parlamendi resolutsioon krediidireitingua sutuste rolli ja metoodika kohta (2003/2081/(INI). 
2 CESRi tehniline nõuanne Euroopa Komisjoni le võimalike meetmete kohta seoses 
krediidireitinguasutustega, CESR/05/139b. CESR on Euroopa Komisjoni sõltumatu nõuanderühm, mis 
asutati 2001. aastal ning kuhu kuuluvad ELi liikme sriikide väärtpaberiturgude järelevalveasutused. 
3 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiiv 2003/6/EÜ siseringitehingute ja 
turuga manipuleerimise kohta ( ELT L 96, 12.4.2003, lk 16). 
4 ELT C 59, 11.3.2006, lk 2. 
ET 3   ET muutuste jälgimist antud valdkonnas. Komi sjon palus ühtlasi Euroopa väärtpaberituru 
reguleerijate komiteel jälgida IOSCO tegevusju hendi nõuetest kinnipidamist ja esitada igal 
aastal selle kohta aruanne.  
Komisjon andis mõista, et võib kaaluda õigus akti ettepaneku esitamist, kui selgub, et ELi 
eeskirjadest või IOSCO tegevus juhendi nõuetest ei peetud kinni või kui ilmnevad uued 
asjaolud, sealhulgas tõsised turutõ rked või kui mujal maailmas le iavad aset olulised muutused 
reitinguagentuuride reguleerimises. 
Võttes arvesse hiljutisi sündmusi finantsturgude l, küsis komisjon 2007. aasta sügisel CESRilt 
ja Euroopa väärtpaberitur gude ekspertrühmalt (ESME)5 nõu seoses reitinguagentuuride 
tegevuse erinevate aspektidega ja nende rolliga finantstur gudel, eriti struktureeritud 
rahastamise valdkonnas. Komisjon jälgis mõlema  rühma tööd kogu protsessi vältel. Mõlemad 
rühmad pidasid kõigi huvitatud isikutega nõu seoses reitinguagentuuride rolliga probleemsete 
kõrgema riskiastmega toodete struktureerit ud rahastamises. CESR esitas aruande 13. mail 
2008 ja ESME 4. juunil 2008. 
Lisaks CESRi ja ESME tegevuse edenemise tä helepanelikule jälgimisele vahetas komisjon 
mõtteid peamiste reitinguasutustega ning teiste huvitatud isikutega (kindl ustus-, väärtpaberi- 
ja pangandussektori ametiliitudega, infoallikateg a jne). Ka paljud liidud, turgudel tegutsejad 
ja huvitatud isikud saatsid komisjonile kirj alikku teavet. Rahvusvahelisel foonil jälgis 
komisjon tähelepanelikult muidki rahvusvahe lisi arenguid, näiteks IOSCO poolt 26. mail 
kinnitatud reitinguagentuuride tege vusjuhendi läbivaatamist, fina ntsstabiilsuse foorumi (FSF)6 
7. aprillil 2008 avaldatu d aruannet ning 11. juunil ja 1. j uulil 2008. aastal esitatud Ameerika 
Ühendriikide reitinguagentuuride seaduse muudatusettepanekuid. Komisjon jälgis ühtlasi nii 
IOSCO kui ka FSFi arutelusid. Komisjon võttis arvesse mitmeid reitinguagentuuride eraldi 
või kogu tegevusharu hõlmavalt tehtud ja/või rake ndatud algatusi ning sai kasu pingelisest 
mitteametlikust dialoogist rei tinguasutustega. Komisjon er gutas ka huvitatud isikuid 
väljendama oma arvamust 31. juulil 2008. aastal alanud avalikus arutelus, saades 82 
kommentaari: 13 reitinguagentuuridelt, 52 huvitat ud organisatsioonidelt (pankadelt, liitudelt, 
investeerimisfondidelt, hoiupa nkadelt jne) ning 17 väärtpab erituru regulee rijatelt ja 
liikmesriikide rahandusministritelt. 
3. P ROBLEEMI MÄÄRATLEMINE  
Tõendid näitavad, et reitinguagentuurid on saan ud märgatavalt kehvemini hakkama reitingute 
andmisega innovatiivsetele, struktureeritud toodet ele kui traditsiooniliste toodete reitingute 
koostamisega. Seetõttu keskendub komisjoni an alüüs teemadele, mis on kerkinud seoses 
reitingu andmisega struktureeritud finantstoodete le. Ometi tuleb pidada meeles, et seoses 
rahandusuuendustega võib tulevikus esineda sa masuguseid probleeme teistes valdkondades, 
milles reitinguagentuuridel on vähe kogemusi või kogemused puuduvad. Lisaks sellele võivad struktureeritud rahastamise reitingutes ilmnenud puudujäägid se onduda struktuuri, äritegevuse 
mudeli ja ettevõtete siseprotsessidega, s.t need võivad muu hulgas mõjutada 
reitinguagentuuride tegevuse traditsioonilisemaid valdkondi. 
                                                
 
5 Euroopa väärtpaberiturgude ekspertrühm (ESME) on komisjoni nõuandev organ, mis koosneb 
väärtpaberiturgudel tegutsejatest ja eksper tidest. ESME asutati 2006. aasta aprillis. 
6 Finantsstabiilsuse foorum tuli kokku 1999. aasta aprillis ja see koondab regulaarselt riiklikke asutusi, 
kes vastutavad finantsstabiilsuse eest olulistes finantskeskustes, rahvusvahelistes finantsasutustes, 
sektoripõhistes seadusandjate ja järelevalveasutu ste rühmades ja keskpankade ekspertide komiteedes. 
ET 4   ET 3.1. Kõrvalekalded reitinguagentuuride t erviklikkusest; huvide konfliktid 
reitinguäris 
Kõik osalised, asutused ja huvitatud isikud, kell ega konsulteeriti, olid üksmeelselt arvamusel, 
et krediidireitinguastustepoolse  reitingu andmisel struktur eeritud toodetele ei ole 
potentsiaalseid huvide konf likte välditud või neid ei  ole rahuldatavalt juhitud. 
3.2. Meetodite ja reitingute halb kvaliteet 
2007. aasta teisel poolel ja käesoleva aasta es imesel veerandil võrreldes 2007. aasta esimese 
poolega toimunud märkimisväärne reitingute alanemin e viitab selgelt sellele, et enne segaseid 
aegu antud reitingud olid ülemäära optimistlikud ega peegeldanud alusvara turutingimusi. Üks 
põhjus on tõenäoliselt see, et reitinguage ntuurid kasutasid reitingu andmisel halva 
kvaliteediga meetodeid. 
3.3. Reitinguagentuuride tegevuse vähene läbipaistvus 
Reitinguagentuurid ei edasta struktureeritud finantstoodete reitingute andmeid ja puudusi 
piisavalt täpselt ega anna piis avalt teavet oluliste eeldusmude lite kohta.Selle te abe puudumine 
ei võimalda turgudel tegutsejate l mõista reitingute olulisust.  Reitinguagentuurid annavad 
teavet reitingu tulemuste kohta, kuid selles t ei ole kasu reitinguagentuuride tegevuse 
võrdlemisel. 
4. E ESMÄRGID  
Eespool määratletud probleemide lahendami seks tuleb paika panna kolme konkreetse 
eesmärgiga seotud olulised nõuded: 
1) tagada, et reitinguagentuurid ju hivad asjakohaselt kôiki huvide konflikte; 
2) tagada reitinguagentuuride jätkuv tähele panelikkus reitingu a ndmise meetodite ja 
tulemuste kvaliteedi osas; 
3) suurendada reitinguage ntuuride läbipaistvust. 
Lisaks sellele on laiem esmatähtis eesmärk saa vutada, et reitinguagentuurid järgivad kõikjal 
Euroopa Liidus tuvastatud probleemide la hendamisel rakendatavaid meetmeid.  
5. T EGUTSEMISVÕIMALUSED  
Eelnimetatud eesmärke silmas pidades analüüsiti erinevaid võimalusi. 
5.1. Tegutsemisvõimalused si suliste nõuete osas 
5.1.1. „Tagada, et reitinguagentuurid juhivad as jakohaselt kôiki hu vide konflikte” 
Tuleb lahendada mitmed küsimused. 
ET 5   ET 1. Üldine lähenemisviis huvide  konfliktidega te gelemisel.  
2. Reitinguagentuuride nõustamistegevu sest tulenevad huvide konfliktid.  
3. Reitinguanalüütikute ja hinnatava  ettevõtte vaheline dialoog.  
4. Reitingu teostamisse kaasatud isikute sõltumatus.  5. ‘Reitingute ostmine’.  6. Analüütikute liitumine emitentidega, keda nad hindasid.  
5.1.2. ‘Tagada reitinguagentuuride jätkuv tähele panelikkus reitingu andmise meetodite ja 
tulemuste kvaliteedi osas’ 
Tuleb lahendada mitmed küsimused. 
1. Meetodite, mudelite ja hindamise peamiste eelduste kvaliteet.  
2. Kontroll reitingu andmise üle.  3. Meetodite muutmise mõju.  4. Reitingutes kasutat ud teabe kvaliteet.  
5. Personali teema.  6. Turutrendide ja makromajanduslike ootuste mõju.  
5.1.3. „Suurendada reitinguagent uuride läbipaistvust” 
Tuleb lahendada mitmed küsimused. 
1. Siseprotsesside ja me netluste läbipaistvus. 
2. Reitingute sisu.  3. Struktureeritud rahastamis e reitingute eristamine.  
4. Reitinguagentuuride tegevuse statistika.  
5.2. Õigusaktid tegutsemisvõimaluste rakendamiseks 
Pidades silmas kõikehõlmavat eesmärki saavutad a, et reitinguagentuurid järgivad kõikjal 
Euroopa Liidus tuvastatud probleemide lahe ndamisel rakendatavaid meetmeid, kaaluti 
järgmiseid võimalusi. 
1. võimalus:  isereguleerimine, sealhulgas: 
a) IOSCO tegevusjuhend; 
ET 6   ET b) valdkonna valge raamat — oletatakse , et asutused leiavad ise sobivad 
lahendused eespool nimetatud probleemidele ja muredele;7  
c) üksikute reitinguagentuuride täiendava d algatused – mitmed reitinguagentuurid 
esitasid reguleerijatele ja turule rea parandusette panekuid ja võtsid endale 
kohustuse lõimida need täiendused oma siseprotsessidesse ja menetlustesse. 
2. võimalus:  Euroopa tegevusjuhend reitinguagentuuridele, millega selles majandusharus 
tegutsejad võtavad endale kohustuse pidada kinni reast vabatahtlikest standarditest ning tunnustavad ja järgivad se lle kontrolliasutuse  soovitusi, kes jälgib, et allakirjutanud järgivad 
juhendit.  
3. võimalus: komisjoni soovitus, mis sätestab standard id, millele reitinguagentuurid peaksid 
vastama, et ELis tegutseda – samad standard id, mida näeb ette 4. võimalus (õigusakt). 
Standardid põhineksid uuesti läbi vaadatud IOSCO tegevusjuhendil ning CESRi ja ESME 
soovitustel ja hõlmaksid täiendavaid sta ndardeid, mida komisjon peab oluliseks. 
4. võimalus:  ELi õigusakt, mis sätestab ulatus liku regulatiivse raamistiku kõigile 
olemasolevatele (ja tulevastele) Euroopas teguts evatele reitinguagentuuridele, mille reitinguid 
kasutatakse regulatiivsetel eesmärkidel , nagu näiteks kapitalinõuete direktiiv
8. Ettepanekus 
sõnastatakse tingimused krediidireitingute väljas tamiseks, kehtestatakse registreerimise kord 
ja ELi reguleerijate poolse välise kontrolli kord.  
6. M ÕJUANALÜÜS  
Võttes arvesse eesmärkide 1–3 saavutamisele suunatud tegutsemisvõimaluste tehnilist 
iseloomu ja üksikasju, ei esitata siinkohal kokkuvõt et nende täpsest mõjust – see esitatakse 
aruandes. Siinkohal analüüsime vaid mitmesuguseid jõustamisvahendeid. 
Isereguleerimine 
IOSCO tegevusjuhend ei aita saavutada pol iitilisi eesmärke: reit inguagentuurid juhivad 
huvide konflikte samamoodi kui varem ehk teis isõnu ebakohaselt; reitinguagentuurid ei ole 
kohustatud parandama reitingu andmise meet odeid ja kvaliteeti; reitinguagentuuride 
läbipaistvus ei parane ning pädevate asutuste poolne kontr oll ja jõustamismeetodid puuduvad. 
Valdkonna valge raamat ja teised algatused on re itinguasutuste osas väga paindlikud, jättes 
viimastele vabaduse kohandada uusi vabatahtlikke nõudeid. Ent need ei ole eriti tõhusad, sest ei näe ette mõjuvat korda kehtes tatud standardite järgimise järe levalveks. Pealegi ei loodaks 
ühtset raamistikku. Iseregulatsiooni on kats etatud 2006. aastast ning tulemused on kaugel 
sellest, et olla rahuldavad. 
Euroopa tegevusjuhend 
Tegemist on äärmiselt paindliku lahendusega, sest reitinguagentuuridel on võimalus 
kohandada „täida või selgita” põhimõtet. Selle lahenduse eelis on kontrolliasutuse olemasolu, 
                                                
 
7 2008. aasta jaanuaris koostasid viis peamist krediidireitinguasutust koos valge raamatu reguleerijatele, 
mis sisaldas 12 ettepanekut IOSCO tegevusjuhendi tä iendamiseks seoses krediidireitingute sôltumatuse, 
kvaliteedi ja läbipaistvusega. 
8 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiiv 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise 
ja tegevuse kohta (uuestisõnastamine). 
ET 7   ET kuigi sellel puudub täitepädevus, mi stõttu kontrolliasutuse tõhus us oleks piiratud. Euroopa 
tegevusjuhend tagaks usaldusväärse ühtse raamistiku, kuigi sellega ei saavutataks 
märkimisväärset õiguskindlust. Tulemus ei oleks poliitiliste eesmärkide saavutamiseks piisav. 
Euroopa Komisjoni soovitus 
See lahendus aitaks teatud määr al luua ühtset raamistikku – vähemalt võrdluskriteeriumide 
osas, millele reitinguagentuurid peavad vast ama; siiski ei hõlmaks komisjoni soovitus 
jõustamismeetodeid ega oleks seega poliitiliste  eesmärkide saavutamisel piisavalt tõhus. 
Õigusakt 
See lahendus tagaks kõigile tu ruosalistele ühendus e piires võrdsed võimalused, hoides ära 
olukorra, kus reitinguagentuuridele kehtib 27 liikmesriigis killustunud õiguskord, mis võib 
tekkida, kui EL ei tegutse, vaid säilitab re itinguagentuuridele hetkel kehtiva IOSCO 
tegevusjuhendil põhineva isere guleeriva korra. Õigusakti et tepanek sisaldaks „hoolsa 
järelevalve” süsteemi ja arvestatavaid jõustamismeetodeid, tagades seega poliitiliste eesmärkide tõhusa järgimise. Õigusakti ettepane k tagaks, et krediidireitingute andmiseks 
pakutud raamistikku rakendataks nõuetekohaselt, kontro llitaks hoolsalt ja j õustataks jõuliselt. 
7. V
ÕIMALUSTE VÕRDLUS - JÄRELDUSED  
Võttes arvesse kõigi tegutsemisvõimalust e mõju ning nende eeliseid ja puuduseid 
lähteolukorraga võrreldes, võib teha järgmised järeldused.  
1. eesmärgi saavutamiseks  (tagada, et reitinguagentuurid  juhivad asjakohase lt kôiki huvide 
konflikte) peavad reitinguagentuur id tagama, et kõik praegused ja tulevased huvi de konfliktid 
tuvastatakse ning kas välistataks e või neid juhitakse korralikult ja avalikustatakse. Tuleb 
kehtestada konkreetsed meetmed ettevõttesisese  juhtimise ko rraldamiseks, et toetada 
ettevõttekultuuri ja sisemiste tegevuspõhimôtete  muutmist. Reitinguagentuuridel keelatakse 
nõustamisteenuste pakkumine. Reitinguanalüüt ikuid tuleb hoida eemal reitinguagentuuride 
tegevuse kasumlikest aspektidest ja neile pe avad dialoogis kliendiga kehtima rangemad 
reeglid. Olukorras, kus analüütikud võtab tööl e kunagine klient, tuleb rakendada erilisi 
kaitsemeetmeid. Lõpetuseks ei tohiks so odustada kahjulikku „reitingute ostmist” 
reitinguagentuuride klientide poolt. 
2. eesmärgi saavutamiseks  (tagada reitinguagentuuride jä tkuv tähelepanelikkus reitingu 
andmise meetodite ja tulemuste kvaliteedi osas) peavad reiti nguagentuurid kasutama rangeid, 
süstemaatilisi ja püsivaid m eetodeid, mida kinnitavad varase mad andmed. Meetodid, mudelid 
ja põhilised eeldused peavad olema ajakoha statud ja läbima pe rioodiliselt põhjaliku 
läbivaatuse. Kontrollimaks nõuetest kinnip idamist antud valdkonnas, luuakse sisemise 
läbivaatamise kohustus. Reitingu andmise meet odite muutmine käivitab kõigi asjasse 
puutuvate olemasolevate reitingute kiire ümberh indamise. Reitinguagentuurid peavad ühtlasi 
jätkuvalt kontrollima ja ajakohast ama üksikuid reitinguid. Nõutakse suuremat läbipaistvust, et 
aidata reitingute kasutajatel mõista nõuetekohast hoolikust varaga seotud andmete hindamisel, mis ilmneb reitingutes. Reitinguagentuurid peav ad avalikustama oma töötajate tasemed, et 
soodustada rangemat turujärelevalvet. 
3. eesmärgi saavutamiseks  (suurendada reitinguagent uuride läbipaistvust) tuleb 
reitinguagentuuridele kehtestada üldine läbipaistvuskohustus seos es nende siseprotsesside ja 
menetluste toimimisega ning kohustus avali kustada iga-aastane läbipaistvusaruanne. 
ET 8   ET Reitingute kasutajatele peab andma teavet teostatud anal üüside, võimalike piirangute ja 
konkreetsete asjakohaste riskide kohta. Rei tinguagentuurid peaksid kasutama erinevaid 
reitingukategooriaid struktur eeritud ja tradits ioonilistele võlg adele või pakkuma 
struktureeritud finantst oodetele reitingut andes investeerija tele täiendavad teavet. Statistika 
varasemate andmete kohta tuleb korrastada,  kasutades mõõtühikusüsteemi, mis tagab 
turuosaliste võrreldavuse.  
Õigusakt sätestab reitinguagent uuride jaoks tegevusloa registr eerimise korra tagamaks, et 
reitinguagentuuride krediidireitinguid saavad kasutada krediidiasutused, investeerimisühingud, kindlustus- ja elukindlustusandjad, inve steerimis- ja pensionifondid 
ühenduse piires. Kogu ELis tagatakse tõhus ja  toimiv kontroll nõuete täitmise üle ( esmatähtis 
eesmärk ). Registreerimist teostab liikmesriigi pädev asutus, kuid kõigi liikmesriikide 
reguleerijatel peaks olema võimalus avaldada  arvamust CERSi kaudu. Igapäevast kontrolli 
teostavad liikmesriikide pädevad asutused. Tihe koostöö liikmesr iikide reguleerijate vahel ja 
CERSi korraldav tegevus on ühtse kontrollik ultuuri loomise ja tõhusa võrgustikupõhise 
lähenemise eelduseks. Liikmesriikide reguleeri jaid tuleb volitada tegutsema ja kohaldama 
tõhusaid sanktsioone juhul, kui reitinguagentuuri d ei järgi eeskirju. Ka siin peaks CESRil 
olema tähtis roll ühtse jõustamiskultuuri loomisel.