[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel, 16.12.2008 KOM(2008) 887 (lõplik) 2008/0263 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV, millega kehtestatakse raamistik intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega {SEK(2008) 3083} {SEK(2008) 3084} (esitanud komisjon) SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST - Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Euroopa Komisjoni transpordipoliitika valge raamatu vahekokkuvõttes väidetakse, et maanteetranspordi säästvamaks (st ohutuks, tõhusaks, puhtaks ja sujuvaks) muutmises on oluline osa uuendustel, eelkõige info- ja sidetehnoloogiate ehk intelligentsete transpordisüsteemide rakendamisel. Intelligentsete transpordisüsteemide alaste lahenduste kasutuselevõtt maanteetranspordis on olnud aga oodatust aeglasem ning üldiselt on neid teenuseid rakendatud killustatult. See tähendab, et kasutusel on mitmesugused riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud lahendused ilma selge ühtluseta ning see ohustab ühtse turu terviklikkust. Selle tagajärjel kasutatakse intelligentseid transpordisüsteeme ebatõhusalt ning seetõttu ei saa need (transpordiga seotud) poliitiliste eesmärkide saavutamisele ja maanteetranspordi ees seisvate kasvavate probleemide lahendamisele mõjusalt kaasa aidata. Käesoleva ettepaneku üldeesmärk on luua raamistik maanteetranspordis rakendatavate intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtu kiirendamiseks ja koordineerimiseks, sh liideste jaoks teiste transpordiliikidega, et toetada tõhusamat, keskkonnahoidlikumat, ohutumat ja turvalisemat kauba- ja reisijatevedu Euroopa Liidus. Konkreetsete eesmärkide hulka kuuluvad muu hulgas süsteemi koostalitlusvõime parandamine, sujuva juurdepääsu tagamine, teenuste osutamise pidevuse soodustamine ning tõhusa koostöömehhanismi loomine kõigi intelligentsete transpordisüsteemide valdkonna sidusrühmade vahel. Vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele peetakse (raam)direktiivi kasutamist kõige asjakohasemaks vormiks kavandatud eesmärgi saavutamisel. Rakendamiseks vajalikud tehnilised üksikasjad, st menetlused ja spetsifikatsioonid, võtab siiski vastu komisjon, keda abistab liikmesriikide esindajatest koosnev komitee. Ilma et see piiraks kõnealuse komitee rolli, asutab komisjon Euroopa intelligentsete transpordisüsteemide nõuanderühma, kuhu kutsutakse asjakohaste intelligentsete transpordisüsteemide valdkonna sidusrühmade esindajad ning kes hakkab nõustama komisjoni intelligentsete transpordisüsteemide ELis rakendamise ja kasutuselevõtmisega seotud äriliste ja tehniliste aspektide teemal. - Üldine taust Meie maanteetranspordisüsteemi üha suurenev koormus (2020. aastaks kasvab kaubavedu maanteedel hinnanguliselt 55 % ja reisijatevedu 36 %) ning sellega seotud energiatarbimine ja negatiivne keskkonnamõju (transpordi tekitatud süsinikdioksiidi heited kasvavad 2020. aastaks 15 %) nõuavad uuenduslikku lähenemisviisi, rahuldamaks transpordi ja liikluse kasvavaid nõudmisi. Traditsioonilised meetmed, nagu olemasolevate maanteetranspordivõrgustike laiendamine, ei ole niisuguses ulatuses teostatavad ning seetõttu peab otsima uusi lahendusi. Komisjon on toetanud märkimisväärselt maanteede intelligentsete transpordisüsteemidega seotud uurimis- ja arendustööd ning neid uurimistulemusi rakendati esimest korda „euro-piirkondlike” intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmise projektide kaudu, mida rahastati osaliselt üleeuroopaliste transpordivõrkude programmist. Üks peamisi i2010 raames tehtud ettepanekuid on intelligentse auto algatus, mille eesmärk on vähendada õnnetusi, ülekoormust ja liiklusummikuid maanteedel ning vähendada kütusetarbimist ja süsinikdioksiidi heiteid: elektrooniline stabiilsuskontroll vähendab õnnetusi, aidates juhtidel säilitada kontrolli auto üle külglibisemise korral, automaatse hädaabikõne (eCall) eesmärk on võtta kasutusele autosse paigaldatud riistvaraline must kast, mis edastab juhtmeta ühenduse teel kohalikele hädaabiasutustele teavet turvapadja avanemise ja löögianduri kohta, samuti sõiduki asukoha koordinaadid. - Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Käesolevas ettepanekus keskendutakse maanteetranspordiga seotud intelligentsete transpordisüsteemide rakendustele ja teenustele, sh nende liidestele teiste transpordiliikidega. Samalaadsed teistele transpordiliikidele keskenduvad algatused on õhutranspordi puhul Euroopa ühtse õhuruumi juhtimissüsteemi programm (SESAR), raudteetranspordi puhul Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteem (ERTMS) ja siseveetranspordi puhul jõeteabeteenused (RIS). Laevanduses on kasutusele võetud ka teabevahetussüsteem SafeSeaNet ning laevaliikluse seire- ja teabesüsteemid (VTMIS) ning on tehtud edusamme automaatse identifitseerimissüsteemi (AIS) ja kaugtuvastus- ja jälgimissüsteemi (LRIT) kasutuselevõtmises. Ka maanteetranspordi valdkonnas on kehtestatud mitu õigusnormi, eelkõige direktiiv 2004/52/EÜ ühenduse elektroonilise maanteemaksu koostalitlusvõime kohta, määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta ja direktiiv 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta. Tagatakse selge sidusus asjaomaste komiteede tööga. - Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Käesolev ettepanek toetab mitut Lissaboni majanduskasvu- ja tööhõivestrateegia (mikromajanduslikku) eesmärki. Kõige enam aidatakse sellega kaasa intelligentsete transpordisüsteemide levitamise ja tõhusa kasutamise soodustamise eesmärgi saavutamisele. Samuti toetab see järgmisi eesmärke: - igat liiki uuenduste soodustamine: piiriülene teadmiste edasiandmine intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtu teemal; - Euroopa infrastruktuuri laiendamine, täiustamine ja ühendamine ning prioriteetsete piiriüleste projektide elluviimine: sobivate infrastruktuuri hinna määramise süsteemide kaalumine; - ressursside säästva kasutuse soodustamine ning keskkonnakaitse ja majanduskasvu vahelise sünergia tugevdamine, eelkõige väliskulude arvessevõtmise meetodite väljatöötamise edendamine; - teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute suurendamine ja parandamine eelkõige eraettevõtete seas: paremad raamtingimused intelligentsete transpordisüsteemide alaste uuenduslike lahenduste kasutuselevõtuks. Transpordipoliitika valge raamatu läbivaatamisel 2006. aastal tõi komisjon Euroopa Liidu transpordi suurimate väljakutsetena esile liikluse ülekoormatuse, energiavarustuse kindluse ja kliimamuutuse. Kõnealuse läbivaatamise tulemusena koostati uued poliitilised suunised transpordi tõhususe, uuenduslikkuse, logistika ja keskkonnahoidlikkuse kohta, mis on Lissaboni strateegiaga täielikult kooskõlas. Komisjoni poolt 2008. aasta juulis vastu võetud keskkonnahoidlikku transporti käsitleva teatise (KOM(2008) 433) 4. peatükis on ette nähtud maanteeliikluse intelligentseid transpordisüsteeme käsitlev tegevuskava , millele on lisatud õiguslik algatus, mis kirjeldab ühist lähenemisviisi olemasolevate tehnoloogiate turuleviimisele ja nende kasutusse võtmisele. Peale selle tähendab olemasoleva infrastruktuuri tõhusam kasutamine seda, et vajatakse vähem uut infrastruktuuri ning välditakse seega elupaikade killustumist ja pinnase katmist. Käesolev ettepanek on kooskõlas ka ELi säästva arengu strateegiaga , kuna käsitleb mitut põhiteemat, mille puhul leiti 2005. aasta läbivaatamise käigus, et need vajavad uut hoogu. Neid ühendab eesmärk muuta transport säästvamaks, st täita transpordinõudluse haldamise parandamise eesmärk ja aidata saavutada maanteede ohutumaks muutmise eesmärki, vähendades liiklusõnnetustes hukkunute arvu 2010. aastaks poole võrra (võrreldes 2000. aastaga). Kaudselt tegeletakse ka ELi energiatarbimise vähendamise ja seeläbi ka kliimamuutuse mõju piiramise teemaga. Ettepanek toetab ka määruse (EÜ) nr 1/2005 (mis käsitleb loomade kaitset vedamise ja sellega seonduvate toimingute ajal (navigatsioonisüsteemid)) rakendamist. 2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE - Konsulteerimine huvitatud isikutega Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus 2007. aasta novembrist kuni 2008. aasta jaanuarini korraldati kolmteist küsitlust nii erasektori kui ka avaliku sektori sidusrühmade organisatsioonide kõrgelt kvalifitseeritud ekspertide ja esindajatega. Nende küsitluste tulemusel vaadati esialgu üle tähelepanekud intelligentsete transpordisüsteemide laiemat kasutuselevõttu ja turulejõudmist takistavate tegurite kohta. Samuti käsitleti võimalikke meetmeid, mida saaks rakendada intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtu kiirendamiseks. Kõnealuste tulemuste arutamiseks ja kokkuvõtmiseks peeti kaks avalikku seminari enam kui 200 osalejaga (22. veebruaril ja 26. märtsil 2008). Neid täiendas e-ohutuse foorumi kogunemine (Ljubljana, 25. aprill 2008). 29. veebruarist kuni 31. märtsini 2008 toimus Internetis avalik arutelu. Tulemused on kättesaadavad veebilehel http://ec.europa.eu/transport/road/consultations/its_en.htm. Lõpuks arutasid liikmesriikide esindajad väljapakutud konkreetsete meetmete mõttekust 26. mail 2008 Brüsselis toimunud koosolekul. Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Küsitluste põhjal jõuti järgmiste peamiste järeldusteni. - Turu hõlvamine: intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõttu on vaja kiirendada eelkõige linna- ja kaubatranspordi valdkonnas. Seda kasutuselevõttu tuleks suunata poliitiliselt ning selle eesmärk peaks olema olemasoleva infrastruktuuri võimsuse suurem rakendamine, suurendades transporditoimingute tõhusust ja ohutust. - Rakendusnõuded: rakenduste ja teenuste koostalitlusvõimes tuleb kokku leppida üleeuroopalisel tasandil, et võimaldada sujuvaid piiriüleseid teenuseid. See hõlmab andmekogumise ja -töötluse eeskirjade ja menetluste ühtlustamist ning vajaduse korral standardiseerimist. - Kasutuselevõtustrateegia: sõidukisiseste teenuste (nt kiirusehoiatus, automaatne hädaabikõne (eCall), reaalajas liiklusteave) laialdane kasutuselevõtt ja integratsioon nõuavad üldist strateegiat ja kooskõlastatud meetmeid, mida toetavad nii tööstuse, maanteeametite kui ka võrguoperaatorite juhtivad sidusrühmad. - Sidusrühmade töö koordineerimine: plaanidest tulemuslike tegudeni jõudmiseks on vaja moodustada kõiki olulisi tegijaid, nii rakenduste arendajaid, tööstust kui ka riigiasutusi hõlmav sektoriülene koordineerimise töörühm. Seminaride tulemusel kiideti eeltoodud järeldused heaks ja neid laiendati osaliselt järgmiselt. - Rakendamisstrateegia: see tuleks koostada üksikasjaliku tegevuskava vormis, milles kirjeldataks selgelt ette nähtud meetmeid ja eri osaliste – komisjoni, riigiasutuste, tööstuse jne – ülesandeid. Vajaduse korral tuleks neid meetmeid toetada sobiva õigusliku alusega. Konkreetsete rakenduste ja teenuste seisukohast peeti oluliseks järgmisi aspekte: - inimene- masin liides: tulenevalt ohutusele avalduvast mõjust on vaja standarditud platvorme ja liideseid; - sõidukite ohutussüsteemid: koostöösüsteemid (milles sõidukid ja infrastruktuur suhtlevad mobiilside abil) vajavad sünkroniseeritud kasutuselevõttu sõidukis ja infrastruktuuris; - automaatne hädaabikõne (eCall) : seda ei tohiks kasutusele võtta eraldiseisva rakendusena; - elektroonilised maksed: maanteemaksu elektroonilise kogumise riigisisest ja piiriülest jõustamist peetakse tähtsaks, et tagada kõigi kaubandusliku transpordi kasutajate õiglane maksustamine; - liikluskorraldus: nii ühis- kui ka eratransporti ja nende liideseid teiste transpordiliikidega hõlmavate maanteeliikluse korraldamise toimingute keerukus nõuab uusi, terviklikumaid ja süsteemsemaid lähenemisviise liikluskorraldusele ja -kontrollile. Sedavõrd ambitsioonika eesmärgi täitmiseks peetakse hädavajalikuks laiaulatuslikku platvormi teabe vahetamiseks kõigi asjaomaste osaliste vahel: võrgu- ja teenuseoperaatorite, maanteeametite ning piirkondlike ja kohalike ametiasutuste vahel. - Tegevuskava kooskõlastamine ja koordineerimine: kuigi vajadus ELi koordineerimisstruktuuri järele on selgelt olemas, ei tohiks see dubleerida samalaadseid olemasolevaid organeid, nagu e-ohutuse foorum, ERTICO jne. - Ärimudelid: üheks tähtsaimaks tegevuseks peetakse ärimudelite väljatöötamist, et määrata kindlaks erasektori ja avaliku sektori vaheline koostöö seoses intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste ja teenustega. Kõiki loetletud elemente ja kaastööd võeti edasises töös vajalikul määral arvesse (vrdl intelligentsete transpordisüsteemide tegevuskava). - Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Asjaomased teadus-/erialavaldkonnad Intelligentsed transpordisüsteemid Kasutatud metoodika Sidusrühmade küsitlused ja seminarid; koosolekud liikmesriikide ekspertidega; EÜ intelligentsete transpordisüsteemide tegevuskava mõju hindamist ettevalmistav uuring Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega on konsulteeritud Mõju hindamist ettevalmistavas uuringus ning sidusrühmade küsitluste tegemiseks kasutati vastavalt ettevõtete COWI-ECORYS ja Ankerbold Consulting vanemkonsultante. 2007. aasta novembrist 2008. aasta jaanuarini korraldati kolmteist küsitlust kõrgelt kvalifitseeritud ekspertide ja järgmiste sidusrühmade esindajatega: transpordiministeeriumid, riigi omandis olevad intelligentsete transpordisüsteemide väljatöötamise ja kasutuselevõtmisega tegelevad asutused, linnavalitsus, intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevate teenuste väljatöötamiseks partnereid koondav liikmesusel põhinev rahvusvaheline organisatsioon, tasuliste maanteede käitajad, intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevate infoteenuste pakkuja, maanteed pidi toimuva raskeveo sektorit esindav liikmesusel põhinev organisatsioon, maanteedeametite juhtide esindajad, mobiilsideoperaator, autotööstusele elektrooniliste detailide tarnija ning auto- ja veoautotootjad. Nende küsitluste tulemuste kokkuvõtmiseks korraldati kaks seminari, üks 2008. aasta 22. veebruaril ja teine sama aasta 26. märtsil ning neil osales kokku üle 200 inimese. Seda tööd täiendati spetsiaalse e-ohutuse foorumi koosolekuga[1] Ljubljanas 25. aprillil 2008. Lõpuks arutasid liikmesriikide esindajad 26. mail 2008 Brüsselis peetud koosolekul väljapakutud konkreetsete meetmete mõttekust. Saadud ja arvessevõetud arvamuste kokkuvõte Intelligentsete transpordisüsteemide kiirem ja koordineeritum kasutuselevõtt Euroopas eeldab laiaulatusliku koordineerimisstruktuuri loomist ning kõiki sidusrühmi kaasavat ametlikku foorumit, kus riigiasutused ja ettevõtjatest asjaosalised saaksid kohtuda, et arutada konsensuseni viivaid tegevusi avaliku ja erasektori koostöö edendamiseks. Kui sobivaid platvorme ei ole veel välja töötatud, soovitatakse konsensuseni jõudmiseks korraldada ümarlauanõupidamisi. Tuleb luua teataval kujul intelligentsete transpordisüsteemide juhtimisstruktuur, mis koosneks arutelurühmade hierarhiast konsensuseni jõudmiseks ja intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtu koordineerimiseks kohalikul/piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil. Eksperdiarvamuste avalikustamiseks kasutatud vahendid Esimese sidusrühmadega konsulteerimise vooru tulemuste kokkuvõte on kättesaadav Internetis: http://ec.europa.eu/transport/road/consultations/its_en.htm. - Mõju hindamine Mõju hindamisel kaalutakse kolme poliitilist valikuvõimalust: Valikuvõimalus A: uusi meetmeid ei võeta Selle võimaluse korral võetakse arvesse käimasolevaid komisjoni meetmeid, nt spetsiaalset teadustööd, intelligentse auto algatust (teadusuuringud, tehniline ühtlustamine ja teadlikkus), kasutuselevõtu toetust (EasyWay, CIVITAS), isoleeritud standardimist ja sidusrühmadega konsulteerimist. Komisjoni talitused toetavad jätkuvalt rahaliselt teadustööd ja kasutuselevõttu, vabatahtlikke kokkuleppeid, standardimise erivolitusi ning (piiratud) seadusandlikku tegevust, kuid avaliku ja erasektori ning liikmesriikide tööd koordineeritakse vähe. Selle lähenemisviisi jätkuv rakendamine viiks kokkuvõttes intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste ja teenuste praeguse piiriülese killustatuse säilimiseni, mis tooks kaasa intelligentsete transpordisüsteemide tasakaalustamata kasutuselevõtu ja intelligentsete transpordisüsteemide teenuste osutamise pidevusetuse kogu ELis. Valikuvõimalus B: probleemide lahendamine koordineerimis- ja sünergiameetmetele keskendudes Valikuvõimalus B keskendub järgmistele eelistegevustele: 1. toimiva avatud sõidukisisese platvormi määratlemine, mis võimaldaks peamiste komponentide (sidetehnoloogiate, positsioneerimise, töötlusvõimsuse ja inimene-masin liidese) mitmeotstarbelist kasutust; 2. kõrgetasemelise töörühma loomine intelligentsete transpordisüsteemide valdkonna sidusrühmade foorumina, mille kaudu saaks vahetada teavet, kujundada üldnägemust ja koostada suunised intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtu kohta ning nõustada komisjoni; 3. maantee- ja liiklusandmete optimeeritud kasutuse raamistiku määratlemine; 4. raamistiku väljatöötamine intelligentsete transpordisüsteemide teenuste osutamise pidevuse tagamiseks (nt linnadevahelise ja linnasisese transpordi omavaheline liidestamine); 5. andmeturbe ja -kaitse ning eraelu puutumatuse ja vastutuse küsimuste lahendamine. Selle valikuvõimaluse kohaselt käsitletakse horisontaalseid probleeme, mis mõjutavad kaudselt intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõttu, keskendudes koostöö parandamisele kõigi sidusrühmade vahel. Eeldatavasti oleks ülalt alla juhtimine konstruktiivne ja mõjus, tuues kaasa sünkroonsed meetmed, mis võimaldavad üksikutel intelligentsete transpordisüsteemide teenuste pakkujatel hõlvata turgu ühtlustatumal ja paremini toetatud viisil kui põhistsenaariumi A korral. Valikuvõimaluse B puhul kasutatakse komisjoni talitustele kättesaadavaid vahendeid, et toetada ühiseid standardimistaotlusi ning teha kindlaks ja seada tähtsuse järjekorda rahalise toetuse või seadusandliku töö nõuded. Valikuvõimalus B+: valikuvõimalus B koos direktiivi ja komiteemenetlusega Valikuvõimaluse B+ puhul rakendatakse samu meetmeid mis valikuvõimaluse B puhul, kuid muudetakse koostöö ja koordineerimise aspekt ametlikuks. Intelligentseid transpordisüsteeme käsitlev kõrgetasemeline töörühm asendatakse 6. liikmesriikide esindajatest koosneva Euroopa intelligentsete transpordisüsteemide komiteega , mis abistab komiteemenetluse teel komisjoni konkreetsete meetmete vastuvõtmisel kindlaksmääratud valdkondades (mis vastavad valikuvõimaluse B võimaldavatele põhimeetmetele), ning 7. intelligentsete transpordisüsteemide nõuanderühmaga , mis koosneb mitme asjaomase sektori (st intelligentsete transpordisüsteemide teenuste pakkujad, kasutajate ühendused, transpordiettevõtjad ja rajatiste käitajad, tootjad, sotsiaalpartnerid, olemasolevad kutseliidud jt) kõrgetasemelistest esindajatest ning mis nõustab komisjoni äriliste ja tehniliste aspektide teemadel ning arutleb pakkujate ja kasutajate vajaduste ja prioriteetide üle. Komisjon, keda abistab Euroopa intelligentsete transpordisüsteemide komitee, - otsustab oma volituste piires ja vajaduse korral konkreetsete meetmete võtmise üle: - menetluste ja spetsifikatsioonide kehtestamiseks eelkõige liiklus- ja reisiteabe kasutuselevõtu ja kasutamise kiirendamiseks, Euroopa maanteeliikluse korraldamiseks, kauba ja reisijate jaoks mõeldud intelligentsete transpordisüsteemide teenuste osutamise pidevuse tagamiseks, liiklusohutuse ja turvalisuse tagamiseks, sõidukisisese intelligentsete transpordisüsteemide teenuste avatud platvormi määratlemiseks, sealhulgas eeskätt standardimisprotsessi kasutamiseks (CEN/CENELEC/ETSI); - neile maanteede infrastruktuuriga seotud intelligentsete transpordisüsteemide seadmetele ja tarkvarale tüübikinnituse andmiseks, mis ei kuulu direktiivide 2002/24/EÜ, 2003/37/EÜ ja 2007/46/EÜ reguleerimisalasse[2]. - vahetab teavet liikmesriikidega. Teiseste õigusaktide ettepanekute tegemine komiteemenetluse teel võimaldaks komisjonil kinnitada sidusrühmade töö tulemuslikku koordineerimist, et kõrvaldada kitsaskohad ja takistused. Valikuvõimaluste B ja B+ peamised erinevused on direktiivi vastuvõtmine, millega pandaks liikmesriikidele kohustusi valikuvõimaluse B raames määratletud prioriteetsetes valdkondades, ning kõrgetasemelise töörühma asendamine Euroopa intelligentsete transpordisüsteemide komiteega, kes abistaks komisjoni komiteemenetluse teel. Nii otsest mõju (intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtu kiirendamine) kui ka kaudset mõju (majandus-, ühiskonna- ja keskkonnapoliitika sõnastamise toetamine) kaaludes on eelistatav võimalus B+ , kuna see avaldaks rohkem mõju kui teised, eelkõige seoses koostööga ning potentsiaaliga jõuda kiiremini kokkuleppele konkreetsetes küsimustes, mis takistavad intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõttu Euroopas. Seega saavutataks oodatav positiivne mõju teede ülekoormatusele, liiklusohutusele ja heidetele kiiremini. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG - Kavandatud meetmete kokkuvõte Kavandatud intelligentsete transpordisüsteemide tegevuskavas kirjeldatakse prioriteetseid valdkondi intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste ja teenuste kooskõlastatud kasutuselevõtu kiirendamiseks kogu Euroopa Liidus. Direktiivi ettepanekus sätestatakse kõnealuse intelligentsete transpordisüsteemide tegevuskava rakendamise raamistik. Liikmesriikidele kõnealuse direktiiviga pandud kohustusi toetab komisjon, kehtestades komiteemenetluse teel ühised spetsifikatsioonid eesmärgiga tagada koostalitlusvõimeliste intelligentsete transpordisüsteemide kooskõlastatud kasutuselevõtt kogu ELis. Selles töös abistaks komisjoni Euroopa intelligentsete transpordisüsteemide komitee. Samuti sätestatakse käesolevaga liikmesriikidega toimuva teabevahetuse raamistik. Ilma et see piiraks komitee rolli, asutab komisjon intelligentsete transpordisüsteemide nõuanderühma, mis koosneb tippjuhtidest, kes esindavad tähtsaimate valdkondade sidusrühmi (intelligentsete transpordisüsteemide teenuste pakkujad, kasutajate ühendused, transpordiettevõtjad ja rajatiste käitajad, tootjad, sotsiaalpartnerid, kutseliidud), ning mis nõustab komisjoni intelligentsete transpordisüsteemide Euroopa Liidus kasutusele võtmise äriliste ja tehniliste aspektide teemadel. Intelligentsete transpordisüsteemide nõuanderühm hakkab koguma ja koondama teavet olemasolevatest foorumitest, nagu e-ohutuse foorum, ERTRAC jt. - Õiguslik alus Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 71 lõige 1. - Subsidiaarsuse põhimõte Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse ettepaneku selles osas, mis ei kuulu ühenduse ainupädevusse. Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas, kuna selles käsitletakse riigiüleseid aspekte, mida liikmesriigid ei saa rahuldavalt reguleerida, näiteks seadmete koostalitlusvõime ja intelligentsete transpordisüsteemide siseturu loomine. Esiteks on meede seotud peamiselt riigiülese kasutuselevõtuga, et tagada Euroopa ja/või ühtlustatud piiriüleseid liiklus- ja reisiteabe ning liikluskorralduse teenused. Teiseks jätkaksid liikmesriigid täiendavate Euroopa Liidu meetmete võtmata jätmise korral individuaalsete lahenduste väljatöötamist ja rakendamist, tekitades potentsiaalselt killustatud tehnoloogilise spektri, mis võiks ohustada tulevast ühtlustamist ja standardimist või muuta koostalitlusvõimeks vajalikud protsessid aeganõudvaks (nagu näitab Euroopa maanteemaksu elektroonilise kogumise teenus). Maanteeliikluse olukorra jätkuv halvenemine (õnnetused, ülekoormatus, piiriülene pidevusetus) oleks vastuolus asutamislepingu nõuetega (eriti artikliga 70 ühise transpordipoliitika kohta ja artikliga 154, mis käsitleb üksikriikide võrkude omavahelisele ühendamisele ja koostoimimisvõimele kaasa aitamist). Kolmandaks oleks ühenduse tasandil rakendatav meede vajalik ja selgelt kasulik oma mõju (nt tänu ühistele vastutust ning andmete turvalisust ja eraelu kaitset käsitlevatele eeskirjadele) või mastaabi poolest (nt intelligentsete transpordisüsteemidega seotud kulude vähendamise kaudu tänu ühistele spetsifikatsioonidele ja mastaabisäästu võimaldamisele). Kavandatava meetme eesmärki on seetõttu võimalik saavutada ainult ühenduse õigusakti alusel. - Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. Kõigi vajalike üksikasjalike spetsifikatsioonide ühekaupa vastuvõtmine nõukogu ja Euroopa Parlamendi poolt ei oleks teostatav ega aegasäästev. Komisjoni osalus on piiratud ettepaneku eesmärkide saavutamiseks vajaliku miinimumiga ega lähe kaugemale sellest, mis on vajalik eesmärkide saavutamiseks. See piirdub liikmesriikide toetuseks tehtava menetluste ja spetsifikatsioonide määratlemisega selgelt kindlaksmääratud riigiülest lähenemisviisi vajavates prioriteetsetes valdkondades koostöös Euroopa intelligentsete transpordisüsteemide komiteega. Väiksemad volitused ohustaksid kogu ELi hõlmavat koostalitlusvõimeliste intelligentsete transpordisüsteemide integreeritud ja kooskõlastatud kasutuselevõttu maanteetranspordis ja neid teiste transpordiliikidega ühendavate liidestega. Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas. Käesoleva ettepaneku rahaline ja halduskoormus piirdub komitee ja nõuanderühma koosolekutel osalemiseks vajalike sõidukuludega. - Vahendi valik Kavandatav vahend: direktiiv. Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmistel põhjustel: Tööstuse senine isereguleerimisel põhinev lähenemisviis ei ole piisav ja vajab siduvaid sätteid Euroopa tasandil. Määrus oleks liiga ettekirjutav, kui võtta arvesse, et paljud meetmed, mida on vaja intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks optimaalses ulatuses, võivad riigiti erineda. Teisest küljest ei muudaks leebed meetmed, sh soovitused ja koordineerimise toetamine otseselt paremaks maanteetranspordis kasutatavate intelligentsete transpordisüsteemide intensiivset ja kooskõlastatud kasutuselevõttu ja kasutust, sh liideseid teiste transpordiliikidega. Nii kasutajad kui ka riist- ja tarkvara tootjad vajavad teatavat kindlust seoses osutatavate teenuste ning nende pakkumise või tarbimisega seotud seadmetega. Seetõttu on selle probleemi käsitlemiseks vaja Euroopa tasandil õiguslikku raamistikku, kus direktiiv võimaldab liikmesriikidel kohandada kehtestatud ja kokkulepitud raamistikku vastavalt oma individuaalsetele vajadustele. Direktiiv on sobivaim õigusakt, kuna liikmesriikidele pandud kohustuste puhul võetakse arvesse intelligentsete transpordisüsteemide kasutamise ja kasutuselevõtmise tasemete erinevust, võimaldades liikmesriikidel keskenduda meetmete rakendamisel oma prioriteetidele, jättes samal ajal komisjonile volituse ja ülesande määrata koos Euroopa intelligentsete transpordisüsteemide komiteega kindlaks direktiivi rakendamist toetavad tehnilised üksikasjad (st menetlused ja spetsifikatsioonid). 4. MÕJU EELARVELE Sõidukulude hüvitamine (Euroopa intelligentsete transpordisüsteemide komitee ja nõuanderühm – kummalgi 4 koosolekut aastas): 122 200,00 €. 5. TÄIENDAV TEAVE - Euroopa Majanduspiirkond Kavandatud õigusaktis käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonnaga seotud küsimust, mistõttu tuleks seda kohaldada ka Euroopa Majanduspiirkonnas. 2008/0263 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV, millega kehtestatakse raamistik intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 71 lõiget 1, võttes arvesse komisjoni ettepanekut[3], võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[4], võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[5], toimides vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusele ning arvestades järgmist: (1) Euroopa majanduse kasvu ja kodanike liikuvusvajadustega seotud maanteetranspordi kasv on nii maanteede infrastruktuuri ülekoormatuse ja energiatarbimise suurenemise kui ka keskkonna- ja sotsiaalprobleemide peamisi põhjusi. (2) Neid tähtsaid ülesandeid ei saa lahendada ainult traditsiooniliste meetmetega, sh eelkõige maanteetranspordi olemasoleva infrastruktuuri laiendamisega. Ühendusele sobivate lahenduste leidmisel on suur osa uuendustel. (3) Info- ja sidetehnoloogia rakendamine maanteetranspordisektoris ja selle liidestes teiste transpordiliikidega (intelligentsed transpordisüsteemid) aitab oluliselt kaasa maanteetranspordi keskkonnahoidlikkuse, tõhususe, sh energiatõhususe, ohutuse ja turvalisuse parandamisele ning reisijate ja kaupade liikuvusele, tagades samal ajal siseturu toimimise ning tugevama konkurentsivõime ja tööhõive kasvu. (4) Edasiminek info- ja sidetehnoloogia rakendamises teistes transpordiliikides peaks nüüd kajastuma maanteetranspordi arengus, pidades eelkõige silmas maanteetranspordi ja teiste transpordiliikide vahelise integreerumise parandamist selles valdkonnas. (5) Mõne liikmesriigi maanteetranspordisektoris on juba kasutusele võetud kõnealuste tehnoloogiate riigisisesed rakendused, kuid selline kasutuselevõtt jääb killustatuks ja kooskõlastamatuks ega suuda luua intelligentsete transpordisüsteemide teenuste osutamise geograafilist pidevust kogu ühenduses. (6) Intelligentsete transpordisüsteemide kooskõlastatud ja tõhusa kasutuselevõtu tagamiseks kogu ühenduses tuleks kehtestada ühised spetsifikatsioonid. Kõigepealt tuleks panna rõhku eelkõige neljale peamisele intelligentsete transpordisüsteemide väljatöötamise ja kasutuselevõtmise valdkonnale. (7) Ühistes spetsifikatsioonides tuleks muu hulgas arvesse võtta ja ära kasutada selles valdkonnas eelkõige komisjoni poolt 2002. aasta aprillis käivitatud e-ohutuse algatuse raames[6] juba saadud kogemusi ja tulemusi. Komisjon lõi kõnealuse algatuse raames e-ohutuse foorumi, et edendada e-ohutuse süsteemide väljatöötamist, kasutuselevõttu ja kasutust toetavaid soovitusi ning jätkata nende rakendamist. (8) Intelligentsed transpordisüsteemid peaksid tuginema koostalitlusvõimelistele süsteemidele, mis põhinevad avatud ja avalikel standarditel, mis on mittediskrimineerivatel alustel avatud kõigile rakenduste ja teenuste pakkujatele ja kasutajatele. (9) Intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste ja teenuste kasutuselevõtmise ja kasutamisega kaasneb isikuandmete töötlemine. Selline töötlemine peab olema vastavuses ühenduse eeskirjadega, mis on muu hulgas sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta[7] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivis 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris[8]. (10) Intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste ja teenuste ning eeskätt liiklus- ja reisiteabe teenuste kasutuselevõtt ja kasutamine hõlmab liikmesriikide avalik-õiguslike asutuste dokumentide osaks oleva maantee-, liiklus- ja reisiteabe töötlemist ja kasutamist. Kõnealusel töötlemisel ja kasutamisel tuleks järgida ühenduse eeskirju, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiivis 2003/98/EÜ avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta[9]. (11) Direktiiviga 2007/46/EÜ[10] on kehtestatud raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse kohta, samal ajal kui direktiivides 2002/24/EÜ[11] ja 2003/37/EÜ[12] on käsitletud vastavalt kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite ning põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate tüübikinnitust. Kuigi kõnealuste direktiivide sätetega reguleeritakse sõidukitesse paigaldatud intelligentsete transpordisüsteemidega seotud seadmeid, ei kohaldata neid maanteede infrastruktuuri intelligentsete transpordisüsteemide seadmete ja tarkvara suhtes, mida tuleks seega reguleerida liikmesriikide tüübikinnitusmenetlustega. (12) Intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste ja teenuste jaoks, mis vajavad täpseid ja tagatud aja ja asukoha määramise teenuseid, tuleks kasutada satelliidipõhiseid infrastruktuure või samaväärset täpsust võimaldavat tehnoloogiat[13]. (13) Peamistel sidusrühmadel, nagu intelligentsete transpordisüsteemide teenuste pakkujatel, intelligentsete transpordisüsteemide kasutajate ühendustel, transpordiettevõtjatel ja rajatiste käitajatel, tootjate esindajatel, sotsiaalpartneritel, kutseliitudel ja kohalikel omavalitsustel, peaks olema võimalus anda komisjonile nõu intelligentsete transpordisüsteemide ühenduses kasutusele võtmise äriliste ja tehniliste aspektide kohta. (14) Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused[14]. (15) Komisjon peaks eelkõige olema volitatud vastu võtma lisade muutmisega seotud meetmeid ning meetmeid, millega kehtestatakse üksikasjalikumad spetsifikatsioonid koostalitlusvõimeliste intelligentsete transpordisüsteemide väljatöötamiseks, rakendamiseks ja kasutamiseks. Kuna kõnealused meetmed on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta direktiivi vähem olulisi sätteid, täiendades seda muu hulgas uute vähem oluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. (16) Tagamaks kooskõlastatud käsitust, peaks komisjon tagama käesoleva direktiiviga asutatava komitee ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/52/EÜ (ühenduse elektroonilise maanteemaksu koostalitlusvõime kohta)[15] asutatud komitee, nõukogu määrusega (EMÜ) nr 3821/85 (autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta)[16] asutatud komitee, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. detsembri 2007. aasta direktiiviga 2007/46/EÜ (millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta)[17] asutatud komitee tegevuse kooskõla. (17) Kuivõrd käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt tagada koostalitlusvõimeliste intelligentsete transpordisüsteemide kooskõlastatud kasutuselevõtt ühenduses, ei saa nõuetekohaselt saavutada ainult liikmesriigid üksi ning sellest tulenevalt on selle mastaapi ja mõju arvestades võimalik seda paremini saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus vastu võtta meetmed kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev direktiiv nende eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: Artikkel 1 Sisu ja kohaldamisala Käesoleva direktiiviga kehtestatakse raamistik intelligentsete transpordisüsteemide kooskõlastatud kasutuselevõtmiseks ja kasutamiseks ühenduses ja selleks vajalike spetsifikatsioonide väljatöötamiseks. Käesolevat direktiivi kohaldatakse kõigi maanteetranspordi valdkonnas kasutatavate intelligentsete transpordisüsteemide suhtes ning liideste suhtes teiste transpordiliikidega. Artikkel 2 Mõisted Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid: 8. „intelligentsed transpordisüsteemid” – süsteemid, milles rakendatakse info- ja sidetehnoloogiat, et toetada maanteetransporti (sh infrastruktuur, sõidukid ja kasutajad) ja liidestada see teiste transpordiliikidega; 9. „koostalitlusvõime” – süsteemide ja nende aluseks olevate äriprotsesside suutlikkus vahetada andmeid ning teavet ja jagada teadmisi; 10. „intelligentsete transpordisüsteemide rakendus” – toimiv intelligentsete transpordisüsteemide rakendamise vahend; 11. „intelligentsete transpordisüsteemide teenus” – intelligentsete transpordisüsteemide rakenduse kasutus selgelt määratletud organisatsioonilise ja toimimisraamistiku abil eesmärgiga kaasa aidata kasutusohutusele, -tõhususele, -mugavusele ja/või hõlbustada või toetada transpordi- ja reisitoiminguid; 12. „intelligentsete transpordisüsteemide teenuse pakkuja” – avalik- või eraõiguslik intelligentsete transpordisüsteemide teenuse pakkuja; 13. „intelligentsete transpordisüsteemide kasutaja” – intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste või teenuste kasutaja, sh reisijaid, maanteetranspordi infrastruktuuri kasutajad ja sama valdkonna ettevõtjad, sõidukiparkide haldajad ja hädaabiteenuste pakkujad; 14. „teisaldatav seade” – info- või sideseade, mille sõidukijuht võib sõidu ajaks sõidukisse kaasa võtta, näiteks mobiiltelefon, navigatsioonisüsteem või pihuarvuti; 15. „platvorm” – intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste ja teenuste kasutuselevõttu, pakkumist ja kasutamist võimaldav funktsionaalne, tehniline ja operatsiooniline keskkond. Artikkel 3 Intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmine 1. Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et tagada koostalitlusvõimeliste intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste ja teenuste kooskõlastatud kasutuselevõtmine ühenduses. 2. Eelkõige teevad liikmesriigid järgmist: 16. tagavad, et intelligentsete transpordisüsteemide kasutajatele ja intelligentsete transpordisüsteemide teenuse pakkujatele tehakse kättesaadavaks asjakohased usaldusväärsed ja regulaarselt ajakohastatavad maanteetranspordi andmed; 17. tagavad, et eri piirkondades või eri liikmesriikides asuvad pädevad liiklusteabe- ja -korralduskeskused saavad vahetada maanteeliikluse ja reisiandmeid ning muud asjakohast teavet; 18. võtavad vajalikke meetmeid, et integreerida ohutuse ja turvalisusega seotud intelligentsed transpordisüsteemid sõidukitesse ja maanteede infrastruktuuri ning töötada välja ohutud inimene-masin liidesed, eelkõige teisaldatavate seadmete jaoks; 19. võtavad vajalikke meetmeid eri intelligentsete transpordisüsteemide integreerimiseks, viies sõidukite ja maanteede infrastruktuuri vahelise teabevahetuse ja suhtluse ühtsele platvormile. 3. Intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste ja teenuste puhul, mis vajavad globaalseid, pidevaid, täpseid ja tagatud aja ja asukoha määramise teenuseid, kasutatakse satelliidipõhiseid infrastruktuure või samaväärset täpsust võimaldavat tehnoloogiat. 4. Lõigetes 1 ja 2 sätestatud meetmeid vastu võttes arvestavad liikmesriigid I lisas sätestatud põhimõtteid. Artikkel 4 Spetsifikatsioonid 1. Komisjon määrab kindlaks spetsifikatsioonid intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks ja kasutamiseks, eelkõige järgmistes prioriteetsetes valdkondades: 20. maantee-, liiklus- ja reisiandmete optimaalne kasutus; 21. liikluse ja kaubaveo korraldusega seotud intelligentsete transpordisüsteemide teenuste pidevus Euroopa transpordikoridorides ja linnastutes; 22. liiklusohutus ja turvalisus; 23. sõiduki integreerimine transpordi infrastruktuuri. 2. Spetsifikatsioonid põhinevad I lisas sätestatud põhimõtetel ja sisaldavad vähemalt II lisas sätestatud põhielemente. 3. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähem olulisi elemente direktiivi täiendamise teel, võetakse vastu vastavalt artikli 8 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Artikkel 5 Maanteede infrastruktuuriga seotud intelligentsete transpordisüsteemide seadmete ja tarkvara tüübikinnitus 1. Kui seda on vaja tõhususe, sh energiatõhususe, ohutuse või turvalisuse või keskkonnakaitse huvides, antakse direktiivide 2002/24/EÜ, 2003/37/EÜ ja 2007/46/EÜ kohaldamisalasse mittekuuluvatele intelligentsete transpordisüsteemide seadmetele ja tarkvararakendustele enne kasutuselevõtmist tüübikinnitus. 2. Liikmesriigid teatavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavate intelligentsete transpordisüsteemide seadmete ja tarkvararakenduste tüübikinnituse eest vastutavad siseriiklikud asutused. Komisjon edastab selle teabe teistele liikmesriikidele. 3. Kõik liikmesriigid tunnustavad teiste liikmesriikide lõikes 2 osutatud siseriiklike asutuste väljastatud tüübikinnitusi. Artikkel 6 Eraelu puutumatust, turvalisust ja teabe taaskasutamist käsitlevad eeskirjad 1. Liikmesriigid tagavad, et intelligentsete transpordisüsteemide toimimiseks vajalikke isikuandmeid töödeldakse vastavalt ühenduse eeskirjadele, mis kaitsevad üksikisikute vabadusi ja põhiõigusi, eelkõige vastavalt direktiividele 95/46/EÜ ja 2002/58/EÜ. 2. Liikmesriigid tagavad eelkõige, et intelligentsete transpordisüsteemide andmeid ja salvestusi kaitstakse väärkasutuse, sh loata juurdepääsu, muutmise või kadumise eest. 3. Kohaldatakse direktiivi 2003/98/EÜ[18]. Artikkel 7 Muutmise kord Komisjon võib muuta lisasid, et võtta arvesse käesoleva direktiivi kohaldamisel saadud kogemusi, ning neid edaspidi kohandada vastavalt tehnika arengule. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähem olulisi elemente, muu hulgas direktiivi täiendamise teel, võetakse vastu vastavalt artikli 8 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Artikkel 8 Komitee 1. Komisjoni abistab Euroopa intelligentsete transpordisüsteemide komitee (edaspidi „komitee”), mis koosneb liikmeriikide esindajatest ja mille eesistujaks on komisjoni esindaja. 2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse kõnealuse otsuse artikli 8 sätteid. Artikkel 9 Euroopa intelligentsete transpordisüsteemide nõuanderühm Komisjon asutab Euroopa intelligentsete transpordisüsteemide nõuanderühma, et see annaks talle nõu intelligentsete transpordisüsteemide ühenduses kasutuselevõtmise ja kasutamise äriliste ja tehniliste aspektide kohta. Nõuanderühm moodustatakse asjakohaste intelligentsete transpordisüsteemide teenuste pakkujate, kasutajate ühenduste, transpordiettevõtjate ja rajatiste käitajate, tootjate, sotsiaalpartnerite, kutseliitude, kohalike omavalitsuste ja teiste asjakohaste foorumite kõrgetasemelistest esindajatest. Artikkel 10 Aruandlus 1. Liikmesriigid esitavad komisjonile hiljemalt [kuus kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist] üksikasjaliku aruande artikli 4 lõikes 1 sätestatud prioriteetsete valdkondadega seotud siseriiklike meetmete ja projektide kohta, mis sisaldab vähemalt III lisas sätestatud teavet. 2. Liikmesriigid esitavad komisjonile hiljemalt [ kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist ] intelligentsete transpordisüsteemidega seotud siseriiklike meetmete kavad järgmiseks viieks aastaks, mis sisaldavad vähemalt III lisas sätestatud teavet. 3. Pärast seda esitavad liikmesriigid kord aastas aruande kõnealuste kavade rakendamise edenemise kohta. 4. Komisjon esitab kaks korda aastas aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Artikkel 11 Ülevõtmine 1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt [24 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist] . Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile. Kui liikmesriigid võtavad need õigusnormid vastu, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid 2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud peamiste siseriiklike õigusnormide teksti. Artikkel 12 Jõustumine Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . Artikkel 13 Adressaadid Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja I LISA ARTIKLIS 3 OSUTATUD INTELLIGENTSETE TRANSPORDISÜSTEEMIDE KASUTUSELEVÕTMISE PÕHIMÕTTED Intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste ja teenuste vali misel ja kasutuselevõtmisel tuleb lähtuda konkreetsetest vajadustest ning järgida järgmisi põhimõtteid: 24. mõjusus – suutlikkus anda Euroopa maanteetransporti mõjutavate peamiste probleemide lahendamisel konkreetseid tulemusi (nt ülekoormatuse leevendamine, heidete vähendamine, energiatõhususe suurendamine, suurema ohutuse ja turvalisuse saavutamine); 25. kulutõhusus – kulude ja tulemuste suhe eesmärkide täidetuse seisukohast; 26. geograafiline pidevus – suutlikkus tagada sujuvaid teenuseid kogu ühenduses, eelkõige üleeuroopalises transpordivõrgus; 27. koostalitlusvõime – süsteemide suutlikkus vahetada andmeid ning võimaldada teabe vahetamist ja teadmiste jagamist; 28. valmidusaste – väljatöötatuse tase. II LISA ARTIKLIS 4 OSUTATUD SPETSIFIKATSIOONIDE PÕHIELEMENDID 29. Maantee-, liiklus- ja reisiandmete optimaalne kasutus Maantee-, liiklus- ja reisiandmete optimaalse kasutuse spetsifikatsioonid sisaldavad järgmist. 30. Intelligentsete transpordisüsteemide kasutajatele reaalajas liiklus- ja reisiteabe täpsuse ja piiriülese kättesaadavuse tagamise nõuded, eelkõige: 31. täpsete reaalajas edastatavate avalike maantee- ja liiklusandmete kättesaadavus, mida kasutatakse reaalajas liiklus- ja reisiteabe edastamiseks intelligentsete transpordisüsteemide teenuste pakkujatele; 32. asjaomaste riigiasutuste ja sidusrühmade ning asjaomaste intelligentsete transpordisüsteemide teenuste pakkujate vahelise elektroonilise piiriülese teabevahetuse hõlbustamine; 33. asjaomaste riigiasutuste ja sidusrühmade poolt reaalajas edastatava liiklus- ja reisiteabe jaoks kasutatavate avalike maantee- ja liiklusandmete õigeaegne ajakohastamine; 34. reaalajas edastatava liiklus- ja reisiteabe õigeaegne ajakohastamine intelligentsete transpordisüsteemide teenuste pakkujate poolt. 35. Nõuded maantee- ja liiklusandmete kogumiseks asjaomaste riigiasutuste poolt (nt liiklusskeemid, liikluseeskirjad ja soovitatavad marsruudid, eelkõige raskeveokite jaoks) ning nende edastamiseks intelligentsete transpordisüsteemide teenuste pakkujatele, eelkõige: 36. asjaomaste riigiasutuste kogutud avalike maantee- ja liiklusandmete (sh nt liiklusskeemid, liikluseeskirjad ja soovitatavad marsruudid) kättesaadavus intelligentsete transpordisüsteemide teenuste pakkujatele; 37. asjaomaste riigiasutuste ja intelligentsete transpordisüsteemide teenuste pakkujate vahelise elektroonilise teabevahetuse hõlbustamine; 38. avalike maantee- ja liiklusandmete (sh nt liikluse ringluse kavad, liikluseeskirjad ja soovitatavad marsruudid) õigeaegne ajakohastamine asjaomaste riigiasutuste poolt; 39. kõnealuseid avalikke maantee- ja liiklusandmeid kasutavate intelligentsete transpordisüsteemide teenuste ja rakenduste õigeaegne ajakohastamine intelligentsete transpordisüsteemide teenuste pakkujate poolt. 40. Nõuded digitaalkaartide jaoks kasutatavate avalike maantee- ja liiklusandmete täpsuse ja kättesaadavuse tagamiseks digitaalkaartide tootjate ja teenusepakkujate jaoks, eelkõige: 41. digitaalkaartide jaoks kasutatavate avalike maantee- ja liiklusandmete kättesaadavus digitaalkaartide tootjatele ja teenusepakkujatele; 42. asjaomaste riigiasutuste ja sidusrühmade ning asjaomaste digitaalkaartide tootjate ja teenusepakkujate vahelise elektroonilise teabevahetuse hõlbustamine; 43. digitaalkaartide jaoks kasutatavate avalike maantee- ja liiklusandmete õigeaegne ajakohastamine asjaomaste riigiasutuste ja sidusrühmade poolt; 44. digitaalkaartide õigeaegne ajakohastamine digitaalkaartide tootjate ja teenusepakkujate poolt. 45. Miinimumnõuded „universaalsete liiklusteadete” tasuta edastamiseks kõigile liiklejatele, samuti nende sisu kohta, eelkõige: 46. ohutusega seotud liiklussündmuste standardloetelu („universaalsed liiklusteated”) kasutamine, mida tuleks intelligentsete transpordisüsteemide kasutajatele edastada tasuta; 47. „universaalsete liiklusteadete” vastavus intelligentsete transpordisüsteemide reaalajas liiklus- ja reisiteabe pakkumise teenustele ja kõnealuste teadete integreerimine neisse. 48. Liikluse ja kaubaveo korraldusega seotud intelligentsete transpordisüsteemide teenuste osutamise pidevus Euroopa transpordikoridorides ja linnastutes Spetsifikatsioonid liikluse ja kaubaveo korralduse teenuste osutamise pidevuse ja koostalitlusvõime kohta Euroopa transpordikoridorides ja linnastutes sisaldavad järgmist. 49. Minimaalsed/vajalikud nõuded intelligentsete transpordisüsteemide kauba- ja reisijateveo teenuste osutamise pidevuseks transpordikoridorides ja eri transpordiliikide vahel, eelkõige: 50. liiklusandmete ja -teabe elektroonilise piiriülese, piirkondadevahelise või linnasisese ja linnadevahelise vahetuse hõlbustamine asjaomaste liiklusteabe- või -korralduskeskuste vahel; 51. standarditud teabevoogude või liiklusliideste kasutamine asjaomaste liiklusteabe- või -korralduskeskuste vahel. 52. Vajalikud meetmed uuenduslike intelligentsete transpordisüsteemide tehnoloogiate (raadiosagedustuvastuse seadmed või Galileo/Egnos) kasutamiseks kaubaveo logistikas (e-kaubaveod) kasutatavate intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste (eelkõige kaubasaadetise jälgimine selle teekonna jooksul, samuti transpordiliigiti) realiseerimisel, eelkõige: 53. asjakohaste intelligentsete transpordisüsteemide tehnoloogiate kättesaadavus ja kasutamine intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste arendajate poolt; 54. asukoha määramise tulemuste integreerimine (raadiosagedustuvastuse ja/või Galileo/EGNOSe abil) liikluse korraldamise vahenditesse ja keskustesse. 55. Vajalikud meetmed, et töötada välja intelligentsete transpordisüsteemide struktuur linnalise liikumiskeskkonna jaoks, sh integreeritud ja eri transpordiliike ühendav lähenemisviis reisi kavandamisele, transpordivajadustele ja liikluse korraldamisele, eelkõige: 56. ühistranspordi, reisikavandamise, transpordivajaduste, liiklusandmete ja parkimisandmete kättesaadavus linnade juhtimiskeskustele; 57. linna eri ühiskondliku või eratranspordi juhtimise keskuste vahelise elektroonilise andmevahetuse hõlbustamine üle kõigi võimalike transpordiliikide; 58. kõigi asjakohaste andmete ja kogu asjakohase teabe integreerimine ühtsesse struktuuri. 59. Liiklusohutus ja turvalisus Liiklusohutuse ja turvalisusega seotud intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste spetsifikatsioonid sisaldavad järgmist. 60. Vajalikud meetmed üleeuroopalise automaatse hädaabikõne (eCall) ühtlustatud kasutuselevõtmiseks, sealhulgas: 61. vajalike vahetatavate sõidukisiseste intelligentsete transpordisüsteemide andmete kättesaadavus; 62. vajalike seadmete kättesaadavus sõidukite saadetud andmeid vastu võtvates maanteede infrastruktuuri (pääste-)keskustes (riikide häirekeskused); 63. sõidukite ja maanteede infrastruktuuri (pääste-)keskuste (riikide häirekeskused) vahelise elektroonilise andmevahetuse hõlbustamine. 64. Vajalikud meetmed, et tagada liiklejate ohutus seoses sõidukisisese inimene-masin liidese ja teisaldatavate seadmete kasutamisega, samuti sõidukisisese side turvalisus. 65. Vajalikud meetmed, et tagada kõigi intelligentsete transpordisüsteemide puhul vähem kaitstud liiklejate ohutus ja mugavus. 66. Vajalikud meetmed, et pakkuda veoautodele ja tarbesõidukitele turvalisi parkimiskohti ning intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevaid parkimis- ja ettetellimissüsteeme, eelkõige: 67. piisavate parkimisrajatiste olemasolu; 68. maanteedeäärse parkimise teabe kättesaadavus kasutajatele; 69. maanteeäärsete parkimiskohtade, -keskuste ja sõidukite vahelise elektroonilise andmevahetuse hõlbustamine; 70. asjakohaste intelligentsete transpordisüsteemide tehnoloogiate integreerimine nii sõidukitesse kui ka maanteeäärsetesse parkimisrajatistesse, et ajakohastada ettetellimiseks kasutatavat teavet vabade parkimiskohtade kohta. 71. Sõiduki integreerimine transpordi infrastruktuuri Intelligentsete transpordisüsteemide spetsifikatsioonid sõiduki integreerimiseks transpordi infrastruktuuri sisaldavad järgmist. 72. Vajalikud meetmed mitmesuguste intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste integreerimiseks avatud sõidukisisesesse platvormi, mis põhinevad eelkõige järgmisel: 73. olemasolevate või kavandatavate intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste funktsionaalsete nõuete kindlakstegemine; 74. avatud süsteemi arhitektuuri määratlemine, mis tagab koostalitlusvõime/ühenduvuse infrastruktuurisüsteemide ja -rajatistega; 75. tulevaste uute või uuendatud intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste integreerimine avatud sõidukisisesesse platvormi isehäälestuvatena; 76. standardimisprotsessi kasutamine struktuuri ning avatud sõidukisiseste spetsifikatsioonide kasutuselevõtuks. 77. Vajalikud meetmed, et arendada edasi koostöösüsteemide (sõidukite infrastruktuuri süsteemide) väljatöötamist ja rakendamist, eelkõige: 78. sõiduki ja sõiduki (V2V), sõiduki ja infrastruktuuri (V2I) ning infrastruktuuri ja infrastruktuuri (I2I) vahelise andme- ja teabevahetuse hõlbustamine; 79. asjakohaste vahetatavate andmete või asjakohase vahetatava teabe kättesaadavus asjaomastele pooltele (sõiduk või maanteede infrastruktuur); 80. standardse sõnumivormingu kasutamine kõnealuses sõiduki ja infrastruktuuri vahelises andmevahetuses; 81. sideinfrastruktuuri kindlaksmääramine igat liiki teabevahetuse jaoks (V2V, V2I, I2I); 82. standardimisprotsesside kasutamine vastavate struktuuride kasutuselevõtuks. III LISA SUUNISED INTELLIGENTSETE TRANSPORDISÜSTEEMIDEGA SEOTUD SISERIIKLIKKE MEETMEID KÄSITLEVATE ARTIKLIS 10 OSUTATUD ARUANNETE SISU KOHTA 83. Artikli 4 lõikes 1 kehtestatud prioriteetseid valdkondi käsitlevad aruanded, mida liikmesriigid esitavad vastavalt artiklile 10, hõlmavad riigi tasandit. Vajaduse korral võib neid siiski laiendada piirkondlikule ja/või valitud kohalikule tasandile. 84. Artikli 10 lõike 1 kohaselt esitatav aruanne sisaldab vähemalt järgmist teavet: 85. kehtiv riiklik intelligentsete transpordisüsteemide strateegia; 86. selle eesmärgid ja selle aluseks olevad põhimõtted; 87. intelligentsete transpordisüsteemide olukorra ja raamtingimuste lühikirjeldus; 88. käimasolevate tegevuste ja seonduvate meetmete prioriteetsed valdkonnad; 89. selgitus selle kohta, kuidas kõnealune strateegia ning kõnealused tegevused ja meetmed toetavad intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste kooskõlastatud ja koostalitlusvõimelist kasutuselevõttu ning teenuste osutamise pidevust ühenduses (vt artikli 4 lõige 1). 90. Artikli 10 lõike 2 kohaselt esitatav aruanne sisaldab vähemalt järgmist teavet: 91. riiklik intelligentsete transpordisüsteemide strateegia, sh selle eesmärgid; 92. intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtu ja raamtingimuste üksikasjalik kirjeldus; 93. tegevuste ja meetmete kavandatavad prioriteetsed valdkonnad, sh selgitus selle kohta, kuidas need lahendavad artikli 4 lõikes 1 sätestatud prioriteetsete valdkondadega seotud probleeme; 94. käimasolevate ja kavandatavate tegevuste üksikasjalik kirjeldus seoses järgmisega: 95. õigusaktid, 96. ressursid, 97. konsulteerimine ja aktiivsed sidusrühmad, 98. vahe-eesmärgid, 99. järelevalve. FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU NIMETUS: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV, MILLEGA KEHTESTATAKSE RAAMISTIK INTELLIGENTSETE TRANSPORDISÜSTEEMIDE KASUTUSELEVÕTMISEKS MAANTEETRANSPORDIS JA LIIDESTE JAOKS TEISTE TRANSPORDILIIKIDEGA 2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK Jaotis 06: Energeetika ja transport 3. EELARVEREAD 3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sh järgmised nimetused: 3.2. Meetme ja finantsmõju kestus: 3.3. Eelarve tunnusjooned: Eelarve-rida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finants-perspektiivi rubriik | 4. ÜLEVAADE VAHENDITEST 4.1. Rahalised vahendid 4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Kulu liik | Jao nr | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 jj | Kokku | Tegevuskulud[19] | Kulukohustuste assigneeringud | 8.1 | a | Maksete assigneeringud | b | Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[20] | Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4 | c | VÕRDLUSSUMMA KOKKU | Kulukohustuste assigneeringud | a+c | Maksete assigneeringud | b+c | Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[21] | Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 | d | 0,101 | 0,101 | 0,101 | 0,101 | 0,101 | 0,101 | 0,606 | Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6 | e | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,732 | Meetme soovituslik finantskulu kokku | Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) kokku | a+c+d+e | 0,223 | 0,223 | 0,223 | 0,223 | 0,223 | 0,223 | 1,338 | Maksete assigneeringud (sh personalikulud) kokku | b+c+d+e | 0,223 | 0,223 | 0,223 | 0,223 | 0,223 | 0,223 | 1,338 | Kaasrahastamise andmed Kui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustada) poolset kaasrahastamist, peaks allpool esitatud tabelis näitama, milline on selle kaasrahastamise hinnanguline tase (kui kaasrahastajaid on mitu, võib lisada täiendavaid ridu): miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Kaasrahastav asutus | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 jj | Kokku | …………………… | f | Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU | a+c+d+e+f | 0,223 | 0,223 | 0,223 | 0,223 | 0,223 | 0,223 | 1,338 | 4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga ( Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule ( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine ( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[22] sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine). 4.1.3. Finantsmõju tuludele ( Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele ( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine: miljonites eurodes (üks koht pärast koma) Enne meetme raken-damist [aasta n-1] | Olukord pärast meetme rakendamist | Personal kokku | 0,83 | 0,83 | 0,83 | 0,83 | 0,83 | 0,83 | 5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID 5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus 5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoime 5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames 5.4. Rakendusmeetod (soovituslik) X Tsentraliseeritud haldamine X otse, haldajaks on komisjon ( kaudselt, haldamine on delegeeritud: ( täitevasutustele ( ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185 ( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele ( Haldamine detsentraliseeritult või koostöös ( liikmesriikidega ( kolmandate riikidega ( Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage) Asjakohased märkused: 6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE 6.1. Järelevalvekord 6.2. Hindamine 6.2.1. Eelhindamine 6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid) 6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedus 7. Pettusevastased meetmed Ei kohaldata 8. ANDMED VAHENDITE KOHTA 8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi [23] Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Ametnikud või ajutine personal[25] (XX 01 01) | A*/AD | 0,50 | 0,50 | 0,50 | 0,50 | 0,50 | 0,50 | B*, C*/AST | 0,33 | 0,33 | 0,33 | 0,33 | 0,33 | 0,33 | Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal[26] | Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal[27] | KOKKU | 0,83 | 0,83 | 0,83 | 0,83 | 0,83 | 0,83 | 8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus 8.2.3. Ametikohtade jaotus ( koosseisuline personal) ( Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud ( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud ( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus X Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (sisesed ümberpaigutused) ( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud 8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud ) miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Eelarverida (number ja nimetus) | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 jj | KOKKU | Muu tehniline ja haldusabi | - sise- | - välis- | Tehniline ja haldusabi kokku | 8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Ametikoha liik | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 jj | Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) | 0,101 | 0,101 | 0,101 | 0,101 | 0,101 | 0,101 | Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) | (Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 0,101 | 0,101 | 0,101 | 0,101 | 0,101 | 0,101 | Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal | Arvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal | 8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 jj | KOKKU | XX 01 02 11 01 – Lähetused | XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | 0,052 | 0,052 | 0,052 | 0,052 | 0,052 | 0,052 | 0,312 | XX 01 02 11 03 – Komiteed[29] | 0,070 | 0,070 | 0,070 | 0,070 | 0,070 | 0,070 | 0,420 | XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid | XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid | 2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) | 3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) | Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,732 | Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud | Personali ja haldusressursi vajadused kaetakse summast, mida saab eraldada juhtivale peadirektoraadile iga-aastase menetluse raames, pidades silmas eelarvelisi piiranguid. [1] www.esafetysupport.org/en/news/esafety_forum_comments_on_ec_its_action_plan.htm [2] Intelligentseid transpordisüsteeme käsitletakse ka õigusaktides, mis on seotud vastavalt raadio- ja telekommunikatsiooniseadmete (direktiiv 1999/5/EÜ), elektromagnetilise ühilduvuse (direktiiv 2004/108), elektriseadmete (direktiiv 2006/95), elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku ( direktiiv 2002/21/EÜ ), elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja nende vastastikuse sidumisega ( direktiiv 2002/19/EÜ ) ning elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmisega ( direktiiv 2002/20/EÜ ). Samasuguseid sätteid on vaja maanteede infrastruktuuriga seotud intelligentsete transpordisüsteemide seadmete ja tarkvara jaoks. [3] ELT C , , lk . [4] ELT C , , lk . [5] ELT C , , lk . [6] http://www.esafetysupport.org/download/European_Commission/048-esafety.pdf [7] EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. [8] EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37. [9] ELT L 345, 31.12.2003, lk 90. [10] ELT L 263, 9.10.2007, lk 1. [11] EÜT L 124, 9.5.2002, lk 1. [12] ELT L 171, 9.7.2003, lk 1. [13] Vt nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrus nr 1/2005, ELT L 3, 05.01.2005, lk 1, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 683/2008, ELT L196, 24.07.2008, lk 1. [14] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. [15] ELT L 166, 30.4.2004, lk 124. [16] EÜT L 370, 31.12.1985, lk 8. [17] ELT L 263, 9.10.2007, lk 1. [18] ELT L 345, 31.12.2003, lk 90. [19] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla. [20] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla. [21] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05. [22] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24. [23] Teadmiseks: 2007–2013. aastaks koostatud üleeuroopaliste transpordivõrkude mitmeaastases programmis on maanteedega seotud intelligentsete transpordisüsteemide projektide eelarveks kavandatud 300 miljonit eurot. [24] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule. [25] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast. [26] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast. [27] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas. [28] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele. [29] Intelligentsete transpordisüsteemide komitee