EUROOPA KOMISJON Brüssel,3.4.2019 COM(2019) 170 final KOMISJONI TEATIS EMPTY Tõhustatud järelevalve – Kreeka, 2019. aasta aprill



Taust Komisjon võttis Kreeka tõhustatud järelevalve teise aruande vastu 27. veebruaril 2019. Koos Kreeka integreerimisega Euroopa poolaastasse moodustab tõhustatud järelevalve tervikliku raamistiku majanduse arengu seire ning majanduse jätkusuutlikuks elavdamiseks vajalike põhimõtete järgimise jaoks. Selle raamistiku alusel saab ka komisjon hinnata kohustuse täitmist, mille Kreeka võttis 22. juunil 2018. aastal eurorühmas, kui ta lubas jätkata Euroopa stabiilsusmehhanismi (ESM) makromajandusliku kohandamisprogrammi raames vastu võetud reforme, viia need lõpule ning tagada, et selle ja varasemate programmide raames vastu võetud reformide eesmärgid saavutatakse vastavalt määruse (EL) nr 472/2013 artikli 3 lõikele 1. Nagu on märgitud eurorühma 22. juuni 2018. aasta deklaratsiooni lisas, hõlmab raamistik konkreetsete reformikohustuste täitmist sellistes valdkondades nagu i) eelarvepoliitika ja struktuurne eelarvepoliitika, ii) sotsiaalhoolekanne, iii) finantsstabiilsus, iv) töö- ja tooteturud, v) erastamine ja vi) avalik haldus . 27. veebruari 2019. aasta tõhustatud järelevalve aruandes leiti, et Kreeka on teinud märkimisväärseid edusamme 2018. aasta lõpuks võetud konkreetsete reformikohustuste täitmisel. Täpsemalt järeldati, et täidetuks võiks lugeda järgmised 2018. aasta lõpu konkreetsed kohustused: i) 2019. aasta eelarve vastuvõtmine, millega peaks saavutatama esmase eelarveülejäägi eesmärk 3,5 % SKPst; ii) netovõlgnevuse kogunemise ärahoidmine, ehkki on vaja täiendavaid jõupingutusi kogunenud võlgnevuste kõrvaldamiseks ja uute kogunemiste ärahoidmiseks; iii) esmatasandi tervishoiukeskuste (TOMY) kriitilise massi saavutamine; iv) oluliste sammude astumine tervishoiuteenuste tsentraliseeritud hangete tagamiseks; v) kapitalikontrolli lõdvendamine kooskõlas kokkulepitud tegevuskavaga; vi) Kreeka finantsstabiilsuse fondi (HFSF) võõrandamisstrateegia määratlemine ja vastuvõtmine, kusjuures ametiasutuste võimalik osalemine võõrandamise lõppfaasis on ikka veel kaalumisel; vii) investeerimislubade andmist võimaldavate õigusaktide vastuvõtmine; viii) miinimumpalga läbivaatamine seadusjärgse menetluse alusel, ehkki palgatõusu ulatus ohustab tööhõivet ja konkurentsivõimet; ix) e-õiguskeskkonna projekti esimese faasi lõpuleviimine; x) Kreeka varade ja osaluste haldamise ameti (HCAP) strateegilise kava rakendamine; xi) kinnisvara haldava tütarettevõtja ETAD ümberstruktureerimine ja riigi osalusega ettevõtete koordineerimismehhanismi käivitamine, mis kuulub, arvestades viivitusi olümpiakeskuse (OAKA) üleandmisel, HCAPi pädevusse; xii) erastamisagentuuri (TAIPED) varade arendamise kava ajakohastamine, oluliste erastamishangete lõpuleviimine, sh gaasi ülekandevõrgu (DESFA) erastamine ning Ateena rahvusvahelise lennujaama kontsessiooni pikendamine, samuti Hellinikoni projekti peamiste etappide lõpuleviimine, ning xiii) ametiasutused on leppinud komisjoniga kokku selles, kuidas sõltumatult hinnata 2019. aasta keskpaigaks haldussekretäride ja peadirektorite ametissenimetamise protsessi, ja on vastu võtnud peamised õigusaktid, millega täiustada värbamise kavandamist avalikus sektoris ja siduda mitmeaastane värbamiskava keskpika perioodi finantsstrateegiaga. 27. veebruari 2019. aasta tõhustatud järelevalve aruandes tuli siiski ka järeldada, et mitu 2018. aasta lõpu konkreetset reformikohustust ootavad veel täitmist. Selle kuupäeva seisuga lahendamata küsimused olid seotud meetmetega tuluhalduse, finantsstabiilsuse, energia, erastamise ja avaliku halduse valdkonnas. Mõningate kohustuste puhul tuli lõpule viia tehnilised meetmed (gaasiettevõtte DEPA ümberstruktureerimine, Egnatia kiirtee, HFSF töötajate ametisse nimetamised), teiste osas aga alles käisid sisulised arutelud (tulu- ja avalik haldus, pruunsöetehaste võõrandamine, finantssektor (sealhulgas peamise elukoha kaitse küsimus)). 27. veebruari 2019. aasta tõhustatud järelevalve aruandes juhiti samuti tähelepanu sellele, et mõne valdkonna areng teeb muret seoses reformide suunitluse ja elluviimisega keskpikas perspektiivis. See nõuab ametiasutuste täielikku tähelepanu ja on seotud a) sellega, kuivõrd soovitakse lahendada järelejäänud struktuurseid eelarveprobleeme ja vältida uusi eelarveriske, mis võivad tekkida kohtuotsuste, avaliku sektori ametnike värbamiste ja võimalike muudatuste tõttu maksuvõlgade ja sotsiaalkindlustusmaksete võlgade osamaksetena tasumise kavades; b) pangandussektori tugevuse ja vastupanuvõime taastamisele suunatud meetmete võtmise tempo ja prioriteetsusega, eelkõige seoses varade kvaliteediga; ja c) keskpikas perspektiivis palkade konkurentsivõime kaitsmise ning tõeliselt äritegevuse- ja investeerimissõbraliku keskkonna loomise kohustusega. Käesolevas ajakohastatud aruandes hinnatakse 2018. aasta lõpu konkreetsete reformikohustuste rakendamisel pärast 27. veebruari 2019. aasta tõhustatud järelevalve aruannet tehtud edusamme. Eelkõige on Kreeka i) vastu võtnud esmased ja teisesed õigusaktid, et tugevdada avaliku sektori tulude sõltumatut asutust; ii) esitanud ajakohastatud andmed viivislaenude likvideerimise ja pangandussektori stabiilsuse toetusmeetmete (e-enampakkumised, riigigarantiid, kodumajapidamiste maksejõuetuse tegevuskava) kohta; iii) vastu võtnud esmased ja lubanud peagi vastu võtta teisesed õigusaktid peamise elukoha kaitse uue süsteemi kohta; iv) võtnud vajalikke meetmeid HFSFi vabade ametikohtade täitmiseks; v) käivitanud hankemenetluse riikliku elektriettevõtte pruunsöel põhineva tootmisvõimsuse osa võõrandamiseks; vi) vastu võtnud õigusakti DEPA ümberstruktureerimiseks; vii) võtnud lisameetmeid, et kõrvaldada Egnatia tehingu lõpetamise ees seisvad takistused; ja viii) vastu võtnud eri meetmeid avaliku halduse reformi edendamiseks. Kreeka on võtnud vajalikud meetmed, et täita kõik 2018. aasta lõpu konkreetsed reformikohustused. Eurorühm leppis 22. juunil 2018 kokku selles, et Kreeka võlakergendusmeetmete pakett peaks sisaldama ka stiimuleid, mis tagaksid programmis märgitud reformimeetmete jõulise ja järjekindla elluviimise. Selle eesmärgi nimel tehakse Kreekale kuni 2022. aasta keskpaigani poole aasta kaupa kättesaadavaks mõned poliitilised võlakergendusmeetmed, tingimusel et Kreeka täidab reformide järjepidevuse ja lõpuleviimisega seoses võetud kohustused, võttes aluseks tõhustatud järelevalve positiivsed aruanded. Nende võlameetmete hulka kuuluvad i) väärtpaberituruprogrammi ja netofinantsvarade kokkuleppe alusel keskpankadele kuuluvatest Kreeka riigivõlakirjadest tuleneva tuluga samaväärsete summade tagastamine ja ii) intressimäära kasvu marginaali vähendamine nullini teatavate Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi laenumaksete puhul. Eurorühm saaks võlakoormust vähendavate esimeste poliitiliste meetmete vabastamise otsuste tegemisel tugineda 27. veebruari 2019. aasta tõhustatud järelevalve aruande sisule ja selle ajakohastatud versioonile. Konkreetsete reformikohustuste täitmise hetkeseis Avaliku sektori tulude haldus Kuigi veel ei ole täidetud kohustust värvata 2018. aasta lõpuks avaliku sektori tulude sõltumatusse asutusse (IAPR) 12 000 alalist töötajat (2018. aasta lõpu seisuga oli töötajaid 11 487), on ametiasutused praeguseks võtnud vastu kõik täiendavad meetmed. Need aitavad täita kohustusi võtta tööle lubatud arv töötajaid, jätkata tulude kogumise laiemat reformi ning suurendada IAPRi üldist tegevussuutlikkust ja tõhusust mitmes valdkonnas. Tõhustatud järelevalve aruande esitamise ajaks 27. veebruaril 2019 olid ametiasutused juba võtnud mitmesuguseid meetmeid (2019–2021 reformitegevuskava („Blueprint“) vastuvõtmine; kokkulepe infoteenuste peasekretariaadiga iga-aastase IT-eelarve kohta). Pärast tõhustatud järelevalve aruande vastuvõtmist 27. veebruaril 2019 on ametiasutused lõpetanud IAPRi tugevdamise ülejäänud kokkulepitud lisameetmed: ·Selleks et suurendada IAPRi väljavaateid meelitada tööle kõrge kvalifikatsiooniga töötajaid ning võimaldada neil areneda ja teha karjääri, on hädavajalik võtta kasutusele IAPRi vajadustele kohandatud palgaastmed, palgad ja tulemushindamine. 2019. aasta märtsi alguses võeti vastu IAPRi asutamisseaduse muudatus. See võimaldab võtta tulevikus vastu teiseseid õigusakte, et kehtestada uus, otseselt ametijuhenditega seotud palgaastmestik. See reform on tihedasti seotud avaliku halduse reformiga ja eelkõige tippjuhtide ametisse nimetamisega avalikus sektoris. ·2019. aasta märtsi alguses lepiti kokku ja võeti vastu vastutuskaitset ja liikuvuse lihtsustamist käsitlevad seadusemuudatused. ·Märtsi alguses võeti vastu ministrite ühisotsus kütuse erimärgistamise ainete hanke kohta, mis on oluline smugeldamisvastase võitluse vahend. Viivislaenude likvideerimise raamistik Tõhustatud järelevalve aruandes jõuti järeldusele, et tegeleda tuleks puudujääkidega viivislaenude likvideerimist käsitlevas õigusraamistikus. Pärast tõhustatud järelevalve aruande vastuvõtmist 27. veebruaril 2019 on ametiasutused võtnud täiendavaid meetmeid mitmes valdkonnas. Neid meetmeid peetakse piisavaks, et täita viivislaenude likvideerimise toetamiseks võetud konkreetseid kohustusi: siiski on vaja jätkata hoolikat kontrolli ja võtta järelmeetmeid, mille kohta annavad Euroopa institutsioonid aru tõhustatud järelevalve raames. Täpsemalt: ·Kreeka võimud on vastu võtnud seadusemuudatuse ja esitanud riigigarantiiga laenude käsitlemise ajakohastatud tegevuskava. Lähikuudel hinnatakse, kui tulemuslik see kava tegelikult on, et täielikult likvideerida mahajäämus tagatiste realiseerimise menetlemisel. ·E-enampakkumistega seoses on kirjeldatud edasisi samme, et käsitleda kohtu määratud enampakkumiste edasilükkamise probleemi, mille põhjuseks on võlgnike taotlused reservhinna muutmiseks tsiviilkohtumenetluse seadustiku rakendamise eeloleva hindamise kontekstis. Tõhustatud järelevalve kolmanda tsükli raames peaksid ametiasutused vajaduse korral esitama ja vastu võtma rakendusmeetmete ettepanekud, et hoida ära menetluse kuritarvitamine isikute poolt, kes jätavad oma kohustused strateegilistel kaalutlustel täitmata ja esitavad edasilükkamise taotluse viimasel hetkel, seoses peamise elukoha kaitse uue süsteemi rakendamise ja kehtiva kodumajapidamiste maksejõuetuse seadusega (Katseli seadus). Samuti analüüsivad ametiasutused põhjalikumalt ebaõnnestunud enampakkumiste põhjusi ning tegelevad nendega vajaduse korral ka seadusandlike vahenditega. ·Ametiasutused esitasid andmed kodumajapidamiste maksejõuetuse raamistiku alusel menetletavate juhtumite kohta, samuti selle kohta, kuidas on tegevuskava põhjal kavas kuhjunud juhtumid 2021. aastaks lahendada, eeldusel et taristu on paranenud. Ametiasutused peaksid läbivaadatud tegevuskava esitama 2019. aasta keskpaigaks, võttes arvesse ka peamise elukoha kaitse uut kava.

·Viivislaenude müüki ja väärtpaberistamist käsitlevate õigusaktide kohta palutud selgitused esitati Kreeka Pangaliidule ja laaditi üles rahandusministeeriumi veebisaidil. Nende seaduste tõhusust hinnatakse lähikuudel. Viivislaenud: peamise elukoha kaitse Kreeka on vastu võtnud õigusaktid, millega luuakse viivislaenude restruktureerimise toetamiseks uus peamise elukoha kaitse süsteem. Seda tuli teha, kuna peamise elukoha kaitset käsitlevate sätete kehtivus lõppes kodumajapidamiste maksejõuetuse (Katseli) seaduse alusel, mis pidi olema ajutine ja mis kaotas kehtivuse 2019. aasta veebruaris pärast seda, kui selle kehtivust oli erakorraliselt pikendatud kaheks kuuks. Kava käsitlev esmane õigusakt võeti vastu 29. märtsil ja peagi peaks vastu võetama teisesed õigusaktid, mis käsitlevad määratud elektroonilise platvormi tehnilisi kirjeldusi, riigi toetust ja teatavate jõukuse hindamise kriteeriumite hulka kuuluvate varade hindamise viisi. Uus kava on Kreekas ainulaadne. Lühidalt öeldes saavad elektroonilise platvormi kaudu taotleda kava raames toetust sellised füüsilisest isikust laenuvõtjad, kelle laen on tagatud peamise elukohaga ja kellel oli 31. detsembri 2018. aasta seisuga laenu tagasimaksmises võlgnevusi. Kui nad vastavad teatavatele sobivuskriteeriumidele, võivad nad taotleda oma hüpoteeklaenuvõla (eluaseme- või ettevõtluslaenu) restruktureerimist ja kustutamist kas pärast seda, kui on kokku lepitud standardiseeritud restruktureerimise ettepanekute osas, mida võlausaldaja pikendab veebiplatvormi kaudu, või kokkuleppe puudumisel kohtusse pöördumise teel. Kuni võlgnik teeb restruktureeritud võla osamakseid, oleks peamine elukoht kaitstud ka selle laenu katteks äravõtmise eest. Osamaksete ühe osa puhul saaksid laenuvõtjad riigilt toetust. Viimastel nädalatel toimunud arutelud on aidanud selgitada olulisi küsimusi, et tagada, et kava oleks kindlasti ajutine, see oleks sihipäraselt rakendatud ning sisaldaks piisavaid kaitsemeetmeid, et hoida ära strateegilisel kaalutlusel kohustuste täitmata jätmist ja uute kohtuasjade kuhjumist, toetades samas maksedistsipliini stiimuleid. Uue kava peamised tunnused on: ·Kava hõlmab nii kodumajapidamiste kui ka ärilaene, mis on tagatud peamise elukohaga. Kava laiendamine ärilaenudele tekitab teatavaid probleeme, millest on Kreeka ametiasutustele teada antud. Kava laiendamine toob kaasa peamise elukoha kaitse kohaldamise uuele laenuvõtjate kategooriale, mida varasem Katseli õigusakt ei hõlmanud (ärilaenude saajad), hindamata selleks ettevõtjate elujõulisust: seetõttu on ebaselge, kui palju taotlusi võidakse esitada ja kui hästi suudab süsteem (sealhulgas kohtud ja riiklik toetusmehhanism) toime tulla. Uus kava väärib erilist tähelepanu ka finantsstabiilsuse seisukohast, kuna olemasolevad mõjuhinnangud osutavad suuremale vajadusele võlgu kustutada kui eluasemelaenude puhul, mistõttu võib pankade kapitalile avalduv mõju osutuda suhteliselt suureks. Peale selle, kui kava ei toimi hästi, on oht, et pangad tahavad tulevikus anda väikeettevõtjatele vähem selliseid laene, kus tagatisena kasutatakse peamist elukohta, ja seega võib see mõjutada tagatud laenude andmist. Kõige tipuks on oht, et uue kava kasutamine ärilaenude puhul vähendab kava kasutamiseks sobilike võlgnike stiimulit kasutada kohtuvälist raamistikku, mis võimaldab restruktureerida võimalikke laenuvõlgnevusi ka maksude ja sotsiaalkindlustusmaksete puhul. Kava kõige siduvam sobivuskriteerium on tagasimaksmata laenude suurus, milleks on 130 000 eurot võlausaldaja kohta eluasemelaenude puhul ja 100 000 eurot ärilaenude puhul, millega vähendatakse teataval määral selle laenukategooriaga seotud riske. Selliste kava tingimustele vastavate võlgnike ring, kellel on kohustusi rohkem kui ühe võlausaldaja ees, peaks hinnangute kohaselt jääma suhteliselt kitsaks ja võlausaldaja suhtes kohaldatava künnise vastuvõtmine peaks lihtsustama taotluste automaatset töötlemist platvormi kaudu. Euroopa institutsioonid väljendasid muret seoses mitme võlausaldaja puhul kehtestatava piirsummaga ja küsisid asutustelt lisateavet kava ulatuse ja mõju kohta. ·Kavaga kehtestatakse kriteeriumid leibkonna sissetulekule ja varadele (v.a peamine elukoht), samuti määratakse kindlaks kinnisvara piirväärtus. Varade piirväärtuseks on kehtestatud 15 000 eurot laenuvõtja, tema abikaasa ja ülalpeetavate likviidse vara puhul ning 80 000 eurot kinnisvara ja transpordivahendite puhul taotluse esitamise ajal. Euroopa institutsioonid on juhtinud ametiasutuste tähelepanu nende poliitikavalikute mõjule maksedistsipliini parandamise stiimulitele ja sellele, kuidas jaotub riigi toetus 20 aasta jooksul laenuvõtjate vahel, kellel võib lisaks peamisele elukohale olla piisavalt vara. Sissetulekukünnis põhineb Katseli seaduses sätestatud tingimustel, st see sõltub leibkonna suurusest, aga aastane ülempiir on 36 000 eurot. Kaitstava elukoha piirväärtus on kindlaks määratud ühtse väärtusena, milleks on 250 000 eurot kodumajapidamislaenude puhul, mis ületab Katseli seaduse ulatust (mille kohaselt on piirväärtus 180 000 eurot pluss perekonna suurusest sõltuv lisaväärtus). Ärilaenude puhul on ühtne piirväärtus 175 000 eurot. ·Kava on avatud võlgnikele, kes avaliku sektori töötajatena on saanud hüpoteeklaenu mitte pangast, vaid soodustingimustel avaliku sektori vahenditest. Euroopa institutsioonid on juhtinud ametiasutuste tähelepanu asjaolule, et see ei lahenda riigi viivislaenude probleemi, mis on seotud pangalaenudega, ja võib mõjutada maksedistsipliini säilitamist. ·Kava peaks algsete plaanide kohaselt olema ajutine. Taotlusi saab esitada 31. detsembrini 2019 laenude puhul, mille maksetähtaega on 31. detsembriks 2018 ületatud vähemalt 90 päeva. See võimaldab anda tagasisidet kava kehtivuse lõpu kohta seoses tõhustatud järelevalve raames tehtava 2019. aasta lõpu konkreetsete kohustuste järelevalvega. ·Laenumaksete tegemist toetab riik progresseeruvalt sissetulekust sõltuvalt, lähtudes pankade restruktureerimispakkumistest (hinnanguliselt keskmiselt 30 %). Põhisumma suhtes, mis ületab laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu 120 %, kohaldatakse kava alusel kohustuslikku väärtuskärbet. Peale selle on laenumaksete kestus tavaliselt 20 aastat ja need lõpevad hiljemalt võlgniku 80. sünnipäevaks. Selline lähenemisviis võib standardlahendust pakkudes aidata toime tulla viivitustega viivislaenude vähendamisel. Vastupidiselt tavapärastele pangandustavadele ei võeta selles siiski täielikult arvesse võlgniku üldist maksevõimet ega ärilaenude võtjate elujõulisust, kuna sellega rakendatakse horisontaalselt ühesugust laenude restruktureerimist ja kustutamist. Selle lähenemisviisi eesmärk oli lihtsustada piiratud aja jooksul suure hulga laenude restruktureerimist. ·Elektrooniline platvorm peaks hakkama tööle 2019. aasta aprilli lõpuks. See peaks sobivuskriteeriumidele vastavuse hindamisel toimima täiesti automaatselt ning sel on juurdepääs teabele, mis on taotlejate kohta kättesaadav teistest avaliku sektori ja/või pangandussektori andmebaasidest. Platvorm teavitab võlausaldajaid menetluses olevatest taotlustest ja annab neile vajalikud andmed võlgnikele pakkumise koostamiseks. Platvormi on kavas kasutada ka kvantitatiivsete elementide alusel menetluses olevate Katseli seaduse kohaldamisalasse kuuluvate juhtumite filtreerimiseks; nõuetekohase rakendamise korral aitab see kohtutel avastada kodumajapidamiste maksejõuetuse seaduse alusel tehtud kuritahtlikke taotlusi ja kiirendada selliste juhtumite lahendamist. ·Platvormi tõhus toimimine võib põhimõtteliselt viia piisava arvu ümberstruktureerimisteni, aga sellega võib kaasneda kohtuvaidluste lisandumise väike, ent arvestatav risk, mis võib lahendamata juhtumite arvu suurendada. Kui platvormipõhise menetluse käigus ei suudeta restruktureerimiskokkulepet sõlmida, on võlgnikul õigus esitada restruktureerimise taotlus pädevale kohtule. Kohtuistungi kuupäeva määramiseks ja kohtuotsuse tegemiseks kehtivad ranged tähtajad (kuus kuud alates taotluse esitamisest ja kolm kuud alates kohtuasja arutamise algusest). Maksejõuetusmenetluse algatamise võib ajutiselt peatada eritingimustel ja nõudes võlgnikelt, keda peeti kava rakendamiseks sobilikuks, kuid kes ei suutnud platvormipõhise menetlusega restruktureerimiseni jõuda, sõltuvalt asjaoludest igakuiste laenumaksete tasumist või tasumata laenust osa tagasimaksmist. Õigusaktides on sätestatud teatavad kaitsemeetmed põhjendamatute või pahausksete taotluste jaoks, kuna nende korral võib kohus määrata trahvi. Siiski tuleks hoolikalt jälgida kava raames tekkida võivaid uusi kohtuvaidlusi ja mõju maksejõuetusmenetlustele nii lühikeses kui ka pikas perspektiivis, kuna need mõlemad tegurid on olulised tulevase laenuandmise ja viivislaenude vähendamise protsessi seisukohast. ·Riigi toetuse eelarvekulu peaks hinnangute kohaselt jääma 2019. aastal 150 miljoni euro piiresse ning seejärel igal aastal 200 miljoni euro piiresse. Toetuse kalibreerimine tuleks sätestada teisestes õigusaktides ja seda on vaja hoolikalt jälgida, kuna olemasolevad hinnangud on andmete puudulikkuse tõttu ebakindlad. Üldiselt on uuel õigusraamistikul potentsiaal toetada viivislaenude restruktureerimist, kuigi sellega kaasnevad teatavad finantsstabiilsuse ja maksedistsipliiniga seotud riskid. Õigusakti koostamise ettevalmistamise käigus saavutati märkimisväärset edu, et leevendada rakendamis- ja kohtuvaidlustega seotud riske, mida on nimetatud EKP arvamuses varasema seaduseelnõu kohta ning mis puudutavad kava võimalikku mõju finantsstabiilsusele ja maksedistsipliinile, samuti strateegilisel kaalutlusel kohustuste täitmata jätmise riski. Tuleb siiski rõhutada, et neid riske on vastu võetud õigusaktiga veidi leevendatud, kuid mitte kõrvaldatud: süsteemi ainulaadsuse tõttu ei ole selge, kuidas see praktikas toimima hakkab ega ole ka teada riskide ulatus ja esinemisvõimalikkus. Kiiresti tuleks paika panna veel lahtised tehnilised üksikasjad eelkõige seoses platvormi toimimise ja funktsioonidega ning võimalikult kiiresti tuleks alustada tehnilise rakendamisega. Toimimise aspekte (platvormi toimimine, viivislaenude likvideerimise kiirus), mõju pankade kapitalile ning jõustamisele ja kohtuvaidlustele ning toetuse eelarvekulusid tuleb rakendamisel hoolikalt jälgida. Euroopa institutsioonid annavad aru kava rakendamise ja võimalike probleemide kohta tõhustatud järelevalve raames. Kreeka ametiasutusi kutsutakse üles võtma kohustust mitte veelgi pikendama uue kava kestust või ulatust ning võtma parandusmeetmeid, sealhulgas kehtestama õigusakte, kui kavaga seoses tekivad rakenduslikud või õiguslikud probleemid. Kokkuvõttes tuleks veelkord rõhutada, et uue kava jaoks peab komisjon kiitma heaks riigiabi. Uue kava õigusaktile lisatud seletuskirja valguses tervitavad Euroopa institutsioonid Kreeka ametiasutuste lubadust ühtlustada maksejõuetust/pankrotti ja võla restruktureerimist käsitlevaid õigusakte. Ühtlustamist alustatakse Katseli seaduse reformist, mis peaks olema lõpule viidud 2019. aasta keskpaigaks ja mille eesmärk on tagada õigusselgus ja järjepidevus, kõrvaldada lüngad, mida on võimalik ära kasutada täitmismenetluse peatamiseks või blokeerimiseks, lisada piisavad kaitsemeetmed kohustuste strateegilise täitmatajätmise ennetamiseks ning edendada kohtuvälise kahe- või mitmepoolse restruktureerimise kultuuri. Kreeka Finantsstabiilsuse Fond (HFSF) Kõik HFSFi juhtimisega seotud kohustused on täidetud. Rahandusminister saatis eurorühma töörühmale HFSFi tegevuse kohta kirja nende isikute nimedega, keda on kavas määrata HFSFi juhatuses ja üldnõukogus täitmata ametikohtadele, ning eurorühma töörühm kiitis kandidaadid heaks. Samuti sai rahandusministeerium riigi õigusnõuniku arvamuse HFSFi valimiskogu staatuse ja selle jätkamise kohta HFSFi tegevuse ajal, mille ta samuti heaks kiitis. Energia Riikliku elektriettevõtte (PPC) pruunsöel põhineva tootmisvõimsuse osa (pruunsöel töötavad elektrijaamad Meliti ja Megalopoli 3 ja 4) võõrandamine on jätkuvalt Kreeka energiareformide nurgakivi. Pärast esimese hanke ebaõnnestumist veebruaris 2019 kinnitasid ametiasutused veel kord oma kavatsust võõrandamine lõpule viia ning täita tõhustatud järelevalve, monopolidevastaste õiguskaitsevahendite ja nendega seotud komisjoni otsuse kohane kohustus. Sel eesmärgil korraldasid nad uue hanke, mille tingimuste kohaselt on tehingu tegemise tähtpäev juuni lõpus ja mille kiitis heaks PPC üldkogu. Võõrandamist puudutas ka hiljutine Kreeka energiaseaduse muudatus, mille kohaselt laieneb PPC aktsionäridele kohustus võõrandamine lõpule viia. PPC võib taotleda elektrijaamade uut hindamist, võttes seekord kooskõlas monopolivastaste meetmetega arvesse muid pruunsöe elektrijaamade müüke ELis, samuti eelneva ebaõnnestunud hankemenetluse käigus saadud pakkumisi. Lisaks peab PPC määrama teise hindaja, kes esitab arvamuse selle kohta, kas saadud pakkumised sisaldavad õiglast ostuhinda. Müügitingimuste selguse tagamiseks lepiti kokku, et ostu-müügilepingutes sisalduvat riskijagamismehhanismi ei kasutata, kuigi muid tingimusi võib investoritega menetluse käigus arutada. Kõigi need meetmetega tagatakse, et võõrandamine viiakse vastavalt konkurentsieeskirjadele võetud kohustusele ja uue hanke tähtaja jooksul edukalt lõpule.