KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

VAHEARUANNE, milles käsitletakse Bulgaarias koostöö- ja jälgimiskorra raames saavutatud edusamme

1. Sissejuhatus

Käesolevas vahearuandes esitatakse ajakohastatud teavet viimase kuue kuu jooksul Bulgaarias koostöö- ja jälgimiskorra[1] raames toimunud märkimisväärsete muudatuste kohta. Vahearuandes keskendutakse meetmetele, mis on juba lõpetatud või kohe lõpetamisel, ning märgitakse ära meetmed, mida tuleb veel võtta.

Eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude hindamise ja lahendamist vajavate küsimuste kindlaks määramise võrdluspunktiks on komisjoni 20. juulil 2011 vastu võetud viimase eduaruande soovitused. Komisjon esitab Bulgaarias koostöö- ja jälgimiskorra raames tehtud edusamme käsitleva üldhinnangu 2012. aasta suvel.

2. Kohtureform ning korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus: tehtud edusammude kokkuvõte komisjoni soovituste valguses

Bulgaaria reageeringus komisjoni viimases aruandes esitatud soovitustele on näha järgmisi peamisi edusamme. Tööd on alustanud organiseeritud kuritegevusega seotud kohtuasju arutav erikohus ning eriprokuratuur, märkimisväärseid tulemusi on saavutanud kuritegelikult teel saadud vara tuvastamise ja konfiskeerimisega tegelev komisjon ning esimesed otsused on teinud äsjaasutatud huvide konflikti väljaselgitamise ja selle eest karistamisega tegelev komisjon. Lisaks sellele võttis Bulgaaria meetmeid, millega tõhustada kohtupraktikat, prokuratuuri töökorraldust ning kohtunike, politsei ja muude haldusasutuste vahelist koostööd. Järgmistel kuudel kavatsetakse võtta täiendavaid meetmeid kohtureformi läbiviimiseks.

Viimaste kuude arengud Bulgaarias viitavad vajadusele võtta mitmes valdkonnas komisjoni soovituste rakendamiseks jõulisemaid meetmeid. Praegu parlamendis arutlusel oleva varade konfiskeerimist reguleeriva õigusakti reguleerimisala tuleks laiendada ning, kui soovitakse, et kõnealune õigusakt oleks tõhus organiseeritud kuritegevuse ja kõrgemal tasandil esineva korruptsiooni vastase võitluse vahend, tuleks selle rakendamise toetuseks luua tugevad institutsioonid. Organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooniga seotud oluliste kohtuasjade uurimis- ja kohtupraktikas esinevaid puudujääke käsitlev analüüs on siiani terviklikul viisil teostamata. Kohtunike ametissenimetamise korra ning hindamis- ja edutamiskorra suhtes läbipaistvamate ja objektiivsemate menetluste kohaldamiseks ning lojaalsuse esile tõstmiseks mõeldud uuendatud kohtusüsteemiseaduse rakendamine ei ole veel loodetud muudatusi kaasa toonud. Kõrgema justiitsnõukogu läbipaistvuse ja lojaalsuse edendamiseks ning kohtusüsteemi põhjaliku reformi kiirendamiseks on vaja reformida kõrgema justiitsnõukogu liikmete valikumenetlust. Uurimisel või kohtus arutlusel olevates kõrgemal tasandil esineva korruptsiooni, pettuste ja organiseeritud kuritegevusega seotud juhtumites otsuste ja karistuste määramisel saavutatud tulemused ei ole tõhusaks hoiatavaks mõjuks veel piisavalt veenvad.

Seetõttu on järgnevatel kuudel vaja teha täiendavaid jõupingutusi, et näidata veenvaid tulemusi ning anda oma panus 2012. aasta suvel esitatava komisjoni üldhinnangu koostamisse, mis käsitleb edusamme, mida Bulgaaria on alates ELiga ühinemisest koostöö- ja jälgimiskorra raames saavutanud. Komisjon jätkab Bulgaaria toetamist selles ettevõtmises.

3. Ajakohastatud teave praeguse olukorra kohta

Kohtureform

Uue kohtusüsteemiseaduse reformieesmärkide rakendamiseks soovitas komisjon viimases koostöö- ja jälgimiskorda käsitlenud aruandes Bulgaarial saavutada tulemusi ametissenimetamist ning hindamist käsitlevate menetluste valdkonnas, järgides seejuures läbipaistvuse, sõltumatuse, lojaalsuse ja ametialase pädevuse põhimõtteid. Lisaks sellele soovitas komisjon Bulgaarial saavutada tulemusi kohtunikkonna hulgas aset leidnud korruptsiooni ja eeskirjade eiramise suhtes distsiplinaarsete ja kriminaalõiguslike järelmeetmete võtmisel ning tagada kohtuotsustele täielik elektrooniline juurdepääs ja rakendada rangelt kohtuasjade jagamist juhuslikkuse põhimõtte alusel.

Komisjoni viimase aruande esitamisel järel on Bulgaaria hakanud rakendama kohtusüsteemiseaduse neid sätteid, mis käsitlevad ametissenimetamise korra ning hindamis- ja edutamiskorra reformi, ning tõhustama kohtunike algkoolitust ja võtma meetmeid kohtunike töökoormuse paremaks juhtimiseks. Kõnealuses ajavahemikus algatati esimesed uue süsteemi alusel teostatavad kohtunike hindamised ning määrati ametisse mitu kõrgemat kohtunikku. Loodud on kohalikud eetikakomisjonid, et anda nõu ametissenimetamiseks, edutamiseks või hindamiseks soovitatud kohtunike usaldusväärsuse kohta. Algatati kohtunike töökoormuse ratsionaliseerimist käsitlev uurimus ning võeti vastu riikliku õigusinstituudi sisseastumiseksameid käsitlevad eeskirjad.

Väga lojaalsete pädevate kohtunike ametissenimetamine ja edutamine on kohtureformi tähtis osa. Alates eelmisest suvest on mitme kõrgema kohtuniku ametissemääramine kõrgema justiitsnõukogu ja parlamendi poolt tekitanud küsimusi seoses nende objektiivsuse, läbipaistvuse ja kandidaatide teenete ning lojaalsuse hindamise põhjalikkuse tõttu. Muret on väljendatud ka seoses hindamismenetlustega. Järgmised hindamised ja edutamised peaksid väljendama suutlikkust peegeldada korrektselt erinevusi tulemuslikkuses ning võtma täielikult arvesse lojaalsusega seotud küsimusi.

Kohtunike hulgas toimuva korruptsioonivastase võitluse tulemused olid vastandlikud. Kõrgema justiitsnõukogu eetikakomisjon ja äsjaasutatud kohalikud eetikakomisjonid ei ole hiljutiste ametissenimetamiste ja hindamiste taustal veel suutnud lojaalsuse järelevalvet korrektselt teostada. 2011. aastal mõistis kohus korruptsiooni ja ameti kuritarvitamisega seotud kohtuasjades õigeks kuus kohtunikku. Praegu on käimas 27 kriminaalmenetlust, mis hõlmavad 28 kohtunikku. Esimese või teise astme kohtus jõuti otsusteni 13 kohtuasja puhul, nendest 10 puhul jõuti süüdimõistva otsuseni (sealhulgas 6 tingimisi otsust).

Hoolimata mõnedest hea tava kohaldamise näidetest, ei avaldata kohtuotsuseid siiani süstemaatiliselt ning avaldamise nõuded ei ole omavahel kooskõlla viidud. Bulgaaria teatas, et kõrgem justiitsnõukogu võttis vastu suunised, mis käsitlevad kohtuasjade jagamist juhuslikkuse põhimõtte alusel.

Kohtusüsteemi haldamise, usaldusväärsuse ja tõhususe parandamiseks soovitas komisjon Bulgaarial võtta täiendavaid meetmeid kohtusüsteemi põhjaliku reformi suunas, koostades ja rakendades eelkõige kõrgema justiitsnõukogu ja prokuratuuri reformi.

Komisjoni viimase aruande esitamise järel on peaprokurör teatanud algatustest, millega täiendavalt edendatakse prokuratuuri spetsialiseerumist valdkondadele nagu näiteks organisatsioonilised meetmed, metodoloogilised juhised ja tarkvaravahendid. Kavas on laiendada ELi vahenditega seotud pettusi käsitlevate juhtumitega tegelevate eriüksuste pädevust nii, et see hõlmaks ka riigieelarve suhtes toime pandud kriminaalkuritegusid nagu näiteks maksupettused, ning luua kõrgemal tasandil esinevat korruptsiooni käsitlevatele juhtumitele keskendunud ühisüksused. Lisaks sellele on peaprokurör loonud kriminoloogiliste teadusuuringutega tegeleva talituse ning loodetavasti tehakse juurdepääs uurimise erivahendite registrile kättesaadavaks kõigile prokuratuuridele. Kogu prokuratuuri, politseid ja muid haldusasutusi hõlmav ühtne teabesüsteem on siiani loomata. Praegu on arutlusel mitu ulatuslikku prokuratuuri reformimist käsitlevat ettepanekut ning 2012. aasta algupoolel lisandub neile veelgi uusi ettepanekuid.

Kõrgema justiitsnõukogu usaldusväärsus on viimastel kuudel kahtluse alla seatud. Pärast seda kui nõukogu kaks liiget astusid protestiks nõukogu tegevuse vastu tagasi, boikoteerisid mõned kohtud septembris nende asendusliikmete valimist. See tekitas avaliku arutelu, kuidas suurendada nõukogu ametialast suutlikkust ja usaldusväärsust. Juhul kui soovitakse, et kõrgemasse justiitsnõukokku sobivuse ja valimise menetluse reform teostataks enne praeguse nõukogu volituste lõppemist 2012. aasta augustis, tuleb kõnealust reformi käsitlev arutelu kiiresti lõpule viia. Hiljuti justiitsministri poolt asjaomaste sidusrühmadega algatatud arutelud peaksid looma aluse, millelt esitada konkreetseid ettepanekuid. Samal ajal saab konkreetseid samme teha kõrgema justiitsnõukogu usaldusväärsuse parandamiseks, sellisteks sammudeks on näiteks koosolekute päevakorra varajasem avaldamine, komisjoni koosolekute süstemaatiline avalikkusele või kodanikuühiskonna vaatlejatele avamine ning nõukogu koosolekutest Internetis otseülekannete tegemine.

Kõrgemal tasandil esinevat organiseeritud kuritegevust ja korruptsiooni käsitlevate juhtumite uurimisel paremate tulemuste saavutamiseks soovitas komisjon Bulgaarial eelkõige analüüsida uurimis- ja kohtupraktikat, võtta vastu ja rakendada üksikasjalike tegevuskavu ning kõrvaldada rahvusvaheliste ekspertide ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega toimuvas koostöös esinevad puudujäägid.

Komisjoni viimase aruande järel on komisjoni poolt kohtu- ja uurimispraktika suhtes väljendatud kahtluste kõrvaldamiseks võetud või ettevalmistatud mitmeid meetmeid. Kõnealused meetmed hõlmavad kõrgema kassatsioonikohtu koostatud kohtupraktika puudusi käsitlevat aruannet, prokuratuuri tööd õigeksmõistvate otsuste analüüsimist käsitlevate suuniste väljatöötamiseks ning politsei ja halduskontrolliga tegelevate asutuste vahelisi institutsioonidevahelisi koostöölepinguid. Prokuröridele ja politseiuurijatele on korraldatud mitmeid koolitusprogramme. Lisaks sellele tehti kriminaalmenetluse seadustikku muudatusi, et piirata kassatsioonikaebuste arvu, ning loodi üksus, mille ülesannete hulka kuulub lahknevate kohtuotsuste tuvastamine ja kõrgema kassatsioonikohtu tõlgenduste toetamine.

Kõnealuste algatustega peaks kaasnema suurt avalikkuse huvi pälvivate kohtuasjade uurimisel, nendes süüdistuste esitamisel ja nende üle kohtumõistmisel esinevate puuduste kõikehõlmav ja süstemaatiline analüüs. Sise- ja välisekspertide kaasamine võimaldaks võetud meetmete raames kasutada parimaid tavasid ning kajastada saavutatud tulemusi objektiivsete näitajate alusel.

Võitlus organiseeritud kuritegevusega

Organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse tõhustamiseks soovitas komisjon Bulgaarial eelkõige määrata kindlaks organiseeritud kuritegevusega seotud kohtuasju arutava erikohtu ja eriprokuratuuri volitused ning jätkata politseireformi.

Komisjoni viimase aruande järel teatati süüdimõistvast otsusest, mis langetati apellatsioonikaebuse põhjal ühes olulises organiseeritud kuritegevust käsitlenud kohtuasjas. Kõnealuses kohtuasjas olid kohtualused esimese astme kohtus esialgu õigeks mõistetud. Kassatsioonikohtu lõplikku otsust ei ole veel välja kuulutatud. Sama kohtuasja puhul ilmutati rahulolematust seoses tõhusa tunnistajakaitse puudumisega. Olulised raskeid kuritegusid ja organiseeritud kuritegevust käsitlevad kohtuasjad on kohtumenetluse etapis. 2011. aasta novembris ja detsembris tehti mitme kohtualuse suhtes esimese astme kohtu otsused kahes teises organiseeritud kuritegevust käsitlenud kohtuasjas. Teistes olulistes organiseeritud kuritegevust käsitlevates kohtuasjades on edusammud viimastel kuudel olnud tagasihoidlikud. Uurimispraktika tõhustumise kohta uurimistehnikate ja tõendite kogumise valdkonnas tuleb tuua veel tõendeid politseioperatsioonide senisest suurema professionaalsuse, lühemate uurimiste ja lõplike otsuste kaudu.

Uued organiseeritud kuritegevusega seotud kohtuasju arutavad esimese astme ja apellatsioonierikohtud ning nendega seotud eriprokuratuurid alustasid tööd 2012. aasta jaanuari alguses. Kuigi konstitutsioonikohus andis hiljuti määruse, mis käsitleb äsjaloodud kohtute pädevuse ulatust, tuleb pädevuse täpsed piirid siiski kõrgema kassatsioonikohtu juhtimisel konkreetsete juhtumite põhjal alles kindlaks määrata. See võib mõjutada töökoormust ja seeläbi ka töötajate olukorda. Organiseeritud kuritegevuse eriprokuratuuri teostatavate uurimiste toetuseks on määratud kesktasandil kolmekümnest politseiametnikust koosnev eriüksus; üle riigi on neile toeks veel kakskümmend uurimisega tegelevat politseiametnikku. Kõnealuste struktuuride mõju raskete kuritegude kiirele menetlemisele ei ole veel hinnatud.

2010. aastal algatatud politsei uurimistavade reformi on viimastel kuudel teostatud täiendavate koolituste kaudu[2]. Bulgaaria on teatanud, et hakkab välja töötama politsei, prokuratuuri ja muude haldusasutuste jaoks kuritegelikult teel saadud vara tuvastamist ja külmutamist käsitlevaid ühiseid metoodilisi suuniseid. Selleks et esitada kõrgetele professionaalsetele nõuetele vastavate süüdistuste suure arvu ning organiseeritud kuritegevust käsitlevate lõplike kohtuotsuste kaudu tõendeid reformi mõju kohta, on vaja täiendavalt tõhustada tegevuse professionaalsust.

Kuigi annetusi politseile võivad teha ainult ametiasutused ning riigile kuuluvad äriühingud ning nüüdsest tuleb need registreerida ka avalikus registris, tekitavad politseile tehtavad annetused siiani küsimusi seoses usaldusväärsuse ja finantsläbipaistvusega ning eelkõige seoses riigihanke eeskirjadest kõrvalehoidmise ohuga.

Organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastase võitluse toetamiseks soovitas komisjon Bulgaarial eelkõige võtta vastu tõhusamad varade konfiskeerimist käsitlevad õigusaktid ning parandada praegust praktikat ja tulemusi kriminaalsel teel saadud varade konfiskeerimisel.

Kuritegelikult teel saadud vara tuvastamise ja konfiskeerimisega tegelev komisjon tegi 2011. aastal neli lõplikku kohtuotsust, millega kinnitati varade konfiskeerimine ligikaudu 5 miljoni euro väärtuses. See kujutab endast võrreldes eelmiste aastatega märkimisväärset tõusu. Kõnealuse komisjoni tegevus on praeguseks ümber korraldatud ning 2011. aasta kevadel määrati ametisse uus direktor. Teatavates konkreetses valdkondades tehti prokuratuuriga tihedat koostööd, kuid see ei toimu veel süstemaatiliselt. Jaanuaris esitati parlamendile varade konfiskeerimist käsitleva seaduse uus eelnõu. Seaduseelnõus sätestatakse süüdimõistva kohtuotsuseta toimuva konfiskeerimise põhimõtte kasutamine. Seaduses keskendutakse organiseeritud kuritegevusega seotud varadele. Kuigi komisjon soovitas kuritegelikult teel saadud vara tuvastamise ja konfiskeerimisega tegeleva komisjoni pädevuste hulka lisada ka õiguse teostada juhtivametnike ja poliitikute ennetavat varade kontrolli, ei ole kõnealune soovitus toetust leidnud. Eelnõus seotakse kuritegelikult teel saadud vara tuvastamise ja konfiskeerimisega tegeleva komisjoni uurimised prokuratuuri algatatud kohtueelsete kriminaalmenetlustega, võimaldades nii alustada uurimist praegusest varem, kuid jättes kõnealuse komisjoni ilma võimalusest algatada haldusrikkumiste alusel omaalgatuslikke kontrolle. Eelnõus seatakse kahtluse alla ka kuritegelikult teel saadud vara tuvastamise ja konfiskeerimisega tegeleva komisjoni tegevuse sõltumatus. Parlamendis toimuvad arutlused peaksid andma võimaluse eelnõud selliselt paremaks muuta, et oleks tagatud varade konfiskeerimise kõikehõlmav ulatus, et see hõlmaks piisavat ajavahemikku ning et seda toetaksid tugevad institutsioonid. Kõnealuse tulevase seaduse tegelikku mõju tuleb hinnata ka konfiskeeritud varasid käsitlevate otsuste arvu suurenemise valguses ning samuti kuritegelikult teel saadud vara tuvastamise ja konfiskeerimisega tegeleva komisjoni sõltumatuse valguses.

Korruptsioonivastane võitlus

Kõrgemal tasandil esineva korruptsiooni vastase võitluse tõhususe parandamiseks soovitas komisjon Bulgaarial eelkõige luua eriprokuröride võrgustik, võtta vastu ennetavad uurimisstrateegiad ning saavutada tulemusi huvide konflikti korral karistuste määramisel.

Komisjoni viimase aruande esitamise järel kuulutati kolme parlamendiliikme suhtes välja üks lõplik kohtuotsus ja kaks mittelõplikku otsust, mis käsitlesid kõrgemal tasandil esinevat korruptsiooni ning endise ministri suhtes tehti teise astme kohtus õigeksmõistev otsus. Endiste ja praeguste linnapeade suhtes kuulutati välja kuus mittelõplikku otsust, millest neli olid tingimisi karistused. Prokuratuur ei jätkanud ELi vahenditega seotud väidetavaid pettusi käsitleva juhtumi uurimist, kuigi samadel asjaoludel põhinevate juhtumite uurimine teises liikmesriigis jätkub. Kõigi 2011. aastal kohtusse jõudnud ELi vahenditega seotud pettusi käsitlevate juhtumite puhul asendati kriminaalvastutus haldustrahvidega. 18 kuud on viibinud laia kõlapinda leidnud ELi vahenditega seotud pettust käsitleva kohtuasja apellatsioonikaebuse arutamine. Prokuratuuri järelmeetmeid oodatakse mitme OLAFi poolt aastatel 2010–2011 edastatud juhtumi puhul, mis käsitlevad ELi vahendite juhtimises aset leidnud suuri rikkumisi.

Tegevust on alustanud 2011. aasta juunis loodud huvide konflikti ennetamise ja väljaselgitamisega tegelev komisjon. Nimetatud komisjonile on esitatud 146 teadet võimaliku huvide konflikti kohta ning ta on teinud 25 otsust, millest 12 puhul tuvastati huvide konflikti olemasolu. Kõnealuse komisjoni võime avaldada hoiatavat mõju sõltub muu hulgas lõpetatud juhtumite arvust, komisjoni suutlikkusest tegeleda huvide konflikti probleemiga ennetaval viisil ning võimest teha tundlike juhtumite puhul arukaid ja hästi põhjendatud otsuseid. Huvide konflikti vastaste meetmete võtmiseks on vaja ka huvide konflikti deklaratsioonide avaldamise korra ühtlustamist eri haldusasutustes ning ühtlustatud õiguslikku alust huvide konflikti komisjoni määratud karistustele ja aegumistähtaegadele.

Peaprokurör on võtnud kohustuse luua 2011. aasta lõpuks majandus- ja finantskuritegusid uurivate eriprokuröride võrgustikud ning töötada koostöös rahvusvaheliste ekspertidega 2012. aasta aprilliks välja keerukate majandus- ja finantskuritegude uurimise metoodilised juhised. Siseministeerium ja peaprokurör kavatsevad välja töötada tõendite kogumise ja uurimise ühised juhised. Samuti on praeguseks kindlamale alusele viidud riikliku maksuametiga tehtav koostöö. Koostatakse ka avalikkusele suurt huvi pakkuvate juhtumite raames tehtud edusamme käsitlevaid kuuaruandeid. Seda, kuivõrd sellised muudatused toovad kõnealuste juhtumite puhul kaasa tõhustunud meetmed, tuleb veel hinnata.

Prokuratuur uurib eelmise aasta oktoobris toimunud presidendi- ja kohalike valimiste järel esitatud väiteid valimispettuse kohta. Korruptsioonivastase riikide rühma (GRECO) soovitustega kooskõlas olevad häälteostmise suhtes kohaldatavad hoiatavad karistused ning erakondade rahastamise täielik läbipaistvus on jätkuvalt olulised, et avalikkus usuks ametiasutuste suutlikkusse võidelda organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooniga[3].

Korruptsiooni ennetamise tõhustamiseks soovitas komisjon Bulgaarial eelkõige saavutada konkreetseid tulemusi kõikehõlmava korruptsioonivastase kava raames, parandada avalike teenistujate varade deklareerimise ja kontrollimise süsteemi ning tõhustada riigihangete valdkonna haldussuutlikkust.

2010. aasta alguses esitletud horisontaalne korruptsioonivastane projekt („Borkor”) on kolinud oma ruumidesse ning värvatud on alalised töötajad. Loodud on nõuandekomisjon kindlaks on määratud koostöötingimused keskvalitsuse tasandi ja kohalike ametiasutustega ning kokku on lepitud ülesannete ning võimalike õigusakti ettepanekute loetelu. Loodetakse, et projekti raames alustatakse tööd 2012. aasta keskpaigas.

Bulgaaria andis välja uued siseministeeriumi distsiplinaarmeetmete juhised ning detsembris tehti eetikakoodeksisse muudatused, mille eesmärk on võidelda siseministeeriumis töötavate ametnike seas aset leidva korruptsiooniga ja seda ennetada. Kõnealuste meetmete mõju tuleb ka praktikas näidata.

Komisjoni viimase aruande esitamise järel ei ole juhtivametnike varade deklaratsioonide kontrollsüsteemi raames seletamatu jõukuse ilmingute avastamisel konkreetseid arenguid toimunud. Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni korruptsioonivastase konventsiooni hiljutistele soovitustele õiguslike lünkade kohta korruptsioonivastase kaitses tuleks leida lahendus uues karistusseadustikus.

2011. aasta sügisel tehtud muudatused õigusaktides olid suunatud riigihankemenetluste eel- ja järelkontrollide tõhustamisele. Kõnealuste meetmete mõju sõltub piisavast haldussuutlikkusest ja pädevuste tõhusast jaotamisest erinevate riigihanke valdkonna ja ka teiste valdkondade ametiasutuste vahel (sealhulgas struktuurifondide alla kuuluvad rakendusasutused). Riigihanke valdkonna mõlema pädeva ametiasutuse töötajate arvu on väidetavalt suurendatud. Kõnealuste meetmete mõju väljaselgitamiseks tuleb esitada hinnang nende tegeliku rakendamise kohta.

[1] Komisjoni otsus, 2006/929/EÜ, 13. detsember 2006, millega nähakse ette kord, mille abil teha Bulgaariaga koostööd ja jälgida tema edusamme konkreetsete eesmärkide täitmisel kohtureformi alal ning korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses (ELT L 354, 14.12.2006, lk 58).

[2] Bulgaaria teatab, et 2011. aasta juunist novembrini sai uurimisalast koolitust kokku 1660 politseiametnikku. 1149 politseiuurijat läbis korruptsiooni, majandus- ja organiseeritud kuritegevust ning finantsuurimist käsitleva koolituse.

[3] Bulgaaria presidendi- ja kohalikke valimisi käsitlev OSCE lõplik aruanne on kättesaadav aadressil http://www.osce.org/odihr/elections/86893