ET    ET ET 
 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 6.11.2008 
KOM(2008) 701 lõplik 
  
Ettepanek: 
NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr …/.., 
millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pä rit sidrunhappe impordi suhtes lõplik 
dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle  suhtes kehtestatud ajutine 
tollimaks 
(komisjoni esitatud) 
 
ET 2   ET SELETUSKIRI  
1. ETTEPANEKU TAUST  
110 • Ettepaneku põhjused ja eesmärgid 
Käesolev ettepanek käs itleb nõukogu 22. detsembri 19 95. aasta määruse (EÜ) 
nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhi nnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa 
Ühenduse liikmed; viimati muudetud nõukogu 23. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005; edaspidi „algmäärus”) kohaldamist Hiina Rahvavabariigist pärit 
sidrunhappe importi käsitleva menetluse suhtes. 
120 • Üldine taust 
Käesolev ettepanek on tehtud algmääruse rakendamise raames ja tuleneb uurimisest, 
mis on läbi viidud kooskõlas algmääruses sä testatud sisuliste ja menetlusnõuetega. 
139 • Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid 
Ettepaneku valdkonnas praegu ke htivad õigusnormid puuduvad. 
141 • Kooskõla Euroopa Liidu muude tege vuspõhimõtete ja eesmärkidega 
Ei kohaldata. 
2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE  
 • Konsulteerimine huvitatud isikutega 
219 Menetlusega seotud huvitatud isikutel on j uba uurimise käigus olnud võimalus oma 
huve algmääruses sätestatud korras kaitsta. 
 • Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine 
229 Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. 
230 • Mõju hindamine 
Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. 
Algmääruses ei nähta ette üldist mõju hi ndamist, kuid nõue, et meetmed ei tohi minna 
vastuollu ühenduse huvidega, tähendab, et meetmete laiema mõju hindamine on 
uurimise lahutamatu osa.  
3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG  
305 • Kavandatud meetmete kokkuvõte 
4. septembril 2007 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas  teate (edaspidi 
„algatamisteade“) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Hiina 
Rahvavabariigist pärit sidrunhappe ühendusse impordi suhtes. 
 
ET 3   ET Dumpinguvastane menetlus algatati kaebuse põhjal, mille esitas 23. juulil 2007. aastal 
Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu ühenduse to otja nimel, kelle toodang moodustab 
olulise osa ühenduse sidrunhappe toodangust, ni ng mis sisaldas tõendeid dumpingu ja 
sellest tuleneva olulise kahju kohta. 
Komisjon kehtestas 3. juuni 2008. aas ta määrusega (EÜ) nr 488/2008 Hiina 
Rahvavabariigist pärit sidrunhappe ühendusse  impordi suhtes ajutise dumpinguvastase 
tollimaksu.  
Lisatud komisjoni esitatud ettepanek nõukogu määruse kohta sisaldab lõplikke 
järeldusi dumpingu, kahju, põhjuslik kuse ja ühenduse huvide kohta. 
Liikmesriikidega konsulteeriti 14. oktoobr i 2008. aasta dumpinguvastase komitee 
istungil. 12 liikmesriiki oli kavandatud meetme tega nõus, 5 liikmesriiki oli vastu ja 10 
jäi erapooletuks. 
Tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks lisatud määruse ettepaneku va stu ning see tuleks 
Euroopa Liidu Teatajas  avaldada hiljemalt 3. detsembril 2008.  
310 • Õiguslik alus 
Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta 
dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati 
muudetud nõukogu 23. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005. 
329 • Subsidiaarsuse põhimõte 
Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse  kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse 
põhimõtet seetõttu ei kohaldata. 
 • Proportsionaalsuse põhimõte 
Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõ ttega kooskõlas järgmistel põhjustel. 
331 Asjaomase meetme vormi on kirjeldatud ees pool nimetatud algmääruses ja see ei 
võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. 
332 Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt ühenduse, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste, ettevõtjate ning kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult madal ja saavut atava eesmärgiga proportsionaalne. 
 • Õigusakti valik 
341 Kavandatud õigusakt: määrus. 
342 Muud õigusaktid ei oleks asjakoha sed järgmis(t)el põhjus(t)el. 
Eespool nimetatud algmäärusega ei ole ette nähtud muid võimalusi. 
4. MÕJU EELARVELE  
 
ET 4   ET 409 Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. 
 
ET 5   ET  
Ettepanek: 
NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr …/.., 
millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pä rit sidrunhappe impordi suhtes lõplik 
dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle  suhtes kehtestatud ajutine 
tollimaks 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96
1 kaitse kohta 
dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi 
„algmäärus”), eriti selle artiklit 9, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esit ati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega, 
ning arvestades järgmist: 
A. AJUTISED MEETMED  
(1) 4. septembril. 2007 aastal avaldas komisjon teate2 Hiina Rahvavabariigist (edaspidi 
„HRV”) pärit sidrunhappe ühendusse impor ti käsitleva dumpinguvastase menetluse 
algatamise kohta. 3. juunil 2008. aastal ke htestas komisjon määrusega (EÜ) nr 
488/20073 (edaspidi „ajutine määrus”) HRVst pä rit sidrunhappe impordi suhtes ajutise 
dumpinguvastase tollimaksu. 
(2) Märgitakse, et dumpinguvastane menetlu s algatati kaebuse põhjal, mille esitas 
Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu (edaspidi „k aebuse esitaja”) ühendus e tootja nimel, 
kelle toodang moodustab olulise osa, käes oleval juhul üle 25 % ühenduse sidrunhappe 
toodangust.  
(3) Nagu on sätestatud ajutise määruse põhj enduses 14, hõlmas dumpingut ja kahju 
käsitlev uurimine ajavahemikku 1. juul ist 2006 kuni 30. juuni ni 2007 (edaspidi 
„uurimisperiood”). Kahju hindamisega seot ud suundumuste osas analüüsis komisjon 
andmeid, mis hõlmasid ajavahemikku 1. jaa nuarist 2004 kuni uurimisperioodi lõpuni 
(edaspidi „vaatlusa lune periood”). 
                                                 
1 EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 
23.12.2005, lk 17). 
2 ELT C 205, 4.9.2007, lk 14. 
3 ELT L143, 3.6.20 08, lk 13.  
 
ET 6   ET B. EDASINE MENETLUS 
(4) Pärast ajutise dumpinguvastase tollimak su kehtestamist HRVst pärit sidrunhappe 
impordi suhtes esitasid mitmed huvitatud is ikud kirjalikult oma märkused. Isikutele, 
kes soovisid oma arvamust avaldada suuliselt, anti selleks võimalus.  
(5) Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja 
kontrollimist. Eelkõige uuris komisj on põhjalikumalt ühenduse huvidega seotud 
aspekte. Seoses sellega tehti pärast aj utiste meetmete keht estamist veel üks 
kontrollkäik järgmise ELis sidrunhapet  kasutava ettevõ tja ruumidesse: 
– Reckitt-Benckiser Corpor ate Services Ltd, Slou gh, Ühendkuningriik ja Nowy 
Dwor, Poola. 
Lisaks sellele, nagu üksikasjalikult selgitatud allpool põhjenduses 11, tehti 
kontrollkäike järgmiste ekspor tivate tootjate  ruumidesse: 
– Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd. (edaspidi „Laiwu Taihe”), Laiwu, 
Shandongi provints; 
– Weifang Ensign Industry Co. Ltd. (eda spidi „Weifang Ensign”), Changle, 
Shandongi provints. 
(6) Kõiki asjaosalisi teavitati olulistest faktid est ja kaalutlustest, mille põhjal oli kavas 
soovitada kehtestada lõplik dumpinguvast ane tollimaks HRVst pärit sidrunhappe 
impordi suhtes ja nõuda lõplikult sisse ajutiste tollimaksudena tagatiseks antud 
summad. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealust teabe avalikustamist võimalus 
esitada teatava ajavahemi ku jooksul oma märkused. 
(7) Huvitatud isikute suulised ja kirjali kud märkused vaadati läbi ja vajaduse korral 
muudeti järeldusi vastavalt. 
C. JUHTUMI ALGATAMINE  
VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE 
(8) Üks eksportiv tootja kordas oma väidet, et kaebuse avaldatud versioon ei sisaldanud 
esmapilgul usutavaid tõendeid ühenduse t ootmisharu kantud olulise kahju kohta, mille 
tõttu ei saanud huvitatud isikud kasutada oma kaitseõigust. See eksportiv tootja 
märkis, et juhtumit ei oleks tulnud alga tada, kuna kaebus ei sisaldanud piisavalt 
tõendeid. Sellega seoses tuleb märkida, et kaebuse avaldatud versioon sisaldas kõiki 
olulisi tõendeid ja m ittekonfidentsiaalset kokkuvõtet andmetest, mis esitati 
konfidentsiaalselt, et huvita tud isikud saaksid kogu menetlu se käigus kasutada oma 
kaitseõigust. Seepäras t tuleks kõnealune väide tagasi lükata. 
(9) Mõned huvitatud isikud väitsid, et ajutis e määruse põhjenduse 16 kohane vaatlusalune 
toode ja ajutise määruse põhjenduse 18 kohane samasugune toode  ei ole täiesti 
sarnased, kuna nende füüsilised ja keemilised  tunnused ei ole samasugused ning neid 
ei kasutata samal otstarbel. Need huvita tud isikud märgivad, et ajutise määruse 
põhjendus 18 ei käsitle väiteid, mis on es itatud uurimise käigus, ning on vastuolus 
kohandustega, mida komisjon on teinud hinna a llalöömisega seotud arvutustes seoses 
teatavas koguses vaatlusaluse toote pulbr istamisega pärast ELi jõudmist. Esiteks 
märgitakse, et uurimise käigus on sel gunud, et vaatlusalust toodet ja samasugust 
 
ET 7   ET toodet kasutatakse samal põhiotstarbel, s.t peamiselt olmepuhastustoodetes 
(nõudepesumasinas kasutatavates toodetes,  detergentides, veepehmendites) ning 
lisandina jookides ja toitudes, ag a ka isikliku hügieeni vahendites ja 
kosmeetikatoodetes. Väide, et teatavad kasuta jad ei kasutaks vaatlusalust toodet selle 
lõhna ja/või värvi tõttu detergendi-, toidu-  ja joogitööstuses, ei saanud lisatõendite 
puudumise tõttu kinnitust. Uurimine on nä idanud, et ainult farmaatsiatoodete puhul 
kasutati tõesti vaid Euroopa st pärit sidrunhapet kulude tõttu, mis tulenevad 
kohustuslikust vastavuse erikatsest. K una farmaatsia valdkond moodustab ainult 
väikese osa kasutajate äritegevu se kogumahust, siis leiti, et  vastavuskatse tegemine ei 
oleks olnud majanduslikult õigustatud äriots us. Teiseks ei ole hinna allalöömisega 
seotud arvutuste kohandamine, mis tehakse se oses teatavas koguses vaatlusaluse toote 
pulbristamisega pärast importimist vastava lt ajutise määruse põhjendusele 64, ja väide, 
et mõlemad tooted on samasugused, vastuolus, kuna on piisav, et vaatlusaluse toote ja 
samasuguse toote keemilised, füüsilised ja tehnilised põhitunnused on samad ning neid kasutatakse samal põhiotstarbel, ning käesolev al juhul on see nii. Lisaks märgitakse, et 
paakumine ei toimu Hiinast pärit toote erit unnuste tõttu, vaid selle tõttu, et sidrunhape 
kaldub paakuma olenemata selle päritolust , kui seda mõjutab niiskus või muutuv 
temperatuur. Kuna ainult vaatlusalune toode on ELi tarnimise ajal pikemalt niiskes ja 
muutuva temperatuuriga keskkonnas, on probleem seotud peamiselt, kuid mitte ainult vaatlusaluse tootega. Seep ärast võetakse kohandamisega lihtsalt arvesse asjaolu, et 
pulbristamisest tulenevad lisakulud tekivad peamiselt seoses vaatlusaluse tootega, 
kuna paakunud osa tootest kas pulbristatakse  (purustades ja sõel udes või vedeldades) 
enne müümist või müüakse mahahindlusega. Se epärast tuleks see väide tagasi lükata.  
(10) Eespool esitatu põhjal otsust atakse lõplikult, et algmäärus e artikli 1 lõike 4 ja ajutise 
määruse põhjenduste 15–17 tähenduses on vaatlusa lune toode ja võrdlusriigis Kanadas 
toodetud ja müüdud sidrunhape nagu ka ühenduse tootmisharu toodetud ja ühenduse 
turul müüdud vastavad tooted samasugused.  
D. DUMPING 
1. Üldine taust  
(11) Uurimise algetapis uuriti kõikide teadao levate eksportivate t ootjate turumajandusliku 
ja individuaalse kohtlemise taotlusi. Valimisse oli kaasatud ainult osa eksportivatest tootjatest ja ühele äriühi ngule võimaldati individuaalset uurimist. Mitu osapoolt on 
väitnud ajutise määruse kohta tehtud märkus tes, et kõnealusel lähenemisviisil on 
puudusi. Seepärast kaaluti küsim ust uuesti ning võttes arvess e ka näiteks seda, et tänu 
kasutada olevatele ressursside le oli võimalik suurendada uuritavate äriühingute arvu, 
otsustati viimaks, et valimit ei moodustata . Võttes arvesse, et igale äriühingule on 
algetapis võimaldatud vähemalt individua alset kohtlemist, tuleks igaühe kohta 
kehtestada individuaalne tollimaksumäär. Se lle tulemusel paluti küsimustikule vastata 
kolmel äriühingul, kes valimisse ei kuulunud  või kellele algeta pis individuaalset 
uurimist ei võimaldatud. Küsimustikule vastas  siiski ainult kaks nendest äriühingutest. 
Kolmas äriühing küsimustikule ei va stanud ning teda rohkem ei uuritud. 
2. Turumajanduslik kohtlemine  
(12) Ajutise määruse põhjenduses 27 osutatud äriühing rõhutas, et kõnealuses põhjenduses 
nimetatud subsiidium ei olnud vaatlusaluse  tootega seotud ning üüri mittemaksmine 
oli õigustatud tänu eraviisilistele rühmasises tele kokkulepetele, mille alusel arvestati 
 
ET 8   ET üürisumma maha kasumist. Kuna kõnealus e küsimuse osas ei ole ilmnenud uusi 
asjaolusid ega esitatud uut teavet ning võttes arvesse kõnealuste üüriga seotud 
toimingute majandusarvestust moonutavat mõju, ei muudeta selle äriühingu kohta tehtud järeldusi ning need kinnitatakse. 
(13) Pärast esialgsete järeld uste teatavakstegemist väitis üks ajutise määruse põhjenduses 
25 osutatud äriühingute rühm, et nad o lid saanud võtta laenu ühe panga tehtud 
üksikasjaliku finantsanalüüsi alusel ning pärast seda, kui nende krediidireitingule oli 
antud kõrge hinnang. See, et pank tegi ame tliku analüüsi ja andis krediidireitingule 
kõrge hinnangu, ei muuda siiski asjaolu, et kõnealune äriühing on andnud tagatisi 
teistele äriühingutele olenemata sellest, et  ta on seadnud enami kule oma pikaajalisest 
varast hüpoteegid, ega asjaolu,  et kõnealusele äriühingule andis laenu pank, mis leiti 
olevat riigi mõju all. Seep ärast ei muudeta selle äriühi ngu kohta tehtud järeldusi ning 
need kinnitatakse. 
(14) Üks ajutise määruse põhjenduses 26 osut atud äriühingutest rõhutas, et talle määrati 
karistus, sest tema suuraktsionär oli ma dala hinna eest omandanud maakasutusõiguse, 
ning pärast omandamist hinnati vara väärtust uuesti vastavalt turuhinnale. 
Soetamishinna ja hilisema hindamise tulemuse märkimisväärset erinevust (1 000–
2 000 %) ei suudetud siiski selgitada. Kuna maakasutusõiguse soetamise ja 
soetamisjärgse hindamise kohta ei ole ilmne nud uusi asjaolusid ega esitatud uut teavet 
ning arvestades eelist, mille andis kõne alusele äriühingule vara omandamine 
turuhinnast oluliselt madalama hinnaga, ei muudeta selle är iühingu kohta tehtud 
järeldusi ning need kinnitatakse. 
(15) Kuna turumajandusliku kohtlemise kohta mu id märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise 
määruse põhjendused 25–30. 
3. Individuaalne kohtlemine 
(16) Viis äriühingut või äriühingute rühma, kellele ei  võimaldatud turumajanduslikku 
kohtlemist, vastasid kõikidele algmääruse arti kli 9 lõikes 5 sätestatud tingimustele ja 
neile võimaldati individuaalset kohtlemist . Üks äriühing, kellele algselt võimaldati 
individuaalset kohtlemist, ei teinud enam  koostööd ning seep ärast talle lõpuks 
individuaalset kohtlemist ei võim aldatud (vt põhjendused 11 ja 34). 
4. Normaalväärtus 
(17) Nagu on selgitatud põhjenduses 11, otsust ati pärast ajutise määruse kohta märkuste 
saamist, et valimit ei moodustata ja nendel kolmel äriühingul, kes valimisse ei 
kuulunud või kellele ei võimaldat ud algetapis individuaalset hindamist, paluti vastata 
küsimustikule. Normaalväärtus kehtestati nend est ühe äriühingu suhtes (Laiwu Taihe), 
kellele võimaldati turumaja nduslikku kohtlemist ning kes vastas küsimustikule. 
4.1. Äriühingud või äriühingute rühmad, kellele oleks saanud võimaldada 
turumajanduslikku kohtlemist 
(18) Kuna ainus äriühing, ke llele oleks saanud võimaldada turumajanduslikku kohtlemist ja 
keda uurimise algetapis individuaalselt hi nnati, ei esitanud normaalväärtuse kohta 
ühtegi märkust, kinnitataks e ajutise määruse põhjenduste s 35–39 esitatud järeldused. 
 
ET 9   ET (19) Seoses teise ainsa äriühinguga (Laiwu  Taihe), kellele võimaldati turumajanduslikku 
kohtlemist ning keda uuriti üksikasjali kumalt eespool põhjenduses 11 selgitatud 
põhjustel, kontrolliti, kas selle äriühingu samasuguse toote omamaise müügi maht on 
tüüpiline algmääruse artikli 2 lõike 2 tähe nduses. Vaatlusaluse toote omamaine müük 
oli veidi alla 5 % samasuguse toote ekspordist ühendusse. Selline madal näitaja on nõuetekohase võrdluse jaoks siiski piisav ning võttes arvesse ka kõnealuse äriühingu 
kogu omamaise müügi mahtu, peetakse samasuguse toote omamaiseid hindu 
tüüpilisteks. Seepärast määrati nende alusel kindlaks normaalväärtus. 
(20) Iga tooteliigi puhul, mida Laiwu Taih e eksportis ühendusse, tehti kindlaks, kas 
omamaisel turul müüakse otseselt võrreldavat  tooteliiki. Tootelii ke peeti otseselt 
võrreldavateks, kui nende puhul on sama nii tooteliik (määratletav keemilise koostise alusel), võrreldav granulatsioon kui ka pa kend. Tehti kindlaks, et omamaisel turul 
müüdi ainult ühte tooteliiki, mis oli ühendus se eksporditava tooteliigiga otseselt 
võrreldav. 
(21) Pärast seda uuriti, kas kõnealuse toot e omamaist müüki võib käsitleda vastavalt 
algmääruse artikli 2 lõikele 4 tavapära se kaubandustegevuse käigus toimuvana. 
Tuvastati kõnealuse tootel iigi tulutoov müük uurimisperioodil omamaisel turul 
sõltumatutele klientidele ning seepärast peeti seda tavapära se kaubandustegevuse 
käigus toimuvaks. 
(22) Kuna kõnealuse tooteliigi tulutoova müügi maht oli 80 % või väiksem selle liigi 
müügi kogumahust, määrati normaalväärtus tegeliku omamaise hinna alusel, mis 
võrdub ainult kõnealuse tooteliigi tulu toova müügi kaalutud keskmisega. 
(23) Kuna Laiwu Taihe omamaised hindu ei  saanud kasutada muude tooteliikide 
normaalhinna kindlaksmääramiseks, määr ati nende tooteliikide normaalväärtus 
vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3. 
(24) Normaalväärtuse arvutamisel vastav alt algmääruse artikli 2 lõikele 3 põhinevad 
müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumisummad vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 
esimesele sissejuhtavale lõigule tegelikel  andmetel Laiwu Taihe samasuguse toote 
valmistamise ja tavapärase kaubandu stegevuse käigus toimunud müügi kohta. 
4.2. Äriühingud või äriühingute rühmad, ke llele ei saanud turumajanduslikku 
kohtlemist võimaldada 
(25) Mõned isikud väitsid oma märkustes ajut ise määruse kohta, et Kanada ei ole sobiv 
võrdlusriik, võttes arvesse asjaolu, et Ameerika Ühendriigid on hiljuti algatanud 
dumpinguvastase menetluse muu hulgas Kanada st pärit sidrunhappe suhtes. Seepärast 
pakuti Taid uuesti võimalikuks võrdlusriig iks. Analüüs näitas siiski, et kuigi 
uurimisperioodil ei rakendatud dumpi nguvastaseid meetmeid Kanadast pärit 
sidrunhappe suhtes, rakendati uurimisperioodi l dumpinguvastaseid meetmeid Taist 
pärit sidrunhappe suhtes. Need kehtes tas India ning meetmed hõlmasid olulisi 
dumpinguvastaseid tollimakse suuruses 374,36 USA dollarit tonni kohta, mis aegusid 
alles 2007. aasta augustis, s.t kaks kuud pä rast uurimisperioodi lõppemist. Sellest 
tulenevalt ning võttes arvesse ka ajutise määruse põhjendustes 42 ja 43 juba esitatud 
märkusi ning asjaolu, et Kanadast pärit sidrunhappe ekspordi uurimine Ameerika Ühendriikides kestis kõnealuse menetluse lõ petamise ajal, järeldatakse, et ei ole 
põhjust eelistada Taid võ rdlusriigina Kanadale. 
 
ET 10   ET (26) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõik e 7 punktile a arvutatakse normaalväärtus 
põhjenduses 11 nimetatud eksportivatele tootjatele, kellele  ei võimaldatud 
turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigi hindade või tuletat ud väärtuse põhjal. 
5. Ekspordihind 
(27) Kahele äriühingule, keda eespool põhjenduses 11 selgitatud põhjustel uuriti 
üksikasjalikumalt, arvutati ekspordihind va stavalt ajutise määruse põhjendustes 45–47 
selgitatud korrale. 
(28) Kuna ükski äriühing ekspordihindade kohta märkusi ei esitanud, kinnitatakse ajutise 
määruse põhjendustes 45–47 esitatud järeldused. 
6. Võrdlus 
(29) Oma märkustes ajutise määruse ja teabe lõpliku avalikustamise kohta vaidlustas üks 
äriühingute rühm nominaalse vahendus tasu mahaarvamise HRVs asuva 
kaubandusettevõtja kaudu toimuva müügi puhul, sest kõnealune kaubandusettevõtja 
oli rühma lahutamatu liige. Tehti siiski kindlaks, et vahendav äriühing tegutses sõltumatu kaubandusettevõtjana ning et need kaks äriühingut teguts esid esindatava ja 
esindajana. Tehti kindlaks, et kõn ealune kaubandusettevõtja ei müünud ainult 
sidusettevõtete toodetud tootei d, vaid ka sõltumatute tootja te toodetud tooteid. Lisaks 
sellele müüs kõnealune äriühing ka otse sõltu matutele klientidele. Seepärast lükati 
väide tagasi ning algmääruse  artikli 2 lõike 10 punkti i koha selt arvati maha summa, 
mis arvutati sõltumatute importijate müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi põhjal. 
(30) Oma märkustes ajutise määruse kohta väitis  üks eksportiv tootja, et arvesse ei tuleks 
võtta valuuta konventeerimisest  tulenevaid kulusi d, sest algmääruse artikli 2 lõike 10 
punkti j kohaselt antakse eksportijate le 60 päeva uurimisperioodi jooksul 
valuutakurssides toimunud püsimuutuste ka jastamiseks. Selle väitega sai nõustuda 
ning kõnealuse eksportiva tootja dump ingumarginaali kohandati vastavalt. 
(31) Ajutise määrusega on algmääruse artik li 2 lõike 10 punkti b kohaselt ette nähtud 
arvata ekspordihinnast maha ekspordist tu lenevalt käibelt makstud mittetagastatav 
käibemaks. Üks eksportiv tootja väitis oma märkustes ajutise määruse kohta, et sellist 
ekspordihindade kohandamist ei tuleks teha, sest algmääruse artikli 2 lõike 10 punkt b kehtib ainult normaalväärtuse kohta. Tunnusta takse asjaolu, et algmääruse artikli 2 
lõike 10 punktiga b ette nähtud kohandami ne kehtib normaalväärtuse arvutamise 
kohta. Tegelikult tuleks eespool nimetatud mahaarvamine teha algmääruse artikli 2 
lõike 10 punkti k kohaselt. Väid et kontrollides tuvastati, et oli tehtud tehniline viga 
kõnealusele äriühingule kohanduse ar vutamisel ning et sama viga oli tehtud ka teiste 
äriühingute puhul. Need ebatäpsused pa randati ning sellest tulenevalt on 
dumpingumarginaalid kõnealus tele äriühingutele varem ar vutatutest veidi madalamad. 
(32) Eelmises põhjenduses osutatud väidet kontrollides tuvastati, et vajalik kohandamine 
oli jäänud tegemata ühe äriühingu puhul, ke llele võimaldati individuaalset kohtlemist. 
Viga parandati ning selle tulemusel kõn ealuse äriühingu dumpi ngumarginaal veidi 
tõusis. 
(33) Kuna võrdluse kohta rohkem märkusi ei  ole ning vaatamata eespool põhjendustes 29, 
31 ja 32 märgitud muudatustele, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 48–50. 
 
ET 11   ET 7. Dumpingumarginaal 
(34) Põhjenduses 11 selgitatud põhjustel ük sikasjalikumalt uuritud kahe äriühingu 
dumpingumarginaal arvutati  ajutise määruse põhjendus es 51 kehtestatud meetodi 
järgi. Üks äriühing, kes küsimustikule ei vast anud ja keda üksikasjalikumalt ei uuritud, 
nagu on selgitatud eespool põhjenduses 11, lo eti koostööst hoiduvaks ning järeldused 
tehti kättesaadavate faktide põhjal vastav alt algmääruse artikli 18 lõikele 1. Võttes 
arvesse ajutise määruse põhjenduses 19 ni metatud tihedat koostööd, määrati sellele 
äriühingule dumpingumarginaal, mis kehtesta ti vastavalt kõigi te iste äriühingute 
suhtes tuvastatud kõige kõrge male dumpingumarginaalile. 
(35) Dumpingumarginaalid kõikide äriühingute koht a, keda oli juba i ndividuaalselt uuritud, 
arvutati uuesti, et parandada eespool põhjendustes 30, 31 ja 32 osutatud vead. 
Kõnealuse ümberarvutuse tulemusel on dumpingumarginaale veidi korrigeeritud. 
(36) Kuna uut teavet ei ol e esitatud, kinnitatakse ajutis e määruse põhjenduses 53 koostöö 
taseme kohta esitatud järeldused. 
(37) Selle põhjal on kehtestatud järgmised l õplikud dumpingumarginaalid (väljendatud 
protsendina CIF-hinnast ühenduse p iiril ilma tollimakse tasumata): 
Äriühing Lõplik 
dumpingumargina
al 
Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd 58,1 % 
DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd 19,1 % 
RZBC Co. Ltd 59,8 % 
RZBC (Juxian) Co. Ltd. 59,8 % 
TTCA Co., Ltd 57,1 % 
Yixing Union Biochemical Co. Ltd 55,7 % 
Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd 6,6 % 
Weifang Ensign Industry Co. Ltd 53,5 % 
Kõik muud äriühingud 59,8 % 
E. KAHJU 
1. Ühenduse toodang ja ühenduse tootmisharu 
(38) Mõned huvitatud isikud väitsid, et äriühing S.A. Citrique Belge N.V. lõpetas tootmise 
pärast uurimisperioodi lõppemist ning kaupl es üksnes vaatlusaluse tootega, mida 
imporditi tema Hiinas asuvalt sidusettevõt jalt (DSM Wuxi); seega väidetakse, et 
äriühing Citrique Belge ei peaks olema osa ühenduse tootmisharust. Selle väite 
 
ET 12   ET kinnituseks tõendeid siiski ei esitatud ja  äriühingu Citrique Belge esitatud andmetest 
nähtub, et äriühing jätkas tootmist.  
(39) Üks huvitatud isik esitas kaebuse selle  kohta, et ajutise määruse põhjendus 56 hõlmab 
üksnes osa äriühing Citrique Belge impordi st oma Hiinas asuvalt sidustootjalt 
uurimisperioodi jooksul. See huvitatud isik vä itis, et tuleks esitada suundumus, mis 
käsitleb ühenduse tootmisharu koguimpor ti sidusettevõtjatelt ja sõltumatutelt 
ettevõtjatelt kogu vaat lusaluse perioodi jooksul, kuna import on oluline faktor 
ühenduse toodangu hindamisel ning sellest tulenevalt ka ühenduse tootmisharu kahjustava mõju olemasolu kinnitamisel. Uurimise käigus on tõesti selgunud, et kogu 
vaatlusalusel perioodil oli ühenduse tootmisharu impordimaht väga väike, s.o 1 %–
6 % tootmismahust (näitaja esitatakse prot sendina konfidentsiaalsuse tõttu). Seepärast 
tuleks väide tagasi lükata  ja ajutise määrus e põhjendused 55–58 lõplikult kinnitada.  
2. Ühenduse tarbimine 
(40) Kuna ühenduse tarbimise kohta ei esitat ud uut ja põhjendatud teavet, kinnitatakse 
ajutise määruse põhjendused 59 ja 60. 
3. Import asjaomasest riigist 
a) Asjaomase impordi maht  ja turuosa; impordihinnad 
(41) Kuna impordi mahu, turuosa ja impordih indade kohta ei ilmnenud ega saadetud uut ja 
põhjendatud teavet ning kuna huvitatud isi kud ei esitanud asjaomase impordi mahu 
ega -hindade kohta märkusi, kinnitataks e ajutise määruse põhjendused 61–63.  
b) Hinna allalöömine 
(42) Selleks, et uurimise algetapis vaatlusalu st toodet ja ühendus e tootmisharu toodetud 
sidrunhapet võrrelda samal kaubandustasandil , tehti hinna allalöömisega seotud 
arvutustes sõltumatutele importijatele ka sumimarginaali osas kohandus ning lisaks 
sellele kohandati ühenduse importijate eritööt luskulusid, mida nad kandsid seoses 
teatavas koguses vaatlusaluse toote pul bristamisega enne edasimüümist. Kuna 
huvitatud isikud ei ole hinna allalöömiseg a seotud arvutuste kohta märkusi esitanud, 
kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 64 kirjeldatud metoodika. Kuna tehti siiski 
väikeseid parandusi andmetesse kaubandusta sandi kohta, vähenes kaalutud keskmise 
hinna allalöömise marginaal 17,42 %lt 16,54 %ni.  
(43) Pärast lõpliku teabe aval ikustamist väitis üks ühenduse tootja, et kohandada tuleks ka 
kaubandustasandit seoses ühenduse tootmishar u müügiga, s.t arvesse tuleks võtta 
tootmisharu müüki kaubandusettevõtjate kaud u. Sellega seoses tuleks märkida, et 
kaubandustasandit kohandati tõesti ühenduse t ootmisharu müügihindade osas enne 
nende võrdlemist asjaomase toote impordihindadega.  
(44) Sama ühenduse tootja soovis ka, et kohanda mist seoses vaatlusa luse toote teatavate 
koguste pulbristamisest tulene vate eritöötluskuludega tule ks rakendada ka samasuguse 
toote puhul. Seda taotlust siiski üksikasjalikumalt ei  põhjendatud teabega kõnealuse 
ühenduse tootja kantud eritö ötluskulude kohta ning seega ei saanud taotlust vastu 
võtta. Võttes arvesse eespool esitatut, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 64. 
4. Ühenduse tootmisharu olukord 
 
ET 13   ET a) Üldosa 
(45) Mõned huvitatud isikud väitsid, et ko misjon ei ole põhjalikult analüüsinud kõiki 
kahjunäitajaid ning seepärast ei ole kindlaks tehtud õige t ja lõplikku seost ühenduse 
tootmisharu olukorra ja Hiinast pärit impordi  vahel. Eelkõige vä ideti, et ei ole 
hinnatud teatavate kahjunäitajate arengut pos itiivses suunas. Tuleks märkida, et kuigi 
mõned kahjunäitajad on positiivses s uunas arenenud, nagu on märgitud ajutise 
määruse põhjenduses 79, nähtub üldpildis t, et ühenduse tootmisharu olukord on 
halvenenud. Veidi suurenenud toodang,  tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse 
rakendamine, müügimaht ja ühiku hind ni ng ka ajutise määruse põhjenduses 76 
kirjeldatud suurenenud kulutasuvus kajastav ad ühenduse tootjate  tehtud jõupingutusi, 
et olla vaatlusalusel peri oodil konkurentsivõimelised ning  saada kasu suurenenud 
tarbimisest. Nagu on selgitatud ajutis e määruse põhjenduses 68, on ühenduse 
tootmisharu vaatamata kõnealustele jõupi ngutustele kaotanud 5 protsendipunkti (s.t 
turuosa vähenes 54 %lt 49 %ni) oma turuosast, mille on peamiselt hõlvanud Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga import. Rasken dava asjaoluna nimetatakse ka seda, et 
eeldatavalt oleks ühenduse tootmisharu võinud suurendada turuosa nende kolme 
ühenduse sidrunhappe tootja arvelt, kes 2004. aastal tegevuse lõpetasid. Kuid 
tegelikkuses ei saanud ühenduse tootmishar u üle võtta kolme tegevuse lõpetanud ELi 
tootja kliente ega saanud kasu suurenenud tarbimisest. See olu lise turuosa kaotamine 
koos selgelt halvenevate finantsnäitajate ga (s.o kulutasuvus, investeeringutasuvus, 
rahakäive) näitab, et ühenduse tootmishar u üldine olukord v aatlusalusel perioodil 
halvenes ning tundub, et olukord oli halvim uur imisperioodi ajal. Lisa ks sellele ei saa 
konkreetsel juhul varude vähenemist hi nnata ühenduse tootmisharu positiivse 
arenguna, pidades silmas toote tunnusei d, mille tõttu ei ole toodet võimalik 
pikaajaliselt ladustada.  
b) Investeeringud ja kapitali kaasamise võime  
(46) Üks huvitatud isik väitis, et selles va ldkonnas tehtavad invest eeringud ei ole alati 
ühesugused, vaid investeeringuid tehakse va stavalt teatavatele tsüklitele. Isegi 
tavapärastes turutingimustes ei saa eeldada , et olulisi investeeringuid tehakse igal 
aastal, kuid asjaolu, et kogu perioodi j ooksul ei ole kumbki allesjäänud ühenduse 
tootjast teinud olulisi invest eeringuid, peetakse märgiks se lle kohta, et neid ei tehtud 
madala kulutasuvuse tõttu (alates 2006. aasta st on kulutasuvus asendunud kahjumiga). 
Seega leitakse, et konkreetsel juhul on i nvesteeringud eriti olu line kahjunäitaja.  
(47) Arvesse tuleks võtta ka ühenduse tootja kapitali kaasamise võimet. Uurimise käigus on 
selgunud, et mõlemal ühenduse tootjal oli sidrunhappega seotud ärikeskkonna halvenemise tõttu raskusi kapitali kaasamisega.  
(48) Üks huvitatud isik väitis, et kaebuse esitaja oli võimeline kaasama kapitali seoses 
teiste toodetega, kuna 2007. aasta veebruaris teatas ta uue glükoositehase ehitamisest. 
Seoses sellega märgitakse, et investeeri ngute ulatus on piiratud võimega asjaomase 
toote puhul (s.o sidrunhape) kapitali kaas ata, mida oli negatiivselt mõjutanud 
ühenduse tootmisharu finantsolukord. 
(49) Eespool esitatu põhjal kinnitatakse ajut ise määruse põhjenduses 72 esitatud järeldus 
ühenduse tootmisharu investeeringute kohta. 
c) Kulutasuvus ja investeeringutasuvus 
 
ET 14   ET (50) Üks huvitatud isik väitis, et ajutise määr use põhjenduses 73 esitat ud järeldused ei ole 
kooskõlas kummagi ühenduse tootja raamatupida misdokumentidega, eelkõige ei olnud 
nendes märgitud väga suuri erakorralis i ümberkorralduskulusid. Selles osas 
märgitakse, et kogu vaatlusaluse perioodi jooksul on ühe ühenduse tootja erakorralisi 
tulemusi mõjutanud peamiselt ümberko rraldamiseks tehtud jõupingutused, mis 
raamatupidamisdokumentides esitati kas kulud e või tuludena sõltuvalt sellest, kas 
reserv lisati või vabastati; erakorralisi tulemusi on mõjutanud ka Šveitsis asuvale 
peaettevõtjale makstud kasutustasu. S eepärast peeti sobivamaks kasutada 
kahjuanalüüsi tegemise alusena põhitegevuskasumit, mitte maksueelset puhaskasumit.  
(51) Sama isik väitis, et konkurentsi rikkumise eest mõlemale ühenduse tootja 
peaettevõtjale 2005. aastal määratud trahv võis mõjutada ühenduse tootmisharu kulutasuvust. Trahvist tulenev mõju (nii reservide lisamine kui vabastamine) on 
registreeritud erakorralise tulemuse na. Nagu on märgitud eelmises põhjenduses, 
kasutatakse konkreetses menetluses kahjunäit ajana põhitegevuskasumit. Seepärast ei 
saanud ühenduse tootjatele määratud trahv mõjutada kulutasuvust, millel põhines kahjuanalüüs. Lisaks tuleb märkida, et ühenduse tootmisharu oli kahjumis alates 
2006. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni. Aj utises määruses esitatud suundumused 
kinnitatakse seepär ast lõplikult.  
(52) Mitu huvitatud isikut ju htisid tähelepanu vä iksele ebakõlale kulutasuvuse suundumuse 
ja investeeringutasuvuse vahel. Kulutasuvust väljendati tõesti sõltuma tutele klientidele 
suunatud samasuguse toote müügi tegevuska sumi protsendimäärana selle müügiga 
seotud käibest, investeeringutasuvust väljendati aga arvestusliku puhasväärtuse 
puhaskasumiprotsendina. Kõikide kahjunäit ajate ühtseks arvutamiseks korrigeeriti 
investeeringutasuvuse arvutamis e viisi, võttes aluseks inve steeringute arvestusliku 
puhasväärtuse tegevuskasumiprotsendi. Ko rrigeeritud arvnäitajad on järgmised: 
 2004 2005 2006 Uurimisperio
od 
Kogu 
investeeringutasuvus 
(indeks)  100 148 -147 -207 
(53) Korrigeeritud ar vnäitajate puhul kehtib siiski sa ma suundumus ning seepärast ei 
muuda need ajutise määruse põhjenduses 74 es itatud järeldust ning see kinnitatakse.  
5. Järeldus kahju kohta 
(54) Kuna toodangu, müügimahu, turuosa, ühiku müügihinna, varude, ra hakäibe, tööhõive, 
tootlikkuse, palkade ja dumpingumarginaal i suuruse kohta uut ja põhjendatud teavet 
või väidet ei esitatud, kinnitatakse lõp likult ajutise määruse põhjendustes 66–71, 73, 
75–78 esitatud järeldused. Lisaks sellele ei mõjuta investee ringutasuvuse osas 
korrigeeritud arvnäitajad ajutise määruse põhjendustes 73 ja 74 esitatud suundumusi. 
Võttes arvesse selgelt halvenevaid fi nantsnäitajaid na gu kulutasuvus, 
investeeringutasuvus, rahakäive ja märkim isväärse turuosa kaotus, kinnitatakse 
lõplikult ajutise määruse põhjenduses 81 esita tud järeldus, et ühenduse tootmisharu on 
kandnud olulist kahju.  
F. PÕHJUSLIK SEOS 
 
ET 15   ET 1. Dumpinguhinnaga impordi mõju 
(55) Nagu on märgitud eespool põhjenduses 42, on lõplikult otsustatud, et uurimisperioodi 
jooksul lõid HRVst pärit impordi keskmised hinnad ühenduse tootmisharu keskmisi hindu alla. Pärast väikseid parandusi ar vutustes oli hinna allalöömise marginaal 
16,54 %. See veidi väiksem näitaja ei mõ juta ajutise määruse põhjendustes 83–85 
esitatud järeldusi dumpinguhinnaga impordi mõju kohta ning kõnealused järeldused 
kinnitatakse.  
2. Muude tegurite mõju 
a) Enda tekitatud kahju 
(56) Mõni importija väitis, et ühenduse tootmi sharu kandis enda teki tatud kahju, sest ta 
järgis põhimõtet, et hind on olulisem kui kogused, teenindades ainult kallimate toodete 
turulõigus ning hoidudes madala hinnaga t oodete tootmisest ja müümisest. Sama 
importija väitis, et selle tõttu ei saa nud ühenduse tootmisharu kasu suurenenud 
nõudlusest madala hinnaga sidrunhappe järele ning kaotas seega osa turust ja muutis 
halvemaks oma finantstulemused. Uurimi se käigus on siis ki selgunud, et nii 
vaatlusalust toodet kui samasugust toodet ka sutatakse peamiselt samal otstarbel ning 
tooted konkureerivad samades turulõikudes (v t põhjendus 9), välja arvatud ainult ühes 
turunišis, mis moodustab väikese osa Eur oopa sidrunhappe turust ning mida seni 
varustas üksnes ühenduse tootmisharu. Uu rimise käigus on kindlaks tehtud, et 
ühenduse tootmisharu oli tegev madalam hinnaga  toodete turulõigus. Seepärast tuleks 
kõnealune väide tagasi lükata.  
(57) Mõni huvitatud isik peab asjaolu, et v aatlusalusel perioodil, eriti aastatel, mil ühenduse 
tootmisharu saavutas paremaid tulemusi  (s.o 2004. ja 2005. a), uurimist ei tehtud, 
faktoriks, mis aitas kaasa turuosa kaotusel e ja selle tõttu olukorra halvenemisele. 
Uurimine näitas, et ühenduse tootmish aru ei töötanud täisvõimsusel ja 
tootmisvõimsust rakendati vaatlusalusel peri oodil stabiilselt. Seepärast oleks olnud 
suurema nõudluse puhul võimalik tootmist suurendada ilma lisainvesteeringuid 
tegemata. Võttes lisaks sellele arvesse asja olu, et ühenduse tootmi sharu kulutasuvus ei 
olnud kogu vaatlusaluse perioodi jooksul p iisav, s.t alla eesmärgiks seatud 
kulutasuvuse taseme, ning muutus isegi negatiivseks, peetakse majanduslikult 
põhjendatuks äriotsust mitte teha olulisi investeeringuid samasuguse toote tootmisse. Kõnealune väide ei ole seepärast ve enev ja tuleks tagasi lükata. 
b) Tooraine ja energia hinna tõus  
(58) Peaaegu kõik huvitatud isikud kordasid oma väidet, et kui kahju tuvastatakse, on selle 
põhjuseks suhkruturu reform ja  sellest tulenev tootmistoe tuste kaotamine 2006. aastal 
ja/või tõusvad energiahinnad.  
(59) Üks huvitatud isik väi tis, et ühe ühenduse tootja 2007 . aasta aastaaruandes on 
märgitud, et tooraine kättesaadavus oli pi iratud Euroopa suhkrutur u korralduse tõttu, 
mille tulemusel tuli teha suuremaid kulutusi. Seoses sellega märgitakse, et kõnealune ühenduse tootja ei kasutanud peamise toorainena mitte suhkrut, vaid melassi, nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 89 ning sellele tootja le ei ole kunagi 
tootmistoetust antud. Melassig a seotud kulutuste kasv ei olnud siiski oluline, vaid 
vastas suhkruhinna tõusule maailmaturul. Ajutise määruse põhjendustes 90–94 
 
ET 16   ET üksikasjalikult käsitletud ühenduse teise tootja olukorra  kohta ei esitatud uut ega 
põhjendatud teavet ega väidet. Seega ki nnitatakse põhjenduses 93 esitatud üldine 
järeldus, et suhkruturu reform ei mõju tanud oluliselt ühenduse tootmisharu tehtud 
kulutusi. 
(60) Sama huvitatud isik väitis, et suhkruhinna  ja biokütuse tootmine on tõesti seotud, kuna 
seda tunnustati ka komisjoni uuringus „The causes of the Food Price Crisis”4. Seoses 
sellega märgitakse, et nagu on juba selg itatud ajutise määruse põhjenduses 98, oli 
komisjonil juurdepääs mõlema  ühenduse tootja kuluandme tele ning seega oli tal 
võimalik analüüsida sidrunhappe tootmise ga seotud konkreetseid toorhinnakulusid 
mõlema ühenduse tootja puhul. Seega on uur itud seoseid suhkruhinna ja biokütuse 
tootmise vahel ning neid seoseid on arve sse võetud ELi suhkruturu reformi mõju 
hindamisel ja biokütuse tootmise suure ndamisel. Toetudes eespool esitatule võib 
järeldada, et kõnealused fakt orid ei mõjutanud oluliselt ühenduse tootmisharu kantud 
kahju, seega kinnitatakse kõneal une järeldus lõplikult.  
(61) Lisaks sellele tuleb mä rkida, et melassi, suhkru, gl ükoosi või ener giaga seotud 
kulutuste suurenemine, mida on tunnustatud ajutises määruses (vt põhjendused 93 ja 
96), ei ole põhjustanud ühenduse tootmisharu kantud kahju, kuna tavalises 
turuolukorras oleks ühenduse tootmisharu s aanud vähemalt osa suurenenud kulutustest 
jätta klientide kanda. Uuri ngust selgus dumpinguhinnaga impordi suurenemine, mis 
lõi ühenduse tootmisharu hinnad olulisel t alla. Seega hinnad langesid, nagu on 
märgitud ajutise määruse põhjenduses 84, ja ühenduse tootmisharul oli võimalik jätta ainult väike osa oma suurenenud kuludest kl ientide kanda, mille tõttu halvenes tema 
finantsolukord ja tur uosa kahanes veelgi.  
(62) Tuleks ka märkida, et uurimine näita s, et Hiina kulud sidrunhappe tootmisel olid 
samuti suurenenud. Nende suurenenud kulude tõttu müügihinnad siiski ei tõusnud, 
vaid hoopis vähenesid vaatlusaluse peri oodi jooksul 6 protsendipunkti, nagu on 
märgitud ajutise määruse põhjenduses 63. 
(63) Eespool esitatu põhjal tuleks kõnealus ed väited tagasi lüka ta ning kinnitatakse 
lõplikult põhjendused 88–99. 
c) Ühenduse tootmisharu hinnakartell 
(64) Mõned huvitatud isikud kor dasid oma väidet, et Euroopa  tootjad olid oma turuosa 
kaotuses ise süüdi sidrunhappe kartelli (1991–1995) tõttu, milles osalesid nii kaebuse 
esitaja kui ka teine Euroopa tootja ning mis väite kohaselt oli Hiinast pärit sidrunhappe 
impordi kasvu põhjus. Selle väit e kinnitamiseks lisatõendeid ei esitatud ning seega ei 
muudetud ajutise määruse põhjenduses 100 esitatud järeldust,  et dumpinguhinnaga 
import hakkas kasvama mitu aastat pärast kartelli tegevuse lõppemist. 
(65) Eespool esitatu põhjal tehakse lõplik  järeldus, et konkurentsivastased tegevused, 
milles ühenduse tootmisharu on osalenud, ei aidanud kaasa ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju tekkimisele. 
d) Vahetuskursside kõikumine 
                                                
 
4 Euroopa Komisjon „The Causes of the Food Price Crisis: Sugar”, 20. mai 2008, 
http://ec.europa.eu/agriculture/analysis/perspevct/foodprice/sugar_en.pdf. 
 
ET 17   ET (66) Mõni huvitatud isik kordas oma väidet, et oluline põhjus, miks hinnad uurimisperioodi 
kestel ajutiselt langesid, o li ebasoodne USA dollari vahetu skurss euro suhtes, asjaolu, 
et sidrunhappe maailmaturuhinnad on üldiselt  väljendatud USA dolla rites, ja et iga-
aastaselt kokkulepitavaid hindasid on ra ske kohandada uuele valuutaolukorrale.  
(67) Tuletatakse meelde, et ajutise määrus e põhjenduses 104 on märgitud, et vahetuskursi 
kõikumise mõju peetakse väikseks, sest isegi kui ei võeta arvesse USA dollari 
devalveerimist euro suhtes 2004. aasta ja  uurimisperioodi vahel suurusjärgus 4,97 % 
pärast esialgsete arvutuste täpsustamist, oleks hinna allalöömise näitaja ikkagi üle 
10 %.  
(68) Sellest tulenevalt järeldatakse lõplikult, et euro kallinemine USA dollari suhtes ei 
kõrvalda põhjuslikku seost ki ndlakstehtud ühenduse tootmish aru kahju ja vaatlusaluse 
impordi vahel, ning seepärast tule ks kõnealune väide tagasi lükata. 
3. Järeldus põhjusliku seose kohta 
(69) Kuna uut ja põhjendatud teavet ega väite id ei ole esitatud, kinni tatakse seega ajutise 
määruse põhjendused 82–110. 
(70) Kooskõlas eespool esitat uga kinnitatakse ajutine järeldus põhjusliku seose kohta 
ühenduse tootmisharu kantud materiaalse kahju ja Hiinast pärit dumpinguhinnaga 
impordi vahel. 
G. ÜHENDUSE HUVID 
1. Uurimisperioodi järgsed arengud 
(71) Teatavad ühenduse tootmisharu tootjad kui  ka koostööd tegevad eksportivad tootjad ja 
importijad märkisid, et tuleks arvesse võtta teatavaid olulisi uurimisperioodi järgseid 
arenguid. Märgitakse, et ta valiselt ei võeta algmäärus e artikli 6 lõike 1 kohaselt 
arvesse teavet uurimisperioodi järgse pe rioodi dumpingu ja kahju kohta. Võttes 
arvesse ajutise määruse põhjendustes 119 ja  129 esitatud märkusi, peeti siiski 
erandkorras vajalikuks koguda teavet perioodi kohta juu li 2007–juuli 2008.  
(72) Mõni huvitatud isik väitis, et meetmeid ei ole vaja võtta, kuna pärast uurimisperioodi 
saavutas ühenduse tootmisharu kulutasuvus kõrge taseme tänu ol uliselt kõrgematele 
hindadele ja tänu sellele, et toimus turu  iseregulatsioon. Oli tõ endeid dumpingu ja 
kahju kohta uurimisperioodil ni ng kahju tulenes peamiselt hindade langusest, mida 
põhjustas dumpinguhinnaga import. Impor distatistika kohaselt tõusid Hiina 
müügihinnad pärast uurimisp erioodi ainult 12 %. Võrreld es 16,54 %ga, mis oli hinna 
alla löömise taseme suurusjärk uurimispe rioodil, ei ole kõnealune hinnatõus selgelt 
piisav, kuna ühenduse tootmisharul ei  ole võimalik oma müügihindu tõsta 
jätkusuutlikule tasemele, ilma riskimat a kaotada dumpinguvastaste meetmete 
puudumise tõttu veel kliente. Ühenduse to otmisharu hinnataseme kohta tuvastati, et 
ühenduse tootmisharu suutis alates 2008. aasta esimesest kvartalist oma hindu 
mõõdukalt tõsta ning tundub, et see on ühe nduse tootmisharu finantsolukorda 
parandanud. Kõnealune hinnat õus on siiski ajaliselt ti hedalt seotud käesoleva 
menetluse algatamisega ja seega t undub, et ühenduse tootmisharu olukord on 
paranenud tänu võimalikele dumpinguvastastele meetmetele HRVst pärit impordi 
 
ET 18   ET suhtes. Seega järeldati, et turu iseregulatsiooni ei toim unud või oli see ebapiisav, et 
muuta meetmete võtmine tarbetuks. S eega tuleks väide tagasi lükata. 
2. Ühenduse tootmisharu huvid 
(73) Kuna ei esitatud uut ja põhjendatud t eavet ega väidet ühenduse tootmisharu huvide 
kohta, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 112–115 ühenduse tootmisharu 
huvide kohta esitatud järeldus. 
3. Konkurents ja tarnekindlus 
(74) Enamik huvitatud isikut est kordas oma väidet, et meetmete võtmine vähendaks 
oluliselt konkurentsi Euroopa turul ja looks turul monopoolse  seisundi. Leitakse siiski, 
et arvestades Hiina eksportivate tootja te tugevat turuseisundit, mille nad on 
saavutanud viimaste aastate jooksul, ei tõ rjuks meetmete kehtestamine neid välja 
ühenduse turult, vaid taastaks võrdse d võimalused, mis võimaldavad ühenduse 
tootmisharul ja Hiina eksportivatel tootja tel konkureerida võrdsetel  alustel. Lisaks 
sellele arvatakse, et tänu mõõdukale hi nnatõusule ühenduse turul võiks suureneda 
import muudest kolmandatest r iikidest nagu Iisrael  ja Lõuna-Ameerika riigid, kes ise 
sidrunhapet toodavad ning kes arvatavast i on vähem huvitatud eksportimisest 
madalate hindadega turule.  
(75) Samas ei saa välistada, et kui dumpi nguvastaseid meetmeid ei kehtestata, peab 
ühenduse tootmisharu lõpetama oma tootmistegevuse kõnealuse konkreetse majandustegevuse puhul, tuues kaasa vastupidise stsenaariumi, s.t Hiina importijate turgu valitseva seisundi.  
(76) Enamik huvitatud isikutest väitsid ka se da, et kui meetmete võtmise tõttu peatub 
Hiinast importimine, oleks ohus tarnekindl us, sest ühenduse tootmisharu ei suuda 
rahuldada ELi turu nõudlust isegi siis , kui mõlemad tootjad töötavad 100 % 
tootmisvõimsusega. Selle olukorra muudaks tõsisemaks asjaolu, et eeldatavalt nõudlus 
sidrunhappe järele suureneb veelgi Eu roopa Parlamendi ja nõukogu määruse 648/2004 
(detergentide määrus)
5 mõju tõttu. Kõnealuses määruses võtab komisjon ülesande 
vaadata läbi fosfaatide kasutamine dete rgentides ning esitada tulemuste põhjalt 
ettepanek sobivate meetmete kohta. Vast avalt sellele kohustusele esitas komisjon 
aruande, kuid ei ole meetmete kohta ettepa nekuid veel teinud. Isegi kui fosfaatide 
kasutamine detergenditööstuses keelatakse täielikult, asendatakse need peamiselt tseoliitidega ning ainult potentsiaalselt või üksnes väikses ulatuses sidrunhappega.  
(77) Lisaks sellele olid veel mitu fakti vast uolus oletusega, et Hiinast importimine tõesti 
peatub.  
– Impordistatistika kohaselt suurenes uur imisperioodi järgse 12 kuu jooksul 
Hiinast pärit import 17 %, samas kui pärast esialgsete meetmete võtmist jäi see märkimisväärsele tasemele ning oli p iisav, et tagada ELis tarnekindlus.  
– Uurimise käigus selgus, et mõne Hiin a eksportiva tootja tootmisvõimsus on 
ülemäärane, mis on märk sellest, et impor timine Hiinast ELi turule ei peatu, 
                                                
 
5 ELT L 104, 8.4.2004, lk 1 −35. 
 
ET 19   ET eriti kui USA võtab oma dumpinguvastase uurimise raames HRV suhtes 
meetmeid. 
(78) Lisaks sellele on ühenduse tootmisharu t eatanud asjakohaste meetmete võtmisest, et 
tootmisvõimsust tõsta. Kaebuse esitaja teat as tootmisvõimsuse olulisest tõstmisest. 
2008. aasta juulis avaldatud pressiteate kohaselt peaks kõneal une lisatoodang olema 
täielikult kättesaadav  alates 2009. aasta keskpaigast ning toodang suureneb esimest 
korda 2009. aasta jaanuaris.  See peaks aitama kaasa ELi nõudluse rahuldamisele. 
Märgitakse ka, et teine ühendus e tootja teatas 2008. aasta augus tis, et ta sulgeb Hiinas 
asuva tootmiskoha 2009. aasta esimeseks kvartaliks ning keskendub tootmisele 
ühenduses.  
(79) Lisaks sellele suurenek s arvatavasti ka import kolmandatest riikidest tänu ELi turu 
atraktiivsetele hindadele ni ng koos nende lisaallikatega on  tarnekindlus  arvatavasti 
paremini tagatud kui olukorras, kus ka sutajad sõltuksid üksnes Hiinast pärit 
sidrunhappest. Uurimisperioodi järgse 12 kuu  jooksul on näitek s import Iisraelist 
suurenenud 30 %. 
(80) Seepärast tundub, et meetmete kehtestamine ei tõrjuks Hiina eksportivaid tootjaid 
turult välja, vaid taastaks võrdsed võimalused, millest tulenevalt oleksid tagatud 
lisatarneallikad.  
3. Sõltumatute importijate huvid 
(81) Mõni huvitatud isik väitis, et väljavõ ttelise uuringu tõttu sai komisjon tulemusi ainult 
Euroopa kõige suuremate importijate kohta ning seepärast puudub teave tollimaksude mõjust väikestele ja keskmise suurusega importivatele äriühingut ele, kes moodustavad 
enamiku. Ükski isik ei esitanud siiski moodustatud valimi kohta vastuväiteid ning 
seepärast peetakse valimit representa tiivseks kõikide importijate kohta.  
(82) Võttes arvesse asjaolu, et sidrunhappe müügist saadav tulu moodustab keskmiselt 1 % 
importijate kogutulust, eeldatakse, et dum pinguvastaste meetmete mõju on väike 
pidades silmas äriühingu te üldist tulemust. 
(83) Kuna importijad ühtegi lisamärkust ei esitanud, kinnitatakse ajutise määruse 
põhjendustes 116–120 esitatud järeldused. 
4. Kasutajate huvid 
(84) Pärast algetappi on komisjon tõhustanud uurimist meetmete võimaliku mõju kohta 
kasutajatele. Selleks paluti kasutajatel ja r iiklikel ühendustel esitada  lisateavet ja tehti 
lisakontrollkäik ühe ühendus e kasutaja ruumidesse.  
(85) Saadud teave kinnitab esialgset järel dust, mis põhineb kasutajatele saadetud 
küsimustiku mittetäielikel vastustel, na gu on märgitud ajutise määruse põhjendustes 
121 ja 122, et sidrunhappe mõju kasutaja te tootmise kogukulude le on suhteliselt 
tagasihoidlik. Tuvastati, et kuigi sidrunhappe osa kasutajate  tootmiskuludest on tooteti 
erinev, jääb see vahemikku alla 1 %–20 %. Eespool nimetatud lisateave on ka 
kinnitanud esialgseid järeldus i, mille kohaselt oleks hindade  allalöömise marginaali 
tasemel tollimaksul väga piiratud mõju koos tööd tegevate kasutajate tootmiskuludele. 
Pärast lõpliku teabe avalikustamist väits id kaks sidrunhappe peamist tööstuslikku 
kasutajat, et sidrunhappe osa nende teatavates toodetes on vä ga suur ning seega oleks 
 
ET 20   ET tollimaksudel neile oluline mõju. Esiteks tuleks märkida, et mõlemad kasutajad 
toodavad väga laia tootevalikut ning si drunhappe osa nendes toodetes on erinev. 
Teiseks ei olnud esitatud andmete põhjal võimalik tõestada, et kõnealused kasutajad müüsid peamiselt neid tooteid, mille puhul seoses sidrunhappega tehtavad kulutused 
olid olulisemad. Kolmandaks ei esitatud vä ite kinnitamiseks lisaandmeid. Seepärast ei 
saadud kõnealuse väitega nõustuda. 
5. Järeldus ühenduse huvide kohta 
(86) Eespool esitatud ühenduse importijate ja ka sutajate huve käsitlev lisaanalüüs ei ole 
muutnud vastavaid esialgseid järeldusi. Is egi kui teatavatel juhtudel langeb koormus 
täielikult importijale/kasutajale, oleks selle  kahjulik finantsmõju neile igal juhul 
väheoluline. Sellest tulenevalt otsustat akse, et ajutises m ääruses ühenduse huvide 
kohta tehtud järeldusi ei muudeta. Kuna mu id märkusi ei ole es itatud, kinnitatakse 
need lõplikult.  
H. LÕPLIKUD MEETMED 
1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase 
(87) Mitu huvitatud isikut esitasid vastuvä iteid esialgselt kohald atud kasumimarginaali 
taseme kohta ja väitsid, et 9 % on liiga kõrge , sest ühenduse tootmisharu tegelikult 
vaatlusalusel perioodil se llist kulutasuvuse taset ei saavutanudki. Tunnustatakse 
asjaolu, et ainult üks ühenduse tootja saa vutas sellise kulutasuvuse taseme ajal, kui 
dumpingut ei toimunud, s.t aastal 2001, samas kui kaks teist ühenduse tootjat seda ei 
saavutanud. Seega vaadati uuesti läbi kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlaksmääramiseks kasutatud meetod ning leiti, et kasumimarginaalina on sobivam 
kasutada kaalutud keskmist kasumimargin aali (6 %), mille sa avutasid 2001. aastal 
mõlemad Euroopa tootjad. 
(88) Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et on mõistlik oletada, et ühenduse tootmisharu 
saavutab dumpinguhinnaga impordi puu dumisel 6 % suuruse maksueelse 
kasumimarginaali, ning seda kasumimargin aali kasutati ka lõplikes järeldustes. 
(89) Hiina impordihindu uuri misperioodil võrreldi samasuguse toote mittekahjustava 
hinnaga, millega ühenduse tootmisharu müüs kõnealust toodet ühenduse turul. 
Mittekahjustav hind saadi ühenduse tootmisharu müügihinna  kohandamisega selliselt, 
et see kajastab kasumimarginaali praegus eks läbivaadatud kujul. Võrdlemisel saadud 
vahe, mida väljendati prot sendina CIF-koguhinnast, oli 8,3 %–42,7 % iga äriühingu 
kohta, s.t väiksem kui tuvastatud dumpingu marginaal (välja arvatud ühe äriühingu 
puhul).  
2. Lõplikud meetmed 
(90) Dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja  ühenduse huvide kohta tehtud järelduste 
valguses ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks kehtestada lõplik 
dumpinguvastane tollimaks, mis vastak s väiksema tollimaksu reegli kohaselt 
dumpingu- ja kahjumarginaalide kõige mada lamale leitud tasemele . Sellistel juhtudel 
(välja arvatud ühel juhul) peaks tollimaksu  määr olema kindlaks määratud tuvastatud 
kahju tasemel.  
(91) Eespool esitatu põhjal on lõplikud tollimaksud järgmised:  
 
ET 21   ET Eksportiv tootja  Pakutav dumpinguvastane tollimaks  
Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd 35,7 % 
DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd 8,3 % 
RZBC Co. 36,8 % 
RZBC (Juxian) Co. Ltd. 36,8 % 
TTCA Co., Ltd 42,7 % 
Yixing Union Biochemical 32,6 % 
Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd 6,6 % 
Weifang Ensign Industry Co. Ltd 33,8 % 
Kõik muud äriühingud 42,7 % 
3. Meetmete vorm  
(92) Uurimise käigus pakkusid kuus HRV eksportivat tootjat vastuvõetavaid 
hinnakohustusi vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1.  
(93) Otsusega [INSERT]6 võttis komisjon hinnakohustuse pakkumised vastu. Nõukogu 
leiab, et pakutud hinnakohustused välistavad dumpingu kahjuliku mõju ja piiravad 
küllaldasel määral kohustu sest kõrvalehoidmise ohtu. 
(94) Selleks, et võimaldada komisjonil ja to llil tulemuslikult jälgida äriühingute võetud 
kohustuste täitmist, sõltub dumpinguvastases t tollimaksust vabastamine asjaomasele 
tolliasutusele vabasse ringlusse lubamise de klaratsiooni esitamise aj al sellest, kas i) 
esitatakse kinnitusarve – faktuurarve, mis sisa ldab vähemalt lisas loetletud üksikasju ja 
selles sätestatud avaldust; ka s ii) nimetatud äriühingud on kõnealused tooted tootnud, 
lähetanud ja esitanud nende kohta arve otse esimesele sõltumatule kliendile 
ühenduses; ning kas iii) tollis deklareer itud ja esitatud kaup vastab täpselt 
kinnitusarves kirjeldatule. Kui eespool lo etletud tingimused ei ole täidetud, tuleb 
vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni  vastuvõtmise ajal tasuda asjakohane 
dumpinguvastane tollimaks. 
(95) Kui komisjon algmääruse artikli 8 lõ ike 9 alusel tühistab rikkumise korral 
hinnakohustuse heakskiitmise, viidates konk reetsetele tehingutele, ja tunnistab 
asjaomased kinnitusarved kehtetuks, teki b nende tehingutega se otud toodete vabasse 
ringlusse lubamise deklaratsiooni  vastuvõtmise ajal tollivõlg. 
(96) Importijad peavad tavapärase kaubandusriskina arvestama tollivõla tekkimise 
võimalusega vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõt mise ajal, nagu 
                                                 
6  
 
ET 22   ET kirjeldatud põhjendustes [INS ERT] ja [INSERT], isegi kui komisjon on importijatele 
otseselt või kaudselt kauba müünud tootja pakutud hinnakohustuse heaks kiitnud. 
(97) Vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 7 peavad tolliasutused teatama komisjonile 
viivitamata kõikidest juhtudest, mille  puhul on leitud märke hinnakohustuse 
rikkumisest. 
(98) Eespool esitatud põhjustel loeb komisjon eksportivate tootjate pakutud 
hinnakohustused vastuvõetavaks ning asja omaseid äriühinguid on teavitatud 
vastuvõtmise aluseks olevatest põhiandmet est, kaalutlustest ja kohustustest. 
(99) Kohustuse rikkumise või kohustusest  loobumise korral või kui komisjon 
hinnakohustuste heakskiitmise tühistab, kohaldatakse automaatselt nõukogu poolt 
artikli 9 lõikes 4 kehtestatud dumpinguvastas t tollimaksu vastavalt algmääruse artikli 8 
lõikele 9. 
I. AJUTISE TOLLIMAKSU LÕPLIK KOGUMINE 
(100) Tuvastatud dumpingumarginaalide s uurusjärku silmas pidades ja ühenduse 
tootmisharu kantud kahju arve sse võttes leitakse, et aju tise määruse kohaselt tuleks 
ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagati seks antud summad kehtestatud lõpliku 
tollimaksumäära ulatuses lõplikult sisse  nõuda. Kuna lõplikud tollimaksumäärad on 
ajutistest tollimaksumääradest madalamad, vabastatakse ajutiselt tagatiseks antud 
summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, 
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: 
Artikkel 1 
1. Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane to llimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ning 
CN-koodide 2918 14 00 ja ex 2918 15 00 (TARICi kood 2918 15 00 10) alla kuuluva 
sidrunhappe impordi suhtes. 
2. Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida  kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja 
järgmises tabelis loetletud äriühingute toodetud toodete  netohinna suhtes ühenduse 
piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine: 
Äriühing Dumpinguv
astane 
tollimaks 
(%) TARICi 
lisakood 
Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd - N° 73, Daqing Road, 
Bengbu City 233010, Anhui provints, Hiina Rahvavabariik 35,7 A874 
DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd - West Side of Jincheng Bridge, 
Wuxi 214024, Jiangsu provints, Hiina Rahvavabariik 8,3 A875 
RZBC Co., Ltd - N° 9 Xinghai We st Road, Rizhao, Shandong´i 
provints, Hiina Rahvavabariik 36,8 A876 
 
ET 23   ET RZBC (Juxian) Co. Ltd, West Wi ng, Chenyang North Road, Ju 
County, Rizhao, Shandongi provints, Hiina Rahvavabariik  36,8 A877 
TTCA Co., Ltd. – West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, 
Shandongi provints, Hiina Rahvavabariik 42,7 A878 
Yixing Union Biochemical Co., Ltd – Economic Development 
Zone Yixing City 214203, Jiangsu provints, Hiina Rahvavabariik 32,6 A879 
Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd, No. 106 Luzhong Large 
East Street, Laiwu, Shandongi pr ovints, Hiina Rahvavabariik 6,6 A880 
Weifang Ensign Industry Co. Lt d, The West End, Limin Road, 
Changle City, Shandongi provints, Hiina Rahvavabariik 33,8 A882 
Kõik muud äriühingud 42,7  A999 
3. Olenemata lõikest 1, ei kohaldata lõp likku dumpinguvastast tollimaksu impordi 
suhtes, mis lubatakse artikli 2 kohaselt vabasse ringlusse. 
4. Kui ei ole sätestatud te isiti, kohaldatakse keht ivaid tollimaksusätteid. 
Artikkel 2 
1. Vabasse ringlusse lubamiseks deklareer itud import, mille kohta on esitanud arve 
äriühingud, kelle hinnakohustused on komisj on heaks kiitnud ja kelle nimed on 
loetletud komisjoni otsuses [2008/.../EÜ], mida aeg-ajalt muudetakse, vabastatakse 
artikliga 1 kehtestatud dump inguvastastest tollimaksudest  järgmistel tingimustel: 
– nimetatud ettevõtted on kõnealused tooted  tootnud, lähetanud ja esitanud arve 
otse esimesele sõltumatule kliendile ühenduses ning 
– sellisele impordile on lisatud kinnitusarv e (faktuurarve), mis sisaldab vähemalt 
käesoleva määruse lisas esitat ud andmeid ja avaldust; ning 
– tollis deklareeritud ja esitatud kaub ad vastavad täpselt kinnitusarves 
kirjeldatule. 
2. Vabasse ringlusesse lubamise deklar atsiooni vastuvõtmisel tekib tollivõlg, 
– kui lõikes 1 kirjeldatud impordi puhul se lgub, et üks või mitu nimetatud lõikes 
loetletud tingimustest on täitmata või 
 
ET 24   ET – kui komisjon tühistab algmääruse artik li 8 lõike 9 kohase hinnakohustuse 
kinnituse määruse või otsusega, milles  viidatakse konkreetsetele tehingutele, 
ning tunnistab asjaomased kinnitusarved kehtetuks. 
Artikkel 3 
Hiina Rahvavabariigist pärit sidrunhappe im porti käsitleva komisjoni määrusega (EÜ) 
nr 488/2008 kehtestatud ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult 
sisse artiklis 1 sätestatud lõp liku tollimaksu määraga. Tagati seks antud summad, mis ületavad 
lõplikku tollimaksu, vabastatakse.  
Artikkel 4 
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . 
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja va hetult kohaldatav kõiki des liikmesriikides. 
Brüssel, […] 
 Nõukogu nimel 
 eesistuja  […] 
 
ET 25   ET LISA  
Kui äriühing müüb ühendusse tooteid, mille  suhtes on võetud hinnakohustus, esitatakse 
toodetele lisataval faktuurarvel järgmised andmed. 
1. Pealkiri „KOHUSTUSEGA SEOTUD KAUBA FAKTUURARVE”. 2. Faktuurarve väljastanud äriühingu nimi. 3. Faktuurarve number. 4. Faktuurarve väljaandmise kuupäev. 5. TARICi lisakood, mille alla kuuluvate ar ves kirjeldatud kaupade tollivormistus 
toimub ühenduse piiril. 
6. Kauba täpne kirjeldus, sealhulgas: 
– hinnakohustusega seotud tootekood (PCN – product code number); 
– tootekoodile vastava toote kirjeldus  lihtsas ja arusaadavas keeles; 
– äriühingu tootekood (CPC– company product code); 
– TARICi kood; 
– kogus (tonnides); 
7. Müügitingimuste kirjeldus, sealhulgas: 
– tonni hind; 
– kohaldatavad maksetingimused; 
– kohaldatavad tarnetingimused; 
– kõik allahindlused ja tagasimaksed. 
8. Ühenduses asuva importijana tegutseva äriühi ngu nimi, kellele äriü hing esitab otse 
faktuurarve hinnakohustusega seotud kaupade kohta. 
9. Faktuurarve väljastanud äriü hingu töötaja nimi ja järgmine allkirjastatud avaldus: 
„Mina, allakirjutanu, kinnitan, et k äesoleva arvega hõlmatud kauba müük 
otseekspordiks Euroopa Ühendusse toimub [ÄRIÜHINGU NIMI] pakutud ning 
Euroopa Komisjoni [otsusega 2008/XXXX/EÜ] heaks kiidetud hinnakohustuse raames ja tingimuste kohaselt. Kinnitan, et käesoleval ar vel esitatud teave on täielik 
ja õige.”