KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE Lisatud dokumentidele: Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse Euroopa Liidu Raudteeametit ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 881/2004 Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta (uuesti sõnastatud) Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv raudteeohutuse kohta (uuesti sõnastatud) /* SWD/2013/09 final */





KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE Lisatud dokumentidele: Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse Euroopa Liidu Raudteeametit ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 881/2004 Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta (uuesti sõnastatud) Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv raudteeohutuse kohta (uuesti sõnastatud) 1. Probleemi määratlus Ehkki mõnede liikmesriikide raudteeametid toimivad üldiselt tõhusalt, töötab teiste liikmesriikide raudteeametites ilmselgelt liiga vähe inimesi ja/või nende hallatavad menetlused on aeganõudvad ja kulukad. Samas on koostalitlus- ja ohutusnõuded, mis peaksid põhimõtteliselt olema kooskõlas ELi ühiste eeskirjadega, liikmesriikide tasandil endiselt üsna erinevad, tekitades juurdepääsutõkkeid eelkõige uute turuletulijate jaoks. Eriti selgelt võib seda märgata kaubaveo puhul, kuna raudtee-kaubaveoturud on olnud avatud juba mitu aastat. Uued turuletulijad on menetluste keerukuse ja viivituste suhtes haavatavamad, kuna nende inim- ja finantsressursid on sageli piiratud. Praegused kulukad ja aeganõudvad menetlused, eelkõige veeremiüksuse kasutuselevõtu lubade taotlemise ja raudteeveo-ettevõtjate ohutussertifikaatide taotlemisega seotud menetlused, on oluline tegur, mis takistab ELi raudteeturu arengut ja selle tõhusat toimimist. Lisaks sellele, et kõnealused menetlused on keerulised ja aeganõudvad, ei taga need sertifikaatide ja lubade piisavat vastastikust tunnustamist. See mõjutab negatiivselt eelkõige turule siseneda soovivaid uusi ettevõtjaid, põhjustades konkurentsi vähesust ja püsivaid turumoonutusi. Sidusrühmad märkisid samuti, et liikmesriikide raudteeametid võivad kasutada tehnilisi põhjusi ning erinevaid ja mitte alati läbipaistvaid vanu siseriiklikke eeskirju juurdepääsutõketena uutele turuletulijatele. Sihipärase konsulteerimise tulemuste kohaselt võivad uued turuletulijad ohutussertifikaadi taotlemisel või veeremiüksuse kasutuselevõtu loa väljaandmisel seista muu hulgas silmitsi diskrimineerimisega riiklike ohutusasutuste poolt. Sidusrühmad täpsustasid, et menetlused, mille alusel antakse välja ohutussertifikaate ja veeremiüksuse kasutuselevõtu lubasid, ei ole piisavalt ühtlustatud ja läbipaistvad, et ennetada riiklike ohutusasutuste meelevaldseid ja diskrimineerivaid otsuseid. Vaatamata Euroopa Raudteeagentuuri olulisele rollile Euroopa raudtee koostalitlus- ja ohutusalaste õigusaktide koostamisel on selge, et praegu ei ole Euroopa Raudteeagentuuril suuri kontrolli- ja järelevalveõigusi liikmesriikide raudteeametite, taristuettevõtjate ja turuosaliste üle. Agentuuri järelevalvekohustused piirduvad tegelikult ohutuse ja koostalitluse jälgimisega (see hõlmab korrapäraste aruannete avaldamist, ühiste ohutusnäitajate kogumist ja avaldamist ning riiklike ohutusasutuste ja riiklike ohutusjuurdlusasutuste vahelise koostöö lihtsustamist). 2. Subsidiaarsuse põhimõte ELi toimimise lepingu artiklites 58, 90 ja 100 laiendatakse tõelise siseturu eesmärke ELi ühise transpordipoliitika raames ka raudteetranspordile. Liikmesriikide meetmed üksi ei suuda tagada ELi raudteeturu sidusust ega lahendada õigusaktide erineva tõlgendamise küsimust, kuna probleemi tegelik põhjus peitub sellistes siseturu tõketes nagu siseriiklike eeskirjade jätkuv olemasolu ja riigiasutuste mitte kõige tõhusam toimimine. ELi tasandi meetmete eesmärk on tagada ELi raudteeõigustiku järjepidev rakendamine, mis peaks viima selleni, et luuakse Euroopa ühtne raudteepiirkond, kus puuduvad tarbetud haldus- ja tehnilised tõkked. 3. Eesmärgid Üldeesmärk Kaotada praegused haldus- ja tehnilised tõkked, tõhustades seeläbi raudteesektori konkurentsivõimet teiste transpordiliikidega võrreldes ja jätkates Euroopa ühtse raudteepiirkonna arendamist. Erieesmärgid EE1: lihtsustada uute ettevõtjate turule sisenemist EE2: vähendada raudteeveo-ettevõtjate halduskulusid Tegevuseesmärgid TE1: suurendada ohutussertifikaatide ja veeremiüksuse kasutuselevõtu lubade väljaandmise tõhusust TE2: tagada mittediskrimineerimine ohutussertifikaatide ja koostalitluslubade väljaandmisel ja tunnustamisel kogu ELis TE3: suurendada riiklike õigusraamistike sidusust, eelkõige raudteeteenuste siseturu ohutust ja koostalitlust käsitlevate aspektidega seoses Tegevuseesmärkide puhul on seatud järgmised sihid: · saavutada 2025. aastaks kõigi tarbetute siseriiklike eeskirjade kaotamine (vrd TE3); · vähendada 2025. aastaks 20 % võrra uute raudteeveo-ettevõtjate turule sisenemise aega võrreldes lähteolukorraga 2025. aastal (vrd TE1 ja TE2); · vähendada 2025. aastaks 20 % võrra veeremiüksuse kasutuselevõtu lubade taotlemise kulusid ja nende kestust võrreldes lähteolukorraga 2025. aastal (vrd TE1 ja TE2). 4. Poliitikavalikud Tuginedes üksikute meetmete sõelumisele, tegi komisjon lisaks põhistsenaariumile kindlaks viis poliitikavalikut (2.–6. valik). Ülesehituse poolest hõlmavad 2.–5. valik eeskätt koostöö ulatust Euroopa Raudteeagentuuri (ERA) ja liikmesriikide ametiasutuste vahel ning saavad kõik aidata saavutada kolme tegevuseesmärki, mida on kirjeldatud 3. jaotises. 6. valik on horisontaalsete meetmete kogum, mis on enamasti sõltumatu koostööst ERA ja liikmesriikide ametiasutuste vahel ja seda võib kohaldada lisaks 2.–5. valikule, mis võiksid suurendada üldist lõplikku mõju. 1. valik: põhistsenaarium (me ei tee midagi) – jätkamine praegu sektori jaoks seatud eesmärgi kohaselt. 2. valik: agentuuri ulatuslikum roll koordineerijana, et tagada järjekindel lähenemisviis raudteeveo-ettevõtjate sertifitseerimisele ja veeremilubade väljaandmisele. 3. valik: Euroopa Raudteeagentuur kui universaalteenistus, kus lõpliku otsuse sertifitseerimise ja lubade väljaandmise kohta teevad riiklikud ohutusasutused, kuid agentuur teostab taotluste ja otsuste puhul sisenemis- ja väljumiskontrolli. 4. valik: Euroopa Raudteeagentuuri ja riiklike ohutusasutuste jagatud pädevused, mille korral teeb agentuur lõplikud otsused sertifitseerimise ja lubade kohta. 5. valik: Euroopa Raudteeagentuur võtab üle riiklike ohutusasutuste tegevuse raudteeveo-ettevõtjate sertifitseerimise ja veeremilubade valdkonnas. 6. valik: horisontaalsed meetmed, mis hõlmavad muid õigusalaseid- ja soovituslikke meetmeid (lisaks kohustuste jagamisele liikmesriikide ametiasutuste ja Euroopa Raudteeagentuuri vahel), mida võiks rakendada, et parandada raudteesektori konkurentsivõimet. Allpool on esitatud tabel, kus on näidatud kõik poliitikapaketid koos konkreetsete poliitikameetmetega. Kokkuvõte poliitikavalikute kohta 1. valik: || 2. valik: Euroopa Raudteeagentuur koordineerib jätkuvalt riiklikke ohutusasutusi || 3. valik: Euroopa Raudteeagentuur kui universaalteenistus || 4. valik: Euroopa Raudteeagentuuri ja riiklike ohutusasutuste jagatud pädevused || 5. valik: Euroopa Raudteeagentuur võtab üle riiklike ohutusasutuste tegevused Algne olukord || Euroopa Raudteeagentuuri tõhustatud koordineerimis- ja järelevalveroll riiklike ohutusasutuste üle veeremiüksuse kasutuselevõtu lubade ja ohutussertifikaatide väljaandmisel, sh nende vastastikusel tunnustamisel liikmesriikide ametiasutuste poolt. || Euroopa Raudteeagentuur jagab pädevusi riiklike ohutusasutustega raudteeveo-ettevõtjatele ohutussertifikaatide ja veeremiüksuse kasutuselevõtu lubade väljaandmise valdkonnas (universaalteenistuse kontseptsioon): riiklike ohutusasutuste tehtud otsuste puhul teostab Euroopa Raudteeagentuur sisenemis- ja väljumiskontrolli. || Euroopa Raudteeagentuur jagab pädevusi riiklike ohutusasutustega ohutussertifikaatidee ja veeremiüksuse kasutuselevõtu lubade väljaandmisel: universaalteenistuse kontseptsioon koos riiklike ohutusasutustega (kes tegutsevad Euroopa Raudteeagentuuri piirkondlike esindustena), kes aitavad otsustamisele kaasa, kuid lõpliku otsuse teeb Euroopa Raudteeagentuur. || Euroopa Raudteeagentuur võtab üle riiklike ohutusasutuste pädevuse seoses raudteeveo-ettevõtjatele sertifikaatide ja veeremiüksuse kasutuselevõtu lubade väljaandmisega. Euroopa Raudteeagentuur on riiklike ohutusasutuste otsuste apellatsiooniorgan. Liikumine ühtse (ühise) ohutussertifikaadi ja ühtse veeremiüksuse kasutuselevõtu loa (millega luuakse veeremiüksusele Euroopa „pass”) suunas: liikmesriikide ametiasutused annavad välja ühtseid ohutussertifikaate ja ühtseid veeremiüksuse kasutuselevõtu lube (mis on põhimõtteliselt vastastikku tunnustatud). || Liikumine ühtse (ühise) ohutussertifikaadi ja ühtse veeremiüksuse kasutuselevõtu loa (millega luuakse veeremiüksusele Euroopa „pass”) suunas: Euroopa Raudteeagentuur annab välja ühtseid ohutussertifikaate ja ühtseid veeremiüksuse kasutuselevõtu lubasid (kaebused Euroopa Raudteeagentuuri otsuste kohta saadetakse eraldi apellatsiooniorganile). Euroopa Raudteeagentuur kontrollib riiklike ohutusasutuste toimimist (nt töötab välja suunised ja kontrollib nende täitmist). Euroopa Raudteeagentuuri tõhusam koordineerimis- ja järelevalveroll teavitatud asutuste üle seoses tüübikinnitusega, veeremiüksuste sertifitseerimisega, Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) sertifitseerimisega ja teavitatud asutuste akrediteerimisega. 6. valik: horisontaalsed meetmed (sõltumatud koostöö ulatusest Euroopa Raudteeagentuuri ja riigi ametiasutuste vahel) || Komisjoni välise rikkumismenetluse tugevdatud meetmed, eelkõige mittediskrimineerimise kohta raudteeturul. Koostalitlust ja ohutust käsitlevate direktiivide muutmine, mis võimaldab võtta vastu rakendusaktid, kus sätestatakse ühised põhimõtted ja tavad liikmesriikide ametiasutustele. Euroopa Raudteeagentuuri tõhustatud roll siseriiklike ohutust ja koostalitlust käsitlevate õigusaktide rakendamise jälgimise ja kontrolli valdkonnas. Üleminek siseriiklikelt tehnilistelt ja ohutuseeskirjadelt ELi eeskirjade süsteemile (nõue, mille kohaselt peavad riigi ametiasutused kaotama tarbetud eeskirjad ja piirama uute eeskirjade vastuvõtmise võimalust). Euroopa Raudteeagentuuri tõhusam roll raudteega seotud teabe ja koolituste levitamisel. Euroopa Raudteeagentuuri tõhusam roll liikmesriikide ja teiste sidusrühmade nõustamisel ja toetamisel ohutust ja koostalitlust käsitlevate õigusaktide rakendamise valdkonnas. Komisjoni teatis suuniste kohta, milles käsitletakse konkreetsete ELi õigusaktide ja otsuste (sealhulgas koostalitluse tehniliste kirjelduste (KTKd)) tõlgendamist. Euroopa Raudteeagentuuri tõhusam roll võimalike varuosade standardimisel ja tööstusharu tegevuse kooskõlastamisel selles valdkonnas. Läbipaistvuse huvides hinnati kõiki valikuid kõigepealt eraldi ja seejärel koos 6. valikuga, mis võimendab kõiki teisi valikuid. 5. Mõjuhinnang Võttes arvesse suurt rõhuasetust tegevuse tulemuslikkusele, on käesoleva algatuse peamine mõju majanduslik, samal ajal kui ühiskondlik ja keskkonnamõju on enamasti kaudne ja mõnikord ebaoluline. Otsene mõju on kvantifitseeritud, samal ajal kui kaudset mõju hinnatakse kvalitatiivselt. Otsese mõju kvantitatiivne hindamine koosneb järgmisest: · kokkuhoiu arvutamine sertifitseerimis- ja autoriseerimismenetluse kulude ja ajakavaga seoses (sealhulgas ettevõtjate halduskulude kokkuhoid); · alternatiivkulude kokkuhoiu arvutamine ettevõtjate puhul, mis tuleneb lühemast ajast veeremiüksuse turule sisenemisel, ja · Euroopa Raudteeagentuuri ja riigi ametiasutuste halduskulude muutumise arvutamine. 6. valikut hinnati eraldi ja koostoimes 2.–5. valikuga. Otsese mõju hindamine – kogukulude kokkuhoid kombineeritud valikuid kasutavatele ettevõtjatele Autoriseerimis-, sertifitseerimis- ja alternatiivkulude kokkuhoiu ühendamine näitab olulisi eeliseid hindamisperioodil, mille jooksul hoitakse 3.–5. valiku puhul kokku rohkem kui 0,5 miljardit eurot. Kvantifitseeritud kogukasu ühe valiku kohta on näidatud allpool esitatud tabelis, kus 2. valik on kõige vähem kasumlik ja 5. valik kõige rohkem kasumlik. Kvantifitseeritud kogukasu raudteeveo-ettevõtjate puhul aastatel 2015–2025 valikute 2–5 puhul kombineerituna 6. valikuga (diskonteeritud, miljonit eurot NPV) Valik || Autoriseerimiskulude kokkuhoid || Sertifitseerimiskulude kokkuhoid || Alternatiivkulude kokkuhoid (keskne juhtum) || Kogukasu || 2. + 6. valik: Euroopa Raudteeagentuuri koordineerimistegevuse jätkumine + horisontaalsed meetmed || 201 || 2 || 237 || 440 || 3. + 6. valik: Euroopa Raudteeagentuur kui universaalteenistus + horisontaalsed meetmed || 217 || 2 || 255 || 474 || 4. + 6. valik: Euroopa Raudteeagentuuri ja riiklike ohutusasutuste jagatud pädevus + horisontaalsed meetmed || 235 || 2 || 265 || 502 || 5. + 6. valik: Euroopa Raudteeagentuur võtab üle riiklike ohutusasutuste tegevuse seoses autoriseerimise ja sertifitseerimisega + horisontaalsed meetmed || 276 || 3 || 295 || 574 || Otsese mõju hindamine – halduskulude muutumine agentuuri ja riiklike ohutusasutuste jaoks kokku Euroopa Raudteeagentuuri halduskulude hinnang tuleneb kombineeritud valikutest, nagu on näidatud alltoodud tabelis, kus 5. valik on kõige kulukam. Täiendavad halduskulud Euroopa Raudteeagentuurile 2.–5. valiku kombineerimisel 6. valikuga (miljonit eurot). || Iga-aastased väärtused 2020. aastaks (kui kõik muutused personali osas on toimunud) || Kogukulud, NPV (2015–2025) Valik || Lisa-personal kokku || Lisa-personali kulud kokku || Lisakulud || Muud kulud || Bruto-kogukulude suurenemine || % ERA praegusest eelarvest 2. + 6. valik: Euroopa Raudteeagentuuri koordineerimise jätkumine + horisontaalsed meetmed || 38 || (3.5) || (0.9) || (0.5) || (4.9) || 24% || (37) 3. + 6. valik: Euroopa Raudteeagentuur kui universaalteenistus + horisontaalmeetmed || 42 || (3.9) || (1.0) || (0.5) || (5.4) || 27% || (39) 4. + 6. valik: Euroopa Raudteeagentuuri ja riiklike ohutusasutuste jagatud pädevused + horisontaalsed meetmed || 55 || (5.0) || (1.3) || (0.3) || (6.6) || 33% || (44) 5. + 6. valik: Euroopa Raudteeagentuur võtab üle riiklike ohutusasutuste tegevuse seoses autoriseerimise ja sertifitseerimisega + horisontaalsed meetmed || 302 || (23.2) || (5.8) || (2.0) || (31) || 154% || (221) Tuleb märkida, et põhitegevuste tulemusena ei tehtud kindlaks täiendavaid kulusid. Põhitegevuste puhul on toimunud silmnähtav areng, kuid see ei tohiks mõjutada märkimisväärselt agentuuri halduskulusid. Riiklike ohutusasutuste haldusega seotud kulud, mis tulenevad ühendatud valikutest, on näidatud alltoodud tabelis, kus 5. valik mõjutab tõenäoliselt kõige rohkem kulude vähendamist. Riiklike ohutusasutuste halduskulude kokkuhoid 2.–5. valiku kombineerimisel 6. valikuga (miljonit eurot). Valik || Riikliku ohutus-asutuse personal kokku* (2011. a hinnang) || Iga-aastased väärtused 2020. aastaks (kui kõik muutused personali osas on toimunud) riikliku ohutusasutuse kohta || NPV kokku ELis (2015–2025) Muutused personali osas kokku || Personali-kulude kokkuhoid || Lisakulud || Bruto-kogukulude kokkuhoid 2. + 6. valik: Euroopa Raudteeagentuuri koordineerimistegevuse jätkumine + horisontaalsed meetmed || 500 || -2 || EL 12 || 0,08 || 0,02 || 0,1 || 37 EL 15 || 0,17 || 0,04 || 0,2 3. + 6. valik: Euroopa Raudteeagentuur kui universaalteenistus + horisontaalsed meetmed || -4 || EL 12 || 0,09 || 0,02 || 0,1 || 55 EL 15 || 0,35 || 0,09 || 0,4 4. + 6. valik: Euroopa Raudteeagentuuri ja riiklike ohutusasutuste jagatud pädevused + horisontaalsed meetmed || -5 || EL 12 || 0,11 || 0,03 || 0,1 || 68 EL 15 || 0,44 || 0,11 || 0,6 5. + 6. valik: Euroopa Raudteeagentuur võtab üle riiklike ohutusasutuste tegevuse seoses autoriseerimise ja sertifitseerimisega + horisontaalsed meetmed || -11 || EL 12 || 0,24 || 0,06 || 0,3 || 152 EL 15 || 0,96 || 0,24 || 1,2 * Üksnes need, kes töötavad autoriseerimise ja sertifitseerimise valdkonnas. Hinnanguline väärtus põhineb agentuuri koostalitluse ja ohutuse aruannetel. Eelduste kohaselt ei ole EBA (Saksamaa ohutusasutus) piirkondlike büroode personal arvatud sertifitseerimis- ja autoriseerimispersonali hulka, vaid on arvesse võetud kontrolli- ja auditeerimispersonalina. Järgmises tabelis on näidatud Euroopa Raudteeagentuuri ja riiklike ohutusasutuste halduskulude hinnanguline mõju iga analüüsitud poliitikavaliku kohta. Kõigi valikute puhul, v.a 5. valik, hinnati halduskulude üldist vähendamist seetõttu, et Euroopa Raudteeagentuurile tekkinud lisakulusid saab hüvitada nende kulude kokkuhoiu abil, mille on registreerinud riiklikud ohutusasutused. Muutused agentuuri ja riiklike ohutusasutuste kulude ja halduskulude netomõju korral 2.–5. valiku puhul kombineerituna 6. valikuga (kogukulud, NPV, 2015–2025, miljonit eurot). Valik || Euroopa Raudteeagentuuri kulude hinnanguline suurenemine || Riiklike ohutusasutuste kulude hinnanguline vähenemine || Kokkuhoid halduskulude valdkonnas (Euroopa Raudteeagentuur + riiklikud ohutusasutused) 2. + 6. valik: Euroopa Raudteeagentuuri koordineerimistegevuse jätkumine + horisontaalsed meetmed || (37) || 37 || 0 3. + 6. valik: Euroopa Raudteeagentuur kui universaalteenistus + horisontaalsed meetmed || (39) || 55 || 16 4. + 6. valik: Euroopa Raudteeagentuuri ja riiklike ohutusasutuste jagatud pädevused + horisontaalsed meetmed || (44) || 68 || 24 5. + 6. valik: Euroopa Raudteeagentuur võtab üle riiklike ohutusasutuste tegevuse seoses autoriseerimise ja sertifitseerimisega + horisontaalsed meetmed || (221) || 152 || (69) Eelmisest tabelist selgub, et 4. valik on see, mis võimaldab kõige suuremat kulude kokkuhoidu (24 miljonit eurot), samal ajal kui 5. valiku rakendamine suurendab halduskulusid eeldatavasti ligikaudu 69 miljonit eurot. Kaudse mõju hinnang Kaudne sotsiaalne mõju, samuti keskkonnamõju (kasvuhoonegaaside heitkogused, õhukvaliteet ja müra) on eeldatavasti väikesed ning tegelikkuses on raske kindlaks teha, millises ulatuses tulenevad need käesolevast algatusest ja mitte neljanda raudteepaketi algatustest ja/või välisteguritest, nt muutustest teiste transpordiliikide nõudluses. Raudteeohutuse tase jääb iga valiku puhul samaks, võttes arvesse, et ohutusahela põhitegurite peamist vastutusala ei muudeta, või see paraneb riiklike õigusaktide suurema ühtlustamise tulemusena. 6. Valikute võrdlus Kaudse mõju võrdlus Erinevate mõjude hindamise üldised tulemused on kokku võetud alltoodud tabelis. Kuigi 6. valikut võiks käsitleda eraldi, näitab analüüs, et sellest on rohkem kasu, kui seda kombineeritakse institutsioonilise 2.–5. valikuga. Diskonteeritud kulude kokkuhoiu kokkuvõtlik tabel raudtee-ettevõtjate ja liikmesriikide ametiasutuste puhul aastatel 2015–2025 valikute 2–5 kombineerimisel 6. valikuga (NPV, miljonit eurot) Valik || Raudtee-ettevõtjate kokkuhoid (sh halduskulude puhul) || Muutus halduskulude puhul || Euroopa Raudtee-agentuuri / riiklike ohutus-asutuste autori-seerimis-tasu tulu kahjum[1] || Neto-kasu kokku || Täiendavad vahendid, mis on vajalikud ELi eelarvest Euroopa Raudtee-agentuuri kulude katmiseks Luba || Ohutussertifikaat || Alternatiivkulud (keskne juhtum || Kogu-kasu ette-võtjatele || Euroopa Raudtee-agentuuri puhul || Riiklike ohutus-asutuste puhul || Muutus haldus-kulude puhul kokku 2. + 6. valik: Euroopa Raudtee-agentuuri koordineerimis-tegevuse jätkumine + horisontaalsed meetmed || 201 || 2 || 237 || 440 || (37) || 37 || 0 || (29) || 411 || (37) 3. + 6. valik: Euroopa Raudteeagentuur kui universaal-teenistus + horisontaalsed meetmed || 217 || 2 || 255 || 474 || (39) || 55 || 16 || (29) || 461 || (39) 4. + 6. valik: Euroopa Raudtee-agentuuri ja riiklike ohutusasutuste jagatud pädevused + horisontaalsed meetmed || 235 || 2 || 265 || 502 || (44) || 68 || 24 || (29) || 497 || a: 0[2] b: (6) c: (25) 5. + 6. valik: Euroopa Raudteeagentuur võtab üle riiklike ohutusasutuste tegevuse seoses autoriseerimise ja sertifitseerimisega + horisontaalsed meetmed || 276 || 3 || 295 || 574 || (221) || 152 || (69) || (29) || 476 || (146) Kui võtta arvesse otsest mõju, siis on 4. valik kõige kasumlikum, st sellel on parim kulude-tulude suhe. Peale selle võib see olla ELi eelarve jaoks kuluneutraalne (minimaalsed kulud stsenaariumi a korral ja neutraalne kulu stsenaariumi b korral), võttes arvesse Euroopa Raudteeagentuuri lisakulude täiendavat katmist valdkonna tasudest. Tõhususe ja tulemuslikkuse võrdlus Tõhususe ja tulemuslikkuse erinevad valikud on kokku võetud alltoodud tabelis. Valikute tõhusus ja tulemuslikkus. Valik || Tõhusus (netokasu kokku, milj eurot) || Tulemuslikkus (saavutatud tegevuseesmärkide arv) 2. + 6. valik: Euroopa Raudteeagentuuri koordineerimistegevuse jätkumine + horisontaalsed meetmed || 411 || 1 3. + 6. valik: Euroopa Raudteeagentuur kui universaalteenistus + horisontaalsed meetmed || 461 || 2 4. + 6. valik: Euroopa Raudteeagentuuri ja riiklike ohutusasutuste jagatud pädevused + horisontaalsed meetmed || 497 || 3 5. + 6. valik: Euroopa Raudteeagentuur võtab üle riiklike ohutusasutuste tegevuse seoses autoriseerimise ja sertifitseerimisega + horisontaalsed meetmed || 476 || 3 Selles tabelis on näidatud, et kui tegevuseesmärkide puhul kombineerida netokasu tulemuslikkusega, siis on 4. valik kõige soodsam – kõik eesmärgid saavutatakse suurima netokasuga. Kuna 3. valiku kasu on suhteliselt sarnane 4. valiku kasuga, osutub see valik ebasoodsaks tulemuslikkuse seisukohast, sest ei saavutata autoriseerimiskulude vähendamise eesmärki. Kokkuvõte 4. valik oleks sidus, tulemuslik ja tõhus lahendus täheldatud probleemidele, kuna see tagab parima tasakaalu tulemuste puhul seoses järgmisega: · tööstusharu (tänu ohutussertifikaatide ning veeremiüksuse kasutuselevõtu ja muude allsüsteemi lubade väljaandmisega seotud kulude vähenemisele ning lubade ja sertifikaatide väljaandmise tähtaja lühenemisele) ; · kulude mõju ELi eelarvele; · kulude mõju riigiasutustele; · subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte järgimine; · 1. jaotises kindlaks tehtud probleemide käsitlemine ning · 3. jaotises kirjeldatud eesmärkide saavutamine. 7. Jälgimineja hindamine Hindamisega seoses on kavandatud, et komisjon hindab 2025. aastal, kas algatuse eesmärgid on saavutatud. Kui eesmärke ei saavutata, kaalub komisjon täiendavaid meetmeid, et täita need eesmärgid 2030. aastaks. Edusamme eesmärkide saavutamisel on võimalik jälgida asjakohaste seirenäitajate abil. Selleks saab praeguseid sihte tegevuseesmärkide suhtes kasutada ja muuta järgmiste näitajate puhul: · siseriiklike eeskirjade arv; · ohutussertifikaadi menetlemise kulud ja kestus ning · veeremiüksuse kasutuselevõtu lubade menetlemise kulud ja kestus. Näitajaid saab kontrollida selliste vahenditega nagu valitud sidusrühmi hõlmavad küsitlused (uuringud) selle kohta, kuidas nad ise hindavad aega ja kulusid, mis on seotud sertifitseerimise ja veeremiüksuse väljaandmise lubade ning teatatud ja avaldatud siseriiklike eeskirjade arvuga, mida mõõdetakse asjakohases andmebaasis. Lisaks sellele võib olla kasulik jälgida konsulteerimise kaudu sidusrühmade seisukohti järgmiste teemade suhtes: · mittediskrimineerimine; · siseriikliku õigusraamistiku sidususe suurendamine. [1] Aja jooksul väheneb järk-järgult veeremitüüpide autoriseerimiste koguarv, mille tulemusel vähenevad tasud ELis kokku ligikaudu 29 miljonit eurot. [2] See lahter näitab, kui suures ulatuses võivad tulevased tulud, mida agentuur omalt poolt küsib ohutustunnistuste ja veeremilubade väljastamise eest, hõlmata agentuuri täiendavaid kulusid, arvestades kolme tulujagamise stsenaariumit Euroopa Raudteeagentuuri ja riiklike ohutusasutuste vahel: a) 25 % riiklikud ohutusasutused, 75 % Euroopa Raudteeagentuur; b) 50 % riiklikud ohutusasutused, 50 % Euroopa Raudteeagentuur; c) 75 % riiklikud ohutusasutused, 25 % Euroopa Raudteeagentuur.