Euroopa Parlamendi resolutsioon,

7. oktoober 2010,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Politseikolledži 2008. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

EUROOPA PARLAMENT,

võttes arvesse Euroopa Politseikolledži 2008. aasta lõplikku raamatupidamise aastaaruannet,

võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Politseikolledži 2008. aasta raamatupidamise aastaaruande kohta koos kolledži vastustega [1],

võttes arvesse nõukogu 16. veebruari 2010. aasta soovitust (5827/2010 – C7-0061/2010),

võttes arvesse oma 5. mai 2010. aasta otsust, [2] millega lükatakse edasi 2008. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine, samuti Euroopa Politseikolledži direktori vastuseid,

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 276 ja ELi toimimise lepingu artiklit 319,

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, [3] eriti selle artiklit 185,

võttes arvesse nõukogu 20. septembri 2005. aasta otsust 2005/681/JSK, millega luuakse Euroopa politseikolledž (CEPOL), [4] eriti selle artiklit 16,

võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, [5] eriti selle artiklit 94,

võttes arvesse kodukorra artiklit 77 ja VI lisa,

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni teist raportit (A7-0253/2010),

A. arvestades, et kolledž asutati 2001. aastal ja muudeti 1. jaanuarist 2006 ühenduse asutuseks finantsmääruse artikli 185 tähenduses, mistõttu selle suhtes kohaldatakse ametite raamfinantsmäärust,

B. arvestades, et kontrollikoda tegi kolledži 2006. aasta raamatupidamise aastaaruannet käsitlevas aruandes märkustega järeldusotsuse raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta põhjendusel, et hankemenetlused ei vastanud finantsmääruse sätetele,

C. arvestades, et kontrollikoda tegi kolledži 2007. aasta raamatupidamise aastaaruannet käsitlevas aruandes märkustega järeldusotsuse raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

D. arvestades, et kontrollikoda rõhutas kolledži 2008. aasta raamatupidamise aastaaruannet käsitlevas aruandes teatud asjaolu, ilma et oleks teinud märkustega järeldusotsust raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta, kuid tegi märkustega järeldusotsuse raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

E. arvestades, et parlament otsustas oma eelnimetatud 5. mai 2010. aasta otsuses 2008. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise edasi lükata,

Üldkaalutlused

Kolledži suurte puuduste korduv täheldamine

1. peab vastuvõetamatuks, et alates sellest, kui Euroopa Politseikolledž 2006. aastal asutuseks muudeti, on kolledžil olnud raskusi reguleerivalt ametilt eeldatava hea juhtimistava standardite järgimisega; rõhutab, et alates 2006. aastast on auditites korduvalt esile toodud probleeme seoses ELi finantsmääruse ja personalieeskirjade ning raamatupidamisarvestuse süsteemi järgimisega kolledžis, samuti vajakajäämisi eelarve haldamise, inimressursside, hankemenetluste ja koolituste korraldamisega seotud kulusid reguleerivate eeskirjade järgimisel; on teadlik, et kolledži edusammudega peaks olema lõpuni jõutud alles 2014. aastal, mil kolledži mitmeaastane töökava (mille haldusnõukogu kinnitas 2010. aasta mais) peaks olema täielikult rakendatud; ei ole seega nõus aktsepteerima, et kolledžil on vaja vähemalt üheksa aastat (2006–2014), et saavutada reguleerivalt ametilt eeldatava hea juhtimistava vastuvõetav tase;

Kolledži juhtimine aastatel 2006–2009

2. peab vastuvõetamatuks kolledži endise direktori (vastutab parlamendi ees 2008. aasta eelarve täitmise eest) vastutustunde ja asjatundlikkuse puudumist; rõhutab järgmisi tähelepanekuid, mille eesistujariik Tšehhi esitas 18. mail 2009:

- kolledži halb juhtimine: seoses siseauditi talituse tähelepanekutega pakkus komisjon kolledžile abi, kuid direktor ei pöördunud ei õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi ega eelarve peadirektoraadi poole;

- teabevahetus sekretariaadis: teabevahetuse ja usalduse puudumine direktori ja töötajate vahel viis pikkade vaidlusteni;

- läbipaistvuse puudumine: probleemide kindlakstegemise ning juhatuselt või komisjonilt nõu küsimise asemel ei jaganud direktor teavet, mis alles hiljem juhuslikult ilmsiks tuli;

- direktori vastutus kolledži juhatuse ees: direktor ei järginud juhatuse otsuseid;

3. tunneb kahetsust, et kolledži haldusnõukogu ei reageerinud vajalikul moel endise direktori juhtimisvigadele, sest ei tahtnud kolledži mainet kahjustada;

4. peab vastuvõetamatuks, et haldusnõukogu jättis distsiplinaarkaristuse määramata peamiselt seetõttu, et endine direktor oleks võinud kasutada õiguskaitsemeetmeid;

5. rõhutab seetõttu kolledži haldusnõukogu vastutust ja soovitab haldusnõukogus muudatusi teha, et selline olukord edaspidi ei korduks; palub kaaluda komisjoni olukorra muutmist ning anda talle kolledži ja teiste liidu ametite haldusnõukogudes eelarvehaldust, finantsjuhtimist ja halduskorraldust puudutavate otsuste tegemisel õigus hääletada ja moodustada blokeeriv vähemus;

Struktuurilised puudused

6. kahtleb kolledži suutlikkuses struktuurilisi probleeme täielikult kõrvaldada samuti seoses järgmisega:

- kolledži väiksus, mistõttu on kaheldav, kas asutus suudab tõhusalt toime tulla ELi finantsmääruse ja personalieeskirjade keerukusega;

- kolledži sekretariaadi asukoht Bramshillis, umbes 70 kilomeetri kaugusel Londonist, mis ei ole soodne muu hulgas inimeste töölevõtmise seisukohast ja ühistranspordi puudumise tõttu;

- kolledži juhtimiskulud, mis ei ole just tühised, arvestades, et kolledži juhatuses on 27 liiget, samas kui töötajaid on vaid 24 (2008. aasta alguse seisuga);

7. teeb seetõttu ettepaneku uurida võimalust liita kolledž Europoliga, mis oleks konkreetne lahendus kolledži struktuurilistele ja korduvatele probleemidele; teeb ühtlasi ettepaneku, et kontrollikoda vaataks reguleerivad asutused põhjalikult läbi, et uurida muu hulgas tegevus-, juhtimis- ja talitluskulude osa ning hinnata, kuidas lahendada struktuuri- ja muid probleeme, et täiendada komisjoni hinnangut reguleerivatele asutustele;

Kontrollikoja seisukoht

8. võtab teadmiseks, et kontrollikoda ei ole valmis kiiresti esitama kirja vormis arvamust, milles hinnatakse kolledži tegevuskava koostamist, vastavalt taotlusele, mille parlament esitas oma 5. mai 2010. aasta resolutsiooni [6] (mis moodustab lahutamatu osa parlamendi 5. mai 2010. aasta otsusest 2008. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta) lõikes 23; võtab siiski nõuetekohaselt arvesse kontrollikoja avaldust, mille kohaselt ta on kolledžis täheldatud probleemidest oma 2006.–2008. aasta eriaruannetes juba põhjalikult aru andnud;

Kolledži tegevuskava aastateks 2010–2014

9. märgib, et kolledži uus direktor esitas tegevuskava õigeaegselt vastavalt parlamendi eespool nimetatud 5. mai 2010. aasta resolutsiooni lõikes 22 esitatud nõudmisele; peab siiski kahetsusväärseks, et konkreetseid meetmeid, mida kolledž kavatseb võtta, ei ole täpselt kirjeldatud; peab samuti kahetsusväärseks, et suurem osa kolledži esitatud näitajatest on ebamäärased ega aita alati selgelt eesmärkide rakendamist hinnata;

10. märgib, et vastuseks parlamendi nõudmisele tegevuskava vastuvõtmise kohta on kolledži direktor ja juhatus realistlikult hinnanud, et parlamendi eespool nimetatud 5. mai 2010. aasta resolutsiooni lisas toodud eesmärkide saavutamiseks kulub neli aastat (2010–2014); ei ole seetõttu nõus aktsepteerima, et kolledžil on vaja neli aastat rohkem, et saavutada reguleerivalt ametilt eeldatava hea juhtimistava vastuvõetav tase;

11. nõuab, et kolledži direktor teavitaks eelarve täitmisele heakskiitu andvat asutust tegevuskava rakendamise käigust iga kuue kuu järel;

Erimärkused

Rahastamiskorra heakskiitmine ja uus raamatupidamisarvestuse süsteem (raamfinantsmääruse artikkel 43)

12. väljendab muret 2008. aastal esinenud raskuste pärast vana raamatupidamisarvestuse süsteemi üleviimisel ABAC-süsteemi ning nõuetekohase raamatupidamisarvestuse süsteemi hilise kasutuselevõtu pärast, mistõttu endiselt ei olnud kindel, kas raamatupidamisandmed, mis puudutavad eelmisest aastast üle kantud summasid, sihtotstarbeliste tulude kasutamist ning seost mõningate 2007. aasta bilansi arvandmetega, on kvaliteetsed; tunneb tõsist muret asjaolu pärast, et meetmete võtmine kolledžis lükkub edasi 2011. aastasse, kuna ametist lahkusid kaks finantsmenetluse jaoks olulist isikut – peaarvepidaja ning rahandus- ja eelarveametnik;

13. rõhutab, et kulukohustuste valimi auditeerimine kontrollikoja poolt (vt kontrollikoja iga-aastane eriaruanne Euroopa Politseikolledži kohta, punkt 15) näitas, et kolmel juhul puudus auditijälg, mille abil rahakasutamist kontrollida, mistõttu ei olnud võimalik tuvastada kulukohustuste lõppsaldot seisuga 31. detsember 2008;

14. rõhutab, et juba oma 2006. aasta eriaruandes märkis kontrollikoda, et kolledž ei olnud võtnud kasutusele vajalikke süsteeme ja menetlusi, mis oleksid võimaldanud kontrollikojal koostada ametitele kohaldatava raamfinantsmääruse nõuetega kooskõlas oleva finantsaruande;

Eelarve kavandamine ja järelevalve

15. väljendab muret kolledžis esinevate puuduste pärast eelarve kavandamisel ja selle täitmise järelevalves; märgib eelkõige, et 2008. aastal tuli üle kanda 31 % kolledži kogueelarvest; peab kolledži kavandatavaid meetmeid selles osas ebapiisavaks ja ebamääraseks;

16. märgib, et juba 2007. aasta eelarves tühistati rohkem kui 20 % (0,5 miljonit eurot) kolledži eelmisest eelarveaastast üle kantud assigneeringutest;

Kolledži tegevuse finantsjuhtimine

17. väljendab muret kolledži tegevuse finantsjuhtimise pärast; märgib eelkõige, et 2008. aasta kohta täheldas kontrollikoda, et kolledžil puudus:

- juriidiline kohustus kolmel juhul, kokku 39500 euro väärtuses;

- juriidilisele kohustusele eelnev eelarveline kulukohustus üheksal juhul, kokku 244200 euro väärtuses;

ning peab meetmeid, mida kolledž on selle kohta kavandanud, puudulikuks ja ebamääraseks;

Hangete kontrollikeskkond

18. väljendab muret asjaolu pärast, et riigihangete eeskirjade osas on kolledž korduvalt rikkunud finantsmäärust; märgib eelkõige eeskirjade eiramist ühe hankemenetluse puhul, millega seotud tarnelepingu väärtus moodustas 2008. aasta tegevuskuludest umbes 2 %;

19. rõhutab, et juba oma 2006. ja 2007. aasta eriaruannetes kritiseeris kontrollikoda kolledžit dokumentatsiooni puudumise pärast konkreetsete artiklite soetamise vajaduse või konkreetse tarnija valimise põhjendamiseks;

Kulude kontrollikeskkond

20. rõhutab asjaolu, et 2008. aastal avastas kontrollikoda suure hulga juhtumeid, kus ei järgitud koolituste ja seminaride korraldamisega seotud kulusid reguleerivaid haldus- ja finantseeskirju, kuigi nimetatud kulud moodustavad suure osa (64 %) kolledži tegevuskuludest; märgib, et eeskirjade eiramine seisnes peamiselt järgmises: kulutõendite puudumine, koolitustel osalemise tõendite ja majutuskulude hüvitamiseks vajalike originaalarvete ja dokumentide puudumine, ekspertide reisikulude kohta käiva teabe puudumine; kutsub kolledžit võtma vastu meetmed, et tagada piisav eel- ja järelkontrolli suutlikkus;

21. väljendab muret asjaolu pärast, et juba oma 2006. ja 2007. aasta eriaruannetes täheldas kontrollikoda usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte eiramist eelarveassigneeringute kasutamisel (kolledži finantsmääruse artikkel 25);

Assigneeringute kasutamine erakulude katmiseks

22. kahetseb, et veel ei ole alustatud Euroopa Politseikolledži väljakuulutatud välisauditeerimist assigneeringute kasutamise kohta erakulude katmiseks; tunneb muret sellise viivituse pärast, mis kindlasti ei hõlbusta organisatsioonivälise ettevõtte tööd;

23. märgib, et pärast 25. jaanuari 2010. aasta kuulamist antud vastuses teatas kolledži direktor eelarvekontrollikomisjoni liikmetele, et vahendid on tagasi nõutud; märgib siiski, et 2007. aastal transpordile ja taksoteenustele kulutatud 2320,77 Inglise naela ei näi veel olevat tagasi nõutud;

24. märgib samuti, et endiselt ei ole selge, kui suured olid töötajate kulutused mobiiltelefonide ja autode kasutamisele;

25. rõhutab, et juba oma 2007. aasta eriaruandes tõi kontrollikoda esile, et audiitorid ei saanud läbi vaadata kõiki 2007. aasta jooksul tehtud makseid, kuna ei olnud võimalik kindlaks määrata eeskirjadevastaselt eraotstarbeks kulutatud summat ega kõiki erakulusid;

Personalijuhtimine: ajutiste töötajate määramine tundlikele ametikohtadele

26. väljendab muret asjaolu pärast, et seni on finantsvaldkonna ametikohtadele määratud ajutisi töötajaid; märgib, et alles 2009. aastal kuulutas kolledž välja konkursi sisekontrollistandardite koordinaatori töölevõtmiseks ja kavandas seejärel töövestlused nimetatud ametikoha kandidaatidega 2010. aasta algusesse; peab murettekitavaks ka seda, et kaks finantsmenetluse jaoks olulist isikut (peaarvepidaja ning rahandus- ja eelarveametnik) lahkusid hiljuti ametist;

27. viitab seoses eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekutega oma 5. mai 2010. aasta resolutsioonile [7] ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta.

[1] ELT C 304, 15.12.2009, lk 124.

[2] ELT L 252, 25.9.2010, lk 232.

[3] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[4] ELT L 256, 1.10.2005, lk 63.

[5] EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

[6] ELT L 252, 25.9.2010, lk 233.

[7] ELT L 252, 25.9.2010, lk 241.

--------------------------------------------------