ET   ET 
 
 
 EUROOPA  
KOMISJON   
Brüssel, 16.2.2022  
COM(2022) 62 final  
2022/0042 (NLE)  
 
Ettepanek:  
NÕUKOGU OTSUS,  
millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Minamata elavhõbedakonventsiooni 
osaliste konverentsi neljanda istungi teises pooles võetav seisukoht, milles käsitletakse 
vastuvõetavat otsust, millega kehtestatakse kõnealuse konventsiooni artikli  11 lõike  2 
kohaselt elavhõbedajäätmete künnisväärtused   
ET 1  ET SELETUSKIRI  
1. KAVANDATAV REGULEERIM ISESE  
Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel 
Minamata elavhõbedakonventsiooni osaliste konverentsi neljanda istungi teises pooles 
(COP4.2) võetav seisukoht kavatsuse kohta võtta vastu otsus, millega kehtestatakse kõnealuse 
konvents iooni artikli  11 lõike  2 kohaselt  künnisväärtused elavhõbeda või selle ühendite ga 
saastunud jäätmete (edaspidi „elavhõbedaga saastunud jäätmed“) puhul.  
2. ETTEPANEKU TAUST  
2.1. Minamata elavhõbedakonventsioon  
Minamata elavhõbedakonventsioon (edaspidi „konventsioon“) on peamine rahvusvaheline 
õigusraamistik, mille eesmärk on kaitsta inimeste tervist ja keskkonda elavhõbeda ja selle 
ühendite inimtekkelise heite eest ning sellise heite õhku, vette ja pinnasesse sattumise eest. 
Selles käsitletakse elavhõbeda kogu olelusringi alates elavhõbedamaagi kaevandamisest kuni 
elavhõbedajäätmete k õrvaldamiseni. Konventsioon jõustus 16.  augustil 2017. E uroopa Liit, 
nagu ka kõik liikmesriigid, on konventsiooni1 osaline.  
Konventsiooni artikli  11 lõikes  2 on sätestatud, et konventsiooni tähenduses on 
elavhõbedajäätmed ained või objektid, mis a) koosnev ad elavhõbedast või selle ühenditest, b) 
sisaldavad elavhõbedat või selle ühendeid või c) on saastunud elavhõbeda või selle 
ühenditega sellises koguses, mis ületab konventsiooniosaliste konverentsi kehtestatud 
künnisväärtust, ning mis kõrvaldatakse või mis  tuleb kõrvaldada või mille kõrvaldamist 
nõutakse siseriiklike seaduste või konventsiooni sätetega. Osutatud sätte kohaselt ei kuulu 
elavhõbedajäätmete määratluse alla kaevandamisel tekkivad jäätmed – lasund, aheraine ja 
rikastusjäätmed – (välja arvatud el avhõbeda põhimaavarana kaevandamisel tekkivad 
jäätmed), milles sisalduv elavhõbeda või selle ühendite kogus ei ületa künnisväärtusi, mis 
konventsiooniosalised konverentsil määravad.  
Konventsiooni artikli  11 lõikes  3 on sätestatud, et artikli  11 lõike  2 ko haste 
elavhõbedajäätmete hulka kuuluvaid jäätmeid tuleb käidelda keskkonnaohutul viisil.  
Konventsiooniosaliste konverentsi kolmandal istungil (25. –29. november 2019) võeti vastu 
otsus  MC-3/5,2 milles on sätestatud järgmine.    
 
Ühest küljest peetakse konventsiooni artikli 11 lõike 2 tähenduses elavhõbedajäätmeteks 
igasuguseid jäätmeid, mis koosnevad elavhõbedast või selle ühenditest või mis sisaldavad 
neid, seda olenemata sellest, kui palju elavhõbedat või selle ühendeid need jää tmed sisaldavad 
Elavhõbeda põhimaavarana kaevandamisel tekkiva lasundi ja aheraine puhul aga ei ole vaja 
künnisväärtuseid kindlaks määarata, mis tähendab, et selliste jäätmete suhtes kohaldatakse 
konventsiooni artiklit 11.  
                                                 
1 Nõukogu 11.  mai 2017. aasta otsus (EL) 2017/939 Minamata elavhõbedakonventsiooni Euroopa Liidu 
nimel sõlmimise kohta (ELT L  142, 2.6.2017, lk  4).  
2 Otsus MC -3/5 „ Mercury waste thresholds “ (Elavhõbedajäätmete künnisväärtused), Minamata 
elavhõbedakonvents iooni osaliste konverentsi aruanne kolmanda istungi kohta, UNEP/MC/COP.3/23, 
7.1.2020, kättesaadav aadressil: 
https://www.mercurycon vention.org/sites/default/files/documents/final_report/UNEP -MC-COP -3-23-
Report -EN.pdf . 
ET 2  ET Teisest küljest ja mis puudutab elavhõbeda või selle ühenditega saastunud jäätmeid (edaspidi 
„elavhõbedaga saastunud jäätmed“), sealhulgas elavhõbeda põhimaavarana kaevandamisel 
tekkivaid rikastusjäätmeid, mille osas konventsiooniosalised kokku leppida ei ole suutnud, 
peab konventsioonio saliste konverentsi teisel istungil (19. –23. november 2018) loodud 
tehniliste ekspertide töörühm jätkama arutelusid kohaldatavate künnisväärtuste üle neljandale 
istungile eelneval istungitevahelisel ajal.  
2.2. Konventsiooniosaliste konverents   
Konventsio oniosaliste konverents täidab talle konventsiooniga pandud ülesandeid ning seega 
tuleb konverentsi raames arutada ja võtta muu hulgas lisameetmeid, mis võivad olla vajalikud 
konventsiooni eesmärkide saavutamiseks, sealhulgas võetakse vastu asjakohaseid suu nised.  
Vastavalt konventsiooni artiklile  28 ning kodukorda käsitlevale otsusele MC -1/1, mis võeti 
vastu konventsiooniosaliste konverentsi esimesel istungil (24. –29. september 2017), on igal 
konventsiooniosalisel üks hääl. Samas Euroopa Liidul kui piirkondliku 
majandusintegratsiooni organisatsioonil on tema pädevusse kuuluvates küsimustes nii palju 
hääli, kui palju tema liikmesriike on konventsiooniga ühinenud. Liit ei kasuta oma 
hääleõigust, kui seda kasutab tema mis tahes liikmesriik, ja vastupidi.  
2.3. Konvents iooniosaliste konverentsi kavandatav akt  
Ekspertide töörühma eespool mainitud istungitevahelise töö tulemusena on konventsiooni 
sekretariaat koostanud vastavasisulise aruande, milles on esitatud ka elavhõbedajäätmete 
künnisväärtuseid käsitleva konventsioo niosaliste otsuse eelnõu (edaspidi „kavandatav akt“),3 
mida eelseisval konverentsil (COP4.2) tuleks arutada ja mis tuleks võimalusel vastu võtta.  
  
Kavandatava aktiga kehtestatakse künnisväärtused, mille alusel saab määrata kindlaks 
elavhõbedaga saastunud jäätmeid, mille suhtes tuleb kohaldada konventsiooni artiklit 11. 
Sellest tulenevalt määratakse kavandatavas aktis ka kindlaks, millises ulatuses kohaldatakse 
konventsiooni sätteid, eriti selle artikli  11 lõiget  3, milles käsitletakse kohustust käidelda 
asjakohaseid elavhõbedajäätmeid keskkonnaohutul viisil.  
3. LIIDU NIMEL VÕETAV SE ISUKOHT  
Konventsiooniosaliste konverentsi neljanda istungi teises pooles on kavas võtta liidu nimel 
seisukoht, millega toetatakse ELi õigustikuga kooskõlas oleva otsuse vastuvõt mist.   
 
Kuna kavandatav akt täiendab otsust MC -3/5, käsitledes veel üht elavhõbedajäätmete (st 
elavhõbedaga saastunud jäätmete) kategooriat, on praegu kavandatud seisukoht täielikult 
kooskõlas konventsiooniosaliste kolmandal konverentsil (COP.3) võetud ELi  seisukohaga, 
mis oli aluseks kõnealuse otsuse väljatöötamisel ja milles on juba selliste jäätmete 
künnisväärtuse küsimust käsitletud4.  
 
Elavhõbedajäätmetega seonduv on ELi tasandil reguleeritud eelkõige Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 17.  mai 2017.  aasta määrusega (EL) 2017/852 (elavhõbeda kohta ja millega 
                                                 
3 UNEP/MC/COP.4/8  
4 Nõukogu 21. novembri 2019. aasta otsus (EL) 2019/2119 Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta 
Minamata elavhõbedakonventsiooni osaliste konverent si kolmandal istungil seoses kavatsusega võtta vastu 
otsus, millega kehtestatakse konventsiooni artikli 11 lõikes 2 osutatud elavhõbedajäätmete künnisväärtused 
(ELT L 3210, 11.12.2019, lk 117).  
ET 3  ET tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1102/2008),5 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
19. novembri 2008.  aasta direktiiviga 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid,6 Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 15.  märtsi 2006.  aasta direktiiviga 2006/21/EÜ (kaevandustööstuse 
jäätmete käitlemise ja direktiivi 2004/35/EÜ muutmise kohta)7 ning komisjoni 3.  mai 
2000.  aasta otsusega 2000/532/EÜ, millega asendatakse otsus 94/3/EÜ (millega kehtestatakse 
jäätmeid käsitleva nõukogu direk tiivi 75/442/EMÜ artikli 1 punkti a kohaselt jäätmete 
nimistu) ja nõukogu otsus 94/904/EÜ (millega kehtestatakse ohtlikke jäätmeid käsitleva 
nõukogu direktiivi 91/689/EMÜ artikli  1 lõike  4 kohaselt ohtlike jäätmete nimistu)8.  
 
ELi jäätmeõigus põhineb dire ktiivi 2008/98/EÜ artiklites 13 ja 17 sätestatud põhikohustusel, 
mille kohaselt võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed, et tagada jäätmete käitlemine viisil, 
mis ei sea ohtu inimeste tervist ega kahjusta keskkonda. Nende sätetega rakendatakse 
konventsioon i artikli  11 lõikes  3 sätestatud kohustust käidelda jäätmeid keskkonnaohutul 
viisil.   
 
ELil oli oluline roll konventsiooni, sh elavhõbedajäätmeid käsitlevate sätete, väljatöötamisel 
ja ELi eksperdid andsid suure panuse kavandatava akti koostamisse, samas läheb ELi 
jäätmealane õigustik konventsiooni artiklist  11 kaugemale, sest kõik selles sättes osutatud 
elavhõbedajäätmetega seonduv on ELi tasandil reguleeritud ja jäätmeid käideldakse 
keskkonnaohutul viisil, olenemata sellest, kui palju elavhõbedat või sel le ühendeid neis 
jäätmetes on.  
 
Liidu seisukoht on vajalik, sest pärast vastuvõtmist peavad konventsiooniosalised 
kavandatavat akti rakendama.  
4. ÕIGUSLIK ALUS  
4.1. Menetlusõiguslik alus  
4.1.1.  Põhimõtted  
Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli  218 lõikega  9 on 
ette nähtud otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad 
seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud 
õigusaktid, millega täiendat akse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.  
Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi 
suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia kuuluvad ka sellised õiguslikud 
vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada 
otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“9. 
4.1.2.  Kohaldamine käesoleval juhul  
Konventsiooniosaliste konverents on Minamata elavhõbedakonventsiooni kohaselt loodud 
organ. 
                                                 
5 ELT L 137, 24.5.2017, lk 1.  
6 ELT L 312, 22.11.2008, lk 3.  
7 ELT L 102, 11.4.2006, lk 15.  
8 EÜT L 226, 6.9.2000, lk 3.  
9 Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C -399/12, 
ECLI:EU:C:2014:2258, punktid  61–64.  
ET 4  ET Kavandatav akt, mille konventsiooniosaliste konverents peab vastu võtma, on õigusliku 
toimega akt, sest konventsiooniosalised peavad võtma meetmeid, et tagada selle rakendamine 
ja täitmine.  
Kavandatava aktiga ei täiendata ega muudeta konventsiooni inst itutsioonilist raamistikku.  
Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli  218 lõige  9. 
4.2. Materiaalõiguslik alus  
4.2.1.  Põhimõtted  
ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eel kõige 
selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui 
kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning ühte 
neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsuse ga, peab ELi toimimise 
lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus, nimelt peamise või ülekaaluka 
eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav materiaalõiguslik alus.  
4.2.2.  Kohaldamine käesoleval juhul  
Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud keskkonnaga.  
Seega on kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli  192 lõige  1. 
4.3. Kokkuvõte  
Kavandatava otsuse õiguslik alus peaks olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli  192 
lõige  1 koostoimes ELi toimimise lepin gu artikli  218 lõikega  9. 
ET 5  ET 2022/0042 (NLE)  
Ettepanek:  
NÕUKOGU OTSUS,  
millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Minamata elavhõbedakonventsiooni 
osaliste konverentsi neljanda istungi teises pooles võetav seisukoht, milles käsitletakse 
vastuvõetavat otsust, millega kehtestatakse kõnealuse konventsiooni artikli  11 lõike  2 
kohaselt elavhõbedajäätmete künnisväärtused  
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,  
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, e riti selle artikli 192 lõiget 1 koostoimes 
artikli 218 lõikega 9,  
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut  
ning arvestades järgmist:  
(1) Liit sõlmis Minamata elavhõbedakonventsiooni10 (edaspidi „konventsioon“) vastavalt 
nõukogu otsusele 2017/939/EL11 ja see jõustus 16.  augustil 2017.  
(2) Vastavalt kodukorda käsitlevale otsusele MC -1/1, mis võeti vastu 
konventsiooniosaliste konverentsi esimesel istungil, peavad konventsiooniosalised 
tegema kõik selleks, et jõuda kõigis sisulistes küsimustes kokkuleppele k onsensuse 
teel.  
(3) Konventsiooniosaliste konverentsi kolmandal, 25. –29. novembrini 2019 toimunud 
istungil võeti vastu otsus MC -3/5,12 millega kehtestati künnisväärtused, mida 
kohaldatakse kõnealuse konventsiooni artikli  11 lõikes  2 osutatud jäätmete suhte s, mis 
koosnevad elavhõbedast või selle ühenditest või sisaldavat elavhõbedat või selle 
ühendeid, ning paluti, et konventsiooniosaliste konverentsi teisel istungil (19. –23. 
november 2018) loodud tehniliste ekspertide töörühm töötaks välja künnisväärtused, 
mida kohaldataks elavhõbeda või selle ühenditega saastunud jäätmete (edaspidi 
„elavhõbedaga saastunud jäätmed“) suhtes, sealhulgas elavhõbeda põhimaavarana 
kaevandamisel tekkivate rikastusjääkide suhtes.  
(4) Konventsiooniosaliste konverentsi neljanda istu ngi teises pooles 21. –25. märtsil 2022 
on kavas võtta vastu ostus (edaspidi „kavandatav otsus“), millega kehtestatakse 
konventsiooni artikli  11 lõikes  2 osutatud elavhõbedaga saastunud jäätmete 
künnisväärtused ning määrataks sellest tulenevalt kindlaks kon ventsiooni artikli  11 
                                                 
10 Minamata elavhõbedakonventsiooni kinnitatud ärakiri on kättesaadav aadressil: 
https://treaties.un.org/doc/Treaties/2013/10/20131010%2011 -16%20AM/CTC -XXVII -17.pdf  
11 Nõukogu 11.  mai 2017. aasta otsus (EL) 2017/939 Minamata elavhõbedakonventsiooni Euroopa Liidu 
nimel sõlmimise kohta (ELT L  142, 2.6.2017, lk  4).  
12 Otsus MC -3/5 „ Mercury waste thresholds “ (Elavhõbedajäätmete künnisväärtused), Minamata 
elavhõbedakonventsiooni osaliste konverentsi aruanne kolmanda istungi kohta, UNEP/MC/COP.3/23, 
7.1.2020, kättesaadav aadressil: 
https://www.mercuryconvention.org/sites/default/files/documents/final_report/UNEP -MC-COP -3-23-
Report -EN.pdf . 
ET 6  ET kohaldamisala selliste jäätmete puhul. Elavhõbedaga saastunud jäätmed, mis 
hakkaksid kuuluma konventsiooni artikli  11 lõike  2 kohaldamisalasse, tuleks 
konventsiooni artikli  11 lõikest  3 tulenevalt käidelda keskkonnaohutul viisil.   
(5) Kuna kavandataval otsusel on õiguslik toime, sest konventsiooniosalised peavad 
võtma meetmeid selle rakendamiseks riiklikul ja/või piirkondlikul tasandil, on 
asjakohane määrata konventsiooniosaliste konverentsil kindlaks liidu nimel võetav 
seisukoht.  
(6) Liit on andnud olulise panuse konventsiooni jäätmesätete väljatöötamisse ja otsuse 
MC-3/5 alusel loodud ekspertide töörühma istungitevahelisse töösse, mille tulemusena 
on valminud kavandatav otsus. Arvestades, et liidu õigustiku kohaselt on juba praegu  
kohustuslik käidelda kõiki konventsiooni artikli  11 lõikes  2 osutatud 
elavhõbedajäätmeid (sealhulgas elavhõbedaga saastunud jäätmeid) viisil, mis ei sea 
ohtu inimeste tervist ega kahjusta keskkonda, olenemata sellest, kui palju sellised 
jäätmed elavhõbeda t sisaldavad.  
(7) Liit peaks toetama konventsiooniosaliste konverentsil üksnes sellise otsuse 
vastuvõtmist, mis on kooskõlas liidu õigustikuga,  
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:  
Artikkel 1  
Konventsiooniosaliste konverentsi neljanda istungi teises pooles liidu nimel võetav seisukoht 
on toetada elavhõbedaga saastunud jäätmete künnisväärtusi käsitleva ja liidu õigustikuga 
kooskõlas oleva otsuse vastuvõtmist.   
Artikkel 2  
Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.  
 
Brüssel,  
  Nõukogu nimel  
 eesistuja