[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 4.4.2008

KOM(2008)173 lõplik

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kumariini impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse India, Tai, Indoneesia ja Malaisia suhtes

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

ETTEPANEKU TAUST |

110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Ettepanek käsitleb nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, edaspidi „algmäärus“, viimati muudetud nõukogu 21. märtsi 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005) kohaldamist Hiina Rahvavabariigist pärit kumariini impordi suhtes. |

120 | Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ning tuleneb uurimisest, mis tehti kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |

130 | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu 25. märtsi 1996. aasta määrus (EÜ) nr 600/96, millega Hiina Rahvavabariigist pärit kumariini impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks. Nõukogu 7. mai 2002. aasta määrus (EÜ) nr 769/2002, millega Hiina Rahvavabariigist pärit kumariini impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks. Nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 2272/2004, millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 769/2002 Hiina Rahvavabariigist pärineva kumariini impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Indiast või Taist saadetud kumariini impordile, olenemata sellest, kas see deklareeritakse Indiast või Taist pärinevana või mitte. Komisjoni 3. jaanuari 2005. aasta otsus 2005/3/EÜ, millega kiidetakse heaks kohustus, mis on pakutud seoses uurimisega, mis käsitleb nõukogu määrusega (EÜ) nr 769/2002 Hiina Rahvavabariigist pärit kumariini impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmist Indiast või Taist imporditavate kumariini koguste kaudu, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Indiast või Taist pärinevatena või mitte. Nõukogu 7. novembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1650/2006, millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 769/2002 Hiina Rahvavabariigist pärineva kumariini impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Indoneesiast või Malaisiast saadetud kumariini impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Indoneesiast või Malaisiast pärinevana või mitte. |

141 | Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |

KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

211 | Menetlusega seotud huvitatud isikutel on olnud võimalus algmääruse sätete kohaselt uurimise käigus oma huvisid kaitsta. |

212 |

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |

229 | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |

230 | Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmääruses ei nähta ette mõju üldist hindamist, kuid see sisaldab hinnatavate tingimuste põhjalikku loetelu. |

ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |

305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 algatati 8. mail 2007 Hiina Rahvavabariigist pärit kumariini suhtes alates 1996. aastast kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamine. Uurimine kinnitas dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosust ning käesolevaga tehakse ettepanek jätkata kumariini suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete samal tasemel kohaldamist. Liikmesriikidega konsulteeriti 12. märtsil 2008 peetud dumpinguvastase komitee istungil ja 24 liikmesriiki olid ettepaneku poolt. Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud ettepaneku määruse kohta, mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 7. mail 2008. |

310 | Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed; viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 211/2005. |

329 | Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |

Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek vastab proportsionaalsuse põhimõttele järgmisel põhjusel. |

331 | Meedet kirjeldatakse algmääruses ja see ei võimalda riiklike otsuste tegemist. |

332 |

Õigusakti valik |

341 | Kavandatud õigusakt: määrus. |

342 | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel. Muud õigusaktid ei oleks asjakohased, sest algmääruses ei nähta ette muid võimalusi. |

MÕJU EELARVELE |

409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |

E-2742 | (Explanatory memorandum validated - 2 742 characters - complying with DGT norm.) |

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kumariini impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse India, Tai, Indoneesia ja Malaisia suhtes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed,[1] eriti selle artikleid 8, 9, ja 13 ning artikli 11 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A. MENETLUS

1. Jõusolevad meetmed

1. Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 769/2002[2] Hiina Rahvavabariigist pärit kumariini impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu 3479 eurot tonni kohta ja laiendas selle kehtimist Indiast ja Taist saadetud impordile nõukogu määrusega (EÜ) nr 2272/2004[3] ning Indoneesiast ja Malaisiast saadetud impordile nõukogu määrusega (EÜ) nr 1650/2006[4].

2. Komisjon kiitis heaks 3. jaanuari 2005. aasta otsusega[5] India tootja pakutud kohustuse seoses uurimisega, mis käsitles väidetavat dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmist Indiast või Taist saadetud kumariini impordi kaudu.

2. Läbivaatamise taotlus

3. Taotluse esitas 8. veebruaril 2007 Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu (European Chemical Industry Council – CEFIC) (edaspidi „taotluse esitaja”) ainsa ühenduse tootja nimel, kelle toodang moodustab kogu ühenduse kumariinitoodangu.

4. Taotluse esitajad väitsid ning esitasid esmapilgul usutavad tõendid selle kohta, et a) dumpingu ja ühenduse tootmisharule kahju tekitamise jätkumine või kordumine on tõenäoline ning b) kõnealuse toote import Hiina Rahvavabariigist ühendusse on jätkunud märkimisväärsetes kogustes ja dumpinguhindadega.

5. Veel väideti, et lisaks muudele tagajärgedele on vaatlusaluse imporditava toote kogused ja hinnad avaldanud jätkuvalt negatiivset mõju ühenduse tootmisharu hinnatasemele, mille tulemusena on ühenduse tootmisharu finantsseisund ja tööhõive olukord oluliselt halvenenud.

6. Lisaks märkis taotluse esitaja, et Hiina Rahvavabariigi vaatlusaluse toote eksportijad/tootjad püüdsid kehtivatest meetmetest kõrvale hoida, mille vältimiseks laiendati meetmeid nõukogu määrustega (EÜ) nr 2272/2004 ja (EÜ) nr 1650/2006.

3. Algatamine

7. Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali, ning algatas uurimise kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2, avaldades Euroopa Liidu Teatajas[6] sellekohase teate.

4. Uurimisperiood

8. Dumpingu ja kahju jätkumist või kordumist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2006 kuni 31. märtsini 2007 (edaspidi "läbivaatamisega seotud uurimisperiood"). Kahju jätkumise või kordumise hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2003 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi "vaatlusperiood").

5. Uurimisega seotud isikud

9. Komisjon andis läbivaatamise algatamisest ametlikult teada taotluse esitanud ühenduse tootjale, Hiina eksportivatele tootjatele ja nende esindajatele, Hiina ametiasutustele ning teadaolevalt asjaomastele importijatele, kasutajatele ja ühendustele. Komisjon saatis küsimustiku eksportivatele tootjatele, India (võrdlusriik, nagu nimetatud põhjenduses 26) tootjale, ainsale ühenduse tootjale, teadaolevatele importijatele ja kasutajatele ning nendele isikutele, kes endast läbivaatamise algatamise teates nimetatud tähtaja jooksul teada andsid.

Hiina Rahvavabariigi eksportijate/tootjate väljavõtteline uuring

10. Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatud eksportivate tootjate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu korraldamine kooskõlas algmääruse artikliga 17. Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning kui see on vajalik, siis moodustada valim, paluti kõigil eksportivatel tootjatel endast teada anda ning esitada algatamisteates nimetatud põhiandmed kumariiniga seotud tegevuse kohta uurimisperioodil. Valimi moodustamise küsimustikule vastas kaks Hiina Rahvavabariigi äriühingut, kuid ainult üks avaldas soovi koostööd teha ja vastas dumpingut käsitlevale küsimustikule:

11. Nanjing Jingqiao Perfumery/China Tuhsu Flavours & Fragrances Imp. & Exp. Corp.

12. Küsimustikule vastasid ühenduse tootja ja neli importijat/kasutajat. Mis puutub võrdlusriiki, siis India tootja, kelle poole komisjoni talitustest pöörduti, keeldus koostööd tegemast.

6. Saadud teabe kontrollimine

13. Komisjon hankis kõik andmed, mida ta dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemise ning ühenduse huvide seisukohast vajalikuks pidas, ja veendus nende andmete õigsuses. Otseselt asjassepuutuvatele isikutele andis komisjon võimaluse esitada oma seisukohad kirjalikult ja taotleda ärakuulamist.

14. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustes:

Ühenduse tootja:

- Rhodia Organics, (Lyon) Prantsusmaa;

importijad/kasutajad:

- Henkel KGaA, (Krefeld) Saksamaa

B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1. Vaatlusalune toode

15. Vaatlusalune toode on sama toode kui esialgses uurimises ehk kumariin, mis on valkjas kristalliline pulber, millel on vastniidetud heinale iseloomulik lõhn. Seda kasutatakse peamiselt lõhnakemikaalina ja kinnistina detergentide, kosmeetikatoodete ja kvaliteetaroomide tootmisel kasutatavate lõhnaühendite valmistamisel.

16. Algselt oli kumariin tonkaubadest saadav loodussaadus, kuid nüüd toodetakse seda sünteetiliselt. Seda on võimalik saada salitsüülaldehüüdi tootmiseks kasutataval sünteesimisel fenoolist (Perkini reaktsioon) või ortokresoolist sünteesimisel (Raschigi reaktsioon). Kumariini põhiliseks füüsikaliseks omaduseks on puhtus, mida näitab sulamistemperatuur. Ühenduses turustatava standardkvaliteediga kumariini sulamistemperatuur on 68–70 oC, mis vastab 99%-lisele puhtusele.

17. Vaatlusalune toode kuulub CN-koodi ex 2932 21 00 alla.

2. Samasugune toode

18. Sarnaselt esialgse uurimisega on kindlaks tehtud, et nii Hiinast ühendusse eksporditaval kumariinil kui ka ühenduse tootmisharus toodetaval ja ühenduse turul müüdaval kumariinil on ühesugused füüsikalised omadused ja kasutusvaldkonnad ning seega on tegemist samasuguste toodetega algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

1. Üldküsimused

19. Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas dumping käesoleval ajal toimub ja kas meetmete aegumine viiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise või kordumiseni.

20. Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 9 kasutati sama metoodikat nagu algses uurimises. Kuna aegumise läbivaatamise korral ei ole ette nähtud muutunud asjaolude uurimist, ei kaalutud uuesti, kas tootjad vastavad turumajandusliku kohtlemise tingimustele.

21. Statistiliste andmete kohaselt imporditi kõigist allikatest ELi 214 tonni kumariini, millest 137 tonni oli pärit Hiinast, moodustades umbes 20 % ELi tarbimisest.

2. Väljavõtteline uuring (eksportijad) ja koostöö

22. Tuletatakse meelde, et eelmises uurimises, mille tulemused avaldati 2002. aasta mais, ei teinud Hiina eksportivad tootjad koostööd ja ühelegi neist ei võimaldatud turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist.

23. Väljavõttelise uuringu vormid saadeti 21 potentsiaalsele Hiina tootjale/eksportijale, aga vastuseid saadi ainult kahelt äriühingult ja ainult üks neist tegi küsimustikule täielikult vastates uurimises koostööd: seega ei olnud väljavõttelise uuringu kasutamine õigustatud. Ainus kõnealune täidetud küsimustik kajastab 5%-i Hiina impordist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kõnealuse koostööd teinud tootja tootmisvõimsus moodustab ligikaudu 17 % kogu Hiina tootmisvõimsusest.

24. Võttes arvesse, et koostööd tehti väga vähe ja Hiina turgu ja toodangut esindas ainult üks äriühing, otsustati, et eksportivatelt tootjatelt ei olnud otse võimalik saada usaldusväärset teavet kõnealuse toote impordi kohta ühendusse läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kõnealuste asjaolude tõttu ja vastavalt algmääruse artiklile 18 tugines komisjon kättesaadavatele faktidele, s.o CN-koodi andmetele. Sellest hoolimata kasutati ainsa küsimustiku vastuseid võimalikus ulatuses, et vastavalt artiklile 18 kättesaadavate andmete põhjal saadud tulemusi üle kontrollida.

25. Tehti kindlaks, et CN-koodi andmed on parimad kättesaadavad uurimise kõiki aspekte iseloomustavad faktid. TARICi andmete ja vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 6 kogutud andmete alusel kinnitati CN koodide andmete õigsust.

26. Õigustatud juhtudel kasutati täiendava allikana koostööd teinud tootjatelt ekspordihindade kohta saadud andmeid ja komisjonile kättesaadavat Hiina ekspordistatistikat (mis sisaldas ka teisi, mitte ainult kõnealust toodet iseloomustavaid andmeid).

3. Võrdlusriik

27. Kumariin on aroom, mida toodetakse ainult väga vähestes riikides kogu maailmas ja seepärast oli võrdlusriikide valik väga piiratud. Vastavalt uurimise ajal kättesaadavale teabele olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ainsad kumariini tootvad riigid Prantsusmaa, Hiina ja India. USA oli võrdlusriik eelmises läbivaatamisega seotud uurimises, aga kõnealune äriühing on tootmise lõpetanud. Algatamisteates soovitati kasutada võrdlusriigina Indiat, kuid ükski India tootja ei nõustunud koostööd tegema.

28. Nende järelduste põhjal tuli normaalväärtus määrata „mistahes muul põhjendatud alusel” vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a. Otsustati, et ühenduse tootmisharu andmed on kõnealuseks otstarbeks põhjendatud alus.

4. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimunud dumping

29. Põhjenduses 23 kirjeldatud põhjustel arvutati dumpingumarginaalid CN-koodi andmete alusel, mida kontrolliti ainsana koostööd teinud Hiina eksportivalt tootjalt saadud teabe põhjal. Hiina impordi ekspordihindasid kohandati, et tagada nende võrreldavus normaalväärtusega. Kõnealuste kohandamistega tagati dumpingu arvutamine tehasest hankimise tasandi alusel ning ekspordihinna ja normaalväärtuse vaheline erinevus väljendati protsendina CIF-ekspordihindadest. Selle põhjal oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpingumarginaal umbes 45%.

5. Hinnavõrdlus

30. Oli selge, et kui meetmetel lubatakse aeguda, suurendab see Hiina eksportijate huvi müüa vaatlusalust toodet suurtes kogustes ulatuslikul ELi turul. Kõnealune järeldus põhineb järgmistel andmetel, mis arvutati uurimise ajal:

i) Hiina siseturu hinnad olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil umbes 25 % madalamad kui ELi turu hinnad.

ii) Hiina tootjad müüvad suurema osa oma toodangust eksporditurgudel, sest nende siseturg ei ole nende kogutoodangu jaoks piisavalt suur ja siseturuhinnad on sarnased hindadega, millega on võimalik müüa kolmandates riikides.

iii) Ühenduse turuhinnad olid kõrgemad kui Hiina eksportivate tootjate ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse ning selle põhjal võib järeldada, et dumpingut esineb ka kolmandate riikide turgudel ja et see suurendab Hiina tootjate huvi suunata oma eksport ühenduse turule.

6. Hiina kasutamata tootmisvõimsus ja varud

31. Varasema uurimise käigus, mis lõpetati 2002. aasta mais, tehti kindlaks, et Hiina tootmisvõimsusest jääb kasutamata märkimisväärselt suur osa (50 %– 60 % tootmisvõimsusest). Hiina eksportivate tootjate vähese koostööhuvi tõttu oli uurimiseks kättesaadav väga väike hulk andmeid Hiina praeguse kasutamata tootmisvõimsuse ja varude kohta.

32. Küsimustiku vastuse kohaselt oli siiski märkimisväärne osa ainsana koostööd tegeva tootja tootmisvõimsusest kasutamata. Tootja varude suurus oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpus ligikaudu 500 tonni, mis moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil rohkem kui 70 % ELi turust. Pidades meeles, et kõnealuse tootja tootmisvõimsus moodustab ainult 15–20 % Hiina tootmisvõimsusest, siis on tõenäoline, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral on ELi turu hõlvamiseks olemas veelgi suuremad varud.

7. Kolmandate riikide või Hiina siseturu suutlikkus toodangut vastu võtta

33. Pidades meeles eespool nimetatud hinnavõrdlust ja kasutamata tootmisvõimsuse ja varude olemasolu ei saa väita, et Hiina toodangu suudavad vastu võtta kolmandad riigid ja Hiina siseturg. Seda seepärast, et tarbimine kolmandate riikide turgudel on jäänud suhteliselt stabiilseks viimase 10 aasta jooksul ja eeldatakse, et see jääb stabiilseks ka tulevikus. Pidades seda meeles, on ilmne, et Hiina tootjatel on tõenäoliselt jätkuvalt vaja eksportida oma toodangut ühendusse. See tuleneb asjaolust, et ELi turg on maailmas üks kõige atraktiivsemaid arvestades selle suurust ja suhteliselt kõrgeid hindu, millega on võimalik toodangut müüa. On selge, et kui meetmed tunnistatakse kehtetuks, suunatakse veel suuremad kogused dumpinguhinnaga importi ELi turule.

8. Meetmetest kõrvalehoidmine

34. Nagu nimetatud põhjenduses 1, laiendati meetmetest kõrvalehoidmise uurimise tulemuste alusel vaatlusaluste meetmete kehtimist India, Tai, Malaisia ja Indoneesia suhtes. See osutab Hiina tootjate tugevale huvile tuua oma toodang ühenduse turule ja nende valmisolekule seda teha isegi dumpinguvastaste meetmete kehtimise ajal. Meetmetest kõrvale hoidmine toetab järeldust, et dumpinguhinnaga impordi maht ühendusse suureneks meetmete kehtetuks tunnistamise korral.

9. Järeldus dumpingu jätkumise ja/või kordumise tõenäosuse kohta

35. Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral dumping tõenäoliselt jätkub.

D. ÜHENDUSE TOOTMISHARU MÕISTE

36. Taotluse esitaja esindatav äriühing oli uurimisperioodil ainus ühenduse kumariinitootja. Seepärast leitakse, et kõnealune ühenduse tootja moodustab ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.

E. ÜHENDUSE TOOTMISHARU OLUKORRA ANALÜÜS

1. Ühenduse tarbimine[7]

37. Vaatlusalune toode moodustab osa ühest CN-koodist. Et määrata kindlaks kõnealuse CN-koodi alla kuuluvate nende toodete kogus, mis on vaatlusalusest tootest erinevad, võrdlesid ühenduse talitused CN-andmeid teiste kättesaadavate statistiliste allikatega nagu nimetatud põhjenduses 23. Kõnealune võrdlus näitas, et peaaegu 100 % kõnealuse koodi all imporditud toodetest oli tegelikult vaatlusalune toode.

38. Ühenduse tarbimine määrati seepärast kindlaks, lisades kõik Euroopa Ühenduse impordi kohta käivad CN-koodide andmed küsimustiku vastuses esitatud ühenduse tootmisharu ühenduse turu müügimahtude andmetele.

39. Vaatlusperioodil kumariini nähtav tarbimine vähenes üldjuhul 8 % (aastani 2005 vähenes ja seejärel suurenes). Tundub, et tarbimine on nüüd stabiliseerunud.

40. Ühenduse tarbimine on arenenud järgmiselt:

Tabel 1

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

Ühenduse tarbimine (näitaja 2003=100) | 100 | 91,4 | 82,4 | 90 | 92,3 |

2. Import asjaomasest riigist

a) Maht ja turuosa

41. Nagu põhjenduses 36 selgitatud, kasutati CN-koodi 2932 21 00 teabeallikana asjakohase toote ühendusse impordi puhul.

42. Hiina impordi puhul tuleb tähelepanu pöörata kinnitust leidnud meetmetest kõrvalehoidmisele, mille tulemusena laiendati meetmete kehtimist Indiast, Taist, Indoneesiast ja Malaisiast pärit kumariini impordi suhtes. Kõrvalehoidmise vastaste meetmete vastuvõtmisest tulenevalt on Hiina import ja teiste riikide kaudu saadetud Hiina import vaatlusperioodil vähenenud. Kuigi Hiinast pärit impordi maht on ikka veel märkimisväärselt suur, näitab kõnealune vähenemine, et meetmetest kõrvalehoidmise vastased meetmed on olnud tõhusad.

43. Nagu põhjenduses 38 selgitatud, on nähtav tarbimine vaatlusalusel perioodil vähenenud. Hiina import vähenes veelgi võrdeliselt tarbimisega, mille tõttu kaotati ühenduse tootmisharule osa ühenduse turust. Kolmandatest riikidest pärit impordi maht ühendusse jäi vaatlusperioodil samale tasemele.

Tabel 2

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

Dumpinguhinnaga impordi maht (näitaja 2003 = 100) | 100 | 99,4 | 49,7 | 47 | 50,1 |

Kolmandatest riikidest pärit impordi maht | 100 | 78 | 74,7 | 65,5 | 66,6 |

Dumpinguhinnaga impordi turuosa ulatus | 30%–40% | 40%–50% | 20%–30% | 10%–20% | 20%–30% |

b) Hinnad

44. Vaatlusperioodil olid Hiinast pärit kumariini impordi CIF-hinnad püsivalt palju madalamad ühenduse tootmisharu hindadest.

3. Ühenduse tootmisharu majanduslik olukord

a) Tootmine

45. Ühenduse tootmisharu pidi kõnealuse toote tootmismahtu vähendama 2003. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 25 %. See on seotud asjaoluga, et alates 2003. aastast vähenes meetmetest kõrvalehoidmisest tulenevalt ühenduse müügimaht. Veelgi enam, vähenes ka müügimaht kolmandatesse riikidesse, kuna ka kolmandate riikide eksporditurgudel pidi ühendus Hiina ekspordi survel seisma silmitsi madalate hindadega.

b) Tootmisvõimsus ja selle rakendamine

46. Nagu põhjendustes 36–39 selgitatud, oli vaatlusperioodil ühenduse tootmisharu vaatlusaluse toote müük ühenduses suhteliselt stabiilne. Samal perioodil vähenes siiski oluliselt ühenduse tootmisharu kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi maht. Kõnealuste asjaolude tõttu pidi ühenduse tootmisharu vähendama tootmisvõimsust, et optimeerida tootmisvõimsuse rakendusastet. Olenemata sellest jäi tootmisvõimsuse rakendusaste suhteliselt madalaks.

Tabel 3

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

Toodang | 100 | 63,4 | 66,3 | 70,3 | 75,4 |

Tootmisvõimsus | 100 | 63,5 | 63,5 | 63,5 | 63,5 |

Tootmisvõimsuse rakendamine | 100 | 99,8 | 104,4 | 110,8 | 118,8 |

c) Müük ühenduses

47. Vaatlusperioodil suurenes ühenduse tootmisharu müügimaht ELis 36 %. See sai võimalikuks tänu meetmete kehtimise pikendamisele järgmiseks viieks aastaks ja meetmest kõrvalehoidmise lõpetamisele. Selle tõttu ning vastavalt põhjenduses 41 esitatud selgitusele vähenes Hiina import samal perioodil. Import Indiast, mis on ainuke teine teadaolev kumariini tootev kolmas riik, piirdus võetud kohustuses lubatud kogusega.

d) Varud

48. Ühenduse tootmisharu varud vähenesid vaatlusperioodil.

e) Turuosa

49. Vaatlusperioodil suurenes ühenduse tootmisharu turuosa. Vastavalt põhjendustele 41 ja 42 on ühenduse tootmisharul tänu meetmete tõhususele olnud võimalik turuosa tagasi võtta. Turuosa suurenes vaatlusperioodil 22 protsendipunkti ning see on selgelt seotud meetmetest kõrvalehoidmise lõpetamisega.

f) Hinnad

50. Keskmised kumariini netomüügihinnad ELi turul vähenesid võrreldes 2003. aasta hindadega 2004. aastal 10 %. Pärast 2004. aastat hinnad küll tõusid järkjärgult, kuid ei jõudnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2003. aasta hinnatasemeni. Nagu oleks võinudki eeldada, ei tõusnud hinnad endisele tasemele.

51. Hinnaolukord kajastab Hiina impordi tugevat survet. Vaatlusalusel perioodil olid Hiinast pärit impordi keskmised CIF-hinnad püsivalt palju madalamad ühenduse tootmisharu hindadest. Kui meetmed olid kehtestatud, müüdi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Hiinast pärit kumariini samade hindadega nagu ühenduse tootmisharu kumariini. Hiina ekspordi hindadega on kehtestatud ülemmäär ning selle tõttu on ühenduse tootmisharu sunnitud oma hindu vastavalt korrigeerima. Seepärast on ühenduse tootmisharu hinnad madalad ning tootmisharu on vähetasuv.

52. Et kindlaks määrata Hiinast pärit kumariini põhjustatud hinna allalöömise jätkumine, võrreldi ühenduse tootmisharu tehasehindu müügil sõltumatutele tarbijatele CIF-hindadega ühenduse piiril võttes aluseks CN-koodide andmed vastavalt põhjenduses 23 esitatud selgitusele. Võrdlus näitas, et kuigi hinnad olid sarnased ühenduse tootmisharule kehtestatud mittekahjustava hinnaga, ei löönud import ühenduse tootmisharu hindu alla.

Tabel 4

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

Varud | 100 | 50,3 | 31 | 20,9 | 3,7 |

Ühenduse tootmisharu turuosa | 100 | 98 | 136,5 | 149,3 | 148 |

Hinnad | 100 | 90,4 | 93,7 | 96,6 | 97,3 |

g) Kulutasuvus

53. Vaatlusaluse toote müük ühenduse sõltumatutele klientidele tundub läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olevat vähesel määral kasumlik. See jäi kahjumlikuks alates 2004. aastast ning tulemused on veidi paranenud alates 2006. aastast. Kulutasuvuse madal tase tuleneb langenud müügihindadest vastavalt põhjendustes 49 ja 50 esitatud selgitustele ja suurenenud kuludest, eriti arvestades tooraine hinda. Kõnealuste tegurite kahjustavat mõju kulutasuvusele hüvitas tootlikkuse kasv ainult osaliselt. Üldiselt oli kasum kogu vaatlusalusel perioodil tavapärasest kasumist palju väiksem.

h) Rahakäive ja kapitali kaasamise võime

54. Ühenduse tootmisharu rahavoogude areng võrreldes vaatlusaluse toote müügiga ELi turul peegeldab kulutasuvuse arengut. Märkimist väärib asjaolu, et kuigi rahakäive oli väike, oli see vaatlusperioodil siiski positiivne.

55. Uurimise käigus tehti kindlaks, et ühenduse tootmisharul ei olnud raskusi kapitali kaasamisega ja kogu vaatlusperioodil olid kapitalikulud väga väikesed. Võimele kapitali kaasata ei saa omistada kõnealuse uurimise jaoks olulist tähtsust, kuna ühenduse tootmisharu on suur kontsern ja kumariini tootmine moodustab ainult väikse osa selle kogutoodangust. Kapitali kaasamise võime sõltub tugevalt kogu kontserni tegevusest ja mitte vaatlusaluse tootega seotud tegevusest eraldi.

i) Tööhõive, tootlikkus ja töötasud

56. Ühenduse tootmisharu tööhõive vähenes vaatlusperioodil, eriti 2004. aastast alates. Kõnealune vähenemine on seotud ühenduse tootmisharus ette võetud kumariini tootmisprotsessi ümberkorraldamisega. Ühenduse tootmisharu tootlikkus, mida mõõdeti arvestades tootlikkust iga töötava inimese kohta, suurenes vaatlusperioodil märgatavalt.

57. Palgakulu vähenes tulenevalt põhjenduses 55 kirjeldatud ümberkorraldamisest. Keskmised palgad töötaja kohta jäid vaatlusperioodil samale tasemele.

Tabel 5

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 86 | 61 | 57 | 57 |

Töötasu | 100 | 89,6 | 65,5 | 63,4 | 63,4 |

Tootlikkus | 100 | 76,4 | 111,8 | 129,4 | 135,3 |

j) Investeeringud ja investeeringutasuvus

58. Vaatlusperioodil saavutasid investeeringud kõrgeima taseme 2004. aastal ning on pärast seda hakanud langema. Praeguste turutingimuste juures on olemasolevate tootmisseadmete hooldamine ühenduse tootmisharu jaoks olulisem kui tootmisvõimsuse suurendamine.

59. Selle põhjal kajastab investeeringutasuvus, mida väljendatakse ühenduse tootmisharu puhaskasumi ja tema põhivara arvestusliku väärtuse suhtena, kulutasuvuse suundumust, nagu on selgitatud põhjenduses 52.

k) Kasv

60. Vastavalt alates põhjendusest 36 esitatud selgitustele on ühenduse tootmisharu müügimaht ELi turul märgatavalt suurenenud, lubades ühenduse tootmisharul märkimisväärse osa turust tagasi võtta.

l) Dumpingumarginaali suurus

61. Dumpingu suurust analüüsides arvestatakse asjaolu, et praegu on jõus meetmed kahjustava dumpingu kõrvaldamiseks. Dumpingu mõju ühenduse tootmisharule ei saa pidada ebaoluliseks võttes arvesse impordimahtu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja tuvastatud dumpingu märkimisväärset taset (vt põhjendus 28).

m) Toibumine varasema dumpingu mõjudest

62. Arvesse tuleks võtta ka seda, et ühenduse tootmisharu ei oleks toibunud varasema dumpingu mõjudest pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2002. aastal, sest meetmetest püüti kõrvale hoida ja kõrvalehoidmise vastased meetmed võeti vastu alles 2004 ja 2006 aastal. Enne, kui nõukogu kehtestas kõrvalehoidmise vastased meetmed India, Tai, Indoneesia ja Malaisia suhtes ja komisjon kiitis 2005. aastal heaks võetud kohustuse, oli import nimetatud neljast riigist väga suur ja see takistas ühenduse tootmisharul dumpingu mõjudest toibuda.

4. Järeldus ühenduse turuolukorra kohta

63. Hiinast pärit kumariini impordi suhtes dumpinguvastaste meetmete kehtestamisel ja meetmete laiendamisel riikide suhtes, kelle kaudu püüti meetmetest kõrvale hoida, on ühenduse tootmisharule olnud positiivne mõju, kuna tänu sellele oli võimalik raskest majanduslikust olukorrast osaliselt toibuda. Ühenduse tootmisharu jätkuvad jõupingutused kulude kärpimiseks ja tootlikkuse suurendamiseks ühe töötaja kohta korvasid napilt ühenduse turu tooraine hindade tõusu ja müügihindade languse mõju.

64. Kuna Hiina tootjad püüdsid meetmetest kõrvale hoida, nagu selgitatud põhjenduses 33, saadi kinnitust järeldusele, et Hiina eksportivatel tootjatel on suur huvi tulla ühenduse turule.

65. Pidades silmas eelnevat analüüsi, on ühenduse tootmisharu olukord endiselt ebakindel, kuigi dumpingu kahjustavat mõju on suudetud meetmete abil piirata. Dumpinguhinnaga impordi suurenemine raskendaks siiski tõenäoliselt seda olukorda ja teeks olematuks kõik ühenduse tootmisharu jõupingutused ning kumariini tootmine tuleks tõenäoliselt lõpetada.

F. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

1. Kahju kordumise tõenäosus

66. Arvestades jõusolevate meetmete kehtivuse lõppemise võimalikku mõju ühenduse tootmisharule, kaaluti põhjendustes 28–34 esitatud faktide kohaselt järgmisi tegureid.

67. Jõusolevate meetmete tulemusena on ühenduse tootmisharu suurendanud müüki ühenduse turul. Andmete põhjal on selge, et ühenduse tootmisharu turuosa on suurenenud märgatavalt turul, kus tarbimine vähenes vaatlusperioodil 8 %. Siiski kannatas ühenduse tootmisharu jätkuvalt hinnasurve all.

68. Kuigi tarbimine vähenes 8 %, nagu selgitatud põhjenduses 38 eespool, prognoositakse, et ülemaailmne kumariini tarbimine, mis küll teatud ulatuses sõltub moesuundadest, ei muutu suurel määral. On selgeid viiteid sellele, et meetmete puudumise korral jätkub märkimisväärne dumpinguhinnaga importimine Hiinast. Hiina ulatusliku kasutamata tootmisvõimsust arvestades võib oletada, et tõenäoliselt suureneks meetmete kehtetuks tunnistamise korral impordi maht ühendusse.

69. Meetmete laiendamine pärast meetmetest kõrvalehoidmist käsitlevat menetlust oli tõhus, kuna sellega peatati Hiinast pärit, kuid India, Tai, Indoneesia või Malaisia kaudu saadetud vaatlusaluse tootega seotud meetmetest kõrvalehoidmine. On tõenäoline, et Hiina eksportivad tootjad peavad ühenduses arendama agressiivset hinnakujunduspoliitikat, et korvata turuosa, mis kaotati meetmetest kõrvalehoidmise peatamise tõttu.

70. Nagu eespool põhjenduses 29 järeldatud, tehti uurimise käigus kindlaks, et Hiina eksportijatel on suur huvi suunata suured kogused ühenduse turule, kui meetmetel lubatakse aeguda. See lubaks Hiina eksportijatel kasutada ära osa oma ülejäävast tootmisvõimsusest.

71. Asjaolu, et ühenduses on hinnad kõrgemad kui Hiina ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse, toetab veelgi kõnealuse arengu tõenäosust. See julgustab Hiina tootjaid kindlasti ühenduse turul aktiivsemalt tegutsema.

72. Meetmete kõrvaldamise korral madalate hindadega import tõenäoliselt kasvaks ning sellel oleks samuti suure tõenäosusega märkimisväärne kahjustav mõju ühenduse tootmisharule. Nendes tingimustes peaks ühenduse tootmisharu kas langetama hindu, et turuosa säilitada, või jätma hinnad praegusele tasemele, kaotades kliente ja lõpuks väheneks ka müük. Esimesel juhul peab ühenduse tootmisharu tegutsema kahjumiga ja viimasel juhul toob müügi vähenemine kaasa suuremad kulutused ning kahjumi.

73. Seega selgus uurimise käigus, et kui import peaks meetmete lõpetamise korral kasvama nagu prognoositud, põhjustaks see juba niigi haavatavas seisus ühenduse tootmisharule tekitatud kahju kordumist. Tegelikult tähendaks see seda, et ühenduse tootmisharu ei saaks enam kumariini tootmist jätkata.

G. ÜHENDUSE HUVID

1. Sissejuhatus

74. Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuris komisjon, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse pikendamine oleks vastuolus ühenduse huvidega tervikuna. Ühenduse huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate huvide, nagu ühenduse tootmisharu, importijate/kauplejate ja kumariini kasutajate huvi, hindamisel. Selleks, et hinnata meetmete säilitamise või kehtetuks tunnistamise tõenäolist mõju, nõudis komisjon teavet kõikidelt eespool nimetatud huvitatud isikutelt.

75. Selle põhjal uuriti, kas vaatamata dumpingu jätkumise tõenäosuse ja kahju kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustele on olemas kaalukaid põhjusi selle kohta, et meetmete säilitamine ei ole käesoleval juhul ühenduse huvides.

2. Ühenduse tootmisharu huvi

76. Kindlasti on ainsa ühenduse tootja huvides kumariini tootmise jätkamine.

77. Leitakse ka, et dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamise korral dumping tõenäoliselt jätkub ja kasvab põhjustades ühenduse tootmisharu olukorra jätkuva halvenemise kuni tootmisharu tõenäolise kadumiseni.

78. Üldiselt võib järeldada, et meetmete kehtimise jätkumine oleks kindlalt ühenduse tootmisharu huvides.

3. Importijate ja kasutajate huvid

79. 13 importija ja 10 tööstustarbijaga võeti ühendust ning neile saadeti küsimustikud. Komisjoni talitused said koostööd tegema nõustunud äriühingutelt neli vastust.

80. Nelja vastuse hulgast teatas üks importija, et ta on meetmete vastu, kuna ta oli vaatlusalust toodet hankides huvitatud peamiselt hinnast. Kõnealune äriühing märkis siiski, et kumariini hinnal on väga väike mõju tema tootmise kogukuludele.

81. Kuigi vaatlusalust toodet kasutatakse teistes tööstusharudes, kus seda tihti ei saa asendada, on selle tähtsus koguseid ja hindu arvesse võttes valmistoote koostises väga väike – enamikul juhtudel moodustab see vähem kui 1 %. Seepärast on tollimaksu mõju nii kasutajale kui lõpptarbijale väga väike.

82. Mõni kasutaja märkis, et nad eelistavad tugevalt ühendusest pärit kumariini, kuna see on kvaliteetsem. Kui ühenduse tootmisaru peaks meetmete kehtetuks tunnistamise tõttu tootmise lõpetama, mõjutaks see kõnealuseid kasutajaid väga tõsiselt.

83. Ühenduse huvide uurimisel tuleks erilist tähelepanu pöörata vajadusele kaotada kahjustava dumpingu kaubandust moonutav mõju ja taastada tõhus konkurents. Seoses sellega tuleks märkida, et maailma kumariiniturg on väga kontsentreeritud, kus on ainult mõned tootjad, kellest kõige olulisemad asuvad Hiinas ja ühenduses. Arvestades seda, on oluline kaitsta mitme tarneallika, sealhulgas ühenduse tootmisharu, säilimist. Lisaks sellele tuleks meenutada, et dumpinguvastaste meetmete eesmärk ei ole ühendusevälistest allikatest pärit tarne piiramine ja et Hiinast pärit kumariini piisavas koguses ühendusse importimist võib edaspidigi jätkata.

84. Eespool nimetatust ja vähesest koostööst lähtudes kinnitatakse, et kasutajate ja importijate majandusolukorda ei ole praegu jõus olevad meetmed märkimisväärselt negatiivselt mõjutanud. Peale selle ei nähtu uurimise tulemustest, et meetmete kehtimise pikendamisel kahjustav mõju süveneks.

4. Järeldus ühenduse huvide kohta

85. Võttes arvesse eespool esitatud tegureid, järeldatakse, et puuduvad kaalukad põhjused, miks meetmete jätkamine oleks ühenduse huvidega vastuolus.

H. DUMPINGUVASTASED MEETMED

86. Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse soovitada olemasolevate meetmete säilitamist. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealust teavitamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.

87. Eespool öeldust järeldub, et praegu Hiina Rahvavabariigist pärineva kumariini impordi suhtes jõusolevad dumpinguvastased meetmed tuleks säilitada.

88. Nagu nimetatud põhjenduses 1, laiendati Hiinast pärit vaatlusaluse toote suhtes jõus olevaid dumpinguvastaseid meetmeid ka Indiast, Taist, Indoneesiast ja Malaisiast saadetud kumariini impordile, olenemata sellest, kas see deklareeritakse Indiast, Taist, Indoneesiast või Malaisiast pärinevana või mitte. Vaatlusaluse toote suhtes säilitatavad dumpinguvastased meetmed peaksid jätkuvalt kehtima Indiast, Taist, Indoneesiast ja Malaisiast saadetud kumariini impordi suhtes, olenemata sellest, kas see deklareeritakse Indiast, Taist, Indoneesiast või Malaisiast pärinevana või mitte. Põhjenduses 2 osutatud India eksportiv tootja, kes vabastati meetmetest komisjoni heaks kiidetud kohustuse alusel, peaks ka edaspidi olema samadel tingimustel vabastatud käesoleva määrusega kehtestatud meetmetest,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Hiina Rahvavabariigist pärit ja koodi ex 2932 21 00 (TARICi lisakood 2932 21 00 19) alla kuuluva kumariini impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.

2. Tollimaksumääraks sätestatakse 3 479 eurot tonni kohta.

3. Hiinast pärit impordi suhtes kohaldatavat 3 479 euro suurust lõplikku dumpinguvastast tollimaksu laiendatakse lõikes 1 nimetatud sama toote impordi suhtes, mis on saadetud Indiast, Taist, Indoneesiast või Malaisiast, olenemata sellest, kas see deklareeritakse Indoneesiast, Taist, Indoneesiast või Malaisiast pärinevana või mitte.

Artikkel 2

Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Artikkel 4

Kui tooted on enne vabasse ringlusse lubamist saanud kahjustada ning seepärast jagatakse tegelikult makstud või makstav hind tolliväärtuse määramisel vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklile 145, vähendatakse eespool sätestatud summa alusel arvutatud dumpinguvastase tollimaksu summat protsendimäära võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna proportsionaalsele jagamisele.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, […]

Nõukogu nimel

eesistuja

[…]

[1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

[2] EÜT L 123, 9.5.2002, lk 1. Viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1854/2003 (ELT L 272, 23.10.2003, lk 1).

[3] ELT L 396, 31.12.2004, lk 18.

[4] ELT L 311, 10.11.2006, lk 1.

[5] ELT L 1, 4.1.2005, lk 15.

[6] ELT C 103, 8.5.2007, lk 15.

[7] Kuna ainult üks ühenduse tootja moodustab ühenduse tootmisharu, on konfidentsiaalsuse tagamiseks käesolevas määruses esitatud arvud indekseeritud või ligikaudsed.