EUROOPA KOMISJON Brüssel,3.9.2020 COM(2020) 476 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava

ja Euroopa Energiatõhususe Fondi rakendamise kohta {SWD(2020) 169 final}



KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava

ja Euroopa Energiatõhususe Fondi rakendamise kohta Energialiidu selgroo moodustab vastupidav taristu. Möödunud 2019. aastal alustati tähtsaid võrkude ühendamise projekte ja tugevdati märkimisväärselt piirkondlikku koostööd. Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava (EEPR) mängis põhirolli selliste ühist huvi pakkuvate suurte taristute rahalises toetamises, mille kaudu lõimitakse elektri- ja gaasiturg ning suurendatakse energiavarustuskindlust. I. EDUSAMMUD KAVA RAKENDAMISEL Energiataristu ja innovatsioon, mis on Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava (edaspidi „energeetikakava“) liikumapanevad jõud, on praegu sama olulised kui 2009. aastal, mil energeetikakava kehtestati. Käesolevas aruandes kirjeldatakse energeetikakava iga osa puhul projektide rakendamise ja Euroopa Energiatõhususe Fondi (EEEF) raames saavutatud edu. Käesolev aruanne on jätkuks 2020. aastal vastu võetud aruandele . Aruandes käsitletakse projektide rakendamist ajavahemikus 1. jaanuarist 2019 kuni 31. detsembrini 2019 ja selle aja jooksul tehtud makseid. II. PROJEKTIDE ÜLDINE RAKENDAMINE 2019. aasta detsembri lõpuks olid 59 projektist täielikult lõpetatud 45 (+2 võrreldes 2018. aastaga) ja toetusesaajatele oli välja makstud kokku 2 546 249 263 eurot (millest on juba maha arvatud sissenõudekorraldused summas 198 823 897 eurot) (vt lisa). Gaasi- ja elektritaristute olukord on nüüdseks järgmine: enamik projekte on lõpetatud ja kaks projekti on veel käimas. Avamere tuuleenergia võrku ühendamisega tegelevad projektide täitjad on teinud olulisi edusamme, kuid viimase allesjäänud süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise projekti puhul otsustasid projekti täitjad selle rahalise toetamise lõpetada. Komisjon on otsustanud jätkata investorite rahalist toetamist seni, kuni on selge, et on võimalik teha lõplik investeerimisotsus, ja projekt loob ühiskonnale jätkuvalt märkimisväärset lisaväärtust. 1. Gaasi- ja elektritaristud Energeetikakava taristute allprogrammiga on toetatud 44 projekti kolmes peamises tegevusvaldkonnas (gaasiühendused, gaasi vastassuunavoog ja elekter). Eraldatud on 2 267 574 462 eurot, millest 1 669 370 233 eurot oli 31. detsembriks 2019 toetusesaajatele välja makstud. Väljamaksed tehakse üksnes juhul, kui toetusesaajad on lõpliku investeerimisotsuse kaudu võtnud selge kohustuse projekti rakendada.

1.1. Senised edusammud Praeguseks on 44st taristuprojektist ellu viidud 38 (võrreldes 2018. aastaga muutusi ei ole, kuna 2019. aastal ei viidud lõpule ühtki projekti), nelja projekti rakendamine lõpetati ja kaks projekti on veel käimas. Elektrisektoris on lõpule viidud kõik 12 projekti. Gaasiühenduste valdkonnas on 18 projektist lõpule viidud 13, kaks edenevad uuele ajakavale vastavalt ja kolme projekti rakendamine on lõpetatud. Kesk- ja Ida-Euroopas on lõpule viidud 13 vastassuunavoo ja võrkudevaheliste ühenduste valdkonna projekti ning 2014. aasta septembris lõpetas komisjon ühe projekti rakendamise Rumeenias. Pärast viimast energeetikakava rakendamise aruannet toimunud edusammudest võib esile tõsta eelkõige järgmisi: -Kreeka-Bulgaaria ühendus (IGB) on peamine tee Aadria mere torujuhtme gaasi ja Kreeka veeldatud maagaasi transportimiseks põhja ning oluline projekt gaasivarustuse mitmekesistamiseks Kagu-Euroopa piirkonnas. See on ühishuviprojekt (PCI 6.8.1) ning Kesk- ja Kagu-Euroopa energiavõrkude ühendamise kõrgetasemelise töörühma (CESEC) prioriteetne projekt. Komisjon on projekti algusest peale poliitiliselt ja rahaliselt toetanud. Projekt on saanud 45 miljonit eurot Euroopa majanduse elavdamise energeetikakavast ja 39 miljonit eurot Euroopa Regionaalarengu Fondist. 2018. aastal liiguti projekti rakendamisel veelgi edasi. Projekti ehitus algas 2019. aasta oktoobri lõpus ja peaks kestma 18 kuud. Äriline käitamine algab praeguste hinnangute kohaselt 2021. aasta II kvartalis. -Küprose Vabariigis valmistab energeetika-, kaubandus- ja tööstusministeerium praegu ette maagaasi vastuvõtuterminali rajamist. See aitab kaasa Küprose energiaallikate mitmekesistamisele ja saare energiasüsteemi eraldatuse lõpetamisele ning soodustab sõltumatute tootjate pakutavat konkurentsi gaasist elektrienergia tootmises. Maagaas jõuab Küprose turule eeldatavasti 2022. aastaks. Praeguse seisuga peaks need kaks käimasolevat projekti jõudma lõpule vastavalt 2021. aasta ja 2022. aasta lõpuks. 2. Avamere tuuleenergia projektid 2.1. Senised edusammud Avamere tuuleenergia allprogramm hõlmab üheksat projekti toetuste kogumahuga 565 miljonit eurot, mis jaguneb kahe peamise tegevusvaldkonna vahel: – uuenduslike turbiinide ja avamererajatiste ulatuslik katsetamine, tootmine ja kasutusele võtmine (kuus projekti) ning – moodulipõhiste lahenduste väljatöötamine edastatava tuuleenergia suurte koguste võrku ühendamiseks (kolm projekti). Üheksast projektist kuus on lõpule viidud ja kahe projekti rakendamine lõpetati ennetähtaegselt. Projektide jaoks maksti välja 376 188 345 eurot (pärast sissenõudekorralduste summa mahaarvamist). Käimas on veel üks projekt (Kriegers Flak). 2.2. Senised edusammud valdkondade kaupa 2.2.1. Edusammud seoses uuenduslike turbiinide ja avamererajatistega

Aberdeeni avamere tuulepargi puhul alustasid 1. juulil 2018 Vattenfalli avamere tuulepargis „Aberdeen Bay“ tööd üksteist maailma suurima võimsusega tuuleturbiini (8,8 MW turbiini kohta tol ajal, praegu on olemas turbiinid võimsusega 12 MW). 2018. aasta septembris avati ametlikult avamere tuuleenergia Euroopa katsekeskus (Aberdeen Offshore Wind Farm). Viimane aruanne projekti kohta esitatakse ja lõppmakse tehakse eeldatavasti 2020. aasta II kvartalis. 2.2.2. Edusammud tuuleenergia võrkuühendamisel Ülejäänud kaks projekti, Kriegers Flak ja COBRAcable, edenesid ootuspäraselt. Võrkudevaheline ühendus COBRAcable Taani ja Madalmaade vahel hakkas tööle 2019. aasta septembris. Projekt COBRAcable lõppes 2019. aasta detsembris. Lõpparuanne tuleb esitada kolme kuu jooksul pärast meetme lõppkuupäeva, st 2020. aasta märtsi lõpuks. Kriegers Flak – ühendatud võrkude lahendus – peaks kava kohaselt hakkama tööle 2020. aasta II kvartali lõpus, mis on ka projekti lõppkuupäev. Lõpparuanne tuleb esitada 2020. aasta septembri lõpuks. 3. Süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine See energeetikakava allprogramm hõlmab ühe miljardi euro suurust toetust kuuele projektile, mille eesmärk on töötada välja süsinikdioksiidi kogumise, transpordi ja säilitamise tervikmeetod. Üks projekt (Compostilla Hispaanias) viidi lõpule ja selle tulemusena on tööle rakendatud süsinikdioksiidi kogumise, transpordi ja säilitamise katsejaamad. Nelja projekti rakendamine lõpetati ennetähtaegselt, kuna projekti täitjad otsustasid investeeringu tegemata jätta, üks projekt lõppes ilma, et see oleks lõpule viidud. Kõnealuste projektide jaoks maksti 387 099 179 eurot (pärast sissenõudekorralduste mahaarvamist kogusummas 145 294 400 eurot). III. EUROOPA ENERGIATÕHUSUSE FOND (EEEF) 2010. aasta detsembris eraldati energeetikakava vahenditest 146,3 miljonit eurot säästva energia projektide rahastamisvahendile. See hõlmas 125 miljoni euro suurust panust Euroopa Energiatõhususe Fondi (EEEF). EEEF loodi 2011. aasta juulis ja selle maht kasvas 265 miljoni euroni . Fondi toetatakse tehnilise abi toetusvahendiga, mille eelarve on 20 miljonit eurot, ja teadlikkuse suurendamise meetmeteks eraldatud 1,3 miljoni euroga. EEEF pakub individuaalselt kohandatud rahastamismehhanisme (nii võla- kui ka omakapitaliinstrumente) energiatõhususe, taastuvenergia ja keskkonnahoidliku linnatranspordiga seotud projektidele. Toetusesaajad on kohalikud ja piirkondlikud avaliku sektori asutused või neid esindavad eraettevõtjad. 1.Senised edusammud 2019. aastal lisandus fondi portfelli üks uus tehing: – Ühendkuningriigi projekt Catfoss hõlmab uue soojus- ja elektrienergia koostootmisjaama (ülesseatud võimsusega 28 MW) rahastamist. Koostootmisjaam ehitatakse samale alale olemasoleva jäätmekäitluskohaga ja selle asukoht on Derwenthaugh Eco Parc, Gateshead, Ühendkuningriik. Projekti raames varustatakse säästva soojusenergiaga kohalikku kaugküttevõrku ning soojuse ja elektri eratarbijaid. Projekti elluviimisel vähendatakse sellega heidet hinnanguliselt 52 500 CO2-ekvivalenttonni aastas võrreldes lähteolukorraga. See vastab 97%-le. Sellele lisaks peaks siis, kui jaam on täielikult töös, olema primaarenergia sääst üle 315 000 MWh aastas, mis tähendab 100% säästu võrreldes lähteolukorraga, kuna praegu läheb orgaaniline kütus prügilasse (EEEFi investeering 25 miljonit eurot, projekti kogumaht 48 miljonit eurot). Alates selle loomisest kuni 31. detsembrini 2019 allkirjastas EEEF lepingud 17 projekti rahastamiseks summas 195 miljonit eurot ning lõppinvesteeringute maht oli hinnanguliselt 349,5 miljonit eurot. Tuginedes CO2 heite (ekvivalenttonnides) vähendamist ja primaarenergia säästu käsitlevale EEEFi projektihindamise ja aruandluse raamistikule, on 2016. aasta lõpust alates hoitud investeeringute abil ära ligi 388 478 tonni CO2 õhkupaiskamine ja säästetud 794 124 MWh primaarenergiat.