ET Euroopa Liidu Teataja C 266/27

Nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006 (põllumajandustoodete ja toidu garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste kohta) artikli 8 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

(2007/C 266/07)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006 (1) artiklile 9. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

GTE REGISTREERIMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 509/2006

„CZWÓRNIAK”

EÜ NR: PL/TSG/007/0035/6.9.2006

1. Taotlejate rühma nimi ja aadress

Nimi: Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo — Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego Aadress: ul. Czackiego 3/6 PL-00-043 Warszawa Tel: (48) 22 828 27 21 E-post: krwim@sitspoz.pl

2. Liikmesriik või kolmas riik

Poola

3. Spetsifikaat

3.1. Registreeritav nimetus

„Czwórniak”

Toote turustamisel võib selle märgistus sisaldada järgmist teavet: „miód pitny wytworzony zgodnie ze staropolską tradycją” (e. k. „vana Poola traditsiooni kohaselt valmistatud mõdu”). See teave tuleb tõlkida teistesse ametlikesse keeltesse.

3.2. Nimetus

on iseenesest eripärane väljendab põllumajandustoote või toidu eripära

Nimetus „Czwórniak” tuleneb arvust „4” (poola keeles: „cztery” ) ning see on otseselt seotud toote ajalooliselt väljakujunenud koostise ja tootmismeetodiga — mõduvirdes sisaldub ühe osa mee kohta kolm osa vett. Seetõttu väljendab nimetus toote eripära. Kuna terminit „Czwórniak” kasutatakse ainult teatavat liiki mõdu tähistamiseks, tuleb ka nimetust iseenesest pidada eripäraseks.

3.3. Kas taotletakse nimetuse reserveerimist määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 13 lõike 2 alusel:

registreerimine koos nimetuse reserveerimisega registreerimine ilma nimetuse reserveerimiseta

3.4. Toote liik

Klass 1.8. — Asutamislepingu I lisas loetletud muud tooted

3.5. Punktis 3.1 esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu kirjeldus

„Czwórniak” on mõdu — mõduvirdest kääritatud selge jook, mille eripäraks on iseloomulik meelõhn ja kasutatud toorainete maitse.

Mõdu „Czwórniak” maitset võib rikastada vürtside lisamisega. Mõdu „Czwórniak” värv ulatub kuldsest kuni tumeda merevaigukollaseni ning sõltub tootmises kasutatud mee liigist.

Mõdule „Czwórniak” on omased järg mised füüsikalised ja keemilised näitajad:

— alkoholisisaldus: 9–12mahuprotsenti,

— redutseerivad suhkrud pärast inversiooni: 35-90 g/l,

— üldhappesus väljendatuna õunhappena: 3,5–8 g/l,

— lenduvate hapete sisaldus väljendatuna äädikhappena: maksimaalselt 1,4 g/l,

— üldsuhkur (grammides) tegeliku alkoholikontsentratsiooni alusel (mahuprotsentides) korrutatuna 18ga: minimaalselt 240 g,

— suhkruvaba ekstrakt: vähemalt: — 15 g/l, — 20 g/l puuviljamõdu (melomel) puhul,

— tuhasus: vähemalt 1,3 g/l (puuviljamõdu puhul).

Mõdu „Czwórniak” tootmisel on keelatud lisada säilitusaineid, stabilisaatoreid ning tehislikke värvi-, lõhna- ja maitseaineid.

3.6. Punktis 3.1 esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu tootmismeetodi kirjeldus

Toorained

— Looduslik mesi, mille omadused on järgmised: — veesisaldus: maksimaalselt 20 % (m/m); — redutseerivad suhkrud: minimaalselt 70 % (m/m); — kombineeritud sahharoosi ja melesitoosi sisaldus: maksimaalselt 5 % (m/m); — üldhappesus — 1 mol/l NaOH lahust 100 g mee kohta: 1–5 ml; — 5-hüdroksümetüülfurfuraali (HMF) sisaldus: maksimaalselt 4,0 mg 100 g mee kohta;

— suure kääritamisvõimega mõdupärm, mille lisamisel toimub virdes ekstraktide käärimine;

— maitsetaimed ja vürtsid: nelk, kaneel, muskaat või ingver.

— Naturaalne puuviljamahl või värsked puuviljad.

Tootmismeetod

1. etapp

Mõduvirde pruulimine (keetmine) temperatuuril 95–105 °C. Valmistootes ettenähtud mee ja vee vahekord on ühe osa mee kohta kolm osa vett (või puuviljamahlaga segatud vett), millele võib lisada maitsetaimi ja vürtse. Puuviljamõdu puhul asendatakse vähemalt 30 % veest puuviljamahlaga.

Vee ja mee suhte range järgimine ning nõuetekohase ekstraktisisalduse saavutamine aurusärgiga varustatud virdetõrres. Selline pruulimisviis takistab suhkrute karamellistumist.

2. etapp

Virde jahutamine pärmirakkude paljunemiseks optimaalse temperatuurini 20–22 °C. Virre tuleb jahutada tootmise päeval ja jahutamise aeg sõltub jahuti tõhususest. Jahutamine tagab virde mikrobioloogilise ohutuse.

3. etapp

Käärimise esilekutsumiseks pärmilahuse lisamine kääritamisanumas olevale virdele.

4. etapp

A. Põhikäärimine — 6–10 päeva. Temperatuuri hoidmine maksimaalselt 28 °C juures tagab käärimisprotsessi õnnestumise.

B. Järelkäärimine — 3–6 nädalat. Järelkäärimine tagab nõuetekohaste füüsikalis-keemiliste näitajate saavutamise.

5. etapp

Sette eemaldamine lõpuni käärinud mõdust.

Pärast vähemalt 9 % alkoholisisalduse saavutamist tuleb mõdu enne laagerduma jätmist ümber valada. Sellega tagatakse mõdu nõuetekohased füüsikalis-keemilised ja organoleptilised omadused. Käärimissette jätmine lõpuni käärinud mõdusse pärast järelkäärimist kahjustab pärmi autolüüsi tõttu mõdu organoleptilisi omadusi.

6. etapp

Laagerdumine (küpsemine) ja läbi sifooni selitamine (dekanteerimine) — korratakse vastavalt vajadusele, et ennetada soovimatuid protsesse käärimissettes (pärmi autolüüs). Laagerdumise kestel on võimalik läbi viia selliseid toiminguid nagu pastöriseerimine ja filtreerimine.

See etapp on hädavajalik, et tagada toote õiged organoleptilised omadused.

Mõdu „Czwórniak” minimaalne laagerdumisaeg on üheksa kuud.

7. etapp

Maitsestamine (koostis) — selles etapis valmib lõplikult toode, millele on iseloomulikud punktis .5 (põllumajandustoote või toidu kirjeldus) määratletud organoleptilised ja füüsikalis-keemilised omadused. Selleks et saavutada nõuetekohased näitajad, on võimalik parandada toote organoleptilisi ning füüsikalis-keemilisi omadusi järgmiselt:

— lisades mõdu magustamiseks mett,

— lisades maitsetaimi ja vürtse.

Selle etapi eesmärk on saada mõdule „Czwórniak” iseloomulike lõhna- ja maitseomadustega toode.

8. etapp

Toote pakenditesse valamine temperatuuril 55–60 °C. Mõdu „Czwórniak” soovitatakse pakkuda traditsioonilises pakendis, näiteks korvpudelites, savinõudes või tammevaatides.

3.7. Põllumajandustoote või toidu eripära

Mõdu „Czwórniak” eripära tuleneb:

— virde valmistamisest (toorainete koostis ja vahekord),

— laagerdamisest ja valmimisest,

— selle füüsikalis-keemilistest ja organoleptilistest omadustest.

Virde valmistamine (toorainete koostis ja vahekord)

Mõdu „Czwórniak” eripära tuleneb eelkõige mee ja vee kasutamisest ettenähtud vahekorras (üks osa mett kolme osa vee kohta) ja selle rangest järgimisest mõduvirdes. See vahekord on mõdu „Czwórniak” tootmise kõigis edasistes etappides otsustavaks teguriks, kuna annab tootele selle ainulaadsed omadused.

Laagerdamine ja valmimisaeg

Vastavalt Poola traditsioonilisele retseptile sõltuvad toote omadused selle laagerdumise ja valmimise kindlaksmääratud ajast. Mõdu „Czwórniak” puhul on see periood vähemalt üheksa kuud.

Füüsikalis-keemilised ning organoleptilised omadused

Kõigist spetsifikaadis loetletud tootmisetappidest kinnipidamine tagab ainulaadse maitse ja aroomiga toote. Mõdu „Czwórniak” ainulaadne maitse ja lõhn saadakse õige suhkru- ja alkoholisisalduse tulemusena:

— redutseerivad suhkrud pärast inversiooni: > 35–90 g/l,

— üldsuhkur (grammides) tegeliku alkoholikontsentratsiooni alusel (mahuprotsentides) korrutatuna 18ga: minimaalselt 240 g,

— alkohol: 9–12 mahuprotsenti.

Tänu tootmisel kasutatavate koostisainete rangelt määratletud vahekorrale on mõdul „Czwórniak” iseloomulikult viskoosne ja voolav konsistents, mis eristab seda teistest mõduliikidest.

3.8. Põllumajandustoote või toidu traditsioonilised omadused

Traditsiooniline tootmismeetod

Poolas on mõdutootmine üle tuhande aasta vanune traditsioon, mida iseloomustab mõduliikide lai valik. Tootmismeetodite sajanditepikkuse edasiarendamise ja täiustamise tulemuseks on palju erinevaid mõduliike. Mõdu tootmise ajalugu ulatub tagasi Poola omariikluse algusaegadesse. 966. aastal kirjutas Hispaania diplomaat, kaupmees ja rändur Ibrahim ibn Yaqub: „Peale toidu, liha ja künnimaa on Mieszko I maa rikas mõdu poolest — nii kutsutakse slaavi veine ja joovastavaid jooke.” (Mieszko I oli Poola ajaloo esimene kuningas.) Arvukalt viiteid mõdutootmisele sisaldavad ka 11. ja 12. sajandi vahetusel Poola ajalugu kirja pannud Gallus Anonymuse kroonikad.

Adam Mickiewiczi kirjutatud Poola rahvuseepos „Pan Tadeusz”, mis räägib aadelkonna elust 1811.–1812. aastal, sisaldab ohtralt teavet mõdu tootmise, tarbimise ja erinevat liiki mõdu kohta. Mõdu on mainitud ka Tomasz Zani (1796–1855) luules ja Henryk Sienkiewiczi triloogias, milles kirjeldatakse 17. sajandi sündmusi Poolas („Ogniem i mieczem”, avaldatud 1884. aastal; „Potop”, avaldatud 1886. aastal ning „Pan Wołodyjowski”, avaldatud 1887. ja 1888. aastal).

Poola 17. ja 18. sajandi kokakunstitraditsioone kirjeldavad algmaterjalid ei viita mitte ainult üldiselt mõdule, vaid ka eri mõduliikidele. Sõltuvalt tootmismeetodist kandsid need nimetusi „półtorak”, „dwójniak”, „trójniak” ja „czwórniak”. Iga nimetus viitab eraldi mõduliigile, mida toodetakse erineva mee ja vee või mahla vahekorra baasil ja erineva laagerdusajaga. Mõdu „Czwórniak” tootmisviis on väikeste erisustega kasutusel olnud sajandeid.

Traditsiooniline koostis

Mõdu traditsiooniline jaotus półtorak'iks, dwójniak'iks, trójniak'iks ja czwórniak'iks on Poolas eksisteerinud sajandeid ning on tarbijate seas tuntud tänapäevalgi. Pärast Teist maailmasõda tehti katseid reguleerida mõdu traditsioonilist jaotust neljaks kategooriaks. Kõnealune jaotus talletati Poola seadustesse 1948. aastal veini, viinamarjavirde ja mõdu tootmise ning nendega kauplemise seadusega (Poola Vabariigi ametlik väljaanne, 18. november 1948). Nimetatud seadus hõlmab mõdutootmise eeskirju ning mee ja vee vahekorra ning tehnoloogiliste nõuete määratlust. Vee ja mee vahekord mõdu „Czwórniak” puhul on sätestatud järgmiselt: „Mõduks „Czwórniak” võib nimetada üksnes sellist mõdu, mis on valmistatud ühest osast looduslikust meest ja kolmest osast veest.”

3.9. Eripära kontrollimise miinimumnõuded ja kord

Kohustuslikud kontrollid hõlmavad järgmist:

— mõduvirde koostisainete kindlaksmääratud vahekorra järgimine,

— laagerdumisperioodi kestuse järgimine,

— valmistoote organoleptiliste omaduste (maitse, lõhn, värv, selgus) kontroll,

— valmistoote füüsikalis-keemilised näitajad: alkoholisisaldus, üldsuhkur, redutseeriv suhkur pärast inversiooni, üldhappesus, lenduvate hapete sisaldus, mittesuhkruekstrakt, puuviljamõdu puhul tuhasus. Need näitajad peavad vastama spetsifikaadi punktis 3.5 määratletud väärtustele.

Kohustuslikke kontrolle viiakse läbi vähemalt üks kord aastas.

Soovitav on kontrolli teostada ka allpool loetletud tootmisetappidel. Allpool loetletud tootmisetappide kontrollid ei ole kohustuslikud, kuid on soovituslikud, sest need aitavad kõrvaldada erinevate tootmisetappide käigus ilmneda võivaid vigu.

4. etapp

Kääritamisprotsessi käigus tuleks korrapäraselt laboratoorselt kontrollida toote organoleptilisi omadusi (maitse ja aroom) ning alkoholi kääritamisprotsessi käigus muutuvaid füüsikalis-keemilisi näitajaid, näiteks alkoholisisaldus ja suhkrute sisaldus.

6. etapp

Laagerdumise käigus tuleks regulaarselt kontrollida toote peamisi organoleptilisi omadusi ning füüsikalis-keemilisi näitajaid, näiteks alkoholisisaldus, üldsuhkur, üldhappesus ja lenduvate hapete sisaldus.

8. etapp

Enne pudelitesse villimist kontrollitakse erinevaid füüsikalis-keemilisi ning organoleptilisi näitajaid, mis on määratletud punktis 3.5 (Põllumajandustoote või toidu kirjeldus).

4. Spetsifikaadile vastavust kontrollivad ametiasutused või sertifitseerimisasutused

4.1. Nimi ja aadress

Nimi: Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno — Spożywczych Aadress: ul. Wspólna 30 PL-00-930 Warszawa Tel: (48) 22 623 29 00 Faks: (48) 22 623 29 98 E-post: —





Riigiasutus Eraettevõte

4.2. Ametiasutuse või sertifitseerimisasutuse konkreetsed ülesanded

Eespool nimetatud kontrolliasutus vastutab spetsifikaadi kontrollimise eest tervikuna.

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 1.