[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 14.9.2009

KOM(2009) 478 lõplik

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE

Aastaaruanne nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 866/2004 rakendamise ja selle kohaldamisest tuleneva olukorra kohta {SEK(2009) 1182}

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE

Aastaaruanne nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 866/2004 rakendamise ja selle kohaldamisest tuleneva olukorra kohta

Sissejuhatus

Nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) 866/2004 (ühinemisakti protokolli 10 artiklis 2 sätestatud korra kohta)[1] (edaspidi „eraldusjoone määrus") jõustus 1. mail 2004. Selles määratakse kindlaks tingimused, mille alusel kohaldatakse ELi õiguse sätteid isikute, kaupade ja teenuste liikumise suhtes üle eraldusjoone, mis eraldab seda Küprose Vabariigi ala, mis ei ole Küprose Vabariigi valitsuse tegeliku kontrolli all, sellest alast, mis on tema kontrolli all.

Käesolev aruanne hõlmab ajavahemikku 1. mai 2008 – 30. aprill 2009.

1. Eraldusjoone määruses tehtud muudatused

Küprose saarel kaubanduse soodustamiseks võttis nõukogu 16. juunil 2008 vastu eraldusjoone määruse muutmise määruse[2].

Muutmismäärusega kaotatakse kõik tollimaksud Küprose põhjaosast pärinevatele põllumajandustoodetele, millega kaubeldakse üle eraldusjoone. Lisaks suurendati eraldusjoont ületavate isikute isiklikus pagasis sisalduvate kaupade koguväärtuse ülemmäära 135 eurolt 260 eurole, et aidata kaasa Küprose türgi kogukonna majanduslikule arengule. Nimetatud summa ulatuses võib kaupu üle eraldusjoone Küprose Vabariigi valitsuse kontrolli all olevale alale või Ühendkuningriigi suveräänsesse baasipiirkonda[3] tuua tolli-, aktsiisi- ja muude maksudeta. See maksuvabastus ei kehti sigarettide ega alkoholi suhtes, mille piirnormid on kindlaksmääratud eraldusjoone määruse artikli 6 lõikes 2. Muudatustega reguleeritakse läbipaistvalt ka kaupade ajutist (kuni kuueks kuuks) sissetoomist Küprose põhjaosast Küprose Vabariigi valitsuse kontrolli all olevale alale või baasipiirkonda.

Eraldusjoone määruse muudatused rakendati ilma probleemideta. Muudatustega ei ole siiski kaasnenud asjaomaste toodete kaubavahetuse ega Küprose türgi kogukonna osutatavate teenuste märkimisväärset kasvu üle eraldusjoone.

Kaupade ajutist sissetoomist käsitlevad Küprose siseriiklikud eeskirjad (tolliameti ringkirja vormis, mida on arvesse võtnud ka baasipiirkonna ametiasutused) kehtivad alates 1. novembrist 2008. Sellest ajast alates on registreeritud 73 juhtumit, millest 27 käsitlesid toodete parandamist, 14 väljapandavaid eksponaate, 1 juhtum käsitles professionaalseid töövahendeid. Veel 31 juhtumit oli seotud selliste isikute transpordivahenditega (teistes riikides registreeritud), kes sisenesid valitsuse kontrolli all olevale alale Küprose põhja osas asuva sadama kaudu ning teatasid, et soovivad valitsuse kontrolli all oleval alal viibida vähem kui kuus kuud. Praeguseni ei ole ajutise sissetoomise jaoks tagatist nõutud.

2. Rakendusmeetmed

21. jaanuaril 2009 võttis komisjon vastu otsuse täiendavate taimetervishoiu asjatundjate määramise kohta, et teostada kontrollkäike Küprose Vabariigi alal, mis ei kuulu Küprose Vabariigi valitsuse tegeliku kontrolli alla (vt punkt 4.6 allpool).

3. Isikute üleminek eraldusjoonest

3.1. Eraldusjoone ületamine ametlikes piiriületuspunktides

Määrusega on kehtestatud stabiilne õigusraamistik, mille alusel küproslased, teised ELi kodanikud ja kolmandate riikide kodanikud saavad ametlike piiriületuspunktide kaudu vabalt eraldusjoont ületada. Küprose Vabariigilt saadud olemasolevate andmete kohaselt ületas aruandeperioodil eraldusjoone valitsuse kontrolli all olevalt alalt Küprose põhjaossa minekuks 730 130 Küprose kreeklast (aasta varem 633 163) 193 909 sõidukis (aasta varem 426 990)[4] ja Küprose põhjaosast valitsuse kontrolli all olevale alale minekuks 1 287 126 Küprose türklast (aasta varem 1 162 739) 451 334 sõidukis (aasta varem 602 992)[5]. Küprose Vabariigilt saadud andmete kohaselt ületas aruandeperioodil eraldusjoone 739 097 teiste ELi liikmesriikide kodanikku ja kolmandate riikide kodanikku (eelmise aasta andmed puuduvad).

Esitatud arvud ei hõlma andmeid suveräänse baasipiirkonna ametiasutuste kontrolli alla kuuluvate Pergamose ja Strovilia piiriületuspunktide kaudu eraldusjoone ületanud isikute ega sõidukite kohta. Suveräänse baasipiirkonna ametiasutused ei pea nimetatud kahe piiriületuspunkti kohta statistilist arvestust. Baasipiirkonna ametiasutuste arvamuse kohaselt ületas aruandeperioodil aastas Strovilia piiriületuspunkti keskmiselt 94 000 Küprose kreeklast, kes soovisid minna Küprose põhjaossa, ning 243 000 Küprose türklast, kes soovisid minna baasipiirkonna alale. Pergamose piiriületuspunktis olid vastavad arvud Küprose kreeklaste puhul 34 000 ja Küprose türklaste puhul 168 000[6].

Otseselt piirületuskohtades töötavate Küprose Vabariigi politseitöötajate arvu vähendati mõnevõrra 67-lt töötajalt (2008) 63-le (2009).

Piiripunktides eraldusjoone igapäevase ületamisega seotud suurematest vahejuhtumitest ei ole teatatud.

3.2. Eraldusjoone ebaseaduslik ületamine

Endiselt teeb märkimisväärselt muret eraldusjoont ebaseaduslikult ületavate kolmandate riikide kodanike suur arv. Küprose Vabariigilt saadud andmed näitavad, et kinnipeetud ebaseaduslike sisserändajate koguarv aruandeperioodil mõnevõrra vähenes võrreldes eelmise aasta rekordtasemega (5 844 inimeselt 5 560 inimesele) – IV lisa.

Küprose politsei teatas, et nendest 5 560 ebaseaduslikust sisserändajast ainult 35 isikut sisenes valitsuse kontrolli all olevale alale otse, 5 525 saabus valitsuse kontrolli all olevale alale üle eraldusjoone. Nimetatud 5 525 ebaseaduslikust sisserändajast 5 347 pidas kinni Küprose politsei ja 178 baasipiirkonna politsei, kes andis nad üle Küprose politseile. Küprose politsei andmeil pärinesid ebaseaduslikud sisserändajad peamiselt järgmistest riikidest: Süüria (48 %), Jordani jõe läänekallas Gaza sektor (9 %) ja Iraan (9 %). Suur osa ebaseaduslikult riiki sisenenud kolmandate riikide kodanikest taotles hiljem varjupaika (2 226 isikut 5 560st). Samuti lahkus märkimisväärne arv ebaseaduslikke sisserändajaid riigist vabatahtlikult (2 415, eelneval aastal 1 509)[7].

Küprose politsei hinnang valitsuse kontrolli all olevale alale saabumise teede kohta rajaneb samadel kriteeriumidel nagu eelnevatelgi aastatel[8] ehk peamiselt sisserändajate esitatud dokumentidel ja avaldustel.

Küprose politsei andmetest järeldub murettekitav suundumus, mille kohaselt valitsuse kontrolli all olevale alale üle eraldusjoone saabunud ebaseaduslikest sisserändajatest oli 65 %-l (eelmisel aastal 47 %) ehk 3 486 isikul 5 347st) passis Türgi või Küprose põhjaosa sisenemis- või väljumistempel (vastavalt 36 % ja 28 %)[9], Küprose põhjaossa sisenemist võimaldav Türgi viisa (1 %) või nn Põhja-Küprose Türgi Vabariigi viisa või elamisluba (0,2 %)[10].

Küprose Vabariigi ametiasutustelt saadud teabe kohaselt selgitati välja, et 131 ebaseaduslikku sisserändajat (enamik neist süürlased ja iraaklased) kasutas Süüria sadamalinna Latakiat ja Küprose põhjaosas asuvat Famagustat ühendavat otsest laevaühendust ning vältisid seega läbisõitu Türgist. Ametiasutused kahtlustavad siiski, et kõnealust laevaühendust kasutas tegelikult palju rohkem ebaseaduslikke sisserändajaid.

Kohalikud elanikud ja talunikud kasutavad siiani Pergamose külas või selle lähistel asuvaid (osaliselt baasipiirkond ja osaliselt Küprose põhjaosa territooriumil) mitteametlikke „piiriületuspunkte”, mida on eriti raske kontrollida. Sellega seoses teatasid baasipiirkonna ametiasutused komisjonile, et baasipiirkonna politsei, tolli- ja sisserändeamet ning Ühendkuningriigi sõjaväeasutused teevad ebaseadusliku piiriületamise tõkestamiseks jätkuvalt koostööd. Lisaks sellele lõi baasipiirkonna tolli- ja sisserändeamet eraldi luurerühma ning värbas seitse täiendavat töötajat; samuti suurendati patrullreidide arvu (aruandeperioodil tehti kokku 2 816 patrullreidi), korraldati täiendavat koolitust ja hangiti mitmesuguseid tehnilisi vahendeid (eelkõige öönägemisvahendeid). Baasipiirkonna ametiasutused jätkavad edukalt luureandmete jagamist ning neil on hea koostöö mõlema osapoolega.

Vastavalt Küprose türgi kogukonnalt saadud teabele ei lubatud aruandeperioodil Küprose põhjaossa 2 713 kolmandate riikide kodanikku (neist 1 146 Türgist),[11] kinni peeti 582 ebaseaduslikku sisserändajat (enamik neist Süüriast) ning tehti 564 tagasisaatmisotsust (ühtegi otsust täide aga ei viidud).

Komisjon on pidanud Küprose Vabariigi ja suveräänse baasipiirkonna asjaomaste ametiasutustega konstruktiivset tööalast dialoogi. Ühisseminaril ja muudel kohtumistel keskenduti eelkõige eraldusjooneülesele ebaseaduslikule rändele.

Nende kohtumiste käigus teavitasid Küprose Vabariigi esindajad komisjoni aruandeperioodil võetud meetmetest. Kõnealuste meetmete hulka kuuluvad Küprose politsei nelja-aastane strateegiline töökava (2008–2011), mis hõlmab ebaseadusliku rände vastast võitlust eraldusjoone patrullimisel osalevate kohalike politseijaoskondade ja -teenistuste töötajate arvu suurendamise teel,[12] politsei eriüksuse alaline kohalolek Pergamose ja Pyla külade nõrgalt kontrollitud piirkondades, ning Küprose politsei ja Küprose rahvuskaardi vahelise vastastikuse mõistmise memorandumi sõlmimine 2009. aasta aprillis. Memorandumi eesmärk on tihendada koostööd ning võtta eraldusjoone patrullimisel kasutusele kaks helikopterit[13].

Nii Küprose Vabariik kui ka baasipiirkond tõhustasid aruandeperioodil eraldusjoonel oma järelevalvet. Küprose Vabariik hoidub jätkuvalt võtmast meetmeid, mille tulemusel eraldusjoon muutuks välispiiri sarnaseks. Otsest teabevahetust Küprose kreeka ja türgi kogukonna vahel aruandeperioodil ei toimunud. ÜRO egiidi all kuritegevuse ja kuritegevusega seotud küsimusi käsitleva tehnilise komitee raames leppisid kahe kogukonna juhid põhimõtteliselt kokku teabevahetusüksuse loomises.

Kontrolli piiriületuspunktides hinnatakse tõhusaks. Pidades siiski silmas, et ebaseaduslike sisserändajate hulk on endiselt murettekitavalt suur, on komisjon seisukohal, et piiriületuspunktide vahelise eraldusjoone järelevalve tugevdamine, mida Küprose Vabariik teostab vastavalt eraldusjoone määruse artiklile 3 ja suveräänse baasipiirkonna ametiasutused vastavalt artikli 2 lõikele 5, aitab oluliselt kaasa ebaseadusliku rände probleemi lahendamisele ELis. Kahe kogukonna vahelisi kontakte ei tuleks takistada.

4. Kaupade üleminek eraldusjoonest

4.1. Kaupade väärtus

Vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1480/2004[14] artiklile 8 on Küprose türgi kaubanduskoda kord kuus esitanud aruande selliste kaupade tüübi, koguse ja väärtuse kohta, mille kohta ta on väljastanud saatedokumendid.

Ka Küprose Vabariigi ametiasutused on edastanud andmed eraldusjoont ületanud kaupade tüübi, mahu ja väärtuse kohta komisjonile esitatud igakuistes aruannetes. Nimetatud aruanded hõlmavad kaupu, mis on toodud valitsuse kontrolli all olevale alale suveräänse baasipiirkonna ametiasutuste kontrolli all olevate Pergamose ja Strovilia piiriületuspunktide kaudu.

Vastavalt Küprose türgi kaubanduskoja aruannetele oli nende kaupade koguväärtus, millele aruandeperioodi jooksul väljastati saatedokumendid, 8 573 421 eurot, kuid tegelikult kaubeldi kaupadega koguväärtuses 5 471 465 eurot[15].

Võrreldes eelmise aruandeperioodiga ilmneb andmetest, et üle eraldusjoone viidud kaupade koguväärtus on suurenenud. Vastavalt Küprose ametiasutuste esitatud aruannetele suurenes tegelikult üle eraldusjoone viidud kaupade kaubanduslik koguväärtus rohkem kui kolmandiku võrra ja oli 6 111 030 eurot, võrreldes 4 473 408 euroga eelmisel aruandeperioodil. Tuleb siiski märkida, et kartuliga kauplemine moodustas jällegi peaaegu 30 % kaupade koguväärtusest ja selle arvele langeb peamine osa eraldusjooneülese kaubanduse suurenemisest.

2008. aasta oktoobris liikus üle eraldusjoone üle 830 000 euro väärtuses kaupu. See on kõige suurem näitaja alates eraldusjoone määruse jõustumisest. Peamine kaubaartikkel oli kartul väärtuses üle 450 000 euro.

Eraldusjooneülese kaubanduse osa Küprose türgi kogukonna kogukaubanduses on pidevalt tõusnud, jõudes 2008. aastal rekordtasemel (peaaegu 12 %).

Kuigi see ei kuulu eraldusjoone määruse reguleerimisalasse, võib märkida, et vastavalt Küprose kaubandus-tööstuskoja andmetele ulatus valitsuse kontrolli all olevalt alalt Küprose põhjaossa suunduvate kaupade väärtus aruandeperioodil 1 095 060 euroni, võrreldes eelmise perioodi 1 015 340 euroga. Seega jäi valitsuse kontrolli all olevalt alalt Küprose põhjaossa suunduvate kaupade väärtus samale tasemele, moodustades umbes kuuendiku vastassuunas liikunud kaupade väärtusest (eelmisel aruandeperioodil oli see veel umbes neljandik)[16].

Küprose türgi kogukond kohaldab jätkuvalt kaubandussüsteemi, mis põhimõtteliselt sarnaneb eraldusjoone määruses sätestatud piirangutega. Eraldusjoone määrusesse 2008. aastal tehtud muudatusi ei ole aga arvestatud eelkõige seoses reisijatele antud maksuvabastuse suurendamisega 135 eurolt 260 eurole (vt punkt 1). Küprose türklaste kaubanduskorda ei rakendata päris järjekindlalt, mistõttu on raske luua jätkusuutlikke kaubandussuhteid. Küprose türklased on avalikult teatanud, et selle peamiseks põhjuseks on kohaliku majanduse kaitse. Näiteks mitmetel Küprose türklastest kartulikasvatajatel ei lubatud 2008. aastal tuua seemnekartulit Küprose põhjaossa üle eraldusjoone. Kõnealune probleem ei olnud niivõrd ulatuslik, et see oleks oluliselt mõjutanud piirkonna kartulikasvatust.

4.2. Kauba tüübid

Müüdud kaupade tüüpe käsitlevate andmete põhjal võib järeldada, et üle eraldusjoone valitsuse kontrolli all olevale alale on viidud vaid mõned uued tooted, millest värske kala oli kõige olulisem. Nagu eelmiselgi aruandeperioodil, olid ka seekord peamine kaubeldav kaubarühm köögivili, millele järgnesid ehitusmaterjalid ja kivitooted[17].

Aruandeperioodil oli üle eraldusjoone toimuv kaubandus saaresisene, kui välja jätta üks erand. 2008. aasta mais viidi üle eraldusjoone Saksamaale testimiseks pinna- ja veeproovid (mis olid ilma kaubandusliku väärtuseta). Kuid jätkuvalt kahtlustatakse (kahtlustustest teatasid komisjonile sõltumatud taimetervishoiu asjatundjad), et teatav kogus algselt Küprosel tarbimiseks ettenähtud Küprose türklaste kasvatatud kartuleid pakendati valitsuse kontrolli all oleval alal ümber ja müüdi edasi teistesse riikidesse.

4.3. Rikkumised

Alates 2008. aasta maist on Küprose Vabariigi ametiasutused teatanud kaheksast rikkumisest (kaubandusliku väärtusega 7 166 eurot), mille puhul kaupu ei lubatud üle eraldusjoone. Kolme juhtumi puhul konfiskeeriti ja hävitati värsket kala, kuna Küprose veterinaaramet tuvastas, et kõnealune kaup ei vastanud toiduohutusnõuetele (kaubanduslik väärtus kokku 2 137 eurot). Muudeks kauba tagasisaatmise põhjusteks olid märgistamisnõuetele mittevastavad kaubad (nt ehitusmaterjalid ja kaablid), nakkushaiguste oht (viinapuu lehed) ning keeld kaubelda tsitruseliste, eukalüpti ja männipuiduga.

Tuvastatud suu- ja sõrataudi edasikandumisohu tõttu keelas komisjon 2009. aasta aprillis eraldusjooneülese heina- ja õlekaubanduse.

Küprose Vabariigi parlamendis 2009. aasta aprillis toimunud väitluse käigus väitsid mõned parlamendiliikmed, et eraldusjoont väärkasutati selleks, et tuua riiki Türgi tooteid. Küprose Vabariigi asjaomased ametiasutused uurivad nimetatud väiteid. Komisjonile ei ole teatatud kinnitust leidnud rikkumistest ei igakuiselt esitatavate aruannete ega ka muude ametlike kanalite kaudu.

4.4. Positiivsed muutused kaupade liikumise valdkonnas

Aruandeperioodil toimusid positiivsed muutused, mis kõrvaldasid eraldusjooneülese kaubanduse eest mõned takistused. Nende hulka kuuluvad:

- 2009. aasta märtsis tegid Küprose kreeka ja türgi kogukonna juhid Küprose kaubandus-tööstuskoja ja Küprose türgi kaubanduskoja korraldatud ühisüritusel koos avalduse, milles nad väljendasid oma toetust eraldusjooneülesele kaubandusele[18].

- Samal ühisüritusel algatati ÜRO arenguprogrammi meetme ACT kaudu rahastatav vastastikuse sõltuvuse projekt, mille eesmärk on suurendada saaresisest kaubandust ja ärikoostööd, tugevdada majanduslikku vastastikkust sõltuvust, soodustada ühtset kavandamist ning luua uusi koostöövõimalusi.

- Kolme kaubanduskoja (Küprose kaubandus-tööstuskoda, Küprose türgi kaubanduskoda ja Küprose türgi tööstuskoda) ümarlauakohtumised jätkusid.

- USAIDist rahastatava EDGE-projekti egiidi all on võetud mitmeid meetmeid, mille eesmärk on eraldusjooneülese kaubanduse lihtsustamine. Kõnealused meetmed hõlmasid Küprose türgi kogukonna jaoks seemnekartuli ja põllumajandustehnika ostmise lihtsustamist, üksikasjalikke kaubandusanalüüse kaubandusvõimaluste leidmiseks, interaktiivse veebisaidi (Küprose tootjate võrgustiku portaal) käivitamist ja edendamist ning mõlemat kogukonda osalusel toimiva eraldusjoone vahekohtusüsteemi ettevalmistamise toetamist.

- Kartulikaubandus jätkus tõrgeteta ja suures ulatuses.

4.5. Jätkuvad takistused ja raskused kaupade liikumisel

Hoolimata positiivsetest muutustest, on üle eraldusjoone toimuval kaubandusel endiselt mitu takistust.

Transpordiga seotud küsimustes ei ole eelmise aastaga võrreldes arengut toimunud[19]. Küprose türgi tarbesõidukid, eeskätt veoautod ja bussid, ei saa ikka veel tervel saarel vabalt liikuda. Suurem mõlemapoolne paindlikkus selles küsimuses parandaks majanduslikku koostööd.

Edusamme ei ole tehtud ka Küprose türgi kaubanduskoja poolt komisjonile teatatud ülejäänud kaubandustõkete kõrvaldamisel. Küprose türgi kaupmeestelt tuleb endiselt teateid raskustest valitsuse kontrolli all oleval alal asuvate kaupluste varustamisel oma kaupadega ning oma kaupade ja teenuste reklaamimisel valitsuse kontrolli all oleva ala ajakirjandusväljaannetes. Osadel eraldusjoonest lõunapool elavad ostjad näivad siiani tundvat psühholoogilist tõrget Küprose türklaste valmistatud toodete ostmisel, kui need on selliselt märgistatud. Nimetatud tõrge ei ole nii selgelt märgatav, kui toote pakendilt (ümberpakendatult) ei selgu selle täpne päritolu[20] [21]. Küprose türklased olid 2009. aasta Küprose rahvusvahelisel kaubandusmessil väga piiratult esindatud.

Üle eraldusjoone toimuv salakaubavedu on endiselt ulatuslik (kuigi võimalik, et vähenenud hinnaerinevuste tõttu mõnevõrra madalamal tasemel). Mitteametlike avalduste ja ajakirjanduse[22] andmetel ületab salakaubana üle eraldusjoone viidud kauba väärtus seadusliku kauba väärtust mitmekordselt. Küprose Vabariigi ja baasipiirkonna tolliasutuste konfiskeeritud kaupade alusel võib öelda, et suurema osa salakaubast moodustavad jätkuvalt sigaretid või muus vormis tubakatooted, salakaubana tuuakse sisse ka kaubanduslikus koguses värsket kala ja tigusid.

Kaupade salakaubaveo probleem rõhutab jätkuvalt asjaolu, et Küprose Vabariigi valitsus ja baasipiirkonna ametiasutused peavad eraldusjoont tõhusalt valvama. Lisaks sellele tuleks tõenäoliselt kasuks, kui baasipiirkonna ametiasutused kontrolliksid rangemalt puhvertsoonis asuva Pyla küla (eraldusjoone määruse artikli 4 lõige 10) Küprose türklastest elanikkonnale tarnitavate kaupade laadi ja kogust ning Pergamose külas või selle läheduses asuvaid mitteametlikke „piiriületuspunkte”.

4.6. Kaubanduse lihtsustamine

Teatavate toodetega kauplemise lihtsustamiseks on võetud järgmisi meetmeid:

Kartul

Kartuli suhtes ei kohaldata tariife, kuid igal veokil peab olema komisjoni määruse (EÜ) nr 1480/2004[23]III lisa kohane fütosanitaarkontrolli aruanne, mille koostab sõltumatu taimetervishoiu asjatundja. Eraldusjooneülese kartulikaubanduse edendamiseks tagab komisjon taimetervishoiu asjatundjate pideva kohaloleku kahel peamisel saagikoristusperioodil.

Kuna viimasel ajal on nõudlus nende teenuste järele suurenenud, on komisjon määranud seitse täiendavat taimetervishoiu asjatundjat abistama kartulite kontrollimisel.

Tsitrusviljad

2008. aasta oktoobris ületas eraldusjoone esimene märkimisväärne tsitrusviljade partii. Sellele on järgnenud veel mitu partiid ning võimalik on kaubavahetuse täiendav kasv kõnealuses valdkonnas.

Mesi ja kala

Värske kala kaubandusega alustati 2008. aasta juuni lõpus ning see osutus vaatamata mõningatele esialgsetele probleemidele edukaks. 2009. aasta aprillis müüdi üle eraldusjoone üle 82 000 euro väärtuses kala. Vastavalt komisjoni otsuse 2007/330/EÜ[24] I lisale kontrollisid komisjoni määratud sõltumatud liikmesriigi asjatundjad Küprose türklaste kalalaevu.

Meekaubandusega ei saanud tarbija- ja tervisekaitsest tulenevate põhjuste tõttu aruandeperioodil alustada, kuna meeproovide analüüsid ei andnud rahuldavaid tulemusi.

Tomatid ja sibulad

Sõltumatu liikmesriigi asjatundjad korraldasid juhuslikke põldtunnustamisi, et hinnata kogusaaki ja toetada nii Küprose türgi kaubanduskoja püüdlusi jälgitavuse ja kontrolli parandamisel.

5. Järeldused

Kontroll eraldusjoone ametlikes piiriületuspunktides on rahuldaval tasemel.

Nii Küprose Vabariik kui ka Briti suveräänne baasipiirkond tõhustasid aruandeperioodil oma järelevalvet eraldusjoonel. Endiselt põhjustab tõsist muret eraldusjoont ebaseaduslikult ületavate kolmandate riikide kodanike arv, kuigi aruandeperioodil kinnipeetud ebaseaduslike sisserändajate koguarv võrreldes eelmise aasta tasemega mõnevõrra vähenes. Komisjon on seisukohal, et Küprose Vabariigi ja suveräänse baasipiirkonna ametiasutuste poolt teostatava piiriületuspunktide vahelise eraldusjoone valve täiendav tugevdamine oleks suureks abiks ebaseadusliku sisserändega seotud probleemide lahendamisel. Küprose Vabariik hoidub jätkuvalt võtmast meetmeid, mille tulemusel eraldusjoon muutuks välispiiri sarnaseks.

Saadud andmetest ilmneb, et võrreldes eelmise aruandeperioodiga on taas suurenenud üle eraldusjoone viidud kaupade koguväärtus. Vastavalt Küprose ametiasutuste esitatud aruannetele suurenes üle eraldusjoone viidud kaupade kaubanduslik koguväärtus rohkem kui kolmandiku võrra ja oli 6 111 030 eurot, võrreldes 4 473 408 euroga eelmisel aruandeperioodil. Peaaegu 30 % sellest hõlmas kartulikaubandus.

Eelmisel aastal tehtud muudatused eraldusjoone määrusesse on rakendunud sujuvalt. Muudatustega ei ole siiski kaasnenud kaubavahetuse ega Küprose türgi kogukonna osutatavate teenuste märkimisväärset kasvu üle eraldusjoone.

Üle eraldusjoone toimuva kaubanduse kogumaht on endiselt üsna piiratud; oma osa on selles ka asjaolul, et määruse reguleerimisala on kitsas. Eraldusjooneülese kaubanduse osa Küprose türgi kogukonna kogukaubanduses on siiski suurenenud[25].

Kaupade liikumisega seoses on toimunud positiivseid muutusi. Eraldusjooneülest kaubandust takistavad siiski veel teatavad tõkked. Küprose türgi tarbesõidukid, eeskätt veoautod ja bussid, ei saa tervel saarel vabalt liikuda. Ka muude kaubandustõkete osas ei ole edusamme tehtud. Tundub, et üle eraldusjoone toimuv salakaubavedu on endiselt ulatuslik.

Komisjon on võtnud mitmesuguseid meetmeid, et soodustada eraldusjooneülest kaubandust, eeskätt kauplemist kartuli, tsitrusviljade ja kalaga.

Üldiselt võib teha järelduse, et eraldusjoone määrus on endiselt kasutuskõlblik alus, mis võimaldab inimeste ja kaupade liikumist Küprose Vabariigi valitsuse kontrolli all olevale alale. Komisjon jätkab määruse rakendamise jälgimist.

[1] ELT L 161, 30.4.2004, lk 128. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 587/2008 (ELT L, 163, 24.6.2008, lk 1).

[2] ELT L 163, 24.6.2008, lk 1. Komisjoni 16. juuni 2008. aasta määrus (EÜ) nr 587/2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 866/2004.

[3] Edaspidi „baasipiirkond”.

[4] Küprose Vabariigilt saadud statistiliste andmete kohaselt oli Küprose põhjaossa sisenenud Küprose kreeklaste sõidukite arv kuni 2007. aasta novembrini kuus keskmiselt 50 000 – 60 000 sõidukit, mille järel see arv langes kiiresti kahe kolmandiku võrra 15 000 – 20 000 sõidukini ning jäi sellisele madalale tasemele püsima ka kõnealuse aruandeperioodi vältel. Sõidukite arvu languse põhjuseks on peamiselt see, et alates 2007. aasta novembrist ei hõlma statistika enam Pergamose ja Strovilia piiriületuspunktis eraldusjoone ületanud sõidukeid (mõlemaid kontrollivad baasipiirkonna ametiasutused).

[5] Küprose Vabariigi ametiasutused ei registreeri Küprose kreeklaste tagasipöördumist valitsuse kontrolli all olevale alale ega Küprose türklaste tagasipöördumist Küprose põhjaossa (vt VII lisa).

[6] Küprose türgi kogukonnalt saadud andmete kohaselt ületas aruandeperioodil eraldusjoone valitsuse kontrolli all olevalt alalt Küprose põhjaossa minekuks 645 091 Küprose kreeklast 200 892 sõidukis ja Küprose põhjaosast valitsuse kontrolli all olevale alale minekuks 1 708 919 Küprose türklast 645 303 sõidukis.

[7] Vt VI lisa.

[8] Vt eraldusjoont käsitlev eelmise aasta aruanne (komisjoni 27. augusti 2008. aasta teatis, KOM(2008) 529 lõplik, lk 4).

[9] Protsendimäärad on arvutatud osana 65 %-st.

[10] Vt VI ja VIII lisa.

[11] Nendest ainult 17 peeti kinni eraldusjoonel asuvates piiriületuspunktides.

[12] Kokku patrulliti eraldusjoonel piiriületuspunktide vahel iga päev vähemalt 129 inimtundi. Patrullimisel osales 328 ametnikku, sealhulgas kohalikud politseinikud (aasta varem 241 politseinikku, arvu suurenemise põhjuseks on osaliselt suurenenud aruandluskohustused). Lisaks sellele teostasid muud politseiteenistused erioperatsioone ning regulaarseid ja juhupatrulle.

[13] Aruandeperioodil toimus eraldusjoonel kahe helikopteriga (aasta varem ühe helikopteriga) kokku 100 tunni (aasta varem 90 tunni) ulatuses patrull-lende.

[14] Komisjoni 10. augusti 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1480/2004 (ELT L 272, 20.8.2004, lk 3).

[15] Vt I, II ja III lisa.

[16] Krediitkaardiga tehtud maksete statistikast ilmneb siiski, et Küprose türklased kulutasid mitu miljonit eurot (see suundumus kasvab) valitsuse kontrolli all olevatel aladel paiknevates selvehallides ja muudes kauplustes. Need andmed ei kajastu eraldusjoont käsitlevates ametlikes statistilistes andmetes.

[17] Vt IV ja V lisa.

[18] Vt ühisavaldus http://www.ktto.net/interdependence/index.html

[19] Üksikasjalikum analüüs on esitatud eraldusjoont käsitlenud eelmise aasta aruandes.

[20] Vt Mete Hatay, Fiona Mullen, Julia Kalimeri, " Intra-island trade in Cyprus – Obstacles, oppositions and psychological barriers ", Prio Cyprus Centre 2008

[21] Seda kinnitavad ka sõltumatud taimetervishoiu asjatundjad.

[22] Vt Küprose ajakirjanduses 12. ja 13. jaanuaril 2009 esitatud Küprose kaubandus- ja tööstuskoja presidendi avaldused.

[23] Komisjoni 10. augusti 2004.aasta määrus (EÜ) nr 1480/2004 (ELT L 272, 20.8.2004, lk 3).

[24] Komisjoni 4. mai 2007. aasta otsus 2007/330/EÜ (ELT L 123, 12.5.2007, lk 30).

[25] Eraldusjoone määruse viieaastase kehtimise jooksul on see osa kasvanud 2 %-lt 10 %-le. Küprose türklaste ekspordi aastane kogumaht on umbes 50 miljonit eurot.