Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS ühtse Euroopa taeva algatuse rakendamise kohta (uuesti sõnastatud) /* COM/2013/0410 final - 2013/0186 (COD) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Ühtse Euroopa taeva algatuse eesmärk on suurendada aeronavigatsiooniteenuseid osutava sektori reformi abil Euroopa õhuruumi korralduse ja juhtimise üldist tõhusust. Algatuse arendamiseks on vastu võetud kaks laiaulatuslikku õigusaktide paketti – ühtse Euroopa taeva esimene ja teine õigusaktide pakett, mis sisaldavad nelja määrust[1] – ning rohkem kui 20 komisjoni rakenduseeskirja ja otsust[2]. Ühtse Euroopa taeva nelja määruse raamistik on tihedalt seotud Euroopa lennuohutusalaste õigusaktidega,[3] milles käsitletakse mitmeid Euroopa Lennundusohutusametile (EASA) usaldatud ülesandeid[4] ning Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) projekti kohase laiaulatusliku aeronavigatsiooniteenuste osutamise vahendite ja süsteemide ajakohastamise projekti käivitamist[5]. Praegustes eeskirjades käsitletakse viit tihedalt seotud valdkonda: tulemuslikkust, ohutust, tehnoloogiat, inimtegurit ja lennujaamu. 2004. aastal vastu võetud ühtse Euroopa taeva esimese õigusaktide paketiga (SES I) ja 2009. aastal vastu võetud ühtse Euroopa taeva teise õigusaktide paketiga (SES II) seotud kogemus on näidanud, et ühtse Euroopa taeva algatuse põhimõtted ja suundumused on õiged ning nende rakendamise jätkamine on õigustatud. Paraku esineb algatuse rakendamisel märkimisväärseid viivitusi, eelkõige seoses tulemuseesmärkide saavutamisega ja algatuse põhielementide (näiteks funktsionaalsed õhuruumiosad ja riiklikud järelevalveasutused) rakendamisega. 2009. aastal ühtse Euroopa taeva teist õigusaktide paketti vastu võttes otsustas seadusandja, et kõnealuse paketi rakendamine toimub kahes etapis ja kutsus komisjoni üles jätkama ühtset Euroopa taevast käsitlevate määruste vastavusseviimist EASAt käsitlevate määrustega pärast EASA rakendusmeetmete esialgse komplekti rakendamist ja aeronavigatsiooniteenustega seotud auditeerimiskogemuste omandamist[6]. Seega oli juba ette nähtud õigusaktide paketi uuestisõnastamine, mille põhieesmärk on EASA ja ühtse Euroopa taeva õigusraamistike lihtsustamine ja nendevahelise piiri täpsustamine. Uuestisõnastamise protsess võimaldab samuti hinnata praeguste õigussätete tõhusust, võttes arvesse ühtse Euroopa taeva algatuse õigeaegse rakendamisega seotud probleeme. Ühtset Euroopa taevast käsitleva õigusraamistiku läbivaatamise protsess (lühendatult SES 2+) peaks kiirendama aeronavigatsiooniteenuste reformi, kaldumata kõrvale selle esialgsetest eesmärkidest ja põhimõtetest. Protsess moodustab samuti osa teise ühtse turu meetmepaketi[7] algatusest ja ei piirdu seega üksnes lennuliikluse korraldamise süsteemiga, vaid on suunatud ELi majanduse üldise konkurentsivõime ja kasvu edendamisele. Meetmepaketi SES 2+ eesmärk on täiustada eeskirjade järelevalvet ja tulemuslikkuse kava ning suurendada teenuseosutajate kliendikesksust ja üldist tulemuslikkust. Lisaks sellele aitab kõnealune pakett kõrvaldada praeguses õigusraamistikus esinevad teatavad kattuvused ja muudab seega õigusaktid lihtsamini mõistetavaks. On väljendatud muret seoses mitme kattuvusega ühtse Euroopa taeva praeguses õigusraamistikus, samuti on vaja selgitada mitmesuguste osalejate rolle ELi tasandil. Ühtset Euroopa taevast käsitleva nelja määruse vastavusseviimine EASA algmäärusega[8] on lihtsalt tehniline kohandamismeede, mis on õigusaktidega juba ette nähtud. Määruste kattuvuse ulatuse tõttu on kohandamise loogiline lahendus ühtset Euroopa taevast käsitleva nelja määruse allesjäänud osade uuesti sõnastamine ühe õigusaktina. Käsitletud probleemid Üks meetmepaketis SES 2+ käsitletud probleeme on aeronavigatsiooni vähene tõhusus; aeronavigatsiooniteenuste osutamisel on kulutõhususe, lendude tõhususe ja pakutava läbilaskevõime seisukohast jätkuvalt suhteliselt palju arenguruumi. Probleem tõuseb selgelt esile, kui võrrelda Euroopat Ameerika Ühendriikidega, mille õhuruum on sarnase suurusega USAs kontrollib marsruutlendude puhul õhuruumi üks teenuseosutaja, kuid Euroopas tegutseb samas valdkonnas 38 teenuseosutajat. USA teenuseosutaja teenindab 38 % võrra väiksema personaliga peaaegu 70 % rohkem lende. Euroopa tööviljakuse sellise erinevuse peamiseks põhjuseks on probleemid tulemuslikkuse kava kehtestamisel ja jõustamisel, järelevalveasutuste vähene tõhusus ning teenuseosutajate tugipersonali ebaproportsionaalne suurus. Teine peamine probleem on lennuliikluse korraldamise süsteemi killustatus. Euroopa lennuliikluse korraldamise süsteem koosneb 27 siseriiklikust ametiasutusest, mille järelevalve all on üle 100 aeronavigatsiooniteenuse osutaja ning mille süsteemid, eeskirjad ja protseduurid varieeruvad seetõttu suurel määral. Paljud lisakulud tulenevad teenuseosutajate rohkusest, sest iga teenuseosutaja korraldab hankeid oma süsteemide jaoks, koolitab oma personali enamasti ise, kehtestab oma töökorra ja saab teenuseid pakkuda territoriaalselt piiratud väikeses õhuruumis Killustatuse vähendamiseks on ühtse Euroopa taeva algatuses esitatud idee piiriülestest funktsionaalsetest õhuruumiosadest ja tsentraliseeritud võrguhaldajast, mis korraldaks teatavate teenuste osutamist võrgu tasandil Ent funktsionaalsed õhuruumiosad ei toimi veel tulemustele orienteeritult ja võrgu haldaja on endiselt liiga nõrk. Üldeesmärk Parandada Euroopa lennundussüsteemi konkurentsivõimet teiste samalaadsete piirkondadega võrreldes ning eelkõige arendada edasi ühtse Euroopa taeva algatust. Erieesmärgid · Parandada lennuliiklusteenuste osutamise tõhusust. · Suurendada lennuliikluse korraldamise võimekust. Tegevuseesmärgid · Tagada, et aeronavigatsiooniteenuste osutamine on läbipaistev ja põhineb turupõhimõtetel ning lisaväärtusel. · Tugevdada riiklike järelevalveasutuste rolli. · Toetada eesmärkide püstitamise ja tulemuslikkuse kava jõustamise protsessi (sh tugevdada tulemuslikkuse hindamise asutust/tulemuslikkuse hindamise üksust). · Alustada funktsionaalsete õhuruumiosade strateegilist ümberkujundamist. · Suurendada võrgu haldaja haldusala ja tegevusulatust. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED Liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi veebisaidil korraldati 2012. aasta septembrist detsembrini kestnud kolmekuuline avalik konsultatsioon. Lisaks sellele korraldati kaks kõrgetasemelist üritust – konverents Limassolis ja arutelu Brüsselis – ning kõnealuse algatuse ettevalmistamiseks on toimunud ka mitmeid kahepoolseid kohtumisi kõikide asjaomaste sidusrühmadega. Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat on koostanud mõjuhinnangu, et toetada ühtse Euroopa taeva tõhususe, ohutuse ja konkurentsivõime suurendamist käsitlevaid seadusandlikke ettepanekuid. Paketis tehakse ettepanek vaadata läbi ühtset Euroopa taevast käsitlevad neli määrust (määrused (EÜ) nr 549/2004 kuni 552/2004, muudetud määrusega (EÜ) nr 1070/2009) ja EASA algmäärus (määrus (EÜ) nr 216/2008, muudetud määrusega (EÜ) nr 1108/2009)[9]. Käesolev algatus on seotud ELi töökava käsitleva dokumendiga (EL) nr 2014/MOVE/001. Mõjuhinnangu tegevuskava on avaldatud ka komisjoni veebisaidil[10]. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG 3.1. Uuesti sõnastamine (läbivalt kogu määruses) Ühtset Euroopa taevast käsitlevad neli määrust on ühendatud üheks määruseks, mistõttu on määruste tekstides tulnud läbivalt teha mitmesuguseid muudatusi. Uus määrus on jagatud viieks peatükiks vastavalt asjaomastele osalejatele: - I peatükk: Üldsätted - II peatükk: Riiklikud ametiasutused - III peatükk: Teenuse osutamine - IV peatükk: Õhuruum - V peatükk: Lõppsätted Lisaks sellele on ühtset Euroopa taevast käsitlevatest määrustest kustutatud osa sisust, mis kattus olemasoleva määrusega (EÜ) nr 216/2008 ja eemaldatud osade teatavad üksikasjad on esitatud uuesti määruses (EÜ) nr 216/2008, et rõhutada lähenemisviisi järjepidevust. Määruses (EÜ) nr 552/2004 on kustutatud enamik sätetest ja määrus kaotab nüüd tervikuna kehtivuse, välja arvatud teatavad üksikasjad, mis on seotud teavitatud asutusi käsitleva I lisaga ja mis on liidetud kvalifitseeritud üksusi käsitleva lisaga; samuti on säilinud teatavad II lisa üldise iseloomuga kirjeldavad lõigud, mis on esitatud määruse (EÜ) nr 216/2008 Vb lisas, et rõhutada vajadust järgida olemasolevaid poliitikasuundi. Kooskõlas seisukohaga, et komisjon peaks keskenduma majanduslikule reguleerimisele ja eelkõige tulemuslikkuse kavale ja projektile SESAR, samas kui EASA (ametite nimede ühtlustamist käsitleva kokkuleppe kohaselt uue nimega Euroopa Liidu Lennuamet (EAA)) toetab protsessi, koordineerides kõikide tehniliste eeskirjade koostamist, on määrusele lisatud artikkel 28, kus kirjeldatakse SESARi poliitikasuundade ja uute tehniliste eeskirjade vahelise kooskõla tagamise viisi. Samuti on määrusesse lisatud rakendusakte ja delegeeritud õigusakte käsitlevad uued eeskirjad, mis tulenevad Lissaboni lepingust. 3.2. Riiklikud ametiasutused (artiklid 3, 4 ja 5 ning artikli 2 punkt 36) Üks mõjuhinnangus kindlaks määratud peamistest valdkondadest, mille puhul tuleb meetmeid võtta, on riiklike ametiasutuste toetamine nii nende sõltumatust kui ka erialateadmisi ja vahendeid silmas pidades. Seetõttu on artiklis 3 selgitatud, mil määral peavad riiklikud ametiasutused olema sõltumatud teenuseosutajatest, kelle üle nad järelevalvet teostavad. Kuna teatavates liikmesriikides on vajalik haldusasutuste osaline reorganiseerimine, on ette nähtud ka üleminekuaeg, mis kestab aastani 2020. Peale selle kehtestatakse üksikasjalikumad nõuded palgatava personali pädevuse ja sõltumatuse kohta ning tagatakse asutuste sõltumatu rahastamine marsruudi navigatsioonitasude süsteemi kaudu kooskõlas artikliga 14. Asutuste erialateadmiste edendamiseks on artikliga 5 ette nähtud riiklike asutuste võrgu loomine ja samuti on käsitletud ekspertide koondamise võimalust, et liikmesriigid saaksid kasu teiste liikmesriikide ekspertide teadmistest. Samuti on lisatud termini „riiklik järelevalveasutus” määratlus, mille kaudu on selgitatud, et käesoleva määruse tähenduses käsitatakse riiklike järelevalveasutustena määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaseid pädevaid asutusi, mistõttu ei ole vaja luua teist halduskihti. 3.3. Tulemuslikkuse kava ja tasusüsteem (artiklid 11, 12, 13 ja 14) Tulemuslikkuse kava käsitlevat artiklit 11 on muudetud, et täiustada eesmärkide püstitamise protsessi ja võimaldada eesmärkide seadmise puhul keskenduda varasemast rohkem kohalikule tasandile. See võimaldab seada kvaliteetsemast teabest lähtuvaid ja konkreetsetest asjaoludest juhinduvaid eesmärke. Kõnealuste toimingute toetamiseks on väiksemaid muudatusi tehtud ka tasusüsteemi käsitlevates artiklites 12 ja 13, mille teksti on samuti ajakohastatud, et asutuste ülesannete rahastamist käsitlevad sätted hõlmaksid ka EASA määruse (EÜ) nr 1108/2009 kohaselt laienevat rolli, mis võimaldab täita mõningaid eespool nimetatud ülesandeid. 3.4. Funktsionaalsed õhuruumiosad (artikkel 16) Kõnealust artiklit muudeti juba määrusega (EÜ) nr 1070/2009, et muuta funktsionaalsed õhuruumiosad tulemuslikkusele suunatumaks, ning sama eesmärgi poole pürgitakse ka käesoleva läbivaatamise puhul. Funktsionaalseid õhuruumiosi ei tuleks käsitada õhuruumi staatiliste osadena, vaid lennundussektori algatustena, mille eesmärk on teenuste kvaliteedi üldine parandamine. Et see võimalikuks saaks, tuleb lennundussektorile võimaldada rohkem paindlikkust funktsionaalsete õhuruumiosade arendamisel ja isegi eri liiki funktsionaalsete õhuruumiosade loomisel, lähtudes maksimaalse koostoime saavutamise põhimõttest. Seega keskendub kõnealune artikkel nüüd pigem paindlikele „tööstuspartnerlustele” ja näeb ette edukuse mõõtmise tulemuslikkuse alal saavutatud edusammudest lähtudes. 3.5. Tugiteenused (artikkel 10 ja artikli 2, alapunkt 37) Kuna analüüs on näidanud, et suurim potentsiaal edusammudeks on seotud põhiliste lennuliiklusteenuste tugiteenustega ja kuna sellised teenuseid võiks osutada ka turutingimustes, on määruse (EÜ) nr 550/2004 endine artikkel 9 välja jäetud ja asendatud artikliga, milles käsitletakse tugiteenuste pakkumist vastaval tavapärastele riigihanke-eeskirjadele . Põhiliste lennuliiklusteenuste puhul, mida käsitatakse loomulike monopolidena, jääb kehtima määramisnõue, kuid tugiteenustele tuleks anda võimalus vabalt areneda ja kasutada ära ka teiste sektorite oskusteabe täielikku potentsiaali. Lisatud on määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 4 eeskujul põhinev kaitseklausel, et tagada olulisemate julgeolekualaste ja majanduslike huvide kaitse. Ette on nähtud üleminekuperiood, mis kestab aastani 2020. Lisaks on artikli 2 lõikesse 37 lisatud tugiteenuste määratlus, milles on selgitatud, milliseid teenuseid kõnealune säte mõjutab. 3.6. Võrgu haldamine (artikkel 17 ning artikli 2 punktid 7, 9 ja 10) Artiklit 17, mis käsitleb võrgu haldamist, on ajakohastatud kahel viisil. Esmalt on varem vastuoluline artikkel ümber korraldatud ja kõik võrgu haldaja osutatavad teenused on koondatud lõikesse 2 ning elemendid, mis olid seotud lennuliiklusvoo juhtimise tehniliste rakenduseeskirjadega – ja seega mitte võrgu haldajaga – on paigutatud ümber määruse (EÜ) nr 216/2008 Vb lisasse, mis sisaldas juba varem lennuliiklusvoo juhtimise eeskirju käsitlevad asjakohased sätted. Seoses sellega on lõikesse 2 lisatud viide aeronavigatsiooniteabeportaalile, sest kõnealune teenus on juba teataval määral võrgu haldaja tegevusse integreeritud, kuid seda ei ole määruses selgesõnaliselt mainitud. Teiseks on artikkel läbi vaadatud eesmärgiga viia see vastavusse määruses (EÜ) nr 1108/2009 kasutatud terminoloogiaga ja sellest tulenevalt on funktsioonid nimetatud ümber teenusteks ja võrgu haldajat on sertifitseerimise, järelevalve ja ohutusnõuete puhul käsitletud järjepidevalt samamoodi kui teisi teenuseosutajaid. Ka asjaomaste mõistete definitsioonid on vastavalt ajakohastatud. Samuti on artiklile 17 lisatud säte, milles käsitletakse võrgu haldaja edasist arengut tööstuspartnerluse suunas 2020. aastaks seatud tähtaega silmas pidades. 3.7. Õhuruumi kasutajate osalus (artikkel 19) Mõjuhinnangus osutati ühe täiustamist vajava valdkonnana kliendikesksema suhtumise kujundamist aeronavigatsiooniteenuse osutajate hulgas. Uue artikli 19 eesmärk on tagada, et õhuruumi kasutajatega konsulteeritakse ja et nad on kaasatud investeerimiskavade heakskiitmisse. 4. TÄIENDAV TEAVE EASA algmääruse, st määruse (EÜ) nr 216/2008 muudatusettepanekute kohta on koostatud eraldi lühem seletuskiri. Ettepanekul puudub mõju ELi eelarvele, sest kõik selles käsitletud funktsioonid on juba olemas. ê549/2004 (kohandatud) 2013/0186 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS millega sätestatakse raamistikühtse Euroopa taeva algatuse loomiseksÖ rakendamise kohta Õ (uuesti sõnastatud) (EMPs kohaldatav tekst) ê 549/2004 (kohandatud) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Ö Euroopa Liidu toimimise lepingut Õ Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 Ö 100 Õ lõiget 2, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[11], olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[12], võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[13], toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: ò uus (1) Oluliselt on muudetud järgmisi 10. märtsi 2004. aasta määrusi: määrus (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus),[14] määrus (EÜ) nr 550/2004 aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas (teenuse osutamise määrus),[15], määrus (EÜ) nr 551/2004 õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas (õhuruumi määrus)[16] ja määrus (EÜ) nr 552/2004 Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta (koostalitlusvõime määrus)[17]. Kuna kõnealustesse määrustesse tuleb teha veelgi muudatusi, tuleks need selguse huvides uuesti sõnastada. ê 549/2004 põhjendus 1 (2) Ühise transpordipoliitika rakendamine nõuab tõhusat lennutranspordisüsteemi, mis võimaldaks lennutransporditeenuseid osutada ohutult ja korrapäraselt, hõlbustades seega kaupade, isikute ja teenuste vaba liikumist. ê 549/2004 põhjendus 2 (kohandatud) 23. ja 24. märtsil 2000 Lissabonis toimunud erakorralisel kohtumisel soovitas Euroopa Ülemkogu komisjonil teha ettepanekuid õhuruumi korraldamise, lennujuhtimise ja lennuliikluse voogude korraldamise kohta, tuginedes komisjoni asutatud kõrgetasemelise ühtse Euroopa taeva töörühma tööle. See peamiselt liikmesriikide tsiviil- ja sõjaväe lennundusvõimudest koosnev rühm esitas oma aruande novembris 2000. ê 1070/2009 põhjendus 2 (kohandatud) (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt ühtset Euroopa taevast käsitlevate õigusaktide esimese paketiga, täpsemalt nimelt 10. märtsi 2004. aastamääruse (EÜ) nr 549/2004,(millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus)), 10. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 550/2004, (aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas (teenuse osutamise määrus)), 10. märtsi 2004. aastamääruse (EÜ) nr 551/2004 (õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas (õhuruumi määrus))ja 10. märtsi 2004. aastamääruse (EÜ) nr 552/2004 (Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta (koostalitlusvõime määrus))vastuvõtmisega, kehtestati kindel õiguslik alus sujuvale, koostalitlusvõimelisele ja ohutule lennuliikluse korraldamise süsteemile. ò uus Ühtset Euroopa taevast käsitleva teise õiguspaketiga, täpsemalt määruse (EÜ) nr 1070/2009 vastuvõtmisega, tugevdati kõnealust algatust veelgi ning võeti Euroopa lennuliikluse korraldamise võrgu tulemuslikkuse parandamiseks kasutusele tulemuslikkuse kava ja võrgu haldaja kontseptsioon. ê 550/2004 põhjendus 3 (kohandatud) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10 märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 549/2004 (raammäärus)[18] sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks. ê 551/2004 põhjendus 4 (kohandatud) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10 märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 549/2004 (raammäärus)[19] sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks. ê 551/2004 (kohandatud) (4) 1944. aasta Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni artiklis 1 tunnustavad osalisriigid, et "igal riigil on täielik ja ainuõiguslik suveräänsus oma territooriumi õhuruumi üle". Selle suveräänsuse kohaselt kasutavad Ö liidu Õ liikmesriigid lennuliikluse juhtimisel riigiasutustele antud volitusi, ilma et see piiraks rahvusvaheliste konventsioonide kohaldamist. ê 552/2004 põhjendus 3 (kohandatud) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10 märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 549/2004 (raammäärus)[20] sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks. ê 1070/2009 põhjendus 1 (5) Ühise transpordipoliitika rakendamine nõuab tõhusat lennutranspordisüsteemi, mis võimaldaks lennutransporditeenuseid osutada ohutult, korrapäraselt ja jätkusuutlikult, optimeerides läbilaskevõimet ja hõlbustades seega kaupade, isikute ja teenuste vaba liikumist. ê 1070/2009 põhjendus 37 (6) Üheaegne tegelemine lennuliikluse ohutusstandardite täiustamise laiendamise ning lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste üldise toimivuse parandamise eesmärkidega Euroopa üldlennuliikluse osas nõuab arvestamist inimteguriga. Seetõttu peaksid liikmesriigid kaaluma nn õiglase suhtumisekultuuri põhimõtete kasutusele võtmist. ê 549/2004 põhjendus 6 (kohandatud) (7) Liikmesriigid on võtnud vastu üldise avalduse ühtse Euroopa taevaga algatusega seotud sõjaliste küsimuste kohta[21]. Selle avalduse kohaselt peaksid liikmesriigid eelkõige suurendama tsiviil- ja sõjandusvaldkonna koostööd ja kui kõik asjaomased liikmesriigid peavad vajalikuks, hõlbustama nende liikmesriikide poolt vajalikuks peetavas ulatuses koostööd nende relvajõudude vahel kõikides lennuliikluse korraldamisega seotud küsimustes. ê 549/2004 põhjendus 3 Õhutranspordi süsteemi veatu toimimine nõuab aeronavigatsiooniteenuste püsivat kõrgetasemelist ohutust, et võimaldada Euroopa õhuruumi optimaalselt kasutada, ning püsivat kõrgetasemelist õhureisi ohutust, pidades kinni aeronavigatsiooniteenuste üldist huvi pakkuvatest ülesannetest, sealhulgas avaliku teenindamise kohustustest. Seepärast peaks see vastama vastutuse ja pädevuse kõrgeimatele standarditele. ê 549/2004 põhjendus 4 Ühtset Euroopa taevast käsitlevat algatust tuleks arendada vastavalt ühenduse ja selle liikmesriikide Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsiooni (Eurocontrol) liikmelisusest tulenevatele kohustustele ning kooskõlas 1944. aasta Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsioonis sätestatud põhimõtetega. ê 549/2004 põhjendus 5 (kohandatud) (8) Sõjaliste operatsioonide ja õppuste sisu, ulatust ja läbiviimist käsitlevad otsused ei kuulu ühenduse Ö Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõike 2 alusel liidu Õ pädevusse. ê 549/2004 põhjendus 23 (kohandatud) 2. detsembril 1987 leppisid Hispaania Kuningriik ja Ühendkuningriik mõlema riigi välisministri ühisdeklaratsioonis Londonis kokku korras, mis suurendaks koostööd Gibraltari lennujaama kasutamisel. See kord pole veel jõustunud. ê 550/2004 põhjendus 1 (kohandatud) ð uus (9) Liikmesriigid on erineval määral restruktureerinud oma siseriiklikud aeronavigatsiooniteenuste osutajad, suurendades nende iseseisvust ning vabadust teenuseid osutada. Üha enam on vaja tagada, et ð Selliste teenuste jaoks, mida on võimalik osutada turutingimustes, tuleb tagada hästi toimiv siseturg ja ï üldiseid huvisid käsitlevad miinimumnõuded oleksid uutes tingimustes täidetud ð selliste teenuste puhul, mida praeguse tehnoloogia tingimustes käsitatakse loomuliku monopolina, ï tuleb tagada üldisi huve käsitlevate miinimumnõuete täitmine. ê 550/2004 põhjendus 4 Ühtse Euroopa taeva loomiseks tuleks võtta meetmed, millega tagatakse aeronavigatsiooniteenuste ohutu ja tõhus osutamine ja mis on kooskõlas õhuruumi korraldamise ja kasutamisega, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 551/2004 õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas (õhuruumi määrus)[22]. Selliste teenuste osutamise ühtne korraldamine on oluline selleks, et arvestada piisavalt õhuruumi kasutajate nõudmistega ning reguleerida lennuliiklust ohutult ja tõhusalt. ê 551/2004 põhjendus 1 Ühtse Euroopa taeva loomine nõuab ühtlustatud lähenemist õhuruumi organiseerimise ja kasutamise reguleerimisele. ê 551/2004 põhjendus 2 (kohandatud) Ühtse Euroopa taeva kõrgetasemelise töörühma 2000. aasta novembri aruandes tõdeti, et õhuruum tuleks kujundada ning seda tuleks reguleerida ning strateegiliselt juhtida terve Euroopa ulatuses. ê 551/2004 põhjendus 3 (kohandatud) Komisjoni 30. novembri 2001. aasta teatises ühtse Euroopa taeva loomise kohta kutsutakse üles viima läbi struktuurireformi, et võimaldada luua ühtset Euroopa taevast õhuruumi üha enam integreeritud juhtimise ja lennuliikluse korraldamise uute mõistete ja menetluste arendamise kaudu. ê 551/2004 põhjendus 6 Õhuruum on kasutajate kõikide kategooriate jaoks ühine ressurss, mida kõik peavad kasutama paindlikult, tagades läbipaistvuse ja õigluse ning võttes samas arvesse liikmesriikide julgeoleku- ja kaitsevajadusi ning nende kohustusi rahvusvahelistes organisatsioonides. ê 551/2004 põhjendus 7 Õhuruumi tõhus korraldamine on oluline lennuliiklusteenuste süsteemi võimsuse suurendamiseks, eri kasutajate nõuetele optimaalseks reageerimiseks ja õhuruumi võimalikult paindliku kasutamise saavutamiseks. ê 552/2004 põhjendus 1 Ühtse Euroopa taeva loomiseks tuleks seoses süsteemide, koostisosade ja seotud menetlustega vastu võtta meetmed, mille eesmärk on tagada Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu (EATMN) koostalitlusvõime ning mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 550/2004 (aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas (teenuse osutamise määrus))[23] ettenähtud aeronavigatsiooniteenuste osutamisega ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2003. aasta määruses (EÜ) nr 551/2004 [õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas (õhuruumi määrus)][24] ettenähtud õhuruumi korraldamise ja kasutamisega. ê 552/2004 põhjendus 2 (kohandatud) Ühtse Euroopa taeva kõrgetasemelise töörühma aruandes on kinnitatud vajadust kehtestada tehnilised eeskirjad "uue lähenemisviisi" alusel vastavalt nõukogu 7. mai 1985. aasta resolutsioonile uue lähenemisviisi kohta tehnilisele ühtlustamisele ja standarditele+[25] ning kus põhinõuded, eeskirjad ja standardid on üksteist täiendavad ja üksteisega kooskõlas. ê 552/2004 põhjendus 4 (kohandatud) Kõrgetasemelise töörühma aruandes on kinnitatud, et isegi juhul, kui viimase mõne aasta jooksul on EATMNi tõrgeteta toimimisel saavutatud edu, on olukord jäänud ikkagi mitterahuldavaks, kuna siseriiklikke lennuliikluse juhtimissüsteeme on vähe ühtlustatud ning kuna selliste uute tegevust ja tehnoloogiat käsitlevate mõistete kasutuselevõtmine, mida on vaja nõutavaks lisavõimsuse osutamiseks, on edenenud aeglaselt. ê 552/2004 põhjendus 5 Integratsiooni taseme tõhustamisega ühenduse tasandil kaasneks süsteemi hanke- ja hoolduskulude vähenemine ning töö kooskõlastamise paranemine. ê 552/2004 põhjendus 6 Süsteemi hankimisel kasutatud siseriiklike tehniliste spetsifikatsioonide domineerimine on põhjustanud süsteemiturgude killustatuse ega hõlbusta ühenduse tasandil toimuvat koostööd tööstuse vallas; selle tulemusel on tööstus eriti mõjutatud, kuna ta peab märkimisväärselt kohandama oma tooteid iga siseriikliku turu jaoks; sellised tavad raskendavad tarbetult uue tehnoloogia arendamist ja rakendamist ning aeglustavad selliste uute tegevust käsitlevate mõistete kasutuselevõttu, mida nõutakse võimsuse suurendamiseks. ê 549/2004 põhjendus 8 Kõikidel nendel põhjustel ja pidades silmas ühtse Euroopa taeva laiendamist paljudesse Euroopa riikidesse, peaks ühendus, võttes samal ajal arvesse Eurocontrolis toimuvaid arenguid, sätestama ühised eesmärgid ja koondama ühenduse, liikmesriikide ja erinevate majanduslike sidusrühmade pingutused, et luua ühtsem toimivam õhuruum — ühtne Euroopa taevas. ê 549/2004 põhjendus 24 Kuna käesoleva määruse eesmärki, milleks on ühtse Euroopa taeva loomine, ei suuda liikmesriigid meetme riikidevahelise laadi tõttu vajalikul määral saavutada, võidakse see paremini saavutada ühenduse tasandil, võimaldades samas konkreetseid kohalikke tingimusi arvesse võtvaid üksikasjalikke rakenduseeskirju, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. Samas artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt piirdub käesolev direktiiv üksnes eesmärgi saavutamiseks vajalikuga. ê 549/2004 põhjendus 9 Kui liikmesriigid võtavad ühenduse nõuete järgimiseks meetmeid, peaksid vastavuskontrolle tegevad asutused olema piisavalt sõltumatud aeronavigatsiooni teenuste osutajatest. ê 549/2004 põhjendus 10 Aeronavigatsiooni teenindus, eelkõige lennuliiklusteenindus, mis on võrreldavad ametivõimudega, peab olema funktsioonide ja struktuuri poolest eristatud ning selle töö tuleb korraldada eri liikmesriikides erinevate õiguslike normide kohaselt. ê 549/2004 põhjendus 11 Kui aeronavigatsiooniteenuste osutajatega seoses nõutakse sõltumatute kontrollide tegemist, tuleks selliste liikmesriikide ametlike kontrolliasutuste tehtud kontrolle, kus selliseid teenuseid osutab riigiasutus või eespool osutatud asutuste järelevalve alla kuuluv avalik asutus, tunnustada sõltumatute kontrollidena, olenemata sellest, kas kontrolliaruanded avalikustatakse või mitte. ê 1070/2009 põhjendus 9 (10) Selleks Eet tagada kõikjal Euroopas järjekindel ja tõhus järelevalve teenuste osutamise üle, tuleks peaks riiklikele järelevalveasutustele tagadakindlustama piisava iseseisvuse ja piisavalt vahendeid. See iseseisvus ei tohiks takistada neil asutustel täita oma haldusülesandeid haldusorganite raamistiku osana. ê 1070/2009 põhjendus 10 (11) Riiklikel järelevalveasutustel on võtmeroll ühtse Euroopa taeva rakendamisel ning komisjon peaks seepärast hõlbustama nendevahelist koostööd, et võimaldada parimate tavade vahetamist ja töötada välja ühine lähenemisviis, sealhulgas tihedama koostöö kaudu piirkonnadlikul tasandil. See koostöö peaks olema korrapäraneregulaarne. ê 550/2004 põhjendus 6 Liikmesriigid vastutavad aeronavigatsiooniteenuste ohutu ja tõhusa osutamise järelevalve eest ning selle kontrollimise eest, kas aeronavigatsiooniteenuse osutajad vastavad ühenduse tasandil kehtestatud ühistele nõuetele. ê 550/2004 põhjendus 7 Liikmesriikidel tuleks lubada anda tehnilist kogemust omavatele tunnustatud organisatsioonidele õigus kontrollida aeronavigatsiooniteenuse osutajate vastavust ühenduse tasandil kehtestatud ühistele nõuetele. ê 549/2004 põhjendus 20 Käesoleva määruse ja artiklis 3 osutatud meetmete rikkumise korral ettenähtud karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad ning need ei tohiks vähendada ohutust. ê 549/2004 põhjendus 17 Töösuhte pooli tuleks sobival viisil teavitada kõikidest märkimisväärse sotsiaalse mõjuga meetmetest ning küsida selliste meetmete kohta nende arvamust. Samuti tuleks pidada nõu komisjoni 20. mai 1998. aasta otsuse 1998/500/EÜ (valdkondliku dialoogikomiteede loomise kohta töösuhte poolte dialoogi edendamiseks Euroopa tasandil)[26] alusel moodustatud valdkondliku dialoogikomiteega. ê 1070/2009 põhjendus 11 (kohandatud) (12) Tööturu osapooled peaksid olema paremini informeeritud ja nendega tuleks nõu pidada kõikide märkimisväärse sotsiaalse mõjuga meetmete üle. Ühenduse Ö liidu Õ tasandil tuleks nõu pidada ka komisjoni otsuse 98/500/EÜ[27] alusel moodustatud valdkonna dialoogikomiteega. ê 550/2004 põhjendus 11 (kohandatud) Sertifikaatidega seotud tingimused peaksid olema objektiivselt põhjendatud ning mittediskrimineerivad, proportsionaalsed ja läbipaistvad ning need peaks olema kooskõlas asjakohaste rahvusvaheliste standarditega. ê 550/2004 põhjendus 2 (kohandatud) Ühtse Euroopa taeva kõrgetasemelise töörühma 2000. aasta novembri aruandes tõdetakse, et ühenduse tasandil on vaja eeskirju, eristamaks reguleerimistegevust teenuste osutamisest, ning kehtestada sertifitseerimissüsteem, mille eesmärk on kaitsta üldiseid huvisid käsitlevaid nõudeid, eelkõige ohutusega seotud küsimustes, ning parandada maksusüsteemi. ê 550/2004 põhjendus 10 Tuleks kehtestada aeronavigatsiooniteenuse osutajate sertifitseerimise ühine süsteem, mille abil saab määrata kindlaks selliste teenuste osutajate õigused ja kohustused ning kontrollida korrapäraselt nende vastavust sellistele nõuetele, tagades samas teenuste osutamise järjepidevuse. ê 550/2004 põhjendus 12 Selleks et võimaldada aeronavigatsiooniteenuse osutajatel pakkuda oma teenuseid muus liikmesriigis kui see, kus neile sertifikaat on antud, peaks kõik liikmesriigid sertifikaate vastastikku tunnustama, kui need sertifikaadid jäävad ohutusnõuete piiridesse. ê 550/2004 põhjendus 14 Üle liikmesriikide piiride lennuliikluse ohutu juhtimise hõlbustamise huvides õhuruumi kasutajate ja nende reisijate heaks tuleks sertifitseerimissüsteemiga näha ette raamistik, mis võimaldaks liikmesriikidel määrata lennuliiklusteenuste osutajaid, olenemata sellest, kus need on sertifitseeritud. ê 550/2004 põhjendus 5 Käesolevas määruses sätestatud lennuliiklusteenuste osutamine on seotud selliste riigiasutusele antud volituste kasutamisega, mis ei ole majanduslikku laadi selles tähenduses, et need õigustaksid asutamislepingu konkurentsieeskirjade kasutamist. ê 550/2004 põhjendus 13 ð uus (13) TeabeSide-, navigatsiooni- ja seirejälgimisteenuste ning ð meteoroloogia- ja ï aeronavigatsioonialaseteabeteenuste osutamine tuleks korraldada turutingimustel, võttes samal ajal arvesse selliste teenuste eripära ja säilitades ohutuse kõrge taseme. ê 550/2004 põhjendus 15 Ohutusega seotud kaalutluste analüüsimise põhjal peaksid liikmesriigid olema suutelised määrama kogu nende vastutuses oleva õhuruumi või selle osa jaoks meteoroloogiateenuste osutajad, ilma et pakkumismenetlust oleks vaja korraldada. ê 550/2004 põhjendus 19 Õhuruumi kasutajate suhtes kohaldatavad maksutingimused peaksid olema õiglased ja läbipaistvad. ê 550/2004 põhjendus 20 Kasutustasudest tuleks maksta aeronavigatsiooniteenuse osutajate ja liikmesriikide vahendite ja teenuste eest. Kasutustasud peaksid olema kuludega vastavuses, võttes arvesse ohutuse ja majandusliku tõhususe eesmärke. ê 550/2004 põhjendus 21 (14) Õhuruumi kasutajaid ei tohi neile samaväärsete aeronavigatsiooniteenuste osutamisel diskrimineerida. ê 550/2004 põhjendus 22 Aeronavigatsiooniteenuse osutajad pakuvad teatavaid vahendeid ja teenuseid, mis on vahetult seotud õhusõiduki kasutamisega; sellistele vahenditele ja teenustele tehtud kulutused peaksid nad saama tagasi põhimõttel “kasutaja maksab”, mis tähendab, et õhuruumi kasutajad peaksid maksma kulude eest, mis nad tekitavad kasutamiskohas või sellele võimalikult lähedal. ê 550/2004 põhjendus 23 On oluline, et selliste vahendite või teenuste põhjustatud kulud oleksid läbipaistvad. Sellest tulenevalt tuleks kõiki süsteemi või maksumäärade muudatusi õhuruumi kasutajatele selgitada; selliseid muudatusi või aeronavigatsiooniteenuse osutajate kavandatavaid investeeringuid tuleks selgitada teenuseosutajate juhtimisorgani ja õhuruumi kasutajate vahelise teabevahetuse käigus. ê 550/2004 põhjendus 24 Peaks olema võimalus muuta makse, mis soodustavad kogu süsteemi võimsuse maksimaalset kasutamist. Rahalised soodustused võivad olla tõhus vahend, kiirendamaks võimsust suurendavate maapealsete või õhusõiduki pardal asuvate vahendite kasutuselevõttu, premeerimaks kvaliteetse teenuse osutamise eest või hüvitamaks vähem soovitud marsruutide kasutamisest tulenevaid ebamugavusi. ê 550/2004 põhjendus 25 Varade mõistlikku tulu tagavate tulude kontekstis ja otseses seoses tõhusatest parandustest saadud säästudega peaks komisjon uurima võimalust sellise varu kehtestamiseks, mille eesmärk oleks vähendada õhuruumi kasutajatelt sissenõutavate maksude järsust tõusust tulenevat mõju liiklusmahu vähenemisele. ê 550/2004 põhjendus 26 Komisjon peaks uurima, kas on võimalik anda ajutist rahalist abi meetmete jaoks, millega suurendatakse Euroopa lennuliikluse juhtimissüsteemi kui terviku võimsust. ê 1070/2009 põhjendus 7 (kohandatud) (15) Ühisprojektid, mille eesmärk on õhuruumi kasutajate ja/või aeronavigatsiooniteenuste osutajate abistamine, et parandada ühist aeronavigatsioonitaristutinfrastruktuuri, aeronavigatsiooniteenuste osutamist ja õhuruumi kasutamist, eelkõige need ühisprojektid, mida võib Ö vastavalt nõukogu otsusele 2009/320/EÜ[28] kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 219/2007 artikli 1 lõikega 2 Õ olla vaja lennuliikluse korraldamise üldkava rakendamiseks, ei tohi kahjustada varasemaid projekte, mille läbiviimise on otsustanud üks või mitu liikmesriiki samadel eesmärkidel. Sätted ühisprojektide kasutuse rahastamise kohta ei tohiks mõjutada seda, kuidas neid ühisprojekte koostatakse. Komisjon võib teha ettepaneku, et sellist rahastamist, nagu üleeuroopalise võrgu või Euroopa Investeerimispanga kaudu, rahastamistvõib kasutada mitmeaastases finantsraamistikus ühisprojektide toetamiseks, eelkõige programmi SESAR kasutuselevõtu kiirendamiseks. Ilma et see piiraks kõnealuse rahastamise kättesaadavust, peaksid liikmesriigid olema vabad otsustama, kuidas kasutada heitkogustega kauplemise süsteemi raames lennunduse lubatud heitkoguste ühikute lennundussektori lubade enampakkumisest saadud tulusid, ning kaaluma sellega seoses, kas osa neist tuludest kasutada selleks, et rahastada ühisprojekte funktsionaalsete õhuruumiosade tasandil ühisprojekte. ê 550/2004 põhjendus 27 Komisjon peaks koostöös Eurocontroli ning siseriiklike järelevalveasutuste ja õhuruumi kasutajatega regulaarselt vaatama üle maksude kehtestamise ning nende sissenõudmise õhuruumi kasutajate jaoks. ê 551/2004 põhjendus 8 Eurocontroli tegevustega kinnitatakse, et lennuteede võrku ja õhuruumi struktuuri ei saa arendada isoleeritult, kuna iga liikmesriik on Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu (EATMN) lahutamatu osa nii ühenduses kui ka väljaspool ühendust. ê 551/2004 põhjendus 13 On oluline saavutada ühine ühtlustatud õhuruumi struktuur lennuteede ja õhuruumi sektorite osas, panna alus õhuruumi organiseerimisele ühiste põhimõtete kohaselt praegu ja tulevikus ning kujundada õhuruum ja korraldada seda vastavalt ühtsetele eeskirjadele. ò uus (16) Võrgu haldaja kontseptsioon omab keskset rolli lennuliikluse korraldamise tõhustamisel võrgu tasandil, tsentraliseerides selliste teenuste osutamise, mida on kõige parem teha võrgu tasandil. Lennunduskriisiga toimetuleku hõlbustamiseks peaks võrgu haldaja tagama sellise kriisi koordineerimise. (17) Komisjon on veendunud, et õhuruumi ohutu ja tõhus käitamine on võimalik saavutada ainult tsiviil- ja sõjalennundusega seotud õhuruumikasutajate tihedas koostöös, mis rajaneb eelkõige õhuruumi paindlikul kasutamisel ja ICAO poolt välja töötatud tulemuslikul tsiviil-sõjalisel koordineerimisel, ning rõhutab vajadust suurendada tsiviil-sõjalist koostööd tsiviil- ja sõjalennundusega seotud õhuruumikasutajate vahel. (18) Täpne teave õhuruumi olukorra ja lennuliikluse eriolukordade kohta ning kõnealuse teabe õigeaegne ja nõuetekohane edastamine tsiviil- ja sõjalistele kontrollidele mõjutab otseselt lennutegevuse ohutust ja tõhusust. Õhuruumiga seotud ajakohastatud teabe õigeaegne kättesaadavus on oluline kõikide nende osaliste jaoks, kes soovivad oma lennuplaani täitmise või muutumise korral kasutada asjaomase õhuruumi struktuure. ê 550/2004 põhjendus 16 Aeronavigatsiooniteenuse osutajad peaks seadma sisse tiheda koostöö sõjaväevõimudega, kes vastutavad tegevuste eest, mis võivad mõjutada üldist lennuliiklust, ning need koostöösuhted alal hoidma. ê 550/2004 põhjendus 17 Aeronavigatsiooniteenuse osutajate raamatupidamine peaks olema võimalikult läbipaistev. ê 550/2004 põhjendus 18 Tegevusandmetele juurdepääsuks ühtsete põhimõtete ja tingimuste kehtestamine peaks hõlbustama aeronavigatsiooniteenuste osutamist ning õhuruumi kasutajate ja lennujaamade käitumist uutes tingimustes. ê 551/2004 põhjendus 9 Ülemise õhuruumi üldise lennuliikluse teede jaoks tuleks kehtestada üha enam ühtsemalt toimiv õhuruum; vastavalt tuleks määratleda piir ülemise ja alumise õhuruumi vahel. ê 551/2004 põhjendus 10 Euroopa ülemine lennuinfopiirkond (EUIR), mis hõlmab liikmesriikide vastutusalasse kuuluvat ülemist õhuruumi käesoleva määruse kohaldamisala piires, peaks hõlbustama ühist kavandamist ja aeronavigatsioonialase teabe avaldamist, et ületada piirkondlikke kitsaskohti. ê 1070/2009 põhjendus 30 (kohandatud) (19) KaasaegseAjakohase, täieliku, kvaliteetse ja õigeaegse aeronavigatsioonialaseteabe edastaminesel on tõstab märkimisväärselt ohutuse taset märkimisväärne mõju ohutustele janing hõlbustab Ö liidu Õ ühenduse õhuruumile juurdepääsuemiste ja seal vabalt liikumiste hõlbustamisele. Võttes arvesse lennuliikluse korraldamise üldkava, peaks Ö liit Õ ühendus koostöös Eurocontroliga Ö võrgu haldajaga Õ algatama selle sektori ajakohastamise kaasajastamise ning tagama, et kasutajatel on võimalik kõnealust teavet saada ühe avaliku kanali kaudu, mis edastab ajakohaseidkaasaegseid, kasutajasõbralikke, kontrollitud ja integreeritud andmeid. ê 551/2004 põhjendus 11 Õhuruumi kasutajad puutuvad seoses ühenduse õhuruumile juurdepääsu ja seal vabalt liikumisega kokku erinevate tingimustega. See tuleneb sellest, et õhuruumi liigitus ei ole ühtne. ê 551/2004 põhjendus 12 Õhuruumi ümberkonfigureerimine peaks põhinema operatiivvajadustel, olenemata olemasolevatest piiridest. Ühtsete funktsionaalsete õhuruumiosade loomise ühised üldpõhimõtted tuleks välja töötada Eurocontroliga nõu pidades ja Eurocontroli tehniliste nõuannete alusel. ê 551/2004 põhjendus 14 Õhuruumi paindliku kasutamise mõistet tuleks tõhusalt kohaldada; tuleb optimeerida õhuruumi sektorite kasutamist, eelkõige üldise lennuliikluse tippaegadel ning suure liiklusintensiivsusega õhuruumis, tagades liikmesriikidevahelise koostöö selliste sektorite kasutamisel sõjaliste operatsioonide ja õppuste jaoks. Selleks tuleb õhuruumi paindliku kasutamise mõiste tõhusaks rakendamiseks eraldada asjakohased vahendid, võttes arvesse nii tsiviil- kui ka sõjaväe vajadusi. ê 551/2004 põhjendus 15 Liikmesriigid peaksid püüdma teha koostööd naaberliikmesriikidega õhuruumi paindliku kasutamise mõiste kohaldamiseks üle riigipiiride. ê 551/2004 põhjendus 16 Tsiviil- ja sõjandusvaldkonna koostöö korraldamise erinevused ühenduses piiravad ühtset ja õigeaegset õhuruumi korraldamist ning muudatuste rakendamist. Ühtse Euroopa taeva edu põhineb tsiviil- ja sõjaväevõimude tõhusal koostööl, ilma et see piiraks liikmesriikide õigusi ja kohustusi kaitseküsimustes. ê 551/2004 põhjendus 17 Sõjalised operatsioonid ja õppused peaksid olema kaitstud, kui ühiste põhimõtete ja kriteeriumide kohaldamine takistab nende ohutut ja tõhusat läbiviimist. ê 551/2004 põhjendus 18 Lennuliiklusvoogude korraldamise tõhususe tagamiseks tuleks kehtestada sobivad meetmed, et aidata olemasolevatel tegevusüksustel, sealhulgas Eurocontroli lennuliiklusvoogude reguleerimiskeskusel, tagada tõhusat lennutegevust. ê 552/2004 põhjendus 10 Süsteemide jaoks tuleks koostada koostalitlusvõimet käsitlevad rakenduseeskirjad iga kord, kui põhinõudeid on vaja täiendada või täpsustada; need eeskirjad tuleks koostada ka siis, kui on vaja hõlbustada tegevust või tehnoloogiat käsitlevate uute kokkulepitud ja valideeritud mõistete kooskõlastatud kasutuselevõttu; tuleks tagada nende eeskirjade järjekindel järgimine; need eeskirjad peaks tuginema rahvusvaheliste organisatsioonide, näiteks Eurocontroli või ICAO poolt välja töötatud eeskirjadele ja standarditele. ê 552/2004 põhjendus 7 Seetõttu on kõikide lennuliikluse korraldamisega seotute huvides arendada uut partnerlusel põhinevat lähenemisviisi, mis võimaldab kõiki isikuid tasakaalustatult kaasata ning ergutab loovust ning teadmiste, kogemuse ja riskide jagamist; sellise partnerluse eesmärk peaks olema koostöös tööstusega määratleda ühtne kogum ühenduse spetsifikatsioonidest, mis võiks vastata kõige laiematele vajadustele. ê 552/2004 põhjendus 11 EATMNi, selle süsteeme ja koostisosasid ning seotud menetlusi käsitlevate ühenduse spetsifikatsioonide väljatöötamine ja vastuvõtmine on sobiv vahend nende tehniliste ja tegevust käsitlevate tingimuste määratlemiseks, mis on vajalikud põhinõuete ja asjakohaste koostalitlusvõimet käsitlevate rakenduseeskirjade täitmiseks; ühenduse avaldatud spetsifikatsioonide järgimine, mis on vabatahtlik, loob eelduse põhinõuetele ja asjakohastele koostalitlusvõimet käsitlevatele rakenduseeskirjadele vastamiseks. ê 552/2004 põhjendus 12 Ühenduse spetsifikatsioonid peaks kehtestama Euroopa standardiorganisatsioonid koostoimes Euroopa tsiviillennunduse seadmete organisatsiooniga (Eurocae) ja Eurocontrol vastavalt ühenduse üldistele standardimismenetlustele. ê 552/2004 põhjendus 13 Koostisosadele vastavuse või nende kasutamisekõlblikkuse hindamise menetlused peaksid põhinema nõukogu 22. juuli 1993. aasta otsusega 93/465/EMÜ (mis käsitleb tehnilise ühtlustamise direktiivides kasutatavaid vastavushindamismenetluse eri etappide mooduleid ning CE-vastavusmärgise kinnitamise ja kasutamise eeskirju)[29] hõlmatud moodulite kasutamisel; vajadusel tuleks neid mooduleid laiendada, et need hõlmaksid asjaomaste tööstusharude erinõudeid. ê 552/2004 põhjendus 14 Asjaomane turg on väike ja see koosneb süsteemidest ja koostisosadest, mida kasutatakse ainult lennuliikluse korraldamise eesmärkidel ning mis ei ole ette nähtud üldsuse jaoks; seetõttu on üleliigne lisada CE-märk koostisosadele, kuna vastavust ja/või kasutuskõlblikkust käsitleva hindamise põhjal on tootja vastavusdeklaratsioon piisav; see ei tohiks mõjutada tootjate kohustust lisada CE-märki teatavatele koostisosadele, et tõendada nende vastavust muudele neid käsitlevatele ühenduse nõuetele. ê 552/2004 põhjendus 15 Lennuliikluse juhtimissüsteemide kasutuselevõtmisel tuleks tõendada vastavust põhinõuetele ja asjakohastele koostalitlusvõimet käsitlevatele rakenduseeskirjadele; ühenduse spetsifikatsioonide kasutamine loob eelduse, et toode vastab põhinõuetele ja asjakohastele koostalitlusvõimet käsitlevatele rakenduseeskirjadele. ê 552/2004 põhjendus 16 Käesoleva määruse täielik rakendamine tuleks saavutada üleminekustrateegia abil, mis on kavandatud käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks, kuid mis samas ei looks põhjendamata tasuvustõkkeid olemasoleva infrastruktuuri säilitamiseks. ê 549/2004 põhjendus 7 Õhuruum on piiratud ressurss, mille optimaalne ja tõhus kasutamine on võimalik ainult siis, kui võetakse arvesse kõikide kasutajate nõudeid ja need on vajadusel esindatud kõikides ühtset Euroopa taevast käsitlevates arendustegevustes, otsustamisprotsessis ja rakendamises, sealhulgas ühtse taeva komitees. ê 549/2004 põhjendus 25 Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlus[30]. ê 549/2004 põhjendus 26 (kohandatud) Otsuse 1999/468/EÜ artikli 7 lõike 1 alusel kehtestatud komiteede standardtöökorra[31] artikli 8 lõikega 2 nähakse ette standardeeskiri, mille järgi komitee esimees võib otsustada kutsuda kõnealuse komitee istungile kolmandaid isikuid. Vajadusel peaks ühtse taeva komitee esimees kutsuma istungitel vaatlejate või ekspertidena osalema Eurocontroli esindajaid, ê 549/2004 põhjendus 18 Aeronavigatsiooniteenuse osutajate, õhuruumi kasutajate, lennujaamade, lennukitööstuse ning personali esindavate asutuste sarnastel sidusrühmadel peaks olema võimalus nõustada komisjoni ühtse Euroopa taeva rakendamise tehnilistes küsimustes. ê 549/2004 põhjendus 12 On soovitatav laiendada ühtset Euroopa taevast Euroopa kolmandatele riikidele kas nii, et ühendus osaleb pärast Eurocontroliga ühinemist selle töös või sõlmides nende kolmandate riikidega lepingud. ê 549/2004 põhjendus 13 Ühenduse ühinemine Eurocontroliga on tähtis komponent üle-euroopalise õhuruumi loomisel. ê 549/2004 põhjendus 14 Ühtse Euroopa taeva loomise käigus peaks ühendus vajadusel arendama kõrgeimal tasemel koostööd Eurocontroliga, et tagada eeskirjade koostoime ja järjekindel lähenemisviis ning et vältida mis tahes tegevuste kattumist kummalgi poolel. ê 549/2004 põhjendus 15 (kohandatud) Kõrgetasemelise töörühma järelduste kohaselt on Eurocontrol asutus, millel on vajalikud teadmised, et toetada ühendust tema seadusandja ülesandes. Sellest tulenevalt oleks vaja välja töötada rakenduseeskirjad Eurocontroli pädevusse kuuluvate küsimuste jaoks, tuginedes sellele organisatsioonile antud volitustele ning võttes arvesse komisjoni ja Eurocontroli vahelise koostöö raamistikus sisalduvaid tingimusi. ê 549/2004 põhjendus 16 Ühtse Euroopa taeva loomiseks vajalike meetmete kujundamine nõuab laiapõhjalisi konsultatsioone majanduslike ja sotsiaalsete sidusrühmadega. ê 550/2004 põhjendus 8 Samuti nõuab õhutranspordisüsteemi veatu toimimine ühtseid ja kõrgeid ohutusstandardeid aeronavigatsiooniteenuse osutajate jaoks. ê 550/2004 põhjendus 9 Tuleks kehtestada revidentide litsentseerimissüsteemide ühtlustamise kord, et parandada revidentide kättesaadavust ning soodustada litsentside vastastikust tunnustamist. ê 550/2004 põhjendus 28 Aeronavigatsiooniteenuse osutajaid käsitleva teabe erilise tundlikkuse tõttu ei tohiks siseriiklikud järelevalveasutused avaldada teavet, mille kohta kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus, ilma et see piiraks süsteemi loomist selliste teenuste osutajate tegevuse järelevalve ja seda käsitleva teabe avaldamise eesmärgil, ê 549/2004 põhjendus 19 Kogu aeronavigatsiooniteenuste süsteemi toimimist Euroopa tasandil tuleks korrapäraselt hinnata, võttes hoolikalt arvesse ohutuse kõrge taseme säilitamist; samuti tuleks kontrollida vastu võetud meetmete tõhusust ning teha ettepanekuid lisameetmete kohta. ê 549/2004 põhjendus 21 Käesoleva määruse kohaldamiseks võetud meetmete mõju tuleks hinnata komisjoni poolt korrapäraselt esitatavate aruannete põhjal. ê 551/2004 põhjendus 19 Tuleks kaaluda ülemise õhuruumi mõistete laiendamist alumisele õhuruumile kooskõlas ajakava ja asjakohaste uuringutega, ê 549/2004 põhjendus 22 Käesolev määrus ei mõjuta liikmesriikide õigust võtta vastu nende relvajõudude korraldamisega seotud sätteid. Selle õiguse tulemusel võivad liikmesriigid võtta meetmeid tagamaks, et nende relvajõududel oleks piisav õhuruum vajalike treeningute ja õppuste läbiviimiseks. Seetõttu tuleks sätestada kaitseklausel selle õiguse kasutamiseks. ê 552/2004 põhjendus 19 (kohandatud) Õiguskindluse huvides on oluline tagada, et direktiivi 93/65/EMÜ alusel vastu võetud teatavate ühenduse õigusaktide sätted püsivad jõus muutumatutena. Sellistele sätetele vastavate rakenduseeskirjade vastuvõtmiseks käesoleva määruse alusel on vaja teatavat aega, ê 552/2004 põhjendus 18 (kohandatud) Nõukogu 19. juuli 1993. aasta direktiivi 93/65/EMÜ (omavahel ühilduvate tehnospetsifikaatide määratlemise ja kasutamise kohta lennuliikluse korraldamiseks vajalike seadmete ja süsteemide hankimisel)[32] kohaldatakse üksnes hankeüksuste kohustuste suhtes; käesolev määrus on ulatuslikum selles mõttes, et see hõlmab kõikide asjaosaliste, sealhulgas aeronavigatsiooniteenuse osutajate, õhuruumi kasutajate, tööstuse ja lennujaamade kohustusi ning näeb ette kõikide suhtes kohaldatavad eeskirjad ning selliste ühenduse spetsifikatsioonide vastuvõtmise, mille järgimine on vabatahtlik, kuid mis loovad eelduse põhinõuetele vastamiseks. Seetõttu tuleks direktiiv 93/65/EMÜ, komisjoni 25. märtsi 1997. aasta direktiiv 97/15/EÜ (millega võetakse vastu Eurocontroli standardid ja muudetakse nõukogu direktiivi 93/65/EMÜ omavahel ühilduvate tehnospetsifikatsioonide määratlemise ja kasutamise kohta lennuliikluse korraldamiseks vajalike seadmete ja süsteemide hankimisel)[33] ning komisjoni 6. septembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2082/2000 (millega võetakse vastu Eurocontroli standardid ja muudetakse direktiivi 97/15/EÜ)[34] ja 4. juuni 2002. aasta määrus (EÜ) nr 980/2002 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2082/2000) pärast üleminekuaega kehtetuks tunnistada. ê 552/2004 põhjendus 8 Ühenduse eesmärk on siseturg ning seetõttu peaks käesoleva määruse alusel vastuvõetud meetmed soodustama selle järjekindlat arengut kõnealuses sektoris. ê 552/2004 põhjendus 9 Seetõttu tuleks määratleda põhinõuded, mida tuleks kohaldada Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu, selle süsteemide, koostisosade ja seotud menetluste suhtes. ê 552/2004 põhjendus 17 Asjakohaste ühenduse õigusaktide raames tuleks võtta arvesse vajadust tagada: – ühtsed tingimused seoses ühtse Euroopa taeva rakendamiseks vajaliku raadiospektri kättesaadavuse ja selle tõhusa kasutamisega, sealhulgas elektromagnetilist ühilduvust käsitlevad aspektid, – inimelude ohutusega seotud teenuste kaitsmine kahjulike häirete eest, lennundussektorile eraldatud ja ainult selle sektori hallatavate sageduste tõhus ja asjakohane kasutamine. ò uus (20) Selleks et võtta arvesse määrustes (EÜ) nr 1108/2009 ja (EÜ) nr 1070/2009 sätestatud muudatusi, tuleb käesolev määrus viia vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 216/2008 (mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet)[35] artiklile 65a kooskõlla määrusega (EÜ) nr 216/2008. (21) Lisaks tuleks ajakohastada määruste (EÜ) nr 549/2004, (EÜ) nr 550/2004, (EÜ) nr 551/2004 ja (EÜ) nr 552/2004 tehnilisi üksikasju, mis lepiti kokku 2004. ja 2009. aastal, ning tehnika arengu arvessevõtmiseks tehtud parandusi. (22) Käesoleva määruse geograafilist kohaldamisala, mis hõlmab ICAO Põhja-Atlandi piirkonda, tuleks muuta, et võtta arvesse olemasolevaid ja kavandatavaid teenuse osutamise kokkuleppeid ning vajadust tagada eeskirjade ühtne kohaldamine asjaomases piirkonnas tegutsevate aeronavigatsiooniteenuse osutajate ja õhuruumi kasutajate suhtes. (23) Võttes arvesse võrgu haldaja kui korraldava organisatsiooni rolli ja Eurocontroli käimasolevat ümberkujundamist, tuleks võrgu haldaja ülesandeid laiendada, et arendada partnerlussuhteid lennundussektoris. (24) Funktsionaalsete õhuruumiosade kontseptsioon, mis töötati välja lennuliiklusteenuse osutajate vahelise koostöö tihendamiseks, on Euroopa lennuliikluse korraldamise süsteemi tulemuslikkuse suurendamisel oluline vahend. Kõnealuse vahendi tõhususe suurendamiseks peaksid funktsionaalsed õhuruumiosad olema veelgi rohkem tulemuslikkusele keskendunud ja põhinema tööstuspartnerlusel ning lennundussektoril peaks olema suuremad võimalused neid muuta, et saavutada tulemuseesmärgid ja võimaluse korral neid ületada. (25) Funktsionaalsed õhuruumiosad peaksid toimima paindlikult, viies omavahel kokku kogu Euroopa teenuseosutajad, et üksteise kogemustest kasu saada. See paindlikkus peaks soodustama teenuseosutajate koostoimimist, olenemata nende geograafilisest asukohast või riikkondsusest, ning võimaldama tulemuslikkuse suurendamise püüdluste käigus välja töötada uusi teenusevorme. (26) Selleks et aeronavigatsiooniteenuse osutajad võtaksid tarbijaid rohkem arvesse ning et pakkuda õhuruumi kasutajatele täiendavaid võimalusi rääkida kaasa neid mõjutavate otsuste vastuvõtmisel, tuleks tõhustada sidusrühmadega konsulteerimist ja nende osalemist aeronavigatsiooniteenuse osutajate olulisemates käitamisalastes otsustes. (27) Tulemuslikkuse kava mängib lennuliikluse korraldamise majanduslikul reguleerimisel olulist rolli ning kõnealuse kava raames tehtud otsuste kvaliteeti ja sõltumatust tuleks säilitada ja võimaluse korral suurendada. (28) Selleks et võtta arvesse tehnika või käitamisalast arengut, eelkõige lisade muutmise või võrgu haldamise ja tulemuslikkuse kavaga seotud sätete täiendamise kaudu, tuleks komisjonile delegeerida Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohane õigus võtta vastu õigusakte. Delegeerimise sisu ja ulatus sätestatakse asjakohastes artiklites. On eriti oluline, et komisjon korraldaks asjakohaseid konsultatsioone ettevalmistava töö käigus, sh ka ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama, et asjakohased dokumendid edastatakse õigel ajal nii Euroopa Parlamendile kui ka nõukogule. (29) Võrguhaldusteenuste loetelu täiendamisel peaks komisjon nõuetekohaselt konsulteerima lennundussektori sidusrühmadega. (30) Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamise ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused eelkõige sellistes valdkondades nagu riiklikele järelevalveasutustele antud volituste kasutamine, tugiteenuste osutamine ainult ühe teenuseosutaja või teenuseosutajate ühenduste poolt, parandusmeetmete võtmine kogu liitu hõlmavate tulemuseesmärkide ja nendega seotud kohalike tulemuseesmärkide saavutamiseks, tasusüsteemi nõuetelevastavuse kontrollimine, võrgufunktsioonidega seotud ühisprojektide juhtimine ja vastuvõtmine, funktsionaalsed õhuruumiosad, üksikasjad seoses sidusrühmadega konsulteerimise ja nende osalemisega aeronavigatsiooniteenuse osutajate olulisemates käitamisalastes otsustes, andmete kättesaadavus ja kaitse, elektrooniline aeronavigatsiooniteave, lennuliikluse korraldamise tehnika areng ja koostalitlusvõime. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes[36]. (31) Vastavalt määrusele (EL) nr 182/2011 tuleb käesoleva määruse alusel vastu võetud üldiste rakendusaktide vastuvõtmiseks kasutada kontrollimenetlust. (32) Konkreetset reguleerimisala käsitlevate rakendusaktide vastuvõtmiseks tuleb kasutada nõuandemenetlust. ê 549/2004 põhjendus 20 (kohandatud) (33) Käesoleva määruse säteteja artiklis 3 osutatud meetmeterikkumise täitmata jätmise korral ette nähtud karistused peaksid olema tulemuslikudtõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad ning need ei ega tohiks vähendada ohutusttaset. ò uus (34) Tugiteenuste riigihanked tuleks korraldada vastavalt vajadusele kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiviga 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta[37] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiviga 2004/17/EÜ, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused[38]. Arvesse tuleks ka võtta komisjoni tõlgendavas teatises 2006/C179/02, milles käsitletakse ühenduse õigust lepingute sõlmimisel, mis ei ole või on ainult osaliselt reguleeritud riigihankedirektiividega,[39] sätestatud suuniseid. ê 1070/2009 põhjendus 42 (35) Córdobas 18. septembril 2006. aastal Gibraltarit käsitleva dialoogi foorumi esimesel ministrite kohtumisel kokku lepitud Gibraltari lennujaama käsitlev ministrite deklaratsiooniga (edaspidi „ministrite deklaratsioon”) asendatakse asendab Londonis 2. detsembril 1987. aastal esitatud ühisdeklaratsiooni lennujaama kohta ning ministrite deklaratsiooni täiel määraltäielikku järgimist loetakse 1987. aasta deklaratsiooni täiel määraltäielikuks järgimiseks. ê 1070/2009 põhjendus 43 (36) Käesolevat määrust kohaldatakse täies mahus Gibraltari lennujaamale suhtes seoses ministrite deklaratsiooniga ning sellest tulenevaltsellest deklaratsioonist. Ilma et see piiraks ministrite deklaratsiooni kohaldamist, on peab meetme kohaldamine Gibraltari lennujaama suhtes ning kõik selle rakendamisega seotud meetmed olema täielikult kooskõlas kõnealuse deklaratsiooni ja selles sisalduva korraga. ê 549/2004 põhjendus 24 (kohandatud) (37) Kuna käesoleva määruse eesmärki, milleks on ühtse Euroopa taeva algatuse Ö rakendamine Õ loomine, ei suuda liikmesriigid meetme riikidevahelise laadi tõttu vajalikul määral saavutada, on võidakse see paremini saavutatav saavutada Ö liidu Õ ühendusetasandil, võimaldades samas konkreetseid kohalikke tingimusi arvesse võtvaid üksikasjalikke rakenduseeskirju, võib Ö liit Õ ühendus võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepinguasutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. Samas artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt piirdubei lähe käesolevdirektiivmäärus üksnesnimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikugast kaugemale, ê 552/2004 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I PEATÜKK ÜLDSÄTTED ê 1070/2009 artikli 1 punkt 1 (kohandatud) ð uus Artikkel 1 Eesmärk ja kohaldamisala Ö Reguleerimisese Õ ja -ala 1. ð Käesolevas määruses kehtestatakse eeskirjad ï üÜhtset Euroopa taevast ð loomise ja nõuetekohase toimimise kohta, ï Ö et tagada Õ käsitleva algatuse eesmärk on edasi arendada olemasolevaid lennuliikluse ohutusstandardeid, aidata kaasa lennutranspordisüsteemi jätkusuutlikule arengule ja suurendadaparandada üldlennuliikluse lennuliikluse korraldamise (ATM) ja aeronavigatsiooniteenuste (ANS) üldist tulemuslikkusttoimivust Euroopas, eesmärgiga et täitarahuldada kõikide õhuruumi kasutajate nõudmised. Ühtne Euroopa taevas onkoosneb sidusast üleeuroopalinesest võrk, mis koosneb marsruutidest, ð integreeritud õhuruumist ï ning marsruutidevõrgu haldamise ja lennuliikluse korraldamise süsteemistde võrgustikust, mis põhineb õhuruumi kasutajate huvides põhineb üksnes ohutuselturvalisusel, tõhususel ja ð koostalitlusel ïtehnilistel kaalutlustel. Selle eesmärgi saavutamiseks kehtestatakse käesoleva määrusega ühtne õiguslik raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks. ê 1070/2009 artikli 1 punkt 2 (kohandatud) 2. Käesoleva määruse ja artiklis 3 osutatud meetmetekohaldamine ei piira liikmesriikide suveräänsust nende õhuruumi suhtes ega liikmesriikide poolt nõudeid, mis käsitlevad avalikku korrda,ja julgeolekut ning kaitseküsimustei suhtes kehtestatud nõuete kohaldamist, nagu on sätestatud artiklis 3813. Käesolev määrus ja artiklis 3 osutatud meetmed ei hõlma sõjalisi operatsioone ega õppusi. ê 1070/2009 artikli 1 punkt 3 (kohandatud) 3. Käesoleva määruse ja artiklis 3 osutatud meetmetekohaldamine ei piira liikmesriikide õigusi ega kohustusi, mis tulenevad 1944. aasta Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsioonist (edaspidi „Chicago konventsioon”). Seoses sellega on Ö püütakse Õ käesoleva määruse Ö abil toetada Õ täiendav eesmärk liikmesriike selle kohaldamisalasse kuuluvates valdkondades liikmesriikide abistamineChicago konventsioonist tulenevate kohustuste täitmisel määruse reguleerimisalasse kuuluvates valdkondades, luues aluse sellekonventsiooni sätete ühetaoliseks tõlgendamiseks ja ühtseks rakendamiseks ning tagades selle sätete nõuetekohase arvessevõtmise käesolevas määruses ning määruseselle rakendamiseks koostatud eeskirjades. ê 550/2004 I PEATÜKK ÜLDSÄTTED Artikkel 1 Kohaldamisala ja eesmärk 1. Käesolev määrus käsitleb raammääruse kohaldamisala piires aeronavigatsiooniteenuste osutamist ühtses Euroopa taevas. Käesoleva määruse eesmärk on kehtestada ühised nõuded aeronavigatsiooniteenuste ohutuks ja tõhusaks osutamiseks ühenduses. 2. Käesolevat määrust kohaldatakse üldise lennuliikluse jaoks aeronavigatsiooniteenuste osutamise suhtes kooskõlas raammäärusega ja selle määruse kohaldamisala piires. ê 551/2004 I PEATÜKK ÜLDSÄTTED Artikkel 1 Eesmärk ja kohaldamisala 1. Käesolev määrus käsitleb raammääruse kohaldamisala piires õhuruumi korraldamist ja kasutamist ühtses Euroopa taevas. Käesoleva määruse eesmärk on toetada üha enam ühtsemalt toimiva õhuruumi mõistet ühise transpordipoliitika raames ning kehtestada ühised kujundus- ja haldusmenetlused, et tagada lennuliikluse korraldamise tõhus ja ohutu läbiviimine. 2. Õhuruumi kasutamine toetab aeronavigatsiooniteenuste toimimist tervikuna ühtsemal ja järjepidevamal viisil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 550/2004 aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas (teenuse osutamise määrus)[40]. ê 551/2004 (kohandatud) ð uus 43. Ilma et see piiraks artikli 10 kohaldamist, kohaldataksekKäesolevat määrust kohaldatakseõhuruumi suhtes ICAO EUR-,ja AFI- ð ja NAT- ï piirkonnas õhuruumi suhtes, kus liikmesriigid vastutavad lennuliiklusteenuste osutamise eest vastavalt teenuse osutamise Ö käesolevale Õ määrusele. Samuti võivad liikmesriigid kohaldada käesolevat määrust nende vastutusalasse kuuluva õhuruumi suhtes muudes ICAO piirkondades, tingimusel et nad teavitavad sellest komisjoni ja teisi liikmesriike. ê 551/2004 4. Käesoleva määrusega hõlmatud õhuruumi kuuluvad lennuinfopiirkonnad avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. ê 1070/2009 artikli 1 punkt 1 54. Käesoleva määruse kohaldamisest Gibraltari lennujaama suhtes ei järeldu, et see kahjustaks Hispaania Kuningriigi ning Ühendkuningriigi õiguslikku seisundite positsioone nende vaidluses selle territooriumi suveräänsuse üle, kus lennujaam paikneb. ê 552/2004 Artikkel 1 Eesmärk ja kohaldamisala 1. Käesolev määrus käsitleb raammääruse kohaldamisala piires EATMNi koostalitlusvõimet. 2. Käesolevat määrust kohaldatakse I lisas määratletud süsteemide, nende koostisosade ja seotud menetluste kohta. 3. Käesoleva määruse eesmärk on saavutada EATMNi erinevate süsteemide, koostisosade ja seotud menetluste vahel koostalitlusvõime, võttes nõuetekohaselt arvesse asjakohaseid rahvusvahelisi eeskirju. Samuti on käesoleva määruse eesmärgiks tagada lennuliikluse korraldamise valdkonnas toimimist ja tehnoloogiat käsitlevate uute ja valideeritud mõistete kooskõlastatud ja kiire kasutuselevõtmine. ê 549/2004 (kohandatud) Artikkel 2 Mõisted Käesolevas määruses ja artiklis 3 osutatud meetmetekohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid: ê 549/2004 (kohandatud) ð uus 1) „lennujuhtimisteenusne” — teenindus, mille eesmärk on: a) kokkupõrgete vältimine: – õhusõidukite vahel ja – manööverdusalal olevate õhusõidukite ja takistuste vahel ning (b) lennuliikluse kiirendamine ja korrapärase kulgemise tagaminesujuvuse parandamine ja säilitamine; 2) „lähilennujuhtiminsteenuse” — lennuliikluse juhtimine lennuväljal; 3) „aeronavigatsioonialaseteabe teenistus” — kindlaksmääratudmääratletud alal asuv teenistus, kes vastutab aeronavigatsioonialaseteabe ning aeronavigatsiooni ohutuse, korrapärasuse ja tõhususe jaokstagamiseks vajalike andmete edastamise eest; 4) „aeronavigatsiooniteenindused” — lennuliiklusteenindused; sidepidamis-, navigatsiooni- ja seirejälgimisteenindused,; meteoroloogiateenindused aeronavigatsiooni jaoks; ja aeronavigatsioonialaseteabe teenindused; 5) „aeronavigatsiooniteenuse osutajad” — mis tahes avalik-õiguslik või eraõiguslik isik, kes osutab aeronavigatsiooniteenust üldise lennuliikluse jaoks; 6) „õhuruumiosa” — ruumiliselt ja ajaliselt määratletud õhuruum, mille piires aeronavigatsiooniteenuseid osutatakse; 7) „õhuruumi korraldamine” — kavandatav ð planeerimisteenus ï tegevus, mille peamine eesmärk on maksimeerida olemasoleva õhuruumi kasutamist paindliku ajakasutusedünaamilise ajajagamise abil ja teatavatel juhtudel jaotada õhuruum eraldada lühiajalistest vajadustest tulenevaltvajaduste põhjal õhuruum selle kasutajate eri kategooriate vahelseas; ê 1070/2009 artikli 1 punkti 2 alapunkt a 8) “„õhuruumi kasutajad” – üldiseks lennuliikluseks kasutatavate õhusõidukite käitajad; ê 549/2004 ð uus 9) „lennuliiklusevoogude juhtimine” — tegevus ð teenus ï , mille eesmärk onmis on ette nähtud selleks, et aidata kaasa lennuliikluse ohututele, korrapäraselenõuetekohastele ja kiiretele sujumiselelennuliikluse voogudele, tagades lennujuhtimisevõimevõimsuse maksimaalse kasutamise, ning selleks, et liiklusemaht oleks kooskõlas lennuliiklusteenuse osutajate deklareeritud läbilaskevõimegavõimsusega; ê 1070/2009 artikli 1 punkti 2 alapunkt b ð uus 10) “„lennuliikluse korraldamine (ATM)” – kõik õhus ja maa peal osutatavad ð teenused ï tehtavad toimingud (lennuliiklusteenused, õhuruumi korraldamine ja lennuliiklusevoogude juhtimine), mis on vajalikud nõutavad õhusõiduki ohutu ja tõhusa liikumise tagamiseks kõikides lennuetappides; ê 549/2004 11) „lennuliiklusteenindused” — erinevad lennuinfoteenindused, häireteenindused, lennuliikluse nõustamise teenusedsteenindused ja lennujuhtimisteenindused (piirkondliku, lähenemis- ja lähilennujuhtimisnteenused); 12) „piirkondliku lennujuhtimisne teenus” — kontrollitavate lendude juhtimine õhuruumiosas; 13) „lähenemislennu juhtimisne teenus” — saabuvate ja väljuvatelahkuvate õhusõidukitekontrollitavate lendude juhtimine; ê 1070/2009 artikli 1 punkti 2 alapunkt c 14)13a. „“lennuliikluse korraldamise üldkava” – kava, mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2009/320/EÜ[41] kooskõlas nõukogu 27. veebruari 2007. aasta määruse (EÜ) nr 219/2007 (ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks)[42] artikli 1 lõikega 2; ò uus 15) „lennunduskriis” – olukord, kus õhuruumi läbilaskevõime on erakordselt väike üliraskete ilmastikuolude tõttu või suurte lennuruumiosade sulgemise tõttu looduslikel või poliitilistel põhjustel; ê 549/2004 16)14. „teenuste rühm” — kaks või rohkem aeronavigatsiooniteenust; ê 1070/2009 artikli 1 punkti 2 alapunkt d 17)15. “„sertifikaat” — riikliku järelevalveasutuse pooltväljastatud mis tahes kujul välja antud dokument, mis on kooskõlasvastab siseriiklikule õigusegale ning millega kinnitatakse, et aeronavigatsiooniteenuse osutaja vastab selle teenuse osutamiseks vajalikele nõuetele; ê 549/2004 18)16. sidepidamisteenindused — lennunduses kasutatavad paiksed ja mobiilliikuvteenindused, millegaet tagatakseda lennuliikluse juhtimise eesmärgil maa-maa-, õhk-maa- ja õhk-õhk-side; 17. Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrk (EATMN) — Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõimet käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 552/2004 (koostalitlusvõime määrus)[43] I lisas loetletud süsteemide kogum, mis võimaldab osutada aeronavigatsiooniteenuseid ühenduses, sealhulgas ühenduse ja kolmandate riikide piirialadel; 18. toimimispõhimõte — EATMN-i või selle osa kasutuselevõtmise kriteeriumid; 19) „koostisosad” — materiaalsed esemed, näiteks riistvara, ning immateriaalnesed varaesemed, näiteks tarkvara, millest sõltub Euroopa lennuliikluse juhtimise võrgu (EATMN)-i koostalitlusvõimesõltub; ò uus 20) „deklaratsioon” – lennuliikluse korraldamise (ATM) ja aeronavigatsiooniteenuste (ANS) puhul mis tahes kirjalik kinnitus nõuetele vastavuse kohta; – lennuliikluse korraldamise (ATM) ja aeronavigatsiooniteenuste (ANS) süsteemide ja koostisosade projekteerimise, tootmise ja hooldamisega tegeleva organisatsiooni kinnitus süsteemi või koostisosa nõuetelevastavuse või kasutuskõlblikkuse kohta; – teenuseosutaja kinnitus selle kohta, et kasutusele võetav teenus või süsteem vastab kohaldatavatele nõuetele; – teatavate lennuinfoteenuste puhul kinnitus selle kohta, et asjaomane teenuseosutaja on suuteline täitma oma kohustusi ja tal on selleks vahendid; ê 549/2004 (kohandatud) 20. Eurocontrol — Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioon, loodud lennuliikluse ohutuse alast koostööd käsitleva 13. detsembri 1960. aasta rahvusvahelise konventsiooniga[44]; ê 1070/2009 artikli 1 punkti 2 alapunkt f (kohandatud) 21)22. „“õhuruumi paindlik kasutamine” – Euroopa Tsiviillennunduskonverentsi (ECAC) piirkonnas kohaldatav õhuruumi korraldaminse kontseptsioon, nagu see on kindlaks määratudmääratletud Ö Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsiooni Õ (Eurocontroli) Ö [45] Õ avaldatud käsiraamatus „“Airspace Management Handbook for the application of the Concept of the Flexible Use of Airspace”; ê 549/2004 23. lennuinfopiirkond — määratletud mõõtmetega õhuruum, mille piires osutatakse lennuinfo- ja häireteenuseid; ê 1070/2009 artikli 1 punkti 2 alapunkt g 22)23a. “lennuinfoteenus” – lendude ohutuse ja tõhususe tagamiseks vajalike nõuannete ja teabe andmiseks osutatav teenus; 23)23b. „“häireteenused” – teenused, mille eesmärkgiks on teatada asjaomastele organisatsioonidele õhusõidukitestlennukitest, mis vajavad otsimis- ja päästeabi, ning vajaduse korral abistada neid organisatsioone; ê 549/2004 24. lennutasand — atmosfääri samarõhu tasand, mis on määratletud õhurõhu 1013,2 hektopaskali suhtes ja mis erineb muudest samalaadsetest tasanditest õhurõhkude teatud vahe võrra; ê 1070/2009 artikli 1 punkti 2 alapunkt h 24)25. “funktsionaalne õhuruumiosa” – operatiivsetel vajadustel põhinev õhuruumiosa, mis luuakse riigipiire arvestamata ja milles aeronavigatsiooniteenused ja nendega seotud funktsioonid on tulemustel põhinevad ja optimeeritud, et igas funktsionaalses õhuruumiosas toimuks tõhustatud koostöö aeronavigatsiooniteenuse osutajate vahel või et vajaduse korral kasutataks integreeritud teenusteosutajat; ê 549/2004 (kohandatud) 25)26. „üldine lennuliiklus” — kogu tsiviilõhusõidukite liikluskõik liikumised ning kogu riiklikeu õhusõidukite (sealhulgas sõjaväe, tolli ja politsei õhusõidukite) liikluskõik liikumised, kui misneed liikumised toimubvad ICAO Ö 1944. aasta Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooniga asutatud Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) Õ protseduuride menetluste kohaselt; 27. ICAO — rahvusvaheline tsiviillennundusorganisatsioon, mis on asutatud 1944. aasta Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooniga; 26)28. „koostalitlusvõime” — EATMN-i süsteemidelt ja koostisosadeltga nõutavate funktsionaalsete, tehniliste ja toimimisomaduste ning toimimisprotseduuridemenetluse kogum, mis peab tagama võrguet tagada selle ohutu, sujuvatõrgeteta ja tõhusa toimimisne. Koostalitlusvõime saavutamiseks tuleb süsteemid ja koostisosad viia vastavusse oluliste nõuetega; 27)29. „meteoroloogiateenindused” — vahendid ja teenused, mille abil tagataksevarustatakse õhusõidukilet ilmaprognoosidega, -ülevaadetega ja -kokkuvõtted, meteoroloogiliste vaatluste tulemused-vaatlustega ning mis tahesmuu aeronavigatsioonis vajalikud meteoroloogiateave ja -andmed.meteoroloogilise teabe ja andmetega, mille edastamise on riigid lennunduses kasutamiseks ette näinud; 28)30. „navigatsiooniteenindused” — vahendid ja teenused, mille abil antakse õhusõidukile teavet tema asukoha ja ajastuamise kohta; 29)31. „operatiivsedandmed” — selline teave kõikide lennukõikideetappide kohta, mida aeronavigatsiooniteenuse osutajad, õhuruumi kasutajad, lennujaamade käitajad ja teised asjaosalised vajavad käitamisoperatiivseteotsuste tegemiseks; 32. menetlus — kui seda kasutatakse koostalitlusvõime määruse kontekstis süsteemide tehniliseks või tööks kasutamiseks, siis kohaldatav standardmeetod kokkulepitud ja valideeritud tegutsemispõhimõtete kontekstis, mis vajavad ühtset rakendamist kogu EATMN-is; 3033. „kasutuselevõtt” — esimene käitaminetööks kasutamine pärast süsteemi esialgset paigaldamist või täiendamistparandamist; 3134. „lennuteedemarsruutide võrk” — üldise lennuliikluse voogude suunamiseks määratudvoogude määratletud suunamisteede võrk,lennumarsruutide võrk, mis on vajalik lennujuhtimisteenuste osutamiseks; 35. marsruut — valitud teekond, mida õhusõiduk lennu ajal järgib; 36. tõrgeteta toimimine — EATMN-i toimimine sellisel viisil, et kasutaja vaatepunktist toimib süsteem ühtse tervikuna; ê 549/2004 32)38. „jälgimisteenindusedseireteenused” — vahendid ja teenused, mida kasutatakse õhusõidukilennuki asukoha määramiseks ohutu hajutuamise tagamiselks; 33)39. „süsteem” — õhusõidukilennuki pardal ja maa peal asuvate koostisosade ühendamine ning kosmoses asuvad seadmed, mis toetavad aeronavigatsiooniteenuseid kõikides lennu etappides; 34)40. „parandaminetäiendamine” — mis tahes süsteemi toimimispõhimõtete muudatused; ê 1070/2009 artikli 1 punkti 2 alapunkt j 35)41. „“piiriülesed teenused” – igasuguneolukord, kui ühes liikmesriigis pakub aeronavigatsiooniteenusteid teenuseosutaja, kes on sertifitseeritud teises liikmesriigis ; ò uus 36) „riiklik järelevalveasutus” – riiklik organ või riiklikud organid, kellele liikmesriik on teinud kohustuseks täita järelevalveülesandeid vastavalt käesolevale määrusele, ning riigi pädev asutus, kellele on tehtud kohustuseks täita määruse (EÜ) nr 216/2008 artiklis 8b sätestatud ülesandeid; 37) „tugiteenused” – aeronavigatsiooniteenused, mis ei ole lennuliiklusteenused, ning muud teenused ja toimingud, mis on seotud aeronavigatsiooniteenuse osutamisega või toetavad seda; 38) „kohalikud tulemuseesmärgid” – kohalikul tasandil, st funktsionaalse õhuruumiosa, riigi, aeronavigatsioonitasude sissenõudmise piirkonna või lennujaama kohta seatud tulemuseesmärgid. ê 549/2004 Artikkel 3 Ühenduse tegutsemise valdkonnad 1. Käesoleva määrusega kehtestatakse ühtne reguleeriv raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks koostoimes: a) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 551/2004 õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas (õhuruumi määrus);[46] b) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 550/2004 aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas (teenuste osutamise määrus);[47] ja c) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 552/2004 Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta (koostalitlusvõime määrus);[48] ning rakenduseeskirjadega, mille komisjon võtab vastu käesoleva määruse ning eespool osutatud määruste põhjal. 2. Lõikes 1 osutatud meetmeid kohaldatakse, ilma et see piiraks käesoleva määruse sätteid. ê 1070/2009 artikli 1 punkt 3 (kohandatud) ð uus II PEATÜKK Ö riiklikud asutused Õ Artikkel 34 Riiklikud järelevalveasutused 1. Liikmesriigid nimetavad või loovad kas üksi või ühiselt oma järelevalveasutuse või -asutused oma riikliku järelevalveasutusena, et see (need) võtaksid enese kanda käesoleva määruse ning artiklis 3 osutatud meetmetekohaseltalusel sellisele asutusele määratud ülesannete täitmise. 2. Riiklikud järelevalveasutused on ð õiguslikult iseseisvad ning ï ei sõltu ð eelkõige organisatsioonilise ja hierarhilise ülesehituse poolest ning otsuste tegemisel ï sõltumatud aeronavigatsiooniteenuse osutajatest ð või sellistest avalik-õiguslikest või eraõiguslikest isikutest, kes on huvitatud kõnealuste aeronavigatsiooniteenuse osutajate toimingutest ï. Selline sõltumatus saavutatakse, kui vähemalt tegutsemistasandil hoitakse riiklikud järelevalveasutused ja selliste teenuste osutajad lahus. ò uus 3. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, võivad riiklikud järelevalveasutused olla organisatsiooniliselt seotud teiste reguleerivate asutuste ja/või ohutusasutustega. 4. Riiklikud järelevalveasutused, mis ei ole käesoleva määruse jõustumise ajaks vastavalt lõikele 2 õiguslikult iseseisvad aeronavigatsiooniteenuse osutajatest või sellistest avalik-õiguslikest või eraõiguslikest isikutest, kes on huvitatud kõnealuste aeronavigatsiooniteenuste osutajate toimingutest, peavad kõnealusele nõudele vastama hiljemalt 1. jaanuaril 2020. ê 1070/2009 artikli 1 punkt 3 (kohandatud) ð uus 35. Riiklikud järelevalveasutused kasutavad oma volitusi erapooletult, sõltumatult ja läbipaistvalt. See saavutatakse asjakohaste juhtimis- ja kontrollimehhanismide kohaldamisega, ð Eelkõige peab kõnealuste asutuste töökord, töötajate valik, juhtimine ja rahastamine võimaldama neil täita oma ülesandeid eespool nimetatud viisil. ï sealhulgas liikmesriigi haldusasutuse siseselt. Siiski ei takista see riiklikel järelevalveasutustel täitmast oma ülesandeid riiklike tsiviillennundusasutuste või ükskõik millise teise avaliku asutuse töökorra raames. ò uus 6. Riiklike järelevalveasutuste töötajate suhtes kohaldatakse järgmisi nõudeid: a) nad võetakse tööle selgete ja läbipaistvate eeskirjade kohaselt, mis tagavad töötaja sõltumatuse ning strateegiliste otsuste vastuvõtmise eest vastutavad isikud peab määrama liikmesriigi valitsus, ministrite nõukogu või mõni muu avaliku sektori asutus, mis ei kontrolli otseselt aeronavigatsiooniteenuse osutajaid ega saa nendest kasu; b) töötajad valitakse läbipaistva menetlusega, lähtudes konkreetse töötaja kvalifikatsioonist, kaasa arvatud asjakohane pädevus ning vastavad kogemused muu hulgas auditeerimise, aeronavigatsiooniteenuste ja -süsteemide valdkonnas; c) töötaja on sõltumatu eelkõige aeronavigatsiooniteenuse osutajate huvidega seotud probleemide lahendamisel ja riikliku järelevalveasutuse ülesannete täitmisel ei küsi ta ega võta vastu juhiseid üheltki riigiasutustelt ega avalik-õiguslikult või eraõiguslikult isikult; d) strateegiliste otsuste vastuvõtmise eest vastutavad isikud esitavad igal aastal kohustuste deklaratsiooni ja huvide deklaratsiooni, märkides mis tahes otsesed või kaudsed huvid, mida võib pidada nende sõltumatust kahjustavaks ja mis võivad mõjutada ametiülesannete täitmist; ning e) strateegiliste otsuste vastuvõtmise, auditeerimise või muude selliste ülesannete eest vastutavad isikud, mis on otseselt seotud aeronavigatsiooniteenuse osutajate üle teostatava järelevalve või tulemuseesmärkidega, ei tohi vähemalt ühe aasta jooksul pärast oma ametiaja lõppu töötada riiklikus järelevalveasutuses ega olla juhtival ametikohal ühegi aeronavigatsiooniteenuse osutaja juures. ê 1070/2009 artikli 1 punkt 3 (kohandatud) ð uus 74. Liikmesriigid tagavad, et riiklikel järelevalveasutustel on olemas vajalikud vahendid ja võimalused, et täita tõhusalt ja õigel ajal aegselt ülesandeid, mis on neile määratud käesoleva määrusega. ðRiiklikul järelvalveasutusel on täielik õigus võtta tööle töötajaid ja juhtida neid vastavalt oma eelarveassigneeringutele, mis muu hulgas põhinevad marsruudinavigatsioonitasudel, mis artikli 4 kohaselt peavad olema proportsionaalsed asjaomase järelevalveasutuse täidetavate ülesannetega. ï 85. Liikmesriigid teatavad komisjonile riiklike järelevalveasutuste nimed, aadressid ja nende muudatused ning ð käesoleva artikli ï lõigete 2, 3 ja 4 järgimise tagamiseks võetavad meetmed. ò uus 9. Lõike 6 punktide a ja b kohaldamiseks kehtestab komisjon üksikasjalikud eeskirjad, milles sätestatakse töötajate töölevõtmise ja valimise tingimused. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 27 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. ê 1070/2009 artikli 2 punkt 1 (kohandatud) Artikkel 42 SiserRiiklike järelevalveasutuste ülesanded 1. Raammääruse Aartiklis 34 osutatud siseriiklikud järelevalveasutused Ö täidavad eelkõige järgmisi ülesandeid: Õ a) tagavad asjakohase järelevalve käesoleva määruse rakendamise ja eelkõige selliste nende aeronavigatsiooniteenuse osutajate ohutu ja tõhusa tegutsemise üle, kes osutavad teenuseid seoses selle liikmesriigi vastutada olevausalasse kuuluva õhuruumiga, kes asjakohase asutuse määras või asutas.; ò uus b) annavad aeronavigatsiooniteenuse osutajatele välja sertifikaate kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikliga 8b ja kontrollivad kõnealuste sertifikaatide väljaandmistingimuste täitmist; c) annavad lennujuhtidele välja määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 8c kohaseid lubasid, pädevusmärkeid, kinnitusi ja sertifikaate ning kontrollivad kõnealuste dokumentide väljaandmistingimuste täitmist; d) koostavad tulemuslikkuse kavasid ning jälgivad nende rakendamist kooskõlas artikliga 11. e) jälgivad tasusüsteemi rakendamist kooskõlas artiklitega 12 ja 13; f) kiidavad heaks tegevusandmetele juurdepääsu tingimused kooskõlas artikliga 22 ja g) kontrollivad deklaratsioone ja süsteemide kasutuselevõttu. ê 1070/2009 artikli 2 punkt 1 (kohandatud) ð uus 2. Selleks korraldab iIga siseriiklik järelevalveasutus korraldab nõuetekohaseid kontrolle ja ülevaatusi, et kontrollida vastavust käesoleva määruse nõuetele, sh aeronavigatsiooniteenuste osutamise personalinõuetele. Asjaomane aeronavigatsiooniteenuse osutaja hõlbustab eespool nimetatud ülesannete täitmist.sellise töö läbiviimist. ò uus Artikkel 5 Riiklike järelevalveasutuste koostöö 1. Riiklikud järelevalveasutused vahetavad teavet oma töö ja otsustuspõhimõtete, tavade ja protseduuride ning liidu õiguse rakendamise kohta. Nad teevad muul viisil koostööd, et otsustamist kogu liidu ulatuses ühtlustada. Riiklikud järelevalveasutused osalevad ja teevad koostööd korrapäraselt kokku tulevas võrgus. Komisjon ja Euroopa Liidu Lennuamet (edaspidi „EAA”) on kõnealuse võrgu liikmed, kes koordineerivad ja toetavad selle tööd ning annavad vajaduse korral asjakohaseid soovitusi. Komisjon ja EAA hõlbustavad aktiivset koostööd ja teabevahetust riiklike ametiasutuste vahel ning nende töötajate kasutamist EAA poolt määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 17 lõike 2 punkti f kohaselt loodud eksperdirühma raames. Vastavalt käesoleva määruse artiklis 22 ja määruses (EÜ) nr 45/2001 sätestatud andmekaitseeeskirjadele toetab komisjon käesoleva lõike esimeses ja teises lõigu osutatud teabe vahetamist võrgu liikmete vahel, mis võib toimuda elektrooniliste vahendite abil, austades aeronavigatsiooniteenuse osutajate ärisaladuste konfidentsiaalsust. 2. Riiklikud järelevalveasutused teevad tihedat koostööd, sealhulgas töökokkulepete kaudu, et aidata üksteist turujärelevalve teostamisel ning uurimis- ja ülevaatusküsimustes. ê 1070/2009 artikli 2 punkt 1 ð uus 3. Funktsionaalsete õhuruumiosade puhul, mis ulatuvad üle rohkem kui ühe riigi vastutada olevausalasse kuuluva õhuruumi, sõlmivad liikmesriigid omavahel kokkuleppe teostada käesoleva artikliga ette nähtud järelevalvetks kokkuleppe nende selliste aeronavigatsiooniteenuste osutajate üle osas, kes osutavad kõnealuste nende õhuruumiosadega seotud teenuseid. ð Asjaomased riiklikud järelevalveasutused koostavad kava, milles täpsustatakse eespool nimetatud kokkuleppe jõustamiseks tehtava koostöö tingimusi. ï ê 1070/2009 artikli 2 punkt 1 (kohandatud) 4. Riiklikud järelevalveasutused teevad tihedat koostööd, et tagada piisav järelevalve nende aeronavigatsiooniteenuse osutajate üle, kellel on ühelt liikmesriigilt saadud kehtiv sertifikaat, kuid kes samuti osutavad teise liikmesriigi vastutusalasse kuuluva õhuruumiga seotud teenuseid. KõnealuneSelline koostöö sisaldab menetlust selliste juhtudega tegelemiseks, kuimille puhul Ö käesolevat määrust ja Õ artiklis 6 sätestatud Ö määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 8b lõike 1 kohaselt vastu võetud Õ kohaldatavaidtest ühistestnõudeidetest või II lisas sätestatud tingimustest ei järgitaole kinni peetud. ê 1070/2009 artikli 2 punkt 1 (kohandatud) ð uus 5. Kui aeronavigatsiooniteenuseid osutatakse ð teise liikmesriigi vastutusalasse kuuluvas õhuruumis, ï Aeronavigatsiooniteenuste piiriülese osutamise puhul sisaldab ð lõigetes 2 ja 4 osutatud ï see kord kokkulepet artikli 4 lõigetes 1 ja 2 sätestatud järelevalveülesannete ja järelevalve tulemuste vastastikuse tunnustamise kohta. Selline vastastikune tunnustamine kehtib ka siis, kui riiklike järelevalveasutuste vaheline tunnustamise kord on kehtestatud teenuseosutajate sertifitseerimisprotsessi suhtes. 6. Kui siseriiklik liikmesriigi õigus seda võimaldab, võivad riiklikud järelevalveasutused piirkondliku koostöö huvides samuti sõlmida kokkuleppeid järelevalvekohustuste jagamise kokkuleppeid kohta. ê 1070/2009 artikli 2 punkt 1 (kohandatud) Artikkel 63 Kvalifitseeritud üksused 1. Riiklikud järelevalveasutused võivad otsustada täielikult või osaliselt delegeerida artikli 42 lõikes 2 osutatud kontrollide ja ülevaatuste tegemise tervenisti või osaliselt kvalifitseeritud üksustele, kes täidavad I lisas sätestatud nõudeid. 2. Riikliku järelevalveasutuse antud volitus kehtibühenduses Ö liidus Õ kolm aastat, kusjuures seda võib pikendada. Riiklikud järelevalveasutused võivad anda kõikidele Ö liidus Õ ühenduses asuvatele kvalifitseeritud üksustele juhiseid selliste kontrollide ja ülevaatuste tegemiseks. ê 552/2004 (kohandatud) ð uus Artikkel 8 Teavitatud asutused 1.3. Liikmesriigid teatavad komisjonile, ð EAA-le ï ja teistele liikmesriikidele Ö kvalifitseeritud üksused, kelle nad on lõike 1 kohaselt volitanud ülesandeid täitma Õ asutused, kelle nad on määranud artiklis 5 osutatud vastavust või kasutuskõlblikkust käsitleva hindamisega ja/või artiklis 6 osutatud vastavustõendamisega seotud ülesannete läbiviimiseks, märkides iga asutuse Ö üksuse Õ vastutusala ja komisjonilt saadudidentifitseerimisnumbri Ö ning kõik sellekohased muudatused Õ. Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas asutuste Ö kvalifitseeritud üksuste Õ loetelu, nende identifitseerimisnumbrid ja vastutusalad ning ajakohastab loetelu. 2. Liikmesriigid kohaldavad teavitatud asutuste hindamisel V lisas ettenähtud kriteeriume. Eeldatakse, et asutused, kes vastavad asjakohastes Euroopa standardites sätestatud hindamiskriteeriumidele, vastavad nimetatud kriteeriumidele. 34. Liikmesriigid tühistavad Ö sellistele kvalifitseeritud üksustele antud volitused Õ jätavad loetelust välja teavitatud asutuse, kes enam ei vasta IV lisas Ö sätestatud nõuetele Õ ettenähtud kriteeriumidele enam ei vasta. Nad teavitavad sellest viivitamata komisjoni, ð EAA-d ï ja teisi liikmesriike. 4. Ilma et see piiraks lõigetes 1−3 osutatud nõuete täitmist, võivad liikmesriigid otsustada nimetada kooskõlas teenuse osutamise määruse artikliga 3 tunnustatud organisatsioonid teavitatud asutusteks. ò uus 5. Käesoleva artikli kohaldamisel käsitatakse kvalifitseeritud üksusena teatatud asutusi, kes kooskõlas määruse (EÜ) nr 552/2004 artikliga 8 nimetati enne käesoleva määruse jõustumist. ê 1070/2009 artikli 1 punkt 5 (kohandatud) ð uus Artikkel 710 Sidusrühmadega konsulteerimine 1. Liikmesriigid, ð Riiklikud järelevalveasutused, ï kes tegutsevaddes liikmesriigi siseriikliku õiguse kohaselt, kehtestavad konsulteerimismehhanismid, et asjakohaselt kaasata sidusrühmad, sealhulgas lennunduspersonali esindavad organisatsioonid, ð oma ülesannete täitmisse ï ühtse Euroopa taeva algatuse rakendamisse raames. ò uus 2. Sellised sidusrühmad võivad olla: – aeronavigatsiooniteenuse osutajad; – lennujaamade käitajad; – asjaomased õhuruumi kasutajad või neid esindavad asjaomased rühmad; – sõjaväevõimud; – töötlev tööstus; – lennunduspersonali esindavad organisatsioonid. ê 550/2004 (kohandatud) III PEATÜKK TEENUSTE Ö OSUTAMINE Õ OSUTAMIST KÄSITLEVAD EESKIRJAD ê 550/2004 (kohandatud) ð uus Artikkel 6 Ühised nõuded Aeronavigatsiooniteenuste osutamise ühised eeskirjad kehtestatakse raammääruse artikli 5 lõikes 3 osutatud korras. Ühised nõuded sisaldavad järgmist: – tehniline ja tegevuspädevus ning suutelisus, – süsteemid ja menetlused ohutuse ja kvaliteedi korralduseks, – aruandlussüsteemid, – teenuste kvaliteet, – majanduslik tugevus, – vastutus ja kindlustuskaitse, – omandiline kuuluvus ja organisatsiooniline struktuur, sealhulgas huvikonfliktide vältimine, – inimressursid, sealhulgas piisavad töölevõtmise kavad, – julgeolek. Artikkel 87 Aeronavigatsiooniteenuse osutajate sertifitseerimine 1. Ö Liidus Õ kohaldatakse Igasuguste kõikide aeronavigatsiooniteenuste osutamise suhtes ð riikliku järelevalveasutuse või EAA ï kohaldatakse liikmesriikide sertifitseerimistsertifitseerimismenetlust ð või määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 8b kohaselt kõnealustele asutustele esitatavat deklaratsiooni ï. ê 550/2004 2. Sertifitseerimistaotlused esitatakse selle liikmesriigi siseriiklikule järelevalveasutusele, kus on taotleja põhitegevuskoht ja kus on vajadusel tema registrijärgne asukoht. ò uus 2. Sertifitseerimismenetlusega tagatakse, et taotlejal on piisavalt rahalisi vahendeid ning et ta on võtnud endale vastutuse ja kindlustuskaitse, kui asjaomane liikmesriik ei ole seda garanteerinud. ê 550/2004 (kohandatud) ð uus 3. Siseriiklikud järelevalveasutused väljastavad sertifikaadid aeronavigatsiooniteenuse osutajatele, kui nad vastavad artiklis 6 osutatud ühistele nõuetele. Sertifikaadid võib väljastada eraldi iga raammääruse artiklis 2 määratletud aeronavigatsiooniteenuse tüübi või selliste teenuste rühma jaoks, samuti olukorras, kus lennuliiklusteenuste osutaja, olenemata tema õiguslikust seisundist, kasutab ja peab ülal oma teabe-, navigatsiooni- ja jälgimissüsteeme. Sertifikaate kontrollitakse regulaarselt. 43. ð Sertifikaadiga nähakse õhuruumi kasutajatele ette ï Sertifikaatides määratletakse aeronavigatsiooniteenuse osutajate õigused ja kohustused, sealhulgas õhuruumi kasutajate mittediskrimineeriv juurdepääs teenustele, võttes eelkõige arvesse ohutust. Sertifitseerimise suhtes võib kohaldada Ö kohaldatakse Õ ainult II lisas sätestatud tingimusi. Sellised tingimused on objektiivselt põhjendatud, mittediskrimineerivad, proportsionaalsed ja läbipaistvad. 5. Olenemata lõikest 1, võivad liikmesriigid lubada osutada aeronavigatsiooniteenuseid kogu nende vastutusalasse kuuluvas õhuruumis või selle osas ilma sertifitseerimiseta juhul, kui selliste teenuste osutaja osutab peamiselt muule kui üldisele lennuliiklusele suunatud teenust. Sellistel juhtudel teavitab asjaomane liikmesriik komisjoni ja teisi liikmesriike oma otsusest ja ühiste nõuete maksimaalse järgimise tagamiseks võetud meetmetest. ê 1070/2009 artikli 2 punkt 3 (kohandatud) ð uus 46. Ilma et see piiraks artiklite 8 ja 9 kohaldamist, annab sertifikaatide väljaandmine aeronavigatsiooniteenuste osutajatele võimaluse Väljaantud sertifikaadi alusel võivad aeronavigatsiooniteenuse osutajad osutada oma teenuseid liikmesriikidele, muudele aeronavigatsiooniteenuste osutajatele, õhuruumi kasutajatele ja lennujaamadele Ö kogu liidus Õühenduses. ðTugiteenuste osutamise korral lähtutakse artikli 10 lõikest 2. ï 7. Riiklikud järelevalveasutused kontrollivad, kas ühiseid nõudeid ja sertifikaatidega seotud tingimusi täidetakse. Sellise seire üksikasjad märgitakse liikmesriikide poolt raammääruse artikli 12 lõike 1 kohaselt esitatavatesse aastaaruannetesse. Kui riiklik järelevalveasutus leiab, et sertifikaadi omanik ei täida enam selliseid nõudeid või tingimusi, võtab ta asjakohased meetmed, tagades samas teenuste järjepidevuse, tingimusel, et ohutus on tagatud. Selliste meetmete hulka võib kuuluda sertifikaadi tühistamine. ê 550/2004 8. Liikmesriik tunnustab iga sertifikaati, mille teine liikmesriik on käesoleva artikli kohaselt välja andnud. 9. Erandlike asjaolude korral võivad liikmesriigid käesoleva artikli järgimise lükata edasi kuueks kuuks alates artikli 19 lõike 2 kohaselt arvutatud kuupäevast. Liikmesriigid teavitavad komisjoni sellisest edasilükkamisest, esitades edasilükkamise põhjused. ê 1070/2009 artikli 2 punkt 4 (kohandatud) ð uus Artikkel 98 Aeronavigatsiooniteenuse osutajate määramine 1. Liikmesriigid tagavad, et nende vastutusalasse kuuluva õhuruumi igas konkreetses osas osutab lennuliiklusteenuseid ainult üks teenuseosutaja. Selleks määravad liikmesriigid lennuliiklusteenuse osutaja, kellel on ühenduses Ö liidus Õ kehtiv sertifikaat ð või deklaratsioon ï . 2. Piiriüleste teenuste osutamise korral puhul tagavad liikmesriigid, et nende siseriiklik õigussüsteem ei takistaks käesoleva artikli ja artikli 1810 lõike 3 järgimist, ja nõuavad nõudes, et lennuliiklusteenuste osutajad, kes osutavad teenuseid selle liikmesriigi vastutusalasse kuuluvas õhuruumis, peavad ð vastavad ühele järgmistest tingimustest ï: a) nad on olema otseselt või enamusosaluse kaudu selle liikmesriigi või selle kodanike omanduses;, b) nende peamine tegevuskoht või registrijärgne asukoht on omama peamist tegevuskohta või registrijärgset asukohta selle liikmesriigi territooriumil;, või c) nad kasutavad kasutama ainult selles liikmesriigis asuvaid rajatisi. 3. Liikmesriigid määravad kindlaks määratlevad määratud lennuliiklusteenusteosutajate õigused ja kohustused. Kohustused võivad sisaldada tingimusi, mis käsitlevad sellise asjakohase teabe õigeaegseõigel ajal esitamiset kohta, mis võimaldab teha kindlaks kõik õhusõidukite liikumised nende vastutusalasse kuuluvas õhuruumis. ê 1070/2009 artikli 2 punkt 4 ð uus 4. Liikmesriikidel on lennuliiklusteenuste osutaja valimisel diskretsiooniõigus, tingimusel et teenuseosutaja vastab artiklites 6 ja 7 osutatud nõuetele ja tingimustele ð on määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaselt sertifitseeritud või esitanud asjakohase deklaratsiooni ï. ê 1070/2009 artikli 2 punkt 4 5. Artikli 169a kohaselt kehtestatud funktsionaalsete õhuruumiosade puhul, mis ulatuvad üle rohkem kui ühe liikmesriigi vastutusalasse kuuluva õhuruumi, määravad asjaomased liikmesriigid ühiselt käesoleva artikli lõike 1 kohaselt ühe või mitu lennuliiklusteenuste osutajat vähemalt üks kuu enne selle õhuruumiosa kasutuselevõttu. 6. Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike viivitamata käesoleva artikli alusel võetud otsusest, mis käsitlevad lennuliiklusteenuse osutajate määramist nende vastutusalasse kuuluva õhuruumi konkreetse osa jaoks. ò uus Artikkel 10 Tugiteenuste osutamine 1. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et tugiteenuste osutajad saaksid liidu piires oma teenuseid käesoleva artikli kohaselt osutades konkureerida üksteisega võrdsetel, mittediskrimineerivatel ja läbipaistvatel tingimustel. Käesolevas artiklis sätestatud nõuded peavad olema täidetud hiljemalt 1. jaanuariks 2020. 2. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et lennuliiklusteenuste ja tugiteenuste osutamine on üksteisest eraldatud. See eraldamine hõlmab nõuet, et lennuliiklusteenuseid ja tugiteenuseid peavad osutama eri ettevõtjad. 3. Tugiteenuste osutaja valimisel peab asjaomaste teenuste hankimisega tegelev üksus eelkõige arvesse võtma kulutõhusust, teenuste üldist kvaliteeti ja ohutust. 4. Teenuste pakkumiseks liikmesriigi õhuruumis võib valida vaid sellise tugiteenuste osutaja, kes vastab järgmistele nõuetele: a) ta on määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 8b kohaselt sertifitseeritud; b) tema peamine äritegevuskoht asub liikmesriigi territooriumil; c) liikmesriigile ja/või liikmesriigi kodanikele kuulub rohkem kui 50 % teenuseosutajast ja nad omavad selle üle tõhusat otsest või kaudset kontrolli kas ühe või mitme vaheettevõtte kaudu, välja arvatud juhul, kui see on sätestatud kolmanda riigiga sõlmitud lepingus, mille üks osaline on liit; ja d) asjaomane teenuseosutaja vastab riikliku julgeoleku ja riigikaitsega seotud nõuetele. 5. EATMNi toimingutega seotud tugiteenuseid võib osutada võrgu haldaja tsentraliseeritult, liites vastavalt artikli 17 lõikele 3 kõnealused teenused artikli 17 lõikes 2 osutatud teenustega. Tugiteenuseid võib osutada ka ainult üks teenuseosutaja või teenuseosutajate ühendus, eelkõige lennuliikluse korraldamise taristuga seotud teenuste puhul. Komisjon täpsustab teenuseosutaja või teenuseosutajate ühenduse valimise tingimused lähtuvalt nende kutsealasest võimekusest ja suutlikkusest osutada teenuseid erapooletult ja kulutõhusalt ning üldiselt hinnata tugiteenuste tsentraliseeritud osutamisega seotud hinnangulisi tulusid ja kulusid. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 27 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. Komisjon määrab teenuseosutaja või teenuseosutajate ühenduse kõnealuste rakendusaktide alusel. ê 550/2004 Artikkel 9 Meteoroloogiateenuste osutajate määramine 1. Liikmesriigid võivad määrata meteoroloogiateenuste osutaja, kes varustaks kogu nende liikmesriikide vastutusalasse kuuluvat õhuruumi või selle osa meteoroloogiliste andmetega, võttes arvesse ohutusega seotud kaalutlusi. 2. Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike viivitamata käesoleva artikli alusel võetud otsustest, mis käsitlevad meteoroloogiateenuste osutajate määramist. ê 1070/2009 artikli 1 punkt 5 (kohandatud) ð uus Artikkel 11 Tulemuslikkuse kava 1. Selleks et parandada aeronavigatsiooni-teenuste tulemuslikkust ja ð võrguteenuste ï võrgufunktsioone tulemuslikkust ühtses Euroopa taevas, koostatakse aeronavigatsiooni-teenuste ja ð võrguteenuste ï võrgufunktsioonide jaoks tulemuslikkuse kava. See sisaldab järgmist: a) kogu ühendust Ö liitu Õ hõlmavad ð ja seonduvad kohalikud ï tulemuslikkuseeesmärgid sellistes kesksetes tulemuslikkusevaldkondades, nagu ohutus, keskkond, läbilaskevõime ja kulutasuvus, suhtes; b) riiklikud kavad või funktsionaalseid õhuruumiosi hõlmavad kavad funktsionaalsete õhuruumiosade kohta, sealhulgas tulemuslikkuseeesmärgid, tagades kooskõla kogu ühendust Ö liitu Õ hõlmavate ð ja seonduvate kohalike ï tulemuslikkuseeesmärkidega; ja c) aeronavigatsiooni-teenuste ja ð võrguteenuste ï võrgufunktsioonide tulemuslikkuse perioodiline läbivaatamine ülevaatamine, järelevalve ja võrdlusuuringud. 2. Komisjon ð määrab ï võib vastavalt artikli 5 lõikes 3 osutatud regulatiivkomitee menetlusele määrata Eurocontroli või mõne muu sõltumatu, ð erapooletu ï ja pädeva asutuse organi tegutsema tulemuslikkuse hindamise asutusena kontrolli organina. Tulemuslikkuse hindamise asutuse kontrolli organi ülesanne roll on abistada komisjoni kooskõlas koostöös riiklike järelevalveasutustega ja abistada nõudmisel riiklikke järelevalveasutustei taotluse korral neid lõikes 1 osutatud tulemuslikkuse kava rakendamisel. ð Tulemuslikkuse hindamise asutusele võivad tehnilist abi anda EAA ja Eurocontrol või mõni muu pädev üksus. ï Komisjon tagab, et tulemuslikkuse kontrolli organ tegutseb talle komisjoni poolt usaldatud ülesannete täitmisel sõltumatult. 3. a) Komisjon võtab pärast seda, kui ta on võtnud arvesse riiklike järelevalveasutuste asjaomast panust riiklikul tasandil või funktsionaalsete õhuruumiosade tasandil, vastu kogu ühendust hõlmavad lennuliikluse juhtimisvõrgu tulemuslikkuse eesmärgid vastavalt artikli 5 lõikes 3 osutatud regulatiivkomitee menetlusele. b) Riiklikud järelevalveasutused koostavad lLõike 1 punktis b osutatud riiklikud või funktsionaalsete õhuruumiosade kavad, mille koostavad riiklikud järelevalveasutused ja need võtab vastu liikmesriik. Kõnealused kavad sisaldavad siduvaid riiklikke ð kohaliku tasandi ï eesmärke või eesmärke funktsionaalsete õhuruumiosade tasandil ja liikmesriigi poolt vastu võetud asjakohast stimuleerimiskava. Kavade koostamisel konsulteeritakse aeronavigatsiooniteenuste osutajate, õhuruumikasutajate esindajate ja vajaduse korral lennujaamade käitajate ja lennujaamade koordinaatoritega. 4.c) Komisjon ð koos tulemuslikkuse hindamise asutusega ï hindab riiklike või funktsionaalsete õhuruumiosade ð kavade ja kohalike ï eesmärkide kooskõla kogu Ö liitu Õ ühendust hõlmavate tulemuslikkuseeesmärkidega, kasutades lõike 6 punktis d osutatud hindamiskriteeriumeid. Juhul kui komisjon tuvastab, et üks või mitu riiklikku või funktsionaalsete õhuruumiosade eesmärkide kogumit ei vasta hindamiskriteeriumidele, võib ta otsustada vastavalt artikli 5 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusele ð Kui komisjonile saab selgeks, et riiklikud või funktsionaalsete õhuruumiosade tasandi kavad või kohalikud eesmärgid ei ole kooskõlas kogu liitu hõlmavate eesmärkidega, võib ta nõuda asjaomastelt liik