ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.21

Põlvkondade vahetus peab olema uues ümberkujundatud ÜPPs kesksel kohal. Tehakse ettepanek jätkata alla 40aastastele noortele põllumajandustootjatele antavate ÜPP esimese samba toetuste suurendamist. Tehakse ettepanek vaadata läbi nn viie aasta reegel, et kõrvaldada paindumatus, millega keelatakse noorte põllumajandustootjate juurdepääs suurematele toetustele. Lisaks tehakse ettepanek kohaldada maaelu arengu programmi üldiste meetmete raames noortele põllumajandustootjatele kõrgemaid toetuste määrasid. Noortele põllumajandustootjatele mõeldud struktuuriabiprogrammide toetuste määrasid tuleks suurendada 70 %-le. Selliseid toetusi tuleks võimaldada ka noortele põllumajandusettevõtjatele ja noortele spetsialistidele, kes tegutsevad põllumajanduse partnerlustes, ühistutes ja ettevõtetes. Et noortel põllumajandustootjatel ja uutel alustajatel oleks toetustele pidev juurdepääs, on väga olulisel kohal tõhus riiklik reserv. Teise samba raames peaks olema võimalus rakendada tõhusat pensioniprogrammi. Liikmesriikidel peaks olema paindlikkus võtta täiendavaid meetmeid noorte põllumajandustootjate, eriti naiste jaoks. Väga oluline on tugev keskendumine haridusele ja oskuste parandamisele. Et edendada naiste positsiooni põllumajanduses, peaksid naistele olema kättesaadavad noorte põllumajandustootjatega samaväärsed stiimulid, et tagada võrdsus maa kättesaadavuse, laenamise, koolituse ja staatuse osas.
4.2.

On väga oluline, et liikuvuse ja transpordi peadirektoraat võtab endale platvormi juhtimise ülesande ning platvormi eest vastutav volinik toetab selle toimimist, näiteks isikliku viibimisega platvormi avamisel või selle koosolekutel üldiselt. Seega peavad oma kohustusi vabatahtlikult täitvad platvormi liikmed eesõiguseks seda, et neil palutakse sellist ülesannet täita. Seetõttu on väga oluline, et liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi juhtivmeeskond oleks kättesaadav ja nendega oleks võimalik suhelda. Samuti on oluline, et kui ELi institutsioonid soovivad platvormiga ühineda, võtavad ka nemad endale kohustuse pakkuda välja sihipäraseid meetmeid.
4.19.

Komitee märgib, et 2014.–2020. aasta programmitöö perioodil on Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidele ja eriti ühtekuuluvuspoliitika vahenditele nähtud ette oluline osa hoonete renoveerimisel ja ehitamisel. Praegu on palju takistusi, mis tuleb ületada, peamiselt piiratud juurdepääs rahastamisele, suured algkulud, suhteliselt pikad tasuvusajad, säästva energia investeeringutega seonduv suurem tajutud krediidirisk, kinnisvaraomanike konkureerivad prioriteedid jne (Euroopa Komisjon „Technical guidance – Financing the energy renovation of buildings with Cohesion Policy funding“). Algatus „Arukate hoonete arukas rahastamine“ on positiivne samm, mis aitab osaliselt neid probleeme lahendada ning pakub ka võimalust kasutada Junckeri kava eesmärke, et selles valdkonnas rohkem investeeringuid soodustada.
3.25.

Vastavalt 2016. aasta veebruaris käivitatud Eurobaromeetri uuringule rahvusvahelise koostöö ja arenguabi kohta on vähemalt kolmandik (36 %) ELi kodanikest kuulnud kestliku arengu eesmärkidest, kuid vaid üks kümnest (10 %) teab, mis need on. Põhjapoolsetes ja keskpiirkondades elavad kodanikud on kõige rohkem kuulnud kestliku arengu eesmärkidest või on selle kohta lugenud. On selge, et Euroopa Liit peab tegema rohkem jõupingutusi, et harida ja teavitada Euroopa kodanikke arengukoostööst, pöörates erilist tähelepanu Lõuna- ja Ida-Euroopa liikmesriikidele. Komitee esitas kõnealuse soovituse ka oma arvamuses REX/461 „Tegevuskava aastani 2030 – ülemaailmsele säästvale arengule pühendunud Euroopa Liit“: „Euroopa Komisjon peaks korraldama ja läbi viima teadlikkuse suurendamise tegevusi ja kampaaniaid, et muuta tegevuskava 2030 Euroopa tegevuskavaks. Komisjon peaks läbi viima perioodilisi Eurobaromeetri uuringuid, et mõõta ELi kodanike teadlikkust ja arusaama säästva arengu eesmärkidest. Kodanikuühiskonna organisatsioonidel on siinkohal otsustav roll.“
2.7.

Kõnealuse muudatusettepaneku õiguslik alus sisaldub Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 187 ja 188. Kuna liikmesriikidel ei ole võimalik tegutseda üksinda, saab ühisettevõtte õigusraamistikku muuta ainult EL. Ettepaneku eesmärk on kohandada nõukogu määruse sätteid, et anda BTK liikmetele praktiline võimalus täita oma rahalise osaluse maksmise kohustust. Ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega. Muudatus oli vajalik ka selle pärast, et puudus võimalus tõlgendada nõukogu määrust selliselt, et see võimaldaks maksta rahalist osalust projektide tasandil.
3.5.

Kohandused, mis on tehtud, et tagada vastavus ELi toimimise lepingule ja lihtsustada seadusandlikku protsessi, on üldiselt tervitatavad. Oleks aga sobivam, kui tasakaal nihutataks delegeeritud õigusaktide asemel pigem rakendusaktide suunas. Mõnes valdkonnas tuleks erandi tegemise võimalus üldse kaotada, eriti juhul, kui see põhjustab suuri muutusi. Näiteks taotleb komisjon õigust (artikli 16 lõige 3) koostada delegeeritud õigusaktid, et lubada registreeritud geograafilise tähise nime esitamine selle ekspordituru keeles, kus selline teave on kohustuslik, st kus piiritusjooke ei saaks ilma selle teabeta turule viia. Kehtiv ELi määrus aga juba lubabki tootjatel seda teha, kuid see õigus on kohanduse tekstist välja jäetud. Praegune võimalus tuleks ennistada, mispuhul ei ole vajadust volituste delegeerimiseks.
4.2.7.

Komitee julgustab komisjoni ja kõrget esindajat stimuleerima piirkondlikku ja rahvusvahelist koostööd, et töötada välja pikaajalised, jätkusuutlikud rahastamismehhanismid merekaitsealade jaoks, tagades, et neid hallatakse hästi ja et need moodustavad ökoloogiliselt sidusa võrgustiku.
3.12.

Sellega seoses osutab komitee asjaolule, et kaubanduse kaitsevahendi menetluse tõhusus on seotud ka 2013. aasta ettepanekuga kaubanduse kaitsevahendite ajakohastamise kohta. Komitee märgib, et kaubanduse kaitsevahendite ajakohastamise pakett ja uus dumpingumarginaali arvutamise meetod hõlmavad ELi dumpinguvastase poliitika erinevaid ja õiguslikult mitteseotud aspekte ning selle poliitika rakendamist, kuigi need on tihedalt seotud. Komitee märgib, et dumpingumarginaali täielik kasutamine toetab eesmärki saavutada turumajanduslikud tingimused kõigis WTO liikmesriikides. Sel on otsustav tähtsus kaubanduse kaitsevahendi ajakohastamise paketi lõpuleviimise ja lähikuudel vastuvõtmise seisukohalt, et luua töökindel ja tõhus kaubanduse kaitsevahendite süsteem ning tagada töökohad ja majanduskasv ELis.
1.2

Komiteel on väga hea meel selle üle, et komisjoni praeguse ettepanekuga rakendatakse õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi ettepanekud ning et ettepanek on esitatud pärast ulatuslikku avalikku konsulteerimist. See on taganud kõigi sidusrühmadega konsulteerimise ning selle tulemusel on koostatud ettepanek lihtsustada ja tõhustada eeskirju ning vähendada nõuete täitmisega seotud kulusid, seadmata samas ohtu finantsstabiilsust.
13.8

Taanis ja paljudes teistes Euroopa Liidu riikides ning Ameerika Ühendriikides on ametiühingud uusi digitaalse töö vorme ulatuslikult kritiseerinud, kuna need jäävad kõrvale traditsioonilistes sektorites kehtivatest tööõigusaktidest ja maksukohustustest. Transpordiettevõte Uber, mis on platvormidel põhineva töö sümbol, on olnud digitaalmajandust käsitlevate arutelude keskmes. Probleemiks oli see, kuidas tunnustada Uberi taksojuhte füüsilisest isikust ettevõtjatena ning sundida Uberit neid deklareerima, tööandja sissemakseid tegema ja tööõigust austama (19). Ametiühinguorganisatsioonide eesmärk on eelkõige pidada platvormide töötajate nimel läbirääkimisi miinimumpalga, nende kriteeriumide läbipaistvuse üle, mida kohaldatakse algoritmidele ja mille abil määratletakse nende reiting ja hinnang, ning inimväärsete töötingimuste üle (20).
7.6

Selleks tuleks läbi vaadata must nimekiri riikidest, kes keelduvad võtmast nõuetekohaseid meetmeid, et võidelda rahapesu vastu. Euroopa Parlament lükkas nimekirja tagasi, kuna see ei kajastanud asjakohaselt hetkeolukorda: seepärast tuleks edendada kontrolle, nagu on ka ette nähtud asjaomases läbivaadatavas direktiivis (neljas rahapesuvastane direktiiv).
4.2.

Komitee rõhutab, et – nagu direktiivis sätestatud – peaks liikmesriikidel olema suur roll selles, et edendada teoseid ja teha need kättesaadavaks soodustatud isikutele nii oma riigis kui ka kolmandates riikides, kes on Marrakechi lepingule alla kirjutanud.
2.1.4.

RoHS 2 direktiiv on uuesti sõnastatud direktiiv 2002/95/EÜ (edaspidi „RoHS 1 direktiiv“). Mõlemad RoHS direktiivid on aidanud vähendada ohtlike materjalide kasutamist kogu maailmas. Mitmed riigid, nagu Hiina, Korea ja USA on vastu võtnud RoHS direktiividega sarnaseid õigusakte. RoHS 2 direktiivis on sätestatud uued mõisted ja on laiendatud direktiivi kohaldamisala, et hõlmata meditsiiniseadmed ning seire- ja valveseadmed. Kõnealuste sätete mõju hinnati komisjoni 2008. aasta ettepaneku raames. RoHS 2 direktiiviga kehtestati veel teisigi muudatusi, näiteks avati direktiivi kohaldamisala. Seda tehti uue kategooria 11 („muude kategooriatega hõlmamata elektri- ja elektroonikaseadmed“) lisamisega. Tänu neile muudatustele saab RoHS 2 direktiivi kohaldada kõigi elektri- ja elektroonikaseadmete suhtes (välja arvatud selliste seadmete suhtes, mis on selgesõnaliselt direktiivi kohaldamisalast välja jäetud) ning samuti võimaldab see anda elektri- ja elektroonikaseadmetele laiema tõlgenduse, mis põhineb uuel määratlusel elektrist sõltumise kohta. Kõnealuseid avatud kohaldamisala käsitlevaid sätteid ei hinnatud eraldi, kui need RoHS 2 direktiivi sisse viidi.
1.1.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on pettunud teatises „Euroopa jätkusuutliku tuleviku järgmised sammud“, sest see jätab mulje, et kõik ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 põhieesmärgid ja tingimused on ELi poliitikas juba analüüsitud ja käsitlemisel. Teatisega ei hõlmata ELi poliitikasse tegevuskavaga 2030 algatatud paradigma muutust uue arengumudeli suunas, mis on pikas perspektiivis majanduslikult jätkusuutlikum, sotsiaalselt kaasavam ja keskkonnaalaselt elujõulisem. Nii Euroopa Poliitilise Strateegia Keskus (1) kui ka komitee oma varasemates arvamustes on märkinud, et selline paradigma muutus on hädavajalik, et 17 kestliku arengu eesmärki saaks ELis nõuetekohaselt rakendada, arvestades Euroopas suureneva sotsiaalse ebavõrdsuse ja kõrge töötuse määraga ning samuti selle majanduse jätkusuutmatu keskkonnajalajäljega.
4.8.1.

Komisjon on õigesti selgitanud, et keskkonnapoliitika rakendamise läbivaatamine ei peaks asendama õiguslikke meetmeid keskkonnaalaste õigusaktide rakendamise parandamiseks. See ei kuulu keskkonnapoliitika rakendamise läbivaatamise kohaldamisealasse. Siiski on keskkonnapoliitika rakendamise läbivaatamise suuremal koostööl põhinev lähenemisviis edukas üksnes juhul, kui õiguslikke tagajärgi ja karistusi kohaldatakse usaldusväärselt ja tõhusalt. See kehtib rikkumismenetluste suhtes, mida komisjon kasutab keskkonnaalaste õigusaktide rikkumise korral, ning samuti õiguslike vahendite suhtes, mille abil kodanikud ja kodanikuühiskond hoiavad valitsusi liikmesriigi ja ELi tasandil vastutavana.
2.3.

Peamised kavandatud muudatused hõlmavad järgmist: i) töötushüvitiste ülekandmine: töötushüvitiste ülekandmise perioodi (aega, mil hüvitised kantakse üle teise liikmesriiki, kus isik tööd otsib) pikendatakse minimaalselt kolmelt kuult kuue kuuni võimalusega seda täiendavalt pikendada hüvitise saamise õiguse kehtimise ülejäänud perioodiks; ii) tööotsija töötushüvitiste saamiseks kvalifitseerumise hindamisel peab liikmesriik kontrollima ja kaaluma mis tahes eelnevaid kindlustusperioode teises liikmesriigis (nagu kehtivate eeskirjade puhul). Kuid see on võimalik ainult juhul, kui kõnealune isik on töötanud selles liikmesriigis vähemalt kolm kuud (uus ettepanek). Kui isik ei kvalifitseeru, siis on nende hüvitiste maksmise kohustus sellel liikmesriigil, kus ta varem töötas; iii) töötushüvitised piirialatöötajatele: kavandatud eeskirjade alusel vastutab töötushüvitiste maksmise eest eelmise töökoha liikmesriik, kui need töötajad on seal töötanud kaksteist kuud. Kuid kehtivate eeskirjade alusel maksavad piirialatöötajad sotsiaalmakseid ja makse liikmesriigile, kus nad töötavad. Tööhõive puhul, mis kestab vähem kui kaksteist kuud, maksab töötushüvitist elukoha liikmesriik; iv) sotsiaalhüvitis majanduslikult mitteaktiivsete isikute puhul: sel juhul on ettepaneku eesmärk kodifitseerida Euroopa Kohtu hiljutist kohtupraktikat, mille kohaselt majanduslikult mitteaktiivsed kodanikud, kes kolivad ühest liikmesriigist teise, pääsevad sotsiaalhüvitistele juurde ainult juhul, kui nad vastavad seadusliku riigis elamise tingimusele, nagu on määratletud vaba liikumise direktiivis. Kuid majanduslikult mitteaktiivsete isikute seadusliku riigis elamise puhul nõutakse, et nad peavad tõestama, et neil on piisavalt elatusvahendeid ja üldine tervisekindlustus. See tingimus ei kehti aktiivsetele tööotsijatele: nende teises liikmesriigis elamise õigus on antud otseselt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 45; v) lähetatud töötajate sotsiaalkindlustus: on öeldud, et kavandatud eeskirjade eesmärk on tugevdada lähetatud töötajate sotsiaalkindlustuse koordineerimisega seotud haldusvahendeid, tagada, et riikide ametiasutustel on asjakohased vahendid selliste töötajate sotsiaalkindlustuse staatuse kontrollimiseks, ja käsitleda võimalikke ebaõiglasi tavasid või kuritarvitamisi; vi) perehüvitised: ettepanekuga ajakohastatakse lapsehoolduspuhkuse hüvitiste eeskirju. Hüvitisega hüvitatakse lapsevanemale lapse kasvatamiseks kuluva aja jooksul kaotatud sissetulek või palk. Ettepanekuga ei muudeta olemasolevaid lastetoetuste ülekandmist käsitlevaid eeskirju. Ette ei nähta ka mingit lastetoetuste indekseerimist.
2.4.

Komisjoni tegevuskavas, milles käsitletakse ELi ja USA vahel ajaliste piiranguteta märgrendilepingute kehtestamist lepinguosaliste vahel sõlmitud märgrendilepingu kaudu (Establishment of unrestricted wet-lease agreements between the EU and the USA through a wet-lease agreement between the parties) (6) selgitatakse kõnealuse õigusakti tausta. Õigusaktis ühtlustatakse õhusõidukite ELi ja USA vahelist piiriülest ülekantavust puudutavad kokkulepitud põhimõtted ning sellega lahendatakse ummikseis ELi ja USA vahelise lennutranspordilepingu ühiskomitees peetud aruteludes.
4.7.

Teisalt on oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, peavad Euroopa Parlament ja nõukogu saama kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel peab olema pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.
4.4.5.

Komitee on juba väljendanud seisukohta, et karistuse määr peab olema ennetava mõjuga ja karistusi tuleb korduvate rikkumiste korral suurendada, (10) ning on nõus, et rakendusasutuse karistuste kehtestamise võime on konkurentsipoliitika keskne osa. Lisaks väljendab komitee muret selle üle, et konkurentsiõigus on hetkel alarakendatud, sest õigus ja liikmesriikide konkurentsiametite struktuur on väga erinev.
6.12.1.

Asjade internet (8) muudab suurandmed tohututeks andmeteks ja seejärel kõikehõlmavateks andmeteks. See on tulevaste, lainetena esinevate uuenduste võti. Nii suured kui ka väikesed masinad on omavahel ühenduses ja edastavad üksteisele isikuandmeid (nt registreerib teie kell teie südamelöögid ja edastab need asjaomase arsti arvutisse jne). Paljud digitaalvaldkonna osalejad on loonud oma ühendatud objektide platvormi: Amazon, Microsoft, Intel ning Prantsusmaal Orange ja La Poste.
4.5.4

Siiski on oluline rõhutada, et enamikku idufirmasid rahastatakse pangalaenudega, mis on seotud isiklike ja perekondlike tagatistega. Kuigi pangalaenud on tegelikkus, on rahastamisvahendina tarvis ka omakapitali, ent see vahend ei ole karistuslike maksustamiskordade, omakapitali kultuuri puudumise, vähese finantskirjaoskuse ja killustunud maksejõuetussüsteemide tõttu Euroopas piisavalt arenenud.
4.6

Teiseks on uuringud (8) näidanud, et pöördmaksustamise ja osadena maksmise mehhanismid on seal, kus neid on seni rakendatud, tihti tekitanud paljudele maksukuulekatele ettevõtjatele rahavoogude probleeme.
1.3

Siiski väljendab komitee muret nende toetusvõimaluste keerukuse ja mitmekesisuse pärast. Seepärast tunneb komitee heameelt komisjoni soovi üle luua kõikehõlmav nõustamissüsteem, et suunata projektide arendajaid ja investoreid, ent nõuab, et rahastamisvahendite pakkumist lihtsustataks. Komitee on seisukohal, et neid rahalisi toetusi on liiga palju ning mikroettevõtjatel ja kohalikel omavalitsustel on neile raske juurde pääseda.
4.2.

Komitee märgib, et õiguskindlust toetaksid eeskirjad, mille alusel loetaks, et jagamismajandusteenuseid pakkuvatel või edendavatel ettevõtjatel on maksuseos Euroopaga. Seoses sellega ja pidades silmas digitaalettevõtjate erijooni, arutatakse praegu võimalust töötada püsiva virtuaalse organisatsioonina määratletud ettevõtjate jaoks välja virtuaalne püsiasukoht. See on kasulik lähenemisviis, mille abil lahendada seda laadi tegevuse puhul asukoha kindlaksmääramise probleem, ent see nõuab põhjalikku kaalumist ja asjakohast uurimist lähiaastatel. Nii saaks ELis määrata kindlaks asukoha digitaalsel turul tegutsemiseks, tagades, et tehingute majanduslik väärtus maksustatakse Euroopas ja üldisemalt seal, kus see väärtus loodi.
4.3.2.

Komitee rõhutab, et oluline on võtta kasutusele terviklik lähenemine ettevõtluse vallas, kasutades ära uue EntreComp raamistiku võimalusi (9). Sotsiaalsete projektide korraldamine koolides ja väljaspool koole on suurepärane võimalus nende oskuste ja vajaliku suhtumise omandamiseks ning samuti aitab see luua paremaid sidemeid teiste õpikeskkondadega. Sellega seoses peavad liikmesriigid esmatähtsa meetmena toetama Euroopa solidaarsuskorpuse algatust, mis on suunatud koolides ja kõrgkoolides õppivatele noortele. Lisaks sellele kasvab pidevalt huvi sotsiaalse ettevõtluse vastu, mis on üks võimalik viis luua töökohti, mis vastavad noorte ootustele tähendusrikkamale tööle.
4.3.2.

Ettevõtjaid esindavad organisatsioonid seavad ettepaneku kahtluse alla, kuna see on suunatud peamiselt ettevõtjatele, kuid ühtse turu tõkete püsimise eest on vastutavad just liikmesriigid. a) Kokkulepitud eeskirjade parem jõustamine on vajalik ühtse turu tõhusamaks toimimiseks. See algab liikmesriikide suunamise ja toetamisega eeskirjade riiklikesse õigusaktidesse ülevõtmisel ja rakendamisel. Komisjonil peaks olema jõustamisprotsessis suurem roll, tagades, et kõik ettevõtjad järgivad eeskirju, ning eeskirjade mittejärgimise korral ei tohiks ta kõhelda käivitamast katseprojekte või rikkumismenetlusi. b) Mis puutub komisjonile kättesaadavasse teabesse ühtse turu takistustega tegelemiseks, siis on juba olemas palju teabekanaleid, nagu Euroopa ettevõtlusvõrgustik, internetipõhine vaidluste lahendamise platvorm, TRIS, siseturu infosüsteem ja REFITi platvorm. Neid kanaleid võiks rohkem ja süsteemsemalt uurida, et tuvastada tõkked ja killustatus ühtsel turul, sealhulgas ELi õigusaktide mittejärgimine. c) Ettevõtjate mure ja hirm halduskoormuse suurenemise pärast uue kohustuse tõttu avaldada trahvide ja karistuste ohus konfidentsiaalset äriteavet ja ettevõtete tundlikke andmeid (hinnapoliitika, äristrateegia).
4.8.3.

Direktiivis (EL) 2015/719 (9) tutvustati viimaks uusi muudatusi raskeveokite eeskirjades, tänu millele saab Euroopa teedele tuua sõidukid, mille konstruktsioon on aerodünaamilisem ning parandatud on energiatõhusust ja heitega seotud tulemuslikkust. Muudatused hõlmavad erandeid raskeveokite maksimaalsest kogupikkusest, võimaldades paigaldada olemasolevatele veokitele tagumised aerodünaamilised tuulesuunajad ning valmistada uued veokid nende aerodünaamiliste lisaosadega, aga ka ümarama ja pikema kabiiniga. Haagiste tootjad on aga teatanud probleemidest registreerimisasutustega nende uute eeskirjade kohaldamisel.
1.4.

Komitee märgib murega, et „kuigi transporditaristu vajadused on Euroopa tasandil hinnanguliselt ligikaudu 130 miljardit eurot aastas, on keskmine investeeringute tase ELis oluliselt alla 100 miljardi euro alates majanduskriisi algusest“ (2). Hoolimata 2013. aasta lõpus üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitleva uue ELi raamistiku vastuvõtmisest (3) ja struktuurifondidest saadud toetusest (4) on ELis on vähenenud kulutused maanteetaristu hooldusele. On ebatõenäoline, et mitmeaastases finantsraamistikus 2021–2027 nähakse ette vajalike ressursside suurendamist.
4.1.

Komisjoni langetatud kaitse piisavuse otsused on praegu sobiv vahend, et tagada ELi kodanike andmete kaitsmine teiste riikide ja nii valitsus- kui ka erasektori asutuste puhul. Need otsused on kasulik vahend, et innustada ELi mittekuuluvaid riike püüdlema samal tasemel kaitse andmise poole nende endi kodanikele, ja peaksid olema eelistatud vahend kaitse tagamiseks isikuandmete edastamisel.
6.4.

Uuendatud lähenemisprotsessiga seotud ettepanekud majandus- ja rahaliitu käsitlevas aruteludokumendis keskenduvad ELi tasandi raamistiku kasutamisele lähenemiseks, majanduspoliitika koordineerimise tugevdamisele ning riiklike reformide ja olemasoleva ELi rahastamise seoste tugevdamisele. Selle kohta, kas muuta ELi rahastus reformidest sõltuvaks, on erinevaid seisukohti ning komitee soovitab, et see peaks olema võimalik üksnes Euroopa Parlamendi täieliku protsessis osalemise korral võrdsetel alustel ja nii, et ka riikide parlamentidel on selge roll. Eeldatakse, et suurem lähenemine ja stabiilsus on võimalik siis, kui viiakse läbi õiged struktuurireformid. Komitee jagab seisukohta, et asjaomastes liikmesriikides hästi kavandatud reformid võivad olla olulised selleks, et saavutada ülespoole ühtlustamist ning muuta sotsiaalsüsteemid asjakohasemaks ja vastupidavamaks, kuid ta rõhutab ka vajadust parema makromajanduslike poliitikameetmete kombinatsiooni ning sotsiaalpartnerite suurema kaasatuse järele makromajanduslikku dialoogi, Euroopa poolaasta protsessi kujundamisse ja asjaomastesse reformidesse.
3.4.

Komitee on teadlik asjaolust, et Euroopa pensionimaastik on hetkel killustatud. Mõnes riigis on kodanikel võimalik valida mitme personaalse pensionitoote vahel, teistes on neid aga väga vähe. Väga erinevate Euroopa ja riiklike eeskirjade ning mitmesuguste maksustamiskordade tõttu on finantsvara ülekandmine ELis piiratud, osalt seetõttu, et pensionitooted pole isiku tööea vältel kogu ELis ülekantavad. Eeldades, et komisjoni prognoosid on õiged, aitaksid üleeuroopalised personaalsed pensionitooted koos muude meetmetega, mis on osa suuremast reformide paketist, suurendada sääste 2030. aastaks 700 miljardilt eurolt enam kui 2 triljonile eurole. See hoogustaks oluliselt investeeringuid kogu ELis.
5.19.

Muld on maailma suurim süsinikuvaramu maismaal, (20) mistõttu on muldadel oluline roll kliimamuutuste leevendamisel ja süsiniku sidumisel. Rahvusvahelises kliimaraamistikus on muldade säästlikul majandamisel võtmeroll nii muldade orgaanilise aine sisalduse stabiliseerimisel kui ka suurendamisel, mis aitab säilitada mulla funktsioonid ja ennetada mulla degradeerumist. Arvestades kliimakokkuleppeid (COP 21) tuleks toetada olemasolevaid ja uusi algatusi muldade süsinikutsükli tasakaalustamiseks viisil, mis ei ohusta toidutootmist, nagu on sätestatud ka Pariisi kliimakokkuleppe artiklis 2.