Käesolev aruanne Rumeeniasse tehtud tõhustatud järelevalvemissiooni kohta edastatakse nõukogule vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli -11 lõikele 4. Nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli -11 lõikes 5, edastati järelevalvemissiooni esialgsed järeldused Rumeenia ametiasutustele, et nad esitaksid oma märkused.

Rumeenia – märkimisväärse kõrvalekalde menetlus

Tõhustatud järelevalvemissioon, 10.–11. aprill 2018

Aruanne

1. Sissejuhatus

Kuna 2016. aastal kaldus Rumeenia keskpika perioodi eelarve-eesmärgist märkimisväärselt kõrvale, algatati tema suhtes 2017. aasta kevadel märkimisväärse kõrvalekalde menetlus. 22. mail 2017 esitas komisjon Rumeeniale hoiatuse ja tegi nõukogule ettepaneku algatada märkimisväärse kõrvalekalde menetlus. Märkimisväärse kõrvalekalde menetlust käsitlevas 16. juuni 2017. aasta soovituses kutsus nõukogu Rumeeniat üles võtma meetmeid tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületa 2017. aastal 3,3 %. See vastab aastasele struktuursele kohandusele 0,5 % SKPst, mis on stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku osa kohaselt minimaalselt vajalik kohandus.

Kuna Rumeenia ei võtnud tulemuslikke meetmeid, esitas nõukogu 2017. aasta detsembris märkimisväärse kõrvalekalde menetlust käsitleva läbivaadatud soovituse. 2017. aasta septembri tõhustatud järelevalvemissiooni järelduste ja ametiasutuste esitatud aruande põhjal järeldas komisjon, et ametiasutused ei kavatse märkimisväärse kõrvalekalde menetlust käsitleva soovituse alusel meetmeid võtta ja et keskendutakse üksnes sellele, et vältida valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi kontrollväärtuse (3 % SKPst) ületamist. Seepärast tegi nõukogu 5. detsembril 2017 järelduse, et Rumeenia ei olnud tulemuslikke meetmeid võtnud, ja esitas läbivaadatud soovituse. Nõukogu kutsus Rumeeniat üles võtma meetmeid tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületa 2018. aastal 3,3 %; see vastab 2018. aastal aastasele struktuursele kohandusele 0,8 % SKPst. Selle eesmärgi saavutamiseks on vaja meetmeid, mille struktuurne mõju komisjoni 2017. aasta sügisprognoosi kohase lähteväärtusega võrreldes oleks 2018. aastal kokku 1,8 % SKPst. Rumeenia teatas võetud meetmetest nõukogule 20. aprillil, kui 15. aprilli tähtaeg oli möödas. Komisjoni hinnang aruandele avaldatakse Euroopa poolaasta kevadise paketi osana.

Kui poliitikat ei muudeta, suureneb komisjoni prognooside kohaselt 2018. aastal tõenäoliselt nii valitsemissektori nominaalne kui ka struktuurne eelarvepuudujääk Lähitulevikus jätkatakse eeldatavasti ekspansiivse eelarvepoliitikaga. 2018. aasta eelarves on eesmärgiks valitsemissektori eelarvepuudujääk 3 % SKPst, mis tähendab struktuurse eelarvepuudujäägi jätkuvat kasvu ja suurenevat SKP lõhet. Eelarve põhineb aga optimistlikul makromajanduslikul stsenaariumil ja maksutulu on tõenäoliselt ülehinnatud. Komisjoni prognoosi kohaselt on valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk muutumatu poliitika korral 2018. aastal 3,4 % SKPst. 2017. aasta suvel kehtestatud palkade ühtlustamise seadusega suurendati märkimisväärselt avaliku sektori palku. Vanaduspensionit suurendatakse ka edaspidi rohkem, kui standardse pensionide indekseerimise mehhanismiga ette nähtud. Üksikisiku tulumaksumäär langetati 2018. aasta jaanuaris 16 %-lt 10 %-le. Tööandjate sotsiaalmaksete määra langetamine praeguselt 22,75 %-lt 2,25 %-le ja töötajate sotsiaalmaksete määra tõstmine 16,5 %-lt 35 %-le aitab 2018. aastal toimunud avaliku sektori brutopalkade tõstmiste mõju osaliselt tasakaalustada. Lisaks sisaldab 2018. aasta eelarve pensionisüsteemi teise sambasse ülekantavate sotsiaalmaksete osa vähendamist, millel on valitsemissektori tuludele positiivne mõju.

Komisjoni tõhustatud järelevalvemissioon toimus 2018. aasta 10.–11. aprillini, järelikult enne eespool osutatud aruande esitamist. Seepärast ei ole käesolevas järelevalvemissiooni aruandes hilisemaid õigusaktidekohaseid aruandeid arvesse võetud. Järelevalvemissioon korraldati määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli -11 lõike 2 alusel. Järelevalvemissioonis osalejad kohtusid rahandusminister Eugen Teodorovici, Rumeenia keskpanga presidendi Mugur Isărescu ja Rumeenia eelarvenõukogu liikmetega. Järelevalvemissiooni eesmärk oli saada teavet ametiasutuste kavandatud eelarvemeetmete kohta, et suurendada teadlikkust eelarveriskidest ja edendada kooskõla stabiilsuse ja kasvu paktiga.

2. Missiooni järeldused

Mõisteti, et Rumeenia ametiasutused ei kavatse märkimisväärse kõrvalekalde menetlust käsitleva soovituse alusel meetmeid võtta. Minister Teodorovici kinnitas rahandusministeeriumi ja valitsuse nimel, et 2018. aasta eesmärk on valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk, mis on veidi väiksem kui 3 % SKPst. Kuna SKP lõhe on positiivne ja suureneb, tähendab see struktuurse eelarvepositsiooni halvenemist, mis on vastuolus nõukogu soovitusega. Minister Teodorovici selgitas, et ta peab lähtuma valitsuse programmis sisalduvatest meetmetest, mida on eelarves nii tulude kui ka kulude poolel täielikult kajastatud. Ta oli ka kindel, et ELi vahendeid kasutatakse sellel aastal rohkem kui 2017. aastal (see suurendaks aga kaasrahastamiskohustusi). Minister Teodorovici lisas, et 2018. aastal valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi kontrollväärtusest (3 % SKPst) kinni pidamiseks on vaja lisameetmeid, mida Rumeenia kavatseb käsitleda võetud meetmete aruandes. Ta ütles, et need meetmed puudutavad maksu- ja tolliasutuste toimimise parandamist, eelkõige uue IT-süsteemi kasutuselevõtu abil. Missiooni käigus rõhutati, et võetud meetmete aruanne, mille tähtaeg oli 15. aprillil, peab sisaldama kavandatud meetmete üksikasju ja kvantitatiivseid andmeid. Missioonil osalejad märkisid ka seda, et 2018. aasta esimese kvartali kassapõhised eelarve täitmise andmed näitavad, et eelarvepositsioon on võrreldes eelmise aasta sama perioodiga halvenenud (2018. aasta esimeses kvartalis oli eelarvepuudujääk 0,5 % SKPst, 2017. aasta esimeses kvartalis oli aga eelarveülejääk 0,2 % SKPst). Minister Teodorovici väitis, et eelarvepuudujäägi näitaja on prognoosidega kooskõlas ja tingitud suuresti kaitsesektori ühekordsetest kuludest. Ta teatas ka, et püüab muuta riigieelarve hilise vastuvõtmise (tavaliselt eelneva aasta detsembris) tava ja võtta 2019. aasta eelarve vastu varem.

Valitsus kaalub võimalust tühistada elemente, mis olid osa 2008. aasta süsteemsest pensionireformist, millega võeti kasutusele teine pensionisammas. Ametiasutused on 2018. aasta eelarve raames juba vähendanud sotsiaalmaksete ülekandmist teise pensionisambasse. Tehtud avalduste kohaselt kaalub valitsus võimalust muuta sotsiaalmaksete ülekandmine teise pensionisambasse vabatahtlikuks ja otsuse tegemist enne 2018. aasta juuni lõppu, pärast konsulteerimist sidusrühmadega. Nende ülekannete maht on ligikaudu 7 miljardit Rumeenia leud (ligikaudu 1,5 miljardit eurot; 0,8 % SKPst) aastas. Selline meede vähendaks lühikeses perspektiivis eelarvepuudujääki, kuna teine pensionisammas on Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohaselt valitsemissektoriväline. Pikas perspektiivis kõnealune kasu aga hajuks, sest sotsiaalmaksete mittemaksmisega teise sambasse kaasneks kohustus maksta tulevikus vanaduspensioni. Lisaks võib sellel muudatusel olla negatiivne mõju pensionisüsteemi elujõulisusele ja kapitaliturgude arengule. Kui teine pensionisammas muudetaks vabatahtlikuks, kaoks Rumeenial võimalus toetuda stabiilsuse ja kasvu pakti kohasele süsteemse pensionireformi klauslile.

Rumeenia keskpank väljendas muret selle mõju üle, mida ekspansiivne, protsükliline eelarvepoliitika avaldab praegusele poliitikameetmete kombinatsioonile. Rumeenia majandus on praegu hoogsalt elavnemas ja riigi eelarvepositsioon on olnud väga ekspansiivne. Selle põhjal tundub, et Rumeenia eelarvepoliitika ei ole konservatiivne ja mõjutab tugevalt rahapoliitikat. Rumeenia keskpanga prognooside kohaselt ületaks valitsemissektori eelarvepuudujääk muutumatu poliitika korral 2018. aastal 3 % SKPst. Rumeenia keskpank rõhutas, et valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi kontrollväärtusest (3 % SKPst) saadakse Rumeenias hästi aru, stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikust osast üldsus aga teadlik ei ole. Tulude poolel on eelarvemeetmeteks ruumi, pidades silmas, et keskpika perioodi eelarve-eesmärgist kõrvalekaldumise tingisid kaudsed maksukärped, maksumäärad on madalad ja maksustamise vältimine levinud.

Eelarvenõukogu jagas komisjoni muret eelarveväljavaate pärast. Eelarvenõukogu hinnangul suureneb struktuurne eelarvepuudujääk 2018. aastal märkimisväärselt, ja juhul kui tasakaalustavaid eelarvemeetmeid ei võeta, ületab valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk eeldatavasti kontrollväärtuse 3 % SKPst. Võimalus avaliku sektori investeeringuid 2018. aastal vähendada on väike, sest need olid juba 2017. aastal kõigi aegade madalaimal tasemel, ja ELi vahendite kasutamine on 2018. aastal suurenenud, mis tähendab suuremaid kaasrahastamiskohustusi.





STATISTIKALISA