Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 89/04)

Käesolev teade on avaldatud vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Gros Plant du Pays nantais“

Viitenumber: PDO-FR-A0275-AM01

Teate esitamise kuupäev: 24. detsember 2019

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Geograafiline piirkond

Redaktsioonilised muudatused haldusüksuste uues loetelus võetakse arvesse pärast tootespetsifikaadi kinnitamist toimunud ühinemisi või muid halduspiirkondade muudatusi. Suurema õiguskindluse huvides viidatakse selles nimekirjas Prantsusmaa statistikaameti (INSEE) igal aastal avaldatavale ametlike geograafiliste indeksite kehtivale versioonile.

Ühtlasi viidatakse sellele, et avalikkuse paremaks teavitamiseks on INAO veebisaidil esitatud geograafilist piirkonda esindavad kartograafilised dokumendid.

Lisaks on läbi vaadatud geograafiline piirkond, mille tulemusena on:

— lisatud kolm kommuuni (La Boissière-du-Doré, Saint-Fiacre-sur-Maine ja Saint-Hilaire-de-Loulay) – kõigis nendes kommuunides kasutatakse tootmistavasid ja kasvatatakse viinapuid, mis võivad olla hõlmatud kontrollitud päritolunimetusega;

— välja jäetud 14 kommuuni (Saint-Rémy-en-Mauges, Le Marillais, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Germain-sur-Moine, Le Pellerin, Rouans, Vue, Machecoul, Saint-Etienne-de-Mer-Morte, Saint-Même-le-Tenu, Pornic, Cheix-en-Retz, Touvois ja Bouguenais), selle aluseks on soov piirata viinamarjaistandusi üksnes nende aladega, kus kvaliteetveiniviinamarja kasvatamine on säilinud.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi punkti, milles käsitletakse geograafilist piirkonda.

2. Piiritletud maatüki kogupindala

Piiritletud maatüki kogupindala muudetakse järgmiselt:

— sõna „délimité“ (piiritletud) asendatakse sõnadega „de production“ (tootmis-);

— lisatakse kuupäevad 3. mai 2017 ja 15. november 2018;

— maatükkide identifitseerimist käsitlevad sätted jäetakse välja.

Muudatus tehakse, kuna maatükkide identifitseerimise menetluselt minnakse üle maatükkide piiritlemise menetlusele.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3. Vahetus läheduses asuv piirkond

I peatüki IV osa punktis 3 asendatakse kommuunide nimekiri järgmisega:

— Loire-Atlantique’i departemang: Boussay, Chaumes-en-Retz (ainult delegeeritud kommuuni Arthon-en-Retz territoorium), Couffé, Ligné, Loireauxence (ainult delegeeritud kommuuni Varades territoorium), La Marne, Mésanger, Paulx, Rezé.

— Maine-et-Loire’i departemang: Beaupréau-en-Mauges (ainult delegeeritud kommuuni Gesté territoorium), Montrevault-sur-Èvre (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: La Boissière-sur-Evre, Le Fuilet ja Le Puiset-Doré).

Muudatuse puhul on arvesse võetud teatavate kommuunide geograafilisse piirkonda lõimimist ja kommuunide ühinemist.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi punkti, milles käsitletakse lisatingimusi.

4. Istutustihedus

Istutustihedust käsitlevas punktis on

— number 6 500 asendatud numbriga 5 000;

— number 1,5 asendatud numbriga 2,2;

— sõnad „vähemalt üks meeter“ asendatud sõnadega „0,9–1,1 meetrit“.

Muudatuse eesmärk on reageerida veinitootmise ja -tavade arengule. Ridadevahelise ala laiendamine soodustab selliste agroökoloogiliste tavade rakendamist nagu ridadevahelise ala haljastamine ja harimine, fütosanitaartöötlemine kogumisplaatidega, samuti sekkumisviisid, mille puhul on standardsed viinamarjakasvatuse seadmed ette nähtud kahemeetrisele reavahele. Selline kasvatusmeetod vastab käesoleva päritolusertifikaadiga hõlmatud veinitüübi (värske, kerge, happeline jne vein) soovitud saagikusele ja kvaliteedile.

Sellest tulenevalt on muudetud koonddokumendi punkti, milles käsitletakse veinivalmistustavasid.

5. Viinamarjaistanduse pidamine

Viinapuude toestamist käsitlevas punktis on täpsustatud, et lehtede kõrgus peab olema vähemalt võrdne:

— 60 %ga ridade vahekaugusest, kui see vahemaa on 1,5 meetrit või väiksem;

— 65 %ga ridade vahekaugusest, kui see vahemaa on suurem kui 1,5 meetrit.

Lehestiku kõrgust mõõdetakse alates lehestiku alumisest piirist, mis peab olema vähemalt 0,3 meetri kõrgusel maapinnast, kuni külgvõrsete ülemise piirini.“

Nimetatud muudatus on tingitud istutustiheduse muutmisest ning võimaldab hoida lehtede ja viljade suhte muutumatuna.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

6. Kuumtöötlemine

Välja on jäetud keeld töödelda veine kõrgemal temperatuuril kui 40 °C. Muudatuse eesmärk on anda ettevõtjatele kõik võimalikud tehnilised vahendid, et tegeleda nn keerulise aastakäigu veinidega, millele on iseloomulikud organoleptiliste omaduste kõrvalekalded ehk nn hallitava mulla maitse (Goût Moisi Terreux). Veinivirde töötlemise tehnoloogia, mis seisneb veinide valmistamises soojendatud purustatud viinamarjadest, on veinide lahtumist silmas pidades oluliselt vähem kahjustav kui mesopoorse struktuuriga aktiivsöe kasutamine.

Sellest tulenevalt on muudetud koonddokumendi punkti, milles käsitletakse eripäraseid veinivalmistustavasid.

7. Pakendamine

Märget sur lie (veinisettel) kandvate veinide pakendamisperioodi lõpukuupäev viiakse 30. novembrilt 31. detsembrile. Muudatus võimaldab pikendada märget sur lie (veinisettel) kandvate veinide villimisperioodi ühe kuu võrra, et optimeerida selle kategooria veinide turustusperioodi, ilma et seejuures muutuks sellise märkega veinidele omane värskus.

Sellest tulenevalt on muudetud koonddokumendi punkti, milles käsitletakse lisatingimusi.

8. Veinide ringlus

1. peatüki IX osa punkti 5 alapunkt b, mis hõlmab veinide liikumist volitatud laopidajate vahel, on välja jäetud.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

9. Seos geograafilise piirkonnaga

Seost on muudetud, et ajakohastada asjaomaste kommuunide arv (92 asemel 69). Seose all on täpsustatud, et istutustihedus on keskmine kuni suur.

Viide Pornici rannakuurordile on välja jäetud ja parandatud on kommuuni Bourgneuf nime (välja on jäetud sõnad „en Retz“).

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi punkti, milles käsitletakse seost geograafilise piirkonnaga.

10. Üleminekumeede

— Punkt 1 on asendatud järgmise lõiguga: „Kui käesoleva spetsifikaadi sätetest ei tulene teisiti, võib viinapuude kasvualadelt, mis on välja jäetud kontrollitud päritolunimetusega piiritletud maatüki kogupindalast ning mis on tuvastatud nende katastriüksuste ja pindalade järgi, koristatavaid viinamarju kasutada kontrollitud päritolunimetusega toote valmistamiseks kuni nende istanduste likvideerimiseni, kuid mitte kauem kui:

— kuni 2021. aasta saagikoristuseni (kaasa arvatud) nendes kommuunides, mille piiritletud maatükid on riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi poolt heaks kiidetud asjaomase riikliku komitee 21. mai 1996. aasta ja 25. mai 2000. aasta koosolekutel;

— kuni 2031. aasta saagikoristuseni (kaasa arvatud) nendes kommuunides, mille piiritletud maatükid on riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi poolt heaks kiidetud asjaomase riikliku komitee 3. mai 2017. aasta koosolekul.“

Muudatusettepaneku eesmärk on viinamarjaistandusi järk-järgult kohandada.

Viinapuude viljelustavadega seotud üleminekumeede on välja jäetud.

Viinamarjasorte käsitlevat üleminekumeedet on muudetud, et lisada sõnade „tootespetsifikaadi kinnitamise kuupäeval“ asemel kuupäev 16. november 2011.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

11. Märgistamiseeskirjad

XII ossa on lisatud järgmine punkt „c) Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib esitada väiksema geograafilise piirkonna nimetuse, kui kõnealune piirkond on:

— kantud katastrisse,

— märgitud saagideklaratsioonile.

Kõnealuse katastriüksuse nimetus esitatakse tähtedega, mille kõrgus, laius ja paksus moodustavad kuni poole kontrollitud päritolunimetuse tähtede suurusest. Märge peab olema kontrollitud päritolunimetusega samal visuaalsel väljal.“

Vastavalt muudetakse lisatingimusi käsitlevat koonddokumendi punkti.

12. Deklareerimiskohustused

Taotluse deklaratsiooni tähtaeg tõsteti 15. detsembrilt 31. detsembrile.

Sõnastust muudeti ka II peatüki I punkti alapunktis 2 ja II peatüki II punkti alapunktis 2.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

13. Peamised kontrollitavad punktid

III peatükki on muudetud, et viia omavahel kooskõlla Nantes’i piirkonna tootespetsifikaatide peamiste kontrollitavate punktide sõnastus.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Gros Plant du Pays nantais

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Tegemist on valgete, kuivade ja rahulike veinidega.

Veinidel on järgmised omadused:

— minimaalne naturaalne alkoholisisaldus 9 %;

— fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) maksimaalne sisaldus on 4 grammi liitri kohta;

— maksimaalne lenduvate hapete sisaldus on 10 milliekvivalenti liitri kohta;

— maksimaalne üldalkoholisisaldus on pärast rikastamist 11 mahuprotsenti.

Veinide üldhappesus, vääveldioksiidi üldsisaldus ja üldalkoholisisaldus vastavad liidu eeskirjadega sätestatud piirmääradele. Tegemist on valgete, kuivade ja rahulike veinidega.

Need on väga kahvatukollase värvusega, vahel kumab noortes veinides rohekaid noote.

Maitse tasakaal on happeline, selles domineerivad värskus ja kergus.

Veinidel on õrnad puuvilja- või lillearoomid, millega sageli kaasneb joodilõhn.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Viljelustavad

Puude minimaalne istutustihedus on 5 000 tüve hektari kohta.

Viinapuude ridade vahekaugus võib olla kuni 2,2 meetrit ning viinapuude tüvede vaheline vahemaa samas reas võib olla 0,9–1,1 meetrit.

Viinapuude lõikamisel jäetakse tüve kohta kuni 14 punga, kasutada võib järgmisi tehnikaid:

— lühikeseks lõikamine (Royat’ nöörpuu vorm, lehtrikujuline lõikus (gobelet), lehvikukujuline lõikus (éventail);

— tavaline Guyot’ lõikus.

Lõikamine tuleb lõpetada enne pungade puhkemist või enne seda, kui taim jõuab Eichhorni ja Lorentzi skaalal 5. staadiumisse.

Õite väljakujunemise etapis on sama aasta viljavõrseid tüve kohta kuni 12.

Veinivalmistuse eritavad

Keelatud on viinamarjasaagi igasugune termiline töötlemine temperatuuril alla –5 °C.

Pärast rikastamist ei tohi veini alkoholisisaldus ületada 11 mahuprotsenti.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistuse puhul kinni pidada ühenduse õigusaktide ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

b. Maksimaalne saagikus

75 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mille riiklik päritolu- ja kvaliteediinstituut (Institut national de l’origine et de la qualité) kiitis heaks pädeva riikliku komitee 20. juuni 2018. aasta koosolekul. Piirkond hõlmab selle tootespetsifikaadi pädeva riikliku komitee poolse kinnitamise kuupäeva seisuga ja lähtuvalt 2018. aasta ametlikest geograafilistest koodidest järgmiste kommuunide territooriume:

— Loire-Atlantique’i departemang: Aigrefeuille-sur-Maine, Ancenis, Basse-Goulaine, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon, La Boissière-du-Doré, Bouaye, Brains, Carquefou, Le Cellier, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Chaumes-en-Retz (ainult delegeeritud kommuuni Chéméré territoorium), La Chevrolière, Clisson, Corcoué-sur-Logne, Divatte-sur-Loire, Geneston, Gétigné, Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé, La Limouzinière, Le Loroux-Bottereau, Maisdon-sur-Sèvre, Mauves-sur-Loire, Monnières, Montbert, Les Moutiers-en-Retz, Mouzillon, Oudon, Le Pallet, La Planche, Pont-Saint-Martin, Port-Saint-Père, La Regrippière, La Remaudière, Remouillé, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Géréon, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Philbert-de- Grand-Lieu, Les Sorinières, Thouaré-sur-Loire, Vair-sur-Loire, Vallet, Vertou, Vieillevigne, Villeneuve-en-Retz.

— Maine-et-Loire’i departemang: Mauges-sur-Loire (ainult delegeeritud kommuuni La Chapelle-Saint-Florent territoorium), Montrevault-sur-Èvre (ainult delegeeritud kommuuni La Chaussaire territoorium), Orée d’Anjou, Sèvremoine (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Saint-Crespin-sur-Moine ja Tillières).

— Vendée departemang: Cugand, Rocheservière, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Hilaire-de-Loulay, Saint-Philbert-de-Bouaine.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

„Montils B“

„Colombard B“

„Folle blanche B“

8. Seos(t)e kirjeldus

Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Geograafilisele piirkonnale on iseloomulikud Nantes’i linnast lõunas ja idas moodustunud tiheda vooluveekogude võrgu kujundatud pinnareljeef. Nantes’i piirkonna maastikku kujundab viinamarjaistanduste ja viinamarjakasvatuseks kasutatavate orgude vaheldumine; see ulatub Mauges’i eelmäestikust idas kuni Atlandi ookeani rannikuni läänes, Loire’i kallastest põhjas kuni Vendée tasandikeni lõunas. Viinamarjaistandused asuvad eelistatavalt Grandlieu järve ja seda varustavate jõgede ümber asuvatel küngastel ja nõlvadel, samuti Goulaine’i soo ja Loire’i oru nõlvadel. See geograafiline piirkond on Loire’i oru suurte viinamarjaistanduste läänepoolseim levila ning hõlmab Loire-Atlantique’i, Maine-et-Loire’i ja Vendée departemangude 69 kommuuni.

Geograafiline piirkond asub pikal ja keerukal geoloogilisel baasil, mis koosneb plutoonilistest formatsioonidest (graniit, gabro) ja metamorfsetest kivimitest (gneiss, vilgukilt, amfiboliit, eklogiit), mis on mõnikord kaetud tertsiaariajastu liiva- ja kruusasetetega. Need erinevad erodeerunud kivimid on sageli happeliste muldade allikaks, milles on suur jämedamate osiste (liiv, veeris, kruus) osakaal, mis on terved ja ventileeritud, hea loodusliku läbilaskevõimega, väheviljakad ja mõõduka veevaruga. Kasutusotstarvet arvesse võttes koristatakse viinamarju kõige järsematel mäekülgedel, kus on mitte väga sügav liivane pinnas.

Nantes’i piirkonna kliima on seotud ookeani mõjudega, mida hõlbustab oluliselt Loire’i jõe suudmeala. Piirkonnale on iseloomulikud väikesed temperatuurikõikumised aasta vältel. Talved on eriti mahedad, mis toob kevadel kaasa pinnase varajase soojenemise. Suvised temperatuurid jäävad jahedaks tänu meretuultele, mis vähendavad kuumalainete sagedust ja intensiivsust. Sademed jaotuvad kogu aasta peale suhteliselt ühtlaselt, kuid suvel sademeid siiski napib. Selle laiuskraadi kohta on päikesevalgust palju.

Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Kuna Nantes’i piirkonna viinamarjaistandus põlvneb väga vanast viinamarjakasvatuse traditsioonist, oli see keskajal üks suurimaid Prantsusmaa viinamarjaistandusi. Seal tegeldi Madalmaade kaupmeeste mõjul destilleerimisega alates 16. sajandist. Charentes’i sorti „Folle Blanche B“, mis on tuntud sellest saadud kange alkohoolse joogi peenuse poolest, kasvatati üha rohkem ja see tõrjus välja pärismaised viinamarjasordid. Nantes’i piirkonna looduslikes oludes nähtus, et sort sobib valgete veinide tootmiseks. Nimetust „Gros Plant“ kasutati esimest korda 1732. aasta kirjutises, et kirjeldada veine, mis olid Lääne-Prantsusmaal väga populaarsed. Kuigi Nantes’i piirkonna destilleerimistegevus 19. sajandi keskel vähenes, oli viinamarjaistanduste „Gros Plant“ pindala ikka veel 20 000 hektarit.

Pärast viinapuutäide põhjustatud kriisi hakati sorte „Montils B“ ja „Colombard B“, mis on Charentes’i päritolu viinamarjasordid, istutama vähemal määral Charentes’i sordi „Folle Blance B“ kõrvale. Looduslike viljakate taimede elujõulisuse kontrollimiseks võtsid tootjad vastu ranged eeskirjad: keskmine kuni suur istutustihedus, viinapuude lühikeseks lõikamine, viljavõrsete arvu range piiramine. Nad valisid selleks tootmiseks ette nähtud maatükid, võttes arvesse seal olevat võimalust varajaseks saagikoristuseks, väikest veevaru ja vähest viljakust. Saagikuse vähenemise tõttu paranes veini kvaliteet. Tänu 1948. aastal asutatud Bretvinsi Bacchuse Vennaskonna (confrérie bachique des Bretvins) võetud müügiedendusmeetmetele ja 1951. aastal loodud esimese tootekaitseühenduse jõupingutustele tunnustati veini „Gros Plant du Pays nantais“26. veebruari 1954. aasta otsusega kõrgema kvaliteediga päritolunimetusena. Seejärel said veinid riigi tasandil kuulsaks.

Rikkalikumate ja komplekssemate veinide tootmiseks võtsid ettevõtjad veinivalmistamisel kasutusele erilise nn Nantes’i meetodi, mille puhul hoitakse veine veinisettel vähemalt ühe talve jooksul ilma ümber valamata. Selline oskusteave sai alguse tootjate harjumusest hoida järgmise kevade perekondlike tähtsündmuste tähistamiseks vaaditäis kõige paremat veini veinisettel. Selline kääritusviis muudab veini ümaraks ja täidlaseks, rikastades seda eelkõige mannoproteiinide ja pärmi rakukestade autolüüsil tekkivate muude ühenditega. Lisaks sellele võimaldab selline meetod, mille olemus seisneb veini käitlemise puudumises ja selle hoidmises süsihappegaasi keskkonnas, millega piiratakse oluliselt oksüdeerumisprotsessi ja lenduvate ühendite eraldumist, säilitada alkoholkäärimise käigus tekkivaid lõhna- ja maitsenüansse järgmise kevadeni ja kauemgi. Traditsioonilise märkega sur lie (veinisettel) seotud eeskirjad määratleti 1977. aastal ja sellega seoses villitakse alates 1994. aastast vein pudelisse vahetult veinitootmisüksuses, vähendades sellega veini ümbervalamist ja nõrutamist.

2009. aastal oli kontrollitud päritolunimetusega viinamarjaistanduste pindala peaaegu 1 500 hektarit, istandusi käitas 600 tootjat ning nende aastatoodang oli ligikaudu 100 000 hektoliitrit, millest rohkem kui kolmandikule oli lisatud märge sur lie (veinisettel). Kontrollitud päritolunimetusega „Gros Plant du Pays nantais“ veinide näol on tegemist valgete ja rahulike veinidega. Need on väga kahvatukollase värvusega, vahel kumab noortes veinides rohekaid noote. Maitse tasakaal on happeline, selles domineerivad värskus ja kergus. Veinidel on õrnad puuvilja- või lillearoomid, millega sageli kaasneb joodilõhn.

Märkega sur lie (veinisettel) veinid on üldiselt tasakaalustatud maitsega ja kalduvad täidluse poole, nende lõhnabukett on komplekssem ja nad võivad alkoholkäärimise käigus moodustunud jääksüsihappegaasi tõttu olla kergelt sillerdavad. Nende värskuse, lõhna- ja maitsebuketi rikkalikkuse ja loomuliku süsihappegaasi säilitamiseks kaitstakse neid veine valmimise käigus oksüdeerumise eest. Veinide süsihappegaasisisaldus on liiga suur selleks, et hoida veini elastsetes anumates, seetõttu villitakse vein pudelitesse ning see toiming nõuab erilist hoolt. Selliste viinamarjasortide istutamine Nantes’i piirkonda, mis kujundavad kontrollitud päritolunimetusega veinide eripära, tuleneb nii Nantes’i geograafilisest asukohast kui ka ajaloost. Selles suures sadamalinnas, mis asub Loire’i jõe ja Atlandi ookeani liitumiskohas, arendati juba varakult Põhja-Euroopa linnakeskustele suunatud aktiivset veinikaubandust. See oluline kaubanduslik positsioon meelitas ligi paljusid ettevõtjaid, sealhulgas hulgaliselt Madalmaade kaupmehi, mis andis otsustava panuse viinamarjasordi „Folle Blance B“ levikusse geograafilises piirkonnas, enne kui hakati istutama kaht teist viinamarjasorti – „Montils B“ ja „Colombard B“ –, mille agronoomiline käitumine on väga lähedane.

Nantes’i piirkonna mulla- ja ilmastikutingimused on võimaldanud kõnealuste sortidega välja arendada tasakaalus õrna aroomiga valged veinid. Geograafilise piirkonna jämedateralised happelised mullad, mis on moodustunud graniidist, gneissist, vilgukivist või liiva- ja kruusasetetest, soodustavad koostoimes Nantes’i pehmete talveilmadega viinapuude kasvutsükli varajast algust ja viinamarjade edukat küpsemisemist. Kontrollitud päritolunimetusega viinamarjaistanduste põhjapoolne asukoht ja neile avalduv ookeanimõju tagavad jaheda suvetemperatuuri, mis võimaldab säilitada viinamarjades leiduvate õrnade aroomide lähteaineid.

Selleks et kohandada kasutatavaid sorte Nantes’i piirkonna looduskeskkonnaga, on geograafilise piirkonna ettevõtjad lähtunud veinitootmise juurdunud oskusteabest, mis tuleneb kvaliteetveinidega kauplemise sajanditepikkusest traditsioonist. Tehnilised otsused, mis on tehtud nii enne istutamist maatükkide valikul kui ka viinapuude toodangu mahu haldamisel, lasevad võimalikult hästi ära kasutada geograafilise piirkonna väheviljakaid muldasid ja rikkalikku päikesepaistet, et saada küpset ja kvaliteetset saaki.

Veini valmistamine Nantes’i meetodil, kus veini laagerdatakse veinisettel ja seda ei kallata ümber, võimaldab käärimise käigus tekkivatel aromaatsete ühendite molekulidel veinides hästi esile pääseda. Pehmed talved soodustavad veini ja veinisette vastasmõju, mille tulemusena saavutavad veinid rikkalikuma maitse. Selline laagerdumine annab veinidele, millel on märge sur lie (veinisettel), ümaruse, peene ja õrna puuvilja- või lillearoomi ning käärimise lõpus tekkivast süsinikdioksiidijäägist tingitud kerge pärlenduse. Laagerdumise käigus tekkivate eeliste säilitamiseks ja veinide oksüdeerumise vältimiseks on tootjad omandanud veini villimisega seotud eripärase oskusteabe, mis seisneb veini villimises pudelisse vahetult veinitootmisüksuses. Selline toodete käitlemist minimeeriv tava sobib ideaalselt veinide õrnade lõhnaühendite säilitamiseks.

Kuna veini „Gros Plant du Pays nantais“ geograafiline piirkond ulatub Bourgneufi laheni, on tegemist ookeanile kõige lähemal valmiva Loire’i oru veiniga, mille maitse on suus happeline ja milles väljendub joodinüanss, mis sobib suurepäraselt kokku koorikloomade ja austritega. Tootjad on alati toonud esile veinide seost kohaliku köögiga ja alates 1954. aastast on nende veinil tunnustus kõrgema kvaliteediga päritolunimetusena. Viinamarjaistanduste asukoht rannikul Bretagne’i ja Vendée vahel on ka tänapäeval kaubanduse seisukohast soodne, sest suveturism annab olulise panuse selle maine kujundamisse ja rõhutab veini suurepärast sobivust mereandidega.

9. Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse erandit viinamarjade pressimise ning veinide valmistamise ja kääritamise osas ning märget sur lie (veinisettel) kanda tohtivate veinide jaoks viinamarjade pressimise, sellise veini valmistamise, kääritamise ja pakendamise osas, hõlmab 2018. aasta ametliku geograafilise koodi alusel järgmiste kommuunide territooriume:

— Loire-Atlantique’i departemang: Boussay, Chaumes-en-Retz (ainult delegeeritud kommuuni Arthon-en-Retz territoorium), Couffé, Ligné, Loireauxence (ainult delegeeritud kommuuni Varades territoorium), La Marne, Mésanger, Paulx, Rezé.

— Maine-et-Loire’i departemang: Beaupréau-en-Mauges (ainult delegeeritud kommuuni Gesté territoorium), Montrevault-sur-Èvre (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: La Boissière-sur-Evre, Le Fuilet ja Le Puiset-Doré).

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada märke sur lie (veinisettel), eeldusel et veinid vastavad tootespetsifikaadis selle märke jaoks kehtestatud tootmistingimustele.

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada täiendava geograafilise tähise „Val de Loire“ vastavalt tootespetsifikaadis selle geograafilise tähise kohta sätestatud eeskirjadele.

Märke sur lie (veinisettel) ja geograafilise tähise „Val de Loire“ märkimiseks kasutatavad tähed on nii kõrguselt, laiuselt kui ka paksuselt sama suured või väiksemad kui tähed, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Märkega sur lie (veinisettel) veinidele märgitakse aastakäik.

Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib osutada väiksemale geograafilisele piirkonnale, kui kõnealune piirkond on

— kantud katastrisse,

— märgitud saagideklaratsioonile.

Kõnealuse katastriüksuse nimetus esitatakse tähtedega, mille kõrgus, laius ja paksus moodustavad kuni poole kontrollitud päritolunimetuse tähtede suurusest. Samal visuaalsel väljal asub kontrollitud päritolunimetuse sümbol.

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pakendamine kindlaksmääratud piirkonnas

Tingimuse kirjeldus

Selleks, et säilitada valmistamis- ja kääritamisviisi käigus tekkivad omadused, eelkõige veinide värskus, nende kompleksne aroom ja tootesiseste protsesside käigus tekkinud süsinikdioksiidist tulenev õrn sillerdus ning et piirata veinide ümbervalamist, villitakse märkega sur lie (veinisettel) veinid pudelitesse veinitootmisüksuses, saagikoristusaastale järgneva aasta 1. märtsist kuni 31. detsembrini.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-347ec668-4e57-45b4-b27e-0cf1ba019400

(1) EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.