[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 29.5.2009

KOM(2009) 247 lõplik

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

IDABC programmi rakendamise lõplik hindamine

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

IDABC programmi rakendamise lõplik hindamine

1. Sissejuhatus

1. jaanuaril 2005 käivitati Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega („IDABC otsus”)[1] viieaastane programm üleeuroopaliste e-valitsuse teenuste koostalitlusvõimelise osutamise kohta riiklikele haldusasutustele, ettevõtetele ja kodanikele („IDABC programm”), mis on jätkuks IDA ja IDA II programmile.

Käesoleva teatise eesmärk on esitada IDABC programmi rakendamise lõplikust hindamisest tulenevad järeldused ja soovitused. Hindamise vajadus tuleneb IDABC otsuse artikli 13 lõikest 1 ja lõigetest 3–4, milles nõutakse Euroopa Komisjonilt ka hindamistulemuste edastamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Komisjon tegi hindamise välise konsultatsioonifirma[2] abiga. Komisjoni talituste ja liikmesriikide esindajad on osalenud metoodika ja järelduste koostamisel komisjoni juhtrühmas ja IDABC korralduskomitees (PEGSCO).

Konsultatsioonifirma täielik hindamisaruanne on kättesaadav internetis aadressil http://ec.europa.eu/idabc/en/document/5707/3.

Hindamisaruanne oli peamiselt positiivne ning selles leiti, et IDABC programm on kooskõlas Euroopa Komisjoni e-valitsuse poliitiliste prioriteetidega, mida väljendati i2010 strateegias[3] ja sellega seotud e-valitsuse tegevuskavas. Programmil on ainulaadne roll integratsiooni soodustamisel Euroopas tänu koostalitlusvõimelisele avalikule haldusele ja programmi rakendamine kulgeb kavakohaselt. Siiski on hindamisaruandes esitatud ka mõned soovitused programmi tulevase juhtimise tõhustamiseks, mida tuleks arvesse võtta jätkuprogrammi (ISA)[4] rakendamise ajal.

2. Taustteave

IDABC programmi eesmärk on kindlaks määrata, toetada ja edendada üleeuroopaliste e-valitsuse teenuste ning peamiste koostalitlusvõimeliste telemaatikavõrkude arendamist ja väljatöötamist/loomist?. E-valitsuse valdkonnas püstitatud eesmärkide saavutamisele kaasaaitamiseks kavandatakse järgmist:

- jätkata poliitikavaldkondades infotehnoloogia kasutuselevõtmise edendamist, eriti kui õigusaktid seda hõlbustavad;

- luua haldusasutustevahelise piiriülese teabevahetuse ühine infrastruktuur, et tagada tõhus side;

- julgustada uuendteenuste loomist ettevõtetele ja kodanikele.

Sel eesmärgil rahastatakse IDABC programmi meetmeid kahe nimetuse all: ühist huvi pakkuvad projektid ja horisontaalmeetmed, mis on loetletud IDABC jooksvas tööprogrammis,[5] mille suhtes võtab komisjon pärast IDABC korralduskomitee raames liikmesriikidega konsulteerimist vähemalt üks kord aastas vastu muudatused.

Ühist huvi pakkuvad projektid on Euroopa Liidu poliitikavaldkondade meetmed, milles käsitletakse üleeuroopaliste e-valitsuse teenuste väljatöötamist või tõhustamist haldusasutuste, ettevõtete ja kodanike hüvanguks. Selliseid meetmeid, mis käsitlevad Euroopa poliitikanõudeid ja parandavad ametiasutustevahelist koostööd üle Euroopa, rakendatakse ELi eri poliitikavaldkondade eest vastutavates sektorites, st peadirektoraatides, ja nende järelevalvet teostavad valdkonnakomiteed. Programmi raames algatatud ühist huvi pakkuvaid projekte on üksikasjalikult kirjeldatud IDABC tööprogrammis.

Horisontaalmeetmed on meetmed, mida kavandatakse ühist huvi pakkuvate projektide, aga ka e-valitsuse toetamiseks üldiselt. Esiteks pakutakse ja hallatakse nende meetmega infrastruktuuriteenuseid avalike teenuste pakkumiseks ühenduses. Selliste teenustega pakutakse ja hallatakse tehnoloogiat ja tarkvaralahendusi ning need sisaldavad võrguteenuseid, turbeteenuseid ja juhiseid. Teiseks algatatakse, võimaldatakse ja hallatakse nendega üleeuroopaliste e-valitsuse teenuste osutamist ettevõtetele ja kodanikele Euroopas ja nendega kaasnevaid organisatsioonilisi ja kooskõlastusaspekte. Horisontaalmeetmeid rakendab peamiselt informaatika peadirektoraat tihedas koostöös komisjoni teiste talitustega ja meetmete järelevalvet teostab IDABC korralduskomitee. Programmi raames algatatud horisontaalmeetmeid on üksikasjalikult kirjeldatud IDABC tööprogrammis.

3. Metoodika

Hindamine tugines mitmele uurimismeetodile, nimelt dokumentide analüüsile, veebipõhisele küsitlusele, intervjuudele, töörühma kohtumistele IDABC korralduskomitee liikmetega ning ka juhtumiuuringutele, hõlmates paljusid sidusrühmi, üldse kokku ligi 300 esindajat valdkonnakomiteedest, IDABC korralduskomiteest ja ELi talitustest.

4. Hindamisega seotud probleemid ja küsimused

Hindamine keskendus järgmistele põhiprobleemidele.

- Asjakohasus . Mil määral on IDABC programmi eesmärgid ja meetmed olnud asjakohased seoses muutuvate vajaduste ja prioriteetidega riiklikul ja ELi tasandil, eelkõige vajaduste ja prioriteetidega, mis on seotud i2010 algatusega ning üldisemas mõttes Lissaboni eesmärkidega ettenähtud vajaduste ja prioriteetidega? Mil määral aitab programm kaasa üldiste poliitiliste eesmärkide saavutamisele?

- Tõhusus . Kui ökonoomselt kasutatakse mitmesuguseid meetmeid ja sisendeid väljundite ja tulemuste saavutamisel? Millised programmi aspektid on kõige tõhusamad või kõige vähem tõhusad, eriti kasutatud ressursside seisukohalt?

- Tulemuslikkus . Kui kaugeleulatuvad on IDABC programmi tulemused ja mõjud konkreetsete ja üldiste eesmärkide saavutamise protsessis? Kas on aspekte, mis on rohkem või vähem tulemuslikud kui teised, ja kui neid on, siis mida võib sellest õppida?

- Kasu . Kuidas võrreldakse IDABC programmiga saavutatud ja eeldatud meetmeid, tulemusi ja mõju sihtrühmade vajadustega?

- Jätkusuutlikkus . Mil määral on tagatud infrastruktuuriteenuste rahanduslik ja talitluslik jätkusuutlikkus? Mil määral on tagatud üleeuroopaliste horisontaalsete e-valitsuse teenuste ja ühist huvi pakkuvate projektide jätkusuutlikkus?

- Seotus . Kui suure osa moodustavad need meetmed terviklikust lähenemisviisist programmi raamistikus ja milline on programmi meetmete ja muude ühenduse meetmete vaheline koostoime üleeuroopaliste e-valitsuse ning infrastruktuuriteenuste valdkonnas? Kui see on asjakohane, siis milline on kõrvalmõju teistele majandus-, sotsiaal- või keskkonnapoliitika valdkondadele?

Peale hindamisega seotud konkreetsete küsimuste tõstatati kaks valdkondadevahelist küsimust seoses järgmisega:

- IDABC programmiga rahastatavate meetmete praegune seis, ja

- kooskõlastamine liikmesriikidega ja nende kaasamine.

5. Järeldused

5.1. Asjakohasus

Hindamisaruandes jõutakse järeldusele, et IDABC aitab kaasa Euroopa avaliku sektori ajakohastamise algatusele i2010, edendades tipptasemel info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamist, töötades välja ühiseid lahendusi ja teenuseid ning pakkudes haldusasutustele võimalusi heade tavade vahetamiseks. Lisaks on programmi kohandatud Euroopa arenevate poliitiliste prioriteetidega, mida väljendati ministrite konverentsidel Manchesteris ja Lissabonis;[6] selleks on programmi meetmed kaasatud e-valitsuse tegevuskavasse[7] ja käivitatud tegevuskava raames mitu meedet, nt e-hanked (sh e-tellimused ja e-arved) ja elektroonilised allkirjad. IDABC programmist on saanud oluline partner piiriülese koostalitluse küsimustes. Programm on aidanud kaasa üheksa sektoripõhise eesmärgi saavutamisele, eelkõige tervishoiu ja tarbijakaitse, statistika, tööhõive ja sotsiaalküsimuste ning põllumajanduse valdkonnas[8].

5.2. Tõhusus

Küsitletud sidusrühmade hinnangu kohaselt on programmi eesmärgid saavutatud tõhusalt ning tõhusus on aja jooksul suurenenud. Märgiti, et 2005. aastal oli programmi rakendamises märkimisväärne viivitus, mis oli tingitud teatavate meetmetega seotud hankemenetluse venimisest. Kõnealused viivitused on osaliselt heastatud tänu jooksva tööprogrammi paindlikkusele, eelkõige eelarveassigneeringute ümberjaotamisega meetmete vahel.

Samuti rõhutatakse hindamisaruandes olulise arenguna ühist huvi pakkuvate projektide ja horisontaalmeetmete rahastamise osakaalu muutust, mis kajastab otse üha väiksemat vajadust ühist huvi pakkuvate projektide rahastamise järele. See muutus oli ettearvatav, kuna tänapäeval hõlmavad kõik komisjoni algatused info- ja kommunikatsioonitehnoloogia lahenduste kasutamist teatavas ulatuses ja nendes tuleks seega ette näha ka seonduvad kulud[9].

5.3. Tulemuslikkus

Hindamisrühm leidis, et IDABC programmi kaudu rahastatud meetmed on üldiselt aidanud kaasa ühiste infrastruktuuriteenuste loomisele piiriüleseks teabevahetuseks haldusasutuste vahel ning et IDABC kaudu rahastatud uuringutel on olnud suur lisaväärtus. Mitme sidusrühma hinnangul oleks programmi tulemuslikkus võinud olla veelgi parem, kui kohe programmi alguses oleks kehtestatud ülalt-alla strateegia[10]. Sellise strateegia kohaldamisala peaks siiski olema piiratud IDABC programmi endaga. Ühist huvi pakkuvaid projekte rakendavatel sektoritel on oma pädevus- ja strateegiavaldkonnad.

Lisaks sellele leiti, et meetmete tulemuste ja rakendamise kohta ei esitata eri sidusrühmadele korrapäraseid aruandeid.

5.4. Kasu

Hindajad leidsid, et programm vastab ELi haldusasutuste vajadustele ning et ükski muu programm ei rahulda vajadust ühiste koostalitlusvõime lahenduste väljatöötamise järele piiriüleste e-valitsuse teenuste tarbeks. IDABC korralduskomitee liikmed on märkinud, et programm võib olla liikumapanevaks jõuks ka riigi tasandi e-valitsuse valdkonnas. Hindajad leidsid, et IDABC programm vastab ettevõtjate ja kodanike vajadustele kaudsemal viisil, peamiselt seetõttu, et subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt peab asjakohaseid teenuseid pakkuma liikmesriik.

Euroopa Komisjon on pakkunud sidusrühmadele suhtlemisvõimalusi, sh koosolekuid, seminare, foorumeid ja ajaveebe, kuid hindajad leidsid, et sidusrühmade nõudmistest ja vajadustest arusaamist võiks veelgi parandada.

5.5. Jätkusuutlikkus

Kui ühist huvi pakkuvate projektide pikaajaline rahanduslik ja talitluslik jätkusuutlikkus on tagatud sektori tasandil ja põhineb eri sektorite õiguslikel alustel, siis IDABC horisontaalmeetmete jätkusuutlikkust on praegu võimalik tagada üksnes ühenduse programmi kaudu. Jätkusuutlikkuse tagamist käsitlevad otsused sõltuvad meetme tegelikust kasutamisest ja kasulikkusest. Seepärast on see oluline tegur, mida tuleb kaaluda jätkuprogrammi rakendamisel.

Hindamisel leiti, et kättesaadavate vahendite õige jaotamine uute rakenduste väljatöötamise ja olemasolevate rakenduste hoolduse vahel on liikmesriikide jaoks oluline ja sedagi tuleks jätkuprogrammi kontekstis kaaluda.

5.6. Seotus

Programmi väline seotus muude ühenduse meetmetega üleeuroopaliste e-valitsuse ja infrastruktuuriteenuste valdkonnas on jätkuvalt hästi tagatud. Koostöö IDABC programmi ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi info- ja kommunikatsioonitehnoloogia poliitika toetusprogrammi[11] vahel on vahehindamise tulemustega võrreldes paranenud. Sellele vaatamata ei tunne paljud sidusrühmad veel piisavalt eri programmide ja meetmete koosmõju ega vastastikust täiendavust.

Sisemise seotuse puhul leitakse, et horisontaalmeetmete sektoritevaheline integratsioon on piisav, kuid ühist huvi pakkuvate projektide ja horisontaalmeetmete omavahelist seotust saaks parandada. Samas kasutatakse horisontaalmeetmeid laialdaselt väljaspool ühist huvi pakkuvaid projekte IDABC programmi laiemas kontekstis.

5.7. IDABC programmiga rahastatavate meetmete praegune seis

Tööprogrammi viiendast läbivaatamisest selgub, et IDABC raames on toetatud 54 meedet, neist 22 ühist huvi pakkuvat projekti ja 32 horisontaalmeedet kogusummas 110 miljonit eurot (ligikaudu 20 miljonit eurot ühist huvi pakkuvatele projektidele ja ligikaudu 90 miljonit eurot horisontaalmeetmetele).

Hinnangus jõutakse järeldusele, et meetmete väljatöötamine ja rakendamine on kulgenud ladusalt ning et seni ei ole tekkinud suuremaid probleeme. Siiski leitakse, et mõnede meetmete rakendamine on ajakavast veidi maas. Mõne horisontaalmeetme puhul on viivitus selgitatav punktis 5.2 viidatud asjaoludega.

Hindamisaruande lõpetamise ajal oli enamik IDABC meetmeid veel rakendamisjärgus, mistõttu nende kasutamist ei olnud võimalik täielikult hinnata. Hindajad leidsid selgeid tõendeid sellest, et juba rakendatud meetmeid kasutati laialdaselt, ning märkisid, et sidusrühmad olid veendunud, et käimasolevaid meetmeid hakatakse pärast rakendamist kasutama.

5.8. Kooskõlastamine ja liikmesriikide kaasamine

Liikmesriikidel on oluline roll programmi rakendamisel ning tulevasi tegevussuundi käsitlevate ettepanekute tegemisel. Kuna riikide haldusasutused on esindatud IDABC korralduskomitees ja paljudes eksperdirühmades, pakub programm ka võimalust kooskõlastada riikide e-valitsuse poliitikavaldkonda. Riikide ja Euroopa tasandi prioriteetide strateegiad ei ole siiski alati optimaalselt ühtlustatud, kuna mitmes liikmesriigis ei ole piiriülene koostalitlusvõime praegu prioriteetne valdkond.

Programmi praktilise juhtimise osas leitakse hindamisaruandes, et liikmesriigid on viimastel aastatel teinud hulgaliselt ettepanekuid programmi tulevaste tegevussuundade kohta ning neid ettepanekuid on võimaluse korral arvestatud, isegi kui otse liikmesriikide poolt algatatud meetmete arv on väike. Samas leidsid liikmesriigid, et parandada võiks seda, kuidas vahetatakse jooksvat tööprogrammi ja üksikmeetmeid käsitlevat teavet komisjoni ja liikmesriikide vahel.

6. Lõppjäreldused ja soovitused

Üldiselt leitakse hindamisaruandes, et programm on kooskõlas Euroopa Komisjoni e-valitsuse poliitiliste prioriteetidega, sellel on ainulaadne roll integratsiooni soodustamisel Euroopas tänu koostalitlusvõimelisele avalikule haldusele ja meetmete rakendamine kulgeb kavakohaselt.

Programmi tõhususe ja tulemuslikkuse parandamise meetmed, millest mõned on juba käimas, peaksid keskenduma järgmisele:

- programmi rakendamise strateegiline keskkond,[12]

- sidusrühmadega suhtlemise vahendid,[13]

- järelevalvemeetodite väljatöötamine[14].

Lisaks soovitatakse hindamisaruandes kehtestada tulevaste programmide lepingulised raamistikud piisavalt vara, et vältida viivitusi meetmete käivitamisel[15].

6.1. Programmi rakendamise strateegiline keskkond

Hinnangus soovitatakse suurendada programmi nähtavust, et tugevdada selle poliitilist mõju ja tõsta teadlikkust riigi tasandil[16].

IDABC jätkuprogrammi (ISA) ettepaneku[17] kontekstis on komisjon soovitanud, et liikmesriigid nimetaksid korralduskomitee liikmed riigi infotehnoloogia valdkonna peaspetsialisti tasandil. See on kooskõlas hinnanguga, milles tehakse ettepanek tugevdada IDABC korralduskomitee koosseisu ning tagada poliitika- ja korraldusküsimustega tegelevate kõrgemate ametnike suurem kaasatus.

Komisjon on tihedas koostöös liikmesriikidega välja töötamas Euroopa koostalitlusvõime strateegiat, mis saab aluseks ISA programmile. Lisaks Euroopa koostalitlusvõime strateegiale tugineb ISA programm ka Euroopa koostalitlusvõime võrgustikule, mis on lõplikus viimistlusjärgus. See on kooskõlas hinnanguga, milles soovitatakse komisjonil töötada välja strateegiline võrgustik, mis põhineb koostalitlusvõime ja üleeuroopalise andmevahetuse probleemianalüüsil, sealhulgas sidusrühmade analüüsil ning kujutlusel eesmärkidest ja nende strateegilisel määratlusel[18].

Euroopa koostalitlusvõime strateegias kehtestatud prioriteedid vormitakse konkreetseteks meetmeteks, mis saavad aluseks ISA jooksvale tööprogrammile, mis hõlmab kogu programmi kestust (kuus aastat). Tööprogrammis täpsustatakse vahendite eraldamist eri prioriteetidele, sh arendus- ja käitamistegevusele, ja see lepitakse kokku tihedas koostöös liikmesriikidega[19].

6.2. Sidusrühmadega suhtlemise vahendid

Hinnangus rõhutatakse, kui oluline on seada sisse asjakohased suhtlus- ja nõustamisvahendid suhtlemiseks sidusrühmadega, eelkõige poliitiliste valdkondade ja liikmesriikidega, aga ka info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektoriga. Kõnealuseid vahendeid tuleks kasutada näiteks selleks, et arutleda liikmesriikidega eri meetmete jätkusuutlikkuse üle[20].

Tulevases ISA programmis jätkab ja tõhustab komisjon IDABC programmi raames tehtud jõupingutusi suhtlemise soodustamiseks. Programmi prioriteetidest ja tegevusvaldkondadest tulenevalt töötatakse välja kommunikatsioonistrateegia, mis on suunatud eri sidusrühmadele,[21] nt eri tasandi haldusasutustele, tööstusharu esindajatele, standardiorganisatsioonidele ja avatud lähtekoodi kasutavatele kogukondadele. Komisjon kaasab need sidusrühmad ISA programmi tegevusse sõltuvalt arutluse all olevatest küsimustest, kasutades kõige asjakohasemaid suhtlus- ja nõustamisvahendeid. Selleks korraldab komisjon koosolekuid, seminare ja konverentse ning jätkab teadlikkuse tõstmist. Samuti kasutab komisjon internetiplatvorme, mis võimaldavad luua ulatuslikke kogukondi ja pakuvad võimalusi pidada arutelusid sidusrühmadega ja nende vahel. Komisjon jätkab ja vajaduse korral tõhustab avalikke arutelusid asjaomaste sidusrühmade ulatusliku ja täieliku kaasatuse tagamiseks[22].

6.3. Järelevalvemeetodite väljatöötamine

ISA ettepanekus[23] on komisjon määratlenud ISA programmi üldeesmärkide ja konkreetsete eesmärkide näitajad ja oodatavad tulemused. Näitajad on komisjonile aluseks tulevase ISA programmi tulemuste hindamisel. See on kooskõlas hindamisaruandes esitatud soovitusega, mille kohaselt peaks komisjon looma vahendi programmi üle järelevalve teostamiseks, mis põhineks programmi rahastatavate meetmete strateegilistel eesmärkidel[24].

Üksikmeetmete järelevalveks näeb komisjon tulevases ISA programmis ette meetme etappide ja vahe-eesmärkide kooskõlastamise komisjonisisese metoodikaga, mida kasutatakse info- ja kommunikatsioonitehnoloogia projektide juhtimisel. See metoodika hõlbustab ISA projektide pidevat järelevalvet ja nende tulemuste mõõtmist, samuti sidusrühmade korrapärast teavitamist käimasolevate meetmete staatusest, nt meetme käivitamisel kindlakstehtud tulemusnäitajate alusel. Jätkatakse praegu IDABC programmi puhul kasutatavat tava esitada aruanded elektrooniliselt ning seda tõhustatakse pideva järelevalve vahendi loomisega. See tegevus on kooskõlas hinnangus esitatud soovitusega, et sidusrühmi tuleb korrapäraselt teavitada käimasolevate meetmete staatusest,[25] sh nende jätkusuutlikkuse aspektidest[26]. Jätkatakse meetmete rakendamist riigihangete eeskirjade alusel ning siinkohal püüab komisjon tagada, et ISA programmi käivitamiseks on piisavalt vara kehtestatud vajalikud lepingulised raamistikud[27].

Tulevase programmi ja selle meetmete hindamisel jätkab komisjon juba väljakujunenud ja tõestatud hindamismenetluse ja -meetodite kasutamist.

7. Kokkuvõte

Mitu hinnangus esitatud järeldust ja soovitust toetavad komisjoni tegevussuunda ISA programmi ettevalmistamisel.

See puudutab eelkõige soovitusi, mis käsitlevad liikmesriikide esindajate suuremat kaasatust programmi juhtimisse ja strateegilise raamistiku väljatöötamist, mis on juba täielikult hõlmatud komisjoni ettepanekuga ISA programmi kohta.

Ülejäänud soovitusi, nagu sidusrühmade haldamis- ja kommunikatsioonistrateegia määratlemist ning järelevalvesüsteemi loomist, käsitab komisjon ISA programmi eduka rakendamise eeltingimusena.

Komisjon võtab kõiki soovitusi arvesse ISA programmi rakendamisel, samuti IDABC programmi ülejäänud aja jooksul veel rakendatavate meetmete puhul, kuivõrd see on praeguse ajakava jooksul võimalik.

[1] Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus 2004/387/EÜ, 21. aprilli 2004, üleeuroopaliste e-valitsuse teenuste koostalitusvõimelise osutamise kohta riiklikele haldusasutustele, ettevõtetele ja kodanikele (IDABC), ELT L 144, 30.4.2004 (vt ELT L 181, 18.5.2004, lk 25). http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=DD:13:34:32004D0387:ET:PDF

[2] Deloitte Consulting.

[3] http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/index_en.htm.

[4] Komisjoni ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa haldusasutuste koostalitlusvõime alaste lahenduste (ISA) kohta, KOM(2008) 583.

[5] K/2008/1881, vt http://ec.europa.eu/idabc/en/document/5101.

[6] http://ec.europa.eu/information_society/activities/egovernment/conferenceshttp://archive.cabinetoffice.gov.uk/egov2005conference/http://www.egov2007.gov.pt/.

[7] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52006DC0173:ET:NOT.

[8] Lisaks veel konkurentsi, hariduse ja koolituse, ettevõtluse, keskkonna ja siseturu valdkonnas.

[9] See on üks peamistest põhjustest, miks komisjon on teinud ettepaneku keskenduda jätkuprogrammis üksnes horisontaalmeetmetele.

[10] Euroopa koostalitlusvõime strateegia väljatöötamine kaasati IDABC tööprogrammi viiendasse läbivaatamisse 2008. aasta kevadel.

[11] http://ec.europa.eu/information_society/activities/ict_psp/index_en.htm.

[12] Soovitused 1, 2, 3.

[13] Soovitused 4, 5, 10 ja 11 ning soovituste 1 ja 8 teatavad aspektid.

[14] Soovitused 6, 7, 8.

[15] Soovitus 9.

[16] Soovitus 1.

[17] Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa haldusasutuste koostalitlusvõime alaste lahenduste (ISA) kohta, KOM(2008) 583.

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52008PC0583:ET:NOT.

[18] Soovitus 2.

[19] Soovitus 3.

[20] Soovitus 8.

[21] Soovitus 4.

[22] Siinkohal võetakse arvesse soovitusi 1, 5, 10 ja 11.

[23] Dokumendi KOM(2009) 583 lisa.

[24] Soovitus 6.

[25] Soovitus 7.

[26] Soovitus 8.

[27] Soovitus 9.