[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 16.12.2009

KOM(2009)684 lõplik

2009/0181 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise partnerlus- ja koostöölepinguga asutatud koostöökomitees vastuvõetava liidu seisukoha kohta seoses uute allkomiteede moodustamisega

SELETUSKIRI

(1) Euroopa Liidu ja Gruusia vaheliste kahepoolsete suhete õiguslik alus on Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Gruusia vaheline 1999. aasta partnerlus- ja koostööleping.

(2) 14. novembril 2006 võttis ELi ja Gruusia koostöönõukogu vastu soovituse Euroopa naabruspoliitika tegevuskava rakendamise kohta. Soovituse kohaselt on tegevuskavas esitatud partnerlus- ja koostöölepingus sätestatud lepinguosaliste kohustuste täitmiseks vajalikud konkreetsed meetmed ning tegevuskavaga luuakse laiem põhi ELi ja Gruusia suhete tugevdamiseks, et suurendada oluliselt majandusintegratsiooni ning tugevdada poliitilist koostööd kooskõlas partnerlus- ja koostöölepingu üldiste eesmärkidega.

(3) Euroopa Ülemkogu 2009. aasta märtsi kohtumisel tervitati ambitsioonika idapartnerluse loomist, et tihendada suhteid idapoolsete partneritega, eesmärgiga luua partnerriikide poliitilisi ja sotsiaalmajanduslikke reforme toetades vajalikud tingimused poliitilise lähenemise kiirendamiseks ja majandusliku integratsiooni edendamiseks, ning hõlbustada seeläbi lähenemist ELile. ELi liikmesriigid ja Ida-Euroopa partnerid kinnitasid 7. mail 2009. aastal Prahas toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavalduses, et nad soovivad neid eesmärke täites viia omavahelised suhted uuele tasemele.

(4) ELi ja Gruusia Euroopa naabruspoliitika tegevuskava 5. peatükis (Järelevalve) nähakse ette, et partnerlus- ja koostöölepingu alusel moodustatud ühisorganid edendavad tegevuskava rakendamist ja selle järelevalvet, ning et asjaomaste lepingute kohaselt loodud struktuurid tuleb vajadusel üle vaadata, et tagada Euroopa naabruspoliitika kõikide prioriteetide nõuetekohane arvestamine.

(5) Teistes partnerriikides on samasuguste lepingute rakendamiseks loodud mitmetest valdkondlikest allkomiteedest koosnev institutsiooniline struktuur. Nii näiteks on Jordaanias praegu 11, Marokos 10, Ukrainas 7 ja Moldova Vabariigis 4 allkomiteed. Niisugune lähenemisviis, millega seatakse eesmärgiks luua institutsiooniline struktuur, mis võimaldab ELi ja Gruusia kahepoolsete suhete raames peetavat diskussiooni laiendada uutele valdkondadele, on ka käesoleva ettepaneku aluseks. ELi ja Gruusia koostöökomitee tegevusele kaasaaitamiseks on seni moodustatud kaks allkomiteed: 1) kaubandus-, majandus- ja nendega seotud õigusküsimuste allkomitee ning 2) õiguse, vabaduse ja turvalisuse allkomitee.

(6) Gruusia on valmis tugevdama koostööd ka teistes partnerlus- ja koostöölepinguga hõlmatud valdkondades ja teatanud, et on kooskõlas idapartnerluse põhimõtetega valmis taotlema kahepoolsetes suhetes kõrgemaid eesmärke.

(7) Dialoogi institutsioonilise raamistiku laiendamiseks, Euroopa naabruspoliitika tegevuskava rakendamise järelevalveks ning ELi ja Gruusia vaheliste suhete süvendamiseks teeb Euroopa Komisjon nõukogule ettepaneku moodustada veel kaks allkomiteed: 1) transpordi, keskkonna ja energeetika allkomitee ning 2) tööhõive- ja sotsiaalküsimuste, rahvatervise, koolituse, hariduse ja noorte, kultuuri, infoühiskonna ja audiovisuaalpoliitika ning teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni allkomitee. Allkomiteed moodustatakse partnerlus- ja koostöölepingu raamistikus.

(8) Eespool kirjeldatud struktuur aitaks edendada Euroopa naabruspoliitika tegevuskava rakendamist ja selle järelevalvet. Allkomiteedes peetava dialoogi abil saavad eksperdid vahetada teavet ja parimaid tavasid, mis soodustab usalduse süvendamist ning Euroopa Komisjoni ja partnerriikide ekspertide sidemete tugevdamist.

(9) Allkomiteedes peetav dialoog aitab tihendada koostööd Gruusiaga ja saada sidusat teavet selle edenemise ja eesmärkide kohta. Dialoogi raames saab ka välja selgitada, millist abi Gruusia vajab (näiteks abi haldussuutlikkuse suurendamiseks idapartnerluse terviklike institutsioonide väljaarendamise programmide abil).

(10) Vastavalt eespool nimetatud partnerlus- ja koostöölepingu sõlmimist käsitleva nõukogu ja komisjoni 31. mai 1999. aasta otsuse artikli 2 lõikele 1 lisatakse käesolevale dokumendile nõukogu otsuse ettepanek ELi ja Gruusia koostöökomitees vastuvõetava liidu seisukoha kohta seoses uute allkomiteede moodustamisega. Kummagi allkomitee eesmärgid, käsitletavad teemad ning rakenduseeskirjad on sätestatud käesolevale dokumendile lisatud asjaomastes töökordades.

2009/0181 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise partnerlus- ja koostöölepinguga asutatud koostöökomitees vastuvõetava liidu seisukoha kohta seoses uute allkomiteede moodustamisega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu ja komisjoni 31. mai 1999. aasta otsuse (partnerlus- ja koostöölepingu sõlmimise kohta ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahel)[1] artikli 2 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) 14. novembril 2006 võttis ELi ja Gruusia koostöönõukogu vastu soovituse ELi ja Gruusia tegevuskava rakendamise kohta.

(2) Kõnealuse partnerlus- ja koostöölepingu artiklis 83 on sätestatud, et koostöönõukogu abistab tema ülesannete täitmisel koostöökomitee.

(3) ELi ja Gruusia koostöönõukogu võttis 12. oktoobril 1999 vastu koostöökomitee töökorra,[2] millega volitatakse ELi ja Gruusia koostöökomiteed allkomiteesid looma ja neid tööle rakendama,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Ainus artikkel

Liit võtab ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise partnerlus- ja koostöölepingu artikli 83 alusel moodustatud koostöökomitee raames vastu käesoleva otsuse lisaga kooskõlas oleva seisukoha seoses uute allkomiteede moodustamisega.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA

ELi JA GRUUSIA KOOSTÖÖKOMITEE,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahel sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingut (edaspidi „leping”), eelkõige selle artiklit 83,

ning arvestades järgmist:

(1) Vastavalt oma töökorra[3] artiklile 10 võib koostöökomitee moodustada allkomiteesid ja määrata kindlaks nende töökorra.

(2) ELi ja Gruusia Euroopa naabruspoliitika tegevuskavas (5. peatükk) on ette nähtud, et lepingu alusel moodustatud ühisorganid edendavad tegevuskava rakendamist ja selle järelevalvet, ning et asjaomaste lepingute kohaselt loodud struktuurid tuleb vajadusel üle vaadata, et tagada Euroopa naabruspoliitika kõikide prioriteetide nõuetekohane kajastamine.

(3) 7. mail 2009. aastal Prahas toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavalduses rõhutati, et EL ja tema Ida-Euroopa partnerid soovivad omavahelisi suhteid süvendada ja tihendada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Ainus artikkel

Käesolevaga moodustatakse lisas A loetletud allkomiteed. Käesolevaga võetakse vastu allkomiteede töökorrad, mis on esitatud lisas B.

(Koht)

ELi ja Gruusia koostöökomitee nimel Gruusia nimel

Euroopa Liidu nimel

Lisa A

ELi ja Gruusia koostöökomitee

Uued allkomiteed

(1) Transpordi, keskkonna ja energeetika allkomitee;

(2) tööhõive- ja sotsiaalküsimuste, rahvatervise, koolituse, hariduse ja noorte, kultuuri, infoühiskonna ja audiovisuaalpoliitika ning teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni allkomitee.

Lisa B

ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise partnerlus- ja koostöölepingu alusel moodustatud transpordi, keskkonna ja energeetika allkomitee töökord

KOOSTÖÖKOMITEE,

võttes arvesse partnerlus- ja koostöölepingut, millega luuakse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahel,

võttes arvesse koostöökomitee töökorda, mille koostöönõukogu on 12. oktoobril 1999 kehtestanud oma töökorra lisana, eelkõige selle artiklit 10,

on moodustanud transpordi, keskkonna ja energeetika allkomitee, mille ülesanded on järgmised:

Artikkel 1

Allkomitee arutab partnerlus- ja koostöölepingu ning sellega seotud ELi ja Gruusia Euroopa naabruspoliitika tegevuskava rakendamist järgmistes valdkondades:

- transport, eelkõige transpordistrateegiad, sealhulgas (selle) infrastruktuuri ajakohastamine, ning õigus- ja regulatiivraamistike lähendamine Euroopa ja rahvusvahelistele nõuetele; maantee-, raudtee-, lennu- ja meretranspordi alased meetmed ja reformid; kõikide transpordiliikide ohutus ja turvalisus; intelligentsete transpordisüsteemide edendamine ning infotehnoloogia kasutuselevõtt kõikide transpordiliikide puhul; piirkondlik transpordikoostöö; ELi ja Gruusia horisontaalne lennundusleping;

- keskkond, eelkõige hea keskkonnaalane valitsemistava, sealhulgas horisontaalne õiguslik reguleerimine; õigus- ja regulatiivraamistike lähendamine Euroopa ja rahvusvahelistele nõuetele; kliimamuutus; õhu kvaliteet; jäätmekäitlus; vee kvaliteet ja veevarude integreeritud haldamine; merereostus; looduskaitse ja bioloogiline mitmekesisus; kõrbestumine; tööstussaaste ja riskide maandamine; kemikaalid ja geneetiliselt muundatud organismid; müra; kodanikukaitse, piirkondlik koostöö, mida tehakse muu hulgas vee küsimustes ning Kaukaasia piirkondliku keskkonnakeskuse raamistikus;

- energeetika, eelkõige energiapoliitika, sealhulgas nõuete lähendamine ja energiajulgeolek; õigus- ja regulatiivraamistiku lähendamine; energiavõrgud; energia infrastruktuuri ja transpordi rahastamine, sealhulgas eesmärgiga mitmekesistada energiaallikaid ja energia transpordi teid ning ühendada energiavõrke; energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate kasutamise edendamine; piirkondlik energeetikakoostöö;

- asjakohane ELi abi.

Allkomitee võib arutada ka teemasid, mis on seotud idapartnerluse, Musta mere sünergia ja muude asjakohaste kahepoolse koostöö algatuste raames läbiviidavate konkreetsete projektidega.

Eespool toodud loetelu ei ole lõplik ja koostöökomitee võib lisada täiendavaid teemasid.

Artikkel 2

Allkomitee töötab koostöökomitee alluvuses. Ta annab oma tegevusest koostöökomiteele aru ja edastab talle pärast iga koosolekut oma järeldused.

Artikkel 3

Allkomitee koosneb lepinguosaliste esindajatest.

Mõlema lepinguosalise nõusolekul võidakse allkomitee koosolekute konkreetsete päevakorrapunktide puhul vajadusel kuulata ekspertide arvamust.

Artikkel 4

Allkomitee eesistujaks on vaheldumisi mõlemad lepinguosalised vastavalt koostöökomitee eeskirjadele vahelduva eesistumise kohta[4].

Artikkel 5

Euroopa Komisjoni ametnik ja Gruusia valitsuse ametnik tegutsevad ühiselt allkomitee alaliste sekretäridena. Kõik allkomiteed käsitlevad teated edastatakse alalistele sekretäridele.

Artikkel 6

Allkomitee tuleb kokku vajaduse korral ja mõlema lepinguosalise nõusolekul, ükskõik kumma lepinguosalise kirjaliku taotluse alusel, ja vähemalt kord aastas. Iga koosolek toimub mõlema lepinguosalise poolt kokku lepitud kohas ja ajal.

Allkomitee koosoleku kokkukutsumise taotluse saamisel vastab teise lepinguosalise sekretär sellele 15 tööpäeva jooksul.

Eriti kiireloomulistel juhtudel võidakse allkomitee koosolek kokku kutsuda ka lühema etteteatamisajaga, juhul kui mõlemad lepinguosalised sellega nõustuvad.

Enne iga koosolekut teatatakse eesistujale mõlema lepinguosalise delegatsiooni kavandatud koosseis.

Allkomitee koosoleku kutsuvad kokku kaks alalist sekretäri ühiselt, olles selle kooskõlastanud koostöökomitee sekretäridega.

Artikkel 7

Päevakorda kantavad küsimused esitatakse alalistele sekretäridele vähemalt 15 tööpäeva enne asjaomast allkomitee koosolekut. Kõik täiendavad dokumendid esitatakse alalistele sekretäridele vähemalt 10 tööpäeva enne koosolekut.

Kõnealustel küsimustel põhinev esialgne päevakord koostatakse ja edastatakse olemasolevate täiendavate dokumentidega koostöökomitee sekretäridele ning liikmesriikide alalistele esindustele hiljemalt viis tööpäeva enne allkomitee koosolekut. Erandlikel juhtudel võib mõlema alalise sekretäri kirjalikul nõusolekul punkte päevakorda lisada lühema tähtaja jooksul.

Artikkel 8

Allkomitee võib oma koosolekutel käsitleda ükskõik milliseid või kõiki artiklis 1 loetletud valdkondi.

Artikkel 9

Allkomitee koosolekud ei ole avalikud, välja arvatud juhul, kui on otsustatud teisiti.

Artikkel 10

Iga koosoleku kohta koostatakse protokoll. Allkomitee koosolekute protokollide ja järelduste koopia edastatakse koostöökomitee sekretäridele. Koopia saadetakse ka liikmesriikide alalistele esindustele.

Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise partnerlus- ja koostöölepingu alusel moodustatud tööhõive- ja sotsiaalküsimuste, rahvatervise, koolituse, hariduse ja noorte, kultuuri, infoühiskonna ja audiovisuaalpoliitika ning teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni allkomitee töökord

KOOSTÖÖKOMITEE,

võttes arvesse partnerlus- ja koostöölepingut, millega luuakse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahel,

võttes arvesse koostöökomitee töökorda, mille koostöönõukogu on 12. oktoobril 1999 kehtestanud oma töökorra lisana, eelkõige selle artiklit 10,

on moodustanud tööhõive- ja sotsiaalküsimuste, rahvatervise, koolituse, hariduse ja noorte, kultuuri, infoühiskonna ja audiovisuaalpoliitika ning teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni allkomitee, mille ülesanded on järgmised:

Artikkel 1

Allkomitee arutab partnerlus- ja koostöölepingu ning sellega seotud Euroopa naabruspoliitika tegevuskava rakendamist järgmistes valdkondades:

- sotsiaal- ja tööhõivepoliitika, sealhulgas sotsiaalreformide elluviimine, sotsiaalkaitse ja sotsiaalne kaasatus ning naiste kaasamine sotsiaal-, majandus- ja poliitikaellu;

- rahvatervis;

- haridus, koolitus ja noored (eeskätt haridus- ja koolitussüsteemi reformimine ja ajakohastamine, kutseõppe programmid, oskuste arendamine ja liikuvus);

- kultuur;

- infoühiskond;

- audiovisuaalpoliitika;

- teadus ja tehnoloogia ning uurimis- ja arendustegevus;

- piirkondlik koostöö eespool nimetatud valdkondades;

- eespool nimetatud valdkondade regulatiivraamistik ja koostöö neis valdkondades.

Allkomitee võib arutada ka teemasid, mis on seotud idapartnerluse, Musta mere sünergia ja muude asjakohaste kahepoolse koostöö algatuste raames läbiviidavate konkreetsete projektidega.

Eespool toodud loetelu ei ole lõplik ja koostöökomitee võib lisada täiendavaid teemasid.

Artikkel 2

Allkomitee töötab koostöökomitee alluvuses. Ta annab oma tegevusest koostöökomiteele aru ja edastab talle pärast iga koosolekut oma järeldused.

Artikkel 3

Allkomitee koosneb lepinguosaliste esindajatest.

Mõlema lepinguosalise nõusolekul võidakse allkomitee koosolekute konkreetsete päevakorrapunktide puhul vajadusel kuulata ekspertide arvamust.

Artikkel 4

Allkomitee eesistujaks on vaheldumisi mõlemad lepinguosalised vastavalt koostöökomitee eeskirjadele vahelduva eesistumise kohta[5].

Artikkel 5

Euroopa Komisjoni ametnik ja Gruusia valitsuse ametnik tegutsevad ühiselt allkomitee alaliste sekretäridena. Kõik allkomiteed käsitlevad teated edastatakse alalistele sekretäridele.

Artikkel 6

Allkomitee tuleb kokku vajaduse korral ja mõlema lepinguosalise nõusolekul, ükskõik kumma lepinguosalise kirjaliku taotluse alusel, ja vähemalt kord aastas. Iga koosolek toimub mõlema lepinguosalise poolt kokku lepitud kohas ja ajal.

Allkomitee koosoleku kokkukutsumise taotluse saamisel vastab teise lepinguosalise sekretär sellele 15 tööpäeva jooksul.

Eriti kiireloomulistel juhtudel võidakse allkomitee koosolek kokku kutsuda ka lühema etteteatamisajaga, juhul kui mõlemad lepinguosalised sellega nõustuvad.

Enne iga koosolekut teatatakse eesistujale mõlema lepinguosalise delegatsiooni kavandatud koosseis.

Allkomitee koosoleku kutsuvad kokku kaks alalist sekretäri ühiselt, olles selle kooskõlastanud koostöökomitee sekretäridega.

Artikkel 7

Päevakorda kantavad küsimused esitatakse alalistele sekretäridele vähemalt 15 tööpäeva enne asjaomast allkomitee koosolekut. Kõik täiendavad dokumendid esitatakse alalistele sekretäridele vähemalt 10 tööpäeva enne koosolekut.

Kõnealustel küsimustel põhinev esialgne päevakord koostatakse ja edastatakse olemasolevate täiendavate dokumentidega koostöökomitee sekretäridele ning liikmesriikide alalistele esindustele hiljemalt viis tööpäeva enne allkomitee koosolekut. Erandlikel juhtudel võib mõlema alalise sekretäri kirjalikul nõusolekul punkte päevakorda lisada lühema tähtaja jooksul.

Artikkel 8

Allkomitee võib oma koosolekutel käsitleda ükskõik milliseid või kõiki artiklis 1 loetletud valdkondi.

Artikkel 9

Allkomitee koosolekud ei ole avalikud, välja arvatud juhul, kui on otsustatud teisiti.

Artikkel 10

Iga koosoleku kohta koostatakse protokoll. Allkomitee koosolekute protokollide ja järelduste koopia edastatakse koostöökomitee sekretäridele. Koopia saadetakse ka liikmesriikide alalistele esindustele.

[1] EÜT L 205, 4.8.1999, lk 1–2.

[2] EÜT L 297, 18.11.1999, lk 37.

[3] EÜT L 297, 18.11.1999, lk 37.

[4] EÜT L 297, 18.11.1999, lk 37.

[5] EÜT L 297, 18.11.1999, lk 37.