[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 31.5.2006

KOM(2006) 269 lõplik

2006/0088 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

millega muudetakse viisasid käsitlevaid ühiseid konsulaarjuhiseid diplomaatilistele ja konsulaaresindustele seoses biomeetria kasutuselevõtmisega ning viisataotluste vastuvõtmise ja menetlemise korraldamise sätete lisamisega

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Ettepaneku taust |

Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesoleva ettepaneku eesmärk on anda liikmesriikidele õiguslik alus kohustuslike biomeetriliste tunnuste – näokujutise ja kümne otsevajutusega sõrmejälje – kohta andmete kogumiseks viisataotlejatelt ja luua õiguslik raamistik liikmesriikide konsulaaresinduste töö korraldamiseks, et tagada viisainfosüsteemi (VIS) rakendamine. Haagi programmis kutsuti üles komisjoni esitama „ettepanekut ühiste viisaosakondade asutamiseks, keskendudes muu hulgas viisainfosüsteemi (VIS) arendamisega seotud võimalikele koostoimetele”. Kõnealune meede kajastus nõukogu ja komisjoni tegevuskavas vabaduse, turvalisuse ja õiguse tugevdamist Euroopa Liidus käsitleva Haagi programmi rakendamiseks. Et kõik liikmesriigid ei peaks igasse konsulaaresindusse paigaldama biomeetriliste tunnuste registreerimiseks vajalikke seadmeid, otsustati luua ühised viisataotluskeskused. Ühiste viisataotluskeskuste eeliseks on kohaliku konsulaarkoostöö tõhustamine, lihtsustades liikmesriikide ülesandeid ja aidates kokku hoida kulusid, sest rahalised vahendid on võimalik ühendada ja neid ühiselt kasutada. Liikmesriigid arutasid ka muid taotluste läbivaatamise korraldamise võimalusi, mis aitaksid vähendada biomeetria kasutamise kulusid, nagu allhangete korraldamist kohtades, kus konsulaaresindused peavad läbi vaatama eriti arvukalt viisataotlusi. Kavandatud on erinevad võimalused, nagu esindamine ja allhanked, ning liikmesriigid saavad oma juriidiliste kohustuste nõuetekohaseks täitmiseks viisade väljastamisel valida nimetatud võimaluste vahel. Ettepanekus võetakse arvesse kõnealuseid võimalusi ning see võib olla esimene samm ühiste konsulaarjuhiste ühtlasemaks kohaldamiseks ja ühiste viisaosakondade asutamiseks, ilma et see piiraks Euroopa Liidu välisteenistuse tegevust. |

Üldine taust Nagu on ette nähtud komisjoni 28. detsembril 2004. aastal esitatud ettepanekus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (KOM(2004) 835 lõplik), peavad liikmesriigid viisataotlejate isiku usaldusväärseks kontrollimiseks ja isikusamasuse tuvastamiseks lisaks viisataotleja tärkandmetele, viisataotlusele ja asjakohasele otsusele kasutusele võtma biomeetrilised tunnused, nagu sõrmejäljed ja fotod. VISi eesmärk on parandada ühise viisapoliitika rakendamist, lihtsustades viisa väljastamise korda, takistades viisadega äritsemist, tõhustades kontrolli välispiiridel ja tugevdades pettusevastast võitlust ning, liikmesriikide territooriumitel, aidata kaasa ebaseaduslike sisserändajate tuvastamisele ja nende tagasisaatmisele, tõhustada määruse (EÜ) nr 343/2003 kohaldamist ja anda panus ükskõik millise liikmesriigi sisejulgeolekule suunatud ohtude ennetamisse. Biomeetriliste tunnuste kohta andmete hõivamine saab osaks viisa taotlemise korrast ja seepärast tuleb muuta ühiseid konsulaarjuhiseid, et luua õiguslik alus kõnealuse meetme võtmiseks. Biomeetriliste tunnuste kohta andmete hõivamine peab toimuma vastavalt Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni soovitustes kehtestatud standarditele (dokument 9303, 1. osa, 6. väljaanne, avaldamata). Kõnealustes standardites on üksikasjalikud nõuded foto tegemiseks ja sõrmejälgede skaneerimiseks. Biomeetriliste tunnuste ühtlustatud registreerimise tagamiseks ei esitata täiendavaid tehnilisi nõudeid. Käesolev ettepanek on koostatud eraldi ühiste konsulaarjuhiste üldisest uuendamisest ja on eeltingimuseks VISi rakendamisele, luues õigusliku raamistiku nõutavate biomeetriliste tunnuste kohta andmete kogumiseks. Seepärast on kavas ettepanek vastu võtta enne ühiste konsulaarjuhiste terviklikku läbivaatamist. |

Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid Ühised konsulaarjuhised; nõukogu 8. juuni 2004. aasta otsus 2004/512/EÜ viisainfosüsteemi (VIS) kehtestamise kohta |

Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ettepanekus rõhutatakse, et liikmesriigid peavad eelkõige seoses andmekaitsega austama viisataotlejate põhiõigusi. Ettepanek on kooskõlas ELi välisteenistuse asutamist käsitleva poliitikaga. |

Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine |

Konsulteerimine huvitatud isikutega 1) Euroopa Ülemkogu 19.–20. juuni 2003. aasta kohtumisel Thessalonikis kinnitati, et „ELis on vaja ühtset lähenemist biomeetrilistele tunnustele või biomeetrilistele andmetele, mille tulemusena oleks võimalik leida ühtlustatud lahendused kolmandate riikide kodanike dokumentide, ELi kodanike passide ja infosüsteemide (viisainfosüsteem ja teise põlvkonna Schengeni infosüsteem) jaoks”. Komisjon esitas 24. septembril 2003. aastal kaks ettepanekut, millega muudetakse viisade ja kolmandate riikide kodanike elamislubade ühtset vormi. Biomeetriliste tunnuste ja komisjoni pakutud lähenemisviisi suhtes valitses laialdane üksmeel ja Euroopa Ülemkogu 16.–17. oktoobri 2003. aasta kohtumisel Brüsselis soovitud poliitiline kokkulepe saavutati 27. novembril 2003. aastal toimunud justiits- ja siseküsimuste nõukogu istungil. Saavutatud poliitilise kokkuleppe kinnituseks teatas justiits- ja siseküsimuste nõukogu 27. novembri 2003. aasta istungi järeldustes, et ta „on koos komisjoniga seisukohal, et ühtse viisavormi ettepaneku rakendamiseks on vaja täiendavat õigusakti, millega kehtestatakse sõrmejälgede salvestamise kohustus ühtse viisavormi andmekandjale ja määratakse kindlaks asjaomased erandid” ja „kutsub komisjoni üles esitama asjakohast ettepanekut ühiste konsulaarjuhiste muutmiseks”. Viisakleebisele kinnitatud kontaktivaba kiibi kasutamine biomeetriliste tunnuste talletamiseks ei saanud tehnilise teostatavuse seisukohalt kinnitust ja nõukogu otsustas 2005. aasta juunis talletada viisataotlejate biomeetrilised tunnused ainult VISis. Katsed on näidanud, et kontaktivaba kiibi integreerimisega igasse viisakleebisesse kaasneksid mitmed probleemid, kui ühes passis on rohkem kui neli viisat. Kiibilugeja ei suuda siis kehtivat viisat lugeda. 2) Strateegiline sisserände-, piiride ja varjupaigakomitee on arutanud sõrmejälgede võtmise nõude puhul tehtavaid erandeid; erand tuleks kehtestada kahele isikute kategooriale: alaealistele ja isikutele, kellelt on füüsiliselt võimatu sõrmejälgi võtta. Kõnealused erandid on lisatud käesolevasse ettepanekusse. 3) Viisatöörühma erikoosolekul 27. jaanuaril 2006 arutasid liikmesriigid eesistujariigi/komisjoni dokumendil alusel (viisatöörühma 27. jaanuari 2006. aasta koosolekudokument nr 6/06) kõiki võimalusi konsulaarasutuste töö korraldamiseks biomeetriliste andmete registreerimisel ja kontrollisid kõnealuste võimaluste teostatavust. Kõik koosolekudokumendis esitletud võimalused peale liikuvate üksuste, mis osutusid ebarealistlikus, on kaasatud käesolevasse ettepanekusse. |

Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine |

Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega peeti nõu Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni esitatud üldiste soovitustega biomeetriliste tunnuste kasutuselevõtu kohta on arvestatud. |

Mõju hindamine Teostatud on VISi mõjuanalüüs (Viisainfosüsteemi laiendatud mõjuanalüüs, lõpparuanne, detsember 2004, Euroopa poliitika hindamise konsortsium), mis hõlmab eelkõige biomeetriliste andmete töötlemist ja liikmesriikide konsulaaresinduste töö korraldamist, ja seetõttu ei ole käesoleva ettepaneku jaoks läbi viidud täiendavat mõjuanalüüsi. VISi mõjuanalüüsis peetakse vahendite ühiskasutust positiivseks lahenduseks (lk 26–27) vaatamata sellele, et see võib põhjustada konsulaaresindustele probleeme seoses suure hulga viisataotlustega. Lehekülgedel 30–31 on loetletud ühiste viisataotluskeskuste eelised: väheneks viisadega äritsemine, väheneksid kulud, keskne juurdepääs lihtsustaks andmekaitsenõuete täitmist ning andmete turvalisuse ja kaitse tagamist, paraneks ühise viisapoliitika rakendamine. Samuti korraldavad juba mitmed liikmesriigid allhankeid, ilma et oleks kehtestatud ühist õiguslikku raamistikku. Viisatöörühma eelmainitud koosolekul toimunud arutelus väljendasid liikmesriigid selget soovi kõnealuse võimaluse lisamiseks. Sidusrühmad teatasid, et suurenev viisataotluste arv teatavates konsulaaresindustes ja eelarvelised piirangud tingivad vajaduse uute meetodite kasutuselevõtmiseks nimetatud väljakutsetele vastamisel. Kasutatakse erinevaid võimalusi, nagu telefonikeskusi, mille ülesanded ulatuvad alates kohtumiste kokkuleppimisest kuni viisataotluste vastuvõtmiseni. Seetõttu on eelkõige andmekaitsenõudeid silmas pidades vaja ühist õiguslikku raamistikku. Esimesed kogemused on positiivsed ja seda ka viisataotlejate jaoks, kelle teenindamine on paranenud. Allhankeid ei pakuta üldise lahendusena, kuid neid saab kasutada teatavates konsulaaresindustes sõltuvalt kohalikust olukorrast. Õigusliku raamistiku eeliseks on see, et liikmesriik on ka edaspidi vastutav töötleja ja väline teenuseosutaja on volitatud töötleja andmekaitsedirektiivi 95/46 artiklite 16 ja 17 tähenduses. Välise teenuseosutajaga sõlmitava lepingu tingimused peavad sisaldama kohustust töödelda andmeid vastavalt kõnealusele direktiivile. Lisaks sellele rahastati komisjoni programmi ARGO raames katseprojekti BIODEV, mis viidi ellu osas Prantsusmaa ja Belgia konsulaaresindustes, et katsetada, kuidas mõjutab biomeetria viisataotlusprotsessi. Mõned kavandatud lahendustest, mida katsetati, osutusid väga heaks. Nõukogule ja Euroopa Parlamendile on esitatud asjaomased aruanded. VISi mõjuanalüüsi leheküljel 51 ja järgnevatel lehekülgedel on esitatud VISi üksikasjalik analüüs juhul, kui biomeetriat kasutatakse, ja ka siis, kui seda ei kasutata. Biomeetriat otsustati kasutada ja seepärast on vaja luua õiguslik alus biomeetriliste tunnuste registreerimiseks. Käesolev ettepanek on täiendav ettepanek VISi rakendamiseks. Andmekaitseks kohaldatakse direktiivi 95/46. Ettepanekus on uuesti loetletud andmekaitsesätted ja eelkõige rõhutatakse põhimõtet, et liikmesriik vastutab ka tulevikus andmete töötlemise ja säilitamise eest. |

Ettepaneku õiguslik külg |

Kavandatud meetmete kokkuvõte VISi täielikuks rakendamiseks on vaja luua õiguslik raamistik. Määrus, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta, on kõnealuse õigusliku raamistiku peamine õiguslik vahend, kuid vaja on täiendavat õigusakti, millega reguleeritakse viisataotlejate biomeetriliste tunnuste registreerimist. Käesolevas ettepanekus käsitletakse teatavaid aspekte, mida ei hõlma õigusakt VISi rakendamiseks. Käesolevas ettepanekus käsitletakse biomeetriliste andmete kogumist, VISi ettepanekus aga andmete edastamist ja vahetamist. Viisataotluste vastuvõtmise allhangete korraldamise võimalus ja biomeetriliste andmete kogumine kuuluvad käesoleva ettepaneku raamistikku. Mõlemad ettepanekud täiendavad teineteist. Et liikmesriigid tuleksid toime taotlejate biomeetriliste andmete kogumisega seotud täiendava töökoormusega ja saaksid vähendada kulusid, käsitletakse korralduslikke aspekte ja pakutakse uusi võimalusi viisa taotlemise korraldamiseks. Seoses püüdlustega kiirendada viisade väljastamist toonitab komisjon veel kord üldist põhimõtet, et kehtestada tuleks viisataotluse esitamise süsteem, mille kohaselt viisataotleja peaks ilmuma viisaosakonda ainult korra: viisataotluse esitamine ja biomeetriliste tunnuste kohta andmete hõivamine peaksid toimuma samas kohas ja samal ajal. Üksikjuhtudel ei ole siiski võimalik välistada teistkordse ilmumise vajalikkust, eelkõige siis, kui on vaja läbi viia intervjuu, et tõestada viisa väljastamise tingimusi, eelkõige kavandatava lühiajalise viibimise õiguspärast eesmärki. |

Õiguslik alus Artikkel 62, lõige 2, punkt b, alapunkt ii) |

Subsidiaarsuse põhimõte Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse siis, kui ettepanek ei kuulu ühenduse ainupädevusse. |

Liikmesriigid ei suuda ettepaneku eesmärke piisaval määral saavutada järgmis(t)el põhjus(t)el. |

Ühine õiguslik raamistik on vajalik biomeetriliste tunnuste kohustusliku registreerimise ühtlustatud eeskirjade kehtestamiseks, et tagada VISi toimimine. |

Konsulaatide töö korraldamiseks seoses biomeetria kasutuselevõtmisega peaksid liikmesriigid tegutsema ühenduse õiguses sätestatud raamistikus, et tagada ühtlustatud lähenemine. Ühenduse meetmetega saavutatakse ettepaneku eesmärgid paremini järgmis(t)el põhjus(t)el. |

Kui iga liikmesriik koostaks andmete registreerimise eeskirjad eraldi, ei saaks tagada, et kasutatakse samu standardeid ja viisataotlejaid koheldakse samal moel. Näiteks kui liikmesriigid kehtestaksid sõrmejälgede võtmise nõude rakendamisel erandid erinevatele isikute kategooriatele, looks see võimaluse viisadega äritsemiseks ja ühise viisapoliitika eesmärke ei oleks võimalik saavutada. |

Ühiste viisataotluskeskuste asutamine või mõne muu töökorraldusvõimaluse kasutamine tähendab ühtlasi tihedamat koostööd liikmesriikide vahel. Tulemuseks on viisapoliitika ühtlustatud kohaldamine. |

EL peab koostama registreerimisstandardite ühise õigusliku raamistiku selleks, et kõik liikmesriigid registreeriksid biomeetrilisi tunnuseid koostalitlusvõimelisel viisil, tagades samal ajal viisataotlejate võrdse kohtlemise. Koostalitlusvõime tagamiseks peaksid liikmesriigid valima tehnilised seadmed vastavalt VISi ja Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni nõuetele. |

Seetõttu on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. |

Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmis(t)el põhjus(t)el. |

Kooskõlas komisjoni ettepanekuga VISi kohta kohustab käesolev ettepanek kõiki liikmesriike koguma viisataotlejatelt andmeid biomeetriliste tunnuste kohta. Tehniliste seadmete valik jäetakse liikmesriikide otsustada tingimusel, et tagatakse koostalitlusvõime. |

Võimalus asutada ühiseid viisataotluskeskusi või kasutada muid koostöövõimalusi vähendab märkimisväärselt kulusid, mis on seotud riist- ja tarkvara installimise ning vajalike vahenditega igas konsulaarasutuses. |

Õigusakti valik |

Kavandatud õigusakt(id): määrus. |

Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el. Biomeetriliste tunnuste kohta andmete hõivamise nõue kehtib kõikidele liikmesriikidele. Seepärast on ainult määrus kõnealuse nõude kehtestamiseks sobiv õigusakt. Muudel õigusaktidel ei oleks samasugust siduvat mõju. |

Mõju eelarvele |

Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |

Täiendav teave |

Ettepaneku üksikasjalik selgitus o Asutamislepingutele lisatud erinevate protokollide mõju Lühiajaliste viisade ja transiidiviisade väljastamisega seotud meetmete ettepanekute õiguslik alus on EÜ asutamislepingu IV jaotises, millest tulenevalt kohaldatakse Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Taani seisukohta käsitlevates protokollides ja Schengeni protokollis sätestatud muudetava geomeetria süsteemi. Käesolev ettepanek põhineb Schengeni acquis'l. Seetõttu tuleb võtta arvesse järgmisi erinevate protokollidega seotud tagajärgi: Island ja Norra: Nõukogu, Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud assotsiatsioonilepingus, mis käsitleb nende riikide kaasamist Schengeni acquis' rakendamisse, kohaldamisse ja edasiarendamisse, sätestatud menetlused on kohaldatavad, kuna käesolev ettepanek põhineb kõnealuse lepingu A lisa kohaselt Schengeni acquis'l. Taani: Euroopa Liidu lepingu ja EÜ asutamislepingu juurde lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli kohaselt ei osale Taani määruse vastuvõtmisel ning seega ei ole määrus tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades asjaolu, et käesolev määrus on vastavalt EÜ asutamislepingu IV jaotise sätetele Schengeni acquis'l põhinev õigusakt, kohaldatakse eespool nimetatud protokolli artiklit 5. Ühendkuningriik ja Iirimaa: Vastavalt Schengeni acquis' Euroopa Liidu raamistikku integreerimise protokolli artiklitele 4 ja 5 ja nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta, ning vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes, ei osale Ühendkuningriik ja Iirimaa määruse vastuvõtmisel ning seega ei ole määrus nende suhtes siduv ega kohaldatav. EL-10 Kuna käesolev algatus põhineb Schengeni acquis'l või on sellega muul viisil seotud ühinemisakti artikli 3 lõike 2 tähenduses, kohaldatakse käesolevat määrust EL-10-s ainult vastavalt kõnealuse sättega kooskõlas vastu võetud nõukogu otsusele. Šveits: Käesolev määrus tähendab Šveitsi puhul Schengeni acquis' sätete edasiarendamist lepingu tähenduses, mis sõlmiti Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahel eesmärgiga kaasata viimane Schengeni acquis' nende sätete rakendamisse, kohaldamisse ja edasiarendamisse, mis kuuluvad Euroopa Ühenduse nimel lepingu allkirjastamist ja kõnealuse lepingu teatavate sätete ajutist kohaldamist käsitleva nõukogu otsuse artikli 4 lõikes 1 osutatud valdkonda, o Ettepaneku üksikasjalik selgitus Artikkel 1 Ühiste konsulaarjuhiste II osa punkti 1.2 alapunktis b tutvustatakse uut esindamise vormi. Kõnealune piiratud esindamine peaks võimaldama liikmesriigil taotluse ainult vastu võtta ja registreerida biomeetrilised tunnused ning siis edastada nimetatud andmed viisataotluse kohta otsuse tegemiseks esindatava liikmesriigi diplomaatilisele või konsulaaresindusele. Samuti kohaldatakse punkti 1.2 alapunktide c ja e asjaomaseid sätteid esindamise kohta. Ühiste konsulaarjuhiste III osa uues punktis 1.2 sätestatakse liikmesriigi kohustus koguda biomeetriliste tunnuste kohta andmeid osana viisa taotlemise korrast. Sõrmejäljed võetakse viisataotluse esimese esitamise ajal; kui nelja-aastase ajavahemiku jooksul esitatakse korduvaid viisataotlusi, siis seda nõuet ei kohaldata, sest viisataotlejat ei ole vaja uuesti registreerida: sõrmejälgi ja fotot saab uuesti kasutada, kopeerides need esimeselt viisataotluselt. Nelja-aastane ajavahemik valiti viisainfosüsteemi määruse ettepanekus sätestatud viieaastase andmete säilitamise aja tõttu. Tuleb tagada, et esimese taotluse biomeetrilised andmed on süsteemis veel olemas. Taotleja isikut ei ole vaja uue taotluse esitamisel täiendavalt kontrollida, sest kui isik kasutab pettuse eesmärgil kellegi teise passi, kus juba on viisa, avastatakse piiripunktis kohe, et see ei ole sama isik, kes taotles esimest viisat, sest biomeetrilised tunnused ei ühti VISis olevate tunnustega. Ühiste konsulaarjuhiste III osa uue punkti 1.2 alapunktis b sätestatakse viisatöörühma ja strateegilise sisserände-, piiride ja varjupaigakomitee arutelude tulemuste põhjal erandid. Erandite hulka kuuluvad alla 6-aastased lapsed. Usaldusväärsete andmete talletamiseks ei võeta sõrmejälgi alla 6-aastastelt lastelt, sest nende sõrmejäljed ei ole andmebaasis otsingu tegemiseks piisavalt kvaliteetsed. 6–12-aastaste laste sõrmejäljed on kasutatavad ainult üks-ühele-võrdluseks. (Ulatuslikes otsingutes andmebaasist on kõnealuseid sõrmejälgi keerukam kasutada). Määruses (EÜ) 539/2001 nähakse ette võimalus viisanõudest loobumiseks diplomaatilise passi, ameti- või teenistuspassi ja eripassi omanikele ja seepärast peaks liikmesriikidel olema võimalus vabastada kõnealused isikute kategooriad biomeetriliste tunnuste registreerimise nõudest. Kõikide erandite puhul tuleb VISis ette näha kanne „ei kohaldata” hoiatamaks piirikontrolliametnikke, et sõrmejälgi ei ole võetud. Seoses biomeetriliste tunnuste kohta andmete hõivamise kasutuselevõtmisega on vähemalt esimese taotluse korral kohustuslik isiklikult kohale ilmuda. Kehtivate ühiste konsulaarjuhiste VIII osa punktis 5.2 mainitud võimalus kasutada näiteks reisibüroosid säilib korduva taotluse esitamisel, kui taotlejal ei paluta tingimata isiklikult kohale ilmuda. Viisataotleja võib oma teise taotluse esitada näiteks reisibüroo vahendusel. Õigusliku raamistiku kehtestamisel on arvestatud allhangete korraldamise võimalusega üldiselt. Allhanked saavad olla võimalikud ainult teatavatel tingimustel, sest viisa andmise õigus peab jääma liikmesriigile. Väline teenuseosutaja võib aga kokku leppida asjaomaseid kohtumisi või võtta vastu taotlusi ja hõivata biomeetriliste tunnuste kohta andmeid, kui see on vajalik EÜ õigusest tulenevate liikmesriigi kohustuste täitmiseks viisade väljastamisel, võttes eelkõige arvesse kohalikke olusid, kaasa arvatud viisataotluste arvu. Tuleb tagada, et valides välist teenuseosutajat ja sõlmides lepingut järgitakse asjaomaseid andmekaitsenõudeid. Seepärast peavad liikmesriigid lepingut sõlmides kinnitama, et see sisaldab asjaomaseid andmekaitsenõudeid, mille rakendamise üle teostavad järelevalvet konsulaartöötajad. Allhangete puhul vastutavad andmekaitse eeskirjade kohaldamise eest liikmesriigid. Kasutades allhanke võimalust, ei tohi taotlejalt viisataotluse menetlemise eest nõutavate lõivude kogusumma ületada 12. lisas sätestatud lõivu. Seega ei tohi viisataotlejalt nõuda täiendavat tasu. VII osa muudatuses nähakse ette liikmesriikide koostöö ja ühiste viisataotluskeskuste loomise võimalus. Lisaks sellele nähakse ette eelkontrollid, et suunata taotleja selle liikmesriigi esindusse, kes vastutab tema taotluse menetlemise eest. Konsulaarteenuste korraldamisel peaks liikmesriikidel olema võimalus teha koostööd, kaasa arvatud luua ühiseid viisataotlusosakondi, võttes arvesse olemasolevaid esindamise võimalusi ja äsja II osa punkti 1.2 alapunktis b tutvustatud piiratud esindamist. Mõnes kohas ei ole ühiste viisataotluskeskuste loomine asjakohane taotluste suure arvu tõttu ja iga liikmesriik varustab oma konsulaaresinduse vajalike seadmetega. Liikmesriike ei sunnita tegema koostööd ja osalema ühiste viisataotluskeskuste loomisel, kui nad seda ei soovi. Liikmesriikidevahelistest läbirääkimistest sõltub, kas ja millises vormis nad soovivad koostööd teha. Kui liikmesriigid soovivad koostööd teha, peavad nad kasutama ühte võimalustest, mille jaoks ühised konsulaarjuhised sätestavad õigusliku raamistiku. On soovitav, et liikmesriigid teeksid koostööd ja osaleksid ühiste viisataotluskeskuste või ühisosakondade loomises, et parandada VISi üldist rakendamist. Koostööraamistik, mis sisaldab ka selliseid aspekte nagu kulude jagamine jne, tuleks kehtestada osalevate liikmesriikide kokkuleppel. Liikmesriigid peaksid määratlema iga riigi või piirkonna jaoks kolmandas riigis valitud lahenduse. Tuleks koostada nimekiri, mis sisaldaks kõnealuseid liikmesriikide või piirkondade jaoks kolmandas riigis valitud lahendusi, ja see tuleks ka avaldada. Seda nimekirja tuleks korrapäraselt ajakohastada. Artikkel 2 Et uurida ühiste viisataotluskeskuste asutamise ja muude koostöövormide tõhusust, esitab komisjon aruande käesoleva määruse rakendamise kohta. Artikkel 3 See on standardklausel. |

2006/0088 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

millega muudetakse viisasid käsitlevaid ühiseid konsulaarjuhiseid diplomaatilistele ja konsulaaresindustele seoses biomeetria kasutuselevõtmisega ning viisataotluste vastuvõtmise ja menetlemise korraldamise sätete lisamisega

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti b alapunkti ii,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras,[2]

ning arvestades järgmist:

1. Viisataotleja isiku usaldusväärseks kontrollimiseks ja isikusamasuse tuvastamiseks on vaja töödelda biomeetrilisi andmeid viisainfosüsteemis (VIS), mis on loodud nõukogu 8. juuni 2004. aasta otsusega 2004/512/EÜ[3], ja sätestada õiguslik raamistik kõnealuste biomeetriliste tunnuste kohta andmete hõivamiseks. VISi rakendamine nõuab ka viisataotluste vastuvõtmise uut korraldust.

2. Biomeetriliste tunnuste kaasamine VISi on tähtis samm selliste uute meetodite kasutamise suunas, mis loovad usaldusväärsema seose viisaomaniku ja tema passi vahel, et vältida valede isikuandmete kasutamist. Seepärast peaks viisataotleja isikliku kohaleilmumise nõue – vähemalt esimese taotlemise korral – olema üks põhinõudeid VISis registreeritud biomeetriliste tunnustega viisa väljastamiseks.

3. Biomeetrilised tunnused on valitud [Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta]. Käesolevas määruses määratletakse standardid kõnealuste biomeetriliste tunnuste kohta andmete kogumiseks vastavalt Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni asjaomastele eeskirjadele. Koostalitlusvõime tagamiseks ei ole vaja täiendavaid tehnilisi täpsustusi.

4. Viisataotlejate registreerimise lihtsustamiseks ja liikmesriikide kulude vähendamiseks tuleb lisaks olemasolevale esindamist käsitlevale raamistikule kavandada uued korralduslikud võimalused. Esiteks tuleks ühistesse konsulaarjuhistesse lisada selline esindamise võimalus, mis piirdub viisataotluste vastuvõtmise ja biomeetriliste tunnuste registreerimisega

5. Kasutusele tuleks võtta muud võimalused, nagu ühisosakonnad, ühised viisataotluskeskused ja allhanked. Kõnealuste võimaluste jaoks tuleks kehtestada asjaomane õiguslik raamistik, milles arvestatakse eelkõige andmekaitsenõuetega. Kehtestatud õiguslikus raamistiku alusel peaksid liikmesriigid saama vabalt valida, millist organisatsioonilist struktuuri nad teatavas kolmandas riigis kasutavad. Kõnealuste struktuuride üksikasjaliku kirjelduse peaks avaldama komisjon.

6. Koostöö korraldamisel peaksid liikmesriigid tagama, et taotleja suunatakse sellesse liikmesriiki, kes vastutab tema taotluse menetlemise eest.

7. On vaja ette näha sätted olukordade jaoks, kus liikmesriikide keskasutused otsustavad tellida teatava osa viisataotlusprotsessist allhanke korras väliselt teenuseosutajalt. Kõnealused meetmed tuleks kehtestada täielikus vastavuses viisade väljastamise kesksete põhimõtetega, arvestades andmekaitsenõudeid, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta.

8. Liikmesriigid sõlmivad väliste teenuseosutajatega lepingud, mis peaksid täpselt sätestama teenuseosutajate kohustused, sisaldama sätteid otsese ja täieliku juurdepääsu kohta nende tööruumidele, teavet taotlejate kohta, konfidentsiaalsusnõuet ning asjaolusid, tingimusi ja menetlust lepingu peatamiseks või lõpetamiseks.

9. Et tagada vastavus andmekaitsenõuetele, konsulteeriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta määruse 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) artikli 29 alusel loodud töögrupi ja Euroopa andmekaitseinspektoriga.

10. Liikmesriigid peaksid võimaldama teatavatele taotlejate kategooriatele või kõikidele taotlejatele otsese juurdepääsu oma konsulaaresindustele või diplomaatilistele esindustele inimlikel või muudel põhjustel.

11. Iga järgmise viisataotluse läbivaatamise lihtsustamiseks peaks olema võimalik kopeerida biomeetrilised andmed esimeselt taotluselt vastavalt viisainfosüsteemi määruses sätestatud säilitamisajale 48 kuu jooksul. Kui see ajavahemik on möödunud, tuleks andmed biomeetriliste tunnuste kohta uuesti hõivata.

12. Biomeetriliste tunnuste kohta andmete hõivamise nõude tõttu ei tohiks kaubanduslikke vahendajaid, nagu reisibüroosid, esimese viisataotluse esitamisel enam kasutada, vaid seda tohiks teha järgmiste taotluste korral.

13. Viisasid käsitlevaid ühiseid konsulaarjuhiseid diplomaatilistele ja konsulaaresindustele tuleks seepärast muuta.

14. Komisjon peaks kaks aastat pärast määruse jõustumist esitama selle rakendamise kohta aruande, kus käsitletakse biomeetriliste tunnuste registreerimise korra rakendamist, esimese viisataotluse põhimõtet ning viisataotluste vastuvõtmise ja menetlemise korraldamist.

15. Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse siis, kui ettepanek ei kuulu ühenduse ainupädevusse. Käesolevas määruses piirdutakse sellega, mis on vajalik eesmärkide saavutamiseks kooskõlas asutamislepingu artikli 5 kolmanda lõiguga.

16. Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt on ühiste standardite ja koostalitlusvõimeliste biomeetriliste tunnuste kasutuselevõtmise peamise eesmärgi saavutamiseks vajalik ja asjakohane kehtestada eeskirjad kõikide liikmesriikide jaoks, kes rakendavad Schengeni konventsiooni. Käesolevas määruses piirdutakse sellega, mis on vajalik eesmärkide saavutamiseks kooskõlas asutamislepingu artikli 5 kolmanda lõiguga.

17. Vastavalt Euroopa Liidu asutamislepingu ja Euroopa Ühenduse asutamislepingu juurde lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklitele 1 ja 2 ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev määrus põhineb Euroopa Ühenduse asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise sätete kohaselt Schengeni acquis 'l, otsustab Taani vastavalt nimetatud protokolli artiklile 5 kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on käesoleva määruse vastu võtnud, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.

18. Islandi ja Norra puhul kujutab kõnealune määrus endast nende Schengeni acquis ' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb nimetatud kahe riigi ühinemist Schengeni acquis ' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis on seotud nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis B osutatud valdkonnaga.[4]

19. Käesolev määrus kujutab endast Schengeni acquis ' sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ' sätetes. Ühendkuningriik ei osale seetõttu käesoleva määruse vastuvõtmises ja see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

20. Käesolev määrus kujutab endast Schengeni acquis ' sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ' sätetes. Iirimaa ei osale seetõttu käesoleva määruse vastuvõtmises ja see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

21. Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast Schengeni acquis ' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepingu tähenduses, eesmärgiga kaasata viimane nende Schengeni acquis ' sätete rakendamisse, kohaldamisse ja edasiarendamisse, mis kuuluvad Euroopa Ühenduse nimel lepingu allakirjutamist ja kõnealuse lepingu teatavate sätete ajutist kohaldamist käsitleva nõukogu otsuse artikli 4 lõikes 1 osutatud valdkonda.

22. Käesolev määrus kujutab endast õigusakti, mis põhineb Schengeni acquis 'l või on sellega seotud mõnel muul viisil vastavalt ühinemisakti artikli 3 lõikele 2,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Viisasid käsitlevaid ühiseid konsulaarjuhiseid diplomaatilistele ja konsulaaresindustele muudetakse järgmiselt:

(1) II osa punkti 1.2 muudetakse järgmiselt:

(a) alapunkti b lisatakse järgmine lõik:

„Liikmesriik võib esindada ühte või mitut liikmesriiki ka ainult taotluste vastuvõtmisel ja biomeetriliste tunnuste registreerimisel. Samuti kohaldatakse punkti 1.2 alapunktide c ja e asjaomaseid sätteid. Toimikute ja andmete vastuvõtmine ja nende edastamine esindatavale konsulaaresindusele toimub vastavalt asjaomastele andmekaitsenõuetele ja turvaeeskirjadele.”

(b) alapunkt d asendatakse järgmisega:

„Kui ühtne viisa antakse välja alapunktide a ja b kohaselt, peab esindus olema kantud ühtseid viisasid välja andvate esinduste tabelisse, mis on toodud 18. lisas.”

(2) III osa punkt 1 asendatakse järgmisega:

1.1 Viisataotlusankeedid - eksemplaride arv

Ka välismaalastelt nõutakse ühtse viisataotlusankeedi täitmist. Ühtse viisa taotlus tuleb esitada 16. lisas esitatud ühtlustatud näidisvormil.

Ankeet tuleb täita vähemalt ühes eksemplaris, et seda saaks kasutada keskasutustega konsulteerimisel. Kui siseriiklik halduskord nõuab, võivad lepinguosalised nõuda taotlust mitmes eksemplaris.

1.2. Biomeetrilised tunnused

a) Liikmesriigid koguvad andmeid biomeetriliste tunnuste kohta, mille hulka kuuluvad viisataotleja näokujutis ja kümme sõrmejälge, kooskõlas inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsioonis ja ÜRO lapse õiguste konventsioonis sätestatud kaitsemeetmetega.

Esimese viisataotluse esitamiseks palutakse igal taotlejal isiklikult kohale ilmuda. Taotluse esitamisel kogutakse andmed järgmiste biomeetriliste tunnuste kohta:

- foto, mis skaneeritakse või tehakse viisataotluse esitamise ajal, ja

- kümme sõrmejälge, mis võetakse otsevajutusega ja registreeritakse digitaalselt.

Iga järgmise taotluse korral kopeeritakse biomeetrilised tunnused esimeselt taotluselt tingimusel, et see ei ole vanem kui 48 kuud. Pärast nimetatud ajavahemiku möödumist tuleb iga järgmist taotlust käsitleda kui esimest taotlust.

Fotole ja sõrmejälgedele esitatavad tehnilised nõuded on kooskõlas Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni dokumendi 9303 1. osa (passid) kuuendas väljaandes sätestatud rahvusvaheliste standarditega.[5]

Andmeid biomeetriliste tunnuste kohta hõivavad diplomaatiliste või konsulaaresinduste kvalifitseeritud ja nõuetekohaste volitustega töötajad või punktis 1.B nimetatud välised teenuseosutajad nende järelevalve all.

Andmeid sisestavad viisainfosüsteemi ainult viisainfosüsteemi määruse artikli 4 lõikes 1, artiklis 5 ja artikli 6 lõigetes 5 ja 6 sätestatud nõuetekohaste volitustega konsulaartöötajad.

b) Erandid

Järgmised taotlejad on sõrmejälgede andmise nõudest vabastatud:

- alla 6-aastased lapsed;

- isikud, kellelt on füüsiliselt võimatu sõrmejälgi võtta. Kui siiski on võimalik võtta vähem kui kümne sõrme sõrmejäljed, siis need võetakse.

Liikmesriik võib ette näha erandid biomeetriliste tunnuste kohta andmete hõivamise nõudest diplomaatilise passi, ameti- või teenistuspassi ja eripassi omanikele.

Kõikidel nimetatud juhtudel tuleb VISis ette näha kanne „ei kohaldata”.

(3) VII osas: punkt 1 asendatakse järgmisega:

1 A Viisataotluse vastuvõtmise ja menetlemise korraldamine

Viisataotluse vastuvõtmise ja menetlemise korraldamise eest vastutab liikmesriik.

Iga viisaosakonna asukoha puhul otsustab liikmesriik, kas ta varustab konsulaaresinduse biomeetriliste tunnuste kohta andmete hõivamiseks/kogumiseks nõutavate vahenditega või teeb koostööd ühe või mitme muu liikmesriigiga, ilma et see piiraks eelpool mainitud esindamise võimalust. Koostöö jaoks luuakse ühisosakonnad või ühine viisataotluskeskus või tehakse koostööd väliste partneritega.

a) Kui valitakse ühisosakondade võimalus, menetlevad ühe või mitme liikmesriigi diplomaatiliste ja konsulaaresinduste töötajad neile teise liikmesriigi diplomaatilises ja konsulaaresinduses esitatud taotlusi (kaasa arvatud biomeetrilised tunnused), kasutades selle liikmesriigi vastavaid seadmeid. Asjaomased liikmesriigid lepivad kokku ühisosakonna tegutsemise kestuse ja tegevuse lõpetamise tingimused ning ka halduslõivu määra, mida saab liikmesriik, kelle diplomaatilist või konsulaaresindust kasutatakse.

b) Kui asutatakse ühine viisataotluskeskus, siis paigutatakse ühte hoonesse kahe või enama liikmesriigi diplomaatiliste ja konsulaaresinduste töötajad, kes võtavad vastu neile esitatavaid viisataotlusi (kaasa arvatud biomeetrilised tunnused). Taotleja suunatakse selle liikmesriigi juurde, kes vastutab viisataotluse menetlemise eest. Liikmesriigid lepivad kokku koostöö kestuse ja lõpetamise tingimused ning kulude jagamise osalevate liikmesriikide vahel. Üks liikmesriik vastutab lepingute eest, mis on seotud logistikaga ja diplomaatiliste suhetega vastuvõtjariigiga.

c) koostöö väliste teenuseosutajatega vastavalt punktile 1.B

1.B Koostöö väliste teenuseosutajatega

Kui konsulaaresinduse asukohast tulenevatel põhjustel ei ole otstarbekas varustada konsulaaresindust biomeetriliste tunnuste kohta andmete hõivamiseks/kogumiseks vajalike seadmetega või luua ühisosakonda või ühist taotluskeskust, võib liikmesriik või mitu liikmesriiki ühiselt teha viisataotluste vastuvõtmisel (kaasa arvatud biomeetrilised tunnused) koostööd välise teenuseosutajaga. Sellisel juhul vastutab/vastutavad andmekaitse eeskirjade kohaldamise eest viisataotluste menetlemisel liikmesriik/liikmesriigid.

1.B.1 - Koostöövõimalused väliste teenuseosutajatega

Koostööks väliste teenuseosutajatega on järgmised võimalused:

a) väline teenuseosutaja tegutseb kõnekeskusena, pakkudes üldteavet viisa taotlemise nõuete kohta ja vastutades kohtumiste kokkuleppimise süsteemi eest;

b) väline teenuseosutaja pakub üldteavet viisa taotlemise nõuete kohta, kogub viisataotlejatelt taotlusi, täiendavaid dokumente ja biomeetrilisi andmeid ja kogub taotluse menetlemise lõivu (nagu on sätestatud VII osa punktis 4 ja 12. lisas) ning edastab täielikud dokumendid ja andmed selle liikmesriigi diplomaatilisele või konsulaaresindusele, kelle pädevuses on taotluse menetlemine.

1.B.2 - Liikmesriikide kohustused

Asjaomased liikmesriigid valivad välise teenuseosutaja, kes suudab tagada kõik tehnilised ja korralduslikud turvameetmed ning asjaomased tehnilised ja korralduslikud meetmed, mida liikmesriik nõuab isikuandmete kaitseks juhusliku või ebaseadusliku hävitamise või juhusliku kaotsimineku, muutmise, lubamatu avalikustamise või juurdepääsu eest ning igasuguse muu võimaliku ebaseadusliku töötlemise eest, eelkõige juhul, kui töötlemine hõlmab nii andmete edastamist võrgu kaudu kui ka toimikute ja andmete vastuvõtmist ja edastamist konsulaaresindusele.

Valides väliseid teenuseosutajaid, kontrollivad liikmesriigi diplomaatilised või konsulaarasutused äriühingu maksevõimet ja usaldusväärsust (kaasa arvatud vajalikke litsentse, kannet äriregistris, äriühingu põhikirja, lepinguid pankadega) ja teevad kindlaks, et puudub huvide konflikt.

Välisele teenuseosutajale ei anta juurdepääsu viisainfosüsteemile. Juurdepääs VISile on ainult diplomaatiliste või konsulaaresinduste nõuetekohaste volitustega töötajatel.

Asjaomased liikmesriigid sõlmivad välise teenuseosutajaga lepingu vastavalt direktiivi 95/46 artiklile 17. Enne lepingu sõlmimist teavitab asjaomase liikmesriigi diplomaatiline või konsulaaresindus kohaliku konsulaarkoostöö raames teiste liikmeriikide diplomaatilisi või konsulaaresindusi ja komisjoni delegatsiooni sellest, miks leping on vajalik.

Lisaks direktiivi 95/46 artiklis 17 sätestatud kohustustele sisaldab leping ka sätteid, millega:

a) määratletakse teenuseosutaja täpsed kohustused;

b) nõutakse teenuseosutajalt tegutsemist vastutava liikmesriigi juhiste kohaselt ja andmete töötlemist ainult viisataotluse isikuandmete töötlemise eesmärgil vastutava liikmesriigi nimel kooskõlas direktiiviga 95/46;

c) nõutakse teenuseosutajalt taotlejatele määruse [VISi määruse eelnõu] kohaselt nõutava teabe edastamist;

d) tagatakse konsulaartöötajatele alati juurdepääs teenuseosutaja ametiruumidesse;

e) nõutakse teenuseosutajalt konfidentsiaalsusnõuete järgimist (kaasa arvatud seoses viisataotlustega kogutud andmete kaitset);

f) lisatakse lepingu peatamise ja lõpetamise klausel.

Asjaomased liikmesriigid jälgivad lepingu täitmist, mille hulka kuulub:

a) üldine teave, mida teenuseosutaja edastab viisataotlejale;

b) tehnilised ja korralduslikud turvameetmed ning vajalikud tehnilised ja organisatsioonilised meetmed kaitsmaks isikuandmeid juhusliku või ebaseadusliku hävitamise või juhusliku kaotsimineku, muutmise, ebaseadusliku avalikustamise või juurdepääsu eest, eelkõige juhul, kui töötlemine hõlmab andmete edastamist võrgu kaudu või toimikute ja andmete vastuvõtmist ja edastamist konsulaaresindustes, ning igasuguse muu võimaliku ebaseadusliku töötlemise eest;

c) biomeetriliste tunnuste kohta andmete hõivamine;

d) meetmed andmekaitse eeskirjade kohaldamise tagamiseks.

Välise teenuseosutaja viisataotluse menetlemise eest nõutavate lõivude kogusumma ei ületa 12. lisas sätestatud lõivu.

Asjaomase liikmesriigi konsulaartöötajad pakuvad teenuseosutajale koolitust, mis sisaldab viisataotlejatele asjaomaste teenuste pakkumiseks vajalikke oskusi ja piisavat teavet.

1.B.5 - Teave

Täpset teavet kohtumise kokkuleppimise ja viisataotluse esitamise vahendite kohta edastavad avalikkusele liikmesriikide diplomaatilised ja konsulaaresindused.

1.C Taotlejatele liikmesriikide diplomaatilistele ja konsulaaresindustele otsese juurdepääsu säilitamine

Sõltumata valitud koostöömeetodist võivad liikmesriigid otsustada säilitada taotlejatele võimaluse otseseks juurdepääsuks diplomaatilise või konsulaaresinduse tööruumidesse, et esitada viisataotlus. Liikmesriik tagab viisataotluste järjepideva vastuvõtmise ja menetlemise teiste liikmesriikide või ükskõik millise välise teenuseosutajaga tehtava koostöö ootamatu lõppemise korral.

1.D Otsus ja avaldamine

Liikmesriik teavitab komisjoni sellest, kuidas ta kavatseb konsulaaresindustes viisataotlusi vastu võtta ja menetleda. Komisjon tagab teabe asjakohase avaldamise.

Liikmesriik esitab komisjonile lepingud, mille ta on sõlminud.

(4) VIII osa punkti 5.2 muudetakse järgmiselt:

a) pealkiri asendatakse järgmisega:

5.2. Liikmesriikide diplomaatiliste ja konsulaaresinduste koostöö kaubanduslike vahendajatega

b) pealkirja ja punkti 5.2 alapunkti a vahele lisatakse järgmine lause:

Korduvate viisataotluste korral III osa punkti 1.2 tähenduses võivad liikmesriigid lubada oma diplomaatilistel või konsulaaresindustel teha koostööd kaubanduslike vahendajatega (s.t haldusteenuste osutajate, transpordiasutuste või reisibüroode, reisikorraldajate ja jaemüüjatega).

Artikkel 2

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse kohaldamise kohta aruande kaks aastat pärast määruse jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president eesistuja

[1] ELT C […], […], lk […].

[2] ELT C […], […], lk […].

[3] ELT L 213, 15.6.2004, lk 5.

[4] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.

[5] Tehnilised nõuded on samad, mis esitatakse passidele, mida väljastavad oma kodanikele liikmesriigid vastavalt määrusele (EÜ) 2252/2004.