Kokkuvõte Euroopa Andmekaitseinspektori arvamusest ettepaneku kohta võtta vastu määrus, millega luuakse siseturul meediateenuste ühine raamistik (Euroopa meediavabaduse määrus) ja muudetakse direktiivi 2010/13/EL

(2022/C 487/07)

(Arvamuse täistekst inglise, prantsuse ja saksa keeles on Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel https://edps.europa.eu)

Euroopa Komisjon esitas 16. septembril 2022 ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse siseturul meediateenuste ühine raamistik (Euroopa meediavabaduse määrus) ja muudetakse direktiivi 2010/13/EL.

Ettepaneku eesmärk on parandada meedia siseturu toimimist, eelkõige edendades piiriülest tegevust ja investeeringuid meediateenustesse, suurendades regulatiivset koostööd ja lähenemist, hõlbustades kvaliteetsete meediateenuste osutamist ning tagades majandusressursside läbipaistva ja õiglase jaotamise meedia siseturul.

Euroopa Andmekaitseinspektor väljendab heameelt ettepaneku eesmärgi üle kaitsta meediavabadust ja meedia mitmekesisust, mis on ELi meediateenuste siseturu toimimise eeltingimus ning – mis samavõrra oluline – õigusriigi ja demokraatliku vastutuse peamine tagaja liidus.

Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab siiski kõigepealt selgitada tulevase määruse isikulist ja esemelist kohaldamisala. Eelkõige märgib ta, et hoolimata ettepanekus selgelt väljendatud komisjoni kavatsusest kehtestada eeskirjad, millega tagatakse ajakirjanike, sealhulgas vabakutseliste ajakirjanike allikate kaitse ELi tasandil, hõlmab ettepaneku praegune kohaldamisala ainult meediateenuse osutajaid ega hõlma kõiki ajakirjanikke. Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab lisada tulevase määruse asjakohastesse sätetesse selge viite ajakirjanikele, et oleks selge, et iga ajakirjanik, sealhulgas vabakutseline või füüsilisest isikust ettevõtja, kuulub tulevase määruse kohaldamisalasse ning saab seega tugineda ajakirjandusallikate ja teabevahetuse tugevale kaitsele. Lisaks soovitab ta selgitada kriteeriume, mille alusel otsustatakse, millal ajakirjanik kuulub liikmesriigi jurisdiktsiooni alla. Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab ka horisontaalselt selgitada, et tulevane määrus ei piira ega mõjuta isikuandmete kaitset ja eraelu puutumatust käsitlevaid ELi õigusakte, eelkõige isikuandmete kaitse üldmäärust (1), e-privaatsuse direktiivi (2) ja õiguskaitsedirektiivi (3).

Teiseks, ehkki Euroopa Andmekaitseinspektor toetab täielikult ettepaneku eesmärki pakkuda meediavabaduse ja meedia mitmekesisuse konkreetseid tagatisi, kahtleb ta, kui tõhusad on kavandatud meetmed taotletava eesmärgi saavutamiseks praktikas. Eelkõige leiab Euroopa Andmekaitseinspektor, et ettepaneku artikli 4 lõike 2 punktid b ja c, eelkõige seoses eranditega pealtkuulamise keelust, millega rakendatakse meediateenuse osutajate järelevalvet, sealhulgas nende seadmetesse nuhkvara lisamise kaudu, ei paku piisavalt kaitsemeetmeid ja selles osas puudub õiguslik selgus. Euroopa Andmekaitseinspektor kutsub kaasseadusandjaid üles täiendavalt määratlema ja piirama võimalust loobuda ajakirjandusallikate ja teabevahetuse kaitsest kooskõlas range vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõttega, nagu neid on tõlgendatud Euroopa Liidu Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikas. Ta on jätkuvalt veendunud, et ainus elujõuline ja tõhus viis kaitsta liidus põhiõigusi ja -vabadusi, sealhulgas meediavabadust kõrgtasemel sõjalise nuhkvara eest on selle arendamise ja kasutamise üldine keeld koos tugevalt piiratud ja üksikasjalikult määratletud eranditega, mida täiendavad tugevad kaitsemeetmed, nagu on soovitatud Euroopa Andmekaitseinspektori esialgsetes märkustes nüüdisaegse nuhkvara kohta.

Kolmandaks soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor tagada seoses riikliku sõltumatu asutuse või organiga, kes vastutab ettepaneku artikli 4 lõike 2 punktide b ja c rikkumisega seotud kaebuste käsitlemise eest, et tulevases määruses sätestataks selgesõnaliselt konkreetsed sõltumatuse tagatised ja nähtaks ette selge õiguslik alus koostööks asjaomaste järelevalveasutuste vahel, kellest igaüks tegutseb oma vastavas pädevusvaldkonnas. Lisaks soovib Euroopa Andmekaitseinspektor, et tulevane määrus nõuaks struktureeritud koostööd pädevate järelevalveasutuste, sealhulgas andmekaitseasutuste vahel, ja viitaks selgesõnaliselt koostöös osalevatele riiklikele pädevatele järelevalveasutustele ning määraks kindlaks asjaolud, mille alusel koostöö peaks toimuma. Eelkõige soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor tagada, et tulevase määruse alusel määratud sõltumatutel pädevatel asutustel oleks volitused ja kohustus konsulteerida uurimiste ja vastavushindamiste raames teiste asjaomaste riiklike pädevate järelevalveasutustega, sealhulgas andmekaitseasutustega. Seoses riiklike andmekaitseasutustega soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor selgitada, et tulevase ettepaneku kohased sõltumatud pädevad asutused peaksid suutma esitada isikuandmete kaitse üldmääruse ja õiguskaitsedirektiivi kohaste pädevate järelevalveasutuste taotlusel või oma algatusel isikuandmete töötlemisega seotud audititest või uurimistest saadud mis tahes teavet ja lisada selle selge õigusliku aluse.

Lisaks, seoses sellise teabe avaldamisega, mis käsitleb meediateenuse osutajaid, eelkõige nende omanikke ja tegelikke kasusaajaid, soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor ettepanekus sõnaselgelt täpsustada taotletava(d) avalikku huvi pakkuva(d) eesmärgi(d) ning tagada, et ettepaneku artikli 6 lõike 1 kohaselt kättesaadavaks tehtava teabe kategooriad oleks tulevases määruses selgelt määratletud ja loetletud.

Lõpetuseks soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor selgitada, kas isikuandmeid töödeldakse ettepanekus sätestatud riikide reguleerivate asutuste või organite koostöö või vastastikuse abistamise käigus, ja kui see nii on, siis selgesõnaliselt sätestada töötlemise eesmärgid, töödeldavate isikuandmete konkreetsed kategooriad, andmete säilitamise aeg ning riikide reguleerivate asutuste ja organite ülesanded ja kohustused andmekaitseõiguse tähenduses.

1. SISSEJUHATUS

1. Euroopa Komisjon esitas 16. septembril 2022 ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse siseturul meediateenuste ühine raamistik (Euroopa meediavabaduse määrus) ja muudetakse direktiivi 2010/13/EL (edaspidi „ettepanek“) (4).

2. Ettepanek keskendub neljale erieesmärgile, nimelt: 1) edendada piiriülest tegevust ja investeerimist meediateenustesse, ühtlustades erinevate riiklike meedia mitmekesisuse raamistike teatavaid elemente, eriti teenuste piiriülese osutamise hõlbustamiseks; 2) suurendada regulatiivset koostööd ja lähenemist piiriüleste koordineerimisvahendite ning ELi tasandi arvamuste ja suuniste abil; 3) hõlbustada kvaliteetsete meediateenuste osutamist, vähendades riski, et avalik ja erasektor sekkuksid lubamatult toimetusvabadusse, ning 4) tagada majandusressursside läbipaistev ja õiglane jaotamine meedia siseturul, suurendades läbipaistvust ja õiglust kasutajaskonna mõõtmisel ja riikliku reklaami eraldamisel (5).

3. Käesolev Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus esitatakse määruse (EL) 2018/1725 (ELi isikuandmete kaitse määrus) (6) artikli 42 lõike 1 kohaselt vastusena Euroopa Komisjoniga konsulteerimisele 16. septembril 2022. Euroopa Andmekaitseinspektor väljendab heameelt, et ettepaneku põhjenduses 54 on sellele konsulteerimisele viidatud. Seoses sellega märgib Euroopa Andmekaitseinspektor samuti positiivselt, et temaga konsulteeriti ka mitteametlikult vastavalt ELi isikuandmete kaitse määruse põhjendusele 60.

4. JÄRELDUSED

46. Eelnevast lähtudes esitab Euroopa Andmekaitseinspektor järgmised soovitused: (1) lisada tulevase määruse asjakohastesse sätetesse selgesõnaline viide ajakirjanikele, et iga ajakirjanik, sealhulgas vabakutseline või füüsilisest isikust ettevõtja, kuuluks tulevase määruse kohaldamisalasse ning saaks seega tugineda ajakirjandusallikate ja teabevahetuse tugevale kaitsele, ning selgitada kriteeriume, mille alusel otsustatakse, millal ajakirjanik kuulub liikmesriigi jurisdiktsiooni alla; (2) horisontaalselt selgitada, et tulevane määrus ei piira ega mõjuta isikuandmete kaitset ja eraelu puutumatust käsitlevaid ELi õigusakte, eelkõige isikuandmete kaitse üldmäärust, e-privaatsuse direktiivi ja õiguskaitsedirektiivi; (3) täiendavalt määratleda ja piirata võimalust loobuda ajakirjandusallikate ja teabevahetuse kaitsest ettepaneku artikli 4 punktide b ja c alusel kooskõlas range vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõttega. Euroopa Andmekaitseinspektor on jätkuvalt veendunud, et ainus elujõuline ja tõhus viis kaitsta liidus põhiõigusi ja -vabadusi, sealhulgas meediavabadust, kõrgtasemel sõjalise nuhkvara eest on selle arendamise ja kasutamise üldine keeld koos tugevalt piiratud ja üksikasjalikult määratletud eranditega, mida täiendavad tugevad kaitsemeetmed, nagu on soovitatud Euroopa Andmekaitseinspektori esialgsetes märkustes kaasaegse nuhkvara kohta (7); (4) tagada, et tulevases määruses sätestataks selgesõnaliselt konkreetsed sõltumatuse tagatised asutustele või organitele, kes vastutavad ettepaneku artikli 4 lõike 2 punktide b ja c rikkumisega seotud kaebuste menetlemise eest; (5) tagada, et tulevases määruses: 1) nähakse ette selge õiguslik alus koostööks asjaomaste järelevalveasutuste vahel, kellest igaüks tegutseb oma vastavas pädevusvaldkonnas; 2) nõutakse pädevate järelevalveasutuste, sealhulgas andmekaitseasutuste vahelist struktureeritud koostööd; 3) viidatakse selgesõnaliselt koostöös osalevatele riiklikele pädevatele järelevalveasutustele ja määratakse kindlaks asjaolud, mille alusel koostöö peaks toimuma. Eelkõige soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor tagada, et tulevase määruse alusel määratud sõltumatutel pädevatel asutustel oleks volitused ja kohustus konsulteerida uurimiste ja vastavushindamiste raames teiste asjaomaste riiklike pädevate järelevalveasutustega, sealhulgas andmekaitseasutustega. Seoses riiklike andmekaitseasutustega soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor täpsustada, et tulevase ettepaneku kohased pädevad asutused peaksid suutma esitada isikuandmete kaitse üldmääruse ja õiguskaitsedirektiivi kohaste pädevate järelevalveasutuste taotlusel või oma algatusel isikuandmete töötlemisega seotud audititest või uurimistest saadud mis tahes teavet ja lisada selle selge õigusliku aluse; (6) täpsustada tulevases määruses selgesõnaliselt avalikku huvi pakkuva(d) eesmärgi(d), mida taotletakse seoses artikli 6 lõikega 1, mis käsitleb teavet, mille meediateenuse osutajad peaksid tegema kättesaadavaks oma omanike ja tegelike kasusaajate kohta, ning tagada, et ettepaneku artikli 6 lõike 1 kohaselt kättesaadavaks tehtava teabe kategooriad oleks tulevases määruses selgelt määratletud ja loetletud, ning (7) selgitada selgesõnaliselt, kas isikuandmeid töödeldakse riiklike reguleerivate asutuste koostöö raames vastavalt ettepaneku artiklile 13, ja kui see nii on, siis täpsustada ka töötlemise eesmärk, töödeldavate isikuandmete konkreetsed kategooriad, andmete säilitamise aeg ning riikide reguleerivate asutuste ja organite rollid ja kohustused andmekaitsealaste õigusaktide tähenduses.

Brüssel, 11. november 2022 Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/679, 27. aprill 2016, füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1.).

(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/58/EÜ, 12. juuli 2002, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37.).

(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/680, 27. aprill 2016, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (ELT L 119, 4.5.2016, lk 89.).

(4) COM(2022) 457 final.

(5) COM(2022) 457 final, lk 3.

(6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/1725, 23. oktoober 2018, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39.).

(7) Euroopa Andmekaitseinspektori esialgsed märkused nüüdisaegse nuhkvara kohta, välja antud 15. veebruaril 2022.