ET    ET 
 
 
 EUROOPA  
KOMISJON   
Brüssel, 22.4.2015  
COM(2015) 177 final  
2015/0093 (COD)  
  
Ettepanek:  
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,  
millega muudetakse määrust (EÜ) nr  1829/2003 seoses liikmesriikide võimalusega 
piirata oma territooriumil geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamist või see 
keelata   
ET 2   ET SELETUSKIRI  
1. ETTEPANEKU  TAUST  
Alates määruse (EÜ) nr 1829/20031 jõustumisest ei ole liikmesriigid kordagi 
hääletanud kvalifitseeritud häälteenamusega geneetiliselt muundatud organismide 
(edaspidi „GMOd”) ning geneetiliselt muundatud toidu ja sööda lubamist käsitleva 
komisjoni otsuse eelnõu poolt ega vastu. Üheski mene tlusetapis (praegu kehtivate 
eeskirjade kohaselt alaline komitee ja apellatsioonikomitee, varem nõukogu) ei ole 
kunagi arvamust esitatud. Selle tulemusena on loa andmise otsused vastu võtnud 
komisjon kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega, kuid ilma liikmes riikide komitee 
toetava arvamuseta. Geneetiliselt muundatud toidu ja sööda lube käsitlevate otsuste 
langetamisel on muutunud normiks, et toimik saadetakse tagasi komisjonile lõpliku 
otsuse tegemiseks, mis on menetluse kui terviku seisukohast pigem erand. M ääruse 
(EÜ) nr  1829/2003 kohaselt võivad liikmesriigid võtta meetmeid lubatud GMOde 
ning geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamise piiramiseks või keelamiseks 
üksnes siis, kui nad suudavad tõendada, et asjaomane toode võib kujutada ohtu 
tervisele j a keskkonnale. Põhjused, miks liikmesriigid hääletavad vastu on erinevad. 
Sageli väljendatakse riiklikke mureküsimusi, mis ei ole seotud üksnes GMOde 
tervise - või keskkonnaohutusega.  
Praegune Euroopa Komisjon nimetati Euroopa Parlamendile esitatud poliitil iste 
suuniste alusel. Kõnealustes suunistes võeti kohustus vaadata läbi GMOde lubamist 
käsitlevad õigusaktid.  
Tulemused on esitatud teatises, millega vaadatakse läbi geneetiliselt muundatud 
organismide suhtes kohaldatav otsustusprotsess2. 
Komisjon leiab, et geneetiliselt muundatud toitu ja sööta käsitlevate otsuste tegemise 
õigusraamistikku on vaja kohandada.  
Seetõttu teeb komisjon ettepaneku laiendada demokraatliku valiku ja järjepidevuse 
huvides GMOde kasvatamist käsitlevas Euroopa Parlamendi ja nõukogu  direktiivis 
(EL) 2015/4123 kokkulepitud lahendust geneetiliselt muundatud toidule ja söödale.  
2. KEHTIV  ÕIGUSRAAMISTIK  
2.1. Sissejuhatus  
Euroopa Liit on kehtestanud põhjaliku õigusraamistiku geneetiliselt muundatud 
toidu ja sööda lubamise, jälgitavuse ja  märgistamise kohta.  
Geneetiliselt muundatud toitu ja sööta käsitlev määrus (EÜ) nr  1829/2003 
hõlmab toitu ja toidu koostisosi ning sööta, mis sisaldab GMOsid, koosneb 
GMOdest või on neist toodetud. Lisaks hõlmab see GMOde kasutamist muuks 
                                                 
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr  1829/2003, 22. september 2003, geneetiliselt 
muundatud toidu ja sööda kohta (ELT L 268, 18.10.2003, lk 1).  
2 Komisjoni teatis Euroopa P arlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus - ja Sotsiaalkomiteele ning 
Regioonide Komiteele „Geneetiliselt muundatud organismide (GMOde) suhtes kohaldatava 
otsustusprotsessi läbivaatamine”, COM(2015) 176 (final).  
3 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL)  2015/412, 11. märts 2015, millega muudetakse direktiivi 
2001/18/EÜ seoses liikmesriikide võimalusega piirata või keelata oma territooriumil geneetiliselt 
muundatud organismide (GMOd) kasvatamist (ELT L 68, 13.3.2015, lk 1).  
ET 3   ET otstarbeks, näi teks kasvatamist, kui neid kasutatakse toidu ja sööda tootmisel 
lähtematerjalina. Neid tooteid nimetatakse käesolevas dokumendis „GMOd 
ning geneetiliselt muundatud toit ja sööt”.  
Määrusega (EÜ) nr  1829/2003 on kehtestatud lubade andmise kord, mille 
eesmär k on tagada, et asjaomaste toodete turulelaskmine ei kujuta endast ohtu 
inimeste ja loomade tervisele ega keskkonnale. Selleks on menetluse keskmes 
teaduslik riskihindamine: iga luba toote turulelaskmiseks peab olema 
nõuetekohaselt põhjendatud ja peamine a lus, millele selline põhjendus saab 
toetuda, on teaduslik hindamine4. Õigusaktide kohaselt vastutab teadusliku 
riskihindamise eest Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) koostöös liikmesriikide 
teadusasutustega.  
Määrus (EÜ) nr  1829/2003 sisaldab sätteid, mis võima ldavad komisjonil või 
liikmesriikidel võtta erakorralisi meetmeid lubatud GMOde turulelaskmise 
takistamiseks, kui ilmneb, et toode võib kujutada endast tõsist ohtu inimeste 
tervisele või keskkonnale. Selliste meetmete võtmine eeldab teaduslikke 
tõendeid, m is näitavad, et toode võib kujutada tõsist ohtu inimeste tervisele või 
keskkonnale.  
2.2. GMOde ning geneetiliselt muundatud toidu ja sööda lubamisega seotud 
otsustusprotsess  
Pidades silmas põhiõiguste harta artiklit 41 ja Euroopa Kohtu kohtupraktikat,5 
peab komisjon määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohaselt tegema riskihaldajana 
loataotluse kohta mõistliku aja jooksul otsuse (loa andma või loa andmisest 
keelduma).  
Alates määruse (EÜ) nr  1829/2003 jõustumisest ei ole liikmesriigid komisjoni 
otsuse eelnõu kunagi  kvalifitseeritud häälteenamusega toetanud ega sellele 
vastu seisnud. Üheski menetlusetapis (praegu kehtivate eeskirjade kohaselt 
alaline komitee ja apellatsioonikomitee) ei ole arvamust esitatud 
(kvalifitseeritud häälteenamust ei ole kokku saadud ei otsus e eelnõu poolt ega 
vastu). Selle tulemusena on loa andmise otsused vastu võtnud komisjon 
kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega, kuid ilma liikmesriikide komitee 
toetava arvamuseta.  
Liikmesriikide põhjendused, miks GMOde või geneetiliselt muundatud toidu ja  
sööda lubamist käsitleva otsuse eelnõu üle hääletamisel jäädi erapooletuks või 
hääletati vastu, ei põhine tavaliselt teadusandmetel, vaid muudel kaalutlustel, 
mis kajastavad asjaomases liikmesriigis toimuvat ühiskondlikku arutelu.  
Kuigi määruse (EÜ) nr 1 829/2003 kohaselt võib komisjon võtta lisaks EFSA 
riskianalüüsile arvesse „teisi õiguspäraseid tegureid”, ei ole komisjonil olnud 
võimalust selliste tegurite põhjal EFSA poolt ohutuks peetavatele toodetele loa 
andmisest keelduda6. Samuti saaks ta keelu keh testada üksnes ELis tervikuna.  
                                                 
4 Määruse (EÜ) nr 1829/2003 art iklites 7 ja 19 on sätestatud, et komisjon võib lisaks EFSA arvamusele 
võtta arvesse „ teisi kõnesoleva küsimusega seotud õiguspäraseid tegureid ”. 
5 Euroopa Liidu Kohtu otsus kohtuasjas C -390/99, Canal Satélite Digital SL, punkt 41.  
6 Määruses (EÜ) nr 1829/2003 mainitud „teiste õiguspäraste tegurite” kasutamist loa andmisest 
keeldumiseks saaks juriidiliselt põhjendada, kui keeldumine oleks põhjendatud üldsuse ülekaaluka 
 
ET 4   ET Kuni viimase ajani ei võimaldanud liidu õigusraamistik liikmesriikidel keelata 
kasvatamiseks ettenähtud GMOde kasutamist ja muul otstarbel kasutamist ning 
geneetiliselt muundatud toitu ja sööta oma territooriumil muul viisil kui 
hääletada vastu GMOde ning geneetiliselt muundatud toidu ja sööda 
lubamisele otsustusprotsessi käigus või kehtestada kaitseklauslid või 
erakorralised meetmed pärast seda, kui luba oli antud. Mõned liikmesriigid on 
neid klausleid kasutanud kasvatamiseks  ettenähtud GMOde ning vähemal 
määral geneetiliselt muundatud toidu ja sööda puhul.  
Teised liikmesriigid on otsustanud kehtestada ühepoolsed või de facto  keelud, 
et takistada kasvatamiseks ettenähtud GMOde või geneetiliselt muundatud 
toidu ja sööda kasutam ist oma territooriumil, või seadnud tingimusi, mida ei 
ole võimalik täita ning mille tulemus on keelustamisega sisuliselt sama. 
Selliseid ühepoolseid meetmeid on vaidlustatud riiklikes kohtutes ja Euroopa 
Kohtus.  
Seoses GMOde kasvatamisega antakse direktii viga (EL) 2015/412 vastavalt 
subsidiaarsuse põhimõttele liikmesriikidele rohkem vabadust otsustada, kas 
nad soovivad oma territooriumil GMOsid kasvatada või mitte, ilma et see 
mõjutaks riskihindamist, mis on ette nähtud liidus GMOdele lubade andmise 
süstee miga. Direktiiv hõlmab ka kasvatamiseks ettenähtud GMOsid, millele 
loa andmine on pooleli või millele on määruse (EÜ) nr  1829/2003 kohaselt 
juba luba antud. Kõnealune direktiiv ei mõjuta mingil viisil direktiiviga 
2001/18/EÜ või määrusega (EÜ) nr  1829/2003  ettenähtud teaduspõhist lubade 
andmise menetlust.  
Kõnealune direktiiv ei käsitle aga määruse (EÜ) nr  1829/2003 kohaselt lubatud 
GMOsid ning geneetiliselt muundatud toitu ja sööta.  
3. KOMISJONI  ANALÜÜSI  TULEMUSED  
Kooskõlas komisjoni 15. juuli 2014. aasta  poliitikasuunistega on komisjon oma 
teatises COM(2015) 176 (final) esitanud GMOde ning geneetiliselt muundatud toidu 
ja sööda lubamise suhtes kohaldatava otsustusprotsessi läbivaatamise tulemused. 
Teatises jõutakse järeldusele, et kehtivat õiguslikku raam istikku tuleks muuta, 
laiendades direktiivis (EL) 2015/412 kokkulepitud lähenemisviisi muudele 
määrusega (EÜ) nr  1829/2003 hõlmatud toodetele.  
Direktiiv (EL) 2015/412 võeti vastu alles hiljuti. Käesolevas ettepanekus lähtutakse 
suures osas kõnealusest dire ktiivist, sealhulgas selle eesmärkidest ja nende 
saavutamiseks ettenähtud mehhanismidest. Seega saab käesolevas ettepanekus võtta 
arvesse liidu seadusandja poolt läbirääkimiste käigus tehtud järeldusi.  
Ettepanekus lähtutakse suuresti direktiivist (EL) 201 5/412 ning see tuleneb otse 
poliitilisest mandaadist, mille praegune komisjon sai tema valimise aluseks olnud 
poliitikasuuniste põhjal. Nagu ka direktiivi (EL) 2015/412 puhul, sõltub ettepaneku 
praktiline mõju sellest, mil määral liikmesriigid selle sättei d rakendavad.  
                                                                                                                                                         
huviga, mis on sama laadi kui see, millele osutatakse ELi toimimise lepingu artiklis  36 ning seoses 
Euroopa Kohtu kohtupraktikaga (vt näiteks Euroopa Liidu Kohtu 20. veebruari 1979. aasta otsus 
kohtuasjas 120/78: Rewe -Zentral (Cassis de Dijon) (EKL 1979, lk 649)) ja üldise huvi eesmärkidega, 
millele on osutatud põhiõiguste harta artikli 5 2 lõikes 1 ja Euroopa Liidu Kohtu asjaomases 
kohtupraktikas (vt näiteks EKL, 12.7.2012, kohtuasi C -59/11, Association Kokopelli, 
ECLI:EU:C:2012:447).  
ET 5   ET 4. ETTEPANEKU  ÕIGUSLIK  KÜLG  
4.1. Kavandatava ettepaneku kokkuvõte  
Komisjoni ettepanekuga muudetakse seadusandliku tavamenetluse kohaselt 
määrust (EÜ) nr  1829/2003, et kehtestada uued sätted, mis võimaldavad 
liikmesriikidel lisaks kasvatamisek s ettenähtud GMOde suhtes direktiivis (EL) 
2015/412 sätestatud võimalustele piirata kogu oma territooriumil või selle osal 
GMOsid käsitlevate õigusaktidega hõlmatud GMOde ja geneetiliselt 
muundatud toidu ja sööda kasutamist või selle keelata.  
Liikmesriikid ele käesoleva ettepanekuga antavad täiendavad õigused 
puudutavad üksnes võimalust võtta kooskõlas aluslepinguga meetmeid juba loa 
saanud GMOde ning geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamise 
piiramiseks või keelamiseks liikmesriigi territooriumil. K äesolev ettepanek ei 
mõjuta seega määruses (EÜ) nr  1829/2003 sätestatud menetluslikke ja sisulisi 
tingimusi GMOsid ning geneetiliselt muundatud toitu ja sööta käsitlevate 
lubade andmiseks ning need jäävad kehtima kogu liidu territooriumil.  
Liikmesriikide võetud meetmed peavad olema kooskõlas siseturu eeskirjadega 
ning eelkõige ELi toimimise lepingu artikliga  34, millega keelatakse kõik 
meetmed, millel on kaupade vabale liikumisele koguseliste piirangutega 
samaväärne toime. Seepärast peavad käesoleva ettepa neku alusel tegutsema 
hakkavad liikmesriigid edaspidi põhjendama, et võetud meetmed on kooskõlas 
ELi toimimise lepingu artikliga  36 ja nende aluseks on üldsuse ülekaalukas 
huvi, mille määratlus on välja kujunenud Euroopa Kohtu kohtupraktika põhjal. 
Lisaks sellele peavad kavandatavad meetmed olema põhjendatud ja kooskõlas 
proportsionaalsuse ning oma - ja välismaiste toodete vaheliste 
mittediskrimineerimise põhimõtetega. Samuti peavad need olema kooskõlas 
liidu rahvusvaheliste kohustustega.  
Kui liikmesriik soo vib käesoleva ettepanekuga antavat võimalust kasutada, 
peab ta piiramist või keelamist igal üksikjuhul eraldi põhjendama, võttes 
arvesse asjaomast GMOd, kavandatava meetme liiki ja riigi või piirkonna 
konkreetseid olusid, mis sellise võimaluse kasutamist õ igustavad.  
Nagu ka direktiivi (EL) 2015/412 puhul, ei ole liikmesriikidel lubatud uusi 
riske põhjendada asjaoludega, mis on seotud tervise - või keskkonnariskidega, 
mida on juba põhjalikult käsitletud loa andmise otsuses ning määruse (EÜ) nr 
1829/2003 koha stes menetlustes (nt artikli 34 kohased erakorralised meetmed 
või artiklite 9 ja 21 kohane järelevalve).  
Uue ettepanekuga antav võimalus ei hõlma selliste toodete turulelaskmist ja 
kasutamist, mis ei ole märgistatud kui „geneetiliselt muundatud” vastavalt 
GMOsid käsitlevates õigusaktides sätestatud märgistamise piirmääradele (nt 
määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 12 ja 24 kohaselt ei märgistata toitu ja 
sööta, mille geneetiliselt muundatud materjali sisaldus üksikutes koostisosades 
on alla 0,9 %, kui selli ne sisaldus on juhuslikult või tehniliselt vältimatu).  
Liikmesriigid, kes piiravad või keelavad juba turulolevate GMOde ning toidu 
ja sööda kasutamist, peavad kaitsma ka ettevõtjate õigusi, andes neile piisavalt 
aega kõnealuste toodete järkjärguliseks turu lt kõrvaldamiseks.  
 
ET 6   ET 4.2. Õiguslik alus  
Ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil  114, mis on 
määruse (EÜ) nr  1829/2003 õiguslike aluste seast sobiv alus käesoleva 
ettepanekuga ettenähtud meetmete võtmiseks.  
4.3. Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtted  
4.3.1.  Ettepaneku kooskõla subsidiaarsuse põhimõttega.  
Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikele 3 võtab liit 
valdkondades, mis ei kuulu liidu ainupädevusse, kooskõlas 
subsidiaarsuse põhimõttega meetmeid ainult niisuguses ulatuses ja siis, 
kui liikmesriigid ei suuda riigi, piirkonna või kohalikul tasandil piisavalt 
saavutada kavandatava meetme eesmärke, kuid kavandatud meetme 
ulatuse või toime tõttu saab neid paremini saavutada liidu tasandil.  
Praeguse ELi õigus raamistikuga on GMOsid ning geneetiliselt 
muundatud toitu ja sööta käsitlevate lubade andmise menetlus täielikult 
ühtlustatud ja sellega võimaldatakse liikmesriikidel võtta meetmeid 
GMOde ja geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamise piiramiseks 
või keelamiseks ainult kõnealuses õigusraamistikus sätestatud 
tingimustel. Kõnealune raamistik piirab liikmesriikide võimalusi tuua 
väljaspool komiteedes toimuvaid hääletusi esile muid kui toote ohutusega 
seotud kaalutlusi.  
Ettepanekuga muudetakse seda oluko rda, sest sellega antakse 
liikmesriikidele võimalus võtta muudel kui ohutusega seotud 
õiguspärastel kaalutlustel meetmeid GMOde ning geneetiliselt 
muundatud toidu ja sööda kasutamise piiramiseks või keelamiseks oma 
territooriumil.  
Kooskõlas Euroopa Liidu l epingu artikli 5 lõikega 3 ei mõjuta 
kavandatud muudatused määruse (EÜ) nr 1829/2003 sätteid, mille 
eesmärk on paremini saavutatav liidu tasandil. See puudutab liidu 
riskipõhist loamenetlust ja sätteid, mille alusel võib GMOdega 
kaasnevate võimalike riskid e maandamiseks rakendada ühtseid ja 
kooskõlastatud liidu meetmeid, nt võtta erakorralisi meetmeid või 
kehtestada järelevalvesätted, mille eesmärk on tagada ohutuse kõrge tase 
kogu liidus. Euroopa Parlament ja nõukogu tuletasid direktiivis (EL) 
2015/412 mee lde, et seda eesmärki saab paremini saavutada liidu 
tasandil, ja keelasid seetõttu liikmesriikidel võtta meetmeid nendes 
küsimustes sekkumiseks7. 
Kuid küsimustes, mis ei ole seotud tervise - ja keskkonnariskidega, 
põhineb ettepanek eeldusel, et GMOde ja gen eetiliselt muundatud toidu 
ja sööda kasutamisega seotud eripärade arvessevõtmiseks liidu eri 
territooriumidel on kõige asjakohasem teha otsuseid riigi, piirkonna või 
kohalikul tasandil. Võttes arvesse asjaolu, et ettepanek võib hõlmata väga 
erinevaid oluko rdi, ei peetud asjakohaseks täpsemalt määratleda 
                                                 
7 Kõnealuse direktiivi põhjenduses 2 on sätestatud, et „ tervise - , keskkonna - ja tarbijakaitse ühtlaselt 
kõrge tase tuleks saavutada ja tagada kogu liidu territooriumil ” ning põhjenduses 14 on öeldud, et 
„liidu tasandil kehtestatud inimeste ja loomade tervise ning keskkonna kaitse tase võimaldab ühtset 
teaduslikku hindamist kogu liidus ning käesolev direktiiv  ei tohiks seda olukorda muuta .” 
ET 7   ET põhjendusi, mida liikmesriigid võiksid kasutada oma meetmete 
toetamiseks. Need meetmed peavad siiski olema kooskõlas liidu 
õigusega.  
Selline lähenemisviis on kooskõlas subsidiaarsuspõhimõttega.  
4.3.2.  Ettep aneku kooskõla proportsionaalsuse põhimõttega.  
ELi lepingu artikli 5 lõikes 4 on sätestatud, et kooskõlas 
proportsionaalsuse põhimõttega ei või liidu meetme sisu ega vorm minna 
aluslepingute eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.  
Ettepanek on koost atud nii, et sellega antakse liikmesriikidele üksnes 
võimalus võtta oma territooriumil põhjendatud meetmeid GMOsid 
käsitlevate õigusaktide alusel lubatud GMOde ning geneetiliselt 
muundatud toidu ja sööda kasutamise suhtes.  
See ei mõjuta liidu loamenetlust , mis põhineb riskidel ning mis peaks 
ühesuguse ohutuse taseme tagamiseks jääma ühtseks kogu ELis. Et 
vältida sekkumist GMOsid käsitleva õigusraamistikuga ette nähtud 
menetlustesse, mis võimaldab Euroopa Liidul ja selle liikmesriikidel 
reageerida kiiresti ja kooskõlastatult juhul, kui GMO heakskiitmise järel 
tuvastatakse tervise - või keskkonnarisk, ei ole liikmesriikidel lubatud 
võtta meetmeid toote ohutusega seotud põhjendustel.  
Kasutatakse muid mehhanisme, et ettepanekuga ei mindaks kaugemale, 
kui on taot letava eesmärgi saavutamiseks vajalik.  
Selleks et liikmesriikide võetud meetmed ei läheks kaugemale, kui on 
vajalik taotletava eesmärgi saavutamiseks, ei ole liikmesriikidel 
käesoleva ettepaneku kohaselt lubatud piirata või keelata selliste toodete 
kasuta mist, mida ei ole GMOsid käsitlevate õigusaktide kohaselt vaja 
märgistada, isegi juhul, kui need võivad sisaldada vähesel määral 
GMOsid või geneetiliselt muundatud toitu ja sööta alla kõnealustes 
õigusaktides sätestatud piirmäärade. Samuti kehtestatakse sä tted nende 
ettevõtjate õiguste kaitseks, kes lasksid seaduslikult turule GMOsid või 
geneetiliselt muundatud toitu ja sööta enne kui liikmesriik võttis 
meetmeid käesoleva ettepaneku alusel.  
Lisaks nähakse ettepanekuga ette, et liikmesriikide võetud meetmed 
peavad olema põhjendatud mõjuvate argumentidega, mis on kooskõlas 
ELi toimimise lepingu artiklitega 34 ja 36 ning Euroopa Kohtu 
asjaomase kohtupraktikaga, ning et nende puhul tuleb järgida 
proportsionaalsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtteid.  
Nende eri nevate elementidega tagatakse, et ettepanek ei lähe kaugemale, 
kui on vajalik taotletava eesmärgi saavutamiseks ning et see on 
kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega.  
4.4. Õigusakti valik  
On tehtud ettepanek muuta määrust (EÜ) nr 1829/2003 määrusega, koh aldades 
vormi samasuse ( parallelisme des formes ) põhimõtet. Geneetiliselt muundatud 
toitu ja sööta käsitleva määrusega (EÜ) nr 1829/20038 komisjonile pandud 
                                                 
8 Vt määruse artikli 48 lõige 2.  
ET 8   ET kohustust kontrollida määruse kohaldamist ning muu hulgas selle mõju 
tervisele ja siseturu toimimis ele kohaldatakse jätkuvalt ning see hõlmab ka 
käesoleva määrusega tehtavaid muudatusi.  
5. MÕJU  EELARVELE  
Ei ole.  
ET 9   ET 2015/0093 (COD)  
Ettepanek:  
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,  
millega muudetakse määrust (EÜ) nr  1829/2003 seoses liikmesriikide võimalusega 
piirata oma territooriumil geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamist või see 
keelata  
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,  
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit  114, 
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,  
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,  
võttes arvesse Euroopa Majandus - ja Sotsiaalkomitee arvamust9,  
võtte s arvesse Regioonide Komitee arvamust10,  
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt  
ning arvestades järgmist:  
1) Direktiiviga 2001/18/EÜ11 ja määrusega (EÜ) nr 1829/200312 (edaspidi „GMOsid 
käsitlev õigusraamistik”) on loodud põhjalik õigusraamistik genee tiliselt muundatud 
organismide (GMOd) ning geneetiliselt muundatud toidu ja sööda turulelaskmiseks 
vajalike lubade andmiseks. Nende õigusaktide eesmärk on tagada GMOde ning 
geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ohutus ning luua samal ajal nende toodete 
siseturg.  
2) Nii direktiiviga 2001/18/EÜ kui ka määrusega (EÜ) nr 1829/2003 on kehtestatud 
ühtne liidu menetlus, mille kohaselt on komisjonil õigus võtta vastu rakendusakte, et 
anda taotluse alusel GMOde ja geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamiseks  
luba või sellest keelduda lähtuvalt inimeste või loomade tervisele või keskkonnale 
potentsiaalselt avalduvate riskide hindamise tulemustest. Määruses (EÜ) nr  1829/2003 
on ka sätestatud, et vajaduse korral võib arvesse võtta muid õiguspäraseid tegureid.  
3) Komisjoni rakendusotsused GMOsid ning geneetiliselt muundatud toitu ja sööta 
käsitlevate lubade kohta võetakse vastu vastavalt määruses (EL) nr 182/201113 
sätestatud kontrollimenetlusele. Kõnealuse menetluse kohaselt osalevad liikmesriigid 
                                                 
9 ELT C ..., ..., lk …  
10 ELT C ..., ..., lk …  
11 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/18/E, 12.  märts 2001, geneetiliselt muundatud 
organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõu kogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks 
tunnistamise kohta (EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1).  
12 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1829/2003, 22. september 2003, geneetiliselt 
muundatud toidu ja sööda kohta (ELT L 268, 18.10.2003, lk 1).  
13 Euroopa Parlam endi ja nõukogu määrus (EL) nr 182/2011, 16. veebruar 2011, millega kehtestatakse 
eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida 
kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2. 2011, lk 13).  
ET 10   ET kahes etapis, kõ igepealt alalises komitees ja vajaduse korral hiljem 
apellatsioonikomitees.  
4) Geenitehnoloogia kasutamine taimedel ning toidul ja söödal on teema, mille suhtes 
lähevad liikmesriikide arvamused lahku ning see kajastub GMOde ja geneetiliselt 
muundatud toid u ja sööda kasutamise lubamist käsitlevates otsustes. Pärast määruse 
(EÜ) nr  1829/2003 kohaldamise kuupäeva komiteedes ja nõukogus toimunud 
hääletamiste tulemused näitavad, et kõnealuste toodete poolt ega vastu ei ole kunagi 
kokku saadud kvalifitseeritud h äälteenamust. Seetõttu on vastavad otsused teinud 
komisjon menetluse lõpus kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega ning ilma 
liikmesriikide komitee arvamuseta.  
5) Kui GMO või geneetiliselt muundatud toit ja sööt on saanud loa vastavalt direktiivile 
2001/18/E Ü või määrusele (EÜ) nr 1829/2003, ei tohi liikmesriigid keelata, piirata või 
takistada selle toote vaba ringlust oma territooriumil, välja arvatud teatud rangetel 
tingimustel, mis on sätestatud liidu õiguses ning mille puhul nad peavad tõendama 
tõsist oht u tervisele või keskkonnale. Mõned liikmesriigid on kehtestanud 
kaitseklauslid ja erakorralised meetmed kooskõlas direktiivi 2001/18/EÜ artikliga 23 
ja määruse (EÜ) nr  1829/2003 artikliga  34. Teised liikmesriigid on kasutanud ELi 
toimimise lepingu artikli  114 lõigetes  5 ja 6 sätestatud teavitamismenetlust, mis peab 
samuti põhinema keskkonna ja töökeskkonna kaitsega seotud uutel teaduslikel 
tõenditel. Mõned liikmesriigid on kehtestanud ühepoolsed keelud. Osa sellistest 
meetmetest on vaidlustatud riiklikes ko htutes ja Euroopa Kohtus.  
6) Seoses kasvatamiseks ettenähtud GMOdega olukord hiljuti muutus, kui 13. märtsil 
2015 võeti vastu direktiiv (EL) 2015/412,14 millega muudeti direktiivi 2001/18/EÜ, et 
lubada liikmesriikidel piirata oma territooriumil GMOde kasvat amist või see keelata. 
Muudatuste peamine eesmärk oli anda liikmesriikidele võimalus otsustada, kas nad 
soovivad või ei soovi lubada kasvatada geneetiliselt muundatud põllukultuure oma 
territooriumil, ilma et see mõjutaks liidu loamenetlusega ettenähtud ri skihindamist. 
Uute sätete eesmärk oli suurendada prognoositavust ettevõtjate jaoks ja piirata 
liikmesriikides direktiivi 2001/18/EÜ artikliga 23 ning määruse (EÜ) nr 1829/2003 
artikliga 34 ettenähtud kaitseklauslite kasutamist. Samuti loodeti, et need muud atused 
parandavad kasvatamiseks ettenähtud GMOde lubamise suhtes kohaldatavat 
otsustusprotsessi.  
7) Põhjused, mille tõttu tuli direktiivi 2001/18/EÜ kasvatamiseks ettenähtud GMOde 
osas direktiiviga (EL) 2015/412 muuta, on asjakohased ka muude määrusega (EÜ ) nr 
1829/2003 hõlmatud GMOde ja geneetiliselt muundatud toidu ja sööda puhul. Fakt on 
see, et kui asjakohases komitees või nõukogus on hääletatud määrusega (EÜ) 
nr 1829/2003 hõlmatud ja muuks kui kasvatamiseks ettenähtud toodete lubamist 
käsitleva rakendu sotsuse üle, ei ole kunagi arvamust esitatud (sest kvalifitseeritud 
häälteenamust ei ole saadud ei poolt ega vastu) ning teatavates liikmesriikides on 
nende toodete kasutamine keelatud. Neid asjaolusid arvesse võttes on asjakohane 
muuta määrust (EÜ) nr  1829/2003, et anda liikmesriikidele võimalus piirata kogu oma 
territooriumil või selle osal GMOde ning geneetiliselt muundatud toidu ja sööda 
kasutamist või see keelata liidu õigusega kooskõlas olevatel mõjuvatel põhjustel, mis 
ei ole seotud inimeste ja looma de tervise - ning keskkonnariskiga, mida juba 
                                                 
14 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/412, 11. märts 2015, millega muudetakse direktiivi 
2001/18/EÜ seoses liikmesriikide võimalusega piirata või keelata oma territooriumil geneetiliselt 
muundatud organismide (GMOd) kasvatamist (ELT L 68, 13.3.2015, lk 1).  
ET 11   ET hinnatakse liidu tasandil vastavalt määrusele (EÜ) nr  1829/2003. Seda võimalust ei 
tohiks kohaldada kasvatamiseks ettenähtud GMOdele, mis on juba hõlmatud direktiivi 
2001/18/EÜ direktiiviga (EL) 2015/412 tehtud muudatustega.  
8) Liikmesriikidel peaks seega olema võimalus võtta vastu põhjendatud meetmeid, et 
piirata loa saanud GMOde või nende rühma või geneetiliselt muundatud toidu ja sööda 
või nende rühma kasutamist või see keelata kogu liikmesriigi territooriumil  või selle 
osal, eeldusel et sellised meetmed on põhjendatud liidu õiguse kohaste mõjuvate 
põhjustega ning on kooskõlas proportsionaalsuse ning oma - ja välismaiste toodete 
vahelise mittediskrimineerimise põhimõtetega ning ELi toimimise lepingu artiklitega 
34 ja 36 ning artikli 216 lõikega 2.  
9) Käesoleva määruse kohaselt kehtestatud piiranguid või keelde tuleks kohaldada 
geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamise, mitte vaba ringluse ja impordi 
suhtes.  
10) Määruses (EÜ) nr 1829/2003 sätestatud loamen etluse kaudu saavutatud inimeste ja 
loomade tervise ning keskkonna kaitse kõrge tase eeldab ühtset teaduslikku hindamist 
kogu liidus ning käesoleva määrusega ei tohiks seda olukorda muuta. Selleks et vältida 
määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel riskihindajatel e ja riskijuhtijatele antud pädevusse 
sekkumist, ei tohiks liikmesriigid kasutada põhjendusi, mis on seotud tervise - ja 
keskkonnariskidega, mida tuleks käsitleda vastavalt määruses (EÜ) nr 1829/2003 ning 
eelkõige selle artiklites 10, 22 ja 34 sätestatud me netlusele.  
11) Liikmesriigis käesoleva määruse alusel võetud meetmete suhtes tuleks kohaldada liidu 
seire - ja teavitamismenetlust, et tagada siseturu toimimine. Pidades silmas käesoleva 
määrusega ettenähtud seire ja teavitamise ulatust, ei ole vaja lisaks sellele ette näha, et 
kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ15. Käesoleva 
määruse alusel määrusesse (EÜ) nr 1829/2003 tehtavate muudatustega nähakse ette, et 
liikmesriigid võivad piirata kogu oma territooriumil või selle osal GMOde v õi 
geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamist või selle keelata loa kogu kehtivuse 
ajal, tingimusel et ettenähtud ooteaeg, mille jooksul komisjonil ja teistel 
liikmesriikidel oli võimalus kavandatavate meetmete kohta märkusi esitada, on 
möödunud. As jaomane liikmesriik peaks seepärast esitama komisjonile kõnealused 
kavandatavad meetmed vähemalt 3 kuud enne nende vastuvõtmist, et anda komisjonile 
ja teistele liikmesriikidele võimalus nende kohta märkusi esitada, ning peaks 
kõnealuse ajavahemiku jooksul  hoiduma neid meetmeid vastu võtmast ja rakendamast. 
Pärast ettenähtud ooteaja lõppu peaks liikmesriigil olema võimalik kõnealused 
meetmed vastu võtta kas algselt kavandatud kujul või komisjoni või liikmesriikide 
märkuste arvessevõtmiseks muudetud kujul. S elleks et piirang või keeld hakkaks 
kehtima alates liidu loa jõustumise kuupäevast, peaks liikmesriikidel olema võimalik 
esitada käesoleva määruse kohased meetmed komisjonile enne, kui asjaomasele 
tootele on luba antud.  
12) Kui toodet oli liikmesriigis enn e käesoleva määruse kohaste meetmete võtmist 
seaduslikult kasutatud, tuleks ettevõtjatele anda piisavalt aega toote järkjärguliseks 
kõrvaldamiseks turult.  
                                                 
15 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/34/EÜ, 22. juuni 1998, millega nähakse ette tehnilistest 
standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord (EÜT L 204, 
21.7.1998, lk 37).  
ET 12   ET 13) Käesoleva määruse alusel võetud meetmed GMOde või geneetiliselt muundatud toidu 
ja sööda kasutami se piiramiseks või keelamiseks ei tohiks mõjutada kõnealuste 
toodete ega nende tarbimisest saadud toodete kasutamist teistes liikmesriikides. Lisaks 
ei tohiks käesolev määrus ja selle alusel liikmesriigis võetud meetmed piirata selliste 
liidu õiguses sätes tatud nõuete kohaldamist, mis käsitlevad geneetiliselt muundatud 
materjali tahtmatut ja juhuslikku sisaldust muudes toodetes ega mõjutada kõnealustele 
nõuetele vastavate toodete turulelaskmist ja kasutamist.  
14) Määrust (EÜ) nr 1829/2003 tuleks vastavalt m uuta,  
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:  
Artikkel 1  
Määrusesse (EÜ) nr 1829/2003 lisatakse järgmine artikkel:  
„Artikkel 34a  
Liikmesriigi kehtestatud piirangud või keelud  
1. Liikmesriigid võivad võtta meetmeid, et piirata artikli  3 lõikes  1 ja artikli 15 lõikes 1 
osutatud ning käesoleva määruse kohaselt lubatud toodete kasutamist või see keelata, 
tingimusel et need meetmed on:  
a) põhjendatud liidu õiguse kohaste mõjuvate põhju stega ning ei lähe mingil juhul 
vastuollu käesoleva määruse kohase riskihindamisega;  
b) proportsionaalsed ja mittediskrimineerivad.  
2. Kui liikmesriik kavatseb võtta meetmeid vastavalt lõikele 1, peab ta kõigepealt 
esitama komisjonile kõnealused kavandatav ad meetmed ja vastavad põhjendused. 
Komisjon esitab kavandatavad meetmed ja vastavad põhjendused viivitamata teistele 
liikmesriikidele. Asjaomane liikmesriik võib esitada kavandatavad meetmed ja 
asjakohase teabe enne, kui artiklites 7 ja 19 sätestatud loam enetlus on lõpule viidud.  
Kolme kuu jooksul alates esimese lõigu kohaselt komisjonile kavandatavate 
meetmete ja teabe esitamise kuupäevast:  
a) hoidub liikmesriik kõnealuseid meetmeid vastu võtmast ja rakendamast;  
b) võivad komisjon ja liikmesriigid esitad a kavandatavad meetmed edastanud 
liikmesriigile kõik märkused, mida nad peavad asjakohasteks.  
3. Käesoleva artikli lõike 1 kohaselt võetud meetmetega nähakse ette mõistlik 
ajavahemik, mille jooksul need, keda kõnealused meetmed puudutavad, võivad ära 
kasutada need artikli  3 lõikes  1 ja artikli 15 lõikes 1 osutatud toodete olemasolevad 
varud, mida võib seaduslikult kasutada enne meetmete vastuvõtmise kuupäeva.  
4. Käesoleva artikli lõike 1 kohaselt võetud meetmed ei mõjuta asjaomases 
liikmesriigis sellise to idu ja sööda kasutamist, milles sisalduva geneetiliselt 
muundatud materjali olemasolu on juhuslik või tehniliselt vältimatu ning mida 
artiklites 12 ja 24 sätestatud piirmäärade kohaldamisel ei pea käesoleva määruse 
kohaselt märgistama.  
5. Käesoleva artikl i lõikeid 1 –4 ei kohaldata kasvatamiseks ettenähtud GMOde suhtes.”  
ET 13   ET Artikkel 2  
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu 
Teatajas . 
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.  
Brüssel,  
Euroopa Parlamendi nimel  Nõukogu nimel  
president  eesistuja