LÜHENDID

COSO : Treadway Komisjoni Sponsororganisatsioonide Komitee

ESA95 : Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteem

FISIM : kaudselt mõõdetavad finantsvahendusteenused

KTKTI : kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid

NACE (Rev. 1) : Euroopa Ühenduse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator ("Nomenclature générale des Activités économiques dans les Communautés Européennes"). "Rev. 1" oli vaatlusalustel aastatel (2002–2007) kehtinud raamistik.

SKP : sisemajanduse koguprodukt

MÕISTED

Hindamisaruanded : Eurostati hinnangud liikmesriikide kogurahvatulu andmete kvaliteedile. Hinnangute aluseks olevad komponendid koostatakse vastavalt kogurahvatulu nimistule.

Kogurahvatulu : kogurahvatulu on SKP miinus esmane tulu (sh hüvitised töötajatele, maksud ning tootmis- ja impordisubsiidiumid ja omanditulu), mille residendist üksused maksavad mitteresidendist üksustele, pluss esmane tulu, mida residendist üksused saavad mitteresidendist üksustelt.

Kogurahvatulu andmete muutmine : kogurahvatulu andmete ajakohastamine, mille põhjuseks on vigade parandamine, statistiliste andmete ajakohastamine, võrdlus- või baasaasta muutmine või rahvamajanduse arvepidamise mõistelise raamistiku (näiteks NACE Rev. 2) muutmine. Kaht viimast olukorda loetakse vastavalt kas suurteks korralisteks muudatusteks (või võrdlusnäitajate muudatusteks) või suurteks juhuslikeks muudatusteks.

Kogurahvatulu komitee : liikmesriikide esindajatest koosnev komitee, mida juhib Eurostat ja mis abistab komisjoni tema kontrollimistöös.

Kogurahvatulu komitee arvamus : arvamus, mille kogurahvatulu komitee avaldab kord aastas omavahendite arvestamiseks kasutatavate liikmesriikide kogurahvatulu andmete asja- kohasuse kohta.

Kogurahvatulu kvaliteediaruanne (-aruanded) : kogurahvatulu küsimustikule lisatakse aruanne, milles näidatakse, kuidas koondnäitaja saadakse, ja milles kirjeldatakse kõiki peamisi muudatusi menetlustes ja põhistatistikas võrreldes eelmiste aastatega.

Kogurahvatulu küsimustik(ud) : kogurahvatulu koondnäitaja ja selle komponentide andmed, mida liikmesriigid esitavad kord aastas omavahendite arvestamiseks.

Kogurahvatulu nimistu : liikmesriikide poolt erinevate kogurahvatulu komponentide statistiliseks hindamiseks kasutatavate menetluste (meetodite) ja põhistatistika (allikate) kirjeldus.

Kogurahvatulu nimistu hindamise küsimustik : kogurahvatulu nimistu hindamise küsimustik on peamine töövahend, mida Eurostat kasutab selleks, et kontrollida kogurahvatulu nimistu vastavust ESA95-le.

Kogurahvatulu reservatsioonid : nendest teatab komisjon (või erandkorras liikmesriigid) selleks, et võimaldada liikmesriikide mõne konkreetse aasta kogurahvatulu andmeid muuta pärast õigusaktides ette nähtud nelja aasta pikkust tähtaega. Üldised reservatsioonid hõlmavad liikmesriigi kõiki kogurahvatulu komponentide koostamist, samas kui (riigipõhised või valdkonnaülesed) erireservatsioonid hõlmavad eraldiseisvate kogurahvatulu komponentide statistilist hindamist.

Komisjonisisesed ülesanded :

kogurahvatulul põhinevate omavahendite haldamisega seoses on tulude sissenõudmisega tegelev eelarvevahendite käsutaja eelarve peadirektoraat. Seevastu liikmesriikide esitatud omavahendite arvestamiseks kasutatavaid kogurahvatulu andmeid kontrollib Eurostat.

Mõisteid "eelarve peadirektoraat" ja "Eurostat" kasutatakse siis, kui viidatakse vastava komisjoni talituse tööle. Kui viidatakse nii eelarve peadirektoraadi kui ka Eurostati tööle või komisjonile üldiselt, kasutatakse mõistet "komisjon".

Otsene kontroll : kontrollimeetod, mille Eurostat võttis kasutusele 2007. aastal, et kindlaks teha, kas kogurahvatulu nimistus esitatud allikate ja meetodite kirjeldus kajastab tegelikult kasutatud koostamise tava.

Põhjalik kontroll : seda mõistet kasutatakse kontrollikoja testide koht, vastandina otsesele kontrollile, mis viitab komisjoni tegevusele. Need mõisted on sarnased, kuid põhjaliku kontrolli ulatus ja eesmärgid on otsese kontrolliga omadest laiemad.

SKP :

SKP on residendist tootmisüksuste (majandusterritooriumil) tootmistegevuse lõpptulemus ja seda võib määratleda kolmel järgmisel viisil:

a) tootmispõhine lähenemisviis: eri institutsiooniliste sektorite (mittefinantsettevõtted, finantsinstitutsioonid, valitsemissektor, kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid) või eri majandusharude kogulisandväärtuse summa pluss maksud miinus tootesubsiidiumid;

b) kulupõhine lähenemisviis: residendist institutsionaalsete üksuste kaupade ja teenuste lõppkasutuse (tegeliku lõpptarbimise ja kapitali kogumahutuse) summa pluss kaupade ja teenuste eksport miinus import;

c) tulupõhine lähenemisviis: kogumajanduse tulukonto kasutuse summa (hüvitised töötajatele, maksud tootmiselt ja impordilt miinus subsiidiumid, kogu äritegevuse ülejääk ja kogumajanduse segatulu).

KOKKUVÕTE

I. Liikmesriikide kogurahvatulu on aluseks ELi eelarve kõige olulisema tulude osa arvestusele. Sellest allikast saadud tulud on suurenenud ligikaudu 50%-lt eelarves 2002. aastal (46 miljardit eurot) 70%-ni 2012. aastal (98 miljardit eurot).

II. Kogurahvatulu on makromajanduslik koondnäitaja, mille koostamise protsess peaks vastama ESA95-le. Komisjon kontrollib liikmesriikide esitatud kogurahva- tulu andmeid tagamaks, et nende maksed ELi eel- arvesse on õiged. Kogurahvatulu komitee aitab komisjonil kontrolli läbi viia.

III. Kontrollikoja auditis uuriti, kui mõjusalt oli komisjon kontrollinud omavahendite arvestamiseks kasutatud aastate 2002–2007 kohta kogutud kogurahvatulu andmeid. Sellised andmed muutusid lõplikeks 2012. aastal. Auditis määrati kindlaks kogurahvatulu andmete koostamisega seotud riskid ja hinnati komisjoni töö kvaliteeti nende riskide hindamisel.

IV. Kontrollikoja audiitorid rakendasid komisjoniga võrreldes struktureeritumat kontrollimist, keskendudes piiratud arvule kesksetele ja kõige rohkem riske sisaldavatele komponentidele. Kui komisjon rakendaks sarnast lähenemisviisi, ei nõuaks see nende Eurostati töötajate arvu suurendamist, kes tegelevad omavahendite arvestamiseks kasutatavate kogurahvatulu andmete kontrollimisega.

V. Komisjon lõpetas kontrollitsükli 2012. aasta jaanuaris. Liigselt kasutati üldisi reservatsioone ja komisjon ei uurinud piisavalt suuri muudatusi, mida liikmesriigid tegid 2008. ja 2011. aasta vahel.

VI. Võib eeldada, et komisjoni kontrolli tulemusel liikmesriikide kogurahvatulu andmete kvaliteet paraneb. Kontrollikoda leiab siiski, et kontroll ei olnud piisavalt struktureeritud ja sihipärane, ning seda järgmistel põhjustel:

a) kontrolli strateegia/lähenemisviis: komisjon ei kavandanud oma tööd ega määranud prioriteete asjakohasel viisil, sest riske ei hinnatud piisavalt,

b) kontrolli protsess: liikmesriikides kontrolli tegemisel ei kohaldanud komisjon järjekindlat lähenemisviisi, mille tagajärjeks on eelkõige puudused otsese kontrolli tulemustes ja riigipõhiste erireservatsioonide kehtestamise kriteeriumide puudumine, ning komisjon ei teinud kõnealusel tasandil piisavalt kontrolle,

c) aruandlus: kontrollidest pole asjakohaselt aru antud.

VII. Kontrollikoja auditiga leiti juhtumeid, kus kalduti ESA95-st olulisel määral kõrvale, samuti kogurahvatulu statistiliste hinnangute puudulikkust nende usaldusväärsuse, võrreldavuse ja ammendavuse mõttes, mida komisjon ei olnud avastanud.

VIII. Eelkõige soovitab kontrollikoda järgmist:

a) komisjon peaks tööd kavandama ning eesmärgid tähtsuse järjekorda seadma struktureeritud ja ametlikul viisil, lühendama kontrollitsükli kestust ja piirama üldiste reservatsioonide kasutamist;

b) komisjon peaks riskianalüüsi alusel sihipärasemalt kontrollima olulisi ja riski sisaldavaid kogurahvatulu komponente, pöörates erilist tähelepanu kogurahvatulu ammendavusele, võimaluse korral hindama oma leidude võimalikku mõju või riski sisaldavat summat ning määrama erireservatsioonide kehtestamisele olulisuse kriteeriumid;

c) liikmesriikide kogurahvatulu hindamisaruanded peaksid sisaldama täielikumat, läbipaistvamat ja järjepidevamat ülevaadet komisjoni kontrolli tulemustest; kogurahvatulu komitee iga-aastased arvamused peaksid i) sisaldama selget hinnangut selle kohta, kas liikmesriikide kogurahvatulu andmed on asjakohased omavahendite arvestamiseks, ii) vastama rahvamajanduse kogutulu määruse nõuetele ja iii) leidma asjakohast kasutamist eelarvemenetluses, nagu on sätestatud omavahendite määruses; eelarve peadirektoraadi ja Eurostati aasta tegevusaruanded peaksid andma õige ja õiglase ülevaate liikmesriikide kogurahvatulu andmete kontrollimise ning kogurahvatulul põhinevate omavahendite haldamise kohta.

SISSEJUHATUS

1. ELi eelarvet rahastatakse omavahenditest ja muudest tuludest. Omavahendeid on kolme liiki [1]: traditsioonilised omavahendid (impordilt kogutud tollimaksud ja suhkrutootmismaks), omavahendid, mis arvestatakse liikmesriikide kogutava käibemaksu alusel, ja liikmesriikide kogurahvatulul põhinevad omavahendid. Joonisel 1 on näidatud ELi 2012. aasta tulude eelarve. Kogurahvatulul põhinevad omavahendid [2] on selle peamine allikas.

2. Kogurahvatulul põhinevate sissenõutavate omavahendite summa on summa, mis on vajalik pärast traditsiooniliste omavahendite, käibemaksul põhinevate omavahendite ja muu tulu kogusumma väljaarvutamist eelarve tasakaalustamiseks. See kogutakse igalt liikmesriigilt vastavalt riigi kogurahvatulule. I lisas on antud ülevaade iga liikmesriigi kogurahvatulul põhinevate omavahendite makse kohta kolmel võrdlusaastal: 2002, 2007 ja 2010.

JOONIS 1

ELI TULUD EELARVEAASTAL 2012

+++++ TIFF +++++

Allikas: Euroopa Kontrollikoda (komisjoni finantsaruannete põhjal).

3. Igasugune kogurahvatulu suuremana (või väiksemana) deklareerimine mõne liikmesriigi poolt ei mõjuta küll kogurahvatulul põhinevate omavahendite üldist summat, kuid vähendab (või suurendab) muude liikmesriikide vastavaid makseid. II lisas on antud ülevaade kogurahvatulul põhinevate omavahendite arvestusest.

4. Kogurahvatulu andmed on makromajanduslik koondnäitaja, mis tuleneb liikmesriikide statistilistest menetlustest. Käesolevas aruandes tutvustatakse kontrollikoja auditit omavahendite arvestamiseks kasutatavate kogurahvatulu andmete komisjonipoolse kontrollimise tulemuslikkuse kohta. Aruandes hinnatakse, mil määral olid paika pandud Eurostati kontrollitöö prioriteedid, kas selle käigus tehti kindlaks, kas liikmesriikide kogurahvatulu andmete kvaliteet vajab parandamist, ja kas sellest anti piisavalt aru. Oma eriaruandes nr 12/2012 [3] hindas kontrollikoda seda, kas komisjon ja Eurostat olid parandanud Euroopa usaldusväärse ja usutava statistika koostamise protsessi.

5. Kogurahvatulu arvestamine hõlmab suurt hulka erinevaid komponente, mida tuleb mõõta, kasutades parimaid kättesaadavaid statistilisi allikaid ja meetodeid. Selle koostamise kord peaks vastama Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi (ESA95) [4] nõuetele. See on keeruline protsess. Joonisel 2 on näidatud rahvamajanduse arvepidamise koostamise protsess, millest saadakse kogurahvatulu andmed.

JOONIS 2

RAHVAMAJANDUSE ARVEPIDAMISE KOOSTAMISE PROTSESS

+++++ TIFF +++++

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

6. Kogurahvatulu andmed on paratamatult teatud määral ebatäpsed, sest kasutatakse hindamistehnikaid ja otsustust, kuid nende koostamine on seotud ka riskidega, mis tulenevad selliste allikate ja meetodite kasutamisest, mis ei pruugi mõõta asjakohaselt majandustegevust vastavalt ESA95 arvestuseeskirjadele [5]. Näiteks mittetäielike või vananenud allikate kasutamine vähendab rahvamajanduse arvepidamise kvaliteeti selle usaldusväärsuse, võrreldavuse ja ammendavuse mõttes.

7. Joonisel 3 on näidatud seos kogurahvatulu andmete koostamise ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite arvestuse vahel, tõstes esile komisjonipoolse kontrollimise protsessi tähtsuse korrektse arvestuse ning seega üksikute liikmesriikide maksete õiglase jaotuse seisukohalt.

JOONIS 3

SEOS KOGURAHVATULU ANDMETE JA KOGURAHVATULUL PÕHINEVATE OMAVAHENDITE ARVESTUSE VAHEL

+++++ TIFF +++++

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

8. Rahvamajanduse kogutulu määruses [6] on sätestatud, et komisjon peab kontrollima liikmesriikide poolt kogurahvatulu arvutamiseks kasutatavaid allikaid ja meetodeid, mida tuleks hinnata usaldusväärsuse, võrreldavuse ja ammendavuse seisukohalt. Komisjon peaks seepärast läbi vaatama liikmesriikide poolt kogurahvatulu arvestamiseks kasutatavad menetlused, hindamaks, kas need vastavad ESA95-le. Kogurahvatulu andmete mõjus kontrollimine on õigluse tagamiseks väga tähtis.

9. Kogurahvatulu andmed ja rahvamajanduse arvepidamise statistika üldiselt on poliitikakujundajate jaoks tähtsad näitajad, mille alusel võtta vastu olulisi otsuseid eelarve ja rahapoliitika kohta. Lisaks kasutatakse sisemajanduse koguprodukti (SKP) ja/või kogurahvatulu koondnäitajaid muudel eesmärkidel, näiteks ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse [7] raames ja ELi ühtekuuluvuse valdkonna kulude [8] jaotamiseks liikmesriikide vahel.

OMAVAHENDITE ARVESTAMISEKS KASUTATAVATE KOGURAHVATULU ANDMETE KONTROLLIMINE KOMISJONI POOLT

KOMISJONISISESED ÜLESANDED JA KOGURAHVATULU KOMITEE ROLL

10. Kõigi omavahendite puhul on volitatud eelarvevahendite käsutaja eelarve peadirektoraat, kuid liikmesriikide esitatud omavahendite arvestamiseks kasutatavaid kogurahvatulu andmeid kontrollib Eurostat.

11. Komisjoni abistab kontrollimistöös kogurahvatulu komitee, kuhu kuuluvad liikmesriikide riiklike statistikaametite esindajad ja mida juhib Eurostat. Kõnealusel komiteel on nõuandvad volitused, sh võtta igal aastal vastu arvamus omavahendite arvestamiseks kasutatavate liikmesriikide kogurahvatulu andmete asjakohasuse kohta (vt punkt 15), väljendada seisukohti metoodiliste küsimuste ja ESA95 tõlgendamise kohta, selleks et parandada kogurahvatulu andmete koostamist.

KONTROLLIMINE

12. Komisjoni kontroll põhineb kontrolliraamistikul, mille on loonud Eurostat ja heaks kiitnud kogurahvatulu komitee. Aastate 2002–2010 kohta kogutud liikmesriikide kogurahvatulu andmete uurimisel tugineb kontrolliraamistik peamiselt liikmesriikide kogurahvatulu andmete ("kogurahvatulu nimistud") koostamise allikate ja meetodite kontrollimisele.

13. Töö hõlmab kogurahvatulu kõigi komponentide koostamist käsitlevate dokumentide kontrollimist, kasutades selleks kogurahvatulu nimistu hindamise küsimustikku (edaspidi "kõikehõlmav lähenemisviis") [9]. Lisaks on alates 2007. aastast teostatud ka ühe või kahe kogurahvatulu komponendi otsest kontrolli. Selle lähenemisviisi abil soovib Eurostat kontrollida, kas kogurahvatulu nimistus esitatud allikate ja meetodite kirjeldus [10] kajastab tegelikult kohaldatud koostamise praktikat, ilma et Eurostat ise sooritaks kogurahvatulu komponentide hinnangulist arvestamist. III lisas on esitatud liikmesriikide kogurahvatulu nimistute komisjonipoolse kontrolli tsükkel.

ARUANDLUSNÕUDED

14. Kontrollitsükli lõpul koostab Eurostat hindamisaruanded, milles võtab kokku oma analüüsi liikmesriikide kogurahvatulu andmete kvaliteedi kohta ja esitab valdkonnad, mille puhul on parandamisruumi. Kõnealused aruanded esitatakse kogurahvatulu komiteele ja komisjon kasutab neid alusena erireservatsioonide kehtestamisel. Allolevas selgituses kirjeldatakse kogurahvatulu reservatsioone ja nende kasutamist.

15. Kogurahvatulu komitee vaatab läbi liikmesriikide poolt kord aastas esitatavad kogurahvatulu küsimustikud ja kvaliteediaruanded. Komitee avaldab omavahendeid silmas pidades arvamuse liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu andmete usaldusväärsuse, võrreldavuse ja ammendavuse kohta, võttes arvesse tasuvuspõhimõtet [11].

16. Eelarve peadirektoraat arvestab kogurahvatulu komitee arvamust kogurahvatulul põhinevate omavahendite saldode korrigeerimisel. Ainult muudatused eelmiste aastate kogurahvatulu andmetes, mida käsitletakse kõnealuses arvamuses, saavad olla aluseks eelarve korrigeerimisele.

17. Vastavalt finantsmäärusele [12] annab volitatud eelarvevahendite käsutaja oma ülesannete täitmisest aru aasta tegevusaruande vormis. Finantsmääruse kohaselt tuleb aruandes võrrelda tegevuse tulemusi seatud eesmärkidega, esitada tegevusega seotud riskid, kirjeldada eraldatud vahendite kasutamist ning sisekontrollisüsteemi tõhusust ja mõjusust. Eelarve peadirektoraadi ja Eurostati aasta tegevusaruannetes antakse ülevaade kogurahvatulul põhinevate omavahendite haldamise kohta.

SELGITUS

KOGURAHVATULU RESERVATSIOONID

Kogurahvatulu reservatsioonid on vahend, mis võimaldab kogurahvatulu teatud aasta andmeid muuta pärast õigusaktides ette nähtud nelja aasta pikkust tähtaega. Nende kehtestamisest teatab komisjon (või erandkorras liikmesriik) vastavalt omavahendite määruse artikli 10 lõikele 7.

Üldised reservatsioonid hõlmavad liikmesriigi kogurahvatulu kõigi komponentide koostamist ja neid on kasutatud peamiselt siis, kui kogurahvatulu nimistu hindamine võtab Eurostatil aega rohkem kui neli aastat. Kui Eurostat lõpetab kontrollimise, tühistatakse need reservatsioonid ja asendatakse erireservatsioonidega.

Erireservatsioonid hõlmavad hinnangut kogurahvatulu eraldiseisvatele komponentidele. Need reservatsioonid kehtestatakse mõne liikmesriigi suhtes ja tühistatakse juhul, kui Eurostat kinnitab, et riiklikud statistikaametid on teinud nõutud parandused rahvamajanduse arvepidamise koostamise menetlustes.

AUDITI ULATUS, LÄHENEMISVIIS JA METOODIKA

18. Kontrollikoja auditiga uuriti, kas komisjon oli kontrollinud omavahendite arvestamiseks kasutatud kogurahvatulu andmeid struktureeritult ja sihipäraselt. Audit hõlmas ELi 25 liikmesriigi [13] aastate 2002–2007 [14] kohta kogutud kogurahvatulu andmete kontrollimist komisjoni poolt, keskendudes Eurostati-poolsele kogurahvatulu nimistute kontrollimisele. Kõnealune kontrollitsükkel lõpetati 2012. aasta jaanuaris.

19. Kontrollikoda hindas järgmist kolme küsimust.

a) Kas Eurostat kavandas asjakohaselt oma kontrollimistööd ja määras selle prioriteedid?

b) Kas Eurostat uuris mõjusalt kogurahvatulu andmete kvaliteeti nende usaldusväärsuse, võrreldavuse ja ammendavuse mõttes?

c) Kas Eurostati kontrollist anti asjakohaselt aru (täielikkuse, läbipaistvuse ja järjekindluse mõttes)?

20. Audit keskendus Eurostati kontrollimistööle (vt punkt 30). Kontrollikoda vaatas läbi kümnest liikmesriigist koosneva valimi dokumendid (vt I lisa). Neist viies liikmesriigis tegi kontrollikoda kohapealseid kontrollkäike. Ülevaade auditi lähenemisviisi ja metoodika kohta on esitatud IV lisas.

21. Kriteeriumid, mille alusel auditis hinnati komisjoni töö kvaliteeti, põhinevad kontrollikorra heal taval, mille kontrollikoda on koostanud, võttes arvesse ELi eeskirju ja asjassepuutuvaid sisekontrolli põhimõtteid [15].

22. Kõnealune hea tava sisaldab eelkõige järgmist:

kvalitatiivne riskihindamine ja tasuvusanalüüs kontrolliprioriteetide määramisel ja kavandamisel,

valitud riskiga seonduvate ja kogurahvatulu oluliste komponentide põhjalik kontroll [16],

tehtud kontrolli aruandluse täielikkus, läbipaistvus ja järjepidevus.

23. Üksikasjalikumalt on neid kirjeldatud konsolideeritud raamistikus "Kontrollikoja kontrollimudel" (vt V lisa).

TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI KONTROLL PARANDAB EELDATAVALT LIIKMESRIIKIDE KOGURAHVATULU ANDMETE KVALITEETI, KUID …

24. Komisjon külastas EU-25 liikmesriike ja analüüsis nende kogurahvatulu nimistuid alates 2007. aasta algusest kuni 2012. aasta alguseni. Töö põhjal esitati arvukalt erireservatsioone, mis eeldatavalt parandab liikmesriikide kogurahvatulu andmete kvaliteeti.

KONTROLL EI OLNUD PIISAVALT STRUKTUREERITUD JA SIHIPÄRANE, SEST …

25. Järgmised tähelepanekud tulenevad hea tava kasutamisest kontrollikoja poolt kogurahvatulu andmete kontrollimisel (vt punktid 21–23). Need esitatakse kontrolli strateegia/lähenemisviisi, kontrolli protsessi ja aruandlusena.

… EUROSTAT EI KAVANDANUD OMA TÖÖD EGA MÄÄRANUD SELLE PRIORITEETE ASJAKOHASELT

26. Edukas kontrollimetoodika eeldab kavandamist, tagamaks, et Eurostati ressursid suunatakse kõige prioriteetsematesse valdkondadesse. See on eriti tähtis sellise väga keerulise statistikavaldkonna puhul, nagu rahvamajanduse arvepidamine, kus olemasolevate ressursside piiratuse tõttu ei ole võimalik anda kõikehõlmava lähenemisviisi alusel adekvaatset hinnangut statistika koostamise protsessile.

27. Kontrollikoda kasutas sihipärast lähenemisviisi, mille kohaselt põhinevad prioriteetsete kontrollitavate valdkondade valikukriteeriumid rahvamajanduse arvepidamise kvalitatiivsel riskihindamisel (vt punktid 31 ja 32) ja tasuvusanalüüsil (vt punktid 33–36).

28. Kontrollikoda on arvamusel, et komisjon ei kavandanud asjakohaselt liikmesriikide kogurahvatulu andmete kontrollimist ega määranud asjakohaselt selle prioriteete, kohaldades tasuvuspõhimõtet, mis arvestaks iga kogurahvatulu komponendi olulisust ja komponendi koostamisega seonduva riski kvalitatiivset hindamist. Eurostat ei andnud kogurahvatulu komiteele selgelt ja õigeaegselt aru juhtudest, mille puhul eeldatakse tasuvuspõhimõtte kohaldamist [17].

29. 2011. aasta augustis väljendas ka Eurostati siseauditi osakond [18] muret riski mittearvestamise pärast kontrolli kavandamisel. Siseauditi üksus soovitas rakendada kavandamiseks riskihindamise maatriksit, sh komponentide valikut otseseks kontrolliks ning liikmesriikide ja eri ajaperioodide probleemide võrdlevat analüüsi. 2013. aasta septembriks ei olnud seda soovitust järgitud.

30. Selleks et näidata, kas kontrollikoja sihipärane lähenemisviis annaks komisjoni kontrollisüsteemile mõjususe seisukohalt lisandväärtust, võrdles kontrollikoda Eurostati kontrolli tulemusi enda poolt kümnes liikmesriigis tehtud auditeerimistöö tulemustega, nagu on kirjeldatud järgnevates punktides (vt punktid 37–76).

KOGURAHVATULU KOMPONENTIDE RISKIHINDAMIST POLE ASJAKOHASELT TEOSTATUD

31. Kontrollikoda teostas kümne valitud liikmesriigi kvalitatiivse riskihindamise, mis põhines peamiselt kogurahvatulu nimistutes sisalduval allikate ja meetodite kvalitatiivsel kirjeldusel. Tuvastati need kogurahvatulu komponendid, mille koostamise puhul oli ESA95 mittejärgimise risk suurem.

32. Riskihindamise maatriks ja selle kohaldamise tulemused on esitatud vastavalt VI ja VII lisas. Eurostat sellist struktureeritud tööd ei teostanud.

TASUVUSANALÜÜSI EI TEHTUD NÕUETEKOHASELT

33. Oma auditi kavandamiseks ja selle prioriteetide määramiseks viis kontrollikoda läbi tasuvusanalüüsi. See põhines kvalitatiivsel riskihindamisel, milles arvestati ka kogurahvatulu komponentide suhtelist osakaalu kogu- majanduses. Tulemused on esitatud VIII lisas.

34. Sellest tulenev riski suuruse näitaja seab tähtsuse järjekorda iga liikmesriigis kontrollitavad kogurahvatulu komponendid ja võimaldab ajalisi võrdlusi iga liikmesriigi kohta ja/või liikmesriikide vahel. Seega valis kontrollikoda kogurahvatulu komponendid välja põhjalikuks kontrollimiseks ja/või dokumentide kontrollimiseks liikmesriikides. Kontrollikoda leidis, et Eurostat viis kümnes valitud liikmesriigis läbi ainult ühe sellise kogurahvatulu komponendi otsese kontrolli, mis vastavalt kontrollikoja tasuvusanalüüsile oli riski suuruse kõrgeima näitajaga [19].

35. Kontrollikoda võrdles oma tasuvusanalüüsi tulemusi nende kogurahvatulu komponentidega, mille suhtes pidas Eurostat vajalikuks "meetmeid A" [20], millel võib olla oluline mõju kogurahvatulu arvestamisele, ja kõigi nende osadega, mille kohta tegi Eurostat kümnes vaatlusaluses liikmesriigis otsekontrolli.

36. Võrdlev analüüs tõi välja, et Poola kontrollimisel käsitles Eurostat ainult kõige olulisemaid ja kõige suurema riskiga seonduvaid kogurahvatulu komponente. Ülejäänud üheksas valitud liikmesriigis ei nõudnud Eurostat koostamise protsessi parandamist ja/või selgitamist ega teostanud otsest kontrolli järgmises neljas olulises valdkonnas (ületavad riskinäitaja väärtuse võrdluskünnise 5):

tootmine NACE D (Rev. 1), mis moodustab 12–21% nende riikide kogurahvatulust,

hulgi- ja jaemüük, parandus NACE G (Rev. 1) [21], mis moodustab 10–12% nende riikide kogurahvatulust,

kinnisvara, väljaüürimine ja äritegevus NACE K (Rev. 1) [22], mis moodustab 14–18% nende riikide kogurahvatulust, ning

maksud miinus tootesubsiidiumid [23], mis moodustab 10–13% nende riikide kogurahvatulust.

… EUROSTAT EI KOHALDANUD LIIKMESRIIKIDE KONTROLLIMISEL ÜHETAOLIST LÄHENEMISVIISI

37. Komisjoni raamistiku aluseks olevate kontrollimenetluste kohaldamine peaks tagama liikmesriikide ühetaolise käsitlemise Eurostati kontrollide intensiivsuse ja üksikasjalikkuse aspektist.

38. Läbi vaadati ka kümne valitud liikmesriigi kogurahvatulu nimistute kontrollimine Eurostati poolt ja kontrollikoda leidis, et Eurostat ei olnud liikmesriikides oma kontrollimenetlusi ühetaoliselt kohaldanud.

KOGURAHVATULU NIMISTU HINDAMISE KÜSIMUSTIKULE TUGINEVAT KONTROLLI EI DOKUMENTEERITUD ASJAKOHASELT

39. Eurostati kontrollimistöö ei olnud piisavalt dokumenteeritud. See ei võimaldanud kontrollikojal täielikult hinnata, kas komisjoni kontrollimenetlusi oli liikmesriikides ühetaoliselt kohaldatud ja kas komisjon oli juhtimisalast järelevalvet teinud nõuetekohaselt:

mõned kogurahvatulu nimistu hindamise küsimustiku küsimused olid jäänud vastamata [24],

kogurahvatulu nimistu hindamise küsimustiku vastuste üksikasjalikkuse tase erines [25],

alati ei olnud võimalik selgelt seostada kogurahvatulu nimistu hindamise küsimustikku ja Eurostati aruannetes esitatud vajalikke meetmeid [26],

polnud võimalik uurida, kuidas Eurostat oli jälginud vajalike meetmete võtmist juhtudel, kui teostatud töö registrit ei olnud ajakohastatud ja/või kui see polnud piisavalt üksikasjalik [27].

PUUDUSED OTSESE KONTROLLI TEOSTAMISEL

40. Kogurahvatulu komitee vastu võetud suunised sisaldavad mitut üldist kriteeriumi, mille alusel valida kogurahvatulu komponente otseseks kontrolliks [28]. Siiski pole antud suuniseid nende kriteeriumide kohaldamiseks. Eurostat valis liikmesriikides analüüsitavad valdkonnad välja erineval alusel ja seega ei kohaldatud ühetaolist lähenemisviisi.

41. Kümnest kontrollitud liikmesriigist kaheksas [29] puudusid tõendid selle kohta, et Eurostat oli üle kontrollinud valitud komponentide hindamiseks kasutatavate sisendandmete kontrolli riiklike statistikaametite poolt. See tekitab kahtlusi selle kohta, kas Eurostat hindas neis liikmesriikides rahvamajanduse arvepidamise järelevalve- ja kontrollisüsteeme asjakohaselt.

42. Õiguslik alus, mille põhjal Eurostat tegi otsest kontrolli, oli rahvamajanduse kogutulu määrus [30]. Arvestades otsese kontrolli eesmärke ja ulatust, oleks omavahendite määrus [31] olnud kontrollikoja arvamuse kohaselt asja- kohasem õiguslik alus. Viimati nimetatud õigusaktis ei ole ette nähtud muude liikmesriikide riiklike statistikaametite osalemist kontrollimisel ja selles on sätestatud konkreetsed tähtpäevad komisjoni ametlikuks aruandluseks ning liikmesriikide vastuste esitamiseks [32]. Kõnealust õiguslikku alust Eurostat selle kontrollitsükli kontekstis ei kasutanud.

KRITEERIUMIDE PUUDUMINE RIIGIPÕHISTE ERIRESERVATSIOONIDE KEHTESTAMISEKS

43. Eurostat ei määratlenud ühtegi kriteeriumi, mille alusel otsustada, millised hindamisaruannetes sisalduvad punktid (vt punktid 79–82) peaksid olema riigipõhised erireservatsioonid. Eurostat ei püüdnud arvutada reservatsioonide aluseks olevate nõutavate parandusmeetmete võimalikku mõju kogurahvatulule. Seega polnud võimalik hinnata, kas ELi 25 liikmesriigile kehtestatud 103 erireservatsiooni (vt IX lisa) vastavad tasuvuspõhimõttele (vt punkt 28).

44. Juhtumid, kus komisjon kehtestas riigipõhiseid erireservatsioone eba- järjekindlalt, on esitatud punktides 62–64.

VALDKONNAÜLESED ERIRESERVATSIOONID ON KEHTESTATUD MITTEASJAKOHASELT

45. Kuigi kogurahvatulu komitee poolt vastu võetud menetlustes ei ole seda sõnaselgelt ette nähtud, kehtestas komisjon kuus valdkonnaülest [33] eri- reservatsiooni. Need reservatsioonid on komisjon määratlenud kui punktid, millest on teatatud kõigile liikmesriikidele eesmärgiga võimaldada Eurostatil võrrelda aluseks olevaid koostamisprotsesse, et parandada kogurahvatulu arvestamist.

46. Kontrollikoda leidis juhtumeid, kus need reservatsioonid ei olnud põhjendatud, sest liikmesriike ei mõjutanud aluseks olevad küsimused (näiteks elamuühistute käsitlemine, mille puhul 14 liikmesriiki teatas, et neil sellised tehingud puuduvad [34]) ja nende mõju rahvamajanduse arvepidamise kvaliteedile ei olnud oluline (näiteks selliste üksuste käsitlemine, kus füüsiline kohalolu on vähene või puudub, mille puhul oodatav mõju kogurahvatulule on piiratud ning hõlmab peamiselt väikeseid liikmesriike).

… EUROSTAT EI TEGUTSENUD PIISAVALT LIIKMESRIIKIDE TASANDIL

47. Eurostat peaks piisavalt kontrolle läbi viima riiklike statistikaametite tasandil, selleks et katta peamised rahvamajanduse arvepidamisega seonduvad riskid (vt VI lisa), mis võimaldaks asjakohaselt hinnata liikmes- riikide kogurahvatulu andmete kvaliteeti.

EUROSTAT KONTROLLIB KOGURAHVATULU NIMISTUID PIIRATUD ULATUSES

48. Eurostati dokumentides sisalduvad tõendid ei näidanud, et koostamisega seotud keskseid küsimusi oleks piisavalt põhjalikult uuritud, nagu on selgitatud allpool.

EBAPIISAVALT OLI UURITUD ÄRIREGISTREID NING INSTITUTSIOONILISTE ÜKSUSTE JA TEHINGUTE LIIGITAMIST VALITSEMISSEKTORIS

49. Äriregistrite kvaliteet [35] ja selliste üksikasjalike andmete kättesaadavus, mis võimaldavad institutsioonilisi üksusi ja tehinguid õigesti liigitada, on rahvamajanduse arvepidamise koostamise võtmetähtsusega elemendid. Äriregistrite täielikkuse uurimine, samuti turu- ja turuvälisuse kriteeriumide kohaldamine [36] ning valitsemissektori tehingute liigitamine on Eurostatis muude struktuuriüksuste ülesanne, mitte selle üksuse, mis vastutab omavahendite arvestamiseks kasutatavate kogurahvatulu andmete kontrollimise eest.

50. Kümne valitud liikmesriigi puhul puudusid tõendid selle kohta, et kogurahvatulu andmete kontrollimise eest vastutav Eurostati osakond oleks neid küsimusi piisavalt uurinud, kas siis ise kontrollides või muude vastutavate osakondade kontrollitulemusi üle vaadates. Eurostati osakondade vahelise ebapiisava kooskõlastamise tõttu ei tegeldud seega nõuete- kohaselt sellest tulenevate rahvamajanduse arvepidamise koostamisega seonduvate riskidega.

51. Seda kinnitab ebapiisav korrektsioon (mis põhineb üle 20 aasta vanal ja endiselt kasutusel oleval infol) Saksa rahvamajanduse arvepidamises, selleks et võtta arvesse äriregistri halba kvaliteeti (vt tabel 1, punkt 2), ning riigihaiglate liigitamine ja osa nende tulu kirjendamine Austrias viisil, mis ei vasta ESA95-le.

52. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse eest vastutav Eurostati osakond teatas pärast 2007.–2012. aastal Austriasse tehtud külaskäike võimalusest, et riiklik statistikaamet ei olnud nõuetekohaselt kohaldanud turu- ja turuvälisuse kriteeriume riigihaiglate liigitamiseks rahvamajanduse arvepidamises. Seda tähelepanekut ei arvestanud Eurostati osakond, mis vastutab omavahendite arvestamiseks kasutatavate kogurahvatulu andmete kontrollimise eest. Selles küsimuses oleks komisjon pidanud kehtestama riigipõhise erireservatsiooni.

53. Kontrollikoda leidis dokumente kontrollides, et valitsemissektori poolt haiglate tegevuskahjumi katmiseks eraldatud rahalised vahendid on Austrias kirjendatud tervishoiu valdkonna teenustele makstavate toote- subsiidiumidena. Need moodustavad umbes 1,5% kogurahvatulust aastas [37]. ESA95 [38] ei luba sotsiaalsete riskide või vajadustega seotud teenuste makseid kirjendada subsiidiumina. Eurostat ei kontrollinud seda kogurahvatulu komponenti eraldi, hindamaks, kas kirjendatud tehing oleks tulnud liigitada mitterahaliseks sotsiaalsiirdeks. See ümberliigitus suurendaks Austria kogurahvatulu statistilist hinnangut.

EUROSTATI KONTROLLIDEL PUUDUVAD TÕENDID JA NENDE ULATUS ON PIIRATUD

54. Eurostati poolt Belgias, Itaalias ja Madalmaades tehtud kontrolli dokumentide kvaliteet ei võimaldanud kontrollikojal tehtud tööd täielikult uurida. Polnud võimalik hinnata, kas nende kolme liikmesriigi puhul valitud kogurahvatulu komponentide osas rakendas komisjon mõnd kontrollikoja määratletud põhikontrollimehhanismi.

55. See tõstatab küsimuse, kas Eurostat järgis sisekontrollistandardite nõudeid, mille kohaselt teostatud töö piisav dokumenteerimine on kohustuslik mitte ainult selleks, et võimaldada asjakohast juhtimisalast järelevalvet, vaid ka selleks, et tagada tegevuse jätkuvus aja jooksul [39].

56. Lisaks sellele ei hõlmanud Eurostati töö kontrollikoja uuritud kümnes liikmesriigis järgmisi punkte:

hinnang muude allikate kättesaadavuse ja võimaliku kasutamise kohta koostamisprotsessis;

üksuste liigitamine muudes institutsioonilistes sektorites peale valit- semissektori [40];

valitsemissektori eelarve puudujääki ja võlga käsitlevas käsiraamatus toodud soovituste rakendamine ja/või monetaar-, finants- ja maksebilansi statistika komitee esitatud seisukohtade arvestamine alati, kui see on sisemajanduse koguprodukti ja kogurahvatulu koostamise seisukohalt asjakohane.

Nende kolme küsimuse lahendamine parandaks rahvamajanduse arve- pidamise koostamise menetluste kvaliteeti, mõjutades seega kogurahva- tulu andmete arvestamist.

PROBLEEMID SEOSES ESA95 JÄRGIMISEGA JA RAHVAMAJANDUSE ARVEPIDAMISE STATISTILISTE HINNANGUTE KVALITEEDIGA, MIDA EUROSTAT EI TUVASTANUD

57. Kontrollikoda auditeeris viit liikmesriiki kümnest kohapeal. Audit tõi esile selliseid probleeme seoses ESA95 järgimisega ja rahvamajanduse arvepidamise statistiliste hinnangute usaldusväärsuse, võrreldavuse ja ammendavusega, mida Eurostat ei olnud tuvastanud. Tabelis 1 on antud ülevaade peamistest leidudest ja lisatud teave vigade parandamiseks vajalike korrektsioonide võimaliku mõju kohta (kui see on arvuliselt väljendatav) ning riski sisaldavate kannete suhteline suurus (kui mõju on arvuliselt mitteväljendatav [41]). Teave tuleneb valitud kogurahvatulu komponentide põhjalikust kontrollimisest kontrollikoja poolt ja sisaldab riiklike statistikaametite esitatud andmetele [42] tuginevat hinnangut ilma alternatiivseid statistilisi hinnanguid esitamata.

58. Iga arvuliselt mitteväljendatava tähelepaneku puhul väljendab riski sisaldav kogurahvatulu osa kõnealuse komponendi suhtelist suurust majanduses. Kontrollikoda määras kaks olulisuskünnist: arvuliselt väljendatavate tähelepanekute puhul ületab vajalike korrektsioonide võimalik mõju 0,2% kogurahvatulust ja arvuliselt mitteväljendatavate tähelepanekute puhul ületab riski sisaldavate kogurahvatulu komponentide suhteline suurus 0,5% kogurahvatulust.

TABEL 1

KONTROLLIKOJA LEIDUDE VÕIMALIK MÕJU LIIKMESRIIKIDE KOGURAHVATULU KVALITEEDILE

Allikas: Euroopa Kontrollikoda (tuginedes kogurahvatulu komponentide põhjalikule kontrollimisele).

Tähelepanekud | Täiendav riiki käsitlev kirjeldus, hinnanguline mõju kogurahvatulule ja/või riski sisaldav kogurahvatulu osa |

Saksamaa | Hispaania | Prantsusmaa | Itaalia | Ühendkuningriik |

1.Maarendi vale käsitlemine rahvamajanduse arvepidamises | Mõnel juhul pole maarenti vahetarbimisest maha arvestatud | Mõnel juhul pole maarenti vahetarbimisest ja toodangust maha arvestatud | Ei kohaldata | Maarenti pole toodangust maha arvestatud (see on välja jäetud komisjoni kehtestatud reservatsioonist) | Ei kohaldata |

Mitteoluline leid (riski sisaldav kogurahvatulu osa: 0,05%) | Mitteoluline leid (riski sisaldav kogurahvatulu osa: 0,15%) | Mitteoluline leid (riski sisaldav kogurahvatulu osa: 0,15%) |

2.Perioodide korrigeerimine põhineb vananenud eeldustel või mõisted on kohandamata | Perioodide korrigeerimine enda tarbeks tootmise, väikevahendite ja äriregistri osas põhineb vananenud eeldustel | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Mõisted on kohandamata väikevahendite, töötervishoiu ning töötajate koolituskulude, töötajate reisi- ja elamiskulude puhul |

Oluline leid (riski sisaldav kogurahvatulu osa: 0,73%) | Mittemõõdetav leid |

3.Varimajanduse ebapiisav käsitlemine või puudused selle statistilises hindamises | Väära aruandluse, registreerimata üksuste ja maksupettuste ebapiisav arvestamine | Väära aruandluse ja osaluseta käibemaksupettuste ebapiisav arvestamine | Ammendavuse huvides tehtud korrektsioon registreerimata üksuste suhtes põhineb vananenud eeldustel ja pole dokumenteeritud | Puudused nende ammendavuse huvides tehtud korrektsioonide statistilisel hindamisel, mida on tehtud registreerimata tööhõive ja väära aruandluse suhtes | Ei hinnatud (kuna selles küsimuses kehtib komisjoni kehtestatud erireservatsioon) |

Oluline leid (riski sisaldav kogurahvatulu osa: 1,59%) | Oluline leid (riski sisaldav kogurahvatulu osa: 6,31%) | Oluline leid (riski sisaldav kogurahvatulu osa: 0,74%) | Oluline leid (riski sisaldav kogurahvatulu osa: 11,81%) |

4.ELi toetuste väär kirjendamine rahvamajanduse arvepidamises | – | Ei hinnatud (kuna selles küsimuses kehtib komisjoni poolt kehtestatud erireservatsioon) | – | – | – |

Mitteoluline leid (mõju kogurahvatulule: +0,11%) | Mitteoluline leid (mõju kogurahvatulule: +0,09%) | Mitteoluline leid (mõju kogurahvatulule: +0,11%) | Mitteoluline leid (mõju kogurahvatulule: +0,11%) |

5.Edasimüügi tulemi statistilise hindamise ebapiisav kvaliteet | Edasimüügi tulem toodete lõikes pole arvutatud vastavalt RKT-komitee soovitatud meetodile | Ei kohaldata | Ei hinnata | Ei kohaldata | Ei kohaldata |

Oluline leid (riski sisaldav kogurahvatulu osa: 10,60%) |

6.Rentimise (NACE K Rev. 1) statistilise hindamise ebapiisav kvaliteet | Kapitalirendi kirjendamine | Puudub turuväliste tootjate poolt enda lõpptarbimiseks mõeldud tarkvara tootmise statistiline hinnang | Elamumajandusteenuste vahetarbimise alahindamine | Elamumajandusteenuste vahetarbimise alahindamine | Ei kohaldata |

Mitteoluline leid (riski sisaldav kogurahvatulu osa: 0,29%) | Mitteoluline leid (mõju kogurahvatulule: +0,01%) | Oluline leid (mõju kogurahvatulule: –1,18 %) | Oluline leid (mõju kogurahvatulule: –1,50%) |

7.Tervishoiu ja sotsiaalhoolduse (NACE N Rev. 1) statistilise hindamise ebapiisav kvaliteet | Ei hinnata | Muude turutootjate kui haiglad statistilise hindamise ebapiisav kvaliteet | Nõrkused sotsiaalhoolduse statistilisel hindamisel | Ei hinnata | Ei hinnata |

Oluline leid (riski sisaldav kogurahvatulu osa: 1,77%) | Mitteoluline leid (mõju kogurahvatulule: +0,15%) |

8.KTKTI liigitus ja väärtuse hindamine ei vasta ESA95-le (kogulisandväärtus või kulud) | - | - | - | Ei kohaldata | Ei hinnatud (kuna selles küsimuses kehtib komisjoni poolt kehtestatud erireservatsioon) |

Oluline leid (riski sisaldav kogurahvatulu osa: 1,78%) | Oluline leid (riski sisaldav kogurahvatulu osa: 0,87%) | Oluline leid (riski sisaldav kogurahvatulu osa: 0,73%) |

9.Tulude, maksude ja toetuste väär või ebajärjekindel arvestamine | Ei hinnata | Ei hinnata | Autode edasimüügi maksustamise ja omavalitsustelt saadava tulu väär kirjendamine | Ei hinnata | Tootemaksude ja -subsiidiumide ebajärjekindel arvestamine, mis tuleneb nõrkustest koostamismenetluses üleminekul toodangult tootjahindades toodangule baashindades |

Mitteoluline leid (mõju kogurahvatulule: +0,04%) | Oluline leid (riski sisaldav kogurahvatulu osa: 6,87%) |

Mõju kogurahvatulule kokku (arvuliselt väljendatavad tähelepanekud) | +0,11% | +0,01% | –0,90% | –1,39% | +0,11% |

Arvuliselt mitteväljendatavad tähelepanekud | Arvuliselt väljendatavad tähelepanekud | Mittemõõdetavad tähelepanekud |

RIIGIPÕHISTE ERIRESERVATSIOONIDE MITTEKEHTESTAMINE KOMISJONI POOLT

59. Kontrollikoja künnistele vastavalt oleks komisjon pidanud kehtestama erireservatsioonid järgmistes küsimustes:

vananenud eeldustele tuginevad korrektsioonid Saksamaal (kasutatakse üle 20 aasta tagusest ajast pärinevat teavet). Sellised korrektsioonid moodustasid Saksamaa kogurahvatulust kokku 0,73%,

ebapiisav varimajanduse arvestamine [43] Saksamaal ja Hispaanias ning puudused selle komponendi statistilisel hindamisel Prantsusmaal ja Itaalias,

edasimüügi tulemi statistilise hindamise ebapiisav kvaliteet Saksamaal,

renditeenuste statistilise hindamise ebapiisav kvaliteet Prantsusmaal [44] ja Itaalias,

tervishoiu ja sotsiaalhoolduse statistilise hindamise ebapiisav kvaliteet Hispaanias (suur osa hinnangust põhines 2000. aasta uuringul, mis hõlmas üksnes Madridi piirkonda, mille esinduslikkust ei hinnatud),

kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide (KTKTI) liigitamise ja nende väärtuse hindamise mittevastavus ESA95-le Saksamaal, Hispaanias ja Prantsusmaal (sektori kogulisandväärtus või kulud moodustavad nende liikmesriikide kogurahvatulust 0,7–1,8%),

tootemaksude ja -subsiidiumide ebajärjekindel arvestamine toodangu maksumuse hindamisel Ühendkuningriigis.

VARIMAJANDUSE STATISTILINE HINDAMINE EI OLE LIIKMESRIIKIDE VAHEL TÄIELIKULT VÕRRELDAV

60. Kohapeal auditeeritud viies liikmesriigis kasutatavad varimajanduse statistilise hindamise koostamise menetlused pole täielikult võrreldavad, sest need ei järgi alati komisjoni suuniseid ammendavuse kohta [45].

61. Arvestades varimajanduse märkimisväärset osakaalu (vastavalt riiklike statistikaametite hinnangule), oleks selle statistilise hindamise parandamine kogurahvatulule olulist mõju avaldanud. Siiski pole seda mõju võimalik arvuliselt väljendada.

KOMISJON EI OLNUD ERIRESERVATSIOONIDE KEHTESTAMISEL ALATI JÄRJEKINDEL

62. Tabelis 1 esindavad mitteoluliseks liigitatud leiud vähemtähtsaid küsimusi, mille kohta kontrollikoja arvamuse kohaselt ei ole vaja erireservatsioone kehtestada. Siiski väärib märkimist, et mõningates käsitletud küsimustes kehtestas komisjon liikmesriigi suhtes riigipõhise reservatsiooni ilma kontrollimata, kas sama koostamise probleem esineb teistes liikmesriikides, selleks et tagada võrdne kohtlemine.

63. Komisjon ei oleks pidanud neis küsimustes reservatsioone kehtestama või oleks tulnud kehtestada reservatsioonid kõigi liikmesriikide suhtes, kus parandused olid vajalikud. Järgnevad näited selle kohta, kus komisjon oli riigipõhiste reservatsioonide kehtestamisel ebajärjekindel (vt IX lisa):

Hispaania suhtes kehtestati reservatsioon väikevahendite väära arvestamise tõttu rahvamajanduse arvepidamises, samas ei kehtestatud reservatsiooni Ühendkuningriigi suhtes, kus selle komponendi kirjendamisel esinevad sarnased probleemid;

Hispaania suhtes kehtestati veel üks reservatsioon, mis käsitleb ELi toetuste kirjendamist, samas ei kehtestatud reservatsioone Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia ja Ühendkuningriigi suhtes, kes ei kirjenda samuti neid tehinguid nõuetekohaselt;

Itaalia suhtes kehtestati reservatsioon [46] maarendi kohta, samas ei kehtestatud reservatsioone Saksamaa ja Hispaania suhtes, kes ei kirjenda samuti seda renti nõuetekohaselt;

Poola suhtes kehtestati reservatsioon, sest puudus statistiline hinnang enda lõpptarbimiseks mõeldud tarkvara kohta, samas ei kehtestatud reservatsiooni Hispaania suhtes, kes ei kirjenda samuti turuväliste tootjate puhul seda tüüpi tarkvara.

64. Neid probleeme poleks tekkinud, kui komisjon oleks määranud riike hõlmavate erireservatsioonide kehtestamise kriteeriumid (vt punkt 43) ja tegutsenud piisavalt liikmesriikide tasandil, selleks et vältida järje- kindlusetust.

SIHIPÄRASEM KONTROLL MÕJUTAKS LIIKMESRIIKIDE MAKSETE SUHTELIST SUURUST

65. Tabelis 1 on esitatud kontrollikoja hinnang ESA95 mittenõuetekohase järgimise ja kvaliteedi puudumise tagajärgedele seoses kogurahvatulu 10 valitud komponendiga viies liikmesriigis. Need probleemid rahvamajanduse arvepidamise statistiliste hinnangute koostamisel ei mõjutanud ELi eelarve rahastamiseks kättesaadavate kogurahvatulul põhinevate oma- vahendite kogusummat [47], kuid need on olulised konkreetsete liikmes- riikide maksete suuruse arvestamisel.

66. Külastatud liikmesriikide aastamaksed ajavahemikul 2002–2007 oleksid olnud teistsugused, kui ESA95-t oleks nõuetekohaselt kohaldatud ja kui statistiliste hinnangute kvaliteet oleks olnud piisav. Kuna komisjon ei kehtestanud neis küsimustes ühtegi reservatsiooni, siis ei saa komisjon enam seda mõju eelarve seisukohalt arvesse võtta, korrigeerides kogurahvatulu saldosid. Kontrollikoja tehtud töö alusel pole siiski võimalik öelda, kui suured kõnealused maksed oleksid pidanud olema.

Arvuliselt väljendatavate tähelepanekute võimaliku mõju suurus külastatud liikmesriikide aastamaksetele eelarvesse oli vahemikus +0,4% kuni –1,1%. Selle aluseks on eeldus, et viie asjaomase liikmesriigi kogurahvatulu komponentides või ülejäänud 22 liikmesriigi kogurahvatulu statistilistes hinnangutes poleks olnud vaja teha muid muudatusi.

Puudused, mis olid aluseks arvuliselt mitteväljendatavatele tähelepanekutele, võivad samuti liikmesriikide maksete arvestust mõjutada: määratluse kohaselt ei ole võimalik nende mõju usaldusväärselt hinnata.

67. Kogurahvatulu valitud komponentide uurimine kontrollikoja poolt viies liikmesriigis näitab seega, et sihipärasem kontroll võib mõjutada liikmesriikide suhtelisi makseid eelarvesse.

… EUROSTAT LÕPETAS OMA KONTROLLITSÜKLI HILJA

68. Eurostat lõpetas kogurahvatulu nimistute kontrollimise 2012. aasta jaanuari lõpus. Eelarve peadirektoraat teatas ELi 25 liikmesriigile erireservatsioonide kehtestamisest aastate 2002–2010 kogurahvatulu andmete kohta [48] ja tühistas aastate 2002–2007 kohta kehtinud üldised reservatsioonid samadele liikmesriikidele.

69. Komisjon uuris liikmesriikide kogurahvatulu nimistuid 2007. aasta algusest 2012. aasta alguseni. Kontrollikoda on seisukohal, et see uurimine kestis liiga kaua: kontrollimise lõpetamise ja vaatlusaluste kogurahvatulu andmete esimese võrdlusaasta vahele jäi kümme aastat.

70. See ajakulu tulenes komisjoni kõikehõlmavast lähenemisviisist, mis nõudis olulist töökoormust nii Eurostatilt kui ka riiklikelt statistikaametitelt. Samuti tulenes see asjaolust, et ehkki rahvamajanduse kogutulu määrus seda otsesõnu ei sätesta, kinnitas kõik teabekülastuste aruanded ja hindamisaruanded kogurahvatulu komitee, mis kohtus keskeltläbi ainult kolm korda aastas.

ÜLDISTE RESERVATSIOONIDE LIIGNE KASUTAMINE

71. Et selle pika kontrolliprotsessi jooksul oleks võimalik muuta omavahendite arvestamiseks kasutatavaid kogurahvatulu andmeid, kehtestas komisjon liikmesriikidele üldised reservatsioonid, mis hõlmasid kogurahvatulu andmeid aastate 2002–2007 kohta.

72. Neid reservatsioone kasutati liiga palju. Selle tagajärjel võidakse mööda hiilida põhimõttest, mille kohaselt kogurahvatulu andmete esitamise ja kontrollimise protsess tuleb lõpetada omavahendite määruses sätestatud nelja-aastase tähtaja jooksul. Reservatsioonid peaksid olema seotud ainult konkreetsete küsimustega, mis hõlmavad kogurahvatulu eraldiseisvate komponentide maksumuse hindamist.

73. 2012. aasta juulis osutas eelarve peadirektoraadi siseauditi osakond [49] sellele, et üldiste reservatsioonide kehtestamine pikkadeks ajavahemikeks, mis lubab muuta omavahendite arvestamiseks kasutatavaid kogurahvatulu andmeid, ja nende edaspidine asendamine erireservatsioonidega võimaldas liikmesriikide kogurahvatulu andmeid korrigeerida rohkem kui kümme aastat pärast asjaomast aastat. Selle tagajärjeks oli eelarvealane ebakindlus liikmesriikides.

SUURI MUUDATUSI POLE PIISAVALT UURITUD

74. Selleks ajaks, kui Eurostat oma kontrollimistöö lõpetas, olid kõik kümme valitud liikmesriiki teinud oma rahvamajanduse arvepidamises suuri muudatusi [50] (vt tabel 2), mis tõi kaasa uue kogurahvatulu andmete kogumi, mida tuleb omavahendite arvutamisel arvesse võtta.

TABEL 2

KONTROLLIKOJA LÄBIVAADATUD SUURED MUUDATUSED, MIS KÜMME LIIKMESRIIKI TEGI AASTATEL 2008–2011

Allikas: Euroopa Kontrollikoda (Eurostati kontrollidokumentides sisalduva teabe alusel).

| Eurostati poolt vaatlusaluse kontrollitsükli raames läbivaadatud kogurahvatulu nimistu | Suur korraline või võrdlusaluse muudatus kontrolliprotsessi ajal | Uus/ajakohastatud kogurahvatulu nimistu esitatud |

Valitud liikmesriigid | Esitamise aeg | Võrdlusaasta | Rakendatud | Muudetud võrdlusaasta | Jah, millal / Ei / Ei kohaldata |

Belgia | Mai 2007 | 2003 | 2009 | 2006 [9999] | Ei |

Saksamaa | Detsember 2006 | 2000 | 2011 | 2008 | Ei |

Hispaania | Detsember 2007 | 2000 | 2011 | 2008 | Ei |

Prantsusmaa | Juuli 2007 | 2000 | 2011 | 2005 | Ei |

Itaalia | Detsember 2007 | 2000 | 2011 | 2008 | Ei |

Madalmaad | Detsember 2006 | 2001 | Ei kohaldata [8888] | Ei kohaldata | Ei kohaldata |

Austria | Jaanuar 2007 | 2002 | 2008 | 2004 | Jah, veebruar 2009 |

2011 | 2008 | Ei |

Poola | Detsember 2006 | 2002 | Ei kohaldata [8888] | Ei kohaldata | Ei kohaldata |

Rootsi | Jaanuar 2008 | 2005 | 2010 | 2006 | Ei |

Ühendkuningriik | Juuli 2007 | 2003 | 2008 | 2005 | Jah, märts 2011 |

75. Seitse kaheksast riiklikust statistikaametist, kes teostasid kontrolliprotsessi ajal suuri korralisi või võrdlusaluseid muudatusi, ei koostanud ajakohastatud kogurahvatulu nimistuid. Seepärast pidi Eurostat tegema oma analüüsi kogurahvatulu kvaliteediaruannetes sisalduva piiratud teabe alusel.

76. Neist liikmesriikidest viies [51] oli Eurostati tegevuse ulatus piiratud. Selle põhjuseks oli aja puudumine suurte muudatuste rakendamise [52] (september 2011) ja kontrolliprotsessi lõpetamise vahel (jaanuar 2012). Selle tagajärjel ei antud uutele allikatele ja meetoditele kõikehõlmavat hinnangut ning otsene kontroll ei tuginenud kogurahvatulu valitud komponentide muudetud koostamisprotsessile.

… EUROSTATI KONTROLLIDEST EI ANTUD ASJAKOHASELT ARU

77. Oluline on selge ja läbipaistev aruandlus kogurahvatulu andmete kontrollimise kohta. See võimaldab sidusrühmadel mõista komisjoni hinnangut liikmesriikide kogurahvatulule ja võtta vajaduse korral meetmeid. Seetõttu uuris kontrollikoda Eurostati hindamisaruandeid valitud liikmesriikide kogurahvatulu kohta (vt punktid 79–82), kogurahvatulu komitee iga-aastaseid arvamusi aastate 2002–2011 kohta (vt punktid 83–87) ning Eurostati ja eelarve peadirektoraadi aasta tegevusaruandeid aastate 2002–2011 kohta (vt punktid 88–92).

78. Komisjoni kogurahvatulu andmete kontrollimist käsitlevat aruandlust ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite haldamist käsitlevad sise- eeskirjad on piiratud. Seepärast hinnati komisjoni aruandluse kvaliteeti kontrollikoja määratletud täielikkuse, läbipaistvuse ja järjepidevuse standardite alusel.

EUROSTATI HINDAMISARUANDED LIIKMESRIIKIDE KOGURAHVATULU KOHTA EI OLNUD ALATI TÄIELIKUD, LÄBIPAISTVAD EGA JÄRJEPIDEVAD

79. Eurostat koostas liikmesriikide kogurahvatulu kohta hindamisaruanded, mis sisaldavad konkreetseid riike hõlmavaid parandusmeetmeid, millel on võimalik mõju kogurahvatulule ja valdkonnaülestele küsimustele. Kontrollikoda leidis, et Eurostat ei olnud kasutanud mingeid kriteeriume konkreetsetes riikides vajalike parandusmeetmete või valdkonnaüleste küsimuste sõnastamise kohta [53].

80. Need aruanded esitati kogurahvatulu komiteele 2011. aasta juulis ja oktoobris esialgsete dokumendikavanditena. See võimaldas riiklikel statistikaametitel mõned küsimused enne reservatsioonide kehtestamist lahendada ja/või teha Eurostatil mõned muudatused võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamiseks. Liikmesriikide kogurahvatulu kohta ei koostatud aga lõplikke hindamisaruandeid.

81. 2011. aasta detsembris avaldas Eurostat dokumendi [54], mis sisaldas kõiki vajalikke meetmeid, mida ei loetud piisavalt tähtsaks, et liigitada need hindamisaruannetesse lisatavateks riigipõhisteks parandusmeetmeteks. Siiski sisaldas see dokument punkte, mis võivad mõjutada kogurahvatulu ja/või sarnanevad komisjoni poolt muudes liikmesriikides kehtestatud erireservatsioonidele, näiteks

Saksamaa äriregister (vt tabel 1, punkt 2),

vahetarbimise pettuse korrigeeritud andmed hotelli- ja restoranisektoris Madalmaades,

väikevahendite arvestamine rahvamajanduse arvepidamises Madalmaades, Rootsis ja Ühendkuningriigis,

osaluseta käibemaksupettuste statistiline hindamine Poolas.

82. Kontrollikoda esitab järgmised üldised tähelepanekud Eurostati kümne valitud liikmesriigi hindamisaruannete sisu kohta:

kontrollimise eesmärgi (eesmärkide) ja ulatuse, samuti Eurostati tehtud töö mittetäielik esitamine,

ebaselge teave riikidelt nõutavate parandusmeetmete võimaliku mõju kohta ja/või valdkonnaüleste küsimuste kohta, samuti võimaluse kohta, et komisjon kehtestab nende suhtes erireservatsioonid [55],

mis tahes olulisuse kriteeriumide puudumisel pole selge, kas aruannetes esitatud Eurostati leiud tähendavad hinnangu piiranguid [56] ja kas Eurostati üldist järeldust tuleb lugeda positiivseks või negatiivseks.

KOGURAHVATULU KOMITEE IGA-AASTASED ARVAMUSED EI OLE ÕIGUSAKTIDEGA KOOSKÕLAS JA INFORMATIIVSED

83. Kogurahvatulu komitee võttis nn arvamust mitteväljendavad avaldused vastu seoses Kreekaga 2006. aasta kohta [57] ning seoses ELi kümne liikmesriigiga aastate 2006–2011 kohta [58], mis käsitlesid seda, kas nende liikmesriikide esitatud kogurahvatulu andmed olid omavahendite arvestamiseks asjakohased.

84. Kreeka puhul järgis komisjon omavahendite määruse artikli 10 lõiget 7 [59]. Komisjon kasutas eelmise (2005.) aasta kogurahvatulu küsimustikus sisalduvaid kogurahvatulu andmeid omavahendite arvestamiseks ja eelarveaasta 2006 saldodes korrigeerimisi ei tehtud.

85. Seda sätet ei järgitud aga ELi kümne liikmesriigi puhul. Komisjon arvutas ja tegi vastavad korrektsioonid kogurahvatulul põhinevate omavahendite saldodes eelarveaastatel 2006–2011, vaatamata sellele, et kogurahvatulu komitee ei olnud avaldanud sõnaselget arvamust (vt punkt 16).

86. Vaatlusalusel ajavahemikul avaldatud kogurahvatulu komitee kõigi arvamuste sisu osas leidis kontrollikoda, et

hea tava näeb ette õiguslikule alusele viitamist, kuid seda ei ole tehtud,

eesmärk (eesmärgid) ja hinnangu alus [60] on esitatud mittetäielikult,

ei ole selge, kas arvamustes osutatud (üldised) reservatsioonid ELi 15 liikmesriigi kohta võimaldavad lugeda kogurahvatulu komitee tehtud üldist järeldust positiivseks või negatiivseks.

87. Võttes arvesse komisjoni kontrollistrateegias/lähenemisviisis (vt punktid 26–36) ja kontrolliprotsessis (vt punktid 37–67) leitud puudusi, on Eurostati töö ebapiisav selleks, et toetada täielikult kogurahvatulu komitee arvamust. Kuna Eurostati kontrollimistöös ei rakendatud nõuetekohaselt tasuvuspõhimõtet, oleks kogurahvatulu komitee arvamustes tulnud esitada ulatuse piirang.

EELARVE PEADIREKTORAADI AASTA TEGEVUSARUANNETES ESITATI AINULT OSALINE HINNANG

88. Eelarve peadirektoraat esitas vähe teavet kogurahvatulul põhinevate omavahenditega seotud haldus-, riski- ja kontrollikeskkonna kohta [61], samuti vähe põhjendusi haldus- ja kontrollisüsteeme käsitleva üldise järelduse kohta [62]. Viimastel aastatel on küll toimunud paranemine, kuni 2011. aastani andsid eelarve peadirektoraadi aasta tegevusaruanded ainult osalise hinnangu kogurahvatulul põhinevate omavahendite haldamise kohta.

89. Kuni 2011. aastani ei toetanud eelarve peadirektoraadi kinnitusi piisavad tõendid seaduslikkuse ja korrektsuse ega ka usaldusväärse finantsjuhtimise kohta. Need olid seotud ainult kogurahvatulul põhinevate omavahendite arvestuse täpsusega, mitte aluseks olevate andmete kvaliteediga.

90. Võttes arvesse kogurahvatulul põhinevate omavahendite haldamise eripära [63], oleks eelarve peadirektoraat pidanud enda antud kinnituse aluse oma aasta tegevusaruannetes nõuetekohaselt avaldama.

EUROSTATI AASTA TEGEVUSARUANNETES ESITATI AINULT OSALINE HINNANG

91. Vaatamata viimastel aastatel toimunud paranemisele anti Eurostati aasta tegevusaruannetes ainult osaline hinnang omavahendite arvestamiseks mõeldud kogurahvatulu andmete kontrollimise kohta. Eurostat avaldas oma kogurahvatulu kontrolli eesmärkide, ulatuse ja tulemuste kohta piiratud teavet.

92. Eurostati kinnitusi usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohta ei toetanud piisavad tõendid, mis näitaksid mõjusat ressursside kasutamist seoses omavahendite arvestamiseks kasutatavate kogurahvatulu andmete kontrollimisega.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

93. Kontrollikoda järeldab, et kogurahvatulu andmete kontrollimine komisjoni poolt ei olnud piisavalt struktureeritud ja sihipärane. Alljärgnevad järeldused ja soovitused põhinevad kontrollikoja poolt tema auditi jaoks kinnitatud kontrollikorra hea tava kohaldamisel. See hea tava on aluseks struktureeritumale ja ametlikumale lähenemisviisile, samuti näeb see ette ressursside parema jaotuse võrreldes sellega, mida kasutab Eurostat praegu. Põhjalikuks kontrolliks välja valitavate kogurahvatulu komponentide arvu võib muuta vastavalt olemasolevatele ressurssidele ja seetõttu ei pea Eurostat suurendama kogurahvatulu andmete kontrollimiseks vajaminevat tööjõuressurssi.

94. Kontrollikoda leidis, et komisjon lõpetas omavahendite arvestamiseks kasutatavate aastate 2002–2007 kohta kogutud kogurahvatulu andmete kontrollimise hilja ega kontrollinud piisavalt liikmesriikide poolt aja- vahemikul 2008–2011 läbi viidud suuri muudatusi. Üldisi reservatsioone kasutati liigselt (vt punktid 68–76).

95. Eurostat ei kavandanud oma kontrollimistööd ega seadnud selle prioriteete asjakohaselt, sest liikmesriikide rahvamajanduse arvepidamisega seonduvaid riske ei hinnatud kontrollitavate valdkondade valikul piisavalt (vt punktid 24–36).

96. Kontrolli tegemisel liikmesriikides ei kohaldanud Eurostat ühetaolist lähenemisviisi ja tema töö sellel tasandil oli ebapiisav. Kontrollikoja audit näitas, et struktureeritum ja sihipärasem lähenemisviis parandaks komisjoni kontrolli mõjusust (vt punktid 37–67).

97. Eurostati kontrollidest ei anta asjakohaselt aru (vt punktid 77–92).

KONTROLLI STRATEEGIA/LÄHENEMISVIIS

1. SOOVITUS VÕTTA TÖÖ KAVANDAMISEKS JA PRIORITEETIDE SEADMISEKS KASUTUSELE STRUKTUREERITUD JA AMETLIK KORD

Komisjon peaks tegema struktureeritud ja ametliku analüüsi, milles võetaks arvesse kulusid ja kasu ning mis võimaldaks konkreetsete valdkondade või andmete koostamise (alam)tööprotsesside kontrollimist kavandada ja vastavaid prioriteete määrata (vt punkt 33). Analüüsis tuleks arvesse võtta liikmesriikide rahvamajanduse arvepidamisega seonduvaid riske (vt punkt 32) ja kogurahvatulu komponentide suhtelist osakaalu kogumajanduses.

Riskianalüüs peaks põhinema kõigile Eurostati osakondadele kättesaadaval kvalitatiivsel ja kvantitatiivsel koguteabel ja keskenduma kogurahvatulu nimistutes ja liikmesriikide hiljutistes kogurahvatulu kvaliteediaruannetes (vt VII lisa ja VIII lisa) kirjeldatud koostamismenetlustele.

2. SOOVITUS LÜHENDADA KONTROLLITSÜKLI KESTUST JA PIIRATA ÜLDISTE RESERVATSIOONIDE KASUTAMIST

Komisjon peaks lühendama kontrollitsükli kestust, et piirata üldiste reservatsioonide kasutamist (vt punktid 68–70 ja 72).

Seda tüüpi reservatsioonid peaksid piirduma erakorraliste juhtumitega, kui on tegemist olulise riskiga, et ELi finantshuvid pole kaitstud, näiteks kui liikmesriik teeb kontrollitsükli ajal suure muudatuse või teeb seda ebakorrapäraste ajavahemike tagant (vt punktid 71–73).

3. SOOVITUS PARANDADA KOGURAHVATULU KOMITEELE ESITATAVAT ARUANDLUST

Eurostat peaks andma kogurahvatulu komiteele selgelt ja õigeaegselt aru juhtudest, mille puhul eeldatakse tasuvuspõhimõtte kohaldamist (vt punkt 28).

KONTROLLIPROTSESS

4. SOOVITUS KOHALDADA SIHIPÄRASEMAT KONTROLLI

Komisjonipoolse kontrollimise protsess peaks sisaldama kogurahvatulu nimistutes kirjeldatud koostamismenetluste struktureeritumat ja ametlikumat kvalitatiivset riskihindamist, samuti oluliste ja suuremat riski sisaldavate kogurahvatulu komponentide põhjalikku kontrolli. Kogurahvatulu komponentide valimine põhjalikuks kontrolliks peaks toimuma vastavalt 1. soovituses kirjeldatud tasuvusanalüüsile. Põhjaliku kontrolli ulatus ja eesmärgid peaksid olema mahukamad võrreldes Eurostati hiljutise kontrollitsükli käigus tehtud otsese kontrolliga (vt punkti 22 teine alapunkt ning punktid 33–36).

5. SOOVITUS PÖÖRATA ERILIST TÄHELEPANU KOGURAHVATULU ANDMETE AMMENDAVUSE KONTROLLIMISELE

Komisjon peaks oma kontrollitöös pöörama erilist tähelepanu liikmesriikide kogurahvatulu ammendavusele ja võrreldavate statistilise hindamise menetluste kasutamisele varimajanduse hindamisel rahvamajanduse arvepidamises (vt punktid 60 ja 61). Eurostat peaks kontrollima, kas kõik liikmesriigid järgivad komisjoni suuniseid [64], ja võtma asjakohaseid meetmeid, tagamaks selle küsimuse ühetaolise käsitlemise liikmesriikides.

6. SOOVITUS KONTROLLIMINE TÄIELIKULT DOKUMENTEERIDA

Komisjon peaks oma töö dokumenteerima, sh koostama täieliku teabe Eurostati töö kohta, mis on tehtud kas seoses dokumentide kontrollimisega ja/või riiklike statistikaametite külastamisega (vt punktid 39, 54 ja 55).

Eurostati kontrolle kajastavad dokumendid peaksid võimaldama juhtkonnal selgelt tuvastada kogurahvatulu valitud komponentide kontrolli tulemused vastavalt sisekontrollistandarditele.

7. SOOVITUS ERIRESERVATSIOONID PEAKSID KÄSITLEMA AINULT OLULISI LEIDE

Eurostat peaks erireservatsioonide kehtestamiseks võimaluse korral hindama vajalike meetmete võimalikku mõju (arvuliselt väljendatavate tähelepanekute puhul) ja/või riski sisaldavat summat (arvuliselt mitteväljendatavate tähelepanekute puhul) ning kindlaks määrama olulisuse kriteeriumid. Viimased peaksid olema kvalitatiivsed või kvantitatiivsed (vt punktid 43 ja 58).

Üldjuhul tuleks kehtestada reservatsioonid konkreetsete kogurahvatulu komponentide kohta seoses vajalike meetmetega, mida riiklikud statistikaametid ei ole määratud tähtpäevadeks rakendanud ja mille mõju võib olla oluline.

8. SOOVITUS PARANDADA EUROSTATI OSAKONDADE VAHELIST KOOSKÕLASTAMIST

Eurostat peaks parandama kooskõlastamist omavahendite arvestamiseks kasutatava kogurahvatulu kontrollimisega tegeleva osakonna ja muude osakondade vahel, eriti selliste, mis tegelevad rahvamajanduse arvepidamisega (vt punktid 49–53).

Juhtudel, kui muude Eurostati osakondade võetud meetmed võivad mõjutada SKP ja/või kogurahvatulu andmete koostamist, tuleks konsulteerida kogurahvatulu komiteega ja lõplik otsus nende meetmete kohta tuleks vastu võtta Eurostati struktuuri asjakohasel tasandil.

ARUANDLUS

9. SOOVITUS PARANDADA ARUANDLUST

Eurostat peaks oma hindamisaruandeid täiustama, et lisada neisse liikmesriikide kogurahvatulu andmete täieliku, läbipaistva ja järjekindla hindamise (vt punktid 79–82).

Kogurahvatulu komitee iga-aastased arvamused peaksid sisaldama selget hinnangut selle kohta, kas liikmesriikide kogurahvatulu andmed on omavahendite arvestamiseks asjakohased (või mitte), nende sisu peaks vastama rahvamajanduse kogutulu määruse nõuetele ja neid tuleks eelarvemenetluses asjakohaselt kasutada vastavalt omavahendite määrusele (vt punktid 83–87).

Eelarve peadirektoraadi ja Eurostati aasta tegevusaruanded peaksid andma õige ja õiglase ülevaate liikmesriikide kogurahvatulu andmete kontrollimise ning kogurahvatulul põhinevate omavahendite haldamise kohta (vt punktid 88–92).

Komisjon peaks kehtestama Eurostatile nõude anda regulaarselt aru oma kogurahvatulu andmete kontrolli tulemustest, võimaldades eelarve peadirektoraadil saada vajalik kinnitus, mida kasutada oma aasta tegevusaruannete koostamisel.

98. Kontrollikoda kutsub komisjoni üles kaaluma neid soovitusi seoses rahva- majanduse kogutulu määruse tulevase läbivaatamisega.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 26. septembri 2013. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

+++++ TIFF +++++

president

Vítor Manuel da Silva Caldeira

[1] Nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsus 2007/436/EÜ, Euratom, Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (ELT L 163, 23.6.2007, lk 17) (omavahendite otsus) ja nõukogu 22. mai 2000. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, millega rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus 94/728/EÜ, Euratom (EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1), muudetud (omavahendite määrus).

[2] Need hõlmavad eelarve peatükke 14 "Kogurahvatulu" ja 32 "Kogurahvatulu saldod".

[3] Eriaruanne nr 12/2012 "Kas komisjon ja Eurostat on parandanud usaldusväärse ja usutava Euroopa statistika koostamise protsessi?" (http://eca.europa.eu).

[4] Nõukogu 25. juuni 1996. aasta määrus (EÜ) nr 2223/96 ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (EÜT L 310, 30.11.1996, lk 1), muudetud.

[5] Eriti need, mis on seotud tootmise, kulude ja tuludega, mis on olulised kogurahvatulu komponentide arvestamise seisukohast.

[6] Nõukogu 15. juuli 2003. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 rahvamajanduse kogutulu ühtlustamise kohta turuhindades (rahvamajanduse kogutulu määrus) (ELT L 181, 19.7.2003, lk 1).

[7] Vt ELi toimimise lepingu artikkel 126 ja nõukogu 25. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 479/2009 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta (ELT L 145, 10.6.2009, lk 1), muudetud.

[8] Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni institutsioonidevaheline kokkulepe eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (ELT C 139, 14.6.2006, lk 1).

[9] Kõnealune küsimustik sisaldab 265 üksikasjalikku küsimust.

[10] See hõlmab ka komponentide arvestustabeleid, mis annavad kogurahvatulu koostamise protsessile arvulise mõõtme.

[11] Vt rahvamajanduse kogutulu määruse artikli 5 lõike 2 punkt b.

[12] Vt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) artikli 60 lõige 7 (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1), muudetud.

[13] ELi 10 liikmesriigi kogurahvatulu andmed hõlmavad ainult aastaid 2004–2007. Eurostat lõpetas Bulgaaria ja Rumeenia kogurahvatulu kontrollimise alles 2013. aasta jaanuaris, seega jäid need liikmesriigid auditist välja.

[14] Aastate 2008–2010 kogurahvatulu andmed jäeti kontrollikoja auditist välja, sest nende koostamine polnud auditi alguse ajaks lõpetatud.

[15] Treadway Komisjoni Sponsororganisatsioonide Komitee (COSO) raamistik, mida komisjon kasutab oma järelevalve- ja kontrollisüsteemide eeskujuna.

[16] Seda mõistet kasutatakse kontrollikoja teostatud uurimistele viidates, vastandina otsesele kontrollile, mis viitab komisjoni tehtavale tööle. Need mõisted on sarnased, kuid põhjaliku kontrolli ulatus ja eesmärgid on otsese kontrolliga võrreldes laiemad. Kumbki kontrollimenetlus ei hõlma kogurahvatulu komponentide omapoolset hindamist.

[17] Vt rahvamajanduse kogutulu määruse artikli 5 lõike 2 punkt b.

[18] Siseauditi üksus.

[19] Belgias kinnisvara, väljaüürimise ja äritegevuse NACE K (Rev. 1) koostamine.

[20] Sellised meetmed on seotud statistiliste meetodite parandamisega, ammendavamate ja ajakohastatud allikatega ning meetmetega ESA95 järgimiseks. Meetmed B, C, D ja E, samuti läbilõikelised teemad (millest ei teatatud meetmete A all) jäid kõnealusest analüüsist välja.

[21] Belgia, Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Madalmaad ja Austria.

[22] Hispaania, Itaalia, Austria ja Rootsi.

[23] Belgia, Prantsusmaa, Itaalia, Madalmaad, Austria, Rootsi ja Ühendkuningriik.

[24] Poola ja Ühendkuningriigi puhul ei olnud vastatud rohkem kui 20 küsimusele.

[25] Belgia, Prantsusmaa, Itaalia ja Madalmaade puhul ei sisaldanud vastused piisavalt andmeid.

[26] Belgia, Prantsusmaa, Itaalia ja Madalmaad.

[27] Belgia, Hispaania, Itaalia ja Madalmaad.

[28] Komponentide valimisel otseseks kontrolliks võidakse arvestada järgmisi kriteeriume: viitamine neile osadele, mis on kogurahvatulu koostamise ja hindamise protsessi seisukohalt esinduslikud, selliste arvutuste hõlmamine, mis sisaldavad mitut korrigeerimist, protsessi nende osade arvestamine, mis on seotud võimaliku riskiga.

[29] Kõik, v.a Austria ja Poola.

[30] Artiklis 6 sätestatud teabekülastused.

[31] Artiklis 19 sätestatud kontrollkäigud.

[32] Kolm kuud komisjonile ja kolm kuud liikmesriikidele.

[33] Piiriülene omanditulu, kaudselt mõõdetavad finantsvahendusteenused, ebaseaduslik tegevus, autode taaskasutusse võtmise süsteemid, elamukooperatiivid ja üksused, kus füüsiline kohalolu on vähene või puudub.

[34] Belgia, Bulgaaria, Eesti, Kreeka, Prantsusmaa, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Madalmaad, Rumeenia, Sloveenia ja Ühendkuningriik.

[35] Äriregister sisaldab teavet majandustegevusega tegelevate statistiliste üksuste aktiivse populatsiooni, nende kohalike üksuste, kõnealuseid ettevõtteid omavate juriidiliste isikute ja kontsernide kohta. Äriregistrit tuleks regulaarselt ajakohastada. Äriregistris sisalduvate ettevõtete populatsiooni analüüs peaks olema lähtealus kogurahvatulu koostamisel, kasutades tootmispõhist lähenemisviisi.

[36] Vt ESA95 punktid 3.27–3.37. Eriti juhul, kui müügitulu katab vähem kui 50% tootmiskuludest, on institutsiooniline üksus turuväline tootja ja teda võib liigitada valitsemissektorisse kuuluvaks.

[37] Arvutuse aluseks on Eurostati poolt aastate 2004–2007 kohta avaldatud andmed.

[38] Vt punkt 4.38, mille kohaselt ei saa käsitleda subsiidiumidena: "j) valitsemissektori makseid turutootjaile, et täielikult või osaliselt maksta nende kaupade ja teenuste eest, millega viimased varustavad otseselt ja individuaalselt kodumajapidamisi seoses sotsiaalsete riskide ja vajadustega (vt punkt 4.84), ja mida kodumajapidamistel on seaduslik õigus saada. Need maksed arvatakse valitsemissektori individuaalsete tarbimiskulutuste alla (…) ning seejärel mitterahaliste sotsiaalsiirete (…) ja kodumajapidamiste tegeliku individuaalse tarbimise alla."

[39] Eelkõige sisekontrollistandardid nr 9 "Juhtimisalane järelevalve" ja nr 10 "Tegevuse jätkuvus". Vt teatis komisjonile "Sisekontrollistandardite ja nende aluseks oleva raamistiku läbivaatamine – kontrolli mõjususe tugevdamine", SEK(2007)1341, 16.10.2007.

[40] Eriti mittefinantsettevõtted, kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (KTKTI). Viimase sektori liigitamist käsitleti nõuetekohaselt Ühendkuningriigis, sest seal kehtestas komisjon erireservatsiooni.

[41] See tähendab, et nende mõju kogurahvatulule ei ole teada.

[42] Üldiselt on need seotud kõige viimase võrdlusaasta kogurahvatulu koostamisega.

[43] Rahvamajanduse arvepidamises peetakse eriti oluliseks tagada, et majandustegevust mõõdetakse kõikehõlmavalt, kaasates ka varjatud majandustegevuse (st varimajanduse), samuti sellise tegevuse, mida nimetatakse lihtsalt mitteametlikuks.

[44] Kodumajapidamiste vahetarbimise hinnang moodustas väljundist 3,3%, samas kui teiste institutsiooniliste sektorite suhtes kohaldatud määr ületas 15%. Nii suur erinevus näitab, et selle komponendi koostamisel esineb probleeme.

[45] Eelkõige komisjoni 22. veebruari 1994. aasta otsus 94/168/EÜ, Euratom, nõukogu direktiivi 89/130/EMÜ, Euratom (rahvamajanduse kogutoodangu turuhindadesse arvutamise ühtlustamise kohta) rakendamiseks võetavate meetmete kohta (EÜT L 77, 19.3.1994, lk 51), komisjoni 24. juuli 1998. aasta otsus 98/527/EÜ käibemaksupettuste käsitlemise kohta rahvamajanduse arvepidamises (erinevused teoreetilise käibemaksulaekumise ja tegeliku käibemaksulaekumise vahel) (EÜT L 234, 21.8.1998, lk 39), ja kogurahvatulu komitee 2005. aasta juuli dokument nr 50 "Eurostati tabelite kasutamise meetod ammendavust käsitlevate suuniste järgimiseks".

[46] Kõnealune komisjoni reservatsioon ei hõlmanud siiski maarendi mahaarvamist toodangust.

[47] Muudatused konkreetsete liikmesriikide kogurahvatulu hinnangutes mõjutaksid kogu ELi kogurahvatulu hinnangut. Siiski ei mõjuta see kogurahvatulul põhinevate omavahendite üldist suurust. ELi kogurahvatulu kogusumma statistiliste hinnangute iga suurenemist (või vähenemist) tasakaalustab eelarve rahastamiseks kasutatava liikmesriikide kogurahvatulu suhtes kohaldatava ühtse määra vähendamine (või suurendamine).

[48] Erandiks on valdkonnaülene reservatsioon kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste kohta, mis hõlmab ainult 2010. aastat, ja ELi 10 liikmesriiki käsitlevad riigipõhised reservatsioonid, mis hõlmavad ajavahemikku 2004–2010.

[49] Siseauditi üksus.

[50] Suured korralised või võrdlusaluse muudatused tähendavad muudatusi kogurahvatulu andmete koostamise allikates ja meetodites, samas kui suured juhuslikud muudatused tulenevad tähtsatest metoodilistest muudatustest kontseptsioonides ja mõistetes ja/või kasutatavas liigituses: näiteks ELi uue majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori (NACE Rev. 2) kasutuselevõtt rahvamajanduse arvepidamises 2011. aastal või tulevase arvepidamise raamistiku (ESA 2010) rakendamine. Suured muudatused nõuavad eelmiste aastate kogurahvatulu andmete tagasiulatuvat arvutamist.

[8888] V.a muudatused, mis tulenevad NACE Rev. 2 kasutuselevõtust rahvamajanduse arvepidamises.

[9999] Võrdlusaasta, mille kohta olid raamatupidamise aastaaruannetest kättesaadavad üksikasjalikud andmed rahvamajanduse arvepidamises kasutamiseks.

[51] Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia ja Austria.

[52] V.a need, mis on seotud NACE Rev. 2 rakendamisega.

[53] Need küsimused puudutavad eriti meelelahutuse, algupäraste kirjandus- ja kunstiteoste, kindlustuse, tarkvara ning maanteede, sildade jms seotud põhikapitali kulumi statistilisi hinnanguid.

[54] Kogurahvatulu komitee dokument nr 222 "Muud küsimused (mis tulenevad peamiselt meetmetest B, C ja D) 25 liikmesriigis".

[55] Kui sellega ei tegelda enne 2011. aasta lõppu.

[56] Eurostati hindamisaruannetes nenditakse, et kogurahvatulu komponentide koostamist "võiks" või "võib" parandada või et mõnes valdkonnas on parandamisruumi. Siiski pole selge, kas nende punktide rakendamata jätmine mõjutab üldhinnangut.

[57] Vt kontrollikoja aastaaruande 2006 punkt 4.26.

[58] Sest kogurahvatulu nimistute kontrollimine komisjoni poolt ei olnud veel lõppenud.

[59] Kõnealuse sätte kohaselt toovad muudatused eelmiste eelarveaastate kogurahvatulus vastavalt rahvamajanduse kogutulu määruse artikli 2 lõikele 2, mida piirab artikkel 5, kaasa asjaomaste liikmesriikide kogurahvatulul põhinevate omavahendite maksete korrigeerimise. Rahvamajanduse kogutulu määruse artikkel 5 sisaldab nõuet, mille kohaselt peab kogurahvatulu komitee igal aastal avaldama omavahendeid silmas pidades arvamuse liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu andmete õigsuse kohta.

[60] Kontrollimise ja Eurostati tehtud töö ulatus.

[61] Eriti see, kuidas iga-aastased osamaksed ja korrektsioonid (eelmiste aastate saldodes) arvutatakse, kuidas on jagatud ülesanded eelarve peadirektoraadi ja Eurostati vahel, milline on kogurahvatulu komitee roll ning eelarve peadirektoraadi ja Eurostati kontrollimise ulatus ja eesmärgid.

[62] Sh olulised seaduslikkuse ja korrektsuse näitajad ning kogurahvatulul põhinevate omavahendite kontrollimise usaldusväärse finantsjuhtimise näitajad.

[63] Nende arvestamisega seotud ELi eeskirjad, rahvamajanduse arvepidamise koostamise protsessi keerukus ja ülesannete jaotus komisjoni kahe talituse vahel (vt punktid 2–11).

[64] Vt 45. joonealune märkus.

--------------------------------------------------

I LISA

KOGURAHVATULUL PÕHINEVAD OMAVAHENDID LIIKMESRIIGITI AASTATEL 2002, 2007 JA 2010

Allikas: Euroopa Kontrollikoda (aluseks on komisjoni finantsaruanded ning ELi eelarve peatükid 14 – "Kogurahvatulu" ja 32 – "Kogurahvatulu saldod").

Liikmesriik | Aasta 2002 | Aasta 2007 | Aasta 2010 |

miljonites eurodes | % | miljonites eurodes | % | miljonites eurodes | % |

Käesoleva auditi jaoks valitud kümme suurimate maksete tegijat

Saksamaa (DE) | 10504,5 | 22,86% | 14653,8 | 19,83% | 18703,8 | 20,54% |

Prantsusmaa (FR) | 7684,7 | 16,72% | 11215,7 | 15,17% | 14762,0 | 16,21% |

Ühendkuningriik (UK) | 8480,5 | 18,46% | 12551,2 | 16,98% | 12963,4 | 14,24% |

Itaalia (IT) | 6390,4 | 13,91% | 9143,7 | 12,37% | 11386,6 | 12,51% |

Hispaania (ES) | 3430,7 | 7,47% | 6073,4 | 8,22% | 7611,3 | 8,36% |

Madalmaad (NL) | 2264,9 | 4,93% | 3400,6 | 4,60% | 4219,2 | 4,63% |

Belgia (BE) | 1335,7 | 2,91% | 1985,8 | 2,69% | 2662,4 | 2,92% |

Rootsi (SE) | 1220,7 | 2,66% | 1948,9 | 2,64% | 2771,6 | 3,04% |

Poola (PL) | 0,0 | 0,00% | 1745,6 | 2,36% | 2630,9 | 2,89% |

Austria (AT) | 1070,0 | 2,33% | 1564,9 | 2,12% | 2131,7 | 2,34% |

Kokku: | 42382,1 | 92,25% | 64283,6 | 86,98% | 79842,9 | 87,68% |

Muud liikmesriigid

Taani (DK) | 893,1 | 1,94% | 1393,5 | 1,89% | 1705,7 | 1,87% |

Kreeka (EL) | 704,8 | 1,53% | 1946,6 | 2,63% | 1616,9 | 1,78% |

Portugal (PT) | 635,9 | 1,38% | 940,1 | 1,27% | 1344,0 | 1,48% |

Soome (FI) | 693,5 | 1,51% | 1087,7 | 1,47% | 1256,0 | 1,38% |

Tšehhi Vabariik (CZ) | 0,0 | 0,00% | 703,8 | 0,95% | 1051,4 | 1,15% |

Iirimaa (IE) | 537,5 | 1,17% | 972,2 | 1,32% | 950,1 | 1,04% |

Rumeenia (RO) | 0,0 | 0,00% | 681,7 | 0,92% | 859,6 | 0,95% |

Ungari (HU) | 0,0 | 0,00% | 546,7 | 0,74% | 702,2 | 0,77% |

Slovakkia (SK) | 0,0 | 0,00% | 302,5 | 0,41% | 450,1 | 0,49% |

Sloveenia (SI) | 0,0 | 0,00% | 198,3 | 0,27% | 250,9 | 0,28% |

Bulgaaria (BG) | 0,0 | 0,00% | 163,0 | 0,22% | 247,2 | 0,27% |

Luksemburg (LU) | 100,7 | 0,22% | 202,2 | 0,27% | 196,6 | 0,22% |

Leedu (LT) | 0,0 | 0,00% | 158,3 | 0,21% | 186,4 | 0,20% |

Läti (LV) | 0,0 | 0,00% | 118,0 | 0,16% | 133,9 | 0,15% |

Küpros (CY) | 0,0 | 0,00% | 88,2 | 0,12% | 124,3 | 0,14% |

Eesti (EE) | 0,0 | 0,00% | 95,8 | 0,13% | 98,9 | 0,11% |

Malta (MT) | 0,0 | 0,00% | 32,5 | 0,04% | 40,4 | 0,04% |

Kokku: | 3565,5 | 7,75% | 9631,1 | 13,02% | 11214,6 | 12,32% |

Kogurahvatulul põhinevad omavahendid kokku | 45947,6 | 100,00% | 73914,7 | 100,00% | 91057,5 | 100,00% |

|

Tulud kokku (miljonites eurodes) | 95434,4 | 117563,0 | 127795,0 |

Kogurahvatulul põhinevad omavahendid kokku / tulud kokku | 48,15% | 62,87% | 71,25% |

--------------------------------------------------

II LISA

KOGURAHVATULUL PÕHINEVATE OMAVAHENDITE ARVUTAMINE

EELARVE RAHASTAMISEKS KASUTATAVATE KOGURAHVATULUL PÕHINEVATE OMAVAHENDITE ARVUTAMINE

1. Kogurahvatulul põhinevate omavahendite arvutamiseks kohaldatakse liikmesriikide kogurahvatulu suhtes ühtset määra. See määratakse kindlaks protsendimäärana prognoositavast aasta kogurahvatulust nii, et see katab täielikult selle osa eelarvest, mida ei rahastata traditsioonilistest omavahenditest, käibemaksul põhinevatest omavahenditest ja muust tulust [1]. Seega mõjutavad mainitud muud tuluallikad kogurahvatulul põhinevate omavahendite kogusumma arvutamist.

2. Aasta n kogurahvatulu saldod ja nende korrigeerimised arvutatakse vastavalt aastal n + 1, võrreldes prognoositud andmeid tegelike kogurahvatulu andmetega [2], ja järgmistel aastatel (n + 2, n + 3, n + 4 jne), kasutades rohkem ajakohastatud andmeid, nagu on kirjeldatud allpool.

3. ELi omavahendite arvutamise eeskirjad annavad võimaluse muuta antud eelarveaasta kogurahvatulu andmeid kuni 30. septembrini aastal n + 4. Seda nelja aasta reeglit võib pikendada juhtudel, kui komisjon ja/või liikmesriigid on arvamusel, et antud eelarveaasta andmete kvaliteeti tuleks kogurahvatulu koostamise mõnes punktis parandada [3].

4. Komisjoni reservatsiooni kehtestamise menetlust kasutatakse selleks, et teavitada liikmesriike neilt nõutavatest parandusmeetmetest. Üldine reservatsioon hõlmab liikmesriigi kõigi kogurahvatulu komponentide koostamist, samas kui erireservatsioon hõlmab eraldiseisva kogurahvatulu komponendi statistilist hinnangut. Kui komisjon tühistab reservatsiooni, ei saa alusandmete muudatusi enam omavahendite arvutamisel arvesse võtta.

KOGURAHVATULU ANDMETE KASUTAMINE MUUDE OMAVAHENDITE ELEMENTIDE ARVUTAMISEL

5. Kogurahvatulu andmetel on laiemas omavahendite süsteemis võtmetähtsusega roll. Neid kasutatakse ka selleks, et kindlaks määrata käibemaksubaasi ülempiir (mis ei tohiks ületada 50% kogurahvatulust) käibemaksul põhinevate omavahendite arvutamiseks [4], et jagada liikmesriikide vahel ümber Ühendkuningriigile seoses eelarvelise tasakaalustamatusega lubatud korrigeerimise kulu [5] ning Madalmaadele ja Rootsile lubatud aasta kogurahvatulu maksete vähendamiste brutokulu [6], ja selleks, et kindlaks määrata suurim aastane kulukohustuste jningmaksete assigneeringute kogusumma, mis eelarves kirjendatakse (ülemmäärad) [7].

IGA-AASTASED KOGURAHVATULU ANDMED OMAVAHENDITE ARVUTAMISEKS

6. Iga-aastased kogurahvatulu andmed koostavad liikmesriikide riiklikud statistikaametid [8]. Riiklikud statistikaametid peavad esitama komisjonile (Eurostatile) enne iga aasta 22. septembrit kogurahvatulu, SKP ja nende komponentide arvnäitajad möödunud aasta kohta ning mis tahes muudatused, mis on tehtud eelmiste aastate arvnäitajates. Liikmesriigid esitavad need andmed kogurahvatulu küsimustikus.

7. Koos nende andmetega peavad liikmesriikide riiklikud statistikaametid esitama ka aru- ande, milles näidatakse, kuidas koondnäitajad saadi, ja kirjeldatakse kõiki olulisi muudatusi kasutatud menetlustes (meetodid) ja põhistatistikas (allikad) ning selgitatakse varasemates kogurahvatulu hinnangutes tehtud mis tahes muudatusi (kvaliteediaruanne) [9].

8. Selleks et üksikasjalikumalt kirjeldada, kuidas kogurahvatulu andmed koostatakse, peaksid riiklikud statistikaametid esitama Eurostatile erinevate kogurahvatulu komponentide statistiliste hinnangute koostamise menetluste ja põhistatistika loendi (edaspidi "kogurahvatulu nimistu") [10].

9. Kogurahvatulu komitee poolt 2005. aasta juulis vastu võetud suuniste kohaselt peaksid liikmesriigid koostama täielikult ajakohastatud kogurahvatulu nimistu hiljemalt üks aasta pärast mis tahes suurte muudatuste tegemist [11]. Kui liikmesriik ei rakenda suurte muudatuste tegemist hõlmavat menetlust, tuleks kogurahvatulu nimistut ajakohastada vähemalt iga viie aasta järel.

10. 2012. aasta juulis tehti neis suunistes muudatus, millega nõuti liikmesriikidelt ajakohastatud kogurahvatulu nimistu esitamist ainult juhul, kui seda palub kogurahvatulu komitee olukorras, kus suuri muudatusi teostatakse Eurostati kontrollitsükli jooksul.

[1] Vt omavahendite määruse artikkel 5.

[2] Vt omavahendite määruse artikli 10 lõige 6.

[3] Vt omavahendite määruse artikli 10 lõige 7.

[4] Vt omavahendite otsuse artikli 2 lõike 1 punkt b.

[5] "Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimine". Vt omavahendite otsuse artikkel 5.

[6] Vt omavahendite otsuse artikli 2 lõige 5.

[7] Vt omavahendite otsuse artikkel 3.

[8] Kogurahvatulu andmed koostatakse statistiliste andmete ja muude statistiliste hinnangute alusel. Need erinevad prognoositavatest andmetest, mida kasutatakse omavahendite süsteemis seoses aastaeelarve heakskiitmise menetlusega.

[9] Vt rahvamajanduse kogutulu määruse artikkel 2.

[10] Vt rahvamajanduse kogutulu määruse artikkel 3.

[11] Suured korralised või võrdlusaluse muudatused tähendavad muudatusi rahvamajanduse arvepidamise koostamise allikates ja meetodites, samas kui suured juhuslikud muudatused tulenevad tähtsatest metoodilistest muudatustest kontseptsioonides ja mõistetes ja/või kasutatavas liigituses. Vt ka aruande 50. joonealune märkus ja Mõisted.

--------------------------------------------------

III LISA

LIIKMESRIIKIDE KOGURAHVATULU NIMISTUTE KONTROLLIMINE KOMISJONI POOLT

ÜLDISTE RESERVATSIOONIDE KEHTESTAMINE

1. Kogurahvatulu andmed on omavahendite arvestamiseks kättesaadavad ainult neli aastat, liikmesriikide kogurahvatulu nimistute hindamine Eurostati poolt võib aga kesta kauem (nagu on ka juhtunud näiteks kogurahvatulu andmete puhul alates 2002. aastast), mistõttu kehtestab komisjon (eelarve peadirektoraat) üldisi reservatsioone, mis hõlmavad liikmesriigi kõigi kogurahvatulu komponentide koostamist.

DOKUMENTIDE KONTROLLIMINE KOGURAHVATULU NIMISTU HINDAMISE KÜSIMUSTIKU ALUSEL

2. Eurostat vaatab kogurahvatulu nimistud läbi [1], et tagada liikmesriikide kogurahvatulu andmete kvaliteedi hindamisel "süstemaatiline, järjekindel ja õiglane" lähenemisviis. Eurostati töö dokumenteeritakse, kasutades kogurahvatulu nimistu hindamise küsimustikku, mis sisaldab 265 üksikasjalikku küsimust kogu rahvamajanduse arvepidamise koostamise kohta.

TEABEKÜLASTUSED [2]

3. Võttes arvesse kogurahvatulu nimistu hindamise küsimustiku alusel tehtavat dokumentide kontrollimist, koostab Eurostat küsimused, millele soovitakse saada vastused riiklikesse statistikaametisse tehtavate teabekülastuste ajal. Teabekülastuse eesmärk on eelkõige koguda vajalikku teavet selleks, et tuvastada mis tahes puudused kogurahvatulu ning selle komponentide arvutamiseks kasutatavates statistilistes allikates ja meetodites.

KÜLASTUSE PÕHJAL KOOSTATAVAD ARUANDED JA VAJALIKUD MEETMED

4. Liikmesriiki tehtud teabekülastuse põhjal esitatakse meetmed, mis käsitlevad küsimusi, mille puhul võib osutuda vajalikuks metoodika muutmine ja/või järelevalve- ja kontrollisüsteemide puuduste parandamine. Meetmed liigitatakse järgmisse viide kategooriasse:

meetmed "A": võimalik, et on vaja parandada metoodikat;

meetmed "B": uue teabe esitamine, mis tuleks lisada kogurahvatulu nimistusse;

meetmed "C": kogurahvatulu nimistus juba sisalduva teabe uuesti koostamine, selgitamine või parandamine;

meetmed "D": sellise uue teabe esitamine, mida ei pea tingimata lisama kogurahvatulu nimistusse;

meetmed "E": meetmed, mida peab rakendama Eurostat.

5. Külastuse põhjal koostatavad aruanded (koos vajalike meetmete rakendamise ajakavaga) peaks heaks kiitma nii Eurostat kui ka riiklikud statistikaametid ning need tuleks esitada kogurahvatulu komiteele aruteluks ja vastuvõtmiseks.

OTSENE KONTROLL

6. Alates 2007. aastast on Eurostat vastavalt kontrollikoja soovitustele [3] teinud lisaks kogurahvatulu nimistute läbivaatamisele küsimustiku alusel ka kogurahvatulu komponentide otsest kontrolli.

7. Vastavalt Eurostati suunistele on selle lähenemisviisi eesmärk peamiselt jälgida rahvamajanduse arvepidamise valitud komponendi kujunemiskäiku kuni algandmeteni [4].

8. Otsest kontrolli teostatakse üldiselt ühe või kahe kogurahvatulu komponendi suhtes. Eurostat ei eelda tavaliselt selle töö põhjal järelduste tegemist kõigi kogurahvatulu nimistutes sisalduvate hinnangute osade kohta.

KOGURAHVATULU NIMISTUGA SEOTUD TÖÖ DOKUMENTEERIMINE JA MUUDATUSTE FIKSEERIMINE

9. Selleks et jälgida edasiminekut vajalike meetmete võtmisel ja dokumenteerida kontrollimisprotsessi, säilitab Eurostat dokumendid, mis sisaldavad kogu teavet iga vajaliku meetme kohta, ja pidevalt ajakohastatava (mitteavaliku) kogurahvatulu nimistu versiooni, milles tehtavad muudatused salvestatakse nähtaval kujul.

HINDAMISARUANDED

10. Eurostat koostab teatud aastate kohta (näiteks ajavahemik 2002–2010) liikmesriikide kogurahvatulu andmete kvaliteedi hindamisaruanded. Hindamisaruandeid kasutatakse komisjoni kehtestatavate erireservatsioonide alusena.

ERIRESERVATSIOONIDE KEHTESTAMINE JA ÜLDISTE RESERVATSIOONIDE TÜHISTAMINE

11. Komisjon kehtestab eraldiseisvate kogurahvatulu komponentide statistilist hinnangut käsitlevad erireservatsioonid nende Eurostati poolt oluliseks loetavate vajalike meetmete puhul, mille kohta ei ole antud täielikku teavet ja/või mille puhul riiklikud statistikaametid ei ole vajalikke parandusmeetmeid võtnud. See tähendab, et kontrollimine on lõppenud ja kõik olemasolevad üldised reservatsioonid võib tühistada.

[1] Vt aruande 11. joonealune märkus.

[2] Neid teeb komisjon. Muude liikmesriikide esindajad võivad osaleda (vt rahvamajanduse kogutulu määruse artikkel 6).

[3] Vt kontrollikoja aruande 2005 punkti 4.30 alapunkt a, aastaaruande 2006 lisa 4.1 ja aastaaruande 2007 punkt 4.45.

[4] Otsese kontrolli peamisteks eesmärkideks on kontrollida, kas kogurahvatulu nimistus esitatud allikate ja meetodite kirjeldus kajastab asjakohaselt tegelikult kohaldatud koostamise praktikat ja kas allikates näidatud algandmed on töödeldud asjakohaselt ümber rahvamajanduse arvepidamise arvnäitajateks, mille liikmesriigid on kogurahvatulul põhinevate omavahendite arvestamiseks esitanud. Selle lähenemisviisi kohaldamisel ei koosta Eurostat ühtegi kogurahvatulu komponentide statistilist hinnangut.

--------------------------------------------------

IV LISA

KONTROLLIKOJA AUDITI LÄHENEMISVIISI JA METOODIKA ÜLEVAADE

+++++ TIFF +++++

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

--------------------------------------------------

V LISA

KONTROLLIKOJA KONTROLLIMUDEL

PAREMA KONTROLLIRAAMISTIKU SUUNAS

1. Kontrollikoda analüüsis komisjoni süsteemide üldist struktuuri, selleks et luua kontrollikorra hea tava, mida oma käesolevas auditis kasutada.

2. Kõnealune tava hõlmab struktureeritumat ja ametlikumat lähenemisviisi, samuti ressursside paremat jaotust. Tava näeb ette komisjoni raamistikuga võrreldes teistsugust kontrollimenetluste vahekorda: vähem rõhku liikmesriikide kogurahvatulu nimistutes kirjeldatud allikate ja meetodite kvalitatiivsele uurimisele ning rohkem koostamisprotsessi testimisele oluliste ja riski sisaldavate komponentide põhjaliku kontrollimise [1] kaudu.

3. See kontrollikord, mis on kokku võetud käesolevas kontrollimudelis, jaguneb Eurostati kontrollimise kolmeks põhisammuks, nagu järgnevalt kirjeldatakse.

1. SAMM. KONTROLLI STRATEEGIA/LÄHENEMISVIIS

4. Kavandatud strateegia/lähenemisviis seisneb kogurahvatulu komponentide kontrolli planeerimises ja prioriteetide seadmises, kasutades struktureeritud metoodikat, millega rakendatakse tasuvuspõhimõtet (edaspidi "tasuvusanalüüs").

5. Tasuvusanalüüs peaks põhinema järgmiste töövõtete ja menetluste kohaldamisel:

a) tuleks teha liikmesriikide kogurahvatulu koostamise üksikasjalik kvalitatiivne riskihindamine. Riskiallikad ja -tegurid on esitatud VI lisas ja hinnangus on arvestatud SKP koostamise protsessi vastavalt tootmispõhisele lähenemisviisile. Kogurahvatulu nimistu ja liikmesriikide viimaste aasta kvaliteediaruannete kontrollimisel [2] saadakse peamine teave, mida kasutatakse kõnealuse protsessiga kaasnevate riskide üksikasjalikuks kvalitatiivseks hindamiseks. Kontrolliriske [3] ei arvestata, sest liikmesriikide riiklikud statistikaametid tuginevad vähe rahvamajanduse arvepidamise järelevalve- ja kontrollisüsteemidele;

b) tuleks koostada maatriks [4], milles esitada SKP komponentide koostamine (tootmispõhise lähenemisviisi alusel) ja SKP/kogurahvatulu üleminekukannete koostamine, mis tugineb järgmisele kahele elemendile: arvuline riskihindamine (seotud riskikaaludega) [5] ja kõnealuse komponendi osa majanduses (protsendimäärana väljendatud SKP/kogurahvatulu komponendi suurus kogurahvatuluga võrreldes). Riski suuruse näitaja määratakse kindlaks, korrutades riskikaalu iga komponendi suurusega. Käesolevas auditis arvutati eespool nimetatud näitaja iga NACE (Rev. 1) tegevusala kohta ja üleminekukannete kohta. Tasuvusanalüüsi võib kohaldada ka kulu- ja tulupõhise lähenemisviisi korral [6];

c) kõnealuse analüüsi (metoodika) kasu ja kulud tuleks kindlaks teha järgmiselt: "kasu" tähendab põhjalikuks kontrollimiseks valitud SKP/kogurahvatulu komponentide riski suuruse näitaja väärtust, "kulud" aga muude SKP/kogurahvatulu komponentide põhjaliku kontrollimise puudumise alternatiivkulu. Viimast mõõdetakse, summeerides nende SKP/kogurahvatulu komponentide, mida ei kontrollita, riski suuruse näitajate väärtused;

d) põhjalikult kontrollitavate SKP/kogurahvatulu komponentide valimiseks teeb kontrolli- koda ettepaneku kasutada alati võrdluskünnist [7] (olulisuse kriteeriumid): valitakse komponendid, mille riski suuruse näitaja väärtus ületab võrdluskünnise, ei valita aga neid komponente, mille väärtus on võrdluskünnisest madalam. Mõningatel põhjendatud juhtudel võib nende arvuliselt väljendatud kriteeriumide puhul teha erandeid, et muuta tasuvusanalüüs tulemuslikumaks;

e) igas liikmesriigis valitav SKP/kogurahvatulu komponentide arv sõltub kontrollimiseks olemasolevast tööjõuressursist.

2. SAMM. KONTROLLI PROTSESS

6. Tuleks teha tasuvusanalüüsi alusel (nagu on kirjeldatud 1. sammu all) valitud SKP/kogurahvatulu komponentide põhjalik kontrollimine. Põhjaliku kontrolli ulatus ja eesmärgid peaksid olema võrreldes Eurostati tehtava otsese kontrolliga laiemad. Lisaks sellele kohaldatakse seoses põhjaliku kontrollimisega riskipõhist lähenemisviisi, nagu on selgitatud allpool.

Ulatus: kontrollimine hõlmab kogu valitud SKP/kogurahvatulu komponentide koostamise protsessi, sh esmaste andmeallikate kvaliteedi uurimist (algandmed) isegi juhul, kui need kuuluvad nendele riiklike statistikaametite osakondadele, mis ei vastuta rahvamajanduse arvepidamise eest, või muudele statistilisi andmeid esitavatele asutustele.

Eesmärgid: lisaks Eurostati otsese kontrolli suunistes sätestatud eesmärkidele sisaldab põhjalik kontroll valitud SKP/kogurahvatulu komponentide ESA95-le vastavuse kontrollimist.

Lähenemisviis: alates koostamise protsessi rekonstrueerimisest koondnäitajatest kuni algnäitajate tasandini keskendub kontrollimine nendele alamkomponentidele, mis määratakse kindlaks selliste koostamise alamprotsessidega, mida riskihindamise alusel peetakse (väga) suure riskiga komponentideks (vt käesoleva lisa punkti 5 alapunkt a).

7. SKP/kogurahvatulu komponentide põhjalik kontrollimine toimub riiklikesse statistikaametitesse tehtavate kontrollkäikude [8] ajal. Kontrollimiseks tuleb koostada üksikasjalik kontrollnimekiri selleks, et hõlmata rahvamajanduse arvepidamise koostamise protsessiga seonduvad riskid (vt VI lisa) ja tagada liikmesriikides ühetaoline lähenemisviis. Riiklikud statistikaametid peaksid leiud heaks kiitma, kuid puudub vajadus selle järele, et kogurahvatulu komitee kiidaks kontrollkäikude aruanded [9] heaks, sest iga liikmesriigi kogurahvatulu andmete üldhinnang sisaldub hindamisaruandes, mille kogurahvatulu komitee vaatab läbi (vt 3. samm).

3. SAMM. ARUANDLUS

8. Aruandlus kogurahvatulul põhinevate omavahendite kontrollimise kohta peaks toimuma kolmel tasandil, nagu on kirjeldatud allpool.

HINDAMISARUANDED

9. Kõnealused aruanded peaksid sisaldama üldhinnangut liikmesriikide kogurahvatulu andmete usaldusväärsuse, võrreldavuse ja ammendavuse kohta, tuginedes tasuvuspõhimõtte kohaldamisele (vt 1. ja 2. samm). Kõnealused aruanded peaksid kirjeldama vähemalt järgmist:

a) taustateave,

b) kontrolli eesmärk (eesmärgid) ja ulatus (s.o peamised dokumendid, millel uurimine põhineb),

c) tehtud töö,

d) leiud,

e) järeldus (üldhinnang),

f) märkused.

10. Aruannete järelduseks tuleks koostada standardtekst. Määratleda tuleks olulisuse kriteeriumid (s.o uuritud komponendi väärtuse ja/või kogurahvatulu protsentuaalne osakaal), selleks et teha vahet põhjaliku kontrolli oluliste ja ebaoluliste leidude vahel. Kui kõigi oluliste leidude mõju (s.o märkused) ületab määratletud võrdluskünnise (näiteks 2% kogurahva- tulust), peaks üldhinnang olema negatiivne.

KOGURAHVATULU KOMITEE ARVAMUS

11. Kõnealuses arvamuses peaks arvestama komisjoni poolt vastavalt tema kontrolliraamistikule teostatud kontrolli ning Eurostati kontrolli liikmesriikide poolt nende aasta kogurahvatulu küsimustikes ja kvaliteediaruannetes esitatud andmete ja teabe järjepidevuse üle.

12. Kogurahvatulu komitee arvamus peaks hõlmama vähemalt järgmist:

a) taustateave ja õiguslik alus,

b) kontrolli eesmärk (eesmärgid) ja ulatus (s.o peamised dokumendid, millel uurimine põhineb),

c) tehtud töö,

d) (üldised ja eri-) reservatsioonid ning muud olulised leiud,

e) järeldus (arvamus),

f) märkused.

13. See peaks olema positiivne, negatiivne või positiivne koos märkustega. Arvamusele tuleks lisada märkused siis, kui kehtivad üldised reservatsioonid ja/või (olulised) erireservatsioonid või kui kogurahvatulu küsimustike ja kvaliteediaruannete kontrollimisel Eurostati poolt ilmneb olulisi leide. Kui märkused ei võimalda positiivset arvamust avaldada (vt käesoleva lisa punkt 10), siis tuleks aluseks olevaid kogurahvatulu andmeid kasutada kogurahvatulul põhinevate omavahendite arvestamiseks ainult juhul, kui komisjon nende kasutamist nõuetekohaselt põhjendab.

14. Kavandatud standardtekst kõnealuse arvamuse avaldamiseks on esitatud 1. selgituses.

1. SELGITUS. KOGURAHVATULU KOMITEE IGA-AASTASE ARVAMUSE KAVANDATUD STANDARDTEKST

Võttes arvesse kogurahvatulu andmete kontrollimise eesmärke ja ulatust (vt ...) ja tuginedes Eurostati tehtud tööle (vt ...), avaldab kogurahvatulu komitee oma arvamuse [vastavalt rahvamajanduse kogutulu määruse artikli 5 lõike 2 punktile b] selle kohta, et [AASTA] liikmesriikide kogurahvatulu küsimustikes ja kvaliteediaruannetes sisalduvate andmete kasutamine omavahendite arvestamiseks on asjakohane / ei ole asjakohane. [Siiski piiravad ... arvamust järgmised küsimused ..., näiteks on kogurahvatulu andmete kohta kehtestatud (üldised ja/või eri-) reservatsioonid vastavalt määruse nr 1150/2000 ... artikli 10 lõikele 7.]

AASTA TEGEVUSARUANDED

15. Eurostat ja eelarve peadirektoraat peaksid oma aasta tegevusaruannetes (1. osas "Poliitikasaavutused", 2. osas "Juhtimis- ja sisekontrolli süsteemid" ja/või 3. osas "Kinnitava avalduse elemendid" [10]) kirjeldama kogurahvatulul põhinevate omavahendite kontrollimist [11], esitades asjakohase teabe ressursside kasutamise kohta vastavalt usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttele.

16. Eelarve peadirektoraat kui kogurahvatulul põhinevate omavahendite volitatud eelarve- vahendite käsutaja peaks samuti lisama asjakohase tõendusmaterjali (näiteks seaduslikkuse ja korrektsuse näitajad), toetamaks oma kinnitavat avaldust (aasta tegevusaruande 4. osas), mis käsitleb kogurahvatulul põhinevate omavahendite haldamist.

17. Omavahendite arvestamiseks kasutatavate kogurahvatulu andmete kvaliteedi kohta peaks Eurostat esitama eelarve peadirektoraadile iga-aastase üldhinnangu kogurahvatulu andmete kohta, mis võimaldaks viimasel oma kinnitavat avaldust toetada. Teise võimalusena võiks Eurostat oma aasta tegevusaruannetes kinnitada omavahendite arvestamiseks kasutatavate kogurahvatulu andmete kvaliteetsust ja eelarve peadirektoraat võiks viidata sellele kinnitava avalduse toetusmaterjalile oma aasta tegevusaruannetes.

18. Kogurahvatulu komitee iga-aastast arvamust saaks kasutada kinnituse tõendina, tingimusel et selle sisu on selge ja üldine järeldus ühemõtteline.

19. Kinnitava avalduse ulatust tuleks selgitada eelarve peadirektoraadi aasta tegevusaru- andes, et esitada õige ja õiglane ülevaade kogurahvatulul põhinevate omavahendite aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta. Kavandatud tekst kinnitava avalduse ulatuse selgitamiseks on esitatud 2. selgituses.

2. SELGITUS. KOGURAHVATULUL PÕHINEVAID OMAVAHENDEID KÄSITLEVA KINNITAVA AVALDUSE ULATUS

a) Käesoleva avaldusega kinnitatakse käesoleva aasta kogurahvatulul põhinevate omavahendite arvestus, mis põhineb prognoosidel (vastavalt määruse nr 1150/2000 artiklile 5), mis vaadatakse järgmistel aastatel üle, ja eelmiste aastate kogurahvatulul põhinevate omavahendite saldode arvestus [12] ning saldode korrigeerimised [13] (määruse nr 1150/2000 artikli 10 lõige 6 ja artikli 10 lõige 7);

b) liikmesriikide kogurahvatulu kõnealuse aasta andmeid võib muuta kuni neli aastat hiljem. Lisaks võimaldab üldiste ja erireservatsioonide kehtimine muuta neid andmeid ka pärast kõnealuse ajavahemiku lõppu;

c) hinnang kogurahvatulu andmete kvaliteedile põhineb Eurostati tehtud kontrollil, mida on kirjeldatud aasta tegevusaruande 1. ja 2. osas, kindluse allikat on kirjeldatud 3. osas [14];

d) kogurahvatulu komitee avaldas oma iga-aastase arvamuse (positiivse, negatiivse või positiivse koos märkustega) kogurahvatulu andmete omavahendite arvestamiseks sobivuse kohta … …, võttes arvesse tasuvuspõhimõtet.

[1] Vt aruande 16. joonealune märkus.

[2] Vajaduse korral võidakse teha teabekülastus (vastavalt rahvamajanduse kogutulu määruse artiklile 6), et selgitada rahvamajanduse arvepidamise koostamise protsessi.

[3] Sh riskid, mis tulenevad statistika koostamise süsteemide toimimisest (vt VI lisa, riskiallikas D).

[4] Ettepaneku sarnase riskihindamise maatriksi kasutamise kohta kogurahvatulu kontrollimise kavandamisel on teinud ka Eurostat, et täita oma siseauditi osakonna üht soovitust, mille osakond esitas 2011. aasta augustis kogurahvatulu statistika koostamise protsessi käsitlevas aruandes.

[5] Kontrollikoja audiitorid teevad ettepaneku kasutada järgmisi riskikaalusid: 100 – "väga suur" risk, 75 – "suur" risk, 50 – "keskmine" risk ja 10 – "väike" risk.

[6] Analüüsis peaks arvestama liikmesriikide konkreetseid koostamismenetlusi.

[7] Käesolevas auditis kasutati kogurahvatulu põhjalikult kontrollitavate komponentide valimisel künnise väärtust 5. Eurostati kontrollimistööd kajastavate dokumentide kontrollimisel kasutati valiku künnise väärtust 2 liikmesriikide puhul, mida külastati kohapeal, ja väärtust 5 muude valitud liikmesriikide puhul.

[8] Vastavalt omavahendite määruse artiklile 19.

[9] Pärast külastatud riiklike statistikaametite märkuste arvessevõtmist võib need aruanded (lõplikul kujul) esitada kõnealusele komiteele teavitamise eesmärgil.

[10] Need osad on määratletud komisjoni sisesuunistes 2011. aasta tegevusaruande koostamise kohta. Sarnased osa