ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Põhjendus ja eesmärgid

Määruse (EL) nr 216/2013 kohaselt avaldatakse Euroopa Liidu Teatajat elektroonilisel kujul. Elektroonilise väljaande autentsuse, terviklikkuse ja muutmatuse tagamiseks on määruse artikli 2 lõikes 1 sätestatud: „ELT elektroonilisel versioonil on täiustatud elektrooniline allkiri, mis on loodud turvalise allkirja andmise vahendi abil ja põhineb nõuetekohasel sertifikaadil kooskõlas direktiiviga 1999/93/EÜ.“



13. detsembri 1999. aasta direktiiv 1999/93/EÜ (elektroonilisi allkirju käsitleva ühenduse raamistiku kohta) on 23. juuli 2014. aasta määrusega (EL) nr 910/2014 (e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul) alates 1. juulist 2016 kehtetuks tunnistatud. Määrusega 910/2014 on lisaks direktiiviga 1999/93 juba ette nähtud elektroonilisele allkirjale ja täiustatud elektroonilisele allkirjale ette nähtud võimalus autentida dokumenti e-templi või täiustatud e-templiga, mis põhineb e-templi sertifikaadil. Peamine erinevus (täiustatud) elektroonilise allkirja ja (täiustatud) e-templi vahel on, et esimesel juhul on allkirja andja füüsiline isik (määruse 910/2014 artikli 3 punktid 9 ja 14), aga teisel juhul on tegemist juriidilise isikuga (määruse 910/2014 artikli 3 punktid 24 ja 29).

Täiustatud e-templi kasutamine võimaldaks automatiseerida elektroonilist allkirja ja ühtlasi kiirendada ELT EUR-Lexis avaldamise protsessi.

Kuna e-templiga autentimisel ei erine võrrelduna elektroonilise allkirjaga autentimisega mitte üksnes elektrooniline süsteem, vaid ka õiguslik aspekt (allkirja puhul põhineb autentimismeetod konkreetse füüsilise isiku osalusel; kui kasutatakse templit, tekitab selle juriidiline isik ja puudub mis tahes märge selle kohta, kes juriidilises isikus vastutab dokumendi autentimise eest), tuleks määrust nr 216/2013 muuta, et võimaldada ELTd autentida täiustatud e-templiga.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Mehhiko Ühendriikide vahelist majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitlev leping allkirjastati Brüsselis 8. detsembril 1997. Kaubanduse liberaliseerimise sätted kehtestati lepingu alusel loodud EÜ–Mehhiko ühisnõukogu otsusega nr 2/2000 (edaspidi „otsus nr 2/2000“).

EÜ–Mehhiko ühisnõukogu otsuse nr 2/2000 III lisas, mis käsitleb mõiste „päritolustaatusega toode“ määratlust ja halduskoostöö meetodeid, on kehtestatud lepinguosaliste territooriumilt pärinevate toodete päritolureeglid.

Euroopa Liit on kehtestanud tolliliidu Andorra Vürstiriigiga selliste toodete osas, mis kuuluvad harmoneeritud süsteemi gruppidesse 25–97, ja San Marino Vabariigiga kõigi toodete suhtes. Selles tolliliidus kuuluvad Mehhikost pärinevad kaubad ELi–Mehhiko kokkuleppe alusel Andorrasse ja San Marinosse sisenemisel sooduskohtlemise alla.

Lepiti kokku, et Mehhiko käsitab nüüdsest tooteid, mis kuuluvad harmoneeritud süsteemi gruppidesse 25–97 ja pärinevad Andorra Vürstiriigist ja tooteid, mis pärinevad San Marino Vabariigist, EList pärinevate toodetena otsuse nr 2/2000 III lisa tähenduses.

Mehhiko Ühendriikidega lepiti kokku muuta ELi–Mehhiko ühiskomitee otsust nr 1/2017, et alaliselt kehtestada selles otsuses sisalduvad harmoneeritud süsteemi rubriiki 2914 ja 2915 kuuluvaid kemikaale käsitlevad tootepõhised päritolureeglid. See on kooskõlas ELi–Mehhiko lepingu käimasoleval ajakohastamisel tootepõhiste päritolureeglitega seoses võetud lähenemisviisiga.
(5) Otsuse nr 2/2000 III lisa V liite pealkirja tuleks muuta, et viia see kooskõlla muudetud ajalise piiranguga ning otsuse nr 2/2000 III lisa artikli 17 lõikega 3 ja artikli 20 lõikega 6.

(3) Otsuse nr 2/2000 III lisa V liites on osalistele kehtestatud ajaline piirang, kui kaua nad võivad aktsepteerida tagasiulatuvalt väljaantud liikumissertifikaati EUR.1, nagu on osutatud kõnealuse lisa artikli 17 lõikes 3, ja kui kaua võib eksportija otsuse nr 2/2000 III lisa artikli 20 lõike 6 kohaselt esitada arvedeklaratsiooni importiva lepinguosalise tollile pärast toodete eksportimist.

(2) Tootespetsiifilisi päritolureegleid, mis otsuse nr 2/2000 III lisa II liites on esitatud harmoneeritud süsteemi rubriikidesse 2914 ja 2915 klassifitseeritud toodete kohta, tuleks muuta, et alates 1. juulist 2014 kuni 31. detsembrini 2019 oleks ajutiselt võimalik kohaldada otsuse nr 2/2000 III lisa II liite a osa märkustes 2 ja 3 esitatud tootespetsiifilisi päritolureegleid, samuti tuleks neid ajakohastada, et hiljutistest kaubanduslepingutest lähtuvalt oleks võimalik kohaldada ajakohaseid tootespetsiifilisi päritolureegleid. Selleks et vältida kehtivate majandustingimuste halvenemist, on asjakohane kohaldada uut pikendust tagasiulatuvalt alates 1. juulist 2014.

a) lahustamine vees või muudes lahustites;

b) lahustite, sealhulgas vee eemaldamine või

c) kristallisatsioonivee lisamine või eemaldamine.“





II LISA

Otsuse nr 2/2000 III lisa V liidet muudetakse järgmiselt:

„V liide

AJAVAHEMIK, MILLE JOOKSUL TOLL AKTSEPTEERIB III LISA ARTIKLI 17 LÕIKE 3 KOHASELT TAGASIULATUVALT VÄLJA ANTUD LIIKUMISSERTIFIKAATI EUR.1 JA ARVEDEKLARATSIOONI ESITAMIST KOOSKÕLAS KÕNEALUSE LISA ARTIKLI 20 LÕIKEGA 6

1. Euroopa Liitu importimisel: on see ajavahemik kaks aastat alates liikumissertifikaadiga EUR.1 seotud toodete importimise ajast. II liites esitatud toodete puhul, mis kuuluvad HSi rubriikidesse ex 2914 ja 2915 ning mis on sisenenud Euroopa Liitu ajavahemikus alates 1. juulist 2014 kuni 30. juunini 2015, on see ajavahemik kolm aastat alates liikumissertifikaadiga EUR.1 seotud toodete importimise ajast.

2. Mehhikosse importimisel: on see ajavahemik üks aasta alates liikumissertifikaadiga EUR.1 seotud toodete importimise ajast.“
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Ühendus sõlmis 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) nõukogu otsusega 96/88/EÜ kehtivusega kuni 30. juunini 1998 ning pärast seda on selle kehtivust korrapäraselt pikendatud. Iga kord on konventsiooni kehtivust pikendatud maksimaalselt kaheks aastaks. Viimati pikendati seda rahvusvahelise teraviljanõukogu otsusega 2015. aasta juunis ja see jääb jõusse kuni 30. juunini 2017. Euroopa Liit on huvitatud konventsiooni edasisest pikendamisest kuni kahe aasta võrra.

Käesoleva ettepaneku eesmärk on taotleda komisjonile nõukogu luba hääletada ELi nimel rahvusvahelises teraviljanõukogus konventsiooni pikendamise poolt kuni 30. juunini 2019. Ametlik otsus konventsiooni kehtivuse pikendamise kohta on kavas vastu võtta rahvusvahelise teraviljanõukogu 45. istungil, mis toimub 5. juunil 2017.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Nõutava õiguskindluse ja siseturu ühtsuse tagamiseks peab EMP ühiskomitee pärast asjaomaste ELi õigusaktide vastuvõtmist integreerima need võimalikult kiiresti Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse ja lubama EMP EFTA riikidel osaleda ka EMPd käsitlevates ELi meetmetes ja programmides.

EMP ühiskomitee otsuse eelnõu (mis on lisatud nõukogu otsuse ettepanekule) eesmärk on muuta EMP lepingu protokolli nr 31, mis käsitleb koostööd teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust, et lubada EMP EFTA riikidel (Norra, Island ja Liechtenstein) osaleda Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarvesse lisatud eelarverea 02.03.01 („Siseturg“) ja eelarverea 02.03.04 („Siseturu haldamise vahendid“) alla kuuluvates liidu meetmetes.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Nõukogu otsuse ettepanekule lisatud ühiskomitee otsuse eelnõu on täielikus kooskõlas EMP lepingu eesmärgiga aidata kaasa lepinguosaliste vaheliste kaubandus- ja majandussidemete püsivale ja tasakaalustatud tugevdamisele võrdsetes konkurentsitingimustes ning samu eeskirju järgides, et nii luua ühtne Euroopa Majanduspiirkond.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Ühiskomitee otsus on samuti kooskõlas muude liidu tegevuspõhimõtetega, eelkõige eesmärgiga kaitsta ELi siseturu ühtsust.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 artikli 1 lõikega 3 on ette nähtud, et nõukogu kehtestab komisjoni ettepanekul seisukoha, mis tuleb liidu nimel selliste otsuste suhtes võtta.

Komisjon esitab koostöös Euroopa välisteenistusega nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Komisjon loodab, et ta saab seisukoha EMP ühiskomitees esitada esimesel võimalusel.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas alljärgnevatel põhjustel.

Käesoleva ettepaneku eesmärki – tagada siseturu ühtsus – ei ole võimalik piisavalt saavutada üksnes liikmesriikide tasandil ning meetme toime tõttu on eesmärk paremini saavutatav liidu tasandil.

•Proportsionaalsus

Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe ettepanek kaugemale sellest, mis on vajalik, et saavutada ettepaneku eesmärk – tagada siseturu ühtsus.

•Vahendi valik
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Nõutava õiguskindluse ja siseturu ühtsuse tagamiseks peab EMP ühiskomitee pärast asjaomaste ELi õigusaktide vastuvõtmist integreerima need võimalikult kiiresti Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse (edaspidi „EMP leping“) ja lubama EMP EFTA riikidel osaleda ka EMPd käsitlevates ELi meetmetes ja programmides.

EMP ühiskomitee otsuse eelnõu (mis on lisatud nõukogu otsuse ettepanekule) eesmärk on muuta EMP lepingu protokolli nr 31, mis käsitleb koostööd teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust, et lubada EMP EFTA riikidel (Norra, Island ja Liechtenstein) osaleda Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarvesse lisatud eelarverea 33 02 03 01 („Äriühinguõigus“) alla kuuluvates liidu meetmetes.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Nõukogu otsuse ettepanekule lisatud ühiskomitee otsuse eelnõu on täielikus kooskõlas EMP lepingu eesmärgiga aidata kaasa lepinguosaliste vaheliste kaubandus- ja majandussidemete püsivale ja tasakaalustatud tugevdamisele võrdsetes konkurentsitingimustes ning samu eeskirju järgides, et nii luua ühtne Euroopa Majanduspiirkond.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Ühiskomitee otsus on samuti kooskõlas muude liidu tegevuspõhimõtetega, eelkõige eesmärgiga kaitsta ELi siseturu ühtsust.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 artikli 1 lõikega 3 on ette nähtud, et nõukogu kehtestab komisjoni ettepanekul seisukoha, mis tuleb ELi nimel EMP ühiskomitee otsuste suhtes võtta.

Komisjon esitab koostöös Euroopa välisteenistusega nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Komisjon loodab, et ta saab seisukoha EMP ühiskomitees esitada esimesel võimalusel.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas alljärgnevatel põhjustel.

Käesoleva ettepaneku eesmärki – tagada siseturu ühtsus – ei ole võimalik piisavalt saavutada üksnes liikmesriikide tasandil ning meetme toime tõttu on eesmärk paremini saavutatav liidu tasandil.

•Proportsionaalsus
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

EMP ühiskomitee otsuse eelnõuga (mis on lisatud nõukogu otsuse ettepanekule) tahetakse muuta Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (edaspidi „EMP leping”) protokolli nr 3, milles määratakse kindlaks töödeldud põllumajandussaaduste teatavate kategooriatega kauplemise kord Euroopa Liidu ja EFTA riikide (Norra, Island, Liechtenstein) vahel.

Island ja Euroopa Liit, keda esindab Euroopa Komisjon, leppisid kokku teatavate käesolevas protokollis loetletud toodete tariifide kaotamises. Kõnealuseid kontsessioone kohaldatakse ainult Euroopa Liidust ja Islandilt pärinevate toodete suhtes.

Tähelepanu pööratakse sellele, et EMP lepingus osutatakse ainult EMP päritolule. Tagamaks, et uusi kontsessioone kohaldatakse ELi ja Islandi vahel ainult kahepoolselt, lisatakse käesoleva muudatusega protokolli nr 3 viide ELi ja Islandi päritolule Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni tähenduses.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Otsuse eelnõuga aidatakse kaasa Euroopa Liidu ja Islandi vahelise kaubanduse täiendavale liberaliseerimisele ja edendamisele. See on täielikult kooskõlas ELi eesmärgiga parandada ELi toodete turulepääsu kolmandate riikide turgudele.

Kahepoolsed kaubanduskontsessioonid on inkorporeeritud Euroopa Majandusühenduse ja Islandi Vabariigi vahel 22. juulil 1972 allkirjastatud lepingu (kahepoolne vabakaubandusleping) protokolli nr 2. Siiski nähakse EMP lepingu protokolliga nr 3 juba praktiliselt kõigile eespool nimetatud Islandiga sõlmitud kahepoolses protokollis loetletud toodetele ette soodsamad tariifid ning tulenevalt EMP lepingu artiklist 120 on EMP leping kahepoolse lepingu sätete suhtes ülimuslik. Lisaks sellele on otsuse eelnõu kooskõlas kahepoolse vabakaubanduslepingu üldise eesmärgiga „kõrvaldada järk-järgult takistused kogu kaubavahetuselt“.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Töödeldud põllumajandussaadustega kauplemise järkjärguline liberaliseerimine Euroopa Liidu ja EMP riikide (Norra, Island, Liechtenstein) vahel on täielikult kooskõlas EMP lepingu eesmärkidega luua dünaamiline ja ühtne Euroopa Majanduspiirkond, mis põhineb ühistel õigusnormidel ja võrdsetel konkurentsitingimustel.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

EMP lepingu protokolli nr 3 artikli 2 lõikes 2 on sätestatud, et EMP ühiskomitee võib kohandada EMP lepingu protokolli nr 3 I tabeli lisades esitatud tollimakse vastastikusi kontsessioone arvesse võttes.

EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 artikli 1 lõikega 3 on sätestatud, et nõukogu võtab komisjoni ettepanekul seisukoha, mis tuleb ELi nimel selliste otsuste suhtes võtta.

Komisjon esitab koostöös Euroopa välisteenistusega nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Komisjon loodab, et ta saab seisukoha EMP ühiskomitees esitada esimesel võimalusel.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Ettepanek käsitleb ühist kaubanduspoliitikat, mis kuulub Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 kohaselt ELi ainupädevusse.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Nõutava õiguskindluse ja siseturu ühtsuse tagamiseks peab EMP ühiskomitee pärast asjaomaste ELi õigusaktide vastuvõtmist integreerima need võimalikult kiiresti Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse (edaspidi „EMP leping“) ja lubama EMP EFTA riikidel osaleda ka EMPd käsitlevates ELi meetmetes ja programmides.

EMP ühiskomitee otsuse eelnõu (mis on lisatud nõukogu otsuse ettepanekule) eesmärk on muuta EMP lepingu protokolli nr 31, mis käsitleb koostööd teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust, et lubada EMP EFTA riikidel (Norra, Island ja Liechtenstein) osaleda Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarvesse lisatud eelarverea 12 02 01 („Finantsteenuste ühtse turu rakendamine ja arendamine“) alla kuuluvates liidu meetmetes.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Nõukogu otsuse ettepanekule lisatud ühiskomitee otsuse eelnõu on täielikus kooskõlas EMP lepingu eesmärgiga aidata kaasa lepinguosaliste vaheliste kaubandus- ja majandussidemete püsivale ja tasakaalustatud tugevdamisele võrdsetes konkurentsitingimustes ning samu eeskirju järgides, et nii luua ühtne Euroopa Majanduspiirkond.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Ühiskomitee otsus on samuti kooskõlas muude liidu tegevuspõhimõtetega, eelkõige eesmärgiga kaitsta ELi siseturu ühtsust.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 artikli 1 lõikega 3 on ette nähtud, et nõukogu kehtestab komisjoni ettepanekul seisukoha, mis tuleb ELi nimel EMP ühiskomitee otsuste suhtes võtta.

Komisjon esitab koostöös Euroopa välisteenistusega nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Komisjon loodab, et ta saab seisukoha EMP ühiskomitees esitada esimesel võimalusel.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas alljärgnevatel põhjustel.

Käesoleva ettepaneku eesmärki – tagada siseturu ühtsus – ei ole võimalik piisavalt saavutada üksnes liikmesriikide tasandil ning meetme toime tõttu on eesmärk paremini saavutatav liidu tasandil.

•Proportsionaalsus
1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused

Protokollis on ette nähtud võimalus, et olemasolevate teaduslike nõuannete alusel võivad lepinguosalised leppida ühiskomitees kokku kalapüügivõimaluste andmises külmutustraaleritele, mis püüavad põhjalähedasi liike, mille puhul on tuvastatud kalapüügivõimaluste ülejääk.

ELi ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu 2015.–2019. aastat käsitlevas protokollis on sätestatud Euroopa Liidu laevade kalapüügivõimalused Mauritaania kalapüügipiirkonnas ning sellega tihendatakse Mauritaaniaga tehtavat koostööd, et edendada säästva kalapüügi arendamist.

1.5.2.ELi meetme lisaväärtus

Selleks et tagada kalapüügi jätkusuutlikkus, on ELi ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu ainuõigusklauslis (artikkel 6) ette nähtud, et ELi laevad võivad Mauritaania kalapüügipiirkonnas (sh eraõiguslike lepingute raames) kalastada vaid juhul, kui neil on lepingu kohaselt väljastatud kalapüügiluba.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Nõukogu määrusega (EL) 2017/127 on määratud 2017. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu. Tavaliselt muudetakse kõnealuseid püügivõimalusi nende kehtivusaja jooksul mitu korda.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Esitatud meetmed on kavandatud vastavalt ühise kalanduspoliitika eesmärkidele ja eeskirjadele ning need on kooskõlas liidu säästva arengu poliitikaga.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Kavandatud meetmed on kooskõlas liidu muude tegevuspõhimõtetega, eriti keskkonnapoliitikaga.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 3.

Liidu kohustused vee-elusressursside säästvaks kasutamiseks tulenevad ühise kalanduspoliitika uue alusmääruse artiklis 2 sätestatud kohustustest.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas, millele on osutatud aluslepingu artikli 3 lõike 1 punktis d. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

•Proportsionaalsus

Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmisel põhjusel: ühine kalanduspoliitika on ühine poliitika. Vastavalt aluslepingu artikli 43 lõikele 3 on nõukogul kohustus võtta vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta.

•Vahendi valik

Kavandatav vahend: määrus.

3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Usbekistani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokolli sõlmimise kohta Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga

ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Usbekistani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokolli sõlmimise kohta Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga

Vastavalt nõukogu ... otsusele ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Usbekistani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokolli allakirjutamise kohta Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel ja selle ajutise kohaldamise kohta, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, kirjutati protokollile alla [koht] [kuupäev].

Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Usbekistani Vabariigi vaheline partnerlus- ja koostööleping (edaspidi „leping“) kirjutati alla 21. juunil 1996 ja see jõustus 1. juulil 1999.

Vastavalt Horvaatia ühinemisaktile kohustub Horvaatia ühinema rahvusvaheliste lepingutega, mille Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on alla kirjutanud või sõlminud, asjaomastele lepingutele lisatavate protokollide kaudu.

Lisatud ettepanek kujutab endast õiguslikku vahendit ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Usbekistani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokolli sõlmimiseks, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga (edaspidi „protokoll“).

(1)Kooskõlas nõukogu otsusega nr .../.../EL kirjutati [Please insert date] alla ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Usbekistani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokollile (edaspidi „protokoll“), et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, tingimusel et kõnealune protokoll hiljem sõlmitakse.

(2)Protokolli sõlmimine Euroopa Aatomienergiaühenduse pädevusse kuuluvates küsimustes toimub eraldi menetluse korras.

(3)Protokoll tuleks liidu ja selle liikmesriikide nimel heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:



Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel heaks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Usbekistani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokoll, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga.

Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja määrab isiku, kes on volitatud edastama liidu ja selle liikmesriikide nimel protokolli artikli 4 lõikes 1 sätestatud teate.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel,
Euroopa Komisjonil on filmide tootmise alal piiratud pädevus, sest sellega tegelevad liikmesriikide filmifondid, sealhulgas rahvusvahelise ühistootmise puhul. Seepärast on vaja protokolli rakendamiseks suurendada liikmesriikide filmifondide osalust.

Kuigi mõned liikmesriigid on audiovisuaalteoste ühistootmist kahepoolsetel alustel edukalt rakendanud, ei ole paljud teised seda teinud, mistõttu on ELi tasandi kohaldamisel potentsiaali suurendada ühistootmises osalevate riikide arvu.

•Proportsionaalsus

Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskuse uuringud ja andmed on näidanud, et ühistootmine suurendab vaatajate hulka. Alates 2009. aastast on ELi filmid saavutanud Koreas (kinodes) vaatajate arvu poolest 5 % ja linastuste poolest 20 % turuosa. Korea filmid on saavutanud ELis vaatajate arvu poolest 1 % ja linastuste poolest 2 % turuosa. Seepärast annaks asjaomaste kavade kohaldamine võimaluse suurendada turuosa ajal, mil turg on kasvu teel (alates 2011. aastast on Koreas kinokülastajate arv kasvanud 41 %).

Tundub et protokolli ei ole seni eriti rakendatud põhjusel, et puudub konkreetne teave stiimulite kohta, mida ühistootmisele riigi tasandil võidakse pakkuda. Seepärast tuleks nii Euroopa kui ka riikide tasandil võtta sihtotstarbelisi meetmeid (mis hõlmavad rahastamise, koolituste ja võrgustike loomise võimaldamist).

Samuti näitab kahepoolse ühistootmise edu, et võimekust ja potentsiaali jagub enamakski. Audiovisuaalküsimuste töörühma esialgsetel aruteludel on liikmesriigid märku andnud, et nad sooviksid teha Euroopa tasandil koostööd, et edendada Euroopa protokolli kohaselt ühistootmist, kasutades kahepoolse koostöö käigus saadud kogemusi.

Kohaldamise pikendamine on nende meetmete võtmise eeltingimus.