2011. AASTA ÜLDEELARVE PARANDUSEELARVE PROJEKT NR 6

TULUDE KOONDARVESTUS

KULUDE EELARVESTUS EELARVEJAGUDE KAUPA III jagu – Komisjon

Võttes arvesse:

- Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 314, koostoimes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eriti selle artikliga 106a,

- nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust,[1] eelkõige selle artiklit 37,

- 15. detsembril 2010 vastu võetud Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarvet[2],

- 6. aprillil 2011 vastu võetud paranduseelarvet nr 1/2011[3],

- 5. juulil 2011 vastu võetud paranduseelarvet nr 2/2011[4],

- 5. juulil 2011 vastu võetud paranduseelarvet nr 3/2011,

- 28. septembril 2011 vastu võetud paranduseelarvet nr 4/2011,

- 22. juunil 2011 vastu võetud paranduseelarve projekti nr 5/2011[5],

esitab Euroopa Komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele 2011. aasta eelarve paranduseelarve projekti nr 6.

TULUDE JA KULUDE EELARVESTUSE MUUDATUSED EELARVEJAGUDE KAUPA

Tulude ja kulude eelarvestuse eelarvejagude kaupa muudatused on kättesaadavad EUR-Lexist (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-et.htm). Kõnealused muudatused on teavitamise eesmärgil esitatud eelarve lisana ingliskeelses versioonis.

SISUKORD

1. SISSEJUHATUS 3

2. TULU 3

2.1 OMAVAHENDITE LÄBIVAATAMINE 3

2.2 MUUD TULUD 4

3. INTEGREERITUD MERENDUSPOLIITIKA 4

4. KREEKA: ESF − HALDUSREFORMI RAKENDUSKAVA 5

5. PALESTIINA 5

6. MAKSETE ASSIGNEERINGUD 8

7. KOKKUVÕTLIK TABEL FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE KAUPA 11

1. SISSEJUHATUS

2011. aasta paranduseelarve projekt nr 6 hõlmab järgmist:

- tulude prognoosi tavapärane ajakohastamine pärast omavahendite ja muude tulude prognoosi läbivaatamist;

- uue eelarverea 11 09 05 (Integreeritud merenduspoliitika (IMP) edasiarendamist toetav programm) lisamine, millele ette nähtud 23,14 miljoni euro suurused kulukohustuste assigneeringud paigutatakse reservi kuni õigusliku aluse vastuvõtmiseni. Nimetatud kulukohustuste assigneeringud saadakse ümberpaigutuste teel teistelt rubriigi 2 ridadelt;

- kulukohustuste assigneeringute ümberpaigutamine 60 miljoni euro ulatuses rubriigis 4 (ELi ülemaailmne roll) eelarvepunkti 19 08 01 02 (Euroopa naabrus- ja partnerluspoliitikaga seotud rahaline toetus Palestiinale, rahuprotsessile ja Palestiina pagulasi Lähis-Idas toetavale ÜRO abiorganisatsioonile (UNRWA)). Nimetatud summat on kavas kasutada assigneeringute kontsentreerimiseks perioodi algusse, et katta 2012. aasta kulud;

- eelarveartiklil 04 02 20 (Euroopa Sotsiaalfond (ESF) – Operatiivne tehniline abi) ette nähtud assigneeringute suurendamine 3,25 miljoni euro võrra, et toetada Kreeka haldusreformi rakenduskava ekspertteadmistega maksuhalduse valdkonnas. Taotletakse ka maksete assigneeringuid 300 000 euro ulatuses.

- maksete assigneeringute suurendamine 550 miljoni euro ulatuses, et katta koondümberpaigutuse järgsed täitmata vajadused. Sellest summast kasutatakse 142 miljonit eurot, et suurendada makseid rubriigis 1a (Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks) ja ülejäänud 408 miljonit eurot paigutatakse ümber rubriiki 1b (Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks);

- maksete assigneeringute vähendamine pro memoria (p.m.) kirje kaudu eelarveartiklis 05 04 05 01 (Maaelu arengu programmid), et võtta arvesse 2011. aasta septembris ajakohastatud liikmesriikide makseprognooside ja 2011. aasta novembris esitatava maksedeklaratsiooni võimalikke erinevusi. Vähendamine kantakse eelarvesse esialgsena ja seda võidakse liikmesriikidelt deklaratsioonide saamisel muuta, et katta osa rubriigi 1b (Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks) vajadustest.

Kokkuvõttes suurenevad rubriikide 1a ja 1b kulukohustuste assigneeringud käesoleva paranduseelarve projekti nr 6/2011 mõjul 3,25 miljoni euro ja maksete assigneeringud 550,3 miljoni euro võrra (netosummad). 2011. aasta eelarvesse kantud liikmesriikide kogurahvatulul põhinevad osamaksud vähenevad siiski 726,6 miljoni euro võrra, sest kogutulu 1 276,9 tõuseb miljoni euro võrra, võttes arvesse eelmiste aastate käibemaksu omavahendite ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite saldode sissenõudmist vastavalt määrusele (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 ning muude tulude suurenemist, eelkõige 435 miljoni euro suuruste trahvide tulemusena.

2. TULU

2.1 Omavahendite läbivaatamine

Komisjon vaatas kooskõlas nõukogu 22. mai 2000. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000[6] artikliga 16 läbi omavahendite prognoosid. Eelkõige puudutab see käibemaksu ja kogurahva tulu saldosid ning traditsioonilisi omavahendeid.

Komisjon teeb olemasoleva teabe põhjal ettepaneku kanda eelmiste aastate käibemaksu omavahendite ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite saldodena eelarvesse 1 814,9 miljonit eurot. See suurenemine puudutab eelarve tulude poole peatükke 31[7] ja 32[8].

Hetkel on liikmesriikide saldode arvutused esialgsed käimasoleva käibemaksu- ja kogurahvatulu andmete kontrollimise tõttu. Selle tulemusel võib komisjon käesoleva paranduseelarve projekti menetlemise käigus näitajad läbi vaadata.

Komisjon teeb ühtlasi ettepaneku vähendada peatükis 12[9] (tulud) traditsioonilisi omavahendeid 1 200 miljoni euro võrra. Kui aasta viimase kvartali uued andmed viitavad selle hinnangu olulisele muutumisele, vaatab komisjon eelarvemenetluse käigus oma näitajad läbi.

2.2 Muud tulud

Võttes arvesse praeguse seisuga eelarveaasta jooksul laekunud või veel tõenäoliselt laekuvaid summasid, tehakse ettepanek suurendada esialgset prognoosi 662 miljoni euro võrra (netos). Allpool olevas tabelis on näidatud üksikasjad ridade kaupa.

Tuluread | Eelarve 2011 | Paranduseelarve 6/2011 | Uus summa |

6 6 0 1 — Muud sihtotstarbeta osa- ja tagasimaksed | 30 000 000 | 52 000 000 | 82 000 000 |

7 0 0 0 — Viivised ja trahvid liikmesriikide riigikassades hoitavatele kontodele sissemaksete hilinemisel | 5 000 000 | 170 000 000 | 175 000 000 |

7 0 1 — Viiviste ja trahvide intressid | 15 000 000 | 5 000 000 | 20 000 000 |

7 1 0 — Trahvid, perioodilised trahvimaksed ja muud trahvid | 100 000 000 | 435 000 000 | 535 000 000 |

Kokku | 150 000 000 | 662 000 000 | 812 000 000 |

3. INTEGREERITUD MERENDUSPOLIITIKA

Integreeritud merenduspoliitika kehtestati esimest korda 2007. aasta detsembris pärast seda, kui Euroopa Ülemkogu kiitis heaks komisjoni teatise, milles tehti ettepanek ookeanide, merede ja rannikute pühendunud poliitika kohta. Esimesel kolmel aastal rahastati seda katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete kaudu. 2010. aasta septembris esitas komisjon ettepaneku võtta vastu määrus, et jätkata poliitika rahastamist kehtiva finantsraamistiku lõppemiseni. Rahastamisettepanek võimaldab komisjonil koos liikmesriikide ja sidusrühmadega jätkata katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete juba käivitatud uurimistöid ning arendada edasi ja konkretiseerida võimalusi integreeritud merenduspoliitika rakendamiseks kooskõlas komisjoni 15. oktoobril 2009 vastu võetud ja nõukogu 16. novembril 2009 heakskiidetud eduraportile.

Komisjoni algselt pakutud kogusumma oli 50 miljonit eurot, mis jaguneb kolme aasta (2011−2013) peale ja mille allikaks on rubriigi 2 varu. Euroopa Parlamendi ja nõukogu vaheliste arutelude tulemusel on tekkinud poliitiline konsensus eraldada programmile 40 miljonit eurot ning 4. oktoobril kolmepoolsetel läbirääkimistel jõuti selles osas kokkuleppele.

Kokkuleppega nähakse ette, et finantspakett moodustub 23,14 miljonist eurost, mis võetakse 2011. aasta eelarvest ilma rubriigi 2 varu kasutamata, 16,66 miljonist eurost, mis on kantud eelarveprojekti ja millega nõukogu oma 2012. aasta eelarve lugemisel nõustus ja veel 200 000 eurost tehniliseks abiks, mida kajastatakse 2013. aasta eelarves. Seega tehakse paranduseelarves ettepanek paigutada ümber 2011. aastal kasutamata assigneeringuid 23,14 miljoni euro ulatuses, mis tehakse kättesaadavaks peatüki 17 04 (Toidu- ja söödaohutus, loomatervishoid, loomade heaolu ja taimetervishoid) valdkonnas.

Komisjon teeb paranduseelarves ühtlasi ettepaneku lisada uus eelarverida 11 09 05 (Integreeritud merenduspoliitika (IMP) edasiarendamist toetav programm), kandes 23,14 miljonit eurot reservi kuni õigusliku aluse vastuvõtmiseni. Samal ajal vähendatakse vastavalt kulukohustuste assigneeringuid rubriigi 2 järgmiste eelarveartiklite osas.

Eelarvepunkt | Summa (miljonites eurodes) | Selgitus |

17 04 01 01 Loomahaiguste likvideerimis- ja seirekavad ning jälgimine, milline on loomade füüsiline seisund, mis võib välisteguri olemasolu korral olla ohtlik rahvatervisele − Uued meetmed. | -19,81 | Lammaste katarraalse palaviku vastu vaktsineerimise oodatust madalamad kulud haigestumisjuhtude olulise vähenemise tulemusel tänu edukatele vaktsineerimiskampaaniatele ja mõnes liikmesriigis kasutusele võetud vabatahtlike, põllumajandusettevõtjate rahastatavatele programmidele. Vähenenud on ka veiste spongioosse entsefalopaatia juhud. Seetõttu on võimalik kasutamata assigneeringud kasutusele võtta. |

17 04 02 01 Muud meetmed veterinaar-, loomade heaolu ja rahvatervise valdkonnas − Uued meetmed. | -3,33 | Loomatervishoius erakorraliste vaktsiinide ostmiseks eraldatud rahalisi vahendeid ei kasutata 2011. aastal täielikult ära, kuna uusi olulisi loomahaiguste puhanguid ei ole olnud. Seetõttu on võimalik kasutamata assigneeringud kasutusele võtta. |

Kokku | 23,14 |

4. KREEKA: ESF − HALDUSREFORMI RAKENDUSKAVA

Kreeka haldusreform on olulise tähtsusega ühtekuuluvuspoliitika eduka rakendamise toetamiseks struktuurifondide kaudu. Haldusreformi rakenduskavaga (CCI: 2007GR05UPO003), mis on osa Euroopa Sotsiaalfondist (ESF), soovitakse algatada riigihalduse reformid, mis parandaksid Kreeka riigi konkreetseid olulisi tegevusi ja parandaksid riigihalduse toimimist ja avaliku teenistuse tõhusust, millel on positiivne mõju ka ühtekuuluvuspoliitikale. Eriti oluline on leida lahendus probleemidele maksuhalduse valdkonnas, sest see on riigi rahanduse jaoks tähtis.

Komisjon teeb ettepaneku kasutada tehnilist abi, et rakendada konkreetseid ekspertteadmisi maksuhalduse valdkonnas Kreekas, milleks sõlmitakse Rahvusvahelise Valuutafondiga erileping ja kasutatakse ära IMFi ja ELi liikmesriikide konkreetseid ekspertteadmisi. Esitatud meetmed on ESFi tehnilise abi kõlbulikud, sest nendega toetatakse otseselt ESFi rakenduskava elluviimist liikmesriigis ning selle meetme abil on võimalik kiiresti tegutseda. Leping allkirjastatakse veel 2011. aastal, mis õigustab kulukohustuste assigneerimise vajadust (3,25 miljonit eurot). Taotletavad maksete assigneeringud (300 000 eurot) katavad algsed lepingulised nõuded.

5. PALESTIINA

Aasta lõpuni vajaminevate kulukohustuste analüüs näitab 60,4 miljoni euro kasutamisvõimalust rubriigis 4 (ELi ülemaailmne roll). Tehakse ettepanek paigutada see summa ümber eelarveartiklisse 19 08 01 02 (Euroopa naabrus- ja partnerluspoliitikaga seotud rahaline toetus Palestiinale, rahuprotsessile ja Palestiina pagulasi Lähis-Idas toetavale ÜRO abiorganisatsioonile (UNRWA)).

60,4 miljoni euro suuruse kulukohustuste allikad on järgmised.

- 51,4 miljonit eurot, mis vastab Kosovole antud tühistatud makromajandusliku finantsabile. Makromajandusliku finantsabi ettepaneku oluliseks eeltingimuseks oli 21. juulil 2010 IMFi juhatuse poolt kinnitatud Kosovole antava 18kuulise IMFi reservkrediidi tingimuste täitmine. Reservkrediidiga toetatava programmi aluseks oli i) jooksvate kulude piiramine, ii) suuremad tulud ja laekumised erastamisest ning iii) riigi hoiuste tagamine keskpangas, et luua puhvrid ettenägematute olukordade puhuks eelarve ja rahandusega seoses. 2011. aasta kevadel uue koosseisu vastu võetud 2011. aasta eelarve kaldus kõrvale reservkrediidis kokkulepitust eelkõige selle poolest, et sisaldas avaliku sektori suurt palgatõusu. Selle tulemusel jäi täitmata makromajandusliku finantsabi oluline eeltingimus.

- 6,3 miljonit eurot on võimalik kasutusele võtta USA ja Kanada käimasolevate konkursikutsete ühepoolse tühistamise järel, millega tekiks eelarvereal 15 02 03 (Koostöö kolmandate riikidega hariduse ja kutseõppe valdkonnas) ülejääk.

- Mitmed väiksemad ülemäärased assigneeringud, mis pärinevad teistelt eelarveridadelt ja mille põhjuseks on näiteks euro ja USA dollari vahetuskursi kõikumised, mis mõjutavad ELi osamaksusid rahvusvahelistes organisatsioonides ja mitmepoolsete lepingute raames, või ettenägematud viivitused rahvusvaheliste toorainekokkulepete vastuvõtmisel.

Täielik loetelu ettepanekutest on esitatud allpool.

Eelarverida | Kulukohustused (eurodes) |

01 03 02 — Makromajanduslik abi | -51 400 000 |

05 06 01 — Rahvusvahelised põllumajanduslepingud | -75 977 |

07 11 01 — Osalemine mitmepoolsetes ja rahvusvahelistes kliimakokkulepetes | -174 118 |

14 03 03 — Liikmesus rahvusvahelistes tolli- ja maksuorganisatsioonides | -129 471 |

15 02 03 — Koostöö kolmandate riikidega hariduse ja kutseõppe vallas | -6 326 400 |

21 07 03 — Leping ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) ning teiste ÜRO organitega | -305 000 |

21 07 04 — Toorainelepingud | -2 027 164 |

19 08 01 02 — Euroopa naabrus- ja partnerluspoliitikaga (ENP) seotud toetus Palestiinale, rahuprotsessile ja Palestiina pagulasi Lähis-Idas toetavale ÜRO abiorganisatsioonile (UNRWA) | +60 438 130 |

Komisjon teeb ettepaneku need summad ümber paigutada, et täita Palestiina omavalitsuse ja UNRWA esmased vajadused. Ehkki täiendavad summad seotakse kulukohustustega veel 2011. aasta eelarves, on nende eesmärk toetada 2012. aastaks ettenähtud ELi abi ja need on vastavuses 2012. aasta tegevuskavadega. Tuues olulise osa 2012. aasta abist ettepoole, soovib komisjon viia 2012. aastal eelarveartikli 19 08 01 02 raames tegelikult kasutada olevate assigneeringute summa ligikaudu tasemele, mis oli algselt kättesaadav 2011. aastal (300 miljonit eurot). Lisaks võib varane ja õigeaegne finantseerimise tugevdamine innustada teisi rahastajaid lubatud panuste varasemaks kättesaadavaks tegemiseks.

60,4 miljonist eurost, mille kohta ümberpaigutamise ettepanek tehakse, peaks 45 miljonit eurot minema PEGASE mehhanismi, et säilitada Palestiinas haldusjuhtimine ja teenused, eelkõige hariduse, tervishoiu ja sotsiaalsektorites. 2011. aastal on Palestiina omavalitsuse kogutulud osutunud ebapiisavaks, seda osaliselt just rahvusvahelise abi nappimise tõttu, mis on ohtu seadnud nii riigi stabiilsuse kui ka tuhandete inimeste elatise. 2012. aasta panuse eelneva jaotamise palve taga on ka kõrgetasemelised poliitilised jõupingutused teiste rahastajate motiveerimiseks ja Palestiina omavalitsusele tee vabastamine legitiimsete tuluallikate teenimiseks, nagu näiteks tollivormistus, milleks edendatakse Gaza sektori sulgemise ja piirangute leevendamise poliitikat (eelkõige Iisraeli osas) (materjalid Gazasse, Läänekalda kaubandus jms).

Ülejäänud 15,4 miljoni euro kohta tehakse ettepanek eraldada see UNRWA-le. UNRWA eelarve on väga problemaatiline (demograafiline kasv, inflatsioon, suurenevad toidu- ja energiakulud, kasvavad personalikulud, kuna vastuvõtjariigid tõstavad avaliku sektori palkasid, ning rahastajate väiksem panus finantskriisi tõttu). UNRWA näeb ette oma rahaliste vahendite nappust ja ei pruugi oma kohustusi 2012. aasta esimeses kvartalis täita. See tähendab, et organisatsioonil puuduvad vajalikud vahendid, millega tasuda isegi põhiteenuste (haridus, tervishoid) eest 2011. aasta lõpus ja 2012. aasta alguses. 15,4 miljoni euro varasem väljamaksmine ja 2012. aasta eelarveprojektis taotletud assigneeringute eraldamine aitab katta UNRWA vahendite nappuse ja säilitada põhiliste riiklike teenuste osutamise Palestiina põgenikele ning on poliitiliseks hoovaks organisatsiooni intensiivsetes teiste rahastajate otsingutes, eelkõige Araabia riikides.

6. MAKSETE ASSIGNEERINGUD

Septembris paluti komisjoni kõigil talitustel ajakohastada oma vajaduste prognoosi kuni 2011. aasta lõpuni ja esitada oma taotlused maksete assigneeringute korrigeerimiseks. Läbivaadatud komponendid on nn koondümberpaigutuse (DEC 34/2011) aluseks.

2011. aasta koondümberpaigutuse ettevalmistamisel soovis komisjon viia suurenenud maksete assigneeringud osadel eelarveridadel vastavusse muude ridadega, mis oleks vastasel juhul jäänud kasutamata, eesmärgiga saavutada eelarve täielik täitmine.

Ettepanek puudutab 719,2 miljoni euro suurust summat, mis vastab umbes 0,6 %-le kõigist autoriseeritud maksetest 2011. aasta eelarves. Kokku puudutab see 103 eelarverida (57 tugevdamiseks ja 46 vähendamiseks) võrreldes 2010. aasta lõpus esitatud koondümberpaigutuse 95 eelarvereaga (51 tugevdamiseks ja 44 vähendamiseks).

Kõiki maksete suurendamise taotlusi ei ole siiski olnud võimalik rahuldada. Kokku on tasumata summa 1 142 miljonit eurot nelja eelarve rea ulatuses järgmiselt.

Eelarverida | Maksed (miljonites eurodes) |

04 02 17 — Euroopa Sotsiaalfond (ESF) – Lähenemine | 700 |

04 02 19 — Euroopa Sotsiaalfond (ESF) – Piirkondlik konkurentsivõime | 300 |

08 04 01 — Koostöö — Nanoteadused, nanotehnoloogia, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad | 82 |

09 04 01 01 — Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaalase teaduskoostöö toetamine (IKT − Koostöö) | 60 |

Kokku | 1 142 |

Praeguses etapis on tehtud ettepanek suurendada maksete assigneeringuid 550 miljoni euro võrra, et katta osa sellistest lisavajadustest. Komisjon kavatseb aasta lõpuni kasutada kõiki eelarvevahendeid, et katta tasumata kohustused ümberpaigutamisega autoriseeritud eelarve sees, et viia miinimumini võimalikud uute assigneeringute taotlused.

Arvestades erinevusi prognooside ja liikmesriikide esitatud lõppdeklaratsioonide vahel, mida on minevikus täheldatud, on võimalik tasumata saldo 592 miljonit eurot tasuda sisemise ümberpaigutamise teel. Selleks tehakse ettepanek kanda käesolevas paranduseelarves eelarvereale 05 04 05 01 (Maaelu arengu programmid) märge „ pro memoria ” (p.m.). Liikmesriikide lõplikud maksetaotlused selle rea alusel saadakse teada alles 10. novembril ja komisjon kinnitab nende põhjal maksete lõppsumma, mis jaotatakse ümber Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) järelejäänud vajaduste rahuldamiseks ja tagatakse parim vastavus võimaluste ja vajaduste vahel.

Allolevates lõikudes põhjendatakse ettepanekut küsimusaluste ridade maksete assigneeringute taseme muutmiseks.

Suurendamine: 04 02 17 Euroopa Sotsiaalfond – Lähenemise eesmärk (+ 204 miljonit eurot)

Oodatust suuremad maksevajadused on tingitud peamiselt asjaolust, et teatavad algselt 2010. aastaks ette nähtud maksed tehti 2011. aastal. Need olid peamiselt seotud tegevuskavadega Hispaanias ja Poolas, mille puhul maksed katkestati 2010. aastal seoses audiitorite avastatud rikkumistega juhtimis- ja kontrollisüsteemides. Tegevuskavade rakendamine piirkondlikul tasandil võimaldas katkestamise 2011. aastal lõpetada, mille järel on hüvitatud märkimisväärses koguses kulusid. Septembri lõpus ületas täitmine 87 % kasutada olevatest assigneeringutest ning enne aasta lõppu on vaja vajaduste rahuldamiseks teha lisamakseid.

Suurendamine: 04 02 19 Euroopa Sotsiaalfond – Piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive (+ 204 miljonit eurot)

Selle rea puhul korrigeeriti pärast komisjoni värskeimat analüüsi Euroopa Sotsiaalfondi täitmise kohta hinnangulist maksevajadust ülespoole. Analüüsist, mille aluseks oli liikmesriikide poolt individuaalselt esitatud teave, nähtub, et tegevuskavad edenevad kiires tempos ja liikmesriikidelt enne aasta lõppu oodatavad maksenõuded ületavad oluliselt kasutada olevaid assigneeringuid. Septembri lõpus moodustas täitmine peaaegu 86 % kasutada olevatest assigneeringutest. Samal ajal eelmisel aastal moodustas täitmine vaid 35 % aastalõpu tulemusest.

Suurendamine: 08 04 01 — Koostöö — Nanoteadused, nanotehnoloogia, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad (+ 82 miljonit eurot)

Maksete assigneeringute suurendamist õigustavad mitmed tegurid.

1) 2011. aastal on juhtkond määranud uued prioriteedid seoses järgmiste 2011. aasta konkursikutsete lepingute vormistamisega: EL−Jaapan, EL−Venemaa ning avaliku ja erasektori partnerlus (public private partnership, PPP). Peab märkima, et lepingu kohaselt peavad ELi−Jaapani ja ELi−Venemaa konkursikutsed algama 2011. aastal, et tagada paralleelsus nimetatud kahe riigi rahastatavate projektidega. Konkursikutse 2011-PPP osas on tegemist majandusstiimulite paketi osaga. Seetõttu on tähtis, et nende kahe lepingu rakendamine algaks veel 2011. aastal. Selleks on vaja teha lisaks ettemaks umbes 35 miljoni euro ulatuses.

2) Menetluste lihtsustamine ja vahemaksete avalduste kvaliteet kiirendas väga oluliselt maksete tarbimist, viies seitsmenda raamprogrammi maksenõuete esitamise 2010. aasta viimases kvartalis täiskiirusele. Maksete assigneeringute puudumise tõttu 2010. aastal lükati mõned ette- ja vahemaksed kokku umbes 80 miljoni euro ulatuses 2011. aastasse. Sarnane olukord on 2011. aastal jätkunud, mille tulemusel vajatakse juurde umbes 25 miljonit eurot.

Üldine tulemus on see, et eelarverida on vaja tugevdada maksete assigneeringutega 138,3 miljoni euro ulatuses. Koondümberpaigutuses on esitatud 56,3 miljoni euro suurune kasv. Järgijääv saldo, mida taotletakse paranduseelarves 6/2011, on 82 miljonit eurot.

Suurendamine: 09 04 01 01 — Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaalase teaduskoostöö toetamine (IKT − Koostöö) (+ 60 miljonit eurot)

Praegused edusammud seitsmenda finantsraamistiku IKT koostööprojektide üle peetavatel läbirääkimistel teevad vajalikuks algselt oodatuga võrreldes suuremad eelmaksed projektide puhul, mis peaksid algama 2011. aasta septembri ja detsembri vahel. Eelkõige on enne aasta lõppu oodata 173 eelmakse töötlemist seoses 7. projektikonkursi projektidega ja 289 kulunõuet seoses varasemate projektikonkurssidega. Vaadates 7. projektikonkursi läbirääkimiste praegust kulgemist, on nende tehingute teostamiseks vajalikud assigneeringud suuremad eelarves esitatud summast. Koondümberpaigutuse raamistikus esitatud kasv on 46 miljonit eurot, mis teeb tasumata saldoks, mida taotletakse paranduseelarve projektis 6/2011, 60 miljonit eurot.

Vähenemine: 05 04 05 01 – Maaelu arengu programmid (p.m.)

2011. aasta eelarvest tehtavad lõplikud maksed maaelu arengu programmide kohaselt on seotud liikmesriikide 3. kvartali kuludeklaratsioonidega, mis tuleb komisjonile esitada 10. novembriks. Komisjoni poolt liikmesriikidelt palutud läbivaadatud prognoosidest, mis laekusid septembri alguses, nähtub, et maaelu arengu programmide jaoks ajavahemikul 2007–2013 kasutada olevad maksete assigneeringud tuleks täielikult ära kasutada. Siiski on võimalikud erinevused septembris läbivaadatud prognooside ja 3. kvartali lõplike kuludeklaratsioonide alusel hüvitamisele kuuluvate summade vahel. Viimasel kolmel aastal on prognoosides kiputud olulisel määral ületama deklaratsioone. Kuigi praegu viitavad märgid liikmesriikides sellele, et kasutada olevad maksete assigneeringud kasutatakse täiel määral ära, oletab komisjon varasematele kogemustele toetudes, et maksete assigneeringute vähendamine kõnealusel real võib siiski osutuda võimalikuks. Komisjon saab summad lõplikult kinnitada pärast seda, kui liikmesriigid esitavad 10. novembriks oma kuludeklaratsioonid.

7. KOKKUVÕTLIK TABEL FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE KAUPA

Finantsraamistiku rubriik/alamrubriik | Finantsraamistik 2011 | Eelarve 2011 (sh paranduseelarved 1−4 ja paranduseelarve projekt nr 5) | Paranduseelarve projekt 6/2011 | Eelarve 2011 (sh paranduseelarved 1−4 ja paranduseelarve projektid nr 5−6/2011) |

|Kulukohustuste assigneeringud |Maksete assigneeringud |Kulukohustuste assigneeringud |Maksete assigneeringud |Kulukohustuste assigneeringud |Maksete assigneeringud |Kulukohustuste assigneeringud |Maksete assigneeringud | | 1. JÄTKUSUUTLIK KASV | | | | | | | | | | 1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks |12 987 000 000 | |13 520 566 270 |11 381 944 758 | |142 000 000 |13 520 566 270 |11 523 944 758 | |1b. Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks |50 987 000 000 | |50 980 593 784 |41 652 094 626 |3 250 000 |408 300 000 |50 983 843 784 |42 060 394 626 | | Kokku |63 974 000 000 | |64 501 160 054 |53 034 039 384 |3 250 000 |550 300 000 |64 504 410 054 |53 584 339 384 | | Varu[10] | | |-27 160 054 | | | |-30 410 054 | | | 2. LOODUSVARADE KAITSE JA MAJANDAMINE | | | | | | | | | | Millest turuga seotud kulutused ja otsetoetused |47 617 000 000 | |42 891 201 900 |42 788 499 841 | -23 140 000 | |42 868 061 900 |42 788 499 841 | | Kokku |59 688 000 000 | |58 659 248 389 |56 378 918 184 | | |58 659 248 389 |56 378 918 184 | | Varu | | |1 028 751 611 | | | |1 028 751 611 | | | 3. KODAKONDSUS, VABADUS, TURVALISUS JA ÕIGUS | | | | | | | | | | 3a. Vabadus, turvalisus ja õigus |1 206 000 000 | |1 180 030 263 |857 199 845 | | |1 180 030 263 |857 199 845 | |3b. Kodakondsus |683 000 000 | |879 831 486 |842 903 486 | | |879 831 486 |842 903 486 | | Kokku |1 889 000 000 | |2 059 861 749 |1 700 103 331 | | |2 059 861 749 |1 700 103 331 | | Varu[11] | | |26 072 737 | | | |26 072 737 | | | 4. ELi ÜLEMAAILMNE ROLL[12] |8 430 000 000 | | 8 759 300 431 |7 242 528 574 | | | 8 759 300 431 |7 242 528 574 | | Varu | | | -70 439 377 | | | | -70 439 377 | | | 5. HALDUS[13] |8 144 000 000 | |8 172 839 289 |8 171 544 289 | | |8 172 839 289 |8 171 544 289 | | Varu | | | 53 160 711 | | | | 53 160 711 | | | KOKKU |142 125 000 000 |133 440 000 000 |142.152.409.912 |126.527.133.762 |3 250 000 |550 300 000 |142 155 659 912 |127 077 433 762 | | Varu | | |1 115 385 628 |7 094 866 238 | | |1 112 135 628 |6 544 566 238 | |

[1] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[2] ELT L 68, 15.3.2011, lk 1.

[3] ELT L 172, 30.6.2011, lk 1.

[4] ELT L 213, 19.5.2011, lk 1.

[5] KOM(2011) 374 (lõplik).

[6] EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1.

[7] Määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 10 lõigete 4, 5 ja 8 kohaldamisest tulenevad saldod ja saldode korrigeerimine eelmiste eelarveaastate käibemaksu alusel.

[8] Määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 10 lõigete 6"8 kohaldamisest ate käibemaksu alusel.

[9] Määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 10 lõigete 6−8 kohaldamisest tulenevad saldod ja saldode korrigeerimine eelmiste eelarveaastate kogurahvatulu/rahvamajanduse kogutulu alusel.

[10] Otsuse 2007/436/EÜ artikli 2 lõike 1 punktis a viidatud tollimaksud ja muud maksud.

[11] Rubriigis 1a ei ole varu arvutamisel arvestatud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) (500 miljonit eurot). Piirmäära ületavat 34 miljonit eurot rahastatakse paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmisega.

[12] Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (ESF) summa on kajastatud suuremana, kui vastavate rubriikide puhul on ette nähtud, nagu on sätestatud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes (ELT C 139, 14.6.2006).

[13] 2011. aasta varus rubriigi 4 jaoks ei arvestata hädaabireserviga seotud assigneeringuid (253,9 miljonit eurot). Piirmäära ületavat 71 miljonit eurot rahastatakse paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmisega.

[14] Rubriigi 5 ülemmäära suhtes varu arvutamiseks on võetud arvesse aastate 2007–2013 finantsraamistiku joonealuses märkuses (1) nimetatud 76 miljonit eurot töötajate sissemakseid pensionikavasse