ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 9.9.2010 
SEK(2010) 1009 lõplik 
KOMISJONI VASTUSED 2009. AASTA  ARUANDE 5. PEATÜKILE   
„TEADUSUURINGUD, ENERGEETIKA JA TRANSPORT” 
ET 2   ET KOMISJONI VASTUSED 2009. AASTA  ARUANDE 5. PEATÜKILE  
„TEADUSUURINGUD, ENERGEETIKA JA TRANSPORT”   
SISSEJUHATUS 
5.7. Teadusuuringute raamprogrammid hõlmavad tehnili selt ja rahaliselt keerukaid projekte. 
Kontrollikeskkonda iseloomustab abisaajate  suur arv ja kõik nad kasutavad omi 
kontrollisüsteeme. 
Õigusliku keskkonna ja lepinguting imuste tõttu on projektide haldam ine keeruline nii abisaaja 
kui ka komisjoni jaoks ning seetõttu on komisjon võtnud seitsm enda raamprogrammi 
rakendamisel lihtsustavaid meetmeid.  
5.10. Komisjon haldab vahetult enamikku kulud est, kuid seitsmenda raamprogrammi kohaselt 
lubatakse eelarve täitmise puhul ka kaudset tsentraliseeritud ha ldust; st, et komisjon annab 
rakendamisega seotud ülesanded rakendusametit ele, ELi ja artikli 185 kohaste algatuste 
raames loodud ühisettevõtetele, mis on loodud mitm e liikmesriigi poolt ühiselt elluviidavate 
uurimisprogrammide rakendamiseks. 
5.16. Komisjon nõustub kontrollikojaga. Eeskirjade  keerukus on peamine vigade allikas ja 
abikõlbmatute kuludega seotud nõuete põhj us. Komisjoni teatises, mis käsitleb 
teadusuuringute raamprogrammide  rakendamise lihtsustamist,1 tehakse ettepanekuid riskide 
vähendamiseks võetavate meetmete kohta. Kuna  kõnealuseid ettepanekuid rakendatakse alles 
järgmise raamprogrammi käigus ning komisjon peab lahendama toetusesaajatele kehtestatud 
keeruliste abikõlblikkuse nõuetega seotud probleemid, võeti 26. mail 2010 vastu teatis2 
teistele institutsioonidele; tehes ettepaneku kehtestada aktsepteeritava vigade esinemise riski tasemeks kõnealuses valdkonnas 2–5%. Aktsepte eritava vigade esinemise riski taseme 
kehtestamisel võetakse arvesse kontrollide ku lupõhisust ja aktsepte eritavat jääkveamäära, 
mida põhjendatakse osutatud kuluga. 
TEHINGUTE KORREKTSUS 
5.19 1. näide 
Komisjon nõustub kontrollikoja auditi tulemustega ja tagasinõudmisprotsess on käimas. 5.20. Programmitsükli praeguses etapis ja pidades silmas  seitsmenda raamprogrammi 
vahemaksete väikest hulka kontrollikoja valimis on veel liiga vara, et teha järeldusi vigade 
sagedusest ja nendega seotud summade väärtu sest seitsmendas raamprogrammis võrreldes 
kuuenda raamprogrammiga. 
SÜSTEEMIDE MÕJUSUS 
5.31. Komisjon jagab kontrollikoja muret seos es kuuenda raamprogrammi kontrollitõendite 
õigsusega, sest nendega ei tagata täielikult algselt soovitud täiendavat kindlust. Komisjon on 
siiski arvamusel, et kontrollitõenditega aida takse märkimisväärselt ka asa vigade vältimisele 
ning selle tulemusel vähenes võrreldes viienda raamprogrammiga oluliselt tuvastatud vigade 
määr kuuenda raamprogrammi auditites. 
Komisjon on võtnud meetmed, et parandada se itsmenda raamprogrammi kontrollitõendite 
kvaliteeti. Seitsmenda raamprogrammi kontrollitõendid põhinevad „kokkulepitud 
                                                 
1 KOM(2010) 187, 29.4.2010. 
2 KOM(2010) 261, 26.5.2010. 
ET 3   ET menetlustel”, mille alusel peab kontrolli teosta v audiitor teostama eelnevalt kindlaksmääratud 
menetlused ja andma nende põhjal aru faktiliste tulemuste kohta. Nii peaksid vähenema abikõlblikkuse eeskirjade tõ lgendamisel audiitorite tehtud vead, mis ilmnesid kuuenda 
raamprogrammi puhul.  
Komisjon hindab ka edaspidi oma finantsauditi te käigus kontrollitõen dite usaldusväärsust. 
Vt ka vastus punktile 5.49. 5.32-5.33. Abisaajate kuluarvestusmetoodika eeltõ endamine on kohustuslik ainult neile, kes 
tahavad kulutaotluste puhul kohaldada keskmise  personalikulu meetodit. Teiste abisaajate 
jaoks on see vabatahtlik. 
Lisaks sellele peavad abisaa jad esitama viimase väljamakse  jaoks tõendi, mis katab kogu 
ajavahemikku, kui taotletud abisumma on suur em kui 375 000 eurot. Eeltõendamine aitab 
vähendada abisaajate halduskoormust ja säästa  olulisel määral audititega seotud kulusid.  
Vt ka vastus punktile 5.36. 5.34-5.35. Lihtsustamist käsitlevas teatises teeb  komisjon ettepaneku aktsepteerida keskmise 
personalikulu meetodit, mida toetusesaaja kohald ab tavalises raamatupidamises, kuivõrd see 
põhineb tegelikel raamatupidamise s registreeritud personalikulude l ja tingimusel, et kulude 
mitmekordne hüvitamine muude kulukategooriate alt on välistatud. 
Seitsmendas raamprogrammis osalemise eeskirjades kiidetakse erandina üldreeglist, mille 
kohaselt kulud peavad olema tegelikud kulud, heak s keskmised personalikulud, eeldusel et 
toetusesaaja kohaldab seda meetodit tavalises raamatupidamises ja keskmised kulud ei erine 
märkimisväärselt  tegelikest kuludest. Komisjon kindlak smääratud kriteeriumide eesmärk on 
anda piisav kinnitus, et abis aaja kohaldatav meetod ei vii se lleni, et arua ndes esitatud 
keskmised kulud erinevad märkimisväärse lt tegelikest kuludest. Komisjoni arvates 
saavutatakse kõnealuste kriteeriumide abil li htsustamise ja aruandekohustuse parim võimalik 
tasakaal kehtiva õigusliku raamistiku kohaselt.  
5.36. Seitsmenda raamprogrammi käigus on kont rollitõendeid esitatud vähem ja see on 
vähendanud ka osaliste halduskoormust. Raamat upidamisaruannete õigsust kinnitavat tõendit 
vajavad abisaajad, kelle kuluarvestusmetoodika  on heaks kiidetud, sest nii kõrvaldatakse 
abisaaja kohustus esitada raamatupidamisarua nnete õigsust kinnitav vahepealne tõend. 
Raamatupidamisaruannete õigsust kinnitav tõ end tuleb esitada viimase aruandlusperioodi 
kohta, kui taotletud abisumma on suurem  kui 375 000 eurot. Kuuenda raamprogrammi 
ulatusliku auditikampaania käigus said abisaa jad vajalikku teavet ja komisjon ootab, et nad 
kohaldavad selle tulemusena projektide puhul tõhusamaid kuluarvestuspõhimõtteid.  
Praegu ei saa järeldada, et üldine veamäär suur eneb, sest muude vahenditega saab tuvastatud 
riskid maandada. 
5.40. Komisjon tervitab positiivse  hinnangu andmist tehtud e dusammudele. Komisjon on 
teadlik nõutavast kooskõlastatuse taseme st ja tegutseb sellele vastavalt. 
5.41. Tehakse täiendavaid jõupingutusi, et auditi tulemusi õigeaegselt rakendada. 
Samuti on lihtsustatud auditistrateegia rakendamise käigus toimuvat tagasinõudmisprotsessi,
3 
et vähendada nii komisjoni kui  ka abisaajate töökoormust. 
Tagasinõudmisprotsess on 2009. aastal muut unud oluliselt tulemuslikumaks.  
                                                 
3 SEK(2009) 1720, 15.12.2009. 
ET 4   ET Rakendatud on enamik finantskorrektsioone, vähendades võlgnetava summa järgmisest 
maksest. See on tagasinõudmise puhul kõige  kulutõhusam meetod. Kuna maksed tehakse 
tavaliselt iga-aastaselt, toimub taga sinõudmisprotsess hilinemisega.  
On lisandunud auditite arv ning seetõttu on mitmekordistunud ka projektide arv, mille puhul 
on vajalikud korrektsioonid ja kohandused. 
5.42. Alates moodustamisest 2010. aasta veebru ari keskel kohaldavad  leppetrahve ka 
liikuvuse ja transpordi ning ener geetika peadirektoraadid, na gu teisedki teadusuuringutega 
tegelevad peadirektoraadid. 
KOMISJONI JUHTKONNA ESITATUD TEABE USALDUSVÄÄRSUS 
5.44. Komisjonil on heameel kontrollikoja pos itiivse hinnangu üle, mis anti kõikidele 
käesolevas peatükis käsitletud iga- aastastele tegevusaruannetele. 
JÄRELDUSED JA SOOVITUSED 
5.45. Komisjon toonitab, et kontrollikoja auditi  tulemused seoses v eamääraga on kooskõlas 
eelmise aasta tulemustega ning kõnealuse peat üki poliitikavaldkondade tõ enäoliseim veamäär 
on 2–5 %. 
See on kooskõlas ka komisjoni auditi tulemustega. 26. mail võttis komisjon vastu teatise,4 
milles tehakse ettepanek kehtestada aktsepteeritava vigade esinemise riski tase nimetatud vahemikus (2–5 %). Kinnitava avalduse veamäär  kõnealuse vahemiku keskel oleks komisjoni 
arvates aktsepteeritav ja põhjendatud. Juhul kui veamäär ületab kõn ealust taset, võetakse 
täiendavaid meetmeid veamäära vähendamiseks  tõhusama kontrolli abil, vigade peamiste 
põhjuste lahendamise kaudu ja kulude mitmeaas tast iseloomu arvesse võttes. Nimetatud 
veamäära tuleks kohaldada kõikide tea dusuuringute raamprogrammide puhul. 
Kõnealune tase võidakse läbi vaadata ki nnitava avalduse veamäära mõjutada võivate, 
kontrollikeskkonnas aset leidvate oluliste  muudatuste korral, eelkõige järgmise 
raamprogrammiga seoses kehtestatavate  lihtsustavate meetmetega seoses. 
5.48. Komisjon tervitab positiivset suundumust, millele kontrollikoda viitas. Komisjon 
rõhutab, et kontrollitõenditega seotud nõudeid on muudetud, et lihtsustada ja parandada 
abisaajate osalemist. 
Komisjon nõustub väitega, et kuluarvestusmet oodika eeltõendamine on olnud ainult osaliselt 
edukas, kuid sisekontrollidega, sealhulgas se itsmenda raamprogrammi auditistrateegiaga, 
tagatakse tingimused usaldusväärse fi nantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks.  
5.49. Komisjoni esmane eesmärk on tulemuslikult saavutada teaduspoliitika eesmärk, tagades 
sellega seotud eelarve täitmise usaldusväärse kontrollimine. 
a) Komisjon järgib põhimõtet, mille kohaselt antakse abisaajale aktiivselt tagasisidet 
järelauditite tulemustest, et tagada vajaduse korral kontrollitõendeid väljastavate audiitorite 
tulemuslikum töö. Selleks peab iga abisaaja au diteerimismenetluse käigus teatama kontrolli 
teostavale audiitorile olulised auditi tulemused. Komisjon märgib, et kontrollikoja 
tähelepanekute peamine põhjus ei ole mitte niivõrd kontrollitõendi vorm või kontsept, kuivõrd 
eeskirjade suhteline keerukus, millele kontrol likoda viitab punktis 5.16. Kõnealune keerukus 
mõjutab nende välisaudiitorite tööd, kellele abisaajad on andnud volit used kontrollitõendite 
väljastamiseks. Seitsmenda raamprogrammi puh ul eeldatakse ka, et  kokkulepitud menetluste 
järgimise korral väheneb märkimisväärselt vä ärtõlgendamisest tule nevate vigade hulk. 
                                                
 
4 KOM(2010) 261, 26.5.2010.  
ET 5   ET b) Metoodika tõendamine on ette nähtud ainu lt nende abisaajate puhul, kes saavad mitut 
toetust. Metoodika tõendamise  puhul kasutatavad abikõlblikkus e kriteeriumid vaadati läbi 
2008. aasta novembris ja avaldati seitsmenda ra amprogrammi finantsküsimuste juhendis.  
Komisjon võttis hiljuti meetmed, et  muuta huvipakkuvamaks abisaajate 
kuluarvestusmetoodika eeltõendamine. Komisj on esitas asjaomased seisukohad 24. aprilli 
2010. aasta teatises ning 28. mail 2010 vastuvõet ud ettepanekus finantsmääruse ja selle 
rakenduseeskirjade läbivaatamise kohta iga ko lme aasta järel. Tõel ine lihtsustamine on 
võimalik saavutada, kui kiidetakse heak s metoodika, mida kasutatakse tavalise 
raamatupidamistava kohaselt, eeldusel et se e põhineb tegelikel raamatupidamisarvestuses 
registreeritud personalikuludel. 
c) Komisjon teeb täiendavaid jõupingutusi, et au diti tulemusi õigeaegselt rakendada ja jätkata 
leppetrahvide määramise suuniste kohaldamist.  15. detsembril 2009 vastuvõetud teatises, mis 
käsitleb tagasinõudmisprotsessi lihtsustamist, sätestatakse meetmed tagasinõudmisprotsessi 
tõhustamiseks. 
5.50. Komisjon nõustub sellega täielikult ja viitab oma hiljutistele teatistele „ Teadusuuringute 
raamprogrammide rakendamise lihtsustamine ” ja „ Kas kontrollide arvu tuleks suurendada 
või mitte? Kontrollidega kaasn evate halduskulude ja vigade esinemise riski vahelise õige 
tasakaalu leidmine ”. 
5.51. Lihtsustusmeetmete täielik mõju ilmneb alles järgmise raamprogrammi käigus. Kuni 
sellised ettepanekud ellu viiakse, peab komisjon lahendama probleemid, mis on tekkinud 
keeruliste abikõlblikkuse nõuete tõttu toet usesaajatele. 26. mail 2010 võttis komisjon vastu 
teatise, milles tegi ettepaneku kehtestada kõnealuses valdkonnas aktsepteeritava vigade 
esinemise riski määra vahemikuks 2–5 %5. Sellise määra kehtestamisel võetakse arvesse 
kontrollide kulupõhisust ja aktsepteeritavat jääk vigade määra, mida põhjendatakse osutatud 
kuluga. 
ELi ÜHISETTEVÕTTED 
5.56. Komisjon jälgib nende tegevuskavade ra kendamist, mille on koostanud ühisettevõtted 
sisekontrollisüsteemide täielikuks ärakasutamiseks. 
5.57. Komisjon nõustub kontrollikojaga, et komisj oni siseauditi talitusel peaksid olema ELi 
loodud asutuste suhtes, kes on juriidilised isikud  ja saavad üldise finantsmääruse artikli 185 
lõike 3 kohaselt rahalist toetust ELi eelarvest, sa mad volitused kui komisjoni talituste suhtes.  
LISA 5.4. – 2. KOMISJONI MAKSETE HILINEMINE  
Komisjon tervitab kontrollikoja tunnustu se andmist tehtud edusammudele.  Komisjon jätkab 
jõupingutusi, et tulemusi veelgi parandada.   
 
                                                 
5 KOM(2010) 261.