ET    ET ET 
 
ET 1   ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 8.10.2008 
SEK(2008) 2545 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENTT 
 
Lisatud dokumendile 
Ettepanek  
 
EUROOPA PARLAMENDI JA  NÕUKOGU DIREKTIIV 
 
tarbija õiguste kohta 
  
MÕJU HINDAMISE KOMM ENTEERITUD KOKKUVÕTE 
{KOM(2008) 614 lõplik} 
{SEK(2008) 2544} {SEK(2008) 2547} 
 
ET 2   ET 1. K ONSULTATSIOONID JA EKSPERDIARVAMUSED  
8. veebruaril 2007 võttis komisjon vastu rohelise raamatu ühenduse tarbijaõigustiku 
läbivaatamise kohta ja algatas avaliku arutelu1. Rohelise raamatu vastukajadena sai komisjon 
üle 300 vastuse tarbijakaitseasutustelt, ettevõ tjate ühendustelt, liik mesriikidelt, Euroopa 
Parlamendilt, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalko miteelt ja teis telt sidusrühmadelt, nagu 
teadlastelt ja juristidelt.  
14. novembril 2007 korraldas tervise- ja tarb ijaküsimuste peadirek toraat ühepäevase 
konverentsi sidusrühmadele, et teha kindlaks reguleerimisprobleemid ja arutada erinevaid 
küsimusi, mis olid tõstatatud rohelise raamat uga algatatud konsultatsiooni käigus saadud 
vastustes. 2007. aasta detsembrist kuni 2008. aas ta märtsini konsulteeriti sidusrühmadega 
mõju hindamise käigus põhjalikult. Konsulteerim ise käigus saadi olulist teavet probleemide 
määratlemise ja poliitikavariantide hindamise kohta.  
20. detsembril 2007. aastal saatis komisjoni alltöövõtja mitmele tarbijakaitse- ja 
ettevõtlussektoriga seotud sidusrühmale ka ks küsimustikku (esimene oli suunatud 
ettevõtjatele ja  teine tarbijatele).  Alltöövõtja inkorporeeris lisaks sellele ka komisjoni tellitud 
kahe Eurobaromeetri küsitluse tulemused, mis käs itlesid tarbijate ja jaemüüjate suhtumist. 
Alltöövõtja pidas 2008. aasta jaanua ris ja veebruaris komisjoni järelevalve all üle 20 silmast 
silma kohtumise peamiste ettevõtlussektori esindajatega.  
Loodi õigus- ja majandusekspertidest ning tarbij ate esindajatest koosnev ekspertrühm, mille 
ülesandeks on anda nõu poliitikavariant ide ning nende võimaliku mõju kohta.  
2008. aasta 6. veebruaril korraldati ühepäevane si dusrühmade seminar, mille käigus arutasid 
üle 40 ettevõtlussektori esindaja, kuidas mõjutab ettevõtjaid ELi tarbijakaitsealaste õigusaktide muutmine.  
13. veebruaril 2008 kutsuti kokku rohkem kui 20 tarb ijast koosnev töörühm. Töörühm hindas 
kehtivate tarbijakaitse-eeskirja de mõju tarbijate käitumisele  ning andis hinnangu selle kohta, 
kuidas mõjutavad õigusaktidesse kavandatava d muudatused tarbijate usaldust piiriüleste 
ostutehingute suhtes. 
Alltöövõtja korraldas 29. veebru aril 2008 Euroopa Tarbijate Nõuanderühma raames seminari, 
et arutada, kuidas mõjutab ELi tarbijakaitsea laste õigusaktide muutmine tarbijakaitset ja 
tarbijate usaldust, eriti piiriüleste tehingute puhul. 
Lisaks sellele pidasid komisjoni talituse d kahepoolseid koosolekui d Euroopa tarbijate 
ühendusega ning ühenduse esindajad osalesid tarb ijate töörühma, ekspertrühma ja Euroopa 
Tarbijate Nõuanderühma allrühma koosolekul.  
Komisjon pidas kaks konsultatsiooni – ühe ka ugmüügi- ja teise lävemüügidirektiivi kohta. 
Kõikidel huvitatud isikutel pa luti esitada komisjonile märkusi, vastavalt 21. novembriks 2006 
ja 4. detsembriks 2007
2. 
Ühenduse õigustiku läbivaatamist käsitleva tali tustevahelise mõjuhindamise juhtrühma kaudu 
kaasati mõju hindamisse ka teisi peadirektoraate.  
                                                 
1 Roheline raamat ühenduse tarbijaõigustiku läbivaatamise kohta, KOM(2006) 744 (lõplik), 8.2.2007. 
Roheline raamat ja konsultatsiooni tulemused on kättesaadavad veebisaidil 
http://ec.europa.eu/consumers/rights/cons_acquis_en.htm .  
2 Mõlema konsultatsiooni tulemused on kättesaadavad veebisaidil http://ec.europa.eu/consumers/rights . 
 
ET 3   ET 2. P ROBLEEMI MÄÄRATLUS  
Käesolevas mõju hindamises käsitletakse ettevõ tja ja tarbija vahelise (B2C) mittetäieliku 
siseturu probleemi. Tarbijad ei saa veel kasu  täielikult integreeritud jaemüügiturust, millega 
kaasneks suurem valik ja soodsamad hinnad. Seda takistavad mitmed praktilised ja struktuursed siseturutõkked – keelelised, logistilised ja regulatiivsed.  
Oluliseks regulatiivseks takistuseks on tarbijatega tehtavaid tehinguid reguleerivate riiklike 
õigusaktide killustatus. Kõnealustesse õigus aktidesse on üle võetud hulk direktiive, mis 
moodustavad ELi tarbijaõigustiku. Eurobarom eetri 2008. aasta uuringu  kohaselt arvab 60 % 
kauplejatest, et tarbija tega tehtavaid tehinguid reguleerivate  erinevate riiklike õigusaktide 
järgimise tõttu tekkivad lisakulud takistavad olu liselt ettevõtja ja tarbija vahelist piiriülest 
kaubandust.  
Killustatuse peamine põhjus on tarbijakaitsedirek tiivides sisalduvad minimaalse ühtlustamise 
klauslid. Kõnealustes klauslites tunnustatakse selgelt liikmesriik ide õigust säilitada või vastu 
võtta riiklikes õigusaktides rangemad tarbijakaitse-eeskirjad. Liikmesriigid on laialdaselt kasutanud võimalust tagada oma tarbijatele kõrgemal tasemel kaitse. Õigusliku killustatuse probleemi teevad teravamaks veel kaks asjaol u: ELi õiguslik raamistik ei ole täielikult 
kooskõlastatud ning mõned direktiivides si salduvad eeskirjad on aegunud; riiklike 
seadusandjate kooskõlastamata katsed nimetatud küsimusi lahendada on killustatust veelgi 
suurendanud. Käesolevas mõju hindamises keske ndutakse ainult killustatuse mõjuga seotud 
küsimustele, eelkõige tarbijate ja ettevõtjate seisukohast.  
Killustatusel on siseturule kahesugune mõju. Esiteks ei taha ettevõtjad selle tõttu teha 
tehinguid välismaal asuvate tarbijatega. Killu status mõjutab ettevõtjaid kollisiooninormide 
tõttu, eelkõige Rooma I määruse tõttu, mille kohaselt ei tohi kauplejad välisriigis asuvat tarbijat ilma jätta samaväärsest kaitsest, mille  näeb ette tema elukohariigis kehtiv õigus. 
Kaupleja, kes soovib sõlmida piiriüleseid tehing uid, peab tegema kulutusi õiguslike ja muude 
nõuete täitmiseks, et tagada tarb ijale samaväärne kaitse, nagu pakutakse tarbija asukohariigis. 
Lõpuks peab sellised kulutused kinni maksma  tarbija või, mis veelgi halvem, ettevõtjad 
keelduvad piiriülestest tehingutest.  
Teiseks on tarbijate usaldus piiriüleste ostutehin gute suhtes killustatuse tõttu väike. Tarbijate 
väikesel usaldusel on mitu põhjust, sealhulgas tarbijate ebapiisavad teadmised oma õigustest, 
arvamus, et nad on vähem kaitstud, kui nad osta vad välismaal asuvatelt kauplejatelt, ning et 
välismaal on keerulisem oma õigusi kasutada  ning vahendajate kaudu vaidlusi lahendada. 
Tarbijakaitse killustatus ja sellega seotud ebaühtlane tarbijakaitse tase ELi eri osades raskendab tarbijate õigusi käsitlevate üleeu roopaliste teabekampaaniate läbiviimist ning 
alternatiivsete vaidluste lahenda mise mehhanismide rakendamist.  
3. EL
I ÕIGUS MEETMEID VÕTTA  
Asutamislepingu artikli 153 lõikega 1 ja lõike 3 punktiga a on ette nähtud, et ühendus peab 
kaasa aitama kõrgetasemelise tarbijakaitse saavutamisele meetmetega, mida ta võtab vastavalt asutamislepingu artiklile 95 ning mille eesmärk on luua siseturg ning tagada selle toimimine. 
Killustatuse tõttu peab kaupleja, kes soovib sõ lmida piiriüleseid tehinguid, tegema kulutusi 
õiguslike ja muude nõuete täitmiseks, et tagada  vastavalt Rooma I määrusele samal tasemel 
tarbijakaitse, nagu pakutakse ta rbija asukohariigis. See on sisetu ru väljakujundamist takistav 
regulatiivne tõke. 
Õigusliku killustatuse probleemi on võima lik lahendada ainult ELi kooskõlastatud 
sekkumisega, sest liikmesriigid ei kasuta mi nimaalse ühtlustamise klausleid kooskõlastatult 
 
ET 4   ET ning see ongi probleemi tekitanud. Kui turu  uute arengusuundadega ei arvestata ning 
ühenduse tarbijakaitsealase õigustiku regulat iivseid puudujääke ja ebaühtlust püütakse 
lahendada omavahel kooskõlastamata, toob see niis amuti kaasa veelgi suurema killustatuse ja 
süvendab probleemi. 
4. E ESMÄRGID  
Üldeesmärk:  anda panus ettevõtja ja tarbija vahelise siseturu paremasse toimimisse ja 
saavutada tarbijakaits e ühesugune kõrge tase. 
Üldeesmärgiga seonduv konkreetne eesmärk: 
Tugevdada piiriülest konkuren tsi, pakkudes tarbijatele seega soodsama hinnaga suuremat 
toodete- ja teenustevalikut.  
Üldeesmärgiga seonduv tegevuseesmärk:  
Parandada tarbijakaitsealaseid õigusakte: m uuta need lihtsamaks ja järjekindlamaks.  
1. üldeesmärk: vähendada ettevõtja 
vastumeelsust piiriüle ste tehingute suhtes 
Üldeesmärgiga seonduv konkreetne 
eesmärk:  
vähendada kulutusi, mida ettevõtjad peavad 
nõuete järgimiseks tegema.  
Üldeesmärgiga seonduvad 
tegevuseesmärgid: 
vähendada ettevõtjate õiguslikku ebakindlust 
– kõrvaldada õiguslik killustatus3 ning 
vähendada halduskulusid ja tarbijakaitsealastes õigusaktides kehtestatud nõuete järgimiseks tehtavaid kulutusi;  
suurendada ettevõtjate ja tarbijate vaheliste 
piiriüleste tehingute arvu.  2. üldeesmärk: tõsta tarbija usaldust 
siseturu suhtes 
Üldeesmärgiga seonduvad konkreetsed 
eesmärgid: 
pakkuda tarbijatele p iiriüleste tehingute 
puhul ühtlasel tasemel kaitset; 
tagada tarbijakaitse kõrge tase. 
Üldeesmärgiga seonduvad 
tegevuseesmärgid: 
vähendada tarbijate õiguslikku 
ebakindlust; 
pakkuda tarbijatele rohkem stiimuleid 
piiriüleste ostude tegemiseks. 
5. P OLIITIKAVARIANDID  
Konsultatsioonide tule muste põhjal on välja töötatud erin evad poliitikavariandid. Mõni 
sellistest variantidest, näiteks võimalus, et e ttevõtja ja tarbija vaheliste riigisiseste ja 
piiriüleste tehingute sõlm imise suhtes kehtiks kaksikkord, jäe ti kõrvale juba varajases etapis. 
Selline kord oleks kaasa toonud veelgi suurema k illustatuse ning oleks tarbijatele, kes niigi 
oma õigustest piisavalt teadlikud ei ole,  õigusliku raamistiku tundmaõppimise veelgi 
raskemaks teinud. See oleks suurendanud muid nõuete täitmiseks tehtavaid kulutusi, nagu 
äriprotsesside (nt tagastamine) haldamiskulud, oleks olnud vastuolus lihtsustamise eesmärgiga 
ning oleks tekitanud konkurentsim oonutusi ainult oma r iigi piires kaupleva te ettevõtjate ning 
ettevõtjate vahel, kes tege levad nii piiriülese  kui ka riigisis ese kaubandusega.  
                                                 
3 Killustatus tähendab siin erinevusi kehtivate õigus aktide vahel, mida saab kohaldada antud tehingu 
suhtes.  
 
ET 5   ET Analüüsi tulemused näitavad, et status quo  variandil (1. poliitikavariant), mille tulemus on 
õiguslik killustatus, olek s siseturule negatiivne mõju. Tarbija tele oleks vähene positiivne mõju 
meetmetel, millega õigusakti vastuvõtmist ette  ei nähta (2. poliitikavariant), vaid mille 
kohaselt tõstetakse tarbijate t eadlikkust ja kasutatakse isere guleerimist; tegelikult vähendaks 
õiguslik killustatus ettevõtjate jaoks sellistest meetmetest saadavat kasu ja killustatuse 
negatiivne mõju ei väheneks . 2. poliitikavarianti saaks ra kendada ka koos õigusloomega 
seotud variantidega 3, 4 ja 5 ning selle tulemusel suureneks nendest variantidest saadav kasu.  
Õigusaktidesse tehtavad muuda tused, mis esitati 3., 4. ja 5. po liitikavariandis, põhinevad 
täieliku ühtlustamise põhimõttel. 4. poliitikavar iant hõlmab 3. poliitikavarianti koos mõne 
muu regulatiivse küsimusega. 5. poliitikavariant  hõlmab 4. poliitikavarianti ja mõnda muud 
regulatiivset muudatust.  
3. poliitikavariant hõlmab ettepanekut nelja õigusliku muudatuse kohta, mille positiivne mõju 
siseturu paremale toimimisele ja reguleerimise parandamisele oleks piiratud. See positiivne 
mõju piirduks üksnes õigusaktide se lgitamise ja „korrastamisega“.  
4. poliitikavariant hõlmab 20 väiksemat õiguslik ku muudatust – 3. poliiti kavariandis esitatud 
neli muudatust ja 16 lisamuudatust; muudatust e abil muu hulgas i) määratletakse mõiste 
„tarnimine“ ning määratakse kindlaks, kell e kanda jääb risk kauba kaotsimineku või 
kahjustumise korral, eelkõige siis, kui kaub ad tarbijale tarnitakse,  ii) kohandatakse ja 
lihtsustatakse kauglepingute ja väljaspool ärir uume sõlmitavate lepi ngute kohta kehtivate 
eeskirjade kohaldamisala, iii) ühtlustatakse teavitamisnõudeid ja eeskirju, mis käsitlevad 
kauglepingust ja väljaspool är iruume sõlmitud lepingust taganemise õigust, iv) ühtlustatakse 
puudustega kauba puhul puuduste heastamise korda ja v) kehtestatakse praeguse soovitusliku 
nimekirja asemel ELi tasandil ebaõiglasi lepingu tingimusi käsitlev ühtl ustatud must ja hall 
nimekiri.  
Üldiselt eeldatakse, et 4. poliitikavariandist saad av kasu kaalub üles kulud. See variant annaks 
ühtlustamise ning kooskõlastamise kaudu suure panuse siseturu paremasse toimimisse ning vähendaks nende ettevõtjate, eelkõige VKEde, koormust, kes soovivad te geleda piiriülese 
kaubandusega. Kõnealune variant üldiselt suur endaks tarbijate usal dust piiriüleste ja 
riigisiseste tehingute suhtes, eelkõige tarbij atele pakutavate soodsamate hindade ning suurema 
valiku kaudu. 4. poliitikavariandi abil saaks olulis elt tõsta õigusaktide kvaliteeti ja parandada 
tarbijakaitsealaseid õigusakte,  eelkõige kauglepingute ja vä ljaspool äriruume sõlmitavate 
tehingute puhul, kuna ühiste eesk irjade ja määratluste abil kõrvaldatakse vastuolud ja 
seaduslüngad.  
5. poliitikavariandis välja pakutud täiendavad seadusmuudatused on laiaulatuslikud 
ettepanekud (näiteks eeskirjad korduvate puuduste või varuosade kättesaadavuse kohta), mille järgimiseks peavad ettevõtjad tegema kulutus i, mis on suuremad kui neist saadav kasu 
tarbijatele, ning seepärast ei täida need läbivaatamisel seatud kaksikeesmärki (ettevõtjatele nõuete järgimisest tulenevate kulude vähe ndamine ja tarbija usalduse tõstmine).  
6. poliitikavariant ühendab siseturu klausli kas 3. poliitikavariandiga (1. alavariant) või 4. 
poliitikavariandiga (2. alavariant). Nende kahe alavariandi vahel on siiski võimalikud ka mitu 
muud kombinatsiooni koos neist tuleneva mõjuga. Selline sise turu klausel oleks vastuolus 
Rooma I määrusega, m ille kohaselt on piiriüle se kaubandusega tegeleva tel kauplejatel õigus 
vabalt valida, millist õigust lepingu suhtes kohaldada. Ettevõtjad toetasid avaliku konsulteerimise käigus siseturu klauslit,  kuid valdav enamik liikmesriike ja 
tarbijaorganisatsioone olid selle vastu.  
Kuigi selle poliitikavariandiga kõrvaldataks sise turu toimimise regulatiivsed tõkked ja selle 
tulemusena vähendataks oluliselt ettevõtjate koormust, tooks see k aasa tarbijate õigusliku 
 
ET 6   ET ebakindluse ning vähendaks seega tarbijate usaldust: tarbijatele pakutaks välismaal asuvatelt 
kauplejatelt ostmise korral erineval tasemel kaits et. Sellest variandist tuleneksid probleemid 
kohtutele ja vaidlustes tegutsevatele vahendajate le; see ei parandaks õi gusaktide kvaliteeti ja 
tooks kaasa poliitika olulise muutmise mõni kuu pärast seda, kui on vastu võetud Rooma I 
määrus, mis sisaldab läbivaatamisklauslit,  mille kohaselt on komisjonil lubatud hinnata 
määruse praktilist rakendamist.  
Kuna 5. poliitikavariant ei osutunud sobivaks regu latiivseks võimaluseks, nagu nähtub sellele 
antud hinnangust, ei ole siseturu  klausli kombineerimist 5. polii tikavariandiga vaja hinnata.  
Eespool märgitud põhjustel tehakse ettepanek kasutada 4. poliitikavarianti (toob kaasa 
keskmisi muudatusi õigusaktidesse), kuna s ee on kõige sobivam lahendus hindamise käigus 
tuvastatud probleemidele. Ainult see variant täid aks hindamise kaksikeesmärgi. See ei välista 
2. poliitikavariandis vä lja pakutud täiendavate mitteseadus andlike meetmete rakendamist.  
6. H ALDUSKOORMUS  
Võttes arvesse valitud poliitikavariandi (4. varian t) täieliku ühtlustamise lähenemisviisi, oleks 
tegutsevatele kaugmüüjatele selle st tulenev lisakoormus (muudatustest tulenevad kulutused) 
2153 eurot ettevõtja kohta. Lävemüügiga tege levatele müüjatele oleks muudatustest 
tulenevate kulutuste suurus 3653 eurot ettevõtja kohta. Ostjaga otse suht levatele jaemüüjatele 
lisakoormust ei teki. Selliste kulutustega tä idavad tegutsevad ettevõtjad kogu ELis kehtivad 
asjakohased õigusnormid ning neil on võimalik takist usteta kaubelda 27 liikmesriigis. Seega 
väheneks oluliselt nende ettevõ tjate koormus, kes soovivad ELis piiriüleseid tehinguid teha.  
Näiteks kaugmüüja, kes juba kaupleb oma koduriigis, saab müüa 27 liikmesriigis ning selleks 
tehtavad kulutused on 2153 eurot 70 526 euro asemel. Lävemüügiga tegelev ettevõtja, kes 
juba kaupleb oma koduriigis, saab oma tegevuse laiendada 27 liikmesriiki ning selleks tehtavad kulutused on 3653 eurot 71 625 euro  asemel, mis oleks praeguse killustatud korra 
kohased kulutused.  
Vähenevad kulutused, mida peab  tegema uus ettevõtja, et täita 27 liikmesriigi eeskirjade 
nõudeid. Uue kaugmüügiga tegeleva ettevõtj a koormus on 5526 eurot 70 526 euro asemel. 
Uue lävemüügiga tegeleva ettevõtja koormus on 6625 eurot 71 625 euro asemel. Ettevõtjad, 
kes juba kauplevad piiriüleselt, peavad kandma killustatusest tulenevaid kulusid Rooma I määruse jõustumise ja tarbijate õigusi käsitlev a kavandatava õigusakti võimaliku rakendamise 
vahele jääva aja jooksul.  
Eurobaromeetri 2008. aasta uuringu kohaselt ei t ee 75 % kauplejatest praegu sidevahendi abil 
piiriüleseid tehinguid, kuid peaaegu pooled neist märkisid, et nad hakkaksid selliseid tehinguid tegema, kui määrused ühtlustatakse; seda silmas pidades oleks sellise kulutuste 
vähendamise mõju veelgi ulatuslikum. Kui selle tulemusel piiriülese kaubandusega tegelevate 
kaugmüüjate arv suureneks 31 % (võtmata arvess e võimalikku mitmekordistavat mõju), oleks 
sellel väga suur mõju kauplemismahule.  
Lihtsalt võitjate ja kaotajate seisukohast vaad ates on analüüsi kõige olulisemad järeldused 
järgmised: 
• võidavad ettevõtjad, kes praegu kauplevad ainult riigisisese lt, kuid kellel on kavas 
laiendada tegevust üle piiri, sest nad saavad kasu tänu palju väiksematele 
kuludele, mis tulenevad täielikust ühtlustamisest; 
• võidavad ettevõtjad, kes praegu kauplevad ühe  või kahe liikmesriigiga, kuid kellel 
on kavas alustada kauplemist rohkemate liikmesriikidega, sest nad saavad kasu 
tänu palju väiksematele kuludele, mis tulenevad täielikust ühtlustamisest. 
 
ET 7   ET Ettevõtjad, kes kauplevad ai nult riigisiseselt, ning kellel ei ole kavas  piiriüleseid tehinguid 
tegema hakata, kannataksid marginaalset kahju väikeste ühekordsete kulude tõttu, mida tooks 
kaasa regulatiivsete muudatustega kohanemine. N ii kaugmüüjad kui ka otsemüüjad peavad 
tegema ELi tasandil kohandamiskulutusi ( ühekordsed kulud), kuna nad peavad hakkama 
järgima uut direktiivi, ennast  nõuetega kurssi viima ja kehtestama tüüplepingute uued 
tingimused. Ostjaga otse suhtlevate j aemüüjate puhul tuleb arvestada mõningase 
lisakoormusega, mis puudutab siiski ainult teatav at tüüpi ettevõtteid (n äiteks kasutatud kaupu 
müüvad kauplused, mis tegutsevad vahendajana tarbijate vahel). Selliseks kohandamiseks 
tuleb teha ainult ühekordseid kulutusi. Riiklike as utuste halduskoormus eeld atavalt oluliselt ei 
suurene.  
7. H INDAMINE JA JÄRELEVALVE  
Järelevalve ja hindamise käigus tuleks eelkõige teha järgmist: 
• järjekindlad juhtumiuuri ngud konkreetsete kauplejate koht a, tänu kellele suureneb 
ettevõtjate ja tarbija te vahelise piiriülese kaubanduse maht; 
• võiks luua kauplejate komisj oni(d) ja vaadata läbi valitava poliitikavariandiga 
seotud kulutused;  
• võiks luua väikese õigusekspertide rühm a, kes vaataks läbi tõendid valitava 
variandi õigusliku toimimise kohta. Komisjon kehtestas hiljuti tarbijaturgude jälgimise süsteemi (Consumer Market Watc h), mis võiks olla asjakohane valitava 
variandi tulevase järelevalve ja hindamise seisukohalt. 
Tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektor aadi mitmeaastase hindamisprogrammi kohaselt on 
aastal 2016 kavas hinnata tarb ijakaitsealaseid õigusakte.