Sissejuhatus:

Käesolevas teatises teavitatakse Euroopa Parlamenti ja nõukogu meetmetest, mille Euroopa Komisjon on võtnud, et valmistada ette ühise eraldisfondi (edaspidi „fond“) kasutuselevõtmist samal ajal uue mitmeaastase finantsraamistikuga. Komisjoni tehtud töö tulemusena kehtestatud vajalik õigus-, haldus- ja tehniline kord oleks võimaldanud fondil alustada tegevust ning võtta vastu ja hallata Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) tagatisfondi vahendeid 2021. aasta jaanuaris. Nüüd on fond valmis võtma vastu vahendite ümberpaigutusi ka muudest fondi rahastamises osalevatest poliitikavahenditest (programm „InvestEU“ ning välistegevuse tagatis naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendi (NDICI) raames), niipea kui jõustuvad õigusaktid nende loomiseks.

Ühine eraldisfond on 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku jooksul liidu eelarvestruktuuri keskne sammas. Fondis hakatakse hoidma eraldisi, millega tagatakse kõigi ELi eelarveliste tagatiste (EFSI, InvestEU, EFSD+ eelarvelised tagatised, mida kaetakse välistegevuse tagatisest, välislaenude andmise volitus ja eraldistega kaetud finantsabi programmid (makromajandusliku finantsabi (MFA) laenud, Euratomi laenud) toimimine ühes portfellis. Kavakohaselt moodustavad vahendid algetapis 12 miljardit eurot ja suurenevad fondi tegevuse kõrgetapis kuni 25 miljardi euroni. Nende liidu vahendite tulemuslik haldamine on ülioluline selleks, et võtta täielikult kasutusele investeerimistoetus, mida liit pakub eelarveliste tagatiste kaudu nii ELis kui ka väljaspool seda.

Käesolevas teatises:

1.tuletatakse meelde ühise eraldisfondi loomise aluseid, mis on sätestatud finantsmääruse X jaotises;

2.selgitatakse, kuidas ühine eraldisfond on üles ehitatud, et see tooks kasu fondi rahastamises osalevatele poliitikavahenditele. Teatises antakse esialgne hinnang fondi varade suuruse kohta tegevuse alguses 2021. aastal ning selle tegutsemise oodataval tipphetkel;

3.tutvustatakse ühise eraldisfondi valitseja poolt 2020. aastal tehtud tööd fondi juhtimisraamistiku ettevalmistamiseks, sealhulgas varahalduse suuniste vastuvõtmine, investeerimispoliitika kujundamine, valitsemis- ja riskijuhtimisprotsesside rakendamine ning IT- ja raamatupidamistaristu ettevalmistamine;

4.rõhutatakse konservatiivset lähenemisviisi, mida fondi vahendite haldamisel järgitakse, et säilitada võimalikult suures ulatuses portfelli väärtus hoolimata raskustest, mis tulenevad sellest, et nende varade intressimäärad, millesse fond investeerib, on juba pikka aega negatiivsed;

5.selgitatakse komisjoni poolt Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavat aruandlust.

1.Ühise eraldisfondi loomise põhjused

Ühises eraldisfondis hakatakse hoidma turvapuhvreid (eraldisi), millega kaetakse liidu eelarvest antavatest eelarvelistest tagatistest ja finantsabi programmidest tulenevad finantskohustused, ühes ühises portfellis. Eraldisi hakatakse tegema kolmest juba loodud tagatisfondist (EFSI tagatisfond, Euroopa Kestliku Arengu Fondi (EFSD) tagatisfond ja välistegevuse tagatisfond (GFEA)), samuti 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku neljast uuest rahastamises osalevast poliitikavahendist. Kui asjaomased õigusaktid on jõustunud, saab fond hakata nendes ette nähtud maksete ajakava kohaselt vastu võtma ka InvestEU ja NDICI programmide raames eraldatavaid vahendeid.

Ühises eraldisfondis hoitavad eraldised moodustavad kapitalipuhvri, et täita nõudeid, mis tulenevad projektidega seotud kohustuste täitmata jätmisest või rakendavate partnerite muust kahjust, mis on põhjustatud ELi tagatisega investeerimistehingutest või laenudena antavast finantsabist. Kõige tähtsam on kaitsta ELi eelarvet ohu eest, et programmide raames kantud kahju ületab selle katmiseks ühises eraldisfondis kättesaadavad vahendid. Võttes arvesse ühise eraldisfondi olulisust ELi eelarve usaldusväärse haldamise seisukohast, tehakse komisjonile finantsmääruse X jaotisega ülesandeks ühise eraldisfondi loomine, selle investeerimisstrateegia kindlaksmääramine ja usaldusväärse juhtimise järelevalve.

Eri eelarveliste tagatiste ja finantsabi jaoks mõeldud eraldiste ühine haldamine võimaldab saavutada olulist mastaabi- ja mitmekülgsussäästu. See võimaldab komisjonil kavandada ja rakendada ühtset investeerimisstrateegiat, milles võetakse ühe suure portfelli raames arvesse eri programmide vajadusi ja piiranguid. Vahendite koondamine ühte portfelli võimaldab neid tänu rangele investeerimispoliitikale ja raamistikule tõhusalt hallata, nii et portfelli risk ja tootlus ning likviidsus oleksid optimeeritud ja vahendid eelarveliste tagatiste realiseerimiseks või finantsabi raames võetud ELi laenude tagasimaksmiseks oleksid vajaduse korral kättesaadavad. See on eriti oluline ajal, mil suurem nõudlus eelarveliste tagatiste ja finantsabi järele tekitab ELi eelarvele suuremaid tingimuslikke kohustusi. Lisaks võimaldab eri tagatiste ühine haldamine komisjonil anda ühise eraldisfondi vahendite haldamisest koondatud ja tulemuslikuma ülevaate, kasutades aruandluseks tsentraliseeritud lähenemisviisi.

Ühise eraldisfondi võimalikuks lisaväärtuseks on see, et teatavatel tingimustel saab rahastamises osalevatest vahenditest teha vähem eraldisi, sest eri riskinäitajatega programmide vahendite koondamine hajutab mõnesid riske. Kui erinevate eelarveliste tagatiste realiseerumise aeg ei lange suuremalt jaolt kokku, on võimalik fondile tehtavaid eraldisi proportsionaalselt vähendada, ilma et see seaks ohtu usaldusväärse finantsjuhtimise. Sellel ideel põhineb ka tegeliku eraldiste määra mõiste, mida rakendatakse komisjoni delegeeritud otsusega, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL, Euratom) 2018/1046. Kõnealuses otsuses määratakse kindlaks üksikasjalikud tingimused ühise eraldisfondi tegeliku eraldiste määra arvutamiseks, mis on esitatud punktis 3.