P6_TA(2005)0077

Euroopa Liidu tulevase teadusuuringute toetamise poliitika suunised

Euroopa Parlamendi resolutsioon teaduse ja tehnoloogia kohta - Euroopa Liidu tulevase teadusuuringute toetamise poliitika suunised (2004/2150(INI))

Euroopa Parlament,

- võttes arvesse komisjoni teatist "Teadus ja tehnoloogia, Euroopa tuleviku võtmed - Euroopa Liidu poliitika suunised teaduse toetamiseks" (KOM(2004)0353);

- võttes arvesse eesistujariigi järeldusi Euroopa tulevase teadusuuringute toetamise poliitika kohta, mille kiitsid heaks suur osa konkurentsinõukogu 25.- 26. novembri 2004 kohtumisel osalenud delegatsioonidest [1];

- võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta otsust nr 1513/2002/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuuendat raamprogrammi, mille eesmärk on toetada Euroopa teadusruumi loomist ja innovatsiooni (2002-2006) [2];

- võttes arvesse komisjoni tegevuskava teadusuuringutesse tehtavate investeeringute suurendamiseks (KOM(2003)0226);

- võttes arvesse oma 18. novembri 2003. aasta resolutsiooni teadusuuringutesse tehtavate investeeringute kohta: Euroopa tegevuskava [3];

- võttes arvesse oma 1. aprilli 2004. aasta resolutsiooni rahvusvahelise taastuvenergia konverentsi (Bonn, juuni 2004) kohta [4], milles Euroopa Parlament rõhutas vajadust suurendada toetust teadus- ja arendustegevusele ning innovatsioonile taastuvenergia valdkonnas ning levitada ja propageerida tulemusi kõikides ühiskonnasektorites;

- võttes arvesse komisjoni teatisi naiste ja teaduse kohta, ülikoolide rolli kohta teadmiste Euroopas, Euroopa teadusruumi mobiilsuse strateegia kohta, Euroopa teadlaste karjääride kohta, põhiuuringute kohta, nanotehnoloogia kohta, julgeoleku-uuringute kohta ja Euroopa teadusruumi piirkondlikku mõõtme kohta (KOM(1999)0076, KOM(2003)0058, KOM(2001)0331, KOM(2003)0436, KOM(2004)0009, KOM(2004)0338, KOM(2004)0590), KOM(2001)0549);

- võttes arvesse komisjoni teatist liidu finantsperspektiivi kohta ajavahemikuks 2007-2013 (KOM(2004)0101, KOM(2004)0487);

- võttes arvesse Federico Mayor'i juhitud Euroopa teadusnõukogu ekspertgrupi raportit [5];

- võttes arvesse professor Ramon Marimoni juhitud kõrgetasemelise ekspertide kogu raportit "Hinnang kuuenda raamprogrammi uute instrumentide tõhususele" [6];

- võttes arvesse Wim Kok'i juhitud Lissaboni strateegia kõrgetasemelise töörühma raportit [7];

- võttes arvesse viie aasta hindamisaruannet teadusuuringute ja tehnoloogilise arengu kohta infoühiskonna tehnoloogiates, mille valmistas ette Jose Mariano Gago juhitud kogu [8];

- võttes arvesse komisjoni teatist väljakutsete kohta Euroopa infoühiskonnale pärast 2005. aastat (KOM(2004)0757);

- võttes arvesse keskkonnatehnoloogia tegevuskava, milles tõdeti, et nii avaliku kui ka erasektori investeeringud teadusuuringutesse on ELi majandusele, sealhulgas ökoloogilistele majandusharudele eluliselt tähtsad (KOM(2004)0038);

- võttes arvesse komisjoni teatist taastuvenergia osa kohta ELis, milles komisjon tõdeb, et on vaja kiirendada avalikkuse toetuse kasvu taastuvaid energiaallikaid puudutavatele teadusuuringutele, nende tehnoloogilisele arengule ja nende kasutamisvõimaluste demonstreerimisele Euroopas (KOM(2004)0366);

- võttes arvesse komisjoni ettepanekuid direktiivi ja kahe soovituse vastuvõtmiseks kolmandate riikide kodanikele sissepääsu lubamiseks teadustöö tegemise eesmärgil Euroopa Ühenduses (KOM(2004)0178);

- võttes arvesse komisjoni tehnoloogiaplatvormide alase teenistustevahelise rühma raportit [9];

- võttes arvesse innovatsiooni tegevuskava uut redaktsiooni puudutavat ettevalmistustööd ning käimasolevaid konsultatsioone konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi koostamiseks;

- võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

- võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A6-0046/2005); ning arvestades järgmist:

A. edusammud Euroopa teadusruumi loomisel on esimene samm Lissaboni strateegia, sealhulgas nii kuuenda raamprogrammiga kui ka muude teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevusega seotud algatuste elluviimiseks, mis lisas teadusuuringutesse uut dünaamikat ning millega määratleti uued vahendid Euroopa teadusruumi loomiseks;

B. komisjon tegutses järjekindlalt, pidades ELi uue finantsperspektiivi ettepanekutes esmatähtsaks teadusuuringuid ja innovatsiooni, samuti tehes ettepaneku seitsmenda raamprogrammi eelarve kahekordistamiseks; mõned netomaksjatest liikmesriigid on nõudnud ühenduse eelarve kärpimist nii, et see ei ületaks 1% Euroopa Liidu SKTst, ning finantsperspektiiv 2007-2013 peab olema kooskõlas komisjoni ettepanekuga seitsmenda raamprogrammi eelarve kahekordistamise kohta;

C. Kok'i raportis tunnistati "Euroopa atraktiivsuse tõstmine teadlastele" ning "teadus- ja arendustegevuse prioriteetseks muutmine" sellisteks poliitikavaldkondadeks, mis nõuavad viivitamatut tegutsemist ja on vältimatuks eelduseks Lissaboni eesmärkide saavutamisele, samuti peeti selles vajalikuks rakendada terviklähenemist, et tagada info- ja sidetehnoloogia areng ning omaksvõtmine;

D. Marimon'i raportis toetatakse kuuenda raamprogrammi vahendeid ja rõhutatakse järjepidevuse tähtsust teadusprogrammide planeerimisel, aga soovitatakse ka mitmeid korrigeerivaid meetmeid;

E. kontrollikoja eriaruandes nr 1/2004, mis käsitleb viienda raamprogrammi teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevusega arengut puudutava kaudse tegevuse haldamist, märgitakse, et Euroopa teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevusega raamprogrammides osalemise reeglid on liiga keerulised ning see on toonud kaasa tõsiseid probleeme, eriti vähem arenenud haldusstruktuuridega väikestele organisatsioonidele;

F. alusuuringud on eduka innovatsiooni ja Euroopa Liidu pikajalise konkurentsivõime jaoks olulise tähtsusega ning viimase kahe aasta jooksul on Euroopa tasandil pikalt arutletud teatud struktuuri (Euroopa teadusnõukogu) vajalikkuse üle, et toetada Euroopa tasandil kõikides teadusvaldkondades teaduslikult autonoomseid alusuuringuid;

G. hinnangute kohaselt vajab EL 2010. aastaks 700000 uut, kvalifitseeritud teadlast, kui soovitakse saavutada eesmärk eraldada 3% SKTst teadus- ja arendustegevusele; edukal Marie Curie programmil on eriti tähtis roll teadlaste toetamisel;

H. kiired ja suure läbilaskevõimega elektroonilised sidevõrgud ning muud info- ja sidetehnoloogia vahendid ja infrastruktuurid muudavad teadlaste suhtlemis-, koostöö- ja innovatsiooni viise ja seetõttu on vaja tagada ühenduse järjepidev ja adekvaatne toetus teadusuuringute võrgustiku infrastruktuuridele projekti GEANT raames;

I. tuleb parandada erasektori teadusuuringute raamtingimusi, kuna kaks kolmandikku investeeringutest teadusuuringutesse, mis on vajalikud 3% eesmärgi saavutamiseks, peaks tulema ettevõtlussektorist;

J. noorte hulgas on vaja tekitada uut huvi teaduse vastu ning edendada teadusega seotud erialasid, pöörates erilist tähelepanu naiste osaluse suurendamisele;

K. teadlaste liikumine Euroopa Liidus, samuti kahesuunaline liikumine ELi ja kolmandate riikide, riiklike ja erasektori teaduskeskuste, ülikoolide ja tööstuse vahel ning erinevate ettevõtlussektorite vahel on võtmeelement uute teadmiste, uuenduste ja säästva arengu loomisel;

L. madala ja keskmise tehnoloogilise tasemega väikestel ja mikroettevõtetel, sealhulgas traditsioonilistel ettevõtetel on märkimisväärne varjatud potentsiaal innovatsiooniks, tehnosiirdeks ning teadus- ja arendustegevuseks, mida ei ole seni piisavalt ära kasutatud, kuid mida vastavalt Euroopa väikeettevõtete harta mõttele ja hartas sätestatud suunistele tuleks tugevdada;

M. tuleks parandada teaduse ja tööstuse, eriti väikese ja keskmise suurusega ettevõtete vahelisi sidemeid, eelkõige toetades ettevõtluskogukonda ja akadeemilisi institutsioone siduvaid kohalikke võrgustikke; kuigi käimas on elav arutelu Euroopa tehnoloogiliste algatuste sisseseadmise üle, on ühenduse patendi rakendamine eeltingimuseks Euroopa eduka teadusuuringute poliitika saavutamisele;

N. tuleb teha jõupingutusi tõhusama teadus- ja innovatsioonipoliitika toetamiseks, võttes arvesse selliseid kõrvalpoliitikaid nagu siseturu väljakujundamine, ning intellektuaalomandi kaitse režiimi kehtestamine, mille eesmärgiks on parem tasakaal kaitse ja konkurentsi vahel, mis annab väikese ja keskmise suurusega ettevõtetele parema juurdepääsu ning ergutab era- ja avaliku sektori investeeringuid uutesse tehnoloogiatesse ja sisusse;

O. Euroopa majanduse konkurentsivõime probleem tuleneb osaliselt teatavast paradoksist teaduslikult põhjendatud teadmiste loomise (mida ELis on küllaldaselt) ja ebapiisava suutlikkuse vahel neid teadmisi innovatsioonis ja eelkõige tootmises ära kasutada; tööstuse kaasamine rahalise toetuse prioriteetide määramisse võib seda olukorda parandada ja sellest tulenevalt on vaja teha jõupingutusi tööstuse kaasamiseks ning väikese ja keskmise suurusega ettevõtete positsiooni parandamiseks seitsmendas raamprogrammis;

P. väikese ja keskmise suurusega ettevõtete praeguse marginaliseerumise peatamiseks oleks soovitatav uurida uute spetsiaalselt nende jaoks mõeldud võimaluste potentsiaali nende rolli toetamiseks innovatsioonis, sealhulgas:

- lihtsustatud rahastamise ja haldamisreeglite abil, eelkõige väikeste projektide puhul, mida rahastatakse korraga ja hinnatakse tegevuse lõppedes;

- temaatiliste piirkondlike klastrite ja nende Euroopa tasandi võrgustike toetamise kaudu, pöörates tähelepanu asjaolule, et suurem osa eraldatud rahalistest vahenditest tuleb eraldada innovaatilistele väikese ja keskmise suurusega ettevõtetele (piirangud klaster- ja võrgustikorganisatsioonidele eraldatavale osale);

Q. parandada tuleks teadustöö eelarve, struktuurfondide ja kõikide teiste riiklikul ning erakapitalil põhinevate rahastamisallikate vahelist koordineeritust Euroopa Liidu ning riiklikul ja piirkondlikul tasandil.

Euroopa väärib paremat

1. rõhutab ELile Euroopa põhiseadusega antud uusi pädevusi teadusuuringute valdkonnas (artiklid III 248-255), eelkõige Euroopa teadusruumi saavutamiseks; kutsub komisjoni üles tegutsema uuele õigusraamistikule vastavalt;

2. rõhutab, et teadusuuringud ja teadmised on ELis väga prestiižikad, kuid Euroopa teadusorganisatsioonid ja ettevõtted ei ole piisavalt edukad heade ideede ja teadmiste ärakasutamisel ning nende muutmisel tulutoovateks algatusteks, millel oleks mõju tööhõivele; seda olukorda võib parandada teadusuuringute tegevuskavade korrigeerimise abil, võttes arvesse sotsiaalseid küsimusi ja tehnoloogilise innovatsiooni vajadust;

3. toetab komisjoni teatises esitatud ELi tulevase teaduspoliitika üldsuuniseid; rõhutab, et Euroopa teadusruumi loomine on võimalik ainult siis, kui kasvav osa teadustegevuse rahastamisest toimub liidu tasandil, et koordineerida Euroopa, riiklikku ja piirkondlikku teaduspoliitikat tihedamalt nii sisu kui ka rahastamise osas, ja siis, kui selline rahastamine on täienduseks teadusuuringute poliitikale liikmesriikide vahel ja nende siseselt; loodab, et komisjon ja liikmesriigid järgivad Koki raportit, milles tuuakse esile teadusuuringute roll Lissaboni strateegia saavutamisel, ning annavad neile seitsmendas raamprogrammis vajaliku poliitilise tõuke ja rahalised vahendid;

4. nõuab, et kõik liikmesriigid ja ELi institutsioonid rakendaksid Euroopa teadusruumi ülesehitamisel samasugust otsusekindlust, mida ilmutati ühisturu ja rahaliidu väljakujundamisel; ELi seitsmes teadusuuringute raamprogramm ei tohi olla ainult üks "järgmistest raamprogrammidest", vaid peab olema oluliselt laiendatud ja uuendatud, et aidata kaasa Lissaboni eesmärkide saavutamisele;

5. on veendunud, et Euroopa konkurentsivõimelisemaks muutmiseks peab teadusuuringutele ja innovatsioonile eraldama suuremaid rahalisi vahendeid, võttes arvesse ELi uusi pädevusi teadusuuringute valdkonnas ja laienemist 25 liikmeni ning peatselt liituvate uute riikidega; kutsub üles vähemalt kahekordistama raamprogrammi eelarve protsendilist näitajat ELi liikmesriikide SKTst, ja soovitab tungivalt liikmesriikidel käsitleda seda finantsperspektiivi puudutavate läbirääkimiste käigus arutlusele mittekuuluva miinimumina; palub komisjonil seitsmenda raamprogrammi kavandamisel arvestada Euroopa Parlamendi ettepanekutega 2007.-2013. aasta finantsperspektiivi kohta ning kaitsta ettepanekut määrata ELi eelarve suurus kindlalt tasemel üle 1% SKTst;

6. kutsub struktuurifondidest toetust saavaid liikmesriike kasutama arvestatavat osa nendest vahenditest oma mahajäämuse kõrvaldamiseks teadusuuringute valdkonnas;

7. kutsub liikmesriike üles tegema kõiki vajalikke jõupingutusi teadus- ja arendustegevuse investeeringute osas riiklike eesmärkide saavutamiseks, mille nad ise Barcelona Euroopa Ülemkogul seadsid; leiab, et teadusja arendustegevuse investeeringud ELis peaksid aastaks 2010 jõudma 3% tasemele SKTst ning eelkõige tuleks selleks vajalikule tasemele viia riiklikud teadus- ja arendustegevuse eelarved; palub komisjonil jälgida liikmesriikide poolt selles osas võetud kohustuste täitmist, eelkõige nendes liikmesriikides, mis jäävad Euroopa keskmisest allapoole;

8. rõhutab piirkondade ja piirkondlike ametivõimude osalemise vajadust, et suurendada teadusuuringutesse ja innovatsiooni tehtavaid investeeringuid, eelkõige rakendades piirkondlikke teadusuuringute ja innovatsioonistrateegiaid eesmärgi 3% SKTst kontekstis (2002. aasta märtsi Barcelona Euroopa Ülemkogu), nõuab, et seitsmenda raamprogrammi alla kuuluvate tegevuste määratlemisel arvestatakse teadusuuringute piirkondliku mõõtmega ja palub liikmesriike kõrvaldada veel olemasolevad takistused, kui ühe või enama riigi piiriregioonid soovivad teha koostööd teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas, töötades seega tõelise Euroopa teadusruumi loomise suunas;

9. rõhutab Euroopa ülikoolide juures erinevate teadusvaldkondade tippkeskuste väljaarendamise olulisust; on seisukohal, et seda on võimalik saavutada liikmesriikide ja ELi eelarvest rahastamise suurendamisega ning sellise täiendava rahastamisega ELi poolt, mis suunatakse vastavalt üliõpilastele, kes õpivad ülikoolides, mis on teiste liikmesriikide kodanikele atraktiivsed;

10. rõhutab, et liikmesriigid peaksid hoolikalt jälgima, et ELi teadusuuringute rahastamine ei hakkaks kunagi asendama riiklikku rahastamist, vaid mõlemad rahastamisvormid peaksid ühiselt andma tulemuseks kõrgema üldise rahastamise taseme; märgib, et praegu on liikmesriikides mitmeid riiklikult olulisi teadusprojekte, mis ei pruugi kvalifitseeruda rahastamisele ELi vahenditest;

11. usub, et seitsmendat raamprogrammi saaks kasutada nn Euroopa paradoksi lahendamiseks, mis seisneb selles, et Euroopa teadusuuringute kvaliteet ja kvantiteet on selgelt suurepärased, kuid nende tulemuste ülekandmine äriliselt elujõulisteks toodeteks ja teenusteks jääb siiski maha Ameerika Ühendriikidest ja Jaapanist;

12. nõuab, et komisjoni tegevuse parema koordineerimise nimel peaks raamprogrammide kestus langema ajaliselt kokku finantsperspektiivide kestusega, juhul kui finantsperspektiivid võetakse vastu iga viie aasta järel langedes nii kokku Euroopa Parlamendi ametiajaga; sätestada tuleks libisev programmisüsteem, mis hõlmaks ka vahehindamist, et oleks võimalik eesmärke vajadusel jooksvalt kohandada, koos menetlustega, mis võimaldavad Euroopa Parlamendil selliste kohandamiste kohta oma arvamuse esitada;

13. on veendunud kuuenda ja seitsmenda raamprogrammi vahelise järjepidevuse vajalikkuses ning samas tervitab Marimon'i raportis soovitatud parandusi, eriti neid, mis nõuavad lihtsamaid ja selgemaid haldusmenetlusi, mille hulka kuuluvad selged ja paremini koondatud hankekutsed, erinevate lepingutüüpide vähendamine ning lihtsustatud kuluarvestuste süsteemi sisseviimine, samuti on veendunud vajaduses vältida ette määratud kriitilise massi teket; leiab eelkõige, et laialt tuleks kasutada kaheastmelist hindamismenetlust, et parandada tõhusust ja vähendada kulusid osalejate, eelkõige väikese ja keskmise suurusega ettevõtete ning kohalike omavalitsuste jaoks;

14. soovitab, et eelarve läbipaistvus nõuab täpse aruandluse koostamist selle kohta, kui suur osa rahastamisest läheb eri liiki osalistele, sealhulgas parem äriühingute suuruse eristamine;

15. on seisukohal, et teadusuuringutealast rahvusvahelist koostööd tuleb tugevdada eelkõige Euroopa naabruspoliitika kontekstis ELi naaberriikidega, nagu Vahemere ja Balkani riigid, Venemaa ja uued sõltumatud riigid, ning liitumisläbirääkimiste käigus, aga samuti AKV riikidega;

16. usub, et seitsmes raamprogramm peaks nõudma oma tulemuste teadusliku kvaliteedi pidevat hindamist ning olema võimeline oma teemasid ja menetlusi vastavalt kohandama;

17. meenutab, et mitmed ühenduse konkurendid annavad pikaajalistele teadusprojektidele sageli heldekäelisemat toetust kui EL; tunneb muret võimaluse pärast, et ühenduse riigiabi eeskirjad võivad selliste pikaajaliste teadusuuringute elluviimist takistada; kardab, et kui pikaajalisi teadusuuringuid ja alusuuringuid ei rahastata piisavalt, võib ühendus pikaajalises perspektiivis kaotada konkurentsivõime; kutsub komisjoni üles koheselt üle vaatama praeguseid riigiabi eeskirju selliste juhtumite puhul, kui teadusprojektidest saadav majanduslik tulu on hinnatav vaid pikaajalises perspektiivis;

18. rõhutab jätkuvalt, et 2002. aastal Barcelona Euroopa Ülemkogu poolt kokkulepitud 3% eesmärgi saavutamiseks peavad piirkonnad investeerimises osalema; tervitab tõsiasja, et selle eesmärgi saavutamiseks on ellu rakendatud piirkondlikke teadusuuringute ja innovatsioonistrateegiad, ja loodab nende edasist edendamist; nõuab seitsmenda raamprogrammi tegevuste määratlemisel teadusuuringute piirkondliku mõõtmega arvestamist;

Alusuuringud ja Euroopa teadusnõukogu

19. nõuab Euroopa teadusnõukogu kiiret loomist vastavalt komisjoni ja Mayor'i ning Kok'i raportites esitatud ettepanekutele, kuid palub komisjonil hinnata kõnealust organit koos olemasolevatega (Teadusuuringute Ühiskeskus, teadusuuringute peadirektoraat jt), et vältida kattumist;

20. on veendunud, et Euroopa teadusnõukogu peaks Euroopa tasandil toetama alusuuringuid kõikides teadusvaldkondades, lähtudes teaduslikust kvaliteedist, pakkudes kõrgetasemelist Euroopa lisandväärtust üleeuroopalise konkurentsi ja loovuse edendamise näol;

21. peab oluliseks, et Euroopa teadusnõukogu oleks piisavalt rahastatud, iseseisev oma teaduslikes hinnangutes ja vastutav rahastajate ees, kuid sõltumatu oma tegevuses ja teadusuuringute projektide valimisel; palub komisjonil esitada kava täiendavatest finantsmeetmetest, mida läheb vaja Euroopa teadusnõukogu rakendamiseks seitsmenda raamprogrammi eelarve raames, ning kus haldamiseks on ette nähtud konkreetne summa; on seisukohal, et riiklike programmide rahastamist ei või Euroopa toetuste pärast vähendada; soovitab tungivalt, et Euroopa teadusnõukogu ei suurendaks bürokraatiat ega aeglustaks ettepanekute hindamist;

22. soovitab, et Euroopa teadusnõukogu eesotsas oleks juhatus ja teaduskomitee, mis koosneb juhtivatest Euroopa teadlastest, lisaks ettevõtluse ja tööstuse esindajad, näiteks tehnoloogiaplatvormide kaasamisega; ettepanekute hindamiseks tuleks luua ülemaailmne vastastikuse eksperthinnangu võrgustik; juhtorganites ja vastastikuse eksperthinnangu võrgustikus peaks valitsema sooline tasakaal; nii juhatuse kui ka teaduskomitee liikmete valikukriteeriumid peavad põhinema teaduslikul kvaliteedil ja oskustel, et säilitada läbipaistvus ja tagada Euroopa teadusnõukogu võimalikult hea maine; leiab, et pärast lühikest üleminekuperioodi tuleks Euroopa teadusnõukogu asutada vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 171; leiab, et seitsmenda raamprogrammi osalemistingimustes tuleks seda suunist arvesse võtta;

Inimressursid

23. palub Euroopa institutsioonidel ja liikmesriikidel käsitleda prioriteetsena naiste juurdepääsu ja karjäärivõimaluste edendamist teadusuuringute valdkonnas, rakendades sealhulgas positiivse diskrimineerimise vahendeid; teeb ettepaneku käivitada Euroopa algatused, et kõrvaldada kultuurilised stereotüübid ja tõkked, mis takistavad naistel pühenduda õpingutele teaduse vallas;

24. ergutab liikmesriike uuesti hindama oma haridussüsteeme, eesmärgiga suurendada teaduse osakaalu kooli- ja ülikoolihariduses ning toetada õpilasi, kes soovivad õppida nendel aladel;

25. on veendunud, et edukat Marie Curie' programmi, mida taotlejad on kõrgelt hinnanud, tuleb jätkata olemasolevate vahenditega ja samuti peab tagama, et juhtivad teadlased, sealhulgas noorema põlvkonna teadlased, valiksid teadustegevuseks Euroopa; tunnustab Marie Curie' programmi edu ja soovitab selle rahastamist märkimisväärselt suurendada;

26. on veendunud, et nii liikmesriikide kui ka ELi tasandil tuleb luua tingimused teadlaste liikumise parandamiseks kogu nende karjääri vältel, muutes liikumise "massiliseks nähtuseks" nii madalamate astmete mitteakadeemilise karjääri kui ka akadeemilise karjääri astmete jaoks, sealhulgas kahesuunalist liikumist tööstuse, ülikoolide ja teaduskeskuste vahel ning erinevate ettevõtlussektorite vahel; peab teadlaste karjääride ja töötingimuste ühtlustamist ELi tasandil võtmeelemendiks teadlaste liikuvuse kujundamisel Euroopa teadusruumi sambaks; leiab selles kontekstis, et akadeemilise karjääri kättesaadavust puudutavate selgete ühiste standardite koostamine ja "Euroopa kvalifikatsiooni" omistamine, mis võimaldaksid ülikoolidel ja liikmesriikide teadusuuringute süsteemidel teadlasi palgata, oleks märkimisväärne edasiminek;

27. nõuab liikmesriikide doktorikraadide vastastikust tunnustamist, et võimaldada teadlaste liikuvust ja tugevdada ELi territooriumil ühtset Euroopa teadusruumi;

28. rõhutab, et Euroopa teadust ja teadusuuringute keskusi saab maailma silmapaistvamatele teadlastele atraktiivsemaks muuta ja maailmaklassi teadustulemusi saavutada vaid teadusuuringute jaoks maailmaklassi hooneid, vahendeid ja infrastruktuure pakkudes, ning seetõttu toetab komisjoni ettepanekut vahendite eraldamiseks sellel eesmärgil; nõuab, et teadustöö infrastruktuure käsitlevale Euroopa strateegiafoorumile antaks suurem roll Euroopa infrastruktuuride poliitika kujundamisel;

29. soovitab Euroopa ülikoolidel, teadusuuringute keskustel või teadusuuringutega tegelevatel ettevõtetel muuta paindlikumaks oma karjääristruktuure ja hierarhiat, et pakkuda noortele ja novaatorlikele teadlastele stiimuleid, muuhulgas võimalust tulemustest majanduslikku kasu saada ja teisi kompensatsiooni vorme;

Tehnoloogia edastamine

30. usub, et seitsmendas raamprogrammis peab erilist tähelepanu pöörama tehnoloogilisele innovatsioonile; peab hädavajalikuks Euroopa teaduspoliitika koordineerimist asjakohase ettevõtlus- ja tööstuspoliitikaga;

31. tervitab Euroopa "tehnoloogiaplatvormide" ettepanekut ja ühiseid tehnoloogiaalgatusi kui vahendeid strateegilise teadusuuringute ja arenguprogrammi rakendamiseks teatud tehnoloogia valdkondades; rõhutab tehnoloogiaplatvormide kui märkimisväärse mehhanismi tähtsust tööstuse, teadusasutuste, kohalike institutsioonide ja teiste huvirühmade ühendamisel, ja rõhutab vajadust väikese ja keskmise suurusega ettevõtete osalust soodustavate meetmete järele;

32. usub, et sidususe tagamiseks peavad teadusuuringud olema seotud poliitiliste prioriteetidega;

33. soovitab tungivalt, et eriliste eesmärgistatud uurimisprojektide (STREP) ning otseselt väikese ja keskmise suurusega ettevõtetele suunatud ühiste (endine CRAFT-programm) ja kollektiivsete uurimisprojektide vahendeid ning neile juurdepääsu tuleb suurendada, projektide heakskiitmiskriteeriumeid paindlikumaks muuta ning anda projektidele suurem ja õiglasem võimalus õnnestumiseks; ergutab liikmesriike võtma eelarvelisi ja teisi meetmeid, millega edendataks tööstuslikku innovatsiooni, sealhulgas seotust EUREKAga, eelkõige väikese ja keskmise suurusega ettevõtete osas; soovitab anda väikese ja keskmise suurusega ettevõtetele toetust patendilitsentside hankimiseks; kutsub komisjoni üles eraldama osa igast temaatilisest eelarvest alates kindlasummalisest toetusest lõpetades mikro- ja väikeettevõtetega kui riskiinvesteeringu stardiraha, mille puhul kohaldatakse lihtsustatud valikumenetlust ja mille järgnev haldamine on minimaalne;

34. kutsub komisjoni üles toetama tehnoloogiliste platvormide ja "sotsiaalselt motiveeritud teadusplatvormide" arendamist, et arendada sotsiaalselt motiveeritud teadustöö konsortsiumid ümber Euroopa sotsiaalsfääri peamiste väljakutsete, nagu ühised demograafilised muutused ja keskkonnaalased väljakutsed;

35. toetab selle programmi bürokraatlikkuse vähendamist, eelkõige seonduvalt väikese ja keskmise suurusega ettevõtetega;

36. nõuab innovatsiooni edendamise huvides olulise osa eelnevalt määratud "teadusuuringute koostööks mõeldud" rahaliste vahendite, mis moodustavad olulisima osa seitsmendast raamprogrammist, eraldamist väikese ja keskmise suurusega ettevõtete ja teadusasutuste koostööks;

37. kutsub Euroopa institutsioone ja liikmesriike üles, kohalikke ja piirkondlikke ametivõime ja muid asjakohaseid institutsioone kaasates, luua piirkondlikud ettevõtlusinkubaatorid ja nende avaliku sektori rahastamisvahendite (Euroopa Investeerimisfond, tõukefondid, piirkondlikud vahendid) abil julgustama erasektori riskikapitali kasutamist (ülekantud mõju) piirkondlike riskikapitalifondide loomiseks (eeskätt ettevõtete riskikapitalifondide), mis ettevõtlusinkubaatoritega tihedas koostöös hallatavate avaliku sektori-erasektori riskifondidega on alustavate ettevõtjate kõrgtehnoloogiliste projektide mõjusa rahastamise oluliseks eelduseks;

38. kutsub komisjoni üles pöörama erilist tähelepanu tööstusuuringute olukorrale, kuna antud uuringutele läheb suur osa teadustööle kulutatavatest vahenditest;

39. kutsub komisjoni üles esitama sätteid kiire otsingusüsteemi loomiseks, mis võimaldaks väikese ja keskmise suurusega ettevõtetel anda kiire hinnang teadusprojektide rahastamise tõenäosusele;

40. soovitab tungivalt, et raamprogramm edendaks teaduslike klastrite ja piirkondlike võrgustike loomist väikese ja keskmise suurusega ettevõtete osalusel ja toetaks olemasolevaid algatusi liikmesriikides;

41. on veendunud, et tõhusamalt ja koordineeritumalt tuleks kasutada teisi teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooni rahastamisvahendeid ja toetusmehhanisme (Euroopa Investeerimispank, struktuurifondid, liikmesriikide riiklikud ja erafondid ja EUREKA); seetõttu soovitab, et liikmesriigid koostöös piirkondadega looksid seose struktuuripoliitika teise eesmärgi riiklike rakenduskavade ja raamprogrammist vahendeid taotlevate projektide vahel;

42. palub komisjonil täpsustada seitsmenda raamprogrammi ettepanekus Euroopa lisandväärtuse määra ja pöörata erilist tähelepanu nendele teadusvaldkondadele, mille eesmärke - nagu sellest ka kõikide liikmesriikide kodanikke üheselt teavitada tuleb - saab eelistatavalt saavutada Euroopa tasandil teostavate ühisprojektide abil;

43. toetab tõhustatud koostööd liikmesriikide teadusprogrammide vahel; palub komisjonil teha algatusi vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 169;

44. kutsub komisjoni sõlmima kokkuleppeid tööstusega teadustöö ergutamiseks strateegilistes valdkondades;

Prioriteetsed teemad

45. usub, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu tulevases otsuses seitsmenda raamprogrammi kohta peaks temaatiliste prioriteetide määratlemine peegeldama Lissaboni agenda strateegilisi prioriteete; see peaks olema Euroopa, riiklike ja piirkondlike institutsioonide, teadusringkonna ja kodanikuühiskonna sidusrühmade, sealhulgas ettevõtlussektori, vahelise aktiivse arutelu tulemus;

46. arvab, et seitsmes raamprogramm peaks edasi arendama kuuenda raamprogrammi teadusuuringute valdkondi, et säiliks järjepidevus; siiski peaks esmatähtsad olema teaduse ja tehnoloogia võtmevaldkonnad, mis mängivad olulist rolli Euroopa konkurentsivõime suurendamises, uute töökohtade loomises ja kodanike heaolu parandamises ning usub sellega seoses, nõustudes kosmoseuuringute ja suhteliselt uue julgeolekualase uuringute valdkonna lisamisega, et seitsmes raamprogramm peaks piisavalt toetama teadusuuringuid järgnevates valdkondades:

a) bioteadused (sealhulgas biotehnoloogia, neuroteadus, ennetav tervishoid ja rahvatervis),

b) kõik olemasolevad ja tulevased süsihappegaasi mitteeraldavad energiaallikad, eriti taastuvad energiaallikad ja energiatõhusus,

c) info- ja sidetehnoloogia,

d) nanotehnoloogia, uued materjalid ja tootmisprotsessid,

e) keemia;

47. usub, et üha suurenevate ülemaailmsete keskkonnaohtudega toime tulemise jaoks on otsustava tähtsusega, et Euroopa teaduspoliitika toetab kindlalt teadus- ja arendustegevust valdkondades, mis tegelevad looduskatastroofide uurimisega;

48. leiab, et EL peab tagama selliste hetkel alarahastatud teadusuuringute rahastamise, mis keskenduvad arengumaade kodanikke vaevavate haiguste uurimisele;

49. on seisukohal, et seitsmes raamprogramm peaks toetama ka teadus- ja arendustegevust aeglasema kasvuga teadus- ja majandusharude kõrge innovatiivsusega valdkondades;

50. rõhutab Euroopa Liidu vajadust astuda samme kindlate abinõude võtmiseks, mis tooksid teadust kodanikele lähemale, näiteks algatades avalikke arutelusid olulistes teaduslikes ning tehnoloogilistes küsimustes, ja mis peegelduksid Euroopa teaduspoliitikas ja tulevases raamprogrammis;

51. kutsub komisjoni üles tegutsema loomakaitsega asjakohaselt, esiteks toetades loomkatsete alternatiive, ja teiseks vähendades miinimumini loomkatsete arvu komisjoni poolt rahastatavates projektides;

52. on seisukohal, et uute ajendite ja mõttesuundade saamiseks tuleks raamprogrammis põhjalikumalt kaaluda interdistsiplinaarseid teadusuuringuid;

***

53. teeb oma presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ning parlamentidele ja kandidaatriikidele.

[1] Euroopa Liidu Nõukogu, 26.11.2004 (ingl. k.) - 14687/04 (Press: 323).

[2] EÜT L 232, 29.8.2002, lk 1.

[3] ELT C 87 E, 7.4.2004, lk 60.

[4] ELT C 103 E, 29.4.2004, lk 838.

[5] http://www.ercexpertgroup.org/documents/ercexpertgroup_final_report.pdf

[6] http://www.cordis.lu/fp6/instruments_review/

[7] http://europa.eu.int/comm/councils/bx20041105/kok_report_en.pdf

[8] http://europa.eu.int/comm/dgs/information_society/evaluation/pdf/5_y_a/ist_5ya_final_140105.pdf

[9] ftp://ftp.cordis.lu/pub/technology-platforms/docs/tp_report_defweb_en.pdf

--------------------------------------------------