Arutati reguleerivate ja vabatahtlike meetmete üle, sealhulgas: stiimulid tootjatele ja tarbijatele (rahalised ja käitumispõhised), plastjäätmete parem kogumine, standardite, keeldude ja kohustuste kehtestamine tootedisainile ja jäätmealane aruandlus. Osalejad leidsid, et ühekordselt kasutatava plasti puhul on parim terviklik lähenemisviis kehtestada kogu ELi hõlmav jäätmetekke vältimise eesmärk ja sidusrühmade koostöö. Teisteks võimalikeks meetmeteks peeti jäätmete raamdirektiivi muutmist koos jäätmehierarhia ja keskkonnahoidlike riigihangete põhimõtete ning vabatahtlike kokkulepete parema järgimisega.

Ühekordselt kasutatava plasti teemalistel sidusrühmade seminaridel osalejad olid üldiselt üksmeelel, et ühekordselt kasutatava plastina klassifitseeritud esemed peaksid vastama järgmistele tunnustele (mõne erandiga): levimus merekeskkonnas, lühike kasutusaeg, kasutatakse enamasti kodust eemal olles ja korduskasutatavad või muust materjalist alternatiivid on olemas.

·veebipõhine avalik konsultatsioon mereprügi vähendamise teemal, milles käsitleti ühekordselt kasutatavate plasttoodete ja kalapüügivahenditega seotud meetmeid („Reducing marine litter: action on single-use plastics and fishing gear“) 15. detsembrist 2017 kuni 12. veebruarini 2018;

·teavituskampaaniate tõhusus ei ole kinnitust leidnud ega ole eraldiseisva meetmena piisav;

·keeld võib olla hea viis konkreetsete madala hinnaga esemete tootedisaini muutmiseks, kuid riiklikul tasandil kehtestatud keelud võivad häirida ühtset turgu;

·rakendamise tähtajad peavad tagama, et asendusmaterjalid vastavad standarditele ja tarbijad on muutusteks ette valmistatud;

·tõhus ennetav meede tarbijakäitumise muutmiseks on maksustamine, mis annab ühtlasi ka tulu; tööstusharu esindajad toonitasid, et võrdsete võimaluste tagamiseks on vaja õiguslikku lähenemisviisi;

·üldiselt nähti sobiva meetmena vähendamiseesmärkide püstitamist konkreetsetele esemetele;

·teiseks võimaluseks peeti seda, et ühekordselt kasutatavaid plasttooteid ei anta müügikohas tasuta.

3.2 Tagasiside esialgsele mõjuhinnangule

28 tagasiside esitajat toetasid väga sekkumist ELi tasandil, jaemüüjad ja tootjad eelistaksid reguleerivate meetmete asemel vabatahtlikku lähenemisviisi. Erasektor rõhutas ringlussevõtu majandusliku elujõulisuse olulisust, olemasolevate eeskirjade puudulikku täitmist ja seaduselünki. Mitmed tõid välja vajaduse ringlussevõtu või olelusringi põhise lähenemisviisi järele, mis toetaks jäätmetekke vältimist, ning kutsusid üles novaatorlusele ja riiklike reguleerivate tõkete kõrvaldamisele.

Ühekordselt kasutatavate plasttoodete mitmekesisuse tõttu sooviti näha diferentseeritud lähenemisviise vastavalt sellele, kas plastist mereprügi moodustavad esemed, 1) mida saab ringlusse võtta või 2) mille jaoks on olemas kestlikud alternatiivid. Juba kogutud esemete osas väljendati suurt huvi laiendatud tootjavastutuse süsteemi vastu. Paljud viitasid tagatisrahasüsteemi edule (nt pudelite korral), kuigi leidus ka neid, kes hoiatasid jaemüüjaid halbade ja ebaproportsionaalsete majanduslike tagajärgede eest. Niisuguste süsteemide edu tagamisel on üliolulised tegurid muuhulgas olemasolevate jäätmekäitlussüsteemide tõhusus, tarbijakäitumine, kohalik taristu, eseme korduskasutuse võimalused ja nõuete täitmise tagamine. Jaemüüjate väitel oleks selliste toodete puhul, mille saab asendada kestlikuma alternatiiviga, neid eesmärke kõige parem saavutada tarbija tasandil, kasutades teavituskampaaniaid ja positiivseid stiimuleid. Tähelepanelik soovitati olla biolaguneva plasti kasutamise valdkonnas ning mitu vastajat olid seisukohal, et tarbijale esitatav teave ja märgistus peab olema selge. Ettevõtete esindajad rõhutasid, et piirangud peavad arvestama ühtse turu nõudeid ja halduskoormust.

Kalapüügivahendite teemaline tagasiside keskendus kolmele peamisele valdkonnale: 1) algne olukord ja sellest lähtuvad eeldused, 2) poliitikavariandid ja 3) intervjuu küsimustik.

Tagasiside ja täiendavate allikate kasutamise tulemusel vähenes algses olukorras arvesse võetud plastist kalapüügi- ja põllumajandusvahendite kadu Euroopa meredes 30 protsendilt 15 protsendile. Samuti vaadati üle vesiviljelusest ja kalandusest tekkivate plastijäätmete protsentuaalne jaotus. Algne jaotus oli (Norra andmete alusel) 77 % vesiviljelusest ja 23 % kalandusest. Kuid EL 28 kalapüüki ja vesiviljeluse toodangut täpsemalt arvesse võttes olid osakaalud hoopis 60 % vesiviljelusest ja 40 % kalandusest. Tagasiside põhjal jõuti järeldusele, et algse olukorra puhul tuleb eelduseks võtta sadama vastuvõtuseadmete ja -rajatiste direktiivi, kalanduskontrolli määruse ja jäätmete raamdirektiivi täielik rakendamine.

Neli poliitikavarianti, mida hinnati, olid 1) laiendatud tootjavastutus ilma panditagastussüsteemita, 2) laiendatud tootjavastutus ja panditagastussüsteem, 3) eesmärgistamine (ringlussevõtu eesmärk) ja 4) alternatiivsete materjalide kasutamine ja tootedisaini muutmine. Tagasisides rõhutati mõju kvantifitseerimise olulisust ning seda võeti poliitikavariantides võimalikult suures ulatuses arvesse.

3.3 Intervjuud/ad hoc konsultatsioon

Ühekordselt kasutatava plasti problemaatika ja mõjuhinnangu jaoks tehti rohkem kui 30 intervjuud. Nende eesmärk oli kujundada ja testida võimalikke sekkumismeetmeid, analüüsida tehnilist teostatavust ja tõenäolist mõju. Koguti konkreetseid andmeid tulemuslikkuse ja kulude ning selle kohta, kuidas need võiksid võimalike sekkumismeetmete tulemusel muutuda.

Mitu sidusrühmad rõhutasid, et muust materjalist ühekordselt kasutatavate toodete või mitmekordse kasutusega alternatiivide kättesaadavus ja funktsioon on tähtsad, ning nimetasid tootjatele materjalivahetusega kaasneda võivat kulu. Mitmekordse täitmise süsteemide käitajate ja vee-ettevõtjatega konsulteerimine aitas paremini mõista nii valdkonda kui ka selle ees seisvaid väljakutseid.

Kalapüügivahendite nelja poliitikavariandi kirjeldamise, kvantifitseerimise ja hindamise jaoks koguti sisendinfot 16 vahetud intervjuu ning e-posti ja telefoni teel peetud 15 vestluse abil.

Sidusrühmad nõustusid, et tuleb vähendada kalandusest ja vesiviljelusest lähtuvat plastist mereprügi, ning et selleks peab astuma poliitilisi samme, sh ka ELi tasandil. Enamus pidas välja pakutud nelja poliitikavarianti õigeks valikuks, kuid viidati poliitika ja meetmete rakendamise, nõuete täitmise tagamise ja järelevalve keerukusele ELi tasandil.

Laiendatud tootjavastutus koos panditagastussüsteemiga või ilma selleta leiti olevat kõige kasulikum valik, kuna sellega saab katta sorteerimise, osadeks võtmise ja transportimise kulud ning maksta kogumissüsteemi ülevalpidamise eest. Panditagastussüsteemiga tekiks rahaline stiimul kasutuselt kõrvaldatud vahendite sadamasse tagastamiseks. Tunti aga muret, et sellise süsteemi korral karistatakse kalureid kaotatud vahendite eest ning tekiks oht, et püütakse teiste kasutuskõlblikke püügivahendeid merest välja tuua. Korduvalt viidati edukatele näidetele Islandilt, Norrast ja Taanist. Ringlussevõtu eesmärkide kasutegurina nähti kasutuselt kõrvaldatud vahendite ümbersuunamist prügilatest või jäätmepõletustehastest ringlussevõtukohtadesse. Kalapüügi- ja vesiviljeluse vahendite ringlussevõtust saadud materjali turulepääs peab olema tõhusam ning pakenditööstuses ringlussevõetud toorainele konkurentsivõimelise positsiooni saavutamiseks tuleks kasutada avaliku sektori poolset või laiendatud tootjavastutuse alusel rahastamist. Biolagunevat, eriti just soolases vees ja sügaval vee all lagunevat plasti peeti liiga kalliks ja halvasti kättesaadavaks. Lisaks mainisid mõned sidusrühmad, et biolagunev materjal võib tekitada soovi jätta plastist kalapüügivahendite jäätmed merre, mitte sadamasse tagastada.

3.4 Eurobaromeetri konsultatsioonid

Eurobaromeetri 2014. aasta konsultatsioonist selgus, et eurooplased toetavad üle-euroopalist mereprügi vähendamise eesmärki. Eurobaromeetri eriuuringus 468 (EK, 2017) nimetasid 33 % vastanutest mereprügi kõige olulisemaks keskkonnaprobleemiks. 72 % ütles, et on vähendanud ühekordsete plastkandekottide kasutamist, kusjuures 38 % olid nende kasutamist vähendanud viimase 12 kuu jooksul. 89 % kuni 94 % vastanutest pidas oluliseks järgmisi meetmeid: