KASUTATUD LÜHENDITE LOETELU JA MÕISTED

E/K : ei kohaldata

EL : Euroopa Liit

FAFA : Euroopa Komisjoni ja ÜRO sõlmitud finants- ja haldusraamistiku leping

SMART : täpne, mõõdetav, saavutatav, asjakohane ja ajaliselt piiritletud

UNDP : ÜRO arenguprogramm

UNRWA : ÜRO Palestiina pagulasi Lähis-Idas toetav abiorganisatsioon

ÜRO : Ühinenud Rahvaste Organisatsioon

Jätkusuutlikkus : tulemused säilivad ka peale ELi rahastamise lõppemist

Kaudsed kulud : tegevusega mitte otseselt seotud kulud, nt üldkulud

Mõjusus : seatud eesmärkide ja kavandatud tulemuste saavutamine

Otsesed kulud : tegevusega otseselt seotud kulud

Rahvusvaheliste organisatsioonidega ühiselt tehtav haldus : abi rakendamine rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu

Tulem : pikaajaline mõju, mis tavaliselt väljendub laiemate sotsiaalmajanduslike tagajärgedena

Tõhusus : kasutatud ressursside ja saavutatud tulemuste parim suhe

Usaldusfond : rahastamisvahend, mille kaudu abiandjad oma vahendeid koondavad

Väljund : arenguabi sekkumisest tulenevad tooted, kapitalikaubad ja teenused; nende hulka võivad kuuluda ka sekkumisest tulenevad ja tulemite saavutamiseks vajalikud muutused

KOKKUVÕTE

I. Euroopa Komisjon on tugevdanud koostööd ÜROga. See on osa komisjoni püüdlustest abi andmise parema koordineerimise suunas. ÜRO organisatsioonide kaudu suunatud komisjoni koostöötalituse EuropeAid abi suurenes 144 miljonilt eurolt 2001. aastal 935 miljoni euroni 2009. aastal, tipnedes 2006. aastal enam kui ühe miljardi euro suuruse summaga.

II. Käesolev audit on kaheosalise auditi teine osa. Üldine auditiküsimus oli, kas abirahade suunamine ÜRO kaudu toob kuludele vastavat kasu. Esimeses osas vaadeldi otsustusprotsesse ja järelevalvet. Auditi järelduste kohaselt ei nähtu ÜRO kaudu abi rakendamise otsustusprotsessist, et tegu oleks kõige mõjusama ja tõhusama viisiga. Samuti järeldati, et järelevalvesüsteeme peaks veelgi parandama. Auditi esimest osa käsitlev eriaruanne nr 15/2009 avaldati jaanuaris 2010.

III. Auditi teises osas hinnatakse seatud eesmärkide saavutamist. Selles hinnatakse, kas konfliktidest mõjutatud riikides rakendatava abi suunamine ÜRO organisatsioonide kaudu oli tõhus ja mõjus abi andmise viis. Auditi käigus uuriti valimit ajavahemikus 2006–2008 Afganistanis, Iraagis ja Sudaanis teostatud projektidest.

IV. Kontrollikoda leidis, et:

a) Projektide valimi auditeerimine kinnitas ühte esimese osa olulisemat tähelepanekut, et komisjon ei saa ÜRO koostatavatest aruannetest küllaldaselt õigeaegset teavet. Suur osa aruannetest esitatakse endiselt hilinemisega, nad ei ole küllalt üksikasjalikud või keskenduvad pigem tegevustele kui tulemustele.

b) Projektide ülesehituses täheldati sagedasi puudusi, millel oli negatiivne mõju projektide rakendamisele ja hindamisele.

c) ÜRO kaudu abi suunates suutis komisjon abi osutada piirkondades, kus seda muidu oleks olnud väga raske teha. Arvestades konfliktidest mõjutatud riikide suurt loomupärast riski, oli rahastatud tegevuste üldine mõju positiivne: valimi 19 projektist 10 saavutasid kõik või vähemalt põhilised seatud eesmärgid.

d) Enamiku Afganistani, Iraagi ja Sudaani sekkumiste puhul venis rakendamine kavandatust pikemaks enamasti kaasrahastamise kokkulepetes sätestatud ebarealistlike ajakavade tõttu, mis alahindasid riikides valitsevaid keerulisi olusid. 19 projektist neli viidi ellu esialgse ajakava piires, mitme projekti ajakava pikenes aga enam kui kaks korda.

e) Projektide elluviimise keerulistest tingimustest tulenevalt on tulemuste jätkusuutlikkust üldiselt raske tagada. Sellegipoolest hinnati enamiku saavutatud tulemuste jätkusuutlikkuse võimalusi suhteliselt headeks.

f) Võttes arvesse projektikulude hindamise pealiskaudsust ja ebasüstemaatilist dokumenteerimist, ei ole komisjon küllaldaselt keskendunud tõhususe aspektidele. Lisaks leidis kontrollikoda selles valdkonnas puudusi pea pooltes valimisse kuulunud projektides (üheksal juhul 19st) ning seitsmel juhul küllaldane teave puudus.

V. Kontrollikoda teeb oma tähelepanekute põhjal järgmised soovitused sekkumiste mõjususe ja tõhususe edasiseks parandamiseks:

a) Kaasrahastamise kokkulepped peaksid sisaldama konkreetsetele oludele hästi kohandatud eesmärke, võimaluse korral nende eesmärkide saavutamist mõõtvaid arvnäitajaid, ning realistlikku ajakava.

b) Rahastatud tegevuste kohta tehtavat aruandlust peaks parandama, et võimaldada komisjonil õigeaegselt hinnata rahastatud projektide mõjusust ja tõhusust. Komisjon peaks võtma meetmeid kõigil tasanditel, kus aruandlus on mitterahuldav.

c) Peab süstemaatiliselt hindama rahastatud projektide tõhusust ja võimaluse korral kulude jaoks välja töötama standardsed võrdlusalused.

AUDITIGA HÕLMATUD RIIKE KUJUTAV KAART

+++++ TIFF +++++

Allikas: Eurostat.

SISSEJUHATUS

AUDITI VALDKOND

1. Viimasel kahel aastakümnel on tehtud jõupingutusi arengukoostöö koordineerimise ja ühtlustamise nimel eesmärgiga veelgi suurendada abi mõjusust. Tulemustele suunatud rõhuasetus tuleb eriti esile ÜRO aastatuhande arengueesmärkides.

2. Komisjon jätkas seda poliitikat nii 2005. aastal allkirjastatud abi tõhusust käsitlevas Pariisi deklaratsioonis kui ka Euroopa arengukonsensuse raames võetud kohustusega koordineerida abi tihedas koostöös ÜRO taoliste rahvusvaheliste organisatsioonidega.

3. Tingituna otsusest tihendada koostööd ÜROga, kuid ka Afganistanis, Iraagis ja Sudaanis aset leidnud tõsiste kriiside tõttu on komisjoni ÜRO organisatsioonde kaudu rakendatud abi maht märkimisväärselt kasvanud. Ainuüksi komisjoni koostöötalituse EuropeAid ÜRO organisatsioonide kaudu suunatud abi suurenes 144 miljonilt eurolt 2001. aastal 935 miljoni euroni 2009. aastal ning tipnes enam kui ühe miljardi euro suuruse summaga aastal 2006 (vt joonis 1).

JOONIS 1

EUROPEAIDI ÜRO ORGANISATSIOONIDE KAUDU SUUNATUD ABI 2001–2009 (MILJONIT EUROT)

+++++ TIFF +++++

Allikas: Euroopa Komisjon.

POLIITIKARAAMISTIK

4. Euroopa Liidu eelarve täitmist ÜRO-taoliste rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu nimetatakse ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega tehtavaks halduseks [1]. Ühise halduse aluspõhimõtteks on teatud rakendusülesannete delegeerimine rahvusvahelistele organisatsioonidele, usaldades seejuures nende kontrollisüsteeme. Üldvastutus eelarve täitmise eest ja kuludele vastava tulu saamise eest lasub siiski komisjonil [2].

5. ÜRO organisatsioonide kaudu suunatavaid ELi vahendeid rakendatakse järgnevalt:

a) konkreetsete projektide rahastamine kas üksi või koos teiste rahastajatega;

b) tavaliselt kriisiolukordades (peale konflikti või katastroofi) kasutatavate mitme rahastajaga usaldusfondide [3] kaasrahastamine. Usaldusfondi põhimõte on see, et abiandjad rahastavad fondi, kuid summad ei ole eraldatud mingite kindlate tegevuste või eesmärkide jaoks. Fondil kui tervikul on üldised eesmärgid, mida võidakse hiljem põhiliste projektide ning tegevuste jaoks täpsustada. Umbes 26% ÜRO organisatsioonidele eraldatud abirahast suunatakse mitme rahastajaga usaldusfondide kaudu [4]. Näiteks võib tuua sekkumised Afganistanis ja eriti Iraagis, kus komisjon andis rahalist abi kuni viimase ajani pea täielikult mitme rahastajaga usaldusfondide kaudu;

c) ÜRO organisatsiooni üldeelarve kaasrahastamine. Seda lähenemisviisi kasutatakse okupeeritud Palestiina aladel tegutseva ÜRO Palestiina pagulasi Lähis-Idas toetava abiorganisatsiooni (UNRWA) puhul. Komisjoni eraldatud 66 miljoni euro suurune iga-aastane abisumma moodustab UNRWA üldeelarvest umbes neljandiku.

6. ELi kaasrahastamist reguleerivad järgmised määrused ja lepingud:

a) Euroopa ühenduste finantsmäärus sätestab aluspõhimõtted vahendite suunamiseks rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu. Seal määratletakse juhud, millal ühist haldust võib kasutada, ja sätestatakse tingimus, et rahvusvaheline organisatsioon kohaldab rahvusvaheliselt tunnustatud arvestusstandarditega võrdseid garantiisid tagavaid auditeerimise, sisekontrolli ning hangete standardeid;

b) 2003. aastal ELi ja ÜRO vahel sõlmitud finants- ja haldusraamistiku lepingu (FAFA) ning teiste seonduvate lepingute eesmärgiks on finantsmääruse nõuete esitamine lepingutingimuste vormis. FAFAt kohaldatakse kõigi komisjoni ja ÜRO vaheliste rahastamislepingute puhul ning sellega kehtestatakse koostööd edendav raamistik, mis võimaldab ÜRO organisatsioonidel hallata abisummasid vastavalt nende endi menetlustele;

c) iga komisjoni poolt rahastatava ÜRO meetme kohta sõlmitakse kaasrahastamise kokkulepe, mis kirjeldab abi summat, meetme eesmärke, kavandatud tegevusi, nende ajakava ja nõutavat aruandlust.

AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS

7. Käesoleva auditi teema on ÜRO organisatsioonide kaudu suunatud komisjoni abi. Tegu on kaheosalise auditi teise osaga [5].

8. Auditi esimese ja teise osa üldine auditiküsimus oli, kas abiraha suunamine ÜRO kaudu toob kuludele vastavat kasu.

9. Esimene osa käsitles otsustusprotsesse ja järelevalvet. Põhilised leiud olid järgmised:

a) otsustest rakendada abi ÜRO kaudu ei nähtunud, et see oleks kõige tõhusam ja mõjusam valikuvõimalus;

b) järelevalvemenetlused ei andnud asjakohast teavet rahastamiskorra põhjalikkuse ja eesmärkide saavutamise kohta.

10. Auditi teises osas uuritakse seatud eesmärkide täitmist. See täiendab esimest, hinnates, kas konfliktidest mõjutatud riikides rakendatava abi suunamine ÜRO organisatsioonide kaudu oli tõhus ja mõjus abi andmise viis [6]. Teises osas ei kontrollita auditi esimeses osas tõstatatud küsimuste komisjonipoolset käsitlemist.

11. Audit keskendus konfliktidest mõjutatud riikidele tulenevalt olulisuse põhimõttest. Kümnest ajavahemikus 2006–2008 kõige enam ÜRO kaudu suunatud abi saanud riigist seitse olid konfliktidest mõjutatud: Iraak, Palestiina, Afganistan, Sudaan, Côte d’Ivoire, Somaalia ja Sri Lanka. Need seitse riiki said 39% kogu EuropeAidi ÜRO kaudu suunatud abist, ülejäänud 61% jagunes enam kui 80 riigi vahel (vt joonis 2).

12. Auditiküsimusele vastamiseks uuriti auditi käigus valimit ajavahemikus 2006–2008 Afganistanis, Iraagis ja Sudaanis teostatud projektidest. Need kolm riiki said umbes neljandiku kogu mainitud perioodil ÜRO organisatsioonide kaudu suunatud ELi abist. Projektide valiku aluseks oli olulisus. Nad moodustasid umbes 80% ajavahemikus 2006–2008 valitud kolme riiki suunatud abist (vt joonis 3).

13. Valimisse langenud projektide kõige levinumateks tegevusteks olid demineerimine, põgenike abistamine, valimiste ettevalmistamine, rehabilitatsioon ning suutlikkuse arendamine.

JOONIS 2

AASTATEL 2006–2008 ÜRO KAUDU SUUNATUD ELI ABI SAANUD RIIGID (MILJONIT EUROT JA %)

+++++ TIFF +++++

Allikas: Euroopa Komisjon.

14. Auditi tulemuste aluseks on:

a) ÜRO kaudu suunatud abi kohta käiva üldise dokumentatsiooni analüüs, mis hõlmas ka komisjoni enda hinnanguid ÜROga tehtavale koostööle;

b) 19 projektile (k.a kolmele usaldusfondile) antud 23 toetusmaksest koosneva valimi dokumentide (kaasrahastamise kokkulepped, finants-, edu- ja auditiaruanded) läbivaatamine (vt lisa);

c) intervjuud komisjoni ja ÜRO töötajatega;

d) Sudaanis tehtud kohapealne audit;

e) kohtumised UNDP mitme rahastajaga usaldusfondi kontoris New Yorgis.

JOONIS 3

KOGURAHASTAMINE AASTATEL 2006–2008 JA VALIMITE SUURUS

+++++ TIFF +++++

Allikas: Euroopa Komisjon.

15. Konfliktidest mõjutatud riikides tehtavate projektide rahastamisega kaasnevad olulised riskid, mida saab vaid teatul määral vähendada. See, kas loomupärased riskid on vastuvõetavad või mitte, sõltub poliitilisest otsusest ning jääb auditi vaatluse alt välja.

16. Kahes riigis kolmest (Iraak ja Afganistan) ei saanud kohapealseid kontrolle teha, sest mõlemas riigis oli auditi läbiviimise ajal konflikt äsja lõppenud või kestis veel edasi. See seadis piirangud abi mõjususe, tõhususe ning eriti just jätkusuutlikkuse hindamisele.

TÄHELEPANEKUD

JÄRELEVALVE- JA PROJEKTIDE KAVANDAMISE SÜSTEEMID ON MÕJUSUSE NING TÕHUSUSE TAGAMISEKS KÕIGE TÄHTSAMAD

17. Auditiaruande selles osas esitatakse mõjususe, tõhususe ja jätkusuutlikkusega seotud auditileiud. Nende saavutamiseks on vajalik kindlate komponentide olemasolu, millest kaks kõige tähtsamat on projektide põhjalik kavandamine ning asjakohane järelevalve ja aruandlus. Mõlemad komponendid mõjutavad protsessi kõiki etappe alates algusest kuni selleni, et rahastatud tegevused jätkuksid ka lähitulevikus.

18. Auditi esimeses osas hinnati järelevalvesüsteemide kvaliteeti. Auditi käesolev, teine osa täiendab esimest, nagu punktis 10 kirjeldatud.

PROJEKTIDE JÄRELEVALVET PEAB PARANDAMA

19. Komisjoni otsus abistada konfliktidest mõjutatud riike tähendab seda, et lepitakse tulemusi ohustava olulise loomupäraste riskide tasemega. Lisaks kaasnevad nendes riikides abi andmisega vajadus kasutada ÜRO taolisi vahendajaid ning piiratud võimalused rahastatud sekkumiste kohapealseks järelevalveks. Rohkem kui teiste ELi rahastatud tegevuste puhul sõltub komisjon seega kolmandate poolte esitatud teabest ning tal praktiliselt puuduvad võimalused sellele kinnitust saada.

20. Sellistes oludes peab komisjon suurel määral toetuma ÜRO esitatud aruannetele. Finants- ja haldusraamistiku lepingu (FAFA) kohaselt peab iga kaasrahastamise kokkuleppe kohta aruande esitama vähemalt kord aastas ja lõpparuande kuue kuu jooksul peale rakendusperioodi lõppu.

21. Kaasrahastamise kokkuleppes sätestatakse aruannetes iga rahastatava tegevuse kohta nõutav teave [7]. ÜRO aruannete kvaliteedi parandamiseks esitati 2007. aastal aruandlust käsitlevad juhised [8]. Vastavalt juhistele peaksid projektiaruanded keskenduma pigem tulemustele kui tegevustele ning seega võimaldama võrrelda kaasrahastamise kokkuleppes seatud eesmärke ja tegelikke tulemusi.

22. Auditi teises osas hinnatud projektide valim kinnitas esimese osa põhilisi tähelepanekuid, kuna suur osa aruannetest oli:

a) esitatud ettenähtust oluliselt hiljem;

b) suunatud pigem tegevustele kui vahe- ja lõpptulemustele;

c) mõjususe ja tõhususe hindamise jaoks liiga üldised.

Foto 1. Ehitustööd, projekt "Sudaani Hartumi provintsi linna planeerimise poliitika formuleerimise ja rakendamise suutlikkuse arendamine"

+++++ TIFF +++++

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

1. SELGITUS

PUUDUSED VALIMISSE SATTUNUD PROJEKTIDE ARUANDLUSES

Hilinenud aruanded

Sudaani viiendale rahvaloendusele antud abi:

Sudaani rahvaloenduse projekti rakendusperiood oli aprill 2006 kuni juuni 2009. Auditi toimumise ajal oli olemas vaid 2007. aasta aruanne. Esitatud ei olnud ei 2008. aasta aruannet ega lõpparuannet, mille esitamise tähtaeg oli 2009. aasta detsember.

Lõuna-Sudaani konstitutsioonilise arengu ja justiitsministeeriumile ning kohtusüsteemile infrastruktuuri toetuseks osutatav hädaabi:

Lõpparuannet, mille esitamise tähtaeg oli 2009. aasta september, polnud auditi toimumise ajaks veel esitatud.

Ebapiisav teave

Ajutine desarmeerimise, demobiliseerimise ja taasintegreerimise programm:

Kuigi lõpparuandest nähtub, et töö ulatuses oli tehtud olulisi muudatusi (kulutusi oli vähendatud enam kui 70% ja mitmeid tegevusi polnud ellu viidud), ei mainitud neid muudatusi eelnevates aruannetes. Lisaks puudusid ka tõendid, et komisjoni oleks muudatustest mõnel teisel viisil teavitatud.

Lõuna-Sudaani uue juhtkonna suutlikkuse arendamine:

65% lõpparuandes esitatud kuludest deklareeriti "varasemate kuludena" ilma nende olemuse ja sisu kohta täpsemat teavet esitamata.

Lisaabi Afganistani valimistele:

Projekti kohta ei olnud esitatud ühtegi konkreetset aruannet, kuigi kõik maksed olid tehtud. Ainukesed kättesaadavad dokumendid olid valimisi puudutavad üldist laadi aruanded.

PUUDUSED PROJEKTIDE KAVANDAMISEL VÄHENDAVAD MÕJUSUST JA TÕHUSUST NING RASKENDAVAD NENDE HINDAMIST

23. Nii projektide mõjususe kui ka tõhususe aluseks on asjakohane kavandamine. Auditiga kontrolliti, kas:

- kaasrahastamise kokkulepetes seatud eesmärgid olid selged ja realistlikud;

- võimaluse korral defineeriti näitajad;

- ajakava tegemisel oli arvestatud konkreetsete oludega ja kas eelarve oli (eelkõige tõhususe hindamiseks) küllalt üksikasjalik [9].

24. Valdava enamiku puhul valimisse langenud kaasrahastamise kokkulepetest (19st 18) täheldati ühte või enamat järgmistest puudustest:

a) Liiga üldised eesmärgid: tulemuslikkust pole võimalik mõõta, sest ei ole selge, millised eesmärgid oleks pidanud saavutama. Sama kehtib ka eesmärkide kohta, mis on nii ähmased, et nad igal juhul saavutatakse (tavaliselt sõnastatud "toetamaks…"-laadi väljenditega). Kui kavandatud eesmärgid pole algusest peale selged, jäävad tõenäoliselt väiksemaks ka projekti tulemused ning eelkõige selle mõju.

b) Näitajate puudumine: näitajate puudumisel ei saa ei komisjon ega ÜRO asjakohaselt mõõta tulemuslikkust, kontrollida tulemusi ega teha järelevalvet tegevuste ning üldisemate väljundite üle. Seega ei ole võimalik ka õigeagseid parandusmeetmeid võtta.

d) Lähteandmete puudumine: lähteandmete puudumisel on edasiminekut võimatu mõõta, sest puudub teave selle kohta, milline oli olukord enne sekkumist ja millega saavutatud tulemusi peaks võrdlema.

e) Nõrk loogiline seos tegevuste ja eesmärkide vahel: projektile eraldatud rahalised vahendid on mõeldud projekti eesmärkide saavutamiseks. Sellegipoolest ei ole tegevuste ning üldiste eesmärkide (eriti pikaajaliste eesmärkide) vahel alati selget loogilist seost. Seega, kuigi tegevused võivad olla edukalt lõpetatud, ei pruugita projekti kavandatud mõju saavutada.

f) Ebarealistlik ajakava: see toob endaga kaasa projekti rakendamise aja pikenemise, mis omakorda nõuab lisatööd ja -ressursse nii komisjonilt kui ka ÜROlt.

c) Riskide alahindamine: kuigi konfliktidest mõjutatud riikides on riskid eriti suured ja raskesti hinnatavad, on väga tähtis, et neile kavandamisetapis vajalikku tähelepanu pööratakse.

RAHASTATUD TEGEVUSTE MÕJUSUS JA JÄTKUSUUTLIKKUS

KOMISJONI RAHASTATUD TEGEVUSTEGA SAAVUTATI HOOLIMATA RASKETEST OLUDEST KOHATI HÄID TULEMUSI

25. Vastavalt finantsmäärusele on mõjusus käesoleva auditi kontekstis defineeritud seatud eesmärkide ja kavandatud tulemuste saavutamisena. 19 projektist koosneva valimi mõjususe hindamiseks võrdles kontrollikoda kaasrahastamise kokkulepetes kavandatud eesmärke projektide tegelike tulemustega. Mõjusust hinnati järgmiselt:

Hea | Kõik väljundeid ja tulemeid puudutavad eesmärgid on saavutatud või tõenäoliselt saavutatakse |

Mõningad puudused | Tõenäoliselt saavutatakse vaid põhieesmärk (eesmärgid) |

Tõsised puudused | Projekti põhieesmärk (eesmärgid) saavutatakse vaid osaliselt |

Mitterahuldav | Projekti põhieesmärke ei ole saavutatud või ei saavutata |

26. Koostöö ÜRO organisatsioonidega on võimaldanud abi osutada väga rasketes tingimustes. Kaks projekti saavutasid oma eesmärgid täiel määral ja hinnati seetõttu heaks, samas kui kaheksal esines mõningaid puudusi ning viiel tõsiseid puudusi. Kahte projekti konkreetsetest asjaoludest tulenevalt täielikult ei rakendatud. Seetõttu ei saavutanud nad oma põhilist eesmärki ja hinnati mitterahuldavaks. Näited leitud puudustest on esitatud 2. selgituses ning üldtulemused joonisel 4 ja lisas.

27. Ebapiisavast teabest tingituna ei saanud järgmistel juhtumitel tulemusi hinnata:

a) ühe projekti puhul puudus aruanne rahastatud projekti kohta (kuigi kõik maksed olid tehtud);

b) üks suurem projekt oli usaldusfond ning kaasrahastamise kokkuleppes loetletud eesmärgid kehtisid fondile kui tervikule ja olid seega rohkem üldist laadi. Kuigi rahastatavate projektide jaoks defineeriti täpsemad eesmärgid, puudub selge seos projektide eesmärkide ning kaasrahastamise kokkuleppes sätestatud üldiste eesmärkide vahel. Seega saab mõjusust hinnata alles peale fondi enda sulgemist. Auditi toimumise ajaks polnud see veel toimunud.

JOONIS 4

VALIMISSE LANGENUD PROJEKTIDE MÕJUSUS (PROJEKTIDE ARVU JA SUMMADE KAUPA)

+++++ TIFF +++++

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

2. SELGITUS

NÄITED MÕJUSUSEST

Projekt, mis tõenäoliselt saavutab kavandatud tulemused

Abi Iraaki tagasipöördujate ja riigisiseselt ümberasustatud inimeste tagasipöördumiseks ja taasintegreerimiseks:

Auditi tegemise ajal projekt veel käis. 2009. aasta septembri aruande kohaselt edenes programm aga vastavalt kavandatule, mitu eesmärki oli juba saavutatud (peavarju ja puhta joogiveega varustamine) ning mõnes valdkonnas ületasid tulemused isegi ootusi.

Projektid, mille kavandatud eesmärgid jäid saavutamata

Demineerimine Afganistanis:

Projekti eesmärgid ei ole täidetud: kaasrahastamise kokkuleppes ettenähtud 26,6 km2 asemel demineeriti tegelikult vaid 1,6 km2.

Lõuna-Sudaani konstitutsioonilise arengu ja justiitsministeeriumile ning kohtusüsteemile infrastruktuuri toetuseks osutatav hädaabi:

Projekt lõppes 2009. aasta märtsis ilma, et selle põhieesmärk – hoonete ehitamine Lõuna-Sudaani justiitsministeeriumile ja kohtusüsteemile – oleks olnud täidetud. Peale mitut viivitust ja lepingu pikendamist kuulutas allhanget teinud ehitusfirma end maksejõuetuks ning pangagarantiid osutusid võltsituks. Tagasinõutava summa täpne suurus oli auditi tegemise ajal veel kindlaks määramata.

Projekt, mille mõju pole selge

Rahvusvaheline Iraagi Ülesehitusfond:

Pikaajaliste eesmärkide saavutamise määra ei olnud võimalik hinnata, sest seatud ei olnud ei näitajaid ega lähtealuseid ning puudus usaldusväärne statistika. Ainus eesmärk, millele kehtestati sihtarvud, oli laste suremuse vähendamine poole võrra, ning olemasolev teave viitab sellele, et eesmärki ei saavutatud.

28. Auditeeritud valimis ei täheldatud seost projekti suuruse või rahastatud tegevuse ja selle mõjususe vahel.

29. Mitmes projektis täheldatud tõsiste puuduste põhjusteks olid üldiselt probleemid projektide kavandamisel ning hilisem järelevalve puudumine.

Foto 2. Büroohoone ehitus, projekt "Lõuna-Sudaani konstitutsioonilise arengu ja justiitsministeeriumile ning kohtusüsteemile infrastruktuuri toetuseks osutatav hädaabi"

+++++ TIFF +++++

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

EESMÄRGID JÄÄVAD KAVANDATUD RAKENDUSPERIOODIL TIHTI SAAVUTAMATA

30. Iga projekti ajakava sätestatakse selle kaasrahastamise kokkuleppes. Ajakavast kinnipidamine mõjutab nii mõjusust kui ka tõhusust järgmistel põhjustel:

a) projektide venimisega kaasneb nende pikendamine, mis omakorda tekitab lisatööd komisjoni töötajatele;

b) ajakava pikenemisega kaasneb kulude suurenemine teatud kategooriates, nagu personalikulud, mis tuleb katta komisjoni fikseeritud kaasrahastamise arvelt. Seeläbi jääb projekti põhitegevuste rahastamiseks vähem raha ning kui lisaraha ei ole, tuleb projekti tegevusi koomale tõmmata;

c) rakendamise viibimisega kaasneb projektiga seotud partnerite usalduse kaotus, millel võib olla negatiivne mõju komisjoni mainele. Selline mõju oli selgelt täheldatav kahe Sudaani projekti puhul.

31. Valimi valdava enamiku projektide puhul pikendati rakendusperioodi tunduvalt. See tuleneb suuresti asjaolust, et kaasrahastamise kokkulepetes alahinnati teatud tulemuste saavutamiseks vajalikku aega, kuna ei arvestatud küllaldaselt riikides valitsevate keeruliste oludega.

32. 19 projektist neli viidi ellu esialgse ajakava piires. 12 juhul venis ajakava esialgsest pikemaks ning viiel juhul ületas see esialgselt kavandatu kaks või enam korda. Neljast esialgse ajakava piires rakendatud projektist kaks olid demineerimisprojektid. Üksikasjalik teave tähtaegade edasilükkumise kohta esitatakse lisas ja joonisel 5.

33. Ülejäänud kolme projekti õigeagse rakendamise hindamine on vähese tähtsusega järgmistel põhjustel:

a) kolmest usaldusfondist kahe puhul (Sudaanis ja Iraagis) ei olnud kaasrahastamise kokkulepetes sätestatud ajakavadel nende juriidilisest siduvusest hoolimata projektide jaoks praktilist tähtsust, sest ajakavad kehtisid fondide kui selliste kohta;

b) hinnang ühe teise projekti ajakavale on esialgne, kuna projekt oli alles rakendamise algfaasis.

JOONIS 5

ESIALGSETE RAKENDUSPERIOODIDE PIKENDAMINE PROJEKTIDE KAUPA

+++++ TIFF +++++

(1) Nende kahe sihtfondi puhul olid ajakavad küll juriidilisest siduvalt sätestatud , ent ei omanud sellest hoolimata sisulist tähtsust

(2) Auditi toimumise ajal oli projekti rakendamine veel varajases staadiumis.

(3) Auditi toimumise ajal oli projekti 12-kuuline pikendamine arutlusel, kuid veel heaks kiitmata.

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

ENAMIK TULEMUSI ON TÕENÄOLISELT PÜSIVAD

34. Käesolevas auditis mõeldakse jätkusuutlikkuse all tulemuste püsimajäämist pärast komisjonipoolse rahastamise lõppemist.

35. Kuna enamik valimisse langenud projektidest oli auditi tegemise ajaks veel lõpetamata, hinnati projektide tõenäolist jätkusuutlikkust. Hindamisel võeti aluseks see, mil määral olid täidetud jätkusuutlikkuse tagamiseks vajalikud tingimused (abisaaja isevastutus, edasine rahastamine, vajalik oskusteave ning riigis või piirkonnas valitsev poliitiline olukord). Jätkusuutlikkust hinnati järgmiselt:

Hea | Kõik jätkusuutlikkuse tagamiseks vajalikud tingimused on täidetud ning tulemused jäävad püsima või jäävad väga tõenäoliselt püsima |

Mõningad puudused | Kõik jätkusuutlikkuse tagamiseks vajalikud tingimused pole küll täidetud, ent põhitulemused jäävad sellegipoolest tõenäoliselt püsima |

Tõsised puudused | Mitmed või väga tähtsad jätkusuutlikkuse tagamiseks vajalikud tingimused pole täidetud ja on põhjust kahelda projekti tähtsamate tulemuste püsimajäämises |

Mitterahuldav | Oli tõendeid sellest, et tulemused ei jää püsima |

36. Valimi nelja projekti jätkusuutlikkus hinnati heaks. Viiel projektil leiti mõningaid puudusi, kahel tõsiseid puudusi ning üks hinnati mitterahuldavaks. Seitsmele projektile hinnangut ei antud, kuna nad olid alles rakendamise varajases staadiumis (kolm projekti), teave oli puudulik (kaks projekti) või ei olnud nad oma eesmärke saavutanud ja ei saanud seega ka tulemusi säilitada (kaks projekti). Ülevaade tulemustest on esitatud lisas ja joonisel 6 ning näited 3. selgituses.

37. Auditeeritud projektide valim näitas, et jätkusuutlikkuse tagamiseks vajalike tingimuste tähtsus võib olla erinev. Kõige tõenäolisemalt jätkusuutlikud olid projektid, mille puhul oli ühendatud tugev isevastutus ning poliitiline stabiilsus.

JOONIS 6

TULEMUSTE JÄTKUSUUTLIKKUS (PROJEKTIDE ARVU JA SUMMADE KAUPA)

+++++ TIFF +++++

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

3. SELGITUS

NÄITED JÄTKUSUUTLIKKUSEST

Projektid, mille tulemused jäävad tõenäoliselt püsima

Sudaani viiendale rahvaloendusele antud abi:

Kuigi väljumisstrateegia puudus, on abisaajal vajalik isevastutus ja eelarvest on ette nähtud edasine rahastamine. Sellest tulenevalt olid tulemused püsinud vähemalt auditi tegemise ajani, mis leidis aset aasta pärast projekti rakendamise lõpetamist.

Sudaani Hartumi provintsi suutlikkuse arendamine kutseõppeteenuste osutamisel:

Projekti raames rahastatud koolituskeskused küll veel ei toimi, ent abisaaja tugevast omavastutusest tulenevalt jäävad põhitulemused tõenäoliselt püsima.

Projektid, mille jätkusuutlikkusega on probleeme

Afganistani avaliku korra tagamise usaldusfond:

Avaliku korra tagamise usaldusfondi põhieesmärk on Afganistanis politseinikele palga maksmine. Afganistani piiratud rahalistest võimalustest tulenevalt sõltub fondi tegevuse jätkumine keskmise kuni pika tähtaja jooksul abiandjatelt saadavast edasisest rahastamisest.

Foto 3. Koolituskeskusele mõeldud seadmed, projekt "Sudaani Hartumi provintsi suutlikkuse arendamine kutseõppeteenuste osutamisel"

+++++ TIFF +++++

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

RAHASTATUD TEGEVUSE TÕHUSUS

38. Finantsmääruse kohaselt on usaldusväärse finantsjuhtimise üks põhimõtteid tõhusus [10]. Tõhusus on ka üks dokumendis "Euroopa konsensus arengu küsimuses" [11] kokku lepitud eesmärkidest.

39. Kooskõlas finantsmäärusega on tõhusus antud auditi kontekstis defineeritud kui kasutatud ressursside ja saavutatud tulemuste vaheline optimaalne suhe.

40. Kontrollikoda püüdis välja selgitada, mil määral tagasid komisjoni kulude hindamised ja järelevalve selle, et eelarvetes ning finantsaruannetes esitatud kulude ja nende eest osutatud teenuste vahel oleks mõistlik seos. Antud kontekstis leidis kontrollikoda näiteid projektidest, mille tulemuste ja kulude suhe ei tundu olevat optimaalne. Eriti täheldati kõrgeid halduskulusid.

PROJEKTIKULUDE EBAASJAKOHANE HINDAMINE

41. Kaasrahastamise kokkulepetes esitatud eelarved ei ole tihti küllalt üksikasjalikud, võimaldamaks hinnata kulude mõistlikkust ja projektide tõhusust.

42. Komisjoni kogu projekti elluviimise vältel esitatud kulude hindamised keskenduvad kulude abikõlblikkusele. Tõhususe aspektidele pööratakse seejuures tunduvalt vähem tähelepanu: nende dokumenteerimine pole ei süstemaatiline ega asjakohane.

43. Süstemaatiliselt ei kasutatud olemasolevaid kulude võrdlemise meetodeid:

a) erinevate projektide sarnaste kulukategooriate võrdlemine (nt sarnaste funktsioonide palgakulude omavaheline võrdlemine);

b) kulude suhtarvude arvutamine ja võrdlemine (nt rahvusvaheliste töötajate palgakulu ning kogu palgakulu suhe, seadmete hoolduskulude ja soetusmaksumuse suhe);

c) võrdlemine võrdlusalustega (nt teatud maa-ala demineerimise keskmine kulu ja rahvaloenduse kulu inimese kohta).

VALIMI PROJEKTIDES LEITI PUUDUSI

44. 19 kontrollitud projektist üheksa puhul leiti, et kulud olid suured, kuid puudusid tõendid, et suurte kuludega oleks kaasnenud osutatud teenuste parem kvaliteet (näited on esitatud 4. selgituses). Seitsemele projektile ei olnud võimalik hinnangut anda, kuna finantsaruannetes esitatud teave oli ebaküllaldane. Tulemuste kokkuvõte on esitatud lisas ja joonisel 7.

JOONIS 7

VALIMI PROJEKTIDE TULEMUSTE TÕHUSUS (PROJEKTIDE ARVU JA SUMMADE KAUPA)

+++++ TIFF +++++

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

45. Suuri kulusid täheldati eriti järgmistes valdkondades:

a) Kaudsed kulud: FAFA kohaselt katab komisjon ÜRO organisatsiooni kaudsed kulud kuni 7% ulatuses projekti otsestest kuludest. FAFA artikli 5.1 kohaselt ei tohiks allhankega kaasneda suuremaid kulusid. Sellegipoolest avastati auditi käigus projekte, kus projekti rakendajate (tihti mõni teine ÜRO organisatsioon) poolt kaudsete kulude eest küsitud summad ületasid FAFAs kaudsetele kuludele sätestatud 7-protsendilist ülemmäära ning allhankijate kaasamisel ei tõendatud, et sellega ei kaasne kõrgemaid kulusid.

b) Tegevuse mahu vähendamine, mis ei väljendunud kuludes: puudub asjakohane järelkontroll juhtumite üle, kus on tegevuse mahu vähendamisest tulenevaid probleeme või mille kohta ÜRO aruannetes sisalduv teave on ebatäielik. Kahe projekti puhul ei kaasnenud tegevuse mahu vähenemisega ELi abi vastavat vähendamist.

Foto 4. Büroohoone ehitus, projekt "Sudaani tootmisvõime taastamise programm"

+++++ TIFF +++++

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

4. SELGITUS

NÄITED PROJEKTIKULUDEGA SEOTUD PUUDUSTEST

Kaudsed kulud

Lõuna-Sudaani uue juhtkonna suutlikkuse arendamine:

Seda usaldusfondi (ELi osamakse suuruseks oli 1,9 miljonit eurot) rakendas üks ÜRO organisatsioon, kelle kaudsete kulude katteks maksti 3%. Projekti tegelik (finants)juhtimine allhangiti aga ühelt eraettevõttelt, kes küsis veel 10% kogukuludest, mille tulemusel moodustasid halduskulud enam kui 13%.

Sudaani tootmisvõime taastamise programm:

Lisaks 7% kaudsete kulude määrale maksti ühele teisele ÜRO organisatsioonile projekti raames osutatud teenuste (nt büroohoonete ehituse) eest juhtimistasu summas 187338 USA dollarit.

Tegevuse mahu vähendamine

Demineerimine Afganistanis:

Hoolimata rakendusperioodi lühendamisest 12 kuult kolmele ning sellest, et projekt saavutas oma eesmärgid vaid osaliselt, ei vähendatud komisjonilt küsitud summa suurust.

Ajutine desarmeerimise, demobiliseerimise ja taasintegreerimise programm:

Lõpparuande kohaselt oli tegevuse maht kavandatust väiksem ja kogukulud olid seeläbi 70% vähenenud. Vastavalt ei vähenenud aga komisjoni osamakse, mis langes vaid 12% ning moodustab nüüd algselt kavandatud 20% asemel 65% kogukuludest.

Foto 5. Kommunikatsiooni- ja infokeskus, projekt "Sudaani kogukonnal põhinev taastus- ja rehabilitatsiooniprogramm"

+++++ TIFF +++++

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

46. ÜRO kohalolek konfliktidest mõjutatud piirkondades võimaldab komisjonil rasketes oludes abi osutada. Konfliktidest mõjutatud piirkondade abistamisega kaasneb aga spetsiifilisi probleeme, millest vaid mõningaid on võimalik ületada. Kuna komisjonil on kohapealsete kontrollide tegemiseks väga vähe võimalusi, peab ta otsese järelevalve puudumise kompenseerimiseks usaldama rohkem abi rakendajat.

47. Kontrollikoja hinnangul andis komisjoni abi hoolimata rasketest oludest kohati häid tulemusi ja kontrollitud projektide enamiku puhul on põhjust eeldada, et saavutatud tulemused on jätkusuutlikud. Puudused kavandamisel ning järelevalve ja aruandlusega seonduvad probleemid on aga mänginud oma osa projektides avastatud puuduste tekkimisel. Komisjon ei keskendu küllaldaselt tõhususe aspektile ega tee küllalt selleks, et ÜRO esitatavatest aruannetest vajalikku tagasisidet saada.

PROJEKTIDE KAVANDAMINE

48. Projektide kavandamine on üldiselt nõrk ning puudusi kavandamisjärgus täheldati 19 kontrollitud projektist 18 puhul. Seetõttu ei olnud selge, mida taheti saavutada ning kuidas projekti tegevuste edu mõõta. Puudulik kavandamine mängis ka oma osa kontrollitud projektides täheldatud puuduste tekkimisel.

1. SOOVITUS

Komisjon peaks tagama, et tema rahastatavatele projektidele seatakse selged praktilised eesmärgid. Võimaluse korral peaks need olema kvantifitseeritavad. See hõlbustaks nii projektide elluviimist kui nende üle tehtavat järelevalvet ning annaks komisjonile kasulikku tagasisidet. Projektide tegevuste, eesmärkide ning üldisemate eesmärkide vaheline seos peaks olema selgelt sõnastatud.

Lisaks peaks kaasrahastamise kokkulepetes sätestatud ajakava olema paremini projekti oludega kohandatud. See aitaks vältida rakendusperioodi hilisemat aeganõudvat ning kulukat pikendamist.

Kuna projektide aruandluse kvaliteet sõltub eelarvete üksikasjalikkusest, peaksid need sisaldama kogu projektide tõhususe hindamiseks vajalikku teavet.

MÕJUSUS JA JÄTKUSUUTLIKKUS

49. Lisast nähtub, et umbes pooled projektid saavutasid vähemalt oma põhieesmärgid ja et enamik saavutatud tulemustest suudetakse tõenäoliselt säilitada (eeldusel, et julgeoleku- ja poliitiline olukord ei halvene). Lisast nähtub aga ka, et teatud projektides oli olulisi puudusi. Kõige paremad tulemused on saavutatud Sudaanis, kus komisjon tänu paranenud julgeolekuolukorrale saab paremini enda rahastatud projektide järele valvata. Enamiku valimisse kuulunud projektide rakendusperiood venis aga kavandatust oluliselt pikemaks.

50. Kuna komisjon sõltub projektide edenemise ja tulemuste alase teabe saamisel üldiselt ÜROst, siis vajab ta õigeaegselt esitatud ning eelkõige projektide tulemuste kohta küllaldast teavet sisaldavaid aruandeid. Paljud kontrollitud projektide kohta esitatud aruanded olid aga esitatud hilinemisega või polnud küllalt põhjalikud.

2. SOOVITUS

Komisjon peaks nõudma vajalike aruannete õigeaegset esitamist ning jätkama jõupingutusi selle nimel, et need sisaldaksid projektide edenemise ja edu hindamiseks vajalikku informatsiooni.

Komisjonipoolne tegevus peaks kogu projekti vältel olema kiire, süstemaatiline, selgelt dokumenteeritud ja põhjalik.

Igast projektist saadud kogemuste põhjal peaks komisjon talletama tulevaste projektide jaoks kasulikud õppetunnid, pöörates erilist tähelepanu jätkusuutlikkuse aspektile.

TÕHUSUS

51. Tõhususe hindamist takistas oluliselt 19 projektist seitsme puhul puudunud teave. Enamiku projektide puhul ei olnud võimalik välja selgitada, mida komisjon oli tõhususe hindamiseks teinud, kuna see töö ei olnud ei süstemaatiline ega asjakohaselt dokumenteeritud. Rõhk oli rohkem kulude abikõlblikkusel kui sellel, kas teatud kulud üldse vajalikud olid. Kaasrahastamise kokkulepetes sätestatud eelarvete pealiskaudsus raskendas kulude põhjendatuse hindamist ja kontrolli. Kuludele hinnangu andmisel ei kasutatud peaaegu üldse võrdlusinformatsiooni.

52. 19 kontrollitud projektist üheksa puhul leiti, et kulud olid suured, kuid puudusid tõendid, et nendega oleks kaasnenud osutatud teenuste parem kvaliteet.

3. SOOVITUS

Kulusid peaks süstemaatiliselt hindama ja töö tulemusi asjakohaselt dokumenteerima. Senisest enam peaks keskenduma tõhususele ning kulude hindamine ei peaks piirduma abikõlblikkuse küsimusega.

Projektitaotlustes ja finantsaruannetes esitatud kulude hindamise hõlbustamiseks peaks üldlevinud kulukategooriate jaoks võimaluse korral välja töötama võrdlusalused.

III auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Jan KINŠT, võttis käesoleva aruande vastu 8. märtsi 2011. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

president

[1] Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1). Välistegevust käsitleva IV jaotise artikkel 163 sätestab, et meetmeid võib (võivad) rakendada kas tsentraliseeritult komisjon või detsentraliseeritult abi saav kolmas riik või abi saavad kolmandad riigid või võidakse seda teha ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega.

[2] Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 317 sätestab, et komisjon täidab eelarvet omal vastutusel ning võttes arvesse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid.

[3] Mitme rahastajaga usaldusfond on UNDP definitsiooni kohaselt "rahastamisvahend, mille kaudu abiandjad ühendavad ressursse selleks, et toetada riiklike prioriteetide saavutamist ning võimaldada ÜRO allorganisatsioonidel omavahel tihedalt koostööd tehes abi osutada"; vt http://www.undp.org/mdtf/trustfunds.shtml.

[4] Euroopa Komisjoni teatis Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonile Euroopa Ühenduse üldeelarvest alates 2003. aastast toetatud mitme rahastajaga usaldusfondide kohta ( 10.2.2009).

[5] Esimene osa avaldati eriaruandena 2010. aasta jaanuaris (Euroopa Kontrollikoja eriaruanne nr 15/2009: "ÜRO organisatsioonide kaudu rakendatav ELi abi – otsustamine ja järelevalve").

[6] Finantsmääruse artiklis 27 sätestatakse: "Eelarveassigneeringuid kasutatakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt ehk säästlikult, tõhusalt ja mõjusalt".

[7] FAFA artiklis 2.1 sätestatakse: "ÜRO poolt komisjonile esitatavate aruannete sisu sätestatakse vastavas rahastamist kajastavas lepingus."

[8] Vt "Ühised juhised FAFA-s nõutava aruandluse kohta". Juhiste eesmärgiks on praktiliste suuniste andmine lisaks FAFA-s sätestatud vastavatele artiklitele.

[9] FAFA artiklis 1.1 sätestatakse: "ÜRO projektide hinnapakkumised peavad sisaldama konkreetsetes projektilepingutes kokkulepitud saavutusi käsitlevaid eesmärke ja näitajaid. Tulemusnäitajate aluseks olevad eesmärgid peavad olema täpsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja ajaliselt piiritletud."

[10] Finantsmääruse artiklis 27 sätestatakse: "Eelarveassigneeringuid kasutatakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt ehk säästlikult, tõhusalt ja mõjusalt."

[11] "Euroopa konsensus arengu küsimuses" (ELT C 46, 24.2.2006), punkt 25: "Lisaks abi suurendamisele osutab EL ka paremat abi. Vähendatakse abi osutamise tegevuskulusid ja suurendatakse selle üleilmset mõju."

--------------------------------------------------

LISA

Number | Programm | Mõjusus | Tõenäoline jätkusuutlikkus | Ajakavast kinni peetud | Tõhusus | Summa (miljonit eurot) |

Afg 1 | Jalaväemiinide ja laskemoona varude hävitamine | tõsised puudused | mõningad puudused | ei | leiti puudusi | 6 |

Afg 2 | Juhtimisabi Afganistani Islamivabariigile: rahvaloendus | mitterahuldav | E/K (põhieesmärgid saavutamata) | ei | leiti puudusi | 15 |

Afg 3 | Lisaabi Afganistani valimistele | puudulik tõendusmaterjal | puudulik tõendusmaterjal | ei | puudulik tõendusmaterjal | 9 |

Afg 4–6 | Afganistani avaliku korra tagamise sihtfond | tõsised puudused | mitterahuldav | jah | puudulik tõendusmaterjal | 100 |

Afg 7 | Demineerimine Afganistanis | tõsised puudused | hea | jah | leiti puudusi | 2 |

Afg 8 | Regionaalprogramm Iraanis ja Pakistanis asuvate afgaani põgenike ning Afganistani tagasipöördujate abistamiseks | mõningad puudused | hea | jah | puudulik tõendusmaterjal | 4 |

Afg 9 | Toetus Afganistani miinide probleemiga tegelevale sektorile | mõningad puudused | hea | jah | puudulik tõendusmaterjal | 20 |

Iraak 1–3 | Rahvusvaheline Iraagi Ülesehitusfond | puudulik tõendusmaterjal | mõningad puudused | E/K (fond) | puudulik tõendusmaterjal | 198 |

Iraak 4 | Abi Iraaki tagasipöördujate ja riigisiseselt ümberasustatud inimeste tagasipöördumiseks ja taasintegreerimiseks | hea | E/K (projekt veel varajases staadiumis) | E/K (projekt veel varajases staadiumis) | puudulik tõendusmaterjal | 6 |

Sudaan 1 | Ajutine desarmeerimise, demobiliseerimise ja taasintegreerimise programm | tõsised puudused | tõsised puudused | ei | leiti puudusi | 12 |

Sudaan 2 | Abi juhtimise ja koordineerimise alase suutlikkuse arendamine | mõningad puudused | mõningad puudused | ei | puudusi ei leitud | 2 |

Sudaan 3 | Sudaani viiendale rahvaloendusele antud abi | hea | hea | ei | puudulik tõendusmaterjal | 4 |

Sudaan 4 | Sudaani Hartumi provintsi linnaplaneerimise poliitika formuleerimise ja rakendamise suutlikkuse arendamine | mõningad puudused | mõningad puudused | ei | puudusi ei leitud | 2 |

Sudaan 5 | Lõuna-Sudaani uue juhtkonna suutlikkuse arendamine | tõsised puudused | puudulik tõendusmaterjal | E/K (fond) | leiti puudusi | 2 |

Sudaan 6 | Sudaani Hartumi provintsi suutlikkuse arendamine kutseõppeteenuste osutamisel | mõningad puudused | mõningad puudused | ei | puudusi ei leitud | 11 |

Sudaan 7 | Lõuna-Sudaani konstitutsioonilise arengu ja justiitsministeeriumile ning kohtusüsteemile infrastruktuuri toetuseks osutatav hädaabi | mitterahuldav | E/K (põhieesmärgid saavutamata) | ei | leiti puudusi | 4 |

Sudaan 8 | Demineerimine Lõuna-Sudaanis | mõningad puudused | tõsised puudused | ei | leiti puudusi | 5 |

Sudaan 9 | Sudaani tootmisvõime taastamise programm | mõningad puudused | E/K (projekt veel varajases staadiumis) | ei | leiti puudusi | 39 |

Sudaan 10 | Sudaani kogukonnal põhinev taastus- ja rehabilitatsiooniprogramm | mõningad puudused | E/K (projekt veel varajases staadiumis) | ei | leiti puudusi | 51 |

--------------------------------------------------