Kommenteeritud kokkuvõte

Mõjuhinnang järgmise ettepaneku kohta: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus uute raskeveokite CO2-heite ja kütusekulu seire ja aruandluse kohta

A. Vajadus meetmete järele

Miks? Mis on lahendamist vajav probleem?

ELi turule lastud uute raskeveokite süsinikdioksiidi (CO2) heite ja kütusekulu kohta ei ole siiamaani andmeid kogutud ega esitatud. Selle tulemuseks on järgmine: 1) kasutamata jäetud võimalused kujundada poliitikat, millega vähendada summasid, mida transpordiettevõtjad (peamiselt VKEd) kulutavad kütusele; 2) suurenenud konkurents sõidukitootjate vahel; 3) raskused ELi kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärkide täitmisel raskeveokite sektoris.

Mida selle algatusega loodetakse saavutada?

Raskeveokite kütusekulu ja CO2-heite seire ja aruandlus suurendab läbipaistvust ning täidab teabelünga usaldusväärsete ja võrreldavate andmetega, mis aitaks kõrvaldada turutõrked. See aitaks teha teadlikke ostuotsuseid ning suurendada konkurentsivõimet ja ratsionaalse poliitika väljatöötamist, millega edendataks kütusesäästlike sõidukite kasutuselevõttu.

Milline on ELi tasandi meetmete lisaväärtus?

Palju riigi tasandil seiresüsteeme tähendaks seda, et võrreldavate ja täielike andmete saamine oleks keeruline. Selle tulemusena suureneks ELi turu killustatus ja väheneks läbipaistvus. Seevastu ühtse andmebaasi kaudu saaksid seireandmeid kasutada ostjad ja poliitikakujundajad nii ELi kui ka riikide tasandil.

B. Lahendused

Milliseid seadusandlikke ja mitteseadusandlikke poliitikavariante on kaalutud? Kas on olemas eelistatud variant? Miks?

Seoses sertifitseerimismääruse jõustumisega tuleb kõigi uute veoautode CO2-heide ja kütusekulu arvutada simulatsioonitarkvara VECTO abil. Kaaluti mitut varianti, kas ja kuidas neid andmeid ELi tasandil koguda ja esitada. Lähtestsenaariumiks on olukord, kus ELi tasandil meetmeid ei võeta. Kaaluti järgmisi seadusandlikke variante: 1) andmed esitavad riigi ametiasutused; 2) andmed esitavad raskeveokite tootjad ning 3) andmed esitavad nii riigi ametiasutused kui ka raskeveokite tootjad. Eelistatakse 3. varianti. See variant on kõige tõhusam, kuna sellega tagatakse digitaalne teabevahetus ja andmed nii liikmesriigi kui ka ELi tasandil ning sellega kaasnevad halduskulud on väikesed.

Kes millist varianti toetab?

Kutseorganisatsioonide, eraettevõtjate, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja riigiasutuste toetus jaguneb 1. ja 3. variandi vahel. 3. varianti toetavad ka eraisikud ja rahvusvahelised organisatsioonid ning enamik sidusrühmi. 2. varianti toetavad peamiselt mõned kutseorganisatsioonid.

C. Eelistatud poliitikavariandi mõju

Millised on eelistatud poliitikavariandi (kui see on olemas, vastasel korral peamiste poliitikavariantide) eelised?

Kõnealune poliitikavariant soodustab tõenäoliselt konkurentsi energiatõhusamate sõidukite tootmiseks ning stimuleerib innovatsiooni. Energiatõhusama kaubaveo mõju peaks levima vähemalt osaliselt enamikusse ELi majanduse sektoritest: väiksem kütusekulu alandaks transpordi hinda, mis vähendaks kulusid muudes sektorites ning tooks kasu ELi tarbijatele. Tööhõive peaks keskmises ja pikas perspektiivis suurenema. Ostetud sõidukite kütusesäästlikkuse järkjärguline suurenemine peaks aitama vähendada CO2-heidet. Muu heide peaks samuti vähenema, kuid väga vähe.

Millised on eelistatud poliitikavariandi (kui see on olemas, vastasel korral peamiste poliitikavariantide) kulud?

Ainus majanduskulu on halduskulud. Need peaksid olema väga väikesed: ligikaudu 1 euro sõiduki kohta.

Milline on mõju ettevõtjatele, VKEdele ja mikroettevõtjatele?

Enamik ELi transpordiettevõtetest on VKEd, kes tegutsevad ainult mõne sõidukiga. Eeldatavasti peaks seire neile kasulik olema. Kui raskeveokite kütusekuluga seotud teave on läbipaistvam, on kütusekulu kokkuhoidmiseks võimalik teha teadlikumaid ostuotsuseid.

Kas on ette näha märkimisväärset mõju riigieelarvetele ja ametiasutustele?

Vaatamata ligikaudu 3500 euro suurusele halduskulule aastas, on liikmesriikidel raskeveokite seireandmetest eeldatavasti kasu heite vähendamise meetmete edendamisel, näiteks teatud maksustamise ja stiimulite süsteemide loomisel, sealhulgas teede maksustamine ja riigihanked.

Kas on oodata muud olulist mõju?

Keskpikas ja pikas perspektiivis peaks konkurentsivõime suurenema ja rahvusvaheline mõju olema positiivne.

D. Järelmeetmed

Millal poliitika läbi vaadatakse?