1.LIIKUMINE OHUTUTE COVID-19 VAKTSIINIDE SUUNAS

Koroonaviirusest põhjustatud kriis on muutnud täielikult meie eluviisi ning seda, kuidas me üksteisega suhtleme, kuidas kasutame avalikku ruumi ja kuidas tööd teeme. Ükski tahk elust ei ole jäänud mõjutamata. Euroopa on teinud suuri jõupingutusi koroonaviiruse pandeemiast ülesaamiseks, siseturu kaitsmiseks ja piiriüleste lahenduste pakkumiseks.

Praegu ei ole õige aeg valvsust kaotada. Pärast väiksema nakatumiskordajaga perioodi, mille jooksul riigid said järk-järgult leevendada oma rahvatervisealaseid meetmeid, on nakkusjuhtude arv alates augustist kogu ELis taas suurenenud.

Kuigi juhtude arvu suurenemine oli esialgu seotud riikides suuremal hulgal läbiviidud testimisega ja viiruse levikuga noorte seas (kellel sümptomid puuduvad või on kerged), siis enamik ELi liikmesriike täheldab praegu nakatumise määra murettekitavat suurenemist kogu elanikkonna hulgas ning haiglaravivajaduse, raskete haigusjuhtude ja surmajuhtumite sagenemist. Kuna COVID-19 juhtumite arv kasvab Euroopa mõnedes osades järsult, ning seda just noorte täiskasvanute arvel, siis kutsuvad paljude liikmesriikide tervishoiuasutused üles kõiki elanikke, aga eelkõige noori, panustama rohkem, et peatada viiruse levik.

11. oktoobri seisuga on ELis/EMPs ja Ühendkuningriigis kokku teatatud rohkem kui 4 miljonist COVID-19 juhtumist. Peale selle on peaaegu kõigis nimetatud piirkonda kuuluvates riikides COVID-19 juhtumitest teatamise määr 14 päeva lõikes kõrge või suurenev. Rohkem kui pooltes riikides täheldatakse üle 65-aastaste inimeste puhul haigestumise kõrget või suurenevat määra ning pooltes riikides on COVID-19 tõttu haiglaravi ja intensiivravi vajajate ja/või uute pöördumiste määr kõrge või suurenev. 14 päeva lõikes määratud suremus on suurenev rohkem kui kahe nädala jooksul, kusjuures peaaegu pooltes riikides on suremus kõrge või pidevalt suurenev.

Kuigi leevendusmeetmed on koroonaviiruse leviku aeglustamisel väga olulised, ei saa nende abil olukorda jätkusuutlikult kontrollida. Ilmnenud on selliste meetmete praktilised piirid, kuna inimesed on väsinud nii pandeemiast kui ka vajalikest ettevaatusabinõudest, sealhulgas füüsilisest distantseerumisest ja sotsiaalse suhtluse vähenemisest. Sellest hoolimata on need erakorralised meetmed päästnud elusid ja on jätkuvalt vajalikud. Nagu president von der Leyen oma 2020. aasta kõnes olukorrast Euroopa Liidus rõhutas, peab Euroopa jätkama pandeemia tõkestamist äärmise hoolikuse, vastutustunde ja ühtsusega ning kasutama saadud kogemusi, et tugevdada ELi valmisolekut kriisiks ja toimetulekut piiriüleste terviseohtudega.

Ohutute ja tõhusate COVID-19 vastaste vaktsiinide väljatöötamine ja kiire kasutuselevõtt kogu maailmas on jätkuvalt oluline element rahvatervise kriisi haldamisel ja lahendamisel. Vaktsineerimisel on niipea, kui ohutu ja tõhus vaktsiin on kättesaadav, keskne roll elude päästmisel, pandeemia ohjamisel, tervishoiusüsteemide kaitsmisel ja meie majanduse taastamisel. Kuigi vaktsiini väljatöötamine on väga keeruline ja võtab tavaliselt umbes 10 aastat, keskenduvad jõupingutused selle saavutamisele 12–18 kuu jooksul (kui mitte varem), ilma et ohutus, kvaliteet või tõhusus kannataks. Ohutu vaktsiini kättesaadavuse tagamine kõigile eurooplastele on jätkuvalt Euroopa Komisjoni peamine prioriteet.

Samal ajal kui Euroopa õpib elama koos pandeemiaga, on hädavajalik, et liikmesriigid järgiksid vaktsiinide kasutamisel ühtset vaktsineerimisstrateegiat ning rakendaksid tõenditepõhiseid ja proportsionaalseid leevendusmeetmeid nakkuste määra vähendamiseks tasemele, mille puhul seda on võimalik hallata. Mõlemat suunda tuleks kohandada kohalike ja piirkondlike vajaduste suhtes. Samal ajal on koordineerimine ELi tasandil vajalik, et kooskõlastada meie jõupingutusi, näidata üles solidaarsust ning tagada parimal moel siseturu täielik toimimine, rahvatervise valdkonna hea juhtimine COVID-19 puudutavates ja muudes küsimustes ning kõigi ELi kodanike kaitse sõltumata nende elukohast. Euroopa Ülemkogu 2. oktoobri erakorralisel kohtumisel kutsusid liikmesriigid nõukogu ja Euroopa Komisjoni üles täiendavalt tõhustama üldist koordineerimist ning vaktsiinide väljatöötamise ja jaotamisega seotud tööd ELi tasandil.

Selleks et aidata Euroopal valmistuda võimalikeks COVID-19 puhanguteks ja neid ohjata, päästa elusid ja säilitada elatusvahendeid ning läbida vahepealne aeg, kuni ohutu ja tõhus vaktsiin muutub laialdaseks kasutamiseks kättesaadavaks, võttis komisjon juulis vastu teatise, milles käsitletakse lähituleviku tegevuskava, et tagada ELi tervishoiusüsteemi valmisolek. Selles on sätestatud peamised meetmed kuues konkreetses valdkonnas. Nende meetmete tulemuslik rakendamine nõuab liikmesriikidevahelist koordineerimist ja tõhusat teabevahetust. Üks peamisi meetmeid, mida Euroopa peab koroonaviiruse pandeemiast ülesaamiseks võtma, on COVID-19 vastaste vaktsiinide väljatöötamise, tootmise ja kasutuselevõtu kiirendamine. Juunis avaldatud ELi strateegias COVID-19 vaktsiinide kohta on kavandatud edasised sammud. Selle strateegia soovitused on jätkuvalt asjakohased ja kõiki liikmesriike julgustatakse neid järgima.

Strateegias pakuti välja moodus pakkuda vaktsiinitootjatele eelrahastamist, et kiirendada paljutõotavate vaktsiinikandidaatide väljatöötamist ja tootmist ning tagada, et liikmesriikidel oleks neile vaktsiinidele juurdepääs parimatel võimalikel tingimustel. Seda silmas pidades on komisjon sõlminud liikmesriikide nimel üksikute vaktsiinitootjatega lepingud, millega ta ostab ja/või jätab endale õiguse osta vaktsiinidoosid eelostulepingute alusel. Käesoleva teatise avaldamise hetkel on sõlmitud kolm lepingut, mis võimaldavad osta vaktsiini, kui see on osutunud tõendatult ohutuks ja tõhusaks, täpsemalt ettevõtjatega Astra Zeneca, Sanofi-GSK ja Johnson & Johnson. 2020. aasta oktoobri seisuga jätkab komisjon sarnaste lepingute arutamist teiste vaktsiinitootjatega (CureVac, Moderna ja BioNTech/Pfizer), kellega ta on lõpetanud ettevalmistavad kõnelused. Kõik kolm vaktsiinitootjatega sõlmitud lepingut sisaldavad sätteid, mille alusel liikmesriigid võivad üleilmse solidaarsuse raames vaktsiinidoosid kolmandatele riikidele annetada või edasi müüa.

Komisjon on seni taganud juurdepääsu võimalikele COVID-19 vaktsiinidele järgmiselt:

·AstraZeneca – 300 miljonit doosi.

·Sanofi-GSK – võimalus osta 300 miljonit doosi;

·Johnson & Johnson – 200 miljonit doosi.

Praegu ei ole teada, milline võimalik vaktsiin (kui üldse) edukalt välja töötatakse ning lubade andmise menetluse läbib, vastates seega tõhususe ja ohutuse kriteeriumidele, mis on vajalik ELi turule laskmiseks. Kriisist ülesaamiseks peab Euroopal olema lai valik vaktsiinikandidaate, et maksimeerida võimalusi vaktsiini kiireks väljatöötamiseks, tootmiseks ja kasutuselevõtuks kõigi eurooplaste jaoks.

Selline valik sisaldab erinevate tehnoloogiliste lähenemisviisidega saadud vaktsiine, et kindlustada võimalikult suur tõenäosus leida toimiv COVID-19 vaktsiin. On oluline, et kogu valiku puhul oleks osalised kõik liikmesriigid. Eelostulepingud sisaldavad sätet vaktsiinidooside võrdse jaotamise kohta liikmesriikide vahel, mis tagab, et iga riik saab doosid elanikkonnapõhise proportsionaalse jaotamispõhimõtte alusel, kui osalevad liikmesriigid ei ole eelostulepingute rakendamise käigus kokku leppinud teisiti. Laiem vaktsiinide valik annab liikmesriikidele parima võimaluse saada kasu tõhusatest ja ohututest vaktsiinidest vajalikus koguses ja võimalikult kiiresti, kuid see nõuab lisarahastamist. Seepärast kutsutakse kõiki liikmesriike üles suurendama erakorralise toetuse rahastamisvahendi eelarvet.

Selleks et Euroopa Liit ja selle elanikud oleksid valmis hetkeks, millal ohutu ja tõhus vaktsiin on kättesaadav, on komisjon kooskõlas ELi aluslepingutes sätestatud pädevustega määranud kindlaks peamised elemendid, mida liikmesriigid peavad oma COVID-19 vaktsineerimisstrateegiates arvesse võtma. Need olulised teemad aitavad liikmesriikidel kindlaks teha ja käsitleda võimalikke probleeme ja lünki ohutu COVID-19 vaktsiini tõhusaks kasutuselevõtuks ja vastuvõtmiseks. Tehniliselt kooskõlastatud ja poliitiliselt kokkulepitud vaktsineerimisstrateegiad peaksid sillutama teed COVID-19 vaktsiinide laialdasele kasutuselevõtule ELis. Tõhus, järjepidev ja läbipaistev laiaulatuslik teavitamine vaktsiinide ja nende kättesaadavuse kohta on äärmiselt oluline.

Komisjon kehtestab ka koordineeritud lähenemisviisi vaktsiinide jaotamisele ELi liikmesriikides. Komisjoni ja liikmesriikide vahel kokku lepitud jaotamismetoodikaga tagatakse, et kõigil liikmesriikidel on võrdne juurdepääs olemasolevatele doosidele vastavalt nende rahvaarvule.

Kui vaktsiinid on kättesaadavad ja ELi tasandil heaks kiidetud, saavad kõik liikmesriigid COVID-19 vaktsiinidele juurdepääsu samal ajal. Vaktsiinidooside üldarv on piiratud kasutuselevõtu algetappidel ja enne, kui tootmist on võimalik suurendada. Samas on meetmete loetelus tähtsal kohal otsus selle kohta, millistel rühmadel peaks olema eelisjuurdepääs vaktsiinidele.