ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 27.6.2005 
KOM(2005) 277 lõplik 
2002/0254 (COD)   
KOMISJONI ARVAMUS 
 
EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 kolmanda lõigu punkti c alusel 
Euroopa Parlamendi muudatuste kohta nõ ukogu ühises seisukoh as, mis käsitleb 
ettepanekut 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIVI  
 
suplusvee kvaliteedi kohta 
MILLEGA MUUDETAKSE KOMISJONI ETTEPANEKUT  
EÜ asutamislepingu artikli 250 lõike 2 alusel 
 
ET 2   ET 2002/0254 (COD) 
KOMISJONI ARVAMUS 
 
EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 kolmanda lõigu punkti c alusel 
Euroopa Parlamendi muudatuste kohta nõ ukogu ühises seisukoh as, mis käsitleb 
ettepanekut 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIVI  
 
suplusvee kvaliteedi kohta 
1. TAUST  
MENETLUS 
Ettepanek KOM(2002) 581 (lõplik) edastati Euroopa Parlamend ile ja nõukogule EÜ 
asutamislepingu artikli 175 lõikega 1 ettenähtud korra kohaselt.  
Euroopa  majandus- ja sotsiaalkomitee esit as oma arvamuse 19. juunil 2003. 
Regioonide komitee esitas oma arvamuse 9. aprillil 2003. Euroopa Parlament esitas oma arvamuse 21. oktoobril 2003 toimunud esimesel 
lugemisel. 
Arvestades Euroopa Parlamendi arvamust ja vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 
250 lõikele 2 võttis komisjon 5. apri llil 2004 vastu muudetud ettepaneku 
KOM(2004) 245 (lõplik). 
Arvestades Euroopa Parlamendi arvamust ja vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 
250 lõikele 2 võttis nõukogu 20. detsembril 2004 ametlikult vastu ühise seisukoha. Komisjoni teatis ühise seisukoha kohta võeti vastu 4. jaanuaril 2005 ning Euroopa 
Parlament võttis vastu oma seisukoha 10. mail 2005 toimunud teisel lugemisel. 
KOMISJONI ETTEPANEKU EESMÄRK 
Komisjoni ettepaneku eesmärk oli asendada ke htiv suplusvett käsitlev direktiiv, mis 
võeti vastu 1976. aastal. Kuigi nimetatud di rektiiv on olnud väga edukas suplusvee 
parema kvaliteedi tagamisel, on see aegunud  ning selles esitat ud tehniliste ja 
teaduslike teadmiste tase pärineb seitsmekü mnendate aastate keskpaigast. Komisjoni 
ettepanekuga muudeti rangemaks ühe nduse suplusvee kohustuslikke 
mikrobioloogilisi standardeid ning ajakohast ati juhtimise ja järelevalve korda. 
 
ET 3   ET 2. KOMISJONI MÄRKUSED  
2.1. Üldtaust 
11. mail 2005 võttis Euroopa Parlament vastu 54 esitatud muudatusest 26. 
Vastuvõetud 26 muudatusest saab komisjon heaks kiita täielikult kümme muudatust, 
osaliselt ühe muudatuse ja põhimõttelis elt veel kolm muudatust. Vastuvõetud 
muudatusest 12 ei saa komisjon heaks kiita. 
2.2. Üksikasjalikud märkused 
2.2.1.  Täielikult heakskiidetud muudatused 
Muudatused nr 9, 17, 19, 21 ja 33  käsitlevad üldsuse teavitamise parandamist ning 
komisjon saab need heaks kiita. Muudatusega nr 2 muudetakse 11. põhjenduse teksti, 
lisades viited direktiiv idele, mis käsitlevad juurdep ääsu keskkonnateabele ja üldsuse 
osalemist kavade ja programmide koostamisel. See muudatus on vajalikuks selgituseks. Muudatustega nr 13 ja 26  esitatakse vastavalt rannakavade 
väljatöötamise ja direktiivi jõustamise tähtajad. Komisjon p eab neid muudatusi 
vastuvõetavaks ja kiirendab nende  rakendamist. Muudatusega nr 25 võimaldatakse 
direktiivi tehniliselt ajakohastada, lisades teks ti nii viiruste kui ka bakterite näitajad. 
Arvestades viirusliku saasta tuse küsimuse tähtsust suplusvee puhul ning seda, et 
komisjon edendab praegu sellekohast uurimistööd kuuenda raamprogrammi kaudu, 
on see vajalik täiendus te kstis. Muudatusega nr 10 muudetakse veidi artikli 5 
sõnastust.  
2.2.2.  Osaliselt heakskii detud muudatused 
Muudatus nr 15 käsitleb huvitatud isikutega konsulteerimist ja nende osalemist 
seoses mitme direktiivis et tenähtud meetmega. Komisjon saab heaks kiita suurema 
osa esitatud tekstist, kuid arvab, et l iikmesriikidelt võib nõuda üksnes selliste 
tingimuste loomist, mis võimaldavad huvita tud isikutel protsessi oma panus anda: 
liikmesriikidel ei ole võib-olla võimalik  kõiki huvitatud isikuid kindlaks määrata 
ning kindlasti ei saa liikmesriigid kohustada huvitatud isikuid osalema. 
2.2.3.  Põhimõtteliselt heak skiidetud muudatused 
Muudatused nr 16 ja 22 käsitlevad komisjoni poolt kogu Euroopa Liidus kasutatava 
sümboli (16) või sümbolite süsteemi (22) loomist üldsuse teavitamiseks. Komisjon 
võib heaks kiita standardsümbolite väljatööt amise, kuid sümbolite kasutamine peaks 
piirduma teabe andmisega suplusvee kva liteedi liigitamise kohta vastavalt 
kõnealusele direktiivile ning võib-olla hoiatamisega lühiajaliste saastejuhtumite 
korral. 
Muudatusega nr 55 pakutakse välja liigituskategooria „piisav” kvaliteedistandardid, 
mis on ühises seisukohas esitatutest palju rangemad. Samas kui muudatuses 
väljapakutud standardid on liiga ranged, et leida vajalikk u toetust nõukogus, on 
standardite teataval määral karmistamine üks võimalikke viise, mille abil kaks institutsiooni võivad ühise keele leida.  Komisjon võib seega nõustuda selle 
muudatuse põhimõttega, kuivõrd selle abil  on võimalik jõuda nõukogu ja parlamendi 
vahelisele kokkuleppele.  
 
ET 4   ET 2.2.4.  Tagasilükatud muudatused 
Muudatused nr 1, 3 ja 14 käsitlevad sätteid hädaoluko rraks valmistumise kohta, kuid 
neid ei ole vaja suplusvett käsitlevasse direktiivi. Ühine seis ukoht juba sisaldab 
asjakohaseid sätteid lühiaja liste saastejuhtumite lahendamise kohta, kuid ei ole 
mingisugust vajadust laiendada direktiivi koha ldamisala, et hõlmata meetmeid, mis 
on asjakohaselt kasutusel kodanikukaitse ja õnnetuste puhul an tava abi raames. 
Muudatuste nr 6 ja 7 eesmärk on tuua varasemale ajale direktiivis esitatud 
kvaliteedistandarditele vastamise tähtaja d. Ühises seisukohas ettenähtud tähtajad on 
vastavuses veepoliitika raamdirekt iivi (2000/60/EÜ) kohase hea seisundi 
saavutamise tähtajaga ning selline samaaeg sus kavandati sihilikult, et tõhustada 
planeerimise ja investeerimise protse ssi. Sel põhjusel toetab komisjon ühise 
seisukoha tähtaegu ega saa neid muudatu si heaks kiita. Muudatusega nr 4 püütakse 
võtta kasutusele lühiajalise saastatuse uus määratlus, mis on mitmetimõistetav ning mida on raske rakendada ja kontrollida. Seeg a ei saa komisjon seda muudatust heaks 
kiita. Muudatusega nr 11 esitatakse teavet, mis on ühi ses seisukohas juba olemas 
(artikkel 12) ning on seega üleliigne. 
Muudatuses nr 20 nõutakse, et üldsusele tuleb kätte saadavaks teha teabe inglis- ja 
prantsuskeelne tõlge. Siiski on kohalikel  asutustel palju asjakohasem otsustada, 
milliseid keeli on sobiv kasutada, ning komisjon ei pea asjakohaseks väljapakutud keelerežiimi kehtestada. Muudatused nr 23 ja 24 piiravad komisjoni algatusõigust 
ning neid ei saa se l põhjusel heaks kiita. Muudatusega nr 34 võimaldatakse 
arvutusmeetodite kasutamist juhtudel, mil veeproove ei ole nõuetekohaselt hoitud või 
töödeldud. See muudatus soodustaks üksnes ha lbu tavasid ning ei ole seetõttu 
vastuvõetav. Muudatuse nr 36 eesmärk on ajaline piirang, mille kohaselt 
liigituskategooriat „piisav” kasutatakse kaheksa aastat pärast direktiivi jõustumist. 
Kuna see tähendaks, et kategooria „piisav” kaoks aastal 2013 ning 
kvaliteedistandarditele vastamise tähtaeg  on aasta 2015, siis ei ole see muudatus 
kooskõlas ülejäänud tekstiga ning seda  ei ole võimalik heaks kiita. 
2.3 Muudetud ettepanek 
EÜ asutamislepingu artikli 250 lõike 2 kohase lt muudab komisjon vastavalt eespool 
toodule oma ettepanekut.