EUROOPA KOMISJON Brüssel,14.6.2016 COM(2016) 375 final KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE Eduaruanne, mis esitati pärast nõukogu järeldusi idapoolsete naaberriikidega tehtava tollikoostöö edusammude kohta



SISUKORD 1.Sissejuhatus 2.Nõukogu järeldused idapoolsete naaberriikidega tehtava tollikoostöö edusammude kohta 3.Edusammude ülevaade 3.1.Tollikoostöö Gruusia, Moldova Vabariigi ja Ukrainaga 3.2.Tollikoostöö Valgevenega 3.3.Tollikoostöö Venemaaga 3.4.Kolmepoolsed ELi – Venemaa – Ukraina läbirääkimised 3.5.Euraasia Majandusliit 3.6.Tollikoostöö Armeenia ja Aserbaidžaaniga 3.7.Idapartnerlusega seotud tegevused 4.Kokkuvõte 1.Sissejuhatus Käesoleva dokumendi eesmärk on anda hinnang edusammudele prioriteetsetes valdkondades, mis on kindlaks määratud Euroopa Liidu Nõukogu dokumendis „Nõukogu järeldused idapoolsete naaberriikidega tehtava tollikoostöö edusammude kohta“ (edaspidi „nõukogu järeldused“), mis võeti vastu majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 28. jaanuari 2014. aasta kohtumisel Brüsselis. Kõnealuses dokumendis on esitatud ajakohastatud teave tollialaste suhete kohta idapartnerite ja Venemaaga alates eelmisest komisjoni eduaruandest, mille komisjon esitas pärast nõukogu järeldusi idapoolsete naaberriikidega tehtava tollikoostöö kohta (Brüssel, 21.11.2013, SWD (2013) 487 (final)). 2.Nõukogu järeldused idapoolsete naaberriikidega tehtava tollikoostöö edusammude kohta ELi idapiiril tehtavat tollikoostööd käsitlevatel kõrgetasemelistel seminaridel 14.–15. aprillil 2011 Budapestis ja 20.–21. oktoobril 2011 Krakowis lepiti kokku kolmes prioriteetses valdkonnas: turvaliste ja sujuvate kaubateede arendamine, riskijuhtimise ja pettusevastase võitluse edendamine ning investeerimine tolli ajakohastamisesse kõnealuses piirkonnas. Need prioriteetsed valdkonnad määratleti ka nõukogu järeldustes idapoolsete naaberriikidega tehtava tollikoostöö kohta, mis võeti vastu nõukogu istungil 5. detsembril 2011 Brüsselis.

Sellega seoses kutsus nõukogu oma 28. jaanuari 2014. aasta järeldustes komisjoni ja liikmesriike tegema koostööd idapoolsete naaberriikidega järgmistel eesmärkidel. 1.Arendada turvalisi ja sujuvaid kaubateid, eelkõige: määratledes tingimused ning andmekaitse nõuded ja käivitades katseprojekt/katseprojektid tollialase eelteabe vahetamiseks liikmesriikide ja idapoolsete naaberriikide vahel, mille tulemusel parandatakse kontrollide sihipärasust ning lihtsustatakse kaubavahetust; toetades idapoolseid naaberriike volitatud ettevõtja süsteemide väljatöötamisel ja vajalike õiguslike eeltingimuste ettevalmistamisel võimalikuks vastastikuseks tunnustamiseks ELiga; julgustades ja abistades idapoolseid naaberriike järgima peamisi samme ühinemiseks ühistransiidiprotseduuri ning kaubavahetuse formaalsuste lihtsustamise konventsioonidega, samuti projektirühma loomisel, puudujääkide analüüsimisel, tegevuskava koostamisel, tolliametnike koolituse pakkumisel ja teabe andmisel ettevõtjatele ning rahaliste toetusvahendite otsimisel; püüdes tagada 1975. aasta TIR-konventsiooni nõuetekohase ja läbipaistva toimimise ning luua soodsad tingimused transiiditoiminguteks ELi idapiiril. 2.Edendada riskijuhtimist ja pettusevastast võitlust, eelkõige: tõhustades operatiivkoostööd, jätkates ühiste tollioperatsioonide korraldamist idapoolsete naaberriikide osalusel, tuginedes parimatele tavadele ja soovitustele, muu hulgas ühine tollioperatsioon ROMOLUK (2013); määratledes eeskirjad selle üle järelevalve teostamiseks, et toodetud tubakatoodete maht oleks vastavuses õiguspärase nõudlusega. 3.Tugevdada tolli ajakohastamist piirkonnas, eelkõige: tehes kindlaks erinevused tollialastes õigusaktides ja menetlustes, eelkõige sellistes kõige olulisemates valdkondades nagu tollideklaratsioonid, transiit, kauba tolliväärtus, kauba päritolu, kauba klassifitseerimine, riskijuhtimine ja tolli antud load, et töötada välja lähendamise kavad ja neid rakendada, kasutades vahendina läbivaadatud ELi tolli suutlikkuse mõõtmise metoodikat Customs Blueprints ja näiteid headest tavadest; kasutades täielikult ära võimalusi, mida pakuvad ELi praegused ja tulevased rahastamisvahendid, et rahastada varustuse soetamist, mestimisprojekte, tolliametnike koolitamist ning kogemuste ja heade tavade vahetamist. 4.Jätkata kõnelusi Venemaa tolliasutustega teabevahetuse ja varajase hoiatamise mehhanismi katseprojekti hindamise üle, mis võiks olla vahend, et teatada ette ELi-Venemaa kaubavoogude katkemist põhjustavatest olukordadest ning pakkuda praktilisi lahendusi. 5.Alustada mitteametlikku tehnilist dialoogi tolliküsimuste üle Valgevene, Kasahstani ja Venemaa vahelise tolliliidu loomise tulemusena loodud riigiüleste institutsioonidega, et vahetada teavet, lahendada praktilisi probleeme või võimaldada tollialaste õigusaktide lähendamist. 6.Kaaluda strateegiliste raamistike ettevalmistamist ja vastuvõtmist ning tollialase koostöö töörühmade moodustamist Armeenia, Aserbaidžaani, Valgevene ja Gruusiaga ning jätkata vastavate strateegiliste raamistike alusel koostööd Venemaa, Moldova Vabariigi ja Ukrainaga. 7.Jätkata eespool nimetatud valdkondades saavutatud edusammude tihedat jälgimist ja jätkata ELi ja idapoolsete naaberriikide vahelist dialoogi ELi idapiiril tehtavat tollikoostööd käsitlevatel kõrgetasemelistel seminaridel ja/või muudel tolliküsimuste foorumitel, et tagada elluviidud meetmete asjakohasus ja kooskõlastada antud abi. Viimasena kutsub nõukogu komisjoni hindama koos liikmesriikidega edusamme, mida on tehtud idapoolsete naaberriikidega tehtava tollialase koostöö prioriteetsetes valdkondades, võttes muu hulgas arvesse liikmesriikide algatusi ja parimaid tavasid. Samuti kutsus nõukogu komisjoni andma nõukogule aru edusammude kohta, et nõukogu saaks teha 2015. aasta lõpuks ettepaneku järelmeetmete kohta. 3.Edusammude ülevaade Suhted Gruusia, Moldova Vabariigi ja Ukrainaga viidi uuele tasemele 2014. aastal, kui kirjutati alla assotsieerimislepingud / põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduse lepingud (AA/DCFTA). Kõnealuste lepingute eesmärk on kõnealuste riikide järkjärguline poliitiline assotsieerimine ja majandusintegratsioon ELiga reformide rakendamise ja kohustuste täitmise kaudu. Piirkonna poliitilised arengud, st Ukraina konflikt ning ELi ja Venemaa vahelised pinged ning Euraasia Majandusliidu tekkimine ja levik on mõjutanud ELi tegevuse mahtu kõnealuse piirkonna riikides.

3.1.Tollikoostöö Gruusia, Moldova Vabariigi ja Ukrainaga Alates assotsiatsioonilepingu / põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduse lepingu (DCFTA) ajutisest kohaldamisest 1. septembrist 2014 on koostöö Gruusia ja Moldova Vabariigiga arenenud positiivselt. Ukraina puhul lükati lepingu selle osa ajutine kohaldamine edasi 2015. aasta lõppu. Tollikoostöö Moldova Vabariigi, Ukraina ja Gruusiaga põhineb strateegilistel raamistikel, mis kinnitati Moldova Vabariigiga 2011. aasta oktoobris, Ukrainaga 2012. aasta mais ja kirjutati Gruusiaga alla 2015. aasta märtsis. Vastastikku kokkulepitud tegevuste rakendamist praktikas ning toetust korraldati programmi „Toll 2020“ raames. On peetud korrapäraseid tollialaseid dialooge, et esitada strateegiline visioon. Kõnealuste uute lepingutega on loodud tolli allkomiteed, kellele on antud õigus teha otsuseid ning kelle ülesanne on jälgida õigusaktide ja menetluste ühtlustamist DCFTA kohustuste kohaselt. Allkomiteede eesmärk on saavutada tihe koostöö ja õigusnormide ühtlustamine lepinguosaliste vahel. 2015. aasta märtsis ja mais Gruusia ja Moldova Vabariigiga peetud allkomiteede esimeste kohtumiste tulemuste põhjal võib öelda, et mõlemad riigid täidavad tollikohustusi uue lepingu alusel kokkulepitud ajakava raames. Ukraina puhul mõjutavad tollialast koostööd poliitilised asjaolud riigis ning organisatsioonilised muutused Ukraina tolliametis. Kõnealusel perioodil on riigis läbi viidud komisjoni ja liikmesriikide toetatud projekte, milles on mõningat edu saavutatud. Paralleelselt tollialaste õigusaktide ühtlustamisega ELi tolliõigustikuga keskendub EL ka järgmistele puntidele: -riskijuhtimissüsteemide väljatöötamine, volitatud ettevõtjate programmi väljatöötamine ning tollialase teabevahetuse edendamine; -abistamine liitumisel ühistransiidi konventsiooniga, mis võimaldaks peatumatut transiiti ELi keskmesse; -abistamine tegevusel Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooniga liitumiseks, mis edendaks kaubavahetuse piirkondlikku majanduslikku integratsiooni. Volitatud ettevõtja kontseptsiooni arendamine kooskõlas ELi õigusaktidega on üks kohustustest, mille Gruusia, Moldova Vabariik ja Ukraina on uute assotsieerimislepingute alusel võtnud. Praegu on tähelepanu keskmes volitatud ettevõtjaga seotud vastavate õigusaktide võrdlev analüüs, mida teevad komisjoni ja liikmesriikide eksperdid. Kogemuste vahetamiseks ja parimate tavade jagamiseks antakse võimalus osaleda volitatud ettevõtjate võrgustike kohtumistel ja teha õppekäike ELi liikmesriikidesse. Lisaks käivitati 1. juulil 2015 esialgu kuueks kuuks ELi volitatud ettevõtjate tunnustamise katseprojekt ühes piiripunktis Moldova-Rumeenia piiril. Katseprojekti eesmärk on pakkuda täiendavaid eeliseid ELi volitatud ettevõtjatele Leuseni piiripunktis (väheneb menetlusaeg, paraneb riskide tuvastamine ning väheneb füüsiliste ja dokumentide alusel tehtavate kontrollide arv). Riskide paremaks juhtimiseks ja kaubanduse hõlbustamiseks ELi ja tema idanaabrite vahel otsustati käivitada katseprojekt Moldova ja Ukraina vahel transiidiandmete saatmiseks nendesse riikidesse; projekt tahetakse rakendada 2016. aastal. Idanaabrite tulevane ühinemine ühise transiidiprotseduuriga tähendaks olulist edasiminekut transiidisüsteemide piirkondlikus integratsioonis. See võimaldaks menetluste lihtsustamist, piirikontrolli kiirendamist ja riskijuhtimise tõhustamist. 2015. aasta jaanuaris käivitati Ukrainas lühiajaline transiidiprojekt, mille peamine eesmärk oli toetada ja nõustada riigi maksuametit ettevalmistustes konventsiooniga liitumiseks. Järelmeetmena soovitati mestimisprojekti. Praegu koostatakse Moldova Vabariigi jaoks mestimisprojekti dokumenti, et seda kooskõlastada uue arvutipõhise transiidisüsteemiga (NCTS). Seminarid ühistransiidi konventsiooni teemal toimusid 2013. aasta septembris Varssavis, 2015. aasta aprillis Kiievis ja 2015. aasta juunis Tbilisis. Neid seminare täiendasid õppekülastused liikmesriikidesse. Gruusial, Moldova Vabariigil ja Ukrainal on ELi – EFTA ühistransiidi ja kaubavahetuse formaalsuste lihtsustamise töörühmas mitteametliku vaatleja staatus ning nad esitavad seal korrapäraselt aruandeid edusammude kohta. Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite konventsioon (Euroopa – Vahemere konventsioon), mis toimib tootmisprotsesside kumulatsioonisüsteemina ELi liikmesriikide ja teiste PEMi liikmesriikidega, soodustab kaubavahetuse piirkondlikku majanduslikku integratsiooni. Moldova Vabariik ratifitseeris Euroopa – Vahemere konventsiooni 28. mail 2015 ja sai konventsiooni osaliseks 1. septembril 2015. Gruusia esitas taotluse Euroopa – Vahemere konventsiooniga ühinemiseks 2015. aasta oktoobris. Ukraina on teavitanud komisjoni siseläbirääkimistest konventsiooniga ühinemise teemal. 2014. ja 2015. aastal korraldati nende kolme riigi jaoks mitu seminari päritolureeglite teemal (5. juunil 2014 Kiievis, 3. novembril 2014 Chişinăus ja 17. märtsil 2015 Tbilisis). Võitlus sigarettide salakaubaveo ja tubakatoodete ebaseadusliku kaubanduse muude vormide vastu on jätkuvalt ELi prioriteediks idanaabrite suhtes. Komisjon rakendab tihedas koostöös liikmesriikidega aktiivselt tegevuskava, mida käsitletakse komisjoni teatises sigarettide salakaubaveo ja muude tubakatoodete ebaseadusliku kaubanduse vormide vastu võitlemise tõhustamise kohta.

Tuginedes eelmise ühise tollioperatsiooni (ROMOLUK I), milles osales nii Moldova Vabariik kui ka Ukraina, headele kogemustele, korraldas OLAF 2015. aastal järgmise ühise tollioperatsiooni (ROMOLUK II), mis hõlmas sigarettide salakaubavedu. ELi antav abi Gruusiale, Moldova Vabariigile ja Ukrainale AA/DCFTA rakendamiseks ja idapartnerite suutlikkuse parandamiseks tollivaldkonnas on oluline. ELi piirihaldamise abimissiooniga Moldovas ja Ukrainas (EUBAM) on antud väärtuslikku abi tollialaste õigusaktide ja tavade osas, samuti pettustevastase tegevuse osas. 3.2.Tollikoostöö Valgevenega Tunnustades mitmeid positiivseid samme, mida Valgevene on teinud alates 2014. aastast, mis on viinud ELi ja Valgevene suhete paranemisele, nõustus nõukogu 15. veebruaril 2016 kaotama enamiku piiravatest meetmetest Valgevene vastu ja kiirendama konkreetsete meetmete loetelu rakendamist, et tugevdada ELi suurema osaluse poliitikat Valgevene suhtes. COREPER kiitis meetmete loendi 2015. aasta jaanuaris heaks; loend hõlmab meetmeid tolli valdkonnas. Sellega seoses on komisjon teinud ettepaneku jätkata ekspertide kohtumisi. Samuti on EL rahastanud projekte seoses idapartnerluse programmiga. 3.3.Tollikoostöö Venemaaga Jätkuv poliitiline kriis ning tolli- ja kaubandustõkked on koostööle mõju avaldanud. Venemaa on rakendanud tõkkeid, mis on avaldanud negatiivset mõju ELi ettevõtjatele: - alates 2013. aasta juulist on Venemaa piiranud TIR-konventsiooni geograafilist kohaldamist mõnes piiriületuspunktis ELi ja Venemaa piiril ja on nõudnud täiendavaid (riiklikke) tagatisi kaupade transiidi korral läbi Venemaa. Need häired jätkuvad siiani; - 2014. aasta mitme kuu jooksul kehtestas Venemaa piirivalve tugevdatud kontrollimeetmeid Leedu maanteeveoettevõtjate üle, mis tõi samuti kaasa häireid; - alates 2014. aasta septembrist on olnud häireid ka ELi ning Kesk-Aasia ja Lõuna-Kaukaasia riikide vahelistel transiitvedudel läbi Venemaa, impordikeelu tõttu, mille Venemaa kehtestas ELi põllumajandustoiduainetele vastuseks ELi sanktsioonidele Venemaa sekkumisele Ukrainas. 2010. aasta novembris kinnitatud tollikoostöö strateegilises raamistikus esitati üldised koostöö juhised. Nende rakendamine jäi siiski väga piiratuks. Varajase hoiatamise mehhanismi ei arendatud edasi ning teabevahetuse katseprojekti ühist hindamist ei viidud lõpule. Siiski valmistati 2015. aasta lõpus ette strateegilise raamistiku rakendamise uus tegevuskava ning 2016. aasta alguses jõuti selles osas kokkuleppele. 3.4.Kolmepoolsed ELi – Venemaa – Ukraina läbirääkimised ELi ja Venemaa vahelised läbirääkimised, milles käsitletakse Venemaa muresid seoses ELi – Ukraina põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduse lepingu rakendamisega, algasid mitteametlikult 2013. aasta novembris enne AA/DCFTA sõlmimist (27. juunil 2014). 2014. aasta juunis liitus läbirääkimistega Ukraina. Nelja riigipea poolt Normandia formaadi raames 12. veebruaril 2015. aastal esitatud Minski deklaratsioonis, milles käsitletakse Ukraina kriisi laiemalt, viidatakse AA/DCFTA kolmepoolsetele läbirääkimistele, märkides et läbirääkimiste eesmärk on jõuda praktiliste lahendusteni Venemaa poolt tõstatatud mureküsimustes seoses DCFTA rakendamisega. Tolliküsimustes ei suutnud Venemaa selgitada, mil moel DCFTA sätted võiksid põhjustada suurenenud pettuseohtu Ukraina – Venemaa kahepoolses kaubanduses ja miks ei saa võimaliku pettusega seotud muresid käsitleda kehtivates kahepoolsetes kokkulepetes ja tollikoostöö raamistikes (st Ukraina – Venemaa, EL – Venemaa ja EL – Ukraina). Alates 1. jaanuarist 2016 peatas Venemaa Sõltumatute Riikide Ühenduse (SRÜ) kaubandussoodustused Ukraina suhtes. Samuti keelas Venemaa põllumajandustoodete impordi Ukrainast ja kehtestas täiendavad sanktsioonid, piirates Ukrainast läbi Venemaa suunduvat transiiti Kasahstani. Vastuseks kehtestas ka Ukraina impordi- ja transiidipiirangud Venemaa kaupadele. 3.5.Euraasia Majandusliit