EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 6.10.2011 
SEK(2011) 1131 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile 
Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus  
 
Euroopa Sotsiaalfondi kohta ja määr use (EÜ) nr 1081/2006 tühistamise kohta 
 
{KOM(2011) 607 lõplik} 
{SEK(2011) 1130 lõplik}  
           {COM(2011) 608 final} 
        {COM(2011) 609 final} 
 
             
            
 
ET 2   ET MÕJUHINNANGU  KOKKUVÕTE 
MENETLUSKÜSIMUSED JA KONSULTE ERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA  
Ühine strateegiline raamistik hõlmab Euroopa Sotsiaalfondi (ESF), Euroopa 
Regionaalarengufondi, Ühtekuuluvusfondi, Eur oopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi 
ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi. Ne id rahastamisvahendeid reguleerib määrus, 
millega nähakse ette ühised sätted, mis reguleeriv ad ühise strateegilise raamistikuga hõlmatud 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sots iaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Maaelu Arengu 
Euroopa Põllumajandusfondi ja Euroopa Kala ndus- ja Merendusfondi, ja üldised sätted 
Euroopa Regionaalarengu Fondi , Euroopa Sotsiaalfondi ja  Ühtekuuluvusfondi kohta ning 
tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1083/2006. (edaspidi „ühi ssätete määrus”). Ühissätete 
määrusele on tehtud koondmõjuhinnang, milles käsitletakse Euroopa lisaväärtust, 
poliitikavaldkonna tulemusi ja nende saavut amist, kuid eraldi määruste mõjuhinnangud on 
samuti olemas. ESFi mõjuhinnang keskendub õi gusakti tulevasele reguleerimisalale ning 
ühele konkreetsele lihtsustamisega seotud aspektile, nimelt kulude arvestamisele. Muid 
aspekte on käsitletud ühissätete määruse mõjuhinnangus. 
ESFi mõjuhinnangus käsitletakse  ka komisjoni tööhõive, sots iaalküsimuste ja sotsiaalse 
kaasatuse peadirektoraad i käsutuses olevate rahastamisvahendite, nagu Euroopa Sotsiaalfondi, 
Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond i, programmi „PROGRESS”, EURESe ja 
programmi „PROGRESS” uue mikrokred iidirahastu, omavahelisi seoseid. 
1.1. Konsultatsioonid ja eksperdiarvamus 
Ühtekuuluvuspoliitika üle tervikuna1 ning eraldi ka ESFi üle on peetud ulatuslikku avalikku 
arutelu. Eksperdiarvamusi esit as Euroopa Sotsiaalfondi tule vikuga tegelev sotsiaalfondi 
komitee ajutine töörühm. See liikmesriikide ek spertidest ja sotsiaalpartneritest koosnev 
mitteametlik töörühm kogunes 2009. aasta detsembri ja 2011. aasta märtsi vahelisel ajal seitse 
korda. Pidevad tööalased suhted korraldusas utuste ja muude sidusrühmadega (nt ESFi 
programmide seirekomisjonis ja ESFi te hnilises töörühmas) aitasid saada teada 
rakendusprotsessi igapäe vastest raskustest.  
23. – 24. juunil 2010 kohtusid Brü sselis konverentsil „Sotsiaalf ond ja Euroopa 2020” enam 
kui 450 riigiasutuste, sotsiaal partnerite ja kodanikuühiskonna kõrgetasemelist esindajat nii 
EList ja liikmesriikidest kui ka kolmandatest riikidest2. 2010. aasta detsembris toimus 
valitsusväliste organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite seminar,  millel käsitlet i sotsiaalfondi 
tulevikku. 
Lisaks võttis Euroopa Parlament 7. oktoobril 2010 vastu resolutsi ooni ühtekuuluvuspoliitika3 
ja sotsiaalfondi4 tuleviku kohta. Samuti sai Euroopa Komisjon ettevalmistavaid arvamused 
                                                 
1 Vaata ühissätete määruse mõjuhinnangut. 
2 Konverentsi aruanne on kättesaadav aadressil: h ttp://ec.europa.eu/employment_social/esf/docs/100907-
conference-report-final_en.pdf. 
3 http://www.europarl.europa.eu/sides/ge tDoc.do?type=TA&re ference=P7-TA-2010-
0356&language=EN&ring=B7-2010-0539. 
4 http://www.europarl.europa.eu/sides/getD oc.do?pubRef=-//EP// TEXT+TA+P7-TA-2010-
0357+0+DOC+XML+V0//EN. 
 
ET 3   ET Majandus- ja Sotsiaalkom iteelt (15. märtsil 20115) ja Regioonide Komiteelt (30. märtsil 
20116). Oma arvamust väljendasid 2010. aast a juunis ja 2011. aasta märtsis ka 
tööhõivekomitee7 ja sotsiaalkaitsekomitee8 ning ka ESFi komitee9. 
25. ja 26. jaanuaril 2011 ning 8. märtsil 2011 toimus kaks sidusrühmade konverentsi,10 kus 
arutati ESFi tulevikku. Eksperdiarvamusi koguti küsimustikega 2010. aasta augustis ja 
oktoobris ning 2011. aasta veebruaris. Eksperti de kohtumised leidsid aset 2010. aasta 
septembris ja 2011. aasta märtsis. 2010. aasta septembris võttis Euroopa Parlament vastu 
resolutsiooni11 EGFi toimimise ja rahastamise kohta. 
Käimasoleva programmi PROGRESS läbivaatamisega seoses korraldas komisjon 
kaheetapilise konsultatsiooni. To imus töögrupi kohtumine progr ammi peamiste sidusrühmade 
esindajatega12 ja avalik internetikonsul tatsioon 2011. aasta aprillis ja mais . 2011. aasta jooksul 
peeti EURESe töörühma ja riiklike töötur uasutuste juhtide nõupida mistel spetsiifilisi 
arutelusid EURESe tuleviku üle. 
PROBLEEMI KIRJELDUS  
Euroopa ühiskond puutub kokku paljude probleemidega, mis tulenevad suurenenud 
ülemaailmsest konkurentsist, tehnoloogia kiirest arengust, demograafilistest suundumustest ja 
kliimamuutustest13. Neid probleeme on veelgi süvendanud hi ljutine majandus- ja finantskriis, 
mille tulemusena suurenes mõnedes liikme sriikides tööpuudus, eriti noorte ja muude 
haavatavas olukorras olevate inimeste seas. Jätkuvalt on probleeme oskuste puudumise ja 
tööjõu vähese liikuvusega. 
Paljudel liikmesriikidel ja p iirkondadel on raskus i konkurentsivõimelisem atele tegevustele 
üleminekuga ning jätkuvalt on suur i erinevusi tööhõives,  sotsiaalses kaasatuses ja haridusele 
juurdepääsus. 
Kriis tõi esile ka tihedad seosed ja mõju ülekandumise EL 27 liikmesriigi majanduste vahel, 
eelkõige euroalal, mis tähendab, et reformid või  nende puudumine ühes riigis mõjutab teiste 
riikide tulemusi. Euroopa rahaline toetus aita b koordineerida pingutusi, et arendada välja ja 
rakendada aktiivne tööturupoliitika, tõhus elukestev õpe, vahendid tööjõu liikuvuse 
edendamiseks ning asjakohased sotsiaalkindlus tussüsteemid. Järjest enam on vaja Euroopa 
tasandi meetmeid, sest vähene majanduslik, territoriaalne ja so tsiaalne ühtekuuluvus 
takistavad Euroopa Liidu edasist arengut ja vähendavad selle legitiimsust kodanike silmis. 
                                                 
5 http://www.toad.eesc.europa.eu/AgendaDocuments.aspx? 
pmi=ha5jDW%2bOWSEKS2CtbtA2nl2VJruX4mnzBdsQyM7Dy60  %3d. 
6 http://www.cor.europa. eu/pages/PressTemplate.aspx?view= detail&id=b0a92bb4-7fbd-4cea-aade-
1cf0a26429aa. 
7 http://ec.europa.eu/social/m ain.jsp?catId=115&langId=en. 
8 http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2009_2014/documents/empl/dv/empl_spc_on_esf_/  
empl_spc_on_esf_en.pdf. 
9 http://ec.europa.eu/esf/main.jsp?catId=445&langId=en. 
10 http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=326&langId=en&eventsId=320&furtherEvents=yes. 
11 http://www.europarl.europa.eu/sides/getD oc.do?type=REPORT&reference=A7-2010-
0236&language=EN. 
12 Riigiasutused, sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonide ELi tasandi võrgustikud. 
Kohtumised toimusid 2011. aasta jaanuaris ja veebruaris. . 
13 KOM(2010) 2020. 
 
ET 4   ET Vaja on tugevdada ELi õigusakte, et tagada Eu roopa kodanike võrdne ka itse töökohtadel, eriti 
sellistes sektorites, mida peetakse riskantsetek s. ja töötajate puhul, ke s on kõige kaitsetumad 
(noored, tähtajalise lepinguga t öötajad, madala kvalifikatsiooni ga töötajad, sisserändajad jne). 
Sidusrühmad, hinnangud ja uuringud on üldise lt nõus, et erinevad õigusaktid annavad 
positiivse panuse tööhõivele ja so tsiaalsele kaasamisele. Eur oopa abi antavat lisaväärtust on 
küll raske arvuliselt mõõta, kuid kvalitatiivne  analüüs tõestab vee nvalt, et ESF on andnud 
märkimisväärse panuse nii aktiivsetesse tööturu meetmete kvaliteeti, eelkõige mitmetes maha 
jäänud liikmesriikides ja piir kondades, kui ka kvantiteeti. 
Rakendamise puhul on olukord mitmetahuline.  Praegusel perioodil on ESFi programmid 
alanud hilja ning maksete määrad on märkimis väärselt väiksemad kui sama aja jooksul 
eelmisel programmiperioodil. Veamäär on küll vähenenud, kuid on siiski Euroopa 
Kontrollikoja olulisuse künnisest kõ rgemal, viidates sell ele, et toetuste maksmist saab veelgi 
lihtsustada ja ratsionaliseerida. EGFi peetakse  erakorraliseks vahendi ks ning olgugi et selle 
rakendamine ümberstruktureerimisest mõjutatud töötajate toetamisel on väga paindlik, on 
vaja lühendada fondi keskmist rake ndamise aega, mis on 11 kuud. Paljude 
otsejuhtimisvahendite puhul on probleemiks ne nde rakendamine üksteisest ja ESFist 
isoleeritult, kuigi sidusrühmad ja eksperdid kinnitavad, et pa ljud eesmärgid, mida nad peaksid 
saavutama, on väga olulised.  
ELi meetmed  on põhjendatavad subsidiaarsuse põhimõ ttega, mis on sätestatud Euroopa Liidu 
toimimise lepingu (ELTL) artiklis 174, ELTLi  artikliga 175, kus kut sutakse ELi üles 
kasutama eesmärkide saavutamiseks struktuu rifonde, ning ESFi eesmärkidega, mis on 
määratletud ELTLi artiklis 162. EGFi õiguslik alus on ELTL artikli 175 kolmas lõik, kus on 
sätestatud muud erimeetmed strukt uurifondidest välj aspool. Programmi PROGRESS  
õiguslikuks aluseks on ELTLi artiklid 149 ja 153, mi s näevad ette tööhõiv e ja sotsiaalpoliitika 
koordineerimise14. Mikrokrediidirahastu Progress praegune õiguslik alus on ELTLi artikli 
175 kolmas lõik. EURES põhineb ELTLi artikli 45, mis tagab õiguse töötajate vabaks 
liikumiseks, mis on üks neljast ELTLis sätestatud põhivabadusest. 
EESMÄRGID  
Tööturgu ja sotsiaalset kaasatus t edendavate rahastamisvahend ite üldeesmärk on toetada ELi 
aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduse ar endamisel, mis toob kaasa kõrge tööhõive, 
tootlikkuse ja sotsiaalse sidususe , s.t aidata kaasa Euroopa 2 020. aasta strateegia eesmärkide 
saavutamisele, kooskõlas 2011. aasta aprillis vastu võetud ühtse turu aktiga15.  
1.2. Erieesmärgid 
Koos üldise erieemärgiga, milleks on erinevat e vahendite kooskõla tagamine, on igal vahendil 
ka oma erieesmärgid. 
ESFi puhul on erieesmärkideks i) tööhõive ja liikuvus ii) haridus/koo litus, oskused iii) 
sotsiaalne kaasamine ja iv) institutsionaalne suutlikkus. Neid jälgitakse kasutades nelja EL 
                                                 
14 Praegusel programmil PROGRESS on tegelikult kolmet asandiline õiguslik alus. Siiski kuuluvad ELTLi 
artikli 19 alusel rakendatavad meetmed õigusküsimuste peadirektoraadi pädevusse ning moodustavad 
2013. aastale järgnevate programmide osa. 
15 http://ec.europa.eu/internal_market/smact/index_en.htm. 
 
ET 5   ET 2020 näitajat ja eesmärke mis on otseselt asjakoha sed tööturu / sotsiaalse kaasatuse vahendite 
jaoks. ESFi jaoks ei saa seada ELi tasandi eesmärke, sest rakendamisel järgitakse riiklikke ja piirkondlikke rakenduskavasid. ESF ja EGF annavad ka oma kaudse panuse teistesse 
poliitilistesse eesmärkidesse, nagu üleminek vähese CO2-heitega ja kliimasäästlikule 
majandusele ning digitaalarengu tegevuskava. 
EGFi erieesmärk on toetada töötajaid, kes on ka otanud töö suurte stru ktuurimuutuste tõttu. 
Otsejuhtimise all olevate vahe ndite puhul tulenevad erieesmärg id ELi meetmete õiguslikust 
alusest ning neid on kajastatud ka õi gusaktide eelnõudes. K äesoleva mõjuhinnangu 
seisukohast on kõige olulisem erieesmärk poliit ika kooskõla ja tõhusus erinevate meetmete 
raames ning vastastikune täie ndavust muude ELi rahastamis vahendite, eelkõige ESFiga.  
1.3. Tegevuseesmärgid 
ESFi tegevuseesmärk on abi andmise lihtsustamine. Lihtsustuste mõõtmiseks kasutatakse 
järgmisi näitajaid: i) vahendite parem kasuta mine (eesmärk: 100 % või automaatse kehtetuks 
tunnistamise puudumine), ii) veamäär (eesmärk : vähem kui 2%) ning iii) lihtsustatud 
kuluvõimalused (eesmärk: vähemalt 75% toetuse kogumaksumusest). Sisu tasandil tuleb tegevuseesmärgid määratleda rakenduskavades. 
EGFi tegevuseesmärk on toetada koondatud t öötajaid kiiremini (< 8 kuud) ning püüelda 
eesmärgi poole, et 50% toetust saanud töötaj atest saaks uue ja st aabilise töökoha 12 kuu 
jooksul.  
Tegevuseesmärgid on määratletud ka otsejuhitavate vahendite jaoks.  
P
OLIITIKAVALIKUD  
Kaalutud variandid hõlmavad järgmisi mõõtmeid : i) ESFi reguleerimisala, ii) ESFi kulude 
arvestamise lihtsustamine, iii) EGFi staatus ja seotus ESFiga, iv) otsejuhitavate vahendite omavahelised seosed ning nende seos E SFiga. Iga mõõtme puhul on valikuvariandid 
kujundatud pärast dialoogi sidusrühmadega ja valdkonnas tehtud uuringute põhjal. 
EGFi reguleerimisala puhul on variantideks kitsas  keskendumine tööhõivele  ja liikuvusele või 
laiem lähenemine, mis hõlmaks toimetulekut oetusi. Lihtsustamise variantide puhul on 
peamine erinevus selles, kui ulatuslikult erinev aid lihtsustatud maksevõimalusi kasutada tohib 
või saab ning kas need võivad olla seotud tule mustega. See peegeldab ka arutelusid, mis on 
esitatud ühissätete määruse mõjuhinnangus, mi s käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi 
(ERDF), Ühtekuuluvusfondi ja Eu roopa Sotsiaalfondi (ESF). 
EGFi puhul kaalutud variandid
16 ulatuvad praeguse olukorra sä ilitamisest kuni eraldiseisva 
eelarveni, kas ESFi osana või eraldiseisva vahendina.  
Otsejuhitavate vahendite puhul on variantide ks praeguste reeglitega jätkamine, üks 
integreeritud otsejuhtimise programm või otsejuhitavate vahendite lõimimine ESFi. 
                                                 
16 Hiljuti vastu võetud mitmeaastane finantsraam istik aastateks 2014 – 2020 laiendas EGFi 
reguleerimisala, hõlmates toetused põllumajandustootjatele, kelle toimetulekut võib mõjutada 
üleilmastumine. See oli vajalik selleks, et lihtsustada kohandusi, mida on vaja teha rahvusvaheliste 
kaubanduslepingute tõttu. 
 
ET 6   ET Variant toetusi mitte rahastada jäeti varajase s etapis kõrvale. See oleks tähendanud Euroopa 
rahaliste toetuste lõpetamist aktiivsele töötur upoliitikale, tõhusale elukestvale õppele, tööjõu 
liikuvuse edendamisele ja sots iaalkindlustussüsteemide modern iseerimisele. Selline samm 
oleks igal aastal mõjutanud miljoneid kod anikke, lõpetanud ELi solidaarsuse kõige 
käegakatsutavama väljenduse ning märkimisväär selt vähendanud võimalusi ELi tööhõive ja 
sotsiaalpoliitika eesmärkide saavutamiseks. 
POLIITIKAVALIKUTE ANALÜÜS JA VÕRDLUS  
Analüüs on kvalitatiivne ning keskendub sotsiaalsele ja majanduslikule mõjule. Üldiselt 
soovivad kõik vahendid lihtsus tada või leevendada muutusi majandusstruktuurides, kaasa 
arvatud tööhõivestruktuurides. Eesmärke käsitl evas osas on mainitud, et kuigi tööhõive ja 
sotsiaalpoliitika üritavad lihts ustada üleminekut vähese CO 2-heitega majandusele, sõltub mõju 
nende konkreetsest rakendamisest mitte otseselt õigusaktide sätetest.  
1.4. ESFi reguleerimisala 
Majanduslikus mõttes tagab ESF,  mis on kitsalt keskendunud poliitikale ja meetmetele, mis 
otseselt mõjutavad tööhõivet (sealhulgas to etust haridusele, kuid ainult kõrg- ja 
kutseharidusele) olemuslikult selle, et ESF ke skendub majanduslikult olulistele ülesannetele. 
Keskendumine tööhõivele asetab fookusesse ük sikisiku, kuigi takistus ed tööhõivele võivad 
olla näiteks leibkonnas. ESFi keskendumine üks nes tööturu integratsioonile ja koolitusele 
võib tõenäoliselt ol la liiga kitsas. 
Teisest küljest ei võeta hästi vastu ESFi reguleerimisala laiendamist, mis hõlmaks ka 
toimetulekutoetusi. Liikmesriikide ja piirkond ade kulutused passiivsetele meetmetele on 
hoopis teisest suurusjärgust kui ESFi potentsiaalselt kasutatavad vahendid17. Lisaks on 
toimetulekutoetuste maksmine eelkõige riiklik või piirkondlik kohustus. Passiivsete meetmete 
toetamine muudaks ESFi olemust ja oleks tõ enäoliselt aluslepingu sätetega vastuolus. 
Passiivsetele meetmetele kulutatud summad ol eksid kadunud muude meetmete jaoks, mille 
puhul võiks täheldada Euroopa tasandi lisaväärtust. 
Erinevaid reguleerimisala variante analüüsiti ka ESFi erieesmärkide seisukohast. Tegelikud 
toetused sõltuvad rahastamisotsustest se lle kohta, kui palju eraldada teatavale 
poliitikavaldkonnale. Neid otsuseid tehaks e üksnes liikmesriikid ega rakenduskava üle 
peetavate läbirääkimiste kontekstis. Seet õttu on hinnang kvalitatiivne ning põhineb 
eesmärkide olulisusel. 
Eelistatuim variant on lai ESFi reguleerimisala, mis siiski ei hõlmaks toimetulekutoetusi. 
Tõenäoliselt soodustaks see tõhusust, kuna võib kaasata rohkem osalejaid ja programme saaks 
kergemini kohandada kohalikele vajaduste ja olemasolevate toetuse andmise süsteemidega. 
                                                 
17 Programmiperioodil 2007 – 2013 oli ESFi eelarve 76 miljardit eurot. Mitmeaastases finantsraamistikus 
eraldatakse ESFile 84 miljardit eurot seitsme aastaseks programmiperioodiks 2014 – 2020. 
 
ET 7   ET Tabel 1. Poliitikavalikute võrdlus 
 Erieesmärgid  
Võimalus  Tööhõive  Haridus  Kaasatus  Institutsioonilise 
suutlikkuse 
suurendamine  Võimaluste 
maksumus  
1.1 – Jätta 
poliitika 
muutmata  0 0 0 0 0 
1.2  
Keskendumine tööhõivele
 + -- -- -- + 
1.3 – Lai 
reguleerimisala  = = + ++ - 
1.4 – Lai 
reguleerimisala koos 
passiivsete 
meetmetega
 -- - - + - 
Selgitus: + tähendab mõju suurenemist (või võimaluse maksumust) võrreldes poliitika muutmata jätmisega; - 
tähendab mõju (või võimaluse maksumuse) vähenemist  
1.5. Lihtsustamine 
Variandid erinevad selle poolest,  kui suures ulatuses saab st andardseid kuluarvestuse ja 
makseskeeme kasutada ning kas neid saab tu lemustega siduda. Poliitika muutmata jätmise 
korral, ning jättes sellised skeemid vabata htlikuks, hakkaksid korraldusasutused neid 
võimalusi tõenäoliselt tasapisi kasutama. 3. variandi puhul oleksi d kõik maksed seotud 
eelnevalt kokku lepitud tulemustasemetega. Kuig i see lihtsustaks programmide rakendamist, 
oleks nende sõnastamine märgatavalt keerul isem. Tulemustasemete kokkuleppimise vajadus 
võib põhjustada programmide valimist ning vähendada innovaatilisemaid meetmeid. 2. 
variant pakub suuremat paindlikkust (võrre ldes 1. ja 3. variandiga) ning annab 
korraldusasutustele suuremad võimalused kasuta da lihtsustamisi, milles nad on kindlad ja mis 
nende vajadustega sobivad. See variant aita b tegevuseesmärgile kõige rohkem kaasa ning on 
seetõttu eelistatud. 
Tabel 2. Lihtsustusvariantide võrdlus  
 2.1 – Jätta poliitika 
muutmata  2.2 – Proportsionaalne 
lähenemine  2.3 – Suunav 
lähenemine  
Tõhusus  0 ++ + 
Paindlikkus  0 + - 
Halduskoormus  0 + - 
Selgitus: + tähendab parem võrreldes variandiga jätta poliitika muutmata; - tähendab halvem.  
1.6. EGFi ja ESFi seos 
EGFi integreerimine ESFi või selle muutmine  oma eelarvereaga eraldiseisvaks vahendiks 
aitaks toetusi anda kiiremini kui praegu. Siiski  muudaks see sekkumiste iseloomu ja profiili, 
 
ET 8   ET mis peaks siiski jääma erakorraliseks. See t ooks kaasa ka rangema eelarvekasutuse, kuigi 
tegelikud vajadused on olemuslikult ettenägemat ud. Variant jätta poliitika muutmata pakub 
suurimat paindlikkust ning ei nõua täiendav aid reforme otsustusprotsessi kiiremaks 
muutmiseks.  
Tabel 3. EGFi variantide võrdlus  
 3.1 – Jätta poliitika 
muutmata  3.2 — EGFi 
integreerimine ESFi  3.3 – oma eelarvereaga 
eraldiseisev vahend  
Toetuste andmise kiirus  0 + + 
Tõhusus  0 - - 
Tulemuslikkus  0 0 0 
 
1.7. ESFi seos otsejuhitavate vahenditega 
Programmi PROGRESS väljundid viivad poliitil iste algatusteni, millele on vajadusel tehtud 
oma mõju hindamised. Sotsiaalsete, keskkonna ja majanduslike mõjud hinnang on vaha teha nende poliitiliste algatuste tasandil. Varian tide analüüsi ja võrdluse puhul on arvestatud 
tulemuslikkust, tõhusust ja järjepidevust. 
Poliitika muutmata jätmise variandi  puhul jääksid programm Progr ess, EURES ja Euroopa 
mikrokrediidirahastu alles eral di vahenditena lisaks Euroopa  Sotsiaalfondile. Võimalus 
suurendada poliitika sidusust, sidudes PROGRE SSi füüsilisest isikust ettevõtjale ja 
ettevõtlustoetuse saajale antava abiga mikrokr ediidirahastust ja EURESe pakutava ELi-sisese 
tööjõu liikuvuse edendamisega, jääks ära. Raha stamisvahendi ratsionaliseerimisest tulenevat 
tõhususe suurenemist ei te kiks. Seetõttu jäetakse variant 4.1  kõrvale. 
Eelistatakse varianti 4.2 . See nõuab uut integreeritud tööhõiv e, sotsiaalpoliitika ja kaasamise 
programmi, mis koondaks PROGRESS, EURESe  ja mikrokrediidirahastu. See variant 
võimaldab komisjonil suurendada poliitika järj epidevust ja ühiseid poliitilisi eesmärke 
püüdlevate vahendite mõju. See oleks tõhusam kui variant 4.1 , sest otsejuhitavaid vahendeid 
ratsionaliseeritaks, nende kasutamise korda ja menetlust ühtlustataks, ja paindlikkust 
suurendataks poliitiliste prio riteetide muutmisele vahendeid  eraldades. Rõhuasetus oleks 
innovaatilistel võimalustel pikaaegsete sotsiaal sete probleemide lahendamiseks (vastastikune 
õppimine, avaliku, era- ja kolmanda sektori partnerlus, investeeringud sotsiaalsetesse 
ettevõtetesse). Sünergiat ja vastastikust täienda vust ESFiga aitaks pa remini luua komisjoni 
koordineerimine mitte nende vahendite  ühendamine ESFiga, nagu on pakutud variandis 4.3 . 
Variantide 4.2 ja 4.3  põhiline vahe seisneb selles, et viimasega soovitakse kõik kolm vahendit 
muuta üheks ESFi otsejuhtimisega osaks. Se lline üksik vahend aita ks suurendada ELi 
eelarvest antavate toetuste sidus ust, suurendaks mahtu (ESFi os ana) ja parandaks rakendamise 
järjepidevust. Keerukuse tõttu tekiks oht t õhususe vähenemiseks. Üksik vahend nõuaks kahte 
osa, mida rakendataks täiesti erinevate eeskirj ade kohaselt (jagatud juhtimine, otsejuhtimine 
ja ühisjuhtimine). Lisaks seonduva d selle variandiga poliitilised  ja institutsionaalsed riskid, 
mis tuleneksid erakordselt keerulisest ESFi määrusest. Seetõttu jäetakse variant 4.3  kõrvale. 
 
ET 9   ET Tabel 4. Otsejuhitavate vah endite variantide võrdlus  
 4.1 – Jätta poliitika 
muutmata  4.2 – Integreeritud 
otsejuhtimise programm 4.3 – Integreerimine 
ESFi otsejuhitava osana  
Tõhusus  0 + - 
Kriitiline mass  0 + + 
Sidusus ja 
tulemuslikkus  0 ++ + 
Poliitiline ja institutsiooniline risk
 0 + - 
Selgitus: + tähendab parem võrreldes variandiga jätta poliitika muutmata; - tähendab halvem.  
SEIRE JA HINDAMINE  
1.8. ESF 
Olemasolevate struktuurifondide määruste kohaselt on seire ja hindamine peamiselt 
liikmesriikide kohustus. Liikmesriikide korraldusas utused peavad looma seiresüsteemid ning 
esitama iga-aastased aruanded ja lõpparuanded. Ül diselt jääksid vastutus alad samaks. Siiski 
on praegusel ESFi seire- ja hindamissüst eemis mõningaid puudusi: andmete kvaliteet on 
kõikuv, andmete kogumise meetodid on liikmesriig iti väga erinevad ning üksikisikutele 
antavate toetuste kohta ei anta teavet. Seetõ ttu on tulemusi ELi tasandil raske koondada, et 
hinnata ESFi sekkumiste pikaajalist mõju üksi kutele osalejatele ja liikmesriikide majandusele 
ja süsteemidele üldisemalt. 
Seda arvesse võttes keskendutakse tulevikus se ire- ja hindamissüsteemide puhul minimaalsete 
kvaliteedistandardite kehtestamisele ja  kohustuslike näitajate sisseviimisele.  See peaks 
tagama, et seireandmed on kindlad ja usaldu sväärsed ning ühtlasi peaks see võimaldama 
hindamisel keskenduda sotsiaalfondi pakutava to etuse tulemuslikkuse ja mõju hindamisele. 
1.1. EGF 
Seire ja hindamine on peamiselt liikmesriikide kohustus. Tulevikus kohu statakse liikmesriike 
kontrollima tegevuseesmärkide saavutamist, pida des silmas inimesi, kes naasevad tööellu 
rakendamisele järgneva 12 või 24 kuu jooksul. Tulemuste tõhususe ja kestlikkuse 
hindamiseks teeb komisjon vahehindamise, millele järgneb järelhindamine. 
1.9. Tööhõive, sotsiaalpoliitika ja kaas amise ühendprogramm (sotsiaalse arengu 
tegevuskava) 
Tööhõive, sotsiaalpoliitika ja kaasam ise ühendprogramm on jätkuvalt keskendunud 
tulemustele ja saavutustele, mitte niivõrd ressurssidele ja tegevustele. Selleks hinnatakse 
ühendprogrammi igal aastal, et jälgida erie esmärkide ja tegevusees märkide saavutamist 
konkreetsete näitajate18 valguses ning selleks et teha  vajalikke kohandusi poliitikas ja 
                                                 
18 Näitajad luuakse ühendprogrammi järelhindamise käigus. 
 
ET 10   ET rahastamise prioriteetides. Üh endprogrammile tehakse ka vahe - ja järelhindamine. Kolme 
vahendi ühendamine võimaldab komisjonil liht sustada hindamist ja vähendada kulutusi.