[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 18.5.2005

SEK(2005) 642 lõplik

Soovitus:

NÕUKOGU OTSUS,

millega tühistatakse 2. juuni 2004. aasta otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Madalmaades

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

1. SISSEJUHATUS

31. märtsil 2004 sai komisjon ametliku kinnituse Madalmaade ametiasutustelt, et valitsemissektori eelarvepuudujääk aastal 2003 oli jõudnud 3,2% SKTst[1], ületades seega asutamislepingu kontrollväärtuse. Toetudes sellele tõendusmaterjalile, algatas komisjon ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse Madalmaade suhtes 28. aprillil 2004, võttes vastu aruande, mis oli ette nähtud asutamislepingu artikli 104 lõikes 3. Pärast kõikide aruandes sisalduvate oluliste tegurite ja majandus- ja rahanduskomitee arvamuse (artikli 104 lõike 4 kohaselt) arvesse võtmist, võttis komisjon (artikli 104 lõike 5 kohaselt) 19. mail 2004 vastu arvamuse ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Madalmaades. 2. juunil 2004 võttis nõukogu artikli 104 lõike 6 kohaselt vastu sellekohase otsuse[2] .

Samal ajal võttis nõukogu vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 vastu Madalmaadele adresseeritud soovituse lõpetada ülemäärasest valitsemissektori eelarvepuudujäägist tingitud olukord. Konkreetselt soovitas nõukogu järgmist: „Madalmaade ametiasutused peaksid hiljemalt aastaks 2005 lõpetama ülemäärasest eelarvepuudujäägist tingitud olukorra vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikele 4.“ Nõukogu määras Madalmaade valitsusele tähtajaks 2. oktoobri 2004, mis ajaks peab valitsus olema vastu võtnud „aastaks 2005 ettenähtud peamiselt struktuurilised parandusmeetmed, kogusummas vähemalt pool protsendipunkt SKTst “.

Andes soovitusi seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisega, rõhutas nõukogu, et „eelarve konsolideerimise meetmed peaksid kindlustama püsiva paranemise valitsemissektori eelarve tasakaalus, olles samas suunatud riigi rahanduse kvaliteedi tõstmisele ja majanduse kasvupotentsiaali suurendamisele.“ Lisaks sellele innustas nõukogu Madalmaade ametiasutusi kindlustama „eelarve konsolideerimist, kuni saavutatakse tasakaalulähedane eelarveseisund või eelarveülejääk, eelkõige tsükliliselt kohandatud puudujäägi vähendamise kaudu vähemalt 0,5 protsendipunkti võrra SKTst aastas isegi pärast seda, kui ülemäärane puudujääk on korrigeeritud.“

6. oktoobril 2004. aastal jõudis komisjon järeldusele,[3] et Madalmaade valitsus on tähtajaks 2. oktoobril 2004 võtnud tõhusaid meetmeid, mille nõukogu võttis teadmiseks 21. oktoobril.[4]

2. ÜLEMÄÄRASE EELARVEPUUDUJÄÄGI KORRIGEERIMINE AASTAL 2004

16. aprillil 2004 aastal, varsti pärast seda, kui ilmnes, et kontrollväärtus 3% SKTst on 2003. aastal ületatud, pikaajalise majanduslanguse ajal, esitas Madalmaade valitsus aastaks 2004 täiendava säästumeetmete paketi, mis võrdus 0,5%ga SKTst ja mille eesmärk oli korrigeerida ülemäärast eelarvepuudujääki juba aastal 2004. Kõnealune pakett täiendas kokkuhoiuvõimalusi, mis olid esitatud 2004. aasta eelarves.[5] Umbes pool paketti koosnes struktuurilistest meetmetest, eelkõige tervisekindlustuse lisamaksetest, madalamatest tervishoiukulutustest ja madala kvalifikatsiooniga töötajate tööhõivega seotud toetuste järkjärgulisest kaotamisest. Teine pool paketist koosnes ühekordsetest meetmetest, millel oli eelarvepuudujääki vähendav mõju ainult aastal 2004. Kõige olulisemad ühekordsed meetmed olid seotud muudatustega arenguabi kulude ajakavas, keskpanga kasumi registreerimisel ja ettenähtust väiksemates infrastruktuuri investeeringutes.

2005. aasta märtsi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohases teatises (mis esitati 28. veebruaril 2005 ja mille Eurostat kinnitas 18. märtsil 2005) oli hinnanguline valitsemissektori eelarvepuudujääk 2004. aastal 2,5% SKTst (tabel 1). 31. märtsil 2005 oli 2004. aasta korrigeeritud eelarvepuudujääk valitsemissektori korrigeeritud arvepidamise kontode korrapärases aruandes Eurostatile 2,3% SKTst, kusjuures arvesse oli võetud täielikumat informatsiooni kohalike omavalitsuste rahalise seisundi kohta.

See tulemus on kooskõlas 2004. aasta eeldatava puudujäägiga 3,0% SKTst 2005. aasta eelarves, stabiilsusprogrammi novembris 2004 ajakohastatud versiooniga ja komisjoni talituste 2004. aasta sügisese prognoosiga 2,9% SKTst. 2005. aasta eelarves tehtud prognoosist parem tulemus saavutati osalt selle tõttu, et 2004. aasta lõpul oli maksutulu enamikes peamistes maksukategooriates oodatust suurem. Kõrged naftahinnad ja sellega seonduvad suuremad riigitulud maagaasi müügist suurendasid tulusid veelgi. Lisaks sellele oli kulude kasv prognoositust väiksem, peamiselt töötushüvitiste aeglasema kasvu, ennustatust väiksemate infrastruktuuri investeeringute ja väiksemate netomaksete tõttu ELile. Komisjoni talituste 2005. aasta kevadise prognoosi kohaselt langes tsükliliselt kohandatud puudujääk 2,0%lt SKTst 2003. aastal 1,2%le SKTst 2004. aastal.

Aastal 2004 suurenes valitsemissektori koguvõla ja SKT suhtarv 54,3%lt SKTst aastal 2003 55,2%le SKTst[6] peamiselt halva majandusolukorra ja märgatava nominaalpuudujäägi tõttu. Nii jäi võlasuhe alla asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse, milleks on 60% SKTst.

Tabel 1: eelarvemuutused 2002–2004 (% SKPst) |

Tulemus | 2002 | 2003 | 2004 |

Valitsemissektori eelarve tasakaal | -1,9 | -3,2 | -2,3 |

- Kogutulu | 45,9 | 45,8 | 45,5 |

Millest: jooksvad maksud | 12,0 | 11,2 | 11,0 |

Sotsiaalmaksed | 14,9 | 15,5 | 15,1 |

- Kogukulud: | 47,8 | 49,0 | 48,0 |

Millest: kollektiivne tarbimine | 11,3 | 11,4 | 11,4 |

Sotsiaalsiirded | 13,3 | 14,0 | 14,0 |

Intressikulud | 3,1 | 2,9 | 2,9 |

kapitali kogumahutus põhivarasse | 3,6 | 3,6 | 3,5 |

Eelarve esmane tasakaal | 1,1 | -0,3 | 0,4 |

Pm Maksukoormus | 40,1 | 40,0 | 39,9 |

Valitsemissektori võlg | 52,6 | 54,3 | 55,7 |

Pm Tsükliliselt kohandatud tasakaal 1 | -2,3 | -2,0 | -1,2 |

Pm Tsükliliselt kohandatud esmane tasakaal 1 | 0,8 | 0,9 | 1,7 |

Pm Reaalne SKT1 (aastane protsendimäära muutus) | 0,6 | -0,9 | 1,3 |

Intressikulu, kogukulud ja tasakaalud sisaldavad vahetuslepinguid kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses kasutatavate määratlustega. 1 Komisjoni talituste 2005. aasta kevadine majandusprognoos. Allikas: komisjoni talitused. |

3. EELARVEPERSPEKTIIV AASTATEKS 2005 JA 2006

2005. aasta eelarve esitati parlamendile 21. septembril 2004 ja võeti vastu mõnede suhteliselt väikeste muudatustega peagi pärast seda. Eelarve sisaldab edasisi eelarvepuudujääki vähendavaid meetmeid aastaks 2005, hõlmates kärpeid tervishoiukulutustes, tulumaksumäärade suurendamist, piiratud juurdepääsu töötushüvitistele ja kõrgemaid lisamakseid invaliidsuskindlustuseks. Meetmed, mis 2005. aasta eelarves teatavaks tehti (mis sisaldavad struktuurilist osa 2004. aasta 16. aprilli meetmetepaketist), annavad aastaks 2005 kokku poole protsendipunktise korrektsiooni SKT suhtes. Üldiselt on parandusmeetmed põhiosas struktuurilised.

Komisjoni talituste 2005. aasta kevadise prognoosi kohaselt on ennustatav valitsemissektori eelarvepuudujääk 2005. aastaks 2,0% SKTst (tabel 2). See on kooskõlas ametliku eesmärgiga, milleks viimases (märts 2005) ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohases teatises seati 2,1%.[7] Reaalne SKT kasv peaks veidi aeglustuma, 1,0%lt 2005. aastal 1,4%le aastal 2004. Prognoosi kvartaliprofiilid näitavad siiski järkjärgulist taastumist aasta jooksul, mille tulemuseks on maksude suurem laekumine, peamiselt korporatsioonide ja füüsilisest isikust ettevõtjate suurema kasumi arvelt. Lisaks sellele on oodata, et maagaasi müügist saadud tulu suurendab tulusid ka aastal 2005. Kulude poolel on aastal 2005 oodata kulude suhte kerget langust. Valitsemissektori kulude vähene kasv kajastab säästumeetmete mõju, nagu ka riigiteenistujate lepinguliste palgamäärade ja sotsiaalkindlustusmaksete nullkasv.

Aastaks 2006 ennustab komisjoni talituste 2005. aasta kevadine prognoos reaalse SKT kasvu suurenemist 2,0%, mille tulemuseks on tulude kasv kooskõlas oodatud majandustõusuga. Praegu valitsevate poliitiliste eelduste põhjal paraneb puudujääk siiski vaid suhteliselt tagasihoidlikult, 1,6%lt SKTst 2,0%le SKTst aastal 2005, kui edasisele kokkuhoiule sotsiaalkindlustuse, toetuste ja avaliku sektori palkade arvel lisandub suurenenud kulu transpordile, julgeolekule, teadmistepõhisele majandusele ja hüvitistele, mille eesmärk on piirata tervisekindlustuse reformi mõju leibkonna sissetulekule.

Tsükliliselt kohandatud puudujääk paraneb 2005. aastal eeldatavasti märkimisväärselt, ulatudes 0,4%ni SKTst ja kajastades käimasolevat eelarve konsolideerimist. See tähendaks paranemist 0,8% võrra SKTst teisel järjestikusel aastal, mis on suurem kui minimaalne 0,5% korrektsioon SKT suhtes aastail, mis järgnevad nõukogu soovitatud ülemäärasele eelarvepuudujäägi korrigeerimisele. See tähendab ka, et Madalmaad saavutavad juba aastal 2005 tsükliliselt kohandatud tingimustel tasakaalulähedase eelarveseisundi. Praeguse poliitika kohaselt ootab komisjoni talituste kevadine prognoos tsükliliselt kohandatud tasakaalu paranemist kuni tasakaalu saavutamiseni aastal 2006. Suur erinevus kogu- ja tsükliliselt kohandatud eelarvepuudujäägi vahel kajastab pikaajalist majanduslangust ja eeldatavat järkjärgulist taastumist. Reaalne SKT kasv langes allapoole potentsiaalse kasvu määra aastal 2001 ja eeldatavalt saavutab oma potentsiaalse taseme alles aastal 2006. Seega suureneb negatiivne toodangumahu tühik hinnanguliselt 1,9%lt SKTst aastal 2003 umbes 2,5%le SKTst aastail 2005 ja 2006.

2005. aasta märtsi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohase teatise kohaselt suureneb valitsemissektori üldvõlg 2005. aastal 57,4%ni SKTst, mis on väga lähedane võlasuhtele 57,6% SKTst, mida ennustati komisjoni talituste 2005. aasta kevadises prognoosis. Käesoleval aastal mõjutavad seda gaasitranspordi infrastruktuuri ost, millele kulub 0,6% SKTst. Praegu valitsevate poliitiliste eelduste korral suureneb võlasuhe 2006. aastal veidi veelgi, 57,9%ni SKTst, vastavalt komisjoni talituste kevadisele prognoosile. Võlasuhe jääks siiski alla kontrollväärtuse 60% SKTst.

Tabel 2: valitsemissektori finantsseisundi prognoos (% SKTst) |

2004 | 2005 | 2006 |

SP | kom. | SP | kom. (1) |

Valitsemissektori eelarve tasakaal | -2,5 | -2,6 | -2,1 | -2,1 | -1,6 |

- Kogutulu | 45,5 | 44,9 | 45,8 | 44,6 | 47,6 |

Millest: jooksvad maksud | 11,0 | 24,8 | 11,1 | 24,7 | 11,2 |

Sotsiaalmaksed | 15,1 | 13,9 | 15,0 | 13,9 | 16,9 |

- Kogukulud: | 48,0 | 47,5 | 47,9 | 46,7 | 49,3 |

Millest: - kollektiivne tarbimine | 11,4 | 17,5 | 11,4 | 17,2 | 11,4 |

- intressikulud | 2,9 | 2,9 | 2,9 | 2,8 | 2,8 |

- kapitali kogumahutus põhivarasse | 3,5 | 3,1 | 3,5 | 3,1 | 3,4 |

Eelarve esmane tasakaal | 0,4 | 0,3 | 0,8 | 0,7 | 1,2 |

Valitsemissektori võlg | 55,7 | 58,1 | 57,6 | 58,6 | 57,9 |

Pm Tsükliliselt kohandatud tasakaal | -1,2 | -1,2 | -0,4 | -1,3 | 0,0 |

Pm Tsükliliselt kohandatud tasakaal | 1,7 | 0,3 | 2,5 | 0,7 | 2,9 |

Reaalne SKT (aastane protsendimäära muutus) | 1,3 | 0,75 | 1,0 | 1,5 | 2,0 |

Allikad: 2005. aasta märtsi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohane teatis 2004. aasta kohta, stabiilsusprogrammi novembris 2004 ajakohastatud versioon (SP), rahvamajanduse arvepidamine 2004 ja komisjoni talituste 2005. aasta kevadine prognoos (kom.). Stabiilsusprogrammi tsükliliselt kohandatud tasakaal, mille arvutasid komisjoni talitused programmis toodud andmete põhjal (erinevus kom.-ga kajastab erinevaid makromajanduslikke stsenaariume). On oluline märkida, et pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohast aruannet avaldas Madalmaade Statistikaamet ja edastas Eurostatile parandatud aruande korrigeeritud (väiksema) eelarvepuudujäägi kohta aastal 2004, milleks oli 2,3% SKTst (vt tabel 1). (1) Praeguse poliitika korral. |

4. JÄRELDUSED

Madalmaade ametiasutused on võtnud arvesse nõukogu 2. juuni 2004. aasta soovitust, mis anti välja vastavalt artikli 104 lõikele 7. Eriti on nad võtnud arvesse soovitust lõpetada ülemäärasest eelarvepuudujäägist tingitud olukord vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikele 4, mis käesoleval juhul tähendas hiljemalt aastaks 2005. Tegelikult vähendasid nad juba aastal 2004 puudujääki 2,3%ni SKTst, mis on palju väiksem 3% künnisest. Komisjoni talituste 2005. aasta kevadise prognoosi kohaselt oodatakse praeguse poliitika korral, vastusena edasistele eelarvepiirangutele, mis sisaldub 2005. aasta eelarves, puudujäägi vähenemist 2,0%ni SKTst aastal 2005 ja edasist langust 1,6%ni SKTst aastal 2006, mis osutab sellele, et võetud meetmed toovad kaasa püsiva eelarvepuudujäägi korrigeerimise. Tsükliliselt kohandatud tasakaal paranes aastal 2004 märkimisväärselt ehk 0,8% võrra SKTst ja puudujääk vähenes 1,2%ni SKTst. See langeb ootuspäraselt veel 0,8% võrra SKTst ja jõuab aastal 2005 tasakaalulähedase eelarveseisundini, mida säilitatakse aastal 2006. 2005. aasta märtsi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohase teatise kohaselt jõudis võlasuhe 2004. aastal 55,2%ni SKTst, tõustes 54,3%lt SKTst aastal 2003; 2005. aasta kevadise prognoosi kohaselt ennustatakse, et võlasuhe jääb aastail 2005 ja 2006 alla kontrollväärtuse 60% SKTst.

Üldhinnangust järeldub seega, et Madalmaade ametiasutused lõpetasid juba aastal 2004 nõukogu 2. juuni 2004. aasta soovituse tingimuste alusel 2004. aasta ülemäärasest eelarvepuudujäägist tingitud olukorra. Seetõttu soovitab komisjon nõukogul tühistada otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Madalmaades.

Soovitus:

NÕUKOGU OTSUS,

millega tühistatakse 2. juuni 2004. aasta otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Madalmaades

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 104 lõiget 12,

võttes arvesse komisjoni soovitust ning arvestades järgmist,

(1) Nõukogu 2. juuni 2004. aasta otsusega 2005/136/EÜ,[8] mis järgis asutamislepingu artikli 104 lõike 6 kohast komisjoni soovitust, otsustati, et Madalmaades on ülemäärane eelarvepuudujääk.

(2) Asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaselt tegi nõukogu soovituse, mis oli adresseeritud Madalmaadele eesmärgiga lõpetada ülemäärasest eelarvepuudujäägist tingitud olukord.[9] See soovitus, koostoimes nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta)[10], artikli 3 lõikega 4 määras ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tähtajaks kõige hiljemalt aasta 2005.

(3) Asutamislepingu artikli 104 lõike 12 kohaselt tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta tühistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk kõnealuses liikmesriigis on nõukogu arvates korrigeeritud.

(4) Mõisted "valitsemissektor" ja "puudujääk" on sätestatud protokollis ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta, viidates Euroopa rahvamajanduse arvepidamise süsteemile (teine väljaanne). Andmed ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta edastab komisjon.

(5) Nende andmete põhjal, mis komisjon esitas pärast Madalmaade aruannet enne 1. märtsi 2005 vastavalt nõukogu 22. novembri 1993. aasta määrusele (EÜ) nr 3605/93 Euroopa Ühenduste asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta[11], mida on muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 475/2000[12] valitsemissektori korrigeeritud arvepidamisekontode pärastise aruande alusel Eurostatile 31. märtsil 2005. aastal ja komisjoni talituste 2005. aasta kevadise prognoosi põhjal on võimalik teha järgmised järeldused:

- Valitsemissektori hinnanguline eelarvepuudujääk on 2004. aastal 2,3% SKTst, võrreldes 3,2%ga aastal 2003. Aasta 2004 tulemus on kooskõlas nõukogu soovitusega, mis on välja antud vastavalt artikli 104 lõikele 7, eriti seoses valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamisega alla kontrollväärtuse 3% SKTst hiljemalt aastaks 2005. Aastal 2004 toimus fiskaalne korrigeerimine märkimisväärsete säästumeetmete abil, mis osaliselt sisaldusid 2004. aasta eelarves ja osaliselt võeti täiendavas konsolideerimispaketis 16. aprillil 2004. Lisaks sellele aitasid puudujääki vähendada oodatust suuremad maksutulud ja lisatulud maagaasi müügist kõrgete naftahindade tagajärjel.

- Võetud eelarvemeetmed on suunatud püsiva paranemise kindlustamisele vailitsemissektori eelarvetasakaalus. 2005. aastaks ennustab komisjoni talituste 2005. aasta kevadine prognoos valitsemissektori eelarvepuudujäägi edasist langust 2,0%ni SKTst, suurel määral vastusena peamiselt struktuurilistele säästumeetmetele, mis moodustavad 0,5% SKTst. See vastab ametlikule eelarvepuudujäägi eesmärgile, milleks on 2,1% SKTst. Aastaks 2006 ennustab komisjoni talituste 2005. aasta kevadine prognoos praeguse poliitika põhjal puudujäägi edasist langust 1,6%ni SKTst, mis osutab eelarvepuudujäägi püsivale korrigeerimisele.

- Eelarve konsolideerimine saavutatakse, vähendades tsükliliselt kohandatud puudujääki, mis peaks ootuspäraselt lähenema tasakaalule pärast seda, kui ülemäärane eelarvepuudujääk on korrigeeritud. Aastal 2004 vähenes tsükliliselt kohandatud puudujääk võrreldes 2,0%ga SKTst aastal 2003 märkimisväärselt, 1,2%ni SKTst. Komisjoni talituste 2005. aasta kevadine prognoos ennustab tsükliliselt kohandatud puudujäägi edasist langust veel 0,8% võrra SKTst aastal 2005, 0,4%ni SKTst, mis on tasakaalulähedane, ja langust 0,0% SKTst aastal 2006.

- 2005. aasta märtsi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohase teatise kohaselt püsis valitsemissektori võlasuhe aastal 2004 allpool kontrollväärtust 60% SKTst. Komisjoni talituste 2004. aasta kevadise prognoosi kohaselt jääb võlasuhe aastail 2005 ja 2006 allapoole seda künnist.

(6) Seepärast tuleks otsus 2005/136/EÜ tühistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Üldhinnangust selgub, et ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine lõpetati Madalmaades aastal 2004 Madalmaadele 2. juunil 2004 adresseeritud soovituse tingimuste alusel, kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 7.

Artikkel 2

Otsus 2005/136/EÜ tühistatakse.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Madalmaade Kuningriigile.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] See oli suurem kui 1. märtsil 2004. teatavaks tehtud puudujääk 2,98% SKTst. Puudujääk oli nii suur peamiselt tänu oodatust kõrgemale kohaliku omavalitsuse eelarvepuudujäägile, mille kohta puudus eelnev info kogu 2003. aasta lõikes.

[2] Nõukogu otsus 2005/136/EÜ, avaldatud 18. veebruaril 2005. aastal Euroopa Liidu Teatajas L 47, lk 26.

[3] http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/comm_inf_note_en.pdf

[4] Euroopa Liidu Nõukogu, 21. oktoobri 2004. aasta pressiteade 13017/04 (Presse 284).

[5] 2004. aasta eelarves oli puudujäägiks kavandatud 2,3% SKTst, kuid seda tehti 2003. aasta suviste prognooside põhjal, mis pärast kiiresti aegusid, kuna majanduskasvu ootused olid liialt kõrged ja pärast 2004. aasta eelarvet avaldatud andmed eelarve täitumise kohta olid oodatust halvemad.

[6] See on väärtuse vähenemine täiendatud rahvamajanduse arvepidamise 31. märtsi 2005. aasta andmetes, võrreldes võlasuhtega 55,7% SKTst, mis tehti teatavaks 28. veebruaril 2005.

[7] Komisjoni talituste kevadises prognoosis osutatust veidi madalam 2004. aasta puudujäägi lähtepunkt võib viia soodsa üldmõjuni aastal 2005. Praeguse informatsiooni põhjal pole siiski selge, kuivõrd on kohalike omavalitsuste rahalise seisundi paranemine aastal 2004 struktuuriline ja positiivse mõjuga ka hilisematele aastatele.

[8] Nõukogu 2. juuni 2004. aasta otsus, avaldatud Euroopa Liidu Teatajas L 47, 18.2.2005, lk 26 .

[9] Nõukogu 2. juuni 2004. aasta soovitus.

[10] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.

[11] EÜT L 332, 31.12.93, lk 7. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 351/2002 (EÜT L 55, 26.2.2002, lk 23).

[12] EÜT L 58, 3.3.2000, lk 1.