ET Euroopa Liidu Teataja C 376/62

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse teatavate intellektuaalomandi õiguste kaitsmisega seotud ülesannete, sealhulgas avaliku ja erasektori esindajatest koosneva Euroopa võltsimis- ja piraatlusalase vaatluskeskuse moodustamine, andmist Siseturu Ühtlustamise Ametile (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)”

KOM(2011) 288 lõplik – 2011/0135 (COD)

2011/C 376/11

Raportöör: Thomas McDONOGH

15. juunil 2011 otsustas nõukogu ja 7. juunil 2011 Euroopa Parlament vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 114 ja artikli 118 lõikele 1 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse teatavate intellektuaalomandi õiguste kaitsmisega seotud ülesannete, sealhulgas avaliku ja erasektori esindajatest koosneva Euroopa võltsimis- ja piraatlusalase vaatluskeskuse moodustamine, andmist Siseturu Ühtlustamise Ametile (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)”

KOM(2011) 288 lõplik – 2011/0135 (COD).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 30. augustil 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 474. istungjärgul 21.–22. septembril 2011 (21. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 152, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 4.

1. Märkused ja soovitused

1.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle võtta vastu määrus, et tugevdada Euroopa võltsimis- ja piraatlusalast vaatluskeskust, andes selle ülesanded Siseturu Ühtlustamise Ametile. Vaatluskeskuse töö on Euroopa intellektuaalomandi kaitse süsteemi jaoks äärmiselt oluline ja keskus vajab rohkem ressursse oma ülesannete täitmiseks.

1.2 Komitee koostab praegu eraldi arvamust komisjoni hiljutise teatise kohta, kus esitatakse intellektuaalomandiõiguste ühtse turu strateegia (1). Intellektuaalomandi õiguste kord on otsustava tähtsusega tehnoloogilise ja kaubandusliku innovatsiooni jaoks, millest sõltub Euroopa majanduse elavdamine ja tulevane majanduskasv (2). Intellektuaalomandi õiguste juhtimisviis on väga tähtis ka Euroopa kultuuri õitsenguks ja Euroopa kodanike elukvaliteedi parandamiseks.

1.3 Komitee ei usu, et Euroopa 2020. aasta strateegia aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu eesmärke saaks saavutada ilma intellektuaalomandiõiguste ühtse turu loomiseta. Komitee on aastaid teinud üleskutseid Euroopa ja liikmesriikide eeskirjade ühtlustamiseks, et edendada innovatsiooni, loovust ja kodanike heaolu, toetades samas ka algatusi, mis muudavad töökohad, kaubad ja teenused kättesaadavaks võimalikult paljudele inimestele (3).

1.4 Komitee nõustub põhimõtteliselt määruse ettepanekuga, mille kohaselt antakse Siseturu Ühtlustamise Ametile Euroopa võltsimis- ja piraatlusalase vaatlusekeskuse juhtimisega seotud ülesanded ja tegevused, sealhulgas need, mis käsitlevad autoriõigusi, autoriõigustega seotud õigusi ja patente. Komitee nõustub, et ettepanek usaldada kõnealused ülesanded Siseturu Ühtlustamise Ametile kui olemasolevale ELi ametile annaks vaatluskeskusele juurdepääsu Siseturu Ühtlustamise Ameti olemasolevatele eriteadmistele, vahenditele ja rahastamisele ning võimaluse alustada kiiresti oma tegevust. Komiteel on heameel ka selle üle, et eelarve seisukohast oleks see kulutõhus valik.

1.5 Komitee nõustub põhimõtteliselt ettepanekuga laiendada Siseturu Ühtlustamise Ameti vaatluskeskusega seotud ülesandeid, mis hõlmaksid järgmiseid aspekte: suurendada üldsuse ja jõustamisega tegelevate ametiasutuste teadlikkust intellektuaalomandi õiguste olulisusest ja parimatest viisidest nende kaitsmisel, koguda uurimisandmeid võltsimise ja intellektuaalomandi õiguste reguleerimise kohta ning parandada interneti teel toimuvat teabevahetust jõustamise tõhustamiseks.

1.6 Ent komitee on täiesti veendunud, et teda tuleks lisada määruse artiklis 4 esitatud vaatluskeskuse koosolekutele kutsutavate organisatsioonide nimekirja.

1.7 Komitee nõuab tungivalt, et teda nimetataks määruse artiklis 8 nõukogu ja parlamendi kõrval asutusena, kellele edastatakse määruse kohaldamise hindamise aruanne.

1.8 Liikmesriikide intellektuaalomandi asutustel on keskne roll intellektuaalomandi õiguste jõustamisel. Komitee pooldab komisjoni soovitust, et väljendiga „riiklike haldusorganite, intellektuaalomandi õiguste kaitsega tegelevate asutuste ja organisatsioonide […] esindajad” (artikli 4 lõige 1), keda kutsutakse vaatluskeskuse koosolekutele, hõlmataks liikmesriikide intellektuaalomandi asutused.

1.9 Võltsimis- või piraatlussüüdistustega seotud vaidluste kiire, õiglane ja järjekindel lahendamine suurendaks usaldust intellektuaalomandiõiguse vastu ja parandaks jõustamiskeskkonda. Seetõttu kutsub komitee komisjoni üles andma artiklis 2 Siseturu Ühtlustamise Ametile eraldi ülesanne aidata parandada intellektuaalomandivaidluste lahendamisel kasutatavate heade tavade tundmist ja mõistmist, keskendudes sealhulgas liikmesriikide vastavale kohtupraktikale. Igal juhul ei tohi takistada pöördumist pädevate kohtuinstantside poole.

1.10 Komitee loodab aja jooksul põhjalikumalt selgitada oma seisukohti õiguste kollektiivse haldamise kohta ELis. Siseturu Ühtlustamise Amet saaks siiski märkimisväärselt aidata parandada autoriõiguste jõustamise keskkonda, kogudes teavet autoriõiguste kollektiivse esindamise organisatsioonide erinevate tavade kohta ELis. Komitee kutsub komisjoni üles kaaluma selle aspekti lisamist määruse artiklisse 2.

2. Taust

2.1 Intellektuaalomandi õigused, mis hõlmavad nii patente, kaubamärke, disaine ja geograafilisi tähiseid kui ka autoriõigusi ning (esitajaid, tootjaid ja ringhäälinguorganisatsioone puudutavate) autoriõigustega seotud õigusi, on ELi majanduse nurgakivi ja edasise majanduskasvu peamine käivitaja.

2.2 2009. aastal ulatus 10 parima kaubamärgi väärtus ELi liikmesriikides peaaegu 9 %ni SKPst. Autoriõigustel põhinev loovtööstus, nt tarkvara tootmine, raamatute ja ajalehtede kirjastamine ning muusika- ja filmitööstus, andis 2006. aastal 3,3 % ELi SKPst ning hõlmab ligikaudu 1,4 miljonit väikest ja keskmise suurusega ettevõtet, kus on kokku 8,5 miljonit töökohta. Tööhõive teadmistepõhises majanduses suurenes 1996.–2006. aastal 24 %, teistes valdkondades samas 6 %.

2.3 Tööstuse esindajate ja rahvusvaheliste organisatsioonide avaldatud mitmed uuringud kinnitavad võltsitud ja piraatkauba kaubanduse stabiilset kasvu ning neis on jõutud järeldusele, et see — vähendab märkimisväärselt investeeringuid innovatsiooni ning vähendab töökohtade arvu (4); — ohustab Euroopa tarbijate tervist ja ohutust (5); — tekitab tõsiseid probleeme Euroopa VKEdele (6); — vähendab deklareeritud müügitulu vähenemise tõttu saadavat maksutulu (7); — soodustab organiseeritud kuritegevust (8).

2.4 2009. aastal lõid nõukogu (9) ja komisjon (10) Euroopa võltsimis- ja piraatlusalase vaatluskeskuse, et paremini kursis olla intellektuaalomandi õiguste rikkumisega.

2.5 Vaatluskeskus on kõikide intellektuaalomandi õiguste rikkumistega seotud teabe ja andmete kogumise, jälgimise ja teavitamise eksperdikeskus ning toimib riikide ametiasutuste esindajate ja sidusrühmade jaoks platvormina, kus vahetada mõtteid ja parimate tavade alaseid teadmisi, töötada välja ühiseid jõustamisstrateegiaid ning teha ettepanekuid poliitiliste otsuste tegijatele.

2.6 Kuigi üha rohkem on vaja, et vaatluskeskus teeks rohkem, puudub võimalus laiendada vaatluskeskuse töövaldkonda ja arendada selle tegevust, mis mõlemad eeldavad nii jätkusuutlikku infrastruktuuri inimressursi, rahastamise ja infotehnoloogia seadmete näol kui ka juurdepääsu vajalikele eriteadmistele.

2.7 Komisjon on pakkunud välja põhjaliku intellektuaalomandiõiguste strateegia (11) üldise kava osana, et edendada jätkusuutlikku majanduskasvu ja töökohtade loomist ühtsel turul ning parandada Euroopa ülemaailmset konkurentsivõimet. Strateegia täiendab Euroopa 2020. aasta strateegiat, ühtse turu akti (12) ja Euroopa digitaalset tegevuskava ning on nende tähtis osa.

2.8 Hiljutises teatises, mille kohta komitee koostab eraldi arvamust, käsitleb komisjon intellektuaalomandiõiguste ühtse turu loomist (13). Selle intellektuaalomandiõiguste strateegia esimesi tulemusi on kõnealune ettepanek võtta vastu määrus, et tugevdada Euroopa võltsimis- ja piraatlusalast vaatluskeskust, andes selle ülesanded Siseturu Ühtlustamise Ametile. See võimaldab vaatluskeskusel laiendada oma tegevust ja kasu saada Siseturu Ühtlustamise Ameti intellektuaalomandialastest eriteadmistest ning edukatest tulemustest kaubamärkide ja disainide valdkonnas.

2.9 Määruse ettepaneku artikkel 2 hõlmab põhjalikku nimekirja Siseturu Ühtlustamise Ametile antavatest ülesannetest ja tegevustest, sh on ameti ülesanne suurendada intellektuaalomandi õiguste jõustamise suutlikkust kogu ELis, suurendada üldsuse teadlikkust intellektuaalomandi õiguste rikkumiste mõjust ning edendada intellektuaalomandi õiguste tulemuslikuks jõustamiseks vajalikku keskkonda.

2.10 Komisjon hindas, kuidas mõjutaksid eri valikud vaatluskeskuse suutlikkuse suurendamist, et vastata uue intellektuaalomandiõiguste strateegia vajadustele (14). Mõju hindamisel tehti järeldus, et vaatluskeskuse üleandmine Siseturu Ühtlustamise Ametile oleks eelistatud valik, arvestades, et viimasel on asjakohased rahastamisvahendid ja struktuurid ning et ta on suuteline täitma vaatluskeskuse eesmärke, niipea kui Siseturu Ühtlustamise Ameti alusmäärust on muudetud.

3. Märkused

3.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ühendab ELi erinevaid majanduslikke ja sotsiaalseid huve, sh kõiki kodanikuühiskonna osalejaid. Sünteesides komitee liikmete erinevaid vaatenurki ja kogemusi, on sel ainulaadsel institutsioonil keskne roll poliitika kavandamisel ja kujundamisel. Pealegi on intellektuaalomandi õiguste kaitse komitee jaoks äärmiselt oluline teema, millega ta on aastate jooksul usinalt tegelenud, et aidata kujundada Euroopa intellektuaalomandi õiguste poliitikat. Seetõttu on komitee väga üllatunud ja pettunud, et teda on kavandatud määruse artiklis 4 esitatud vaatluskeskuse koosolekutele kutsutavate organisatsioonide nimekirjast välja jäetud. Komitee tuleks sinna nimekirja lisada, et ta saaks anda panuse vaatluskeskuse töösse ja selle raames arendatavatesse teadmistesse.

3.2 Vaatluskeskuse koosseis peaks hõlmama esindajaid mitmesugustest kodanikuühiskonna organisatsioonidest, sealhulgas tööandjate organisatsioonidest, ametiühingutest, autoriorganisatsioonidest ja tarbijate huve kaitsvatest organisatsioonidest.

3.3 Samuti on komitee kindlal seisukohal, et teda tuleks nimetada määruse artiklis 8 nõukogu ja parlamendi kõrval asutusena, kellele edastatakse määruse kohaldamise hindamise aruanne.

3.4 Intellektuaalomandi õiguste valdkonna ebapiisavast juhtimisest ja õiguste ebapiisavast jõustamisest tulenev kahju hõlmab ka kriminaalsete ja terroristide võrgustike rahastamist. Rahapesu ja võltsimine on kuriteod, mille vastu tuleb jõuliselt võidelda. Vaatluskeskus peab oma töös korraldama ka uuringuid kriminaalse tegevuse laadi ja ulatuse kohta.

3.5 Intellektuaalomandi õiguste järjepidev jõustamine eeldab tõelist tugevdatud ja laiendatud halduskoostööd võltsimise ja piraatluse vastu võitlemisel ning tõelist partnerlust piirideta siseturu elluviimiseks. Selleks on vaja luua kogu ELi hõlmav tõhus kontaktpunktide võrgustik.

3.6 Iga liikmesriigi kodanikel ja ettevõtetel on vaja teada, millise organisatsiooniga ühendust võtta teabe ja toetuse saamiseks intellektuaalomandi õiguste jõustamise küsimustes. Vaatluskeskus peaks tutvustama liikmesriikide intellektuaalomandi asutusi kui esmaseid kontaktpunkte intellektuaalomandi õiguste jõustamisel igas liikmesriigis.

3.7 Liikmesriigid peaksid subsidiaarsuse põhimõtet asjakohaselt silmas pidades lisama oma intellektuaalomandi asutused organisatsioonide hulka, keda kutsutakse vaatluskeskuse koosolekutele kavandatud määruse artikli 4 lõike 1 kohaselt. Nende kaasatus tugevdaks vaatluskeskuse praktilisi eksperditeadmisi ja jõustamissuutlikkust kogu ELis.

3.8 Kõigil jõustamisega tegelevatel asutustel ja kõigil liikmesriikide intellektuaalomandi asutustel peab olema ligipääs elektroonilisele võrgustikule, mille kaudu vahetada tõhusalt ja kiirelt teavet intellektuaalomandi õiguste rikkumiste kohta. Sellise võrgustiku loomine peaks olema vaatluskeskuse üks prioriteet.

3.9 Intellektuaalomandivaidlusi ning võltsimis- ja piraatlussüüdistusi on sageli keeruline lahendada. Kavandatud määruse artikli 2 lõike 2 kohaselt koguks Siseturu Ühtlustamise Amet teavet kohtupraktika kohta intellektuaalomandiõigusi puudutavates vaidlustes ja aitaks parandada vaidluste lahendamist kogu ELis, takistamata pöördumist pädevate kohtuinstantside poole.

3.10 Siseturu Ühtlustamise Amet peaks eelkõige olema eriliseks toeks tihti võltsimise tõttu kannatavatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ja tööstustele, et pakkuda neile paremat teavet nende õiguste kohta. Euroopa 2020. aasta strateegia edu saavutamiseks peame pöörama rohkem tähelepanu alustavate ettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetamisele.

3.11 Määrus, millega antakse teatavate intellektuaalomandi õigustega seotud ülesanded Siseturu Ühtlustamise Ametile, hõlmab kavatsust parandada intellektuaalomandi õiguste jõustamise keskkonda kogu ELis ja koguda asjaomast teavet, sh kohtupraktika kohta, mis võib aidata seda eesmärki saavutada. Selles kontekstis on oluline, et Siseturu Ühtlustamise Amet koguks teavet kollektiivse esindamise organisatsioonide tavade ja autoriõigustevaidluste kohtupraktika kohta, et suurendada teadmisi ja teadlikkust probleemidest, mida põhjustab ebapiisav reguleerimine.

Brüssel, 21. september 2011 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Staffan NILSSON

(1) KOM(2011) 287 lõplik, „Intellektuaalomandiõiguse ühtne turg”.

(2) Vt Euroopa 2020. aasta strateegia (KOM(2010) 2020 lõplik), iga-aastane majanduskasvu analüüs 2011 (KOM(2011) 11 lõplik), Euroopa digitaalne tegevuskava (KOM(2010) 245 lõplik), ühtse turu akt (KOM(2011) 206 lõplik) ja innovaatiline liit (KOM(2010) 546 lõplik).

(3) EÜT C 116, 28.4.1999, lk 35; EÜT C 155, 29.5.2001, lk 80; EÜT C 221, 7.8.2001, lk 20; ELT C 32, 2.2.2004, lk 15; ELT C 108, 30.4.2004, lk 23; ELT C 324, 30.12.2006, lk 7; ELT C 256, 27.10.2007, lk 3; ELT C 182, 4.8.2009, lk 36; ELT C 218, 11.9.2009, lk 8; ELT C 228, 22.9.2009, lk 52; ELT C 306, 16.12.2009, lk 7; ELT C 18, 19.1.2011, lk 105; ELT C 54, 19.2.2011, lk 58.

(4) TERA Consultants, „Building a Digital Economy”, märts 2010, http://www.iccwbo.org/bascap/id35360/index.html.

(5) Euroopa Komisjon, maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat, „Report on EU Customs enforcement of intellectual property rights – 2009”, http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/statistics/statistics_2009.pdf.

(6) Technopolis (2007), „Effects of counterfeiting on EU SMEs”,

http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/industry/doc/Counterfeiting_Main%20Report_Final.pdf.

(7) Frontier Economics, (mai 2009), The impact of counterfeiting on Governments and Consumers:

http://www.iccwbo.org/uploadedFiles/BASCAP/Pages/Impact%20of%20Counterfeiting%20on%20Governments%20and%20Consumers%20-%20final%20doc.pdf-%20Final%20doc.pdf.

(8) UNICRI, „Counterfeiting: a global spread”, 2008, http://counterfeiting.unicri.it/report2008.php.

(9) Nõukogu 25. septembri 2008. aasta resolutsioon (ELT C 253, 4.10.2008, lk 1).

(10) Komisjoni 11. septembri 2009. aasta teatis: „Intellektuaalomandi õiguste jõustamise tõhustamine siseturul”, KOM(2009) 467 lõplik.

(11) KOM(2011) 287 lõplik, teatis intellektuaalomandiõiguse ühtse turu kohta.

(12) KOM(2011) 206 lõplik, „Ühtse turu akt – kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks „Üheskoos uue majanduskasvu eest” ”.

(13) KOM(2011) 287 lõplik.

(14) SEK(2011) 612 lõplik, „Impact assessment accompanying the proposal for a regulation entrusting the Office for Harmonisation …” („Mõjuhinnang, mis on lisatud määruse ettepanekule, millega antakse Siseturu Ühtlustamise Ametile …”).