ET    ET ET 
 
ET 1   ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 29.7.2009 
SEK(2009) 1077 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Lisatud dokumendile: Ettepanek 
 
NÕUKOGU MÄÄRUS 
 
millega kehtestatakse Biskaia lahe anš oovisevaru ja selle püügi pikaajaline kava 
  
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE
 
  
{COM(2009) 399 final} 
 
{SEC(2009)1076 final} 
 
ET 2   ET MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE 
 
Käesolev mõjuhinnang käsitleb ettepanekut ke htestada Biskaia lahes asuva anšoovisevaru 
(Engraulis encrasicolus ) ja selle püügi pikaajalise majandamise eesmärgid ja 
rakendusmeetodid. See lühikese elueaga pelaag iline liik on mitmete Hispaanias Cantabria 
rannikul ja Prantsusmaal Atlandi  ookeani rannikul asuvate sadamate ja kalurite jaoks suure 
sotsiaal-majandusliku tähtsusega. 
Ettepaneku rakendusala on keskmise tähtsusega , hõlmates umbes 50 miljoni euro väärtuses 
kalasaaki. Enne püügipiirkonna sulgemist 2004. aastal hõlmas anšoovisepüük kõnealuses 
piirkonnas umbes 300 laeva,  3000 merendusega seotud töökohta ja umber 16 000 tonni 
inimtoiduks sobivat kalasaaki. Need ar vud kajastavad käesol eva stabiilsuse ja 
jätkusuutlikkuse edendamisele suunatud ettepaneku mõju. Kõn ealuses piirkonnas tegutsevad 
kahe riigi laevad – Hispaania seinerid ning Pr antsusmaa seinerid ja pelaagilise püügi traalerid. 
Biskaia lahe anšoovisevaru iseloomustab ar vukuse suur kõikumine aastate lõikes, mille 
peamiseks põhjuseks on noorkalade juurdeka svu mõjutavad keskkonnategurid. Kõnealuse 
varu puhul on noorkalade juurdekasv olnud alates 2001. aastast väga väike. Eriti tagasihoidlik oli 2004. aasta juurdekasv, mis tõi kaasa varu vähenemise ja püügipiirkonna sulgemise 2005. 
aasta teisel poolel. Sellest ajas t alates on püügipiirkond olnud suletud. 
Käesolev ettepanek hõlmab tingimusi püügipi irkonna taasavamiseks ja selle edasiseks 
majandamiseks varu suuruse põhjal. Merendus- ja  kalandusasjade pead irektoraat käsitleb 
käesolevat ettepanekut täiendava sammuna nii rahvusvahelisi kohus tusi kui ka ühise 
kalanduspoliitika eesmärke arvestava pikaajalise raamistiku loomise suunas ühise kalanduspoliitika raames. 2009. aasta kevadel jääb püügipiirkond suletuks, kuna teaduslike hinnangute kohaselt on varu biom ass allpool piirväärtust (B
lim). Pikaajalist kava saab varude 
taastumise ja maksimaalse jätkusuutli ku saagikuse tagamiseks sobiva püügimahu 
kindlaksmääramiseks kohaldada alles pärast seda, kui püügipiirkond on ohutuks taasavamiseks valmis. Siiski on oluline rõ hutada, et käesolevas aruandes käsitletava 
ettepaneku eesmärk ei ole biomassi kõrge ta seme saavutamine, vaid parima lahenduse 
leidmine püügipiirkonna taassulgemise vältimiseks. 
Mõjuhinnangu koostamisele eelnes teadlaste ja  sidusrühmade esindajatest koosnevate 
asjaomaste komisjonide poolt läbi vi idud põhjalik teaduslik hindamine.  
Ühise kalanduspoliitika raames võib kalapüügi jätkusuutliku majandamise tagamiseks 
kaaluda mitmeid rakenduslikke meetmeid. Need meetmed on järgmised: 
• kindlaksmääratud suurusega l ubatud kogupüügi kehtestamine; 
• tehniliste meetmete, sealhulgas ajalise/ piirkondliku sulgemisega seotud piirangute 
kehtestamine suguküpsete (kudejate) ka lade ja/või noorkalade kaitseks; 
• püügimahtu ja püügikoormust käsitlevate säte te kehtestamine ja nende kohandamine 
püügivõimalustega; 
• majanduslike vahendite, s.t turumeetmete kaasamine; 
• huvitatud isikute üleskutsumine tihedamaks koostööks.  
Arvestades asjaomase kalaliigi lühikesest el ueast tulenevaid erivajadusi ja seda, et 
püügipiirkond on mitu aastat olnud suletud, leiti, et majandamiskava kehtestamine on kõige 
sobivam alternatiiv praegusele iga-aastast e püügivõimaluste kehtestamise süsteemile. 
Pelaagiliste liikide püügivõimsuse kontrollimine ei ole tulemuslik ja seep ärast valiti lubatud 
kogupüügi kehtestamiseks ja anšoovisevaru  majandamiseks püügikoormuse piiramise 
 
ET 3   ET tingimustes püügimahul põhinev lähenemisviis. Ka va edasiseks täiustamiseks võib kasutada 
eespool toodud meetmete sarnasei d lisameetmeid, mida käesolevas  aruandes aga ei käsitleta. 
Erinevate komponentide kaasamiseks ja n ii tehniliste kui ka püügimahtu käsitlevate 
küsimuste arvestamiseks on vaadeldud kahte põhivalikut ja kolme täiendavat alamvalikut: 
• valik 1 – poliitika muutmata jätmine; 
• valik 2 – pikaajaline kava koos kolme alternatiivse alamvalikuga; 
2.1. Eeskiri A – strateegia, mille puhul lubat ud kogupüügi tase on suhteliselt kõrge, kuid mis 
hõlmab ka suuremat hävimisohtu; 
2.2. Eeskiri B – strateegia, mille puhul lubat ud kogupüügi tase on suhteliselt madal, kuid ka 
varu hävimisoht on väiksem; 
2.3. Eeskiri C – strateegia, mis hõlmab valikute A ja B kompromissvarianti. 
Täiendav analüüs näitas, et kõnealuse varu puhul  on eelistatud majandami svalikuks teaduslike 
arvamuste kohaselt aasta ke skel juunis kehtestataval lu batud kogupüügil põhinev süsteem, 
mille puhul iga-aastane lubatud kogupüük kehtes tatakse automaatselt püügieeskirjade põhjal. 
Kõnealune süsteem sisaldab ka püügipiirkonna  sulgemist käsitlevaid sätteid juhuks, kui 
biomass langeb teatud piirist alla poole. Ettepanek sisaldab ka ar utelusid, valikuid ja mõjusid 
käsitlevaid üksikasju.