Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, mis käsitleb allakirjutamist Euroopa Liidu ja Kameruni Vabariigi vahelisele vabatahtlikule partnerluslepingule, milles käsitletakse metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodava puidu ja puittoodetega kauplemist (FLEGT) /* KOM/2010/0405 lõplik - NLE 2010/0216 */





ET Brüssel 28.7.2010 KOM(2010)405 lõplik 2010/0216 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, mis käsitleb allakirjutamist Euroopa Liidu ja Kameruni Vabariigi vahelisele vabatahtlikule partnerluslepingule, milles käsitletakse metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodava puidu ja puittoodetega kauplemist (FLEGT) SELETUSKIRI Metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust (Forest Law Enforcement, Governance and Trade – FLEGT) käsitlevas tegevuskavas, [1] mille nõukogu kiitis heaks 2003. aastal, [2] soovitatakse mitmeid meetmeid, millega nähakse ette puitu tootvate riikide toetamine, mitmepoolne koostöö ebaseadusliku puiduga kauplemise takistamiseks, erasektori algatuste toetamine ja meetmed, millega peatada investeerimine tegevusse, mis soodustab ebaseaduslikku metsaraiet. Tegevuskava nurgakivi on FLEGT-partnerluslepingute sõlmimine Euroopa Liidu ja puitu tootvate riikide vahel, mille eesmärk on peatada ebaseaduslik metsaraie. 2005. aastal võttis nõukogu vastu määruse (EÜ) nr 2173/2005, [3] millega kehtestatakse litsentsimissüsteem ja Euroopa Liitu imporditava puidu õiguspärasuse kontrollimise kord. 2005. aasta detsembris andis nõukogu komisjonile suunised läbirääkimiste pidamiseks partnerluslepingute üle puitu tootvate riikidega, et rakendada ELi FLEGT-tegevuskava ning eelkõige soodustada kontrollitud õiguspärase puidu importi Euroopa Liitu sellistest partnerriikidest [4]. Partnerlusleping Kameruniga on pärast Ghana ja Kongo Vabariigiga sõlmitud lepinguid kolmas taoline leping, mille üle läbirääkimisi peetakse. Komisjon alustas läbirääkimisi Kameruniga 2007. aasta novembris. Sellest alates on läbirääkimistega edasi mindud ning toimunud on neli läbirääkimistevooru ja 16 tehnilisi aspekte käsitlevat videokonverentsi vormis koosolekut. Läbirääkimiste käigus on komisjoni aidanud mitu liikmesriiki. Komisjon on hoidnud kogu läbirääkimiste ajal nõukogu nende käiguga kursis, esitades korrapäraselt aruandeid metsanduse töörühmale ning ELi missiooni juhtidele ja esindajatele Kamerunis. Pärast iga läbirääkimisvooru korraldasid pooled avalikke koosolekuid, et hoida sidusrühmi läbirääkimistel tehtud edusammudega kursis. Lisaks on Kamerun rakendanud märkimisväärsel osalusel rajanevat lähenemisviisi, kaasates lepingu väljatöötamisse kodanikuühiskonna ja erasektori. Lepingus käsitletakse kõiki nõukogu läbirääkimissuuniste osi. Eelkõige kehtestatakse lepinguga FLEGT-litsentsimissüsteemi raamistik, institutsioonid ja süsteemid. Selles kavandatakse tarneahela kontrollid, õigusnormide täitmise raamistik ja süsteemi sõltumatu auditi nõuded. Need on esitatud lepingu lisades, milles kirjeldatakse üksikasjalikult struktuure, millele tugineb õiguspärasuse tagamine FLEGT-litsentsi väljaandmise kaudu. Kamerun töötas sidusrühmadega peetud ulatuslike konsultatsioonide abil välja kohaldatavate õigusaktide määratluse. See sisaldab metsa ülestöötamise õiguste andmist käsitlevaid õigus- ja haldusnorme, metsamajandusalaseid, keskkonna-, ettevõtlus- ja tööõigusakte, maksunõudeid, kohalike kogukondade metsamaa omandi- ja kasutamisõiguste austamist, muid metsaõiguses sätestatud sotsiaalseid kohustusi ning äritegevust reguleerivaid määrusi ja ekspordikaubanduse nõudeid. Lepingu kohaldamisala on laiem, kui määruse (EÜ) nr 2173/2005 (edaspidi „FLEGTi määrus”) II lisas tehtud ettepaneku kohane piiratud loetelu toodetest, hõlmates kogu puittoodete kaubandust ning pannes samal ajal Kamerunile kohustuse luua süsteem, mis annab Euroopa Liidule kindluse, et kõik Kamerunist pärit puittooted on seaduslikult raiutud ja toodetud, ja aidates kaasa Kameruni majanduse positiivsele ja säästvale kasvule. Lepinguga nähakse ette impordikontroll Euroopa Liidu piiridel vastavalt FLEGTi määruses ja sellega seonduvas rakendusmääruses (EÜ) nr 1024/2008 sätestatule. Lepingus on esitatud Kameruni FLEGT-litsentsi kirjeldus, millega võetakse vastu rakendusmääruses ettenähtud vorm. Lepinguga luuakse FLEGTi käsitlev Euroopa Liiduga toimuva dialoogi ja koostöö mehhanism, milleks on lepingu rakendamise ühisnõukogu ja nõuandeorgani rolli täitev järelevalve ühiskomitee. Samuti kehtestatakse mõju jälgimiseks ja aruandluseks sidusrühmade osalemise, sotsiaalse kaitse ja läbipaistvuse põhimõtted. Lepingus sätestatakse lepingu jõustumise ja litsentsimissüsteemi rakendamise ajakava ja kord. Kuna Kamerun uuendab ja kujundab ümber oma õigusliku raamistiku ja teabehaldussüsteemi, kehtestab ulatuslikumad tarneahela kontrollid ning õigusnormide täitmise sõltumatu kontrolli, läheb mitu aastat, et töötada välja uued süsteemid ja neid katsetada ning suurendada valitsuse, kodanikuühiskonna ja erasektori suutlikkust kavandatud ülesannete täitmisel. FLEGT-litsentsimissüsteem peaks hakkama täielikult toimima 2012. aasta alguseks. Litsentsimissüsteemi hinnatakse kindlaksmääratud kriteeriumide alusel, enne kui EL hakkab FLEGT-litsentse aktsepteerima. Lepingus ja selle lisades on määratletud selleks võetavad meetmed ja menetlus. 2010/0216 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, mis käsitleb allakirjutamist Euroopa Liidu ja Kameruni Vabariigi vahelisele vabatahtlikule partnerluslepingule, milles käsitletakse metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodava puidu ja puittoodetega kauplemist (FLEGT) EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 koostoimes artikli 218 lõikega 5, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1) 2003. aasta mais võttis Euroopa Komisjon vastu teatise Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahaldus ja puidukaubandus (FLEGT): ELi tegevuskava ettepanek”, kus kutsuti üles võtma meetmeid ebaseadusliku metsaraie vastu puitu tootvate riikidega vabatahtlike partnerluslepingute väljatöötamise kaudu. 2003. aasta oktoobris võttis nõukogu kõnealuse tegevuskava kohta vastu järeldused [5]. (2) 5. detsembril 2005 volitas nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi partnerluslepingute üle, millega rakendada ELi FLEGT-tegevuskava. (3) 20. detsembril 2005 võttis nõukogu vastu määruse (EÜ) nr 2173/2005 [6] FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse riikidest, kellega Euroopa Liit on sõlminud vabatahtliku partnerluslepingu. (4) Läbirääkimised Kameruni Vabariigiga on lõpule viidud ning Euroopa Liidu ja Kameruni Vabariigi vaheline metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodava puidu ja puittoodetega kauplemist käsitlev vabatahtlik partnerlusleping (edaspidi „leping”) parafeeriti 6. mail 2010. (5) Lepingule tuleks alla kirjutada, tingimusel, et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval. ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Käesoleva otsusega kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks allakirjutamine Euroopa Liidu ja Kameruni Vabariigi vahelisele lepingule, milles käsitletakse metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodava puidu ja puittoodetega kauplemist (FLEGT), tingimusel, et kõnealune leping sõlmitakse. Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele. [7] Artikkel 2 Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik, kes on volitatud Euroopa Liidu nimel lepingule alla kirjutama, tingimusel, et kõnealune leping sõlmitakse. Artikkel 3 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval. Brüssel, nõukogu nimel eesistuja LISA EUROOPA LIIDU JA KAMERUNI VABARIIGI VAHELINE VABATAHTLIK PARTNERLUSLEPING, MILLES KÄSITLETAKSE METSAÕIGUSNORMIDE TÄITMISE JÄRELEVALVET, METSAHALDUST JA EUROOPA LIITU TOODAVA PUIDU JA PUITTOODETEGA KAUPLEMIST (FLEGT [8]) EUROOPA LIIT ja KAMERUNI VABARIIK, edaspidi „Kamerun”, edaspidi „lepinguosalised”, ARVESTADES ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingut, millele on alla kirjutatud Cotonous (Benin) 23. juunil 2000 [9] ja mida on muudetud Luxembourgis 23. juunil 2005, edaspidi „Cotonou leping”, ARVESTADES ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES), eriti selle nõuet, et CITESi osalised annaks I, II või III lisas loetletud liikidesse kuuluvate isendite eksportimiseks ekspordilube üksnes teatavatel tingimustel, eelkõige tingimusel, et kõnealuste isendite omandamisel ei oleks rikutud asjaomase riigi loomastiku ja taimestiku kaitse seadusi, ARVESTADES Kameruni kehtivat metsaõigust, eelkõige metsaseadustikku ja muid asjakohaseid metsandussektori suhtes kohaldatavaid õigusakte, ARVESTADES nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 2173/2005 FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse [10], ARVESTADES, et komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse (FLEGT) ELi tegevuskava kohta [11] on esimene samm kiireloomuliseks võitluseks ebaseadusliku metsaraie ja sellega seotud kaubanduse vastu, ARVESTADES 16. oktoobri 2003. aasta Yaoundé ministrite deklaratsiooni metsaõigusnormide täitmise järelevalve ja metsahalduse kohta, ARVESTADES Kameruni ja Euroopa Komisjoni 28. septembril 2007. aastal Yaoundés allakirjutatud ühisavaldust läbirääkimiste kohta FLEGTi vabatahtliku partnerluslepingu sõlmimiseks, ARVESTADES 14. augustil 1994. aastal vastu võetud õiguslikult mittesiduvat ametlikku teatist igat liiki metsade majandamise, säilitamise ja säästva arengu ülemaailmse konsensuse põhimõtete kohta ning 31. jaanuaril 2008. aastal ÜRO Peaassamblee poolt vastuvõetud kõiki metsaliike käsitlevat õiguslikult mittesiduvat dokumenti [12], ARVESTADES 2. märtsil 2005. aastal Pariisis Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) kõrgetasemelisel foorumil vastu võetud arenguabi tõhusust käsitleva deklaratsiooni põhimõtteid, mida toetab 2008. aasta septembri Accra tegevuskava ning mida osapooled on taas kord kinnitanud, ARVESTADES, kui tähtsaks peavad lepinguosalised rahvusvahelisel tasandil kokkulepitud arengueesmärke ja ÜRO aastatuhande arengueesmärke, OLLES TEADLIKUD, kui olulised on 1992. aasta Rio de Janeiro keskkonna- ja arengudeklaratsioonis sätestatud põhimõtted metsade kaitse ja säästva majandamise kontekstis, eelkõige 10. põhimõte üldsuse teadlikkuse tõstmise ja keskkonnaalastes aruteludes osalemise tähtsuse kohta ning 22. põhimõte põliselanike ja teiste kohalike kogukondade esmatähtsa rolli kohta keskkonnajuhtimises ja arengus, OLLES OTSUSTANUD tegutseda selle nimel, et käesoleva lepingu rakendamisel oleks võimalikult vähe otseseid kahjulikke tagajärgi kohalikele ja põliselanikele ning vaesele elanikkonnale, KINNITADES, et lepinguosalised peavad tähtsaks mitmepoolseid kaubavahetussüsteeme reguleerivaid põhimõtteid ja eeskirju, eelkõige õigusi ja kohustusi, mis on sätestatud 1994. aasta üldises tolli- ja kaubanduskokkuleppes (GATT) ning teistes mitmepoolsetes lepingutes, millele on osutatud 15. aprillil 1994 Marrakechis sõlmitud Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingu lisas IA, samuti vajadust neid kohaldada, ARVESTADES Kameruni püsivaid jõupingutusi metsa ja loomastiku säästva majandamise üldiseks edendamiseks kogu riigi territooriumil, eriti kogu puiduvoo õiguspärasuse tagamiseks, ARVESTADES, kui tähtsaks peavad lepinguosalised kodanikuühiskonna, erasektori ning kohalike elanike, sealhulgas põlisrahvaste osalemist metsakorralduspoliitika edukas teostamises, eelkõige avalikkusega konsulteerimise ja avalikkuse teavitamise kaudu, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: Artikkel 1 Mõisted Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „puit ja puittooted” – lisas I-A loetletud tooted; b) „läbiveetav puit ja puittooted” – kolmandast riigist pärit puit ja puittooted, mis siseneb tollikontrolli läbides Kameruni territooriumile ja väljub/väljuvad sealt samal kujul, säilitades oma päritolu; c) „import Euroopa Liitu” – puidu ja puittoodete Euroopa Liidus vabasse ringlusse lubamine 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) [13] artikli 79 tähenduses, tingimusel et kõnealuseid tooteid ei saa lugeda „mittekaubanduslikku laadi kaubaks” vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) artikli 1 punktis 6 sätestatud määratlusele [14]; d) „vabasse ringlusse lubamine” − Euroopa Liidu tollikord, mis annab väljastpoolt Euroopa Liitu pärinevale kaubale Euroopa Liidu kauba tollistaatuse (vastavalt määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) ning mis hõlmab tasumisele kuuluvate imporditollimaksude sissenõudmist, vajaduse korral muude maksude sissenõudmist, kaubanduspoliitika meetmete, keeldude ja piirangute kohaldamist ning muude kauba impordi suhtes ette nähtud tolliformaalsuste täitmist; e) „eksport” – Kamerunis toodetud või omandatud puidu ja puittoodete füüsiline väljaviimine või üleandmine Kameruni territooriumilt, välja arvatud puit ja puittooted, mida veetakse läbi Kameruni territooriumi Kameruni tolliasutuste kontrolli all; f) „HS-kood” – neljanumbriline kood kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemis, mis on loodud Maailma Tolliorganisatsiooni rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooni alusel kooskõlas Euroopa Liidu ja Kesk-Aafrika Majandus- ja Rahandusühenduse (CEMAC) kombineeritud nomenklatuuridega; g) „FLEGT-litsents” – litsents, mis viitab õiguspärase päritoluga ja käesolevas lepingus sätestatud kriteeriumide alusel kontrollitud saadetisele; h) „litsentse väljastav asutus” – asutus, mille Kamerun on määranud väljastama ja kinnitama FLEGT-litsentse; i) „pädevad asutused” – asutused, mille Euroopa Liidu liikmesriigid on määranud FLEGT-litsentse kontrollima; j) „saadetis” – FLEGT-litsentsiga hõlmatud puidu- ja puittoodete kogus, mille saadab Kamerunist kaubasaatja või vedaja ning mis esitatakse tolliasutusele Euroopa Liidus vabasse ringlusse lubamiseks; k) „õiguspäraselt toodetud või omandatud puit” – puit, mis pärineb või on saadud ühe või mitme tootmis- või omandamisprotsessi teel, sealhulgas imporditud puit, mis vastab täielikult kõigile Kameruni kehtivates metsandussektori suhtes kohaldatavates õigusnormides sätestatud tingimustele ning mille vastavus neile on tõendatud/kontrollitud II lisas kirjeldatud korras. Artikkel 2 Eesmärk 1. Käesoleva lepingu eesmärk on luua õiguslik raamistik, mis tagaks, et kogu käesoleva lepinguga hõlmatud Kamerunist Euroopa Liitu imporditav puit ja puittooted oleks õiguspäraselt toodetud või omandatud. 2. Seda eesmärki silmas pidades lepivad lepinguosalised kokku muu hulgas järgmises: a) edendada puidu ja puittoodete kaubandust; b) luua alus dialoogile ja koostööle; c) edendada Kameruni metsatööstuse arengut ja parandada sel moel sektori konkurentsivõimet; d) luua kohalike elanike ja ettevõtjate jaoks uusi ja parandada olemasolevaid majanduslikke võimalusi; e) parandada Kameruni sidusrühmade suutlikkust, aidates kaasa säästvasse metsamajandusse investeerimiseks soodsa keskkonna loomisele. Artikkel 3 Kohaldamisala Käesolevat lepingut kohaldatakse kogu puidu ja kõigi puittoodete suhtes, mis on hõlmatud FLEGT-litsentsimissüsteemiga ja loetletud lisas I-A. Artikkel 4 FLEGT-litsentsimissüsteem 1. Luuakse lepinguosaliste vaheline litsentsimissüsteem, mis hõlmab metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust (edaspidi „FLEGT-litsentsimissüsteem”). Kõnealuse süsteemiga luuakse menetluste ja nõuete kogum, mis võimaldab kontrollida ja tõendada FLEGT-litsentside abil, et Euroopa Liitu saadetav puit ja puittooted on toodetud või omandatud õiguspäraselt. Euroopa Liit kiidab sellised Kameruni saadetised Euroopa Liitu importimiseks heaks üksnes siis, kui need on varustatud FLEGT-litsentsidega. 2. FLEGT-litsentsimissüsteemi kohaldatakse lisas I-A loetletud puidu ja puittoodete suhtes. Lisas I-B loetletud puitu ja puittooteid ei tohi Kamerunist eksportida. 3. Lepinguosalised lepivad kokku, et nad võtavad kõik vajalikud meetmed FLEGT-litsentsimissüsteemi kohaldamiseks. Artikkel 5 Litsentse väljastav asutus 1. Kamerun määrab litsentse väljastava asutuse ja teatab Euroopa Komisjonile selle kontaktandmed. Mõlemad lepinguosalised avalikustavad kõnealuse teabe. 2. Litsentse väljastav asutus kontrollib, et puit ja puittooted oleksid toodetud või omandatud õiguspäraselt vastavalt II lisas esitatud õigusaktidele. Ta väljastab vastavalt lisas III-A kindlaksmääratud korrale FLEGT-litsentse, mis hõlmavad puidu- või puittoodete saadetisi, mis on Kamerunis õiguspäraselt toodetud või omandatud ja mõeldud eksportimiseks Euroopa Liitu. 3. Litsentse väljastav asutus ei väljasta FLEGT-litsentse puidule ja puittoodetele, mis koosnevad sellisest puidust ja puittoodetest või sisaldavad sellist puitu ja puittooteid, mis on imporditud Kameruni kolmandast riigist kujul, milles asjaomase riigi seadused ei luba neid eksportida, või mille kohta on tõendeid, et need on toodetud või omandatud vastuolus selle riigi seadustega, kust puud pärinevad. 4. Litsentse väljastav asutus dokumenteerib ja avalikustab oma FLEGT-litsentside väljastamise menetlused. Artikkel 6 Euroopa Liidu pädevad asutused 1. Euroopa Komisjon edastab Kamerunile Euroopa Liidu liikmesriikide pädevate asutuste kontaktandmed ja teabe iga asutuse pädevuspiirkonna kohta. 2. Pädevad asutused kontrollivad, et kõik saadetised oleksid enne Euroopa Liidus vabasse ringlusse lubamist varustatud kehtiva FLEGT-litsentsiga. FLEGT-litsentsiga varustatud saadetiste Euroopa Liidus vabasse ringlusse lubamist reguleerivaid menetlusi kirjeldatakse IV lisas. 3. Iga pädev asutus peab saadud FLEGT-litsentside üle arvestust ja avaldab igal aastal selle kohta ülevaate. 4. Kooskõlas siseriiklike andmekaitset käsitlevate õigusaktidega võimaldavad pädevad asutused Kameruni poolt sõltumatuks audiitoriks määratud isikutele ja organitele juurdepääsu asjaomastele dokumentidele ja andmetele. 5. FLEGT-litsentsiga varustatud puidule ja puittoodetele, mis on saadud ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) lisades loetletud liikidest, kohaldatakse Euroopa Liitu sisenemisel üksnes kontrolli, mis on ette nähtud nõukogu 9. detsembri 1996. aasta määrusega (EÜ) nr 338/97 looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel, sest ka FLEGT-litsents tõendab, et asjaomane puit on toodetud või omandatud õiguspäraselt. Artikkel 7 FLEGT-litsentsid 1. FLEGT-litsentsi väljastab litsentse väljastav asutus, et tõendada, et puit ja puittooted on toodetud või omandatud õiguspäraselt. 2. FLEGT-litsents väljastatakse kakskeelsel (prantsus- ja ingliskeelsel) vormil ja täidetakse prantsuse või inglise keeles. 3. Lepinguosalised võivad vastastikusel kokkuleppel luua FLEGT-litsentside väljastamise, edastamise ja kättesaamise elektroonilise süsteemi. 4. FLEGT-litsents väljastatakse vastavalt V lisas kirjeldatud menetlusele. Artikkel 8 Õiguspäraselt toodetud või omandatud puit 1. Õiguspäraselt toodetud või omandatud puidu mõiste käesoleva lepingu tähenduses on määratletud artikli 1 punktis k ja II lisas. 2. II lisas on loetletud ka Kameruni õigusaktid, millest tuleb kinni pidada, et FLEGT-litsentsi saaks väljastada. Lisa sisaldab vastavushindamise tabeleid, milles on esitatud kriteeriumid, näitajad ja tõendusmaterjalid, mille alusel saab teha kindlaks vastavuse kehtivatele õigusaktidele. Artikkel 9 Toodetud või omandatud puidu õiguspärasuse kontrollimine 1. Kamerun loob süsteemi, mille abil kontrollida, et puit ja puittooted oleksid toodetud või omandatud õiguspäraselt ning et Euroopa Liitu saadetakse üksnes kontrollitud saadetised. Õiguspärasuse kontrollimise süsteem sisaldab vastavuse kontrolle, mis võimaldavad tagada, et Euroopa Liitu eksportimiseks mõeldud puit ja puittooted on toodetud või omandatud õiguspäraselt ning et FLEGT-litsentse ei ole väljastatud puidu- ja puittoodete saadetistele, mis ei ole õiguspäraselt toodetud või omandatud või mille päritolu ei ole teada. Süsteem hõlmab ka menetlusi, mille eesmärk on tagada, et ebaseadusliku või tundmatu päritoluga puit ei satuks tarneahelasse. 2. Puidu ja puittoodete õiguspärasuse kontrollimise süsteemi on kirjeldatud lisas III-A. 3. Kamerun kontrollib ka väljaspool Euroopa Liitu asuvatele turgudele eksporditava, riigi siseturul müüdava ja imporditava puidu ja puittoodete õiguspärasust. Artikkel 10 Konsultatsioonid FLEGT-litsentside kehtivuse üle 1. Kui tekib kahtlus seoses FLEGT-litsentsi nõuetekohasusega, nõuab asjaomane pädev asutus litsentse väljastavalt asutuselt täiendavat teavet. 2. Kui litsentse väljastav asutus ei vasta 21 kalendripäeva jooksul alates teabenõude kättesaamisest või kui saadud täiendav teave kinnitab, et FLEGT-litsents ei vasta nõuetele, või kui litsentsil esitatud andmed ei vasta saadetisele, jätab asjaomane pädev asutus FLEGT-litsentsi aktsepteerimata ning otsustab kehtivate siseriiklike õigusaktide alusel edasise menetluse. Litsentse väljastavat asutust teavitatakse sellest. 3. Kui litsentse väljastava asutuse täiendavast teabest selgub, et FLEGT-litsents vastab nõuetele, võetakse FLEGT-litsents vastu ja järgitakse IV lisas kirjeldatud menetlust. Artikkel 11 Sõltumatu audiitor 1. Lepinguosalised lepivad kokku vajaduses kasutada kokkulepitud ajavahemike järel sõltumatu audiitori teenuseid, et veenduda FLEGT-litsentsimissüsteemi tulemuslikkuses ja tõhususes, nagu kirjeldatud VI lisas. 2. Sõltumatu audiitori palkab Kamerun, konsulteerides selles küsimuses Euroopa Liiduga. 3. Sõltumatu audiitor esitab lepinguosalistele oma tähelepanekud aruannetes, mille ta koostab vastavalt VI lisas kirjeldatud menetlusele. 4. Lepinguosalised lihtsustavad sõltumatu audiitori tööd, tagades talle eelkõige mõlema lepinguosalise territooriumil juurdepääsu tema ülesannete täitmiseks vajalikule teabele. Kumbki lepinguosaline võib kooskõlas oma andmekaitsealaste õigusaktidega siiski jätta esitamata igasuguse teabe, mida tal ei ole lubatud esitada. 5. Kamerun avaldab sõltumatu audiitori aruande vastavalt VI ja VII lisas ettenähtud korrale ja mehhanismidele. Artikkel 12 Teabe vahetamine FLEGT-süsteemi toimimise kohta 1. Pidades silmas ühist eesmärki kaitsta käesoleva lepingu raames kehtestatud FLEGT-litsentsimissüsteemi terviklikku toimimist ja mainet, kohustuvad lepinguosalised teavitama teineteist viivitamata kõigist kahtlustest seoses võimalike pettustega FLEGT-litsentside kasutamisel või väljastamisel, sealhulgas seoses kolmandatest riikidest imporditud kahtlase päritoluga puidu või sellist puitu sisaldavate puittoodetega ning sobimatu või ebaausa kõrvalehoidmisega FLEGT-litsentsimissüsteemi eeskirjadest. 2. Käesoleva artikli tähenduses ei loeta kõrvalehoidmiseks õiguspäraseks tunnistatud puidu ja puittoodete eksporti väljaspool Euroopa Liitu asuvatesse puitu importivatesse riikidesse, kellega Kamerun on kaubavahetuses. Artikkel 13 FLEGT-litsentsimissüsteemi käivitumine 1. Lepinguosalised lepivad kokku kuupäeva, millest alates FLEGT-litsentsimissüsteem toimima hakkab. 2. Enne kui FLEGT-litsentse väljastama hakatakse, tehakse ühine tehniline hindamine, mille eesmärgid ja kriteeriumid on sätestatud VIII lisas. Artikkel 14 Lepingu rakendamise ajakava 1. Lepinguosalised lepivad kokku IX lisas esitatud rakendamise ajakava. 2. Artikliga 19 ette nähtud lepingu rakendamise ühisnõukogu hindab järelevalve ühiskomitee vahendusel rakendamisel tehtud edusamme, pidades silmas IX lisas esitatud ajakava. Artikkel 15 Kaasnevad meetmed 1. Lepinguosalised on määratlenud X lisas esitatud valdkonnad kui valdkonnad, mis vajavad käesoleva lepingu rakendamiseks täiendavaid tehnilisi ja rahalisi vahendeid. 2. Täiendavate vahendite eraldamine toimub Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide poolt Kamerunile antava abi kavandamise tavamenetluste ning Kameruni enda eelarvemenetluste alusel. 3. Lepinguosalised kaaluvad vajadust luua ühine kord, mille abil kooskõlastatakse Euroopa Komisjoni ja Euroopa Liidu poolset liikmesriikide rahastamist ja tehnilist abi, et toetada kõnealuseid meetmeid metsanduse ja keskkonna valdkondliku tegevuskava (Programme Sectoriel Forêt Environnement) raames. 4. Kamerun jälgib, et käesoleva lepingu rakendamisega seotud suutlikkuse suurendamine kajastuks riiklikus planeerimises, näiteks metsanduse ja keskkonna valdkondlikus tegevuskavas ja vaesuse vähendamise strateegiates. 5. Lepinguosalised jälgivad, et käesoleva lepingu rakendamisega seotud meetmed kooskõlastatakse asjakohaste arengualgatustega, näiteks järgmistega: a) kohaliku arengu toetamine; b) metsandussektori industrialiseerimise edendamine; c) suutlikkuse suurendamine. 6. Täiendavate ressursside eraldamine toimub vastavalt menetlustele, millega reguleeritakse Euroopa Liidu abi, nagu see on ette nähtud Cotonou lepinguga, ning Euroopa Liidu liikmesriikide Kamerunile mõeldud kahepoolset abi, ilma et see piiraks huvitatud rahastajate endi menetluskorda, ning järgides arenguabi tõhusust käsitlevas Pariisi deklaratsioonis sätestatud põhimõtteid. Sellele vastavalt rahastatakse lõikes 5 käsitletud tegevust täiendavate vahenditega metsanduse ja keskkonna valdkondliku tegevuskava raames ja loogikat järgides. Artikkel 16 Asjaomaste sidusrühmade osalemine lepingu rakendamises 1. Kamerun konsulteerib regulaarselt Kameruni sidusrühmadega käesoleva lepingu rakendamise küsimustes riikliku järelevalvekomitee kaudu või muid nõupidamisvorme kasutades, võttes arvesse oma metsa ja loomastiku korraldust käsitlevaid õigusakte ning kõiki kehtivaid õigus- ja haldusnorme, mis reguleerivad teabe kättesaadavust, üldsuse osalemist ja kohtu poole pöördumist keskkonnaga seotud küsimustes. 2. Riikliku järelevalvekomitee loomise menetlust ja Kameruni eri sidusrühmade rolli lepingu rakendamises kirjeldatakse muu hulgas lisades III-A, III-B ja X. 3. Euroopa Liit konsulteerib regulaarselt Euroopa sidusrühmadega käesoleva lepingu rakendamise küsimustes, nagu on ette nähtud 1998. aasta Århusi konventsiooniga, mis käsitleb keskkonnainfo kättesaadavust ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemist ning neis asjus kohtu poole pöördumist, samuti ühenduse õiguse ülevõtmist. Artikkel 17 Kohalike kogukondade ja põliselanike ühiskondlike, majanduslike ja keskkonnatingimuste kaitse klauslid 1. Selleks et vähendada FLEGT-litsentsimissüsteemi võimalikku kahjulikku mõju asjaomastele põliselanikele ja kohalikele kogukondadele, lepivad lepinguosalised kokku, et nad hindavad käesoleva lepingu mõju nende eluviisidele. 2. Lepinguosalised jälgivad eelkõige käesoleva lepingu majanduslikku ja keskkonnamõju kõnealustele kogukondadele ning võtavad tarvitusele mõistlikud ja asjakohased meetmed kõigi ebasoodsate mõjude leevendamiseks. Artikkel 18 Turustiimulid Käesoleva lepingu alusel Kamerunist imporditava puidu ja puittoodete juurdepääsuga Euroopa Liidu turule kaasnevad sellist puitu ja puittooteid edendavad meetmed: a) sellise riigi- ja erahangete poliitika toetamine, mis tunnustaks jõupingutusi õiguspärase päritoluga metsasaaduste, eelkõige puidu ja puittoodete tarnete tagamiseks; b) FLEGT-litsentsiga puidu ja puittoodete edendamine Euroopa turul; c) käesoleva lepinguga kehtestatud õiguspärasuse kontrollimise süsteemi edendamine rahvusvahelisel tasandil. Artikkel 19 Lepingu rakendamise institutsiooniline raamistik 1. Pärast käesoleva lepingu ratifitseerimist asutavad lepinguosalised otsustusorgani, milleks on lepingu rakendamise ühisnõukogu, edaspidi „nõukogu”, ja nõuandva organi, milleks on järelevalve ühiskomitee. 2. Nõukogu koosneb kahest esindajast, kellest kumbki lepinguosaline nimetab ühe. Nõukogu saab lepinguosalistelt volitused lepingu rakendamise järelevalveks ja teeb otsuseid konsensuse alusel. Otsused vormistatakse resolutsioonidena, millele kirjutavad alla lepinguosaliste esindajad. Nõukogu ülesandeks on käesoleva lepingu rakendamine. Peale selle teeb nõukogu järgmist: a) tuleb kokku kuupäevadel, milles lepinguosalised on omavahel kokku leppinud; b) koostab oma töökorra; c) avalikustab igal aastal aruande, mille sisu üksikasjad on loetletud käesoleva lepingu VII lisas; d) tagab, et järelevalve ühiskomitee töö oleks läbipaistev ning et sellega seotud teave ja töö tulemused oleksid üldsusele kättesaadavad; e) määrab kindlaks erimeelsuste lahendamise viisid ja osaleb mõlemat poolt rahuldavate lahenduste otsimises, et tagada lepingu nõuetekohane toimimine , nagu sätestatud artiklis 24; f) vaatab läbi käesoleva lepingu kohta tehtud muudatusettepanekud ja võtab vastu lisade kohta tehtud muudatusettepanekud, nagu sätestatud artiklis 29. 3. Nõukogule alluv järelevalve ühiskomitee, mille liikmed määravad lepinguosalised, tagab käesoleva lepingu rakendamise järelevalve ja hindamise. Nõukogu lihtsustab ka lepinguosaliste vahelist dialoogi ja teabevahetust. Peale selle teeb järelevalve ühiskomitee järgmist: a) tuleb kokku vähemalt kaks (2) korda aastas nõukogu määratud kuupäevadel ja kohtades ning teeb nõukogule ettepanekuid konsensuse alusel; b) koostab oma töökava ja sätestab ühismeetmete puhul volitused; c) koostab oma töökorra, mille kinnitab nõukogu; d) korraldab oma koosolekuid kaaseesistumise vormis; e) võib asutada töörühmi või muid abiorganeid eriteadmisi nõudvates töövaldkondades. 4. Järelevalve ühiskomitee ülesanded on määratletud käesoleva lepingu XI lisas. Artikkel 20 Lepingu rakendamist käsitlevad teatised 1. Käesoleva lepingu rakendamisega seonduvate ametlike teatiste eest vastutavad lepinguosaliste esindajad on: a) Kameruni esindab metsanduse eest vastutav minister; b) Euroopa Liitu esindab Euroopa Liidu delegatsiooni juht Kamerunis. 2. Lepinguosalised edastavad üksteisele õigeaegselt käesoleva lepingu rakendamiseks vajaliku teabe. Artikkel 21 Avalikustatav teave 1. Teabe avalikustamine on üks keskse tähtsusega elemente, mille eesmärk on tõhustada haldamist käesoleva lepingu rakendamisel. Selleks et tagada kõnealuse eesmärgi saavutamine, mille sihiks on FLEGT-litsentsimissüsteemi läbipaistev toimimine Kamerunis ja Euroopa Liidus, lepivad lepinguosalised kokku, et kasutavad kõige asjakohasemaid teavitusviise, see tähendab trüki- ja audiovisuaalmeediat, internetti, seminare ja erinevaid väljaandeid. Avalikustatav teave on esitatud käesoleva lepingu VII lisas. 2. Samuti lepivad lepinguosalised kokku, et avalikuks tehakse nõukogu ja järelevalve ühiskomitee ülesanded, menetlused ja töökorrad. Artikkel 22 Konfidentsiaalne teave 1. Kumbki lepinguosaline kohustub oma seadustega ettenähtud piirides mitte avalikustama käesoleva lepingu raames vahetatud konfidentsiaalset teavet. Lepinguosalised ei avalikusta ega luba lepingu rakendamisega seotud ametiasutustel avalikustada käesoleva lepingu raames vahetatud teavet, mis sisaldab ärisaladusi või konfidentsiaalset äriteavet. 2. Kui lõikest 1 ei tulene teisiti, ei loeta konfidentsiaalseks järgmist teavet: a) Kameruni väljastatud ja Euroopa Liidu saadud FLEGT-litsentside arv ning Kamerunist eksporditud ja Euroopa Liidus vastu võetud puidu ja puittoodete maht; b) FLEGT-litsentsi omanike ja importijate nimed ja aadressid. Artikkel 23 Territoriaalne kohaldatavus Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt territooriumil, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu lepingut, kõnealuses lepingus sätestatud tingimustel, ning teiselt poolt Kameruni territooriumil. Artikkel 24 Erimeelsuste lahendamine 1. Lepinguosalised püüavad lahendada kõik käesoleva lepingu kohaldamise või tõlgendamisega seotud erimeelsused kiirkonsultatsioonide abil. 2. Juhul kui vaidlust ei ole õnnestunud lahendada kiirkonsultatsioonide teel, võib üks pooltest suunata vaidluse nõukogule, kes püüab teha lepinguosalistele lahendusettepanekuid. Nõukogule esitatakse olukorra põhjalikuks uurimiseks kogu asjakohane teave, et tal oleks võimalik leida vastuvõetav lahendus. Nõukogu võib volitada juhtumiga tegelema järelevalve ühiskomitee. Järelevalve ühiskomitee peab nõukogu määratud tähtajaks esitama oma lahendusettepaneku nõukogule, kes püüab uurida kõiki võimalusi käesoleva lepingu nõuetekohase toimimise tagamiseks. 3. Kui nõukogu ei suuda vaidlust lahendada, võivad lepinguosalised: a) taotleda ühiselt kolmanda poole abi või vahendamist; b) pöörduda vahekohtu poole, kui vaidlust ei ole võimalik lahendada vastavalt lõike 3 punktile a. 4. Nõukogu määrab kindlaks konsultatsioonide, vahendustegevuse ja vahekohtumenetluse korra kooskõlas korraga, mis on kokku lepitud ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika lepinguosalise (Kamerun) vahelises majanduspartnerlusepingus või vaheperioodiks enne selle sõlmimist sõlmitavas vahepealses majanduspartnerluslepingus. Artikkel 25 Peatamine 1. Kumbki lepinguosaline võib peatada käesoleva lepingu kohaldamise. Peatamise otsus ja selle põhjused teatatakse kirjalikult teisele lepinguosalisele. 2. Käesoleva lepingu sätete kohaldamine lõppeb 90 kalendripäeva pärast eespool osutatud teate esitamist. 3. Käesoleva lepingu kohaldamine algab uuesti kolmkümmend kalendripäeva pärast seda, kui lepingu peatanud lepinguosaline teavitab teist lepinguosalist, et peatamise põhjused enam ei kehti. Artikkel 26 Lisad Lisad moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa. Artikkel 27 Kehtivusaeg ja pikendamine Käesolev leping kehtib seitse (7) aastat alates selle jõustumisest ning seejärel pikeneb see lepinguosaliste vaikimisi kokkuleppel seitsme aasta kaupa, välja arvatud juhul, kui üks lepinguosaline sellest keeldub, teavitades teist lepinguosalist oma sellekohasest otsusest vähemalt kaksteist (12) kuud enne jooksva seitsmeaastase perioodi lõppemist. Artikkel 28 Lepingu lõpetamine Olenemata artiklist 27 võib kumbki lepinguosaline käesoleva lepingu lõpetada, teavitades sellest teist lepinguosalist. Käesolev leping kaotab kehtivuse kaksteist (12) kuud pärast osutatud teate esitamist. Artikkel 29 Lepingu muutmine 1. Lepinguosaline, kes soovib käesolevat lepingut muuta, teavitab teda nõukogus esindava isiku vahendusel teist lepinguosalist oma ettepanekust vähemalt kolm (3) kuud enne järelevalve ühiskomitee järgmist koosolekut. Nõukogu teeb järelevalve ühiskomiteele ülesandeks ettepanek läbi vaadata. Konsensuse korral koostab järelevalve ühiskomitee soovituse ja esitab selle nõukogule hindamiseks. Kumbki esindaja vaatab soovituse läbi ja kui ta on sellega nõus, teatab ta sellest teisele esindajale, et leppida kokku allakirjutamise kuupäev, ning kumbki lepinguosaline võtab soovituse vastu vastavalt oma menetlustele. 2. Kõik muudatused, mille mõlemad lepinguosalised sel viisil heaks kiidavad, jõustuvad alates sellele kuupäevale järgneva kuu esimesest päevast, mil lepinguosalised on teatanud teineteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest. 3. Erandina käesoleva artikli lõikes 1 sätestatust ning piiramata järelevalve ühiskomitee menetlust, võtab lepingu lisade muudatused vastu nõukogu. 4. Teatised kõigi muudatuste kohta saadetakse käesoleva lepingu hoiulevõtjatele ning need jõustuvad käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud tähtajal ja korras. Artikkel 30 Autentsed tekstid Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, hispaania, tšehhi, taani, saksa, eesti, kreeka, inglise, prantsuse, itaalia, läti, leedu, ungari, malta, hollandi, poola, portugali, rumeenia, slovaki, sloveeni, soome ja rootsi keeles ning kõik tekstid on autentsed. Tõlgenduse erinevuste korral on ülimuslik prantsuskeelne tekst. Artikkel 31 Jõustumine 1. Käesolev leping jõustub alates sellele kuupäevale järgneva kuu esimesest päevast, mil lepinguosalised on teatanud teineteisele kirjalikult selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest. 2. Teatis saadetakse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile ja Kameruni välisministrile, kes on käesoleva lepingu ühised hoiulevõtjad. Lisade sisukord Lisa I-A+-B | A – FLEGT-litsentsi vajavad tootedB – Tooted, mille eksport on keelatud | II lisa | Vastavushindamise tabelid | Lisa III-A+-B | A – Õiguspärasuse kontrollimise süsteemB – Õiguspärasuse kontrollimise süsteemi institutsiooniline raamistik | IV lisa | Tingimused Kamerunist eksporditud ja FLEGT-litsentsiga hõlmatud puidu ja puittoodete vabasse ringlusse lubamiseks Euroopa Liidus | V lisa | FLEGT-litsentside väljastamise tingimused | VI lisa | Õiguspärasuse kontrollimise süsteemi sõltumatu auditi juhised | VII lisa | Avalikustatav teave | VIII lisa | Õiguspärasuse kontrollimise süsteemi hindamise kriteeriumid | IX lisa | Lepingu rakendamise ajakava | X lisa | Kaasnevad meetmed ja rahastamismehhanismid | XI lisa | Järelevalve ühiskomitee | LISA I-A FLEGT-litsentsi vajavad tooted FLEGT-litsentsi on vaja järgmistele toodetele. TOOTED | HS-KOOD | Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud | 4403 | Raudteede ja trammiteede puitliiprid | 4406 | Pikikiudu saetud või lõhestatud ja spoonihööveldatud või -kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, pikijätkatud VÕI MITTE, paksusega üle 6 mm | 4407 | Spoon vineerimiseks (k.a spoonihööveldatud kihtpuitmaterjal), vineeri ja samalaadse kihtpuitmaterjali valmistamiseks ning muu pikuti saetud, spoonihööveldatud või kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, servjätkatud, pikijätkatud või mitte, paksusega kuni 6 mm | 4408 | Vineer, spoonitud plaadid JMS kihtpuitmaterjal | 4412 | Puidust tööriistad, tööriistadE korpused ja käepidemed, pintslite ja harjade puitosad ja -käepidemed; puidust saapa- ja kingaliistud ning -toed | 4417 | Puidust kontorimööbel | 9403 30 | Puidust köögimööbel | 9403 40 | Puidust magamistoamööbel | 9403 50 | Muu puitmööbel | 9403 60 | Illustratiivsel eesmärgil kirjeldatakse alljärgnevalt üksikasjalikult asjaomaseid tooteid ja liike, tingimusel, et Kamerun kohandab Kesk-Aafrika Majandus- ja Rahandusühenduse (CEMAC) tollitariifistikku Maailma Tolliorganisatsiooni (WCO) harmoneeritud süsteemi (HS) nomenklatuuriga, milles klassifitseeritakse sapelli ja iroko saepuit vastavalt koodide 4407 27 ja 4407 28 alla. Sõltuvalt turusuundumustest võib tooteid ja liike muuta, ilma et selleks oleks vaja muuta lepingut. tooted | CEMAC-kood | eritooted | Ebène | 44 07 29 15 | palgid | 44 03 49 00 | 1. kategooria EDENDATAVAD liigid | Bilinga | 44 03 49 09 | Framiré | 44 03 49 17 | Kosipo | 44 03 49 21 | Kotibé | 44 03 49 22 | Limba | 44 03 49 24 | Ayous/obéché | 44 03 49 46 | Azobé | 44 03 49 47 | Koto | 44 03 49 75 | Okoumé | 44 03 49 88 | Tali | 44 03 49 94 | Tiama | 44 03 49 95 | 2. kategooria EDENDATAVAD liigid | Abura/Bahia | 44 03 49 01 | Ako | 44 03 49 05 | Andoung | 44 03 49 06 | Avodire | 44 03 49 07 | Dabéma | 44 03 49 12 | Niové | 44 03 49 30 | Olon | 44 03 49 31 | Ovoga/Angalé | 44 03 49 32 | Ozigo | 44 03 49 33 | Tchitola | 44 03 49 36 | Abalé/abing | 44 03 49 39 | Okan/Adoum | 44 03 49 40 | Amvout/ekong | 44 03 49 41 | Asila/omang | 44 03 49 45 | Bodioa | 44 03 49 48 | Cordia/ebe/mukumari | 44 0349 49 | Dambala | 44 03 49 50 | Diana/celtis/odou | 44 03 49 51 | Ebiara/abem | 44 03 49 53 | Ekaba | 44 03 49 54 | Ekop Evene/Evene | 44 03 49 56 | Gombé/Ekop Gombé | 44 03 49 57 | Naga/Ekop Naga | 44 03 49 58 | Emien/ekouk | 44 03 49 59 | Essak | 44 03 49 60 | Eseng/lo | 44 03 49 61 | Essessang | 44 03 49 62 | Esson | 44 03 49 63 | Etimoe | 44 03 49 64 | Eveus/Ngon | 44 03 49 65 | Evoula/Vitex | 44 03 49 66 | Eyeck | 44 03 49 67 | Faro | 44 03 49 68 | Iatanza/Evouvous | 44 03 49 69 | Kanda | 44 03 49 72 | Kapokier/Bombax/Esodum | 44 03 49 73 | Kondroti/Ovonga | 44 03 49 74 | Kumbi/Okoa | 44 03 49 76 | Landa | 44 03 49 77 | Lati/Edjil | 44 03 49 78 | Limbali | 44 03 49 79 | Lotofa/Nkanang | 44 03 49 81 | Mambodé/Amouk | 44 03 49 82 | Moambé | 44 03 49 84 | Mukulungu | 44 03 49 85 | Mutundo | 44 03 49 86 | Oboto/Abodzok | 44 03 49 87 | Onzabili/Angongui | 44 03 49 89 | Osanga/Sikon | 44 03 49 90 | Ouochi/Albizia/Angoyeme | 44 03 49 91 | Tsanya/Akela | 44 03 49 97 | muu troopiline puit (Agba, Ekoune, Alumbi, Miama…) | 44 03 49 99 | raudteede ja trammiteede puitliiprid | 44 06 | saepuit | 44 07 29 00 | Abura/Bahia | 44 07 29 01 | Acajou | 44 07 29 02 | Afrormosia | 44 07 29 03 | AIELE | 44 07 29 04 | Ako | 44 07 29 05 | Andoung | 44 07 29 06 | Avodire | 44 07 29 07 | Beté | 44 07 29 08 | Bilinga | 44 07 29 09 | Bossé | 44 07 29 10 | Bubinga | 44 07 29 11 | Dabéma | 44 07 29 12 | Douka | 44 07 29 13 | Doussié | 44 07 29 14 | Ebène | 44 07 29 15 | Eyong | 44 07 29 16 | Framiré | 44 07 29 17 | Fromager | 44 07 29 18 | Igaganga | 44 07 29 19 | Izombé | 44 07 29 20 | Kosipo | 44 07 29 21 | Kotibé | 44 07 29 22 | Kodrodus | 44 07 29 23 | Limba | 44 07 29 24 | Moabi | 44 07 29 25 | Movingui | 44 07 29 26 | Mutényé | 44 07 29 27 | Niangon | 44 07 29 28 | Niové | 44 07 29 29 | Olon | 44 07 29 30 | Ovoga | 44 07 29 31 | Ozigo | 44 07 29 32 | Padouk | 44 07 29 33 | Pao rosa | 44 07 29 34 | Tchitola | 44 07 29 35 | Tola | 44 07 29 36 | Zingana | 44 07 29 37 | Abalé/abing | 44 07 29 38 | okan/adoum | 44 07 29 39 | Amvout/ekong | 44 07 29 40 | Angueuk | 44 07 29 41 | Aningré | 44 07 29 42 | Apa/paschiloba | 44 07 29 43 | Asila/omang | 44 07 29 44 | Ayous/obéché | 44 07 29 45 | Azobé | 44 07 29 46 | Bodioa | 44 07 29 47 | Cordia/ebe/mukumari | 44 0729 48 | Dambala | 44 07 29 49 | Diana/celtis/odou | 44 07 29 50 | Dibetou | 44 07 29 12 | Ebiara/abem | 44 07 29 52 | Ekaba | 44 07 29 53 | Ekone | 44 07 29 54 | Ekop evene | 44 07 29 55 | Ekop gombé mamelle | 44 07 29 56 | Ekop naga | 44 07 29 57 | Emien/ekouk | 44 07 29 58 | Essak | 44 07 29 59 | Eseng/lo | 44 0729 60 | Essessang | 44 07 29 61 | Esson | 44 07 29 62 | Etimbé | 44 07 29 63 | Eveuss/gon | 44 07 29 64 | Evoula/vitex | 44 07 29 65 | Eyeck | 44 07 29 66 | Faro | 44 07 29 67 | Iatandza/evouvous | 44 07 29 68 | Alomba | 44 07 29 69 | Iroko | 44 07 29 70 | Kanda | 44 07 29 71 | Kapokier/bombax | 44 07 29 72 | Kondroti/ovonga | 44 07 29 73 | Koto | 44 07 29 74 | Kumbi/ekos | 44 07 29 75 | Landa | 44 07 29 76 | Lati/edjil | 44 07 29 77 | Limbali | 44 07 29 78 | Longhi | 44 07 29 79 | Lotofa/nkanang | 44 07 29 80 | Mambode/amouk | 44 07 29 81 | Mansonia | 44 07 29 82 | Moambé jaune | 44 07 29 83 | Mukulungu | 44 07 29 84 | Mutundo | 44 07 29 85 | Oboto/abodzok | 44 07 29 86 | Okoumé | 44 07 29 87 | Onzabili/angonga | 44 07 29 88 | Osanga/sikon | 44 07 29 89 | Ouochi/albizia | 44 07 29 90 | Ovangkol | 44 07 29 91 | Sapelli | 44 07 29 92 | Sipo | 44 07 29 93 | Tali | 44 07 29 94 | Tiama | 44 07 29 95 | Tsanga/akela | 44 07 29 96 | Wengué | 44 07 29 97 | muu troopiline puit | 44 07 29 98 | Parkett | 44 09 20 00 | sPOON | 44 08 39 00 | vINEER | 44 12 13 00 | puidust valmistooted | 94 03 30 00 | | 94 03 40 00 | | 94 03 50 00 | | 94 03 60 00 | | 44 17 00 00 | LISA I-B Tooted, mille eksport on keelatud tooted | CEMAC-kood | palgid | Acajou | 44 03 49 02 | Afrormosia | 44 03 49 03 | Bété/Mansonia | 44 03 49 08 | Bossé | 44 03 49 10 | Bubinga | 44 03 49 11 | Douka | 44 03 49 13 | Doussié rouge | 44 03 49 14 | Fromager | 44 03 49 18 | Moabi | 44 03 49 26 | Movingui | 44 03 49 27 | Padouk | 44 03 49 34 | Pao rosa | 44 03 49 35 | Zingana | 44 03 49 38 | Apa/doussié blanc | 44 03 49 44 | Aningré | 44 03 49 43 | Dibétou | 44 03 49 52 | Ilomba | 44 03 49 70 | Iroko | 44 03 49 71 | Longhi/abam | 44 03 49 80 | Ovangkol | 44 03 49 92 | Sapelli | 44 03 49 93 | Sipo | 44 03 49 94 | Wengué | 44 03 49 98 | II LISA Vastavushindamise tabelid I Õiguspärasuse mõiste Turustatava puidu õiguspärasuse aluseks on kinnipidamine riigi õigus- ja haldusnormidest ning nõuetekohaselt ratifitseeritud rahvusvahelistest õigusaktidest, mille kohaldamine on vajalik selleks, et tagada metsade säästev majandamine tootja ja/või eksportija ning tema tarnijate ja alltöövõtjate poolt metsa omaniku (riigi, kommuuni, eraomaniku või kogukonna) nimel. Seda silmas pidades on sidusrühmad konsensuse alusel vastu võtnud õiguspärasuse määratluse, mille võib kokku võtta järgmiselt: „Õiguspäraseks puiduks loetakse puitu, mis pärineb või on saadud ühe või mitme sellise tootmis- või omandamisprotsessi teel, mis vastavad täielikult kõigile Kameruni kehtivates metsandussektori suhtes kohaldatavates õigusnormides sätestatud tingimustele ning mille vastavus neile on tõendatud/kontrollitud.” Kaubandusliku puidu õiguspärasuse määratlus põhineb Kamerunis kehtivate õigus- ja haldusnormide tundmisel ja kohaldamisel, samuti kinnipidamisel Kameruni poolt nõuetekohaselt ratifitseeritud rahvusvahelistest õigusaktidest metsanduse, kaubanduse, keskkonna, sotsiaal- ja inimõiguste valdkonnas. Kõnealuste õigus- ja haldusnormide hulka kuuluvad eelkõige järgmised: – Kameruni Vabariigi põhiseadus; – 27. novembri 1981. aasta seadus nr 81-13, millega kehtestatakse metsandus-, loomastiku ja kalanduskorraldus (seadust ei ole täielikult kehtetuks tunnistatud), ning selle rakendusaktid (sh 12. aprilli 1983. aasta rakendusdekreet nr 83-169, mida ei ole kehtetuks tunnistatud); – 20. jaanuari 1994. aasta uus metsaseadus nr 94-01, millega kehtestatakse metsandus-, loomastiku ja kalanduskorraldus, ning selle rakendusaktid (sh peaministri 23. augusti 1994. aasta dekreet nr 94-436 (mille kõik sätted ei ole kehtetuks tunnistatud), peaministri 1995. aasta dekreet nr 95-531 ja muud kehtivad otsused ja ringkirjad); – 5. augusti 1996. aasta raamseadus nr 96/12, mis käsitleb keskkonnajuhtimist, ja selle rakendusaktid; – Keskkonna- ja metsandusministeeriumi (MINEF [15]) 25. mai 2001. aasta otsus nr 222, millega kehtestatakse alaliselt metsamaana kasutatavatel aladel asuvate metsade (DFP-metsade [16]) metsakorralduskavade rakendamise kord; – 19. aprilli 2002. aasta seadus nr 2002/003, millega kehtestatakse üldine maksuseadustik; – investeeringuid reguleerivad õigusaktid (19. aprilli 2002. aasta seadus nr 2002/004, millega kehtestatakse investeeringute harta ning mida on muudetud ja täiendatud 22. juuli 2004. aasta seadusega nr 2004/020); – 13. oktoobri 1999. aasta dekreet nr 99/781/PM, millega kehtestatakse 20. jaanuari 1994. aasta metsaseaduse nr 94/01 (millega kehtestatakse metsandus-, loomastiku ja kalanduskorraldus) artikli 71 lõike 1 rakenduseeskirjad; – 23. veebruari 2005. aasta dekreet nr 2005/577 keskkonnamõju hindamise (EIE) kohta ning keskkonna- ja looduskaitseministeeriumi (MINEP [17]) 8. märtsi 2005. aasta otsus nr 0069 kategooriate kohta, mille puhul tuleb teha keskkonnamõju hindamine (EIE [18]); – iga-aastased eelarveseadused; – tööseadustik, 14. augusti 1992. aasta seadus nr 92-007; – sotsiaalkindlustust reguleerivad õigusaktid [19]; – põllumajandus- ja maaelu arengu ministeeriumi (MINADER [20]) fütosanitaareeskirjad; – metsamajandussektori ja metsandussaaduste töötlemise sektori ning seotud tegevusalade ettevõtete riiklik kollektiivleping (aprill 2002) (organiseerumisõiguse kasutamine, töötajate usaldusisik, tööleping, töö- ja palgatingimused, hügieen, ohutus ja tervis jne). Eespool osutatud rahvusvaheliste õigusaktide hulka kuuluvad muu hulgas järgmised: – Kesk-Aafrika metsade säilitamise ja säästva majandamise leping, millega loodi Kesk-Aafrika metsade komisjon – COMIFAC (veebruar 2005); – 3. märtsil 1973. aastal allakirjutatud ja 22. juunil 1979. aastal muudetud ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsioon (CITES); – 1992. aasta juunis allakirjutatud bioloogilise mitmekesisuse konventsioon (CBD). Kõnealuseid rahvusvahelisi õigusakte kohaldatakse riigi õigusaktidesse ülevõtmise järel. Kui kõnealuseid õigusakte muudetakse või selles valdkonnas võetakse vastu uusi õigusakte, muudetakse ka käesolevat lisa. Õiguspärasuse määratluse väljatöötamisel on arvesse võetud ka järgmisi elemente: – erinevad õiguspärasuse valdkonna algatused (TFT-TTAP [21], REM [22], TRAFFIC [23], CoC [24], FSC [25] jne); – 6. septembri 2005. aasta jälgitavust käsitlev ettepanek PROFOREST [26]; – Euroopa Liidu välja antavad „FLEGT-teabekirjad [27]”; – teave nõuetekohasuse võrdlussüsteemis FORCOMS, mille esimene versioon pärineb aastast 2005 ning Kameruni käsitlev konsolideeritud versioon veebruarist 2007; – õiguspärasust käsitlevad vahendid OLB-BVQI [28] ja TLTV-SGS, [29] veebruar 2006; – aruanne „Puidu õiguspärasuse määratlus Kamerunis kehtivate õigusnormide alusel” (GTZ/PGDRN [30] – MINFOF [31]), 15. veebruar 2006; – aruanne „Puidu õiguspärasus ja vabatahtlik partnerlusleping Kamerunis (eri süsteemide võrdlus)”, mai 2006, GTZ; – COMIFACi [32] aruanne (WRI [33]-IUCN [34]-IFIA [35]) projekti FORCOMS II etapi kohta, veebruar 2007; – COMIFACi eelnõu metsandussektori kontrolli kohta Kesk-Aafrikas, oktoober 2007; – PCI [36] (OAB/OIBT [37]) ja auditikäsiraamat / OIBT seeria nr 14-2003. II Vastavushindamise tabelid Õiguspärasuse määratluse alusel on Kamerun töötanud välja vastavushindamise tabelid, mille abil kontrollitakse Kamerunis tegutsevate metsandusüksuste [38] toimimise vastavust ja samuti nende toodete vastavust õigusaktidele. Tabelid on kaasava ja kestva töö tulemus ning neis on arvesse võetud eri sidusrühmade huve. Vastavushindamise tabeleid on nii palju seetõttu, et Kameruni metsaõigusega on ette nähtud erinevad puidu tarnimise viisid, mille puhul on õiguspärasuse kaalutlused erinevad. Tabelid on seega koostatud selliselt, et neis kajastuksid selgelt kõik konkreetsed õiguslikud nõuded, mis seatud igale Kameruni õigusaktidega ette nähtud tarneviisile. Neid eripärasid arvestades on puidu päritolu alusel koostatud kaheksa vastavushindamise tabelit: alaliselt metsamaana kasutatav ala (domaine forestier permanent, DFP), mis koosneb alaliselt metsamaana kasutamiseks ette nähtud maadest; muudetava sihtotstarbega metsamaade ala (domaine forestier non permanent, DFNP), mis koosneb metsamaadest, mida võib võtta kasutusele ka muul kui metsanduslikul otstarbel (põllumajanduslik-metsanduslik tsoon), ning puidutöötlemisüksused (UTB, unités de transformation du bois). Alaliselt metsamaana kasutatav ala (DFP) – 1. vastavushindamise tabel (VT1): majandamisleping (CE) – 2. vastavushindamise tabel (VT2): kommuunimets (FCle); metsamajandamine avalik-õigusliku üksuse poolt Muudetava sihtotstarbega metsamaade ala (DFNP) – 3. vastavushindamise tabel (VT3): puude raadamise luba (ARB) – 4. vastavushindamise tabel (VT4): puude äravedamise luba (AEB) – 5. vastavushindamise tabel (VT5): raieõiguse müük (VC) riigimetsas – 6. vastavushindamise tabel (VT6): kogukonnamets (FC); metsamajandamine avalik-õigusliku üksuse poolt – 7. vastavushindamise tabel (VT7): eriluba (PS); eebenipuidu ülestöötamine riigimetsas ja kommuunimetsades Puidutöötlemisüksused (UTB) – 8. vastavushindamise tabel (VT8): puidutöötlemisüksused (UTB) Alljärgnevas tabelis on kokku võetud puidu eri päritolukohad ja neile vastavad vastavushindamise tabelid. AlusPäritolukoht | CE | VC | ARB | AEB | Avalik-õiguslik üksus | PS | PBO | APC | Majandatavad metsad (FD) | VT1 | | | VT4 | | | | | Kommuunimetsad (Cle) | | | | VT4 | VT2 | VT7 | | | Riigimetsad (FDN) | | VT5 | VT3 | VT4 | | VT7 | | | Kogukonnametsad (FC) | | | | VT4 | VT6 | | | | Erametsad (FP) | | | | | | | | | Puidutöötlemisüksus (UTB) | VT8 | Selleks et katta kõik kehtivates õigusaktides lubatud ja eespool tabelis osutatud juurdepääsuvõimalused puiduressurssidele, koostatakse süsteemi käivitamise etapis nende kohta täiendavad vastavushindamise tabelid, kui need osutuvad asjakohaseks. Need tabelid on järgmised: – vastavushindamise tabel erametsadele (FP); – vastavushindamise tabel raielubadele (PBO); – vastavushindamise tabel isiklikele raielubadele (APC); – vastavushindamise tabel kommuunimetsadele (FCle) ja kogukonnametsadele (FC), kui metsamajandamine ei toimu avalik-õiguslik üksuse poolt(VC, PBO, APC). Vastavushindamise tabelid koosnevad kriteeriumidest, näitajatest ja tõendusmaterjalidest ning need moodustavad osa lisas III-A kirjeldatud üldisest õiguspärasuse kontrollimise süsteemist. Kõigi tabelite kriteeriume ja näitajaid on analüüsitud ja koha peal katsetatud ning igasse tabelisse on lisatud üksnes asjakohased kriteeriumid ja näitajad. III Kasutusjuhend Kõik vastavushindamise tabelid peale puidutöötlemisüksuste tabeli koosnevad viiest (5) ühisest kriteeriumist, mille abil hinnatakse vastavust järgmistes aspektides: – halduslikud ja õiguslikud aspektid (1. kriteerium); – metsamajandamine ja -korraldus (2. kriteerium); – vedu (3. kriteerium); – sotsiaalsed aspektid (4. kriteerium); – keskkonnaga seotud aspektid (5. kriteerium). Igas tabelis on need kriteeriumid lahti kirjutatud eri arvu näitajate abil, mis kajastavad erinevate puidu tarneviiside suhtes kehtivaid erinevaid õiguslikke kohustusi. Näitajate vastavuse hindamise aluseks on tõendusmaterjalid. Näitaja vastab kõnealustes aspektides normidele, kui kõik sellega seotud tõendusmaterjalid on eelnevalt nendele vastavaks tunnistatud. Tõendusmaterjali vastavuse aluseks on eri ametiasutuste väljastatud ning eeskirjadega ettenähtud tehniliste dokumentide olemasolu, millest enamikuga on võimalik tutvuda metsanduse eest vastutava ministeeriumi keskandmebaasis SIGIF II (Système informatique de gestion de l'information forestière de seconde génération (metsandusteabe haldamise teise põlvkonna infosüsteem)). Õiguspärasuse sertifikaat, mis on üks FLEGT-litsentsi väljastamise eeltingimustest (vt lisa III-A), võidakse väljastada üksnes juhul, kui kõik näitajad vastavad normidele. 1. TABEL: MAJANDAMISLEPING 1. kriteerium: Majandav/töötlev metsandusüksus tegutseb õiguslikel alustel. Näitaja 1.1: Metsandusüksus on seaduslikult tunnustatud, omab metsamajandaja tegevuslitsentsi ja on registreeritud puidutöötlejana. | Viited õigusaktidele ja -normidele | 20. jaanuari 1994. aasta seaduse nr 94/01 artikkel 41 Dekreedi nr 95-531 artikli 35 lõige 1, artiklid 36 ja 114 ning artikli 140 lõiked 1, 2, 3, 4 ja 5 14. juuli 1998. aasta seadus nr 98/015, mis käsitleb ohtlikuks, ebatervislikuks või sobimatuks tunnistatud tootmisüksusi9. novembri 1999. aasta dekreet nr 99/818/PM, millega kehtestatakse [kõnealuste tootmisüksuste] loomise ja käitamise kordKaevanduste ja vee ministeeriumi (MINEE) 19. aprilli 1977. aasta otsus nr 013/MINEE/DMG/SL, millega tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse 28. märtsi 1957. aasta otsus nr 154, millega luuakse ohtlike, ebatervislike või sobimatute tootmisüksuste nimekiri | Tõendusmaterjalid | 1.1.1 Elukohatõend (füüsiline isik) 1.1.2 Pädevas kohtukantseleis peetava äriregistri väljavõte 1.1.3 Pädeva asutuse väljastatud metsamajandaja tegevuslitsents 1.1.4 Väljavõte märgistamiskirve jäljendite registrist pädeva apellatsioonikohtu kantseleis 1.1.5 Tööstuse eest vastutava ministeeriumi luba esimese klassi tootmisüksuse loomiseks ja käitamiseks 1.1.6 Metsanduse eest vastutava ministeeriumi tõend puidutöötlejana registreerimise kohta | Näitaja 1.2: Metsandusüksusel on metsakontsessioon ja metsanduse eest vastutava ametiasutusega sõlmitud majandamisleping. | Viited õigusaktidele ja -normidele | Seaduse nr 94/01 artikkel 46, artikli 47 lõiked 1, 2 ja 3 ning artikli 50 lõige 1Dekreedi nr 95/531 artikkel 61, artikli 75 lõige 1, artikli 76 lõige 4 ja artikkel 77 Dekreedi nr 95/53 artiklid 68, 69 ja 70 | Tõendusmaterjalid | A – Ajutine või alaline majandamisleping 1.2.1 Avalik hanketeade 1.2.2 Metsakontsessiooni andmise täieliku dokumentatsiooni registreerimise kviitung 1.2.3 Ministeeriumidevahelise komisjoni teatis hanke tulemuste kohta, mille kohaselt metsanduse eest vastutav minister on tunnistanud metsandusüksuse parimaks pakkujaks1.2.4 Tõend selle kohta, et tagatisraha on ettenähtud tähtajaks riigikassasse tasutud1.2.5 Metsanduse eest vastutava ministri allkirjaga ajutine majandamisleping1.2.6 Taotleja ja kontsessionääri metsanduse eest vastutavale ministrile esitatud kontsessiooni üleandmise taotlused / vastuvõtukviitungid1.2.7 Pädeva asutuse teatis kontsessiooni üleandmise kohta1.2.8 Maksekviitung seadusega ettenähtud üleandmismaksu tasumise kohtaB – Alaline majandamisleping 1.2.9 Ajutise majandamislepingu tingimustele vastavuse tunnistus1.2.10 Metsanduse eest vastutava ministri otsus metsakorralduskava heakskiitmise kohta1.2.11 Viie aasta majandamiskava ja jooksva aasta tegevuskava 1.2.12 Pädeva asutuse ja metsandusüksuse allkirjastatud spetsifikaat1.2.13 Klassifitseerimisakt1.2.14 Tööstuse eest vastutava ministeeriumi luba esimese klassi tootmisüksuse loomiseks ja käitamiseks või deklaratsiooni vastuvõtukviitung (2. klass)1.2.15 Metsanduse eest vastutava ministeeriumi tõend puidutöötlejana registreerimise kohta | Näitaja 1.3: Allhanke korras majandaval/töötleval metsandusüksusel on dokumendid, mis tõendavad tema tegevuse seaduslikkust. | Viited õigusaktidele ja -normidele | Seaduse nr 94/01 artiklid 41 ja 42 Dekreedi nr 95-531 artikli 35 lõige 1, artiklid 36 ja 114 ning artikli 140 lõiked 1, 2, 3, 4 ja 5 | Tõendusmaterjalid | 1.3.1 Allhanke- või koostööleping 1.3.2 Metsanduse eest vastutava ministeeriumi kiri allhankelepingu heakskiitmise kohta 1.3.3 Kviitung heakskiidetud lepingu registreerimise kohta metsanduse eest vastutava ministeeriumi kohalikus asutuses1.3.4 Pädevas kohtukantseleis peetava äriregistri väljavõte1.3.5 Pädeva asutuse väljastatud metsamajandaja tegevuslitsents (majandamine)1.3.6 Tööstuse eest vastutava ministeeriumi luba esimese klassi tootmisüksuse loomiseks ja käitamiseks (töötlemine) 1.3.7 Metsanduse eest vastutava ministeeriumi tõend puidutöötlejana registreerimise kohta (töötlemine)1.3.8 Väljavõte märgistamiskirve jäljendite registrist pädevas kohtukantseleis | Näitaja 1.4: Ametiasutused ei ole metsandusüksuse litsentsi või luba peatanud ega tühistanud. | Viited õigusaktidele ja -normidele | Seaduse nr 94/01 artiklid 146, 150 ja 152 Seaduse nr 94/01 3. peatükk Dekreedi nr 95-531 artiklid 130, 131 ja 132, artikli 135 lõige 2 ning artiklid 136 ja 137 | Tõendusmaterjalid | 1.4.1 Pädevate asutuste avaldatud rikkumiste registrid/toimikud1.4.2 Pädevate kohalike talituste vaidluste register1.4.3 Metsanduse eest vastutava ministri põhjendatud ja rikkujale edastatud peatamisotsus (olemasolu korral) | Näitaja 1.5: Metsandusüksus on täitnud oma üldised maksukohustused. | Viited õigusaktidele ja -normidele | Seaduse nr 94/01 artiklid 66 ja 69Dekreedi nr 95-531 artikkel 122 Ajakohastatud üldine maksuseadustik (1. jaotise 1. peatükk, 2. jaotise 1. peatükk, 5. jaotise 3. peatükk)Eelarveseadus nr 2002/003 jj | Tõendusmaterjalid | 1.5.1 Ettevõtlusmaksu tasumise tõend 1.5.2 Pädeva maksuameti tõend võlgnevuste puudumise kohta | 2. kriteerium: Majandav/töötlev metsandusüksus täidab metsamajandamise ja metsakorralduse alaseid kohustusi. Näitaja 2.1: Metsandusüksusel on metsakorraldustöödeks piisavalt pädevat tööjõudu kas üksuse siseselt või mõne füüsilise või juriidilise isiku vahendusel. | Viited õigusaktidele ja -normidele | Seaduse nr 94/01 artikkel 23, artikli 40 lõige 3 ning artiklid 63 ja 64 Dekreedi nr 95-531 artikkel 35 | Tõendusmaterjalid | 2.1.1. Ettevõtte või teatavates metsakorraldustöödes (metsa inventeerimine, metsakasvatus) osalenud allhankijate tegevuslitsents2.1.2 Teenuslepingud litsentsitud organisatsiooni(de)ga või avalik-õigusliku üksusega | Näitaja 2.2: Metsandusüksusel on seaduslik raieluba. | Viited õigusaktidele ja -normidele | Seaduse nr 94/01 artiklid 44 ja 46 Ajutise ja alalise majandamislepingu näidis ning nende juurde kuuluvate spetsifikaatide näidised 2. ja 3. teabelehel (PROC)5. augusti 1996. aasta seaduse nr 96/12 (millega kehtestatakse keskkonnajuhtimise raamseadus) artikkel 1723. veebruari 2005. aasta dekreedi nr 0577 artikkel 20 | Tõendusmaterjalid | 2.2.1 Kiri keskkonnamõju hindamise / keskkonnaauditi tingimuste heakskiitmise kohta2.2.2 Tõend keskkonnanõuetele vastavuse kohta2.2.3 Aastase raiemahu tõend või aastane tegevusluba 2.2.4 Tööde alustamise teatis | Näitaja 2.3: Metsandusüksus täidab talle eraldatud aladel kehtivaid majandamiseeskirju | Viited õigusaktidele ja -normidele | Dekreedi nr 95-531 artikli 51 lõige 1 ja artikli 73 lõiked 1 ja 2Otsuse nr 222 artikli 4 lõiked 1, 2, 3 ja 4, artikkel 6, artikli 12 lõiked 1 ja 2 ning artikli 13 lõiked 1 ja 2 PROC, 6., 14. ja 17. teabelehtMetsamajanduse inventeerimiseeskirjadMetsakeskkonda sekkumise eeskirjad | Tõendusmaterjalid | 2.3.1 Raiejärgse järelevalve tõend või metsamajanduseeskirjade järgimise tõend | Näitaja 2.4: Metsandusüksus peab kinni talle aastase loa/ sertifikaadi alusel eraldatud puidukogustest (tüvede arv/maht). | Viited õigusaktidele ja -normidele | Dekreedi nr 95-531 artikli 46 lõige 3, artikli 72 lõige 1 ja artikli 125 lõiked 2 ja 3 Otsuse nr 222 artikkel 6Metsakeskkonda sekkumise eeskirjadPROC, 6. teabeleht | Tõendusmaterjalid | 2.4.1 Raietööde päevikud (DF10) või SIGIFi deklaratsioon 2.4.2 Raiejärgse järelevalve tõend | Näitaja 2.5: Metsandusüksus on täitnud oma maksukohustused ja tasunud oma tegevusega seotud metsandusmaksud. | Viited õigusaktidele ja -normidele | Seaduse nr 94 artiklid 66, 67 ja 69Dekreedi nr 95-531 artikkel 122Ajakohastatud üldine maksuseadustik (1. jaotise 1. peatükk, 2. jaotise 1. peatükk, 5. jaotise 3. peatükk)Eelarveseadus nr 2002/003 jj | Tõendusmaterjalid | 2.5.1 Tõend pangatagatise tasumise kohta, kui metsandusüksuse staatus seda nõuab2.5.2 Maksude (iga-aastane metsandusmaks (RFA), langetamismaks (TA), töötlemisüksusesse sisenemise maks (TEU), kohaliku arengu maksud või muud metsandusmaksud, kui need on spetsifikaadis ette nähtud) tasumist tõendavad dokumendid jooksva aasta ja kontrollimise aastale eelneva aasta kohta | 3. kriteerium: Majandav/töötlev metsandusüksus täidab puiduveo nõudeid. Näitaja 3.1: Metsandusüksus tagab, et tema rajatistes töötlemise eesmärgil toodetud või kohalikult turult ostetud saepalgid on varustatud kõigi nõutavate dokumentide ja nõuetekohaste märgistustega, mis tõendavad nende õiguspärast päritolu. | Viited õigusaktidele ja -normidele | Dekreedi nr 95-531 artikli 115 lõiked 1, 2 ja 3, artikli 127 lõige 1 ja artikkel 128 | Tõendusmaterjalid | 3.1.1 Pädeva asutuse kinnitusega turvalised saatelehed3.1.2 Tarnija(te) õiguspärasuse sertifikaat | Näitaja 3.2: Metsandusüksus tagab, et tema rajatistes töötlemise eesmärgil imporditud saepalgid on varustatud nõutavate dokumentidega, mis tõendavad nende õiguspärast päritolu. | Viited õigusaktidele ja -normidele | Dekreedi nr 95-531 artikli 127 lõige 1 ja artikkel 128 | Tõendusmaterjalid | 3.2.1 Pädevate metsanduse ja rahanduse valdkonna ametiasutuste väljastatud impordiload3.2.2 Teekonnal kinnitatud rahvusvahelised saatelehed3.2.3 Eksportiva riigi päritolu- ja fütosanitaarsertifikaadid3.2.4 Päritoluriigi FLEGT-litsents või muu eraõiguslik õiguspärasuse / säästva majandamise sertifikaat, mida Kamerun tunnustab (kuivõrd eraõigusliku sertifitseerimise süsteemi hindamisraamistik hõlmab Kameruni vastavushindamise tabelite peamisi elemente) | Näitaja 3.3: Metsandusüksus tagab, et tema rajatistest pärinevaid puittooteid veetakse igati õiguspärasel viisil ning et need on varustatud kõigi nõutavate dokumentidega, mis tõendavad nende õiguspärast päritolu. | Viited õigusaktidele ja -normidele | Dekreedi nr 95-531 artikli 127 lõiked 2 ja 3 ning artikkel 128 | Tõendusmaterjalid | 3.3.1 Metsanduse eest vastutava ministeeriumi pädeva asutuse kinnitusega turvaline saateleht saepalkide ja saepuidu maanteeveoks3.3.2 Raudteeveo korral erideklaratsioon pädeva vastutava isiku kinnitatud saatekirjal3.3.3 Pädeva tolliasutuse väljastatud laadimissertifikaat (konteinerveo korral) koos laadimiskoha metsandustalituse laadimisaruandega | 4. kriteerium: Majandav/töötlev metsandusüksus täidab oma sotsiaalseid kohustusi. Näitaja 4.1: Metsandusüksus täidab oma kohustusi tööõiguse ja sotsiaalkindlustusõiguse valdkonnas ning puidusektori kollektiivlepingute raames. | Viited õigusaktidele ja -normidele | 14. augusti 1992. aasta seaduse nr 92/007 (millega kehtestatakse tööseadustik) artikli 61 lõige 2 ja artikli 62 lõige 224. jaanuari 2008. aasta dekreet nr 2008/2115/PM tagatud riikliku alampalga (SMIG) ümberarvutamise kohta22. mai 1973. aasta korraldus nr 73-17 sotsiaalkindlustuse korralduse kohta11. jaanuari 1974. aasta dekreet nr 74-26, millega kehtestatakse 22. mai 1973. aasta korralduse nr 73-17 (millega kehtestatakse riikliku sotsiaalkindlustusfondi korraldus) teatavad rakendussätted12. augusti 1974. aasta dekreet nr 74-723, millega kehtestatakse peretoetuste ning vanadus-, invaliidsus- ja toitjakaotuspensionitega seoses riiklikku sotsiaalkindlustusfondi tehtavate kindlustusmaksete määrad10. novembri 1969. aasta seadus nr 69-LF-18, millega luuakse vanadus-, invaliidsus- ja toitjakaotuspensionite kindlustussüsteem ning mida on muudetud 4. juuli 1984. aasta seadusega nr 84/007Töö- ja sotsiaalkindlustuse ministeeriumi (MTPS) otsus nr 039/MTPS/IMT, millega kehtestatakse üldised hügieeni- ja ohutusmeetmed töökohtadel Töö- ja sotsiaalkindlustuse ministeeriumi (MTPS) 26. mai 1993. aasta otsus nr 019/MTPS/SG/CJ, millega kehtestatakse töötajate usaldusisikute valimise ja nende ülesannete täitmise kord Metsamajandussektori ja metsandussaaduste töötlemise sektori ning seotud tegevusalade ettevõtete riiklik kollektiivleping (aprill 2002) 25. mai 1978. aasta otsus nr 11/DEC/DT, millega kehtestatakse osapoolte tööinspektori ette kutsumise ja ilmumise kord töövaidluste lahendamiselRahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tegevusjuhendid13. novembri 1964. aasta seadus nr 64/LF/23 rahvatervise kaitse kohta14. juuli 1998. aasta seadus nr 98/015, mis käsitleb ohtlikuks, ebatervislikuks või sobimatuks tunnistatud tootmisüksusi9. novembri 1999. aasta dekreet nr 99/818/PM, millega kehtestatakse [kõnealuste tootmisüksuste] loomise ja käitamise kordMetsamajandussektori ja metsandussaaduste töötlemise sektori ning seotud tegevusalade ettevõtete kehtivad palgamäärad | Tõendusmaterjalid | 4.1.1 Riikliku sotsiaalkindlustusfondi registri tõend4.1.2 Pädeva kohtu või tegevuskohajärgse tööinspektori nummerdatud ja allkirjastatud kolmeosalised tööandja registrid 4.1.3 Tegevuskohajärgse tööinspektori kinnitatud sisekorraeeskiri4.1.4 Töötajate usaldusisikute valimise protokollid4.1.5 Visiitide ja raviprotseduuride kokkulepe raviarstiga4.1.6 Töötervishoiu ja tööohutuse komitee loomise akt, millele on alla kirjutanud ettevõtte juht4.1.7 Tervishoiuministeeriumi inspekteerimisaruanded4.1.8 Tegevuskohajärgsele tööinspektorile adresseeritud deklaratsioon ettevõtte asutamise kohta | Näitaja 4.2: Metsandusüksus täidab metsaseadustikuga ette nähtud sotsiaalseid kohustusi. | Viited õigusaktidele ja -normidele | Seaduse nr 94/01 artikkel 36 ning artikli 61 lõiked 1 ja 3Dekreedi nr 95/531 artikkel 85Otsuse nr 222 (millega kehtestatakse metsakorralduskavade koostamise ja heakskiitmise kord) artiklid 5 ja 6Alalise lepingu spetsifikaadi näidise artikkel 14 Keskkonna- ja metsandusministeeriumi (MINEF) 26. novembri 1999. aasta otsus nr 135/B/MINEF/CAB, millega kehtestatakse alaliselt metsamaana kasutatavatel aladel asuvate metsade (DFP-metsade) klassifitseerimise kord Keskkonna- ja metsandusministeeriumi (MINEF) 9. veebruari 1998. aasta otsus nr 0108/D/MINEF/CAB metsakeskkonda sekkumise eeskirjade kohaldamise kohtaMetsakeskkonda sekkumise eeskirjade II peatükk | Tõendusmaterjalid | 4.2.1 Spetsifikaadid4.2.2 Spetsifikaatidega ettenähtud sotsiaalsete kohustuste täitmise protokollid4.2.3 Metsamajandusloa kasutamist käsitleva teabekoosoleku protokoll kõigi sidusrühmade allkirjadega 4.2.4 Maakasutuskaart 4.2.5 Sotsiaalmajanduslike uuringute aruanne4.2.6 Sotsiaalmajandusliku uuringu üleandmise koosoleku protokoll4.2.7 Rikkumiste/protokollide register/toimik | 5. kriteerium: Majandav/töötlev metsandusüksus täidab oma kohustusi bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja keskkonnakaitse valdkonnas. Näitaja 5.1: Metsandusüksus on võtnud nõutavad meetmed, millega ta keelab oma töötajatel osaleda salaküttimises, kaubanduslikus jahipidamises ning jahisaaduste ja jahipidamisvahendite veos ja nendega kauplemises. Metsandusüksus soodustab, toetab ja/või algatab kõikvõimalikke meetmeid, et tagada jahipidamiseeskirjade ja loomastikukaitse eeskirjade täitmine tema lankidel. | Viited õigusaktidele ja -normidele | Seaduse nr 94/01 artikkel 95 ja artikli 101 lõige 1Otsuse nr 222 artikli 11 lõiked 1 ja 3 Keskkonna- ja metsandusministeeriumi (MINEF) 9. veebruari 1998. aasta otsus nr 0108/D/MINEF/CAB metsakeskkonda sekkumise eeskirjade kohaldamise kohtaAlalise lepingu spetsifikaatMetsakeskkonda sekkumise eeskirjade VI peatükk (artiklid 28, 29 ja 30) | Tõendusmaterjalid | 5.1.1 Sisekorraeeskiri5.1.2 Käskkiri, millega keelatakse salaküttimine ja ulukiliha vedu 5.1.3 Käskkiri võimalike sanktsioonide kohta5.1.4 Toiduainete tarnekava5.1.5 Rikkumiste register | Näitaja 5.2: Metsandusüksus täidab keskkonnaalaseid õigusakte ja rakendab ettenähtud keskkonnamõju leevendamise meetmeid. | Viited õigusaktidele ja -normidele | Seaduse nr 94/01 artikli 18 lõiked 1, 2 ja 3Keskkonna- ja looduskaitseministeeriumi (MINEP) 8. märtsi 2005. aasta otsuse nr 0069/MINEP artiklid 3 ja 423. veebruari 2005. aasta dekreet nr 057725. mai 2001. aasta otsuse nr 222 artikli 11 lõiked 1 ja 2Alalise majandamislepingu spetsifikaadi artikkel 16, milles määratletakse metsamajandamise erisused kaitsealade äärealadel (puhvertsoonis) (metsakorraldusüksus (UFA, Unité Forestière d'Aménagement)) Keskkonna- ja metsandusministeeriumi (MINEF) 9. veebruari 1998. aasta otsus nr 0108/D/MINEF/CAB metsakeskkonda sekkumise eeskirjade kohaldamise kohta5. augusti 1996. aasta seaduse nr 96/12 (millega kehtestatakse keskkonnajuhtimise raamseadus) artiklid 17, 79 ja 82Metsamajanduslike keskkonnameetmete juhend | Tõendusmaterjalid | 5.2.1 Keskkonnajärelevalve aruanne 5.2.2 Keskkonnanõuete järgimise tunnistus 5.2.3 Keskkonnarikkumiste register | 2. TABEL: KOMMUUNIMETSA MAJANDAMINE AVALIK-ÕIGUSLIKU ÜKSUSE POOLT 1. kriteerium: Majandav metsandusüksus tegutseb õiguslikel alustel. Näitaja 1.1: Metsandusüksus on seaduslikult tunnustatud ning tal on tema nimele klassifitseeritud või tema enda istutatud mets. | Viited õigusaktidele ja -normidele | Seaduse nr 94/01 artiklid 30 ja 35Dekreedi nr 95-531 artikkel 17 | Tõendusmaterjalid | 1.1.1 Kommuuni loomise akt1.1.2 Metsanduse eest vastutatava ametiasutuse kiri metsamajandamiskava heakskiitmise kohta1.1.3 Kommuunimetsa klassifitseerimisakt 1.1.4 Istutatud metsa korral omandiõigust tõendav dokument | Näitaja 1.2: Allhanke korras majandaval metsandusüksusel on dokumendid, mis tõendavad tema tegevuse seaduslikkust. | Viited õigusaktidele ja -normidele | Seaduse nr 94/01 artiklid 41 ja 42 Dekreedi nr 95-531 artikli 35 lõige 1, artikkel 36 ning artikli 140 lõiked 1, 2, 3, 4 ja 5 | Tõendusmaterjalid | 1.2.1 Allhanke- või koostööleping 1.2.2 Metsanduse eest vastutava ministeeriumi kiri allhankelepingu heakskiitmise kohta1.2.3 Pädevas kohtukantseleis peetava äriregistri väljavõte1.2.4 Pädeva asutuse väljastatud metsamajandaja tegevuslitsents (majandamine)1.2.5 Väljavõte märgistamiskirve jäljendite registrist pädevas kohtukantseleis | Näitaja 1.3: Metsandusamet ei ole kohaldanud metsandusüksuse suhtes peatamismeedet heakskiidetud metsamajandamiskavaga vastuolus oleva tegevuse pärast. | Viited õigusaktidele ja -normidele | Seaduse nr 94/01 artikli 32 lõiked 1 ja 2Dekreedi nr 95-531 artikkel 80 | Tõendusmaterjalid | 1.3.1 Metsanduse eest vastutava ministeeriumi avaldatud rikkumiste register 1.3.2 Nõuetekohaselt edastatud ametlik teatis metsamajandamiskavaga vastuolus oleva tegevuse kindlakstegemise kohta1.3.3 Metsanduse eest vastutava ministri peatamisotsus (olemasolu korral) | Näitaja 1.4: Metsandusüksus on täitnud oma üldised maksukohustused. | Viited õigusaktidele ja -normidele | Seaduse nr 94/01 artiklid 66 ja 69 Dekreedi nr 95-531 artikkel 122 Ajakohastatud üldine maksuseadustik (1. jaotise 1. peatükk, 2. jaotise 1. peatükk, 5. jaotise 3. peatükk) Eelarveseadus nr 2002/003 jj | Tõendusmaterjalid | 1.4.1 Pädeva maksuameti tõend võlgnevuste puudumise kohta 1.4.2 Maksude tasumist tõendavad dokumendid (käibemaks, tulumaks) | 2. kriteerium: Majandav/töötlev metsandusüksus täidab metsamajandamise ja metsakorralduse alaseid kohustusi. Näitaja 2.1: Metsandusüksusel on metsakorraldustöödeks piisavalt pädevat tööjõudu kas üksuse siseselt või mõne füüsilise või juriidilise isiku vahendusel. | Viited õigusaktidele ja -normidele | Seaduse nr 94/01 artikkel 23, artikli 40 lõige 3 ning artiklid 63 ja 64 Dekreedi nr 95-531 artikkel 35 | Tõendusmaterjalid | 2.1.1. Ettevõtte või teatavates metsakorraldustöödes (metsa inventeerimine, metsakasvatus) osalenud allhankijate tegevuslitsents2.1.2 Teenuslepingud litsentsitud organisatsiooni(de)ga või avalik-õigusliku üksusega | Näitaja 2.2: Metsandusüksusel on seaduslik raieluba. | Viited õigusaktidele ja -normidele | Seaduse nr 94/01 artiklid 44 ja 46 5. augusti 1996. aasta seaduse nr 96/12 (millega kehtestatakse keskkonnajuhtimise raamseadus) artikkel 1723. veebruari 2005. aasta dekreedi nr 0577 artikkel 20 | Tõendusmaterjalid | 2.2.1 Kiri keskkonnamõju hindamise / keskkonnaauditi tingimuste heakskiitmise kohta2.2.2 Keskkonnamõju hindamise / keskkonnaauditi nõuetele vastavuse tõend 2.2.3 Aastane tegevusluba 2.2.4 Tööde alustamise teatis | Näitaja 2.3: Metsandusüksus täidab talle eraldatud aladel kehtivaid majandamiseeskirju | Viited õigusaktidele ja -normidele | Dekreedi nr 95-531 artikli 51 lõige 1 ja artikli 73 lõiked 1 ja 2 Otsuse nr 222 artikli 4 lõiked 1, 2, 3 ja 4, artikkel 6, artikli 12 lõiked 1 ja 2 ning artikli 13 lõiked 1 ja 2 PROC, 6., 14. ja 17. teabeleht Metsakeskkonda sekkumise eeskirjad Metsamajanduse inventeerimiseeskirjad | Tõendusmaterjalid | 2.3.1 Raiejärgse järelevalve tõend või metsakeskkonda sekkumise eeskirjade järgimise tõend | Näitaja 2.4: Metsandusüksus peab kinni talle aastase loa alusel lubatud kogustest (tüvede arv/maht). | Viited õigusaktidele ja -normidele | Dekreedi nr 95-531 artikli 46 lõige 3, artikli 72 lõige 1 ja artikli 125 lõiked 2 ja 3 Otsuse nr 222 artikkel 6PROC, 6. teabelehtMetsakeskkonda sekkumise eeskirjad | Tõendusmaterjalid | 2.4.1 Raietööde päevikud (DF10) või SIGIFi deklaratsioon 2.4.2 Raiejärgse järelevalve tõend | Näitaja 2.5: Metsandusüksus on täitnud oma maksukohustused ja tasunud oma tegevusega seotud metsandusmaksud. | Viited õigusaktidele ja -normidele | Seaduse nr 94 artiklid 66, 67 ja 69Dekreedi nr 95-531 artikkel 122 Ajakohastatud üldine maksuseadustik (1. jaotise 1. peatükk, 2. jaotise 1. peatükk, 5. jaotise 3. peatükk) Eelarveseadus nr 2002/003 jj | Tõendusmaterjalid | 2.5.1 Spetsifikaadis ettenähtud metsandusmaksude tasumist tõendavad dokumendid jooksva aasta ja kontrollimise aastale eelneva aasta kohta | 3. kriteerium: Majandav/töötlev metsandusüksus täidab puiduveo nõudeid. Näitaja 3.1: Metsandusüksus tagab, et puittooted on varustatud kõigi nõutavate dokumentidega, mis tõendavad nende õiguspärast päritolu. | Viited õigusaktidele ja -normidele | Dekreedi nr 95-531 artikli 127 lõige 1 ja artikkel 128 | Tõendusmaterjalid | 3.1.1 Metsanduse eest vastutava ministeeriumi pädeva asutuse kinnitusega turvaline saateleht saepalkide ja saepuidu maanteeveoks3.1.2 Raudteeveo korral erideklaratsioon pädeva vastutava isiku kinnitatud saatekirjal3.1.3 Pädeva tolliasutuse väljastatud laadimissertifikaat (konteinerveo korral) koos metsandustalituse laadimisaruandega | 4. kriteerium: Majandav/töötlev metsandusüksus täidab oma sotsiaalseid kohustusi. Näitaja 4.1: Metsandusüksus täidab oma kohustusi tööõiguse ja sotsiaalkindlustusõiguse valdkonnas ning puidusektori kollektiivlepingute raames. | Viited õigusaktidele ja -normidele | 14. augusti 1992. aasta seaduse nr 92/007 (millega kehtestatakse tööseadustik) artikli 61 lõige 2 ja artikli 62 lõige 224. jaanuari 2008. aasta dekreet nr 2008/2115/PM tagatud riikliku alampalga (SMIG) ümberarvutamise kohta22. mai 1973. aasta korraldus nr 73-17 sotsiaalkindlustuse korralduse kohta11. jaanuari 1974. aasta dekreet nr 74-26, millega kehtestatakse 22. mai 1973. aasta korralduse nr 73-17 (millega kehtestatakse riikliku sotsiaalkindlustusfondi korraldus) teatavad rakendussätted12. augusti 1974. aasta dekreet nr 74-723, millega kehtestatakse peretoetuste ning vanadus-, invaliidsus- ja toitjakaotuspensionitega seoses riiklikku sotsiaalkindlustusfondi tehtavate kindlustusmaksete määrad10. novembri 1969. aasta seadus nr 69-LF-18, millega luuakse vanadus-, invaliidsus- ja toitjakaotuspensionite kindlustussüsteem ning mida on muudetud 4. juuli 1984. aasta seadusega nr 84/007Töö- ja sotsiaalkindlustuse ministeeriumi (MTPS) otsus nr 039/MTPS/IMT, millega kehtestatakse üldised hügieeni- ja ohutusmeetmed töökohtadel Töö- ja sotsiaalkindlustuse ministeeriumi (MTPS) 26. mai 1993. aasta otsus nr 019/MTPS/SG/CJ, millega kehtestatakse töötajate usaldusisikute valimise ja nende ülesannete täitmise kord Metsamajandussektori ja metsandussaaduste töötlemise sektori ning seotud tegevusalade ettevõtete riiklik kollektiivleping (aprill 2002) 25. mai 1978. aasta otsus nr 11/DEC/DT, millega kehtestatakse osapoolte tööinspektori ette kutsumise ja ilmumise kord töövaidluste lahendamiselRahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tegevusjuhendid13. novembri 1964. aasta seadus nr 64/LF/23 rahvatervise kaitse kohta14. juuli 1998. aasta seadus nr 98/015, mis käsitleb ohtlikuks, ebatervislikuks või sobimatuks tunnistatud tootmisüksusi9. novembri 1999. aasta dekreet nr 99/818/PM, millega kehtestatakse [kõnealuste tootmisüksuste] loomise ja käitamise kordMetsamajandussektori ja metsandussaaduste töötlemise sektori ning seotud tegevusalade ettevõtete kehtivad palgamäärad | Tõendusmaterjalid | 4.1.1 Riikliku sotsiaalkindlustusfondi registri tõend4.1.2 Pädeva kohtu või tegevuskohajärgse tööinspektori nummerdatud ja allkirjastatud kolmeosalised tööandja registrid 4.1.3 Tegevuskohajärgse tööinspektori kinnitatud sisekorraeeskiri4.1.4 Töötajate usaldusisikute valimise protokollid4.1.5 Visiitide ja raviprotseduuride kokkulepe raviarstiga4.1.6 Töötervishoiu ja tööohutuse komitee loomise akt, millele on alla kirjutanud ettevõtte juht4.1.7 Tervishoiuministeeriumi inspekteerimisaruanded4.1.8 Tegevuskohajärgsele tööinspektorile adresseeritud deklaratsioon ettevõtte asutamise kohta | Näitaja 4.2: Metsandusüksus järgib spetsifikaadis (spetsifikaatides) kehtestatud kohustusi oma tegevuspiirkonna (-piirkondade) kohalike elanike ees. | Viited õigusaktidele ja -normidele | Seaduse nr 94 artikkel 36Metsakeskkonda sekkumise eeskirjade II peatüki artiklid 4 ja 5 | Tõendusmaterjalid | 4.2.1 Spetsifikaat4.2.2 Spetsifikaadiga ettenähtud sotsiaalsete kohustuste täitmise protokollid4.2.3 Metsamajandusluba käsitleva teabekoosoleku protokoll ameti või prefekti allkirjaga | 5. kriteerium: Metsandusüksus täidab oma kohustusi bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja keskkonnakaitse valdkonnas. Näitaja 5.1: Metsandusüksus on võtnud nõutavad meetmed, millega ta keelab oma töötajatel osaleda salaküttimises, kaubanduslikus jahipidamises ning jahisaaduste ja jahipidamisvahendite veos ja nendega kauplemises. Metsandusüksus soodustab, toetab ja/või algatab kõikvõimalikke meetmeid, et tagada jahipidamiseeskirjade ja loomastikukaitse eeskirjade täitmine tema lankidel. | Viited õigusaktidele ja -normidele | Otsuse nr 222 artikli 11 lõiked 1 ja 3 Metsakeskkonda sekkumise eeskirjade VI peatüki artiklid 28, 29 ja 30 | Tõendusmaterjalid | 5.1.1 Sisekorraeeskiri5.1.2 Käskkiri, millega keelatakse salaküttimine ja ulukiliha vedu 5.1.3 Käskkiri võimalike sanktsioonide kohta5.1.4 Rikkumiste register5.1.5 Toiduainete tarnekava | Näitaja 5.2: Metsandusüksus järgib keskkonnamõju hindamist käsitlevaid õigusakte ja rakendab või laseb rakendada neis sätestatud keskkonnamõju leevendamise meetmeid. | Viited õigusaktidele ja -normidele | 23. veebruari 2005. aasta dekreet nr 057725. mai 2001. aasta otsuse nr 222 artikli 11 lõiked 1 ja 2 Keskkonna- ja looduskaitseministeeriumi (MINEP) 8. märtsi 2005. aasta otsuse nr 0069/MINEP artiklid 3 ja 4Alalise majandamislepingu spetsifikaadi artikkel 16 Metsakeskkonda sekkumise eeskirjad (üldiselt)5. augusti 1996. aasta seaduse nr 96/12 (millega kehtestatakse keskkonnajuhtimise raamseadus) artiklid 17, 79 ja 82 Metsamajanduslike keskkonnameetmete juhend | Tõendusmaterjalid | 5.2.1 Keskkonnajärelevalve aruanne5.2.2 Keskkonnanõuete järgimise tunnistus5.2.3 Keskkonnarikkumiste register | 3. TABEL: KASVAVATE PUUDE RAADAMISE LUBA (ARB) 1. kriteerium: Majandav metsandusüksus tegutseb õiguslikel alustel. Näitaja 1.1: Metsandusüksus on seaduslikult tunnustatud ja omab metsamajandaja tegevuslitsentsi. | Viited õigusaktidele ja -normidele | Seaduse nr 94/01 artiklid 41 ja 42 Dekreedi nr 95-531 artikli 35 lõige 1 ja artikkel 36 | Tõendusmaterjalid | 1.1.1 Elukohatõend (füüsiline isik) 1.1.2 Pädevas kohtukantseleis peetava äriregistri väljavõte (juriidiline isik)1.1.3 Pädeva asutuse väljastatud metsamajandaja tegevuslitsents1.1.4 Väljavõte märgistamiskirve jäljendite registrist pädeva apellatsioonikohtu kantseleis | Näitaja 1.2: Metsandusüksusel on puude raadamise luba, mille on seaduslikult väljastanud metsanduse eest vastutav amet. | Viited õigusaktidele ja -normidele | Seaduse nr 94/01 artikkel 73Dekreedi nr 95/531 artikli 110 lõiked 1 ja 2 Metsandus- ja loomastiku ministeeriumi (MINFOF) ringkiri nr 0354/LC/MINFOF/SG/DF/SDAFF/SN | Tõendusmaterjalid | 1.2.1 Projektidokument1.2.2 Keskkonna valdkonna eest vastutava ministri poolt projekti arendajale väljastatud tõend keskkonnanõuetele vastavuse kohta1.2.3 Pädeva ministri kiri, milles täpsustatakse vajadust puude raadamiseks enne projekti käivitamist1.2.4 Asjaomase puidu inventeerimise tulemused1.2.5 Avalik hanketeade1.2.6 Ministeeriumidevahelise komisjoni akt, millega metsandusüksus tunnistatakse parimaks pakkujaks1.2.7 Kviitungid müügihinna tasumise kohta 1.2.8 Metsandusameti pädeva ametniku väljastatud luba puude raadamiseks1.2.9 Tööde alustamise teatis | Näitaja 1.3: Allhanke korras raadaval metsandusüksusel on dokumendid, mis tõendavad tema tegevuse seaduslikkust. | Viited õigusaktidele ja -normidele | Seaduse nr 94/01 artiklid 41 ja 42 Dekreedi nr 95-531 artikli 35 lõige 1, artikkel 36 ning artikli 140 lõiked 1, 2, 3, 4 ja 5 | Tõendusmaterjalid | 1.3.1 Allhanke- või koostööleping1.3.2 Kviitung heakskiidetud lepingu registreerimise kohta metsanduse eest vastutava ministeeriumi kohalikus asutuses1.3.3 Metsanduse eest vastutava ministeeriumi kiri allhankelepingu heakskiitmise kohta1.3.4 Pädevas kohtukantseleis peetava äriregistri väljavõte1.3.5 Pädeva asutuse väljastatud metsamajandaja tegevuslitsents (majandamine)1.3.6 Väljavõte märgistamiskirve jäljendite registrist pädevas kohtukantseleis | Näitaja 1.4: Ametiasutused ei ole metsandusüksuse litsentsi või luba peatanud ega tühistanud. | Viited õigusaktidele ja -normidele | Dekreedi nr 95-531 artiklid 130, 131, 132 ja 146 | Tõendusmaterjalid | 1.4.1 Pädevate asutuste avaldatud rikkumiste registrid/toimikud1.4.2 Pädevate kohalike talituste vaidluste register1.4.3 Metsanduse eest vastutava ministri põhjendatud ja rikkujale edastatud peatamisotsus (olemasolu korral) | Näitaja 1.5: Metsandusüksus on täitnud oma üldised maksukohustused. | Viited õigusaktidele ja -normidele | Dekreedi nr 95-531 artikkel 122Ajakohastatud üldine maksuseadustik (1. jaotise 1. peatükk, 2. jaotise 1. peatükk, 5. jaotise 3. peatükk) Eelarveseadus nr 2002/003 jj | Tõendusmaterjalid | 1.5.1 Ettevõtlusmaksu tasumise tõend 1.5.2 Pädeva maksuameti tõend võlgnevuste puudumise kohta | 2. kriteerium: Majandav metsandusüksus täidab metsamajandamise alaseid kohustusi. Näitaja 2.1: Metsandusüksus peab kinni projekti asukohast. | Viited õigusaktidele ja -normidele | Otsuse nr 222 artikli 4 lõiked 1, 2, 3 ja 4, artikkel 6, artikli 12 lõiked 1 ja 2 ning artikli 13 lõiked 1 ja 2 PROC, 6., 14. ja 17. teabelehtMetsakeskkonda sekkumise eeskirjad | Tõendusmaterjalid | 2.1.1 Projektidokumendid, milles on täpsustatud projekti täpne asukoht ning mille on heaks kiitnud vastutava ministeeriumi (põllumajandusministeerium, riiklike ehitustööde ministeerium) pädevad ametnikud2.1.2 Raiejärgse järelevalve tõend või kontrollkäigu aruanne | Näitaja 2.2: Metsandusüksus peab kinni talle loa alusel lubatud kogustest (tüvede arv / hinnanguline maht). | Viited õigusaktidele ja -normidele | Otsuse nr 222 artikkel 6 | Tõendusmaterjalid | 2.2.1 Raiejärgse järelevalve tõend või metsandusameti kontrolliaruanded | Näitaja 2.3: Metsandusüksus on täitnud oma maksukohustused ja tasunud oma tegevusega seotud metsandusmaksud. | Viited õigusaktidele ja -normidele | Seaduse nr 94/01 artikli 73 lõige 2Dekreedi nr 95-531 artikkel 122 ja artikli 110 lõige 1 Eelarveseadus nr 2002/003 jj | Tõendusmaterjalid | 2.3.1 Müügihinna tasumist tõendavad dokumendid (enampakkumisel kujunenud hind + 13 %) 2.3.2 Muude spetsifikaadiga ette nähtud maksude tasumist tõendavad dokumendid | 3. kriteerium: Majandav metsandusüksus täidab puiduveo nõudeid. Näitaja 3.1: Metsandusüksus tagab, et raadatud puitu veetakse igati õiguspärasel viisil ning et see on varustatud kõigi nõutavate dokumentidega, mis tõendavad selle õiguspärast päritolu. | Viited õigusaktidele ja -normidele | Dekreedi nr 95-531 artikli 127 lõige 1 ja artikkel 128 | Tõendusmaterjalid | 3.1.1 Metsanduse eest vastutava ministeeriumi pädeva asutuse kinnitusega turvaline saateleht saepalkide ja saepuidu maanteeveoks3.1.2 Raudteeveo korral erideklaratsioon pädeva vastutava isiku kinnitatud saatekirjal3.1.3 Pädeva tolliasutuse väljastatud laadimissertifikaat (konteinerveo korral) koos laadimiskoha metsandustalituse laadimisaruandega | 4. kriteerium: Majandav metsandusüksus täidab oma sotsiaalseid kohustusi. Näitaja 4.1: Metsandusüksus täidab oma kohustusi tööõiguse ja sotsiaalkindlustusõiguse valdkonnas ning puidusektori kollektiivlepingute raames. | Viited õigusaktidele ja -normidele | 14. augusti 1992. aasta seaduse nr 92/007 (millega kehtestatakse tööseadustik) artikli 61 lõige 2 ja artikli 62 lõige 224. jaanuari 2008. aasta dekreet nr 2008/2115/PM tagatud riikliku alampalga (SMIG) ümberarvutamise kohta22. mai 1973. aasta korraldus nr 73-17 sotsiaalkindlustuse korralduse kohta11. jaanuari 1974. aasta dekreet nr 74-26, millega kehtestatakse 22. mai 1973. aasta korralduse nr 73-17 (millega kehtestatakse riikliku sotsiaalkindlustusfondi korraldus) teatavad rakendussätted12. augusti 1974. aasta dekreet nr 74-723, millega kehtestatakse peretoetuste ning vanadus-, invaliidsus- ja toitjakaotuspensionitega seoses riiklikku sotsiaalkindlustusfondi tehtavate kindlustusmaksete määrad10. novembri 1969. aasta seadus nr 69-LF-18, millega luuakse vanadus-, invaliidsus- ja toitjakaotuspensionite kindlustussüsteem ning mida on muudetud 4. juuli 1984. aasta seadusega nr 84/007Töö- ja sotsiaalkindlustuse ministeeriumi (MTPS) otsus nr 039/MTPS/IMT, millega kehtestatakse üldised hügieeni- ja ohutusmeetmed töökohtadel Töö- ja sotsiaalkindlustuse ministeeriumi (MTPS) 26. mai 1993. aasta otsus nr 019/MTPS/SG/CJ, millega kehtestatakse töötajate usaldusisikute valimise ja nende ülesannete täitmise kord Metsamajandussektori ja metsandussaaduste töötlemise sektori ning seotud tegevusalade ettevõtete riiklik kollektiivleping (aprill 2002) 25. mai 1978. aasta otsus nr 11/DEC/DT, millega kehtestatakse osapoolte tööinspektori ette kutsumise ja ilmumise kord töövaidluste lahendamiselRahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tegevusjuhendid13. novembri 1964. aasta seadus nr 64/LF/23 rahvatervise kaitse kohta14. juuli 1998. aasta seadus nr 98/015, mis käsitleb ohtlikuks, ebatervislikuks või sobimatuks tunnistatud tootmisüksusi9. novembri 1999. aasta dekreet nr 99/818/PM, millega kehtestatakse [kõnealuste tootmisüksuste] loomise ja käitamise kordMetsamajandussektori ja metsandussaaduste töötlemise sektori ning seotud tegevusalade ettevõtete kehtivad palgamäärad | Tõendusmaterjalid | 4.1.1 Riikliku sotsiaalkindlustusfondi registri tõend4.1.2 Pädeva kohtu või tegevuskohajärgse tööinspektori nummerdatud ja allkirjastatud kolmeosalised tööandja registrid 4.1.3 Tegevuskohajärgse tööinspektori kinnitatud sisekorraeeskiri4.1.4 Töötajate usaldusisikute valimise protokollid4.1.5 Visiitide ja raviprotseduuride kokkulepe raviarstiga4.1.6 Töötervishoiu ja tööohutuse komitee loomise akt, millele on alla kirjutanud ettevõtte juht4.1.7 Tervishoiuministeeriumi inspekteerimisaruanded4.1.8 Tegevuskohajärgsele tööinspektorile adresseeritud deklaratsioon ettevõtte asutamise kohta | Näitaja 4.2: Metsandusüksus järgib spetsifikaadis (spetsifikaatides) kehtestatud kohustusi oma tegevuspiirkonna (-piirkondade) kohalike elanike ees. | Viited õigusaktidele ja -normidele | Seaduse nr 94/01 artikkel 36Metsakeskkonda sekkumise eeskirjade II peatüki artiklid 4 ja 5 | Tõendusmaterjalid | 4.2.1 Spetsifikaat4.2.2 Spetsifikaadiga ettenähtud sotsiaalsete kohustuste täitmise protokollid4.2.3 Metsamajandusluba käsitleva teabekoosoleku protokoll ameti või prefekti allkirjaga | 5. kriteerium: Majandav metsandusüksus täidab oma kohustusi bioloogilise mitmekesisuse kaitse valdkonnas. Näitaja 5.1: Majandav metsandusüksus on võtnud nõutavad meetmed, millega ta keelab oma töötajatel osaleda salaküttimises, kaubanduslikus jahipidamises ning jahisaaduste ja jahipidamisvahendite veos ja nendega kauplemises. Metsandusüksus soodustab, toetab ja/või algatab kõikvõimalikke meetmeid, et tagada jahipidamiseeskirjade ja loomastikukaitse eeskirjade täitmine tema lankidel. | Viited õigusaktidele ja -normidele | Otsuse nr 222 artikli 11 lõiked 1 ja 3 Spetsifikaat Metsakeskkonda sekkumise eeskirjade VI peatüki artiklid 28, 29 ja 30 | Tõendusmaterjalid | 5.1.1 Sisekorraeeskiri5.1.2 Käskkiri, millega keelatakse salaküttimine ja ulukiliha vedu 5.1.3 Käskkiri võimalike sanktsioonide kohta5.1.4 Rikkumiste register | 4. TABEL: (LANGETATUD, RANNALE UHUTUD, MAHAJÄETUD VÕI KONFISKEERITUD) PUUDE ÄRAVEDAMISE LUBA (AEB) 1. kriteerium: Majandav metsandusüksus tegutseb õiguslikel alustel. Näitaja 1.1: Metsandusüksus on seaduslikult tunnustatud ja omab metsamajandaja tegevuslitsentsi. | Viited õigusaktidele ja -normidele | Seaduse nr 94/01 artikkel 41 Dekreedi nr 95-531 artikli 35 lõige 1 ja artikkel 36 | Tõendusmaterjalid | 1.1.1 Elukohatõend (füüsiline isik) 1.1.2 Pädevas kohtukantseleis peetava äriregistri väljavõte (juriidiline isik)1.1.3 Pädeva asutuse väljastatud metsamajandaja tegevuslitsents1.1.4 Väljavõte märgistamiskirve jäljendite registrist pädeva apellatsioonikohtu kantseleis | Näitaja 1.2: Metsandusüksusel on puude äravedamise luba, mille on seaduslikult väljastanud metsanduse eest vastutav amet. | Viited õigusaktidele ja -normidele | Dekreedi nr 95-531 artiklid 56, 111 ja 112 | Tõendusmaterjalid | 1.2.1 Pettuste ja ebaseaduslikult raiutud puude kohta koostatud õigusrikkumist konstateerivad konfiskeerimise protokollid (konfiskeeritud puit)1.2.2 Metsanduse eest vastutava ameti kohaliku ametniku koostatud protokoll mahajäetud palkide kohta ja omanikele saadetud hoiatuskiri (metsa jäetud palgid või rannale uhutud puud)1.2.3 Avalik hanketeade (konfiskeeritud, mahajäetud või rannale uhutud puud)1.2.4 Müügikomisjoni akt, millega metsandusüksus tunnistatakse parimaks pakkujaks1.2.5 Enampakkumise protokoll ja maksekviitungid (müügihind + 13 %)1.2.6 Varude kontrollimise protokoll (seaduslikult langetatud ja loa kehtivusaja lõpuks äravedamata jäetud puit)1.2.7 Metsandusameti pädeva ametniku väljastatud luba puidu äravedamiseks1.2.8 Tööde alustamise teatis | Näitaja 1.3: Ametiasutused ei ole metsandusüksuse litsentsi või luba peatanud ega tühistanud ja metsandusüksus ei ole seotud rikkumisega, mille tõttu puit konfiskeeriti. | Viited õigusaktidele ja -normidele | Seaduse nr 94/01 3. peatükkSeaduse nr 94/01 artiklid 146,150 ja 152 Dekreedi nr 95-531 artiklid 130, 131, 132, 135 ja 146 | Tõendusmaterjalid | 1.3.1 Pädevate asutuste avaldatud rikkumiste registrid/toimikud1.3.2 Metsanduse eest vastutava ministri põhjendatud ja rikkujale edastatud peatamisotsus (olemasolu korral)1.3.3 Lõpetatud ja pädevate kohalike talituste vaidluste registrisse kantud rikkumismenetluse protokoll | Näitaja 1.4: Metsandusüksus on täitnud oma üldised maksukohustused. | Viited õigusaktidele ja -normidele | Seaduse nr 94/01 artikkel 122Ajakohastatud üldine maksuseadustik (1. jaotise 1. peatükk, 2. jaotise 1. peatükk, 5. jaotise 3. peatükk) Eelarveseadus nr 2002/003 jj | Tõendusmaterjalid | 1.4.1 Ettevõtlusmaksu tasumise tõend 1.4.2 Pädeva maksuameti tõend võlgnevuste puudumise kohta | 2. kriteerium: Majandav metsandusüksus täidab metsamajandamise alaseid kohustusi. Näitaja 2.1: Metsandusüksus peab kinni talle loa alusel lubatud kogustest (maht). | Viited õigusaktidele ja -normidele | 20. jaanuari 1994. aasta seaduse nr 94/01 artiklid 144 ja 148 | Tõendusmaterjalid | 2.1.1 Avaliku enampakkumise protokollid2.1.2 Saatelehtede talongid või SIGIFi deklaratsioon2.1.3 Raiejärgse järelevalve tõend | Näitaja 2.2: Metsandusüksus on täitnud oma maksukohustused ja tasunud oma tegevusega seotud metsandusmaksud. | Viited õigusaktidele ja -normidele | Dekreedi nr 95-531 artikli 111 lõige 2, artikli 112 lõige 3, artikli 113 lõige 2 ning artikkel 122 Ajakohastatud üldine maksuseadustik (1. jaotise 1. peatükk, 2. jaotise 1. peatükk, 5. jaotise 3. peatükk) Eelarveseadus nr 2002/003 jj | Tõendusmaterjalid | 2.2.1 Müügihinna tasumist tõendavad dokumendid 2.2.2 Müügihinnale lisanduva 13 % tasumist tõendavad dokumendid | 3. kriteerium: Majandav metsandusüksus täidab puiduveo nõudeid. Näitaja 3.1: Metsandusüksus tagab, et äraveetud puid veetakse igati õiguspärasel viisil ning et need on varustatud kõigi nõutavate dokumentide ja nõuetekohaste märgistustega, mis tõendavad nende õiguspärast päritolu. | Viited õigusaktidele ja -normidele | Dekreedi nr 95-531 artikli 127 lõige 1 ja artikkel 128 | Tõendusmaterjalid | 3.1.1 Metsanduse eest vastutava ministeeriumi pädeva asutuse kinnitusega turvaline saateleht saepalkide ja saepuidu maanteeveoks3.1.2 Raudteeveo korral erideklaratsioon pädeva vastutava isiku kinnitatud saatekirjal3.1.3 Pädeva tolliasutuse väljastatud laadimissertifikaat (konteinerveo korral) koos laadimiskoha metsandustalituse laadimisaruandega | 4. kriteerium: Majandav metsandusüksus täidab oma sotsiaalseid kohustusi. Näitaja 4.1: Metsandusüksus täidab oma kohustusi tööõiguse ja sotsiaalkindlustusõiguse valdkonnas ning puidusektori kollektiivlepingute raames. | Viited õigusaktidele ja -normidele | 14. augusti 1992. aasta seaduse nr 92/007 (millega kehtestatakse tööseadustik) artikli 61 lõige 2 ja artikli 62 lõige 224. jaanuari 2008. aasta dekreet nr 2008/2115/PM tagatud riikliku alampalga (SMIG) ümberarvutamise kohta22. mai 1973. aasta korraldus nr 73-17 sotsiaalkindlustuse korralduse kohta11. jaanuari 1974. aasta dekreet nr 74-26, millega kehtestatakse 22. mai 1973. aasta korralduse nr 73-17 (millega kehtestatakse riikliku sotsiaalkindlustusfondi korraldus) teatavad rakendussätted12. augusti 1974. aasta dekreet nr 74-723, millega kehtestatakse peretoetuste ning vanadus-, invaliidsus- ja toitjakaotuspensionitega seoses riiklikku sotsiaalkindlustusfondi tehtavate kindlustusmaksete määrad10. novembri 1969. aasta seadus nr 69-LF-18, millega luuakse vanadus-, invaliidsus- ja toitjakaotuspensionite kindlustussüsteem ning mida on muudetud 4. juuli 1984. aasta seadusega nr 84/007Töö- ja sotsiaalkindlustuse ministeeriumi (MTPS) otsus nr 039/MTPS/IMT, millega kehtestatakse üldised hügieeni- ja ohutusmeetmed töökohtadel Töö- ja sotsiaalkindlustuse ministeeriumi (MTPS) 26. mai 1993. aasta otsus nr 019/MTPS/SG/CJ, millega kehtestatakse töötajate usaldusisikute valimise ja nende ülesannete täitmise kord Metsamajandussektori ja metsandussaaduste töötlemise sektori ning seotud tegevusalade ettevõtete riiklik kollektiivleping (aprill 2002) 25. mai 1978. aasta otsus nr 11/DEC/DT, millega kehtestatakse osapoolte tööinspektori ette kutsumise ja ilmumise kord töövaidluste lahendamiselRahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tegevusjuhendid13. novembri 1964. aasta seadus nr 64/LF/23 rahvatervise kaitse kohta14. juuli 1998. aasta seadus nr 98/015, mis käsitleb ohtlikuks, ebatervislikuks või sobimatuks tunnistatud tootmisüksusi9. novembri 1999. aasta dekreet nr 99/818/PM, millega kehtestatakse [kõnealuste tootmisüksuste] loomise ja käitamise kordMetsamajandussektori ja metsandussaaduste töötlemise sektori ning seotud tegevusalade ettevõtete kehtivad palgamäärad | Tõendusmaterjalid | 4.1.1 Riikliku sotsiaalkindlustusfondi registri tõend4.1.2 Pädeva kohtu või tegevuskohajärgse tööinspektori nummerdatud ja allkirjastatud kolmeosalised tööandja registrid 4.1.3 Tegevuskohajärgse tööinspektori kinnitatud sisekorraeeskiri4.1.4 Töötajate usaldusisikute valimise protokollid4.1.5 Visiitide ja raviprotseduuride kokkulepe raviarstiga4.1.6 Töötervishoiu ja tööohutuse komitee loomise akt, millele on alla kirjutanud ettevõtte juht4.1.7 Tervishoiuministeeriumi inspekteerimisaruanded4.1.8 Tegevuskohajärgsele tööinspektorile adresseeritud deklaratsioon ettevõtte asutamise kohta | 5. TABEL: RAIEÕIGUSE MÜÜK (VC) RIIGIMETSAS 1. kriteerium: Majandav metsandusüksus tegutseb õiguslikel alustel. Näitaja 1.1: Metsandusüksus on seaduslikult tunnustatud ja omab metsamajandaja tegevuslitsentsi. | Viited õigusaktidele ja -normidele | Seaduse nr 94 artikkel 41 Dekreedi nr 95-531 artikli 35 lõige 1 ja artikkel 36 | Tõendusmaterjalid | 1.1.1 Elukohatõend (füüsiline isik) 1.1.2 Pädevas kohtukantseleis peetava äriregistri väljavõte (juriidiline isik)1.1.3 Pädeva asutuse väljastatud metsamajandaja tegevuslitsents1.1.4 Väljavõte märgistamiskirve jäljendite registrist pädeva apellatsioonikohtu kantseleis | Näitaja 1.2: Metsandusüksusel on raieõigus, mille on talle seaduslikult andnud metsanduse eest vastutav amet. | Viited õigusaktidele ja -normidele | Seaduse nr 94/01 artikkel 57Dekreedi nr 95-531 artikli 51 lõiked 1 ja 2, artikli 58 lõiked 2, 3 ja 4 ning artiklid 60, 81, 82 ja 83 | Tõendusmaterjalid | 1.2.1 Avalik hanketeade, milles võetakse arvesse ostueesõigust1.2.2. Ministeeriumidevahelise komisjoni akt, millega metsandusüksus tunnistatakse kõrgeima metsandustasu pakkujaks1.2.3 Raieõiguse andmise täieliku dokumentatsiooni registreerimise kviitung 1.2.4 Tõend tagatisraha tasumise kohta riigikassasse 1.2.5 Metsanduse eest vastutava ministri allkirjastatud raieõiguse andmise otsus, mis põhineb hanketeates sisalduval teabel1.2.6 Prefekti allkirjastatud teabekoosoleku protokoll | Näitaja 1.3: Allhanke korras majandaval metsandusüksusel on dokumendid, mis tõendavad tema tegevuse seaduslikkust. | Viited õigusaktidele ja -normidele | Seaduse nr 94/01 artiklid 41 ja 42 Dekreedi nr 95-531 artikli 35 lõige 1, artikkel 36 ning artikli 140 lõiked 1, 2, 3, 4 ja 5 | Tõendusmaterjalid | 1.3.1 Allhanke- või koostööleping 1.3.2 Metsanduse eest vastutava ministeeriumi kiri allhankelepingu heakskiitmise kohta 1.3.3 Kviitung heakskiidetud lepingu registreerimise kohta metsanduse eest vastutava ministeeriumi kohalikus asutuses1.3.4 Pädevas kohtukantseleis peetava äriregistri väljavõte1.3.5 Pädeva asutuse väljastatud metsamajandaja tegevuslitsents 1.3.6 Väljavõte märgistamiskirve jäljendite registrist pädevas kohtukantseleis | Näitaja 1.4: Ametiasutused ei ole metsandusüksuse litsentsi või luba peatanud ega tühistanud. | Viited õigusaktidele ja -normidele | Seaduse nr 94/01 3. peatükkDekreedi nr 95-531 artiklid 130, 131 ja 132 | Tõendusmaterjalid | 1.4.1 Pädevate asutuste avaldatud rikkumiste registrid/toimikud 1.4.2 Pädevate kohalike talituste vaidluste register1.4.3 Metsanduse eest vastutava ministri põhjendatud ja rikkujale edastatud peatamisotsus (olemasolu korral) | Näitaja 1.5: Metsandusüksus on täitnud oma üldised maksukohustused. | Viited õigusaktidele ja -normidele | Ajakohastatud üldine maksuseadustik (1. jaotise 1. peatükk, 2. jaotise 1. peatükk, 5. jaotise 3. peatükk) Eelarveseadus nr 2002/003 jj | Tõendusmaterjalid | 1.5.1 Ettevõtlusmaksu tasumise tõend 1.5.2 Pädeva maksuameti tõend võlgnevuste puudumise kohta | 2. kriteerium: Majandav metsandusüksus täidab metsamajandamise alaseid kohustusi. Näitaja 2.1: Metsandusüksusel on metsamajanduse inventeerimistöödeks piisavalt pädevat tööjõudu kas üksuse siseselt või mõne füüsilise või juriidilise isiku vahendusel. | Viited õigusaktidele ja -normidele | Seaduse nr 94/01 artikli 40 lõige 3 ja artikkel 64 Dekreedi nr 95-531 artikkel 35 | Tõendusmaterjalid | 2.1.1. Ettevõtte või teatavates inventeerimis- või metsakasvatustöödes osalenud allhankij