Ettepanek Nõukogu direktiiv milles sätestatakse hobuste Aafrika katku kontrollieeskirjad ja tõrjemeetmed (kodifitseeritud versioon) /* KOM/2008/0697 lõplik - CNS 2008/0204 */





[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 20.11.2008 KOM(2008) 697 lõplik 2008/0204 (CNS) Ettepanek NÕUKOGU DIREKTIIV milles sätestatakse hobuste Aafrika katku kontrollieeskirjad ja tõrjemeetmed (kodifitseeritud versioon) (komisjoni esitatud) SELETUSKIRI 1. Kodanike Euroopa jaoks peab komisjon oluliseks ühenduse õigust lihtsustada ja selgemaks muuta, nii et see oleks kodanikule loetavam ja kättesaadavam; see annab kodanikule parema võimaluse talle antud õigusi kasutada. Seda eesmärki ei ole võimalik saavutada, kuni arvukad sätted, mida on korduvalt ja sageli oluliselt muudetud, asuvad laiali, osad esialgses õigusaktis ja osad muutvates õigusaktides. Nii tuleb kehtiva õiguse kindlakstegemiseks uurida ja võrrelda suurt hulka õigusakte. Muudetud õigusaktide kodifitseerimine on seega oluline ühenduse õiguse selguse ja loetavuse saavutamiseks. 2. 1. aprillil 1987. aastal otsustas[1] komisjon anda oma talitustele ülesande kodifitseerida kõik õigusaktid hiljemalt kümnenda muudatuse järel. Komisjon rõhutas, et see on minimaalne nõue ning et ühenduse õiguse arusaadavuse ja selguse jaoks tuleks talitustel püüda nende vastutusalas olevaid tekste kodifitseerida veel tihedamini. 3. Seda kinnitati Edinburghi Euroopa Ülemkogu eesistuja järeldustega detsembris 1992[2], rõhutades kodifitseerimise tähtsust, mis annab õiguskindlust konkreetsel ajahetkel asjas kohaldamisele kuuluva õiguse osas. Kodifitseerides tuleb täpselt järgida ühenduse tavapärast seadusloomemenetlust. Kuna kodifitseeritavatesse õigusaktidesse ei või teha sisulisi muudatusi, otsustasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes, et kodifitseeritavate õigusaktide kiiremaks vastuvõtmiseks võib kasutada kiirendatud menetlust. 4. Käesoleva ettepaneku eesmärk on kodifitseerida nõukogu 29. aprilli 1992. aasta direktiiv 92/35/EMÜ milles sätestatakse hobuste Aafrika katku kontrollieeskirjad ja tõrjemeetmed[3]. Uus direktiiv asendab sellesse inkorporeeritud õigusaktid[4]; käesolevas ettepanekus on säilitatud kodifitseeritud õigusaktide sisu ja nende kokkupanemisel on tehtud ainult kodifitseerimiseks vajalikud vormilised muudatused . 5. Kodifitseerimise ettepanek on koostatud direktiivi 92/35/EMÜ ja selle muutmisaktide eelneva konsolideerimise alusel kõikides ametlikes keeltes, mis on teostatud Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete talituse poolt andmetöötluse abil. Juhul kui artiklitele on antud uued numbrid, siis vastavus vanade ja uute numbrite vahel on näidatud tabelis, mis on kodifitseeritud direktiivi VI lisas. ê 92/35/EMÜ (kohandatud) 2008/0204 (CNS) Ettepanek NÕUKOGU DIREKTIIV .../…/EÜ, […], milles sätestatakse hobuste Aafrika katku kontrollieeskirjad ja tõrjemeetmed (kodifitseeritud versioon) (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit Ö 37 Õ, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[5], võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[6], ning arvestades järgmist: ê 1. Nõukogu 29. aprilli 1992. aasta direktiivi 92/35/EMÜ, milles sätestatakse hobuste Aafrika katku kontrollieeskirjad ja tõrjemeetmed[7] on korduvalt[8] oluliselt muudetud. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida. ê 92/35/EMÜ põhjendus 1 (kohandatud) 2. Nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiiviga 90/426/EMÜ (hobuslaste liikumist ja kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta)[9] püütakse liberaliseerida hobuslaste liikumist ühenduse territooriumil. Hobuste Aafrika katku kontrollieeskirjade ja tõrjemeetmete ühtlustamiseks tuleks võtta ühenduse meetmed. ê 92/35/EMÜ põhjendus 2 3. Sellised meetmed võimaldaksid tagada põllumajandussektori ratsionaalse arengu ja aidata ühenduses kaasa loomade tervise kaitsmisele. ê 92/35/EMÜ põhjendus 3 4. Kõnealuse haiguse puhkemine võib omandada kiirelt episootilise haiguse mõõtmed ning tuua kaasa suremuse ja häired, mis võivad oluliselt vähendada loomakasvatuse tasuvust. ê 92/35/EMÜ põhjendus 4 5. Kontrollimeetmeid tuleks võtta kohe, kui kahtlustatakse haiguse esinemist, ning kohe, kui kahtlus kinnitust leiab, tuleks rakendada viivitamatuid ja tõhusaid meetmeid, et tagada ühenduses loomade tervise kaitse. ê 92/35/EMÜ põhjendus 5 6. Võetavate meetmete eesmärk peaks olema tõkestada hobuste Aafrika katku levikut. Tuleks rangelt kontrollida selliste loomade liikumist, mis võivad nakkust levitada, ning nakatunud ettevõtetes tuleks hävitada putukad. ê 92/35/EMÜ põhjendus 6 7. Tuleks määrata kindlaks tingimused, mille alusel loomi võib hobuste Aafrika katku vastu vaktsineerida, ning sellist vaktsineerimist reguleerivad eeskirjad. ê 92/35/EMÜ põhjendus 7 8. Haiguse tõhusama kontrollimise tagamiseks tuleks kehtestada ohustatud tsoon ja järelevalvetsoon, võttes arvesse geograafilisi, halduslikke, ökoloogilisi ja episotoloogilisi tegureid. ê 92/35/EMÜ põhjendus 8 9. Haiguse leviku tõkestamiseks on oluline viia läbi põhjalik episotoloogiline uurimine. ê 92/35/EMÜ põhjendus 9 10. Nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsuse 90/424/EMÜ (veterinaariaalaste kulutuste kohta)[10] artiklit 3 kohaldatakse hobuste Aafrika katku puhkemise korral. ê 11. Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused[11]. 12. Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud V lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise tähtaegadega, ê 92/35/EMÜ ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: Artikkel 1 Käesolevas direktiivis sätestatakse hobuste Aafrika katku kontrollieeskirjad ja tõrjemeetmed. Artikkel 2 Käesolevas direktiivis kohaldatakse vajaduse korral direktiivi 90/426/EMÜ artiklis 2 esitatud mõisteid. „Ettevõte” tähendab siiski direktiivis 90/426/EMÜ määratletud ettevõtet ja looduskaitsealasid, kus hobuslased elavad vabalt. Lisaks sellele kasutatakse järgmisi mõisteid: a) omanik või loomapidaja — üks või mitu füüsilist või juriidilist isikut, kelle omandisse hobuslased kuuluvad või kelle ülesandeks on nende pidamine rahalise tasu eest või ilma; ê 92/35/EMÜ (kohandatud) b) vektor — putukas liigist Culicoides imicola või mõni muu Culicidae sugukonda kuuluv putukas, mis võib levitada hobuste Aafrika katku ja mida on võimalik identifitseerida artikli 19 lõikes 2 osutatud korras pärast Ö Euroopa Toiduohutusameti Õ arvamuse saamist; ê 92/35/EMÜ c) kinnitus — pädeva asutuse laboritulemustel põhinev kinnitus hobuste Aafrika katku esinemise kohta; taudi korral võib pädev asutus kinnitada haiguse esinemist ka kliiniliste ja/või epidemioloogiliste tulemuste põhjal; d) pädev asutus — liikmesriigi keskasutus, mis vastutab veterinaarkontrolli tegemise eest, või veterinaarasutus, kellele see vastutus on delegeeritud; e) riiklik veterinaararst — pädeva asutuse poolt määratud veterinaararst. Artikkel 3 Liikmesriigid tagavad, et hobuste Aafrika katku esinemisest või esinemise kahtlusest tuleb kohustuslikus korras viivitamata teatada pädevale asutusele. Artikkel 4 1. Kui ettevõttes on üks või mitu hobuslast, kelle puhul kahtlustatakse nakatumist hobuste Aafrika katku, tagavad liikmesriigid, et riiklik veterinaararst algatab kõnealuse haiguse esinemise kinnitamiseks või välistamiseks viivitamata ametliku uurimise. 2. Alates nakatumiskahtlusest teatamisest on riikliku veterinaararsti ülesanne: a) lasta panna taudikahtlane ettevõte ametliku järelevalve alla; b) algatada: i) hobuslaste liikide ametlik loendus, mille käigus märgitakse iga liigi puhul juba surnud, nakatunud või nakatumisohuga hobuslaste arv, ning kõnealuse loenduse ajakohastamine, et võtta arvesse nakkusekahtluse esinemise ajal sündinud või surnud hobuslasi; loendusel saadav teave tuleb esitada taotuse korral ja seda võib iga inspekteerimise käigus kontrollida; ii) loendus kohtadest, mis võivad hõlbustada vektori ellujäämist või pakuvad sellele elukeskkonda, ning asjakohaste meetmete võtmine putukate hävitamiseks sellistes kohtades; iii) episotoloogiline uurimine vastavalt artiklile 7; c) külastada regulaarselt ettevõtet/ettevõtteid ning: i) kontrollida kõiki seal peetavaid hobuslasi; ii) taudikahtlased või surnud loomad üksikasjalikult kliiniliselt läbi vaadata või lahata ning võtta laboriuuringuteks vajalikke proove; d) tagada, et: i) kõiki ettevõt(e)te hobuslasi hoitakse nende eluruumides või muudes vektori eest kaitstud kohtades; ii) hobuslaste liikumine ettevõt(e)tesse või ettevõt(e)test on keelatud; iii) hobuslaste eluasemeks olevates hoonetes ja nende ümber rakendatakse putukate hävitamiseks sobivaid meetmeid; ê 92/35/EMÜ (kohandatud) iv) ettevõttes surnud hobuslaste rümbad hävitatakse, kõrvaldatakse, põletatakse või maetakse vastavalt Ö Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1774/2002 Õ[12]. 3. Kuni lõikes 2 osutatud ametlike meetmete kasutuselevõtmiseni võtab taudikahtlaste loomade omanik või pidaja kõik ettevaatusabinõud, et tagada lõike 2 punkti d järgimine. 4. Pädev asutus võib kohaldada lõikega 2 ettenähtud meetmeid teiste ettevõtete suhtes, kui nende asukoht, geograafiline asend või kokkupuude taudikahtlase ettevõttega annab põhjust kahtlustada võimalikku saastumist. 5. Lisaks lõike 2 sätetele võib looduskaitsealadel vabalt elavate hobuslaste jaoks kehtestada artikli 19 lõikes 2 nimetatud korras erisätted. 6. Ö Riiklik veterinaararst Õ lõpetab käesoleva artikliga hõlmatud meetmed üksnes juhul, kui pädev asutus ei kahtlusta enam hobuste Aafrika katku esinemist. ê 92/35/EMÜ Artikkel 5 Loomi võib hobuste Aafrika katku vastu vaktsineerida üksnes vastavalt käesoleva direktiivi sätetele. Artikkel 6 1. Kui hobuste Aafrika katku esinemine saab ametliku kinnituse, on riikliku veterinaararsti ülesanne: a) alustada ametliku kontrolli all viivitamata nakatunud ettevõttes asuvate nakatunud või hobuste Aafrika katku sümptomitega hobuslaste tapmist; b) korraldada punktis a nimetatud hobuslaste hävitamine, kõrvaldamine, põletamine või matmine vastavalt määrusele (EÜ) nr 1774/2002, c) laiendada artiklis 4 sätestatud meetmeid nakatunud ettevõt(e)test 20 km raadiuses (ohustatud tsoonis) asuvatele ettevõtetele; d) alustada punktis c sätestatud tsoonis kõikide hobuslaste süstemaatilist vaktsineerimist, kasutades pädeva asutuse poolt heakskiidetud vaktsiini, ning märgistada kõnealused loomad artikli 19 lõikes 2 osutatud korras heakskiidetud meetodil selge ja kustutamatu tähisega. Pädev asutus võib vaktsineerimisnõuetest episotoloogiliste, meteoroloogiliste, geograafiliste või klimatoloogiliste asjaolude põhjal siiski loobuda. Pädev asutus teavitab sellest komisjoni; e) viia läbi episotoloogiline uurimine vastavalt artiklile 7. 2. Pädev asutus võib laiendada lõikega 1 ettenähtud meetmeid väljapoole kõnealuse lõike punktis c osutatud tsooni, kui on põhjust kahtlustada hobuste Aafrika katku levimist, võttes arvesse geograafilist, ökoloogilist või meteoroloogilist olukorda või loomade liikumist ettevõttesse või ettevõttest, kus haiguse esinemist on kinnitatud. Pädev asutus teavitab sellest vastavalt komisjoni. 3. Kui lõikes 1 nimetatud tsoon asub rohkem kui ühe liikmesriigi territooriumil, teevad asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused kõnealuse tsooni määratlemisel koostööd. Vajaduse korral määratletakse kõnealune tsoon artikli 19 lõikes 2 osutatud korras. Artikkel 7 1. Episotoloogilisel uurimisel määratakse kindlaks: a) aeg, mille jooksul hobuste Aafrika katk on võinud ettevõttes esineda; b) ettevõttes esineva hobuste Aafrika katku võimalik päritolu ja muud selliseid hobuslasi pidavad ettevõtted, mis võivad nakatuda või saastuda samast allikast; c) vektorite esinemine ja levimus; d) hobuslaste liikumine asjaomastesse ettevõtetesse või asjaomastest ettevõtetest ning seal kõrvaldatud hobuslaste rümbad. 2. Kõikide hobuste Aafrika katku võimalikult kiireks likvideerimiseks vajalike meetmete täielikuks kooskõlastamiseks ja episotoloogilise uurimise läbiviimiseks kehtestatakse kriisikeskus. Nõukogu võtab komisjoni ettepanekul vastu riiklikke kriisikeskusi ja ühenduse kriisikeskusi käsitlevad üldeeskirjad. Artikkel 8 1. Liikmesriigid tagavad, et pädev asutus kehtestab lisaks artiklis 6 osutatud meetmetele ohustatud tsooni ja järelevalvetsooni. Kõnealuste tsoonide kehtestamisel võetakse arvesse hobuste Aafrika katkuga seotud geograafilisi, halduslikke, ökoloogilisi ja episotoloogilisi tegureid ning kontrollistruktuure. 2. Ohustatud tsoon moodustatakse ühenduse territooriumi osast, mille raadius on vähemalt 100 km kogu nakatunud ettevõtte ümber. 3. Järelevalvetsoon moodustatakse ühenduse territooriumi osast, mis ulatub vähemalt 50 km väljapoole ohustatud tsooni ning kus viimase 12 kuu jooksul ei ole loomi süstemaatiliselt vaktsineeritud. 4. Kui lõigetes 2 ja 3 nimetatud tsoonid asuvad mitme liikmesriigi territooriumil, teevad asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused nende tsoonide määratlemisel koostööd. Vajaduse korral määratletakse ohustatud tsoon ja järelevalvetsoon artikli 19 lõikes 2 osutatud korras. 5. Liikmesriigi nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral võidakse artikli 19 lõikes 2 osutatud korras teha otsus muuta käesoleva artikli lõigetes 2, 3 ja 4 määratletud tsoonide piiritlemist, võttes arvesse: a) nende geograafilist asendit ja ökoloogilisi tegureid; b) meteoroloogilisi tingimusi; c) vektorite esinemist ja levimust; d) artikli 7 kohaselt läbiviidud episotoloogilise uurimise tulemusi; e) laboriuuringute tulemusi; f) kontrollimeetmete, eriti putukatõrjemeetmete kohaldamist. Artikkel 9 1. Liikmesriigid tagavad, et ohustatud tsoonis kohaldatakse järgmisi meetmeid: a) tehakse kindlaks kõik asjaomases tsoonis asuvad ettevõtted; b) riiklik veterinaararst: i) külastab regulaarselt kõiki hobuslasi pidavaid ettevõtteid; ii) sooritab kõnealuste hobuslaste kliinilise läbivaatuse ning võtab vajaduse korral laboriuuringuteks proove; külastused ja leiud tuleb registreerida; c) hobuslased lahkuvad ettevõttest, kus neid peetakse, üksnes transportimiseks ametliku järelevalve all otse kõnealuses tsoonis asuvasse tapamajja hädatapmiseks või, juhul kui kõnealuses tsoonis tapamaja puudub, järelevalvetsoonis asuvasse pädeva asutuse poolt nimetatud tapamajja. 2. Lisaks lõikes 1 sätestatud meetmetele võib kooskõlas artikli 19 lõikes 2 osutatud korraga teha otsuse vaktsineerida hobuslasi hobuste Aafrika katku vastu süstemaatiliselt ja identifitseerida nad ohustatud tsoonis. Artikkel 10 Liikmesriigid tagavad, et: a) artikli 9 lõikega 1 ettenähtud meetmeid kohaldatakse järelevalvetsoonis. Kui järelevalvetsoonis tapamaja puudub, võib hobuslased siiski tappa ohustatud tsoonis asuvas pädeva asutuse poolt nimetatud tapamajas; b) järelevalvetsoonis on loomade hobuste Aafrika katku vastu vaktsineerimine keelatud. Artikkel 11 Artiklitega 6, 8, 9 ja 10 ettenähtud meetmete kohaldamis- ja kehtivusaeg määratakse kindlaks artikli 19 lõikes 2 osutatud korras. Kõnealune ajavahemik ei tohi mingil juhul olla lühem kui 12 kuud, kui vaktsineerimine on toimunud vastavalt artikli 6 lõikele 1 ja artikli 9 lõikele 2. Olenemata artikli 9 lõike 1 punktist c ja artikli 10 punktist a: a) võib ohustatud tsoonist ja järelevalvetsoonist pärit hobuslasi transportida ametliku järelevalve all ja direktiivi 90/426/EMÜ artikli 5 lõikes 3 sätestatud tingimustel selle lõike punktis d osutatud karantiinitalli; b) peab hobuslaste liikumiseks sama staatusega tsoonide piires olema pädeva asutuse poolt järgmiste eeskirjade põhjal antud luba: i) – hobuslasi on eelnevalt ametlikult kontrollitud, - hobuslased on identifitseeritud ja - hobuslastega on kaasas ametlik dokument; ii) liikmesriigid peavad kõikidel juhtudel tagama, et hobuslased, keda on viimase 60 päeva jooksul vaktsineeritud, ei tohi lahkuda ettevõttest, kus nad viibisid vaktsineerimise ajal; ê 92/35/EMÜ (kohandatud) iii) liikmesriigid teavitavad Ö artikli 19 lõikes 1 nimetatud komitees Õ komisjoni kõnealuses valdkonnas võetud meetmetest. ê 92/35/EMÜ Artikkel 12 Kui hobuste Aafrika katk on mõnes piirkonnas erakordselt tõsine, võivad asjaomased liikmesriigid võtta artikli 19 lõikes 2 osutatud korras lisameetmeid. Artikkel 13 Liikmesriigi tagavad, et pädev asutus võtab kõik vajalikud ja asjakohased meetmed, et kõik ohustatud tsoonis ja järelevalvetsoonis asuvad isikud saaksid täieliku teabe kehtivatest piirangutest ning astuksid kõnealuste meetmete asjakohaseks rakendamiseks vajalikke samme. ê 2008/73/EÜ art 14 p 1 Artikkel 14 1. Liikmesriigid määravad käesoleva direktiiviga ettenähtud laboriuuringute tegemiseks riikliku labori ning teevad nimetatud labori üksikasjalikud andmed ja kõik nende andmete hilisemad muudatused teistele liikmesriikidele ja üldsusele kättesaadavaks. Käesoleva lõike ühetaolise kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad võib vastu võtta artikli 19 lõikes 2 osutatud korras. 2. Vastavalt lõikele 1 määratud riiklike laborite ülesanded ja kohustused on sätestatud I lisas. 3. Vastavalt lõikele 1 määratud riiklikud laborid teevad koostööd artiklis 15 nimetatud ühenduse tugilaboriga. ê 92/35/EMÜ Artikkel 15 Ühenduse tugilabor hobuste Aafrika katku jaoks on nimetatud II lisas. Olenemata otsuse 90/424/EMÜ ja eriti selle artikli 28 sätetest, määratletakse kõnealuse labori funktsioonid ja ülesanded käesoleva direktiivi III lisas. Artikkel 16 Kui see on vajalik käesoleva direktiivi ühtseks kohaldamiseks, võivad komisjoni eksperdid teha koostöös pädevate asutustega kohapealseid kontrolle. Selleks võivad eksperdid kontrollida esindava arvu ettevõtete põhjal, kas pädevad asutused jälgivad käesoleva direktiivi sätetest kinnipidamist. Komisjon teatab liikmesriikidele kontrolli tulemustest. Liikmesriik, mille territooriumil kontrolli tehakse, annab ekspertidele nende töös kogu vajaliku abi. Käesoleva artikli rakendamise üldeeskirjad võetakse vastu artiklis 19 lõikes 2 osutatud korras. Artikkel 17 1. Iga liikmesriik koostab situatsiooniplaani, milles täpsustatakse käesolevas direktiivis sätestatud meetmete rakendamine. Kõnealuse plaaniga tuleks võimaldada juuredpääs vahenditele, seadmetele, töötajatele ja kõikidele haiguse kiireks ja tõhusaks likvideerimiseks vajalikele materjalidele. 2. Lõikes 1 nimetatud plaanide koostamisel kohaldatavad kriteeriumid on sätestatud IV lisas. ê 92/35/EMÜ (kohandatud) Kõnealuste kriteeriumite kohaselt koostatud plaanid esitatakse komisjonile hiljemalt Ö 18. augustil 1992 Õ. ê 92/35/EMÜ Komisjon vaatab plaanid läbi, otsustamaks, kas need võimaldavad saavutada soovitud eesmärke, ning teeb asjaomasele liikmesriigile ettepanekud vajalike muudatuste kohta, et viia plaan kooskõlla teiste liikmesriikide plaanidega. Komisjon kiidab plaani, mida on vajaduse korral muudetud, heaks artikli 19 lõikes 2 osutatud korras. Seejärel võib plaane samas korras olukorra arengu arvessevõtmiseks muuta või täiendada. Artikkel 18 ê Parandus 92/35/EMÜ (ELT L 308, 8.11.2006, lk 19) Nõukogu muudab käesoleva direktiivi lisasid artikli 19 lõikes 2 osutatud korra kohaselt. ê 806/2003 art 3 ja III lisa punkt 29 Artikkel 19 1. Komisjoni abistab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002[13] artikli 58 kohaselt moodustatud alaline toiduahela ja loomatervishoiu komitee. 2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7. Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud. ê Artikkel 20 Direktiiv 92/35/EMÜ mida on muudetud V lisa A osa loetletud õigusaktidega tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud V lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise tähtaegadega. Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile kooskõlas VI lisas esitatud vastavustabeliga. Artikkel 21 Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . Seda kohaldatakse alates 2. jaanuarist 2010. ê 92/35/EMÜ Artikkel 22 Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, […] Nõukogu nimel eesistuja […] ê 92/35/EMÜ I LISA HOBUSTE AAFRIKA KATKU RIIKLIKE LABORITE FUNKTSIOONID JA ÜLESANDED Hobuste Aafrika katku riiklikud laborid vastutavad liikmesriikide diagnostikalaborites sätestatud standardite ja diagnostikameetodite kooskõlastamise, reaktiivide kasutamise ja vaktsiinide testimise eest. Selleks: a) võivad riiklikud laborid toimetada diagnostilisi reaktiive neid soovivatele diagnostikalaboritele; b) kontrollivad siseriiklikud laborid kõnealuses liikmesriigis kasutatavaid diagnostilisi reaktiive; c) korraldavad siseriiklikud laborid regulaarselt võrdluskatseid; d) säilitavad siseriiklikud laborid hobuste Aafrika katku viiruse isolaate kõnealuses liikmesriigis kinnitatud juhtudest; e) tagavad siseriiklikud laborid piirkondlikes diagnostikalaborites saadud positiivsete tulemuste kinnitamise. _________ ê 2007/729/EÜ lisa punkt 3 alapunkt b II LISA ÜHENDUSE TUGILABOR Laboratorio Central de Sanidad Animal de AlgeteCarretera de Algete, km 8E-28110 Algete (Madrid) Tel. (34) 916 29 03 00Fax (34) 916 29 05 98 E-mail: lcv@mapya.es _________ ê 92/35/EMÜ III LISA HOBUSTE AAFRIKA KATKU ÜHENDUSE TUGILABORI FUNKTSIOONID JA ÜLESANDED Ühenduse tugilaboril on järgmised funktsioonid ja ülesanded: 1. kooskõlastada komisjoniga konsulteerides liikmesriikides kasutatavaid hobuste Aafrika katku diagnostikameetodeid, eriti: a) liigitada, ladustada ja tarnida hobuste Aafrika katku viirusetüvesid seroloogiliste testide ja antiseerumi valmistamise jaoks; b) tarnida riigi tugilaboritele standardseerumeid ja muid võrdlusreaktiive, et standardida liikmesriikides kasutatavaid teste ja reaktiive; c) moodustada ja hooldada hobuste Aafrika katku viirusetüvede kogu; d) korraldada ühenduse tasandil diagnostikaprotseduuride regulaarseid võrdluskatseid; e) koguda ja kõrvutada andmeid ja teavet ühenduses kasutatavate diagnostikameetodite ja läbiviidud katsete tulemuste kohta; f) iseloomustada hobuste Aafrika katku isolaate olemasolevate kõige kaasaegsemate meetodite abil, et võimaldada mõista paremini hobuste Aafrika katku episotoloogiat; g) jälgida hobuste aafrika katku järelevalve, episotoloogia ja ärahoidmise arengut kogu maailmas; 2. aidata aktiivselt kaasa hobuste Aafrika katku puhangute diagnoosimisel liikmesriikides, uurides diagnoosi kinnituseks, iseloomustamiseks ja episotoloogiliseks uurimiseks talle saadetud viiruse isolaate; 3. hõlbustada laboridiagnostikaekspertide väljaõpet või ümberõpet, pidades silmas diagnostikamenetluste ühtlustamist kogu ühenduses; ê 92/35/EMÜ (kohandatud) 4. vahetada Ö Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni (OIE) Õ poolt määratud rahvusvahelise hobuste Aafrika katku laboriga vastastikku teavet eriti hobuste Aafrika katku olukorra arengu kohta maailmas. __________ ê 92/35/EMÜ IV LISA SITUATSIOONIPLAANIDE KRITEERIUMID Situatsiooniplaanides tuleb sätestada vähemalt: 1. riiklikul tasandil kriisikeskuse asutamine, mille abil kooskõlastatakse asjaomases liikmesriigis kõiki tõrjemeetmeid; 2. kohalike tauditõrjekeskuste loetelu koos asjakohaste vahenditega, et kooskõlastada tauditõrjemeetmeid kohalikul tasandil; 3. üksikasjalik teave tõrjemeetmetesse kaasatud töötajate kohta, nende erialateadmised ja vastutus; 4. iga kohalik tauditõrjekeskus peab olema suuteline võtma kiirelt ühendust otseselt või kaudselt haiguspuhanguga seotud isikute/organisatsioonidega; 5. seadmete ja materjali kättesaadavus tauditõrjemeetmete nõuetekohaseks võtmiseks; 6. üksikasjalik juhend nakkuse või saastumise kahtluse ja sellele kinnituse saamise korral võetavate meetmete kohta, sh kavandatavad meetmed rümpade hävitamiseks; 7. koolituskavad ja haldusprotseduur asjaomaste erialateadmiste säilitamiseks ja arendamiseks; 8. diagnostikalaboritel peavad olema vahendid tapajärgse kontrolli, seroloogia, histoloogia jms tegemiseks, ning neis tuleb säilitada kiireks diagnoosimiseks vajalikud oskused (selleks tuleb näha ette kord proovide kiireks transportimiseks); 9. üksikasjad erakorralise vaktsineerimise vajaduse taastekkimise korral vajamineva hobuste aafrika katku vaktsiini eeldatava koguse kohta; 10. sätted situatsiooniplaanide rakendamiseks vajaliku õigusvõime tagamiseks. _________ é V LISA A osa Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatustega(artikkel 20) Nõukogu direktiiv 92/35/EMÜ (EÜT L 157, 10.6.1992, lk 19) | 1994. aasta ühinemisakt I lisa punkt V.E.I.2.B.3 (EÜT C 241, 29.8.1994, lk 132 ja 155) | Nõukogu määrus (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1) | ainult III lisa punkt 29 | 2003. aasta ühinemisakt II lisa punkt 6.B.I.22 (ELT L 236, 23.9.2003, lk 381) | Komisjoni otsus 2006/911/EÜ (ELT L 346, 9.12.2006, lk 41) | Ainult viide direktiivile 92/35/EMÜ artiklis 1 ja lisa punktis 5 | Nõukogu direktiiv 2006/104/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 352) | Ainult viide direktiivile 92/35/EMÜ artiklis 1 ja lisa I osa punktis 6 | Komisjoni otsus 2007/729/EÜ (ELT L 294, 13.11.2007, lk 26) | Ainult viide direktiivile 92/35/EMÜ artiklis 1 ja lisa punktis 3 | Nõukogu direktiiv 2008/73/EÜ (ELT L 219, 14.8.2008, lk. 40) | Ainult artikkel 14 | B osa Liikmesriikide õigusesse ülevõtmise tähtajad (artikkel 20) Direktiiv | ülevõtmise tähtaeg | 92/35/EMÜ | 31. detsember 1992 | 2006/104/EÜ | 1. jaanuar 2007 | 2008/73/EÜ | 1. jaanuar 2010 | _____________ VI LISA Vastavustabel Direktiiv 92/35/EMÜ | Käesolev direktiiv | Artiklid 1 - 6 | Artiklid 1 - 6 | Artikkel 7 lõige 1 esimene kuni neljas taane | Artikkel 7 lõige 1 punktid a - d | Artikkel 7 lõige 2 | Artikkel 7 lõige 2 | Artikkel 8 lõige 1 | Artikkel 8 lõige 1 | Artikkel 8 lõige 2 punkt a | Artikkel 8 lõige 2 | Artikkel 8 lõige 2 punkt b | Artikkel 8 lõige 3 | Artikkel 8 lõige 2 punkt c | Artikkel 8 lõige 4 | Artikkel 8 lõige 3 sissejuhatav lause | Artikkel 8 lõige 5 sissejuhatav lause | Artikkel 8 lõige 3 esimene kuni kuues taane | Artikkel 8 lõige 5 punktid a - f | Artikkel 9 lõige 1 punkt a | Artikkel 9 lõige 1 punkt a | Artikkel 9 lõige 1 punkt b esimene taane | Artikkel 9 lõige 1 punkt b alapunkt i | Artikkel 9 lõige 1 punkt b teine taane | Artikkel 9 lõige 1 punkt b alapunkt ii | Artikkel 9 lõige 1 punkt c | Artikkel 9 lõige 1 punkt c | Artikkel 9 lõige 2 | Artikkel 9 lõige 2 | Artikkel 10 sissejuhatavad sõnad | Artikkel 10 sissejuhatavad sõnad | Artikkel 10 lõige 1 | Artikkel 10 punkt a | Artikkel 10 lõige 2 | Artikkel 10 punkt b | Artiklid 11 - 18 | Artiklid 11 - 18 | Artikkel 19 lõiked 1 ja 2 | Artikkel 19 lõiked 1 ja 2 | Artikkel 19 lõige 3 | _______ | Artikkel 20 | _______ | Artikkel 21 | _______ | _______ | Artikkel 20 | _______ | Artikkel 21 | Artikkel 22 | Artikkel 22 | I lisa, punkt B | I lisa | II lisa | II lisa | III lisa | III lisa | IV lisa | IV lisa | ________ | V lisa | ________ | VI lisa | _____________ [1] KOM(87) 868 PV. [2] Vt järelduste A osa 3. lisa. [3] Teostatud vastavalt komisjoni teatisele Euroopa Parlamendile ja nõukogule - acquis communautaire ’i kodifitseerimisest KOM(2001) 645 lõplik. [4] Vt käesoleva ettepaneku V lisa A osa. [5] ELT C […], […], lk […]. [6] ELT C […], […], lk […]. [7] EÜT L 157, 10.6.1992, lk 19. [8] Vt lisa V A osa. [9] EÜT L 224, 18.8.1990, lk 42. [10] EÜT L 224, 18.8.1990, lk 19. [11] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. [12] Ö EÜT L 273, 10.10.2002, lk 1 Õ. [13] EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.