EUROOPA KOMISJON Brüssel,5.12.2016 COM(2016) 754 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Aruanne, milles käsitletakse pärast Euroopa Liidu institutsiooni teenistusest lahkumist töötuks jäänud endiste ajutiste ja lepinguliste töötajate ning parlamendiliikmete registreeritud assistentide suhtes kohaldatava töötuskindlustusskeemi finantsolukorda ajavahemikul 2009–2015



KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA PARLAMENDILE Aruanne, milles käsitletakse pärast Euroopa Liidu institutsiooni teenistusest lahkumist töötuks jäänud endiste ajutiste ja lepinguliste töötajate ning parlamendiliikmete registreeritud assistentide suhtes kohaldatava töötuskindlustusskeemi finantsolukorda ajavahemikul 2009–2015 KOKKUVÕTE Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimusi käsitlevate eeskirjade kohaselt on ühenduse töötushüvitis nähtud ette vastu oma tahtmist töötuks jäänud endistele lepingulistele töötajatele, parlamendiliikmete registreeritud assistentidele või ajutistele töötajatele (see tähendab, et hõlmatud ei ole näiteks ametikohalt tagasi astunud töötajad). See täiendab võimalikku riiklikku töötushüvitist. Kõnealuseid hüvitisi makstakse spetsiaalsest töötusfondist. Seda fondi rahastatakse osaliselt hüvitist saada võivate töötajate sissemaksetest ja osaliselt tööandja sissemaksetest. Kõnealuse hüvitise saamise tingimusi, hüvitise saajate kategooriaid ja sissemaksete suurust on märkimisväärselt muudetud, mis on avaldanud suurt mõju algsele süsteemile ja eelkõige fondi rahalistele vahenditele. 2004. aasta reform Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ning liidu muude teenistujate teenistustingimuste reformiga, mis jõustus 1. mail 2004, lisati liidu muude teenistujate teenistustingimustesse uus, lepinguliste töötajate kategooria ning uued eeskirjad töötusfondi sissemaksete kohta (eelkõige suurendati töötaja enda sissemakset 0,4 %-lt 0,81 %-ni). Ajavahemik 2009–2015 Vastavalt nõukogu 23. veebruari 2009. aasta määrusele nr 160/2009 (ELT L 55, 27.2.2009) on töötusfondiga nüüd kaetud ka parlamendiliikmete registreeritud assistendid. Töötusfondi üksikasju, sealhulgas sissemakse summat, ei muudetud. 2009. aastal oli töötusfondil 4,3 miljoni eurone puudujääk, mis 2010. aastal kahanes 2,6 miljoni euroni. Ajavahemikul 2011. aastast 2013. aastani vähenes puudujääk märkimisväärselt ja oli 2013. aasta lõpus 1 miljon eurot. Sellel ajavahemikul suurenes töötusfondi akumuleerunud reserv 2009. aasta alguse 16,1 miljonilt eurolt 2015. aasta lõpus 2 miljoni euroni. Kõnealustel muutustel on palju põhjuseid, mille hulgas on eelkõige: kindlustatud isikute arvu suurenemine (+42 %); kuiste töötushüvitiste arvu suurenemine (+9 %); hüvitist saavate ajutiste töötajate arvu suurenemine võrreldes teenistuses olevate ajutiste töötajate arvuga (2009. aasta 2,56 %-lt 2015. aastal 2,90 %ni); hüvitist saavate lepinguliste töötajate arvu vähenemine võrreldes teenistuses olevate lepinguliste töötajate arvuga (2009. aasta 5,86 %-lt 2015. aastal 1,83 %ni); parlamendiliikmete registreeritud assistentide kategooria hõlmamine (hüvitist saavate registreeritud assistentide suhtarv oli 2015. aastal 8,4 %); keskmise kuise hüvitise suurenemine 2009. aasta 1 980-lt eurolt 2010. aastal 2 063 euroni. Kasvutrend pöördus 2011. ja 2012. aastal vastupidiseks, mil jõuti alammäärani (1 908 eurot). 2013. aastal hakkas trend uuesti pöörduma ja tipptase 2 582 eurot saavutati 2014. aastal; 2015. aasta näitaja oli 2 551 eurot. Võib täheldada, et parlamendiliikmete registreeritud assistentide keskmine hüvitis suurenes ajavahemikul 2011–2015 selgelt. 2014. aastal kasvas see 2 096 eurolt 2 898 euroni ja kahanes 2015. aastal taas 2 525 euroni; hüvitise maksmise keskmise ajavahemiku pikenemine 2009. aasta 6,9 kuult 2015. aastal 10 kuuni, mistõttu hüvitise saamise kestus pikenes 45 %; puudujäägi märkimisväärne kahanemine 2012. aastal tänu erakordsele tulule, mis saadi Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ametist (EUIPO), kes maksis pärast ligikaudu kahekümne töötaja uuesti tööle võtmist kohtuotsuse täitmisel tagasi 1,2 miljonit eurot.

2014. aasta reform ja tulevikuväljavaated Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ning liidu muude teenistujate teenistustingimuste reformiga, mis jõustus 1. jaanuaril 2014, muudeti artiklis 3b osutatud lepinguliste töötajate lepingute maksimaalset pikkust, mis on nüüd 3 aasta asemel 6 aastat. Lepingu maksimaalse pikkuse sellise muutmise tõttu on töötusfondist hüvitise saajate arv alates 2014. aastast vähenenud. Näitajate suurenemist aeglustav mõju peaks alates 2017. aastast aga kaduma. Positiivne mõju ei tasakaalustanud aga Euroopa Parlamendist tulnud hüvitise saajate arvu märkimisväärset kasvu pärast parlamendi koosseisu uuenemist 2014. aastal. 2014. aasta juulis lisandus töötuskindlustusskeemi raames hüvitist saavate isikute hulka üle 600 registreeritud assistendi ja 200 ajutise töötaja. _____________________________ 2013. aastal muudetud muude teenistujate teenistustingimuste artikli 28a lõikega 11 ja artikli 96 lõikega 11 on nähtud ette, et komisjon esitab iga kahe aasta järel aruande töötuskindlustusskeemi finantsolukorra kohta. Olenemata käesolevast aruandest võib komisjon vastavalt personalieeskirjade artiklitele 111 ja 112 muude teenistujate teenistustingimuste artikli 28a lõikega 7 ja artikli 96 lõikega 7 ette nähtud sissemakseid delegeeritud õigusaktidega kohandada, kui teenistustingimuste tasakaal seda eeldab. 1Õigusraamistik 1.1Skeemi kirjeldus Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ja muude teenistujate teenistustingimuste reformiga, mis jõustus 1. mail 2004, muudeti töötusfondist hüvitise saamise nõuetele vastavust reguleerivaid õigusakte ning kõnealusesse fondi sissemaksete tegemise eeskirju, mis kehtisid alates 1985. aastast. Muudatused võib kokku võtta järgmiselt: Enne 2004. aasta maid Pärast 2004. aasta maid Töötuskindlustus üksnes teenistusest lahkuvatele ajutistele töötajatele. Töötuskindlustusega kaetud uus, lepinguliste töötajate kategooria. Töötaja sissemakse määr 0,4 % ja tööandja sissemakse määr 0,8 %. Uued eeskirjad töötusfondi tehtavate sissemaksete kohta (st töötaja sissemakse määr 0,81 % ja tööandja sissemakse määr 1,62 % ning kindlasummaline toetus 919,02 eurot ajutistele lepingulistele töötajatele ja 1 254,77 eurot ajutistele töötajatele). Töötushüvitise saamine maksimaalselt kuni 24kuulise ajavahemiku jooksul. Töötushüvitise saamine ajutise töötaja, lepingulise töötaja või parlamendiliikmete registreeritud assistendi tegelikult teenistuses oldud ajavahemikust ühe kolmandiku jooksul ning maksimaalselt 36kuulise ajavahemiku jooksul. Hüvitisele alates seitsmendast töötuks olemise kuust seatud ülemmäär ja suurem miinimumhüvitis (alammäär). Järgmises tabelis on esitatud ülem- ja alammäärad eri kategooriate kaupa summa eurodes 2016. aasta 1. jaanuari seisuga Ajutised töötajad Lepingulised töötajad Parlamendiliikmete registreeritud assistendid Ülemmäär (alates 7. kuust) 2 760,49 2 070,35 2 142,90 Alammäär 1 380,24 1 035,18 910,74 Toetuste summasid ning alam- ja ülemmäärasid ajakohastatakse töötasudega samal viisil. Töötushüvitisele lisanduvad võimalikud peretoetused. Euroopa Liidu ühise ravikindlustusskeemi rahastamise (5,1 % võrdlusaluseks olevast hüvitise saaja põhipalgast) eest vastutab töötusfond. 1.2Õiguslikud viited -Muude teenistujate teenistustingimuste artikkel 28a, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta määrusega nr 1023/2013. -Muude teenistujate teenistustingimuste artikkel 96 ja lisa artikkel 5, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta määrusega nr 1023/2013.

-Muude teenistujate teenistustingimuste artiklid 135 ja 136, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2010. aasta määrusega nr 1239/2010 (ELT L 338, 22.12.2010). -Personalieeskirjade artikli 65 lõige 1, milles käsitletakse töötasu ja teatavate summade ajakohastamist. -Komisjoni 13. jaanuari 1988. aasta määrus nr 91/88, millega nähakse ette muude teenistujate teenistustingimuste artikli 28a lõike 2 rakendussätted (EÜT L 11, 15.1.1988). -Komisjoni 14. juuli 1988. aasta eeskirjad, mille suhtes võttis Euroopa Kohtu president ühise kokkuleppe vastu 4. juulil 1989 ja milles sätestatakse ajutiste töötajate töötushüvitiste määramise rakenduseeskirjad vastavalt Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli 28a lõikele 10. 2Töötusfondi olukord kassapõhise ja tekkepõhise arvestuse seisukohast 2009–2015 Kahes järgmises punktis on kirjeldatud töötusfondi arengut, eelkõige kulusid ja tulusid. Töötushüvitiste alla kuuluvad summad sisaldavad läbivalt töötushüvitise põhisummat, kõiki peretoetusi ja vana skeemi puhul paranduskoefitsiendi kohaldamisel saadud summat. Kõik riigi tasandil antud sotsiaaltoetused (töötushüvitised, peretoetused, haigus- ja rasedushüvitised jne) on maha arvatud. Nagu märgitud punktis 1.1 „ Skeemi kirjeldus “ ei tee töötushüvitise saaja ühisesse ravikindlustusskeemi sissemakseid, vaid seda rahastatakse töötusfondist (5,1 % võrdlusaluseks olevast hüvitise saaja põhipalgast). Töötusfondi puhul kasutatakse tulude ja kulude haldamisel kahte vahendit: arvelduskonto tulude kogumiseks ja hüvitiste maksmiseks; tähtajaline hoius akumuleerunud ülejäägi investeerimiseks. 2.1Olukord kassapõhise arvestuse seisukohast: jooksvad tulemused ja kumulatiivne saldo ajavahemikul 2009–2015 Kassapõhise arvestuse puhul kajastatakse tulud ja kulud nende tekkimise hetkel. Tabelis 1 on tulud ja kulud kokku võetud raamatupidamises kajastatud kujul ning esitatud sellest tulenev jooksev saldo. 2014. aasta puhul tuleb tähelepanu pöörata, et ravikindlustusskeemi sissemakseid 2009.–2013. aasta eest on kohandatud. Tabelis 2 on esitatud töötusfondi finantsvara nii Euroopa Komisjoni raamatupidamisarvestusega hõlmatud arvelduskontol (I osa) kui ka majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi hallatavatel investeerimiskontodel (II osa). Kolmas osa kajastab nende kahe konto konsolideeritud akumuleerunud ülejääki (III osa). Tuleb märkida, et võrreldes võrdlusaastaga (2009) on akumuleerunud ülejääk aasta-aastalt kahanenud. Fondi suhteline stabiilsus 2012. aastal tulenes asjaolust, et EUIPO maksis tagasi uuesti tööle võetud töötajatele makstud töötushüvitised. Aastatel 2009–2015 vähenes akumuleerunud ülejääk 87 %.

Tabelis 3 on antud ülevaade kumulatiivsest saldost aastatel 2008–2015. 2.2Olukord tekkepõhise arvestuse seisukohast: jooksvad tulemused ajavahemikul 2009–2015 Tekkepõhise arvestuse puhul kajastatakse tehingud nii, et nad oleksid seostatud aastaga, mida nad puudutavad. Teatavad raamatupidamises aasta N alguses kirjendatud saadud tulud hõlmavad aasta N–1 lõpu palkadelt kinnipeetud summasid ning teatavad aasta N alguses raamatupidamises kirjendatud makstud töötushüvitismaksed on seotud aasta N–1 lõpu töötusperioodidega. Raamatupidamisarvestuses seostatakse need tehingud majandusaastaga N–1. Tabelis 4 on tulud ja kulud esitatud selle loogika järgi ning seega kirjeldavad need töötusfondi tulude ja kulude olukorda aastaarvestuses tekkepõhise arvestuse kohaselt. Alates 2009. aastast on tulud ja kulud märkimisväärselt suurenenud. Selline tulude ja kulude areng on seletatav peamiselt järgmisega: uute ametite asutamine ja ametite töötajate koguarvu kasv; uus töötajate kategooria (st lepingulised töötajad) alates 2004. aastast; parlamendiliikmete registreeritud assistentide hõlmamine 2009. aastal. Mõju kuludele on märkimisväärne alles alates 2007. aastast, mil lõppesid esimesed lepinguliste töötajate lepingud ja neil tekkis esimest korda õigus töötushüvitisele. Kulude suurenemine jätkus 2014. aastani, misjärel toimus 2015. aastal väike langus. 2009. aastal oli fondil puudujääk 4,3 miljoni eurot, mis järgnevatel aastatel järk-järgult vähenes: 2010. aastal 2,6 miljoni euroni, 2011. aastal 1,5 miljoni euroni, 2012. aastal 1,2 miljoni euroni ja 2013. aastal 1 miljoni euroni. 2014. aastal kasvas puudujääk 4,8 miljoni euroni. Seda põhjustas töötushüvitist saanud registreeritud assistentide arvu kasv. Eespool nimetatud mõju leevenes 2015. aastal, mil puudujääk oli 3 miljonit eurot. Olukorrast annab ülevaate järgmine joonis. 2.3Olukord tekkepõhise arvestuse seisukohast: kulud ja tulud institutsioonide ja ametite kaupa ajavahemikul 2009–2015 Tabelis 5 on esitatud kulud ja tulud institutsioonide ning ametite ja asutuste kaupa. Tabeli esimeses osas on esitatud absoluutsummad ja teises osas protsentuaalne osatähtsus kogukuludest ja -tuludest. Eriti nähtav on Euroopa Parlamendi koosseisu ametiaja lõpu mõju: 2013.–2014. aastal kasvasid parlamendiga seotud kulud rohkem kui 8 miljonit eurot. 2015. aastal olid kulud jätkuvalt suured, kuid siiski väiksemad kui 2014. aastal. Võtmata arvesse Euroopa välisteenistust, mille kohta on pikema ülevaate puudumise tõttu praegu veel raske teha üksikasjalikku analüüsi, on sissemaksete tase kuludest suurem praegu ainult ametitel. See olukord tuleneb eelkõige asjaolust, et enamikul nende töötajatest on tähtajatud lepingud. Siiski tuleb märkida, et ametite töötajatega seotud kulud kasvasid aastatel 2013–2015 märkimisväärselt.

3Kindlustatud isikute, hüvitist saanud isikute ja makstud hüvitiste analüüs 3.1Kindlustatud isikute arv ja keskmine sissemakse Tabelis 6 on esitatud töötusfondi sissemakseid teinud ja vaadeldava aasta 31. detsembri seisuga teenistuses olnud ajutiste töötajate ja lepinguliste töötajate arv. Ajavahemikul 2009–2015 kasvas lepinguliste töötajate arv 40 % ja ajutiste töötajate arv 23 %. Esimesed parlamendiliikmete registreeritud assistendid hakkasid hüvitist saama 2011. aastal. Kui vaadata kõiki kategooriaid, kasvas kindlustatud isikute arv ajavahemikul 2009. aastast 2015. aastani 43%.



3.2Töötushüvitist saanud isikute absoluutarv ja nende arv võrreldes kindlustatud isikute arvuga: töötuse määr vaadeldava aasta 31. detsembri seisuga Tabelis 7 on esitatud iga aasta detsembris täishüvitist või riikliku süsteemi hüvitise kõrval täiendavalt makstud hüvitist saanud töötute arv. Ühendades tabelis 6 esitatud andmed vaadeldava aasta 31. detsembri seisuga teenistuses olnud ajutiste töötajate ja lepinguliste töötajate kohta ning tabelis 7 esitatud töötushüvitist saanud isikute arvu, on võimalik arvutada töötusfondist hüvitist saanud isikute ja fondis kindlustatud isikute suhtarv. Tulemus on esitatud tabelis 8. Ajutiste töötajate arv on veidi kasvanud, kuid komisjonis siiski märkimisväärselt vähenenud. Selle vähenemise mõju tasakaalustab nende arvu suur kasv ametites. Hüvitise saajate protsent kindlustatud isikute arvust püsib muutumatuna. Lepinguliste töötajate arv on pidevalt kasvanud, eelkõige ametites ja Euroopa Parlamendis. Hüvitise saajate protsent kindlustatud isikute arvust on kiiresti vähenenud. See vähenemine on seotud võimalusega pikendada ajavahemikul 2010–2013 sõlmitud 3aastaseid lepinguid 6 aastani. 2014. aastal, mil lõppes parlamendi koosseisu ametiaeg, oli suur ka hüvitist saavate endiste registreeritud assistentide arv. Kuiste töötushüvitiste arv, keskmine summa, hüvitise saajad ja nende elukohariigid Töötushüvitist võidakse maksta mitme kuu jooksul. Tabelis 9 on esitatud üle kantud kuiste töötushüvitiste arv aastate kaupa. Jagades hüvitist saanud isikute kategooria (vana skeemi alla kuuluvad ajutised töötajad, uue skeemi alla kuuluvad ajutised töötajad ja lepingulised töötajad) aastased kogukulud makstud kuiste hüvitiste arvuga, saab välja arvutada töötushüvitise keskmise summa hüvitist saanud isikute kategooria kaupa. Tulemus on esitatud tabelis 10. Tuleb märkida, et teatava kuuga seotud hüvitis võib olla täielik või üksnes isiku tegelikult töötuks olemise päevade arvule vastav proportsionaalne osa.

Ajavahemikul 2009–2010 suurenes keskmine kuine hüvitis 1 980 eurolt 2 063 euroni. Kasvutrend pöördus 2011. aastal vastupidiseks ja kahanemine jätkus ka 2012. aastal, mil jõuti alammäärani (1 908 eurot). 2013. aastal hakkas trend uuesti pöörduma ja tipptase 2 582 eurot saavutati 2014. aastal; 2015. aasta näitaja oli 2 551 eurot. Kui vaadelda ainult lepingulisi ja ajutisi töötajaid, oli keskmine kuine hüvitis 2015. aastal 2 562,30 eurot. 2014. aastal kasvasid tuntavalt (2 897,99 euroni) ka parlamendiliikmete registreeritud assistentidele makstud keskmised summad – 2013. aastaga võrreldes ligikaudu 50 %. Keskmine kuine hüvitis vähenes 2015. aastal selgelt ja oli 2 550,67 eurot. Selle tabeli neli kõige olulisemat elementi on järgmised: ajutistele ja lepingulistele töötajatele ajavahemikul 2013–2015 makstud keskmise kuise summa suurenemine: + 31 % ; parlamendiliikmete registreeritud assistentidele ajavahemikul 2013–2015 makstud keskmise kuise summa suurenemine: + 28 % ; parlamendiliikmete registreeritud assistentidele ajavahemikul 2013–2015 makstud kuiste hüvitiste suurenemine: + 385 % ; parlamendiliikmete registreeritud assistentidega seotud kulude osatähtsus kogukuludes ajavahemikul 2013–2015: kasv 6 %-lt 31 %ni. Tabelis 11 on esitatud töötushüvitise saamise keskmine kestus kuudes. Selle kestuse arvutamiseks liidetakse kokku kõik hüvitiste maksmise päevad kuni osutatud aasta 31. detsembrini ja jagatakse saadud kogunäitaja töötushüvitist saanute arvuga. Saadud tulemus jagatakse 30ga, et saada töötushüvitise saamise keskmine ajavahemik kuudes. Töötushüvitise saamise keskmine ajavahemik kuudes pikenes 2009. aasta 6,9 kuult 2015. aastal 10 kuuni. See tähendab, et hüvitise saamise kestus pikenes 45 %. See oli peamiselt tingitud parlamendiliikmete registreeritud assistentide mõjust. Nende isikute arv, kellele maksti aasta jooksul hüvitist vähemalt ühel kuul, aastatel 2009–2015 veidi vähenes (107-lt 648ni, st 7,6 %, vt tabel 7).



Järgmistes tabelites on esitatud hüvitise saamise perioodi pikkus kategooriate kaupa (lepingulised töötajad / ajutised töötajad ja parlamendiliikmete registreeritud assistendid). Lepingulised töötajad / ajutised töötajad Parlamendiliikmete registreeritud assistendid

Parlamendiliikmete registreeritud assistentidega seotud kulude osatähtsus kogukuludes oli 2015. aastal suur (31 %), mis oli tingitud nii nende arvust kui ka neile makstud kuiste hüvitiste suurest keskmisest summast. Parlamendiliikmete registreeritud assistentidele hüvitise maksmise keskmine periood pikenes 2015. aastal märkimisväärselt ja oli pikem kui lepinguliste töötajate / ajutiste töötajate oma. See tulenes otseselt töötushüvitist saanud registreeritud assistentide arvu kasvust, mis omakorda oli põhjustatud Euroopa Parlamendi koosseisu uuenemisest 2014. aasta lõpus.



Võttes arvesse töötuskindlustusskeemi täiendavuse põhimõtet, on oluline töötushüvitist saava isiku asukohariik, pidades eelkõige silmas seda, et riikliku hüvitise saamise kriteeriumid on riigiti väga erinevad. Tabelis 12 on esitatud vaadeldavate aastate jooksul vähemalt ühel kuul hüvitist saanud isikute arv elukohariikide kaupa. Sellest tabelist hüvitise saajate asukohariikide kohta nähtub, et 2015. aastal oli nendest rohkem kui 44 % tööotsijana registreeritud Belgias. 4KOKKUVÕTE 4.1Ajavahemik 2009–2015 Käesoleva aruande kohaselt on töötusfondil olnud alates 2008. aastast püsiv aastane puudujääk. See oli väga suur juba 2009. aastal (4,2 miljonit eurot). Seejärel hakkas puudujääk järk-järgult vähenema ja oli 2013. aastal 1 miljon eurot. 2014. aastal halvenes töötusfondi olukord tunduvalt ja puudujääk oli suurem kui 4,8 miljonit eurot. 2015. aastal puudujääk mõnevõrra kahanes, olles 3 miljonit eurot. Pärast ajavahemikul 2009–2015 järjestikku esinenud puudujääke oli akumuleerunud ülejääk (st reserv + aasta tulem) 31. detsembril 2015 ainult 2 miljonit eurot, 1. jaanuaril 2009 oli see olnud aga 16,15 miljonit eurot. 4.2Töötusfondi areng lühikeses ja keskmises perspektiivis 2015. aasta kulude kõrgel tasemel oli oma osa reservi tühjenemises. 2016. aastal peaks eelduste kohaselt siiski esinema ülejääk, mis on tingitud parlamendiliikmete registreeritud assistentide kategooriasse kuuluvate hüvitise saajate arvu tuntavast kahanemisest (ka 2017. ja 2018. aastal) ning näitaja kasvu püsivast aeglustavast mõjust, mis tuleneb muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 3b osutatud lepinguliste töötajate lepingute maksimaalse pikkuse pikendamisest 6 aastani. See võib võimaldada taastada reservi märkimisväärses suuruses. Olukord on keskmises perspektiivis igal juhul väga ebakindel – isegi muret tekitav – järgmiste riskitegurite tõttu. 1.2015. aastal makstud keskmise kuise hüvitise väga suur (üle 30 %) kasv võrreldes 2013. aastaga. 2.Nende toetust saavate lepinguliste töötajate arvu suur eeldatav kasv alates 2017. aastast, kelle uue maksimaalse pikkusega (6 aastat) lepingud lõppevad. 3.Alates 2013. aastast kestnud ametite ajutiste töötajate arvu kasvu võimalik jätkumine. 4.Kulude eeldatav jõudmine uuele tipptasemele aastatel 2019–2020 tulenevalt Euroopa Parlamendi 2014. – 2019. aasta koosseisu ametiaja lõppemisest. 5.Lisaks tuleb märkida, et parlamendiliikmete registreeritud assistentide hõlmamisega 2009. aastal ei kaasnenud sissemaksete suurenemist, nagu toimus 2004. aastal, kui hõlmati lepingulised töötajad. Ajavahemikul 2011–2015 oli parlamendiliikmete registreeritud assistentide kategooriaga seotud sissemaksete ja makstud hüvitiste netosaldo ligikaudu 11,4 miljoni euroga puudujäägis.