10.

KUTSUB liikmesriike ÜLES: a) võtma katastroofide ohjamise tsüklis arvesse kliimamuutustega seotud riske, kasutades näiteks komisjoni ja Euroopa Keskkonnaameti ühiselt loodud vahendeid, nagu kliimamuutustega kohanemise Euroopa platvormi (Climate-ADAPT); b) edendama tööd ja teadusuuringuid selle kohta, kuidas analüüsida kliimamuutuste mõju ja lisada see liikmesriikide katastroofiohu juhtimise süsteemidesse; võtma seda tööd ja teadusuuringuid arvesse liikmesriikide riiklikes riskihindamistes, riskijuhtimissuutlikkuse hindamise edasiarendamisel ja riskijuhtimise planeerimise parandamisel, nagu on ette nähtud liidu kodanikukaitse mehhanismi käsitleva otsuse nr 1313/2013/EL artiklis 6; c) toetama ja koondama teadusuuringuid ja innovatsiooni, et parandada liikmesriikide elanikkonnakaitse alast suutlikkust kliimamuutuste kontekstis, eelkõige liidu elanikkonnakaitse teadmusvõrgustiku (edaspidi „teadmusvõrgustik“) kaudu ning sellega seoses tippkeskuste, ülikoolide, teadlaste ja teemarühmade või eksperdikeskuste kaudu; d) soodustama kliimamuutuste kontekstis investeeringuid elanikkonnakaitse valdkonna teadusuuringutesse ja innovatsiooni ning mobiliseerima asjakohased Euroopa rahalised vahendid; e) töötama välja asjakohased ennetus- ja valmisolekumeetmed, tagades muu hulgas piisava suutlikkuse, mis on suunatud sellistele kliimamuutustest tulenevatele riskidele nagu metsatulekahjud ja üleujutused, mis mõlemad kujutavad endast liidu kodanikele suurenevat ohtu; f) jätkama sellega seoses ELi elanikkonnakaitse ühisressursi ja rescEU suutlikkuse arendamist, tuginedes muu hulgas otsuse nr 1313/2013/EL artiklis 10 sätestatud praegustele ja tulevikku suunatud stsenaariumidele, võttes arvesse kindlakstehtud ja tekkivaid riske ning üldist suutlikkust ja puudujääke liidu tasandil, eelkõige metsatulekahjude õhust kustutamise, keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumaintsidentide, erakorralise meditsiiniabi ning transpordi, logistika ja peavarju valdkonnas; g) muutma elanikkonnakaitseoperatsioonid keskkonnahoidlikumaks ja kestlikumaks katastroofide ohjamise tsükli kõigis etappides ning edendama teadusuuringuid, innovatsiooni ja teadmiste jagamist; h) võtma arvesse keskkonna- ja kliimamuutuste mõju liidu elanikkonnakaitse mehhanismi kaudu abi andmisel, eelkõige vajaduse korral vahendeid koondades; i) toetama kliimamuutustega seotud riskidega kokkupuutuva elanikkonna valmisolekut ja vastupanuvõimet, kasutades selleks konkreetset teavitamist, harimist, koolitamist ja õppusi, mis võivad hõlmata riiklikku ja piirkondlikku tasandit ning isegi piiriülest mõõdet, pöörates erilist tähelepanu konkreetsete haavatavustega inimestele; j) tugevdama vabatahtlike organisatsioone kui elanikkonnakaitse lahutamatut osa; k) kaaluma sellega seoses asjakohasel juhul ja kohalike ametiasutustega kooskõlas spontaansete algatuste integreerimist reageerimisoperatsioonidesse; l) rõhutama, kui tähtis on kodanike enda panus oma turvalisusse ja vastupanuvõimesse, ning innustama mis tahes algatuste tegemist, mille eesmärk on väärtustada, tunnistada ja edendada asjakohasel juhul õigusraamistiku kaudu nende aktiivset osalemist katastroofidele reageerimise alastes vabatahtlikes tegevustes ja kokkulepetes; m) võtma sellega seoses arvesse noorte erilist rolli; n) edendama nende kodanike tegevust, kes enda turvalisuse ja vastupanuvõime tagajatena või riiklike või kohalike tsiviilstruktuuride liikmetena panustavad aktiivselt elanikkonnakaitsesse järgmise kolme mõõtme kaudu: i) hoiatamine: selle selgitamine, millised on eri institutsioonide rollid ja kohustused mõjutatud inimestele suunatud hoiatuste väljastamisel, sealhulgas kasutades tänapäevast info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat; ii) teabe esitamine: üldsuse teadlikkuse tõstmine kaasnevatest riskidest, eelkõige valdkondades, mis on kliimamuutuste mõjule eriti avatud, levitades avalikku teavet ja korraldades koolitusi, kaasates muu hulgas ka vabatahtlikke; iii) mobiliseerimine: riskiennetusalgatustes, katastroofidele reageerimises ja esmaabikoolitustes osalevate kodanike võrgustike, ühenduste ja vabatahtlike innustamine; o) võtma arvesse pikaajaliste hädaolukordade tähtsust ja suurenevaid riske, mida need võivad endast elanikkonnakaitsesüsteemidele nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil kujutada; p) võtma arvesse kliimamuutuste mõju rahvusvahelistes elanikkonnakaitse meetmetes, tugevdades koostööd ning toetades katastroofi- ja kriisiohjet;