Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2022/C 481/05)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse kohta vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„Rökt Vättersik“

ELi nr: PDO-SE-02591 – 7.11.2019

KPN (x) KGT ( )

1. [KPNi või KGT] nimetus(ed)

„Rökt Vättersik“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Rootsi

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.7. Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

„Rökt Vättersik“ on Vätterni järvest püütud ja suitsuahjus suitsutatud siig (Coregonus ssp.).

Toodet „Rökt Vättersik“ müüakse pakendamata või vaakumpakendis, et säilivusaeg oleks pikem.

Tootel on järgmised omadused.

Suurus: tavaliselt vahemikus 0,3–0,6 kg, kuid tuleb ette ka suuremaid isendeid.

Rasvasisaldus: 0,5–2,5 %. Rasvasisaldus oleneb kohast, kus kala on püütud.

Väline värvus: tumebeežist (tagaosas violetse varjundiga) ja tumedast koorekohvist (kõhuosas valgevase varjundiga) kuni heleda valgevaseläikeni.

Liha värvus: caput mortuum’i heledamad ja tumedamad toonid, millele lisandub tumebeež varjund.

Konsistents: kalaliha puhul on selgelt tunda, et see on küpsenud, hammustades on liha meeldivalt tihke.

Maitse: sügav soolane ja tuntavalt suitsune maitse, kerge magushapu tõrvavarjundiga.

Lõhn: tugev ja iseloomulik suitsulõhn.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Siia toiduks on peamiselt väikesed koorikloomad (Mysis sp., Pallasea sp. ja Pontoporeia sp.), kalamari, meriteod, rannakarbid, koorikloomad ja väikekalad, mida esineb Vätterni järves looduslikult.

Vätterni järvest püütud siiga (Coregonus ssp.) nimetatakse vättersik.

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik tootmisetapid, alates Vätterni järves looduslikult esinevate kalade püüdmisest kuni toote „Rökt Vättersik“ ettevalmistamiseni enne kala suitsutamist, peavad toimuma punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toote „Rökt Vättersik“ tootmispiirkond hõlmab Vätterni järve ja seda ümbritsevat maa-ala, mis asub normaalsest veetasemest arvestades 10 km raadiuses veepiirist.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonna ja toote „Rökt Vättersik“ omaduste vahel põhineb nii geograafilise piirkonna looduslikel tingimustel kui ka inimteguritel.

Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Vättern on Euroopa suuruselt viies järv ja see eraldus praegusest Läänemerest umbes 8 000 aastat tagasi. Praegu on järve pind 88,5 m Läänemerepinnast kõrgemal.

Kuna Vätterni järv on muudest veesüsteemidest isoleeritud, siis arenes Vätterni siiapopulatsioon (Coregonus ssp.) teistest siiapopulatsioonidest eraldi ja on nüüd neist geneetiliselt erinev.

Vättern on tüüpiline toitainevaene külmaveejärv (keskmine veetemperatuur on ligikaudu 10 °C), kus on selge vesi (läbipaistvus ligikaudu 15 m) ja aeglane veevahetus (ligikaudu 60 aastat).

Külm vesi on hea elupaik tüüpilistele külmaveeliikidele, nagu Vätterni siig, ja koorikloomadele, kes on siia peamised toiduallikad.

Vätterni järve külma ja toitainevaese vee tõttu on Vätterni siiad lahjemad (rasvasisaldus 0,5–2,5 %, olenevalt aastaajast ja püügikohast) ning väiksemad (tavaliselt 0,3–0,6 kg) kui muudes veesüsteemides püütud siiad.

Vähese rasvasisalduse tõttu on „Rökt Vättersik“ selgelt tihkema lihaga ja hammustamisel meeldivalt kõvem kui muud turul pakutavad suitsukalaliigid. Vähene rasvasisaldus muudab ka toote „Rökt Vättersik“ maitse peenemaks ja õrnemaks kui muud liiki suitsukaladel.

Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Ajalooliselt on toote „Rökt Vättersik“ tootmine olnud Vätterni järve elanike jaoks väga oluline. Traditsiooniliselt suitsutasid ja müüsid toodet „Rökt Vättersik“ kalurid ise. See traditsioon on endiselt jõus, ehkki tänapäeval on ka neid, kes Vätterni siiga kas üksnes püüavad või suitsutavad.

Siia püük ja suitsutamine on traditsiooniline käsitöö, mille puhul tuleb teada Vätterni siia käitumist ning seda, kuidas lahjat kala suitsutada. Selline oskusteave kogunes põlvkondade jooksul ja seda anti edasi peresiseselt.

Siiga leidub kogu Vätterni järves eri kohtades ja eri sügavustel, sõltuvalt muu hulgas toiduvarudest ja aastaajast. Augustist novembrini elab siig kuni 30 meetri sügavuses madalas vees kudemiskohtade lähedal. Alates detsembrist liigub siig üha sügavamasse vette, nii et veebruari lõpuks püütakse seda 90–120 meetri sügavuselt. Kevadeti on toiduvarusid rohkem Vätterni järve madalates osades, mis tähendab, et siig tuleb sinna tagasi.

Siiapüügil peavad kalurid tundma kala hooajalist rännet toidu otsingul. Kalurid valivad järvel välja sellised püügikohad, kus siig kõige tõenäolisemalt sel ajal viibib.

Siia suitsutamisel peab arvestama mitmete asjaoludega, et toode tuleks kõigi iseloomulike toote „Rökt Vättersik“ omadustega. Suitsutamisprotsessi tuleb samuti kohandada vastavalt sellistele teguritele nagu aastaaeg, ilm ja õhurõhk. Suitsutamist mõjutavad ka püügikohad ja -aeg, samuti siiapüügi aastaaeg, kuna kala rasvasisaldus on erinev.

Lõpptoote omaduste seisukohast on otsustava tähtsusega ka teadmised iga suitsuahju eriomaduste kohta, st kui palju suitsu tekib ja kuidas see ahjus jaotub.

Kuna igal suitsuahjul on oma eriomadused, järgivad suitsutajad oma suitsuahjule vastavaid suitsutamisprotseduure. Sõltuvalt suitsuahju ehitusest võib olla vaja siiad suitsutuskambris suitsutamisprotsessi käigus ümber keerata, et tagada nende ühtlane suitsutamine. Suitsu levikut suitsukambris reguleeritakse vaheldumisi kuiva ja leotatud või värskelt tükeldatud puidu kasutamisega.

Suitsutamiseks kuluv aeg oleneb temperatuurist (tavaliselt 70–80 °C) ja suitsuahjus tekkivast suitsust. Suitsutaja kontrollib kala tekstuuri, nuusutab lõhna ja katsub, kui kõvad on uimed, et otsustada, kas kala on valmis.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

https://www.livsmedelsverket.se/globalassets/foretag-regler-kontroll/livsmedelsinformation-markning-halsopastaenden/skyddade-beteckningar/ansokan_vattersik_2022_07_07.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.