EUROOPA KOMISJON Brüssel,23.9.2020 COM(2020) 614 final 2016/0132(COD) Muudetud ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse biomeetriliste andmete võrdlemise Eurodac-süsteem määruse (EL) nr XXX/XXX [varjupaiga- ja rändehalduse määrus] ja määruse (EL) nr XXX/XXX [ümberasustamise määrus] tõhusaks kohaldamiseks, et tuvastada ebaseaduslikult riigis viibivad kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud, ning mis käsitleb liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja Europoli taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega õiguskaitse eesmärgil ning millega muudetakse määrust (EL) 2018/1240 ja määrust (EL) 2019/818



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku taust ja põhjused 2019. aasta juulis kuulutati Euroopa Komisjoni presidendi Ursula von der Leyeni poliitilistes suunistes välja uus rände- ja varjupaigalepe, mille alus on välispiire, varjupaiga- ja tagasisaatmissüsteeme, vaba liikumist võimaldavat Schengeni ala, rände välismõõdet, seaduslikku rännet ja integratsiooni käsitlev terviklik lähenemisviis, et edendada liikmesriikidevahelist vastastikust usaldust. Teatis uue rände- ja varjupaigaleppe kohta, mis esitati koos seadusandlike ettepanekute paketiga (kuhu kuulub ka käesolev ettepanek, millega muudetakse 2016. aasta ettepanekut uuesti sõnastatud Eurodaci määruse kohta), tähendab uut algust rändevaldkonnas. Solidaarsuse ja vastutuse õiglase jaotuse üldpõhimõtetele tuginev uus lepe propageerib integreeritud poliitikakujundamist, mis ühendab sellised poliitikavaldkonnad nagu varjupaiga-, rände- ja tagasisaatmisküsimused, välispiiride kaitse ja suhted peamiste kolmandate riikidega. Ükski liikmesriik ei peaks olema sunnitud üksi hakkama saama rändehaldusega seotud probleemide, sealhulgas ebaseaduslike saabujate ja tagasisaatmisega – sellega peaks tegelema EL tervikuna. Vaja on üleeuroopalist raamistikku, mis suudab hallata liikmesriikide poliitika ja otsuste omavahelist seotust. Sellise raamistiku juures tuleb arvesse võtta rände pidevalt muutuvat olemust, see tähendab selle üha suuremat keerukust ja teravamat vajadust kooskõlastamise järele. Ehkki alates 2015. aastast on ebaseaduslikult liitu saabunud isikute arv vähenenud 92 % võrra, ei ole kusagile kadunud mitu struktuurset probleemi, mis survestavad liikmesriikide varjupaiga-, vastuvõtu- ja tagasisaatmissüsteemi. Ebaseaduslikult saabuvate isikute arv on aja jooksul küll vähenenud, kuid alla 25 % suuruse heakskiitmise määraga riikidest saabuvate rändajate osakaal kasvas 2015. aasta 14 %-lt 2018. aastaks 57 %ni. Pealgi on järjest suurenenud keerukate juhtumite osakaal, kuna osaliselt on 2015. ja 2016. aastal saabunud ilmselgelt rahvusvahelist kaitset vajavad kolmandate riikide kodanikud asendunud selliste isikutega, kelle puhul heakskiitmise määr on varieeruvam. Ehkki alates 2015. aastast on ebaseaduslikult saabuvate isikute arv vähenenud kõikjal ELis, on kasvu jätkanud rahvusvahelise kaitse taotluste arv, mis on võrreldes saabumiste arvuga neljakordistunud. Need suundumused viitavad sellele, et endiselt jätkatakse ELi piires ühest riigist teise liikumist ja esitatakse mitu rahvusvahelise kaitse taotlust. Lisaks sellele on otsingu- ja päästeoperatsioonide järel saabujate puhul vaja erireageerimist, mis kuuluks üldisesse rändehaldussüsteemi ja võtaks arvesse asjaolu, et liikmesriigid, kes tegelevad otsingu- ja päästetegevusele järgneva saabumise tagajärgedega, seisavad silmitsi spetsiifiliste probleemidega. Kuna üha kasvab selliste varjupaigataotlejate osakaal, kelle puhul on ebatõenäoline, et neile antakse ELis rahvusvaheline kaitse, suureneb koormus mitte ainult seoses varjupaigataotluste menetlemise, vaid ka selliste ebaseaduslike rändajate tagasisaatmisega, kelle taotlus on tagasi lükatud (sealhulgas vastuvõetamatuse tõttu). Sellele lisandub nende ebaseaduslike rändajate tagasisaatmine, kes ei taotle kunagi rahvusvahelist kaitset. Niisiis on olulisem kui kunagi varem, et varjupaiga- ja kaitsemenetluste oleksid teineteisega vahetult seotud. Niisama oluline on teha tööd euroopalikuma tagasisaatmissüsteemi nimel. Sellised ebaseaduslikud rändajad, kellele ei ole mingit kavatsust rahvusvahelist kaitset taotleda, tuleks kohe suunata tagasisaatmismenetluse juurde ja mitte algatada nende suhtes vaikimisi varjupaigamenetlust. Samuti on liikmesriikide varjupaigasüsteemidele langevat koormat ebaseadusliku liikumise tõttu endiselt väga raske kanda nii esmase saabumise liikmesriikidel kui ka teiste liikmesriikide varjupaigasüsteemidel. Praegune süsteem ei suuda nende küsimustega toime tulla. Ennekõike puudub praegu tõhus solidaarsusmehhanism. Uus lepe tugineb komisjoni 2016. aasta ettepanekutele Euroopa ühise varjupaigasüsteemi reformi kohta ja 2018. aasta ettepanekule sõnastada uuesti tagasisaatmisdirektiiv ning sellega lisatakse samas ka uusi elemente, et tagada kõiki varjupaiga- ja rändepoliitika aspekte liitva ühise raamistiku puhul vajalik tasakaalustatus. Uuesti sõnastatud Eurodaci määrust käsitleva 2016. aasta ettepaneku muutmisettepanekuga luuakse selge ja järjepidev seos teatavate isikute ja nende suhtes kohaldatavate menetluste vahel, et aidata paremini ebaseaduslikku rännet kontrollida ja ebaseaduslikku liikumist kindlaks teha. Samuti toetatakse sellega uue solidaarsusmehhanismi rakendamist ja sellest tulenevad muudatused ettepanekus võimaldavad Eurodac-il toimida ELi infosüsteemide vahelises koostalitlusvõime raamistikus. Koos käesoleva ettepanekuga esitab komisjon varjupaiga- ja rändehalduse uue määruse ettepaneku, millega kehtestatakse osana terviklikust lähenemisviisist ELi tasandi ühine varjupaiga- ja rändehalduse raamistik. Lisaks sellele on 2016. aasta varjupaigamenetluse määruse ettepaneku muutmisettepaneku ja taustakontrolli kasutuselevõttu käsitleva määruse ettepanekuga tagatud vahetu üleminek rändemenetluse ühest etapist teise alates uuest sisenemiseelsest menetlusest ja lõpetades selliste kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute tagasisaatmisega, kellel puudub õigus liitu jääda. Taustakontroll koosneks saabumisel tehtavast identiteedi-, tervise- ja julgeolekukontrollist, et suunata asjaomane isik kiiresti kohaldatavale menetluse juurde, st alustada tagasisaatmist, anda sisenemiskeeld või vaadata läbi rahvusvahelise kaitse taotlus. •Ettepaneku eesmärgid Komisjoni 2016. aasta ettepanekuga laiendati juba Eurodac-süsteemi ulatust, lisades uusi selliste isikute kategooriaid, kelle andmeid tuleks säilitada, võimaldades selle kasutamist ebaseaduslike rändajate tuvastamisel, langetades sõrmejälgede võtmise vanuse alampiiri, lubades koguda identifitseerimisandmeid koos biomeetriliste andmetega ja pikendades ajavahemikku, mille kestel andmeid säilitatakse. 2016. aasta ettepaneku muutmisettepanek tugineb esialgsele kokkuleppele kaasseadusandjate vahel, täiendab nimetatud muudatusi ja on suunatud sellele, et teha Eurodac-süsteemist Euroopa ühine andmebaas, mis toetab ELi poliitikat varjupaigaküsimuste, ümberasustamise ja ebaseadusliku rände vallas. Niisiis peaks see toetama uue varjupaiga- ja rändehalduse määruse ettepanekuga ette nähtud erinevate meetmete ja normide kohaldamist, näiteks seoses ümberpaigutamise ja vastutuse üleminekuga, ning tagama sidususe taustakontrolli määruse ettepanekuga. Lisaks on ettepaneku eesmärk koguda täpsemaid ja täielikumaid andmeid, et anda teavet poliitikakujundamiseks ning aidata seeläbi rohkem kaasa ebaseadusliku rände ja liikumise kontrollile, kuna lisaks taotlustele loendatakse ka üksikuid taotlejaid. Samuti on selle eesmärk leida kõnealuses valdkonnas kohased poliitikalahendused, võimaldades statistika koostamist erinevatest andmebaasidest pärinevate andmete põhjal. Veel üks eesmärk on pakkuda täiendavat toetust selliste varjupaigataotlejatega tegelevatele liikmesriikidele, kelle taotlus on mõnes teises liikmesriigis juba tagasi lükatud, märkides ära tagasilükatud taotlused. Peale selle luuakse määrusega ELi infosüsteemide koostalitlusvõime raamistik – eelkõige lisatakse Eurodac-süsteem määruse 2019/818 kohaldamisalasse. Koostalitlusvõime raamistikust tulenevad muudatused, mis puudutavad juurdepääsu Eurodac-süsteemi andmetele, ei olnud koostalitlusvõimet käsitlevate määruste vastuvõtmise ajal võimalikud, kuna Eurodac-süsteemi praegune andmebaas ei sisalda tähtnumbrilisi isikuandmeid. Sellest tulenevalt sisaldab käesolev ettepanek mitut muudatust, mille eesmärk on tagada Eurodac-süsteemi nõuetekohane toimimine uues koostalitlusvõime raamistikus; samal eesmärgil on selles esitatud kahes teises õigusaktis – VISi määruses ja ETIASe määruses – vajalikud täiendavad muudatused. •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega Käesolev ettepanek on täielikult kooskõlas teatisega uue rände- ja varjupaigaleppe kohta ning selle juurde kuuluva algatuste tegevuskavaga, kuhu kuuluvad ettepanek varjupaiga- ja rändehalduse määruse kohta, ettepanek taustakontrolli määruse kohta ja muudetud ettepanek varjupaigamenetluse määruse kohta. Käesoleva ettepanekuga kehtestatakse tähtajad rahvusvahelise kaitse taotlejate biomeetriliste andmete kogumisele ja edastamisele. Nende tähtaegade alguse määramisel on arvesse võetud taustakontrolli määruse ettepanekuga ette nähtud sisenemiseelseid etappe. Mis puudutab ettepanekut varjupaiga- ja rändehalduse määruse kohta, siis on käesoleva ettepanekuga tagatud, et kogu vajalik teave on vajaduse korral kättesaadav mehhanismi raames toimuva ümberpaigutamise või üleviimise puhul, et määrata kindlaks rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest vastutav liikmesriik. Samuti on käesoleva ettepanekuga tagatud kooskõla selliste isikute juhtumite menetlemise jaoks kavandatud erikorraga, kes on maabunud pärast varjupaiga- ja rändehalduse määruse kohast otsingu- ja päästeoperatsiooni.

Mis puudutab ettepanekut tagasisaatmisdirektiivi uuesti sõnastamise kohta, siis käesoleva ettepanekuga lisatakse Eurodac-süsteemi teave, mis on vajalik selliste isikute tagasisaatmise hõlbustamiseks, kelle rahvusvahelise kaitse taotlus on tagasi lükatud. Koostalitlusvõimet käsitlevates määrustes (EL) 2019/817 ja (EL) 2019/818 on Eurodac-süsteem sõnaselgelt loetud selliste andmebaaside hulka, mis on omavahel tänu koostalitlusvõimele ühenduses. See nähtub asjaolust, et Eurodac-süsteem kuulub vastavalt mõlemas koostalitlusvõime määruses sätestatule koostalitlusvõimeliste süsteemide hulka: sellele viidatakse korduvalt põhjendustes kui koostalitlusvõime platvormi osalisele ja regulatiivosas seoses päringute tegemisega ühisest isikuandmete hoidlast terroriaktide või muude raskete kuritegude tõkestamise, avastamise või uurimise eesmärgil. Ennekõike on määruse 2019/817 artiklis 69 sätestatud, et Eurodac-süsteem on nende nelja ELi süsteemi hulgas, mille andmed tuleb linkida mitme identiteedi detektoriga soetud üleminekuperioodi jooksul ja enne mitme identiteedi detektori töölerakendamist. Teisalt on mõlema koostalitlusvõime määruse tekstist niisama selge, et enne praeguse Eurodaci määruse (EL) nr 603/2013 uuesti sõnastatud versiooni kohaldamise alguskuupäeva ei kehti suurem osa nendega ette nähtavatest toimingutest Eurodac-süsteemi puhul. Kuid selleks, et koostalitlusvõime hakkaks toimima, on vaja teha mitu muudatust määruses (EL) 2019/818 ja Eurodaci määruses eneses. Nimetatud muudatused, mis puudutavad ennekõike juurdepääsu Eurodac-süsteemi andmetele, ei olnud koostalitlusvõimet käsitlevate määruste vastuvõtmise ajal võimalikud, kuna Eurodac-süsteemi andmebaas oma praegusel kujul ei sisalda tähtnumbrilisi isikuandmeid. Muudatused, mis tehakse käesoleva ettepanekuga Eurodac-süsteemis, eriti kõik isikuandmete kategooriad, mis sellega seoses salvestatakse, kinnitavad Eurodac-süsteemi täieliku osalemise koostalitlusvõime platvormil. Lisaks sellele on kooskõla tagatud juba sõlmitud esialgsete poliitiliste kokkulepetega miinimumnõuete määruse, vastuvõtutingimuste direktiivi, ELi ümberasustamisraamistiku määruse ja ELi varjupaigaameti määruse kohta, kuna muudetud ettepanekuga ei muudetud Eurodac-süsteemi käsitleva 2016. aasta ettepaneku neid elemente, mis puudutasid loetletud ettepanekuid. •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega Käesolev ettepanek on tihedalt seotud järgmiste liidu tegevuspõhimõtetega ja täiendab neid. (a)Koostalitlusvõime, niivõrd kui käesoleva ettepanekuga tuleb tagada Eurodac-süsteemi toimimine ELi infosüsteemide koostalitlusvõime raamistikus. (b)Andmekaitse, niivõrd kui käesoleva ettepanekuga tuleb tagada põhiõiguste kaitse ja kaitsta nende isikute eraelu puutumatust, kelle isikuandmeid Eurodac-süsteemis töödeldakse. (c)Julgeolek, niivõrd kui selles võetakse arvesse taustakontrolli määruse ettepanekuga ette nähtud sisenemiseelset etappi, kuna nimetatud määrusega kehtestatakse julgeolekukontroll. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus Selleks, et muuta biomeetriliste andmete kogumine rahvusvahelise kaitse raamistiku kohustuslikuks etapiks, kasutatakse käesolevas ettepanekus õigusliku alusena Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 78 lõike 2 punkti d. Ettepaneku õiguslik alus seoses kriteeriumide ja mehhanismidega, mida kasutatakse varjupaigataotluse või täiendava kaitse taotluse läbivaatamise eest vastutava liikmesriigi kindlaksmääramiseks, on artikli 78 lõike 2 punkt e. Ümberasustamisega seotud sätete õigusliku alusena kasutatakse selles ka artikli 78 lõike 2 punkti g. Lisaks on õigusliku alusena kasutatud artikli 79 lõike 2 punkti c selles osas, mis käsitleb ebaseaduslikult riigis viibiva kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku tuvastamist seoses ebaseadusliku sisserände või ebaseaduslik riigis viibimisega, sealhulgas ebaseaduslikult riigis viibivate isikute väljasaatmise ja repatrieerimisega, samuti artikli 87 lõike 2 punkti a selles osas, mis käsitleb vastavate andmete õiguskaitse eesmärgil kogumise, säilitamise, töötlemise, analüüsi ja vahetamisega seotud elemente, ning artikli 88 lõike 2 punkt a selles osas, mis käsitleb Europoli tegevusvaldkonda ja ülesandeid, sh teabe kogumist, säilitamist, töötlemist, analüüsi ja vahetamist. •Muutuv geomeetria Nõukogu määrus (EL) nr 603/2013 on Iirimaa suhtes olnud siduv pärast seda, kui ta teatas oma soovist osaleda kõnealuse määruse vastuvõtmises ja kohaldamises eespool nimetatud protokolli alusel. Vastavalt protokollile nr 21 Iirimaa seisukoha kohta võib nimetatud liikmesriik otsustada osaleda kõnealuse ettepaneku vastuvõtmisel. Ta võib selle otsuse teha ka pärast ettepaneku vastuvõtmist. Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli kohaselt ei osale Taani Euroopa Liidu toimimise lepingu V jaotise alusel ettepandud meetmete võtmisel nõukogus (välja arvatud meetmed, millega määratakse kindlaks kolmandad riigid, kelle kodanikel peab olema viisa liikmesriikide välispiiride ületamiseks, või ühtse viisavormiga seotud meetmed). Seetõttu ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Siiski arvestades, et Taani kohaldab 2006. aastal ELiga sõlmitud rahvusvahelise lepingu tulemusena praegu kehtivat Eurodaci määrust, peab Taani kooskõlas kõnealuse lepingu artikliga 3 teatama komisjonile oma otsusest, kas ta kavatseb muudetud määruse sisu rakendada või mitte. •Ettepaneku mõju Taanile ja ELi mitte kuuluvatele, kuid (endise) Dublini süsteemiga assotsieerunud riikidele Paralleelselt mitme ELi mittekuuluva riigi assotsieerumisega Schengeni acquis’ga on ühendus sõlminud kõnealuste riikidega ka mitu (endise) Dublini/Eurodaci acquis’ga assotsieerimise lepingut: –2001. aastal sõlmitud assotsieerimisleping Islandi ja Norraga; –28. veebruaril 2008 sõlmitud assotsieerimisleping Šveitsiga; –18. juunil 2011 sõlmitud assotsieerimisprotokoll Liechtensteiniga.

Selleks et luua õigused ja kohustused rahvusvahelise lepingu alusel (endise) Dublini/Eurodaci acquis’ga ühinenud Taani ja eespool nimetatud assotsieerunud riikide vahel, on ühendus ja assotsieerunud riigid sõlminud kaks täiendavat õigusakti. Kooskõlas kolme eespool osutatud lepinguga kiidavad assotsieerunud riigid (endise) Dublini/Eurodaci acquis’ ja selle edasiarendamise vastuväideteta heaks. Nad ei osale selliste õigusaktide vastuvõtmisel, millega muudetakse (endist) Dublini acquis’d või mis selle põhinevad (sealhulgas käesolev ettepanek), kuid nad peavad teatama komisjonile teatava ajavahemiku jooksul pärast sellise õigusakti nõukogus ja Euroopa Parlamendis heakskiitmist, kas nad nõustuvad õigusakti sisuga või mitte. Juhul kui Norra, Island, Šveits või Liechtenstein ei nõustu (endist) Dublini/Eurodaci acquis’d muutva või sellel põhineva õigusaktiga, siis kohaldatakse nn giljotiiniklauslit ning vastavad lepingud lõpetatakse, välja arvatud juhul, kui lepingute alusel loodud ühis-/segakomitee otsustab ühehäälselt teisiti. Eespool nimetatud Islandi, Norra, Šveitsi ja Liechtensteiniga sõlmitud assotsieerimislepingute ja Taaniga sõlmitud paralleelse lepingu reguleerimisala ei hõlma õiguskaitseasutuste juurdepääsu Eurodac-süsteemile. Sellest tulenevalt on täiendavad lepingud nende assotsieerunud riikidega ratifitseerimisel. •Subsidiaarsus Käesolevas ettepanekus on märgitud, et sõrmejäljeandmeid võib Eurodac-süsteemi abil võrrelda alles pärast seda, kui riiklikud sõrmejälgede andmebaasid ja nõukogu otsuse 2008/615/JSK (edaspidi „Prümi leping“) kohased teiste liikmesriikide automaatsed sõrmejälgede andmebaasid annavad negatiivse tulemuse. See reegel tähendab, et kui liikmesriik ei ole eespool nimetatud nõukogu otsust rakendanud ega saa teha Prümi lepingu kohast kontrolli, ei või ta teha õiguskaitse otstarbel otsingut ka Eurodac-süsteemis. Samamoodi ei või assotsieerunud riigid, kes ei ole rakendanud Prümi lepingut või ei osale selles, teha selliseid otsinguid Eurodac-süsteemis. Kavandatav algatus kujutab endast varjupaiga- ja rändehalduse määruse ja ELi rändepoliitika edasiarendust ning selle eesmärk on tagada, et kolmandate riikide kodanikelt Eurodac-süsteemi jaoks sõrmejälgede võtmise ja isikute näokujutise jäädvustamise ühiseeskirju kohaldatakse kõigis liikmesriikides ühtemoodi. Sellega luuakse vahend, mis annab Euroopa Liidule teavet selle kohta, kui palju kolmandate riikide kodanikke siseneb ebaseaduslikult või otsingu- ja päästeoperatsioonide tulemusena ELi ja taotleb rahvusvahelist kaitset, sest see teave on jätkusuutliku ja tõenduspõhise rände- ja viisapoliitika kujundamiseks hädavajalik. Käesolev ettepanek aitab liikmesriikidel ühtlasi tuvastada ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike ja ebaseaduslikult üle välispiiri Euroopa Liitu sisenenute isikud, eesmärgiga kasutada seda teavet selleks, et aidata liikmesriikidel väljastada kolmanda riigi kodanikule uued dokumendid isiku tagasisaatmiseks. Varjupaiga ja pagulaste kaitsega seotud probleemide riikideülese iseloomu tõttu on EL heal positsioonil, et pakkuda Euroopa ühise varjupaigasüsteemi raames lahendusi küsimustele, mida on eespool kirjeldatud kui Eurodaci määrusega seotud probleeme. Eurodaci määrust on vaja muuta ka selleks, et lisada sellele täiendav eesmärk, nimelt kontrollida ELi saabuvat ebaseaduslikku rännet ja ebaseaduslike sisserändajate ebaseaduslikku liikumist ELi piires, ja teha sellega seoses muudatus, mis võimaldaks lisaks taotlustele loendada ka taotlejaid. Seda eesmärki ei suuda liikmesriigid üksi piisavalt saavutada. Samuti ei saa üksi tegutsevad liikmesriigid tulemuslikult kohaldada määruse (EL) XXX/XXX [ümberasustamise määrus] kohaseid välistamise aluseid. Lisaks sellele saab ettepanekud koostalitlusvõime raamistiku tulemuslikuks rakendamiseks vajalike muudatuste kohta esitada ainult komisjon ja neid on võimalik kohaldada liidu tasandil, aga mitte üksi tegutsevate liikmesriikide poolt. •Proportsionaalsus Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 on sätestatud, et ükski liidu meede ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik lepingu eesmärkide saavutamiseks. Käesoleva ELi meetme jaoks valitud vorm peab võimaldama saavutada ettepaneku eesmärki ja rakendada seda võimalikult tõhusal moel. Käesolev ettepanek on välja töötatud lõimprivaatsuse ja privaatsuse vaikesätete põhimõtetest lähtudes, mille kohaselt Eurodac-süsteemi tegevusprotsessid peavad olema algusest peale välja töötatud selliselt, et need vastavad andmekaitsepõhimõtetele, ja on proportsionaalne isikuandmete kaitse õiguse seisukohalt, kuna süsteemi toimimiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks ei ole vaja koguda rohkem andmeid ega säilitada neid kauem, kui ilmtingimata vajalik. Peale selle nähakse ette ja rakendatakse kõik kaitsemeetmed ja mehhanismid, mis on vajalikud Eurodac-süsteemi kohaldamisalasse kuuluvate kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute põhiõiguste tõhusaks kaitseks, eriti et kaitsta nende eraelu ja isikuandmeid. Süsteemi toimimiseks ei ole ELi tasandil vaja täiendavaid protsesse ega ühtlustamist. Kavandatud meede on proportsionaalne, kuna see ei lähe kaugemale sellest, mis on kindlaksmääratud eesmärkide saavutamiseks ELi tasandil vajalik. •Vahendi valik ja õigusloometehnika Käesoleva ettepanekuga muudetakse 2016. aasta ettepanekut sõnastada uuesti Eurodaci määrus. Ehkki komisjon toetab kõiki Eurodaci määruse uuestisõnastamist käsitleva 2016. aasta ettepaneku suhtes kaasseadusandjate vahel sõlmitud esialgse kokkuleppe elemente, sisaldab käesolev muudetud ettepanek ainult neid nimetatud esialgse kokkuleppe artikleid, mille puhul tehakse ettepanek neid oluliselt muuta. Seega on välja jäetud teatavad artiklid, mille suhtes kaasseadusandjad on esialgu kokku leppinud (näiteks artiklid riiki lubamise ja ümberasustatud isikute kohta). Sellest tulenevalt oli kolme käesoleva muudetud ettepaneku artikli puhul (artikkel 9 „Statistika“, artikkel 19 „Andmete märkimine ja blokeerimine“ ja artikkel 40a, millega muudetakse määrust (EL) 2019/818) võimatu lisada teatavaid esialgse kokkuleppe elemente (nimelt riiki lubamise menetlust läbivate ja ümberasustatud isikuid puudutavaid osi), kuna ei olnud võimalik lisada ristviiteid asjaomastele artiklitele. Lisaks sellele tuleb käesolevas muudetud ettepanekus esitatud muudatuste kajastamiseks teha mõned täiendavad tehnilised kohandused teistes esialgse kokkuleppega hõlmatud artiklites. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll Käesoleva ettepanekuga muudetakse olemasolevat ettepanekut ja seega puudub praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine / toimivuse kontroll. Kuid muude allikate kaudu kättesaadav teave viitab sellele, et need muudatused on vajalikud. Seega on alates 2016. aastast liikmesriikidega peetud kõnelused (näiteks nõukogu ettevalmistavates organites) juhtinud tähelepanu tervele hulgale elementidele, mis mõjutavad poliitikakujundamise tõhusust. Seisukohad, mida on väljendatud Euroopa ühise varjupaigasüsteemi 2016. aasta paketi üle peetud läbirääkimiste käigus ning paljude muude kokkusaamiste raames toimunud aruteludel nii tehnilisel kui ka poliitilisel tasandil, samuti eri liikmesriikide märkused uue leppe kohta on selle küsimusega seoses juhtinud tähelepanu survele, mille alla ebaseaduslik liikumine paneb liikmesriikide varjupaigasüsteemid. Samuti osutasid need käesoleva analüüsi piiratusele kõnealuses valdkonnas, kuna see ei anna nähtusest täpset ülevaadet. See on seotud asjaoluga, et sellisel eesmärgil kättesaadavad andmed puudutavad haldusmenetlusi ja mitte isikuid. Kuna praegu puuduvad täpsed andmed selle kohta, kui mitu (esmakordset) taotlejat ELis on ja kui paljud neist liiguvad ühest liikmesriigist teise, on kõik püüded nähtust analüüsida (näiteks mis puudutab sellise liikumise motiive, profiile või eelistatud sihtkohti) on juba eos oma olemuselt spekulatiivsed. Seetõttu ei ole niisuguse liikumise vastu võitlemiseks kohaste poliitikameetmete kindlakstegemine ei sihipärane ega tõhus. Samuti juhtisid arutelud tähelepanu vajadusele siduda tugevamini omavahel varjupaiga- ja tagasisaatmisküsimused, tehes vajaliku teabe asjaomastele asutustele viivitamata kättesaadavaks. •Konsulteerimine sidusrühmadega

Enne uue rände- ja varjupaigaleppe algatamist konsulteeris komisjon 2019. aasta detsembri ja 2020. aasta juuli vahelisel ajal mitu korda liikmesriikide, Euroopa Parlamendi ja sidusrühmadega, et koguda nende seisukohti tulevase rände- ja varjupaigaleppe suhtes. Sellega paralleelselt peeti Rumeenia, Soome ja Horvaatia eesistumisperioodil nii strateegilisi kui ka tehnilisi mõttevahetusi rändepoliitika eri tahkude tuleviku üle, käsitledes varjupaiga- ja tagasisaatmisküsimusi ning suhteid kolmandate riikidega seoses tagasivõtmise ja taasintegreerimisega. Need konsultatsioonid ja mõttevahetused näitasid toetust Euroopa varjupaiga- ja rändepoliitika uuele algusele, et kõrvaldada kiiresti Euroopa ühise varjupaigasüsteemi puudused, parandada tagasisaatmissüsteemi tõhusust, parandada meie ja kolmandate riikide vaheliste suhete struktuuri ja vahendeid tagasivõtmise vallas ning püüelda tagasipöörduvate rändajate kestliku taasintegreerimise poole. Soome eesistumise ajal korraldati mitmel nõukogu kokkusaamisel (näiteks Tampere 2.0 konverents Helsingis 24.–25. oktoobril 2019 ja Salzburgi foorum Viinis 6.–7. novembril 2019) seminare ja arutelusid, kus liikmesriigid tervitasid Euroopa Komisjoni kavatsust taaskäivitada Dublini reform, et leida uusi solidaarsuse vorme, millesse kõik liikmesriigid oleksid kohustatud panustama. Liikmesriigid rõhutasid, et solidaarsusmeetmed peaksid käima käsikäes vastutuse alaste meetmetega. Lisaks rõhutasid nad tungivat vajadust võidelda ebaseadusliku liikumise vastu ELis ning tagada nende isikute tagasisaatmine, kes ei vaja rahvusvahelist kaitset. Volinik Johansson ja komisjoni talitused korraldasid mitu korda sihipärase konsulteerimise kodanikuühiskonna organisatsioonide, lapsrändajaid käsitleva algatuse esindajate ja asjaomaste kohalike valitsusväliste organisatsioonidega liikmesriikides. Selle konsultatsiooniprotsessi käigus keskendusid konkreetsed soovitused ühisele lähenemisviisile lastega seotud nõuetele vastavalt 2017. aasta teatisele lapsrändajate kohta. EASO loodud nõuandefoorumi raames on kodanikuühiskonnaga konsulteeritud ka sellisel teemal nagu varjupaigamenetluse esimesed etapid (2019). Komisjon võttis arvesse paljusid riiklike ja kohalike ametiasutuste,valitsusväliste ja rahvusvaheliste organisatsioonide – nagu ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet (UNHCR) ja Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon (IOM) –, samuti mõttekodade ja akadeemiliste ringkondade soovitusi selle kohta, kuidas uuesti alustada ja võtta praegused rändeprobleemid käsile inimõigustealaseid standardeid järgides. Nende soovituste kohaselt tuleks reformi uuendamisel muuta teatavaid vastutuse kindlaksmääramise norme ja näha ette kohustuslik solidaarsusmehhanism, mis hõlmab ka otsingu- ja päästeoperatsiooni järel maabunud isikuid. Valitsusvälised organisatsioonid pooldavad ka liikmesriikide ühist arusaama vastutusest ja esitasid üleskutse lisada läbivaadatud Dublini normidesse püsivama ümberpaigutamise mehhanism. Näiteks soovitas rändepoliitika keskus projekti „MEDAM“ raames võtta kasutusele rändepoliitika tulemustabeli, et jälgida edusamme varjupaiga- ja rändeküsimustes ELi tasandil. Komisjon võttis arvesse ka Euroopa rändevõrgustiku selle algatusega seotud panust, mille raames on viimastel aastatel koostatud mitmeid eri- ja sihtotstarbelisi uuringuid. •Tõenditel põhinev poliitikakujundamine Komisjon pooldab faktipõhist poliitikakujundamist ja osutab eraldi dokumendile (XXX), milles on üksikasjalikult esitatud andmed ja elemendid, mis toetavad kavandatud lähenemisviisi alates 2016. aastast kindlaks tehtud erinevatele probleemidele seoses Euroopa ühise varjupaigasüsteemi reformi lõpuleviimisega. Eurodac-süsteemi seisukohast on need ennekõike seotud praeguste piiratud võimalustega analüüsida ebaseaduslikku liikumist olemasolevate andmete piiratuse tõttu (andmed mitte üksikisikute, vaid taotluste kohta), vajadusega kajastada varjupaiga- ja rändehalduse määrusega kehtestatud uusi sätteid ning vajadusega teha Eurodaci määruses muudatused, mis võimaldaksid süsteemi toimimist koostalitlusvõime raamistikus. •Põhiõigused 2016. aasta ettepaneku kohased selgitused põhiõiguste kohta seoses uuesti sõnastatud määrusega on endiselt kehtivad. Üks muudetud ettepanekuga lisatavaid uusi elemente on kõigi ühele isikule kuuluvate andmekogumite linkimine üheks jadaks eesmärgiga võimaldada lisaks taotlustele ka taotlejate loendamist, kuid see ei muuda viisi, kuidas biomeetrilisi andmeid kogutakse ja töödeldakse. Uusi faile ei looda. Liikmesriigid säilitavad edastatud andmekogumi omandiõiguse ja kehtima jäävad kõik 2016. aasta ettepanekuga ette nähtud kaitsemeetmed ning andmete säilitamise ja turvalisuse normid. Lisaks sellele nähtaks ette sobilikud kaitsemeetmed seoses linkimismenetlusega, kuna andmekogumid lingitaks jadasse ainult juhul, kui liikmeriigid on päringutabamuse kinnitanud (vajaduse korral kontrollib seda sõrmejäljeekspert). Mis puudutab uut kategooriat selliste isikute jaoks, kes on maabunud pärast otsingu- ja päästeoperatsiooni, siis sellised isikud on Eurodac-süsteemis juba registreeritud selliste isikute kategoorias, kes on kinni peetud seoses välispiiri ebaseadusliku ületamisega. Uus eraldi kategooria annaks rändevoogudest täpsema ülevaate ning hõlbustaks varjupaiga- ja rändehalduse määruse asjaomaste sätete kohaldamist. Pärast otsingu- ja päästeoperatsiooni maabunud isikutel oleks sellistest normidest lõppkokkuvõttes kasu, kuna need võimaldaksid selliste isikute staatust õigemini kajastada, sest neid ei registreeritaks ebaseaduslikult piiri ületavate isikutena. Andmed, mida kogutakse, oleksid samad nagu teiste kategooriate puhul, ning edastamise, töötlemise ja säilitamise suhtes kehtiksid samad normid ja kaitsemeetmed. 4.MÕJU EELARVELE Käesoleva ettepanekuga kaasneb Eurodaci kesksüsteemis tehniline muudatus, millega nähakse ette võimalus võrrelda kõigi kategooriate andmeid ja säilitada kõigi kolme kategooria andmeid. Täiendavateks funktsioonideks, nagu biograafiliste andmete säilitamine koos näokujutisega, tuleb kesksüsteemis teha rohkem muudatusi. 29,872 miljoni euro suurune kuluprognoos hõlmab ka kesksüsteemi tehniliste uuenduste, suurema mälu ja suurema läbilaskevõime kulusid. Samuti sisaldab see IT-teenuseid, tark- ja riistvara ning see kataks nende uuendamise ja mugandamise, et võimaldada teha otsinguid kõikides andmekategooriates, hõlmates nii varjupaika kui ka ebaseaduslikku rännet. Samuti kajastuvad selles eu-LISA-le täiendavate töötajate värbamise kulud. Need elemendid kajastuvad ka käesolevale ettepanekule lisatud finantsselgituses. Lisaks sellele kajastab see kulusid, mis on seotud kaasseadusandjate tehtud muudatustega (kahe uue kategooria – isikud, kes on registreeritud vastuvõtmismenetluse läbiviimiseks, ja isikud, kes on ümber asutustatud riikliku ümberasustamiskava kohaselt – loomine, isikut tõendavate või reisidokumentide värvikoopiate säilitamine ning õiguskaitseasutuste võimalus teha Eurodac-süsteemis otsinguid tähtnumbriliste andmetega), samuti 2016. aasta ettepanekuga kavandatud uuringuga näotuvastuse kohta (7 miljonit eurot). Käesolevas muudetud ettepanekus seoses koostalitlusvõimega tehtud muudatused on hõlmatud koostalitlusvõime raamistiku finantsselgitusega (15 miljonit eurot). 5.MUU TEAVE •Järelevalve, hindamise ja aruandluse kord Kaasseadusandjate vahel esialgu kokku lepitud 2016. aasta ettepaneku teksti artiklis 42 on ette nähtud järgmised kolme liiki aruandekohustused: –kord aastas esitab eu-LISA Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja Euroopa andmekaitseinspektorile kesksüsteemi tegevusaruande (tuginedes liikmesriikide esitatud teabele);

–seitse aastat pärast vastuvõtmist ja seejärel iga nelja aasta möödudes esitab komisjon Eurodaci kohta üldhinnangu, võrreldes saavutatud tulemusi seatud eesmärkidega ning hinnates selle mõju põhiõigustele (tuginedes eu-LISA, liikmesriikide ja Europoli esitatud andmetele); –iga kahe aasta järel esitavad kõik liikmesriigid ja Europol aruande biomeetriliste andmete õiguskaitse eesmärgil Eurodaci andmetega võrdlemise tõhususe kohta. Need aruanded edastatakse komisjonile järgneva aasta 30. juuniks. Iga kahe aasta järel koondab komisjon nimetatud aruanded aruandeks õiguskaitseasutuste juurdepääsu kohta Eurodac-süsteemile ning edastab selle Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa andmekaitseinspektorile. See aruanne erineb eelmises punktis kirjeldatud aruandest. Aastaaruanne, mille eu-LISA peab koostama kesksüsteemi tegevuse kohta, sisaldab teavet Eurodac-süsteemi haldamise ja toimimise kohta, võrreldes seda eelnevalt määratletud kvantitatiivsete näitajatega, nagu andmekogumite arv kokku ja kategooria kaupa, kokkulangevuste arv, teave selle kohta, kuidas liikmesriigid rakendavad biomeetriliste andmete Eurodac-süsteemi edastamise tähtagu, sealhulgas teave viivituste kohta, jne. Aruandes, mille komisjon peab koostama Eurodac-süsteemi üldhinnangu kohta, võrreldakse saavutatud tulemusi määruses seatud eesmärkidega ja vaetakse mõju põhiõigustele, ennekõike andmekaitse ja eraelu puutumatusega seotud õigustele, muu hulgas seda, kas õiguskaitseasutuste juurdepääs on tinginud Eurodaci määrusega hõlmatud isikute kaudse diskrimineerimise. Aruannetes, mille Europol ja kõik liikmesriigid koostavad biomeetriliste andmete ja Eurodac-süsteemi andmete võrdlemise tulemuslikkuse kohta, hinnatakse muu hulgas võrdluse täpset eesmärki, põhjendatud kahtluse aluseid ning selliste juhtumite arvu ja liiki, mis lõppesid eduka tuvastamisega. •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus Käesolevat muudetud ettepanekut tuleb vaadelda komisjoni poolt 2016. aastal Eurodaci määruse uuesti sõnastamise kohta esitatud ettepaneku üle peetud institutsioonidevaheliste kõneluste kontekstis ja näha seda kui nimetatud kõneluste täiendust. Nende kõneluste tulemusena sõlmiti kaasseadusandjate vahel esialgne kokkulepe, mida komisjon toetab ja mille suhtes ta leiab, et see parandaks oluliselt Eurodac-süsteemi toimimist. Selguse huvides on käesolevas ettepanekus märgitud rasvases kirjas tekst, milles kaasseadusandjad võrreldes komisjoni 2016. aasta ettepanekuga erinevalt kokku leppisid. Uued sihtotstarbelised muudatused on märgitud rasvases kirjas ja alla joonitud. 1.Lisaks taotlustele ka taotlejate loendamine Hiljutised arutelud eri rühmades (nõukogu ettevalmistavad organid, nõuanderühmad) ja konsultatsioonide käigus liikmesriikidest esitatud märkused uue leppe kohta andsid selgelt tunnistust mitmest vajakajäämisest seoses teabe kogumise ja analüüsiga ELi tasandil varjupaiga ja rände vallas. See on eriti oluline juhul, kui kõnealuses valdkonnas analüüsitakse ebaseaduslikku liikumist: praegu ei ole mingit võimalust teada saada, kui mitu taotlejat ELis viibib, kuna arvnäitajad puudutavad taotlusi ja seega võib üks ja sama isik olla esitanud mitu taotlust. Seda arvesse võttes tuleb Eurodac-süsteemist teha taotlusi loendava andmebaasi asemel taotlejaid loendav andmebaas. See on võimalik, linkides kõik ühele isikule kuuluvad Eurodac-süsteemi andmekogumid nende kategooriast sõltumata üheks jadaks, mis lubaks loendada isikuid. Lisaks sellele võimaldaks erisäte eu-LISA-l koostada statistika varjupaigataotlejate ja esmakordsete taotlejate arvu kohta, andes täpse ülevaate sellest, kui mitu kolmandate riikide kodanikku ja kodakondsuseta isikut taotleb ELis varjupaika. Nende andmete agregeerimine teist liiki andmetega (näiteks andmed, mis puudutavad varjupaiga- ja rändehalduse määruse kohast üleandmist) annavad adekvaatse aluse õiget liiki poliitilisele reageerimisele seoses ebaseadusliku liikumisega. 2.Süsteemiülene statistika Uus säte, mis tugineb koostalitlusvõime määruste (artikkel 39) asjaomastele sätetele, lubab eu-LISA-l koostada süsteemiülese statistika, kasutades Eurodac-süsteemi, riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi (EES), ETIASe ja viisainfosüsteemi (VIS) andmeid. Üks eesmärk oleks näiteks teada saada, kui palju on selliseid kolmandate riikide kodanikke, kellele on konkreetse liikmesriigi poolt või konkreetses kolmandas riigis antud lühiajaline viisa ning kes on seaduslikult sisenenud (ja kus) ja seejärel taotlenud rahvusvahelist kaitset (ja kus). See tagaks taustteabe, mis on vajalik selliste nähtuste hindamiseks ja neile kohaseks poliitiliseks reageerimiseks. Selle sättega oleks samuti ette nähtud, et lisaks komisjonile ja liikmesriikidele antaks juurdepääs sellisele statistikale ka tulevasele Euroopa Liidu Varjupaigaametile ja Frontexile, kuna mõlemad ametid koostavad oma volituste piires rände ja varjupaiga valdkonnas väärtuslikke analüüse. 3.Uue kategooria loomine selliste isikute jaoks, kes on maabunud pärast otsingu- ja päästeoperatsiooni Uue ettepanekuga varjupaiga- ja rändehalduse määruse kohta on ette nähtud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest vastutava liikmesriigi määramise kriteerium, kui asjaomane isik maabus pärast otsingu- ja päästeoperatsiooni (praeguste normide kohaselt kohaldatakse selliste isikute puhul ebaseadusliku riiki sisenemise kriteeriumi). See kajastab varjupaigaküsimusi käsitlevas liidu acquis’s paremini rahvusvahelisest mereotsingute ja -pääste konventsioonist tulenevaid kohustusi. Ehkki vastutust käsitlevad normid on selle uue kategooria puhul samad nagu ebaseaduslikult riiki sisenevate isikute puhul, on oluline teha vahet seoses asjaoluga, et maabumise liikmesriigid seisavad silmitsi spetsiifiliste probleemidega, kuna otsingu- ja päästeoperatsioonide järgse maabumise korral ei saa kasutada samu vahendeid nagu ebaseadusliku piiriületuse korral maa- või õhuteed pidi. Näiteks ei tehta otsingu- ja päästeoperatsioonide järel saabumisel ametlikku piirikontrolli, mistõttu lisaks sellele, et raskem on kindlaks teha saabumispunkti, tähendab see ka seda, et kolmandate riikide kodanikel ei ole punkti, kus taotleda ametlikult luba riiki siseneda. Seega on vaja, et Eurodac-süsteemis oleks nende isikute jaoks eraldi kategooria, selle asemel et registreerida nad ebaseaduslikult piiri ületavate isikutena (nagu tehakse praegu). Lisaks sellele annab see täpsema ülevaate rändevoogude koosseisust ELis. 4.Täieliku kooskõla tagamine ettepanekuga varjupaiga- ja rändehalduse määruse kohta Lisaks eraldi kategooria loomisele otsingu- ja päästeoperatsiooni järel maabunud isikute jaoks lisatakse käesoleva muudetud ettepanekuga samuti mitu sätet, mis kajastavad kõiki liikmesriigi vastutust puudutavad asjaomaseid aspekte (erinevad kriteeriumid vastutuse kindlaksmääramiseks, vastutuse üleminek ja vastutuse lõppemine). Need sätted lisanduvad algses (2016. aasta) ettepanekus juba sisaldunud sätetele. Samuti sisaldab käesolev muudetud ettepanek sätteid rahvusvahelise kaitse saajate ümberpaigutamise kohta, kajastades seega täielikult varjupaiga- ja rändehalduse määruses esitatud eri stsenaariume. 5.Kooskõla tagamine tasutakontrolliga Kooskõla tagamiseks ettepanekuga taustakontrolli määruse kohta oli tarvis piiratud arvu muudatusi. Seetõttu tuli kohandada hetke, millest alates hakkab taotlejatele kehtima biomeetriliste andmete kogumise ja edastamise tähtaeg, et võtta arvesse kõnealuse ettepanekuga ette nähtud võimalikke eri stsenaariume ja tagada varjupaigamenetluse sujuv kulgemine. 6.Teave taotluse tagasilükkamise kohta Loodaks uus väli, millele liikmesriigid märgiksid ära selle, et taotlus on tagasi lükatud ning taotlejal puudub õigus riiki jääda ja talle ei ole antud luba riiki jääda kooskõlas varjupaigamenetluse määrusega. See ei muudaks midagi kohaldatavate normide ja isiku õiguste suhtes, kuid tugevdaks sidet tagasisaatmismenetlustega ja pakuks täiendavat tuge riigi ametiasutustele, kes tegelevad rahvusvahelise kaitse taotlejaga, kelle taotlus on teises liikmesriigis tagasi lükatud, kuna see võimaldaks neil valida kohaldamiseks õiget liiki menetluse (näiteks korduv varjupaigataotlus) ja kiirendaks seega kogu protsessi.

7.Teave selle kohta, kas on antud toetust vabatahtlikuks tagasipöördumiseks ja taasintegreerimiseks Loodaks uus väli, et märkida, kas kunagi on antud toetust vabatahtlikuks tagasipöördumiseks ja taasintegreerimiseks. Seda on vaja, et parandada liikmesriikide järelevalvesuutlikkust kõnealuses valdkonnas ja vältida varjupaiga taotlemiseks kõige soodsama riigi valimist. 8.Teave selle kohta, kas taustakontrolli tulemusena näib, et isik võib ohustada sisejulgeolekut Luuakse uus väli, et sisestada teave selle kohta, kas taustakontrolli tulemusena näib, et isik võib ohustada sisejulgeolekut. See on vajalik ümberpaigutamise hõlbustamiseks, kuna vastavalt varjupaiga- ja rändehalduse määrusele ei paigutata selliseid isikuid ümber. Lisaks sellele kiirendaks see rahvusvahelise kaitse taotluste menetlemist. Nii saaks selliste taotlejate puhul, kelle kohta on tehtud märge julgeolekuprobleemi kohta ja kantud see Eurodac-süsteemi, taotluse hindamiselt keskenduda esmajärjekorras sellele, kas see asjaolu on piisavalt tõsine, et see kujutaks enesest välistamise/tagasilükkamise alust. 9.Teave selle kohta, kas on väljastatud viisa Loodaks väli, et märkida liikmesriik, kes on taotlejale viisa väljastanud või seda pikendatud või kelle nimel viisa on väljastatud, ja viisataotluse number. See on vajalik, kuna see hõlbustaks vastutuskriteeriumide kohaldamist selliste liikmesriikide või assotsieerunud riikide puhul, kelle jaoks VISi määrus ei ole siduv, kuid keda viisa väljastamine sellest hoolimata mõjutab. 10.Koostalitlusvõimest tulenevad muudatused ja muudatused, mis on seotud koostalitlusvõime määruse, ETIASe määruse ja VISi määrusega Vaja on teha hulk tehnilisi muudatusi, mis tulenevad koostalitlusvõime määrusest (näiteks viited ühisele isikuandmete hoidlale ja identiteediandmetele ning vastavad määratlused või täpsustused seoses sellega, mil viisil jaotatakse salvestatud andmed ühise isikuandmete hoidla ja kesksüsteemi vahel). Vajadusest teha Eurodaci määruses nimetatud muudatused teatati juba kahe koostalitlusvõime määruse ettepaneku esitamise ajal. Need muudatused tagavad nõuetekohase õigusliku aluse Eurodac-süsteemi toimimiseks uues koostalitlusvõime raamistikus. Samal moel tuleb koostalitlusvõime määruses teha muudatused selleks, et lisada asjakohased viited Eurodac-süsteemile. Lisaks sellele tuleb teha hulk muudatusi, mis tulenevad ETIASe määrusest ja VISi määrusest ning millega reguleeritakse vastavalt ETIASe riiklike üksuste ja viisasid väljastavate pädevate asutuste juurdepääsu Eurodac-süsteemile, kuna eri andmebaasidele juurdepääsuõigused on küsimus, millega alles tuleb tegeleda vastavaid andmebaase reguleeriva seadusandliku akti raames. 2016/0132 (COD) Muudetud ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse biomeetriliste andmete võrdlemise Eurodac-süsteem määruse (EL) nr XXX/XXX [varjupaiga- ja rändehalduse määrus] ja määruse (EL) nr XXX/XXX [ümberasustamise määrus] tõhusaks kohaldamiseks, et tuvastada ebaseaduslikult riigis viibivad kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud, ning mis käsitleb liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja Europoli taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega õiguskaitse eesmärgil ning millega muudetakse määrust (EL) 2018/1240 ja määrust (EL) 2019/818 EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 78 lõike 2 punkte d, e ja g, artikli 79 lõike 2 punkti c, artikli 87 lõike 2 punkti c ja artikli 88 lõike 2 punkti a, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1)Põhjenduse 4 järele lisatakse järgmised põhjendused: „4a) Lisaks sellele on määruse (EL) XXX/XXX [ varjupaiga- ja rändehalduse määrus] tõhusaks kohaldamiseks ja kooskõlas nimetatud määruse sätetega vaja Eurodac-süsteemis selgelt ära märkida asjaolu, et toimunud on vastutuse üleminek ühelt liikmesriigilt teisele, muu hulgas ümberpaigutamisjuhtumite korral. Selleks et kajastada täpselt liikmesriikide kohustusi korraldada otsingu- ja päästeoperatsioone ning et aidata neid liikmesriike nende ees seisvate spetsiifiliste probleemide lahendamisel, kuna nad ei saa nimetatud operatsioonide järel maabunud isikute puhul kasutada samu vahendeid nagu ebaseadusliku piiriületuse korral maa- või õhuteed pidi, on lisaks sellele vaja registreerida otsingu- ja päästeoperatsiooni järel maabunud kolmandate riikide kodanikud või kodakondsuseta isikud Eurodac-süsteemis eraldi kategooriana.

4b) Määruse (EL) XXX/XXX [varjupaiga- ja rändehalduse määrus] kohaldamise eesmärgil on lisaks sellele vaja ära märkida, kas taustakontrolli käigus tehtava julgeolekukontrolli järel näib, et isik võib ohustada sisejulgeolekut.“; (2)põhjenduse 5 järele lisatakse järgmised põhjendused: „5a) Samuti tuleb kehtestada sätted, mis tagaksid nimetatud süsteemi toimimise Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/817 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega 2019/818 loodud koostalitlusvõime raamistikus. 5b) Lisaks on vaja kehtestada sätted, mille raames toimuks Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemi (ETIAS) riiklike üksuste ja viisasid väljastavate pädevate asutuste juurdepääs Eurodac-süsteemile kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1240 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) 767/2008. 5c) Samuti on ebaseadusliku rände haldamiseks vaja, et eu-LISA-le antaks võimalus koostada süsteemiülene statistika, kasutades Eurodac-süsteemi, viisainfosüsteemi, ETIASe ning riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmeid. Selleks et määrata kindlaks sellise süsteemiülese statistika sisu, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes.“; (3)põhjendus 6 asendatakse järgmisega: „6. Neil eesmärkidel on vaja luua Eurodac-süsteem, mis koosneb kesksüsteemist ja määrusega (EL) 2019/818 loodud ühisest isikuandmete hoidlast, mis haldab biomeetriliste sõrmejälgede ja näokujutiste andmete infotehnoloogilist keskandmebaasi, ning nende [kesksüsteemi ja ühise isikuandmete hoidla] ja liikmesriikide vahelistest elektroonilistest edastusvahenditest (edaspidi „sideinfrastruktuur“).“; (4)põhjenduse 11 järele lisatakse järgmine põhjendus: „11a) Samuti on sel eesmärgil vaja Eurodac-süsteemis selgelt ära märkida asjaolu, et rahvusvahelise kaitse taotlus on tagasi lükatud, kui kolmanda riigi kodanikul või kodakondsuseta isikul puudub õigus riiki jääda ja talle ei ole antud luba riiki jääda kooskõlas määrusega (EL) XXX/XXX [varjupaigamenetluse määrus].’; (5)põhjendus 14 asendatakse järgmisega: „14) Selleks et Eurodac-süsteem saaks tulemuslikult kaasa aidata ebaseadusliku rände kontrollile ja teisese ELi sisese liikumise kindlakstegemisele, tuleb süsteemile anda võimalus loendada lisaks taotlustele ka taotlejaid, linkides kõik ühele isikule vastavad andmekogumid nende kategooriast sõltumata ühte jadasse.“; (6)põhjenduse 24 järele lisatakse järgmine põhjendus: „24a) Seoses käesoleva määruse kohaldamisega tuletatakse meelde, et isikut tuleb lugeda ebaseaduslikult ümberpaigutamise sihtliikmesriigi territooriumil viibivaks, kui kõnealune isik ei taotle ümberpaigutamise järel rahvusvahelist kaitset või muul viisil ei täida või enam ei täida määruse (EL) 2016/399 artiklis 6 sätestatud sisenemistingimusi või muid ümberpaigutamise sihtliikmesriiki sisenemise või seal viibimise või elamise tingimusi.“; (7)põhjenduse 60 järele lisatakse järgmine põhjendus: „60a) Käesolev määrus ei tohiks piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/38/EÜ kohaldamist.“; (8)põhjendus 63 jäetakse välja, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: 9) Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1 Eurodac-süsteemi eesmärk 1. Käesolevaga luuakse Eurodac-süsteem, mille eesmärk on: (a)aidata määrata, milline liikmesriik on määruse (EL) nr XXX/XXX [varjupaiga-ja rändehalduse määrus] kohaselt kohustatud läbi vaatama liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud registreeritud rahvusvahelise kaitse taotluse ja hõlbustama muul viisil määruse (EL) nr XXX/XXX [varjupaiga-ja rändehalduse määrus] kohaldamist käesolevas määruses sätestatud tingimustel; (b)aidata kaasa määruse (EL) XXX/XXX [ümberasustamise määrus] kohaldamisele käesolevas määruses sätestatud tingimustel; (c)aidata ohjeldada ebaseaduslikku sisserännet liitu ja kindlaks teha teisest rännet liidu piires ning aidata ebaseaduslikult liidus viibivate kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute tuvastamisel, et määrata kindlaks asjakohased meetmed, mida liikmesriigid peavad võtma, sealhulgas loata liikmesriigis elavate isikute väljasaatmiseks ja repatrieerimiseks; (d)sätestada tingimused, mille alusel liikmesriikide määratud asutused ja Euroopa Politseiamet (Europol) võivad taotleda sõrmejälgede ja näokujutiste biomeetriliste või tähtnumbriliste andmete võrdlemist kesksüsteemi andmetega õiguskaitse eesmärkidel terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks või uurimiseks; (e)aidata kaasa Eurodac-süsteemis registreeritud isikute õigele tuvastamisele määruse (EL) 2019/818 artiklis 20 viidatud tingimustel ja eesmärkidel, salvestades isikuandmeid, reisidokumentide andmeid ja biomeetrilisi andmeid nimetatud määrusega loodud ühisesse isikuandmete hoidlasse; (f)toetada määrusega (EL) 2018/1240 loodud Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemi (ETIAS) eesmärke; (g)toetada määruses (EÜ) nr 767/2008 osutatud viisainfosüsteemi eesmärke. 2. Sõrmejälgede Biomeetrilisi andmeid ja muid isikuandmeid võib Eurodac-süsteemis töödelda üksnes käesolevas määruses, ja [määruse (EL) nr 604/2013 artikli 34 lõikes 1] määruses (EL) nr XXX/XXX [varjupaiga-ja rändehalduse määrus ja määruses (EL) XXX/XXX [ümberasustamise määrus] sätestatud eesmärkidel, ilma et see piiraks päritoluliikmesriigi õigust töödelda Eurodac-süsteemi jaoks mõeldud andmeid oma siseriiklike õigusnormide alusel koostatud andmebaasides.“; 10) artiklit 3 muudetakse järgmiselt: a) lõike 1 punkti b lisatakse alapunkt iv: „iv) artikli 14a lõikega 1 hõlmatud isiku korral liikmesriik, kes edastab tema isikuandmed kesksüsteemi ja ühisele isikuandmete hoidlale ning võtab vastu võrdlustulemused;“; b) lõikele 1 lisatakse punktid p, q ja r: „p)„ühine isikuandmete hoidla“ – määruse (EL) 2019/818 artiklis 17 määratletud ühine isikuandmete hoidla; q)„identiteediandmed“ – artikli 12 punktides c–f ja h, artikli 13 lõike 2 punktides c–f ja h, artikli 14 lõike 2 punktides c–f ja h ning artikli 14a punktides c–f ja h osutatud teave; r) „andmekogum“ – artiklite 12, 13, 14 või 14a kohaselt salvestatud teave, mis vastab ühele andmesubjekti sõrmejäljekomplektile ja koosneb biomeetrilistest andmetest, tähtnumbrilistest andmetest ja olemasolu korral isikut tõendava või reisidokumendi skaneeritud värvikoopiast.“; 11) Artikkel 4 asendatakse järgmisega: „Artikkel 4

Süsteemi ülesehitus ja peamised põhimõtted

1. Eurodac-süsteem koosneb: a)kesksüsteemist, mis jaguneb järgmiselt: i)kesküksus; ii)talitluspidevuse kava ja vastav süsteem; b)kesksüsteemi ja liikmesriikide vahelisest sideinfrastruktuurist, mis on Eurodac-süsteemi andmetele ette nähtud turvaline ja krüpteeritud sidekanal (edaspidi „sideinfrastruktuur“). c)määruse 2019/818 artikli 17 lõikes 2 osutatud ühisest isikuandmete hoidlast; d)turvalisest sideinfrastruktuurist kesksüsteemi ja Euroopa otsinguportaali kesksete infrastruktuuride, ühise biomeetrilise võrdlemise teenuse, ühise isikuandmete hoidla ja määrusega 2019/818 loodud mitme identiteedi detektori vahel. 2. Ühine isikuandmete hoidla sisaldab artikli 12 punktides a–f, h ja i, artikli 13 lõike 2 punktides a–f, h ja i, artikli 14 lõike 2 punktides a–f, h ja i ning artikli 14a punktides a–f, h ja i osutatud teavet. Ülejäänud Eurodac-süsteemi andmeid hoitakse kesksüsteemis. 23. Eurodac-süsteemi sideinfrastruktuur kasutab olemasolevat turvalist üleeuroopalist valitsusasutuste telemaatiliste teenuste võrku (TESTA). Olemasolevasse TESTA virtuaalsesse privaatvõrku luuakse Eurodac-süsteemi jaoks eraldi virtuaalne privaatvõrk, et tagada Eurodac-süsteemi andmete loogiline eraldatus muudest andmetest. Konfidentsiaalsuse tagamiseks on Eurodac-süsteemile või süsteemist edastatavad isikuandmed krüpteeritud. 34. Igal liikmesriigil on üks riiklik juurdepääsupunkt. Europolil on ühtne Europoli juurdepääsupunkt. 45. Artikli 10 lõikega 1, artikli 13 lõikega 1, artikli 14 lõikega 1 ja 14a lõikega 1 hõlmatud isikute andmeid, mida töödeldakse kesksüsteemis, töödeldakse päritoluliikmesriigi nimel vastavalt käesolevas määruses sätestatud tingimustele ja üksteisest asjakohaste tehniliste vahenditega eraldatult. 6. Kõik Eurodac-süsteemis registreeritud andmekogumid, mis puudutavad üht ja sama kolmanda riigi kodanikku või kodakondsuseta isikut, lingitakse üheks jadaks. Kui kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku andmekogumis olevate sõrmejälgede põhjal päringut tehes leitakse kokkulangevus vähemalt ühe sõrmejäljekomplektiga mõnes teises andmekogumis, mis vastab sellelesamale kolmanda riigi kodanikule või kodakondsuseta isikule, lingib Eurodac-süsteem need andmekogumid sõrmejälgede võrdlemise põhjal automaatselt. Vajaduse korral kontrollib ja kinnitab sõrmejälgede võrdlust kooskõlas artikliga 26 sõrmejäljeekspert. Kui vastuvõttev liikmesriik kokkulangevuse kinnitab, saadab ta teate eu-LISA-le, kes kinnitab linkimise. 57. Eurodac-süsteemi reguleerivaid eeskirju kohaldatakse ka liikmesriikide toimingute suhtes alates andmete edastamisest kesksüsteemi kuni võrdlustulemuste kasutamiseni.“; 12) lisatakse artiklid 8a, 8b, 8c ja 8d: „Artikkel 8a Koostalitlusvõime ETIASega

1. Alates [käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäev] on Eurodac-süsteemi kesksüsteem ühendatud määruse (EL) 2019/818 artiklis 6 osutatud Euroopa otsinguportaaliga, et võimaldada määruse (EL) 2018/1240 artiklis 11 osutatud automaatset menetlemist. 2. Määruse (EL) 2018/1240 artiklis 11 osutatud automaatne menetlemine võimaldab teha kõnealuse määruse artiklis 20 osutatud kontrolle ning nimetatud määruse artiklites 22 ja 26 osutatud järgnevaid kontrolle. Määruse (EL) 2018/1240 artikli 20 lõike 2 punktis k osutatud kontrolli tegemise eesmärgil kasutab ETIASe kesküsteem Euroopa otsinguportaali, et võrrelda ETIASe andmeid Eurodac-süsteemi andmetega, mis on kogutud käesoleva määruse artiklite 12, 13, 14 ja 14a alusel ja mis puudutavad isikuid, kes on liikmesriikide territooriumilt lahkunud või sealt välja saadetud vastavalt tagasisaatmisotsusele või väljasaatmiskorraldusele, ja kasutades käesoleva määruse II lisas esitatud vastavustabelit.

Kontrollide tegemine ei piira määruse (EL) 2018/1240 artikli 24 lõikes 3 sätestatud erieeskirjade kohaldamist. Artikkel 8b Eurodac-süsteemi kasutamine taotluste mitteautomaatseks menetlemiseks ETIASe riiklikes üksustes

1. Eurodac-süsteemis päringute tegemiseks kasutavad ETIASe riiklikud üksused samu tähtnumbrilisi andmeid, mida kasutatakse artiklis 8a osutatud automaatseks menetlemiseks. 2. Artikli 1 lõike 1 punkti f kohaldamisel saavad ETIASe riiklikud üksused reisiloataotluste läbivaatamiseks juurdepääsu riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile ning võimaluse selle andmetega kirjutuskaitstud vormis tutvuda. Eelkõige võivad ETIASe riiklikud üksused tutvuda artiklites 12, 13, 14 ja 14a osutatud andmetega. 3. Pärast päringu tegemist ja Eurodac-süsteemi kasutamist vastavalt käesoleva artikli lõigetele 1 ja 2 registreeritakse hindamise tulemus ainult ETIASe taotlustoimikutes. Artikkel 8c Viisasid väljastavate pädevate asutuste juurdepääs Eurodac-süsteemile

Viisainfosüsteemi poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 767/2008 artiklitele [9a ja 9c] tehtud automaatpäringute tulemusena leitud kokkulangevuste käsitsi kontrolliks ning viisataotluste läbivaatamiseks ja nende kohta otsuste tegemiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 810/2009 artiklile 21 on viisasid väljastavatel pädevatel asutustel juurdepääs Eurodac-süsteemile, et tutvuda kirjutuskaitstud vormis andmetega. Artikkel 8d Koostalitlusvõime viisainfosüsteemiga

Alates [määruse (EL) XXX/XXX (millega muudetakse VISi määrust) kohaldamise alguskuupäev] ühendatakse Eurodac-süsteem vastavalt kõnealuse määruse artiklile [9] määruse (EL) 2019/817 artiklis 6 osutatud Euroopa otsinguportaaliga, et võimaldada määruse (EÜ) nr 767/2008 artiklis [9a] osutatud automaatset menetlemist, et esitada Eurodac-süsteemis päringuid ja võrrelda viisainfosüsteemi asjaomaseid andmeid Eurodac-süsteemi asjaomaste andmetega. Kontrollide tegemine ei piira määruse 767/2008 artikli 9 punktis b sätestatud erieeskirjade kohaldamist.“ 13) Artikkel 9 asendatakse järgmisega: „Artikkel 9 Statistika 1. eu-LISA koostab igal kuul kesksüsteemi töö kohta statistilise aruande, kus eelkõige esitatakse: a)taotlejate arv ja esmakordsete taotlejate arv, mis saadakse artikli 4 lõikes 6 osutatud linkimisprotsessi tulemusena; b)tagasilükatud taotluse esitanute arv, mis saadakse artikli 4 lõikes 6 osutatud linkimisprotsessi tulemusena ja vastavalt artikli 12 punktile za; ac)artikli 10 lõikes 1, artikli 13 lõikes 1, ja artikli 14 lõikes 1 ja artikli 14a lõikes 1 nimetatud isikuid käsitlevate edastatud andmekogumite arv; bd)kokkulangevuste arv artikli 10 lõikes 1 osutatud isikute osas:

i)kelle kohta on registreeritud rahvusvahelise kaitse taotlus kes on hiljem esitanud teises liikmesriigis rahvusvahelise kaitse taotluse, ii)kes on peetud kinni seoses välispiiri ebaseadusliku ületamisega, ning iii)kes leitud viibisid liikmesriigis ebaseaduslikult, iv)kes maabusid otsingu- ja päästeoperatsiooni järel; ce)kokkulangevuste arv artikli 13 lõikes 1 osutatud isikute osas: i)kelle kohta on registreeritud rahvusvahelise kaitse taotlus kes on hiljem esitanud rahvusvahelise kaitse taotluse, ii)kes on peetud kinni seoses välispiiri ebaseadusliku ületamisega, ning iii)kes leitud viibisid liikmesriigis ebaseaduslikult, iv)kes maabusid otsingu- ja päästeoperatsiooni järel; df)kokkulangevuste arv artikli 14 lõikes 1 osutatud isikute osas: i)kelle kohta on registreeritud rahvusvahelise kaitse taotlus kes on hiljem esitanud teises liikmesriigis rahvusvahelise kaitse taotluse, ii)kes on peetud kinni seoses välispiiri ebaseadusliku ületamisega, ning iii)kes leitud viibisid liikmesriigis ebaseaduslikult, iv)kes maabusid otsingu- ja päästeoperatsiooni järel; g) kokkulangevuste arv artikli 14a lõikes 1 osutatud isikute osas: i)kelle kohta on registreeritud rahvusvahelise kaitse taotlus; ii)kes on peetud kinni seoses välispiiri ebaseadusliku ületamisega, iii)kes viibisid liikmesriigis ebaseaduslikult, iv)kes maabusid otsingu- ja päästeoperatsiooni järel; eh)niisuguste sõrmejälgede biomeetriliste andmete arv, mida kesksüsteem pidi päritoluliikmesriikidelt rohkem kui üks kord paluma, sest algselt edastatud sõrmejälgede biomeetrilisi andmeid ei olnud võimalik sõrmejälgede ja näokujutise tuvastamise elektrooniliste süsteemide abil võrrelda;

fi)kooskõlas artikli 19 lõigetega 1, , ja artikli 17 2, 3 ja 4 märgitud ja blokeeritud ning märke ja blokeeringu eemaldamise andmekogumite arv; gj)selliste artikli 19 lõigetes 1 ja 4 osutatud isikute arv, kelle puhul on tuvastatud kokkulangevusi vastavalt käesoleva artikli punktidele b, c ja d–g; hk)artikli 21 lõikes 1 osutatud taotluste ja kokkulangevuste arv; il)artikli 22 lõikes 1 osutatud taotluste ja kokkulangevuste arv; jm)artiklis 31 osutatud isikute kohta esitatud taotluste arv; hn) artikli 26 lõikes 6 osutatud kesksüsteemist saadud kokkulangevuste arv. 2. Igakuised statistilised andmed lõike 1 punktides a–h n osutatud isikute kohta avaldatakse iga kuu. Iga aasta lõpus avaldab eu-LISA statistilise aastaaruande lõike 1 punktides a–hn osutatud isikute kohta. Statistilised andmed esitatakse andmed iga liikmesriigi kohta eraldi esitatakse liikmesriigi kaupa. Statistilised andmed lõike 1 punktis c osutatud isikute kohta esitatakse võimaluse korral sünniaasta ja soo kaupa. 3. eu-LISA koostab igakuise süsteemiülese statistika, et toetada artikli 1 lõikes c osutatud eesmärki. Nimetatud statistika ei tohi võimaldada isikute tuvastamist ja selles kasutatakse Eurodac-süsteemi, viisainfosüsteemi, ETIASe ning riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmeid. Nimetatud statistika tehakse kättesaadavaks komisjonile, [Euroopa Liidu Varjupaigaametile], Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametile ning liikmesriikidele. Komisjon määrab rakendusaktidega kindlaks igakuise süsteemiülese statistika sisu. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 41a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. 34. Lisaks korralise statistika koostamisele lõike 1 alusel esitab eu-LISA esitab komisjonile viimase taotlusel uuringuteks ja analüüsideks teatavaid aspekte käsitleva statistika nii, et ei ole võimalik üksikisikuid tuvastada., Seda statistikat jagatakse teiste justiits- ja siseküsimuste asutustega, kui see on nende ülesannete täitmiseks asjakohane.

mis on seotud käesoleva määruse kohaldamisega, samuti lõikes 1 kohase statistika, ja teeb need taotluse alusel kättesaadavaks liikmesriikidele ja [Euroopa Liidu Varjupaigaametile]. 5. eu-LISA säilitab käesoleva artikli lõigetes 1–4 osutatud andmeid, mis ei tohi võimaldada isikute tuvastamist, uuringute ja analüüsi eesmärgil, ning võimaldab seega käesoleva artikli lõikes 3 osutatud ametiasutustel saada määruse (EL) 2019/818 artiklis 39 osutatud aruandluse ja statistika keskhoidlast kohandatavaid aruandeid. 6. Juurdepääs määruse (EL) 2019/818 artiklis 39 osutatud aruandluse ja statistika keskhoidlale antakse eu-LISA-le, komisjonile, [Euroopa Liidu Varjupaigaametile] ja iga liikmesriigi poolt vastavalt artikli 28 lõikele 2 määratud ametiasutustele. Samuti võidakse juurdepääs anda muudele justiits- ja siseküsimuste asutuste kasutajatele, kui selline juurdepääs on nende ülesannete täitmiseks asjakohane.“; 14) artikkel 10 asendatakse järgmisega: „Artikkel 10 Biomeetriliste andmete kogumine ja edastamine

1. Iga liikmesriik võtab viivitamata kõikidelt vähemalt kuueaastastelt rahvusvahelise kaitse taotlejatelt kõikide sõrmede sõrmejäljed ja jäädvustab tema näokujutise biomeetrilised andmed määruses (EL) XXX/XXX [taustakontrolli määrus] osutatud taustakontrolli käigus või kui biomeetrilisi andmeid ei saanud võtta taustakontrolli käigus või kui taotleja ei läbinud taustakontrolli, määruse (EL) nr XXX/XXX [varjupaigamenetluse määrus] artiklis 27 osutatud rahvusvahelise kaitse taotluse registreerimisel ning edastab need võimalikult kiiresti ja hiljemalt 72 tunni jooksul pärast biomeetriliste andmete võtmist pärast määruse (EL) nr artikli [21 lõikes 2] määratletud rahvusvahelise kaitse taotluse esitamist koos käesoleva määruse artikli 12 punktides c–p nimetatud andmetega kesksüsteemi ja vajaduse korral ühisele isikuandmete hoidlale vastavalt artikli 2 lõikele 4. Juhul kui kohaldatakse määruse (EL) XXX/XXX [taustakontrolli määrus] artikli 3 lõiget 1 ja isik taotleb taustakontrolli ajal rahvusvahelist kaitset, siis kõik liikmesriigid kasutavad iga vähemalt kuueaastase rahvusvahelise kaitse taotleja puhul taustakontrolli raames võetud biomeetrilisi andmeid ja edastavad need hiljemalt 72 tundi pärast määruse (EL) XXX/XXX [varjupaigamenetluse määrus] artiklis 27 osutatud rahvusvaheline kaitse taotluse registreerimist koos käesoleva määruse artikli 12 punktides c–p osutatud andmetega kesksüsteemi ja vajaduse korral vastavalt artikli 4 lõikele 2 ühisele isikuandmete hoidlale. Nimetatud 72-tunnise tähtaja mittetäitmine ei vabasta liikmesriike sõrmejälgede biomeetriliste andmete võtmise ja kesksüsteemi ühisele isikuandmete hoidlale edastamise kohustusest. Kui sõrmeotste seisukord ei võimalda võtta sõrmejälgi kvaliteediga, mis võimaldaks asjakohaselt teostada artikli 26 kohast võrdlust, peab päritoluliikmesriik võtma taotlejalt uued sõrmejäljed ning saatma need uuesti võimalikult kiiresti ning hiljemalt 48 tunni jooksul pärast nende edukat uuesti võtmist. 2. Juhul kui rahvusvahelise kaitse taotleja sõrmejälgi ei ole võimalik võtta või näokujutist jäädvustada biomeetrilisi andmeid ei ole võimalik võtta taotleja tervise tagamiseks või rahvatervise kaitseks võetud meetmete tõttu, siis peavad liikmesriigid erandina lõikest 1 võtma sellised sõrmejäljed ja jäädvustama näokujutise biomeetrilised andmed ning edastama need võimalikult kiiresti ja hiljemalt 48 tunni jooksul pärast seda, kui nimetatud tervisealaseid põhjuseid enam ei esine. Tõsiste tehniliste raskuste korral võivad liikmesriigid riiklike talitluspidevuse kavade rakendamiseks lõikes 1 nimetatud 72-tunnist tähtaega pikendada kõige rohkem 48 tunni võrra.

3. Sõrmejälgede Kui asjaomane liikmesriik seda taotleb, võivad biomeetrilisi andmeid võtta ja edastada ka Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmade liikmed või liikmesriikide varjupaigavarjupaigatugirühmade eksperdid, kui nad täidavad oma ülesandeid ja kasutavad oma volitusi kooskõlas määrusega [, mis käsitleb Euroopa piiri- [ja ranniku-] valvet ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2007/2004, määrus (EÜ) nr 863/2007 ja nõukogu otsus 2005/267/EÜ] ning [määrusega (EL) nr 439/2010] (EL) 2019/1896 ja määrusega (EL) XXX/XXX [ELi Varjupaigaameti määrus]. 4. Vastavalt artikli 4 lõikes 6 sätestatule lingitakse kõik lõike 1 kohaselt kogutud ja edastatud andmekogumid üheks jadaks muude samale kolmanda riigi kodanikule või kodakondsuseta isikule vastavate andmekogumitega.“; 15) Artikkel 11 asendatakse järgmisega: „Artikkel 11 Teave andmesubjekti staatuse kohta

1. Niipea kui kooskõlas määrusega (EL) XXX/XXX [varjupaiga- ja rändehalduse määrus] on kindlaks tehtud vastutav liikmesriik, ajakohastab vastutava liikmesriigi kindlaksmääramise menetlust läbi viiv liikmesriik oma andmekogumit, mis on asjaomase isiku kohta salvestatud käesoleva määruse artikli 12 alusel, lisades sinna vastutava liikmesriigi. Kui vastavalt määruse (EL) XXX/XXX [varjupaiga- ja rändehalduse määrus] artikli 8 lõikele 4 saab liikmesriigist vastutav liikmesriik, kuna on põhjendatud alus arvata, et taotleja kujutab endast ohtu asjaomase liikmesriigi julgeolekule või avalikule korrale, ajakohastab ta oma andmekogumit, mis on asjaomase isiku kohta salvestatud käesoleva määruse artikli 12 alusel, lisades sinna vastutava liikmesriigi. 12. Kesksüsteemi saadetakse järgmine teave, et selle saaks salvestada vastavalt artikli 17 lõikele 1, võimaldamaks artiklitega 15 ja 16 ettenähtud edastamist: a)kui rahvusvahelise kaitse taotleja või muu määruse (EL) nr XXX/XXX [varjupaiga- ja rändehalduse määrus] artikli 21 lõike 1 artikli 26 lõike 1 punktis b, c või d või e osutatud isik saabub taotluse läbivaatamise eest vastutavasse liikmesriiki nimetatud kõnealuse määruse artiklis 26 31 osutatud tagasivõtmisteate kohase üleandmise tulemusena, ajakohastab vastutav liikmesriik oma asjaomast isikut käsitlevat andmekogumit, mis on salvestatud kooskõlas käesoleva määruse artikliga 12, lisades sinna tema saabumiskuupäeva; b)kui rahvusvahelise kaitse taotleja saabub taotluse läbivaatamise eest vastutavasse liikmesriiki määruse (EL) nr [.../...] XXX/XXX [varjupaiga- ja rändehalduse määrus]artiklis 24 30 osutatud, isiku vastuvõtmise palve rahuldamiseks tehtud otsuse kohase üleandmise tulemusena, saadab vastutav liikmesriik asjaomast isikut käsitleva andmekogumi, mis on salvestatud kooskõlas käesoleva määruse artikliga 12 ning lisab sinna tema saabumiskuupäeva; c)kui rahvusvahelise kaitse taotleja saabub määruse (EL) nr [.../...] artikli 34 kohasesse jaotusmehhanismiga määratud liikmesriiki, saadab see liikmesriik selle isiku kohta käiva ning käesoleva määruse artikli 12 kohaselt salvestatud andmekogumi, lisab sinna isiku saabumiskuupäeva ning märgib, et tema on jaotusmehhanismiga määratud liikmesriik; dc)niipea kui päritoluliikmesriik saab tagada, et asjaomane isik, kelle andmed salvestati vastavalt käesoleva määruse artiklile 12 Eurodac-süsteemi, on liikmesriikide territooriumilt lahkunud kooskõlas tagasisaatmisotsuse või väljasaatmiskorraldusega, mille päritoluliikmesriik tegi pärast rahvusvahelise kaitse taotluse tagasivõtmist või tagasilükkamist, ajakohastab päritoluliikmesriik oma asjaomast isikut käsitlevat andmekogumit, mis on salvestatud kooskõlas käesoleva määruse artikliga 12, lisades sinna isiku territooriumilt väljasaatmise või lahkumise kuupäeva; e)liikmesriik, kellest vastavalt määruse (EL) nr [.../...] artikli 19 lõikele 1 saab vastutav liikmesriik, ajakohastab asjaomast taotlejat käsitlevat andmekogumit, mis on salvestatud kooskõlas käesoleva määruse artikliga 12, märkides ära, et temast on saanud vastutav liikmesriik ja lisades sinna kuupäeva, mil tehti otsus rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise kohta. 3. Kui vastutus läheb määruse (EL) XXX/XXX [varjupaiga- ja rändehalduse määrus] artikli 27 lõike 1 ja artikli 58 lõike 3 alusel üle teisele liikmesriigile, märgib vastutuse ülemineku fakti kindlaks teinud liikmesriik või ümberpaigutamise sihtliikmesriik ära vastutava liikmesriigi. 4. Käesoleva artikli lõike 1 või 3 või artikli 19 lõike 6 kohaldamisel teavitab kesksüsteem võimalikult kiiresti ja hiljemalt 72 tunni jooksul kõiki päritoluliikmesriike sellest, et teine päritoluliikmesriik, kelle otsing on leidnud kokkulangevuse tema poolt artikli 10 lõikes 1, artikli 13 lõikes 1, artikli 14 lõikes 1 või artikli 14a lõikes 1 osutatud isikute kohta edastatud andmetega, on edastanud sellised andmed. Kõnealused päritoluliikmesriigid ajakohastavad samuti vastutava liikmesriigi kohta käivat teavet oma vastavates andmekogumites.“; 16) Artikkel 12 asendatakse järgmisega: „Artikkel 12 Andmete salvestamine

Kesksüsteemis ja vajaduse korral ühises isikuandmete hoidlas salvestatakse üksnes järgmised andmed: a)sõrmejälgede andmed;

b) näokujutis; c)perekonnanimi (perekonnanimed) ja eesnimi (eesnimed), sünnijärgne nimi (nimed) ja varem kasutatud nimed ning kõik varjunimed, mis võimaluse korral sisestatakse eraldi; d)kodakondsus(ed); e)sünniaeg ja -koht; f)sünnikoht; fg)päritoluliikmesriik, rahvusvahelise kaitse taotluse esitamise koht ja kuupäev; artikli 11 lõike 2 punktis b osutatud juhtudel mõeldakse taotluse esitamise kuupäeva all kuupäeva, mille sisestas taotleja üle andnud liikmesriik; gh)sugu; hi)olemasolu korral isikut tõendava või reisidokumendi liik ja number;, , välja andnud riigi kolmetäheline kood ja kehtivusaeg; j)isikut tõendava või reisidokumendi skaneeritud värvikoopia, kui see on olemas, koos märkega selle autentsuse kohta või selle puudumise korral kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku tuvastamist hõlbustav muu dokument koos märkega selle autentsuse kohta; ik)viitenumber, mida kasutab päritoluliikmesriik; j)rahvusvahelise kaitse taotluse kordumatu number vastavalt määruse (EL) nr […/…] artikli 22 lõikele 2; l)artikli 11 lõikes 1, 2 või 3 osutatud juhtumite puhul vastutav liikmesriik; km)artikli 14b lõike 1 11 punkti c kohane jaotusmehhanismiga määratud ümberpaigutamise sihtliikmesriik; ln)sõrmejälgede võtmise ja/või näokujutise jäädvustamise biomeetriliste andmete võtmise kuupäev; mo)andmete kesksüsteemi ja vajaduse korral ühisele isikuandmete hoidlale edastamise kuupäev; np)operaatori kasutajatunnus; oq)kui see on kohaldatav siis vastavalt artikli 11 lõike 2 punktis a osutatud juhtudel, siis asjaomase isiku õnnestunud üleandmise järgne saabumiskuupäev; pr)kui see on kohaldatav, siis vastavalt artikli 11 lõike 2 punktis b osutatud juhtudel, siis asjaomase isiku õnnestunud üleandmise järgne saabumiskuupäev; q)kui see on kohaldatav, siis vastavalt artikli 11 punktile c asjaomase isiku õnnestunud üleandmise järgne saabumiskuupäev; rs)kui see on kohaldatav, siis vastavalt artikli 11 lõike 2 punktis dc osutatud juhtudel, siis asjaomase isiku liikmesriikide territooriumilt lahkumise või väljasaatmise kuupäev;

t) kui see on kohaldatav, siis artikli 14b lõikes 2 osutatud juhtudel asjaomase isiku õnnestunud üleandmise järgne saabumiskuupäev; s)kui see on kohaldatav, siis vastavalt artikli 11 punktile e taotluse läbivaatamise otsuse tegemise kuupäev. u)kui on tõendeid, et taotlejale väljastati viisa, viisa väljastanud või seda pikendanud liikmesriik või liikmesriik, kelle nimel viia väljastati, ja viisataotluse number; v)asjaolu, et määruses (EL) XXX/XXX [taustakontrolli määrus] osutatud taustakontrolli või määruse (EL) XXX/XXX [varjupaiga- ja rändehalduse määrus] artikli 8 lõike 4 alusel tehtud uurimise kohaselt võib isik ohustada sisejulgeolekut; x)vajaduse korral asjaolu, et rahvusvahelise kaitse taotlus on tagasi lükatud, kui taotlejal puudub õigus riiki jääda ja talle ei ole antud luba riiki jääda kooskõlas määrusega (EL) XXX/XXX [varjupaigamenetluse määrus]; z)vajaduse korral asjaolu, et on antud toetust vabatahtlikuks tagasipöördumiseks ja taasintegreerimiseks. 2. Lõike 1 kohane andmekogum määruse (EL) 818/2019 artikli 27 lõike 1 tähenduses loetakse looduks, kui on salvestatud kõik punktides a–f ja h nimetatud andmed.“; 17) artikkel 13 asendatakse järgmisega: „Artikkel 13 Biomeetriliste andmete kogumine ja edastamine

1. Iga liikmesriik võtab viivitamata kõikide sõrmede sõrmejäljed biomeetrilised andmed kõikidelt vähemalt kuueaastastelt kolmandatest riikidest saabunud kolmandate riikide kodanikelt või kodakondsuseta isikutelt, kelle pädevad kontrolliasutused on kinni pidanud seoses kõnealuse liikmesriigi maismaa-, mere- või õhupiiri ebaseadusliku ületamisega ja keda ei ole tagasi saadetud või kes asuvad füüsiliselt liikmesriikide territooriumil ning keda ei ole kogu kinnipidamise ja tagasisaatmise otsuse alusel väljasaatmise vahelise ajavahemiku vältel hoitud vahi all, vangistuses või kes ei ole olnud eeluurimise all , samuti jäädvustab liikmesriik nende näokujutise. 2. Asjaomane liikmesriik edastab võimalikult kiiresti ja hiljemalt 72 tunni jooksul pärast kinnipidamise kuupäeva kesksüsteemi ja vajaduse korral ühisele isikuandmete hoidlale iga lõikes 1 nimetatud kolmandate riikide kodaniku või kodakondsuseta isiku kohta, keda ei ole tagasi saadetud, järgmised andmed: a)sõrmejälgede andmed; b)näokujutis; c)perekonnanimi (perekonnanimed) ja eesnimi (eesnimed), sünnijärgne nimi (nimed) ja varem kasutatud nimed ning kõik varjunimed, mis võimaluse korral sisestatakse eraldi; d)kodakondsus(ed); e)sünniaeg ja -koht; f)sünnikoht; fg)päritoluliikmesriik, kinnipidamise koht ja kuupäev; gh)sugu;

hi)olemasolu korral isikut tõendava või reisidokumendi liik ja number; välja andnud riigi kolmetäheline kood ja kehtivusaeg; j)isikut tõendava või reisidokumendi skaneeritud värvikoopia, kui see on olemas, koos märkega selle autentsuse kohta või selle puudumise korral kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku tuvastamist hõlbustav muu dokument koos märkega selle autentsuse kohta; ik)viitenumber, mida kasutab päritoluliikmesriik; jl)sõrmejälgede võtmise ja/või näokujutise jäädvustamise biomeetriliste andmete võtmise kuupäev; km)andmete kesksüsteemi ja vajaduse korral ühisele isikuandmete hoidlale edastamise kuupäev; ln)operaatori kasutajatunnus; mo)kui see on kohaldatav, siis vastavalt lõikele 6 asjaomase isiku liikmesriikide territooriumilt lahkumise või väljasaatmise kuupäev; p)artikli 14b lõike 1 kohane ümberpaigutamise sihtliikmesriik; q)vajaduse korral asjaolu, et on antud toetust vabatahtlikuks tagasipöördumiseks ja taasintegreerimiseks. r)asjaolu, et määruses (EL) XXX/XXX [taustakontrolli määrus] osutatud taustakontrolli kohaselt võib isik ohustada sisejulgeolekut. 3. Erandina lõikest 2 tuleb lõikes 2 nimetatud andmed, mis on seotud isikutega, kes on kinni peetud vastavalt lõikes 1 kirjeldatule ning kes viibivad füüsiliselt liikmesriikide territooriumil, kuid keda hoitakse pärast nende kinnipidamist vahi all, vangistuses või eeluurimise all kauem kui 72 tundi, edastada enne nende vahi alt, vangistusest või eeluurimise alt vabanemist. 4. Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud 72-tunnise tähtaja mittetäitmine ei vabasta liikmesriike sõrmejälgede biomeetriliste andmete võtmise ja kesksüsteemi ühisele isikuandmete hoidlale edastamise kohustusest. Kui sõrmeotste seisukord ei võimalda võtta sõrmejälgi kvaliteediga, mis võimaldaks asjakohaselt teostada artikli 26 kohast võrdlust, peab päritoluliikmesriik vastavalt käesoleva artikli lõikes 1 kirjeldatule kinni peetud isikute sõrmejäljed uuesti võtma ja saatma need uuesti võimalikult kiiresti ning hiljemalt 48 tunni jooksul pärast nende edukat uuesti võtmist. 5. Juhul kui kinnipeetud isiku sõrmejälgi ei ole võimalik võtta või näokujutist jäädvustada biomeetrilisi andmeid ei ole võimalik võtta tema tervise tagamiseks või rahvatervise kaitseks võetud meetmete tõttu, siis peab asjaomane liikmesriik erandina lõikest 1 võtma sellised sõrmejäljed ja jäädvustama näokujutise biomeetrilised andmed ning edastama need võimalikult kiiresti ja hiljemalt 48 tunni jooksul pärast seda, kui nimetatud tervisealaseid põhjuseid enam ei esine. Tõsiste tehniliste raskuste korral võivad liikmesriigid riiklike talitluspidevuse kavade rakendamiseks lõikes 2 nimetatud 72-tunnist tähtaega pikendada kõige rohkem 48 tunni võrra. 6. Niipea kui päritoluliikmesriik saab tagada, et asjaomane isik, kelle andmed salvestati vastavalt lõikele 1 Eurodac-süsteemi, on liikmesriikide territooriumilt lahkunud kooskõlas tagasisaatmisotsuse või väljasaatmiskorraldusega, ajakohastab päritoluliikmesriik asjaomast isikut käsitlevat andmekogumit, mis on salvestatud kooskõlas lõikega 2, lisades sinna isiku territooriumilt väljasaatmise või lahkumise kuupäeva. 7. Sõrmejälgede Kui asjaomane liikmesriik seda taotleb, võivad biomeetrilisi andmeid võtta ja edastada ka Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmade liikmed või varjupaigatugirühmade eksperdid, kui nad täidavad oma ülesandeid ja kasutavad oma volitusi kooskõlas määrusega [, mis käsitleb Euroopa piiri- [ja ranniku-] valvet ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2007/2004, määrus (EÜ) nr 863/2007 ja nõukogu otsus 2005/267/EÜ] (EL) 2019/1896 ja määrusega (EL) XXX/XXX [ELi Varjupaigaameti määrus]. 8. Vastavalt artikli 4 lõikes 6 sätestatule lingitakse kõik lõike 1 kohaselt kogutud ja edastatud andmekogumid üheks jadaks muude samale kolmanda riigi kodanikule või kodakondsuseta isikule vastavate andmekogumitega. 9. Lõike 2 kohane andmekogum määruse (EL) 818/2019 artikli 27 lõike 1 tähenduses loetakse looduks, kui on salvestatud kõik punktides a–f ja h nimetatud andmed.“; 18) Artikkel 14 asendatakse järgmisega: „Artikkel 14

Biomeetriliste andmete kogumine ja edastamine

1. Iga liikmesriik võtab kõikidelt vähemalt kuueaastastelt ebaseaduslikult liikmesriigis viibivatelt tabatud kolmandate riikide kodanikelt või kodakondsuseta isikutelt viivitamata kõikide sõrmede sõrmejäljed ja jäädvustab nende näokujutise biomeetrilised andmed. 2. Asjaomane liikmesriik edastab võimalikult kiiresti ja hiljemalt 72 tunni jooksul pärast kinnipidamise kuupäeva seda, kui on tuvastatud kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku ebaseaduslik riigis viibimine, kesksüsteemi ja vajaduse korral ühisele isikuandmete hoidlale iga lõikes 1 nimetatud kolmandate riikide kodaniku või kodakondsuseta isiku kohta järgmised andmed: a)sõrmejälgede andmed; b)näokujutis; c)perekonnanimi (perekonnanimed) ja eesnimi (eesnimed), sünnijärgne nimi (nimed) ja varem kasutatud nimed ning kõik varjunimed, mis võimaluse korral sisestatakse eraldi; d)kodakondsus(ed); e)sünniaeg ja -koht; f)sünnikoht; fg)päritoluliikmesriik, kinnipidamise koht ja kuupäev; gh)sugu; hi)olemasolu korral isikut tõendava või reisidokumendi liik ja number; välja andnud riigi kolmetäheline kood ja kehtivusaeg; j)isikut tõendava või reisidokumendi skaneeritud värvikoopia, kui see on olemas, koos märkega selle autentsuse kohta või selle puudumise korral kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku tuvastamist hõlbustav muu dokument koos märkega selle autentsuse kohta; ik)viitenumber, mida kasutab päritoluliikmesriik; jl)sõrmejälgede võtmise ja/või näokujutise jäädvustamise biomeetriliste andmete võtmise kuupäev; km)andmete kesksüsteemi ja vajaduse korral ühisele isikuandmete hoidlale edastamise kuupäev; ln)operaatori kasutajatunnus; mo) kui see on kohaldatav, siis vastavalt lõikele 6 5 asjaomase isiku liikmesriikide territooriumilt lahkumise või väljasaatmise kuupäev; p)artikli 14b lõike 1 kohane ümberpaigutamise sihtliikmesriik; q)kui see on kohaldatav, siis vastavalt artikli 14b lõikes 2 osutatud juhtudele asjaomase isiku õnnestunud üleandmise järgne saabumiskuupäev;

r)vajaduse korral asjaolu, et on antud toetust vabatahtlikuks tagasipöördumiseks ja taasintegreerimiseks. s)kui see on asjakohane, asjaolu, et määruses (EL) XXX/XXX [taustakontrolli määrus] osutatud taustakontrolli kohaselt võib isik ohustada sisejulgeolekut. 3. Lõikes 1 nimetatud kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku sõrmejälgede andmed edastatakse kesksüsteemi üksnes selleks, et neid võrrelda teiste liikmesriikide edastatud ja kesksüsteemis juba salvestatud rahvusvahelise kaitse taotlejate artikli 10 lõike 1, artikli 13 lõike 1 ja artikli 14 lõike 1 kohaselt sõrmejäljed andnud isiku sõrmejälgede andmetega. 43. Käesoleva artikli lõikes 3 2 osutatud 72-tunnise tähtaja mittetäitmine ei vabasta liikmesriike sõrmejälgede biomeetriliste andmete võtmise ja kesksüsteemi ühisele isikuandmete hoidlale edastamise kohustusest. Kui sõrmeotste seisukord ei võimalda võtta sõrmejälgi kvaliteediga, mis võimaldaks asjakohaselt teostada artikli 26 kohast võrdlust, peab päritoluliikmesriik vastavalt käesoleva artikli lõikes 1 kirjeldatule kinni peetud isikute sõrmejäljed uuesti võtma ja saatma need uuesti võimalikult kiiresti ning hiljemalt 48 tunni jooksul pärast nende edukat uuesti võtmist. 54. Juhul kui kinnipeetud isiku sõrmejälgi ei ole võimalik võtta või näokujutist jäädvustada biomeetrilisi andmeid ei ole võimalik võtta tema tervise tagamiseks või rahvatervise kaitseks võetud meetmete tõttu, siis peab asjaomane liikmesriik erandina lõikest 1 võtma sellised sõrmejäljed ja jäädvustama näokujutise biomeetrilised andmed ning edastama need võimalikult kiiresti ja hiljemalt 48 tunni jooksul pärast seda, kui nimetatud tervisealaseid põhjuseid enam ei esine. Tõsiste tehniliste raskuste korral võivad liikmesriigid riiklike talitluspidevuse kavade rakendamiseks lõikes 2 nimetatud 72-tunnist tähtaega pikendada kõige rohkem 48 tunni võrra. 65. Niipea kui päritoluliikmesriik saab tagada, et asjaomane isik, kelle andmed salvestati vastavalt käesoleva määruse artikli 13 lõikele 1 lõikele 1 Eurodac-süsteemi, on liikmesriikide territooriumilt lahkunud kooskõlas tagasisaatmisotsuse või väljasaatmiskorraldusega, ajakohastab päritoluliikmesriik asjaomast isikut käsitlevat andmekogumit, mis on salvestatud kooskõlas käesoleva artikli lõikega 2, lisades sinna isiku territooriumilt väljasaatmise või lahkumise kuupäeva. 6. Vastavalt artikli 4 lõikes 6 sätestatule lingitakse kõik lõike 1 kohaselt kogutud ja edastatud andmekogumid üheks jadaks muude samale kolmanda riigi kodanikule või kodakondsuseta isikule vastavate andmekogumitega. 7. Lõike 2 kohane andmekogum määruse (EL) 818/2019 artikli 27 lõike 1 tähenduses loetakse looduks, kui on salvestatud kõik punktides a–f ja h nimetatud andmed.“; 19) artikli 14 järele lisatakse järgmine peatükk: „iva peatükk otsingu- ja päästeoperatsiooni järel maabunud kolmandate riikide kodanikud või kodakondsuseta isikud Artikkel 14a Biomeetriliste andmete kogumine ja edastamine

1. Kõik liikmesriigid võtavad kiiresti biomeetrilised andmed kõigilt vähemalt kuueaastastelt kolmandate riikide kodanikelt või kodakondsuseta isikutelt, kes on maabunud määruses (EL) XXX/XXX [varjupaiga- ja rändehalduse määrus] määratletud otsingu- ja päästeoperatsiooni järel. 2. Asjaomane liikmesriik edastab võimalikult kiiresti ja hiljemalt 72 tunni jooksul pärast maabumise kuupäeva kesksüsteemi ja vajaduse korral ühisele isikuandmete hoidlale iga lõikes 1 nimetatud kolmandate riikide kodaniku või kodakondsuseta isiku kohta, keda ei ole tagasi saadetud, järgmised andmed: a)sõrmejälgede andmed; b)näokujutis; c)perekonnanimi (perekonnanimed) ja eesnimi (eesnimed), sünnijärgne nimi (nimed) ja varem kasutatud nimed ning kõik varjunimed, mis võimaluse korral sisestatakse eraldi; d)kodakondsus(ed);

e)sünniaeg; f)sünnikoht; g)päritoluliikmesriik, maabumise koht ja kuupäev; h)sugu; i)olemasolu korral isikut tõendava või reisidokumendi liik ja number; välja andnud riigi kolmetäheline kood ja kehtivusaeg; j)isikut tõendava või reisidokumendi skaneeritud värvikoopia, kui see on olemas, koos märkega selle autentsuse kohta või selle puudumise korral kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku tuvastamist hõlbustav muu dokument koos märkega selle autentsuse kohta; k)viitenumber, mida kasutab päritoluliikmesriik; l)biomeetriliste andmete võtmise kuupäev; m)andmete kesksüsteemi ja vajaduse korral ühisele isikuandmete hoidlale edastamise kuupäev; n)operaatori kasutajatunnus; o)kui see on kohaldatav, siis vastavalt lõikele 6 asjaomase isiku liikmesriikide territooriumilt lahkumise või väljasaatmise kuupäev; p)artikli 14b lõike 1 kohane ümberpaigutamise sihtliikmesriik; q)vajaduse korral asjaolu, et on antud toetust vabatahtlikuks tagasipöördumiseks ja taasintegreerimiseks. r)asjaolu, et määruses (EL) XXX/XXX [taustakontrolli määrus] osutatud taustakontrolli kohaselt võib isik ohustada sisejulgeolekut. 4. Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud 72-tunnise tähtaja mittetäitmine ei vabasta liikmesriike sõrmejälgede biomeetriliste andmete võtmise ja kesksüsteemi ühisele isikuandmete hoidlale edastamise kohustusest. Kui sõrmeotste seisukord ei võimalda võtta sõrmejälgi kvaliteediga, mis võimaldaks asjakohaselt teostada artikli 26 kohast võrdlust, peab päritoluliikmesriik vastavalt käesoleva artikli lõikes 1 kirjeldatule maabunud isikute sõrmejäljed uuesti võtma ja saatma need uuesti võimalikult kiiresti ning hiljemalt 48 tunni jooksul pärast nende edukat uuesti võtmist. 5. Juhul kui maabunud isiku sõrmejälgi ei ole võimalik võtta tema tervise tagamiseks või rahvatervise kaitseks võetud meetmete tõttu, siis peab asjaomane liikmesriik erandina lõikest 1 võtma sellised biomeetrilised andmed ja edastama need võimalikult kiiresti ja hiljemalt 48 tunni jooksul pärast seda, kui nimetatud tervisealaseid põhjuseid enam ei esine. Tõsiste tehniliste raskuste korral võivad liikmesriigid riiklike talitluspidevuse kavade rakendamiseks lõikes 2 nimetatud 72-tunnist tähtaega pikendada kõige rohkem 48 tunni võrra. 6. Niipea kui päritoluliikmesriik saab tagada, et asjaomane isik, kelle andmed salvestati vastavalt lõikele 1 Eurodac-süsteemi, on liikmesriikide territooriumilt lahkunud kooskõlas tagasisaatmisotsuse või väljasaatmiskorraldusega, ajakohastab päritoluliikmesriik asjaomast isikut käsitlevat andmekogumit, mis on salvestatud kooskõlas lõikega 2, lisades sinna isiku territooriumilt väljasaatmise või lahkumise kuupäeva. 7. Kui asjaomane liikmesriik seda taotleb, võivad biomeetrilisi andmeid võtta ja edastada ka Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmade liikmed või varjupaigatugirühmade eksperdid, kui nad täidavad oma ülesandeid ja kasutavad oma volitusi kooskõlas määrusega (EL) 2019/1896 ja määrusega (EL) XXX/XXX [ELi Varjupaigaameti määrus]. 8. Vastavalt artikli 4 lõikes 6 sätestatule lingitakse kõik lõike 1 kohaselt kogutud ja edastatud andmekogumid üheks jadaks muude samale kolmanda riigi kodanikule või kodakondsuseta isikule vastavate andmekogumitega.

9. Lõike 1 kohane andmekogum määruse (EL) 818/2019 artikli 27 lõike 1 tähenduses loetakse looduks, kui on salvestatud kõik punktides a–f ja h nimetatud andmed.“; 20) artikli 14a järele lisatakse järgmine peatükk: „ivb peatükk teave ümberpaigutamise kohta Artikkel 14b Teave andmesubjekti ümberpaigutamise staatuse kohta 1. Niipea kui ümberpaigutamise sihtliikmesriik on sunnitud asjaomase isiku määruse (EL) XXX/XXX [varjupaiga- ja rändehalduse määrus] artikli 57 lõike 7 kohaselt ümber paigutama, ajakohastab toetatav liikmesriik oma asjaomast isikut käsitlevat andmekogumit, mis on salvestatud kooskõlas käesoleva määruse artiklite 12, 13, 14 või 14a, lisades sinna ümberpaigutamise sihtliikmesriigi. 2. Kui rahvusvahelise kaitse taotleja saabub ümberpaigutamise sihtliikmesriiki pärast ümberpaigutamise sihtliikmesriigi kinnitust asjaomase isiku ümberpaigutamise kohta vastavalt määruse (EL) nr XXX/XXX [varjupaiga- ja rändehalduse määrus] artikli 57 lõikele 7, saadab kõnealune liikmesriik asjaomast isikut käsitleva andmekogumi, mis on salvestatud kooskõlas käesoleva määruse artikliga 12 või artikliga 14 ning lisab sinna tema saabumiskuupäeva. Andmekogumit säilitatakse vastavalt artikli 17 lõikele 1, et võimaldada artiklitega 15 ja 16 ettenähtud edastamist.“; 21) artiklit 17 muudetakse järgmiselt: a) lisatakse lõige 3a: „3a. Kõiki kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isikuga seonduvaid artikli 14a lõikes 2 nimetatud andmekogumeid säilitatakse artikli 14a lõikes 1 nimetatud eesmärgil kesksüsteemis ja vajaduse korral ühises isikuandmete hoidlas viie aasta jooksul pärast biomeetriliste andmete võtmist.“; b) lõige 4 asendatakse järgmisega: „4. Käesoleva artikli lõigetes 1–3a osutatud andmete säilitusaegade möödudes kustutab kesksüsteem automaatselt kustutatakse kesksüsteemis ja vajaduse korral ühises isikuandmete hoidlas olevad andmesubjektide andmed.“; 22) artikkel 19 asendatakse järgmisega: „Artikkel 19 Andmete märkimine ja blokeerimine

1. Päritoluliikmesriik, kes on võtnud rahvusvahelise kaitse alla rahvusvahelise kaitse taotleja isiku, kelle andmed olid artikli 12 kohaselt eelnevalt salvestatud kesksüsteemi ja vajaduse korral ühisesse isikuandmete hoidlasse, teeb artikli 1 lõike 1 punktis a sätestatud eesmärgil asjaomaste andmete kohta märke kooskõlas nõuetega, mille eu-LISA on kesksüsteemiga toimuva elektroonilise teabevahetuse jaoks kehtestanud. Kõnealust märget säilitatakse kesksüsteemis vastavalt artikli 17 lõikele 1, et võimaldada artikliga 15 ja artikliga 16 ettenähtud edastamist. Kesksüsteem teavitab võimalikult kiiresti ja hiljemalt 72 tunni jooksul kõiki päritoluliikmesriike sellest, et teine päritoluliikmesriik, kelle otsing on leidnud kokkulangevuse tema poolt artikli 10 lõikes 1, artikli 13 lõikes 1 või, artikli 14 lõikes 1 või artikli 14a lõikes 1 osutatud isikute kohta edastatud andmetega, on teinud andmete kohta märke. Teised päritoluliikmesriigid teevad samuti vastavate andmekogumite kohta märke. 2. Rahvusvahelise kaitse saajate kesksüsteemis ja vajaduse korral ühises isikuandmete hoidlas säilitatavad ja käesoleva artikli lõike 1 kohaselt märgitud andmed tehakse artikli 1 lõike 1 punktis d sätestatud eesmärgil võrdlemise jaoks kättesaadavakskolmeks aastaks alates andmesubjekti rahvusvahelise kaitse alla võtmise kuupäevast seniks, kuni sellised andmed kesksüsteemist ja vajaduse korral ühisest isikuandmete hoidlast vastavalt artikli 17 lõikele 4 automaatselt kustutatakse. Kokkulangevuse korral edastab kesksüsteem kõikide kokkulangevate andmekogumite kohta artikli 12 punktides b–s osutatud andmed. Kesksüsteem ei edasta käesoleva artikli lõikes 1 osundatud märget. Pärast kolme aasta möödumist blokeerib kesksüsteem automaatselt selliste andmete edastamise artikli 1 lõike 1 punktis c sätestatud eesmärgil võrdlemise taotluse korral, kuid jätab andmed kuni nende kustutamiseni kättesaadavaks võrdluse teostamiseks artikli 1 lõike 1 punktis a sätestatud eesmärgil. Blokeeritud andmeid ei edastata ning kokkulangevuse korral annab kesksüsteem taotlevale liikmesriigile negatiivse tulemuse. 3. Päritoluliikmesriik eemaldab kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku andmete kohta eelnevalt kooskõlas käesoleva artikli lõikega 1 või 2 tehtud märke või blokeeringu, kui tema staatus on direktiivi 2011/95/EL artikli 14 või 19 alusel tühistatud, lõpetatud või selle uuendamisest on keeldutud määruse nr (EL) XXX/XXX [miinimumnõuete määrus] artikli 14 või artikli 20 kohaselt ära võetud.

4. Päritoluliikmesriik, kes on väljastanud andnud elamisloa ebaseaduslikult riigis viibivale kolmanda riigi kodanikule või kodakondsuseta isikule, kelle andmed olid artikli 13 lõike 2 ja artikli 14 lõike 2 kohaselt eelnevalt kesksüsteemi ja vajaduse korral ühisesse isikuandmete hoidlasse salvestatud, või kolmanda riigi kodanikule või kodakondsuseta isikule, kes on maabunud otsingu- ja päästeoperatsiooni järel ning kelle andmed olid artikli 14a lõike 2 kohaselt eelnevalt kesksüsteemi ja vajaduse korral ühisesse isikuandmete hoidlasse salvestatud teeb artikli 1 lõike 1 punktides a ja c sätestatud eesmärgil asjaomaste andmete kohta märke kooskõlas nõuetega, mille eu-LISA on kesksüsteemiga toimuva elektroonilise teabevahetuse jaoks kehtestanud. Kõnealust märget säilitatakse kesksüsteemis vastavalt artikli 17 lõigetele 2, ja 3 ja 3a et võimaldada artikliga 15 ja artikliga 16 ettenähtud edastamist. Kesksüsteem teavitab võimalikult kiiresti ja hiljemalt 72 tunni jooksul kõiki päritoluliikmesriike sellest, et teine päritoluliikmesriik, kelle otsing on leidnud kokkulangevuse tema poolt artikli 10 lõikes 1, artikli 13 lõikes 1 või, artikli 14 lõikes 1 või artikli 14a lõikes 1 osutatud isikute kohta edastatud andmetega, on teinud andmete kohta märke. Teised päritoluliikmesriigid teevad samuti vastavate andmekogumite kohta märke. 5. Ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike või kodakondsuseta isikute kohta kesksüsteemis ja ühises isikuandmete hoidlas säilitatavad ja käesoleva artikli lõike 4 kohaselt märgitud andmed tehakse artikli 1 lõike 1 punktis d sätestatud eesmärgil võrdlemise jaoks kättesaadavaks, kuni need andmed kesksüsteemist ja ühisest isikuandmete hoidlast artikli 17 lõike 4 kohaselt kustutatakse. 6. Määruse (EL) nr XXX/XXX [varjupaiga- ja rändehalduse määrus] artikli 58 lõike 4 kohaldamisel registreerib ümberpaigutamise sihtliikmesriik pärast andmete artikli 14b lõike 2 kohast registreerimist ennast vastutavaks liikmesriigiks ja lisab kõnealustele andmetele märke, mille sisestas kaitse andnud liikmesriik.“; 23) artiklisse 21 lisatakse järgmine lõige: „1a. Kui määratud asutused on teinud päringu ühisest isikuandmete hoidlast kooskõlas määruse (EL) 2019/818 artikli 22 lõikega 1, võivad nad saada päringute tegemiseks juurdepääsu Eurodac-süsteemile, kui käesolevas artiklis sätestatud tingimused on täidetud ja vastavalt määruse (EL) 2019/818 artikli 22 lõikele 2 saadud vastusest on näha, et andmeid säilitatakse Eurodac-süsteemis.“; 24) artiklisse 22 lisatakse lõige 1a: „1a. Kui Europol on teinud päringu ühisest isikuandmete hoidlast kooskõlas määruse (EL) 2019/818 artikli 22 lõikega 1, võib ta saada päringute tegemiseks juurdepääsu Eurodac-süsteemile, kui käesolevas artiklis sätestatud tingimused on täidetud ja vastavalt määruse (EL) 2019/818 artikli 22 lõikele 2 saadud vastusest on näha, et andmeid säilitatakse Eurodac-süsteemis.“; 25) artiklisse 28 lisatakse järgmine lõige: „3a. Juurdepääs ühises isikuandmete hoidlas säilitatavate Eurodac-süsteemi andmete kohta päringute tegemiseks antakse liikmesriikide ametiasutuste ja liidu asutuste nõuetekohaselt volitatud töötajatele, kes on pädevad täitma määruse (EL) 2019/818 artiklites 20 ja 21 sätestatud eesmärke. Juurdepääs piirdub ulatusega, mis on vajalik kõnealuste liikmesriigi ametiasutuste ja liidu asutuste ülesannete täitmiseks kooskõlas nende eesmärkidega ja mis on proportsionaalne taotletavate eesmärkidega.“; 26) artiklit 29 muudetakse järgmiselt: a) lisatakse lõiked 1a ja 1b: „1a. Artikli 8a kohaldamisel peab eu-LISA registrit kõigi andmetöötlustoimingute kohta Eurodac-süsteemis. Sellist liiki toimingute registrikanded sisaldavad esimeses lõigus sätestatud elemente ja määruse (EL) 2018/1240 artiklis 20 sätestatud automaatse menetlemise tulemusel saadud kokkulangevusi. 1b. Artikli 8a kohaldamisel peavad liikmesriigid ja eu-LISA registrit kõigi andmetöötlustoimingute kohta Eurodac-süsteemis ja viisainfosüsteemis kooskõlas käesoleva artikliga ja määruse (EÜ) 767/2008 artikliga 34.“; b) lõige 3 asendatakse järgmisega: „3. Seoses artikli 1 lõike 1 punktides a, ja b, bc, f ja g ja b sätestatud eesmärgiga võtab iga liikmesriik vajalikke meetmeid, et saavutada käesoleva artikli lõigetes 1, 1a, 1b ja 2 esitatud eesmärgid seoses oma riikliku süsteemiga. Peale selle registreerib iga liikmesriik töötajad, kes on nõuetekohaselt volitatud andmeid sisestama või saama.“; 27) artikli 39 lõikesse 2 lisatakse punkt i: „i)kui see on asjakohane, määruse (EL) 2019/818 artikli 7 lõike 2 kohane viide Euroopa otsinguportaali kasutamisele päringute tegemiseks Eurodac-süsteemis.“ 28) artikli 40 järele lisatakse peatükk VIIIa: „VIIIa PEATÜKK MÄÄRUSTE (EL) 2018/1240 JA (EL) 2019/818 MUUDATUSED

Artikkel 40 a Määruse (EL) 2018/1240 muudatused

Määrust (EL) 2018/1240 muudetakse järgmiselt. 1) artiklisse 11 lisatakse lõige 6a: „6a. Artikli 20 lõike 2 punktis k osutatud kontrollide tegemiseks võimaldab käesoleva artikli lõikes 1 osutatud automaatne menetlemine teha ETIASe kesksüsteemil päringuid [määrusega (EL) XXX/XXX] loodud Eurodac-süsteemis, kasutades selleks järgmisi artikli 17 lõike 2 punktides a–d loetletud andmeid: a) perekonnanimi, sünnijärgne perekonnanimi, eesnimi või -nimed, sünniaeg ja -koht, sugu, praegune kodakondsus; b) muud nimed (varjunimi või -nimed, kunstnikunimi või -nimed, tavaliselt kasutatav nimi või -nimed), kui need on olemas; c) muud kodakondsused (kui neid on); d) reisidokumendi liik, number ja väljaandjariik.“; 2) artikli 25 a lõikesse 1 lisatakse punkt e: „e) määruse (EL) XXX/XXX [Eurodaci määrus] ) artiklid 12, 13, 14 ja 14a.“; 3) artikli 88 lõige 6 asendatakse järgmisega: „6. ETIAS rakendatakse tööle olenemata sellest, kas koostalitlusvõime Eurodac-süsteemi või ECRIS-TCN-süsteemiga on tekkinud või mitte.“; Artikkel 40b Määruse (EL) 2019/818 muudatused Määrust (EL) 2019/818 muudetakse järgmiselt. 1) Artikli 4 punkt 20 asendatakse järgmisega: „20. „määratud asutused“ – liikmesriikide määratud asutused, mis on määratletud määruse (EL) XXX/XXX [Eurodaci määrus] artiklis 6, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/2226 artikli 3 lõike 1 punktis 26, määruse (EÜ) 767/2008 artikli 4 punktis 3a ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1240 artikli 3 lõike 1 punktis 21;“; 2) artikli 10 lõike 1 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Ilma et see piiraks määruse (EL) XXX/XXX [Eurodaci määrus] artikli 39, määruse (EL) 2018/1862 artiklite 12 ja 18, määruse (EL) 2019/816 artikli 29 ja määruse (EL) 2016/794 artikli 40 kohaldamist, peab eu-LISA kõikide Euroopa otsinguportaalis tehtavate andmetöötlustoimingute logisid. Need logid sisaldavad ennekõike järgmist:“; 3) artikli 13 lõiget 1 muudetakse järgmiselt: a) alapunkt b asendatakse järgmisega: „b) määruse (EL) 2019/816 artikli 5 lõike 1 punktis b ja lõikes 2 osutatud andmed;“; b) lisatakse punkt c: „c) määruse (EL) XXX/XXX [Eurodaci määrus] artikli 12 punktides a ja b, artikli 13 lõike 2 punktides a ja b, artikli 14 lõike 2 punktides a ja b ning artikli 14a lõike 2 punktides a ja b osutatud teave.“; 4) artikkel 14 asendatakse järgmisega: „Artikkel 14 Biomeetriliste andmete otsimine ühise biomeetrilise võrdlemise teenuse kaudu Ühises isikuandmete hoidlas ja SISis säilitatavate biomeetriliste andmete otsimiseks kasutavad ühine isikuandmete hoidla ja SIS ühises biomeetrilise võrdlemise teenuses säilitatavaid biomeetrilisi malle. Päringud biomeetriliste andmete alusel tehakse kooskõlas käesolevas määruses ning määruses (EL) nr 767/2008, määruses (EÜ) 2017/2226, määruses (EL) XXX/XXX [Eurodaci määrus], määruses (EL) 2018/1860, määruses (EL) 2018/1861, määruses (EL) 2018/1862 ja määruses (EL) 2019/816 sätestatud eesmärkidega.“; 5) artikli 16 lõike 1 sissejuhatav tekst asendatakse järgmisega: „Ilma et see piiraks määruse (EL) XXX/XXX [Eurodaci määrus] artikli 39, määruse (EL) 2018/1862 artiklite 12 ja 18 ning määruse (EL) 2019/816 artikli 29 kohaldamist, peab eu-LISA kõikide ühise biomeetrilise võrdlemise teenuse raames tehtavate andmetöötlustoimingute logisid.“; 6) artikli 18 lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. Ühises isikuandmete hoidlas säilitatakse järgmisi andmeid, mis on loogiliselt eraldatud infosüsteemide järgi, millest andmed on pärit: a) määruse (EL) XXX/XXX [Eurodaci määrus] artikli 12 punktides a–f, h ja i, artikli 13 lõike 2 punktides a–f, h ja i, artikli 14 lõike 2 punktides a–f, h ja i ning