EUROOPA KOMISJON Brüssel,17.3.2016 COM(2016) 157 final 2016/0084(COD) Ringmajanduse pakett Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse eeskirjad CE-märgisega väetisetoodete turul kättesaadavaks tegemise kohta ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 1069/2009 ja (EÜ) nr 1170/2009 (EMPs kohaldatav tekst) {SWD(2016) 64 final}

{SWD(2016) 65 final}



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid 1.Ettepaneku eesmärk on lahendada turul esinevad olulised probleemid, mis tuvastati esmakordselt määruse (EÜ) nr 2003/2003 (edaspidi „kehtiv väetisemäärus”) järelhindamise käigus 2010. aastal. Ettepanekut peetakse ka üheks peamiseks seadusandlikuks ettepanekuks ringmajanduse tegevuskava raames. Esimene põhjus ja eesmärk 2.Uuenduslikel väetisetoodetel, mis sisaldavad sageli toitaineid või biojäätmetest või muust teisesest toorainest saadud orgaanilist ainet kooskõlas ringmajanduse mudeliga, on lahknevate riiklike eeskirjade ja standardite tõttu sageli probleeme juurdepääsul siseturule. 3.Kehtiva väetisemäärusega tagatakse kõnealuse määruse I lisa tooteliikide hulka kuuluva ühtlustatud toodete klassi vaba liikumine siseturul. Selliste toodete puhul võib kasutada märget „EÜ väetis”. Ettevõtjad, kes soovivad turustada muid kui EÜ väetise tüüpi tooteid, peavad kõigepealt saama uue tüübikinnituse kõnealust lisa muutva komisjoni otsuse kaudu. Põhimõtteliselt on kõik kehtivasse väetisemäärusesse lisatud tooteliigid tavapärased mineraalväetised, mis on tavaliselt saadud kaevandamise või keemilise tehnoloogia abil kooskõlas lineaarse majanduse mudeliga. Samuti on näiteks lämmastikväetiste tootmisel kasutatavad keemilised protsessid nii energiakulukad kui ka CO2-mahukad. 4.Ligikaudu 50 % praegu turul olevatest väetistest jäävad määruse kohaldamisalast välja. See kehtib mõne mineraalväetise ja praktiliselt kõikide orgaanilisest materjalist valmistatud väetiste kohta, nagu loomsed või muud põllumajanduslikud kõrvaltooted või toiduahelast ringlusse võetud biojäätmed. Teadusuuringud, innovatsioon ja investeeringud arenevad praegu kiiresti ja edendavad ringmajanduse arengut, luues kohalikke töökohti ja väärtustades ELi-siseselt hangitud teiseseid tooraineid, mida oleks muidu kasutatud otse maapinnal või ladustatud prügilas, mis põhjustab tarbetut eutrofeerumist ja kasvuhoonegaaside heidet. Väetisetööstuses on praegu suundumus teenusekomponendi suurenemisele, millega kaasneb järjest sagedamini toodete kohandamine vastavalt väetise kasutamiseks mõeldud pinnase analüüsile. Euroopa VKEd ja muud ettevõtted on nimetatud suundumuse arendamisest üha rohkem huvitatud. Orgaanilisi väetisi sisaldavate kohandatud toodete jaoks sõltub pääs siseturule praegu vastastikusest tunnustamisest ja on seetõttu sageli problemaatiline. 5.Praeguse õigusraamistiku raames on probleem innovaatiliste väetiste jaoks kahetine. 6.Probleemi esimene tahk on asjaolu, et orgaanilisest või teisesest toormaterjalist saadud tooteliikide lisamine kehtivasse väetisemäärusesse on keeruline. Reguleerivad asutused kõhklevad, kuna selliste materjalide koostis ja omadused on üsnagi erinevad. Kehtiv väetisemäärus on selgelt kohandatud esmasest toorainest saadud, täpselt kirjeldatud mineraalväetiste jaoks. Selles puuduvad jõulised kontrollimehhanismid ja tagatised, mis on vajalikud, et luua usaldus toodete vastu, mis on saadud olemuselt erinevatest orgaanilistest või teisestest tooraineallikatest. Lisaks sellele ei ole seos loomsete kõrvalsaaduste ja jäätmete kontrolli käsitlevate kehtivate õigusaktide vahel selge. 7.Selle tulemusena on vastavalt ringmajanduse põhimõtetele saadud väetised ühtlustamata. Paljudes liikmesriikides on selliste ühtlustamata väetiste jaoks olemas üksikasjalikud siseriiklikud eeskirjad ja standardid ja keskkonnanõuded (näiteks raskmetallide saasteainete piirnormid), mida ei kohaldata EÜ väetiste suhtes. Lisaks on vastastikuse tunnustamise kaudu toimuv liikmesriikide vaheline vaba liikumine osutunud eriti raskeks. Selle tulemusena seisab orgaanilistest või teisesest toormest saadud väetiste tootja, kes asub ühes liikmesriigis ja soovib laiendada oma turgu teise liikmesriigi territooriumile, sageli silmitsi selliste haldusmenetlustega, mis muudavad turu laienemise üle jõu käivalt kulukaks. Sellest tulenevalt takistab kriitilise massi puudumine investeeringuid ringmajanduse kõnealusse olulisse sektorisse. Probleem on eriti suur nendes liikmesriikides asuvate tootjate jaoks, kus on väike siseturg võrreldes nende käsutuses olevate orgaanilise, teisese toorme (tavaliselt sõnnik) ülejäägiga. 8.Kokkuvõttes kaldub konkurentsieelis nende väetiste poole, mis on toodetud kooskõlas lineaarse majandusmudeliga ja mitte ringmajandusega kooskõlas olevate ELi-sisest päritolu orgaanilistest või teisestest toormaterjalidest saadud väetiste poole. Konkurentsimoonutus takistab ringmajandusse tehtavaid investeeringuid. 9.Probleemi halvendab veelgi asjaolu, et üks väetise peamistest koostisosadest on fosfaatmaak, mille komisjon on määratlenud kriitilise tähtsusega toorainena. Fosfaatväetiste puhul sõltub EL praegu suuresti väljastpoolt ELi kaevandatud fosfaatmaagi impordist (üle 90 % ELis kasutatavatest fosfaatväetistest imporditakse peamiselt Marokost, Tuneesiast ja Venemaalt). Samas sisaldavad kodumajapidamisjäätmed (eelkõige reoveesete) suures koguses fosforit, mis kooskõlas ringmajanduse mudeliga ringlussevõetuna võiks potentsiaalselt katta ligikaudu 20–30 % ELi fosfaatväetiste vajadusest. Seonduv investeerimispotentsiaal jääb siiski suuresti kasutamata ja see tuleneb osaliselt eelnimetatud raskustest saada juurdepääs siseturule. 10.Probleemi teine, kehtivas väetisemääruse piirangutest tulenev tahk uuenduslike väetiste osas on see, et ka uute, esmasest toormest saadud mineraalväetiste tüübikinnitusmenetlus on pikaajaline ega suuda pidada sammu väetisesektori innovatsioonitsükliga. Seepärast on peetud vajalikuks vaadata põhjalikult läbi ja ajakohastada regulatiivne meetod, et suurendada paindlikkust seoses toodetele esitatavate nõuetega ja hoida samal ajal inimeste, loomade ja taimetervise, ohutuse ja keskkonna kaitse kõrgel tasemel. Sellega seotud kaalutlusi käsitletakse üksikasjalikult 3. osas. Järelhindamiste tulemused, sidusrühmadega konsulteerimine ja mõju hindamine. 11.Algatuse peamine poliitiline eesmärk on seega soodustada kooskõlas ringmajanduse mudeliga ELi-sisest päritolu orgaanilistest või teisesest toormest saadud väetiste mahukat tootmist ELis, muutes jäätmed taimedele toitaineteks. Ettepanekus esitatakse õigusraamistik, mis lihtsustab selliste väetiste juurdepääsu siseturule radikaalselt ning loob seeläbi neile väetistele võrdsed võimalused väetistega, mis on toodetud kooskõlas lineaarse majandusmudeliga ja saadud kaevandamise või keemilise tehnoloogia abil. See aitaks saavutada järgmisi ringmajanduse eesmärke: See aitaks väärtustada teiseseid toormaterjale, parandades toormaterjalide kasutamist ja muutes eutrofeerumise ja jäätmekäitlusega seotud probleemid avaliku ja erasektori ettevõtjate jaoks majanduslikeks võimalusteks. See suurendaks ressursitõhusust ja vähendaks impordisõltuvust Euroopa põllumajandusele oluliste toormaterjalide (eelkõige fosfor) osas. See hoogustaks investeeringuid ja innovatsiooni ringmajanduses ja looks seega ELis töökohti. See aitaks leevendada praegu väetisetööstusele avalduvat survet CO2-heite piiramiseks heitkogustega kauplemise süsteemi raames, võimaldades toota väetisi vähem CO2-heidet tekitavatest lähteainetest.

12.Uuenduslike väetiste senisest suurem tootmine ja nendega kauplemine mitmekesistaks ka põllumajandusettevõtjatele pakutavaid väetisi, aidates muuta toiduainete tootmise senisest kulu- ja ressursitõhusamaks. Teine põhjus ja eesmärk 13.Kehtiv väetisemäärus ei võimalda tegeleda selliste keskkonnaprobleemidega, mis tulenevad EÜ väetiste tekitatavast saastatusest mullale, sisevetele, merevetele ja lõpuks ka toidule. Selles kontekstis on selgeks probleemiks kaadmiumi sisaldus anorgaanilistes fosfaatväetistes. ELi piirväärtuste puudumisel on mõned liikmesriigid kehtestanud ühepoolsed piirnormid EÜ väetistes sisalduva kaadmiumi suhtes ELi toimimise lepingu artikli 114 alusel, tekitades seeläbi turu killustatuse ka ühtlustatud valdkonnas. Sama probleem on saasteainete sisaldus neis väetistes, mille suhtes kohaldatakse praegu riiklikke õigusnorme (näit reoveesetetest saadavad toitained). 14.Algatuse teine poliitiline eesmärk on seega tegeleda nimetatud küsimusega ja kehtestada fosfaatväetistele kaadmiumi ühtlustatud piirnormid. Selliste piirväärtuste sätestamine, mille eesmärk on vähendada väetiste kasutamisest tulenevat negatiivset mõju keskkonnale ja inimeste tervisele, aitab vähendada kaadmiumi akumuleerumist mullas ning toidu ja vee saastatust kaadmiumiga. Sellega lahendatakse ka turu killustatuse probleem, mis on praegu seotud mõnes liikmesriigis kehtestatud kaadmiumi piirnormidega. •Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega 15.Ettepanekuga tunnistatakse kehtetuks kehtiv väetisemäärus, kuid lubatakse juba ühtlustatud väetistel jääda turule tingimusel, et need täidavad uued ohutus- ja kvaliteedinõuded. Selles määratakse kindlaks tingimused, mille alusel jäätmetest või loomsetest kõrvalsaadustest toodetud väetised vabastatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 1069/2009 (milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002 (loomsete kõrvalsaaduste määrus) ja direktiivis 2008/98/EÜ (mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid) sätestatud kontrollikohustused ja mis võimaldab neil turul vabalt liikuda CE-märgisega väetistena. See täiendab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH), mille kohaldamist jätkatakse väetisetoodetesse lisatud kemikaalide suhtes. •Kooskõla liidu muude tegevuspõhimõtetega 16.Algatus toetab komisjoni töökohtade, majanduskasvu ja investeeringute tegevuskava, luues sobiva regulatiivse keskkonna reaalmajandusse investeerimiseks. 17.Algatusega antakse eriti oluline ja konkreetne panus komisjoni ringmajanduse paketti. Sellega luuakse võrdsed võimalused kõigi väetisetoodete jaoks ja hõlbustatakse ELi-sisest päritolu teisese tooraine taaskasutamist. 18.Lisaks toetatakse algatusega eesmärki luua süvendatud ja õiglasem siseturg tugevama tööstusbaasiga, kõrvaldades tõkked teatavate uuenduslike väetiste vabalt liikumiselt ja hõlbustades turujärelevalvet liikmesriikides. 19.Algatus on seotud järgmiste poliitiliste algatustega. Ringmajanduse pakett: väetisemääruse läbivaatamise eesmärk on luua õigusraamistik, mis võimaldab väetiste tootmist ringlusse võetud biojäätmetest ja muudest teisestest toorainetest kooskõlas biomajanduse strateegiaga, mis hõlmab taastuvate bioloogiliste ressursside tootmist ning selliste ressursside ja jäätmevoogude muundamist lisandväärtusega toodeteks. See annaks hoogu taimetoitainete ELi-sisesele hankimisele. Taimetoitained, sealhulgas kriitiline tooraine fosfor, on jätkusuutliku Euroopa põllumajanduse seisukohast hädavajalikud. Samuti aitaks see kaasa jäätmehierarhia paremale rakendamisele, minimeerides prügilasse ladestamist või biojäätmete energiakasutust ja lahendades seeläbi sellega seonduvad jäätmekäitluse probleemid. Ühtse turu strateegia: nagu eespool kirjeldatud, kujutavad praegu ühtlustamisaktidega hõlmamata väetistele kehtivad ranged ja liikmesriigiti erinevad õigusraamistikud endast tuntud tõket väetiste liikumisele siseturul. Ehkki ettevõtjad peavad liikmesriikide erinevaid õigusnorme uutele turgudele sisenemist tõkestavaks asjaoluks, on õigusnormid liikmesriikide arvates hädavajalikud toiduahela ja keskkonna kaitsmise seisukohast. Kõnealuste tervise ja keskkonnaga seotud probleemide tõttu on vastastikune tunnustamine ühtlustamata väetiste valdkonnas osutunud eriti raskeks ja ettevõtjad on taotlenud võimalust saada juurdepääs kogu siseturule, järgides ühtlustatud õigusnorme, mis lahendaksid need probleemid ELi tasandil. „Horisont 2020”: ettepanekul on potentsiaal stimuleerida asjaomaseid teadusuuringuid, mis on algatatud teise ühiskondliku väljakutse („Toiduga kindlustatus, säästev põllumajandus ja metsandus, mere-, merendus- ja siseveeuuringud ning biomajandus”) ja viienda ühiskondliku väljakutse („Kliimameetmed, keskkond, ressursitõhusus ja toorained”) raames, mille eesmärk on muu hulgas leida uuenduslikke lahendusi jäätmetest, reoveest ja biojäätmetest saadud ressursside tõhusamaks ja turvalisemaks taaskasutamiseks ning õhutada uurijaid töötama välja uuenduslikke tooteid, mis vastaksid turu nõudlusele, ühiskonna vajadustele ja keskkonnakaitsealastele tegevuspõhimõtetele. Biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõte on muu hulgas kindlaks määranud, et fosfori ringlussevõtmine väetiste tootmise eesmärgil on (orgaaniliste) jäätmete seisukohast arenev ja majanduslikult paljulubav uus väärtusahel. Selliste väetiste hõlbus juurdepääs siseturule oleks kõnealuste eesmärkide saavutamise ja teadusuuringute tulemuste turuletoomise eeldus. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus 20.Ettepaneku eesmärk on parandada väetisetoodete siseturu toimimist ja seetõttu käsitletakse selles probleeme, mis tuvastati esmakordselt kehtiva väetisemääruse järelhindamise käigus 2010. aastal. Seetõttu on õiguslikuks aluseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114, mis on ka kehtiva väetisemääruse õiguslik alus. •Subsidiaarsus (ei kuulu liidu ainupädevusse) 21.Kavandatud meetme esimene eesmärk on edendada tootmisse tehtavaid investeeringuid ning tõhusate, turvaliste ja uuenduslike, kooskõlas ringmajanduse mudeli ja biomajanduse strateegiaga orgaanilistest või teisestest toorainetest toodetud väetiste omaksvõtmist, aidates kogu siseturule juurdepääsu kaudu kaasa selliste toodete kriitilise massi saavutamisele. Tõhusam kasutamine selliste väestiste tootmisel võib tuua olulist keskkonna-alast kasu, vähendada sõltuvust kriitiliste toorainete impordist väljastpoolt ELi ning pakkuda põllumajandustootjatele mitmekesisemaid kvaliteetseid väetisetooteid. Praegu kujutavad liikmesriigiti erinevad õigusraamistikud endast tõkkeid selliste toodete vabale liikumisele. Selliseid tõkkeid ei saa kõrvaldada liikmesriikide ühepoolse tegevuse kaudu. Eelkõige on selles valdkonnas osutunud eriti raskeks vastastikune tunnustamine, mis on järjest olulisem takistus, kuna huvi orgaanilistest või teisestest toorainetest toodetud kvaliteetsete väetiste tootmise ja nendega kauplemise vastu pigem suureneb. Teisest küljest võiksid ELi meetmed tagada selliste väetiste vaba liikumise, luues ühtlustatud kvaliteedi-, turvalisus- ja keskkonnakriteeriumid. 22.Teine eesmärk on tegeleda pinnase ja toidu kaadmiumiga saastumise probleemiga, mis tuleneb väetiste kasutamisest. Kuna suurem osa väetisi, mis seda probleemi põhjustavad (muu hulgas anorgaanilised fosfaatväetised), on juba ühtlustatud, ei saa liikmesriigid seda eesmärki ühepoolselt saavutada. Teisest küljest võivad kogu ELi hõlmavad piirnormid tõhusalt vähendada ühtlustatud väetisetoodetes sisalduvaid saasteaineid, nii et nende tase oleks turvalisem.

•Proportsionaalsus 23.Meetme esimene eesmärk on edendada tõhusate, turvaliste ja uuenduslike, kooskõlas ringmajanduse mudeliga orgaanilistest või teisestest toorainetest toodetud väetiste tootmisse tehtavaid investeeringuid, millega kaasneks kasu keskkonnamõju seisukohast, väheneks sõltuvus impordist ning suureneks kvaliteetsete toodete pakkumise mitmekesisus. Algatuse eesmärk on selliste toodete kriitilise massi saavutamine siseturu kaudu. Ühtlustamata väetiste vastastikune tunnustamine on senini osutunud eriti raskeks, samas kui tooteid käsitlevad ühtlustamisõigusaktid on olnud tõhus viis tagada mineraalväetistele juurdepääs siseturule. Seetõttu järeldatakse, et orgaanilistest või teisestest toorainetest toodetud väetisi hõlmavad tooteid käsitlevad ühtlustamisõigusaktid ei lähe kaugemale, kui on vajalik õiguskindluse tagamiseks ringmajandusse tehtavate suuremahuliste investeeringute edendamisel. Käesolevas ettepanekus valitud regulatiivne meetod jätab ettevõtjatele maksimaalse paindlikkuse uute toodete turulelaskmisel, ilma et tehtaks järeleandmisi turvalisuses ja kvaliteedis. Lisaks annab ettepanek liikmesriikidele vabad käed ühtlustamata väetiste turulelubamiseks, võtmata sealjuures suuremaid turgusid otsivatelt ettevõtjatelt võimalust otsustada harmoneeritud õigusraamistikuga kaasnevate hüvede kasuks. 24.Määrust peetakse kõige sobivamaks vormiks, et ühtlustada tooteid sellises tehniliselt keerukas ja potentsiaalselt toiduahelale ja keskkonnale mõju avaldavas valdkonnas nagu väetised. Seda järeldust toetab asjaolu, et ka kehtiv väetisi käsitlev ühtlustamisõigusakt on määruse vormis. 25.Teise eesmärgi (tegeleda pinnase ja toidu kaadmiumiga saastumise probleemiga, mis tuleneb selliste väetiste kasutamisest, millest paljud on juba ühtlustatud) puhul peetakse maksimumtasemete kehtestamist tooteid käsitlevates õigusaktides tõhusaks vahendiks, et tegeleda probleemi põhjusega. Majanduslikku mõju peetakse proportsionaalseks eesmärgiga hoida ära pinnase pöördumatu saastumine, mis mõjutab praegusi ja tulevasi põllumajandustootjate ja toidu tarbijate põlvkondi. 26.Proportsionaalsust käsitletakse lähemalt mõjuhinnangu punktis 4.2.2. •Vahendi valik 27.Määrust peetakse kõige sobivamaks vormiks, et ühtlustada tooteid sellises tehniliselt keerukas ja potentsiaalselt toiduahelale ja keskkonnale mõju avaldavas valdkonnas nagu väetised. Seda järeldust toetab asjaolu, et ka kehtiv väetisi käsitlev ühtlustamisõigusakt on määruse vormis. 3.JÄRELHINDAMISTE TULEMUSED, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMINE JA MÕJUHINNANGUD •Järelhindamised / kehtivate õigusaktide toimivuskontroll 28.Kehtiva väetisemääruse järelhindamisel, mis viidi läbi 2010. aastal, jõuti järeldusele, et määrus on saavutanud tõhusalt eesmärgi lihtsustada ja ühtlustada õigusraamistikku seoses suure osaga väetiseturust. 29.Kuid hindamise käigus järeldati ka, et määrus võiks olla tõhusam uuenduslike väetiste edendamisel ning et kohandusi oleks vaja ka keskkonna paremaks kaitsmiseks. Lisaks osutas hindamine seoses praegu määruse kohaldamisalast välja jäävate orgaaniliste väetistega, et ei ettevõtjad ega liikmesriikide ametiasutused ei pidanud vastastikust tunnustamist kõige sobivamaks vahendiks vaba liikumise tagamiseks, kuna väetised on tooted, mille puhul toote kvaliteedi, keskkonna ja inimtervisega seotud probleemid õigustavad rangeid eeskirju. •Konsulteerimine sidusrühmadega 30.Kogu 2011. aastal alanud ettevalmistava etapi jooksul viidi liikmesriikide ja muude sidusrühmadega läbi ulatuslikud konsultatsioonid, eelkõige väetiste töörühma raames. 2015. aasta mais avaldatud avalik konsultatsioon ringmajanduse kohta sisaldas küsimusi väetiste teemal. Sidusrühmasid kutsuti ka andma tagasisidet väetisemääruse läbivaatamise tegevuskava kohta, mis avaldati 22. oktoobril 2015. •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine 31.Mõjuhinnangu aruande olemasolev kavand põhineb suurel määral eespool mainitud väetisemääruse järelhindamisel 2010. aastal ja 2011. aastal läbi viidud uuringul võimaluste kohta väetisi käsitlevate ELi õigusaktide täielikuks ühtlustamiseks, kaasa arvatud seoses nende tehnilise teostatavuse, keskkonna-, majandusliku ja ühiskonnale avalduva mõjuga. 32.Fosfori ringlussevõtmist on käsitletud ka seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi uurimisprojektides, mille tulemusi on analüüsitud 4. märtsil 2015 Berliinis peetud õpikoja „Ringmajanduse lähenemisviis fosforile: teadusuuringutest kasutuselevõtmiseni” raames. Üks kindlaks määratud prioriteete on ELi väetisemääruse läbivaatamine, et laiendada selle kohaldamisala teisestest allikatest (nt ringlussevõetud fosfaadid) ja orgaanilistest allikatest saadud toitainetele. •Mõjuhinnang 33.Ettepanekut toetab mõjuhinnang, mille peamised dokumendid on kättesaadavad järgmise lingi kaudu [Once the IAR is published, insert link to the summary sheet and to the positive opinion of the Regulatory Scrutiny Board]. Mõjuhindamiskomitee arvamust on arvesse võetud, esitades paremad tõendid erinevate riiklike standardite kui turu killustatuse põhjuste kohta, selgitades erinevate hinnatud variantide sisu ja õigustades ettepaneku peamisi mõjusid. 34.Mõjuhinnangus võrreldi praegust olukorda (sellele viidatakse kui 1. variandile) nelja muu poliitikavariandiga (millele viidatakse kui 2.–5. valriandile). 2.–5. variandi raames laiendataks ühtlustamise kohaldamisala orgaanilistest toorainetest toodetud väetistele ja muudele väetistega seotud toodetele ning saasteainetele kehtestataks piirväärtused. Variantide erinevus seisneks eri kontrollimehhanismides: 2. variandi korral jääks väetisemääruse regulatiivne meetod ehk tüübikinnitus samaks. 3. variandi korral asendatakse tüübikinnitus selliste materjalide positiivse ja tervikliku loeteluga, mis on sobivad tahtlikuks lisamiseks väetistesse. 4. variandi puhul saavutatakse vajalik kontroll uue õigusraamistiku kaudu ning ühte vastavushindamismenetlust kohaldatakse kõigi väetiste suhtes. 5. variant põhineks samuti uuel õigusraamistikul, kuid vastavushindamismenetlus varieeruks materjalide kategooriate kaupa. Kõigi nelja variandi (2.–5. variant) puhul uuriti ka, kas ühtlustamine peaks olema kohustuslik kõigi teatava toimega toodete puhul või võiksid väetised järgida ühtlustatud õigusakte vabatahtlikkuse alusel, mis oleks alternatiiv kohaldatavatele riiklikele õigusaktidele ja vastastikusele tunnustamisele, nagu see on praegu mineraalväetiste puhul. 35.Lõplik ettepanek vastab 5. variandile, mida on täiendatud vabatahtliku ühtlustamise variandiga. Seda peeti parimaks poliitikavariandiks, kuna see tooks kaasa haldusmenetluste lihtsustamise, eelkõige hästi identifitseeritud, esmasest toorainest toodetud väetisetoodete puhul, ning tagaks paindlikkuse, kindlustades samal ajal, et ühtlustatud väetisetoodete kasutamine ei kujuta endast vastuvõetamatuid riske tervisele või keskkonnale.

36.Ettepanek mõjutab peamiselt selliseid kooskõlas ringmajanduse mudeliga orgaanilistest või teisestest toorainetest toodetud uuenduslike väetiste tootjaid, kes suudavad saavutada kriitilise massi märkimisväärselt lihtsustatud juurdepääsu kaudu siseturule. Sellised tootjad saavad algatusest kasu eelkõige neis liikmesriikides, kus uute väetiseliikide siseturg ei ole piisavalt suur. 37.See mõjutab ka erasektori ja avaliku sektori taaskasutavaid ettevõtteid (nagu näiteks reoveepuhastusjaamade käitajad või komposti ja kääritussaadusi tootvad jäätmekäitlusjaamad), kes saavad võimaluse oma toodangu väärtustamiseks ja seega lihtsustatakse sellisesse taristusse tehtavaid investeeringuid. 38.Paljude liikmesriikide ametiasutuste töökoormus väheneb, kui väetiste registreerimise või lubade andmise riiklikud süsteemid asendatakse osaliselt või täielikult ELi-üleste kontrollimehhanismidega. 39.Lisaks on tõenäoline, et põllumajandustootjatele ja muudele väetisetarbijatele pakutavate toodete mitmekesisus suureneb, samal ajal kui üldsus on paremini kaitstud pinnase, vee ja toidu saastumise eest. •Õigusloome kvaliteet ja lihtsustamine 40.Ettepanekuga lihtsustatakse ja vähendatakse nende väetisetootjate halduskoormust, kes otsivad siseturul juurdepääsu rohkem kui ühe liikmesriigi territooriumile, kuna selline juurdepääs ei sõltu enam vastastikusest tunnustamisest. Samal ajal välditakse turulepääsu keelamist või piiramist sellistele tootjatele, kelle eesmärk ei ole vastata ELi tasandi õigusnormidele, jättes võimaluse pääseda liikmesriikide turgudele vastavalt liikmesriikide õigusnormidele ja vastastikusele tunnustamisele. 4.MÕJU EELARVELE 41.Ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet. Euroopa Komisjoni personali- ja haldusressursid jäävad kehtiva väetisemääruse rakendamise ja järelevalvega võrreldes samaks. 5.MUUD KÜSIMUSED •Rakenduskavad ning järelevalve-, hindamis- ja aruandluskord 42.Euroopa Komisjon abistab ja jälgib liikmesriike määruse rakendamisel. Samuti analüüsib komisjon vajadust suuniste, standardite või kavade järele, millega tõendada väetisetoodete keskkonnasäästlikkust, võimaldades seeläbi kanda tootemärgistele väiteid keskkonnasäästlikkuse kohta. 43.Lisaks kavatseb komisjon lisada määruse lisadesse täiendavad koostisainete kategooriad, et võtta arvesse tehnoloogia arengut ning võimaldada turvaliste ja tõhusate väetiste tootmist taaskasutusse võetud teisesest toorainest, nagu näiteks biosüsi, tuhk ja struviit. Samuti vaatab komisjoni lisades esitatud nõudeid pidevalt läbi ning muudab neid vajaduse korral, et tagada inimeste-, loomade või taimetervise ja ohutuse või keskkonna piisav kaitse. •Ettepaneku teatavate sätete üksikasjalik selgitus 44.Kavandatava määruse 1. peatükis sätestatakse määruse reguleerimisese, kohaldamisala ja mõisted, samuti CE-märgisega väetisetoodete vaba liikumise ja turustatavuse aluspõhimõtted. Tootenõudeid käsitlevad sätted viitavad I ja II lisale, mis sisaldavad sisulisi nõudeid lõpptoodete kategooriatele kooskõlas nende kavandatava toimega (I lisa) ning selliste koostisainete kategooriatele, mis võivad sisalduda CE-märgisega väetisetoodetes (II lisa). Samuti viitavad kõnealused sätted III lisale, kus on sätestatud märgistusnõuded. 45.2. peatükis sätestatakse turul kättesaadavate, CE-märgisega väetisetoodete tootmises osalevate ettevõtjate kohustused. 46.3. peatükis sätestatakse CE-märgisega väetisetoodete peamised vastavuspõhimõtted. Selles viidatakse IV lisale, mis kirjeldab üksikasjalikult CE-märgisega väetisetoodete suhtes kohaldatavaid vastavushindamismenetlusi sõltuvalt väetiste koostisainete kategooriatest ja toimekategooriatest. Samuti viidatakse 3. peatükis V lisale, kus on sätestatud ELi vastavusdeklaratsiooni näidise ülesehitus. 47.4. peatükis kehtestatakse sätted teavitatud asutuste kohta ja 5. peatükis turujärelevalvet käsitlevad sätted. 6. peatükis sätestatakse tingimused, mille alusel komisjon võib vastu võtta delegeeritud ja rakendusakte ning 7. peatükis lõppsätted. 2016/0084 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega kehtestatakse eeskirjad CE-märgisega väetisetoodete turul kättesaadavaks tegemise kohta ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 1069/2009 ja (EÜ) nr 1170/2009 (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1)Väetiste siseturul kättesaadavaks tegemist käsitlevad tingimused on osaliselt ühtlustatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2003/2003 kaudu, milles käsitletakse peaaegu eranditult väetisi, mis on saadud kaevandatud või keemiliselt toodetud anorgaanilistest materjalidest. Väetamiseks on vaja kasutada ka ringlussevõetud või orgaanilisi materjale. Kehtestada tuleks ühtlustatud tingimused, mille alusel sellistest ringlussevõetud või orgaanilistest materjalidest saadud väetised saab kättesaadavaks teha kogu siseturul, et luua oluline stiimul nende kasutamiseks. Seetõttu tuleks ühtlustamise kohaldamisala laiendada, et kaasata ringlussevõetud ja orgaanilised materjalid. (2)Teatavaid tooteid kasutatakse koos väetistega toitainete omastamise tõhususe parandamiseks. Tänu neile väheneb kasutatavate väetiste kogus ja seeläbi ka nende keskkonnamõju. Selleks et lihtsustada toodete vaba liikumist siseturul, peaksid ühtlustamisega olema hõlmatud mitte ainult väetised ehk tooted, mis varustavad taimi toitainetega, vaid ka taimede toitainete omastamise tõhususe parandamiseks mõeldud tooted. (3)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 765/2008 on sätestatud eeskirjad vastavushindamisasutuste akrediteerimise kohta, toodete turujärelevalve raamistik ja kolmandatest riikidest pärit toodete kontrollimise raamistik ning CE-märgise kasutamise üldpõhimõtted. Kõnealust määrust tuleks kohaldada käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate toodete suhtes, tagamaks et kaupade vabast liikumisest liidus kasu saavad kaubad täidaksid nõuded, mis tagavad avalike huvide, nagu tervis ja ohutus üldisemalt, tarbijakaitse ja keskkonnakaitse, kõrgetasemelise kaitse. (4)Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses nr 768/2008/EÜ on sätestatud ühised põhimõtted ja erisätted, mis on ette nähtud kohaldamiseks kõigi valdkondlike õigusaktide suhtes, et tagada ühtne alus nimetatud õigusaktide läbivaatamiseks või uuestisõnastamiseks. Seepärast tuleks määrus (EÜ) nr 2003/2003 asendada võimaluste piires kooskõlas kõnealuse otsusega koostatud määrusega. (5)Erinevalt enamikust teistest liidu õiguses sätestatud toodete ühtlustamismeetmetest ei takista määrus (EÜ) nr 2003/2003 ühtlustamata väetiste kättesaadavaks tegemist siseturul siseriikliku õiguse ja aluslepingu üldist vaba liikumist käsitlevate eeskirjade kohaselt. Kuna teatavad tooteturud on väga kohalikud, peaks see võimalus säilima. Ühtlustatud eeskirjade järgimine peaks seega jääma vabatahtlikuks ja seda tuleks nõuda ainult selliste toodete puhul, mis on ette nähtud taimede varustamiseks toitainetega või taimede toitainete omastamise tõhususe parandamiseks ning millel on turul kättesaadavaks tegemise ajal CE-märgis. Seepärast ei tohiks käesolevat määrust kohaldada toodete suhtes, millel ei ole turul kättesaadavaks tegemise ajal CE-märgist. (6)Toodete eri funktsioonid eeldavad eri tooteohutus- ja kvaliteedinõudeid, mis on kohandatud eri otstarbekohasele kasutamisele. Seepärast tuleks CE-märgisega väetisetooted jagada eri toimekategooriatesse, millest igal on oma ohutus- ja kvaliteedinõuded. (7)Samuti eeldavad eri koostisained erinevaid töötlemisnõudeid ja kontrollimehhanisme, mis on kohandatud koostisainete potentsiaalsele ohtlikkusele ja varieeruvusele. CE-märgisega väetisetoodete koostisained tuleks seega jagada eri kategooriatesse, millest igal on oma protsessidega seotud nõuded ja kontrollimehhanismid. Turul peaks olema võimalik teha kättesaadavaks CE-märgisega väetisetoode, mis sisaldab eri koostisaine kategooriatesse kuuluvaid koostisaineid, kui iga aine vastab selle kategooria nõuetele, kuhu see kuulub. (8)CE-märgisega väetisetoodetes sisalduvad saasteained, näiteks kaadmium, võivad kujutada ohtu inimeste ja loomade tervisele ja keskkonnale, kuna need kuhjuvad keskkonnas ja sisenevad toiduahelasse. Seepärast tuleks nende sisaldust sellistes toodetes piirata. Lisaks tuleks biojäätmetest saadud CE-märgisega väetisetoodetes sisalduvate lisandite –eelkõige polümeerid, aga ka metall ja klaas – esinemist takistada või piirata tehnilise teostatavuse piires, avastades sellised lisandid liigiti kogutud biojäätmetes enne töötlemist. (9)Kõigile käesoleva määruse nõuetele vastavatel toodetel peaks olema lubatud vaba liikumine siseturul. Kui CE-märgisega väetisetoote üks või mitu koostisainet kuulub Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaldamisalasse, kuid saavutab tootmisahelas punkti, pärast mida see ei kujuta enam märkimisväärset ohtu inimeste või loomade tervisele (edaspidi „tootmisahela lõpp-punkt”), oleks toote suhtes kõnealuse määruse sätete jätkuv kohaldamine tarbetu halduskoormus. Seepärast tuleks sellised väetisetooted jätta kõnealuse määruse nõuete kohaldamisalast välja. Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1069/2009 vastavalt muuta. (10)Vastavalt määruses (EÜ) nr 1069/2009 sätestatud menetlustele tuleks kindlaks määrata iga loomseid kõrvalsaadusi sisaldava asjaomase koostisaine tootmisahela lõpp-punkt. Kui käesoleva määrusega reguleeritud tootmisprotsess algab enne, kui tootmisahela lõpp-punkt on saavutatud, tuleks CE-märgisega väetisetoodete suhtes korraga kohaldada nii määruse (EÜ) nr 1069/2009 kui ka käesoleva määruse protsessidega seotud nõudeid, mis tähendab seda, et kui sama näitajat reguleeritakse mõlema määrusega, kohaldatakse rangemat nõuet. (11)Kui loomsetest kõrvalsaadustest saadud CE-märgisega väetisetoodetest tuleneb oht inimeste või loomade tervisele, peaks olema võimalik võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 kohaseid kaitsemeetmeid samal viisil nagu muude loomsetest kõrvalsaadustest saadud tootekategooriate puhul.

(12)Kui üks või mitu CE-märgisega väetisetoote koostisainet kuulub määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaldamisalasse, kuid ei ole jõudnud tootmisahela lõpp-punkti, oleks eksitav sätestada käesolevas määruses CE-märgise andmine tootele, kuna sellise toote turul kättesaadavaks tegemise suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 nõudeid. Seetõttu tuleks sellised tooted käesoleva määruse kohaldamisalast välja jätta. (13)Teatavate Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ tähenduses taaskasutusse võetud jäätmete puhul on täheldatud turu nõudlust nende kasutamiseks väetisetoodetena. Lisaks sellele on vajalikud teatavad nõuded, mis käsitlevad taaskasutamistoimingu sisendina kasutatavaid jäätmeid, töötlemisprotsesse ja -tehnikat ning taaskasutamistoimingu tulemusel saadud väetisetooteid, et tagada, et kõnealuste toodete kasutamine ei avalda keskkonnale ega inimese tervisele lõppkokkuvõttes kahjulikku mõju. CE-märgisega väetisetoodete puhul tuleks kõnealused nõuded sätestada käesolevas määruses. Seepärast ei tuleks alates hetkest, mil kõik käesoleva määruse nõuded on täidetud, pidada selliseid tooteid enam jäätmeteks direktiivi 2008/98/EÜ tähenduses. (14)Teatavad ained ja segud, mida tavapäraselt nimetatakse agronoomilisteks lisaaineteks, parandavad väetises sisalduvate toitainete vabastamise võimet. Ained ja segud, mis tehakse turul kättesaadavaks eesmärgiga lisada need sel otstarbel CE-märgisega väetisetoodete hulka, peaksid vastama teatavatele tõhususe kriteeriumidele, mille eest vastutab ainete või segude tootja, ja seepärast tuleks neid käesoleva määruse alusel käsitada CE-märgisega väetisetoodetena. Samuti tuleks selliseid aineid või segusid sisaldavate CE-märgisega väetisetoodete suhtes kohaldada teatavaid tõhususe ja ohutuse kriteeriume. Seega tuleks ka selliseid aineid ja segusid reguleerida CE-märgisega väetisetoodete koostisainetena. (15)Teatavad ained, segud ja mikroorganismid, mida tavapäraselt nimetatakse taimede biostimulaatoriteks, ei ole iseenesest toitained, kuid stimuleerivad siiski toitainete omastamist taimede poolt. Kui nende toodetega püütakse parandada üksnes taimede toitainete kasutamise tõhusust, vastupidavust abiootilisele stressile või põllumajanduskultuuride kvaliteedinäitajaid, on nad oma olemuselt lähemal väetisetoodetele kui enamikule taimekaitsevahendite kategooriatele. Seetõttu peaks selliste toodete puhul olema käesoleva määruse alusel võimalik kasutada CE-märgist ja need tuleks jätta välja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaldamisalast. Määrust (EÜ) nr 1107/2009 tuleks seetõttu vastavalt muuta. (16)Kui tootel on üks või mitu funktsiooni, millest üks kuulub määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaldamisalasse, peaks toode jääma selliste toodete jaoks kohandatud ja nimetatud määrusega sätestatud kontrolli alla. Juhul kui sellistel toodetel on ka väetisetoote funktsioon, oleks eksitav sätestada nende toodete puhul käesoleva määrusega CE-märgis, kuna taimekaitsevahendi turul kättesaadavaks tegemine eeldab kehtiva turustusloa olemasolu asjaomases liikmesriigis. Seetõttu tuleks kõnealused tooted käesoleva määruse kohaldamisalast välja jätta. (17)Käesolev määrus ei tohiks takistada selliste liidu kehtivate õigusaktide kohaldamist, mis on seotud tervist, ohutust ja keskkonnakaitset käsitlevate aspektidega ja mis ei kuulu käesoleva määruse kohaldamisalasse. Seega tuleks käesolevat määrust kohaldada, ilma et see piiraks nõukogu direktiivi 86/278/EMÜ, nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008, komisjoni määruse (EÜ) nr 1881/2006, nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 98/2013 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1143/2014 kohaldamist. (18)Kui CE-märgisega väetisetoode sisaldab ainet või segu määruse (EÜ) nr 1907/2006 tähenduses, tuleks selle koostisainete ohutus otstarbekohaseks kasutamiseks kinnitada nimetatud määruse kohaselt registreerimise kaudu. Teabele esitatavate nõuetega tuleks tagada, et CE-märgisega väetisetoote otstarbekohase kasutuse ohutus on näidatud viisil, mis on võrreldav viisiga, mis saavutatakse põllumaade või põllumajanduskultuuride tarbeks kasutamiseks mõeldud toodete puhul muude reguleerimismehhanismide kaudu (eelkõige liikmesriikide riiklik väetiseseadus ja määrus (EÜ) nr 1107/2009). Seega kui turule lastud tegelikud kogused on ettevõtja kohta väiksemad kui 10 tonni aastas, tuleks määruses (EÜ) nr 1907/2006 kindlaks määratud teabele esitatavaid nõudeid ainete 10–100 tonniste koguste registreerimiseks erandkorras kohaldada tingimusena käesoleva määruse kohaselt turul kättesaadavaks tegemise suhtes. (19)Kui käesoleva määrusega reguleeritud CE-märgisega väetisetoodetes olevate ainete tegelikud kogused on suuremad kui 100 tonni, tuleks määruses (EÜ) nr 1907/2006 sätestatud teabele esitatavaid täiendavaid nõudeid kohaldada otse nimetatud määruse alusel. Käesolev määrus ei tohiks mõjutada ka määruse (EÜ) nr 1907/2006 muude sätete kohaldamist. (20)Eri CE-märgisega väetisetoodetest koosnevat mehaanilist segu, millest iga koostisosa on edukalt läbinud kõnealuse materjali suhtes kohaldatavatele nõuetele vastavuse hindamise, võib pidada sobivaks CE-märgisega väetisetootena kasutamiseks, kui teatavad mehaanilisest segamisest tulenevad lisanõuded on täidetud. Selleks et vältida tarbetut halduskoormust, peaksid sellised mehaanilised segud seetõttu kuuluma eraldi kategooriasse, mille vastavushindamine peaks piirduma mehaanilisest segamisest tulenevate lisanõuetega. (21)Ettevõtjad peaksid vastutama CE-märgisega väetisetoodete vastavuse eest käesoleva määruse nõuetele vastavalt oma rollile tarneahelas, et tagada käesoleva määrusega hõlmatud avaliku huvi aspektide kaitse kõrgel tasemel, samuti aus konkurents siseturul. (22)On vaja sätestada selge ja proportsionaalne kohustuste jaotus, mis vastab iga ettevõtja rollile tarne- ja turustusahelas. (23)Kõige sobivam vastavushindamismenetluse teostaja on tootja, kellel on üksikasjalikud teadmised toote väljatöötamis- ja tootmisprotsessist. Seega peaks CE-märgisega väetisetoodete vastavushindamine jääma ainult tootja kohustuseks. (24)Tuleb tagada, et kolmandatest riikidest siseturule sisenevad CE-märgisega väetisetooted oleksid vastavuses käesoleva määrusega ja eelkõige, et tootjad oleksid nende väetisetoodete suhtes rakendanud asjakohaseid vastavushindamismenetlusi. Seepärast tuleks sätestada, et importijad tagavad nende poolt turule lastavate CE-märgisega väetisetoodete vastavuse käesoleva määruse nõuetele ning ei lase turule CE-märgisega väetisetooteid, mis sellistele nõuetele ei vasta või mis kujutavad endast ohtu inimeste, loomade või taimetervisele, ohutusele või keskkonnale. Samuti tuleks sätestada, et kõnealused importijad tagavad, et vastavushindamismenetlused on läbitud ning et CE-märgisega väetisetoodete märgistus ja tootja koostatud dokumentatsioon on riigi pädevatele asutustele kontrollimiseks kättesaadavad. (25)CE-märgisega väetisetoote turule laskmisel peaks importija turujärelevalve võimaldamiseks märkima väetisetoote pakendile oma nime, registreeritud kaubanime või registreeritud kaubamärgi ja postiaadressi ühenduse võtmiseks. (26)Kuna levitaja teeb CE-märgisega väetisetoote turul kättesaadavaks pärast seda, kui tootja või importija on selle turule lasknud, jälgib ta hoolikalt, et väetisetoote käitlemine tema poolt ei mõjuta negatiivselt toote vastavust käesolevale määrusele. (27)Kui ettevõtja laseb CE-märgisega väetisetoote turule oma nime või kaubamärgi all või muudab CE-märgisega väetisetoodet selliselt, et see võiks mõjutada väetisetoote vastavust käesoleva määruse sätetele, tuleks teda käsitada tootjana ja talle peaksid laienema tootja kohustused. (28)Kuna levitajad ja importijad on turuga lähedalt seotud, tuleks nad kaasata riigi pädevate asutuste täidetavatesse turujärelevalve ülesannetesse ning neilt tuleks nõuda aktiivset osalemist ja kogu vajaliku teabe andmist kõnealustele asutustele CE-märgisega väetisetoote kohta. (29)CE-märgisega väetisetoote jälgitavuse tagamine kogu tarneahelas aitab lihtsustada ja tõhustada turujärelevalvet. Tõhusa jälgimissüsteemi abil on turujärelevalveasutustel lihtsam teha kindlaks ettevõtjad, kes tegid nõuetele mittevastavad CE-märgisega väetisetooted turul kättesaadavaks. Teiste ettevõtjate tuvastamiseks nõutava teabe säilitamisel ei tohiks ettevõtjatelt nõuda sellise teabe ajakohastamist seoses teiste ettevõtjatega, kes on neile või kellele nemad on CE-märgisega väetisetooteid tarninud, kuna selline ajakohastatud teave ei ole neile tavaliselt kättesaadav. (30)Selleks et hõlbustada ohutus- ja kvaliteedinõuetele vastavuse hindamist, on vaja sätestada eeldus, et nõuetele vastavaks saab lugeda CE-märgisega väetisetooted, mis vastavad harmoneeritud standarditele, mis on vastu võetud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1025/2012. (31)Kui harmoneeritud standardeid pole vastu võetud või kui need ei hõlma piisavalt üksikasjalikult käesolevas määruses sätestatud kvaliteedi- ja ohtusnõuete kõiki elemente, võib nende nõuete rakendamiseks olla tarvis ühetaolisi tingimusi. Seetõttu tuleks komisjonile anda volitused selliste rakendusaktide vastuvõtmiseks, kus kõnealused tingimused sätestatakse ühtsetes kirjeldustes. Õiguskindluse eesmärgil tuleks selgitada, et CE-märgisega väetisetooted peavad sellistele kirjeldustele vastama isegi juhul, kui neid peetakse harmoneeritud standarditele vastavaks.

(32)Selleks et ettevõtjad saaksid tõendada ja pädevad asutused kontrollida, et turul kättesaadavaks tehtud CE-märgisega väetisetooted vastavad nõuetele, on vaja ette näha vastavushindamismenetlused. Otsuses nr 768/2008/EÜ on sätestatud vastavushindamismenetluse moodulid kõige vähem rangemast kuni kõige rohkem rangema menetluseni vastavalt riski tasemele ja nõutud ohutustasemele. Valdkondadevahelise ühtsuse ja erakorraliste lahenduste vältimise eesmärgil tuleks vastavushindamismenetlused valida kõnealuste moodulite hulgast. Sellegipoolest on vaja neid mooduleid väetisetoodete eri aspektide arvessevõtmiseks kohandada. Eelkõige on vaja tugevdada kvaliteedisüsteemi ja teavitatud asutuste osalemist teatavate taaskasutusse võetud jäätmetest saadud CE-märgisega väetisetoodete vastavushindamises. (33)Selleks et tagada, et CE-märgisega kõrge lämmastikusisaldusega ammooniumnitraatväetised ei ohustaks turvalisust ja et neid ei kasutataks muul kui ettenähtud otstarbel (näiteks lõhkeainetena), tuleks selliste väetiste suhtes kohaldada erinõudeid, mis on seotud detonatsioonikindluse katsetamise ja jälgitavusega. (34)Selleks et tagada turujärelevalve eesmärgil tõhus juurdepääs teabele, peaks teave vastavuse kohta liidu õigusaktidele, mida kohaldatakse CE-märgisega väetisetoodete suhtes, olema esitatud ühtse ELi vastavusdeklaratsiooni vormis. Ettevõtjate halduskoormuse vähendamiseks võib kõnealune ühtne ELi vastavusdeklaratsioon olla asjaomastest üksikutest vastavusdeklaratsioonidest koostatud toimik. (35)Vastavushindamist selle laiemas tähenduses hõlmava kogu menetluse nähtav tulem on väetisetoote vastavust tõendav CE-märgis. CE-märgist käsitlevad üldpõhimõtted ja selle seosed muude märgistega on sätestatud määruses (EÜ) nr 765/2008. Tuleks kehtestada CE-märgise kinnitamist käsitlevad erieeskirjad väetisetoodete puhul. (36)Käesolevas määruses sätestatud teatavate vastavushindamismenetluste puhul on vajalik liikmesriikide poolt komisjonile teatatud vastavushindamisasutuste sekkumine. (37)On oluline, et kõik teavitatud asutused täidaksid oma ülesandeid ühesugusel samal tasemel ja õiglase konkurentsi tingimustes. Selleks on vaja kehtestada kohustuslikud nõuded vastavushindamisasutustele, kes soovivad saada teavitatud, et osutada vastavushindamisteenuseid. (38)Kui vastavushindamisasutus tõendab vastavust harmoneeritud standardites sätestatud kriteeriumidele, tuleks eeldada, et ta vastab käesolevas määruses sätestatud vastavatele nõuetele. (39)CE-märgisega väetisetoodete vastavushindamise kvaliteedi ühtlase taseme tagamiseks on vaja kehtestada ka nõuded teavitavatele asutustele ja muudele teavitatud asutuste hindamisse, nendest teatamisse ja nende jälgimisse kaasatud asutustele. (40)Käesolevas määruses kehtestatud süsteemi peaks täiendama määrusega (EÜ) nr 765/2008 ette nähtud akrediteerimissüsteem. Kuna akrediteerimine on vastavushindamisasutuse pädevuse kontrollimise põhiline vahend, tuleks seda kasutada ka teavitamise eesmärgil. (41)Kuna teatavate väetisetoodete koostisainete laad on erinev ja kuna teatav kahju, mis võib tekkida mulla ja taimede kokkupuutel lisanditega, võib olla pöördumatu, peaks määruses (EÜ) nr 765/2008 sätestatud läbipaistev akrediteerimine, mis tagab selliseid koostisaineid sisaldavate CE-märgisega väetisetoodete vastavussertifikaatide usaldusväärsuse vajaliku taseme, olema ainus vahend, millega tõendada vastavushindamisasutuste tehnilist pädevust. (42)Vastavushindamisasutused kasutavad tihti vastavushindamise mõne toimingu täitmiseks alltöövõtjaid või tütarettevõtjaid. Et tagada CE-märgisega väetisetoodete turule laskmisel nõutav kaitsetase, on oluline, et vastavushindamist teostavad alltöövõtjad ja tütarettevõtjad täidaksid vastavushindamistoimingute läbiviimisel samu nõudeid nagu teavitatud asutused. Seega on oluline, et teavitatavate asutuste pädevuse ja tegevuse hindamine ning juba teavitatud asutuste järelevalve hõlmaks ka alltöövõtjate ja tütarettevõtjate tegevust. (43)On oluline näha ette tõhus ja läbipaistev teavitamismenetlus ja eelkõige kohandada see uue tehnoloogiaga, et luua elektroonilise teavitamise võimalus. (44)Kuna teavitatud asutuste pakutud teenused võivad olla seotud turul kättesaadavaks tehtud CE-märgisega väetisetoodetega kogu liidus, on asjakohane anda liikmesriikidele ja komisjonile võimalus esitada teavitatud asutuse kohta vastuväiteid. Seega on oluline ette näha ajavahemik, mille jooksul lahendada kõik võimalikud vastavushindamisasutuste pädevust puudutavad küsitavused või probleemid, enne kui nad alustavad tegevust teavitatud asutusena (45)Turulepääsu lihtsustamise huvides on ülioluline, et teavitatud asutused kohaldaksid vastavushindamismenetlust ilma ettevõtjaid liigselt koormamata. Samal põhjusel ja ettevõtjate võrdse kohtlemise tagamiseks tuleb tagada vastavushindamismenetluste tehnilise rakendamise järjekindlus. Seda on kõige paremini võimalik saavutada teavitatud asutuste vahelise asjakohase koordineerimise ja koostöö kaudu. (46)Õiguskindluse tagamiseks on vaja täpsustada, et käesoleva määrusega hõlmatud CE-märgisega väetisetoodete suhtes kohaldatakse määruses (EÜ) nr 765/2008 sätestatud eeskirju siseturu järelevalve ja siseturule sisenevate toodete kontrolli kohta. Käesolev määrus ei tohiks takistada liikmesriike valimast, millised pädevad asutused kõnealuseid ülesandeid täitma hakkavad. (47)CE-märgisega väetisetooteid tuleks turule lasta ainult juhul, kui need on piisavalt tõhusad ega kujuta endast vastuvõetamatut ohtu inimeste, loomade või taimetervisele, ohutusele või keskkonnale, kui neid säilitatakse nõuetekohaselt ja kasutatakse eesmärgipäraselt, ning põhjendatult eeldatavate kasutustingimuste korral ehk kui selline kasutus tuleneb inimeste seaduskuulekast ja hõlpsasti prognoositavast käitumisest. Seepärast tuleks kehtestada ohutust ja kvaliteeti käsitlevad nõuded ning asjakohased kontrollimehhanismid. Lisaks ei tohiks CE-märgisega väetisetoodete otstarbekohane kasutamine põhjustada toidu või sööda ebaturvalisust. (48)Määruses (EÜ) nr 2003/2003 on sätestatud kaitsemeetmete menetlus, mis võimaldab komisjonil kontrollida, kas liikmesriigi võetud meede ohtlikeks peetavate EÜ väetiste suhtes on põhjendatud. Läbipaistvuse suurendamise ja menetlusaja lühendamise huvides on vajalik parandada olemasolevat kaitsemeetmete menetlust, et muuta see veel tõhusamaks ja liikmesriikides olemasolevale oskusteabele toetuvaks. (49)Olemasolevat süsteemi tuleks täiendada menetlusega, mis võimaldaks huvitatud isikutel olla kursis meetmetega, mida kavandatakse seoses CE-märgisega väetisetoodetega, mis tekitavad vastuvõetamatuid riske inim-, looma- või taimetervisele, ohutusele või keskkonnale. See peaks võimaldama ka turujärelevalveasutustel koostöös asjaomaste ettevõtjatega selliste väetisetoodete suhtes algstaadiumis meetmeid võtta. (50)Kui liikmesriigid ja komisjon nõustuvad liikmesriigi võetud meetme põhjendustega, siis ei peaks komisjon rohkem sekkuma, välja arvatud juhul, kui mittevastavus on põhjendatav puudustega harmoneeritud standardis. Sel juhul tuleks kohaldada määruses (EL) nr 1025/2012 sätestatud harmoneeritud standardite suhtes ametlike vastuväidete esitamise menetlust. (51)Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011.

(52)Nõuandemenetlust tuleks kasutada selliste rakendusaktide vastuvõtmiseks, millega nähakse ette, et teavitav liikmesriik võtab vajalikud parandusmeetmed teavitatud asutuste suhtes, mis ei vasta või enam ei vasta teavituse aluseks olnud nõuetele, kuna sellised õigusaktid ei kuulu määruse (EL) nr 182/2011 artikli 2 lõike 2 reguleerimisalasse. (53)Kontrollimenetlust tuleks kasutada rakendusaktide vastuvõtmiseks seoses nõuetele vastavate CE-märgisega väetisetoodetega, mis kujutavad endast vastuvõetamatut ohtu inimeste, loomade või taimetervisele, ohutusele või keskkonnale, kuna sellised õigusaktid kuuluvad määruse (EL) nr 182/2011 artikli 2 lõike 2 reguleerimisalasse. Samal põhjusel tuleks kontrollimenetlust kasutada ka ühtsete kirjelduste vastuvõtmiseks, muutmiseks või kehtetuks tunnistamiseks. (54)Komisjon peaks rakendusakte vastu võttes kindlaks määrama, kas liikmesriikide võetud meetmed seoses nõuetele mittevastavate CE-märgisega väetisetoodetega on õigustatud või mitte. Kuna kõnealused õigusaktid seonduvad küsimusega, kas riiklikud meetmed on õigustatud, ei ole neid õigusakte vaja allutada liikmesriikide kontrollile. (55)Jäätmete ringlussevõtu valdkonnas toimub paljulubav tehniline areng, näiteks reoveesetetest pärineva fosfori ringlussevõtmine ja väetisetoodete tootmine loomsetest kõrvalsaadustest (näiteks biosüsi). Selliseid materjale sisaldavad või sellistest materjalidest koosnevad tooted võiksid pääseda siseturule tarbetu viivituseta, kui tootmisprotsesse on teaduslikult analüüsitud ja protsessidega seotud nõuded on liidu tasandil kehtestatud. Komisjonile tuleks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu õigusakte, et määrata CE-märgisega väetisetoodete või koostisainete jaoks kindlaks laiemad või täiendavad kategooriad, mida saab kasutada selliste toodete tootmisel. Loomsete kõrvalsaaduste puhul tuleks koostisainete kategooriaid laiendada või neid lisada vaid siis, kui tootmisahela lõpp-punkt on määratud kindlaks määruses (EÜ) nr 1069/2009 sätestatud menetluste kohaselt, kuna loomsed kõrvalsaadused, mille jaoks ei ole sellist lõpp-punkti kindlaks määratud, jäävad nii või teisiti käesoleva määruse kohaldamisalast välja. (56)Lisaks sellele peaks olema võimalik viivitamata reageerida uutele tähelepanekutele seoses tingimustega, mille kohaselt CE-märgisega väetisetooted peavad olema piisavalt tõhusad ning seoses uute riskihindamistega inimeste, loomade või taimetervise, ohutuse või keskkonna kohta. Komisjonile tuleks aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu õigusakte, et muuta CE-märgisega väetisetoodete eri kategooriate suhtes kohaldatavaid nõudeid. (57)Nende õiguste kasutamisel on eriti oluline, et komisjon viiks ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. (58)Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad käesoleva määruse rikkumiste eest kohaldatavate karistuste kohta ja tagama nende rakendamise. Ettenähtud karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. (59)On vaja näha ette üleminekukord, mis võimaldab teha turul kättesaadavaks EÜ väetised, mis on turule lastud määruse (EÜ) nr 2003/2003 kohaselt enne käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva, ilma et need tooted peaksid vastama muudele toodetele kehtestatud nõuetele. Levitajatel peaks seega olema võimalik tarnida turule lastud EÜ väetisi, täpsemalt varusid, mis on juba turustusahelas, enne käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva. (60)Ettevõtjatele on vaja anda piisavalt aega käesoleva määruse kohaste kohustuste täitmiseks ja liikmesriikidele käesoleva määruse kohaldamise jaoks vajaliku haldustaristu loomiseks. Seetõttu tuleks kohaldamist lükata edasi tähtajani, mil need ettevalmistused on võimalik mõistlike eelduste kohaselt lõpetada. (61)Kuna käesoleva määruse eesmärki, milleks on tagada siseturu toimimine ja kindlustada samal ajal, et turul olevad CE-märgisega väetisetooted täidavad nõuded, mis tagavad inimeste, loomade ja taimetervise, ohutuse ja keskkonna kaitse kõrgel tasemel, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning selle ulatuse ja mõju tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: 1. peatükk

Üldsätted Artikkel 1

Reguleerimisala 1.Käesolevat määrust kohaldatakse CE-märgisega väetisetoodete suhtes. Käesolevat määrust ei kohaldata järgmiste toodete suhtes: (a)loomsed kõrvalsaadused, mille suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 nõudeid, (b)määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaldamisalasse kuuluvad taimekaitsevahendid. 2.Käesolev määrus ei mõjuta järgmiste õigusaktide kohaldamist: (c)direktiiv 86/278/EMÜ; (d)direktiiv 89/391/EMÜ;

(e)määrus (EÜ) nr 1907/2006; (f)määrus (EÜ) nr 1272/2008; (g)määrus (EÜ) nr 1881/2006; (h)direktiiv 2000/29/EÜ; (i)määrus (EL) nr 98/2013; (j)määrus (EL) nr 1143/2014. Artikkel 2

Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: (1)„väetisetoode” – aine, segu, mikroorganism või mis tahes muu materjal, mida kasutatakse või kavatsetakse kasutada kas iseseisvalt või muude materjalidega segatuna taimedel või nende risosfääril, et varustada taimi toitainetega või parandada nende toitainete omastamise tõhusust; (2)„CE-märgisega väetisetoode” – väetisetoode, millel on turul kättesaadavaks tegemise ajal CE-märgis; (3)„aine” – määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 3 lõikes 1 määratletud aine; (4)„segu” – määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 3 lõikes 2 määratletud segu; (5)„mikroorganism” – määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 3 lõikes 15 määratletud mikroorganism; (6)„turul kättesaadavaks tegemine” – CE-märgisega väetisetoote tasu eest või tasuta tarnimine liidu turule kaubandustegevuse käigus kas levitamiseks või kasutamiseks; (7)„turule laskmine” – CE-märgisega väetisetoote esmakordne liidu turul kättesaadavaks tegemine; (8)„tootja” – füüsiline või juriidiline isik, kes valmistab CE-märgisega väetisetoote või laseb CE-märgisega väetisetoote kavandada või valmistada ning turustab seda väetisetoodet oma nime või kaubamärgi all; (9)„volitatud esindaja” – liidus asuv füüsiline või juriidiline isik, kes on saanud tootjalt kirjaliku volituse tegutseda tema nimel seoses kindlaksmääratud ülesannetega; (10)„importija” – liidus asuv füüsiline või juriidiline isik, kes laseb liidu turule kolmandast riigist pärit CE-märgisega väetisetoote; (11)„levitaja” – füüsiline või juriidiline isik tarneahelas, välja arvatud tootja või importija, kes teeb CE-märgisega väetisetoote turul kättesaadavaks; (12)„ettevõtja” – tootjad, volitatud esindajad, importijad ja levitajad;

(13)„tehniline kirjeldus” – dokument, milles nähakse ette CE-märgisega väetisetootele esitatavad tehnilised nõuded; (14)„harmoneeritud standard” – määruse (EL) nr 1025/2012 artikli 2 punkti 1 alapunktis c määratletud harmoneeritud standard; (15)„akrediteerimine” – määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 2 punktis 10 määratletud akrediteerimine; (16)„riiklik akrediteerimisasutus” – määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 2 punktis 11 määratletud riiklik akrediteerimisasutus; (17)„vastavushindamine” – menetlus, mille käigus hinnatakse, kas CE-märgisega väetisetoodet käsitlevad käesoleva määruse nõuded on täidetud; (18)„vastavushindamisasutus” – asutus, kes teeb vastavushindamist, sealhulgas testib, sertifitseerib ja kontrollib; (19)„tagasivõtmine” – meede, mille eesmärk on võtta turult tagasi CE-märgisega väetisetoode, mis on seal juba lõppkasutajale kättesaadavaks tehtud; (20)„kõrvaldamine” – meede, mille eesmärk on tarneahelas oleva CE-märgisega väetisetoote turul kättesaadavaks tegemise vältimine; (21)„CE-märgis” – märgis, millega tootja kinnitab, et väetisetoode vastab märgise tootele kandmist käsitlevate liidu ühtlustamisaktide alusel kohaldatavatele nõuetele; (22)„liidu ühtlustamisõigusakt” – liidu õigusakt, millega ühtlustatakse toodete turustamise tingimused. Artikkel 3

Vaba liikumine Liikmesriigid ei takista selliste CE-märgisega väetisetoodete turul kättesaadavaks tegemist, mis vastavad käesoleva määruse nõuetele. Artikkel 4

Nõuded toodetele 1.CE-märgisega väetisetoode: (a)täidab I lisas asjaomasele toote toimekategooriale sätestatud nõuded; (b)täidab II lisas asjaomasele koostisainete kategooriale või kategooriatele sätestatud nõuded; (c)märgistatakse vastavalt III lisas esitatud märgistusnõuetele. 2.Kõigi I või II lisaga hõlmamata asjaolude puhul vastavad CE-märgisega väetisetooted nõudele, et nende kasutamine vastavalt kasutusjuhendis sätestatule ei põhjusta taimset päritolu toidu või sööda ohtlikkust määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklite 14 ja 15 tähenduses. Artikkel 5

Turul kättesaadavaks tegemine CE-märgisega väetisetoode tehakse turul kättesaadavaks üksnes siis, kui ta vastab käesoleva määruse nõuetele.

2. peatükk

Ettevõtjate kohustused Artikkel 6

Tootjate kohustused 1.CE-märgisega väetisetoodete turule laskmisel tagavad tootjad, et need on kavandatud ja toodetud vastavalt I lisas asjaomasele toote toimekategooriale sätestatud nõuetele ja II lisas asjaomasele koostisainete kategooriale või kategooriatele sätestatud nõuetele. 2.Tootjad koostavad enne CE-märgisega väetisetoote turule laskmist tehnilise dokumentatsiooni ja viivad läbi või lasevad läbi viia artiklis 14 osutatud asjakohase vastavushindamismenetluse. Kui nimetatud menetlusega on tõendatud sellise väetisetoote vastavus käesolevas määruses sätestatud nõuetele, kinnitavad tootjad tootele CE-märgise, koostavad ELi vastavusdeklaratsiooni ja tagavad, et deklaratsioon on turule laskmise ajal väetisetootega kaasas. 3.Tootjad säilitavad tehnilist dokumentatsiooni ja ELi vastavusdeklaratsiooni kümne aasta jooksul pärast seda, kui kõnealuste dokumentidega hõlmatud CE-märgisega väetisetoode on turule lastud. 4.Tootjad tagavad, et seeriatoodanguna toodetavate CE-märgisega väetisetoodete puhul on kehtestatud menetlused käesoleva määruse nõuetele vastavuse säilimiseks. Muudatusi selliste väetisetoodete tootmismeetodis või omadustes ja muudatusi harmoneeritud standardites, artiklis 13 osutatud ühtses kirjelduses või muus tehnilises kirjelduses, mille põhjal CE-märgisega väetisetoote nõuetele vastavust kinnitatakse, võetakse nõuetekohaselt arvesse. Kui seda peetakse seoses CE-märgisega väetisetoote toimimisega või sellest tuleneva ohu tõttu vajalikuks, kontrollivad tootjad selliseid turul kättesaadavaks tehtud väetisetooteid pisteliselt, uurivad kaebusi, ning kui see on vajalik, peavad registrit kaebuste, nõuetele mittevastavate CE-märgisega väetisetoodete ja selliste toodete tagasivõtmiste kohta ja teavitavad levitajaid sellisest järelevalvest. 5.Tootjad tagavad, et nende poolt turule lastud CE-märgisega väetisetoodete pakendid kannavad tüübi-, partii- või seerianumbrit või muud märget, mis võimaldab neid identifitseerida, või kui väetisetooted tarnitakse ilma pakendita, siis tagavad tootjad, et nõutud teave on esitatud iga väetisetootega kaasas olevas dokumendis. 6.Tootjad märgivad oma nime, registreeritud kaubanime või registreeritud kaubamärgi ja ühenduse võtmiseks kasutatava postiaadressi kas CE-märgisega väetisetoote pakendile, või kui väetisetoode tarnitakse ilma pakendita, väetisetootega kaasasolevasse dokumenti. Postiaadress osutab üheleainsale kohale, kus tootjaga saab ühendust võtta. Kontaktandmed esitatakse keeles, mis on lõppkasutajate ja turujärelevalveasutuste jaoks kergesti arusaadav. 7.Tootjad tagavad, et CE-märgisega väetisetooted on märgistatud vastavalt III lisale, või kui väetisetoode tarnitakse ilma pakendita, et märgistamisteave on esitatud väetisetootega kaasasolevas dokumendis ja on toote turulelaskmise ajal kontrollimiseks kättesaadav. Märgistamisteave esitatakse lõppkasutajate jaoks kergesti arusaadavas, asjaomase liikmesriigi poolt kindlaks määratud keeles ja see on selge, arusaadav ja mõistetav. 8.Tootjad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et CE-märgisega väetisetoode, mille nad on turule lasknud, ei vasta käesolevale määrusele, võtavad viivitamata vajalikud parandusmeetmed, et viia kõnealune väetisetoode nõuetega vastavusse, või kui see on asjakohane, kõrvaldada toode turult või võtta tagasi. Kui tootjad arvavad või neil on põhjust uskuda, et CE-märgisega väetisetooted, mille nad on turule lasknud, kujutavad vastuvõetamatut ohtu inim-, looma- või taimetervisele, ohutusele või keskkonnale, teavitavad nad sellest viivitamata nende liikmesriikide pädevaid asutusi, mille turul nad väetisetooted kättesaadavaks on teinud, esitades eelkõige üksikasjad kõigi mittevastavuste ja võetud parandusmeetmete kohta. 9.Pädeva riikliku asutuse põhjendatud nõudmisel esitavad tootjad CE-märgisega väetisetoote käesolevale määrusele vastavuse tõendamiseks kogu vajaliku teabe ja dokumentatsiooni paberil või elektrooniliselt keeles, mis on kõnealusele asutusele kergesti arusaadav. Nad teevad nimetatud asutusega selle nõudmise korral koostööd kõigis meetmetes, mis võetakse nende poolt turule lastud CE-märgisega väetisetoodete põhjustatud ohtude kõrvaldamiseks. 10.Tootja esitab sihtliikmesriigi pädevale asutusele aruande IV lisas kirjeldatud detonatsioonikindluse katse kohta järgmiste CE-märgisega väetisetoodete puhul: (a)I lisa toote toimekategooria 1(C)(I)(a)(iii)(A) all sätestatud makrotoitaineid sisaldavad kõrge lämmastikusisaldusega tahked mineraalsed ammooniumnitraatlihtväetised ja makrotoitaineid sisaldavad kõrge lämmastikusisaldusega tahked mineraalsed ammooniumnitraadipõhised kompleksväetised; (b)I lisa toote toimekategooria 7 all kindlaks määratud väetisetoodete mehaanilised segud, mis sisaldavad punktis a osutatud väetist. Aruanne esitatakse vähemalt viis päeva enne kõnealuste toodete turulelaskmist. Artikkel 7

Volitatud esindaja 1.Tootja võib kirjaliku volituse alusel määrata volitatud esindaja. Artikli 6 lõikes 1 sätestatud kohustused ja artikli 6 lõikes 2 osutatud tehnilise dokumentatsiooni koostamise kohustus ei kuulu volitatud esindaja volituste hulka.

2.Volitatud esindaja täidab tootjalt saadud volituses kindlaksmääratud ülesandeid. Volitus võimaldab volitatud esindajal teha vähemalt järgmist: (a)hoida ELi vastavusdeklaratsiooni ja tehnilist dokumentatsiooni riiklikule turujärelevalveasutusele kättesaadavana kümne aasta jooksul pärast seda, kui kõnealuste dokumentidega hõlmatud CE-märgisega väetisetoode on turule lastud; (b)esitada pädeva riikliku asutuse põhjendatud nõudmise korral talle kogu CE-märgisega väetisetoote nõuetele vastavust tõendav teave ja dokumentatsioon; (c)teha pädevate riiklike asutustega nende nõudmise korral koostööd kõigis meetmetes, mis võetakse volitatud esindaja volitustega hõlmatud CE-märgisega väetisetoodete põhjustatud ohtude kõrvaldamiseks. Artikkel 8

Importijate kohustused 1.Importijad lasevad turule üksnes nõuetele vastavaid CE-märgisega väetisetooteid. 2.Enne CE-märgisega väetisetoote turule laskmist tagavad importijad, et tootja on teostanud artiklis 14 osutatud asjakohase vastavushindamismenetluse. Nad tagavad, et tootja on koostanud tehnilise dokumentatsiooni, et CE-märgisega väetisetootega on kaasas ELi vastavusdeklaratsioon ja nõutud dokumendid ning et tootja on täitnud artikli 6 lõigetes 5 ja 6 sätestatud nõuded. Kui importija arvab või tal on põhjust uskuda, et CE-märgisega väetisetoode ei vasta I, II või III lisas sätestatud kohaldatavatele nõuetele, ei lase ta väetisetoodet turule enne, kui see on vastavusse viidud. Kui CE-märgisega väetisetoode põhjustab vastuvõetamatut riski inim-, looma- või taimetervisele või ohutusele või keskkonnale, teavitab importija sellest tootjat ja turujärelevalveasutusi. 3.Importijad märgivad oma nime, registreeritud kaubanime või registreeritud kaubamärgi ja ühenduse võtmiseks kasutatava postiaadressi kas CE-märgisega väetisetoote pakendile, või kui CE-märgisega väetisetoode tarnitakse ilma pakendita, väetisetootega kaasasolevasse dokumenti. Kontaktandmed esitatakse keeles, mis on lõppkasutajate ja turujärelevalveasutuste jaoks kergesti arusaadav. 4.Importijad tagavad, et CE-märgisega väetisetoode märgistatakse III lisa kohaselt lõppkasutajate jaoks kergesti arusaadavas, asjaomase liikmesriigi poolt kindlaks määratud keeles. 5.Importijad tagavad, et sel ajal, kui CE-märgisega väetisetoode on nende vastutusel, ei ohusta selle ladustamise ega transportimise tingimused toote vastavust I lisas sätestatud ohutus- ja kvaliteedinõuetele või III lisas sätestatud märgistusnõuetele. 6.Kui seda peetakse seoses CE-märgisega väetisetoote toimimisega või sellest tuleneva ohu tõttu vajalikuks, kontrollivad importijad selliseid turul kättesaadavaks tehtud väetisetooteid pisteliselt, uurivad kaebusi, ning kui see on vajalik, peavad registrit kaebuste, nõuetele mittevastavate CE-märgisega väetisetoodete ja selliste toodete tagasivõtmiste kohta ja teavitavad levitajaid sellisest järelevalvest. 7.Importijad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et CE-märgisega väetisetoode, mille nad on turule lasknud, ei vasta käesolevale määrusele, võtavad viivitamata vajalikud parandusmeetmed, et viia kõnealune väetisetoode nõuetega vastavusse, või kui see on asjakohane, kõrvaldada toode turult või võtta tagasi. Kui importijad arvavad või neil on põhjust uskuda, et CE-märgisega väetisetooted, mille nad on turule lasknud, kujutavad vastuvõetamatut ohtu inim-, looma- või taimetervisele, ohutusele või keskkonnale, teavitavad nad sellest viivitamata nende liikmesriikide pädevaid asutusi, mille turul nad väetisetoote kättesaadavaks on teinud, esitades eelkõige üksikasjad kõigi mittevastavuste ja võetud parandusmeetmete kohta. 8.Importijad hoiavad kümne aasta jooksul pärast CE-märgisega väetisetoote turule laskmist turujärelevalveasutuste jaoks kättesaadavana ELi vastavusdeklaratsiooni koopia ning tagavad, et tehniline dokumentatsioon oleks kõnealuste asutuste nõudmisel neile kättesaadav. 9.Pädeva riikliku asutuse põhjendatud nõudmisel esitavad importijad CE-märgisega väetisetoote nõuetele vastavuse tõendamiseks kogu vajaliku teabe ja dokumentsatsiooni paberil või elektrooniliselt keeles, mis on kõnealusele asutusele kergesti arusaadav. Nad teevad nimetatud asutusega selle nõudmise korral koostööd kõigis meetmes, mis võetakse nende poolt turule lastud CE-märgisega väetisetoodete põhjustatud ohtude kõrvaldamiseks. 10.Importija esitab sihtliikmesriigi pädevale asutusele aruande IV lisas kirjeldatud detonatsioonikindluse katse kohta järgmiste CE-märgisega väetisetoodete puhul: (a)I lisa toote toimekategooria 1(C)(I)(a)(iii)(A) all sätestatud makrotoitaineid sisaldavad kõrge lämmastikusisaldusega tahked mineraalsed ammooniumnitraatlihtväetised ja makrotoitaineid sisaldavad kõrge lämmastikusisaldusega tahked mineraalsed ammooniumnitraadipõhised kompleksväetised; (b)I lisa toote toimekategooria 7 all kindlaks määratud väetisetoodete mehaanilised segud, mis sisaldavad punktis a osutatud väetist. Aruanne esitatakse vähemalt viis päeva enne kõnealuste toodete turulelaskmist. Artikkel 9

Levitajate kohustused

1.CE-märgisega väetisetoodet turul kättesaadavaks tehes järgivad levitajad hoolikalt käesoleva määruse nõudeid. 2.Enne CE-märgisega väetisetoote turul kättesaadavaks tegemist kontrollivad levitajad, kas sellega on kaasas ELi vastavusdeklaratsioon ja nõutud dokumendid, kas see on märgistatud vastavalt III lisale keeles, millest saavad kergesti aru selle liikmesriigi lõppkasutajad, mille turul CE-märgisega väetisetoode kättesaavaks tehakse, ning kas tootja ja importija on täitnud vastavalt artikli 6 lõigetes 5 ja 6 ja artikli 8 lõikes 3 sätestatud nõuded. Kui levitaja arvab või tal on põhjust uskuda, et CE-märgisega väetisetoode ei vasta I, II või III lisas sätestatud kohaldatavatele nõuetele, ei tee ta väetisetoodet turul kättesaadavaks enne, kui see on nõuetega vastavusse viidud. Kui CE-märgisega väetisetoode kujutab vastuvõetamatut riski inim-, looma- või taimetervisele, ohutusele või keskkonnale, teavitab levitaja sellest tootjat või importijat ja turujärelevalveasutusi. 3.Levitajad tagavad, et sel ajal, kui CE-märgisega väetisetoode on nende vastutusel, ei ohusta selle ladustamise ega transportimise tingimused toote vastavust I lisas sätestatud ohutus- ja kvaliteedinõuetele või III lisas sätestatud märgistusnõuetele. 4.Levitajad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et CE-märgisega väetisetoode, mille nad on turul kättesaadavaks teinud, ei vasta käesolevale määrusele, tagavad, et võetakse vajalikud parandusmeetmed, et viia kõnealune väetisetoode nõuetega vastavusse, või kui see on asjakohane, kõrvaldada toode turult või võtta see tagasi. Kui levitajad arvavad või neil on põhjust uskuda, et CE-märgisega väetisetooted, mille nad on turul kättesaadavaks teinud, kujutavad vastuvõetamatut ohtu inim-, looma- või taimetervisele, ohutusele või keskkonnale, teavitavad nad sellest viivitamata nende liikmesriikide pädevaid asutusi, mille turul nad CE-märgisega väetisetoote kättesaadavaks tegid, esitades eelkõige üksikasjad kõigi mittevastavuste ja võetud parandusmeetmete kohta. 5.Pädeva riikliku asutuse põhjendatud nõudmisel esitavad levitajad CE-märgisega väetisetoote nõuetele vastavuse tõendamiseks kogu vajaliku teabe ja dokumentatsiooni paberil või elektrooniliselt. Nad teevad nimetatud asutusega selle nõudmise korral koostööd kõigis meetmes, mis võetakse nende poolt turul kättesaadavaks tehtud CE-märgisega väetisetoodete põhjustatud ohtude kõrvaldamiseks. Artikkel 10

Tootja kohustuste kohaldamine importijate ja levitajate suhtes Käesolevas määruses käsitatakse importijat või levitajat, kes laseb CE-märgisega väetisetoote turule oma nime või kaubamärgi all või kes muudab juba turule lastud CE-märgisega väetisetoodet viisil, mis võib mõjutada vastavust käesolevale määrusele, tootjana ja tema suhtes kohaldatakse tootja kohustusi artikli 6 alusel. Artikkel 11

Ettevõtjate kindlakstegemine 1.Ettevõtjad esitavad turujärelevalveasutustele nõudmise korral teabe, mille alusel on võimalik teha kindlaks järgmine: (a)iga ettevõtja, kes on neile CE-märgisega väetisetooteid tarninud; (b)iga ettevõtja, kellele nemad on CE-märgisega väetisetooteid tarninud. 2.Ettevõtjad peavad suutma esitada esimeses lõigus osutatud teavet kümne aasta jooksul pärast seda, kui CE-märgisega väetisetooteid neile tarniti, ja kümne aasta jooksul pärast seda, kui nad ise CE-märgisega väetisetooteid tarnisid. 3. peatükk

CE-märgisega väetisetoodete nõuetele vastavus Artikkel 12

Vastavuseeldus Ilma et see piiraks artiklis 13 osutatud ühtse kirjelduse kohaldamist, eeldatakse CE-märgisega väetisetooted, mis on vastavuses harmoneeritud standardite või nende osadega, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, olevat vastavuses I, II ja III lisas sätestatud nõuetega, mida nimetatud standardid või nende osad käsitlevad. Artikkel 13

Ühtne kirjeldus Komisjon võib võtta vastu rakendusakte, milles sätestatakse ühtne kirjeldus, millele vastavus tagab vastavuse I, II ja III lisas sätestatud nõuetele, mis on hõlmatud kõnealuse kirjelduse või selle osadega. Sellised rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 41 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. Artikkel 14

Vastavushindamismenetlused

1.CE-märgisega väetisetoodete käesolevas määruses sätestatud nõuetele vastavuse hindamine teostatakse IV lisas kirjeldatud vastavushindamismenetlust kohaldades. 2.Vastavushindamismenetlusi käsitlevad dokumendid ja kirjad koostatakse selle liikmesriigi riigikeeles/riigikeeltes, kus vastavushindamismenetlusi teostav teavitatud asutus asub, või selle asutuse poolt heaks kiidetud keeles. Artikkel 15

ELi vastavusdeklaratsioon 1.ELi vastavusdeklaratsiooniga kinnitatakse, et I, II ja III lisas sätestatud nõuded on täidetud. 2.ELi vastavusdeklaratsioon järgib V lisas sätestatud näidise ülesehitust, sisaldab IV lisas sätestatud asjakohastes moodulites kindlaks määratud elemente ning seda ajakohastatakse pidevalt. See tõlgitakse keelde või keeltesse, mida nõuab liikmesriik, kus CE-märgisega väetisetoode turule lastakse või turul kättesaadavaks tehakse. 3.Kui CE-märgisega väetisetoote suhtes kohaldatakse rohkem kui ühte liidu õigusakti, mille kohaselt nõutakse ELi vastavusdeklaratsiooni, koostatakse kõigi selliste liidu õigusaktide kohta ühtne ELi vastavusdeklaratsioon. Deklaratsioonis loetletakse asjaomased liidu õigusaktid ja nende avaldamisviiteid. Vastavusdeklaratsioon võib olla asjakohastest individuaalsetest vastavusdeklaratsioonidest koostatud toimik. 4.ELi vastavusdeklaratsiooni koostamisega võtab tootja endale vastutuse CE-märgisega väetisetoote käesolevas määruses sätestatud nõuetele vastavuse eest. Artikkel 16

CE-märgise üldpõhimõtted CE-märgise suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklis 30 sätestatud üldpõhimõtteid. Artikkel 17

CE-märgise kinnitamise eeskirjad ja tingimused 1.CE-märgis kinnitatakse nähtaval, loetaval ja kustutamatul viisil saatedokumentidele või pakendile, kui CE-märgisega väetisetoode tarnitakse pakendatult. 2.CE-märgis kinnitatakse enne CE-märgisega väetisetoote turulelaskmist. 3.CE-märgisele järgneb selle teavitatud asutuse identifitseerimisnumber, kes osales IV lisas osutatud vastavushindamise moodulis D1. Teavitatud asutuse identifitseerimisnumbri kinnitab kas asutus ise või tema juhiste järgi tootja või tema volitatud esindaja. 4.Liikmesriigid tuginevad CE-märgise kasutamist reguleeriva korra nõuetekohase kohaldamise tagamiseks olemasolevatele mehhanismidele ja võtavad märgise väärkasutamise korral vajalikud meetmed. Artikkel 18

Jäätmete lakkamise staatus Taaskasutamistoimingu läbinud CE-märgisega väetisetoode, mis täidab käesolevas määruses sätestatud nõuded, loetakse direktiivis 2008/98/EÜ sätestatud nõuetele vastavaks, mistõttu ei käsitata seda enam jäätmena. 4. peatükk

VASTAVUSHINDAMISASUTUSTEST TEAVITAMINE Artikkel 19

Teavitamine Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike asutustest, kes on volitatud kolmanda isikuna täitma vastavushindamisülesandeid käesoleva määruse alusel.

Artikkel 20

Teavitavad asutused 1.Liikmesriigid määravad teavitava asutuse, kes vastutab vastavushindamisasutuste hindamiseks ja nendest teavitamiseks ning teavitatud asutuste jälgimiseks vajalike menetluste kehtestamise ja rakendamise eest, sealhulgas artiklis 25 sätestatud nõuete täitmise eest. 2.Liikmesriigid võivad otsustada, et lõikes 1 osutatud hindamist ja järelevalvet teostab määruse (EÜ) nr 765/2008 tähenduses ja sellega kooskõlas riiklik akrediteerimisasutus. 3.Kui teavitav asutus delegeerib või annab muul viisil edasi lõikes 1 osutatud hindamise, teavitamise või jälgimise asutusele, mis ei ole valitsusasutus, siis peab see asutus olema juriidiline isik ja täitma mutatis mutandis artiklis 21 sätestatud nõudeid. Lisaks peab kõnealune asutus olema korraldanud tema tegevusest tuleneva vastutuse katmise. 4.Teavitav asutus vastutab täielikult lõikes 3 osutatud asutuse tegevuse eest. Artikkel 21

Nõuded teavitavatele asutustele 1.Teavitav asutus asutatakse nii, et ei tekiks huvide konflikti vastavushindamisasutustega. 2.Teavitava asutuse tööd korraldatakse ja juhitakse nii, et oleks tagatud asutuse tegevuse objektiivsus ja erapooletus. 3.Teavitava asutuse töö korraldatakse nii, et vastavushindamisasutusest teavitamisega seotud otsused teevad pädevad isikud, kes ei viinud läbi hindamist. 4.Teavitav asutus ei tohi pakkuda ega osutada teenuseid, mida osutavad vastavushindamisasutused, ega äri- või konkurentsialaseid nõustamisteenuseid. 5.Teavitav asutus tagab saadud teabe konfidentsiaalsuse. 6.Teavitaval asutusel peab oma ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks olema piisavalt pädevaid töötajaid. Artikkel 22

Teavitavate asutuste teabekohustus Liikmesriigid teavitavad komisjoni oma vastavushindamisasutuste hindamise, nendest teavitamise ja teavitatud asutuste järelevalve menetlustest ning neis tehtud muudatustest. Komisjon avalikustab kõnealuse teabe. Artikkel 23

Nõuded teavitatud asutusele 1.Teavitamise eesmärgil peab vastavushindamisasutus täitma lõigetes 2–11 sätestatud nõuded. 2.Vastavushindamisasutus asutatakse liikmesriigi õiguse alusel ning tal on juriidilise isiku staatus. 3.Vastavushindamisasutus on kolmandast isikust asutus, mis on sõltumatu organisatsioonist või CE-märgisega väetisetootest, mida ta hindab. Asutust, mis kuulub ettevõtjate ühendusse või kutseliitu, mis esindab ettevõtjaid, kes on seotud tema hinnatavate CE-märgisega väetisetoodete väljatöötamise, tootmise, tarnimise või kasutamisega, võib pidada selliseks asutuseks tingimusel, et tõendatud on selle sõltumatus ja igasugune huvide konflikti puudumine.

4.Vastavushindamisasutus, selle juhtkond ja vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavad töötajad ei tohi olla ei väetisetoodete väljatöötaja, tootja, tarnija, ostja, omanik või kasutaja ega ühegi nimetatud isiku esindaja. See ei välista selliste väetisetoodete kasutamist, mis on vajalikud vastavushindamisasutuse tegevuseks, ega väetisetoodete kasutamist isiklikul otstarbel. Vastavushindamisasutus, selle juhtkond ja vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavad töötajad ei tohi olla otseselt seotud väetisetoodete väljatöötamise, tootmise, turustamise või kasutamisega ega esindada nimetatud tegevustega tegelevat isikut. Nad ei tohi osaleda tegevuses, mis võib olla vastuolus nende otsuste sõltumatuse ja usaldusväärsusega vastavushindamistoimingutes, mille tegemiseks neist on teavitatud. See kehtib eelkõige nõustamisteenuste puhul. Vastavushindamisasutused tagavad, et nende tütarettevõtjate või alltöövõtjate tegevus ei mõjuta vastavushindamistoimingute konfidentsiaalsust, objektiivsust ega erapooletust. 5.Vastavushindamisasutused ja nende töötajad teevad vastavushindamistoiminguid suurima erialase usaldusväärsuse ja konkreetses valdkonnas nõutava tehnilise pädevusega ning ei allu surveavaldustele ega ahvatlustele, eelkõige rahalistele, mis võivad nende otsuseid või vastavushindamistoimingute tulemusi mõjutada, eriti seoses isikute või isikute rühmadega, kes on huvitatud nimetatud toimingute tulemustest. 6.Vastavushindamisasutus peab olema võimeline täitma talle IV lisa alusel määratud vastavushindamisülesandeid, mille täitmisega seoses on temast teavitatud, sõltumata sellest, kas vastavushindamisasutus täidab neid ise või täidetakse neid tema nimel ja vastutusel. Vastavushindamisasutuse käsutuses on alati ja kõikide vastavushindamismenetluste ning kõikide CE-märgisega väetisetoote liikide või kategooriate puhul, mille täitmisega seoses on temast teavitatud, vajalikud (a)töötajad, kellel on tehnilised teadmised ning piisav asjakohane kogemus vastavushindamisülesannete täitmiseks; (b)nende menetluste kirjeldused, mille kohaselt vastavushindamist tehakse, et oleks võimalik tagada nende menetluste läbipaistvus ja kordamise võimalus. Asutusel on asjakohased tegevuspõhimõtted ja menetlused, milles eristatakse ülesandeid, mida ta täidab teavitatud asutusena, ja muud tegevust; (c)menetlused toimingute tegemiseks, mis võtavad asjakohaselt arvesse ettevõtja suurust, tegutsemisvaldkonda, tema struktuuri, kõnealuse tootetehnoloogia keerukuse astet ning seda, kas tegemist on mass- või seeriatootmisega. Vastavushindamisasutusel peavad olema vajalikud vahendid vastavushindamistoimingutega seotud tehniliste ja haldusülesannete nõuetekohaseks täitmiseks ning juurdepääs vajalikule varustusele ja vahenditele. 7.Vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavatel töötajatel on: (a)põhjalik tehniline ja kutsealane väljaõpe, mis hõlmab kõiki vastavushindamistoiminguid, mille täitmisega seoses on kõnealusest vastavushindamisasutusest teavitatud; (b)piisavad teadmised teostatavate hindamiste nõuete kohta ja hindamiseks piisav pädevus; (c)I, II ja III lisas sätestatud nõuete, kohaldatavate harmoneeritud standardite ning liidu ühtlustamisõigusaktide ja siseriiklike õigusaktide asjakohaste sätete tundmine ja mõistmine; (d)oskus koostada sertifikaate, protokolle ja aruandeid, mis tõendavad hindamistoimingute elluviimist. 8.Tagatakse vastavushindamisasutuste, nende juhtkonna ja vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavate töötajate erapooletus. Vastavushindamisasutuse juhtkonna ja vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavate töötajate tasu suurus ei sõltu tehtud hindamistoimingute arvust ega nende tulemustest. 9.Vastavushindamisasutus sõlmib vastutuskindlustuslepingu, välja arvatud juhul, kui vastutust kannab siseriikliku õiguse kohaselt liikmesriik või kui vastavushindamise eest vastutab otseselt liikmesriik ise. 10.Vastavushindamisasutuse töötajad hoiavad ametisaladust teabe osas, mis on saadud IV lisa kohaselt täidetud ülesannete käigus, välja arvatud teabevahetus selle liikmesriigi pädevate asutustega, kus asutus tegutseb. Tagatakse omandiõiguste kaitse. 11.Vastavushindamisasutused osalevad asjakohases standardimistöös ja artikli 35 alusel loodud teavitatud asutuste koordineerimisrühma töös või tagavad, et nende vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavad töötajad on sellisest tegevusest teadlikud, ning kohaldavad nimetatud rühma töö tulemusena koostatud haldusotsuseid ja -dokumente üldiste suunistena.

Artikkel 24

Nõuetele vastavuse eeldamine teavitatud asutuse puhul Kui vastavushindamisasutus tõendab oma vastavust kriteeriumidele, mis on esitatud sellistes asjakohastes harmoneeritud standardites või nende osades, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, eeldatakse tema vastavust artiklis 23 sätestatud nõuetele, kui kohaldatavad harmoneeritud standardid hõlmavad neid nõudeid. Artikkel 25

Teavitatud asutuse tütarettevõtjad ja alltöövõtjad 1.Kui teavitatud asutus kasutab vastavushindamisega seotud konkreetsete ülesannete täitmiseks alltöövõtjat või tütarettevõtjat, tagab ta, et alltöövõtja või tütarettevõtja vastab artiklis 23 sätestatud nõuetele, ning teatab sellest teavitavale asutusele. 2.Teavitatud asutus vastutab täielikult oma alltöövõtjate ja tütarettevõtjate täidetavate ülesannete eest, olenemata nende asukohast. 3.Alltöövõtjat või tütarettevõtjat võib kasutada ainult kliendi nõusolekul. 4.Teavitatud asutus hoiab teavitavale asutusele kättesaadavana asjakohaseid dokumente, mis on seotud alltöövõtja või tütarettevõtja kvalifikatsiooni hindamisega ning nende poolt IV lisa alusel tehtud tööga. Artikkel 26

Teavitamistaotlus 1.Vastavushindamisasutus esitab teavitamistaotluse selle liikmesriigi teavitavale asutusele, mille territooriumil ta asub. 2.Teavitamistaotlusega koos esitatakse dokument, kus kirjeldatakse vastavushindamistoiminguid, vastavushindamismoodulit või -mooduleid ja CE-märgisega väetisetoodet või -tooteid, millega tegelemiseks vastavushindamisasutus väidab end pädeva olevat, ning riikliku akrediteerimisasutuse väljastatud akrediteerimistunnistus, mis tõendab, et vastavushindamisasutus vastab artiklis 23 sätestatud nõuetele. Artikkel 27

Teavitamismenetlus 1.Teavitavad asutused võivad teavitada ainult artiklis 23 sätestatud nõuetele vastavatest vastavushindamisasutustest 2.Nad kasutavad komisjoni ja teiste liikmesriikide teavitamiseks komisjoni väljatöötatud ja tema hallatavat elektroonilist teavitamisvahendit. 3.Teavitus sisaldab täielikku ülevaadet vastavushindamistoimingutest, vastavushindamismoodulist või -moodulitest ja asjaomasest CE-märgisega väetisetootest või asjaomastest väetisetoodetest ning artikli 26 lõikes 2 osutatud akrediteerimistunnistusest. 4.Asjaomane asutus võib teavitatud asutuse toiminguid teostada ainult juhul, kui komisjon või teised liikmesriigid ei esita vastuväiteid kahe nädala jooksul pärast teavitamist. Ainult sellist asutust käsitatakse käesoleva määruse mõistes teavitatud asutusena. 5.Teavitav asutus teavitab komisjoni ja teisi liikmesriike kõigist edaspidistest olulistest teavituse muudatustest. Artikkel 28

Identifitseerimisnumber ja nimekiri teavitatud asutustest 1.Komisjon annab teavitatud asutusele identifitseerimisnumbri. Komisjon määrab üheainsa identifitseerimisnumbri, isegi kui asutusest teavitatakse mitme erineva liidu õigusakti alusel.

2.Komisjon teeb üldsusele kättesaadavaks nimekirja käesoleva määruse alusel teavitatud asutustest; nimekiri sisaldab ka asutustele määratud identifitseerimisnumbreid ja toiminguid, mille tegemiseks neist on teavitatud. Komisjon tagab, et nimekirja ajakohastatakse. Artikkel 29

Teavituse muutmine 1.Kui teavitav asutus on veendunud või talle on teatatud, et teavitatud asutus ei vasta enam artiklis 23 sätestatud nõuetele või et ta ei ole oma kohustusi täitnud, piirab teavitav asutus teavitust, peatab teavituse või tühistab selle, sõltuvalt nõuetele mittevastavuse või kohustuste täitmata jätmise tõsidusest. Ta teatab sellest viivitamata komisjonile ja teistele liikmesriikidele. 2.Juhul, kui teavitust piiratakse, see peatatakse või tühistatakse või kui teavitatud asutus on lõpetanud oma tegevuse, astub teavitav liikmesriik vajalikud sammud tagamaks, et kõnealuse asutuse dokumente menetleks mõni teine teavitatud asutus või et need oleks nõudmise korral kättesaadavad teavitamise ja turujärelevalve eest vastutavatele asutustele. Artikkel 30

Teavitatud asutuste pädevuse vaidlustamine 1.Komisjon uurib iga juhtumit, mille puhul tal on kahtlus või tema tähelepanu on juhitud kahtlusele, et teavitatud asutus ei ole enam pädev või ei täida enam talle esitatavaid nõudeid ja ülesandeid. 2.Teavitav liikmesriik esitab komisjonile selle nõudmisel kogu teabe teavituse aluse või asjaomase teavitatud asutuse pädevuse säilimise kohta. 3.Komisjon tagab, et uurimiste käigus omandatud tundlikku teavet käsitatakse konfidentsiaalsena. 4.Kui komisjon on veendunud, et teavitatud asutus ei täida või ei täida enam teavitamise aluseks olevaid nõudeid, võtab ta vastu rakendusakti, milles nõutakse, et teavitav liikmesriik võtaks vajalikud parandusmeetmed, sealhulgas tühistaks vajaduse korral teavituse. Kõnealune rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 41 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega. Artikkel 31

Teavitatud asutuste töökohustused 1.Teavitatud asutused teostavad vastavushindamist kooskõlas IV lisas sätestatud vastavushindamismenetlustega. 2.Vastavushindamistoiminguid tehakse tasakaalustatud viisil, ettevõtjaid liigselt koormamata. Teavitatud asutused võtavad oma ülesannete täitmisel arvesse ettevõtja suurust, tegutsemisvaldkonda, struktuuri, asjaomase tootetehnoloogia keerukuse astet ning seda, kas tegemist on mass- või seeriatootmisega. Seejuures järgivad nad siiski rangusastet ja kaitsetaset, mida nõutakse, et tagada CE-märgisega väetisetoote vastavus käesoleva määruse nõuetele 3.Kui teavitatud asutus leiab, et tootja ei ole järginud I, II või III lisas sätestatud nõudeid, vastavaid harmoneeritud standardeid, artiklis 13 osutatud ühtset kirjeldust või muid tehnilisi kirjeldusi, nõuab ta kõnealuselt tootjalt asjakohaste parandusmeetmete võtmist ega väljasta sertifikaati. 4.Kui pärast sertifikaadi väljastamist avastab teavitatud asutus nõuetele vastavuse jälgimisel, et CE-märgisega väetisetoode ei ole enam nõuetega vastavuses, nõuab ta tootjalt asjakohaste parandusmeetmete võtmist ja vajaduse korral peatab või tühistab sertifikaadi. 5.Kui parandusmeetmeid ei võeta või neil ei ole soovitud mõju, teavitatud asutus vastavalt vajadusele kas piirab sertifikaati või peatab või tühistab selle. Artikkel 32

Teavitatud asutuste otsuste vaidlustamine Liikmesriigid tagavad, et teavitatud asutuste otsuste vaidlustamiseks on olemas asjakohane menetlus.

Artikkel 33

Teavitatud asutuste teabekohustus 1.Teavitatud asutused annavad teavitavale asutusele järgmist teavet: (a)sertifikaadi andmisest keeldumine, nende piiramine, peatamine või tühistamine; (b)teavitamise sihtvaldkonda või tingimusi mõjutavad asjaolud; (c)turujärelevalveasutustelt saadud teabenõuded vastavushindamistoimingute kohta; (d)taotluse korral vastavushindamistoimingud, mida nad teavituse sihtvaldkonnas on teinud, ja muu tegevus, sealhulgas piiriülene tegevus ja alltöövõtt. 2.Teavitatud asutused esitavad teistele käesoleva määruse alusel teavitatud samalaadsete vastavushindamistoimingute ja samade CE-märgisega väetisetoodetega tegelevatele asutustele asjakohase teabe negatiivsete ja taotluse korral ka positiivsete vastavushindamistulemuste kohta. Artikkel 34

Kogemuste vahetamine Komisjon korraldab kogemuste vahetamist liikmesriikides teavitamispoliitika eest vastutavate riiklike asutuste vahel. Artikkel 35

Teavitatud asutuste tegevuse koordineerimine Komisjon tagab, et käesoleva määruse alusel teavitatud asutuste tegevus põhineb asjakohasel koordineerimisel ja koostööl, mis toimub teavitatud asutuste valdkondliku rühma vormis. Liikmesriigid tagavad nende poolt teavitatud asutuste osalemise nimetatud rühma töös otse või määratud esindajate kaudu. 5. peatükk

Liidu turujärelevalve, liidu turule sisenevate CE-märgisega väetisetoodete kontroll ning liidu kaitsemeetmete menetlus Artikkel 36

Liidu turujärelevalve ning liidu turule sisenevate CE-märgisega väetisetoodete kontroll CE-märgisega väetisetoodete suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 765/2008 artikleid 16–29. Artikkel 37

Riiklikul tasandil ohtu kujutavate CE-märgisega väetisetoodetega tegelemise menetlus 1.Kui ühe liikmesriigi turujärelevalveasutustel on piisavalt põhjust arvata, et CE-märgisega väetisetoode kujutab endast vastuvõetamatut ohtu inim-, looma- või taimetervisele või ohutusele või keskkonnale, viivad nad läbi asjaomase väetisetoote hindamise, lähtudes käesolevas määruses sätestatud nõuetest. Asjaomased ettevõtjad teevad turujärelevalveasutustega sel eesmärgil vajalikul viisil koostööd. Kui turujärelevalveasutused leiavad hindamise käigus, et CE-märgisega väetisetoode ei vasta käesolevas määruses sätestatud nõuetele, nõuavad nad viivitamata, et ettevõtja võtaks mõistliku aja jooksul kõik vajalikud parandusmeetmed väetisetoote vastavusse viimiseks kõnealuste nõuetega, kõrvaldaks väetisetoote turult, võtaks selle tagasi või kõrvaldaks CE-märgise. Turujärelevalveasutused teavitavad sellest asjaomast teavitatud asutust. Teises lõigus osutatud meetmete suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklit 21.

2.Kui turujärelevalveasutused on seisukohal, et mittevastavus ei piirdu üksnes nende liikmesriigi territooriumiga, teavitavad nad komisjoni ja teisi liikmesriike hindamistulemustest ja meetmetest, mille võtmist nad on ettevõtjalt nõudnud. 3.Ettevõtja tagab, et kõigi tema poolt liidu turul kättesaadavaks tehtud asjaomaste CE-märgisega väetisetoodete suhtes võetakse kõik asjakohased parandusmeetmed. 4.Kui asjaomane ettevõtja ei võta lõike 1 teises lõigus osutatud ajavahemiku jooksul piisavaid parandusmeetmeid, võtavad turujärelevalveasutused kõik asjakohased ajutised meetmed, et riigisisesel turul CE-märgisega väetisetoote kättesaadavaks tegemine keelata või seda piirata, väetisetoode turult kõrvaldada või tagasi võtta. Turujärelevalveasutused teavitavad viivitamata komisjoni ja teisi liikmesriike kõnealustest meetmetest. 5.Lõike 4 teises lõigus osutatud teave hõlmab kõiki olemasolevaid üksikasju, eelkõige mittevastava CE-märgisega väetisetoote tuvastamiseks vajalikku teavet, sellise väetisetoote päritolu, väidetava mittevastavuse ja kaasneva ohu laadi, võetud riiklike meetmete laadi ja kestust, samuti asjaomase ettevõtja esitatud seisukohti. Turujärelevalveasutused teatavad eelkõige, kas mittevastavus on seotud järgmiste põhjustega: (a)CE-märgisega väetisetoode ei vasta I, II või III lisas esitatud nõuetele; (b)puudused artiklis 12 osutatud harmoneeritud standardites, mille alusel vastavust eeldatakse. 6.Liikmesriigid, kes ei ole käesoleva artikli kohase menetluse algatajad, teavitavad viivitamata komisjoni ja teisi liikmesriike võetud meetmetest ja muust nende käsutuses olevast täiendavast teabest seoses asjaomase CE-märgisega väetisetoote nõuetele mittevastavusega ning juhul, kui nad ei ole nõus vastu võetud riikliku meetmega, esitavad oma vastuväited. 7.Kui teised liikmesriigid ega komisjon ei ole kolme kuu jooksul lõike 4 teises lõigus osutatud teabe kättesaamisest esitanud vastuväiteid seoses menetluse algatanud liikmesriigi ajutise meetmega, loetakse meede põhjendatuks. 8.Liikmesriigid tagavad, et asjaomase CE-märgisega väetisetoote suhtes võetakse viivitamata kõik vajalikud piiravad meetmed, näiteks kõrvaldatakse väetisetoode turult. Artikkel 38

Liidu kaitsemeetmete menetlus 1.Kui artikli 37 lõigetes 3 ja 4 sätestatud menetluse lõppedes esitatakse liikmesriigi võetud meetme kohta vastuväiteid või kui komisjon on seisukohal, et riiklik meede on vastuolus liidu õigusaktidega, alustab komisjon viivitamata konsultatsioone liikmesriikidega ja asjaomas(t)e ettevõtja(te)ga ning hindab riiklikku meedet. Hindamise tulemuste põhjal võtab komisjon vastu otsuse vormis rakendusakti, milles määratakse kindlaks, kas riiklik meede on põhjendatud või mitte. Kui riiklikku meedet peetakse põhjendatuks, nõutakse otsusega kõigilt liikmesriikidelt vajalike meetmete võtmist, et tagada nõuetele mittevastava CE-märgisega väetisetoote kõrvaldamine oma turult, ja teavitavad sellest komisjoni. Kui siseriiklik meede loetakse põhjendamatuks, nõutakse otsusega, et asjaomane liikmesriik tühistaks kõnealuse meetme. Komisjon adresseerib oma otsuse kõikidele liikmesriikidele ning edastab selle viivitamata neile ja asjaomas(t)ele ettevõtja(te)le. 2.Kui riiklikku meedet peetakse põhjendatuks ja CE-märgisega väetisetoote mittevastavust põhjendatakse puudustega artikli 37 lõike 5 punktis b osutatud harmoneeritud standardites, kohaldab komisjon määruse (EL) nr 1025/2012 artiklis 11 sätestatud menetlust. Artikkel 39

Nõuetele vastavad CE-märgisega väetisetooted, mis kujutavad endast ohtu 1.Kui liikmesriik leiab peale artikli 37 lõike 1 kohast hindamist, et CE-märgisega väetisetoode, mis vastab käesoleva määruse nõuetele, kujutab endast siiski ohtu inim-, looma- või taimetervisele, ohutusele või keskkonnale, nõuab ta, et asjaomane ettevõtja võtaks mõistliku aja jooksul kõik asjakohased meetmed tagamaks, et asjaomane väetisetoode ei kujutaks endast turule laskmisel enam ohtu, kõrvaldaks asjaomase väetisetoote turult või võtaks selle tagasi. 2.Ettevõtja tagab, et kõigi tema poolt liidu turul kättesaadavaks tehtud asjaomaste CE-märgisega väetisetoodete suhtes võetakse parandusmeetmeid. 3.Liikmesriik teavitab sellest viivitamata komisjoni ja teisi liikmesriike. Kõnealune teave sisaldab kõiki olemasolevaid üksikasju, eelkõige asjaomase CE-märgisega väetisetoote tuvastamiseks vajalikke andmeid, kõnealuse väetisetoote päritolu ja tarneahelat, ohu olemust ning võetud riiklike meetmete laadi ja kestust.

4.Komisjon alustab viivitamata konsultatsioone liikmesriikidega ja asjaomas(t)e ettevõtja(te)ga ning hindab võetud riiklikke meetmeid. Hindamise tulemuste põhjal võtab komisjon vastu otsuse vormis rakendusakti, milles määratakse kindlaks, kas riiklik meede on põhjendatud või mitte, ja vajaduse korral nõutakse asjakohaste meetmete võtmist. Rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 41 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. Nõuetekohaselt põhjendatud tungiva kiireloomulisuse tõttu, mis on seotud inim-, looma- või taimetervise ja ohutuse või keskkonna kaitsega, võtab komisjon kooskõlas artikli 41 lõikes 4 osutatud menetlusega vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid. 5.Komisjon adresseerib oma otsuse kõikidele liikmesriikidele ning edastab selle viivitamata neile ja asjaomas(t)ele ettevõtja(te)le. Artikkel 40

Vormiline mittevastavus 1.Ilma et see piiraks artikli 37 kohaldamist, nõuab liikmesriik asjaomaselt ettevõtjalt mittevastavuse kõrvaldamist, kui ta on avastanud CE-märgisega väetisetoote puhul ühe järgmisest asjaoludest: (a)CE-märgis on kinnitatud määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklit 30 või käesoleva määruse artiklit 17 rikkudes; (b)teavitatud asutuse identifitseerimisnumber on kinnitatud artikli 17 sätteid rikkudes või ei ole kinnitatud, kuigi see on artikli 17 kohaselt nõutud; (c)CE-märgisega väetisetootega ei ole kaasas ELi vastavusdeklaratsiooni; (d)ELi vastavusdeklaratsioon ei ole koostatud õigesti; (e)tehniline dokumentatsioon ei ole kättesaadav või on puudulik; (f)artikli 6 lõikes 6 või artikli 8 lõikes 3 osutatud teave on puudu, vale või puudulik; (g)mõni muu artiklis 6 või artiklis 8 sätestatud haldusnõue ei ole täidetud. 2.Kui lõikes 1 osutatud mittevastavust ei kõrvaldata, võtab asjaomane liikmesriik asjakohaseid meetmeid, et piirata CE-märgisega väetisetoote turul kättesaadavaks tegemist või see keelata, või tagab toote turult kõrvaldamise või tagasivõtmise või CE-märgise kõrvaldamise. 6. peatükk

Komitee ja delegeeritud õigusaktid Artikkel 41

Komiteemenetlus 1.Komisjoni abistab väetisetoodete komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. 2.Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4. 3.Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. 4.Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes artikliga 5.

Artikkel 42

Lisade muutmine 1.Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 43 vastu delegeeritud õigusakte I–IV lisa muutmiseks, et kohandada neid tehnika arenguga ja lihtsustada selliste CE-märgisega väetisetoodete juurdepääsu siseturule ja vaba liikumist siseturul, (a)millega siseturul kauplemise maht on tõenäoliselt märkimisväärne ja (b)mille puhul on teaduslikke tõendeid, et need ei kujuta endast ohtu inim-, looma- või taimetervisele, ohutusele või keskkonnale ja et need on piisavalt tõhusad. 2.Kui komisjon muudab II lisa, et lisada lõike 1 kohaselt selliste organismide koostisainete kategooriasse uusi mikroorganisme, teeb ta seda järgmiste andmete alusel: (a)mikroorganismi nimi; (b)mikroorganismi taksonoomiline liigitus; (c)mikroorganismi turvalise tootmise ja kasutamisega seotud varasemad andmed; (d)taksonoomiline suhe mikroorganismi liigiga, mis täidab Euroopa Toiduohutusameti kehtestatud ohutuse eeldusele vastavaks kvalifitseerimise nõuded; (e)teave toksiinijääkide sisalduse kohta; (f)teave tootmisprotsessi kohta ja (g)teave selle kohta, milliseid jääkvaheühendeid või mikroobseid metaboliite koostisaines esineb. 3.Delegeeritud õigusaktide vastuvõtmisel kooskõlas lõikega 1 võib komisjon muuta II lisas sätestatud koostisaine kategooriaid, et lisada loomseid kõrvalsaadusi määruse (EÜ) nr 1069/2009 tähenduses ainult juhul, kui selliste toodete tootmisahela lõpp-punkt on kindlaks määratud kooskõlas kõnealuses määruses sätestatud menetlustega. 4.Samuti on komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 43 vastu delegeeritud õigusakte I–IV lisa muutmiseks, võttes arvesse uusi teaduslikke tõendeid. Komisjon kasutab seda õigust, kui riskihindamise alusel on vajalik tagada, et käesoleva määruse nõuetele vastav CE-märgisega väetisetoode ei kujuta endast tavapärastes kasutustingimustes vastuvõetamatut ohtu inim-, looma- või taimetervisele, ohutusele või keskkonnale. Artikkel 43

Delegeeritud volituste rakendamine 1.Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artikl