ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 10.6.2004 
KOM(2004)415 lõplik 
  
KOMISJONI TEATIS  
NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE 
Euroopa mahepõllumajandustoodete ja mahepõllunduse arenguplaan 
  
{SEC(2004)739}  
 
ET 2   ET 1. KOKKUVÕTE  
Käesoleva mahepõllumajandustoodete ja mahe põllunduse kohta käiva te atisega kavatseb 
komisjon hinnata olukorda ja kehtestada ar engustrateegia aluse tu levateks aastateks, 
kehtestades kõikehõlmava strateegili se visiooni mahepõllundusest ühise 
põllumajanduspoliitika (ÜPP) jaoks.  
Kavandades mahepõllunduse globaal set poliitilist kontseptsiooni, peaks vääriliselt hindama 
mahepõllunduse duaalset sotsiaalset rolli.  
1. Mahetoodete turustamine peaks olem a hüvitatud turgude  poolt ja niisiis 
finantseeritud tarbijate poolt. Mahepõllundus e arengut reguleerivad selles suhtes 
turuseadused.  
2. Maheviljelus annab üldkasulikke hüvesid, arvestades peamiselt keskkonna, aga ka 
maa arengu huvidega, ja võib teatud määral  parandada loomade heaolu. Sellest 
vaatenurgast lähtudes peaks mahepõ llunduse arengu tõukejõuks olema ühiskond. 
Turu stabiilse arengu kindlustamiseks on vajalik pakkumise ja nõudluse tasakaal. 
Komisjoni analüüs on näidanud, et  senisest enam tuleks rõhut ada vajadust hõlbustada turu 
arengut. Praeguse Euroopa Liidu 15ne liikmesriigi  turuosa on keskmiselt umbes 2 %. Selleks 
et seda arvu tõsta või käesolevat taset pikema lt säilitada, tuleb rohk em keskenduda tarbija 
ootustele. Tarbijad vajavad paremat inform atsiooni nii maheviljeluse põhimõtete ja 
eesmärkide kohta kui ka näiteks t eadmisi selle positiivsest mõju st keskkonnale. Samal ajal on 
oluline tagada inspekteerim ise süsteemi terviklikkus. 
EL sisest mahetoodetega kauplemist raskendava d paljud erinevad riiklikud ja mitteametlikud 
standardid ja nende juurutamine, muutes ma hetoodete müümise teistesse liikmesriikidesse 
väga komplitseerituks. Ühiste eesmärkide ja ekvivalentsi mõiste multilateraalne arendamine, inspekteerimise nõuete edasine harmoneerim ine ja EL logo rõhutamine aitavad neid 
probleeme tulevikus vähendada. 
Mahepõllunduse arengu hõlbustamiseks ja toot misvõimsuse suurendamiseks vajatakse uut 
informatsiooni ja uusi tehnoloog iaid. Seetõttu on hädavajali k tagada mahepõllundust ja 
tehnoloogiaid käsitlev teaduslik uurimistöö. Sama s tuleb täiustada tootmise ja turustamise 
kohta käiva statistika kogumist.  
2003. aasta ÜPP reformi üks eesmärkidest oli ke skkonnasõbraliku kvaliteet se kauba tootmise 
edendamine. Mahepõllundus on oluline samm selle eesmärgi saavutamise poole.  
Mahepõllundusega tegelevatel ta lunikel on täna võimalik saada toetust ÜPP esimeselt sambalt 
otsemaksete ja toetava hinnapoliitika näol. Li saks on mahepõllundus tä ielikult integreeritud 
ÜPP teise samba maapiirkonna aren gukontseptsiooni ja tal on oluline koht põllumajanduse ja 
keskkonna kohta kehtivate meetmete seas. 2003. aasta ÜPP reform on loonud vajaliku 
raamistiku mahepõllunduse tulevasele arengule ja muutnud liikmesriikidele kättesaadavaks 
suure hulga vahendeid. 
Tuginedes käesolevale analüüsil e ja toetudes juba kordasaadet ule keskenduvad tegevusplaani 
põhilised ettepanekud: 
 
ET 3   ET • mahepõllundusliku toiduaineteturu informatsioonipõhisele arengule , tarbija teadlikkuse 
tõstmisele, tarbijate ja töötajate põhj alikumale informeerimisele ja toodete 
reklaamimisele, EL logo kasutamise stimuleerimisele (ka imporditud kaupadel), erinevate standardite läbipa istvuse suurendamisele, t oodangu, pakkumise ja nõudluse 
kohta käiva statistika kättesaadavaks tege misele ja kasutamisele poliitilise ja 
turundusliku vahendina; 
• avalikkuse toetuse tõhustamisele mahepõllundusele
, liikmesriikide julgustamisele, et 
kasutataks sidusamalt ja sagedamini er inevaid võimalusi m aapiirkondade arenguks, 
näiteks rahvuslike tegevusplaanide abil ja toetada teadus likke uurimistöid 
mahepõllundusest; 
• täiustada ja tugevdada ühenduse mahe põllunduse standardeid, impordi- ja 
inspekteerimisnõudeid , formuleerides mahepõllunduse alusprintsiibid ja muutes 
riigiteenistuse selgesõnaliseks; tõsta läbipaistvust ja tarbija usaldust; asutada sõltumatu teaduslik ja tehniline nõuandev komisjon; rahvusvaheliste organi satsioonide kaudu 
püüda standardite harmoneerumise ja tugevdami se poole; täiustada standardeid, pidades 
silmas näiteks loomade heaolu; täiendada  puudulike standarditega valdkondi - näiteks 
akvakultuuri ja keskkonna – ja nendega seotud standardeid fossiilenergia kasutamisest jne.; selgitada GMO-de keelustamiseks keht estatud standardeid ja tõhustada impordi 
kohta käivaid sätteid. 
Täiendavat informatsiooni taustaanalüüsi ja allpool nimetatud erinevate tegevuste kohta võib 
leida komisjoni dokumendis “Euroopa mahepõllumajandustoodete ja mahepõllunduse arenguplaan” 2004. aasta juunist. See dokume nt on saadaval EUROPA veebilehel: 
http://europa.eu.int/comm/agricultu re/qual/organic/ plan/index_en.htm  
2. M
EETMED  
2.1. Mahepõllumajandustoodete turg 
Tegevus 1 
Viia sisse parandused nõukogu määrusesse (E Ü) nr 2826/2000 (siset uru edendamisest), 
et avardada komisjoni võimalusi otseseks  tegevuseks ja organiseerida mahepõllunduse 
alaseid informatsiooni- ja reklaamikampaaniaid. 
Algatada mitmeaastane kogu EL-i hõlmav info rmatsiooni- ja reklaamikampaania, et 
teavitada tarbijaid, riigiasu tusi, sööklaid, koole ja teis i toiduahela põhiosalejaid 
mahepõllunduse eelistest, iseäranis selle soods ast mõjust keskkonnale ja tõsta tarbija 
mahetoodete alast teadlikkust ja äratun dmisvõimet, sealhulgas EL logo tundmist. 
Algatada informatsiooni- ja reklaamikampaan iad, mis on kohaldatud selgelt määratletud 
tarbijate gruppidele, nä iteks juhutarbijale ja riiklikele sööklatele. 
Suurendada komisjoni koostööpüüdlusi liikmesr iikide ja erialaorgani satsioonidega, et 
arendada kampaaniate jaoks strateegia.  
Tegevus 2 
Asutada ja hoida korras Inte rneti andmebaas, milles on ära toodud mitmesugused era- ja 
rahvuslikud standardid (kaasa arvatud peam iste eksporditurgud e rahvusvahelised ja 
riiklikud standardid),  võrreldes neid ühe nduse standardiga.  
 
ET 4   ET Tegevus 3 
Parandada statistilis te andmete kogumist mahetoodete tootmise ja turustamise kohta.  
2.2. Riiklik poliitika ja mahepõllundus 
Tegevus 4 
Võimaldada liikmesriikidele maksimaalset rahalist toetust, mis on EL-i poolt ette nähtud 
mahepõllundusega tegelevatele puu- ja köögivilja sekt ori tootjatele.  
Tegevus 5 
Komisjon töötab välja veebipõhise menüü, milles on ära toodud kõik EL-i poolt 
mahepõllunduse tootmiseks, turustamiseks ja informatsiooni edastamiseks kavandatud 
abinõud.  
Tegevus 6 
Komisjon soovitab tungivalt liikmesr iikidel kasutada maapiirkondade 
arendusprogrammide raames täies mahus olemasolevaid vahendeid mahepõllunduse 
toetamiseks, näiteks arendades rahvusli kke või regionaalseid arengukavasid:  
¾ stimuleerides nõudlust, kasutades uusi kvaliteetseid kavasid; 
¾ tegevusi, mille eesmärgiks on säilitada hüvitised keskkonna- ja looduskaitseks 
pikema perioodi vältel; 
¾ arendades stiimuleid mahepõllundusega tegelevatele talunikele, et 
mahepõllundusele läheks ko rraga üle terve talu  
¾ mahepõllundusega tegelevatel talunikel p eab olema teiste talunikega võrdne 
võimalus saada toetusi investeeringuteks 
¾ arendades stiimuleid tootjatele, kergendada kauba laialivedu ja turustamist 
tootjate vaheliste (lepinguliste) kokkulep ete integreerimisega tootmisahelasse; 
¾ toetada arenguabi teenuseid; 
¾ väljaõpe ja haridus kõigile mahepõll undusega seotud isikutele tootmise, 
töötlemise ja turunduse alal; 
¾ mahepõllunduse planeerimine keskkonnatundlikel aladel (mitte piirates 
mahepõllundusega tegelemist nende aladega). 
Tegevus 7 
Tõhustada mahepõllunduse ja mahetootmise meetodite uurimist.  
2.3. Standardid ja inspekteerimin e – kindlustades terviklikkuse 
Tegevus 8 
Muutes määrused läbipaistvamaks, formuleerides mahepõllunduse alusprintsiibid.  
Tegevus 9 
Kindlustadea mahepõllunduse terviklikkus, tu gevdades standardeid ja pidades kinni 
üleminekuperioodide lõpukuupäevadest. 
 
ET 5   ET Tegevus 10 
Täielikud ja kooskõlastatud mahepõllunduse standardid: 
¾ sisse seades nimekirja luba tud lisanditest ja kasutata vatest vahenditest töödeldud 
loomse päritoluga toodete jaoks 
¾ kaaluda mahepõllunduse tulemusena toodet ud veinide kohta kä ivate standardite 
kehtestamist 
¾ parandada loomade heaolu puudutavaid standardeid; 
¾ kaaluda reguleerimisala laiendamis t teistele valdkondadele, näiteks 
vesiviljelusele; 
¾ kaaluda keskkonda puudutavate standardite täiustamise vajadust (energia 
kasutamine, bioloogiline mitmekesisus, maastik jm.) 
 
Tegevus 11 
Luua sõltumatu ekspertide rühm tehnilise nõustamise tarbeks.  
Tegevus 12 
Kaasa arvatud nõukogu määruse (EMÜ) nr 2092/91 sätted, selgitada 
¾ et tooteid, mis sisaldavad GMO-sid ei saa märgistada kui mahetooteid 
¾ et üldine künnis märgendiga tähistamis el vastab künnisele, mida kasutatakse 
mahepõllunduses GMOsid sisaldavate t oodete (välja arvatud seeme) puhul. 
Küsimus spetsiaalse künnise kehtesta mise vajalikkusest mahepõllunduses 
kasutatavale seemnele ja selle tasemest  on komisjonis ikka veel päevakorral. 
 
Tegevus 13 
Parandada inspekteerimisega tegelevate or ganite ja võimude töö tulemuslikkust, 
teostades riskihindamist võimaliku pettuse ennetamiseks ja nõudes inspekteerimist 
määruse (EMÜ) nr 2092/91 alusel.  
Tegevus 14 
Jätkata pooleliolevat tööd Tea dusuuringute Ühiskeskuses, et arendada valimite võtmist ja 
analüütilisi meetodeid, mida saab kasutada mahepõllunduses.  
Tegevus 15 
Liikmesriigid peaksid uurima võimalust ka sutada ÜPP jaoks kehtestatud maatükkide 
mõõtmist mahepõllunduse all oleva m aa lokaliseerimiseks ja seireks.  
Tegevus 16 
Kindlustada parem koordineer itus inspekteerimisega tegelevate organite sees ja 
inspekteerimisorganite ning täitevastutuse ametivõimude vahel vastavalt määrusele 
(EMÜ) nr 2092/91. 
 
ET 6   ET Tegevus 17 
Arendada välja üksikasjalik akrediteerimise süsteem inspekteerimisega tegelevatele 
organitele vastavalt määrusele (EMÜ) nr 2092/91.  
Tegevus 18 
Komisjon annab välja liikmesriikide aastaarua nde kinnitatud inspekteerimisorganite 
ülevaatuse kohta, mis sisaldab ühtlasi rikkum iste tüübi ja arvu kohta käivat statistikat.  
Tegevus 19 
Kiirendatud püüdlused, et kolmandad maad ar vata ekvivalentnimekirja, sisaldades 
kohapealset hindamist. 
Täiendada mahepõllunduse kohta käivat nõuko gu määrust (EMÜ) nr 2092/91, asendades 
käesoleva rahvusliku impordi kohta käiva piir angu uue püsiva süsteemiga, kasutades ära 
komisjoni poolt selleks otstar beks määratud organ ite tehnilise ekviva lentsi hinnanguid. 
See võiks hõlmata pärast vajalikke kons ultatsioone ühtse ja pideva ühenduse 
inspekteerimisorganite nimekirja loomist,  mida tunnustataks võrdväärselt kolmandates 
riikides, mis pole veel ekvivalentnimekirjas. 
Tagada, et ekvivalentsi definitsioon kolma ndates riikides võtab  arvesse erinevad 
klimaatilised ja põllumajanduslikud tingimuse d ja mahepõllunduse arengut igas riigis. 
Pärast selle süsteemi rakendumist pakkuda kõi gile imporditud toode tele juurdepääs EL 
logole.  
Tegevus 20 
Luua süstemaatiline võrdlus ühenduse mahepõllunduse standardi, Codex Alimentarius 
juhendite ja IFOAM standardite vahel (vaata ka tegevus 2). 
Suurendada jõupingutusi globaalseks harmoniseerimiseks ja mitmepoolse 
ekvivalentsikontseptsiooni arendamiseks, mis põhineb Codex Alimentarius  juhenditel 
koostöös liikmesriikidega, kolmand ate maadega ja erasektoriga. 
Toetada tootmisvõimsuse ülesehitamist arengumaades EL arengupoliitika raames 
pakkudes võimaluste kohta informatsiooni, mis on esitatud üldisemate tugiinstrumentide 
poolt mahepõllunduse arendamise hüvanguks. 
Edasised meetmed mahepõllundustoodanguga kauplemise edendamiseks arengumaadega 
võetakse arvesse1. 
Tegevus 21 
Kindlustada EL-u mahepõllunduse standardit e tunnustamine ja kontrollsüsteemid 
kolmandates maades hankides läbirääkimiste mandaadi nõukogult  
                                                 
1 Vastavalt artiklile 12 Maailma Kaubandusorganisat siooni (WTO) tehniliste kaubandustõkete lepingus, 
peavad liikmed kindlustama eristava ja rohkem soos iva kohtlemise arengumaadele lepingu kohaselt. 
 
ET 7   ET 3. M ÕJU HINDAMINE 
Tegevuste 19 ja 21 edu kolmandate maade arvu suurendamise suhtes, kellele kehtivad 
impordi ekvivalents ja ka hepoolsed vastastikuse tunn ustamise kokkulepped, sõltub 
inimressursi kättesaadavusest. 
Tegevused 1 ja 7 juurutatakse olemasoleva eel arve jaotamise käigus. Tegevuse 11 osas luua 
sõltumatu ekspertide rühm ei ole tähelepanuväärset mõju oodata. 
Teistel tegevustel ei ol e mõju ühenduse eelarvele. 
Lõpuks, käesoleva plaani juurutamine sõltub inimressursi kättes aadavusest komisjoni 
teenistuses tegelemaks mitmesuguste prognoositavate asjaoludega. 
4. JÄRGMISED  SAMMUD 
Käesolev tegevusplaan kujutab endast astet edasi mahepõllunduse propageerimise protsessis 
nii Euroopas kui ka kogu ülejäänud maailmas. 
Tegevusplaani arendamise käigus on komi sjon võtnud pragmaatilise suuna eelkõige 
olemasoleva tegevusviisi kasutamise ja kohandamise analüüsi suunas.  
Komisjon alustab viivitamatult vajalike samm ude tegemist kavandatu edasi aitamiseks.