Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2020/C 190/08)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„ROOIBOS“/„RED BUSH“

ELi nr: PDO-ZA-2427 – 21.8.2018

KPN (X) KGT ()

1. Nimetus(ed)

„Rooibos“ / „Red Bush“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Lõuna-Aafrika Vabariik

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.8. Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne)

3.2. Selle toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Nimetust „Rooibos“/„Red Bush“ võib kasutada üksnes juhul, kui tegemist on käesolevas taotluses kirjeldatud geograafilises piirkonnas kasvatatava või sealses looduses kasvava tee-punapõõsa (Aspalathus linearis) kuivatatud lehtedest ja vartest valmistatud 100 % puhta tootega „Rooibos“/„Red Bush“.

Toodet „Rooibos“/„Red Bush“ esitletakse müügiks kahel kujul: tee-punapõõsalt korjatud ning kuivatatud a) oksüdeeritud või b) roheliste (oksüdeerimata) lehtede ja vartena.

a) Tee-punapõõsa kuivatatud ja oksüdeeritud lehtede ja varte puhul ulatub toote „Rooibos“/„Red Bush“ iseloomulik värvus helepruunist ja kollasest särava telliskivipunaseni. Tootes võib sisalduda ka heledamat värvi osakesi (kuivatatud varretükke), mis on segunenud ülejäänud tootega. Toote „Rooibos“/„Red Bush“ niiskusesisaldus on alla 10 %.

b) Roheline (oksüdeerimata) toode „Rooibos“/„Red Bush“ on valmistatud tee-punapõõsa oksüdeerimata kuivatatud lehtedest ja vartest. Rohelisel (oksüdeerimata) tootel „Rooibos“/„Red Bush“ ei ole märke pruunistumisest ega oksüdatsioonist. Rohelise (oksüdeerimata) toote „Rooibos“/„Red Bush“ lehed on peamiselt helerohelise värvusega ning toode sisaldab ka punakaspruune peenikesi varreosakesi ja valgeid puittükikesi. Rohelise (oksüdeerimata) toote „Rooibos“/„Red Bush“ niiskusesisaldus on alla 5 %.

Toote „Rooibos“/„Red Bush“ lõhn ja maitse määratakse organoleptilise testiga, mille teeb koolitatud testija. Toote „Rooibos“/„Red Bush“ eri partiide lõhna- ja maitseomadused võivad olla erinevad, kuid suure koguse analüüsimisel on tehtud kindlaks, et tootel „Rooibos“/„Red Bush“ on erineval määral järgmisi maitse- ja lõhnaomadusi.

Lõhnad Magusad Mesi Karamell Puuviljased Tsitrus Marjad Aprikoosikeedis Puidused Puit Suitsune/põletatud Lillesed Fynbos Parfüüm Vürtsised Kaneel Maitsed ja suus tekkiv tunne Põhimaitsed Magus Mõru Hapu Suus tekkiv tunne Pehme ja mahe Kootav

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Toote „Rooibos“/„Red Bush“ ainus tooraine on tee-punapõõsa värskelt korjatud lehed ja varred.

Toode sisaldab 0,02–1,16 % aspalatiini ja kuni 0,4 % notofagiini.

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Toodet „Rooibos“/„Red Bush“ valmistatakse määratletud geograafilises piirkonnas järgmiste etappidena.

a) Kohalikud seemnekogujad koguvad tee-punapõõsa seemneid (sageli sipelgapesadest). Seejärel tarnivad korjajad seemned põllumajandustootjatele. See on vana traditsioon, mida järgitakse ka täna, ning see kuulub ka tänapäeval olulise sammuna tee-punapõõsa kasvatamise juurde.

b) Taime kasvatatakse kaubanduslikel eesmärkidel, kuid see kasvab looduses ka metsikult.

c) Saaki korjatakse haritavatelt põldudelt (mehhaaniliselt või käsitsi) või loodusest (ainult käsitsi).

d) Seda töödeldakse ja kuivatatakse spetsiaalsetes teeaiandites. Need teeaiandid võivad asuda põllumajandusettevõtja juures või eraldi, kuid nad peavad asuma määratletud piirkonnas.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Toodet „Rooibos“/„Red Bush“ võib segada teega, taimeteega ja muude toodetega, olenemata sellest, kas toode on ette nähtud inimtoiduks või mitte. Selliste toodete märgistamine peab vastama eeskirjadele, mida rakendatakse toodete märgistamise suhtes territooriumil, kus toodet turustatakse.

Aluseks võib võtta, et nõuetele vastavaks peetakse nimetuse „Rooibos“/„Red Bush“ kasutamist järgmistel juhtudel.

— Et lõpptoode saaks kanda nimetust „Rooibos“/„Red Bush“, peab see sisaldama 100 % ulatuses tee-punapõõsa kuivatatud lehti ja varsi.

— Kui toode „Rooibos“/„Red Bush“ on segatud mõne muu tootega, võib nimetust „Rooibos“/„Red Bush“ kasutada põhitunnusena („Rooibos“/„Red Bush“ <<muu toode>>) järgmistel juhtudel: — „Rooibos“/„Red Bush“ on toote peamine koostisosa; — toote pakendil (etiketil) on esitatud täpsed protsendimäärad; — lõpptoote puhul peavad olema äratuntavad toote „Rooibos“/„Red Bush“ need omadused, mis on esitatud toote kirjelduses.

— Kui mõnda muud toodet segatakse tootega „Rooibos“/„Red Bush“, võib kasutada nimetust „<<Muu toote>> ja toote „Rooibos“/„Red Bush“ segu“ üksnes juhul, kui see segu sisaldab toodet „Rooibos“/„Red Bush“ ja — „Rooibos“/„Red Bush“ annab tootele iseloomuliku kvaliteedi; — pakendil (etiketil) on esitatud toote „Rooibos“/„Red Bush“ täpne protsentuaalne sisaldus; — pakendil (etiketil) on esimesena märgitud toode, mille sisaldus on kõige suurem.

— Tootega „Rooibos“/„Red Bush“ maitsestatud tee või taimetee, millele on lisatud vedelal kujul lõhna- ja maitseaineid (maitsestatud „Rooibos“/„Red Bush“), võib kanda nimetust „<<vedelal kujul lõhna- või maitseainega>> „Rooibos“/„Red Bush““ tingimusel, et: — „Rooibos“/„Red Bush“ on (lisaks veele) toote peamine koostisosa; — pakendil (etiketil) on esitatud toote „Rooibos“/„Red Bush“ täpne protsentuaalne sisaldus; — lõpptoote puhul peavad olema äratuntavad toote „Rooibos“/„Red Bush“ need omadused, mis on esitatud toote kirjelduses.

— Muude toodete (näiteks ekstraktid, seebid, kreemid, jogurtid, alkohoolsed joogid jne) puhul võib nimetust „ toodet „Rooibos“/„Red Bush“ <<sisaldav muu toode>>“ kasutada toote kaubamärgis või selle lähedal, samuti kõnealuse toiduaine või muu toote märgistamisel, esitlemisel ja reklaamimisel, kui on täidetud järgmised tingimused: — toode ei sisalda muid samaväärseid koostisosi, st ühtegi muud koostisainet, mis võib osaliselt või täielikult asendada toodet „Rooibos“/„Red Bush“; — toodet „Rooibos“/„Red Bush“ on kasutatud piisavas koguses, et see annaks asjaomasele tootele olulised omadused; — toote „Rooibos“/„Red Bush“ protsentuaalne sisaldus tuleks ideaaljuhul märkida vastava toiduaine kaubanimes või selle vahetus läheduses või kui see pole võimalik, siis koostisosade loetelus, otseses seoses asjaomase koostisosaga; — mis tahes muud mõisted, lühendid või sümbolid, mida kasutatakse märgistusel registreeritud nimetusega koos (kaubanimes või selle läheduses või toote koostisosade loetelus), ei tohi jätta muljet, et toode ise on kaitstud päritolunimetusega (KPN) või kaitstud geograafilise tähisega (KGT).

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toote „Rooibos“/„Red Bush“ tootmise, kuivatamise ja oksüdeerimise geograafiline piirkond on järgmine:

a) kohalikud haldusüksused Bergrivier, Breede Valley, Cape Agulhas, Cederberg, Kaplinn, Drakenstein, Langeberg, Matzikamma, Overstrand, Saldanha Bay, Stellenbosch, Swartland, Swellendam, Theewaterskloof ja Witzenberg Lääne-Kapimaa provintsis ning

b) kohalik haldusüksus Hantam Põhja-Kapimaa provintsis.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Geograafiline piirkond

Toote „Rooibos“/„Red Bush“ maitse ja erikoostis on otseselt seotud selle piirkonna kliimaga, kus taimi kasvatatakse. Talved on külmad ja niisked, kasvuperiood on kevadel ja varasuvel ning seejärel toimub küpsemine ja tekivad polüfenoolid, sest ilmad lähevad kuumemaks ja kuivemaks. Siit järeldub, et kui tee-punapõõsast kasvatataks mõnes muus kliimas, ei oleks tootel „Rooibos“/„Red Bush“ samasuguseid omadusi, sest polüfenoole tekiks vähem. Et aru saada põhjuslikust seosest, on oluline mõista seda, kuidas tee-punapõõsas on kohanenud piirkonna ainulaadse kliima, mullastiku ja geograafiaga.

Geograafiline piirkond, kus „Rooibos“/„Red Bush“ kasvab looduslikult, on tuntud kuumade ja kuivade suvede ning külmade ja niiskete talvede poolest. Näiteks mõõdeti 27. oktoobril 2015 Vredendalis temperatuuriks 48,3 °C, mis on kõrgeim oktoobris mõõdetud temperatuur maailmas. Selles piirkonnas on sademeid 380–635 mm aastas ning sajab eelkõige talvekuudel, vahel ka varasuvel ja hilissügisel. Pikad ja soojad suvekuud on äärmiselt kuivad. Piirkonna mullad on pärit Laudmäe liivakivikompleksist ning on toitainevaesed, klibused liivmullad, mille pH-tase on 4,5–5,5. Laudmäe liivakivi koosneb enamjaolt kvartsliivakivist, mis on tekkinud 510–400 miljonit aastat tagasi. See on Kapimaa mäestiku (Cape Supergroup) kõige tugevam ja erosioonikindlam pinnase kiht.

Taimel „Rooibos“/„Red Bush“ on karmi kliimaga kohanemiseks välja arenenud ainulaadsed omadused (nt lehtede kuju ja kattekiht). Lisaks mullapinnast veidi allpool asuvale külgjuurte võrgustikule, mis võimaldab kätte saada väikseimaidki sademeid, on taimel pikk juur, mis ulatub kuni kahe meetri sügavusele ning aitab taimel leida niiskust ja jõuda veeni kuivadel suvedel. Külgjuured võimaldavad taimel fosforit kätte saada maailma ühest fosforivaesemast mullast.

Taime „Rooibos“/„Red Bush“ karmi kliimaga kohanemise suurim saladus seisneb selle sümbiootilises suhtes lämmastikku siduvate bakteritega taime juurtel. Liblikõielise tee-punapõõsa juurtel elunevad bakterid muundavad lämmastikdioksiidi bioloogiliselt kasulikuks ammoniaagiks protsessis, mida nimetatakse lämmastiku sidumiseks. Taim omandab lämmastikku ja saab sellest kasu, vastutasuks toidab ta oma juurtel elunevaid baktereid. See protsess on liblikõielistel tavaline, kuid tee punapõõsa puhul on ainulaadne see, et need kohalikud bakterid (bradyrhizobia) taluvad happelisust ja taimel on võime muuta oma risosfääri pH-d, et soodustada sümbioosi ja toitainete kättesaadavust taimedele, mis kasvavad muidu viljatul happelisel mullal. Kirjanduse põhjal võib öelda, et vaid vähesed sümbioosid suudavad taluda sellist äärmuslikku mulla happesust ja toitainevähesust ning samas säilitada suurt lämmastikusisaldust nii, nagu teeb seda tee-punapõõsas.

Toote „Rooibos“/„Red Bush“ tootjad on kasutanud kuumade ja kuivade suvede eeliseid korjatud saagi looduslikuks kuivatamiseks. Toodet „Rooibos“/„Red Bush“ koristatakse igal aastal kuumal suveajal ja seda kuivatatakse kohe pärast korjet päikese käes. Kõrvetav päike ja vihma puudumine võimaldavad toodet „Rooibos“/„Red Bush“ looduslikult kuivatada ja samal ajal oksüdeerumise protsessi optimaalselt kontrollida.

Inimsekkumine

Ehkki Kapimaa lillepiirkond (ja sellele omane fynbose taimestik) on maailma kuue taimestikuriikkonna hulgas kõige väiksem, on see kõige rikkalikum piirkond ja kuulub tänu mitmekesiseimale, tihedaimale ja endeemiliste liikide rikkaimale taimestikule taimemaailma eriliste paikade hulka. Samas on tee-punapõõsas üks vähestest taimedest, mis on looduslikust taimest edukalt kultuurtaimeks aretatud ning on praegu üks suhteliselt vähestest majanduslikult olulistest fynbose taimedest. See on inimsekkumise tulemus.

Peaaegu 250 aastat tagasi kirjutas Rootsi loodusteadlane Carl Thunberg, et kohtas oma Aafrika reisidel 1772. aastal kohalikke elanikke ja nägi, et nad tegid taimest „Rooibos“/„Red Bush“ jooki. Mägedes korjati taime „Rooibos“/„Red Bush“ lehti ja varsi, need pandi kimpudena kotiriidest kottidesse, mis siis eeslite seljas järskudelt nõlvadelt alla toodi. Sel ajal töötati välja senini kasutusel olevad põhilised taime „Rooibos“/„Red Bush“ töötlemise meetodid (taime „Rooibos“/„Red Bushi“ lehtede ja varte esmane lõikamine ja muljumine, seejärel tee nn higistamine või selle hoidmine kuhjades ja lõpuks päikese kätte kuivama laotamine).

1930. aasta paiku hakkas kohalik Clanwilliami arst ja loodusesõber Le Fras Nortier „metsiku põõsa tee“ vastu huvi tundma ja taimega „Rooibos“/„Red Bush“ eksperimenteerima. Taime „Rooibos“/„Red Bush“ seemneid oli raske leida (sest nad on väga pisikesed) ja Nortier palus kohalikel, kelle hulgas oli ka tema patsiente, et nad otsiksid liivastelt muldadelt seemneid ja tooksid need temale. Üks Khoi naine tõi talle seemnetega täidetud tikutopsi ja varsti sai Nortier teada tema saladuse. Naine jälgis sipelgaid, kes tassisid oma pesadesse taime „Rooibos“/„Red Bush“ seemneid. Seejärel avas ta sipelgapesad ja korjas seemned kokku, jättes mõned sipelgatele toiduks. Sedasi kogub seemneid mõni seemnekoguja veel tänagi.

Nortier, otsides võimalust seemnete paljundamiseks, avastas, et need idanevad üksnes siis, kui need on kõigepealt pragunenud (nagu see juhtuks mägedes aset leidvate tulekahjude mõjul). Esimesed taimed pani Nortier kasvama Klein Kliphuisi farmis Clanwilliami lähedal. Ta sai aru, et seemned tuleks mulda panna jaanuaris ja et parim aeg väikesed idandid avamaale ümber istutada on pärast tugevat vihma, kui on oodata veel sademeid. Nortier innustas ja julgustas ka kohalikke põllumajandustootjaid, et nad hakkaksid taime „Rooibos“/„Red Bush“ kasvatama.

Sellist seemnete kogumise tava kasutatakse ka praegu ning tee-punapõõsast kasvatatakse kuivades pinnasetingimustes, sest taim on kuivade ja kuumade suvedega kohanenud. Need keskkonnatingimused mõjutavad toote „Rooibos“/„Red Bush“ keemilist koostist, eelkõige lõpptootes leiduvate polüfenoolide sisaldust. Toote „Rooibos“/„Red Bush“ tootjad on kohandanud oma maaharimis- ja viljelustavasid vastavalt piirkonna karmidele tingimustele. Näiteks ei saa viljelusalade puhastamiseks kasutada põlenguid, sest nii hävineb mulla orgaaniline koostis. Pealegi on viljelusprotsessi eri etappides on tähtis roll ka kattetaimedel ning levinud tava on miinimum- või säilituskülv.

Saaki koristatakse kuivadel suvekuudel novembrist kuni maini ning 20 % taimsest materjalist tuleb jätta taime külge. Värskelt korjatud saak peab jõudma teeaiandisse 72 tunni jooksul peale korjet ning varte ja lehtede väiksemaks (1–10 mm suuruseks) lõikamiseks kasutatakse mehaanilist lõikurit. Kui valmistatakse oksüdeeritud toodet „Rooibos“/„Red Bush“, hoitakse värskelt lõigatud saadust teeaiandi betooni- või kivipinnal päikese käes kuhjaridades. Neid kuhjaridu niisutatakse, lehti muljutakse ja kuhju segatakse korrapäraste ajavahemike järel, kuni saavutatakse õige konsistents. Pärast seda laotatakse saadus teeaiandi õuele õhukese kihina kuivama. Kui valmistatakse oksüdeerimata (rohelist) „Rooibos“/„Red Bush“ toodet, laotatakse lehed ja varred õhukese kihina teeaiandi õuele kohe pärast seda, kui nad on lõigatud 1–10 mm pikkuseks.

Teeaiandis toimuvat tegevust kirjeldatakse sageli kunstivormina ning see tegevus on toote „Rooibos“/„Red Bush“ tootmise protsessi üks kõige olulisemaid osasid, kus on vaja konkreetset oskusteavet ja asjatundlikkust. Tee valmistajad jälgivad tähelepanelikult tee värvust, tekstuuri ja niiskust, kuni tee omandab soovitud seebise konsistentsi. Tavaliselt võetakse peotäis märga, pressitud taime ja pigistatakse käsi rusikasse ning kui niiskusesisaldus on õige, siis niriseb sõrmede vahelt veidi taimemahla.

Tee kvaliteeti määravad eksperdid hindavad toote „Rooibos“/„Red Bush“ kvaliteeti mitme teguri alusel, sealhulgas kuivade ja vette pandud lehtede värvus, valmistee intensiivsus, värvus ja selgus, samuti selle lõhn ja maitse. Maitset ja lõhna hinnatakse väljaõppinud organoleptikute komisjonides. Välja on töötatud organoleptiline ratas, mis on väärtuslik abivahend toote „Rooibos“/„Red Bush“ tootjate, töötlejate, toote kvaliteedi hindajate, turustajate, maitseelamuskodade, importijate ja tarbijate vahelise suhtluse hõlbustamisel. Et toote omaduste kirjeldusi paremini tõlgendada, on teatavate kirjelduste kohta välja töötatud esmaste organoleptiliste omaduste leksikon.

Toote eripära

Toote „Rooibos“/„Red Bush“ ainulaadsetel organoleptilistel omadustel (lõhn, maitse ja suus tekkiv tunne) on 27 kirjeldavat tunnust. Neist 20 kirjeldavad toote lõhna, seitse maitset ja suus tekkivat tunnet ning kõik need tunnused põhinevad suure valimi analüüsil ja kirjeldavad toote „Rooibos“/„Red Bush“ organoleptilist eripära.

Need toote „Rooibos“/„Red Bush“ ainulaadsed organoleptilised omadused on seostatavad tee-punapõõsas leiduva fenooli komplekse keemilise koostisega. Toote „Rooibos“/„Red Bush“ flavonoidide sisaldus on ainulaadne selle poolest, et selles on aspalatiini ja aspalaliniini, aga ka haruldasi notofagiiniühendeid ja enolüülfenüülpüruviinhappe glükosiide. Kuigi enamik flavonoide on taimeriigis laialt levinud, on aspalatiini seni leitud üksnes tee-punapõõsast ja sellest tuleneb selle taime ainulaadne organoleptiline eripära.

Eelmises osas on märgitud, et taime „Rooibos“/„Red Bush“ kuivanud lehtede ja varte kasutamist teena dokumenteeriti esimest korda juba peaaegu 250 aastat tagasi. Juba sellest ajast alates on toote puuviljane, magus maitse ja väike kofeiinivaba tanniinisisaldus aidanud kaasa sellele, et tootest on saanud Lõuna-Aafrika kultuuri sümbol. 2005. aastal tehtud uuringutest ilmnes, et tee „Rooibos“/„Red Bush“ oli Lõuna-Aafrika ühe mitteametliku asumi elanike üks kümnest kõige sagedamini tarbitavast toiduainest.

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.