[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 23.12.2005

KOM(2005) 705 lõplik

2005/0277 (COD)

Ettepanek

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

1. ETTEPANEKU TAUST

6. aprillil 2005 vastu võetud komisjoni ettepanekule seitsmenda raamprogrammi loomise kohta oli lisatud komisjoni talituste töödokument seitsmenda raamprogrammi lihtsustamiseks (“Simplification in the 7th Framework Programme”), milles sätestatakse 10 peamist rakendatavat meedet ning rõhutatakse lihtsustamise tähtsust kui „olulist edutegurit”.

Komisjoni ettepanek seitsmendas raamprogrammis osalemise eeskirjade kohta annab vahendi nende lihtsustuste mitmete aspektide rakendamiseks ning kuuenda raamprogrammi põhimõtete edasiarendamiseks.

2. ÕIGUSLIK ALUS

Käesolev Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus põhineb Euroopa Ühenduse asutamislepingu XVIII peatükki artiklil 167, mis näeb ette ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide osalemise eeskirjade ning uurimistulemuste levitamise eeskirjade vastuvõtmise ühenduse mitmeaastase teadustöö raamprogrammi rakendamiseks. Nende eeskirjadega määratletakse raamprogrammis osaleda soovivate juriidiliste isikute õigused ja kohustused ning kehtestatakse põhimõtted selle osalemise tulemusena tehtud töö kasutamiseks ja levitamiseks. Seitsmendat raamprogrammi rakendatakse vastavalt finantsmääruses ja selle rakenduseeskirjades sätestatule ning riigiabi eeskirjadele, eriti uurimis- ja arendustegevusele antava riigiabi eeskirjadele.

3. EELNEV KONSULTEERIMINE

Huvirühmade, liikmesriikide ja assotsieerunud riikidega on võimalike seitsmendas raamprogrammis osalemise eeskirjade muutuste osas konsulteeritud seminaridel ja konsultatsioonideks ette nähtud veebilehe vahendusel. Konsulteeritud on ka väiksemate osalejate teabekanalite kaudu, tagamaks et muutused ei pane neid osalejaid ebasoodsasse olukorda.

4. SISU

Käesolev ettepanek koosneb neljast peatükist: sissejuhatavad sätted (sisu, mõisted ja konfidentsiaalsus), osalemine kaudsetes meetmetes (miinimumnõuded osalemiseks, menetluslikud aspektid, sealhulgas minimaalne osalejate arv, nende asukoht, ettepaneku esitamine ja hindamine, rakendamine ja toetuslepingud, projektide ja programmide järelevalve, ühenduse rahaline toetus: õigus rahastamisele ja toetuste vormid, hüvitiste määrad, maksed, jaotamine, tagasinõuded ja tagatised), Euroopa Investeerimispank ja levitamise ja kasutamise ning kasutusõiguste eeskirjad (omand, kaitse, avaldamine, levitamine ja kasutamine ning taustteabe ja teadmiste kasutusõigused).

Osalejate minimaalne arv ja asutamiskoht on kehtestatud vastavalt tegevuste liigile. Assotsieerunud riikides asutatud juriidilised isikud võivad osaleda samadel alustel liikmesriigis asutatutega.

Eeskirjades määratakse kindlaks konkursikutsete avaldamise korra ja konkursikutsete esitamisele, hindamisele, valikule ja toetuse andmise menetlusele kohaldatavad erandid. Lisaks kehtestatakse neis välisekspertide nimetamise kord. Üksikasjalikumad siseeeskirjad, mis reguleerivad taotluse esitamise, hindamise, valiku ja toetuse andmise menetlusi, kehtestab komisjon ning need hõlmavad sätteid sõltumatute ekspertide nimetamise kohta. Need eeskirjad sisaldavad sätteid kaheetapilise taotluse esitamise menetluse kohta (mida tuleks võimaluse korral varasemast enam kasutada, näiteks juhtudel, kui oodatakse ülepakkumist, väga mahukate projektide puhul ja kulude piiramiseks projektide ettevalmistamisel, mis ei pruugi kunagi rahastamist saada jne) ning kaheetapilise hindamismenetluse kohta (ühekordse esitamisega). Hindamisprotsessid, mis on välja arendatud eelnevate raamprogrammide käigus ja peegelduvad siseeeskirjades, jäävad kehtima ilma olulisemate muudatusteta. Võimalusel kasutatakse varasemast enam kaughindamist ning täiendatakse jätkuvalt hindajate ettevalmistust. Arutelude kasutamine muudetakse tõhusamaks. Hindamiskriteeriumid sisalduvad nüüd pigem eriprogrammides kui eeskirjades ning neid võib tööprogrammides (ja konkursikutsetes) edasi arendada.

Kuigi eeskirjades ei ole vastavalt täpsustatud, on ettepaneku kohaselt seitsmenda raamprogrammi puhul reegliks taotluste elektrooniline esitamine , nagu on edukalt katsetatud ja kasutatud kuuenda raamprogrammi raames. Samuti võimaldab edukate taotlustega varem alustada eeltäidetud avalduste/eelregistreerimise kasutamine, milles kasutatakse kesksest allikast saadud andmeid, ja võimalus teha muudatusi ettepanekute sisu ja vormi osas. Oluliselt peaks kasu olema ühtsest registreerimissüsteemist, mis koosneb ühtsest andmebaasist ühenduse kõigi talituste jaoks.

Osalejate finantssuutlikkuse pidevaks hindamiseks ja sellega seotud menetlusteks võtab komisjon vastu ja avaldab kohaldamiseks sise-eeskirjad.

Komisjon kehtestab toetuslepingu näidise, milles nähakse ette osalejate õigused ja kohustused ühenduse ja üksteise suhtes. Konsortsiumi autonoomia ja paindlikkuse nõue, eriti muudatuste osas selle koosseisus, mis kehtestati kuuenda raamprogrammiga, on jätkuvalt jõus. Toetusleping jõustub nagu ka kuuenda raamprogrammi puhul siis, kui sellele on alla kirjutanud koordinaator ja komisjoni eelarvevahendite käsutaja. Selleks et projektiga seotud õigustest ja kohustustest osa saada, peavad kõik osalejad toetuslepinguga ühinema.

Osalejad peavad nagu ka kuuenda raamprogrammi puhul sõlmima konsortsiumikokkuleppe, välja arvatud juhtudel, kui konkursikutse sellest vabastab. Paljud uutest intellektuaalomandiga seotud sätetest peaksid vajadusel siiski nende sõlmimise ja vastuvõtmise lihtsamaks muutma.

Komisjon teostab ühenduse poolt rahastatavate kaudsete meetmete ning seitsmenda raamprogrammi ja selle eriprogrammide üle järelevalvet, kasutades vajadusel välisekspertide abi.

Osalejad, kellel on õigus ühenduse rahalisele toetusele, on määratletud ühenduse rahalist toetust käsitlevas alajaos, milles käsitletakse ühtlasi ka toetuse vorme, hüvitiste määrasid, makseid, toetuse jaotamist, tagasinõudeid ja tagatisi.

Ühenduse rahalise toetuse saamiseks on välja pakutud kolme liiki toetusi : abikõlblike kulude hüvitamine, ühekordsed summeeritud väljamaksed ja kindlasummaline rahastamine (viimane võib põhineda ühiku maksumusel, kuid hõlmab ka kaudsete kulude kindlasummalist rahastamist). Neid võib kasutada kogu ühenduse rahastamisskeemi katmiseks või kombineerituna. Enamiku rahastamisskeemide puhul on eelistatud meetodiks abikõlblike kulude hüvitamine, eriti seitsmenda raamprogrammi algusfaasis. Ühekordsed summeeritud väljamaksed ja kindlasummaline rahastamine võetakse kasutusele järk-järgult ja kui need osutuvad edukaks, laiendatakse nende kasutamist.

„Eesliini” teadustegevuste osas soovitab Euroopa Teadusnõukogu osaluseeskirjades ja finantsmääruses sätestatud tingimuste raames sobivaid rahastamisvahendeid. Komisjon osutab teadusnõukogule kõikvõimalikku abi, et tagada parim võimalik lähenemisviis.

Lihtsustatud on abikõlblike kulude määratlust ning kõrvale on jäetud kolm eelnevates raamprogrammides kasutatud kuluaruandlusmudelit . See tähendab, et osalejatel on võimalik esitada kõik otsesed ja kaudsed kulud ning valida kaudsete kulude puhul kindlasummaline rahastamine. Kulud määratakse kindlaks vastavalt osalejate tavapärastele raamatupidamis- ja halduspõhimõtetele, mis on suunatud projekti eesmärkide saavutamisele, põhinedes kokkuhoiu, tõhususe ja mõjususe põhimõtetel.

Ühenduse rahaline toetus katab maksimaalselt 50% abikõlblikest kuludest, millest on maha arvatud uurimistööst ja tutvustamistegevusest saadud tulud. VKEde, avalik-õiguslike asutuste, kesk- ja kõrgharidusasutuste ja mittetulunduslike uurimisasutuste puhul kehtib kuni 25%line lisarahastamise võimalus uurimustegevuseks. „Eesliini” teadustegevusi rahastatakse kõigi üksuste puhul 100% ulatustes. Kõiki teisi tegevusi, sealhulgas neid, mis on seotud koordineerivate ja toetavate meetmetega ning teadlaste koolitamise ja karjääri kujundamisega, hüvitatakse kõigi üksuste puhul kuni 100% ulatuses.

Eespool märgitud maksimumi kohaldatakse kõigi selliste üksuste abikõlblike kulude suhtes isegi siis, kui osa hüvitatavatest kuludest põhineb ühekordsetel summeeritud väljamaksetel või kindlasummalisel rahastamisel. Maksimumi kohaldatakse ka selliste üksuste puhul, mis osalevad kindlasummalise rahastamisega projektides ning vajadusel korral, kui ühekordseid summeeritud väljamakseid kasutatakse kogu projekti vältel.

Pädevusvõrgustikele nähakse ette kindlaksmääratud põhisumma . Põhisumma suurus sätestatakse ühe teadlase ja aasta kohta. Perioodilisi põhisumma makseid tehakse vastavalt indikaatorite saamisele, mis tõestavad ühise tegevusprogrammi edukat rakendamist.

Avalik-õiguslikel asutustel, mittetulunduslikel uurimisasutustel ning kõrg- ja keskharidusasutustel on lubatud esitada auditeerimistõend, mille on väljastanud pädev riigiametnik. Auditeerimistõendite arvu toetuslepingu ja osaleja kohta vähendatakse ning aruandeid ja aruandlusperioode tõhustatakse.

Nagu ka kuuenda raamprogrammi puhul, vastutavad konsortsiumis osalejad nendele usaldatud ülesannete täideviimise eest isegi juhul, kui üks osalejatest ei suuda antud ülesandeid täita. Siiski ei jätkata kuuendas raamprogrammis kehtestatud kollektiivse finantsvastutuse põhimõtet, et eemaldada tõkked osalemiselt, eelkõige VKEde osalemiselt. See kiirendab ka menetlemist ja on kulutasuvam. Sõltuvalt Euroopa teadustöö rahastamisest tulenevate riskide hindamisest ühenduse eelarvele, võidakse luua mehhanism finantsriski katmiseks osalejate võimetuse korral hüvitada mis tahes ühendusele võlgnetavad summad. Seda mehhanismi rahastataks ettevõtete ja nende osalejate väikestest osamaksetest, kes ei ole avalik-õiguslikud asutused, kesk- ja kõrgharidusasutused või kelle osalust ei taga nende päritoluliikmesriik või assotsieerunud riik. Koordineerimis- ja toetusmeetmetes ning teadlaste koolitamise ja karjääri kujundamisele suunatud meetmetes osalejad, konkreetsetele rühmadele kasulikes meetmetes osalejad, välja arvatud meetmetes, mis on kasulikud VKEdele, ning „eesliini” teadustegevustes osalejad sellesse mehhanismi ei panusta. Osamakse saadakse väljamaksmisele kuuluvatest summadest mingi osa kinnipidamisel. Komisjon koos Euroopa Investeerimispangaga uurib võimalusi selle mehhanismi usaldamiseks Euroopa Investeerimispanga hoolde. Kooskõlas finantsmääruse artikli 18 lõikega 2 suunatakse kinnipeetud summad, mida enam ei vajata finantsriskide katmiseks, asjaomase teadustöö raamprogrammi alla kuuluvale teadustegevusele. Seepärast nõutakse pangatagatist üksnes neil harvadel juhtudel, kui eelfinantseering on üle 80% toetusest, mis on ainus juhtum, mille puhul finantsmäärus näeb ette tagatise esitamise kohustuse. Komisjon võtab samuti kõik vajalikud meetmed, et vähendada teatud osalejaga seotud riske.

Levitamise ja kasutamise ning kasutusõigustega (omand, kaitse, avaldamine, levitamine ja kasutamine ning teadmiste ja taustteabe kasutusõigused) seoses on eesmärk hoida võimalikult palju alles kuuenda raamprogrammiga kehtestatust koos paranduste ja tasandustega, mis põhinevad kuuenda raamprogrammi rakendamise käigus määratletud vajalikel muudatustel. Peamised muudatused on: (a) eemaldada enamik osalejate kohustusi, et määrata kindlaks lõplikud tingimused enne EÜ lepingu sõlmimist, (b) eemaldada enamik kohutustest nõuda komisjoni eelnevat heakskiitu avaldamise, omandi ülemineku ja kolmandate osapoolte kasutusõiguste jaoks, kui kõik teised partnerid on sellega nõus. Muudatused peaksid osalejatele võimaldama enam paindlikkust vastavalt projektide edenemisele. Muudatused mõistetes on järgmised: „taustteave” asendab “olemasoleva oskusteabe” ning ei sisalda enam „kõrvalteavet” ning selle tagajärjel asendab „teadmine” „teadmised”. Jätkuvalt jääb alles võimalus taustteave välja arvata ning määratleda muid tingimusi kui need, mis on eeskirjades kehtestatud, kuid see on varasemast tunduvalt paindlikum ja võimaldab osalejatele muudatuste tegemist vastavalt projekti arengule. Ühisomandile luuakse vaikimisi režiim tulemuste kasutamiseks, võimaldamaks ühisomandis olevate tulemuste kasutamist selge osapoolte vahelise kokkuleppe puudumise korral. Kui osaleja ei soovi teadmisi kaitsta, võib ta pakkuda teistele osalejatele võimalust omandi ülevõtmiseks enne selle võimaluse pakkumist komisjonile. Lisaks on osalejal võimalik pakkuda täielikke kasutusõigusi kolmandale osapoolele, kui kõik osalejad on nõus oma kasutusõigustest loobuma.

Levitamise ja avaldamise nõuded on ühtsemaks muudetud. Eelnev komisjoni tulemuste avaldamisest teavitamise nõue on välja jäetud.

Lisatud on lisasätteid või erinevaid sätteid erinõuetega erimeetmetele (nt „eesliini” teadustegevustele, kaitseuuringutele, uuringutele, mis on kasulikud konkreetsetele rühmadele, jne).

Teised meetmed, mida eeskirjades ei käsitleta

Programmikomiteed

Programmikomiteele esitatakse täielik ja õigeaegne teave rahastatud projektide kohta, kuid kaotatud on nende roll üksikute projektide heakskiitmisel vastavalt komisjoni poolt 21. septembril 2005 vastu võetud seitsmenda raamprogrammiga eriprogrammidele tehtud ettepanekus peegeldatule. Sellega kaob vajadus komisjoni otsuse järele iga väljavalitud projekti rahastamise või tagasilükkamise (ja kõigi sellega seotud ühendusesiseste menetluste) puhul, mis kiirendab lepingute sõlmimise protsessi. Programmikomiteed jätkavad oma olulist rolli tööprogrammide läbivaatamisel ja heakskiitmisel ning muudes olulistes poliitikaküsimustes ning on endiselt täielikult informeeritud kõigist protsessidest ja hindamistulemustest.

Kasutajatoed

Kõigis asjaomastes komisjoni talitustes tuleb tagada ühtne tõlgendus, eriti mis puudutab projektide õiguslikke ja finantssäteteid. Teatud ulatuses on seda võimalik saavutada komisjoni eeskirjade kaudu, mis kehtestatakse vastavalt osaluseeskirjade eelnõu sätetele. Kasutajatoed ja „arvelduskojad” peaksid tagama, et komisjoni sõnumid on ühtsed ja omavahelises kooskõlas. IPR kasutajatoe abi jätkatakse.

Teavitamine

Selleks et tagada teabe võimalikult suur selgus ja kättesaadavus, tehakse edasisi jõupingutusi. Dokumentide arvu ja mahtu vähendatakse ja ühendatakse. Välditakse teabe kordamist ja erinevates dokumentides sama teabe erinevate versioonide esitamist.

2005/0277 (COD)

Ettepanek

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad (EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 167 ja artikli 172 teist lõiku,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[2]

võttes arvesse Kontrollikoja arvamust,[3]

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[4]

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm (2007–2013) (edaspidi „seitsmes raamprogramm”) võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr […/…/EÜ][5]. Raamprogrammi ja selle eriprogrammide rakendamine, sealhulgas sellest tulenevad finantsaspektid, kuuluvad komisjoni vastutusalasse.

(2) Seitsmendat raamprogrammi rakendatakse kooskõlas määrusega (EÜ, EURATOM) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust,[6] (edaspidi „finantsmäärus”) ja määrusega (EÜ, EURATOM) nr 2342/2002, millega kehtestatakse finantsmääruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad[7] (edaspidi „rakenduseeskirjad”).

(3) Seitsmendat raamprogrammi rakendatakse vastavalt riigiabi eeskirjadele, eelkõige vastavalt uurimis- ja arendustegevusele antava riigiabi eeskirjadele[8].

(4) Ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide osalemise eeskirjad loovad ühtse ja läbipaistva raamistiku, et tagada tõhus rakendamine ja lihtne juurdepääs kõikidele seitsmendas raamprogrammis osalejate.

(5) Seitsmenda raamprogrammi meetmed peaksid soodustama ühenduse äärepoolseimate piirkondade osalemist ning samuti paljude ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide osalemist.

(6) Ühtsuse ja läbipaistvuse huvides tuleks kohaldada komisjoni soovituses 2003/361/EÜ[9] sätestatud mikro-, väike-, ja keskmise suurusega ettevõtete mõistet.

(7) Seetõttu on asjakohane lubada mitte ainult juriidiliste isikute, vaid ka füüsiliste isikute osalemist tingimusel, et neil on õigus teostada õigusi ja võtta kohustusi. Füüsiliste isikute osalemine tagab selle, et teadusliku pädevuse ja võimekuse arendamine ei ole piiratud ühenduse toetusega projektidele, mis hõlmavad ainult juriidilisi isikuid, tagades ka nende VKEde osalemise, mis ei ole juriidilised isikud.

(8) On vaja kehtestada miinimumtingimused osalemisele nii üldreeglina kui ka arvestades seitsmenda raamprogrammi kaudsete meetmete eripära. Eelkõige tuleb kindlaks määrata eeskirjad osalejate arvu ja nende asukoha kohta.

(9) On asjakohane, et iga juriidiline isik võib osaleda, kui miinimumtingimused on täidetud. Miinimumtingimusi ületav osalemine peaks tagama asjaomase kaudse meetme tõhusa toimimise.

(10) Rahvusvahelisi organisatsioone, mille eesmärk on arendada teaduskoostööd Euroopas ning mis koosnevad peamiselt liikmesriikidest või assotsieerunud riikidest, tuleks julgustada seitsmendas raamprogrammis osalema.

(11) Kooskõlas asutamislepingu artiklites 164 ja 170 sätestatud rahvusvahelisele koostööle seatud eesmärkidega tuleb kavandada ka kolmandate riikide juriidiliste isikute osalemist, samuti rahvusvaheliste organisatsioonide osalemist. Siiski on asjakohane nõuda, et selline osalemine on õigustatud seitsmenda raamprogrammile seatud eesmärkide saavutamiseks tehtud suurema panuse andmise kaudu.

(12) Kooskõlas eespool mainitud eesmärkidega on vaja kehtestada tingimused ühenduse toetuse andmiseks kaudsetes meetmetes osalejatele.

(13) Komisjonil on vaja kehtestada lisaks finantsmääruses ja selle rakendamiseeskirjades sätestatule eeskirjad ja menetlused, et reguleerida ettepanekute esitamist, hindamist, valikut ja toetuse andmist. Eelkõige tuleb kehtestada eeskirjad, mis reguleerivad sõltumatute ekspertide kasutamist.

(14) On asjakohane, et komisjon kehtestab lisaks finantsmääruses ja selle rakendamiseeskirjades sätestatule eeskirjad ja menetlused, et reguleerida seitsmenda raamprogrammi kaudsetes meetmetes osalejate õigusliku vastutuse ja rahalise elujõulisuse hindamist.

(15) Antud kontekstis reguleerivad finantsmäärus ja selle rakenduseeskirjad muu hulgas ühenduse finantshuvide kaitset, pettuse ja eeskirjade eiramise vastast võitlust, komisjonile võlgnetavate summade sissenõudmise korda, lepingute sõlmimise ja toetusemenetlusest välja jätmist ning sellega seotud karistusi, ning komisjoni ja kontrollikoja auditeerimisi ja kontrolle vastavalt asutamislepingu artikli 248 lõikele 2.

(16) Iga meetme jaoks sõlmitud lepingud peaksid ette nägema komisjoni või komisjonilt volitused saanud mis tahes esindaja järelevalve ja finantskontrolli, samuti kontrollikoja auditid ja Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) kohapeal läbiviidavad kontrollid vastavalt nõukogu määruses nr 2185/96 sätestatud korrale.

(17) Komisjon peaks teostama järelevalvet nii seitsmenda raamprogrammi raames võetavate kaudsete meetmete kui ka selle eriprogrammide üle.

(18) Uurimistulemuste levitamise eeskirjadega tuleks tagada, et vajaduse korral kaitsevad osalejad tegevuse käigus loodud intellektuaalomandit ja kasutavad ning levitavad neid tulemusi.

(19) Austades intellektuaalomandi õigusi, tuleks koostada eeskirjad, mis tagavad, et osalejatel on juurdepääs teabele, mille nad projekti kaasa toovad, ja teadmistele, mis luuakse projekti käigus tehtud uurimistöö tulemusena selles ulatuses, mis on vajalik teadustöö tegemiseks või selle tulemusel saadud teadmiste kasutamiseks.

(20) Kuuendas raamprogrammis teatud osalejatele kehtestatud kohustusest kanda endaga samasse konsortsiumisse kuuluvate partnerite eest rahalisi kohustusi loobutakse. Sõltuvalt võlgnetavate summade mittehüvitamise riski suurusest, võib osa ühenduse rahalisest toetusest kinni pidada, et katta oma kohustusi mittetäitvate partnerite mis tahes võlgnetavaid ja hüvitamata summasid. Osalejad, kes varasemalt olid kohustatud teiste osalejate rahalisi kohustusi kandma, annavad oma panuse riskide maandamisse, mille komisjon peab kinni maksete tegemise hetkel.

(21) Ühenduse toetused ühisettevõtetele või mis tahes muudele struktuuridele, mis on loodud vastavalt asutamislepingu artiklile 171 või asutamislepingu artikli 169 alusel, ei jää käesoleva määruse reguleerimisalasse.

(22) Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid.

(23) Ühendus võib anda Euroopa Investeerimispangale (EIB) toetust, et suurendada erasektori investeeringuid laiaulatuslikesse abikõlblikesse Euroopa teadusuuringute ja tehnoloogia arendamisega seotud meetmetesse, tõstes selleks Euroopa Investeerimispanga võimet riske maandada, võimaldades seega i) suuremat Euroopa Investeerimispanga laenude mahtu teatud riskitaseme puhul ja ii) riskantsemate Euroopa teadusuuringute ja tehnoloogia arendamisega seotud tegevuse rahastamist, mis ei oleks ilma vastava ühenduse toetuseta võimalik.

(24) Ühendus võib anda kaudseteks meetmeteks rahalist toetust vastavalt finantsmääruses kehtestatule muu hulgas järgmistel viisidel:

(a) riigihangetena, mis põhinevad kaupade või teenuste lepingulistel hindadel ja on valitud välja pakkumiskutsete alusel;

(b) toetustena;

(c) organisatsioonide liikmemaksudena;

(d) honoraridena käesoleva määruse artiklis 17 määratletud sõltumatutele ekspertidele.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I peatükk Sissejuhatavad sätted

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva määrusega kehtestatakse eeskirjad ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide ning teiste juriidiliste isikute osalemiseks meetmetes, mida teostab üks või enam osalejat, kasutades selleks otsuse […/…] (seitsmenda raamprogrammi loomise kohta) III lisa a osas kindlaks määratud rahastamisskeeme, edaspidi „kaudsed meetmed”.

Ühtlasi sätestatakse käesolevas määruses seitsmenda raamprogrammi kaudsetes meetmetes osalejatele ühenduse rahalise toetuse maksmise eeskirjad vastavalt määruses (EÜ/EUTATOM) nr 1605/2002 (edaspidi „finantsmäärus”) ja määruses (EÜ/Euratom) nr 2342/2002 (edaspidi „rakenduseeskirjad”) sätestatule.

Seitsmenda raamprogrammi raames läbi viidud teadustöö tulemuste puhul sätestatakse käesolevas määruses eeskirjad teadmiste avalikustamiseks kõigi asjakohaste vahendite abil, välja arvatud teadmiste kaitsmisega seotud formaalsustest tulenev avaldamine; see hõlmab teadmiste avaldamist mis tahes teabekanalites, edaspidi „levitamine”.

Lisaks sätestatakse eeskirjad teabe otseseks või kaudseks kasutamiseks edasises uurimistegevuses, mida meede ei kata, või toote või protsessi arendamiseks, loomiseks ja turustamiseks või teenuse loomiseks ja osutamiseks, edaspidi „kasutamine”.

Käesolevas määruses sätestatakse eeskirjad nii teadmiste kui ka taustteabe litsentside ja kasutaja õiguste kohta, edaspidi „kasutusõigused”.

Artikkel 2

Mõisted

Lisaks finantsmääruses ja rakenduseeskirjades kehtestatule kasutatakse käesolevas määruses järgmisi mõisteid:

(1) teadmised – meetmete tulemused, sealhulgas teave, olenemata sellest, kas neid saab kaitsta või mitte. Sellised tulemused hõlmavad autoriõigustega seotud õigusi, tööstusdisainilahenduse õigusi, patendiõigusi, sordikaitset või sarnaseid kaitseliike;

(2) taustteave – enne toetuslepingu sõlmimist osalejate omanduses olev teave, samuti sellise teabe juurde kuuluvad autoriõigused või intellektuaalomandi õigused, mida on taotletud enne toetuslepingu sõlmimist ning mida on vaja kaudse meetme läbiviimiseks või kaudse meetme tulemuste kasutamiseks;

(3) uurimisinstituut – mittetulunduslik organisatsioon, mis teostab oma põhitegevusena teaduslikke või tehnoloogilisi uurimusi;

(4) kolmas riik – riik, mis ei ole liikmesriik;

(5) assotsieerunud riik – kolmas riik, mis on Euroopa Ühendusega sõlmitud sellise rahvusvahelise lepingu osaline, mille tingimuste kohaselt või mille alusel ta annab rahalist toetust kogu seitsmendale raamprogrammile või selle osale;

(6) rahvusvaheline organisatsioon – valitsustevaheline organisatsioon, välja arvatud Euroopa Ühendus, millel on rahvusvahelise avaliku õiguse alusel oma liikmesriikidest erinev iseseisev õigusvõime ja sellise rahvusvahelise organisatsiooni asutatud eriasutused;

(7) Euroopa huve esindav rahvusvaheline organisatsioon – rahvusvaheline organisatsioon, mille liikmetest enamik on Euroopa Ühenduse liikmesriigid või assotsieerunud riigid ning mille peaeesmärk on edendada teadus- ja tehnoloogiakoostööd Euroopas;

(8) rahvusvahelise koostöö partnerriik – kolmas riik, mille Euroopa Komisjon on liigitanud madala sissetulekuga, keskmisest madalama sissetulekuga või keskmisest kõrgema sissetulekuga riigiks;

(9) avalik-õiguslik asutus – siseriikliku õiguse või rahvusvaheliste organisatsioonide poolt selliselt määratletud mis tahes juriidiline isik;

(10) VKEd – ettevõtted, mis vastavad komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses 2003/361/EÜ kehtestatud mikro-, väike-, ja keskmise suurusega ettevõtete mõistele;

(11) tööprogramm – kava, mille komisjon on vastu võtnud otsuse […/…] artiklis 3 määratletud eriprogrammi rakendamiseks;

(12) rahastamiskavad – ühenduse mehhanismid määruse […/…] III lisa a osas sätestatud kaudsete meetmete rahastamiseks;

(13) teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse teostaja – konkreetsete rühmade kasuks uurimisprojektides teadusuuringuid ja tehnoloogiaarendust ellu viiv juriidiline isik.

Artikkel 3

Konfidentsiaalsus

Toetuslepingus, töölevõtu kirjas või lepingus sätestatud tingimustest lähtudes hoiavad komisjon ja osalejad kõigi neile konfidentsiaalselt edastatud andmete, teadmiste ja dokumentide konfidentsiaalsust.

II peatükkOsalemine

1. jaguMiinimumtingimused

ARTIKKEL 4

Üldpõhimõtted

1. Kui käesolevas peatükis sätestatud miinimumtingimused, kaasa arvatud vastavalt artiklile 12 sätestatud tingimused, on täidetud, võib mis tahes liikmesriigis või assotsieerunud riigis või kolmandas riigis asutatud ettevõtete, uurimiskeskus või ülikool või muu juriidiline isik osaleda kaudses meetmes.

Artikli 5 lõikes 1 ja artiklites 7, 8 või 9 mainitud kaudse meetme puhul, mille alusel on võimalik miinimumtingimuste täitmine ilma, et osaleks ükski liikmesriigis asutatud juriidiline isik, peab asutamislepingu artiklites 163 ja 164 sätestatud eesmärkide saavutamine olema eriti tugevalt esile tõstetud.

Juriidiline isik on tegevuskoha siseriikliku õiguse või ühenduse õiguse või rahvusvahelise õiguse kohaselt asutatud füüsiline isik või juriidiline isik, kellel on iseseisev õigusvõime ning õigus omada enda nimel mis tahes õigusi ja kohustusi.

2. Füüsiliste isikute puhul mõeldakse asutamiskoha all tavalist elukohta.

3. Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus, edaspidi „Teadusuuringute Ühiskeskus”, võib osaleda kaudsetes meetmetes samadel alustel liikmesriigis asutatud juriidilise isikuga ning tal on samad õigused ja kohustused.

Artikkel 5

Miinimumtingimused

1. Kaudsete meetmete miinimumtingimused on järgmised:

(a) osalema peab vähemalt kolm juriidilist isikut, mis on asutatud kolmes liikmesriigis või assotsieerunud riigis ning millest kaks ei ole asutatud samas liikmesriigis või assotsieerunud riigis;

(b) kõik kolm juriidilist isikut peavad vastavalt artiklile 6 olema üksteisest sõltumatud.

2. Lõike 1 punkti a kohaldamisel, kui üks osalejatest on Teadusuuringute Ühiskeskus või rahvusvaheline Euroopa huve esindav organisatsioon või ühenduse õiguse alusel asutatud juriidiline isik, peab see olema asutatud mõnes muus liikmesriigis või assotsieerunud riigis, kui mis tahes muu samas meetmes osaleja on asutatud.

Artikkel 6

Sõltumatus

1. Kahte juriidilist isikut tuleb käsitleda teineteisest sõltumatult, kui üks neist ei ole teise otsese või kaudse kontrolli all või kui nad ei ole ühe ja sama otsese või kaudse kontrolli all.

2. Lõike 1 tähenduses võib kontroll esineda eelkõige järgmises vormis:

(a) otsesest või kaudsest osalusest, mis on üle 50% asjaomase juriidilise isiku aktsiakapitali nimiväärtusest, või aktsionäride või osanike häälteenamusest selles juriidilises isikus;

(b) otsesest või kaudsest tegelikust või õiguslikust otsustamisõiguse omamisest asjaomases juriidilises isikus.

3. Järgmised suhted ei moodusta siiski iseenesest veel kontrollisuhet:

(a) samal riiklikul investeerimisühingul, institutsionaalsel investoril või riskikapitaliettevõttel on üle 50%-ne otsene või kaudne osalus aktsiakapitali nimiväärtusest või osanike häälteenamus;

(b) sama avalik-õiguslik asutus omab asjaomaseid juriidilisi isikuid või teostab nende üle järelevalvet.

Artikkel 7

Rahvusvahelise koostöö partnerriike hõlmavad kaudsed meetmed

Rahvusvahelise koostöö partnerriike liikmesriikide või assotsieerunud riikidega pariteetsetel alustel kaasavate koostööprojektide miinimumtingimused on vastavalt tööprogrammis määratletule järgmised :

(a) osalema peab vähemalt neli juriidilist isikut ;

(b) vähemalt kaks punktis a osutatud juriidilist isikut peavad olema asutatud liikmesriigis või assotsieerunud riigis, kuid kaks juriidilist isikut ei või olla asutatud ühes ja samas liikmesriigis või assotsieerunud riigis;

(c) vähemalt kaks punktis a osutatud juriidilist isikut peavad olema asutatud rahvusvahelise koostöö partnerriigis, kuid kaks juriidilist isikut ei või olla asutatud ühes ja samas rahvusvahelise koostöö partnerriigis;

(d) kõik neli punktis a osutatud juriidilist isikut peavad olema üksteisest sõltumatud vastavalt artiklile 6 .

Artikkel 8

Koordineerimis- ja toetusmeetmed ning teadlaste koolitamise ja karjääri kujundamine

Koordineerimis- ja toetusmeetmete ning teadlaste koolitamise ja karjääri kujundamise puhul on miinimumtingimuseks ühe juriidilise isiku osalemine.

Esimest lõiku ei kohaldata meetmete suhtes, millega koordineeritakse teadusprojekte.

Artikkel 9

Teadlaste algatatud „eesliini” teadusprojektid

Teadlaste algatatud „eesliini” teadusprojektide, mida finantseeritakse Euroopa Teadusnõukogu „eesliini teadusprogrammi” raames, toetamisele suunatud kaudsete meetmete miinimumtingimuseks on, et selles osaleb üks liikmesriigis või assotsieerunud riigis asutatud juriidiline isik.

Artikkel 10

Üksikosalejad

Kui on täidetud kaudse meetme miinimumtingimused osalevate juriidiliste isikute arvu osas, kes koos moodustavad ühe juriidilise isiku, võib viimane olla kaudse meetme üksikosaleja tingimusel, et see on asutatud liikmesriigis või assotsieerunud riigis.

Artikkel 11

Kolmandates riikides asutatud rahvusvahelised organisatsioonid ja juriidilised isikud

Kui käesolevas peatükis kehtestatud miinimumtingimused ning eriprogrammides või asjakohastes tööprogrammides sätestatud tingimused on täidetud, on kaudsetes meetmetes osalemine avatud kolmandas riigis asutatud rahvusvahelistele organisatsioonidele ja juriidilistele isikutele.

Artikkel 12

Lisatingimused

Lisaks käesolevas peatükis sätestatud miinimumtingimustele võidakse eriprogrammides või tööprogrammides kindlaks määrata tingimused minimaalse osalejate arvu kohta.

Ühtlasi võib neis sätestada lisatingimusi osalejate liigi ja vajaduse korral nende asukoha kohta, lähtudes kaudse meetme iseloomust ja eesmärkidest.

2. jaguMenetlused

1. ALAJAGU KONKURSIKUTSED

ARTIKKEL 13

Konkursikutsed

1. Komisjon avaldab k audsete meetmete konkursikutsed vastavalt asjaomastes eriprogrammides ja tööprogrammides sätestatud nõuetele.

Lisaks rakenduseeskirjades märgitud avaldamisele avaldab komisjon konkursikutsed seitsmenda raamprogrammi veebilehtedel, kindlates teabekanalites ning liikmesriikide ja assotsieerunud riikide loodud riiklikes teabepunktides.

2. Vajadusel täpsustab komisjon konkursikutses, et osalejad peavad sõlmima konsortsiumikokkuleppe.

Artikkel 14

Erandid

Komisjon ei avalda konkursikutseid järgneva osas:

(a) eriprogrammides või tööprogrammides määratletud juriidiliste isikute võetavad koordineerivad ja toetavad meetmed, kui eriprogramm lubab tööprogrammides nimetada abisaajaid vastavalt rakenduseeskirjadele;

(b) koordineerivad ja toetavad meetmed, mis koosnevad vastavalt finantsmääruses riigihangete suhtes kehtestatud eeskirjadele tehtud ostudest või osutatud teenustest;

(c) sõltumatute ekspertide nimetamisega seotud koordineerivad ja toetavad meetmed;

(d) muud meetmed, kui see on sätestatud finantsmääruses või rakenduseeskirjades.

2. ALAJAGUETTEPANEKUTE HINDAMINE

Artikkel 15

Hindamine, valik ja toetuse määramine

1. Komisjon hindab kõiki konkursikutsetele esitatud ettepanekuid vastavalt eriprogrammis ning tööprogrammis sätestatud hindamis-, valiku- ja toetuse määramise kriteeriumide põhimõtetele.

Tööprogrammis võib sätestada erikriteeriume või täiendavaid üksikasju kriteeriumide kohaldamiseks.

2. Ettepanekut, mis on vastuolus peamiste eetiliste põhimõtetega või mis ei vasta eriprogrammis, tööprogrammis või konkursikutses esitatud tingimustele, ei valita. Niisuguse ettepaneku võib igal ajal hindamis-, valiku- ja toetuse määramise menetlustest välja arvata.

3. Ettepanekud valitakse hindamistulemuste alusel .

Artikkel 16

Esitamine, hindamine, valik ja toetuse määramise menetlus

1. Komisjon võtab vastu ja avaldab eeskirjad, mis reguleerivad nii ettepanekute esitamist kui ka sellega seotud hindamis-, valiku- ja toetuse määramise menetlust. Eelkõige kehtestab komisjon kaheetapilise taotluste esitamise üksikasjalikud eeskirjad ning kaheetapilise hindamismenetluse eeskirjad.

2. Kui konkursikutses määratakse kindlaks kaheetapilise hindamismenetluse reeglid, kutsutakse teise etappi täielikku ettepanekut esitama üksnes ettepanekud, mis läbivad esimese etapi hindamiskriteeriumid.

3. Kui konkursikutses määratakse kindlaks kaheetapilise hindamismenetluse reeglid, lähevad edasisele hindamisele üksnes need ettepanekud, mis läbivad esimese etapi, mille käigus hinnatakse ettepanekuid piiratud hindamiskriteeriumide alusel.

4. Komisjon võtab vastu ja avaldab eeskirjad, millega tagatakse pidev kaudsetes meetmetes osalejate olemasolu ja juriidilise staatuse ning nende finantssuutlikkuse kontrollimine.

Artikkel 17

Sõltumatute ekspertide nimetamine

1. Komisjon nimetab sõltumatud eksperdid, kes abistavad teda seitsmendas raamprogrammis ja eriprogrammides ettenähtud hindamiste läbiviimisel.

Artiklis 14 käsitletud koordineerivate ja toetavate meetmete elluviimiseks nimetatakse sõltumatud eksperdid üksnes juhul, kui komisjon peab seda vajalikuks.

2. Sõltumatud eksperdid valitakse neile antud ülesannete täitmiseks vajalikest oskustest ja teadmistest lähtudes.

Sõltumatuid eksperte määratakse ja valitakse üksikisikutele suunatud taotluste esitamise kutsete ja riiklikele teadusagentuuridele, teadusasutustele või ettevõtetele suunatud taotluste esitamise kutsete alusel, et koostada sobivate kandidaatide nimekiri.

Komisjon võib vajadusel valida asjakohaste oskustega nimekirjavälise isiku.

Selleks et tagada mõistlik sooline tasakaal, rakendatakse sõltumatute ekspertide rühmade nimetamisel sobivaid meetmeid

3. Sõltumatu eksperdi nimetamisel tagab komisjon, et eksperdil ei teki huvide konflikti seoses küsimusega, mille kohta ta peab esitama arvamuse.

4. Komisjon võtab vastu töölevõtu käskkirja näidise, edaspidi „töölevõtu käskkiri”, mis sisaldab kinnitust, et sõltumatul eksperdil ei ole eksperdiks nimetamise ajal sellist huvide konflikti ning et ta kohustub komisjoni teavitama, kui ülesannete täitmise ajal peaks selline huvide konflikt tekkima. Komisjon sõlmib iga sõltumatu eksperdiga töölevõtu käskkirja.

5. Komisjon avaldab sobivates teabekanalites regulaarselt teda eriprogrammide juures abistanud sõltumatute ekspertide nimekirja.

3. alajaguRakendamine ja toetuslepingud

ARTIKKEL 18

Üldosa

1. O salejad rakendavad kaudse meetme ja võtavad kõik selleks vajalikud ja põhjendatud meetmed. Samas kaudses meetmes osalejad rakendavad meedet ühenduse hüvanguks koos ja eraldi.

2. Komisjon koostab artikli 19 lõikes 7 esitatud näidise alusel ning asjaomase rahastamisskeemi kriteeriume arvesse võttes komisjoni ja osalejate vahelise toetuslepingu.

3. Osalejad ei tohi võtta toetuslepinguga vastuollu minevaid kohustusi.

4. Kui osaleja ei täida oma kohustusi, peavad toetuslepingust tulenevaid kohustusi täitma teised osalejad ilma täiendava ühenduse toetuseta, välja arvatud juhul, kui komisjon nad sellest kohustusest selgesõnaliselt vabastab.

5. Kui meetme rakendamine muutub võimatuks või kui osalejad ei suuda seda rakendada, tagab komisjon meetme lõpetamise.

6. Osalejad tagavad komisjoni teavitamise kõigist asjaoludest, mis võivad mõjutada kaudse meetme rakendamist või ühenduse huve.

Artikkel 19

Toetuslepingutesse lisatavad üldsätted

1. Toetuslepingus nähakse ette osalejate õigused ja kohustused ühenduse ees vastavalt otsusele […/…], käesolevale määrusele, finantsmäärusele ja selle rakendamiseeskirjadele ning vastavalt ühenduse õiguse üldistele põhimõtetele.

Ühtlasi nähakse samadel tingimustel ette ka nende juriidiliste isikute õigused ja kohustused, kes ühinevad kaudse meetmega selle elluviimise käigus.

2. Vajaduse korral sätestatakse toetuslepings, millise osa ühenduse rahalisest toetusest moodustab abikõlblike kulude hüvitamine ja millise osa kindlasummaline rahastamine (sealhulgas ühiku maksumusel põhinev) või ühekordsed summeeritud väljamaksed.

3. Toetuslepingus määratakse kindlaks, millised muudatused konsortsiumi koosseisus nõuavad eelnevat konkursikuulutuse avaldamist.

4. Toetuslepingus nõutakse korrapäraste asjaomase kaudse meetme rakendamist käsitlevate eduaruannete esitamist komisjonile.

5. Vajadusel võib toetuslepinguga ette näha, et komisjoni teavitatakse eelnevalt igast kavandatavast teadmiste omandiõiguse üleandmisest kolmandale osapoolele.

6. Kui toetuslepinguga nõutakse osalejatelt tegevuste läbiviimist, millest saavad kasu kolmandad osapooled, teavitavad osalejad sellest laialdaselt ning määravad kindlaks, hindavad ja valivad kolmandaid osapooli läbipaistvalt, õiglaselt ning erapooletult. Kui tööprogrammis on sätestatud, määratakse toetuslepingus kindlaks kriteeriumid selliste kolmandate osapoolte valimiseks. Komisjonil on õigus kolmandate osapoolte valiku osas vastuväiteid esitada.

7. Komisjon koostab kooskõlas käesoleva määrusega toetuslepingu näidise.

8. Toetuslepingu näidis peegeldab Euroopa teadlaste hartas ja teadlaste töölevõtmise juhendis[10] kehtestatud põhimõtteid. See käsitleb sobival viisil kõigi haridustasemete vahelist sünergiat, valmidust ja võimet teadusteemaliseks ja uurimustulemuste alaseks dialoogiks ja aruteluks laiema teaduskogukonna piire ületava avalikkusega, meetmeid naiste osaluse suurendamiseks teadustöös ja meetmeid teadustöö sotsiaal-majanduslike aspektide käsitlemiseks.

Artikkel 20

Kasutusõigusi, kasutamist ja levitamist käsitlevad sätted

1. Toetuslepingus määratakse kindlaks osalejate kohustused seoses kasutusõiguste, kasutamise ja levitamisega, kuivõrd neid ei ole käesolevas määruses kehtestatud.

Sellega seoses on nõutav teadmiste kasutamise ja levitamise kava esitamine komisjonile.

2. Toetuslepingus võib kehtestada tingimused, mille alusel osalejad võivad esitada vastuväiteid teadmiste kasutamise ja levitamise tehnoloogilise kontrollimise kohta, mida teostavad teatavad komisjoni volitatud esindajad.

Artikkel 21

Lõpetamisega seotud sätted

Toetuslepingus määratakse kindlaks selle osalise või täieliku lõpetamise põhjused, eelkõige seoses käesoleva määruse täitmata jätmise, kohustuste mittetäitmise või rikkumisega, samuti määratakse kindlaks, millised tagajärjed on osalejatele mõne teise osaleja suutmatusel lepingut täita.

Artikkel 22

Erisätted

1. Kaudsete meetmete puhul, mis toetavad olemasolevaid teadusuuringute infrastruktuure ja vajaduse korral uute teadusuuringute infrastruktuure, võib toetuslepingutega kehtestada erisätteid konfidentsiaalsuse, avalikustamise ja kasutusõiguse ning kohustuste kohta, mis võivad infrastruktuuri kasutajaid mõjutada.

2. Kaudsete meetmete puhul, mis toetavad teadlaste koolitamist ja karjääri kujundamist, võib toetuslepingutega kehtestada erisätted konfidentsiaalsuse, kasutusõiguse ning kohustuste kohta, mis on seotud meetmest kasu saavate teadlastega.

3. Toetuslepinguga kaudse meetme rakendamiseks turvalisuse ja kosmoseuuringute vallas võib kehtestada erisätteid konfidentsiaalsuse, teabe klassifitseerimise, kasutusõiguste ning teadmiste omandiõiguse ülemineku ja kasutamise kohta.

4. Vajadusel võib muid kui lõikes 3 viidatud turvalisuse küsimusi käsitleva kaudse meetme toetusleping samuti taolisi erisätteid sisaldada.

Artikkel 23

Allkirjastamine ja ühinemine

Toetusleping jõustub siis, kui koordinaator ja komisjon on selle allkirjastanud.

Toetuslepingut kohaldatakse kõikide osalejate suhtes, kes on toetuslepinguga ametlikult ühinenud.

4. ALAJAGU KONSORTSIUMID

ARTIKKEL 24

Konsortsiumikokkulepped

Kui konkursikutses ei ole ette nähtud teisiti, sõlmivad kaudses meetmes osaleda soovivad juriidilised isikud kokkuleppe, edaspidi „konsortsiumikokkulepe”, et reguleerida järgmist:

(a) konsortsiumi sisemine korraldus;

(b) ühenduse rahalise toetuse jagamine;

(c) lisaeeskirjad levitamise ja kasutamise kohta, sealhulgas vastavalt vajadusele intellektuaalomandi õigustega seotud kord;

(d) konsortsiumikokkuleppega seotud sisevaidluste lahendamine.

Artikkel 25

Koordinaator

1. Kaudses meetmes osaleda soovivad juriidilised isikud määravad endi seast ühe, kes tegutseb koordinaatorina, et täita järgmisi ülesandeid vastavalt käesolevale määrusele, finantsmäärusele, rakenduseeskirjadele ja toetuslepingule:

(a) tagab, et toetuslepingus märgitud juriidilised isikud täidavad toetulepinguga ühinemiseks vajalikke formaalsusi vastavalt käesolevas määruses sätestatule;

(b) võtab vastu ühenduse rahalise toetuse ja jaotab seda;

(c) peab raamatupidamisarvestust, peab arvestust ja teavitab komisjoni ühenduse rahalise toetuse jaotamisest vastavalt artiklile 36 ;

(d) tagab tõhusa ja korrektse teabevahetuse osalejate ja komisjoni vahel.

2. Koordinaator on märgitud toetuslepingusse.

Uue koordinaatori nimetamiseks on vaja komisjoni kirjalikku nõusolekut.

Artikkel 26

Muudatused konsortsiumi koosseisus

1. Kaudses meetmes osalejad võivad teha ettepaneku uue osaleja lisamiseks või olemasoleva osaleja eemaldamiseks.

2. Iga olemasoleva kaudse meetmega liituv juriidiline isik ühineb toetuslepinguga.

3. Kui toetuslepingus on see sätestatud, avaldab konsortsium konkursikuulutuse ja levitab seda laialdaselt, kasutades teatavaid teabekanaleid, eelkõige seitsmenda raamprogrammi veebisaite, kutseala ajakirjandusväljaandeid ja teatmikke ning liikmesriikide ja assotsieerunud riikide loodud riiklikke teabepunkte ja abitoimingute kontaktpunkte.

Konsortsium hindab pakkumisi kriteeriumide alusel, mis reguleerisid esialgset meetme hindamist, sõltumatute ekspertide abiga, kelle konsortsium on nimetanud vastavalt artiklis 15 ja 17 sätestatud põhimõtetele.

4. Konsortsium peab igast koosseisu muudatusest teavitama komisjoni, kes võib 45 päeva jooksul alates teate saamisest esitada vastuväiteid.

Kooseisu muudatused, mis on seotud teiste ettepanekutega muudatusteks toetuslepingus, mis ei ole otseselt seotud koosseisu muutusega, peavad saama komisjoni kirjaliku nõusoleku.

5. ALAJAGUPROGRAMMIDE JA KAUDSETE MEETMETE NING TEABEEDASTUSE JÄRELVALVE

Artikkel 27

Järelevalve

Komisjon hindab kaudsete meetmete rakendamist regulaarsete tegevusaruannete põhjal, mida osalejad esitavad vastavalt artikli 19 lõikele 4.

Eelkõige jälgib komisjon vastavalt artikli 20 lõike 1 teisele lõigule esitatud teadmiste kasutamise ja levitamise kava rakendamist. Sellel eesmärgil võivad komisjoni abistada sõltumatud eksperdid, kes on ametisse nimetatud vastavalt artiklile 17.

Komisjon jälgib seitsmendat raamprogrammi, selle eriprogramme ja vajaduse korral eelnevaid raamprogramme artikli 17 kohaselt nimetatud sõltumatute ekspertide abiga. Lisaks võib komisjon moodustada artikli 17 kohaselt nimetatud sõltumatute ekspertide rühmi, kes annavad nõu, kuidas ühenduse teaduspoliitikat rakendada.

Artikkel 28

Teave, mis tuleb kättesaadavaks teha

1. Komisjon teeb taotluse korral igale liikmesriigile või assotsieerunud riigile kättesaadavaks kogu tema valduses oleva vajaliku teabe, mis tal on kaudse meetme raames tehtud töö tulemusel olemas, juhul kui on täidetud järgmised tingimused:

(a) kui see teave on riigi poliitika seisukohast asjakohane;

(b) osalejad ei ole asjaomase teabe kättesaadavaks tegemise vastu piisavalt põhjendatud argumente esitanud.

2. Teadmiste kättesaadavaks tegemisega vastavalt lõikele 1 ei lähe komisjoni või osalejate õigused või kohustused mingil juhul teabe saajale.

Teabe saaja käsitleb mis tahes sellist teavet konfidentsiaalsena, välja arvatud juhul, kui see tuleb avalikuks või kui osalejad ise selle avalikustavad või kui see edastati komisjonile ilma konfidentsiaalsuspiiranguteta.

3. JAGU ÜHENDUSE RAHALINE TOETUS

1. ALAJAGU ABIKÕLBLIKKUS JA TOETUSTE VORMID

Artikkel 29

Abikõlblikkus

1. Kõik järgmised juriidilised isikud, kes osalevad kaudses meetmes, võivad saada ühenduse rahalist toetust:

(a) iga liikmesriigis või assotsieerunud riigis või ühenduse õiguse alusel asutatud juriidiline isik,

(b) iga Euroopa huve esindav rahvusvaheline organisatsioon,

(c) rahvusvahelise koostöö partnerriigis asutatud mis tahes juriidiline isik.

2. Juhul kui osalevad muud rahvusvahelised organisatsioonid kui Euroopa huve esindavad organisatsioonid või kolmandates riikides asutatud juriidilised isikud, võivad nad saada ühenduse rahalist toetust tingimusel, et vähemalt üks järgmistest tingimustest on täidetud:

(a) kui see on vastavalt sätestatud eriprogrammides või asjaomases tööprogrammis,

(b) kui see on vajalik kaudse meetme teostamiseks,

(c) kui selline rahastamine on ette nähtud mis tahes kahepoolses teadus- ja tehnoloogialepingus või muus ühenduse ja juriidilise isiku asukohariigi vahelises kokkuleppes.

Artikkel 30

Toetuste vormid

1. Seitsmenda raamprogrammi III lisa a osas sätestatud rahastamiskavade kohaselt põhineb ühenduse rahaline toetus abikõlblike kulude hüvitamisel.

Komisjoni rahaline toetus võib olla kindlasummaliste toetuste vormis, sealhulgas kindlasummaline rahastamine, mis põhineb ühiku maksumusel, või ühekordsed summeeritud väljamaksed, või kombineerida abikõlblike kulude hüvitamisel kindlasummalist rahastamist ja ühekordseid summeeritud väljamakseid. Komisjoni rahalist toetust võib maksta ka stipendiumi või auhinnaraha vormis.

2. Kuigi ühenduse rahaline toetus arvutatakse kaudse meetme kogukulude tasandil, põhineb see iga osaleja kuluaruandel.

Artikkel 31

Abikõlblike kulude hüvitamine

1. Osalejad peavad toetusi kaasfinantseerima.

Abikõlblike kulude hüvitamiseks ettenähtud ühenduse rahalisest toetusest ei või saada tulu.

2. Meetme rakendamise lõppedes võetakse toetuse maksmisel arvesse esitatud kviitungeid.

3. Et kaudse meetme rakendamiseks taotletud kulud oleksid abikõlblikud, peavad need vastama järgmistele tingimustele:

(a) kulud peavad olema tegelikud;

(b) kulud peavad olema kantud meetme rakendamise jooksul, välja arvatud lõpparuannete puhul, kui need on toetuslepinguga ette nähtud;

(c) kulud peavad olema kindlaks määratud osaleja tavapäraste raamatupidamis- ja halduspõhimõtete ning -tavade kohaselt ning kasutatud ainsa eesmärgiga saavutada kaudse meetme eesmärgid ja kavandatud tulemused, vastavuses kokkuhoiu, tõhususe ja mõjususe põhimõtetega;

(d) kulud peavad olema kirjendatud osaleja raamatupidamisarvestuses ja välja makstud ning kolmandate osapoolte ressursside puhul nende kolmandate osapoolte raamatupidamisarvestusse kantud;

(e) kulud peavad olema eraldatud abikõlbmatutest kuludest, eriti eristatavatest kaudsetest maksudest, sealhulgas käibemaks, tollimaksud ja võlgnetavad intressid, reservid võimalikeks edaspidisteks kahjudeks või makseteks, vahetuskursilt saadud kahjud ja kuludega seotud kasum kapitalilt, mõne muu ühenduse projektiga seoses deklareeritud, kantud või hüvitatud kulud, võlad ja võla teenindamise kulud, ülekulud ja hoolimatult tekitatud kulud, või mis tahes muudest kuludest, mis ei vasta punktides a–d sätestatud tingimustele

Punki a kohaldamisel võib kasutada keskmisi personalikulusid, kui need on kooskõlas osaleja halduspõhimõtete ja raamatupidamistavadega ega erine oluliselt tegelikest kuludest.

Artikkel 32

Otsesed ja kaudsed abikõlblikud kulud

1. Abikõlblikud kulud peavad koosnema otseselt meetmega seotud kuludest, edaspidi „otsesed abikõlblikud kulud”, ja vajaduse korral kuludest, mida ei saa otseselt meetmega seostada, kuid mis tulenevad meetmega seotud otsestest abikõlblikest kuludes, edaspidi „kaudsed abikõlblikud kulud”.

2. Kaudsete abikõlblike kulude katmiseks võib iga osaleja valida kindla summa oma otseste abikõlblike kulude kogusummast, välja arvatud alltöövõtuga seotud otsesed abikõlblikud kulud.

3. Toetuslepinguga võib piirata kaudseid abikõlblikke kulusid, kehtestades abikõlblike kulude maksimaalse määra, välja arvatud alltöövõtuga otseselt seotud abikõlblikud kulud, eriti koordineerimis- ja toetusmeetmete ning vajaduse korral teadlaste koolitamise ja karjääri kujundamise toetamisele suunatud meetmete puhul.

Artikkel 33

Rahastamise ülemmäärad

1. Teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse meetmete puhul võib komisjoni rahaline toetus ulatuda maksimaalselt kuni 50%-ni kõigist abikõlblikest kuludest.

Avalik-õiguslike asutuste, kesk- ja kõrgharidusasutuste, teadusasutuste ja VKEde puhul võib see siiski ulatuda maksimaalselt kuni 75%-ni kõigist abikõlblikest kuludest.

2. Tutvustamistegevuse puhul võib komisjoni rahaline toetus ulatuda maksimaalselt 50%-ni kõigist abikõlblikest kuludest.

3. „Eesliini” teadustegevusi, koordineerimis- ja toetusmeetmeid ning teadlaste koolitamise ja karjääri kujundamise toetamisele suunatud meetmeid toetava tegevuse puhul võib komisjoni rahaline toetus ulatuda maksimaalselt kuni 100%-ni kõigist abikõlblikest kuludest.

4. Haldamiseks ja auditeerimistõenditeks ning teisteks tegevusteks, mis ei ole hõlmatud lõigetega 1, 2, ja 3, võib komisjoni rahaline toetus ulatuda maksimaalselt kuni 100%-ni kõigist abikõlblikest kuludest.

Teised esimeses lõigus nimetatud tegevused hõlmavad muu hulgas koolitust meetmetes, mis ei kuulu teadlaste koolitamise ja karjääri kujundamise meetme rahastamisskeemi alla, koordineerimist, koostöövõrkude loomist ja tulemuste levitamist.

5. Lõigete 1–4 kohaldamisel võetakse ühenduse rahalise toetuse kindlaksmääramisel arvesse abikõlblikud kulud, millest on tulud maha arvestatud.

6. Lõikeid 1–5 kohaldatakse vajaduse korral nende kaudsete meetmete suhtes, kus terve kaudse meetme ulatuses kasutatakse kindlasummalist rahastamist või ühekordseid summeeritud väljamakseid.

Artikkel 34

Aruandlus ja abikõlblike kulude auditeerimine

1. Komisjonile esitatakse korrapäraselt tegevusaruandeid, mis käsitlevad abikõlblike kulusid, eelfinantseerimisest saadud intresside ja asjaomase kaudse meetmega seotud tulusid, ning vajaduse korral auditeerimistõend vastavalt finantsmäärusele ja rakenduseeskirjadele.

Kaasfinantseerimise olemasolu seoses asjaomase meetmega tuleb esitada aruandes ning vajaduse korral kinnitada seda meetme lõppedes.

2. Avalik-õiguslike asutuste, teadusorganisatsioonide ning kesk- ja kõrgharidusasutuste puhul võib lõikes 1 nõutava auditeerimistõendi väljastada pädev ametiisik.

Artikkel 35

Pädevusvõrgustikud

1. Kui tööprogrammis ei ole sätestatud teisiti, antakse ühenduse rahaline toetus pädevusvõrgustikele ühekordse summeeritud väljamaksena, mis arvutatakse vastavalt pädevusvõrgustikuga seotud teadlaste arvule ja meetme kestvusele.

2. Lõike 1 alusel makstava kindlasummalise rahastamisega seotud ühiku määr on 23 500 eurot ühe teadlase kohta aastas.

Komisjon kohandab seda summat vastavalt finantsmäärusele ja rakenduseeskirjadele.

3. Tööprogrammis määratakse kindlaks osalejate maksimaalne arv ja vajaduse korral maksimaalne teadlaste arv, mida võib aluseks võtta lõike 1 kohaldamisest tuleneva maksimaalse ühekordse summeeritud väljamakse arvutamisel. Vajaduse korral võib osalejaid siiski olla rahalise toetuse kindlaksmääramiseks seatud maksimumarvust rohkem.

4. Lõike 1 alusel tehtud ühekordne summeeritud väljamakseid tehakse perioodiliste maksetena.

Neid perioodilisi makseid tehakse vastavalt ühise tegevusprogrammi elluviimisele antud hinnangule, mis põhineb konsortsiumiga kokku lepitud ning toetuslepingus kindlaks määratud tulemusindikaatoritel, millega mõõdetakse uurimisressursside ja -vahendite integreerimist.

2. alajaguMaksed, jaotamine, tagastamine ja garantiid

ARTIKKEL 36

Maksed ja jaotamine

1. Ühenduse rahaline toetus makstakse osalejatele koordinaatori kaudu.

2. Koordinaator peab raamatupidamisarvestust ühenduse rahaliste vahendite kohta, mis võimaldab igal ajal kindlaks teha, kui palju raha on igale osalejale eraldatud.

Nõudmisel edastab koordinaator selle teabe komisjonile.

Artikkel 37

Tagastamine

Komisjon võib kooskõlas finantsmäärusega vastu võtta tagastamisotsuse.

Artikkel 38

Riski vältimiseks kinnipeetud summad

1. Sõltuvalt riski tasemest, mis on seotud võimalusega, et ühendusele ei tagastata tagasimaksmisele kuuluvaid summasid, võib komisjon kinni pidada väikese osa igale kaudses meetmes osalejale ettenähtud ühenduse rahalisest toetusest, et katta mis tahes tagasimaksmisele kuuluvaid, kuid osalejate poolt maksmata jäänud summasid.

2. Lõiget 1 ei kohaldata:

(a) avalik-õiguslike asutuste suhtes, juriidiliste isikute suhtes, kelle osaluse kaudses meetmes tagab liikmesriik või assotsieerunud riik, ning kõrg- ja keskharidusasutuste suhtes;

(b) teadlaste koolitamise ja karjääri kujundamise toetamisele suunatud meetmete, „eesliini” teadustegevuse ja uurimisprojektide suhtes, mis on kasulikud konkreetsetele rühmadele, välja arvatud VKEdele suunatud meetmed.

Punktides a ja b mainitud osalejad vastutavad ise oma võlgnevuste eest.

3. Kinnipeetud summad moodustavad seitsmendale raamprogrammi sihtotstarbelise tulu finantsmääruse artikli 18 lõike 2 tähenduses.

4. Raamprogrammi lõpus hinnatakse summasid, mis on vajalikud möödumata riskide katmiseks. Seda summat ületavad summad hüvitatakse seitsmendale raamprogrammile ja neid loetakse sihtotstarbelisteks tuludeks.

III peatükkLevitamine ja kasutamine ning kasutusõigused

1. JAGU TEADMISED

1. ALAJAGU OMANDILINE KUULUVUS

ARTIKKEL 39

Teadmiste omandiline kuuluvus

1. Teadmised kuuluvad ühendusele järgmistel juhtudel:

(a) koordineerivad ja toetavad meetmed, mis koosnevad r iigihankemenetluse suhtes kohaldatavate eeskirjade kohastest ostudest või teenustest ;

(b) sõltumatute ekspertidega seotud koordineerivad ja toetavad meetmed.

2. Muude kui lõikes 1 viidatud kaudsete meetmete alusel tehtud töö tulemusel saadud teadmised kuuluvad osalejatele, kelle tehtud töö on need teadmised andnud.

3. Kui osaleja töötajatel või muul osaleja heaks töötaval personalil on õigus nõuda teadmiste suhtes mingeid õigusi, tagab osaleja selle, et neid õigusi on võimalik teostada viisil, mis on vastavuses tema toetuslepingust tulenevate kohustustega.

Artikkel 40

Teadmiste ühisomand

1. Kui mitu osalejat on teinud ühiselt töö, mille alusel on saadud teadmised, ja kui nende osa selles töös ei saa kindlaks määrata, kuuluvad need teadmised neile ühiselt.

2. Kui ühise omandi jagamist ja kasutamistingimusi puudutavat ühisomandiõiguse kokkulepet ei ole sõlmitud, on igal ühisomanikul õigus teiste ühisomanike eelneva teavitamise ning õiglase ja mõistliku hüvitise korral anda kolmandatele pooltele lihtlitsentse, ilma mis tahes õigusteta anda all-litsentse järgmistel tingimustel:

(a) teisi ühisomanikke peab eelnevalt teavitama;

(b) teistele ühisomanikele tuleb pakkuda õiglast ja mõistlikku hüvitist.

Artikkel 41

Teadmiste kuulumine konkreetsetele rühmadele

Konkreetsete rühmade kasuks teostatud kaudsete meetmete suhtes ei kohaldata artikli 39 lõiget 2 ja artikli 40 lõiget 1. Sellistel juhtudel kuuluvad saadud teadmised ühiselt kaudsest meetmest kasu saavale konkreetsele rühmale, kui kõnealused osalejad ei ole kokku leppinud teisiti.

Kui saadud teadmiste omanikud ei ole nimetatud rühma liikmed, tagavad teadmiste omanikud, et nimetatud rühmale antakse kõik vajalikud õigused neile teadmistele, mis on nõutavad teadmiste kasutamiseks ja levitamiseks vastavalt toetuslepingu tehnilisele lisale.

Artikkel 42

Teadmiste edasiandmine

1. Kui osaleja annab üle teadmiste omandiõiguse, annab ta allakirjutanule üle oma toetuslepingust tulenevad kohustused, eriti need, mis puudutavad kasutusõiguste andmist, levitamist ja teabe kasutamist.

2. Lähtudes oma konfidentsiaalsusega seonduvatest kohustustest peab osaleja kasutusõiguse edasiandmisel sellest eelnevalt teatama teistele samas meetmes osalejatele koos piisava teabega teadmiste uue omaniku kohta, et võimaldada neil teostada oma toetuslepingu järgseid kasutusõigusi.

Teised kasutajad võivad siiski kirjaliku kokkuleppega loobuda oma õigustest eelnevale individuaalsele teavitamisele kasutusõiguse üleminemisel kindlaks määratud kolmandale osapoolele.

3. Pärast eelnevat teavitamist vastavalt lõike 2 esimesele lõigule võivad teised osalejad keelduda omandiõiguse üleandmisega nõustumast põhjendusel, et see kahjustab nende kasutusõigusi.

Kui teised osalejad suudavad tõendada, et see kahjustab nende kasutusõigusi, ei toimu kavandatud üleandmine enne, kui asjaomased osalejad on omavahel kokkuleppele jõudnud.

4. Vajadusel võib toetuslepinguga ette näha lisanõude teavitada komisjoni eelnevalt igast kavandatavast omandiõiguse üleandmisest mis tahes kolmandale osapoolele.

Artikkel 43

Euroopa konkurentsivõime säilitamine ja eetilised põhimõtted

Teadmiste puhul võib komisjon olla vastu omandiõiguse üleandmisele või lihtlitsentsi andmisele sellises kolmandas riigis asutatud juriidilisele isikule, mis ei ole ühinenud seitsmenda raamprogrammiga, kui komisjon leiab, et see ei ole kooskõlas Euroopa majanduse konkurentsivõime arendamise huvide või eetiliste põhimõtetega.

Sellistel juhtudel toimub omandiõiguse üleandmine või lihtlitsentsi andmine ainult juhul, kui komisjon on kindel, et rakendatakse sobivaid turvameetmeid.

2. ALAJAGU KAITSE, AVALDAMINE, LEVITAMINE JA KASUTAMINE

ARTIKKEL 44

Teadmiste kaitse

1. Kui teadmisi saab rakendada tööstuses või kaubanduses, tagab omanik nende nõuetekohase ja tõhusa kaitse kooskõlas asjakohaste õigusnormidega ning võttes nõuetekohaselt arvesse asjaomases kaudses meetmes osalejate õigustatud huve, eriti ärihuve.

Kui osaleja viitab õigustatud huvidele, peab ta kõigil juhtudel näitama, et need kannataksid põhjendamatult suurel määral.

2. Kui osaleja ei kaitse oma teadmisi ja ei anna neid üle teisele osalejale kooskõlas artikli 42 lõigetega 1 ja 2, ei tohi aset leida mingit levitamist enne, kui komisjoni on teavitatud.

Sellisel juhul võib komisjon asjaomase osaleja nõusolekul võtta selle teadmise enda omandisse ja rakendada meetmeid selle piisavaks ja tõhusaks kaitsmiseks. Osaleja võib keelduda nõusolekut andmast üksnes juhul, kui ta suudab tõestada, et tema õigustatud huve võidakse põhjendamatult suurel määral kahjustada.

Artikkel 45

Märkus Euroopa Ühenduse rahalise toetuse kohta

Kõik teadmisega seotud osaleja poolt või tema nimel esitatud trükised, patenditaotlused või mis tahes muu teadmistega seotud levitamine peab sisaldama märkust selle kohta, et asjaomased teadmised on loodud Euroopa Ühenduse rahalise toetuse abil.

Selle märkuse tingimused määratakse kindlaks toetuslepingus.

Artikkel 46

Kasutamine ja levitamine

1. Osalejad kasutavad teadmisi, mida nad omavad, või tagavad nende kasutamise.

2. Iga osaleja tagab, et tema omanduses olevaid teadmisi levitatakse nii kiiresti kui võimalik. Kui osalejad teadmisi ei levita, võib seda teha komisjon.

3. Levitamistegevus peab sobituma vajadusega kaitsta intellektuaalomandi õigusi, konfidentsiaalsust ja teadmiste omaniku õigustatud huve.

4. Enne levitamist teavitab osaleja sellest teisi asjaomaseid osalejaid.

Pärast teavitamist võib iga osaleja keelduda sellega nõustumast, kui ta leiab, et see kahjustab tema teadmistega seotud õigustatud huve ebaproportsionaalsel määral. Sellisel juhul võib levitamine toimuda ainult juhul, kui tarvitusele võetakse vajalikud meetmed nende õigustatud huvide kaitseks .

Artikkel 47

„Eesliini“ teadustegevusega seotud levitamine

„Eesliini“ teadustegevuse puhul tagavad osalejad teadmiste aktiivse levitamise, võttes arvesse intellektuaalomandi kaitsmise vajadust, teadmiste kiirest levikust saadavat tulu, konfidentsiaalsust ja osalejate õigustatud huve.

2. JAGUTAUSTTEABE JA TEADMISTE KASUTAMISÕIGUSED

Artikkel 48

Hõlmatud taustteave

Osalejad võivad kirjalikus kokkuleppes määratleda taustteabe, mida on vaja kaudse meetme teostamiseks, ning vajaduse korral osa taustteabest välja jätta.

Artikkel 49

Põhimõtted

1. Kõik taotlused kasutusõiguste saamiseks tehakse kirjalikult.

2. Kasutusõigustega ei kaasne õigust anda välja all-litsentse, kui teadmiste või taustteabe omanikuga ei ole teisiti kokku lepitud.

3. Ainulitsentsi andmine omandatud teadmistele või taustteabele on võimalik, kui kõik teised asjaomased osalejad kinnitavad kirjalikult, et nad loobuvad oma kasutusõigustest.

4. Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, tuleb kõikide kokkulepetega, mis annavad osalejatele või kolmandatele osapooltele teadmiste ja taustteabe kasutusõigused, tagada teiste osalejate potentsiaalsete kasutusõiguste säilimine.

5. Samas kaudses meetmes osalejad teavitavad teineteist viivitamata kõigist taustteabe kasutusõigusega seotud piirangutest või muudest piirangutest, mis võivad oluliselt mõjutada kasutusõiguste andmist.

6. Osaleja osalemise lõppemine ei mõjuta mingil viisil kohustust anda kasutusõigused teistele samas kaudses meetmes jätkavatele osalejatele toetuslepingus määratletud tingimuste alusel.

Artikkel 50

Kasutusõigused kaudsete meetmete rakendamiseks

1. Samas kaudses meetmes osalejatele on tagatud õigus kasutada teadmisi, kui neid teadmisi vajatakse oma töö tegemiseks selle kaudse meetme raames.

Vastavad kasutusõigused antakse ilma kasutustasuta.

2. Samas kaudses meetmes osalejatele on tagatud õigus kasutada taustteavet, kui seda taustteavet vajatakse oma töö tegemiseks selle kaudse meetme raames tingimusel, et asjaomasel osalejal on õigus neid anda.

Sellised kasutusõigused antakse ilma kasutustasuta, kui kõigi osalejate vahel ei ole enne toetuslepingu sõlmimist teisiti kokku lepitud.

Teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse teostajad annavad taustteabe kasutamisõigused ilma kasutustasuta.

Artikkel 51

Kasutusõigused teadmiste kasutamiseks

1. Samas kaudses meetmes osalejatel on õigus kasutada teadmisi, kui seda vajatakse selleks, et kasutada oma teadmisi.

Vastavad kasutusõigused antakse õiglastel ja mõistlikel tingimustel või ilma kasutustasuta.

2. Samas kaudses meetmes osalejatele on tagatud õigus kasutada taustteavet, kui seda vajatakse oma taustteabe kasutamiseks, tingimusel et asjaomasel osalejal on õigus neid anda.

Vastavad kasutusõigused antakse õiglastel ja mõistlikel tingimustel või ilma kasutustasuta.

3. Lõike 1 või 2 alusel võib kasutamisõigusi nõuda kuni ühe aasta jooksul pärast:

(a) kaudse meetme lõppemist;

(b) taustteabe või teadmiste omaniku osalemise lõppemist.

Asjaomased osalejad võivad siiski kokku leppida erinevas ajapiirangus.

4. Kui kõik omanikud sellega nõustuvad, antakse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse teostajale kokkulepitud õiglastel ja mõistlikel tingimustel saadud teadmiste kasutusõigus, et viimane saaks jätkata edasist uurimistegevust.

5. Teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse teostajad annavad tasuta kasutusõiguse taustteabe jaoks, mida on vaja kaudses meetmes loodud teadmiste kasutamiseks.

Artikkel 52

Lisasätted „eesliini” teadustegevust käsitlevatele kasutamisõigustele ning tegevustele, mis on kasulikud konkreetsetele rühmadele

1. „Eesliini” teadustegevuse puhul ei nõuta teadmiste ja taustteabe rakendamise või kasutamise kasutusõiguste eest kasutustasu, olenemata artiklitest 50 ja 51.

2. Kui kaudsest meetmest kasu saavat konkreetset rühma esindab juriidiline isik, kes osaleb rühma asemel kaudses meetmes, on nimetatud juriidilisel isikul õigus anda talle antud mis tahes kasutusõiguse all-litsentse neile oma liikmetele, kes on asutatud liikmesriigis või assotsieerunud riigis.

IV peatükk Euroopa Investeerimispank

Artikkel 53

1. Ühendus võib anda Euroopa Investeerimispangale (EIB) toetust, et katta riske, mis on seotud laenudega, mida EIB on andnud seitsmenda raamprogrammis raames püstitatud teadustöö eesmärkide toetamiseks (riskijagamisrahastu).

2. EIB annab neid laene kooskõlas õigluse, läbipaistvuse, erapooletuse ja võrdse kohtlemise põhimõtetega.

3. Komisjonil on õigus esitada vastuväiteid riskijagamisrahastu kasutamise kohta teatud laenude jaoks; vastavad tingimused määratakse kindlaks toetuslepingus kooskõlas tööprogrammiga.

V peatükkLõppsätted

Artikkel 54

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president eesistuja

[1] ELT C , , lk .

[2] ELT C , , lk .

[3] ELT C , , lk .

[4] Euroopa Parlamendi aprilli 2005. aasta arvamus ja nõukogu määrus […].

[5] ELT C , , lk .

[6] ELT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[7] ELT L 357, 31.12.2002, lk 1, muudetud komisjoni määrusega (EÜ, EURATOM) nr 1261/2005 (ELT L 201, 2.8.2005, lk*IJYZ[yz{|` v w ƒ ˜ ñµÆH

{

†

Ë

;

“

•

¯

>STz—íA£¤½h