ELi nõukogu poolt 7. detsembril 2020 vastu võetud eelnõu EMP ühiskomitee eelmise otsuse kohta, millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 4, lükati EMP ühiskomitees 30. juunil 2021 EFTA poolt tagasi põhjendusega, et see ei ole kooskõlas EFTA riikide vastuvõtmismenetlusega ega EMP ühiskomitee töökorraga, ning lisa peamises osas (A liide) tehtud sõnastusettepanekute tõttu.

EMP lepingu osalised kohaldavad alternatiivseid päritolureegleid ajutiselt, vabatahtlikult ja kahepoolselt kuni konventsiooni muudatuse sõlmimise ja jõustumiseni. Need reeglid on mõeldud kohaldamiseks alternatiivina konventsiooni reeglitele, mis ei piira konventsiooniosaliste vahel sõlmitud asjaomastes lepingutes ja muudes seotud kahepoolsetes lepingutes kokkulepitud põhimõtete rakendamist. Seega ei ole nende kohaldamine ettevõtjate jaoks, kes soovivad konventsioonipõhise sooduskohtlemise asemel kasutada alternatiivsetest reeglitest tulenevaid soodustusi, mitte kohustuslik, vaid vabatahtlik. Nende reeglitega ei muudeta konventsiooni, mis jääb konventsiooniosaliste vahel kohaldatavaks, ega konventsiooniosalistele konventsiooniga ettenähtud õigusi ja kohustusi.

Seda arvesse võttes on EMP lepingu osalised leppinud kokku, et nad hakkavad seni, kuni muutmisprotsess lõpule jõuab, kohaldama muudetud reegleid alternatiivina praegustele konventsioonireeglitele. Seda taotlust on selgitatud allpool.

Käimasolev konventsiooni muutmisprotsess on andnud tulemuseks uued ajakohasemad ja paindlikumad päritolureeglid. Konventsiooni ametlikuks muutmiseks on vaja konventsiooniosaliste ühehäälset otsust. Kuna leidub veel konventsiooniosalisi, kellel on muutmise suhtes vastuväiteid, võib muudatuse vastuvõtmine viibida. Võttes lisaks arvesse konventsiooniosaliste arvu ja vastavaid sisemenetlusi, mille konventsiooniosalised peavad lõpule viima, et neil oleks võimalik hääletada ametliku vastuvõtmise üle ja valmistada ette muudetud reeglite jõustumist, ei ole muudetud konventsiooni kohaldamise algusaega võimalik täpselt kindlaks määrata.

EMP lepingu eesmärk on lepinguosaliste vaheliste kaubandus- ja majandussuhete püsiv ja tasakaalustatud tugevdamine võrdsetes konkurentsitingimustes ja ühesuguste eeskirjade järgimine, et luua ühtne Euroopa Majanduspiirkond, edaspidi „EMP”. Leping jõustus 1. jaanuaril 1994.

Massi alusel kindlaksmääratud piirmäär on objektiivsem kriteerium ja 15 % künnis peaks tagama piisavalt leebema kohtlemise. Sellega tagatakse samuti, et kaupade rahvusvaheline hinnakõikumine ei avalda põllumajandustoodete päritolu puhul mõju.

Eksportijad võivad kavandatavate alternatiivsete reeglite alusel taotleda tolliasutustelt luba arvutada tehasehind ja päritolustaatuseta materjalide väärtus keskmise väärtusena, et võtta arvesse kulude ja valuutakursside kõikumisi. See peaks tagama eksportijatele parema prognoositavuse.

Alternatiivsetes reeglites sisalduvad laevadega seotud tingimused on lihtsamad ja paindlikumad. EMP lepingu kehtiva päritolureegleid käsitleva protokolli nr 4 tekstiga võrreldes on teatavad tingimused välja jäetud (s.o erinõuded meeskonnale); teisi on lõdvendamise eesmärgil muudetud (omand).

Alternatiivsete päritolureeglite kehtestamiseks kavandatud muudatused lisavad paindlikkust ja ajakohasemaid elemente, mille liit on juba kokku leppinud muudes kahepoolsetes lepingutes (ELi‒Kanada laiaulatuslik majandus- ja kaubandusleping, ELi‒Vietnami vabakaubandusleping, ELi-Jaapani majanduspartnerlusleping, ELi – Lõuna-Aafrika Arenguühenduse majanduspartnerlusleping) ja soodustuskavades (üldine soodustuste süsteem). Peamised muudatused on järgmised.

EL ja EFTA riigid hakkasid üleminekueeskirju omavahel kohaldama alates 1. septembrist 2021 (EL‒Island ja EL‒Norra), seepärast on päritolureeglite ühtse kohaldamise tagamiseks EMPs asjakohane kohaldada käesolevat otsust tagasiulatuvalt alates 1. septembrist 2021. See kajastub EMP ühiskomitee otsuse eelnõu artiklis 4.

Eksportija ei pea enam arvestusliku eraldamise loa taotlemisel põhjendama, et varude eraldi hoidmisest tekivad märkimisväärsed kulutused või olulised raskused; piisab, kui märkida, et kasutatakse samaväärseid materjale.

Mis puutub suhkrusse, mis on kas materjal või lõpptoode, siis ei pea päritolustaatusega ja päritolustaatuseta varusid enam füüsiliselt eraldi hoidma.

(f)Territoriaalsuse põhimõte

Kehtivate reeglite kohaselt võib teatavat tööd või töötlust teha teatavatel tingimustel väljaspool territooriumi, välja arvatud HSi gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete (nt tekstiil) puhul. Kavandatavates reeglites ei ole tekstiil enam välja jäetud.

(g)Mittemuutmise reegel

Kavandatud mittemuutmise reegliga nähakse konventsiooniosaliste vahel päritolustaatusega toodete liikumiseks ette leebemad tingimused. Sellega peaks välditama olukordi, kus tooted, mille päritolustaatuses ei ole kahtlust, jäetakse otseveo vorminõuete täitmata jätmise tõttu importimisel sooduskohtlemisest välja.

(h)Tollimaksude tagastamise või tollimaksudest vabastamise keeld

Kehtivate reeglite kohaselt on üldiseks põhimõtteks, et toodete valmistamisel kasutatud materjalide tollimakse ei tagastata. Kavandatud reeglitega kaotatakse see tagastamiskeeld kõigi toodete puhul, välja arvatud HSi gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete valmistamiseks kasutatavate materjalide puhul. Sellele vaatamata sisaldab tekst ka mõningaid erandeid, mida kohaldatakse kõnealuste toodete puhul kehtiva tollimaksude tagastamise keelu suhtes.

(i)Päritolutõend

Tekstis nähakse kahe nõutava dokumendi (EUR.1 ja EUR.MED) asemel ette üks päritolutõend (EUR.1 või päritoludeklaratsioon), mis lihtsustab oluliselt süsteemi. See peaks parandama nõuete täitmist ettevõtjate seas, aidates vältida keerukatest reeglitest tingitud vigu, ja hõlbustama tolliasutuste jaoks haldamist. See ei tohiks avaldada mõju päritolutõendite kontrollimise suutlikkusele, mis jääb samaks.

Muudetud reeglid hõlmavad ka võimalust leppida kokku registreeritud eksportijate (REX) süsteemi rakendamises. Need ühises andmebaasis registreeritud eksportijad koostavad ise päritolukinnitused, ilma et nad peaksid läbima heakskiidetud eksportija menetlust. Päritolukinnitusel on päritoludeklaratsiooni või liikumissertifikaadiga EUR.1 samaväärne õigusjõud.

Peale selle nähakse muudetud reeglitega ette võimalus leppida kokku elektrooniliselt väljastatava ja/või esitatava päritolutõendi kasutamises.

Selleks et alternatiivsete reeglite alla kuuluvaid päritolustaatusega tooteid oleks võimalik eristada konventsiooni alla kuuluvatest päritolustaatusega toodetest, peavad alternatiivsete reeglite kohaselt koostatud sertifikaadid või arvedeklaratsioonid sisaldama avaldust, milles osutatakse kohaldatavatele reeglitele.

(j)Päritolutõendi kehtivus

On tehtud ettepanek pikendada päritolutõendi kehtivusaega neljalt kuult kümnele kuule. Sellega peaks taas tagatama leebemad tingimused päritolustaatusega toodete liikumiseks konventsiooniosaliste vahel.

3.2.Reeglid

3.2.1.Põllumajandustooted

(a)Väärtus ja mass

Päritolustaatuseta materjalide piirnorme on siiani väljendatud ainult väärtuses. Uued piirnormid on massipõhised, et mitte võtta arvesse hindade ja vahetuskursi kõikumist (nt ex grupp 19, ex grupp 20 ning rubriigid 2105 ja 2106), ning konkreetne suhkru piirmäär on välja jäetud (nt grupp 8 või HSi rubriik 2202).

Alternatiivsete reeglitega on tõstetud massipõhist piirnormi (20 %-lt 40 %-le) ning mõne rubriigi jaoks on ette nähtud võimalus kasutada piirnormina kas väärtust või massi. HSi grupid ja rubriigid, mida kõnealune muudatus puudutab, on eelkõige ex 1302, 1704 (alternatiivse reegli kohaselt mass või väärtus), 18 (1806: alternatiivse reegli kohaselt mass või väärtus), 1901.