[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 23.2.2010

KOM(2010)67 lõplik

2007/0286 (COD)

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõike 6 alusel nõukogu esimesel lugemisel vastuvõetud seisukoha kohta,

mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu tööstusheiteid käsitleva direktiivi (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll) (uuesti sõnastatud) vastuvõtmist

2007/0286 (COD)

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõike 6 alusel nõukogu esimesel lugemisel vastuvõetud seisukoha kohta,

mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu tööstusheiteid käsitleva direktiivi (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll) (uuesti sõnastatud) vastuvõtmist

TAUST

Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku edastamise kuupäev (dokument KOM(2007)844 (lõplik) – 2007/0286 COD): | 21. detsember 2007 |

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse kuupäev: | 14. jaanuar 2009 |

Regioonide Komitee arvamuse kuupäev: | 9. oktoober 2008 |

Euroopa Parlamendi arvamuse kuupäev, esimene lugemine: | 10. märts 2009 |

Nõukogu (ühehäälse) seisukoha vastuvõtmise kuupäev, esimene lugemine | 15. veebruar 2010 |

KOMISJONI ETTEPANEKU EESMÄRK

Ettepaneku eesmärk on suurendada tööstusheidete vältimise ja kontrolliga seotud kehtivate õigusaktide tõhusust ja kasutegurit, et saavutada keskkonnakaitse kõrge tase, vähendada tarbetut halduskoormust ja viia miinimumini konkurentsimoonutused Euroopa Liidus.

MÄRKUSED NÕUKOGU ESIMESEL LUGEMISEL VASTUVÕETUD SEISUKOHA KOHTA

Üldised märkused

Euroopa Parlament esitas oma arvamuse esimesel lugemisel 10. märtsil 2009. Komisjon nõustus täielikult, osaliselt või põhimõtteliselt 47 muudatusettepanekuga Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel tehtud 85 muudatusettepanekust. Osutatud 47 ettepanekust on 32 vähemalt osaliselt kajastatud nõukogu esimesel lugemisel vastuvõetud seisukohas.

Komisjon nõustus täielikult, põhimõtteliselt või osaliselt muudatusettepanekutega, mis muudavad ettepaneku konteksti selgemaks ja on kooskõlas ettepaneku üldise eesmärgiga. Need hõlmavad muudatusettepanekuid, milles käsitletakse teabe esitamist üldsusele vastavalt komisjoni ettepanekus järgitud lähenemisviisile, et suurendada lubade andmise, jõustamise ja täitmise kontrolli läbipaistvust.

Komisjon lükkas tagasi muudatusettepanekud, mis muudaksid ettepaneku põhiolemust, näiteks muudatusettepanekud, millega piirataks suurte põletusseadmete miinimumnõudeid käsitlevate sätete reguleerimisala. Samuti lükkas komisjon tagasi muudatusettepanekud, mis tekitaksid õiguslikku segadust, põhjustaksid rakendamisraskusi või ei oleks kooskõlas ettepaneku põhiliste osadega.

Üksikasjalikud märkused

Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud, millega komisjon nõustus ja mis täielikult, osaliselt või põhimõtteliselt sisalduvad nõukogu esimesel lugemisel vastuvõetud seisukohas

32 muudatusettepanekut ( 7 , 12 , 13 , 14 , 16 , 18 , 19 , 21 , 27 , 34 , 35 , 36 , 37 , 40 , 44 , 49 , 50 , 51 , 52 , 53 , 54 , 55 , 59 , 64 , 65 , 66 , 68 , 71 , 72 , 73 , 75 ja 79 ) sisalduvad nõukogu esimesel lugemisel vastuvõetud seisukohas erinevas ulatuses.

Muudatusettepanekuga 7 lisatakse kasulik viide Århusi konventsioonile. Muudatusettepanek 12 on põhimõtteliselt vastuvõetav, kuna sellega selgitatakse „parima võimaliku tehnikaga seotud heitetasemete” tähendust. Muudatusettepanek 13 on lisatud, kuna sellega selgitatakse „asjaomase üldsuse” mõistet. Muudatusettepanek 14 on osaliselt vastuvõetav niivõrd, kuivõrd selles selgitatakse „kujunemisjärgus tehnoloogia” mõistet. Muudatusettepanekus 16 käsitletakse „keskkonnakontrolli” mõiste lisamist. Muudatusettepanekutega 18 ja 19 selgitatakse sätteid, mille kohaselt luba võib kehtida mitme käitise või käitaja jaoks. Muudatusettepanek 21 on põhimõtteliselt vastuvõetav, kuna sellega selgitatakse loatingimuste rikkumist käsitlevaid sätteid. Muudatusettepanekud 27 ja 55 on osaliselt ja põhimõtteliselt vastuvõetavad niivõrd, kuivõrd nendega selgitatakse parima võimaliku tehnika alase teabevahetuse korraldamist. Muudatusettepanekutega 34 ja 35 lihtsustakse siduvate üldeeskirjade kasutamist käsitlevaid sätteid. Muudatusettepanekuga 36 parandatakse sätet, milles käsitletakse üldsuse teavitamist parima võimaliku tehnika arengust. Muudatusettepanekuga 37 selgitatakse loatingimuste läbivaatamist käsitlevaid sätteid. Muudatusettepanek 40 on osaliselt vastuvõetav niivõrd, kuivõrd sellega luuakse seos muude asjakohaste ühenduse õigusaktidega. Muudatusettepanekus 44 on vastuvõetav põhimõte, et kehtestatakse kontrollimise miinimumsagedus, kuid kavandatud sagedus lükatakse tagasi. Muudatusettepanekutega 49 ja 50 tagatakse kooskõla Århusi konventsioonist tulenevate kohustustega. Muudatusettepanekutega 51 , 52 , 53 ja 54 täpsustatakse, milline teave tuleb üldsusele teha kättesaadavaks. Muudatusettepanekus 59 käsitletakse teavet, mille liikmesriigid esitavad komisjonile heite piirväärtuste kehtestamise kohta. Muudatusettepanek 64 on põhimõtteliselt vastuvõetav niivõrd, kuivõrd selles selgitatakse reguleerimisala seoses värviliste metallide valutööstusega. Muudatusettepanekus 65 on esitatud kasulik viide koospõletamisele seoses reguleerimisalaga (I lisa). Muudatusettepanekud 66 ja 68 on põhimõtteliselt vastuvõetavad sedavõrd, kuivõrd nendega suurendatakse ettepaneku reguleerimisala õigusselgust teatavate jäätmekäitlustegevuste puhul. Muudatusettepanekud 71 , 72 , 73 ja 75 on vastuvõetavad osaliselt ja põhimõtteliselt niivõrd, kuivõrd nendega parandatakse selliste erandite kooskõla, mida tehakse piiratud arv tunde töötavate või eriolukorras kasutatavate põletusseadmete puhul, lõdvendamata samas kehtivate õigusaktidega seatud nõudeid. Muudatusettepanek 79 on osaliselt vastuvõetav, kuna sellega lisatakse taas kehtivates õigusaktides dioksiinide seiret käsitlevad sätted.

Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud, mis komisjon tagasi lükkas, kuid mis täielikult, osaliselt või põhimõtteliselt sisalduvad nõukogu esimesel lugemisel vastuvõetud seisukohas

Kaksteist muudatusettepanekut ( 15 , 22 , 23 , 29 , 31 , 32 , 33 , 41 , 47 , 93 (sama kui 115 ), 97 ja 117 ) lükkas komisjon tagasi, kuid need on täielikult, osaliselt või põhimõtteliselt nõukogu esimesel lugemisel vastuvõetud seisukohta sisse viidud.

Komisjon lükkas muudatusettepaneku 15 tagasi, kuna see ei muutnud ettepanekut selgemaks. Osutatud muudatusettepanek on nõukogu esimesel lugemisel vastuvõetud seisukohta osaliselt sisse viidud seoses lähteolukorra aruande mõistega ja sellega võib nõustuda kui mõiste selgitusega.

Muudatusettepanekud 22 , 23 , 29 ja 41 pinnasekaitse kohta lükkas komisjon tagasi, kuna need kas ei olnud komisjoni ettepanekuga kooskõlas või ei aidanud muuta teksti selgemaks. Osutatud muudatusettepanekud on osaliselt ja põhimõtteliselt nõukogu esimesel lugemisel vastuvõetud seisukohta sisse viidud sedavõrd, kuivõrd nendega selgitatakse ettepanekus ettenähtud pinnasekaitse meetmeid, ja seepärast on need vastuvõetavad. Muudatusettepaneku 33 pinnase seire ja põhjavee seire kohta lükkas komisjon tagasi, kuna see näeb ette keskkonnakaitse madalama taseme, kuid see on nõukogu esimesel lugemisel vastuvõetud seisukohas täielikult kajastatud.

Muudatusettepaneku 31 heite piirväärtuste kehtestamise kohta lükkas komisjon tagasi, kuna see ei ole kooskõlas komisjoni ettepaneku ühe tähtsaima põhimõttega ja sellega nähakse ette keskkonnakaitse oluliselt madalam tase. Muudatusettepanek on osaliselt ja põhimõtteliselt seisukohta sisse viidud seoses nõudega tagada, et parima võimaliku tehnikaga seotud heitetaset ei tohi ületada; selle muudatusettepanekuga võib nõustuda. Komisjon lükkas muudatusettepaneku 32 tagasi, kuna sellega kavandatud muudatused ei olnud kooskõlas ettepaneku ülejäänud tekstiga. Kuid see on põhimõtteliselt kajastatud nõukogu esimesel lugemisel vastuvõetud seisukohas seoses üldsusele teabe andmisega parima võimaliku tehnikaga seotud heitetasemetest kõrvalekaldumise kohta ja on seega vastuvõetav.

Nõukogu esimesel lugemisel vastuvõetud seisukohaga on ette nähtud, et jäetakse välja muudatusettepanekus 47 kavandatud nõuded üldsuse osalemise kohta siduvate üldeeskirjade vastuvõtmises. Muudatusettepaneku 93 (sama kui 115 ) kodulindude intensiivkasvatuse hõlmamise kohta lükkas komisjon tagasi, kuna sellega langetataks ettepanekus ettenähtud keskkonnakaitse taset, kuid nõukogu esimesel lugemisel vastuvõetud seisukohta on see täielikult sisse viidud. Muudatusettepaneku 117 keraamikatoodete valmistamise reguleerimisalaga hõlmamise kohta lükkas komisjon tagasi, kuna see vähendaks õigusakti reguleerimisala, võrreldes praeguse olukorraga, kuid see muudatusettepanek on nõukogu esimesel lugemisel vastuvõetud seisukohta komisjonile vastuvõetaval viisil osaliselt sisse viidud. Komisjon lükkas tagasi muudatusettepaneku 97 , milles käsitletakse NOx heite piirväärtuste suurendamist teatavate suurte põletamisseadmete puhul, kuna see vähendaks ettepaneku keskkonnakaitselist ambitsioonikust, kuid see muudatusettepanek on nõukogu esimesel lugemisel vastuvõetud seisukohta komisjonile vastuvõetaval viisil põhimõtteliselt sisse viidud.

Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud, mis komisjon täielikult, osaliselt või põhimõtteliselt vastu võttis, kuid mis ei sisaldu nõukogu esimesel lugemisel vastuvõetud seisukohas

Komisjon võttis täielikult, osaliselt või põhimõtteliselt vastu 15 muudatusettepanekut ( 1 , 5 , 6 , 8 , 20 , 42 , 43 , 46 , 48 , 56 , 58 , 60 , 61 , 62 ja 69 ), kuid neid ei ole nõukogu esimesel lugemisel vastuvõetud seisukohta sisse viidud. Osutatud muudatusettepanekud on seotud põhjenduste keelekasutusega, nõuete täitmisest aruandmisega, pädeva asutuse teavitamisega pärast tegevuse lõpetamist, kontrollimisest aruandmisega, asjaomase üldsuse mõistega, kujunemisjärgus tehnoloogiaga, seirega, avalikkusele teabe esitamisega, lisade muutmisega, uute täiendavate miinimumnõuete kehtestamisega regulatiivkomitee menetluse kaudu ja suuniste kehtestamisega kodulindude intensiivkasvatuse kohta.

Parlamendi muudatusettepanekud, mille komisjon ja nõukogu tagasi lükkasid ning mida ei ole inkorporeeritud nõukogu esimesel lugemisel vastuvõetud seisukohta

26 muudatusettepanekut ( 2 , 3 , 4 , 9 , 10 , 11 , 17 , 24 , 25 , 26 , 28 , 30 , 38 , 39 , 45 , 57 , 63 , 67 , 70 , 76 , 77 , 78 , 80 , 114 , 129 ja 133 ) lükati tagasi mõlema institutsiooni poolt.

Muudatusettepanekud 2 , 3 , 4 , 9 , 10 ja 11 lükati mõlema institutsiooni poolt tagasi, kuna need ei ole kooskõlas põhjendustes esitatud eesmärkidega. Muudatusettepaneku 17 siduvate üldeeskirjade mõiste kohta lükkasid mõlemad institutsioonid tagasi, kuna see ei lisa selgust ega muud lisandväärtust. Muudatusettepanekud 24 , 25 ja 26 loatingimuste sisu kohta, muudatusettepanek 28 pinnasekaitsega seotud loatingimuste kohta, muudatusettepanek 30 parima võimaliku tehnika määramise kohta ning muudatusettepanekud 38 ja 39 loa läbivaatamise kohta lükati mõlema institutsiooni poolt tagasi, kuna need on liiased või tekitaksid rakendamisel õiguslikku segadust. Muudatusettepanek 114 sõnnikulaotamise kohta ei ole nõukogu esimesel lugemisel vastuvõetud seisukohaga kooskõlas ja seepärast lükati see mõlema institutsiooni poolt tagasi. Muudatusettepanek 45 mitterutiinse kontrolli kohta on ebaselge ja tekitaks rakendamisel raskusi ning lükati seepärast mõlema institutsiooni poolt tagasi. Muudatusettepaneku 57 lükkasid mõlemad institutsioonid tagasi, kuna sellega piirataks põletusseadmete laiendamise sätte kohaldamist. Ettepaneku II peatüki reguleerimisalaga (I lisa) seoses lükkasid mõlemad institutsioonid tagasi muudatusettepanekud 63 , 67 , 70 ja 129 , kuna need ei ole kooskõlas nõukogu esimesel lugemisel vastuvõetud seisukohaga. Muudatusettepaneku 133 lükkasid mõlemad institutsioonid tagasi, kuna sellega jäetaks teatavad põletusseadmed kehtivate õigusaktide reguleerimisalast välja. Muudatusettepaneku 76 lükkasid mõlemad institutsioonid tagasi, kuna sellega laiendataks CO-heite seiret põletusseadmetele, mille jaoks ei ole kehtestatud heite piirväärtusi. Muudatusettepaneku 77 lükkasid mõlemad institutsioonid tagasi, kuna see muudaks põletusseadmete nõuetekohast töökorda. Mõlemad institutsioonid lükkasid tagasi muudatusettepanekud 78 ja 80 , mis on seotud jäätmepõletusseadmete heiteseirel tehtavate eranditega, kuna need ei ole kooskõlas ei komisjoni ettepanekuga ega nõukogu esimesel lugemisel vastuvõetud seisukohaga.

Nõukogu poolt ettepanekusse tehtud muudatused

Nõukogu esitas komisjoni ettepaneku kohta järgmised peamised muudatused:

Parima võimaliku tehnika (PVT) alane teabevahetus. Nõukogu esimesel lugemisel vastuvõetud seisukohas on säilitatud komisjoni kavandatud teabevahetuse põhimõte ja sisu, kuid on lisatud sätted foorumi osa kohta ja esitatud rohkem üksikasju PVT-alaste viitedokumentide sisu ja koostamise käigu kohta. Komisjon nõustub osutatud täiendavate sätete lisamisega, kuna need on kooskõlas praeguse PVT-alaste viitedokumentide koostamise korraga. Kuid komisjon väljendab kahetsust, et nõukogu esimesel lugemisel vastuvõetud seisukohas on ette nähtud artikli 13 lõike 3 punktide c ja d kohaste mittesiduvate suuniste vastuvõtmine regulatiivkomitee menetlusega, kuna asutamislepingu kohaselt on komisjonil endal õigus seda teha. Nõukogu esimesel lugemisel vastuvõetud seisukoha säte ei saa kahjustada seda õigust (vt deklaratsioon käesoleva teatise I lisas).

PVT-alaste järelduste vastuvõtmise kord. Nõukogu esimesel lugemisel vastuvõetud seisukohas nähakse artikli 13 lõike 5 kohaselt ette PVT-alaste järelduste vastuvõtmine (PVT-viitedokumendi osad, milles esitatakse konkreetsed PVT-le vastavad heitetasemed) regulatiivmenetlusega (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 291). Kuid nõukogu poliitilises kokkuleppes oli tehtud ettepanek rakendada kontrolliga regulatiivmenetlust. Komisjon ei jaga nõukogu arvamust, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 291 on kõige kohasem õiguslik alus artikli 13 lõikes 5 ettenähtud meetmete vastuvõtmiseks. Osutatud meetmed on üldkohaldatavad ja nende eesmärk on täiendada põhiõigusakti teatavate uute vähemoluliste sätetega. Selle tulemusena peaks nende vastuvõtmine toimuma delegeeritud õigusaktide menetlusega (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 291) (vt deklaratsioon käesoleva teatise lisas).

Komisjon märgib ka, et nõukogu lisatud muudatustega nõutakse komisjonilt lisaülesannete täitmist, millega seoses komisjon peab eraldama rohkem vahendeid PVT-viitedokumentide koostamiseks ja vastuvõtmiseks.

Heite piirväärtused, võrreldes PVT-kohaste heitetasemetega. Nõukogu esimesel lugemisel vastuvõetud seisukoha artikli 15 lõikega 3 nähakse pädevate asutuste jaoks ette rohkem paindlikkust heite piirväärtuste kehtestamisel, tagades samas, et heited ei ületaks PVT-kohaseid PVT järeldustes kirjeldatud heitetasemeid. Komisjon väljendab kahetsust nimetatud muudatuste pärast, kuid võib selle lähenemisviisiga nõustuda, kuna seire- ja aruandlusnõuetega on sätestatud vajalikud kaitsemehhanismid, mis tagavad kavandatud keskkonnakaitse-eesmärkide järgimise. Säilitatud on erand artikli 15 lõike 3 kohaldamisest konkreetsetel juhtudel, arvestades teatavaid kriteeriume, kuid komisjon väljendab kahetsust, et võimalus neid kriteeriume kindlaks määrata regulatiivkomitee menetlusega on asendatud suuniste kehtestamisega. Kuid kokkuleppe saavutamise nimel võib komisjon sellise lähenemisviisiga nõustuda.

Komisjonile seoses artikliga 41 (põletusseadmeid käsitlevad eeskirjad) ja artikli 48 lõikega 5 (jäätmepõletusseadmete teatavate heidete seire) antavate volituste hindamine. Komisjon ei jaga nõukogu arvamust, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 291 on kõige kohasem õiguslik alus artiklis 41 ja artikli 48 lõikes 5 ettenähtud meetmete vastuvõtmiseks. Osutatud meetmed on üldkohaldatavad ja nende eesmärk on täiendada põhiõigusakti teatavate uute vähemoluliste sätetega. Selle tulemusena peaks nende vastuvõtmine toimuma delegeeritud õigusaktide menetlusega (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 290) (vt deklaratsioon käesoleva teatise lisas).

Lubade läbivaatamine. Nõukogu esimesel lugemisel vastuvõetud seisukohas on säilitatud pädevate asutuste jaoks kavandatud kohustus vaadata läbi loatingimused ja vajaduse korral neid ajakohastada pärast PVT-alaseid järeldusi käsitleva otsuse avaldamist. Kuid nõukogu esimesel lugemisel vastuvõetud seisukohas on pikendatud ajavahemikku pärast sellise otsuse avaldamist neljalt aastalt viiele aastale. Komisjon väljendab kahetsust sellise muudatuse pärast, kuid võib sellega nõustuda, kuna ajapikendus on piiratud ja lubade läbivaatamise tegelik sagedus jääb endiseks.

Pinnasekaitse. Nõukogu esimesel lugemisel vastuvõetud seisukohas on täiendavad nõuded, et loatingimustega tuleks hõlmata ka pinnase ja põhjavee reostuse ärahoidmine. Lähenemisviis, millega kehtestatakse pinnase ja põhjavee seire miinimumsagedus, on säilitatud, kuid saastumisohu süsteemse hindamise alusel võib pädev asutus kehtestada kontrollimise väiksema sageduse. Nõukogu esimesel lugemisel vastuvõetud seisukohas on säilitatud sätted, mis on seotud lähteolukorra aruannetega ja tegevuse lõpetamisega seotud nõuetega, kuid samas on osutatud sätete rakendamist muudetud paindlikumaks. Komisjon eelistaks küll oma esialgset ettepanekut, kuid peab muudatusi vastuvõetavaks, kuna need ei ohusta ettepaneku peamisi põhimõtteid.

Kontrollimine. Nõukogu esimesel lugemisel vastuvõetud seisukohas on säilitatud ettepanekus esitatud lähenemisviis järgmiste tähtsamate muudatustega. Käitisesse tehtava kahe külastuse vaheline ajavahemik määratakse kindlaks keskkonnaohtude süsteemse hindamisega (ettepanekus nõuti ohtude hindamist ainult erandi tegemiseks käitise iga-aastase külastamise kohustusest). Osutatud ajavahemik ei saa olla pikem kui üks või kolm aastat käitiste puhul, mille ohutase on vastavalt kõige kõrgem või kõige madalam. Komisjon leiab, et selline nõue on kasulik, kuna see tagab käitise külastamise sageduse kindlaksmääramise. Kuigi komisjon avaldab kahetsust, et ohtude hindamise kriteeriumide kehtestamise puhul on regulatiivkomitee menetlus välja jäetud, leiab komisjon, et nõukogu esimesel lugemisel vastuvõetud seisukohaga esitatud kriteeriumid on vastuvõetavad.

Alguskuupäev uute suurte põletusseadmete puhul. Nõukogu esimesel lugemisel vastuvõetud seisukohas on kuupäeva, millest alates norme hakatakse kohaldama uute suurte põletusseadmete suhtes, toodud aastalt 2016 ettepoole kahe aasta möödumiseni direktiivi jõustumiskuupäevast. Komisjon nõustub selle kuupäevaga, kuna uusi norme on peetud uute seadmete puhul parimaks võimalikuks tehnikaks alates 2006. aastast ja osutatud seadmete puhul saab uusi norme tehnilistel ja majanduslikel põhjustel täita.

Paindlikkuse ajutine võimaldamine olemasolevate suurte põletusseadmete puhul. Nõukogu esimesel lugemisel vastuvõetud seisukohaga on ette nähtud järgmised ajutised paindlikkusmeetmed:

- kuigi läbivaadatud piirväärtuste jõustumiskuupäevaks jääb 1. jaanuar 2016, võivad liikmesriigid rakendada kuni 2020. aasta lõpuni ajutisi riiklikke plaane tingimusel, et plaaniga hõlmatud käitiste summaarne heide ei ületa iga-aastasi piirnorme, mis vähenevad lineaarselt ajavahemikus 2016–2019; alates 2019. aastast jääb ülemmäär muutumatuks kuni 2020. aasta lõpuni;

- erandeid heite läbivaadatud piirväärtustest võidakse teha järgmiste seadmetüüpide puhul: kuni 2023. aasta lõpuni seadme puhul, mille kasutamisaeg on piiratud (mitte üle 20 000 töötunni); kuni 2019. aasta lõpuni seadme puhul, mis on väikese eraldioleva süsteemi osa; kuni 2023. aasta lõpuni linnaosade soojusjaamade puhul, mis vastavad teatavatele eritingimustele.

Komisjon eelistaks, et neid erandeid ei tehtaks, kuid võib kokkuleppe saavutamise nimel nimetatud sätetega leppida, kuna erandid on ajutised ja nendega ei rikuta ettepaneku keskkonnakaitse-eesmärke; samas kergendavad need liikmesriikide ülesannet viia suured põletusseadmed parima võimaliku tehnika tasemele nii kiiresti kui võimalik.

Teatavate suurte põletusseadmete erinõuded. Nõukogu esimesel lugemisel vastuvõetud seisukohas on esitatud teistsugused heite piirväärtused seadmete jaoks, mida kasutatakse piiratud arvu tundide jooksul (mitte üle 1 500 tunni aastas), ja kehtestatud väävlitustamise miinimumnõuded seadmete jaoks, mille puhul nendes kasutatava omamaise kütuse konkreetsete omaduste tõttu ei ole SO2-heite piirväärtuse nõuet võimalik täita isegi parima võimaliku tehnika rakendamisel. Komisjon leiab, et sellised sätted on kasulikud ja õigustatud, kui lahendatakse tõstatatud konkreetseid tehnilisi küsimusi, kuid samas ei moonutata ettepaneku keskkonnakaitse-eesmärke.

Põletamisseadmete liitmiseeskirjad. Nõukogu esimesel lugemisel vastuvõetud seisukohas on kasutusele võetud vähetähtsa seadme läviväärtus 15 MW, mida kohaldatakse liitmiseeskirjade puhul. Selle tulemusena ei arvestata väikseid eraldi üksusi sellise põletusseadme üldvõimsuse kindlaksmääramisel, mis koosneb paljudest üksustest ja mille heide väljub ühe ühise korstna kaudu. Komisjon avaldab kahetsust, et nõukogu nõrgendab sel viisil liitmisreeglite kohaldamist, kuid võib leppida vähetähtsa seadme läviväärtusega 15 MW, kuna see on seotud väikeste seadmetega, mille keskkonnamõju on piiratud.

Teatavaid suuri põletusseadmeid hõlmav läbivaatamise klausel. Nõukogu esimesel lugemisel vastuvõetud seisukohas on klausel, et komisjon vaatab läbi vajaduse muuta või kehtestada piirväärtusi teatavate konkreetsete põletusseadmete jaoks, mille puhul ei kohaldata miinimumnorme või mille puhul kehtivate õigusaktide miinimumnõudeid ei saa läbi vaadata, kuna puudub parima võimaliku tehnika alane ajakohastatud teave, ja esitab vajaduse korral õigusakti ettepaneku 2013. aasta lõpuks. Komisjon toetab seda läbivaatamisklauslit, kuna parima võimaliku tehnika alaste asjaomaste viitedokumentide läbivaatamise tulemust võib vaadelda läbivaatamisprotsessi osana.

Reguleerimisala. Komisjon tegi ettepaneku laiendada kehtivate õigusaktide reguleerimisala teatavatele tegevustele. Nõukogu esimesel lugemisel vastuvõetud seisukoht ei sisalda reguleerimisala kavandatud laiendamist kütuste põletamisele seadmetes, mille kogusoojusvõimsus on 20–50 MW, ja intensiivloomakasvatusele. Lisaks on nõukogu esimesel lugemisel vastuvõetud seisukohas muudetud kavandatud reguleerimisala seoses jäätmekäitluse ja keraamikatoodete valmistamisega. Nõukogu esimesel lugemisel vastuvõetud seisukohast on ka välja jäetud kavandatud nõue, et sõnnikulaotamine toimuks parima võimaliku tehnika alusel. Komisjon eelistaks oma algset, reguleerimisala laiendavat ettepanekut ja oma kavandatud sõnnikukäitluse sätet, kuid muudatused on vastuvõetavad, arvestades osutatud kahe konkreetse küsimuse jaoks läbivaatamisklausli lisamist.

Kauplemine NO x ja SO 2 heitega. Nõukogu esimesel lugemisel vastuvõetud seisukohas on lisatud põhjendus selliste turupõhiste vahendite nagu NOx- ja SO2-heitega kauplemise võimaluste uurimise kohta. See kajastab komisjoni algatatud hindamist, kuid ei piira osutatud hindamise järeldusi.

Delegeerimine ja vastuväide delegeeritud õigusaktidele (artiklid 76 ja 78) Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 rakendamist käsitleva teatisega[1] ja toetudes nõukogu seisukohas ettenähtud konkreetsete meetmete analüüsile ning arvestades ka eesistujariigi tekstis ettenähtud tagasivõtmisõigust pooldab komisjon volituste delegeerimist määramata ajaks, kuid võib nõustuda ka nõukogu lähenemisviisiga (viieaastaseks ajavahemikuks koos volituste vaikimisi pikendamisega). Lisaks avaldab komisjon kahetsust, et nõukogu esimesel lugemisel vastuvõetud seisukohas on nõukogu ja Euroopa Parlamendi jaoks ette nähtud kolmekuuline tähtaeg delegeeritud õigusakte käsitlevate vastuväidete esitamiseks. Komisjon pooldab kahekuulist tähtaega, mida Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib pikendada ühe kuu võrra. See aitaks tõsta menetluste tõhusust, kahjustamata samas kolmekuulise üldise tähtaja põhimõtet.

Ekspertide konsulteerimine delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist ette valmistava töö käigus (põhjendus 39).

Komisjon ei toeta põhjendust ekspertide konsulteerimise kohta delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist ettevalmistava töö käigus. Komisjon leiab, et eksperdirühmadel ei saa olla ametlikku institutsioonilist osa. Seepärast ei saa põhiõigusaktidesse lisada sätteid ekspertide kaasamise kohta delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisse. Sellega seoses viitab komisjon oma 9. detsembri 2009. aasta teatisele.

4. KOKKUVÕTE

Nõukogu lisatud sätted on vastuvõetavad, kuna need on kooskõlas komisjoni ettepanekuga ja toetuvad sellele, välja arvatud mõned nõukogu hinnangud volituste üleandmise kohta komisjonile vastavalt (Euroopa Liidu toimimise lepingu) artiklitele 290 ja 291. Seepärast komisjon ei nõustu nõukogu esimesel lugemisel 15. veebruaril 2010 ühehäälselt vastuvõetud seisukohaga.

LISA

Komisjoni deklaratsioon seoses vastavustabelitega

Komisjon tuletab meelde oma seisukohta, mille kohaselt liikmesriigid peavad koostama vastavustabelid liikmesriikides võetud ülevõtmismeetmete ja kõnealuse direktiivi vastavuse kohta, et kaitsta kodanike huvisid, soodustada paremat õiguslikku reguleerimist ja suurendada läbipaistvust ning lihtsustada liikmesriikide ja ühenduse õigusaktide vastavuse kontrolli.

Sel juhul ei takista komisjon kokkuleppele jõudmist nõukogus, et viia edukalt lõpule kõnealune institutsioonidevaheline menetlus, pidades silmas seda küsimust käsitlevaid käimasolevaid institutsioonidevahelisi horisontaalseid arutelusid.

Komisjoni deklaratsioon seoses artikli 13 lõike 3 punktidega c ja d

Komisjon on seisukohal, et tema mittesiduvate suuniste vastuvõtmise puhul ei tuleks kohaldada regulatiivkomitee menetlust, kuna asutamislepingu järgi on komisjonil endal õigus selliseid suuniseid vastu võtta.

Sellepärast leiab komisjon, et artikli 13 lõike 3 punktides c ja d esitatud säte suuniste vastuvõtmise kohta regulatiivkomitee menetluse abil ei saa kahjustada seda õigust.

Komisjoni deklaratsioon temale seoses artikli 13 lõikega 5, artikliga 41 ja artikli 48 lõikega 5 antavate volituste hindamisega.

Komisjon ei jaga nõukogu arvamust, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 291 on kõige kohasem õiguslik alus artikli 13 lõikes 5, artiklis 41 ja artikli 48 lõikes 5 ettenähtud meetmete vastuvõtmiseks. Osutatud meetmed on üldkohaldatavad ja nende eesmärk on täiendada põhiõigusakti teatavate uute vähemoluliste sätetega. Seepärast peaks nende vastuvõtmine kuuluma delegeeritud õigusaktide menetluse alla (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 290).

[1] KOM(2009) 673 (lõplik).