Komisjon on välja töötamas meetodit, mida saaks kasutada õigusaktide ettevalmistusel, et paremini mõista, kuidas saaks IKT abil toetada kõnealuste õigusaktide tõhusamat ja tulemuslikumat rakendamist.

Komisjon koostab jooksva ISA-tööprogrammi pärast konsulteerimist ISA-komitees esindatud liikmesriikidega. Komisjon võttis esimese ISA-tööprogrammi vastu 30. juunil 2010 ning see vaadatakse läbi kord aastas, et kajastada poliitika või prioriteetide muutumist. Komisjon rakendab ISA-tööprogrammi riigihankemenetluste kaudu.

Ümberkujundatud komisjoni põhimõtted näitavad, et koosvõime on e-komisjoni 2011.–2015. aasta algatuse jaoks oluline ning sellest saab algatuse rakendamise üks juhtpõhimõte.

Samaaegselt valmistab komisjon ette e-komisjoni 2011.–2015. aasta algatust. Selle üldeesmärgiks on minna tänaselt nn lõimitud komisjonilt üle tulevikku vaatavale nn ümberkujundatud komisjonile. See tähendab, et:

Euroopa koosvõimestrateegiat ja -raamistikku kohaldatakse endiselt ISA-programmi raames, tagades nende kooskõla koosvõimet ja standardeid käsitlevate asjakohaste digitaalarengu tegevuskava meetmetega. Sellised meetmed on näiteks Euroopa IKT-standardite rakendamise eeskirjade reform, et need võimaldaksid võtta arvesse teatavaid IKT-konsortsiumite ja –foorumite koostatud standardeid, suuniste andmine oluliste intellektuaalomandi õiguste ja litsentsimise tingimuste kohta, sh eelneva avalikustamise osas, suuniste andmine IKT standardimise ja riigihangete kohta, et aidata riiklikel ametiasutustel kasutada standardeid tõhususe suurendamiseks ja vähendada seotust ainult ühe tarnijaga.

Ühiselt moodustavad Euroopa koosvõimestrateegia ja -raamistik vundamendi tulevastele meetmetele, millega parandada koosvõimet Euroopa avalike teenuste osutamisel. Sellises mahus ei ole kunagi varem proovitud piiriülest koosvõimestrateegiat ja sellega seonduvat raamistikku ellu rakendada, seega on edu pandiks kõigi sidusrühmade kaasamine.

Siseturuga seoses kohustatakse teenuste direktiiviga (2006/123/EÜ) liikmesriike pakkuma teenuseosutajatele võimalust täita kõiki haldustoiminguid ja -formaalsusi, mis on vajalikud teenuse osutamiseks väljaspool koduriiki, elektrooniliselt ja piiriüleselt. Elektrooniliste piiriüleste menetluste ladusaks toimimiseks on hädavajalikud e-identimise, e-allkirjade ja e-dokumentide koosvõime.

IDABC-programm on aidanud koosvõimet oluliselt tagada, toetades Euroopa haldusasutuste elektroonilist teabevahetust, mis on avaldanud positiivset kõrvalmõju ka ühtsele turule. IDABC-programmi lõpliku hindamise käigus järeldati, et kooskõlastatud lähenemisviis võib koostöös liikmesriikidega välja töötatud ja kasutatud üldiste ja ühiste lahenduste abil anda kiiremaid ja kvaliteetsemaid tulemusi, mis rahuldaks ühtlasi Euroopa õigusaktide nõudeid ja poliitilisi eesmärke. Euroopa haldusasutuste koostalitlusvõime alaseid lahendusi käsitlev programm (ISA), mis järgneb 2009. aastal lõppenud IDABC-programmile, rõhutab veelgi enam koosvõime ja koostöö tähtust ELi õigusaktide edukaks rakendamiseks.

Kui rääkida hiljutisematest arengutest, siis 18. novembril 2009 Malmös heaks kiidetud ministrite deklaratsiooniga leppisid e-valitsuse poliitika eest vastutavad ministrid kokku e-valitsusteenuste ja süsteemide usaldusväärsuse, turvalisuse ja koosvõime parandamises ühtsel turul. Nad leppisid kokku, et viivad riiklikud koosvõimeraamistikud kooskõlla kohaldatavate Euroopa raamistikega, ning kutsusid komisjoni üles tuvastama puudujääke piiriüleses koosvõimes ja vastastikuses tunnustamises; samuti otsustati tõhustada koosvõime põhiteguritega seonduvat tegevust. Lisaks tunnistasid liikmesriigid, et paremaid avalikke teenuseid tuleks pakkuda vähem vahendeid kasutades ning e-valitsuse potentsiaali saab suurendada koostöökultuuri edendades ja Euroopa haldusasutuste koosvõime tingimusi parandades .

Koosvõime on viimasel ajal suurt poliitilist tähelepanu pälvinud, eelkõige iga kahe aasta järel toimuvatel e-valitsuse konverentsidel. Belgia, Ühendkuningriigi ja Portugali eesistumise ajal kutsuti e-valitsuse deklaratsioonides üles koosvõimet tugevdama. E-valitsuse tegevuskava 2006–2010 eesmärk oli ka tagada, et ühe liikmesriigi e-valitsus ei viiks ühtsel turu killustatuse ja koostalitusvõime puudumise tõttu uute takistusteni.

Sageli luuakse Euroopa avalikud teenused nii, et liidetakse kokku liikmesriikides eri valitsustasanditel pakutavad „avalikud baasteenused”. Euroopa avalike teenuste loomine on teostatav üksnes siis, kui avalike baasteenuste kavandamisel ei unustata koosvõimenõudeid.

Teiseks komistuskiviks on see, et liikmesriigid ei ole leppinud kokku selles, milline peaks olema vahetatava teabe tähendus ja vorming ja puuduvad ka vastavad juhised. Semantilist koosvõimet ohustab inimeste, rakenduste ja haldusasutuste vahel vahetatava teabe erinev tõlgendamine.

Komisjoni 2010. aasta tööprogrammis on välja toodud, et Euroopa ühtne turg sõltub piiriülestest avalikest teenustest, mis toetavad ELi poliitika rakendamist ning aitavad kõrvaldada siseturu kitsaskohti ja luua puuduvaid ühenduslülisid. Selliseid Euroopa avalikke teenuseid osutatakse aina enam elektrooniliste vahendite abil.

IKT-võimalusi ära kasutades saaks Euroopa paremini lahendada mõned pakilisemad ühiskondlikud probleemid. Seetõttu rõhutatakse digitaalarengu tegevuskavas, et Euroopa haldusasutustel oleks vaja pakkuda tõhusaid ja tulemuslikke piiriüleseid e-valitsusteenuseid. Selle saavutamiseks on tarvis koosvõimelisel IKT-infrastruktuuril ja -süsteemidel põhinevat tihedat koostööd, lihtsustatud piiriüleseid menetlusi ja usaldusväärset teabevahetust.

Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) maksimaalse sotsiaalse ja majandusliku potentsiaali saavutamiseks on tarvis võtta koosvõime suurendamise meetmeid. Sellele vajadusele viidati Euroopa digitaalarengu tegevuskavas, mis on üks Euroopa 2020. aasta strateegia suurprojekte. Digitaalarengu tegevuskava käivitub üksnes siis, kui tagatakse standarditel ja avatud platvormidel põhinev koosvõime.

Esiteks on küsimuse all see, kuidas kaasata meetmetesse tööstust, standardiorganisatsioone ja muid sidusrühmi.

6.Nimetatud probleemide lahendamiseks leppisid liikmesriikide IT-valdkonna peaspetsialistid ja Euroopa Komisjoni esindajad 2008. aasta juunis peetud teisel aastakoosolekul kokku, et IDABC- programmi raames töötatakse välja Euroopa koosvõimestrateegia, andmaks juurde hoogu, mis on vajalik Euroopa avalike teenuste koosvõime parandamiseks.

3.Haldusasutuste koosvõime seondub Euroopa Liidu põhieesmärkidega ning on hädavajalik Euroopa lõimimiseks. Koosvõime tähtsust on raske ülehinnata, kuna liikmesriigid ja lõppkasutajad on vägagi huvitatud teenuste hõlpsa piiri- ja sektoriülese osutamise takistuste kõrvaldamisest. Kui lõppkasutajad on need, kellele teenust lõpuks osutatakse, siis Euroopa koosvõimestrateegia põhilised partnerid on Euroopa haldusasutused. Euroopa koosvõimestrateegia arendamiseks on seega vaja kesksete osapoolte tihedamat koostööd ja suuremat pühendumust.

1.Käesolevas dokumendis antakse ülevaade Euroopa Komisjoni informaatika peadirektoraadi Euroopa e-valitsusteenuste üksuse väljatöötatud Euroopa koosvõimestrateegiast (EIS). Euroopa koosvõimestrateegia eesmärk on anda suuniseid ja seada tähtsuse järjekorda meetmed, mis on Euroopa haldusasutustele Euroopa avalikke teenuste osutamisel vajalikud suhtluse, teabevahetuse ja koostöö parandamiseks nii piiri- kui ka sektoriüleselt. Strateegia valmistati ette IDABC--programmi ajal ning selle koostamine viidi lõpule pärast ISA-programmi raames peetud avalikku arutelu; ISA-programmi alusel strateegiat ka hallatakse.





ET EUROOPA KOMISJON Bruxelles, le 16.12.2010 COM(2010) 744 final 2. lisa 2. lisa



Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa avalike teenuste koosvõime alused” Euroopa koosvõimeraamistik Euroopa avalike teenuste osutamiseks SISUKORD SISUKORD 1 Euroopa koosvõimeraamistiku lähtekohad 1.1 Eesmärk ja õigusraamistik

1.2 Mõisted 1.2.1Euroopa avalikud teenused 1.2.2Koosvõime ehk koostalitlusvõime 1.2.3Koosvõimeraamistik 1.3 Koosvõime eeldused ja sellest saadav kasu 1.4 Euroopa koosvõimeraamistiku soovitused 1.5 Taust 1.5.1ELi koosvõime poliitiline ja ajalooline taust 1.5.2Koosvõimeraamistik 1.6 Euroopa avalike teenuste stsenaariumid 1.6.1Stsenaarium 1: Otsekoostöö ettevõtjate ja/või kodanike ning teise liikmesriigi haldusasutuste vahel 1.6.2Stsenaarium 2: Teabevahetus haldusasutuste vahel ettevõtjate ja/või kodanike nõudmisel 1.6.3Stsenaarium 3: Teabevahetus riiklike haldusasutuste ja ELi institutsioonide vahel 1.6.4Näited Euroopa avalikest teenustest 1.7 Dokumendi struktuur 2 Euroopa avalike teenuste aluspõhimõtted 2.1 Sissejuhatus 2.2 Aluspõhimõte 1: Lähimus ja proportsionaalsus 2.3 Aluspõhimõte 2: Kasutajakesksus 2.4 Aluspõhimõte 3: Kaasamine ja kättesaadavus

2.5 Aluspõhimõte 4: Turvalisus ja eraalu puutumatus 2.6 Aluspõhimõte 5: Mitmekeelsus 2.7 Aluspõhimõte 6: Halduslik lihtsustamine 2.8 Aluspõhimõte 7: Läbipaistvus 2.9 Aluspõhimõte 8: Teabe säilitamine 2.10 Aluspõhimõte 9: Avatus 2.11 Aluspõhimõte 10: Taaskasutatavus 2.12 Aluspõhimõte 11: Tehnoloogiline neutraalsus ja kohandatavus 2.13 Aluspõhimõte 12: Tulemuslikkus ja mõju 3 Avalike teenuste kontseptuaalmudel 3.1 Sissejuhatus 3.2 Kontseptuaalmudeli peamised elemendid 3.2.1Avalikud baasteenused 3.2.2Turvaline andmevahetussüsteem 3.2.3Avalikud liitteenused 3.3 Kontseptuaalmudeli rakendused 3.3.1Piiriülene teenus 3.3.2Sektoriülene teenus 3.3.3Eri haldustasandeid ühendav teenus 4 Koosvõime tasandid

4.1 Sissejuhatus 4.2 Poliitiline taust 4.3 Õiguslik koosvõime 4.4 Organisatsiooniline koosvõime 4.4.1Äriprotsesside ühildamine 4.4.2Organisatsioonilised suhted 4.4.3Organisatsiooni tegevuse ajakohastamine 4.5 Semantiline koosvõime 4.5.1ELi semantilise koosvõime algatus 4.6 Tehniline koosvõime 5 Koosvõimelepingud 5.1 Sissejuhatus 5.2 Formaalsete spetsifikatsioonide hindamine ja valimine 5.2.1Spetsifikatsiooni avatus ja taaskasutamine 5.3 Panus standardimisprotsessi 6 Koosvõime juhtimine 7 Lühendid ja mõisted 7.1 Lühendid 7.2 Mõisted

1Euroopa koosvõimeraamistiku lähtekohad 1.1Eesmärk ja õigusraamistik Euroopa koosvõimeraamistiku (EIF) eesmärk on: edendada ja toetada Euroopa Liidus piiri- ja sektoriülese koosvõime rajamise teel avalike teenuste osutamist; suunata Euroopa haldusasutuste tööd ettevõtjatele ja kodanikele teenuste osutamisel; täiendada ja siduda omavahel Euroopa Liidu eri riiklikke koosvõimeraamistikke. Käesolev dokument, milles käsitletakse muid kui tehnilisi küsimusi, on adresseeritud kõigile neile, kes tegelevad Euroopas avalike teenuste kindlaks määramise, väljatöötamise ja elluviimisega. Eelkõige tuleks Euroopa koosvõimeraamistikku võtta arvesse ELi poliitikaalgatuste rakendamisega seotud avalike teenuste väljatöötamisel. Euroopa koosvõimeraamistikku tuleks arvestada ka siis, kui luuakse avalikke teenuseid, mida võib tulevikus taaskasutada teiste Euroopa avalike teenuste osana. Euroopa koosvõimeraamistikku hallatakse ISA-programmi alusel liikmesriikide ja komisjoni tihedas koostöös. See toimub Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 170 vaimus. Nimetatud artikli kohaselt tuleks liidul lepingu artiklis 26 sätestatud eesmärkide saavutmiseks aidata kaasa üleeuroopaliste võrkude rajamisele ja arendamisele ning üksikriikide võrkude omavahelisele ühendamisele ja koostalitlusele, samuti tuleks aidata parandada võimalusi neid võrke kasutada. Euroopa koosvõimeraamistik aitab Euroopa haldusasutuste koosvõimet suurendades kaasa siseturu paremale toimimisele. 1.2Mõisted 1.2.1Euroopa avalikud teenused Käesolevas dokumendis mõistetakse Euroopa avaliku teenuse all piiriülest avalikku teenust, mida haldusasutused osutavad üksteisele või ettevõtjatele või kodanikele. Ehkki kõiki Euroopa avalikke teenuseid ei osutata info- ja kommunikatsioonitehnoloogia abil, põhineb enamik neist haldusasutuste arendatud tellimustarkvarasüsteemide vastastikusel ühendamisel. 1.2.2Koosvõime ehk koostalitlusvõime Euroopa koosvõimeraamistik käsitleb koosvõimeküsimusi Euroopa avalike teenuste pakkumisel. Ehkki Euroopa avalike teenuste pakkumine nõuab peaaegu alati andmete vahetamist IKT-süsteemide abil, on koosvõime tegelikult laiem mõiste: see hõlmab ka organisatsiooni üldist võimet teha vastastikku kasulikul viisil ja ühiste eesmärkide nimel teistega koostööd. Seetõttu on EIFis kasutusel järgmine määratlus: Euroopa avalike teenuste osutamise raames tähendab koosvõime - eri organisatsioonide suutlikkust suhelda vastastikku kasulike ja omavahel kokku lepitud ühiste eesmärkide nimel, sh vahetada oma äriprotsesside raames info- ja kommunikatsioonisüsteemidel põhineva andmeside kaudu teadmisi ja teavet.

Koosvõime on loomult mitmepoolne ning seda tulekski ilmselt mõista kui kogukonna ühisväärtust. 1.2.3Koosvõimeraamistik Koosvõimeraamistik tähendab avalikke teenuseid osutavate organisatsioonide vahel koosvõime vallas kokkulepitud põhimõtted, mille alusel tehakse koostööd, et jõuda avalike teenuste ühise osutamiseni. Selle abil püütakse ühtlustada asjaomase valdkonna sõnavara, mõisteid, tegevuspõhimõtteid, tegevuskavasid, suuniseid, soovitusi, standardeid, spetsifikatsioone ja tavasid. 1.3Koosvõime eeldused ja sellest saadav kasu Koosvõime on korraga Euroopa avalike teenuste osutamise eeltingimus ja hõlbustaja. Koosvõime eeldab: koostööd haldusasutuste vahel avalike teenuste osutamisel; teabevahetust haldusasutuste vahel seaduslike nõuete ja poliitiliste kohustuste täitmiseks; teabe jagamist ja taaskasutamist haldusasutuste poolt, et suurendada haldusmehhanismi tõhusust ja vähendada kodanike ja ettevõtjate vaeva. Selle tulemuseks on: paremad avalikud teenused kodanikele ja ettevõtjatele, kes saavad lihtsamalt kasutada ühtset kontaktpunkti; madalamad kulud haldusasutustele, ettevõtjatele ja kodanikele. 1.4Euroopa koosvõimeraamistiku soovitused Koosvõimeraamistikuga antakse soovitusi mitme spetsiifilise koosvõimeaspekti kohta. Nende soovituste rakendamine loob keskkonna, milles Euroopa haldusasutustel on võimalik uusi avalikke teenuseid luua. Sel viisil luuakse Euroopa avalike teenuste ökosüsteem, nii et inimesed mõistaksid koosvõime olulisust, organisatsioonid oleksid valmis koostööd tegema ning paigas oleks ühtsed raamistikud, vahendid ja hõlbustavad teenused. 1.5Taust Euroopa koosvõimeraamistik on üks mitmest koosvõimealgatusest, millele tugineb Euroopa avalike teenuste osutamine. Allesitatud joonisel on näidatud, kuidas on omavahel seotud järgmised algatused: Euroopa koosvõimestrateegia, Euroopa koosvõimeraamistik, Euroopa koosvõimesuunised, Euroopa koosvõimeteenused ja -vahendid. Koosvõimealgatused, millele tugineb Euroopa avalike teenuste osutamine

Koosvõime juhtimiseks ELi tasandil tuleb ette näha süsteemne lähenemisviis ja püstitada konkreetsed eesmärgid. Selleks luuakse Euroopa koosvõimestrateegiaga alus piiri- ja sektoriülest koosvõimet reguleerivale organisatsioonilisele, finantsilisele ja tegevuslikule raamistikule. Euroopa koosvõimestrateegias kehtestatakse koosvõimeraamistiku ja kõigi muude sellega seotud jõupingutuste jaoks prioriteedid ja eesmärgid. Euroopa koosvõimeraamistiku eesmärk on aidata konkreetsemalt kujundada Euroopa avalike teenuseid. Euroopa koosvõime suunised aitavad hõlbustada koosvõimet ja luua vahendeid, mille abil Euroopa avalike teenuste osutada. 1.5.1ELi koosvõime poliitiline ja ajalooline taust Euroopa avalike teenuste rakendamiseks tuleb avalikul sektoril ületada mitmeid takistusi. Piiriülene ja sektoriülene koosvõime on sealjuures võtmeteguriks. Euroopa avalike teenuste piiriülene koosvõime on oluline poliitiline prioriteet. Piiriüleste teenuste valutu osutamine (mis paratamatult eeldab haldusasutuste koosvõimet) lihtsustab ettevõtjate ja kodanike asjaajamist. Alljärgneval joonisel esitatud ELi algatused illustreerivad ajaloolisest perspektiivist haldusasutuste koosvõime edendamiseks tehtud samme. 1.5.2Koosvõimeraamistik Paljudes riikides on üleriigilisel, piirkondlikul või kohalikul tasandil haldusasutuste koosvõime raamistik juba olemas või on asutud seda looma. Siiski piirdub selliste raamistike haare selle tasandiga, kus nad on loodud. Kuid Euroopa haldusasutused peavad olema valmis töötama ettevõtjate ja kodanike vajaduste rahuldamiseks üheskoos. Oluline on, et haldusasutuste kasutatavad koosvõimeraamistikud oleksid nii liikmesriikide kui ka Euroopa Liidu tasandil ühtlustatud, nii et liikmesriigid saaksid Euroopa avalikke teenuseid luues leppida kokku, mil viisil Euroopa koosvõimeraamistiku soovitusi konkreetselt rakendada. Üldiselt on riiklikud koosvõimeraamistikud üksikasjalikumad ja sageli siduva loomuga, kuna Euroopa koosvõimeraamistik on abstraktsem ning kujutab endast ennemini nn metaraamistikku, see on kooskõlas lähimuspõhimõttega ja sellega ei kehtestata liikmesriikidele sundvalikuid ega kohustusi. Soovitus 1. Liikmesriikide haldusasutused peaksid ühtlustama oma koosvõimeraamistikud Euroopa koosvõimeraamistikuga ja võtma avalike teenuste osutamisel arvesse üleeuroopalist mõõdet. Euroopa koosvõimeraamistik ja riiklikud raamistikud täiendavad üksteistest, mistõttu toetab Euroopa Komisjon riiklike koosvõimeraamistike vaatluskeskust, mille peamiseks ülesandeks on anda teavet riiklike koosvõimeraamistike kohta, et võimaldada haldusasutustel jagada kogemusi ja oskusi. 1.6Euroopa avalike teenuste stsenaariumid On mitmeid erisuguseid koosvõimestsenaariume. Peamiselt võib neid jagada piiriülese koostöö tüübi järgi: Esimene tüüp hõlmab otsest koostööd ühe riigi ettevõtjate või kodanike ning neile teenust osutava teise liikmesriigi või ELi haldusasutuse vahel (A2B ja A2C).

Teine tüüp hõlmab koostööd mitme liikmesriigi ja/või ELi haldusasutuste vahel (A2A). Selle eesmärgiks võib olla aidata kindlal haldusasutusel kodanikele või ettevõtjatele paremat teenust osutada (A2B ja A2C). 1.6.1Stsenaarium 1: Otsekoostöö ettevõtjate ja/või kodanike ning teise liikmesriigi haldusasutuste vahel Näide: liikmesriigi Y kodanik läheb tööle liikmesriiki X ja peab täitma liikmesriigis X terve hulga formaalsusi. 1.6.2Stsenaarium 2: Teabevahetus haldusasutuste vahel ettevõtjate ja/või kodanike nõudmisel Näide: liikmesriigis X tegutsev teenuseosutaja soovib alustada tegutsemist liikmesriigis Y ja esitab selleks liikmesriigis Y taotluse. Tema taotluse käitlemiseks ja selleks, et vältida vajaliku teabe üleküsimist, võivad liikmesriikide X ja Y haldusasutused vahetada teavet otse. See nõuab, et liikmesriikide haldusasutused oleks koosvõimelised. 1.6.3Stsenaarium 3: Teabevahetus riiklike haldusasutuste ja ELi institutsioonide vahel Tavaliselt nõuab see stsenaarium seda, et mingis teatavas sektoris, mille puhul on ELi normidega ette nähtud, et liikmesriikide asutused koguvad, vahetavad ja jagavad üksteisega ja/või ELi institutsioonide ja ametitega teavet, luuakse haldusasutuste võrgustik. Näiteks võib tuua juhtumi, kus liikmesriik annab teavet ja statistikat Euroopa pädevale asutusele, kes seejärel edastab liidetud teabe asjakohastele adressaatidele. 1.6.4Näited Euroopa avalikest teenustest Alljärgnevalt on esitatud näitlik nimekiri Euroopa avalike teenuste üldistest näidetest. 1.7Dokumendi struktuur Järgnevates peatükkides käsitletakse Euroopa avalike teenuste osutamise tõhustamise peamisi tahke.

Peatükis 2 käsitletakse aluspõhimõtteid ja osutatakse, millistele põhimõtetele tuginedes on Euroopa avalikud teenused üles ehitatud. Need peegeldavad seda, millised on kodanike, ettevõtjate ja haldusasutuste ootused avalike teenuste suhtes. Peatükis 3 esitatakse avalike teenuste kontseptuaalmudel. Selles pannakse ette Euroopa avalike teenuste väljatöötamise organisatsiooniline kord, keskendudes baasteenustele, mida võib koondada liitteenusteks. Selline korraldus hõlbustaks Euroopa avalike teenuste osutamist tulevikus. Peatükis 4 käsitletakse koosvõime tasandeid, näidates ära, milliste koosvõime aspektiga tuleb Euroopa avalikke teenuseid välja töötades kokku puutuda, ning nähakse tekkivate probleemide üle arutamiseks ette ühine sõnavara. Peatükis 5 pannakse ette, mil viisil hõlbustada koostööd haldusasutuste vahel teatava Euroopa avaliku teenuse osutamisel, samuti käsitletakse selles koosvõimelepinguid, formaalseid spetsifikatsioone ja avatud spetsifikatsioone. Peatükis 6 käsitletakse koosvõime juhtimist ja osutatakse, mida on vaja selleks, et Euroopa avalike teenuste osutamine toimuks koosvõimeliselt ka tulevikus, ning kuidas koordineerida Euroopa avalike teenuste loomisel eri haldustasandite koostalitlust. 2Euroopa avalike teenuste aluspõhimõtted 2.1Sissejuhatus Käesolevas peatükis käsitletakse üldisi häid juhtimispõhimõtteid, mida Euroopa avalike teenuste loomisel tuleks järgida. Euroopa avalike teenuste osutamine ja seda käsitlevate otsuste tegemine peab toimuma nendest põhimõtetest lähtuvalt. Need põhimõtted on seotud poliitiliste, õiguslike ja tehniliste küsimustega ning need täiendavad üksteist. Üldiselt võib Euroopa koosvõimeraamistiku aluseks olevad 12 põhimõtet jagada kolme kategooriasse: esimene põhimõte määrab ära ELi tegevuse iseloomu Euroopa avalike teenuste osutamise protsessis; teine rühm põhimõtteid keskendub kasutajate üldistele vajadustele ja ootustele (2–8); kolmas rühm põhimõtteid loob aluse edukaks koostööks haldusasutuste vahel (9–12). 2.2Aluspõhimõte 1: Lähimus ja proportsionaalsus Esimese põhimõtte kohaselt tuleb arvestada lähimus- ja proportsionaalsuspõhimõttega, nagu on sätestatud ELi lepingus. Lähimuspõhimõtte kohaselt tuleb ELis teha otsused kodanikule võimalikult lähedasel tasandil. Teisisõnu asub EL tegutsema ainult siis, kui see on tõhusam kui riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil võetud meetmed. Proportsionaalsuse põhimõte piirab ELi tegevust nii, et see ei läheks kaugemale, kui on vajalik kokku lepitud poliitiliste eesmärkide saavutamiseks. See tähendab, et ELi tasandil tehakse otsus nii, et liikmesriikidele jääks võimalikult palju vabadust. Lähimus- ja proportsionaalsuspõhimõtet kohaldatakse ka Euroopa avalike teenuste osutamisele ning seega ka selliste teenuste osutamiseks vajalikule teabevahetusele. Teabe vahetamine ja Euroopa avalike teenuste ühine osutamine toimub kas ELi õigusaktide kohaselt või haldusasutuste vabatahtlike ja vastastikku kasulike koordineeritud algatuste abil. 2.3Aluspõhimõte 2: Kasutajakesksus Osutatavad avalikud teenused peavad vastama kodanike ja ettevõtjate huvidele. Veel enam, just kodanike ja ettevõtjate huvidest lähtuvalt tuleb otsustada, milliseid avalikke teenuseid ja kuidas tuleb osutada. Üldiselt on kodanikel ja ettevõtjatel järgmised ootused:

teenused peavad olema kasutajasõbralikud ning nende osutamine peab toimuma paindlikul ja personaliseerimist võimaldaval viisil; teenused peavad olema kättesaadavad mitme kanali kaudu, igal pool ja alati; teenuseid peab olema võimalik saada ühtsest kontaktpunktist, isegi kui nende osutamisel teevad koostööd mitmed eri haldusasutused; kodanikel ja ettevõtjatel tuleb avaliku teenuse saamiseks esitada üksnes vajalik teave ja iga dokument ainult üks kord; haldusasutused peavad austama kodanike eraelu puutumatust. 2.4Aluspõhimõte 3: Kaasamine ja kättesaadavus Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamine peab looma võrdsed võimalused kõigile kodanikele ja ettevõtjatele ning osutatavad teenused peavad olema kaasavad ning avalikult ja diskrimineerimiseta kättesaadavad. Kaasamine tähendab seda, et igaühele tagatakse võimalus kasutada ära uue tehnoloogia võimalusi, et vältida sotsiaalselt ja majanduslikult ebasoodsat olukorda ja tõrjutust. Kättesaadavus tähendab, et puudega ja vanemad inimesed saavad kasutada avalikke teenuseid samal teenustasemel kui kõik teised kodanikud. Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil laialdaselt tunnustatud e-kättesaadavuse spetsifikatsioonide kohaselt tuleb kaasamis- ja kättesaadavuspõhimõtet arvestada Euroopa avaliku teenuste väljatöötamise ja osutamise igas etapis ning samuti seoses avalike teenuste teabesisuga. Kaasamine ja kättesaadavus nõuavad tavaliselt teenuse osutamist mitme kanali kaudu. Võib juhtuda, et elektrooniliste vahendite kõrval kasutatakse kodanikele valikuvõimaluse andmiseks edasi tavalisi paberkandjal dokumente ja jätkatakse näost näkku suhtlemist. Kaasamist ja kättesaadavust saab parandada ka nii, kui süsteem võimaldab kolmandatel isikutel tegutseda kodanike heaks, kes ei ole ise võimelised pidevalt või ajutiselt avalikke teenuseid otse kasutama. Soovitus 2. Haldusasutused peaksid tagama, et avalikud teenused oleks Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil laialdaselt tunnustatud e-kättesaadavuse spetsifikatsioonide kohaselt kõigile kodanikele, sealhulgas puudega ja vanematele inimestele kättesaadavad. 2.5Aluspõhimõte 4: Turvalisus ja eraalu puutumatus Kodanikele ja ettevõtjatele tuleb tagada, et nad saaksid suhelda haldusasutustega vastastikuse usalduslikkuse õhkkonnas ja kooskõlas eraelu puutumatuse ja andmekaitse vallas kehtivate õigusnormidega. See tähendab, et haldusasutustel tuleb tagada kodanike eraelu puutumatus ja ettevõtjate esitatud teabe konfidentsiaalsus. Välja arvatud turvanõuetest tulenevatel juhtudel peaks kodanikel ja ettevõtjatel olema õigus kontrollida teavet, mida haldusasutused on nende kohta kogunud, ning neilt tuleks küsida, kas seda teavet tohib kasutada muuks otstarbeks kui esialgu ette nähtud. Soovitus 3. Haldusasutused peaksid ühise turva- ja eraelu puutumatuse poliitika raames hindama iga Euroopa avaliku teenusega seotud erivajadusi 2.6Aluspõhimõte 5: Mitmekeelsus Euroopa avalike teenuste väljatöötamisel tuleb arvesse võtta mitmekeelsuse nõuet. Inimesed soovivad, et neid teenindataks nende emakeeles, kuid liikmesriikide haldusasutused ei suuda üldjuhul pakkuda teenuseid kõigis ELi ametlikes keeltes, nii et siin tuleks leida mõistlik tasakaal.

Ideaaljuhul peaks Euroopa kodanike õiguste ja ootuste rahuldamiseks olema üle Euroopa Liidu osutatavad teenused kättesaadavad kõigis ELi ametlikes keeltes. Kuid mitmekeelsus ei ole oluline üksnes kasutajaliidese puhul, vaid sellega tuleb arvestada juba teenuseid välja töötades. Näiteks võib see, mil viisil andmeid esitatakse, piirata võimalusi lisada süsteemile juurde uusi keeli. Samuti ilmneb mitmekeelsuse olulisus neil juhtudel, kus Euroopa avaliku teenuse osutamine nõuab IKT-süsteemide kaudu keelepiire ületavat teabevahetust, kuna vahetatava teabe tähendus peab jääma samaks. Alati kui võimalik, tuleb teavet edastada kõigi osapoolte vahel kokku lepitud keeleliselt erapooletus vormingus. Soovitus 4. Haldusasutused peaksid kasutama Euroopa avalike teenuste loomisel selliseid infosüsteeme ja tehnilisi lahendusi, mis soodustavad mitmekeelsust. 2.7Aluspõhimõte 6: Halduslik lihtsustamine Ettevõtjad peavad oma tegevuse käigus esitama suure hulga andmeid ainult seetõttu, et nii on õigusnormides ette nähtud, ehkki need andmed ei ole otseselt vajalikud neile endile ega selliste andmete kogumist nõudvate õigusaktide eesmärkide saavutamiseks. See loob suure halduskoormuse, mis ettevõtjate jaoks väljendub suuremates kuludes. Seetõttu tegi Euroopa Komisjoni 2007. aasta jaanuaris ettepaneku vähendada 2012. aastaks ettevõtjate halduskoormust 25 %. Selleks peavad kogu Euroopa haldusasutused Euroopa avalike teenuseid luues koostööd tegema. See põhimõte on tihedalt seotud kasutajakesksusega (põhimõte 2). 2.8Aluspõhimõte 7: Läbipaistvus Haldusprotsessid peavad kodanikele ja ettevõtjatele arusaadavad olema. Samuti peab kodanikel ja ettevõtjatel olema õigus jälgida haldusprotsesse, kuhu nad kaasatud on, ning omada ülevaadet neid puudutavate otsuste põhjustest. Läbipaistvus tähendab ka seda, et kodanikel ja ettevõtjatel peab olema võimalik anda osutatud avalike teenuste kohta tagasisidet ning aidata ise teenuseid parandada ja uusi teenuseid ellu viia. 2.9Aluspõhimõte 8: Teabe säilitamine Registrikanded ja muu elektrooniline teave, mida haldusasutused äriprotsesside ja otsuste dokumenteerimiseks koguvad, tuleb säilitada. Selle põhimõttega tagatakse, et registrikanded ja muud liiki teave on jätkuvalt loetav, usaldusväärne ja terviklik ning, välja arvatud turvalisuse ja eraelu puutumatuse nõudest tulenevatel juhtudel, on sellega võimalik tutvuda nii kaua kui vaja. Selleks, et tagada elektrooniliste registrikannete ja muud laadi teabe pikaajaline säilimine, tuleb valida selline vorming, mis seda võimaldab, sealhulgas peavad olema pikaajaliselt kättesaadavad ka teabega seotud elektroonilised allkirjad ja muud elektroonilise sertimise tulemusel valminud andmed, nagu volitused. Riiklike haldusasutuste omanduses ja halduses olevate teabeallikate puhul on teabe säilitamine puhtalt riigisisene küsimus. Euroopa avalike teenuste puhul ja sellise teabe puhul, mis ei ole puhtalt riiklik, muutub teabe säilitamine Euroopa tasandi küsimuseks ja see vajab omaette poliitikat. Soovitus 5. Haldusasutused peaksid üheskoos looma aluse Euroopa avalike teenustega seotud elektrooniliste registrikannete pikaajalisele säilitamisele. 2.10Aluspõhimõte 9: Avatus Euroopa koosvõimeraamistiku puhul tähendab avatus isikute, organisatsioonide ja muude huvitatud kogukonna liikmete valmidust vahetada teadmisi ja innustada kogukonna sees arutelu, et edendada ühiseid teadmisi ja kasutada neid probleemide lahendamisel. Koosvõime eeldab andmekaitse ja eraelu puutumatuse nõuet arvestades teabe vahetamist koostööd tegevate organisatsioonide vahel ja eeldab seega avatust. Arendades ühiselt ja avatult oma tellimustarkvarasüsteeme, võivad Euroopa haldusasutused saada tulemuseks selliseid tarkvarasüsteeme, mis on ühilduvad, taaskasutatavad ja jagatavad, mis muudab need ühtlasi tulemuslikumaks.

Seetõttu peavad Euroopa haldusasutused pidama avatust alati silmas, võttes sealjuures arvesse konkreetseid vajadusi, prioriteete, olemasolevat olukorda, eelarvet, turuolukorda ja paljusid muid tegureid. Soovitus 6. Haldusasutused peaksid ühiselt Euroopa avalikke teenuseid luues püüdma avatuse poole, võttes samas arvesse oma prioriteete ja piiranguid. 2.11Aluspõhimõte 10: Taaskasutatavus Taaskasutatavus tähendab seda, et haldusasutustel, kellel on mingi konkreetne probleem, on võimalik kasutada selleks teiste asutuste töö tulemusi, tehes kindlaks, mida on pakkuda, mil määral võib see kasulik olla ja kui sobiv see on asjaomase probleemi lahendamiseks, ning pöörates pilgu selliste lahenduste poole, mis on end juba mujal õigustanud. See tähendab, et haldusasutused peavad olema valmis jagama teistega oma lahendusi, arusaamu, raamistikke, spetsifikatsioone, vahendeid ja komponente. Selle kõige juures aitab avatus. Taaskasutamise ja jagamise loomulikuks väljenduseks on koostööplatvormid, mis aitavad saavutada vastastikku kasulikke ühiseid eesmärke. Taaskasutamine on seega Euroopa avalike teenuste tõhusa arengu pant. Soovitus 7. Haldusasutusi innustatakse Euroopa avalike teenuste osutamisel oma lahendusi taaskasutama ja jagama ning tegema koostööd ühiste lahenduste väljatöötamiseks. 2.12Aluspõhimõte 11: Tehnoloogiline neutraalsus ja kohandatavus Euroopa avalike teenuseid luues peaksid haldusasutused keskenduma funktsionaalsetele vajadustele ja tegema otsuse kasutatava tehnoloogia üle nii hilja kui võimalik, et mitte suruda oma partneritele peale mingit kindlat tehnoloogiat või toodet ning olla valmis kiirelt muutuvas tehnoloogilises keskkonnas kohandumiseks. Haldusasutused peaksid muutma avalike teenuste kättesaadavuse sõltumatuks mingist kindlast tehnoloogiast või tootest. Soovitus 8. Haldusasutused ei tohiks Euroopa avalike teenuste loomisel kodanikele, ettevõtjatele ega teistele haldusasutustele mingit kindlat tehnoloogiat või toodet peale suruda. 2.13Aluspõhimõte 12: Tulemuslikkus ja mõju Haldusasutused peaksid tagama, et nende lahendused teenivad ettevõtjate ja kodanike huve kõige tulemuslikumal ja mõjusamal viisil, ning pakkuma maksumaksja raha eest parimat võimalikku teenust. Avalike teenuste osutamise lahenduste väärtuse üle otsustamisel saab aluseks võtta mitmeid kriteeriume, sealhulgas näiteks järgmisi: investeeringute tasuvus, kogukulude suurus, paindlikkus ja kohanduvus, halduskoormuse vähenemine, tulemuslikkus, risk, läbipaistvus, lihtsustumine, töömeetodite parenemine ning haldusasutuste tulemused ja pädevus. 3Avalike teenuste kontseptuaalmudel 3.1Sissejuhatus Selles peatükis pannakse ette avalike teenuste kontseptuaalmudel, mille abil reguleerida selliste teenuste loomist ja osutamist. See mudel on töötatud välja liikmesriikide avalike teenuste osutamise ülevaate põhjal ning see võtab kokku ühisaspektid ja parimad tavad. Sellel mudelil peaks tulevikus põhinema Euroopa avalike teenuste rakendamine ning see peaks aitama luua ühist sõnavara ja arusaama avalike teenuste peamistest elementidest ja nende kokkupanemise viisidest. Mudelis rõhutatakse moodulehituse põhimõtet, mis peaks aitama uue teenuse loomisel taaskasutada ja ühendada omavahel teenusekomponente.

Mudel on üldine, mistõttu kõik praegused ja tulevased avalikud teenused ei sobitu sellesse täpselt. Siiski on see piisavalt üldine, et seda saaks kasutada igal valitsustasandil (kohalikust tasandist kuni ELi tasandini), kus avalikke teenuseid osutatakse, ning see illustreerib asjaolu, et igal valitsustasandil võib toimuda nii baas- kui ka liitteenuste osutamine. Sel viisil selgitab ja seletab see mudel avalike teenuste osutamisel koostööd tegevate üksuste suhteid. Mudeli eesmärk on anda Euroopa avalike teenuste loomise suhtes lisaväärtust. Näiteks kui liigendada haldusasutuse funktsioonid avalikeks baasteenusteks, millel on selgepiirilised liidesed ja mida saab taaskasutada, lihtsustub ja muutub sujuvamaks ka liitteenuste osutamine ja teenusekomponentide taaskasutamine, mis aitab vältida töö dubleerimist. 3.2Kontseptuaalmudeli peamised elemendid Mudeliga edendatakse teabe, mõistete, mallide, lahenduste ja spetsifikatsioonide taaskasutamist liikmesriikide ja Euroopa tasandil. Selle puhul lähtutakse eeldusest, et Euroopa avalikud teenused: põhinevad eri allikast ja eri liikmesriikide eri valitsustasandilt pärit teabel; kombineerivad eri liikmesriikides haldusasutuste poolt sõltumatult loodud avalikke baasteenuseid. Seetõttu ilmneb sellest mudelist, et Euroopa avalike teenuste osutamine peab põhinema koostööl ja moodullikel, lõdvalt seotud teenusekomponentidel, mis on omavahel IT-süsteemide kaudu ühendatud. See nõuab, et üle kogu ELi toimuks süsteemide väljatöötamine ja arendamine teenusepõhiselt ning loodaks ühtne IKT-ökosüsteem, mis sisaldaks sidusaid ja mõnel juhul ühiselt arendatud teenusekomponente. Teenusepõhisust tuleb mõista kui äriprotsessi kujundamise põhimõtet, mille kohaselt käsitatakse kogu äriprotsessi iseseisvate teenuste kogumina. Soovitus 9. Haldusasutused peaksid juurutama komponendipõhist teenusemudelit, mis võimaldaks luua Euroopa avalike teenuseid võimalikult suures ulatuses olemasolevate teenusekomponentide taaskasutamise teel. Haldusasutused peavad kokku leppima, mil viisil oma teenusekomponente ühendada. Sageli kasutatakse selleks veebiteenuseid, kuid selleks, et rakendada neid ELi tasandil, peavad haldusasutused tegema ühiseid jõupingutusi ja investeerima ühisesse infrastruktuuri. Soovitus 10. Haldusasutused peaksid Euroopa avalike teenuste osutamiseks leppima kokku ühise viisi, kuidas ühendada oma lõdvalt seotud teenusekomponente, ning looma vajaliku infrastruktuuri. Kontseptuaalmudeli peamised elemendid on esitatud järgmisel joonisel: Joonise mõistmiseks tuleks see jagada kolme tasandi vahel: avalikud baasteenused, turvaline andmevahetus ja liitteenused. Allpool räägime igast ühest üksikasjalikumalt. 3.2.1Avalikud baasteenused Mudeli alumisel tasandil on esitatud põhimised teenusekomponendid, mille abil Euroopa avaliku teenust luua. See hõlmab kolme sorti komponente: baasregistrite kasutamisega seotud teenused, teenused, mis on ette nähtud koosvõime lihtsustamiseks, ja välisteenused. Kokku moodustavad need avalikud baasteenused.

Esimesed neist on ette nähtud kasutamiseks haldusasutustes, kus nad on loodud, või nende haldusasutustega otse suhtlevate ettevõtjate ja kodanike poolt, kuid neid saab samas taaskasutada mujal uute liitteenuste loomiseks. Teised baasteenused on üldised ja/või seotud infrastruktuuriga ning ülejäänud kujutavad endast välisteenuseid, st kolmande poolte osutatud teenuseid. Allpool on iga avaliku baasteenuse tüüpi kirjeldatud põhjalikumalt. 3.2.1.1Baasregistrid Baasteenuste kõige olulisemaks komponendiks on baasregistrid, mis kujutavad isikuid, ettevõtjaid, sõidukeid, lubasid, ehitisi, tegevuspaiku, teid jms puudutava põhiteabe usaldusväärset allikat. Registreid haldavad ja säilitavad seadusjärgselt haldusasutused, kuid neis sisalduv teave tehakse turvalisuse ja eraelu puutumatust reguleerivaid nõudeid arvestades laiemalt kättesaadavaks. Baasregistrid on eraldi ja üheskoos Euroopa avalike teenuste nurgakiviks ning neis sisalduv teave on autentne ja autoriteetne. Üldiselt ei ole neis sisalduv teave staatiline: ka teabevajadused muutuvad. Soovitus 11. Haldusasutused peaksid tegema oma autentsed teabeallikad teistele kättesaadavaks, kuid rakendama samas juurdepääsu- ja kontrollimehhanisme, et tagada kehtivate õigusnormide kohane turvalisus ja eraelu puutumatus. Üheks takistuseks Euroopa avalike teenuste kontseptuaalmudeli rakendamisel võivad saada pärandsüsteemid. Sellised süsteemid ja andmekogud, millel nende töö põhineb, on ehitatud viisil, mis piirab taaskasutust (näiteks ei ole liideseid avaldatud), ning selleks, et neis sisalduvat teavet saaks kasutada Euroopa avaliku teenuse loomiseks, tuleb need põhjalikult ümber ehitada. Autentsete teabeallikate piiriülest kättesaadavust aitaks parandada see, kui avaldataks nende liidesed ja need ühtlustataks nii semantiliselt kui ka tehniliselt. Soovitus 12. Haldusasutused peaksid Euroopa avalike teenuste loomiseks avaldama autentsete teabeallikate liidesed ning ühtlustama need nii semantiliselt kui ka tehniliselt. 3.2.1.2Koosvõimet hõlbustavad teenused Hõlbustavateks teenusteks peetakse näiteks tõlkimist ühest protokollist, vormingust või keelest teise ning teabe vahendamist. 3.2.1.3Välisteenused Välisteenuseid osutavad kolmandad isikud ja nende hulka kuuluvad näiteks (ettevõtluse vallas) finantsasutuste osutatavad makseteenused ja (infrastruktuuri vallas) telekommunikatsiooniettevõtete pakutav internetiühendus. 3.2.2Turvaline andmevahetussüsteem See tasand on kontseptuaalmudeli keskne osa, sest kõike avalikud baasteenused liiguvad selle kaudu. 3.2.2.1Turvaline andmevahetus Haldus- ja muud asutused vahetavad oma tegevuse käigus ametlikku teavet ning sellega võib kaasneda baasregistrite kasutamine. Selline andmevahetus peab toimuma turvalisel, ühtlustatud, juhitud ja kontrollitud viisil, nii et teabevahetus haldusasutuste, ettevõtjate ja kodanike vahel vastaks järgmistele nõuetele: teave tuleb allkirjastada ja sertida – nii saatja kui ka vastuvõtja on kokku lepitud viisil idenditud ja autenditud;

teave tuleb krüptida – see tagab andmete konfidentsiaalsuse; teave tuleb jäädvustada – elektroonilised registrikanded jäädvustatakse ja arhiivitakse, et tagada nende seadusjärgne auditeeritavus. Kontseptuaalmudelis on need nõuded hõlmatud turvalise andmevahetuse tasandil. See tasand peab võimaldama sõnumite, registrikannete, vormide ja muud laadi teabe serditud vahetuse eri süsteemide vahel. Lisaks andmete edastamisele tuleb järgida spetsiifilisi turvanõudeid ning võimalik peab olema andmete elektrooniline allkirjastamine, sertimine, krüptimine ja neile ajatemplite panemine. Turvalisus on arvatavasti üks peamisi takistusi koosvõime arengul ning kõikides organisatsioonides tuleb see küsimus lahendada ühtlustatud ja organisatsioonide vahel kokku lepitud viisil. Kontseptuaalmudelis rõhutataksegi seda ning kutsutakse haldusasutusi üles: pöörama turvaprobleemidele piisavat tähelepanu; tegema oma turvavajaduste tagamiseks vajaliku ühisraamistiku loomisel koostööd, muutes mehhanismid ühilduvaks ja leppides kokku rakendatavates spetsifikatsioonides; leppima kokku peamiste turvakriteeriumite suhtes, nagu salastusmärgete, autoriseerimise ja autentimise tase. Niisiis peaksid haldusasutused leppima Euroopa avalike teenuste osutamiseks kokku ühise turvaraamistiku (vt soovitus nr 2). Andmetevahetuse turvalisuse tagamiseks tuleb muu hulgas ühtlustada liikmesriikides kasutatavat identimis- ja autentimisinfrastruktuuri ja luua selle põhjal piiriüleselt toimivad mehhanismid. Sellised mehhanismid peaksid võimaldama otsustada, milliseid IKT-süsteeme ja -andmeid piiriülese andmevahetuse puhul kasutada, et liikmesriikides kasutatavat elektroonilist identimisinfrastruktuuri piiriüleselt koosvõimeliseks muuta. 3.2.2.2Turvalised sidesüsteemid Turvaline (st allkirjastatud, serditud, krüptitud ja jäädvustatav) andmevahetus nõuab haldamist, mis seisneb muu hulga järgmises: teenuse üldine juhtimine, mis hõlmab kogu suhtluse kontrollimist identimise, autentimise, autoriseerimise, andmeedastuse jne suhtes, sealhulgas kasutajate autoriseerimist ja autoriseeringu tühistamist ning auditit; teenuste registreerimine, mis hõlmab teenuste kättesaadavaks tegemist (autoriseerimise teel), tehes eelnevalt kindlaks nende asukoha ja kontrollides nende usaldusväärsust; osutatud teenuste jäädvustamine, mis hõlmab kogu andmevahetuse jäädvustamist ning vajaduse korral arhiivimist. 3.2.3Avalikud liitteenused Avalikke liitteenuseid luuakse turvalisel ja kontrollitud viisil kättesaadavate avalike baasteenuste liitmise teel. Avalikke liitteenuseid võivad osutada eri tasandite, st nii kohaliku, piirkondliku, riikliku kui ka ELi tasandi haldusasutused. Tavaliselt peaks liitteenus tunduma kasutajale (haldusasutusele, ettevõtjale, kodanikule) ühtse teenusena. Iga liitteenus võib nõuda piiri- ja sektoriülest ning haldustasanditevahelist koostööd. Teenuste liitmine toimub vastavalt asjaomase haldusasutuse tegevuse vajadustele. Üldiselt lähtutakse teenuste liitmisel haldusasutuse tegevusloogikast, kasutades mitmesuguseid orkestreerimis- ja töövoomehhanisme vms, mis lisatakse portaalile või muule sarnasele rakendusele, mida liitteenuste kättesaadavaks tegemiseks kasutatakse.

Tänapäeval oodatakse, et kasutajad ei tarbiks avalikke teenuseid mitte üksnes valitsuse portaalide ja veebisaitide, vaid ka vahendajate kaudu, kellega nad regulaarselt kokku puutuvad. Seetõttu tuleb avalikke teenuseid arendada nii, et neid saaks hõlpsalt lõimida vahendajate veebisaitidele. Selleks tuleb kasutada spetsiaalseid rakendusi, nagu kokkusegajaid, vidinaid jms (mash-up'id, widget'id), mis võimaldavad haldusasutusel teenuste osutamist kontrollida ning näitavad kasutajatele selgelt ära, millised on avaliku ja millised erasektori teenused. Kui avalikke liitteenuseid osutavad vahendajad, tuleb haldusasutustel kehtestada: autoriseerimisprotsess, mille abil otsustada, millist avalikku baasteenust võib avaldada millisele vahendajale; vahendajate sertimisprotsess, mille abil luua kasutajate usaldus teenuseosutajate vastu. 3.3Kontseptuaalmudeli rakendused Kontseptuaalmudeli peamiseks tugevuseks on selle paindlikkus, tänu millele on võimalik avalike baasteenuste kombineerimise teel luua erinevaid liitteenuseid. See rajab tee olemasolevate teenuste edasiseks liitmiseks ja kombineerimiseks. Allpool kirjeldatakse kolme peamist võimalust, milles avaldub ELi tasandi koosvõime: piiriülene teenus, sektoriülene teenus, eri haldustasandeid ühendav teenus. 3.3.1Piiriülene teenus Piiriülene teenus on Euroopa avalik teenus, mille puhul kombineeritakse eri liikmesriikide avalikke baasteenuseid, käesoleval juhul on kõne all eri liikmesriikide baasregistrite kättesaadavus. Joonisel on esitatud algupärase kontseptuaalmudeli piiriülene variant, mille puhul avalikud baasteenused pärinevad eri liikmesriikidest. Sellega on seotud mitmed probleemid: Usaldus: mudeli piiriülene rakendamine eeldab, et riiklikesse baasregistritesse võimaldatakse teisest riigist juurdepääsu, mis omakorda nõuab turvalisust ja usaldust. Euroopa avalike teenuste ja teenustasemete sõltuvus madalama taseme teenustest: liitteenused sõltuvad mitmesuguste üksuste osutatavatest avalikest baasteenustest. Avalike baasteenuste ühised spetsifikatsioonid: avalikke baasteenuseid, millele avalikud liitteenused tuginevad, on loonud eri haldusasutused, mistõttu on vaja luua nende jaoks nii tehniliselt kui ka semantiliselt ühtlustatud liidesespetsifikatsioonid. Eraelu puutumatus ja andmekaitse: ka siis, kui isikuandmeid edastatakse teise riiki, kohaldatakse lähteriigi andmekaitse eeskirju. Turvalises andmevahetussüsteemis on ette nähtud liitteenuse osutamiseks asjakohased turvanõuded. Eri liikmesriikidest pärit andmete suhtes võivad kehtida erinevad andmekaitsenõuded, mistõttu tuleb liitteenuste osutamiseks leppida kokku ühised nõuded. Soovitus 13. Haldusasutused peaksid Euroopa avalike teenuste osutamiseks kasutama ühist avalike baasteenuste taksonoomilist liigitust ning leppima kokku turvalise andmevahetuse miinimumnõuetes. 3.3.2Sektoriülene teenus Sektoriülene teenus tähendab seda, et haldusasutus kombineerib avaliku liitteenuse osutamiseks kontseptuaalmudeli kohaselt eri sektorite avalikke baasteenuseid.

Mudelit on selguse huvides lihtsustatud. See kontseptuaalmudeli rakendus eeldab, et kasutajatele osutatakse eri sektorite koostöös loodud avalikku liitteenust ühtse kontaktpunkti kaudu. Selle õnnestumiseks tuleb ühtlustada eri sektorite arusaama teenusest. 3.3.3Eri haldustasandeid ühendav teenus Selle teenusetüübi puhul ühendatakse Euroopa avaliku teenuse osutamisel eri haldustasandeid, näiteks kohalikku, piirkondlikku, riiklikku ja ELi tasandit. Allpool on esitatud hüpoteetiline näide. Selle rakenduse puhul on kõige raskem ühitada mitme teenuseosutaja tegevust. Väga oluline on koostöö kõigi haldustasandite vahel. 4Koosvõime tasandid 4.1Sissejuhatus Selles peatükis kirjeldatakse nelja koosvõime tasandit. Uue Euroopa avaliku teenuse loomisel tuleb igaühele neist tähelepanu pöörata. Ka kontseptuaalmudeli rakendamisel piiri- ja sektoriüleste teenuste osutamiseks tuleb kõiki neid arvesse võtta. 4.2Poliitiline taust Uue Euroopa avaliku teenuse loomise eelduseks on otsene või kaudne poliitiline algatus, st kahepoolne, mitmepoolne või Euroopa tasandi kokkulepe.

Kui uue teenuse loomine tuleneb otse ELi õigusaktidest, tuleb selle rakendusala, prioriteedid ja selle osutamiseks vajalikud ressursid määrata ära koos asjaomase õigusakti vastuvõtmisega. Aga poliitilist toetust ja tuge on vaja ka siis, kui uus teenus ei tulene otse mingist õigusaktist, vaid on loodud selleks, et muuta seniseid avalikke teenuseid paremaks ja kasutajakesksemaks. Samuti on poliitilist toetust vaja piiriülese koosvõime jaoks, et hõlbustada koostööd eri riikide haldusasutuste vahel. Selleks, et koostöö oleks tõhus, peavad kõik osapooled jagama ühtseid arusaamu ja eesmärke ja ühtlustama prioriteete. Piiriülene tegevus on edukas vaid siis, kui kõik kaasatud liikmesriigid eraldavad ühiste eesmärkide saavutamiseks võetavate koosvõimemeetme jaoks õigeaegselt piisavalt ressursse ja pööravad neile asjakohast tähelepanu. 4.3Õiguslik koosvõime Haldusasutus, mis annab oma panuse Euroopa avaliku teenuse osutamisse, tegutseb oma riikliku õigusraamistiku kohaselt. Mõnikord võivad erinevused liikmesriikide õigusnormide vahel muuta koostöö keerukaks või lausa võimatuks, ehkki sellised õigusnormid on mõlema riigi õigusesse tekkinud samade ELi direktiivide ülevõtmisega. Selle olukorraga hakkamasaamiseks võib vaja minna asjakohaseid õigusalgatusi. Kui Euroopa avalikku teenust osutavad liikmesriigid vahetavad teavet, tuleb piiriüleselt säilitada teabe õiguslik kehtivus ning tuleb järgida nii andmete päritolu kui ka neid vastuvõtva riigi andmekaitsealaseid õigusakte. Soovitus 14. Haldusasutused peaksid Euroopa avaliku teenuse loomisel hoolikalt silmas pidama kõiki andmevahetust ja kitsamalt andmekaitset reguleerivaid asjakohaseid õigusakte. 4.4Organisatsiooniline koosvõime Organisatsiooniline koosvõime tähendab seda, kas eri liikmesriikide haldusasutused jms organisatsioonid suudavad teha koostööd ühiselt kokku lepitud eesmärkide saavutamiseks. Praktikas nõuab organisatsiooniline koosvõime äriprotsessi lõimimist ja asjakohast andmevahetust. Organisatsiooniline koosvõime eeldab ka seda, et püütakse rahuldada kasutajate nõudeid, muutes teenused kasutatavaks, selgelt eristuvaks, kättesaadavaks ja kasutajakeskseks. 4.4.1Äriprotsesside ühildamine Et eri haldusasutused saaksid teha Euroopa avalike teenuste osutamiseks tulemuslikku ja mõjusat koostööd, tuleb neil mõnikord ühildada oma äriprotsessid või äriprotsesse tervikuna ümber korraldada. Äriprotsessi ühildamine nõuab nende dokumenteerimist kokkulepitud viisil, nii et kõik Euroopa avalike teenuste osutamisega tegelevad haldusasutused mõistaksid seda kui tervikut ja oma kohta selles. Soovitus 15. Haldusasutused peaksid dokumenteerima oma äriprotsessid ja leppima kokku, mil viisil ühildada seda Euroopa avalike teenuste osutamisel teiste haldusasutuste äriprotsessidega. 4.4.2Organisatsioonilised suhted Teenusekesksus, millel avalike teenuste kontseptuaalmudel põhineb, tähendab, et suhted teenuse osutajate ja teenuse kasutajate vahel peavad olema selgelt formuleeritud. See nõuab juriidilisi vahendeid, millega vastastikust abi, ühistegevust ja äriprotsesside ühildamist piiriüleste teenuste osutamisel formaliseerida. Selleks võivad teenuste osutamisel osalevad haldusasutused sõlmida ühistegevust ja koostööd reguleerivaid vastastikuse mõistmise memorandumeid ja/või teenustasemelepinguid. Piiriüleste teenuste osutamise puhul peaksid need lepingud olema soovitatavalt mitmepoolsed. Soovitus 16. Haldusasutused peaksid Euroopa avalike teenuste osutamisel tegema täpselt selgeks omavahelised organisatsioonilised suhted. 4.4.3Organisatsiooni tegevuse ajakohastamine Kuna Euroopa avalike teenuste osutamine nõuab kollektiivset tööd, milles iga osalev pool loob või tarbib osa teenusest, on äärmiselt oluline pöörata tähelepanu teistele haldusasutustele osutatavate teenuste täpsusele, usaldusväärsusele ja järjepidevusele ning see nõuab organisatsiooni tegevuse pidevat ajakohastamist.

Soovitus 17. Euroopa avalike teenuste osutamisel koostööd tegevad haldusasutused peaksid teenuste järjepidevuse tagamiseks leppima kokku, mil viisil organisatsioonide tegevust ajakohastada. 4.5Semantiline koosvõime Semantiline koosvõime võimaldab organisatsioonidel käidelda mõistusepärasel viisil välisallikatelt saadud teavet. See tagab, et mõistetakse vahetatava teabe täpset tähendust ja sellest peetakse kinni kogu andmevahetusprotsessi jooksul. Semantilise koosvõime saavutamine ELi tasandil on uus ettevõtmine, sest nii suures ulatuses ei ole seda varem tehtud. Siiski on mitmed haldusasutused hiljuti selles vallas kogemusi omandanud. Alustuseks tuleb luua sektoripõhised andmestruktuuride ja andmeelementide kogud, mida nimetatakse semantikavaraks. Pärast semantikavara loomist peavad koostööd tegevad organisatsioonid leppima kokku vahetatava teabe tähenduses. Arvestades keelelisi, kultuurilisi, õiguslikke ja halduslikke erinevusi liikmesriikide vahel, ei ole see ülesanne lihtsate killast. ELi mitmekeelsus muudab olukorra veelgi keerulisemaks. Euroopa koosvõimeraamistiku raames hõlmab semantiline koosvõime järgmisi aspekte: Semantiline koosvõime nõuab, et määrataks kindlaks andmeelementide tähendus ja nendevahelised suhted. Seetõttu tuleb andmevahetuse kirjeldamiseks koostada sõnastikud ning tagada, et suhtlevad pooled mõistaksid andmeelemente ühte moodi. Süntaktiline koosvõime nõuab, et vahetataval teabel oleks kindel grammatika, vorming ja skeem. Selleks, et saavutada Euroopa tasandil semantilist koosvõimet, on vaja vähemalt: leppida kokku semantilise koosvõimevara arendamise protsessid ja meetodid; leppida ELi tasandil sektoripõhiselt ja sektoriüleselt kokku semantikavara kasutamise põhimõtetes. Kuna ülesanne on keeruline ja huvitatud osapooli rohkelt, nõuab protsesside ja meetodite ühtlustamine ühiseid jõupingutusi. 4.5.1ELi semantilise koosvõime algatus Nii liikmesriikide kui ka ELi tasandil on semantilise koosvõime saavutamiseks tehtud mitmeid algatusi. ELi semantilise koosvõime algatuse eesmärk on määrata tihedas koostöös riiklike algatustega kindlaks Euroopa avalike teenuste osutamiseks vajaliku semantilise koosvõime alused, mis hõlmaksid kõiki sektoreid. Selle algatuse abil antakse juhtnööre teenuste väljatöötamiseks ja rakendamiseks ning selle raames loodud veebiportaali kaudu on võimalik leida ja jagada semantilise koosvõime probleemidele lahendusi. Avalikke teenuseid loovad haldusasutused peaksid iga projekti algfaasis kontrollima, kas ei oleks võimalik taaskasutada olemasolevat semantikavara. Kui endal midagi sobivat ei leidu, saavad haldusasutused kasutada ELi semantilise koosvõime portaali, mille kaudu teha oma eesmärgid ja tegevuspõhimõtted laiemale Euroopa tasandi avalikkusele teatavaks ning konsulteerida ja teha koostööd teiste sarnaste projektide läbiviijatega. Soovitus 18. Haldusasutused peaksid semantilise koosvõime parandamiseks toetama sektoripõhiste ja sektoriüleste kogukondade loomist ning julgustama selliseid kogukondi jagama oma tegevuse tulemusi üleeuroopaliste platvormide kaudu. 4.6Tehniline koosvõime Tehniline koosvõime hõlmab infosüsteemide ühendamise tehnilisi aspekte. Selle raames tuleb ühtlustada liideste spetsifikatsioone, infosüsteemide ühendamist, andmete lõimimist, andmeesitlust, andmevahetust jne. Kui poliitiline, õiguslik, organisatsiooniline ja osalt ka semantiline koosvõime on puhtalt haldusasutuste pärusmaa, siis tehniline koosvõime seda ei ole. See tähendab, et tehniline koosvõime tuleb tagada igal pool, kus võimalik. Selleks tuleks kasutada formaalseid spetsifikatsioone (direktiivi 98/34 kohased standardid ning info- ja kommunikatsioonisektori foorumite ja konsortsiumite spetsifikatsioonid). Soovitus 19. Haldusasutused peaksid Euroopa avalike teenuste osutamise jaoks vajaliku tehnilise koosvõime tagamiseks leppima kokku formaalsetes spetsifikatsioonides.

5Koosvõimelepingud 5.1Sissejuhatus Selles peatükis pannakse ette, mil viisil lihtsustada koostööd Euroopa avalikku teenust osutavate haldusasutuste vahel. Nagu käesolevas dokumendis mitmel pool väidetud, nõuab Euroopa avalike teenuste osutamine eri haldusasutuste koostööd eri koosvõimetasanditel. Iga tasandi puhul peaks asjaomane organisatsioon koostöö formaliseerimiseks sõlmima asjakohase koosvõimelepingu. Lepingud peavad olema piisavalt üksikasjalikud, jättes siiski igale organisatsioonile võimalikult palju sisemist vabadust. Õiguslikul tasandil tuginevad koosvõimelepingud vastu võetud õigusaktidele, seahulgas Euroopa direktiividele ja nende ülevõtmiseks kehtestatud õigusnormidele, või kahepoolsetele ja mitmepoolsetele lepingutele, mis jäävad väljapoole Euroopa koosvõimeraamistiku mõjuala. Organisatsioonilisel tasandil võib koosvõimelepinguid sõlmida vastastikuse mõistmise memorandumina või teenustasemelepinguna, milles täpsustatakse piiriüleses äriprotsessis osalevate poolte kohustused. Organisatsioonilisel tasandil kehtestatakse koosvõimelepingutega teenuste oodatav tase, tugi- ja probleemide lahendamise menetlused, üksikasjalikud kontaktandmed jne, viidates vajaduse korral semantilise ja tehnilise tasandi kokkulepetele. Semantilisel tasandil tähendab koosvõimeleping taksonoomilise liigituse, skeemide, koodiloendite, andmesõnastike, sektoripõhiste teekide jms üle kokkuleppimist. Tehnilisel tasandil tähendab koosvõimeleping liidese spetsifikatsioonide, sideprotokollide, sõnumite saatmise spetsifikatsioonide, andmevormingute, turva- või dünaamilise registreerimise spetsifikatsioonide ja teenuse leidmise protokollide spetsifikatsioonide üle kokkuleppimist. Kui õiguslikul ja organisatsioonilisel tasandil on koosvõimelepingud iseloomulikud Euroopa avalike teenuste osutamisele, siis tehnilisel ja vähemal määral semantilisel tasandil võib sõlmitavad koosvõimelepingud ühitada olemasolevate formaalsete spetsifikatsioonidega. Soovitus 20. Haldusasutused peaksid Euroopa avalike teenuste osutamisel sõlmitavate koosvõimelepingute puhul tuginema olemasolevatele formaalsetele spetsifikatsioonidele või tegema nende puudumise korral koostööd teiste sama valdkonna asutustega. Koosvõimelepingute rakendamisel tehnilisel või semantilisel tasandil võib juhtuda, et tuleb valida samaväärsete võistlevate spetsifikatsioonide vahel, mis oleks kõik asjaomase lepingu jaoks sobivad. Haldusasutused võivad otsustada järgida ettevõtjate ja kodanikega suhtlemisel mitmeid formaalseid spetsifikatsioone või kasutada eri tehnoloogiat. Tõhususe huvides tuleks Euroopa avalike teenuste osutamisel koostööd tehes vähendada kasutatavate formaalsete spetsifikatsioonide ja eri tehnoloogia hulka siiski nii palju kui võimalik. Samalaadseid otsuseid kui Euroopa avalikku teenuse osutamiseks tehakse teinekord igasuguse koostöö raames ühe organisatsiooni sees või mitme organisatsiooni vahel. Seetõttu peavad haldusasutused olema teadlikud, et nende sisekasutuseks loodud liidesest võib saada tulevikus mõne uue Euroopa avaliku teenuse loomise käigus avalik rakendus. Otsus selle kohta, millist formaalset spetsifikatsiooni või tehnoloogiat Euroopa haldusasutuste koosvõime tagamiseks kasutada, peab olema läbipaistev, aus ja mitte-diskrimineeriv. Üks võimalus oleks leppida kokku formaalsete spetsifikatsioonide ühtses hindamis- ja valimismetoodikas. 5.2Formaalsete spetsifikatsioonide hindamine ja valimine Haldusasutused peaksid koosvõime tagamiseks vajalike formaalsete spetsifikatsioonide ja tehnoloogia valimisel spetsifikatsioone ja tehnoloogiat hindama. Hindamine peaks toimuma lähtuvalt asjaomase haldusasutuse vajadusest, kuid see peaks samas põhinema objektiivsetel kriteeriumitel, mis on enamasti seotud koostalitluse funktsionaalsete vajadustega. Kui koostalitluse funktsionaalsetele vajadustele vastab mitu formaalset spetsifikatsiooni, võetakse arvesse lisakriteeriume, nagu rakendamise headus, turutugi, taaskasutuspotentsiaal ja avatus. Soovitus 21. Haldusasutused peaksid formaalseid spetsifikatsioone valima selgete, läbipaistvate ja objektiivsete kriteeriumite kohaselt. 5.2.1Spetsifikatsiooni avatus ja taaskasutamine

Formaalse spetsifikatsiooni puhul on avatus oluline kriteerium, sest see võimaldab hinnata, kui hästi saab kõnealuse spetsifikatsiooni rakendamisel tarkvarakomponente jagada ja taaskasutada. See on oluline ka siis, kui selliseid tarkvarakomponente kasutatakse uue Euroopa avaliku teenuse loomiseks. Täielikult avatud spetsifikatsioon vastab järgmistele tingimustele: kõigil sidusrühmadel on ühtviisi võimalik spetsifikatsiooni arendamisele kaasa aidata ning avalik arutelu on otsustusprotsessi osa; spetsifikatsioon on uurimiseks kõigile kättesaadav; Spetsifikatsiooniga seotud intellektuaalomandiõigused on kaitstud ausate, mõistlike ja mitte-diskrimineerivate põhimõtete kohaselt või on spetsifikatsioon saadaval ilma kasutustasuta, nii et seda saab rakendada nii patenteeritud kui ka vaba tarkvara juures. Kuna avatud spetsifikatsioonid, mis vastavad eespool loetletud kolmele kriteeriumile ning võimaldavad sellisel spetsifikatsioonil põhineva tarkvara jagamist ja taaskasutamist, aitavad koosvõimet parandada, innustatakse neid poliitilistes tegevuskavades ja ühtlasi Euroopa avalike teenuste osutamisel rohkelt kasutama. Avatud spetsifikatsioonide positiivsest mõjust annab tunnistust ka interneti areng. Kui mingis küsimuses ei ole avatud spetsifikatsiooni olemas või see ei vasta koostalitluse funktsionaalsetele vajadustele, võivad haldusasutused otsustada kasutada vähem avatud, st selliseid spetsifikatsioone, mis on saadaval ausatel, mõistlikel ja mitte-diskrimineerivatel tingimustel. Igal juhul peaksid kasutatavad spetsifikatsioonid olema piisavalt järeleproovitud ja turg peaks neid toetama, välja arvatud uudsete lahenduste loomisel. Soovitus 22. Euroopa avalike teenuste loomisel peaksid haldusasutused eelistama avatud spetsifikatsioone, võttes nõuetekohaselt arvesse funktsionaalseid vajadusi, järeleproovitust ja turutuge. 5.3Panus standardimisprotsessi Mõnel juhul võib haldusasutus leida, et mingi kindla valdkonna kindla vajaduse jaoks ei ole sobivat formaalset spetsifikatsiooni olemas. Sellisel juhul võib haldusasutus luua uue spetsifikatsiooni ise ja teha standardimise tulemuse teatavaks või taotleda uue formaalse spetsifikatsiooni loomist standardiorganisatsioonilt. Sel viisil valmiv formaalne spetsifikatsioon peaks olema kooskõlas punktis 5.2.1 esitatud omadustega. Isegi juhul, kui formaalne spetsifikatsioon on olemas, muutuvad nõuded ajas ja kogemused on näidanud, et spetsifikatsiooni läbivaatamine võtab kaua aega. Haldusasutuste osalemine standardimisprotsessis vähendab muret tähtaegade pärast, aitab formaalseid spetsifikatsioone paremini ühitada avaliku sektori vajadustega ning võimaldab avalikul sektoril pidada sammu tehnoloogia arenguga. Soovitus 23. Haldusasutused peaksid nende huvides toimuvas standardimisprotsessis aktiivselt osalema või lausa juhtohjad haarama. 6Koosvõime juhtimine Piiri- ja mõnikord ka sektoriülesuse tõttu on Euroopa avalike teenuste osutamise keskkond keerukas ja muutlik. Euroopa avalike teenuste osutamise jaoks oluliste õigusaktide, organisatsioonide äriprotsesside, teabevahetuse, teenuste ja teenuse komponentide koosvõime tagamine on pidev protsess, sest keskkonnamuutused – uued õigusnormid, ettevõtjate ja kodanike uued vajadused, haldusasutuste töökorralduse muutumine, uued äriprotsessid ja uus tehnoloogia – häirivad ka koosvõimet. Soovitus 24. Haldusasutused peaksid Euroopa avalike teenuste osutamisel tagama, et koosvõime oleks püsivalt tagatud. Isegi kui ühe kindla Euroopa avaliku teenuse osutamise jaoks on koosvõime säilinud, põhineb iga teenus komponentidel, mis on ühised paljude Euroopa avalike teenuste jaoks. Sellised komponendid, mis on loodud väljaspool Euroopa avalike teenuste osutamist sõlmitud koosvõimelepingutega, tuleks samuti püsivalt kättesaadavaks teha. Ning isegi siis, kui ühised teenusekomponendid ja koosvõimelepingud on eri tasandi (kohalike, piirkondlike, riiklike ja ELi) haldusasutuste töö tulemus, peab selle töö koordineerimine ja järelevalve olema ikkagi üleüldine.