ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 9.6.2005 
KOM(2005) 249 lõplik 
  
Ettepanek 
NÕUKOGU MÄÄRUS 
millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Vietnamist pärit jalgrataste 
impordi suhtes ning muudetakse määrus t (EÜ) nr 1524/2000, millega kehtestatakse 
lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Ra hvavabariigist pärit jalgrataste impordi 
suhtes 
(komisjoni esitatud) 
 
ET 2   ET SELETUSKIRI  
1) ETTEPANEKU TAUST  
 • Ettepaneku põhjused ja eesmärgid  
Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 
384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) 
nr 461/2004) (edaspidi "algmäärus") kohaldamis t Vietnamist ja Hiina Rahvavabariigist 
pärit jalgrataste importimisel. 
 • Üldine taust  
Käesoleva ettepaneku tegemisel lähtutak se algmääruse rakendamisest ning seda 
esitatakse kui algmääruses sätestatud sisu liste ja menetlusnõuete kohaselt läbi viidud 
uurimise tulemust. 
 • Ettepaneku valdkonnas kehtivad sätted  
Määrusega (EÜ) nr 1524/2000 pikendati Hiin a Rahvavabariigist pärit jalgrataste 
impordi suhtes kehtestatud dumpinguva staste tollimaksude kehtivust. 
 • Kooskõla muude liidu poliitikate ja eesmärkidega  
Tingimus ei ole kohaldatav. 
2) HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMINE JA MÕJU HINDAMINE  
 • Huvitatud isikutega konsulteerimine  
 Kooskõlas algmääruse sätetega on mene tlusega seotud huvitatud isikutel olnud 
võimalik kaitsta oma huve uurimise ajal. 
 • Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine  
 Puudus vajadus väliseksperti de kasutamise järele. 
 • Mõju hindamine  
Käesolevat ettepanekut esitatakse kui algmääruse rakendamise tulemust. Algmäärus ei näe ette üldist mõjuhindami st, kuid sisaldab hinnatavate tingimuste 
ammendavat loetelu. 
3) ETTEPANEKU ÕIGUSLIKUD ELEMENDID  
 • Kokkuvõte kavandatud meetmete kohta  
29. aprillil 2004 algatas komisjon dumping uvastase menetluse Vietnamist pärit 
jalgrataste impordi suhtes. Samal päeval algatas komisjon ka kontrollmenetluse dumpinguvastaste tollimaksude kehtimisvaja duse selgitamiseks Hiina Rahvavabariigist 
pärit jalgrataste impordi suhtes. Kõnealuste  menetluste eesmärgiks oli kontrollida, kas 
 
ET 3   ET Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impor di suhtes kehtestatud meetmetest piisab 
kahjustava dumpinguga võitlemiseks ning ka s Vietnamist pärit import toimus samuti 
dumpinguhindadega, põhjustades seega samuti kahju. 
Uurimine näitas, et Hiina Rahvavabariigis t pärit jalgrataste impordi meetmed polnud 
enam kahjustava dumpingu kõrvaldamiseks va jalikul tasemel. Seega järeldati, et 
kehtivaid tollimakse tuleb tõsta. Lisaks leit i, et Vietnamist pärit jalgrataste import 
toimus dumpinguhindadega ning põhjustas kahju. Millest järeldati omakorda, et 
Vietnamist pärit impordile tuleb ke htestada dumpinguvastaseid meetmeid. 
Kõnealust kontrollmenetlust konsulteeriti li ikmesriikidega. Ühek sateist liikmesriiki 
toetasid ettepanekut ning neli liikmesriik i olid selle vastu. Kaks liikmesriiki jäid 
erapooletuks.  
Seega soovitatakse nõukogul vastu võtta li satud määruse ettepanek, mis tuleks 
avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 12. juulil.  
 • Õiguslik alus  
Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta 
dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati 
muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004.  
 • Subsidiaarsuse põhimõte  
Ettepanek kuulub ühenduse ainupädevusse. Seega pole subsidiaarsuspõhimõtte 
kohaldamine asjakohane. 
 • Proportsionaalsuse põhimõte  
Ettepanek vastab proportsionaalsuse põhimõttele järgmistel põhjustel.  
 Meetmete vorm on ette nähtud eespool nimetatud algmääruses, mis ei jäta 
otsustusruumi siseriiklikul tasandil. 
 Puudub vajadus viidata sellele, kuidas vähendatakse ühenduse, liikmesriikide 
valitsuste, piirkondlike ja kohalike ametiasutu ste, ettevõtjate ja kodanike rahalist ja 
halduskoormust, ning tõendada koormuse pr oportsionaalsust ettepaneku eesmärgiga. 
 • Vahendite valik  
 Kavandatav vahend: määrus. 
 Muud vahendid ei sobi, sest algmäärus ei näe ette alternatiivseid võimalusi. 
 
4) MÕJU ÜHENDUSE EELARVELE  
 Käesolev ettepanek ei mõjuta kuidagi ühenduse eelarvet. 
 
ET 4   ET Ettepanek 
NÕUKOGU MÄÄRUS 
millega kehtestatakse lõplik dum pinguvastane tollimaks Vietnamist pärit jalgrataste impordi 
suhtes ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1524/2000, millega kehtestatakse lõplik 
dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabar iigist pärit jalgrata ste impordi suhtes 
EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga 
impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed
1 (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artiklit 9 
ning artikli 11 lõiget 3, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esit ati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega, 
ning arvestades järgmist: 
A. MENETLUS 
1. Kehtivad meetmed 
(1) Määrusega (EMÜ) nr 2474/932 kehtestas nõukogu lõpliku dump inguvastase tollimaksumäära 
Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “Hiina”) pärit ja lgrataste impordi suhtes  (edaspidi “esialgsed 
meetmed”) suuruses 30,6%. Meetmetest kõrvalehoidmise uurimise järel laiendati nõukogu määrusega (EÜ) nr 71/97
3 kõnealust tollimaksu teatavate H iinast pärit jalgrataste varuosade 
impordile. 
(2) Algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel läbi viidud dumpinguvastaste to llimaksude kehtivuse 
pikendamise kontrollmenetluse (edaspidi “eelmine uurimine”) järel otsustas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1524/2000
4 eelnimetatud meetmete kehtivust pikendada.  
2. Asjaomased uurimised 
(3) 29. aprillil 2004. aastal teatas  komisjon Euroopa Liidu Teat ajas avaldatud teadaandega5 
dumpinguvastase menetluse algatamisest Vietnamist  pärit jalgrataste ühendusse impordi suhtes.  
                                                 
1 EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12). 
2 EÜT L 228, 9.9.1993, lk 1. 
3 EÜT L 16, 18.1.1997, lk 55. 
4 EÜT L 175, 14.7.2000, lk 39. 
5 ELT C 103, 29.4.2004, lk 76. 
 
ET 5   ET (4) Samal päeval teatas komisjon kooskõlas algmäärus e artikli 11 lõikega 3 Eu roopa Liidu Teatajas 
avaldatud teadaandega6 Hiinast pärit jalgrataste ühendusse  impordi suhtes kohaldatavate 
dumpinguvastaste meetmete kehtimisvajaduse se lgitamise kontrollmenetluse algatamisest.  
(5) Dumpinguvastaste uurimiste algatamise aluseks oli 15. märtsil 2004. aastal saadud kaebus ja 
taotlus valdavalt osalt, käesol eval juhul enam kui 35% ühendus e jalgrattatootja id esindavalt 
Euroopa Jalgrattatootjate Ühenduselt ( European Bicycles Manufacturers Association  – EBMA, 
edaspidi “taotluse esitaja”). Kaebus sisaldas tõendeid kõnealuse toote dumpingu ja sellest 
tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti piisav aks põhjuseks, et algatada Vietnamist pärit 
jalgrataste impordi suhtes uurimine. Taotlus sisa ldas piisavalt tõendeid, et lugeda põhjendatuks 
Hiinast pärit jalgra taste impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete 
kehtimisvajaduse selgitamise kontrollmenetluse algatamine.  
3. Uurimisega seotud isikud 
(6) Komisjon teavitas ametlikult taotluse esitajat, kae buses ja taotluses nimetatud ühenduse tootjaid, 
kõiki teisi teadaolevaid ühenduse tootjaid, ek sportivaid tootjaid, importijaid ning samuti 
teadaolevalt asjaga seotud ühendusi ning Hiina ja Vietnami ametivõime uurimise algatamisest. 
Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seis ukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja 
arutamist algatamisteadetes sätestatud tähtaegade jooksul.  
(7) Mitmed taotluse esitaja esi ndatud ühenduse tootjad, muud koostööd tegevad ühenduse tootjad, 
eksportivad tootjad, importijad, tarnijad ja ka sutajate ühendused tegid oma seisukohad teatavaks. 
Kõik huvitatud isikud, kes esitasid sellekohase taotluse, kuulati ära. 
4. Väljavõtteline uuring 
(8) Arvestades uurimistega seotud eksportivate tootjate , ühenduse tootjate ja importijate suurt hulka, 
nähti mõlemas algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine kooskõlas algmääruse artikliga 17. 
(9) Selleks, et komisjon saaks otsust ada, kas väljavõtteline uuring on vajalik ning selle vajalikuks 
osutumisel moodustada valim, paluti eksportivat el tootjatel ja nende esindajatel, ühenduse 
tootjatel ja importijatel anda endast teada ning esitada algatamisteadetes nimetatud teave. Komisjon võttis samuti ühendust teadaolevate eks portivate tootjate ühenduste ning Hiina ja 
Vietnami ametivõimudega. Kõnealused isikud ei esitanud väljavõttelise uuringu kasutamise 
suhtes vastuväiteid. 
(10) Ühtekokku vastas väljavõttelise uuringu küsimustikel e ja esitas nõutud teabe ettenähtud tähtaja 
jooksul 21 Hiina eksportijat/too tjat, 6 Vietnami eksportijat/t ootjat, 54 ühenduse tootjat ja 6 
importijat.  
(11) Väljavõttelise uuringu küsimustikule vastanud 21 Hiina eksportivast tootjast eksportis 
uurimisperioodil jalgrattaid ühendusse vaid 17. Võtte s arvesse asjaolu, et va id väike arv Vietnami 
eksportivaid tootjaid oli nõus koostö öd tegema, leiti, et Vietnami eks portivate tootjate osas ei ole 
väljavõttelise uuringu kasutamine vajalik.  
(12) Valimi moodustamiseks konsulteeriti koostööd tegeva te Hiina eksportivate tootjatega ja Hiina 
ametivõimudega ning saadi neilt nõusolek. Ekspor tivate tootjate osas mo odustati valim, lähtudes 
                                                
 
6 ELT C 103, 29.4.2004, lk 80. 
 
ET 6   ET suurimast tüüpilisest ühenduse ekspordimahust, mida oleks ettenähtud aja jooksul võimalik 
uurida ning lähtuvalt sellest, kas äriühingud kavatsesid taotle da turumajanduslikku kohtlemist. 
Valimisse kaasati vaid äriühingud, kes kavatsesid  taotleda turumajanduslikku kohtlemist, sest kui 
uuritava samaväärse kauba tootja tegutseb ül eminekujärgus mitteturumajanduslikes oludes, 
konstrueeritakse normaalväärtus te iste äriühingute suhtes kolma ndas, võrdlusriigiks olevas 
turumajanduslikus riigis kasutatava hinna või kons trueeritud normaalväärtuse alusel. Selle põhjal 
moodustati neljast eksportiv ast tootjast koosnev statistilise lt usaldusväärne valim. Vastavalt 
valimi moodustamiseks esitatud teabele moodusta s nelja valimisse kuul uva äriühingu eksport 
16% vaatlusaluse toote ekspordi st Hiinast ühendusse ning 35% kõi gi koostööd tegevate tootjate 
ekspordist. 
(13) Kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 1 moodus tati ühenduse tootjatest koosnev valim pärast 
asjaomase ühendusega konsulteerimist ning nende nõusoleku saamist ühenduse suurima tüüpilise müügi- ja tootmismahu kohta. Se lle tulemusena moodustati valim kaheksast ühenduse tootjast. 
Komisjon saatis küsimustikud kaheksal e välja valitud äriühingule, ke s esitasid täielikud vastused. 
(14) Võttes arvesse asjaolu, et väga väike hulk impo rtijaid vastas valimi moodustamiseks saadetud 
küsimustikule ning näitas üles koostöövalmidust (kuus importijat), otsustati, et valimi kasutamine 
ei ole vajalik. Sellele järgneva lt ei teinud ükski importija uurimise käigus koostööd ning nad 
keeldusid täidetud küsimustikku tagastamast. Viet namist pärit impordi suhtes läbi viidud 
uurimise puhul tegid koostööd kolm importija t, kes saatsid täidetud küsimustikud. 
(15) Komisjon kogus ja kontrol lis kogu vajalikku teavet, mida p eeti dumpingu ja sellest tuleneva 
kahju ning ühenduse huvide kindlaksmääramiseks va jalikuks. Kontrollkäigud viidi läbi järgmiste 
äriühingute valdustes: 
a) Ühenduse tootjad: – Biria AG, Neukirch, Saksamaa, 
– Accell Group N.V., Heerenveen, Madalamaad, 
– Cycleurope Industries S.A., Machecoul, Prantsusmaa, 
– Vivi Bikes srl, Pozzaglio, Itaalia, 
– Denver srl, Dronero, Itaalia, 
– F.lli Masciaghi Spa, Monza, Itaalia, 
– MIFA Mitteldeutsche Fahrradwer ke AG, Sangerhausen, Saksamaa, 
– Promiles, Villeneuve d’Ascq, Prantsusmaa. 
b) Hiina eksportivad tootjad:   
– Giant China Co. Ltd, Kuns han Jiangsu provints, 
– Shenzhen Xidesheng Bicycle Co. Ltd., Heshuikou Gongming, Shenzhen, 
– Guangzhou Viva Bicycle Corporation Limited, Guangzhou, 
 
ET 7   ET – Komda Industrial Co. Ltd., Buji, Shenzhen. 
c) Vietnami eksportivad tootjad:  
– Always Co., Ltd., Ho Chi Minh City,  
– Asama Yu Jiun Intl. Co., Ltd. , Di An, 
– Dragon Bicycles Co., Ltd., Dong Nai, 
– High Ride Bicycle Co., Ltd., Di An,  
– Liyang Vietnam Industrial Co., Ltd., Dong Nai, 
– Vietnam Sheng Fa Co., Ltd., Ho Chi Minh City. 
d) Sõltumatud importijad:   
– ZEG, Köln, Saksamaa, 
– Raleigh Univega GmbH, Cloppenburg, Saksamaa, 
– Halfords Nederland BV, Veenendal, Madalmaad. 
e) Vaatlusaluse toote tootmise võ i müügiga seotud sidusettevõtjad: 
– Sheng Fa Industries Co., Ltd., Taipei, Taiwan. 
(16) Normaalväärtuse kindlakstegemiseks viidi Hiina ja Vietnami eksportivate t ootjate suhtes, kellele 
ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtle mist, võrdlusriigi a ndmetele tugineva 
normaalväärtuse kindlakstegemiseks läbi kon trollkäik järgmiste äriühingute valdustes: 
– Biciclo SA de CV, San Luis Potosí, Mehhiko,  
– Bicicletas Mercurio SA de CV, San Luis Potosí, Mehhiko. 
(17) Dumpingu ja kahju tekitamise uurimine mõlema  uurimismenetluse käigus hõlmas ajavahemikku 
1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini  2004 (edaspidi “uurimisperiood” ). Kahju hindamise seisukohalt 
asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahem ikku 2000. aasta jaanuarist uurimisperioodi 
lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”). 
(18) Osa huvitatud isikuid küsis, miks hõlmas uurimine viieteistkümne Euroopa Liidu liikmesriigi 
(edaspidi “EL15”) olukorda, kui meetmed kehtesta taks laienenud Euroopa Liidu kahekümne viie 
liikmesriigi impordi suhtes. Tuleb märkida, et  import Vietnamist kümnesse uude liikmesriiki 
(edaspidi “EL10”) oli uurimisperi oodi jooksul väheoluline. Seetõttu  leiti, et see import ei olnud 
oluline kahju või dumpingu tekitaja. Uu rimisperioodil imporditi Hiinast EL10-sse 
märkimisväärsetes kogustes ning madalamate hindadega kui EL15-sse. Kõnealuses olukorras 
leitakse, et Hiinast EL10-sse toimuva impordi ta se ja hinnad kinnitaksid eeldatavalt veelgi 
dumpingu kohta tehtud järeldusi ning seisukohta, et meetmete kehtivuse lõppemisel jätkuks 
tõenäoliselt ka dumping. Kuna EL 10 jalgrattatoodang on märkimisväär ne, leiti ka, et Hiinast pärit 
impordi tase ja hindade mõju kinnitaks kahju tekitamist ühenduse tootmi sharule laiemalt, st 
 
ET 8   ET sealhulgas ka EL10 tootjatele. Nimetatud tingimu stel leitakse, et laienemine iseenesest ei 
muudaks kavandatud meetmete aluseks ol evaid dumpingu- ja kahjunäitajaid.  
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE 
(19) Vaatlusalune toode on analoogne  esialgses ja eelmises uurimis es käsitletud toodetega, s.o. 
mootorita jalgrattad ja muud rattad (sealhulgas kolmerattalised veojalgrattad), mida liigitatakse 
CN–koodide 8712 00 10, 8712 00 30 ja 8712 00 80 alla. 
(20) Käesolevate uurimismenetluste puhul liigitati jalgrattad järgmiste sse kategooriatesse: 
– (A) ATB (universaalrattad, sealhulgas mä gijalgrattad läbimõõduga 24 või 26 tolli), 
– (B) treki-/linna-/hübr iid-/VTC-tüüpi ja matkajalgra ttad läbimõõduga 26 või 28 tolli, 
– (C) BMX-trikijalgrattad ja lastejalgr attad läbimõõduga 16 või 20 tolli, 
– (D) muud jalgrattad/rattad. 
(21) Uurimise läbiviimisel kasutati samasuguseid liig itusi kui Hiina suhtes esialgsete meetmete 
kehtestamisele eelnenud uurimisel, nagu ka eelmisel asjaomasel Hiinat käsitlenud uurimisel. Siiski tuli uute jalgrattaliikide väljatöötamisest tulenevalt liigitust mõnevõrra muuta. Näiteks 
käesolevas uurimises kuuluvad B kategooriasse hübr iidjalgrattad ja VTC-tüüpi jalgrattad, mis on 
varasemate mudelite edasiarendused.  
(22) Uurimine kinnitas, et kõigil eespool määratle tud jalgratastel on samasugused füüsilised ja 
tehnilised põhiomadused. Peale selle müüakse ne id ühenduse turul sarnas te turustuskanalite 
kaudu, nt spetsialiseerunud jaem üüjate, spordikaubakettide ja hulgimüüjate kaudu. Kuna 
jalgrataste peamine rakendusv iis ja kasutus on samasuguse d, on need üldiselt vastastikku 
asendatavad, mistõttu eri kategooriate mudelid konkureerivad üksteisega. Se lle põhjal otsustati, 
et kõik kategooriad moodustavad ühe toote. 
(23) Uurimistest ilmnes samuti, et ühenduse t ootmisharu toodetud ja ühenduse turul müüdud 
jalgratastel, Mehhiko tootjate toodetud ja Mehhiko turul müüdud jalgratastel ning Hiinast ja 
Vietnamist ühenduse turule imporditud jalgrata stel on samasugused füüsilised ja tehnilised 
põhiomadused ja samasugune kasutus. Seega käsitl etakse neid tooteid algmääruse artikli 1 lõike 
4 tähenduses samasuguste toodetena. 
(24) Üks huvitatud isik väitis, et dumpinguvast aste meetmete kehtivuse pikendamise 
kontrollmenetluse raames tuleks vaatlusaluse toote määratluse laiendamist nõukogu 10. jaanuari 
1997. aasta määrusega (EÜ) nr 71/97 piirata algmääruse artikli 13 kohaselt läbi viidud 
meetmetest kõrvalehoidmise uurimise järel nendele osadele, mille puhul on suur meetmetest kõrvalehoidmise tõenäosus, nt raamid ja kahvlid . Siinkohal tuleks märkida, et käesoleva uurimise 
algatamise eesmärgiks oli kontr ollida kehtivate meetmete piis avust kahjustava dumpingu vastu 
võitlemisel. Vaatlusaluse toote, st Hiinast pä rit jalgrataste määratlus, mida on laiendatud 
eelnimetatud määrusega, jääb seega samaks ni ng kõrvalehoidmise vastaste meetmete võimalik 
läbivaatamine peaks toimuma eraldi läbiviidav a kontrollmenetluse raames, kui selleks vajalikud 
tingimused on täidetud.  
(25) Uurimise ajal väitis üks ühenduse importija, et m onorattad tuleks vaatlusaluse toote määratluse 
alt välja jätta, sest ne il on väidetavalt erinevad füüsilised ja  tehnilised põhiomadused ja erinev 
kasutus. Komisjon uuris kõnealust väidet ning leid is, et füüsilised ja tehnilised põhiomadused 
 
ET 9   ET olid selgelt erinevad. Er inevalt jalgratastest puudub monorataste l teine ratas, ju htimiskäepide ja 
pidurdussüsteem. Lisaks on monoratta ja muude ra taste kasutus selgelt erinev. Monorattaid ei 
kasutata üldjuhul vedamiseks ega sportimiseks,  vaid akrobaatilistel eesmärkidel. Sellest 
tulenevalt järeldati, et väide oli nõuetekohaselt põhjendatud ning vaatlusaluse t oote määratlust 
tuleks vastavalt muuta.  
C. DUMPING 
1. Turumajanduslik kohtlemine  
(26) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b te hakse Hiinast ja/või Vietnamist pärit importi 
käsitlevates dumpinguvastastes uurimismenetlustes  normaalväärtus kindlaks kooskõlas nimetatud 
artikli lõigetega 1–6 nende eks portivate tootjate osas, kes s uudavad tõendada enda vastavust 
nimetatud määruse artikli 2 lõike 7 punktis c keht estatud kriteeriumidele, st et samasuguse toote 
valmistamine ja müük toimub turumajanduse tingimustes. 
(27) Turumajandusliku kohtlemise kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:  
1. majandustegevust käsitlevaid otsuseid ja kul usid tehakse turutingi mustest lähtuvalt ning 
riigi märkimisväärse sekkumiseta;  
2. äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida 
auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusva heliste raamatupidami sstandarditega ning 
kohaldatakse kõikidel otstarvetel; 
3. puuduvad märkimisväärsed varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile 
iseloomulikud moonutused; 
4. pankroti- ja asjaõigusega on taga tud õiguskindlus ja stabiilsus; 
5. vääringute konverteerimine  toimub turukursi alusel. 
(28) Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga b taotlesid turumajanduslikku kohtlemist kümme 
Hiina ja seitse Vietnami äriühingut:  
Hiina eksportivad tootjad: 
– Giant China Co. Ltd, 
– Shenzhen Xidesheng Bicycle Co. Ltd, 
– Guangzhou Viva Bicycle Corporation Limited, 
– Komda Industrial Co. Ltd, 
– Universal Cycle Corporation, 
– Liyang Machinery (Shenzen) Co Ltd, 
– Zheijiang Pujiang Libahuang Bicycle Corporation, 
– Merida Bicycle Co. Ltd, 
 
ET 10   ET – Huida Bicycle (Shenzhen) Co. Ltd, 
– Shenzhen Bo-An Bike Co. Ltd; 
Vietnami eksportivad tootjad: 
– Always Co., Ltd. (edaspidi “Always”), 
– Asama Yu Jiun Intl. Co., Ltd. (edaspidi “Asama”), 
– Dragon Bicycles Co., Ltd (edaspidi “Dragon”), 
– High Ride Bicycle Co., Ltd (edaspidi “High Ride”),  
– Liyang Vietnam Industrial Co., Ltd. (edaspidi “Liyang”), 
– Vietnam Sheng Fa Co., Ltd (edaspidi “Sheng Fa”), 
– Olympic Pro Manufacturing Co., Ltd. 
(29) Üks neist äriühingutest (Komda Industrial C o. Ltd) võttis uurimise hilisemas faasis 
turumajandusliku kohtlemise taotluse tagasi, kui d taotles jätkuvalt indi viduaalset kohtlemist 
vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5. Ühe te ise äriühingu (Olympic Pro Manufacturing Co., 
Ltd) osas leiti, et see ei eksportinud uurimisper ioodi jooksul vaatlusalust toodet ühendusse. Seega 
ei olnud selle turumajanduslikuks ja  individuaalseks kohtle miseks esitatud taotlused asjakohased. 
(30) Ülejäänud viieteistkümne äriühingu taotlusi hinnati vastavalt algm ääruse artikli 2 lõike 7 punktis 
c kehtestatud viiele kriteeriumile. 
1.1. Turumajandusliku kohtlemise kindlakstegemine  Hiina eksportivate tootjate suhtes  
(31) Kõigi Hiina jalgrattaid eksportivat e tootjate osas teht i kindlaks, et need allusid ekspordikvootide 
süsteemile, kooskõlas 20. detsembril 2001. aastal vastu võetud ekspordilubade haldamist 
käsitleva määrusega, mille on heaks kiitnud väliskaub anduse ja majanduskoostöö ministeerium 
ning tolliasutused. Kvoo did eraldas komitee, kuhu kuulusid  väliskaubanduse ja majanduskoostöö 
ministeeriumi, asjaomase kauba nduskoja ja välisrahadega to etatud ettevõtjate ühenduse 
esindajad, lähtuvalt välis kaubanduse ja majanduskoostöö ministeeriumi kehtestatud 
kriteeriumidest. Süsteem tähendas ka minimaalse te impordihindade kehtestamist tooteliikide 
lõikes ja valitsusepoolset eksportmüügi koguste ja hindade kontrolli enne ekspordilubade 
väljastamist.  
(32) Eelmärgitut arvesse võttes ei suutnud turu majanduslikku kohtlemist taotlenud äriühingud 
tõendada, et nende müügihindu ja  -koguseid käsitlevad otsused võeti vastu turutingimustest 
lähtuvalt ja ilma r iigipoolse märkimisväärse sekkumiseta, nagu näeb ette al gmääruse artikli 2 
lõike 7 punkti c esimene kriteerium. Selle st tulenevalt otsustati nõuandekomiteega 
konsulteerimise järel, et turu majanduslikku kohtlemist ei või maldata taotluse esitanud 
äriühingutele, sest need ei vastanud algmäär use artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud 
kriteeriumidele. 
(33) Teatavad eksportivad tootjad ja Hiina masinate  ja elektroonikatoodete impordi ja ekspordi 
kaubanduskoda ( China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and 
Electronic products  – edaspidi “CCCME”) vä itsid, et ekspordilubade  süsteem ei mõjuta 
 
ET 11   ET eksportijate määratavaid ekspordikoguseid ja -hindu ning need määr atakse riigipoolse 
märkimisväärse sekkumiseta algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c tähenduses. Siinkohal tuleks 
esmalt märkida, et ekspordilubade süsteem võima ldab äriühingutel ekspor tida jalgrattaid riigi 
poolt maksimaalselt lubatud kogustes ja hindadega, mis jäävad allapoole riigi poolt määratud 
miinimumi. Kõnealune piirang viitab selgelt, et  äriühingud ei otsusta eksportimise üle riigi 
märkimisväärse sekkumiseta. Samuti on äriü hingud kohustatud esitama pakkumise iga-aastase 
eksporditava koguse kohta, mille eelnimetatud kom itee võib niisugusel kujul heaks kiita või seda 
täpsustamata põhjustel muuta või isegi tagasi lükata. Lisaks või dakse jätta pakkumismenetluselt 
täielikult kõrvale äriühing, mis ek sportis eelneval aastal vähem kui 5000 jalgratast , mistõttu on 
kõnealusel komiteel absoluutne  otsustusvabadus äriühingu eksporditegevuse jätkumise üle. 
Lisaks sellele teostab riik väliskaubanduse ja  majanduskoostöö ministeeriumi ja tolliasutuste 
kaudu põhjalikku järelevalvet koguste ja hindade ül e, valideerides eksportmüügi lepinguid, mille 
alusel ekspordilubasid väljastatakse. Algm ääruse artikli 2 lõike 7 punkti c tähenduses on 
kõnealusel juhul vaieldamatult tegemist riigi sekkumisega äriühingu maja ndusotsustesse. Eelneva 
põhjal lükati väide tagasi. 
1.2. Turumajandusliku kohtlemise kindlakstegemine  Vietnami eksportivate tootjate suhtes  
(34) Komisjon leidis, et viis vaatlusa lust äriühingut paiknesid niinim etatud tööstustsoonides ning üks 
äriühing paiknes niinimetatud eksp ortkauba tootmise eritsoonis. 
(35) Tööstustoonis paiknevate äriühi ngute suhtes tehti kindlaks, et valits use 31. juuli 2000. aasta 
seadlus 24/2000ND-CP, millega rakendati Vietnami  välisinvesteeringute seadust, nägi ette 
välisinvesteeringute seaduse reguleerimisalasse kuuluvate äriühingute üldise kohustuse 
investeerimisloa saamisek s eksportida vähemalt 80% oma toodangust (edaspidi 
“ekspordikohustus”). Lisaks leiti, et ekspordi kohustus oli kirjas kõigi viie tööstustsoonis 
paikneva äriühingu investeerimislubades. 
(36) Siiski ilmnes uurimisest, et eksportkauba  tootmise eritsoonis paikneva äriühingu 
investeerimisluba ei sisalda nud eelnimetatud ekspordikohustust. 
(37) Viis äriühingut, mille investeerimislubades oli ki rjas ekspordikohustus, väitsid, et kuna kehtivat 
Vietnami seadusandlust muudeti hiljem valitsuse seadlusega 27/2003ND-CP (edaspidi “seadluse 
muutmise seadlus”), muutus ekspordikohustus kehtetuks 2003. aasta 7. maist. 
(38) Seoses sellega märgib komisjon, et seadluse muut mise seadluse järgi võib ekspordikohustusest 
vabastada vaid juhul, kui on tä idetud kõnealuses seadluses säte statud kohustuslikud tingimused. 
Seega ei kõrvaldanud kõnealune seadluse muutmise seadlus ekspordikohustust, vaid muutis pigem nõudeid, mida äriühingud pidid eks pordikohustuse tühistamiseks täitma. 
(39) Lisaks väitsid äriühingud, et juhul , kui nad oleksid täitnud seadluse  muutmise seadluses esitatud 
lisatingimusi, oleks neil olnud õigus  ekspordikohustuse tühistamis ele oma investeerimislubadelt. 
Siiski peab vastavalt kehtivale seadusandlusel e investor esmalt taotlema investeerimislubasid 
väljastavalt asutuselt loa muutmist, mille järe l muudab investeerimislubasid väljastav asutus 
investori investeerimisluba, eemal dades sellelt ekspordikohustuse. 
(40) Uurimisperioodi jooksul ei olnud investeerimis lubasid väljastavad asut used nimetatud viie 
äriühingu investeerimislubadel sisalduvat eks pordikohustust tühistanud. Seega ei suutnud 
äriühingud tõendada, et nad ol eksid lisatingimused täitnud. 
 
ET 12   ET (41) Kõnealused äriühingud väitsi d samuti, et isegi juhul, kui lugeda ekspordikohustus 
uurimisperioodil kehtinuks, tegid äriühingud oma ot sused siiski turutingimustest lähtuvalt. Kuid 
lisaks sellele, et uurimisperioodil kehtis kõnealun e ekspordikohustus seadusandlikul tasemel, oli 
nimetatud kohustus kirjas kogu uurimisperi oodi jooksul nii kõigi viie äriühingu 
investeerimislubades kui ka põhiki rjades. Eelnimetatust järeldab  komisjon, et ekspordikohustust 
tuleb käsitleda riigi märkimisv äärse sekkumisena, mis tegelikkuses  takistab äriühingute otsuste 
vastuvõtmist turutingimustest lähtuvalt. 
(42) Peale selle järeldati, et äriühi ng, investeerimisluba ega ka põhi kiri kõnealust ekspordikohustust ei 
sisaldanud, võis vaatlusalust toodet vabalt müüa  nii omamaisel kui eks porditurul ning tegutses 
riigi märkimisväärse sekkumiseta. 
(43) Lisaks tuleb mainida, et põhjenduses 34 viidat ud viiest ekspordikohustusega äriühingust nelja 
osas ei olnud võimalik järeldad a, et neil oli üks selge pe amiste raamatupidamisdokumentide 
kogum, mida auditeeriti sõltumatult kooskõlas ra hvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning 
kohaldatakse kõikidel otstarvetel. Leiti, et vaat lusaluse toote Euroopa Ühendusse eksportimisel 
kasutatud arvepidamise korraldus oli läbipa istmatu. Kõnealune korraldusse oli kaasatud 
maksuparadiisides ja mujal väljaspool Vietnami  paiknevaid vahendusfirmasid ning see ei 
võimaldanud arvete saatmist auditi kaudu jälgid a. Eelnimetatu tulemusena ei väljendanud 
Vietnami äriühingute raamatupidamisdokume ndid eksportmüügi käigus toimunud tehinguid 
tõepäraselt. 
(44) Seega otsustati nõuandekomiteeg a konsulteerimise järel kohaldad a turumajanduslikku kohtlemist 
äriühingu Always suhtes, sest kõnealune äriühing vastas kõigile algmääruse artikli 2 lõike 7 
punktis c kehtestatud kriteeriumidele ning otsust ati lükata tagasi äri ühingute Asama, Dragon, 
High Ride, Liyang ja Sheng Fa taotlused, se st kõnealused äriühingud ei vastanud kõigile 
eelnimetatud kriteeriumidele. 
2. Individuaalne kohtlemine  
(45) Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a kehtestatakse üleriigiline tollimaks vajaduse 
korral algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a vast avate riikide suhtes, vä lja arvatud juhul, kui 
äriühingud suudavad tõendada, et na d vastavad kõigile algmääruse artikli 9 lõikes 5 kehtestatud 
individuaalse kohtlemise kriteeriumidele. 
(46) Kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 5 taotle sid individuaalset kohtle mist samad Hiina ja 
Vietnami eksportivad tootjad, kes ei täitnud turumajandusliku kohtlemise kohaldamiseks 
vajalikke kriteeriume, ning ka põhjenduses 29 v iidatud äriühing. Komisjon kontrollis vastavalt 
algmääruse artikli 9 lõike 5 punktile b, kas taotlu se esitanud äriühingud tegutsesid vaatlusaluse 
toote ekspordihindade ja -koguste määramisel nii seadusjärgselt kui ka  tegelikkuses riigist 
vajalikul määral sõltumatult.  
(47) Selles osas tehti kindlaks, et kõik Hiina eksportivad tootjad allusid vaatlusaluse toote 
ekspordihindade ja -koguste määramisel riigi märkimisväärsele kontrolli le, nagu on selgitatud 
eespool põhjenduses 31. Seega järeld ati, et individuaalset kohtlemi st taotlenud Hiina eksportivad 
tootjad ei vastanud individuaalse  kohtlemise kohaldamiseks vajalike le nõuetele, mis on sätestatud 
algmääruse artikli 9 lõikes 5. 
(48) Vietnami äriühingute osas leiti, et kõik viis är iühingut allusid vaatlusalu se toote ekspordikoguste 
määramisel riigi märkimisväärsele kontrollile, nagu on selgitatud eespool põhjendustes 34 kuni 
 
ET 13   ET 41. Seega järeldati, et ükski viiest äriühingust ei vasta nud individuaalse kohtlemise 
kohaldamiseks vajalikele nõuetele. 
3. Normaalväärtus  
3.1. Võrdlusriik  
(49) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõ ike 7 punktile a tuleb H iina ja Vietnami eks portivate tootjate 
suhtes, kellele ei võimaldatud turumajandusli kku kohtlemist, määrata normaalväärtus kindlaks 
võrdlusriigis kehtivate hindade või arvestusliku väärtuse põhjal. 
(50) Algatamisteadetes tegi komisjon ettepaneku kasutada võrdlusriigina Mehhikot, mis oli 
võrdlusriigiks ka eelmisel Hiinat käsitlenud uurimisel.  
(51) Kõigile huvitatud isikutele anti võimalus võrdlusriigi valikut kommenteerida. Märkused saadi 
koostööd tegevatelt ekspor tivatelt tootjatelt, kelle arvamuse  kohaselt olid Taiwan või India 
sobivamad võrdlusriigid kui Mehhiko. 
Taiwan 
(52) Teatavad eksportivad too tjad väitsid, et kuna Mehhi kot oli juba esialgsel uurimisel võrdlusriigina 
kasutatud, on sobivam võrdlusriik Taiwan. Nad vä itsid lisaks, et Taiwan  on maailma suurimaid 
jalgrattatootjaid ning on arendanud välja omamai se turu, kus paljud kohalikud tootjad aktiivselt 
konkureerivad. Lisaks puuduvad piirangud jalgrataste või osade importimisel Taiwani. Peale 
selle kuuluvad paljud Hiina ja Vietnami tootja d Taiwani äriühingute omandusse ning seega on nii 
Taiwani äriühingute tootmisprotsessid kui ka l õpptoodang väga sarnased Hiina ja Vietnami 
tootjatele. Lisaks väideti, et  mitmed Taiwani äriühingud on nõus  komisjoniga asjaomast koostööd 
tegema. 
(53) Seoses eelnimetatud väidetega tuleks esmalt märk ida, et Taiwan on tõepoolest suuruselt kolmas 
jalgrattatootja maailmas, kuid selle tööstus on enamjaolt suunatud ekspordile ning tavaline 
ekspordimaht on ligi 90% toodangust.  
(54) Teisest küljest on Taiwani omamaine turg suhteliselt väike ja üsna stabiilne ning seal müüakse 
hinnanguliselt 700 000–800 000 ühikut, samas kui  Mehhiko omamaisel turul müüakse 
hinnanguliselt 2,3 miljonit ühikut, seega kolm korda  enam kui Taiwani turul. Lisaks sellele 
varustavad Taiwani turgu suures osas Hiina eks portijad. Võrdluseks võib t uua asjaolu, et Taiwan 
importis 2003. aastal Hiinast ligi 470 000 jalgra tast, mis moodustab üle poole Taiwani turu 
suurusest. Seevastu enne 2001. aastat oli jalg rataste import Taiwani peaaegu olematu. Seega 
varustasid Taiwani turgu enne  2001. aastat põhiliselt, või siis ainult kohali kud tootjad, samas kui 
praegu on kõnealusel turu l üha enam ülekaalus Hiin a jalgrattad, mistõttu järjest väheneb kohalike 
tootjate turuosa. Järelikult mõjutavad omamaist turgu suurel määral Hiinast pärit jalgrataste 
impordihinnad, mis on käesoleva uurimise objektiks.  
(55) Sellele vaatamata saadeti küsimus tikud kõigile teadaoleva tele Taiwani tootja tele. Osa äriühinguid 
vastas, et on nõus koostööd tegema, kuid neil puudub omamaine müük, sest kogu toodang 
eksporditakse. Küsimustikule vastas kaks äriühingut. Samas ei es itanud neist üks sisulisi 
küsimustiku vastuseid ning seda äriühingut pee ti koostööd mittetegevaks. Teine äriühing tegi 
täiel määral koostööd, kuid oli kaheldav, kas selle omamaise müügi väikest mahtu võib pidada piisavalt tüüpiliseks võrreldes Taiwani turuga, Hiina koguekspordiga ühendusse ning Vietnami koguekspordiga ühendusse. Võttes samuti arvesse Ta iwani turul valitsevai d tingimusi, mida on 
 
ET 14   ET selgitatud põhjenduses 54, ei olnud kõnealuse üksiku äriühingu müüki  võimalik pidada 
normaalväärtuse kindlakstegemise  seisukohalt sobivaks aluseks. 
India 
(56) Üks Hiina eksportiv tootja tegi ettepaneku kasu tada võrdlusriigina Indiat. Äriühing väitis, et 
tööjõukulud Indias on sarnased Hiina omadele. Si inkohal ei peetud Indiat sobivaks valikuks, sest 
Indias müüdud jalgrattaid (lihtjal grattad, mida müüakse jaemüüjatel e osadena) ja Hiina tootjate 
poolt ühendusse eksporditud jalgrattaid oleks vä ga raske võrrelda ning see nõuaks igal juhul 
mitmeid kohandusi. Kuna on olemas sobivam võrdl usriik – Mehhiko – ei peetud Indiat sobivaks 
võrdlusriigiks. 
(57) Lõplike järelduste avaldamise järel väitis üks Vietnami eksportiv tootja, et komisjon ei suutnud 
esitada mõistlikke, tõendatud põhjendusi, miks Indiat  ei võiks kasutada võrdlusriigina. Nimetatud 
tootja väitis, et komisjon ei saatnud India t ootjatele ühtegi küsimustikku, kuigi India ekspordib 
ühendusse suurel hulgal kvalite etseid jalgrattaid, mis on samaväärsed tooted, vaatamata 
komisjoni järeldusele,  et need on “lihtjalg rattad, mida müüakse jaemüüjatele osadena”. 
(58) Selles osas tuleks esmalt märkida, et peatselt pärast menetluse algatamist soovitas Indiat 
võrdlusriigiks vaid üks Hiina eksportiv tootja, kuid seda nõuet ei põhjendatud piisavalt, sest ainsa 
argumendina nimetati Hiina ja In dia tööjõukulude sarnasust. Li saks sellele ei ole Indiast 
ühendusse suunduv jalgrataste eksp ort India kui võrdlusriigi s obivuse määramisel asjakohane 
tegur. Ei vaielda selle üle, et India omamaisel tu rul müüdavad jalgrattad on asjaomastest riikidest 
ühendusse eksporditud toodetega samaväärsed. Sama s viitas kättesaadav teave sellele, et India 
omamaisel turul müüdavad jalgrattaliigid nõua ksid mitmeid kohandusi ning muudaksid seega 
igasugused võrdlused ebausaldus väärseiks. Eelnimetatust ni ng põhjendatud teabe puudumisest 
lähtuvalt ei uuritud täiendavalt India võrdlusriigiks valimise küsimust, sest komisjonil oli 
andmeid sobivama võrdlusriigi, st Mehhiko koht a. Lähtuvalt sellest lükati eespool esitatud 
vastuväide tagasi. 
Mehhiko 
(59) Küsimustikud saadeti kõigile teadaolevatele Me hhiko tootjatele. Kaks äriühingut tegid täiel 
määral koostööd, vastates küsimustikule ja n õustudes antud vastuste kontrollimisega oma 
valdustes. Nimetatud kahe tootja omamaine  müük moodustas ligika udu kolmandiku Mehhiko 
turust, mis on hinnanguliselt 2,3 miljonit ühikut. Leiti,  et suur hulk tootjaid ja ligi kakskümmend 
suuremat importijat tegutsevad konkurentsitihed as keskkonnas. 2003. aastal imporditi põhiosa 
jalgratastest Taiwanist (enam kui 50%), Uruguais t (20%), Ameerika Ühendriikidest ja Lõuna-
Koreast. Kõnealune import m oodustas ligi 5% omamaisest turu st. Nimetatud protsendimäärale 
tuleks lisada jalgrattaosi monteerivate impor tijate poolt omamaisel turul müüdud jalgrattad.  
(60) Siinkohal tuleks märkida, et 2003. aastal imporditi Mehhikosse ligikaudu 465 000 jalgrattaosa, 
väärtusega 79 miljonit eurot, millest kolmandiku importisid kaksteist peamist importijat/monteerijat (allikas: Mehhiko jalgratt atootjate ühenduse ANAFABI aastaaruanne). 
Teisest küljest moodustas Mehhikost 2003. aastal ek sporditud jalgrataste hulk väärtuseliselt ligi 
60% Mehhiko impordi väärtusest (allikas: Mehhiko ametlik statistika), st hinnanguliselt 
ligikaudu 50–70 tuhat ühikut. Seega näib, et suuremat osa impord itud jalgrattaosad est kasutatud 
on kas müügijärgse teeninduse turul (remond iteenuste osutamiseks) või jalgrataste 
kokkupanemiseks ja omamaisel turul müümiseks. 
 
ET 15   ET (61) Osad eksportivad tootjad väitsid, et Mehhikos on kasutusel tülikas  impordi registreerimise kord, 
mille alusel kirjendatakse kõnealusesse riiki imporditud kauba maksumus suuremana ning et 
kõnealune registreerimissüsteem moonutab Mehhiko jalgrattasektori turgu. Peale selle väitsid 
nimetatud tootjad, et Mehhiko omamaine konkurents on piiratud, sest kaheksa suuremat tootjat, 
kes on Mehhiko jalgrattatootjate ühenduse ANAF ABI liikmed, valmistavad enam kui 75% 
kohalikust toodangust, omades seega märkimisv äärset voli omamaiste hindade määramisel. 
Lisaks väideti, et Mehhiko ja lgrattatootjate omamaisel turul müüdavad kogused on piiratud, sest 
niinimetatud Maquiladora progr amme reguleeriv Mehhiko sea dusandlus väidetavalt nõuab 
kohalikelt tootjatelt teatavate tulemuslikkuse kriteeriumide tä itmist. Kooskõlas nimetatud 
programmiga peab äriühing, kes soovib hilisema ekspordi eesmä rgil tooraineid maksuvabalt 
importida, eksportima igal aastal vähemalt 30% oma kogutoodangust.  
(62) Seoses kõnealuse impordi registreerimise korraga tuleks esmalt märkida, et kuigi taoline kord 
võib muuta importimise mõnevõrra tülikamaks ja  aeganõudvamaks, leiti, et Mehhiko turule 
imporditakse igal juhul olulisel määral jalg rattaid ja jalgrattaosi, millega on tagatud 
konkurentsivõimeline turuolukord. Seeg a ei saa taolise ko rra võimalikku mõju turule, mida on 
igal juhul võimatu otseselt mõõta, kõnealuses küs imuses asjakohaseks pidada. Seevastu tuleks 
omamaise konkurentsi suhtes märkida, et turul tegut seb ligi kaksteist suuremat tootjat, suur hulk 
väiksemaid tootjaid ja/või monteerijaid ning väga suur hulk jalgrataste ja jalgrattaosade 
importijaid/monteerijaid. Kõik nimetatud ettevõtjad konkureerivad üksteisega ning kinnitavad konkurentsitiheda keskkonna ülekaalu Mehhi ko turul. Mis puutub ANAFABIsse kuuluvate 
suurtootjate turujõusse määr ata kindlaks omamaiseid hindu, siis seda ei põhjendatud ning 
uurimisel ei ilmnenud ühtki asjaolu, mis võiks nimetatud väidet kinnit ada. Asjaolu, et teatud hulk 
suurtootjaid omavad suurt osa omamaisest tu rust, ei ole tõend hindade kindlaksmääramisel 
esineva turujõu kohta. Kõnealuse küsimuse osas tu leks samuti märkida, et kaks Mehhiko tootjat, 
kelle toodang moodustas ligi kolmandiku Me hhiko kogutoodangust, said uurimise kohaselt 
jalgratastega seotud tegevuste eest keskmiselt madalat kasumit (madalamat kui taotluse esitaja 
väidetud tavapärane kasum ühenduse turul v aatlusaluste riikide kahjustava dumpingu 
puudumisel), mitte suurt kasumit, nagu oleks võ inud eeldada juhul, kui nad valitseks Mehhiko 
turgu.  
(63) Seoses Maquiladora programmidega avastati uurim ise käigus, et kaks koostööd teinud Mehhiko 
tootjat, kes importisid kuni 60% kõigist jalgratt atootmiseks vajaminevatest jalgrattaosadest 
peamiselt Hiinast ja Taiwanis t, ei maksnud kõnealusel impordil dumpinguvastast tollimaksu. 
Samas müüsid mõlemad põhiosa toodangust omamaise l turul. Vaid üks Mehhiko tootja tegeles 
ekspordiga, mis moodustas kuni 10% selle kogumüügi st. Tegelikult kuulub ja lgrattasektor alates 
2000. aastast niinimetatud “Mehhiko tööstushar ude edendamise programmide” (PROSEC) 
raamesse, mis on loodud Mehhiko valitsuse 30. oktoobril 2000. aastal välja antud seadlusega. 
PROSEC on suunatud teatava tööstusharu ed endamise programmiga hõlmatud lõpptooteid 
valmistavatele ettevõtjatele ni ng kõnealuse programmi alla kuuluva tele imporditud sisenditele. 
Seadlus ei seosta selgesõnaliselt eksporti ja ta riifidest vabastamist/nende vähendamist. Kõik 
eksportivad tootjad võivad importida seadluses nime tatud tooraineid ja seadmeid juhul, kui neid 
kasutatakse teatavate konkreetse te toodete valmistamiseks. Im porditud kaupade lõppsihtkoha 
suhtes ei ole erinevusi välja t oodud (omamaine või eksportturg). Siin aga tuleks märkida, et 
uurimisandmete kohaselt ei maksnud kaks koost ööd tegevat tootjat omamaisel turul müüdava 
lõpptoodangu valmistamiseks kasutatud tooraine te importimisel muud maksu peale tollimaksu. 
(64) Üks koostööd tegev importija väitis, et Mehhi ko tööjõukulud on kolm korda suuremad kui 
Vietnami tööjõukulud. Seetõttu  on Mehhiko lõpptoote tootmis kulud ja müügihinnad kõrgemad 
kui Vietnami omad. Seega ei ol e Mehhiko sobiv võrdlusr iik. Selles küsimuses tuleks märkida, et 
Vietnami peetakse üleminekumajandusega r iigiks. Mitteturumajanduslikes tingimustes 
 
ET 16   ET tegutsevate Vietnami tootjate tööjõukulud ei ole vabad turuhi nnad, st need hinnad ei kujune 
turujõudude mõjul. Võrdlusriig i kasutamise eesmärgiks on kõrvaldada niisuguste turul 
mittepõhinevate hindade mõju äriühingute kuludel e. Seetõttu lükati vastuväide tagasi. 
(65) Viimasena väideti, et Mehhiko ja Hiina jalgrattasektor erinevad üksteisest oluliselt, eelkõige 
kasutatud toorainete ja nende hanketingimuste osas. Kasutatud toorainete kohta väideti, et 
Mehhiko tootjad valmistavad vaid  jäiku raame, samas kui Hiina tootjad valmistavad ka 
vedrustusega raame. Samuti väideti, et Mehh iko toorainete hanketingimused ei ole Hiina 
tingimustega võrreldavad, sest omamaisel tu rul müüdavad jalgrattao sad toodetakse aegunud 
tehnikaga. Lisaks sellele koh aldatakse Hiinast impordit ud jalgrattaosadele 144%-list 
dumpinguvastast tollimaksu, millega k aasneb liialdatult suur maksumus. 
(66) Kasutatud toorainete ja toorainete hanketingimuste erinevuste s uhtes tuleks märkida, et uurimisel 
ei ilmnenud erinevusi Mehhiko, H iina või Vietnami tootjate va lmistatud jalgrataste vahel. 
Mehhiko tootjad valmistavad samuti vedrustatud raamiga jalgrattaid ning tarnivad jalgrattaosi peamiselt Hiinast ja Taiwanist. Mis puutub ja lgrattaosade impordi s uhtes kohaldatavasse 
tollimaksu, mida on nimetatud põhjenduses 63 eespool, siis taolist tollimaksu jalgrattaosade 
impordi suhtes ei kohaldata. S eega lükati kõnealune väide tagasi. 
(67) Eelnimetatu põhjal leitakse, et Mehhiko turgu võib pidada tüüp iliseks ja konkurentsil põhinevaks. 
Seega järeldati, et Mehh iko on sobiv võrdlusriik.  
3.2. Võrdlusriigi toodangu normaalvääruse kindlakstegemine   
(68) Pärast Mehhiko võrdlusriigiks valimist arvestati normaalväärtus lähtuvalt kahe koostööd tegeva 
Mehhiko tootja valdustes kont rollitud andmetest. Hiina ja Vietna mi tootjate suhtes, kelle suhtes 
ei kohaldatud turumajanduslikku kohtlemist, määrat i normaalväärtus vastava lt algmääruse artikli 
2 lõike 7 punktile a võrd lusriigi tootjatelt saad ud kontrollitud teabe alus el, st hindade põhjal, 
mida maksti või makstakse Mehhiko omamaise l turul samaväärsete tooteliikide eest, või 
Mehhiko samaväärsete tooteliikide arvestusliku väärtuse põhjal.  
(69) Kahe Mehhiko tootja samasuguse toote omamaist müüki peeti tüüpiliseks, sest nad esindasid 
suurt osa turust, mida võib võrrelda Hiina ja Vi etnami eksportivate tootjate vaatlusaluse toote 
ekspordiga ühendusse. 
(70) Lisaks kontrolliti, kas iga tooteliigi omamai ne müük toimus tavapärase kaubandustegevuse 
käigus, määrates kindlaks, kui  suure osa kõnealuse tooteliigi müügist moodustas tulutoov müük 
sõltumatutele klientidele. Juhul, kui teatava t ooteliigi arvestuslike tootmiskuludega vähemalt 
samaväärse netohinnaga müüdud müügimaht vast as vähemalt 80%-le selle tooteliigi müügi 
kogumahust, ning kui kõnealuse tooteliigi kaalut ud keskmine hind oli vähemalt samaväärne 
ühikuhinnaga, põhines normaalv äärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus kogu 
uurimisperioodi jooksul toimunud kõnealuse t ooteliigi omamaise müügi hindade kaalutud 
keskmisega, olenemata sellest, kas nimetatud müük oli tulutoov või mitte.  
(71) Kui tooteliigi tulutoova müügi maht oli kuni 80%, ning mitte vä hem kui 10% selle tooteliigi 
müügi kogumahust või kui selle tooteliigi kaal utud keskmine hind oli ühikuhinnast madalam, 
põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus ainult asjaomase tooteliigi tulutoova müügi kaalutud keskmisega.  
 
ET 17   ET (72) Kui tooteliigi tulutoova müügi maht oli väikse m kui 10% asjaomase tooteliigi omamaise müügi 
kogumahust, leiti, et seda konkreetset tootelii ki ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse käigus 
ning seega ei saa normaalväärtus põhin eda Mehhiko omamaistel hindadel. 
(73) Kõigi eksporditud tooteliikide osas, mida ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse käigus või 
Mehhiko tootjate poolt omamaise l turul, kasutati arvestuslikke normaalväärtuseid. 
(74) Kui eksporditud tooteliikide puhul puudusi d Mehhiko omamaisel turul tavapärase 
kaubandustegevuse käigus müüdud samaväärsed toot eliigid, määrati norm aalväärtus vastavalt 
algmääruse artikli 2 lõikele 3 iga tootja tootmi skulude kaalutud keskmise põhjal, millele lisati 
mõistlik müügi-, üld- ja halduskulude osa ning mõ istlik kasum. Müügi-, üld- ja halduskulud ning 
kasum määrati kindlaks vastaval t kõigi koostööd tegevate Mehhi ko tootjate samasuguse tootega 
tavapärase kauplemise käigus toimunud omamaise müügi müügi-, üld- ja halduskulude kaalutud 
keskmise ja saadud kasumi põhjal. Ekspord itud tooteliikide puhul, mille osas Mehhiko 
omamaisel turul müük puudus, kasutati normaalväär tuste arvestamiseks samaväärsete toodete 
tootmiskulusid, mida kohandati vastavalt eks porditud tooteliikide füüsiliste omaduste 
erinevustele. 
3.3. Normaalväärtuse kindlakstegemine eksportiv a tootja osas, kelle  suhtes kohaldati 
turumajanduslikku kohtlemist  
(75) Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 2, kontro llis komisjon esmalt, kas äriühingu Always 
samasuguse toote omamaine müük sõltumatutele k lientidele oli tüüpiline, st kas taolise müügi 
kogumaht moodustas vähemalt 5% ühendusse ek sporditud samaväärsete toodete müügi 
kogumahust. 
(76) Leiti, et äriühing Always ei müünud samasugust  toodet Vietnami omamaisel turul. Omamaise 
müügi puudumise tõttu arvestati normaalväärtus s eega kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3 
päritoluriigi tootmiskulude põhjal, millele lisati mõistlik müügi-, ül d- ja halduskulude osa ning 
mõistlik kasum. 
(77) Kuna äriühing Always ei müünud Vietnami omamaisel turul vaatlusalust toodet ega ka sama 
kategooria toodet, määrati äriühingu Always tootmiskuludele lisatav müügi-, üld- ja 
halduskulude ning kasumi osa kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 6 punktiga c. Seega määratleti 
need suurused võrdlusriigi tootjate tavapära se kaubandustegevuse käi gus tehtud kaalutud 
keskmiste müügi-, üld- ja halduskulude ning  teenitud kaalutud keskmise kasumi põhjal. 
Nimetatud meetodit loeti antud olukorras sobiva ks, sest Mehhiko turgu peeti tüüpiliseks ning 
konkurentsivõimeliseks. 
(78) Always väitis, et omamaise müügi puudumisel tu leks normaalväärtused määrata kolmandatesse 
riikidesse suunatud eksportmüügi andmete põhjal . Seoses selle väitega tuleks märkida, et 
omamaise müügi puudumisel näeb algmääruse artikli 2 lõige 3 esimese võimalusena ette normaalväärtuste arvestamise päri toluriigi tootmiskulude järgi. Lisaks sellele tingimusele on 
ühendusel tüüpilise omamaise müügi puudumisel tavaks normaalväärtuse määramiseks kasutada kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hi ndade asemel arvestuslikku normaalväärtust. 
Samuti tuleb märkida, et eksportmüük kolmandatesse riikidesse võib samuti toimuda dumpinguhindadega. Peale selle ei esitanud äriühi ng uurimise jooksul täielikku teavet oma müügi 
kohta kolmandatesse riikidesse, mistõttu  puudus vajalik teave normaalväärtuste 
kindlakstegemiseks nimetatud viisil. Eelnimet atust tulenevalt lükati vastuväide tagasi ning 
normaalväärtused arvutati välja algmääruse artikli 2 lõikes 3 sätestatud esimese võimaluse kohaselt. 
 
ET 18   ET (79) Always väitis lisaks, et võrdlusriigi norm aalväärtuse väljaarvutamiseks vajaliku mõistliku 
kasumitaseme määramisel ei oleks tohtinud kõrva le jätta seda müüki, mis ei toimunud tavapärase 
kaubandustegevuse käigus. Nimetatud väitega ei ole siiski võimalik nõustuda, sest analoogselt 
artikli 2 lõike 6 sissejuhatavale lõigule ol eks normaalväärtuste arvutamisel kasutatud 
kasumitasemed põhinenud tavapärase kaubanduste gevuse käigus saavutatud tootmis- ja 
müüginäitajatel, kui äriühing ol eks müünud oma toodangut omamaisel turul. Seega oli ühenduse 
institutsioonidel algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti kohaldamisel mõistlik kasutada Mehhiko 
tootjate tavapärase kaubandus tegevuse käigus toimunud omam aise müügi kasumitasemeid. 
Ekspordihind  
3.4. Hiina  
(80) Uurimine näitas, et valimisse kuuluvad Hiina eksportivad tootjad eksportisid nii ühenduse 
sõltumatutele klientidele kui sidusettevõtjatele.  
(81) Valimisse kuuluvate eksportivat e tootjate poolt vahe tult ühenduse sõltumatu tele klientidele 
eksporditud toodete osas määrati ekspordihinnad vaatlusaluse toot e eest makstud või makstavate 
hindade põhjal, kooskõlas algm ääruse artikli 2 lõikega 8. 
(82) Ühenduses paiknevates sidusimportijate kaudu to imunud müügi puhul tugineti hinnale, millega 
eksporttooteid esimest korda sõltumatule ostjale edasi müüdi. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 9 kohandati kõiki importimise ja müügi va helisel ajal tekkinud kulusid, kaasa arvatud 
müügi-, üld- ja halduskulusid, to lli- ja muid makse ning mõistlikku kasumimarginaali. Seda liiki 
turu korral peeti mõistlikuks 5%–list kasumimarg inaali, mis leiti olevat  kooskõlas sõltumatute 
importijate kasumiga. 
(83) Üks koostööd tegev eksportiv tootja väitis, et ekspordihinna arvestamisel kooskõlas algmääruse 
artikli 11 lõikega 10 ei tohiks kehtivat dumpin guvastast tollimaksu maha arvata importimise ja 
edasimüügi vahel tekkinud kuluna. Ta väitis, et lahutades edasimüügihinda dest kõik importimise 
ja edasimüügi vahel tekkinud kulud peale dumpi nguvastase tollimaksu, olid saadud arvestuslikud 
ekspordihinnad normaalväärtusest tunduvalt kõrge mad ning seega kajastus edasimüügihinnas ka 
dumpinguvastane tollimaks. Peale selle m ääratakse edasimüügihinnad soovituslike 
jaemüügihindade põhjal, millest lahutatakse va hendaja juurdehindlus, ning seega kajastub 
dumpinguvastane tollimaks täielikult müügihindades. 
(84) Selles küsimuses tuleks märkida, et äriühingu väidet dumpinguvastase tollimaksu kajastumise 
kohta selle edasimüügihindades, võrreldes normaalvä ärtusega, ei peeta asja kohaseks, sest artikli 
11 lõike 10 kohaldamisel ei oma tähtsust  ekspordihindade m uutused võrreldes 
normaalväärtusega, vaid see, kuid as kajastub tollimaks edasimüügihi ndade ning sellest tulenevalt 
ka ühenduse müügihindade kasvus. Kõnealune vast uväide tuli tagasi lüka ta, sest äriühing ei 
esitanud tõendeid edasimüügi- või edasiste hindade muutumise kohta, võrreldes eelmise uurimise 
käigus määratud ekspordihindadega, mis l õplikult tõendaks makstud dumpinguvastaste 
tollimaksude kajastumist edasimüügihindades. 
3.5. Vietnam   
(85) Äriühing, kelle suhtes kohaldati turumajandus likku kohtlemist, eksportis kogu toodangu 
ühenduse sõltumatutele klientidel e kolmandates riikides asuvate  sidusettevõtjate kaudu. Seega 
määrati selle ekspordihind ühenduse sõltumatute klientide puhul alusek s võetud jaemüügihindade 
põhjal. 
 
ET 19   ET (86) Nende eksportivate tootja te osas, kelle suhtes ei kohaldat ud turumajanduslikku kohtlemist, tuli 
ekspordihind määrata olemasolevate faktide põhjal, sest osade tootjate ekspordihindasid ei peetud usaldusväärseteks. Seega ei võet ud põhjenduses 43 nimetatud ekspor tivate tootjate ekspordihindu 
ekspordihinna kindlakstegemisel arvesse ning  sel otstarbel kasutati vaid selle tootja 
ekspordihindu, kelle ekspordi hindu peeti usaldusväärseks. 
4. Võrdlus  
(87) Selleks, et tagada ekspordihinna ja normaalväär tuse õiglane võrdlus, võeti kooskõlas algmääruse 
artikli 2 lõikega 10 korrigeerimiste näol nõuetek ohaselt arvesse hindade võrreldavust mõjutavate 
tegurite erinevusi. Sellele tuginedes kohanda ti vajaduse korral hindu, võttes arvesse kaudseid 
makse, allahindlusi, kaubandustasandit, veokulus id (sealhulgas käitlu skulusid), mereveo-, 
kindlustus-, pakkimis-, ja l aenukulusid. Äriühingute puhul, kelle suhtes ei kohaldatud 
turumajanduslikku kohtlemist, lähtuti ekspordihi nna kohandamisel vastavalt eksportiva riigi 
sisemaaveokuludele ja laenukuludele võrdlusriig is määratud kuludest. Kooskõlas algmääruse 
artikli 2 lõike 10 punktiga i kohandati hindu lisaks ka siis, kui eksportmüük toimus väljaspool vaatlusalust riiki või ühendust paikneva sidusettevõtja kaudu. 
(88) CCCME ja Hiina eksportivad tootjad väitsid, et võrdlusriigis tuvastatud sisemaaveokulude ja 
laenukuludega seotud intressimäär a kohandused ei olnud põhjendatud,  sest uurimise käigus ei 
tõendatud koostööd tegevate eksportivate  tootjate kõnealuste kulude tekkimist 
mitteturumajanduslikes tingimustes. Siinkohal tuleks  märkida, et kõigi koostööd tegevate Hiina 
eksportivate tootjate turumajandus liku kohtlemise taotlused lükati ta gasi, sest leiti, et nimetatud 
äriühingud ei tegutse turumajanduse tingimustes . Seega ei olnud võimalik arvesse võtta 
kõnealuste äriühingute kulusid, se st need ei tekkinud turumajandus e tingimustes. Seetõttu lükati 
vastuväide tagasi. 
(89) Vietnami äriühingud väitsid, et va hendustasude kohandamine artikli  2 lõike 10 punkti i põhjal oli 
põhjendamatu. Nad selgitasid, et kolmandates riik ides paiknevad sidusettevõtjad olid pelgalt 
‘fiktiivsed äriühingud’ (st äriühingud, kus puuduvad pers onal ja reaalne tegevus)  ning seega 
tuleks neid käsitleda üksikute majandusüksus tena, mille eksportivad tootjad paiknevad 
Vietnamis. Selles küsimuses tuleks märkida, et  nimetatud ettevõtjad vä ljastasid arved ühenduse 
klientidele, ning ühenduse kliendid tegid maksei d kõnealustele ettevõtjatele. Peale selle tuleb 
märkida, et kõnealuste sidusettevõtjate müügihi nnad sisaldasid juurdehindlust. Kui kõnealustel 
sidusettevõtjatel olid  auditeeritud raamatupidamisdokumendi d, oli võimalik kindlaks teha 
asjaolu, et juurdehindlus ületas  tehtud kohanduse määra. Seega lükati vastuväide tagasi ning 
kohandamisel lähtuti 5%-st, kuna seda taset peeti kõnealuse tootega kauplemisega tegelevatele 
sõltumatutele agentidele makstava komisjonitasu kajastamisel mõistlikuks.  
5. Dumpingumarginaal  
5.1. Hiina   
(90) Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 võrreldi dumpingumarginaali olemasolu 
kindlakstegemiseks iga tooteliigi kaalutud kesk mist normaalväärtust vastava liigi kaalutud 
keskmise ekspordihinnaga. Valimisse kuuluvate eksportivate tootjate normaalväärtuse ja 
ekspordihinna võrdlemisel saadi uurimisperi oodil dumpingumarginaaliks 36,8%. Nimetatud 
dumpingumarginaal kehtestati kõi gi koostööd tegevate äriühingu te suhtes, st nii valimisse 
kuuluvate kui mittekuuluvate äriühingute suhtes.  
 
ET 20   ET (91) Koostööd tegevate Hiina eksportivate tootja te (nii valimisse kuuluvate kui mittekuuluvate 
äriühingute) ühendusse eksporditud koguste  kohta esitatud andmete ja Eurostati 
impordistatistikal tugineva impordi kogumahu võrdl emisel ilmnes, et koostöötase oli madal, sest 
kõnealune eksport moodustas 54% kogu Hiinast ühendusse imporditud mahust uurimisperioodil. 
Seega määrati koostööd mittetegevate Hiina eksportivate tootjate ekspordimahu osas dumpingu tase vaatlusaluse toote kahe tootekategooria p õhjal (vt põhjendus 20), mille marginaalid olid 
valimisse kuuluvate eksportivate tootjate puhul kõ rgeimad. Nimetatud lähenemist peeti sobivaks 
kuna ei leitud märke sellest, et koostööd mitte tegevad tootjad müüksid toodet dumpinguhinnaga 
madalamal tasemel kui valimisse kuuluvad eksportivad tootjad.  
(92) Lõpuks arvestati keskmine üleriigiline dumpingumarginaal, kasutades kaalumisfaktorina kõigi 
eksportijarühmade, st nii koostööd tegevate kui koostööd mittetegevate eks portijate CIF-väärtust. 
Keskmine üleriigiline dumpi ngumarginaal, väljendatuna prot sendimäärana CIF-hinnast ühenduse 
piiril ilma tollimakse tasumata, oli 48,5%. 
(93) CCCME väitis, et koostööd mittetegevate ek sportivate tootjate dumpingumarginaali 
määratlemisviis ei ole kooskõlas komisjoni eel misel dumpinguvastaste tollimaksude kehtivuse 
pikendamise kontrollmenetlusel kasutatud määratlemi sviisiga, kui uuriti H iinast pärit jalgrataste 
importi, ning ühtse menetluse raames võivad se llega kaasneda äärmiselt kunstlikud tulemused. 
Eelmise dumpinguvastaste tollimaksude kehtiv use pikendamise kontrollmenetluses arvestati 
koostööd mittetegevate eksportivat e tootjate dumpingumarginaa l kõigi tehingute keskmise 
ekspordihinnana, vastavalt Eurostati näitajatel e, millest oli maha arvatud koostööd tegevate 
tootjate eksport. Lisaks väit is CCCME, et määratledes kogu dump ingu taset eeldusel, et koostööd 
mittetegevate äriühingute dumpingu tase ei oln ud madalam kui koostööd tegevate eksportivate 
tootjate oma, ei ole komisjon arvesse võtnud koostööd mittetegevate eksportivate tootjate 
eksporditud konkreetseid tooteliike, samas kui tu leks kooskõlas algmääruse artikli 18 lõikega 6 
ning artikli 6 lõikega 8 ning WTO dumpinguva stase lepingu II lisa lõikega 7 kasutada 
kättesaadavat teavet eriti ettevaatlikult.  
(94) Sellega seoses tuleks esmalt märkida, et eelm isel dumpinguvastaste tollimaksude kehtivuse 
pikendamise kontrollmenetlusel kasutatud m ääratlemisviisi peeti dumpingu kordumise 
tõenäosuse määramisel sobivaks. Seepäras t olid ühenduse institutsioonid seisukohal, et 
dumpingumarginaali võib kindlaks määrata ka väiksema täpsusega, sest nimetatud marginaali ei 
olnud kavas praktiliselt kohaldada. Käesoleva uur imise raames tuli dumpingumarginaal täpsemalt 
arvutada. Selleks määrati Eurostati andmete põhjal koostööd mittetegevate Hiina tootjate ekspordimaht. Ekspordihinna puhul ei peetud Euro stati andmeid sobivaks teabeallikaks, sest 
koostööd mittetegevate äriühingute eksporditud t ooteliigid ei olnud teada ning seega ei pruugiks 
nende võrdlemine võrdlusriigi puhul tuvastatud kaal utud keskmise normaalväär tusega just õigesti 
kajastada nimetatud eksportijate dumpinguma rginaali. Peale selle oleks CCCME soovitatud 
määratlemisviisi kasutamisel saadud tunduvalt kõrgem üldine dumpingumarginaal, täpsemalt 
enam kui kaks korda kõrgem. Kooskõlas algmäär use artikli 18 lõikega 6 ning artikli 6 lõikega 8 
ning WTO dumpinguvastase lepingu II lisa lõikega 7 peeti seega s obivamaks kasutada valimisse 
kuuluvate eksportivate tootjate vaatlusaluse toot e kahe kõrgeima marginaa liga tooteliiki. Eelneva 
põhjal lükati vastuväide tagasi.  
5.2. Vietnam   
(95) Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 võrreldi dumpingumarginaali olemasolu 
kindlakstegemiseks iga tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Vietnami eksp ortiva tootja osas, kelle suhtes kohaldati 
 
ET 21   ET turumajanduslikku kohtlemist, saadi normaalvä ärtuse ja ekspordihinna võrdlemisel 
uurimisperioodil dumpingumarginaaliks 15,8%. 
(96) Vietnami eksportivate tootjate  poolt ühendusse eksporditud koguste kohta esitatud andmete ja 
Vietnamist pärit impordi kogumahu võrdlemisel ilmne s, et koostöötase oli kõrge, sest kõnealune 
eksport moodustas enam kui 95% kogu Vi etnamist ühendusse imporditud mahust 
uurimisperioodil. 
(97) Kuna koostöötase oli kõrge, na gu on kirjeldatud põhjenduses 96, mä ärati keskmine üleriigiline 
dumpingumarginaal selle koostööd tegeva ek sportiva tootja kaalutud keskmise 
dumpingumarginaali põhjal, ke lle suhtes ei kohal datud turumajanduslikku ega individuaalset 
kohtlemist ning kelle ekspordihindade kohta esitat ud teavet võib pidada usaldusväärseks, nagu on 
viidatud põhjenduses 85. Seega om istati kõigile teiste le Vietnami ekspor tivatele tootjatele 
üleriigiline dumpingumarginaa l 34,5%, väljendatuna protse ndimäärana CIF-hinnast ühenduse 
piiril ilma tollimakse tasumata. 
D. KAHJU 
1. Konkurentsivastase käitumise mõju 
(98) Uurimise ajal ilmnes, et Hollandi konkurents iamet oli trahvinud ühe valimisse kuuluva ühenduse 
tootja Accell Group N.V. kahte tütarettevõtjat – äriühinguid Batavus N.V. ja Koga N.V. 
konkurentsivastase käitumise eest.7 Rikkumine seisnes nimetatud tütarettevõtjate ja kahe muu 
(valimisse mittekuuluva) ühenduse tootja ning Hiina eksportija Giant China Co. Ltd. 
sidusettevõtja Giant Europe B.V.  kokkulepet jalgrataste ühiste m iinimumhindade (hinnakartell) 
kohta, mida kohaldati Madalmaade jalgrattaturu j aemüügikanalite suhtes. Tuleks märkida, et 
Accell Group N.V. on hinnakartelli kohta tehtud otsuse asjus pöördunud edasikaebusega Madalmaade konkurentsiameti poole. 
(99) Hinnakartell leidis aset 2001. aas ta jalgrataste müügihooajal (1. septembrist 2000. aastal kuni 31. 
augustini 2001. aastal). Dumpingu ja  kahju tekitamise uurimine hõlmab käesoleval uurimisel 
ajavahemikku 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini  2004, samas kui kahju hindamise seisukohalt 
oluliste suundumuste hindamine hõlmab ajavah emikku 2000. aasta jaanuarist uurimisperioodi 
lõpuni. Seega langeb konkurentsivas tane käitumine ajaliselt kokku vaatlusaluse perioodiga.  
(100)  Eelmärgitut arvestades ei saa välistada, et konkur entsivastane käitumine on vaatlusaluse perioodi 
jooksul mõjutanud osaliselt ka ühenduse turgu, se lles kontekstis Madalmaa de turgu, ning sellest 
tulenevalt ka kartelli kuulunud ühenduse tootjate  kahjunäitajaid. Ametivõimude otsustes 
hinnakartellide kohta on tavaliselt kasutatud er iti kaalutletud lähenemisviisi, isegi juhul, kui 
taolised otsused on edasikaevatavad.
 Et vältida igasuguseid kahtlusi, kas valimisse kuuluva 
ühenduse tootja Accell Group N.V. tütarettevõtjat e konkurentsivastane käitumine mõjutab selle 
üldist tegevust, otsustati kõnealune tootja kahju hindamisest kõrvale jätta, vaatamata sellele, et 
konkurentsivastast käitumist täheldati vaid m õnes kontserni kuuluvas är iühingus. Kahe teise 
kartellis osalenud ühenduse tootja  konkurentsivastase käitumise suht es märgitakse, et need ei 
kuulunud ühenduse tootjatest moodustatud valimisse. Võttes arvesse, et kart ell põhines ühistel 
miinimumhindadel, kajastub nende kahe tootja p uhul kartelli mõju tõenäo liselt nende hindades ja 
kasumitasemes. Kuna valimisse mittekuuluvate  ühenduse tootjate hindade ja tasuvuse 
arengutendentse ei ole hinnatud, ei  mõjuta nende kahe äriühingu os alus kartellis kahju hindamist 
                                                 
7 Nederlandse Mededingingsautoritet’i 21. aprilli 2004. aasta otsus nr 1615/691. 
 
ET 22   ET mitte kuidagi. Lisaks kaaluti, kas konkurentsivastane käitumine ühes ühenduse turuosas võis 
mõjutada ka teiste valimisse kuuluvate ühenduse tootjate tulemuslikkust. Samas on leitud, et 
kõnealuste tootjate tegevus Madalmaade turul oli vaatlusaluse perioodi jooksul väga piiratud 
(vähem kui 1% kogumüügist). Peale selle m oodustab Madalmaade turu tarbimine vaid 7% 
ühenduse kogutarbimisest, ning lisaks kestis kartell väga vähe aega.  Seega ei peeta vajalikuks 
kohandada kahju suhtes tehtud järeldusi kõnealus te teiste tootjate tulemuslikkusega.  
(101)  Peale selle kaaluti, kas tekita tud kahju oleks olnud oluliselt er inev, kui selle hindamisel oleks 
arvestatud ka äriühingut Accell Group N. V. Kuid  isegi kui Accell Group N. V. näitajaid oleks 
arvesse võetud, oleks kahju suundumused olnud üldiselt samad kui allpool järeldatud. 
(102)  Kuna hinnakartell toimus 2001. aasta jalgrataste müügihooajal,  ei mõjutanud äriühingu Giant 
Europe B.V. osalus selles siduseksportija kohta tehtud järeldusi käesoleva dumpinguvastase 
menetluse uurimisperioodi osas. 
2. Ühenduse toodang 
(103)  Käesoleva uurimise käigus tuvast ati, et jalgrattaid on tootnud: 
– 8 valimisse kuuluvat tootjat,  
– 12 muud kaebuse esitanud ühenduse tootjat, 
– 39 muud kaebust toetanud ühenduse tootjat. 
3. Ühenduse tootmisharu määratlus 
(104)  Kaebuse esitanud ühenduse tootjad (nii valimi sse kuuluvad kui mittekuuluvad äriühingud) koos 
teiste kaebust toetanud ühenduse tootjatega  (nii valimisse kuuluvate kui mittekuuluvate 
äriühingutega), kes vastasid vä ljavõttelise uuringu küsimustikul e ning lubasid uurimise käigus 
koostööd teha, tootsid enam kui 80% vaatlusaluse  toote ühenduse toodangust. Seega moodustasid 
need ühenduse tootmisharu algmääruse arti kli 4 lõike 1 tähenduses . Ülejäänud kaebust 
mitteesitanud ühenduse tootjad ei esitanud uuri miste kohta vastuväiteid. Valimisse uurimiste 
otstarbel valitud ühenduse tootjad (edaspidi “va limisse kuuluvad tootjad”) esindasid ühe tootja 
valimist väljajätmise järel (mida on selgitatud  eespool põhjendustes 98–101) ligi 37% ühenduse 
jalgrataste kogutoodang ust uurimisperioodil. 
4. Ühenduse tarbimine 
(105)  Ühenduse tootjate müüki hinnati lähtuvalt tootjate  vastustest väljavõtte lise uuringu küsimustikele 
ning kaebuse esitaja poolt tao tluses esitatud andmetest. Kae buses sisalduvad andmed koguti 
erinevatelt ühenduse jalgra ttatootjate ühendustelt.  
(106)  Ühenduse nähtav tarbimine määrati kindlaks kõi gi ühenduse tootjate läbimüügi põhjal ühenduse 
turul, vastavalt eelnevalt hinnatud tasemele, ni ng samuti Eurostati poolt esitatud kõigi riikide 
impordiandmete põhjal.  
(107)  Vaatlusaluse perioodi algul vähenes ühendus e tarbimine 10% võrra, 17 348 000 ühikult 2000. 
aastal 15 695 000 ühikuni 2002. aastal.  Seejärel hakkas tarbimine järk-järgult kasvama, jõudes 
uurimisperioodi jooksul 18 037 000 ühikuni. Kogu vaatlusaluse  perioodi jooksul kasvas 
tarbimine 4%. Järgnevalt on es itatud täpsed ühikuandmed: 
 
ET 23   ET Tarbimine 2000 2001 2002 2003  Uurimisperiood
Ühikud 17 348 000 15 236 000 15 695 000 17 336 00 18 037 000
Indeks 100 87 90 100 104
5. Jalgrataste import Hi inast ja Vietnamist 
5.1. Kumulatsioon 
(108)  Komisjon kaalus lisaks, kas Hiin ast ja Vietnamist (edaspidi “vaatlusalused riigid”) pärit 
jalgrataste impordi mõju tuleks hinnata kumulatiiv selt, kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 4. 
(109)  Nimetatud säte näeb ette rohkem kui ühest riigis t pärineva toote impordi suhtes kohaldatavatel 
samaaegsetel dumpinguvastastel uurimistel kõneal use impordi mõju kumulatiivse hindamise 
juhul, kui (i) igast riigist pärineva impordi  puhul kindlaksmääratud dumpingumarginaal on 
suurem algmääruse artikli 9 lõikes 3 määratletud miinimumtasemest, (ii) igast riigist pärit impordi maht ei ole tähtsusetu, ning (iii) impor di mõju kumulatiivne hindamine on importtoodete 
vahelise konkurentsi tingimusi ning importtoode te ja ühenduse samasuguse toote vahelise 
konkurentsi tingimusi arvesse võttes kohane. 
(110)  Nagu eespool viidatud, on käes olev uurimine tõestanud, et  Hiina ja Vietnami puhul 
kindlakstehtud dumpingumarginaalid on tunduva lt üle miinimumtaseme ning impordimaht 
nimetatud riikidest ei ole tühine algmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses (nende turuosad 
uurimisperioodil moodustavad vastavalt 4,07% ja 8,7%). 
(111)  Selleks, et määrata kindlaks kumul atiivse hindamise asjakohasus, pidades silmas importtoodete ja 
ühenduse samasuguse toote vahelise konkurentsi tingimusi, analüüsis komisjon Eurostati 
andmete põhjal eksportijate turukäitumis t ekspordihindade ja –mahtude osas. 
(112)  Leiti, et Hiina ja Vietnami tootjate turukä itumine oli ekspordihindade osas samalaadne. 
Tegelikult alandasid kõnealused riigid vaatlu salusel perioodil jalgrataste keskmiseid ühiku 
müügihindu vastavalt 22% ja 52%.  
(113)  Mõlemal asjaomasel riigil on oluline turuos a ühenduse turul, nagu mainitud põhjenduses 110. 
(114)  Vastavalt eelnimetatule (vt põhjend us 19 ja järgnevad) tuvastati sa muti, et Hiinast ja Vietnamist 
imporditud vaatlusalune toode ja ühenduse t ootmisharu asjaomane toode tuleb lugeda 
omavahelise vahetatavuse ja asendatavus e poolest samasugusteks, seega üksteisega 
konkureerivateks tooteliigist lähtuvalt. 
(115)  Niisiis tehti kindlaks, et vaat lusalustest riikidest pärit vaa tlusaluse toote eksport konkureerib 
ühenduse tootmisharu toodetud jalgratastega. 
(116)  Pärast lõplike järelduste aval damist väitsid mõned huvitatud is ikud, et impordi kumuleerimine ei 
olnud põhjendatud, sest Hiinast ja Vietnamist imporditud jalgratast e mudelid on erinevad. Kuid 
imporditud mudelite võrdlemisel on tuvastatud, et Hiinast ja Vietnamist imporditud jalgrattad sarnanevad märkimisväärselt valimisse kuuluvate  ühenduse tootjate toodetud jalgratastega ning 
lisaks sarnanevad märkimisväärselt ka Hiinast ja  Vietnamist imporditud mudelid. Samuti väideti, 
et Vietnami eksportijad müüsid oma jalgrattaid teistel turulõikudel kui Hiina eksportijad ja 
ühenduse tootjad, mis põhjendas ka hinnaerinevust. Kõnealuse väite toetamiseks siiski tõendeid 
 
ET 24   ET ei esitatud. Lisaks võib näha, et osades liikmesr iikides, kus Vietnami impor dil on oluline turuosa, 
müüakse Vietnami jalgrattaid erinevatel turulõ ikudel. Seega lükati mõlemad väited tagasi.  
(117)  Eelnimetatu põhjal järeldati, et kõik Hiinast ja  Vietnamist pärit impordi kumuleerivat hindamist 
õigustavad tingimused on täidetud. 
5.2. Hiinast ja Vietnamist pär it jalgrataste dumpinguhinnaga im pordi maht ja turuosa  
(118)  Vaatlusaluse toote impordimaht määrati kindlak s Eurostati poolt esitatud statistiliste andmete 
põhjal. Hiinast pärit jalgrataste arv kasvas ajavahemikus 2000. aas tast uurimisperioodini 472%. 
Kui eelmise uurimise uurimisperioodil (1. se ptembrist 1997. aastal ku ni 31. augustini 1998. 
aastal) imporditi Hiinast 13 651 jalgratast, siis käesoleva uurimisperioodi jooksul imporditi 
jalgrattaid 55 korda enam. Ajavahemikus 2000. aasta st uurimisperioodini kasvas Vietnamist pärit 
jalgrataste import 413%. Kahe riigi kumuleer itud import on ajavahemikus 2000. aastast 
uurimisperioodini kasvanud 435 373 ühiku lt 2 311 638 ühikuni, kasvades kokku 431%. 
(119)  Kuna tarbimine kasvas vaatlusa lusel perioodil vaid 4%, on Hiin ast pärit vaatlusaluse toote 
impordi turuosa kasvanud 2000. aasta 0,73% taseme lt uurimisperioodi jooksul 4,07% tasemele 
ning Vietnami turuosa on kasvanud 2000. aasta 1,77% tasemelt uurimisperioodi jooksul 8,70% 
tasemele. Sellest tulenevalt on kumulatiivne turuosa kasvanud 2000. aasta 2,50% tasemelt 12,77% tasemeni uurimisperioodi jooksul.  
(120)  Alljärgnevates tabelites on esitatud Hiinast ja Vi etnamist pärit jalgrataste impordi ja turuosa 
muutumine vaatlusalusel perioodil: 
Import Hiinast  2000 2001 2002 2003  Uurimisperiood 
Maht (ühikutes)  128 091 257 728 561 706 707 351 733 901 
Indeks 100 201 438 552 572  
Turuosa % 0,73 1,68 3,58 4,08 4,07 
Import Vietnamist  2000 2001 2002 2003  Uurimisperiood 
Maht (ühikutes)  307 282 586 051 766 680 1 457 245 1 577 737 
Indeks 100 191 250 474 513 
Turuosa % 1,77 3,84 4,88 8,40 8,70 
 
Kumuleeritud 
import 2000 2001 2002 2003  Uurimisperiood 
Maht (ühikutes) 435 373 843 779 1 328 386 2 164 596 2 311 638 
Indeks 100 194 305 497 531 
Turuosa % 2,50 5,52 8,46 12,48 12,77 
Indeks 100 220 338 499 510 
 
ET 25   ET 6. Asjaomase impordi hinnad 
a) Hindade muutumine 
(121)  Alljärgnevatel põhjustel kasutati 2000. aasta ja uu rimisperioodi vahelisel ajavahemikul toimunud 
dumpinguhinnaga impordi hinna suundumuste kindlakstegemisek s Eurostati an dmeid vaid 
piiratud ulatuses:  
On tuvastatud, et Eurostati andmetel põhinev ad impordihinnad ei võta arvesse erinevaid 
tooteliike ning vaatlusaluse toote erinevate liik ide olulisi hinnaerinevusi. Toote keskmiseid 
hindu mistahes riigis mõjutab oluliselt konkreets e riigi tootevalik. Uurimine on näidanud, et 
koostööd tegevate eksportijate impordi võrdlemisel mudelite kaupa esinevad ka samade 
tooteliikide ja mudelite osas olulised hinnaerinevus ed sõltuvalt jalgrattaosadest. Lisaks leiti, et 
koostööd tegevate eksportijate  osas tuvastatud tooteliikidel põhinevad impordihinnad 
peegeldavad tõepäraselt Hiinast ja Vietnami st pärit ning ühenduse tootmisharu toodetud 
jalgrataste hinnaerinevus i. Sellest tulenevalt ei ole Euro stati andmetel põhinevad hinnad 
käesoleva uurimise eesmärgist lähtuvalt otsustav a tähtsusega. Eurostati andmetel põhinevaid 
Hiina ja Vietnami impordihindu võib kasutada vaid teatava riigi hinnasuundumuste näitajana, 
kuid erinevate riikide ja ühenduse müügihinda de võrdlemiseks ei ole need sobivad.  
(122)  Eurostati andmete põhjal vähenesid Hiina ja Vi etnami kaalutud keskmised impordihinnad, mis on 
edaspidi esitatud indekseeritud kujul, 2000. aasta ja uurimisperioodi  vahel vastavalt 22% ja 52%. 
Kumulatiivselt vähenesid keskmised müügihinnad 50%. Täpsemad andmed on järgmised: 
Impordihinnad 2000 2001 2002 2003  Uurimis–
periood 
( H i i n a )       
Indeks  100 83 70 75 78
 (Vietnam)       
Indeks 100 82 71 49 48
 (kokku)      
Indeks 100 81 62 50 50
b) Hinna allalöömine 
(123)  Hiinast ja Vietnamist pärit jalgrataste hinna allalöömise kindlakstegemiseks analüüsis komisjon 
valimisse kuuluvate eksportivate tootjate ja ühenduse tootjate uurimise käigus esitatud andmeid. 
Kõnealusel analüüsil võeti arvesse eksportivate  tootjate tegelikke ek spordihindu (CIF-hinnad 
ühenduse piiril) ning Hiina puhul arvestati hindu nii dumpinguvast ase tollimaksuga kui ilma 
selleta. Ühenduse tootmisharu asjakohaste müügihi ndadena käsitleti sõltumatutele klientidele 
kehtestatud müügihindu, mida vajaduse korral kohandati tehasehinna tasemele. Küsimustikus 
määratletud erinevate tooteliikid e põhjal oli uurimisperioodil hinna  allalöömise marginaal Hiina 
puhul 53% dumpinguvastast tollimak su arvestamata ning 39% tollim aksu arvestamisel. Vietnami 
puhul oli hinna allalöömise marginaal vahemikus 25–60%. Siinkohal tuleks märkida, et Hiina ja 
Vietnami kaalutud keskmised müügihinnad on tooteliikide lõik es oluliselt kõrgemad kui 
 
ET 26   ET Eurostati andmetel põhinevad impordihinnad. See kinnitab v eelgi põhjenduses 121 tehtud 
järeldust, mille kohaselt mõjutab tooteva lik selgelt erinevat e riikide müügihindu.  
7. Ühenduse tootmisharu olukord 
(124)  Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 uuris komisjon kõiki  ühenduse tootmisharu seisundit 
mõjutavaid asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid. See analüü s tehti põhjenduses 15 
nimetatud valimisse kuuluvate äriühingute koht a, välja arvatud põhj enduses 100 osutatud 
äriühingu puhul. Et saada täielikku ülevaadet  ühenduse tootmisharu olukorrast, on siiski 
alljärgnevalt esitatud ka andmed nende näitajate osas, mille puhul olid kättesaadavad usaldusväärsed andmed ühenduse tootmisharu koht a tervikuna. Selle põhjal on tootmisharu 
tulemused, mõõdetuna selliste näitajate ka udu nagu hinnad, palgad, investeeringud, kasum, 
investeeringutasuvus, rahakäive ja kapitali kaasamise võime, määratud kindlaks valimisse 
kuuluvatelt äriühingutelt saadud andm ete alusel. Kahjutegurid, nagu näiteks turuosa, müügimaht 
ja toodang, on määratud kindlaks kogu ühenduse tootmisharu osas.  
(125)  Mõned huvitatud isikud on väitnud, et kahjunäitaj aid analüüsides oleks pidanud arvesse võtma 
üksnes valimisse kuuluvaid äriühinguid. Dump inguvastaste menetluste puhul on tavaks 
analüüsida kahjutegureid kogu ühenduse tootmishar u kohta. Juhtudel, mil tootmisharu koosneb 
suuremast arvust tootjatest, tuginetakse siiski väljavõttelisele uur ingule. Väljavõttelise uuringu 
eesmärk on näha ette võimalus koguda ettenähtud aja jooksul üksikasjali kke andmeid piiratud 
hulgalt tootjatelt ja kontrollida neid. Need a ndmed käsitlevad selliseid tegureid nagu hinnad, 
palgad, investeeringudl kasum, investeeringuta suvus, rahakäive ja kapitali kaasamise võime, 
mille puhul oleks võimatu kontrollida ettenähtud aja jooksul kogu tootmisharu andmeid. Teiste tegurite puhul, nagu näiteks turuos a, müügimaht ja toodang, on an dmed tavaliselt kättesaadavad 
kogu tootmisharu kohta. Kui kahju analüüs raja neks üksnes valimisse kuuluvatelt tootjatelt 
saadud andmetel, eirataks sellega teistelt tootja telt saadud kasutuskõlblikke andmeid, mis tooks 
kaasa ebatäieliku hinnangu. Seet õttu täiendati antud juhul e ttenähtud aja jooksul võimalikult 
täieliku hinnangu saamiseks valimisse kuuluvate lt ettevõtjatelt kõiki de kahjutegurite 
arengutendentside kohta saadud ja kontroll itud andmeid kogu tootmisharu kohta käivate 
andmetega.  
a) Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste 
(126)  Vahemikus 2000. aastast uurimisperioodini kasvas valimisse kuuluvate tootjate samasuguse toote 
toodang 17%. Tootmisvõimsus kasvas v aatlusalusel perioo dil ühtekokku 18%.  
(127)  Tootmisvõimsuse rakendamine oli vaatlusaluse l perioodil stabiilne. Täpsed andmed on 
järgmised: 
Tootmine 2000 2001 2002 2003  Uurimis–
periood 
Tootmine 3 231 842 3 193 497 3 222 858 3 718 918 3 788 660 
Indeks 100 99 100 115 117 
Tootmisvõimsus 4 033 737 4 125 649  4 339 273 4 613 939 4 779 632 
Indeks 100 102 108 114 118 
 
ET 27   ET Tootmisvõimsuse 
rakendamine 80,1% 77,4% 74,3% 80,6% 79,3% 
Indeks 100 97 93 101 99 
(128)  Uurimine näitas, et tootmisvõimsuse üldise  kasvu põhjuseks olid investeeringud uutesse 
tootmisliinidesse ja ümberkorraldused ettevõtjate  rühmade vahel. Asjaolu, et valimisse kuuluvad 
tootjad on oma tootmist üldi selt suurendanud, tuleneb sama s ka mitmete muude ühenduse 
tootjate tegevuse lõpetamisest või tootmisvõimsuse vähendamisest. Siiski tuleks valimisse 
kuuluvate äriühingute tootmise ja tootmisvõims use kasvu suundumust vaadelda kõigi ühenduse 
tootjate tegevuse valguses. Kui võtta arvesse  kõigi ühenduse tootja te kogutoodangut, näitab 
suundumus tootmise vähenemist. Täpsed andmed on järgmised: 
Tootmine 2000 2001 2002 2003  Uurimis–
periood 
Tootmine 12 700 000 11 028 000 10 083 000 10 165 000 10 160 00 
Indeks 100 87 79 80 80 
b) Varud 
(129)  Üks tootja ei suutnud esitada sisemiste ümberko rralduste tõttu järjepidevaid andmeid 2000. aasta 
ja 2001. aasta varude kohta. Sellest tulenevalt tuli kõnealune äriühing vaatlusaluse perioodi 
varude analüüsist kõrvale jätta. 
(130)  Jalgrataste varud suurenesid analüüsitaval perioodil 219 370 ühikult 2000. aastal 362 095 ühikuni 
uurimisperioodil, kasvades kokku 65%. Var ud olid kõige suuremad 2003. aastal ja 
uurimisperioodil seepärast, et üks valimisse k uuluv tootja pidi  täitma väga suure tellimuse 
koheselt pärast uurimisperioodi lõppu. Seega ei näita varude kasv ilm tingimata valimisse 
kuuluvate tootjate olukorra halv enemist kõnealuses küsimuses. Täpsed andmed on järgmised: 
Varud 2000 2001 2002 2003  Uurimis-
periood 
Ühikud 219 370 206 854 210 968 317 345 362 095 
Indeks 100 94 96 145 165
c) Müügimaht ja turuosa 
(131)  Valimisse kuuluvate tootjate t oodetud jalgrataste müük ühenduse turul suurenes vaatlusalusel 
perioodil järjepideval t 3 156 451 ühikult 2000. aastal 3 683 176 ühikuni uurimisperioodil, 
kasvades ühtekokku 17%. Sarnaselt sellele suure ndasid valimisse kuuluvad tootjad oma turuosa 
18%–lt 2000. aastal 20%–ni uurimisperiood il. Täpsed andmed on järgmised: 
 
ET 28   ET  2000 2001 2002 2003 Uurimis-
periood 
Valimisse 
kuuluvate tootjate 
müügimaht 
(ühikutes) 3 156 451 3 241 830 3 203 020 3 600 670 3 683 176 
Indeks 100 103 101 114 117 
Valimisse 
kuuluvate tootjate 
turuosa 18% 21% 20% 20% 20% 
(132)  Samas tuleks seda suundumust vaadelda kõi gi ühenduse tootjate te gevuse valguses. Kui 
arvestada kõigi ühenduse tootjate müügimahtu, siis müük vähenes. Täpsed andmed on järgmised: 
 2000 2001 2002 2003 Uurimis–
periood 
Kõigi 
ühenduse 
tootjate 
müügimaht 11 718 000 10 035 000 9 175 000 9 100 000 9 300 000 
Indeks 100 86 78 78 79 
Turuosa 67% 66% 58% 52% 51% 
d) Müügihinnad ja kulud 
(133)  Uurimisel on ilmnenud, et valimisse kuuluvad toot jad on säilitanud oma tootevaliku, peamiselt 
kategooriates A, B ja C. Lisaks on kõnealus ed tootjad suurenda nud hulgimüüjatele ja 
selvehallidele, vähemal määral vahendajatele /jaemüüjatele suunatud müügitegevust osas, kus 
valimisse kuuluvate tootjate kallima hinnaga to odang oli juba laialdasel t levinud. Hulgimüüjad 
on suurendanud oma osalust jalgrataste turul. See on avaldanud mõju lõpptarbijatele, sest 
hulgimüüjate kaudu müüakse kaup üldjuhul ma dalamate hindadega kui jaemüüjate kaudu. 
Selleks, et valimisse kuuluvad tootjad saaksid säilitada oma osaluse hulgiturul, pidid nad 
madalamaid hindu suuremate kogustega tasakaalustama.  
(134)  Jalgrataste kaalutud keskmi ne müügihind ühiku kohta langes 124 eurolt 2000. aastal 115 euroni 
2003. aastal, vähenedes 7%. Samas kasvas ke skmine hind uurimisperioodil 122 euroni. 
Vaatlusaluse perioodi jook sul langes hind 2% võrra. 
 
ET 29   ET Müügihind 2000 2001 2002 2003 Uurimis–
periood 
Müügihind (eurot 
ühiku kohta)  124 127 120 115 122 
Indeks 100 103 97 93 98 
(135)  Tootmiskulud arvestati valimisse kuuluvate tootjate  samasuguse toote kõigi tooteliikide kaalutud 
keskmise põhjal. 
(136)  Ajavahemikus 2000. aastast 2001. aastani kasvasid tootmiskulud 119 eurolt 122 euroni, kasvades 
ühtekokku 2%. Seejärel vähenesid tootmiskul ud 2003. aastal 110 euroni, mis kujutas 9%–list 
langust alates 2001. aastast. Uuri misperioodi jooksul kasvasid tootmiskulud 117 euroni. Sellest 
tulenevalt vähenesid tootmiskulud kogu perioodi vältel 2% võrra. Kõnealuse vähenemise 
põhjuseks on peamiselt tõhusamad monteerimisliin id ja valimisse kuuluvate tootjate endi 
valmistatud osade, nagu näiteks raam ide asendamine odavama impordiga.  
Kulud 2000 2001 2002 2003  Uurimis–
periood 
Tootmiskulud 
(eurot ühiku kohta)  119 122 115 110 117 
Indeks 100 102 97 92 98 
e) Tasuvus  
(137)  Valimisse kuuluvate tootjate üldi ne äritegevuse tasuvus vaatlu saluse toote müügi osas oli 
vaatlusaluse perioodi esimesel  aastal 3,26%, tõustes 2003. aastal 4,08%–ni. Seejärel vähenes 
tasuvus uurimisperioodi jooksul 3,58%–ni. Kokkuvõ ttes kasvas kasum vaatlusalusel perioodil 
vaid 0,32 protsendipunkti.  
(138)  Kuigi eelnimetatud suundumus viitab asjaolule, et ühenduse tootmisharu finantsolukord on 
vaatlusaluse perioodi jooksul osal iselt taastunud, tuleks  saadud tasuvusnäitajat vaadelda lähtuvalt 
minimaalsest kasumitasemest, st 8%-st jalgrata ste müügikäibest, mida kasutati ka eelmisel 
uurimisel ning mida tootmisharu võiks saada Hiinast ja Vietnamist pärit dumpinguhinnaga 
impordi puudumisel. Kuna turg on põhiolemus elt samasugune nagu eelmise uurimise ajal, 
leitakse, et 8% väljendab endiselt ühenduse turu tootjate minimaalset tasuvusmäära. 
Tasuvus 2000 2001 2002 2003 Uurimis–
periood 
Tasuvus 
(ühenduse müük) 3,26% 3,89% 3,50% 4,08% 3,58% 
Indeks 100 119 107 125 110 
(139)  Mitmed Hiinast pärit asjassepuutuvad isikud väits id, et ühenduse tootmisharu on parandanud oma 
olukorda alates eelmise uurimise uurimisperioodist, mil ühenduse tootmisharu oli silmitsi kahjumiga – 0,6%, ning seega ei tuleks ühendus e tootmisharu olukorda käesoleval uurimisel 
 
ET 30   ET kahjustatuks pidada. Nagu selgitatud põhjendu ses 137 eespool, on kasum alates eelmisest 
uurimisest suurenenud, kuid see on siiski väga ka ugel sellest, mida võiks pidada tavapäraseks 
tasuvuse tasemeks. 
(140)  Pärast lõplike järelduste aval damist väitsid mõned huvitatud is ikud, et põhjenduses 138 viidatud 
kasumitase 8% on liiga kõrge ning et valimi sse kuuluvate tootjate tegevusnäitajad on juba 
piisavalt head ning kasumitase stabiilne. Samas ei esitanud nimetatud isikud põhjendusi selle kohta, miks 8%-ne kasumitase ei ole mõistlik, eg a väitnud, milline kasumitase oleks selle asemel 
sobiv ning millistel põhjustel. Nagu selgitatud p õhjenduses 195, on 8% minimaalne kasumitase, 
mida ühenduse tootmisharu võiks saada dumpinguhi nnaga impordi puudumisel. Kuigi valimisse 
kuuluvate tootjate kasumitase on osaliselt paranenud, ei ole se e veel sugugi piisav ühenduse 
tootmisharu täielikuks taastumise ks kahjustavast dumpingust. 
f) Investeeringud ja investeeringutasuvus 
(141)  Vaatlusaluse toote tootmisse suunatud inve steeringud kasvasid v aatlusalusel perioodil 
märkimisväärselt, suurenedes 1 938 556 eurolt  2000. aastal 3 950 636 euroni  uurimisperioodil. 
Tuleb märkida, et kõnealune oluline investeer ingute kasv tulenes peamiselt ühe valimisse 
kuuluva tootja tootmisvõimsuse suurendamisest , moodustades enam kui 60% kõigist nimetatud 
perioodi investeeringutest. Täps ed andmed on järgmised:  
Investeeringud 2000 2001 2002 2003  Uurimis-
periood 
Investeeringud (tuhandetes eurodes) 1 938 4 820 1 645 3 901 3 950 
Indeks 100 249 85 201 204 
Investeeringu–
tasuvus 15% 30% 12% 23% 24% 
(142)  Investeeringutasuvus kasvas ajavahemikus 2000–2001 15 protsendipunk ti võrra. Alates 2002. 
aastast investeeringutasuvus vähenes, kuid hakkas 2003. aasta l taas kasvama ning oli 
uurimisperioodi jooksul  positiivne – 24%.  
g) Rahakäive ja kapitali kaasamise võime 
(143)  Valimisse kuuluvate tootjate rahakäive kasvas vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, nii 
absoluutväärtuste lõikes kui väljenda tuna protsendimäärana müügikäibest.  
 
ET 31   ET Rahakäive 2000 2001 2002 2003  Uurimis–
periood 
Rahakäive (tuhandetes eurodes) 10 005 
000 20 557 000 13 425 000 20 541 000 20 541 000 
Indeks 100 205 134 205 205
Rahakäive 
protsendina käibest 2,5% 4,9% 3,5% 4,9% 4,6%
(144)  Valimisse kuuluvad tootjad hankima kapitali ka s ettevõttesiseselt, ku i nad kuuluvad kontserni, 
või pangalaenude kaudu. Muudel juhtudel rahastat akse tegevust äriühingu rahakäibest. Ühegi 
valimisse kuuluva tootja puhul ei ole täheldatud raskusi kapitali kaasamisel. 
h) Tööhõive, tootlikkus ja palk 
(145)  Tööhõive vähenes vaatlusalusel pe rioodil 6% võrra. Arvestades tootmise märkimisväärset kasvu 
vaatlusalusel perioodil, või b töötajate arvu vähenemist selgitad a asjaoluga, et ühe töötaja kohta 
arvestatud tootlikkus vähenes vaatlu salusel perioodil koguni 24% võrra. 
Tööhõive 2000 2001 2002 2003 Uurimis–
periood 
Töötajate arv 1 981 1 871 1 784 1 838 1 871 
Indeks 100 94 90 93 94 
Palgakulud 
töötaja kohta 
(eurodes) 23 575   25 846 27 130 27 593 28 153 
Indeks 100 110 115 117 119 
Toodang töötaja 
kohta (ühikut 
aastas) 1631 1707 1807 2023 2025 
Indeks  100 105 111 124 124 
(146)  Samasugust suundumust võib täheldada kõigi ühe nduse tootjate töötajate arvu osas – arv 
vähenes, kuid veelgi suuremal määr al. Täpsed andmed on järgmised: 
Tööhõive 2000 2001 2002 2003 Uurimis–
periood 
Töötajate arv 14 300 12 670 11 860 11 500 11 500 
Indeks 100 88 83 80 80 
 
ET 32   ET i) Kasv 
(147)  Kokkuvõttes tuleb märkida, et kõigi ühenduse tootja te turuosa vähenes 16 protsendipunkti võrra, 
samas kui tarbimine kasvas 4%, mis viit ab selgelt tootjate kasvu puudumisele. 
j) Dumpingu ulatus ja varase mast dumpingust taastumine 
(148)  Võttes arvesse Vietnami ja Hiina impordima htusid ja -hindu, ei saa uurimisperioodil 
kindlakstehtud tegeliku dump ingumarginaali (48,7% Hiina puhul ning vahemikus 16,1–34,5% 
Vietnami puhul) mõju ühenduse tootmisharule pidada  tühiseks. Tuleks mä rkida, et Hiina puhul 
tuvastati kõrgem dumpingumarginaal kui esialgsel uurimisel. Lisaks tuleks märkida, et Hiinast 
pärit dumpinguhinnaga impordi maht on alat es eelmisest uurimisest kasvanud.  
(149)  Ühenduse tootmisharu ei ole varasema dumpingu  mõjust eeldatud määral taastunud, mida näitab 
eelkõige müügihindade kahanemine, madal tas uvus ja tootmisvõimsuse rakendamise langus. 
Viimastel aastatel on tootmish aru olnud silmitsi Hiinast ja Vi etnamist pärit dumpinguhinnaga 
impordi kasvuga, mis on takistanud selle eeldatavat taastumist. 
8. Järeldus kahju kohta 
(150)  Väärib märkimist, et ühe asjaomase riigi su htes on meetmed juba kehtestatud. Kõnealused 
meetmed on kahjunäitajaid selgelt mõjutanud, seda  eelkõige valimisse kuuluvate tootjate osas. 
Vaatamata ühenduse tootmise üldisele vähenemi sele, on valimisse kuuluva d tootjad suutnud oma 
tootmismahu säilitada ning seda isegi tõsta. Va limisse kuuluvad tootjad on meetmete kehtivusest 
osaliselt kasu saanud, kuid dumpinguhinnaga im port on kahandanud täiendava kasvu võimalusi. 
Hiinast pärit impordi suhtes meetmete keht estamise järel on ühenduse tootmisharu jaoks 
muutunud samuti oluliseks negatiivse ks teguriks Vietnamist pärit import. Hiinast pärit impordi 
suhtes kohaldatavate meetmete kehtestamise järel on valimisse kuuluvate tootjate olukord 
paranenud tootlikkuse, tootmise, tootmisvõimsuse, müügi ja turuosa poolest . Seda tuleb vaadelda 
kehtivate meetmete valguses. Samas on m üügihinnad alanenud ning kasumitasemed on 
vaatamata müügi suurenemisele jäänud endiselt madalaks. Peale selle on varud kasvanud ning 
tööhõive vähenenud. Samas ei sea eelmärgitud positiivsed arengud kahtluse alla üldist 
kahjustavat olukorda, mis oleks kehtivate meetmete ta olnud veelgi halvem. Seda kinnitab asjaolu, 
et ühenduse tootjate üldine tulemuslikkus on negatiivne. Ühenduse kogutoodang on vähenenud 
20%, kogumüük on vähenenud 21% ning kogu ühe nduse tootmisharu turuosa on vähenenud 
16%. 
(151)  Hiinast ja Vietnamist pärit impordi maht on märk imisväärselt kasvanud, n ii absoluutnäitajate kui 
turuosa arvestuses. Vaatlusaluse  perioodi jooksul suurendasid kõnealuste riikide tootjad oma 
turuosa 10,3 protsendipunkti võr ra. Lisaks on kaalutud keskmise d impordihinnad vaatlusalusel 
perioodil oluliselt vähenenud, mille tulemuseks oli hinna allalöömise kõrge tase uurimisperioodil. 
(152)  Sellele tuginedes järeldatakse, et ühenduse tootmisharu kui te rviku majandusolukord on endiselt 
haavatav ning see on kandnud olulist ka hju algmääruse artikli 3 tähenduses.  
(153)  Nagu eespool järeldatud, erineb valimisse kuuluvaid ühenduse tootjaid kahjustav olukord 
mõnevõrra ühenduse tootjaid kahjustavast ol ukorrast tervikuna. Samas tuleks arvestada 
asjaoluga, et valimisse kuuluvate to otjate jalgrataste tootmis- ja  müügimaht on kõige suurem ning 
nimetatud tootjad on mastaabisäästu tõttu suutnu d dumpinguhinnaga impordist osaliselt taastuda. 
Vaatamata kõnealustele eelistele  on valimisse kuuluvad tootjad endiselt haavatavas olukorras, 
mis peegeldab ühenduse tootmi sharu olukorda tervikuna.  
 
ET 33   ET E. MUUTUNUD ASJAOLUDE PÜSIVUS NING  DUMPINGU JA KAHJU JÄTKUMISE 
TÕENÄOSUS 
(154)  Hiinast pärit impordi asjus hinnati kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 3 ka seda, kas 
dumpingu ja kahju esialgsel uurimisel tuva statud asjaolud on oluliselt muutunud ning kas 
nimetatud muutust võiks põhje ndatult hinnata püsivaks.  
(155)  Võrreldes eelmise uurimise ja käesoleva uurimi se vahel tuvastatud normaalväärtuseid ja 
ekspordihindu, on tehtud kindlaks, et võrreld avate mudelite puhul on keskmine normaalväärtus 
mõnevõrra kasvanud, samas kui keskmine ek spordihind on oluliselt langenud, tuues kaasa 
dumpinguhinnaga impordi kasvu. Hinnad, millega  Hiina ekspordib teistele turgudele, on 
uurimistulemuste kohaselt üldiselt  vastavuses ELi turule suuna tud ekspordi hindadega. Ei 
esitatud tõendeid, mis viitaks Hiinast pärit madalate dumpinguhi ndadega ekspordi lõppemisele. 
Eelmärgitut arvesse võttes leitakse, et ei ole põhjust kahelda tuvastatud uue kõrgema taseme 
dumpingu püsivas iseloomus.  
(156)  Vaatamata asjaolule, et valimisse kuuluvad toot jad taastusid teatud määral Hiinast pärit 
dumpinguhinnaga impordi mõjust, leiti samuti, et nad kandsid endiselt ol ulist kahju algmääruse 
artikli 3 tähenduses. Käesolevat järeldust kinn itab ühenduse tootmisharu kui terviku olukord (vt 
põhjendused 150–153). Uurimise käi gus tuvastatud kahjumargin aalid on võrreldes esialgse 
uurimisega suurenenud, sest dumpinguhinnaga im port on jätkuvalt olulisel määral ühenduse 
hindu alla löönud. Turustusvõrgu üksi kasjaliku analüüsi tulemusel on tehtud kindlaks, et enamus 
valimisse kuuluvatest tootjatest toodavad pe amiselt hulgimüüjatele müügiks. Kuna Hiina 
eksportivad tootjad konkureerivad üldjuhul samade hulgimüügikanalite pärast, on ühenduse 
tööstusharule avaldatud surve selles osas suur . Ei esitatud tõendeid selle kohta, et Hiina 
eksportivad tootjad lõpetaksid meetmete kehti vuse lõppemisel müügi nimetatud kanalite kaudu 
ning müüksid pigem vahendajate/jaemüüjate m üügikanalite kaudu (mis moodustavad ligi 22% 
valimisse kuuluvate tootjate kogu müügist). Võttes arvesse dumpingu  suhtes tehtud järelduste 
püsivat laadi ja dumpinguhinnaga impordi mõju ta suvusele, järeldatakse, et kahju põhjustanud 
asjaolud on püsivad ning esialgsete meetmete ke htivuse lõppemine kuts uks tõenäoliselt esile 
kahju jätkumise. 
(157)  Lisaks uuriti, kui tõenäoline oleks dumpin gu jätkumine Hiinast pärit impordi suhtes 
kohaldatavate meetmete kehtivuse lõppedes. Vastav alt kaebusele ja Hiina eksportijate esitatud 
teabele on tehtud kindlaks, et Hiina tootmisvõi msus on üle 80 000 000 jalgratta aastas. Hiinas 
toodetakse aastas ligi 66 000 000 jalgratast ning selle riig isisene nõudlus on ligi 22 000 000 
jalgratast. Hiinast pärit jalgrattaid müüakse pe amistel turgudel üle kogu maailma ning ligi 96% 
Ameerika Ühendriikide tarbimisest moodustavad Hiinast pärit jalgrattad. See viitab Hiina 
jalgrattatööstuse ekspordile s uunatusele ning seega ka ühendusse suunduva ekspordi tõenäolisele 
jätkumisele. 
(158)  Tuvastati, et uurimisperioodil imporditi vaa tlusalust toodet ühenduse turule endiselt 
dumpinguhindadega põhjendused 90–97. Seepärast o lid vaatlusaluse toot e dumpingumarginaalid 
tunduvalt kõrgemad kui esialgsel uurimisel tu vastatud dumpingumarginaalid. Alates eelmise 
uurimise järel kehtestatud meetmetest on Hiina jätkuvalt müünud ühendusse jalgrattaid 
dumpinguhindadega. Vaatlusaluse perioodi jooks ul kasvas dumpinguhinnaga impordi maht 
472% ning Hiinast pärit dumpinguhinnaga impor di hinnad vähenesid 22%. Nagu eespool 
põhjenduses 157 viidatud, on Hiina eksportijatel kasutamata t ootmisvõimsusi, mis on kokku 
peaaegu sama suur kui ühenduse kogutarbimine. Tule ks samuti meenutada, et enne esialgsete 
dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist impo rditi Hiinast dumpinguhinnaga ligi 2,5 miljonit 
jalgratast, mis moodustas tollal lig i 15% ühenduse turuosast. Nimetatu viitab tõenäosusele, et 
 
ET 34   ET dumpinguvastaste meetmete puudumisel jõuaks Hiina import sama suures või veel suuremas 
mahus taas turule. Võttes arvesse, et käesolev al uurimisel tuvastatud dumpingu kõrget taset 
peetakse püsivaks, toimuks kõnealune import tõenäoliselt dumpinguhindadega. 
F. PÕHJUSLIK SEOS 
1. Sissejuhatus 
(159)  Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 uuriti, kas ühenduse tootmisharule tekitatud 
olulise kahju põhjustas asjaomane dumpinguhinnaga im port. Lisaks kontrolliti muid teadaolevaid 
tegureid peale dumpinguhinnaga impordi, mi s oleks võinud samuti ühenduse tootmisharu 
kahjustada, et vältida kõnealuste tegurite  põhjustatud kahju ekslikku seostamist 
dumpinguhinnaga impordiga. 
2. Dumpinguhinnaga impordi mõju 
(160)  Vaatamata Hiinast pärit impordi suhtes kehtiv atele meetmetele on Hiina eksportivad tootjad 
suurendanud enda turuosa märkimisväärselt, 0, 73%-lt 4,07%-ni. Hiinast ja Vietnamist pärit 
impordi ühendatud turuosa ühenduses on kasva nud vaatlusalusel perioodil 2,50%–lt 12,77%–ni. 
Kõnealuste riikide turuosa kasvas enam kui 10 protsendipunkti võrra, ku igi tarbimine oli 2000. 
aastast uurimisperioodini üldiselt stabiilne.  
(161)  Kuigi samal ajal õnnestus valimisse kuuluvatel ühenduse tootjatel oma t ootmist suurendada, 
vähenes ühenduse kogutoodang sel perioodil 20%. Nagu nähtus põhjenduses 128, on selle 
põhjuseks mitmete muude ühenduse tootjate tege vuse lõpetamine või tootmise vähendamine. 
Kõigi ühenduse tootjate kogum üük on 2000. aasta ja uurimisperiood i vahel vähenenud 21% võrra 
(ehk 16 protsendipunkti võrra), kuigi valimi sse kuuluvad tootjad on suutnud oma turuosa 2 
protsendipunkti võrra  suurendada. Peale selle on muudest ri ikidest peale Hiina ja Vietnami pärit 
impordi turuosa kasvanud, nagu näha põhjenduse 166 tabelist, kuigi vaid 7 protsendipunkti võrra. 
(162)  Seega, kuigi valimisse kuuluvad ühenduse tootja d on suutnud tegevust jätkata ning isegi oma 
turuosa mõnevõrra suurendada, on ülejäänud ühendus e tootjad viimaste aastate jooksul turuosa 
kaotanud ning tegevuse lõpetanud või on olnud sunnitud dumpi nguhinnaga impordi avaldatud 
surve tõttu oma tootmist suur el määral vähendama. Kõneal une surve on olnud kahesugune: (i) 
müügimahu seisukohalt, sest nagu märgitud põhjenduses 160, on dumpinguhinnaga impordi 
turuosa kasvanud enam kui 10 protsendipunkti võrra, samal ajal kui (ii) müügihinnad on jätkuvalt 
langenud ning löönud ühenduse tootmisharu hinnad oluliselt alla. 
(163)  Valimisse kuuluvate tootjate kasu m veidi kasvas tulenevalt suhteliselt stabiilsetest hindadest 
(mida lähtuvalt kuludest mõnevõrra alandati), kuid siiski mitte meetmete kehtestamise järel eeldatud määral. Siiski jäi seoses Hiinast pä rit dumpinguhinnaga impordi suurenemisega ja 
Vietnamist pärit dumpinguhinnaga impordi ga saamata kasum, mida võiks saada 
dumpinguhinnaga impordi puudumisel. 
(164)  Seega järeldatakse, et vaatlusalune import, mille  maht ja turuosa suurenesid 2000. aastast alates 
ning mis toimus väga madalate hindade ja dumpinguhindadega, avaldas ühenduse tootmisharule 
survet, mis mängis määravat rolli selle praeguse ohualti majandusolukorra tekkimisel. 
 
ET 35   ET 3. Muude tegurite mõju 
Import muudest riikidest  
(165)  Ühenduse tootmisharu võis kahjustada ka muudest kolmandatest riikidest pärit import. Mitmed 
Hiinast ja Vietnamist pärit isikud on samuti väitnud, et muudest kolmanda test riikidest pärit 
import on oluliselt kasvanud ning seda ühenduse t ootmisharu hindadest madalamate hindadega.  
(166)  Eurostati andmete põhjal kasvas muudest kolmandatest riik idest pärit import 5 193 000 ühikult 
2000. aastal 6 423 000 ühikuni uurimisperioodil,  kasvades ühtekokku 24%. Vaatlusalusel 
perioodil kasvas kõnealuse impordi turuosa 29 %–lt 36%–ni. Kuid nagu on märgitud põhjenduses 
121, ei arvesta Eurostati hinnad iga riigi er ineva tootevalikuga ning seega kasutatakse 
hinnasuundumuste väljendamiseks ainult indekseid. Kuna muudest kolmandatest riikidest pärit 
impordi tootevalik on teadmata, ei ole alljär gnevalt esitatud impordihi ndu ühenduse tootmisharu 
hindadega otstarbekas võrrelda.  Vaatamata sellele koguti impordi  kohta mõningast lisateavet 
neist riikidest, kust pärineb suurem osa ülej äänud jalgrataste impordist. Täpsed andmed on 
järgmised:  
 
ET 36  
 ET  2000 2001 2002  2003  Uurimisperiood 
Kõik tooteliigid Ühi-
kud 
‘000 Turuosa Hind  
eurot 
ühiku kohta  Ühi-
kud 
‘000 Turuosa Hind  
eurot 
ühiku kohta  Ühi-
kud 
‘000 Turuosa  Hind 
eurot ühiku 
kohta  Ühikud 
‘000 Turuosa Hind  
eurot 
ühiku kohta  Ühi-
kuid 
‘000 Turuosa Hind  
eurot 
ühiku kohta  
Taiwan 2,52
0 14,5%  1,8
94 12,4%  2,10
6 13,4%  2,052 11,8%  2,1
06 11,6%  
Indekseeritud 100 100 100 75 86 100 84 92 79 81 81 74 84 80 73 
India 309 1,8%  210 1,4%  169 1,1%  130 0,7%  130 0,7%  
Indekseeritud 100 100 100 68 77 97 55 61 78 42 38 68 42 38 65 
Tai 41 0,2%  43 0,3%  181 1,2%  333 1,9%  375 2,0%  
Indekseeritud 100 100 100 103 150 114 434 600 93 800 950 86 900 1000 85 
Indoneesia 104 0,6%  82 0,5%  87 0,5%  222 1,3%  241 1,3%  
Indekseeritud 100 100 100 79 83 97 83 83 91 213 216 69 231 216 68 
Filipiinid 470 2,7%  399 2,6%  539 3,4%  631 3,6%  662 3,7%  
Indekseeritud 100 100 100 85 96 88 115 126 73 134 133 63 141 137 62 
Poola 540 3,1%  522 3,4%  620 3,9%  772 4,4%  830 4,6%  
Indekseeritud 100 100 100 97 109 109 115 125 122 143 142 111 154 148 113 
Bangladesh 157 0,9%  189 1,2%  273 1,7%  382 2,2%  423 2,3%  
Indekseeritud 100 100 100 120 133 92 174 188 73 243 244 58 270 255 59 
Leedu 237 1,3%  284 1,8%  298 1,9%  336 1,9 %  336 1,8%  
Indekseeritud 100 100 100 120 138 103 126 146 101 142 146 86 142 138 86 
Tšehhi 
Vabariik 297 1,7%  253 1,6%  189 1,2%  235 1,3%  220 1,2%  
Indekseeritud 100 100 100 85 94 98 64 70 112 79 76 139 74 70 145 
Türgi 67 0,4%  77 0,5%  97 0,6%  160 0,9%  203 1,1%  
Indekseeritud  100 100 100 114 125 100 145 150 94 237 225 76 301 275 74 
 
ET 37  
 ET Muud riigid 450 2,6%  402 2,6%  630 4,0%  815 4,7%  906 5,0%  
Indekseeritud 100 100 100 89 100 98 140 154 83 181 181 51 201 192 51 
KOKKU  5193 29%  4 
354 28%  5 
194 33%  6073 35%  6 
423 36%  
Indekseeritud 100 100 100 84 97 98 100 114 84 117 121 70 124 124 70 
 
ET 38   ET Taiwan  
(167)  Taiwanist pärit impordi turuosa oli uurimispe rioodil 11,6%, mis on enam kui 2 000 000 ühikut. 
Taiwanist pärit impordi maht on tunduvalt suurem kui mis tahes kolmandast allikast pärit import. 
Samas vähenes kõnealuse riigi tootjate turuosa vaatlusaluse perioodi jo oksul 20% võrra. Peale 
selle on Taiwanist pärit jalgrata ste import suunatud kallima hinna ga toodete turule. Taotluse 
esitaja saadetud tõendite põhjal toimunud mudelite võrdlusest selgus, et Taiwanist pärit impordi 
hinnad on kõrgemad kui ühenduse tootmisharu toodetud samasuguste mudelite hinnad.  
Tai 
(168)  Taist pärit import on vaatlusaluse l perioodil kasvanud ning kõnealus e riigi tootjate  turuosa on 
suurenenud, olles uurimisperioodil 2,0%. Siiski võttes arvesse, et (i) kõne aluse riigi tootjate 
impordimaht oli algselt väga väike, ning et (ii)  nende turuosa on Hiina ja Vietnamiga võrreldes 
endiselt väga väike, järeldatakse, et kõneal une import ei saa olla ühenduse tootmisharule 
tekitatud kahju põhjuseks.  
Filipiinid 
(169)  Filipiinidelt pärit import on kasvanud vaatlusalu sel perioodil 41%. Uurimisperioodil oli nende 
turuosa 3,7%. Samas uurib praegu Filipiinide lt pärit importi OLAF (Euroopa Pettusevastase 
Võitluse Amet), et kontrollida võimalikku valeandmete esitamist kaupade päritolu deklareerimisel. Antud olukorras ei ole võimalik järeldada, kas Filipiinidelt pärinevana deklareeritud import tekitab ühenduse tootmisharule kahju või mitte.  
Bangladesh 
(170)  Bangladeshist pärit import on kasvanud vaatlu salusel perioodil 170% ning uurimisperioodil oli 
nende turuosa 2,3%. Kuid võttes arvesse, et (i) kõn ealuse riigi tootjate impordimaht oli algselt 
väga väike, ning et (ii) nende turuosa on Hiina ja Vietnamiga võrreldes endiselt väga väike, 
järeldatakse, et kõnealune import ei saa olla ühen duse tootmisharule tekitatud kahju põhjuseks.  
(171)  Pärast lõplike järelduste avalda mist väitsid mõned huvitatud isi kud, et teatavatest kolmandatest 
riikidest (täpsemalt Bangladeshist, Filipiinidelt ja Taist) pärit import oli sarnaselt Vietnamist pärit 
impordi kasvule märkimisväärselt kasvanud, ning et nende turuosa ei olnud väheoluline. Nad 
väitsid, et neil põhjustel oleks ka nimetatud ri ikide suhtes tulnud algatada menetlus ning et 
vastasel korral toimiks nõukogu diskrimineeriv alt. Lisaks põhjendustes 168–170 nimetatule 
tuleks selles osas märkida, et nimetatud kolmest riigist pärit import on suurenenud palju väiksemal määral kui Hiinast ja Vietnamist  pärit import. Eeltoodust ning põhjendustes 168–170 
nimetatust tulenevalt lükati vastuväide tagasi. 
Kauplemine läbirääkijariikidega  
(172)  Poola ja Leedu, kes kuuluvad alates 2004. aasta 1. maist Euroopa Liidu liikmesriikide hulka, on 
suurendanud oma importi vaatlusalu sel perioodil vastavalt 54% ja 42 %. Samas tuleks märkida, et 
Poolast pärit impordi hinnad tõusid  vaatlusalusel perioodil 13%. Pool a oli üks kahest riigist (teine 
oli Tšehhi Vabariik), mille puhul täheldati hind ade tõusu. Leedust pärit impordi osakaal on Hiina 
ja Vietnamiga võrreldes väga väike. Seega järe ldatakse, et lähtuvalt kõn ealuse impordi hindadest 
ja mahust ei saanud see avaldada märkimisv äärset negatiivset mõju ühenduse tootmisharu 
kahjustavale olukorrale. 
 
ET 39   ET 4. Tarbimise muutumine  
(173)  Nagu nimetatud põhjenduses 107, kasvas tarbimin e 2000. aastast uurimisp erioodini 4% võrra. 
Seega ei saa see olla kahju põhjus. 
5. Valimist välja jäänud ühenduse tootjad 
(174)  Nagu nähtub eeltoodud põhjendustest 128 ja 132, on ühenduse tootjate toodang ja müük üldiselt 
vähenenud. See viitab asjaolule, et ühenduse tootjad on samasuguses või veel halvemas olukorras 
kui valimisse kuuluvad tootjad, st et nad on du mpinguhinnaga impordi tõttu kahju kannatanud. 
Seega ei saa järeldada, et muud ühenduse tootjad oleksid te kitanud olulist kahju valimisse 
kuuluvatele tootjatele. 
6. Valuutakursside kõikumine  
(175)  Pärast lõplike järelduste avaldamist väitis üks  Hiina eksportiv tootja , et hindu oleks tulnud 
kohandada vastavalt valuutakursside kõikumisele,  sest Hiina jüaan on seotud USA dollari 
vahetuskursiga, ning uurimisperioodi jooksul lange s viimane oluliselt võrreldes euroga. Kuigi 
prima facie  ei saa välistada, et euro kallinemin e võrreldes USA dollariga võis soodustada 
vaatlusaluse toote importi, ei saa käesoleval juhu l käsitleda seda siiski põhjusliku tegurina, sest 
valuutakursside kõikumine ei avaldanud mingit mõju muudest riikid est ühendusse suunduvale 
impordile. Lisaks märgitakse, et põhjusliku seos e analüüsimisel lähtutakse küsimusest, kas 
dumpinguhinnaga import, st kõnealuse impordi  maht ja hinnad on tekitanud kahju. Hiina 
eksportijate väide üritab selgitada pigem seda, miks dumpinguhinnaga import on teatud 
hinnatasemega. Põhjuslike seoste kontekstis  ei ole küsimus dumpinguhindadega impordi 
hinnataseme põhjuste kohta siiski asjakohane.  
7. Järeldus 
(176)  Leiti, et Hiinast ja Vietnamist pärit dumpinguhi nnaga import alandas uurimisperioodil oluliselt 
ühenduse tootmisharu hindasid. Kõnealuse impordi s uurem osakaal turul, mida võib järeldada 
nende turuosa kasvust, langeb ajalise lt kokku ühenduse tootmisharu majandusolukorra 
halvenemisega (vt põhjendused 150 kuni 153 eespool).  Seega järeldatakse, et nimetatud kahest 
riigist pärit impordi ja ühenduse tootmisharul e tekitatud kahju vahel on põhjuslik seos. Ka 
muudest riikidest pärit impordi turuosa on su urenenud, kuid tunduvalt väiksemal määral kui 
Hiinast ja Vietnamis pärit impordi turuosa. Nende muude kolmandate riikide seast, kust 
imporditakse ühendusse jalgrattaid, oli uurimis perioodil kõige suurem Taiwani impordimaht. 
Samas on Taiwani turuosa vähenenud ning uurim isperioodi jooksul ei müünud nad oma 
toodangut ühenduse tootmisharu hindadest odavamalt.  Seega ei saa Taiwanist pärit import olla 
ühenduse tootmisharule tekitatud kahju põhjuseks. Muudest kolmandatest r iikidest peale Taiwani 
pärit impordi turuosa on samuti kasvanud, kuid siiski  väiksemal määral kui Hiinast ja Vietnamist 
pärit impordi turuosa. Nagu eespool põhjenduses 166 selgitatud, ei olnud võimalik määrata, kas kõnealuse impordi hinnad on madalamad kui ühendus e tootmisharu hinnad, mistõttu leiti, et 
muudest kolmandatest riikidest pär it import, eelkõige arvestades sell e mahtu ja turuosa, ei saanud 
avaldada märkimisväärset mõju ühendus e tootmisharule tekitatud kahjule. 
 
ET 40   ET G. ÜHENDUSE HUVID 
1. Üldkaalutlused 
(177)  Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 1 on uuritud, kas vaatam ata järeldustele kahjustava 
dumpingu kohta on olemas kaalukaid põhjusei d, mille põhjal võiks järeldada, et 
dumpinguvastaste meetmete säilitamine Hiinas t pärit impordi suhtes või dumpinguvastaste 
meetmete kehtestamine Vietnamist pärit impordi  suhtes ei ole ühenduse huvides. Selleks kaaluti 
võimalike meetmete mõju kõigile asjassep uutuvatele isikutele ning samuti meetmete 
kehtestamata jätmise või säilitamise tagajärgi.  Siinkohal tuleks samuti meenutada, et eelmise 
Hiinast pärit importi käsitlenud uurimise puhul leiti, et meetmete kehtestamine ei olnud ühenduse huvidega vastuolus. 
(178)  Komisjon saatis importijatele küsimustikud, kuid ei saanud neile vastuseid seoses Hiinast pärit 
impordi suhtes kohaldatavate meetmete kehtivus e pikendamise kontrollmenetluse algatamisega. 
Vietnami suhtes algatatud menetluse asjus sai komisjon vastused kolmelt importijalt.  
2. Ühenduse tootmisharu huvid  
(179)  Siinkohal meenutatakse, et läht uvalt põhjenduses 150 ja järgnevate s põhjendustes esitatust, on 
ühenduse tootmisharu kandnud olulist kahju. Pärast meetmete kehtestamist Hiinast pärit impordi 
suhtes on ühenduse tootmisharu suutnud osaliselt taastuda. Siiski, tulenevalt Hiinast pärit 
dumpinguhinnaga impordi jätkumisest ning Vietnamist pärit du mpinguhinnaga impordi 
esiletõusust, mis eelmisel uurimisel kahju ei põhjustanud, ei ole ühenduse tootmisharu 
kahjustavast olukorrast täielikult taastunud ning selle finantsolukord ei ole jõudnud rahuldavale 
tasemele. 
(180)  Dumpinguvastaste meetmete kehtestamine või maldaks ühenduse tootmisharul oma müüki ja 
turuosa suurendada ning teatavates turulõi kudes ka hindu tõsta. Sel moel võiks ühenduse 
tootmisharu saada eeldatavalt sellist kasu mit, mida tootmisharu oleks võinud saada 
dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Arvestades asja olu, et enamiku uutest jalgrattamudelitest 
töötab välja ühenduse tootmisharu, saaks se e tootmisharu dumpinguhinnaga impordi surve 
kadumisel ka sellistest edasia rendustest täielikult kasu, n ii müügimahu kui -hindade osas. 
Ühenduse jalgrattatööstus on tõestanud, et on õiglas te turutingimuste olem asolul elujõuline ja 
konkurentsivõimeline. Seega tule b tõhusad konkurentsitingimused ühenduse turul taastada.  
(181)  Kui Hiinast ja Vietnamist pärit impordi suhtes meetmeid ei kehtestata, moonutatakse täiendavalt 
kaubavahetust, mis seiskab para tamatult ühenduse tootmisharu taastumisprotsessi. Vaatamata 
asjaolule, et Hiina suhtes on kehtestatud m eetmed, on import järk-järgult suurenenud ning 
impordihinnad alanenud. Arvestades Hiina t ootmisvõimsust, esialgsete dumpinguvastaste 
meetmete kehtestamise eel va litsenud suurt impordimahtu, impor di märkimisväärset kasvu ja 
Vietnamist pärit impordi turuosa olulist suurenemis t, on selge, et kui Hiin ast pärit impordi suhtes 
meetmeid ei säilitata ning Vietnamist pärit im pordi suhtes meetmeid ei kehtestata, on ühenduse 
tootmisharul väga raske, kui mitte võimatu t aastuda. Vastasel korral on tõenäoline ühenduse 
tootmisharu kahjustatud olukorra edasine halvenemine, mille tagajärjel võib veelgi enam ühenduse tootjaid tegevuse lõpetada või oma t ootmisvõimsust vähendada. Viimaste näidetena 
tootmise lõpetanud jalgrattatootjatest võib ära mä rkida järgmised äriühingud: Kynast (Saksamaa), 
Merkers-Rad (Saksamaa), Confersi l Portugal ja Ceasare Rizzato (I taalia). Seega on selge, et 
dumpinguvastased meetmed on ühenduse tootmisharu huvides. 
 
ET 41   ET 3. Sõltumatute importijate huvid 
(182)  Hiinast pärit impordi suhtes algatatud menetlu se kohta ei saadud üheltki sõltumatult importijalt 
küsimustiku vastuseid ega märkuseid. Vietnami s uhtes algatatud menetluse asjus väitis üks 
importija (kelle osakaal moodustab ligikaudu 14% koguimpordist), et tollimaksude kehtestamine 
Vietnamist pärit jalgrataste impordi suhtes olek s ELi tarbijatele kahjustav, sest selle tulemusel 
väheneks Vietnami import järsult. Üks teine im portija väitis samuti, et peamiselt imporditakse 
lastejalgrattaid, mida ühenduse tootjad ei tooda. 
(183)  Esmalt tuleks märkida, et võttes arvesse importija te väikest koostöövalmidus t, oli kõiki meetmete 
võtmise või mittevõtmisega kaasnevaid võima likke mõjusid võimatu nõuetekohaselt hinnata. 
Lisaks tuleks meenutada, et dumpinguvastaste meet mete eesmärgiks ei ole takistada importi, vaid 
taastada head kaubandustavad ühenduse turul ning vältida importim ist kahjustavate 
dumpinguhindadega. Kuna õiglaste  hindadega importi lubatakse ühe nduse turule ka edaspidi 
ning import kolmandatest riikidest jätkub, on tõenäolin e, et importijate tavapärane tegevus ei ole 
märkimisväärselt mõjutatud. Pealegi on selge, et  ühenduse tootjate tootmisvõimsus on piisav, et 
varustada turgu jalgrataste nõudluse võimaliku kasvu korral.  Nagu nähtub põhjenduses 166 
esitatud tabelist, viitab muudest  kolmandatest riikidest pärit im port asjaolule, et nimetatud 
riikides on jalgrataste tootmiseks piisav toot misvõimsus. Seega on äärmiselt ebatõenäoline, et 
jalgrataste turul võib tekkida puudujääk. Samuti on tehtud Vietnamist pärit importi analüüsides 
kindlaks, et kõnealune import hõlmas kõiki jalgrattali ike, mitte ainult lastejalgrattaid. Seetõttu 
tuleks lisada, et osad valimisse kuuluvatest toot jatest toodavad tegelikkuses  ka lastejalgrattaid. 
(184)  Kuna õiglase hinnaga importi lubatakse ühenduse tu rule ka edaspidi, on tõenäoline, et importijate 
tavapärane kaubandustegevus jätkub ka siis, kui Hiinast pärit impordi suhtes kehtivad 
dumpinguvastased meetmed jäetakse jõusse ning Vietnamist pärit impordi suhtes kehtestatakse 
dumpinguvastased meetmed. Käesolevat järe ldust põhjendab samuti sõltumatute importijate 
vähene koostöövalmidus ning asjaolu, et Hiina s uhtes meetmete kehtes tamise järel ei ole 
importijad kogenud näiliselt olulisi raskusi. 
4. Jaemüüjate huvid 
(185)  Üks Vietnamist jalgrattaid importiv äriühing tegutseb samuti jalgrataste 
jaemüügiorganisatsioonina, kuhu kuulub 2003. aas taaruande põhjal 720 liiget. Kõnealused 
liikmed moodustavad osa importija katuse all tegutsevast jaemüügivõrgust ning muu hulgas 
tarnib importija ka Vietnamist pärit jalg rattaid. 2003. aastal andsid nimetatud 720 liiget 
väidetavalt tööd 4 900 inimesele. Lisaks sai ko misjon allkirjastatud avaldused 1 287 jaemüüjalt 
(kellest kõik ei olnud seega j aemüügivõrgu liikmed), millega nä idati üles toetust importija 
esitatud väidetele. Nagu esitatud põhjenduses 182, väidavad jaemüüjad, et Vietnamist pärit 
jalgrataste suhtes meetmete kehtestamisega vä heneks impordi maht, jalgrataste deklareeritud 
müük ning sellega kaasneks ka töökohtade ka otus jaemüügi valdkonna s. Siinkohal tuleks 
märkida, et ka põhjenduses 183 esitatu valgus es puudub jalgrataste puuduj äägi tekke või müügi 
vähenemise oht, sest võib eeldada, et jaemüüjad  hangivad vajaduse korral jalgrattaid teistest 
allikatest peale Vietnami. 
(186)  Pärast lõplike järelduste avalda mist väitsid mõned huvitatud isikud, et õiglase hinnaga jalgrataste 
kättesaadavus ei ole ainus kriteeriumjaemüüjate huvisid seoses Vietnamist pärit jalgratastega 
hinnates. Kõnealused huvitatud is ikud väitsid ka, et tulenevalt kvaliteedi erinevustest ei ole neil 
võimalik ühelt tooteliigilt teisele väga lihtsalt ühe minna. Samas ei esitatud täiendavaid tõendeid selle kohta, et Vietnamist imporditud jalgrattad  on erilist liiki või eril ise kvaliteediga ning et 
taolisi rattaid mujal ei toodeta. Vastupidi, Vi etnamist pärit impordi võrdlemisel valimisse 
 
ET 42   ET kuuluvate ühenduse tootjate toodetud jalgratastega, et arvutada hinna allalöömise marginaal, leiti, 
et nende eri mudelid olid suures osas katt uvad. Kõnealused vastuväited lükati seega tagasi. 
(187)  Komisjonile esitas märkused ka  teine, enam kui 6 000 jaemüüj at esindav jaemüüjate ühendus, 
kes toetas Hiinast pärit impordi suhtes kehtiv aid meetmeid, kuid avaldas vastuseisu Vietnami 
suhtes algatatud menetlusele, väites, et Vietna mist pärit import ei toimunud dumpinguhindadega 
ega põhjustanud mingit kahju. Kuid nagu on kirjas põhjendustes 95 kuni 97, tuvastati Vietnamist 
pärit jalgrataste import dumpinguhindadega ni ng sellise tegevuse tek itatud kahju ühenduse 
tootmisharule. 
(188)  Eelnimetatut arvesse võttes leiti, et dumpinguva staste meetmete kehtestamine Hiinast ja 
Vietnamist pärit jalgratast e impordi suhtes ei ole va stuolus jaemüüjate huvidega. 
5. Tarnijate huvid 
(189)  Uurimise ajal andisid endast teada üks Itaalia tarnija ja ühendus, mille alla kõnealuse tarnija 
kuulus. Nad väitsid, et Itaalias te gutseb enam kui 200 tehast, mis varustavad jalgrattatootjaid 
osadega ning et tarnijate tööstusharu edasine te gevus sõltub seega paratamatult jalgrattatootmise 
jätkumisest Euroopas. Selles küsimuses leiti, et meetmete võtmiseta lõpe tab eeldatavalt veelgi 
enam Euroopa jalgrattat ootjaid tegevuse, mis avaldaks nega tiivset mõju ühenduse jalgrattaosade 
tööstusele ning ohustaks tarnijate töökohti. Seeg a järeldatakse, et dumpinguvastaste meetmete 
kehtestamine oleks tarnijate huvides.  
6. Mõju tarbijatele 
(190)  Komisjon ei saanud ühtegi märkust ühenduse tarbijate ühendustelt seoses Hiina suhtes 
kohaldatavate meetmetega ega võimalike meetmete  kehtestamisega Vietnamist pärit impordi 
suhtes. Tuleks märkida, et tarb ijatel on igal juhul suur valikuvõi malus kõigi tooteliikide osas, 
seda ka Hiinast või Vietnamist pärit jalgratast e impordita. Ühenduse tootmisharu aitab pakutavate 
toodete ammendavale valikule ol uliselt kaasa. Uurimise jooks ul ei ole ilmnenud mingeid 
tarneprobleeme. Selles osas tuleks samuti märkid a, et komisjon sai märkused samalt ühenduselt, 
mida on mainitud põhjenduses 185 eespool. K õnealuse ühenduse poolt esindatud jaemüüjad 
ostavad suurema osa jalgratastest Euroopa tootja telt ning on kaotanud märkimisväärse osa oma 
turust teistele turustuskanalitele, eelkõige hulgimüüjatele. Kuigi nad väidavad, et Hiinast imporditud jalgrattad jaemüügiketti ei jõua, mõjutavad hulgimüüjate turu madalad hinnad 
lõpptarbijate eelistusi, vaatamata jaemüüjate ja hulgimüüjate poolt m üüdavate jalgrataste 
kvaliteedierinevustele. Kõigil ee lnimetatud põhjustel leiti, et mis tahes dumpinguvastaste 
meetmete kehtestamine Hiina ja Vietnami suhtes ei ole vastuolus tarbijate huvidega. 
7. Järeldus ühenduse huvide kohta 
(191)  Hiinast pärit jalgrataste impordi suhtes meetmete  säilitamine ja Vietnamist pärit jalgrataste 
impordi suhtes meetmete kehtestamine oleks selgelt ühenduse tootmisharu ning ühenduse jalgrattaosade tarnijate huvides. See võimaldab  ühenduse tootmisharul kasvada ning taastuda 
täielikult dumpinguhinnaga impordi  tekitatud kahjust. Juhul kui  meetmeid ei kehtestata, on 
tõenäoline, et ühenduse tootmine väheneb veelgi ning veel enam ettevõtjaid lõpetab tegevuse. 
Lisaks ei avalda meetmete kehtestamine olulist mõju importijatele ega jaemüüjatele, sest turul on endiselt saadaval õiglase hinnaga  jalgrattad. Tarbijatelt ei saanud komisjon ühtegi märkust. 
(192)  Eespool nimetatut arvesse võttes järeldatakse , et puuduvad mõjuvad põhjused mitte kehtestada 
dumpinguvastaseid tollimakse Hiinast ja Viet namist pärit jalgrataste impordi suhtes. 
 
ET 43   ET H. KAVANDATAVAD TOLLIMAKSUD 
(193)  Võttes arvesse dumpingu, seonduva kahju ja ühendus e huvide kohta tehtud järeldusi, tuleks 
kehtestada meetmed Vietnamist pärit impordi suhtes, et takistada dumpinguhinnaga impordi 
täiendavat kahju ühenduse tootmisharule. Se oses Hiinast pärit im pordiga tuleks nõukogu 
määrusega (EÜ) nr 1524/2000 kehtestatud meetme id muuta, et võtta arvesse käesolevas 
dumpinguvastaste meetmete kehtimisvajaduse se lgitamise kontrollmenetluses tehtud järeldusi. 
Vastavalt algmääruse artikli 11 lõ ikele 2 tuleks muudetud meetme d kehtestada viieks aastaks. 
(194)  Meetmed tuleks kehtestada tasemel, mis olek s piisav kõnealuse im pordi tekitatud kahju 
kõrvaldamiseks, ületamata seejuures kindlaksteh tud dumpingumarginaali. Kahjustava dumpingu 
mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu ar vutamisel leiti, et meetmed peaks ühenduse 
tootmisharul võimaldama katta tootmiskulud ja saada üldjoontes sellist maksueelset kasumit, mida võiks saavutada ühenduses seda liiki tootmisharus samasuguse toote müügiga tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga im pordi puudumisel. Tuginedes dumpinguhinnaga 
impordile eelnenud kasumitasemele, oli arvutuse s kasutatav maksueelne kasumimarginaal 8% 
jalgrataste müügikäibest.  See on sama suur kui eelmise uurimise puhul, sest puudusid tõendid 
kõnealuse määra muutumise vajaduse kohta.  
(195)  Mitmed koostööd tegevad Hiina ja Vietnami eksportivad tootjad väitsid, et 8%–line 
kasumimarginaal on väga kõrge ning viitasid kaebuses nimetatud protsendimäärale 3,3%, kui 
elujõulisele tööstusele iseloomuli kule kasumimäärale. Lisaks viitasid nad eelmisele uurimisele, 
mille korral leiti, et ühenduse tootmisharu teenit ud kahjum oli -0,6%. Samas leiti, et käesoleva 
uurimise uurimisperioodil tuvastatud tasuvus (3,5%) viitab vaid asjaolule, et ühenduse 
tootmisharu on varasemast dumpingust osalis elt taastunud ning seda ei saa pidada 
kasumimääraks, mida saavutataks dumpinguhinna ga impordi puudumisel. Siinkohal märgitakse, 
et vaatamata meetmete kohaldamisele Hiinas t pärit impordi suhtes, on kõnealune import 
vaatlusalusel perioodil olulis elt suurenenud, ning samas on väga suurel määral kasvanud 
Vietnamist pärit dumpinguhinnaga import. Ant ud tingimustel peetakse eelmisel uurimisel 
tuvastatud 8%-list kasumimarginaali kasutami st kohaseks, sest puuduvad tõendid kõnealuse 
määra muutmise vajaduse kohta. Sellest tulene valt arvestati ühenduse tootmisharu samasuguse 
toote jaoks mittekahjustav hind.  
(196)  Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes hinna allalöömise arvestamiseks 
kindlaksmääratud kaalutud keskmist impordihinda  valimisse kuuluvate tootjate kaalutud 
keskmiste tootmiskuludega, millele oli lisatud kasumimarginaal 8%.  
(197)  Kuna kahjumarginaalid on kõrgemad kui tuva statud dumpingumarginaa lid, tuleks kooskõlas 
algmääruse artikli 7 lõike 2 sätetega kehtestada dumpinguvastased tollimaksud dumpingumarginaalide põhjal. 
(198)  CCCME avaldas soovi võtta asjaomaste toode os as koos koostööd tegevate  Hiina eksportivate 
tootjatega tingimuslikke kohustusi. Selles küsimuses tuleks märkida,  et tarbekaupade puhul ei ole 
kohustuste võtmist varem heaks kiidetud, muu hulgas mudelite keerukuse, er inevate tooteliikide 
ja nende täiendamiseks või muul viisil muutmi seks ette nähtud ajavahemike tõttu. See muudab 
kindlate minimaalsete impordihindade tuvastamis e sisuliselt võimatuks. Peale selle põhjustavad 
need kaalutlused peaaegu ületamatuid raskusi järele valve teostamisel, mistõttu ei ole taoliste 
kohustuste heakskiitmine praktilise lt teostatav. Nimetatud üldkaalut lused kehtivad ka kõnealusel 
juhul. Seega leidis komisjon, et kohustuse võ tmise heakskiitmine ei olnud kõnealuse uurimise 
puhul asjakohane ning pakkumine tuli tagasi  lükata. Komisjon teav itas CCCME-d tehtud 
otsusest. 
 
ET 44   ET (199)  Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad  individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu 
määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seega kajastavad need 
tollimaksumäärad uurimise käigus nimetatud äriühingute osas tuvastat ud olukorda. Nimetatud 
tollimaksumäärasid (erinevalt kõigi muude äriühingute suhtes  kohaldatavast üleriigilisest 
tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende  toodete impordi suhtes, mis pärinevad 
vaatlusalustest riikidest ning on toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste 
isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, m ille tootjaks on mõni teine käesoleva määruse 
regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressiga mainimata äri ühing, sealhulgas konkreetselt 
nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende osas 
kehtib kõigi muude äriühingute su htes kohaldatav tollimaksumäär. 
(200)  Kõik taotlused nimetatud äriühingute indivi duaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade 
kohaldamiseks (näiteks pärast ju riidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga 
tegeleva üksuse asutamist) tuleks saata viivitamata komisjonile8 koos kõigi vajalike andmetega 
eelkõige äriühingu nimevahetuse või tootmisteg evuse või siseriikliku või eksportmüügiga 
tegelevate isikutega seotud võimalike muudatust e kohta. Vajaduse korral vastavalt muudetakse 
määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, ke lle suhtes kohaldatakse individuaalseid 
tollimaksumäärasid.  
(201)  Lähtuvalt eelnimetatud järeldustest, on dump inguvastased tollimaksumäärad järgmised: 
Riik Äriühing Dumpinguvastane tollimaks 
(%) 
Hiina Rahvavabariik Kõik äriühingud 48,5 
Always Co., Ltd.  
Tan Thuan Export processing 
Zone,  
District 7,  Ho Chi Minh City, Vietnam Vietnam 
Kõik muud äriühingud 15,8 
34,5 
(202)  Kooskõlas algmääruse artikliga 20 teavitati kõiki as jassepuutuvaid isikuid olulistest faktidest ja 
kaalutlustest, mille alusel kavatseti teha ette panek Hiina suhtes kohaldatavate meetmete määra 
muutmiseks ning Vietnamist pärit jalgrataste impo rdi suhtes meetmete kehtestamiseks. Neile anti 
võimalus esitada märkusi ja taotleda ärakuulamist. Komisjonile laekus märkusi ning neid võeti võimaluse korral arvesse, 
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: 
                                                
 
8 European Commission 
 Directorate-General for Trade  Direction B 
 Office J-79 5/16 
 B-1049 Brussels 
 
ET 45   ET Artikkel 1 
1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Vietnamist  pärit mootorita jalgrataste ja 
muude rataste (sealhulgas kolmeratt alised veojalgrattad, kuid mitte  monorattad) impordi suhtes, mis 
liigitatakse CN–koodide ex 8712 00 10 (TARICi kood 8712 00 10 90), 8712 00 30 ja ex 8712 00 80 
(TARICi kood 8712 00 80 90) alla.  
2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida koha ldatakse vaba netohinna suhtes ühenduse piiril 
enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmi ste äriühingute toodete osas järgmine: 
Riik Äriühing Dumpinguvastane 
tollimaks (%) Tarici lisakood 
Always Co., Ltd., Tan 
Thuan Export processing Zone, District 7, Ho Chi Minh City, Vietnam  15,8 A667 
Vietnam 
Kõik muud äriühingud 34,5 A999 
3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatak se kehtivaid tollimaksualaseid sätteid. 
Artikkel 2 
Nõukogu määruse (EÜ) nr 1524/2000, millega kehtesta takse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina 
Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suht es, artikli 1 lõige 1 as endatakse järgmisega: 
„Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit mootorita 
jalgrataste ja muude rataste (seal hulgas kolmerattalised veojalgrattad,  kuid mitte monorattad) impordi 
suhtes, mis liigitatakse CN–koodide ex 8712 00 10 (TARICi kood 8712 00 10 90), 8712 00 30 ja ex 
8712 00 80 (TARICi kood 8712 00 80 90) alla“.  
Nõukogu määruse (EÜ) nr 1524/2000, millega kehtesta takse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina 
Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suht es, artikli 1 lõige 2 as endatakse järgmisega: 
„Lõplik tollimaks, mida kohaldat akse vaba netohinna suhtes üh enduse piiril enne tollimaksu 
sissenõudmist, on 48,5 %“. 
Artikkel 3 
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . 
Brüssel,  
 Nõukogu nimel 
 eesistuja