ET Euroopa Liidu Teataja C 134/49

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

2013/C 134/11

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse kohta vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2)

„WATERFORD BLAA”/„BLAA”

EÜ nr: IE-PGI-0005-0980-05.03.2012

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus

„Waterford Blaa”/„Blaa”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Iirimaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 2.4. Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted.

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

„Waterford Blaa”/„Blaa” on pehme tainane saiake, mida eristab selgelt toote valge jahune pealispind.

Saiakesel on allpool nimetatud tunnused.

Kuju „Waterford Blaa”/„Blaa” võib olla ümara või nelinurkse kujuga. Seda valmistatakse nii krõbeda kui ka pehme koorikuga. Saiakesed rullitakse ümaraks ning laotakse ümarana küpsetusplaadile, kuid küpsemise ajal kerkides surutakse nad üksteise vastu nii, et nende lahtitõmbamisel tekib nelinurkne kuju, samas kui kuplikujuline ülaosa jätab neist ümara mulje.

Suurus „Waterford Blaa”/„Blaa” kõrgus on 3–4,5 cm, läbimõõt 8–12 cm ja kaal 40–65 g.

Esitlusvorm Toodet „Waterford Blaa”/„Blaa” võidakse esitleda kahel eri kujul. Krõbeda koorikuga Robustse nelinurkse või ümara kujuga saiake, millel on jahuga üle puistatud kuplikujuline krõbe pealispind. Esimesel hammustuskorral on tunda krõbedust ning seejärel tainast sisu, millel on nõrk linnasemaitse. Hästi küpsenud tume koorik jätab suhu meeldiva mõru järelmaitse. Pehme Selgelt nelinurkse, ovaalse või ümara kujuga pehme heledat värvi saiake, mis on paksult jahuga üle puistatud. Veidi magus linnasemaitse, kerge, kuid kindel ja suus sulav tekstuur.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

— säilitusaineteta kõrge valgusisaldusega küpsetusjahu

— söögisool

— presspärm

— tainaparandaja

— vesi

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

—

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

— 1. etapp: segamine

— 2. etapp: kergitamine

— 3. etapp: rullimine

— 4. etapp: osadeks jagamine ja kergitamine (sh jahu lisamine)

— 5. etapp: lapikuks vajutamine ja veeretamine (sh jahu lisamine)

— 6. etapp: lõppkergitamine (sh jahu lisamine)

— 7. etapp: küpsetamine

— 8. etapp: hindamine

— 9. etapp: jahutamine

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

—

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta

—

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond hõlmab kogu Waterfordi krahvkonda ning vahetult Waterfordi krahvkonnaga piirnevat Kilkenny krahvkonna lõunapoolsemat osa, mis koosneb Lõuna-Piltowni valimispiirkonda kuuluvatest Ullidi ja Dunkitti valimisringkondadest. Piirkonda läbib Blackwateri jõgi ning selle piiridesse jäävad Dangani, Narabawani, Moolumi, Newtowni, Skeardi, Greenville’i ja Ullidi vallad.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

5.1. Geograafilise piirkonna eripära

„Waterford Blaa” küpsetamise traditsioon ulatub tagasi hugenottide saabumisaega. Sel ajal ning kogu keskaja vältel oli Waterford mõjukas kaubanduslinn. Kaubavahetuses Inglismaa ja mandririikide, peamiselt Hispaania, Prantsusmaa ja Itaaliaga kaubeldi naha, nisu, jahu, või ja Waterfordi piirkonna muude põllumajandussaadustega.

Arvestusraamatud hävisid kodusõja ajal, kuid suulise pärimuse kohaselt saadeti 1685. aastal suur osa Prantsuse protestante välja erinevatesse riikidesse, kes olid nõus neile varjupaika andma, sealhulgas Inglismaale ja Iirimaale. Lihtsa ligipääsetavuse tõttu oli Waterford Prantsusmaalt põgenenute jaoks ahvatlev koht. See oli nende kodurannikule piisavalt lähedal, et asjaolude muutumise korral sinna tagasi pöörduda, ning seal oli kaubasadam, mis võimaldas ettevõtlikumatel põgenikel arendada oma kauplemisoskusi.

Selle perioodi suulise pärimuse kohaselt hakkasid hugenotid küpsetama tainajääkidest tehtud leivatoodet seitsmeteistkümnenda sajandi lõpus. Waterfordi pagarite arvates oli toote „Waterford Blaa”/„Blaa” nimetuseks hugenottide ajal „blaad” või „Blanc” ning seoses toote populaarsuse kasvuga hakkasid hugenottidest pagarid valmistama tainast juba spetsiaalselt selle küpsetamiseks. Nimetus „blaad” või „Blanc” moondus hiljem kujule „Blaa” ning sellisena kasutatakse seda tänapäevani.

Toode kogus tuntust 19. sajandi alguses, eeskätt vaesema rahva seas, kui Iiri Kristlike Vendade ordu rajaja Edmund Ignatius Rice (1762–1844) alustas 1802. aastal „Waterford Blaa”/„Blaa” küpsetamist oma pagaritöökojas, mis asus Waterfordi linnas Mount Sioni koolis. Tänu lihtsatele põhikoostisainetele oli „Waterford Blaa”/„Blaa” odav ja kohalike elanike seas populaarne.

„Waterford Blaa”/„Blaa” valmistamiseks on vaja erioskusi, mille hugenotid on kohalikele edasi andnud. Tainas vajab palju sõtkumist, valmistamise eri etappidel puistatakse see vähemalt kolmel korral käsitsi jahuga üle ning enne küpsetamist surutakse valmistoode käega lapikuks. Sellega välistatakse võimalus, et toodet saaks valmistada täielikult masinatega, ning tagatakse toodete ühtlane tekstuur ja maitse.

5.2. Toote eripära

Erinevalt selle kategooria teistest toodetest ei sisalda „Waterford Blaa”/„Blaa” säilitusaineid ega lisandeid ning see valmistatakse ainult säilitusaineteta kõrge valgusisaldusega küpsetusjahust, söögisoolast, presspärimist, tainaparandajast ja veest.

Jahu lisamisega tekitatakse tootele valge pealiskiht, millest on tingitud „Waterford Blaa”/„Blaa” iseloomulik robustne praguline välimus. Kuna „Waterford Blaa”/„Blaa” küpsetamisel ei kasutata auru, aitab jahuga paksult ülepuistamine kaitsta toodet ahjukuumuse eest ning parandab selle välimust. Kogu „Waterford Blaa”/„Blaa” valmistamisprotsessis – rullimisel, kergitamisel jne – kasutatakse rohkesti jahu ning seda võidakse puistata ka toote alla.

„Waterford Blaa”/„Blaa” saiakestele on iseloomulik ebaühtlane kuju ja suurus.

„Waterford Blaa”/„Blaa” valmistamiseks kasutatav tainas on paksem ja sisaldab vähem vett kui muude leivatoodete tainad. „Waterford Blaa”/„Blaa” saiakeste küpsetusaeg on pikem ning tänu sellele tekib iseloomuliku linnasemaitsega tugevam koorik. Saiakeste ebaühtlane kuju ja eristuvus tagatakse käsitsi lapikuks vajutamisega.

„Waterford Blaa”/„Blaa” on populaarne hommikusöögitoode, mida enamasti küpsetatakse öösel ja müüakse pagaritootena. Tavaliselt süüakse seda võiga või tehakse sellest lõunaks võileibu erinevate täidistega, näiteks praekartulid, punavetikad, iiripärane veisefilee ja kaste. Levinud arvamuse kohaselt maitseb „Waterford Blaa”/„Blaa” aga kõige paremini värskelt küpsetatuna, kui sellest käega tükke rebida.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

„Waterford Blaa”/„Blaa” ja piirkonna seose aluseks on toote maine, allpool kirjeldatud traditsiooniline tootmismeetod ning punktis 5.2 kirjeldatud eriomadused.

„Waterford Blaa”/„Blaa” maine tuleneb selle ajaloolisest päritolust. „Waterford Blaa”/„Blaa” valmistamine algas koos Prantsuse hugenottide saabumisega 17. sajandil ning nemad õpetasid selle küpsetamist kohalikele elanikele.

„Waterford Blaa”/„Blaa” on sedavõrd tuntud, et sellest on kirjutatud ka mitmetes trükiteostes, näiteks Eddie Wymberry mälestusteraamatus „Well! Recollections of Waterford in the 1940s and 1950s”.

Toote maine on säilinud mitmete põlvkondade vältel. 1962. aasta kevadel ilmus kohalikes uudistes sõnum Waterford Blaa’d vedanud autoga toimunud õnnetuse kohta. Käsipiduri rikke tõttu hakkas auto allamäge veerema nii, et juht jäi auto ja majaseina vahele.

Tootel on töölisi, sealhulgas Waterfordi kristallitehase töötajaid kosutava toidu maine. 30. jaanuaril 2004. aastal ajalehes Munster Express ilmunud artiklis öeldakse: „On teada, et paljud peened kristallitooted on valminud pärast värskelt võitatud blaa söömist.”.

2008. aastal anti „Waterford Blaa”/„Blaa” küpsetajatele Iirimaa toidufestivalil Euroopa kokkade organisatsiooni Euro-Toques auhind kohaliku traditsioonilise toote alleshoidmise eest, sest „Waterford Blaa”/„Blaa” on üks Iirimaa tuntud kohalikest toitudest, mille ajalugu algab veel enne 18. sajandit. „Waterford Blaa”/„Blaa” on sedavõrd rohkete kasutusvõimalustega ja Waterfordi igapäevaellu nii sisse juurdunud, et selle traditsioonilist retsepti on hoitud üle paljude põlvkondade.

Toote nimetus ja piirkonna nimi on muutunud sünonüümideks. Sageli kasutatakse seda Waterfordi sümbolina. Kohaliku raadiojaama WLR FM hommikuprogrammi nimi on The Big Blaa Breakfast Show (Suure blaahommikusöögi saade) ning nimetuse „Waterford Blaa”/„Blaa” abil reklaamitakse ka kohalikke sündmusi, näiteks traditsioonilist muusikaüritust Fleadh Blaa Hooley!, millega koguti raha Waterfordi 2012. aasta toidufestivali Dungarvan and Fleadh Cheoil na Mumhan (Munster Fleadh) korraldamiseks.

„Waterford Blaa”/„Blaa” iseloomulikud tunnused on jahuga kaetud praguline välimus, ebakorrapärane kuju, tainane tekstuur ja linnasemaitse. Need on tingitud hugenottide traditsioonilistest küpsetusmeetoditest (sõtkumine, jahuga üle puistamine, käega lapikuks vajutamine ja küpsetamine), mida pagarid kasutavad vastavalt lihtsale traditsioonilisele retseptile.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (3) artikli 5 lõige 7)

http://www.agriculture.gov.ie/gi/pdopgitsg-protectedfoodnames/products/

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1

(2) Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3) Vt joonealust märkust 2.