ET    ET ET 
 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 20.9.2010 
SEK(2010) 1035 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
 
Lisatud dokumendile: 
KOMISJONI ETTEPANEK EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE: 
 
“RAADIOSPEKTRIPOLIITIKA PROGRAMM” 
   
MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE 
  
{KOM(2010) 471} {SEK(2010) 1034} 
 
ET 2   ET MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE 
1. ÜLDINE TAUST  
Spekter on olulise tähtsusega digitaalühiskonn a ja kiirete traadita te enuste arendamisel, 
majanduse taastumise ja kasvu edendamise l ning kõrge kvaliteed iga töökohtade ja ELi 
pikaaegse konkurentsivõime jaoks. Spektripoliiti ka suundi ja eesmärke on vaja käsitleda ELi 
tasandil Euroopa digitaalarengu tegevuskava ja strateegia Eur oopa 2020. aastal (aruka, 
jätkusuutliku ja kaasava maja nduskasvu strateegia) kontekstis. 
Kavandatavas raadiospektripoliitika program mis (RSPP) on esitatud poliitika suunad ja 
eesmärgid spektri kasutamise strateegilisel planeerimisel ja ühtlustamisel ELis, nagu seda nõutakse elektroonilise  side 2009. aastal
1 muudetud õiguslikus raamistikus. Esimene 
programm hõlmab aastaid 2011–2015, et kindlustada poliitikate lähenemine ja järjepidevus 
ELis ning võimaldada piisavat paindlikkust, et toime tulla te hnoloogia ja turu arenguga selles 
ajavahemikus. 
Enamus RSPP komponente määrati kindlaks spektrit käsitlenud ti ppkohtumisel 2010. aasta 
märtsis, kuhu parlament ja komisjon kutsusi d kokku enamiku sidusrühmade esindajad. See 
tugineb ka konsultatsioonidele üldsusega ja raadiospektripoliitika töörühma arvamusele. 
2. PROBLEEMI MÄÄRATLUS  
Spekter on napp loodusvara, mille kasutamine on piiratud füüsikaseaduste ja tehnoloogiaga. 
Nõudlus kvaliteetse ja kulutasuva spektri järe le ületab sageli pakk umist, eelkõige uute 
tehnoloogiate ja rakenduste esilekerkimisel. Nappus võib tuleneda ka ebatõhususest spektri 
õiguslikul haldamisel või spektri tehnilisel kasutamisel. 
Nappus takistab majanduslike ja sotsiaalsete  eeliste teket ning põhj ustab „kääre” traadita 
teenuste kasvava nõudluse ja spektri pakkumis e vahel. See tekitab lisakulusid, kahandab 
ärivõimalusi, lämmatab uuenduslike tehnoloogiaid ja  teenuseid ning takist ab teatavate avalike 
ja äriliste teenuste teket. 
2.1. Spektri kasutamine alla optimaalset taset 
Spektri kasutamise tõhusust mõjutavad järgmised tegurid: 
– kasutajate vahelise segamise oht ja võimaliku kahju määr; 
– seadmete ja võrkude tõhususe tase; 
– spektri õiguslik haldamine, mis mõjutab kasu tamise intensiivsust; see hõlmab sageduste 
eraldamise mudeleid (haldus, turg, kollektiivne kasutus), spektri tõhusat jagatud kasutamist 
võimaldavate tehnoloogiate kasutamist (n t kognitiivne raadio) ja motivatsiooni 
investeerida tõhusamatesse infrastruktuuridesse  (nt halduslikult kehtestatud motiveeriv 
hinnakujundus), seda ka avalikus sektoris, kes on olulise tähtsusega spektrikasutaja; 
                                                 
1 Uue raamdirektiivi artikli 8a lõige 3 
 
ET 3   ET – ühetaolised juurdepääsutingimused spek trile kogu ELis ja ELi  naaberriikides. 
2.2. Toimetulek üha suureneva sõltuvusega spektrit vajavatest rakendustest 
Arvestades spektri nappust, sõltub juurdepääs sellele prioriteetidest ja valikutest. Kui teatavad 
valikud võib jätta turu teha (nt oks jonid), siis teatavad priorit eedid (nt inimelude ohutus) tuleb 
määrata riigiasutuste poolt. 
Spektrihaldust käsitlev ad otsused võivad mõjutada või m oonutada konkurentsi, muutes turul 
tegutsejate rolle ja mõjuvõimu, nt andes turg u valitsevatele kasutaja tele teenimatuid või 
soovimatuid konkurentsieeliseid. Seega peavad poliitikavalikud tagama varasematest õigustest kinnipidamise ja vältima konkurentsimoonutusi. 
2.3. ELi tasandi meetmete eelised 
Riigipiirid pole raadioedastusele takistusek s ja riiklike lähenemiste vastuolulisus võib 
takistada spektri kasutamist. 
Ebapiisaval kooskõlastuse l võib olla muid nega tiivseid mõjusid: 
– siseturu killustamine, mis takistab mastaab isäästu ja suurendab seetõttu kulusid; 
– piiriülesed häired, mis takist avad kõigil liikmesriikidel sp ektri tõhusaimat kasutamist; 
– spektriküsimuste väiksema tõhususega rahvus vaheline kooskõlastamine väljaspool ELi, 
sest puudub “ühine hääl”; 
– kasutamata jäävad võimalused  innovatsiooni edendamiseks Eu roopa tasandil ning võimalik 
viivitus strateegilis te investeeringutega. 
Nii elektrooniliste sideteenuste uus Euroopa õigu slik raamistik kui ka raadiospektrit käsitlev 
otsus peegeldavad ELi kooskõlastuse eeliseid spektriga seotud olemasolevate riiklike 
eelisõiguste piirides (nt riigikaitse, kultuur). 
3. E
ESMÄRGID  
Esimeses RSPP-s on näidatud, kuid as spektri kasutamine võib 2015. aastani kaasa aidata ELi 
poliitikaeesmärkide saavutamisele, ning näitab  üldjoontes, kuidas s uurendada spektrile 
juurdepääsuga kaasnevaid sotsiaalse id, majanduslikke ja keskkonnaeeliseid. 
Arvestades kirjeldatud probleeme, või b määratleda järgmised eesmärgid: 
• toetada spektripoliitika kaudu strateegias EL 2020 ja Euroopa digitaalarengu tegevuskavas 
traadita lairibaühenduste suhtes püs titatud eesmärkide saavutamist; 
• soodustada spektri kasutamise tõhusust ELi polii tikates, edendades eelkõige paindlikkust ja 
konkurentsi; 
• edendada innovatsiooni Euroopa tasandil; 
• kõrvaldada spektrihalduses esinevad puudused ELi pädevus se kuuluvates valdkondades; 
 
ET 4   ET • toetada kliimamuutuse vastase võitluse eesmärke ja edendada energiatõhusust, nagu 
nähakse ette strateegia s EL 2020 ja Euroopa digita alarengu tegevuskavas; 
• kaitsta Euroopa poliitik a huvisid rahvusvahelisel areenil ja  toetada liikme sriike suhtluses 
kolmandate riikidega; 
• aidata kaasa seadmete, teenuste ja võrkude siseturu edendamisele. 
4. POLIITIKAVALIKUD  
Poliitikavalikute tegemisel lähtuti ELi ta sandil toimuva edasise ühtlustamise ja 
kooskõlastamise võimalikust lisaväärtusest ja meetmetest, mis võivad suurendada 
spektrikasutuse tõhusust ja koos sellega k aasa tuua majanduslikke , sotsiaalseid ja 
keskkonnaeeliseid. 
Mõjuhinnang näeb RSPP puhul ette kolme stsenaariumi: – spektri haldamine jätkub praeguse raamis tiku kohaselt, ilma et strateegilise 
poliitikaprogrammi alusel m ääratletaks täiendavaid poliit ilisi suundi ja eesmärke; 
– RSPP piirdub raamdirektiivi kohaldamisalaga , st elektrooniliste sideteenustega; 
– programmis käsitletakse kõiki  valdkondi, kus spektri kasu tamine ühisturgu mõjutab. 
Mõjuhinnangus hinnatakse ka iga teemaval dkonna puhul sobivat strateegilist tasandit: 
– esimese RSPP alusel ei määra tleta strateegilist eesmärki; 
– määratletakse strateegiline eesmärk edasiseks analüüsiks koos huvitatud isikutega; 
– määratletakse strateegiline eesmärk, millele peavad järgnema konkreetsed sisu või 
protseduuridega seotud tegevused. 
5. M
ÕJUDE HINDAMINE  
Kuna RSPP on kõrgetasemeline strateegiadokument, siis pole iga valiku potentsiaalse mõju 
või proportsionaalsuse üksikasja lik analüüs võimalik. Seetõttu  piiritletakse käesolevas 
mõjuhinnangus igale valikule vastavad val dkonnad ja hinnatakse, kas ELi sekkumine võib 
lisada väärtust ja olla tõhusam kui tegevus  riiklikul või piirkondlikul tasandil. Kuna 
mõjuhinnang käsitleb sarnaselt RSPP eelnõuga stra teegilist taset, kontrollitakse selles, kas 
kavandatav seadusandlik meede vastab prop ortsionaalsuse põhimõtte le; selles kajastub 
õiguslikus raamistikus ja sidusrühmade poolt väljendatud vajadus määrata kindlaks ELi 
tasandil spektripoliitikale antav strateegiline suund, sest ELi po liitika meetmeid ei saa enam 
otsustada juhtumipõhiselt, arvestades nende mõ ju paljudele sektorit ele ja valdkondadele, 
milles ELil on erinev pädevuse määr. 
 
ET 5   ET 5.1. Valikute mõju esimesel tasandil 
5.1.1.  RSPP puudub 
See välistaks ülejäänud kahes valikus kirjelda tud eelised ning oleks vastuolus seadusandja 
tahtega. 
5.1.2.  Elektrooniliste sideteenustega piirduv RSPP 
See võimaldaks ELi poliitika prioriteetid e arenemist suurema läbipaistvuse ja 
prognoositavusega. Laiaulatuslikud konsultats ioonid võiksid anda lisavõimalusi teabe 
kogumiseks tulevikus tekkiva nõudluse ja sidusrühmade ees seisvate raskuste kohta. 
Liikmesriikide ja Euroopa Parlamendi selg e heakskiit toetaks järgnevaid algatusi. 
Programmi ettevalmistamine ei tekita märkimisväärseid kulusid peale ELi tavapäraste 
halduskulude. 
5.1.3.  Elektrooniliste sideteenuste piiridest väljuv RSPP 
Konsultatsioonid üldsusega ja spektrit käsitlev tippkohtumine näitasid, et võtmeküsimused 
ulatuvad sageli väljapoole elektroonilist side t mitmetesse valdkondlikesse huvipiirkondadesse 
(nt elektrooniliste sidevahendite põhine ringhääli ng, transport, riigikaits e, avalike teenustega 
seotud kasutamine, keskkond, kosmos). RSPPd  tasakaalustab pare mini ulatuslikum 
andmekogu ja see võtab arvesse kõiki praegusi ja  tulevasi spektrikasutusi. Spektri jagatud 
kasutamise võimalusi saab laiendada kõiki kasu tajaid arvestades, ületamata samas siseriikliku 
pädevuse piire. Sidusrühmad avaldasid selg elt soovi, et programmi kohaldamisala oleks 
võimalikult lai. 
5.2. Valikute mõju teisel tasandil 
Poliitika eesmärgid võivad hõlmata poliitika si su või protsesse/met odoloogiat ning piirduda 
elektroonilise sidega või minna sellest kaugemale. Määratletud on viis teemat. 
5.2.1.  Euroopa digitaalarengu tegevuskav a täitmisele kaasa aitamine 
Strateegia „Euroopa 2020. aastal”  suurprojekti „Eur oopa digitaalarengu tegevuskava” alusel 
tahetakse saavutada digitaalse ühisturu jät kusuutlikke majanduslikke eeliseid, mis põhineks 
ülikiirel Internetil ja koostali tlusvõimelistel rakendustel. See aitaks saavutada eesmärki, et 
kõigil inimestel oleks juurdepääs lairib aühendusele 2013. aastaks ning juurdepääs 
internetiühendusele kiiruseg a üle 30 Mbit/s aastaks 202 0, kusjuures rohkem kui 50 % 
Euroopa leibkondadest kasutaks üh endust kiirusega üle 100 Mbit/s. 
Traadita teenused toetavad seda eesmärki,  täiendades kaabelühendusel põhinevaid 
infrastruktuure, mis ei võimalda kogu territoor iumi katmist. Traadita lairibateenused on 
täienduseks ka püsijuurdepääsule ja võimaldavad kasutamise mobiilsust. 
Kaalutud poliitikavalikud: – Esimeses RSPPs ei määratleta eesmärki
: see lubaks liikmesriikidel kasutusele võtta 
erinevaid traadita lairibaühendus te väljaehitamise strateegiaid  ning tekitaks ELis segadust. 
 
ET 6   ET – Määratletakse eesmärk, millele peab järgnema edasine analüüs/uuring : võimaldab teha 
teadlikumaid poliitikavalikuid tänu täielikumat ele andmetele; eriti on vaja paremini aru 
saada iga edastusplatvormi potentsiaalsest rollist. 
– Kindlad meetmed määratletakse kohe alguses . Võimalikud meetmed hõlmavad järgmist: 
1. lähiajal teha lairibakasutusele kättesaad avaks rohkem spektrit, kiirendades juba 
selleks eesmärgiks ette nähtud spektri jaot amist ja tagades, et kõik kodanikud saaksid 
piisava kiirusega lair ibaühenduse 2015. aastaks; 
2. määrata ühtlustatud spekter satelliit-lairibateenustele; 
3. tagatakse digitaalse dividendi jagamise  kooskõlastus: määrata ühtne kuupäev 800 
MHz käsitleva otsuse täitmiseks; tagada, et digitaalne divi dend oleks täielikult 
kasutatud lairibajuurdepääsu parendamise ks hõredalt asustatud piirkondades ja 
sotsiaalselt vähe kaitstud rühmade huvides. 
Kõik muud konkreetsed meetmed nõuaksid esma lt paremat arusaamist turu ja tehnoloogia 
tõenäolistest suundumustest. 
5.2.2.  Lihtsa ja võrdse juurdepääsu soodustamine 
Spektrile juurdepääsu lihtsustamiseks tuleb kõrv aldada õiguslikud tõkked (luua paindlikkust), 
mis takistavad innovatsiooni ja turule sisenemist ja milleks võivad olla piirangud teenustele ja 
tehnoloogiale, ning lubada spektr iga kauplemine. Võrdne juurdep ääs spektrile eeldab tõhusat 
konkurentsikeskkonda ja konkurentsimoonutuste vält imist olemasolevate kasutusõiguste 
ümbermääramisel (uuesti rendile andmisel). 
Kaalutud poliitikavalikud on järgmised: – Esimeses RSPPs ei määratleta eesmärki
: see eeldab, et piisav paindlikkus on ELi tasandil 
saavutatud juba. 
– Määratletakse eesmärk, millele peab järgnema edasine analüüs/uuring : sellele valikule on 
mõningane toetus, kuid saadaval  on juba arvukalt tehnilisi ja majandus likke uuringuid ja 
pole selge, millised täiendavad uuringud on  veel vajalikud. Tegelik probleem on 
liikmesriikide poliitiline tahe tõhusalt rakendada turupõhiseid mehhanisme. 
– Kindlad meetmed määratletakse kohe alguses : põhilisteks kaalutud meetmeteks on lubade 
andmise tingimuste ja korra üldsuuniste väljatöötamine, et parandada kasutamise paindlikkust ja vältida konkurentsimoonutusi, ning täiendava spektr i kindlaks määramine 
ja eraldamine uuenduslikele rakendustele üht lustatud tehnilistel tingimustel üldlubade 
andmise teel. See tooks majandusel e ja innovatsioonile suurt kasu. 
5.2.3.  Spektrikasutuse tõhususe parandamine 
Spektri tõhus kasutamine on raamdirektiivi ja raadiospektrit käsitleva otsuse põhimõtteks. 
Kolm võimalikku valikut ulatuvad meetmete mitt ekasutamisest kuni spet siifiliste rakenduste 
jaoks ettenähtud meetmeteni (nt tõhusam jagamine, et hõlbustada kooskõlatatud 
spektrikasutust avaliku julgeoleku ja katastro ofiabi jaoks). Vahepeal ne valik kutsub üles 
praegust spektrikasutust inventeerima ja anal üüsima ning uuringuid korraldama, et valmistada 
ette õiguslikud algatused spektraalsel t tõhusamate tehnoloogiate kasutamiseks. 
 
ET 7   ET 5.2.4.  Panus kliimamuutuste vastasesse võitlusse 
Strateegia EL 2020 eesmärk on jätkusuutlik kasv ning jätkusuutlik, ressursitõhus ja 
konkurentsivõimeline majandus. Spektril põhine vad rakendused võivad panustada nende 
eesmärkide saavutamisse põhiliselt kahes valdkonnas, milleks on arukad võrgud energiatarbimise vähendamiseks ja arukad liik lusjuhtimissüsteemid süsinikdioksiidi heidete 
vähendamiseks. 
Valik, kus meetmed puuduvad, ei sobi kokku selle t eema kõrge poliitilise prioriteediga ELis. 
Edasiste uuringute ja analüüs ide korraldamine piirdub arukate transpordisüsteemidega. 
Kolmas valik oleks edasiminek kindlate meet metega, kuid need meetmed pole praegu veel 
selgelt määratletud. 
5.2.5.  Välissuhete parendamine 
Uues õiguslikus raamistikus võib komisjon teha parlamendile ja nõukogule ettepanekuid 
ühise poliitika eesmärkide kohta rahvusvahelise  spektripoliitika kooskõlastamiseks. Kõige 
esimesed rakendused on seotud Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu ülemaailmse raadioside konverentsiga 2012. aast al, kus peetakse ELi spektr ipoliitikatele vahetut mõju 
omavaid läbirääkimisi. RSPP oleks kõige s obivamaks vahendiks, milles määrata kindlaks 
eesmärgid ELi poliitikate kaitsmiseks rahvusvahelisel tasandil. 
Esimene valik ehk status quo  ei loo eeliseid ega ohtusi d. Teine valik piiraks RSPP 
kohaldamise välissuhete alal elektroonilise si dega. Selle korral käsitletaks ainult osa 
rahvusvahelise päevakorra võtmeküsimustest. Kolmas valik, mis samuti väljub elektroonilise 
side piiridest, vastab kõige  paremini kõigile ELile h uvi pakkuvatele valdkondlikele 
poliitikatele. 
5.2.6.  Halduskoormuse hindamine 
Kuigi RSPP eelised ja kulud sõltuvad märkimis väärselt algatustest ja valikutest, ületab 
eelistest saadav kasu kõigil uuritud juhtudel se lgelt täiendavaid halduskulusid. Seda tuleb 
täiendavalt hinnata hiljem, pärast konkreetsete meetmete kavandamist. 
6. V
ALIKUTE VÕRDLEMINE  
6.1. Valikute võrdlus esimesel tasandil (R SPP strateegiline kohaldamisala) 
Parim valik esimese RSPP kohaldamisala jaoks, mida toetavad laialdaselt ka välised 
sidusrühmad, on laiendada kohaldamisala välj apoole elektroonilise si de piire vastavalt 
valikule 3. 
6.2. Valikute mõju teisel tasandil 
6.2.1.  Euroopa digitaalarengu tegevuskav a täitmisele kaasa aitamine 
Maapealsete traadita teenuste lairibajuurdepääsu puhul kajast ab valik 3 kõige paremini 
Euroopa 2020. aasta strateegia  prioriteete ja sidusrühmade soove (meetmed on esitatud 
punktis 5.2.1). 
 
ET 8   ET Satelliit-lairibateenuste puhul  on soovitatav kasutada valikut 2, kuna enne konkreetsete 
meetmete rakendamist tuleb täiendavate uuringute abil hinnata teostatavu st ja hinda tarbijate 
jaoks, kellele tagatakse määratud kiirusel  lairibajuurdepääs satelliidi kaudu.  
6.2.2.  Lihtsa ja võrdse juurdepääsu soodustamine 
Kuigi mõjuhinnangu kohaselt on parim valik siduv kooskõlastamine (turupõhise lähenemise 
laialdaselt kooskõlastatud kasutuselevõtt, tagade s ühtlustatud paindlikud kasutustingimused), 
toetavad liikmesriigid ainult vabatahtlikku kooskõlastamist. Kuid komisjon peab valikut 3 
ainsaks teostatavaks valikuks ning kavandab samme parema kooskõlastuse saavutamiseks 
riiklikku paindlikkust piiramata. 
6.2.3.  Spektrikasutuse tõhususe parandamine 
Eelistatud on valik 2 (edasised uuringud), ku na kõiki kavandatud küsimusi tuleb enne 
õiguslike meetmete kehtestamist täiendavalt uur ida. See võimaldab ka konsensuse tekkimist 
osalejate vahel, eelkõige avalikus sektoris. 
6.2.4.  Panus kliimamuutuste vastasesse võitlusse 
“Arukate transpordisüsteemide” puhul jäädakse valiku 1 juurde , kuna hiljuti võeti vastu 
põhilised otsused spektri eraldamiseks. Sellest hoolimata jätkaks komisjon seiret. 
Energiatõhususe küsimuses on enne kindlate e ttepanekute väljatöötamis t vajalik põhjalikum 
analüüs ning eelistatakse valikut 2. 
6.2.5.  Välissuhete parendamine 
Soovitatav on valik 3. Kuna enamus rahvusvahelis i lepinguid sõlmitakse pikaks ajaks, siis 
tuleb Euroopa huvide kaitsmiseks ja tegevuskavade  kindlustamiseks tulevaste arengute suhtes 
tegeleda oluliste poliitikate sp ektrinõuetega. Väljapoo le elektroonilise side valdkonda jäävad 
asjaomased ELi poliitikad on näiteks jätkusuutliku arengu ja kliimamuutuste poliitikad. Seadusandja soov on näha rahvusvahelistel sp ektriläbirääkimistel suuremat ELi sisest 
kooskõlastatust. 
6.3. Lõpparvamus mõju järelhindamiste kohta 
Kuna olulise mõjuga järelmeetmete kohta tu leb koostada eraldi mõjuhinnangud, loetletakse 
käesolevas mõjuhinnangus juba need jä relmeetmed, mille puhul on mõjuhinnang ilmselt 
vajalik. 
Kollektiivse spektrikasutuse koh ta on kavas välja anda teat is. Kui kättesaadavaks saab 
rohkem teavet, siis koostatakse koos järgmiste luba de andmist ja kollektiivset spektrikasutust 
käsitlevate meetmetega ka mõjuhinnang. 
Tehnilise ühtlustamise meetmeid pole vare m mõjuhinnangutes kä sitletud. RSPP võib nõuda 
spektrikasutuse kindlate tüüpide puhul sellis eid meetmeid, mis võiksid olla mõjuhinnangu 
objektiks, kui nende mõju on piisavalt oluline ja kui otsustusprotsessis (milles osalevad sidusrühmad, Euroopa postside- ja telekomm unikatsiooniadministrats ioonide konverents, 
raadiospektripoliitika töörühm ja raadiospektr ikomitee) ei põhjendata meetmeid piisavalt. 
 
ET 9   ET Kui otsustatakse valiku 2 kasuks , siis uuritakse täiendava mõ juhinnangu vajadust, tuginedes 
komisjoni suunistele ja ette valmistustööle ning lähtudes võ imaliku meetme iseloomust. 
7. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Arvestades RSPP üldist strateeg ilist laadi, peavad hindamine  ja järelevalve jääma samuti 
üldisele strateegilisel e tasandile. Edasisi konkreetseid meet meid, mis tuleb vastu võtta RSPP 
kohaselt, hinnatakse sellek s sobival ajal eraldi. 
ELi poliitika konkreetsete näitajate järelevalv ele tuleb kasuks individuaalse valdkondliku 
poliitika algatuste, nt energiatõhususe, kosmo sepoliitika või digit aalarengu tegevuskava, 
üksikasjalikum hindamine. 
Koostöös raadiospektripoliitika töörühmaga jälgib komisjon ka  seda, kas tehnoloogilised ja 
õiguslikud riiklikud ja rahvuslikud arengud mõ jutavad nõudlust spektri järele ja selle 
kasutamist.