EUROOPA KOMISJON Brüssel,28.2.2019 COM(2019) 110 final 2019/0060(NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Bosnias ja Hertsegoviinas käsitleva Euroopa Liidu ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelise staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta määruse (EL) 2016/1624 (mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet) artikli 54 lõikes 3 on sätestatud, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet võib koordineerida liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelist operatiivkoostööd välispiiride halduse valdkonnas. Sellega seoses võib amet viia välispiiridel ellu tegevusi, milles osalevad üks või mitu liikmesriiki ja vähemalt üks asjaomase liikmesriigi naabruses paiknev kolmas riik, kes on selleks oma nõusoleku andnud, ning mida võidakse teostada kolmanda riigi territooriumil. Vastavalt määruse (EL) 2016/1624 artikli 54 lõikele 4 sõlmib liit asjaomase kolmanda riigiga staatust käsitleva kokkuleppe, kui vastavalt kavandatule lähetatakse Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmad kolmandasse riiki tegevuseks, mis kätkeb endas täidesaatva võimu teostamist, või kui kokkulepe on nõutav muude kolmandas riigis läbiviidavate tegevuste jaoks. Staatust käsitlev kokkulepe hõlmab kõiki tegevuseks vajalikke aspekte, eelkõige operatsiooni ulatuse kirjeldust, tsiviil- ja kriminaalvastutust ning rühma liikmete ülesandeid ja õigusi. Staatust käsitleva kokkuleppega tagatakse, et operatsioonide käigus austatakse täielikult põhiõigusi. Nõukogu läbirääkimisjuhistele toetudes on Euroopa Komisjon pidanud Bosnia ja Hertsegoviinaga läbirääkimisi staatust käsitleva kokkuleppe üle (edaspidi „staatust käsitlev kokkulepe“), eesmärgiga kehtestada õiguslik raamistik, mis võimaldab operatsiooniplaanide alusel kohest tegutsemist juhtudel, mil on vaja kiiresti reageerida. Piirkonna rändevood on küll palju väiksemad kui 2015. ja 2016. aastal, kuid organiseeritud kuritegevuse võrgustikud kohandavad rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise marsruute ja meetodeid kiiresti kõikide uute tingimustega. Alates 2018. aasta algusest on Bosnia ja Hertsegoviina pidanud hakkama saama rändajate suurenenud sissevooluga. Pärast staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimist suudavad Bosnia ja Hertsegoviina vastutavad ametiasutused ja ELi liikmesriigid, kelle tegevust koordineerib Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, sellistele võimalikele arengutele palju paremini kiire vastuse anda. Lisatud nõukogu otsuse ettepanek on õiguslik vahend staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimiseks Euroopa Liidu ning Bosnia ja Hertsegoviina vahel. 16. oktoobril 2017 sai komisjon nõukogult volituse alustada läbirääkimisi Bosnia ja Hertsegoviina staatust käsitleva kokkuleppe üle, mis käsitleb Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Bosnias ja Hertsegoviinas. Läbirääkimisi staatust käsitleva kokkuleppe üle alustati 9. juulil 2018 ja teine voor toimus 10. oktoobril 2018. Staatust käsitleva kokkuleppe parafeerisid läbirääkimisrühmade juhid. Komisjon on seisukohal, et nõukogu läbirääkimisjuhistega seatud eesmärgid on saavutatud ja kokkulepe on liidule vastuvõetav. Liikmesriike teavitati ja nendega konsulteeriti asjaomases nõukogu töörühmas. •Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate õigusnormidega Bosnia ja Hertsegoviinaga on praeguse seisuga sõlminud kahepoolse kokkuleppe neliteist liikmesriiki. Nendes kokkulepetes on käsitletud mitmeid ühismeetmeid, nagu piirikontroll ja -valve, patrullimine, tagasisaatmine jms. Bosnia ja Hertsegoviina kaitseministeeriumi ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti koostöö toimub vastavalt nende kokkuleppele, mis hõlmab eelkõige Bosnia ja Hertsegoviina kaitseministeeriumi piiripolitsei esindajate korrapärast osalemist Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti koordineeritavates ühisoperatsioonides, kus nad kokkuleppel vastuvõtva liikmesriigiga tegutsevad selle territooriumil vaatlejatena. • Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega Euroopa rände tegevuskaval on neli peamist tegevussuunda. Üks neist on piirihaldus, mis hõlmab ELi välispiiri paremat haldamist, eelkõige solidaarsuse kaudu nende liikmesriikidega, mis paiknevad välispiiridel, ning piiriületuspunktide tõhususe suurendamist. Kontrolli tugevdamine Bosnia ja Hertsegoviina piiridel avaldab positiivset mõju ka ELi välispiiridele, eelkõige Horvaatia välispiiridele, samuti Bosnia ja Hertsegoviina piiridele. Julgeoleku jätkuv tugevdamine välispiiridel on kooskõlas ka Euroopa julgeoleku tegevuskavaga. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus Käesoleva nõukogu otsuse ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktid b ja d ning artikli 79 lõike 2 punkt c koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punktiga a. Staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimine Euroopa Liidu poolt on sõnaselgelt ette nähtud määruse (EL) 2016/1624 artikli 54 lõikega 4, kus on sätestatud, et liit sõlmib asjaomase kolmanda riigiga staatust käsitleva kokkuleppe, kui vastavalt kavandatule lähetatakse Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmad kolmandasse riiki tegevuseks, mis kätkeb endas täidesaatva võimu teostamist, või kui kokkulepe on nõutav muude kolmandas riigis läbiviidavate tegevuste jaoks.

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõikes 2 on sätestatud, et liidu ainupädevusse kuulub muu hulgas rahvusvahelise kokkuleppe sõlmimine, kui selle sõlmimise näeb ette liidu seadusandlik akt. Määruse (EL) 2016/1624 artikli 54 lõikes 4 on sätestatud staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimine Euroopa Liidu poolt asjaomase kolmanda riigiga. Seega kuulub käesolevale dokumendile lisatud Bosnia ja Hertsegoviinaga sõlmitud kokkulepe Euroopa Liidu ainupädevusse. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktile v on käesoleva kokkuleppe sõlmimiseks vaja Euroopa Parlamendi nõusolekut. •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul) Ei kohaldata. •Proportsionaalsus Võttes arvesse, et organiseeritud kuritegevuse võrgustikud kohandavad rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise marsruute ja meetodeid kiiresti, peaks Bosnia ja Hertsegoviina piirikontrolli täiustamises osalema ka EL. Staatust käsitlev kokkulepe on vajalik selleks, et Bosnia ja Hertsegoviina vastutavad ametiasutused ja ELi liikmesriigid, kelle tegevust koordineerib Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, suudaksid sellistele võimalikele arengutele kiiresti reageerida. Kokkulepe annab ootamatu ebaseaduslike rändajate sissevoolu korral Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametile võimaluse lähetada Bosniasse ja Hertsegoviinasse Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmi. •Vahendi valik Käesolev ettepanek on kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punktiga a, milles nähakse ette, et otsused rahvusvaheliste kokkulepete kohta võtab pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist vastu nõukogu. Ettepanekus esitatud eesmärgi saavutamiseks ei ole võimalik kasutada muud õiguslikku vahendit. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll Ei kohaldata •Konsulteerimine sidusrühmadega Ei kohaldata •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Ei kohaldata •Mõju hindamine Staatust käsitleva kokkuleppe üle läbirääkimisteks ei ole mõju hindamine vajalik. •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine Kuna tegemist on uue kokkuleppega, ei olnud võimalik olemasolevaid õigusakte hinnata ega nende toimivust kontrollida. •Põhiõigused

Staatust käsitlev kokkulepe sisaldab sätteid, millega tagatakse nende isikute kaitse, keda mõjutab Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti koordineeritavates tegevustes osalevate rühmaliikmete tegevus. Põhiõigusi käsitlevaid sätteid on põhjalikumalt selgitatud punktis 5 „Muu teave“. 4.MÕJU EELARVELE Staatust käsitleval kokkuleppel puudub finantsmõju. Tegelik operatsiooniplaani ja asjaomase toetuslepingu alusel toimuv Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti rühmade lähetamine hõlmab kulutusi Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti eelarvest. 5.MUU TEAVE •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord Komisjon tagab nõuetekohase järelevalve staatust käsitleva kokkuleppe rakendamise üle. Iga ühis- või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni hindavad Bosnia ja Hertsegoviina ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet ühiselt. Eelkõige koostavad Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, Bosnia ja Hertsegoviina ning konkreetses meetmes osalevad liikmesriigid iga meetme lõppedes kokkuleppe sätete kohaldamise kohta aruande, mis hõlmab ka isikuandmete töötlemist. •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul) Ei kohaldata. •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus Kokkuleppe kohaldamisala Käesoleva kokkuleppe kohaselt võib Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet lähetada Bosniasse ja Hertsegoviinasse ühis- ja piirivalve kiirreageerimisoperatsioonideks täitevvolitustega Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmi. Käesolev kokkulepe ei laienda Euroopa Ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelise riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtmise lepingu (edaspidi „EÜ ning Bosnia ja Hertsegoviina vaheline tagasivõtuleping“) kohaldamisala, kuid Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmadel on konkreetse tagasisaatmisoperatsiooni käigus lubatud aidata Bosniat ja Hertsegoviinat sinna tagasivõetavate isikute tuvastamisel vastavalt Euroopa Ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelisele tagasivõtulepingule. Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmi võib lähetada ainult Bosnia ja Hertsegoviina ELi välispiiridega piirnevatesse piirkondadesse ja rühma liikmetel on neis Bosnia ja Hertsegoviina piirkondades operatsiooniplaaniga ettenähtud täitevvolitused. Operatsiooniplaan Enne iga ühis- või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni peavad amet ning Bosnia ja Hertsegoviina kokku leppima operatsiooniplaani. Operatsiooniplaaniga peavad nõustuma ka operatiivpiirkonnaga piirnevad liikmesriigid. Operatsiooniplaaniga nähakse üksikasjalikult ette ühis- või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni korralduslikud ja menetluslikud aspektid, sealhulgas esitatakse olukorra kirjeldus ja analüüs, operatsiooni eesmärk ja sihtmärgid, kasutatavate tehniliste seadmete liik, rakenduskava, koostöö kolmandate riikide, muude liidu ametite ja asutuste või rahvusvaheliste organisatsioonidega, põhiõiguste kaitset, sealhulgas isikuandmete kaitset käsitlevad sätted, koordineerimis-, juhtimis-, kontrolli-, teabevahetus- ja aruandlusstruktuur, organisatsiooniline korraldus ja logistika, ühis- või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni hindamine ja finantsaspektid. Rühma liikmete ülesanded ja volitused Reeglina on rühmadel volitused täita ülesandeid ja teostada täitevvõimu, mis on vajalikud piirikontrolli ja tagasisaatmisoperatsioonide elluviimiseks. Nad järgivad Bosnia ja Hertsegoviina siseriiklikku õigust.

Rühmad tegutsevad Bosnia ja Hertsegoviina territooriumil üksnes Bosnia ja Hertsegoviina piirivalve- või politseiametnikelt saadud korralduste alusel ning nende juuresolekul. Rühma liikmed kannavad asjakohastel juhtudel vormiriietust, nähtavat isiklikku identifitseerimistunnust ning sinist Euroopa Liidu ja ameti sümboolikaga käesidet. Lisaks peab neil kaasas olema akrediteerimisdokument, et Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimud neid selgelt tuvastada saaks. Rühma liikmed võivad kanda päritoluliikmesriigi ning Bosnia ja Hertsegoviina siseriikliku õiguse kohaselt lubatud teenistusrelvi, laskemoona ja varustust. Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitsei teatab ametile eelnevalt, millised teenistusrelvad, laskemoon ja varustus on lubatud ning millised on nende kasutamise tingimused. Amet esitab Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitseile eelnevalt rühma liikmete teenistusrelvade loendi, milles on märgitud relva liik ja seerianumber ning laskemoona liik ja kogus. Rühma liikmed võivad kasutada jõudu, sealhulgas teenistusrelvi, laskemoona ja varustust, päritoluliikmesriigi ning Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitsei nõusolekul, Bosnia ja Hertsegoviina piirivalveametnike või muude asjaomaste töötajate juuresolekul ning kooskõlas Bosnia ja Hertsegoviina siseriikliku õigusega. Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitsei võib lubada rühma liikmetel kasutada jõudu ka ilma oma politseiametnike juuresolekuta. Bosnia ja Hertsegoviina võib edastada rühma liikmetele nende nõudmisel riiklikes andmebaasides leiduvat asjakohast teavet, kui see on vajalik operatsioonidega seotud eesmärkide saavutamiseks. Rühma liikmete privileegid ja immuniteedid Rühma liikmetel on Bosnias ja Hertsegoviinas ametiülesannete täitmisel sooritatud tegude suhtes kriminaalkohtulik puutumatus, kuid teenistusvälisel ajal sooritatud tegude suhtes see puudub. Operatsiooniplaanis on üksikasjalikult sätestatud tegevused, mille suhtes kehtib Bosnias ja Hertsegoviinas kriminaalõiguslik puutumatus. Kui rühma liiget süüdistatakse kuriteos, tõendab ameti tegevdirektor kiiresti enne kohtumenetluse algatamist kohtule, kas rühma liige pani kõnealuse teo toime oma ametiülesannete täitmisel või mitte. Ameti tegevdirektor võtab otsuse vastu pärast piirivalveametniku või muu asjaomase töötaja lähetanud liikmesriigi ning Bosnia ja Hertsegoviina pädevate asutuste kõigi esildiste hoolikat arvessevõtmist. Rühma liikmetele antud privileegid ja kriminaalkohtulik puutumatus Bosnias ja Hertsegoviinas ei vabasta neid päritoluliikmesriigi jurisdiktsiooni alt. Sarnane kord kehtib ka rühma liikmete tsiviil- ja haldusvastutuse puhul. Rühma liikmete kohtulikust immuniteedist Bosnias ja Hertsegoviinas saab loobuda liikmesriik, kes on asjaomase piirivalveametniku või muu asjaomase töötaja lähetanud. Selline loobumine peab alati olema selgelt väljendatud. Kokkuleppes on sätestatud mehhanism kahjude kompenseerimiseks. Kompensatsioonimehhanism põhineb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet käsitleva määruse (EL) 2016/1624 artiklil 42. Kui kahju on tekitanud rühma liige ametiülesannete täitmisel, vastutab Bosnia ja Hertsegoviina. Kui kahju on tekitanud osaleva liikmesriigi rühmaliige ametiülesannete täitmisel raske hooletuse või tahtliku väärkäitumise tagajärjel või teenistusvälisel ajal, võib Bosnia ja Hertsegoviina ameti tegevdirektori kaudu taotleda, et kompensatsiooni maksaks asjaomane osalev liikmesriik. Kui kahju on tekitanud ameti töötajad, võib Bosnia ja Hertsegoviina taotleda, et kompensatsiooni maksaks amet. Rühma liikmete suhtes ei tohi kohaldada täitemenetlust, välja arvatud juhul, kui nende vastu on algatatud kriminaal- või tsiviilkohtumenetlus, mis ei ole seotud nende ametiülesannete täitmisega. Rühma liikmete varustust, mis on vajalik nende ametiülesannete täitmiseks, ei saa arestida. Tsiviilkohtumenetluse puhul ei rakendata rühma liikmete suhtes isikuvabaduse piiranguid ega muid piiravaid meetmeid. Rühma liikmete suhtes ei kehti seoses ametile osutatud teenustega Bosnias ja Hertsegoviinas kehtivad võimalikud sotsiaalkindlustust käsitlevad sätted. Nad on vabastatud ka ameti või liikmesriikide poolt makstava palga ja tasude ning samuti väljaspool Bosniat ja Hertsegoviinat saadud tulude mis tahes vormis maksustamisest Bosnias ja Hertsegoviinas. Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutused lubavad tuua riiki ja sealt välja viia rühma liikmete isiklikuks kasutamiseks mõeldud esemeid ning vabastavad need kõikidest tollimaksudest, lõivudest ning muudest maksudest ja tasudest, välja arvatud tasudest, mis on seotud ladustamise, veo ja muude sarnaste teenustega. Rühma liikmete isiklikku pagasit võib kontrollida üksnes juhul, kui on põhjendatult alust arvata, et pagasis on esemeid, mis ei ole mõeldud rühma liikmete isiklikuks kasutamiseks, või kaupu, mille import või eksport on Bosnia ja Hertsegoviina õigusega keelatud või mille suhtes kohaldatakse Bosnia ja Hertsegoviina karantiinieeskirju. Isiklikku pagasit võib kontrollida üksnes asjaomas(t)e rühma liikme(te) või ameti volitatud esindaja juuresolekul. Rühma liikmete dokumendid, kirjavahetus ja asjad on puutumatud, välja arvatud täitemenetluse puhul. Bosnia ja Hertsegoviina pädevad asutused võivad kohustada rühma liikmeid, kes on tunnistajad, andma ütlusi kooskõlas kriminaal-, tsiviil- ja halduskohtuliku immuniteediga.

Akrediteerimisdokument Amet väljastab koostöös Bosnia ja Hertsegoviinaga igale rühma liikmele akrediteerimisdokumendi, mis võimaldab Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutustel tuvastada rühma liikme isikut ning tõendab selle omaniku õigust täita käesolevas kokkuleppes ja operatsiooniplaanis osutatud ülesandeid ja kasutada neis osutatud volitusi. Akrediteerimisdokument koos kehtiva reisidokumendiga annab rühma liikmele õiguse siseneda Bosniasse ja Hertsegoviinasse, vajamata selleks viisat või eelnevat luba. Tegevuse lõppedes tuleb akrediteerimisdokument ametile tagastada. Põhiõigused Rühma liikmed austavad oma ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel alati täielikult põhiõigusi ja -vabadusi, sealhulgas juurdepääsu varjupaigamenetlustele, inimväärikust, piinamise ning ebainimliku ja alandava kohtlemise keeldu, õigust vabadusele, tagasisaatmise lubamatust ja kollektiivse väljasaatmise keeldu, lapse õigusi ning õigust era- ja perekonnaelule. Nad ei diskrimineeri kedagi soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse ega seksuaalse sättumuse alusel. Kõik meetmed, mis riivavad põhiõiguseid ja -vabadusi, peavad olema proportsionaalsed nende abil taotletavate eesmärkidega ja arvestama nende põhiõiguste ja -vabaduste põhiolemusega. Igal kokkuleppeosalisel peab olema kaebuste lahendamise kord liikmete poolt toime pandud väidetavate põhiõiguste rikkumiste käsitlemiseks. Amet on kehtestanud Euroopa piiri- ja rannikuvalvet käsitleva määruse (EL) 2016/1624 artiklis 72 osutatud kaebuste lahendamise korra ning seega on nimetatud kohustus täidetud. Selliste väidetavate rikkumistega võiks tegeleda Bosnia ja Hertsegoviina ombudsmanid (Bosnia ja Hertsegoviina inimõiguste ombudsmani amet), välja arvatud juhul, kui Bosnia ja Hertsegoviina otsustab luua mehhanismi spetsiaalselt käesoleva kokkuleppe alusel esitatud kaebuste tarvis. Isikuandmete töötlemine Rühma liikmed töötlevad isikuandmeid siis, kui see on vajalik ja proportsionaalne vastavalt ameti ja ELi liikmesriikide suhtes kohaldatavatele õigusnormidele. Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutused töötlevad isikuandmeid oma riigi õigusnormide kohaselt. Pärast iga tegevuse lõpuleviimist koostavad amet, osalevad liikmesriigid ning Bosnia ja Hertsegoviina ühisaruande, mis käsitleb isikuandmete töötlemist rühma liikmete poolt. Kõnealune aruanne saadetakse ameti põhiõiguste ametnikule ja isikuandmete kaitse ametnikule ning Bosnia ja Hertsegoviina pädevale isikuandmete kaitse asutusele. Ameti põhiõiguste ametnik ja isikuandmete kaitse ametnik annavad aru ameti tegevdirektorile. Tegevuse peatamine ja lõpetamine Nii amet kui ka Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutused võivad tegevuse peatada või lõpetada, kui neile tundub, et teine osapool ei järgi kokkulepet või operatsiooniplaani. Vaidlused ja tõlgendamine Kõiki käesoleva kokkuleppe tõlgendamise või kohaldamisega seoses tekkivaid küsimusi uurivad Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitsei ning ameti esindajad ühiselt. Ameti esindajad konsulteerivad Bosnia ja Hertsegoviina naabruses paiknevate liikmesriikidega. Varasema lahenduse puudumise korral lahendatakse käesoleva kokkuleppe tõlgendamist või kohaldamist käsitlevad vaidlused Bosnia ja Hertsegoviina ning Euroopa Komisjoni vahel eranditult läbirääkimiste teel. Vajaduse korral konsulteerib komisjon mõne Bosnia ja Hertsegoviina naabruses paikneva liikmesriigiga. Ühisdeklaratsioonid Mõlemad kokkuleppeosalised võtavad arvesse, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet toetab Bosniat ja Hertsegoviinat, et ta saaks tõhusalt kontrollida oma piiri mis tahes riigiga, mis ei ole Euroopa Liidu liige, muude vahenditega kui täitevvolitustega Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti rühmade lähetamine. Kokkuleppele on lisatud ka ühisdeklaratsioon, milles kajastatakse Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini tihedat seost Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega. 2019/0060 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Bosnias ja Hertsegoviinas käsitleva Euroopa Liidu ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelise staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkte b ja d ning artikli 79 lõike 2 punkti c koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut ning arvestades järgmist: (1)Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1624 artikli 54 lõikele 4 sõlmib liit asjaomase kolmanda riigiga staatust käsitleva kokkuleppe, kui vastavalt kavandatule lähetatakse Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmad kolmandasse riiki tegevuseks, mis kätkeb endas täidesaatva võimu teostamist, või kui kokkulepe on nõutav muude kolmandas riigis läbiviidavate tegevuste jaoks. Staatust käsitlev kokkulepe peaks hõlmama kõiki tegevuseks vajalikke aspekte. (2)Vastavalt nõukogu […] otsusele 2019/XXX allkirjastati Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Bosnias ja Hertsegoviinas käsitlev Euroopa Liidu ning Bosnia ja Hertsegoviina vaheline kokkulepe (edaspidi „kokkulepe“) […] poolt […..], tingimusel et see hiljem sõlmitakse. (3)Kokkulepe võimaldab kooskõlas operatsiooniplaaniga lähetada Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmi kiiresti Bosnia ja Hertsegoviina territooriumile, reageerida praegusele rändevoogude nihkumisele rannikuäärsele marsruudile ning aidata kaasa välispiiride haldamisele ja võidelda rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastu. (4)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ; seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. (5)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ; seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. (6)Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. (7)Seega tuleks kokkulepe Euroopa Liidu nimel heaks kiita, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Bosnias ja Hertsegoviinas käsitleva Euroopa Liidu ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelise kokkuleppe (edaspidi „kokkulepe“) sõlmimine kiidetakse käesolevaga liidu nimel heaks. Kokkuleppe tekst on lisatud käesolevale otsusele. Artikkel 2 Nõukogu eesistuja nimetab isiku, kes on volitatud Euroopa Liidu nimel ja kooskõlas kokkuleppe artikli 11 lõikega 2 teatama menetluste lõpuleviimisest, et väljendada Euroopa Liidu nõusolekut end kokkuleppega siduda. Artikkel 3 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.