Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 395/07)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

KOONDDOKUMENTI MUUTVAST STANDARDMUUDATUSEST TEATAMINE

„KUNSÁG/KUNSÁGI“

PDO-HU-A1332-AM03

Teate kuupäev: 10.9.2020

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Tootmispiirkonna laiendamine määratletud piirkonnast väljapoole

a) Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: — VIII. Lisatingimused

b) Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: —

c) Põhjendus: et hoida konkurentsivõimet ja suurendada kõnealuses piirkonnas kasvatatud viinamarjade kasutamise võimalusi, on mõttekas laiendada tootmist määratletud piirkonnast väljapoole, kogu eeskirjadega hõlmatud piirkonnale. Selles piirkonnas on tagatud samad töötlemistingimused, mida kohaldatakse kaitstud päritolunimetusega „Kunság/Kunsági“ hõlmatud praeguses tootmispiirkonnas.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Kunság

Kunsági

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Vahuvein

9. Gaseeritud poolvahuveinid

4. Veini(de) kirjeldus

Vein – roosa sordivein ja kuvee

Veinid on kahvaturoosa, roosa või kahvatulilla värvusega; need on pehme elava happesuse ning puuviljamaitse ja -lõhnaga. Olenevalt suhkrusisaldusest võivad need olla kuivad, poolkuivad, poolmagusad või magusad.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse kohta.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 3,5 g/l, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 13,33 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vein – siller-sordivein ja -kuvee

Sordiveinidel on kasutatud sordile iseloomulik lõhn ja maitse; kupaažveinide lõhn ja maitse kajastavad kasutatud sortide suhtelist osakaalu. Veinid on tasakaalustatud happesuse ja mõõduka tanniinisisaldusega ning täidlased. Olenevalt suhkrusisaldusest võivad need olla kuivad, poolkuivad, poolmagusad või magusad.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse kohta.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 3,5 g/l, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 20 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vein – valge sordivein ja kuvee

Veinidel on kahvaturoheline, kahvatu või tumedam õlgkollane värvus; need on sageli mahlakad ja väikese alkoholisisaldusega; need on värske maitse ning suviste puuviljade ja vahetevahel tsitruseliste nootidega. Olenevalt suhkrusisaldusest võivad need olla kuivad, poolkuivad, poolmagusad või magusad.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse kohta.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 3,5 g/l, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 16,67 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vein – punane sordivein ja kuvee

Veinid on rubiinpunase või tumedama rubiinpunase värvusega; neil on intensiivne puuviljane ja vürtsikas lõhn, värske maitse, mõõdukas tanniinisisaldus ning meeldiv happesus ja alkoholisisaldus. Olenevalt suhkrusisaldusest võivad need olla kuivad, poolkuivad, poolmagusad või magusad.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse kohta.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 3,5 g/l, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 20 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vein – hilise korje valge sordivein või kuvee

Veinid on kuldse värvusega; neil on kompleksne lõhn ning tugev õline tekstuur puitvaadis ja pudelis laagerdumise nüanssidega. Need on meeldiva happesuse ja alkoholisisaldusega ning sageli sisaldavad jääksuhkrut.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse kohta.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 3,5 g/l, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 33,33 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vein – hilise korje punane sordivein või kuvee

Veinid on rubiin- või sügavpunase värvusega; neil on kompleksne lõhn ning tugev õline tekstuur puitvaadis ja pudelis laagerdumise nüanssidega. Need on meeldiva happesuse ja alkoholisisaldusega ning sageli sisaldavad jääksuhkrut.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse kohta.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 3,5 g/l, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 33,33 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vein – valikkorje valge sordivein või kuvee

Veinid on rohekaskollase värvusega; neil on kasutatud viinamarjasordile iseloomulik lõhn ja maitse; need on elava happesusega ning keskmise täidluse ja alkoholisisaldusega. Vein võib olla kuiv, poolkuiv, poolmagus või magus.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse kohta.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 3,5 g/l, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 13,33 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vein – valikkorje roosa sordivein või kuvee

Veinid on kahvaturoosa, roosa kuni kahvatulilla värvusega; need on õrna pehme happesuse ja erakordselt puuviljase lõhnaga. Olenevalt suhkrusisaldusest võivad need olla kuivad, poolkuivad, poolmagusad või magusad.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse kohta.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 3,5 g/l, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 13,33 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vein – valikkorje punane sordivein või kuvee

Veinid on tumeda rubiin- või tumepunase värvusega; neile on iseloomulik puuviljane ja vahetevahel vürtsikas lõhn, keskmine täidlus, pehme iseloom puitvaadis ja pudelis laagerdumise nüanssidega ning mõõdukas tanniinisisaldus. Olenevalt suhkrusisaldusest võivad need olla kuivad, poolkuivad, poolmagusad või magusad.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse kohta.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 3,5 g/l, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 20 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vein – kuivatatud viinamarjadest valmistatud valge sordivein või kuvee

Veinid on kuldse värvusega; neil on kompleksne lõhn, suur loomulik suhkrusisaldus ja tugev õline tekstuur; maitse ja aroom on komplekssed, tunda on mee, küpsete või kuivatatud viljade ning teatud juhtudel Botrytis’e (hallitusseene) nüansse; tavaliselt on need poolmagusad või magusad.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse kohta.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 3,5 g/l, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 33,33 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vein – kuivatatud viinamarjadest valmistatud punane sordivein või kuvee

Veinid on tumeda rubiin- või tumepunase värvusega. Neil tugevatel täidlastel punastel veinidel on küpsetele või kuivatatud viljadele ja/või vürtsidele iseloomulik lõhn ning puitvaadis või pudelis laagerdumisele omane maitse. Need on mõõduka tanniinisisaldusega ja sisaldavad sageli jääksuhkrut.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse kohta.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 3,5 g/l, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 33,33 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vein – valge jäävein

Vein on vanakuldse värvusega; see on rikkaliku ja kompleksse lõhna, elava happesuse ning väga suure suhkrusisaldusega; sel on kontsentreeritud mesimagus maitse.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse kohta.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 3,5 g/l, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 33,33 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vein – punane jäävein

Vein on pronkspunase värvusega; selle lõhn on rikkalik ja kompleksne ning suhkrusisaldus väga suur; maitse on kontsentreeritud ja mesimagus, tanniinisisaldus on mõõdukas.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse kohta.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 3,5 g/l, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 33,33 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vahuvein – valge

Vahuveinid on sordile omase värvusega; nende lõhn ja maitse on neutraalsed või kasutatud viinamarjasordile iseloomulikud; need on harmoonilise happesusega ning kerged ja õhulised, püsivate mullidega.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse kohta.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 5 g/l, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 13,33 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vahuvein – roosa

Vahuveinid on sordile omase värvusega; nende lõhn ja maitse on neutraalsed või kasutatud viinamarjasordile iseloomulikud; need on harmoonilise happesusega ning kerged ja õhulised, püsivate mullidega.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse kohta.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 5 g/l, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 13,33 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vahuvein – punane

Vahuveinid on sordile omase värvusega; nende lõhn ja maitse on neutraalsed või kasutatud viinamarjasordile iseloomulikud; need on harmoonilise happesusega ning kerged ja õhulised, püsivate mullidega.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse kohta.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 5 g/l, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 13,33 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Gaseeritud poolvahuvein – valge

Poolvahuveinid on kahvatu rohekaskollase kuni kahvatu õlgkollase värvusega; need on suhteliselt väikese alkoholisisalduse ja kindla happesusega ning kergelt mullitavad. Need võivad olla kuivad, poolmagusad või magusad. Need on elavad värsked veinid, millele on iseloomulik värskete viinamarjade lõhn ja maitse.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse kohta.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 7 Minimaalne üldhappesus 5 g/l, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 13,33 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Gaseeritud poolvahuvein – roosa

Poolvahuveinid on kahvaturoosa kuni roosa värvusega; need on suhteliselt väikese alkoholisisalduse ja kindla happesusega ning kergelt mullitavad. Need võivad olla kuivad, poolmagusad või magusad. Need on elavad värsked veinid, millele on iseloomulik värskete viinamarjade lõhn ja maitse.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse kohta.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 7 Minimaalne üldhappesus 5 g/l, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 13,33 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Gaseeritud poolvahuvein – punane

Poolvahuveinid on kahvatulilla värvusega; need on suhteliselt väikese alkoholisisalduse ja kindla happesusega ning kergelt mullitavad. Need võivad olla kuivad, poolmagusad või magusad. Need on elavad värsked veinid, millele on iseloomulik värskete viinamarjade lõhn ja maitse.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse kohta.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 7 Minimaalne üldhappesus 5 g/l, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 13,33 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a. Veinivalmistuse eritavad

Kohustuslikud veinivalmistustavad – vein (1)

Veinivalmistuse eritavad

Valged sordiveinid ja kuveed, roosad sordiveinid ja kuveed:

— viinamarjade töötlemine nende korjepäeval;

— pressimine ainult partii kaupa;

— virde puhastamine.

Siller-sordiveinid ja -kuveed, punased sordiveinid ja kuveed:

— viinamarjapulpi kääritatakse kestadega;

— pressimine ainult partii kaupa.

Hilise korje valged sordiveinid või kuveed:

— viinamarjade töötlemine nende korjepäeval;

— pressimine ainult partii kaupa;

— virde puhastamine;

— veini saab villida kõige varem korjele järgneva aasta 1. märtsil;

— enne turule laskmist on vajalik kolmekuuline laagerdumine pudelites.

Hilise korje punased sordiveinid või kuveed:

— viinamarjapulpi kääritatakse kestadega;

— pressimine ainult partii kaupa;

— veini saab villida kõige varem korjele järgneva aasta 1. märtsil;

— enne turule laskmist on vajalik kolmekuuline laagerdumine pudelites.

Valikkorje valged sordiveinid või kuveed:

— viinamarjade töötlemine nende korjepäeval;

— pressimine ainult partii kaupa;

— virde puhastamine;

— veini saab villida kõige varem korjele järgneva aasta 1. märtsil;

— enne turule laskmist on vajalik kolmekuuline laagerdumine pudelites.

Kohustuslikud veinivalmistustavad – vein (2)

Veinivalmistuse eritavad

Valikkorje roosad sordiveinid või kuveed:

— viinamarjade töötlemine nende korjepäeval;

— pressimine ainult partii kaupa;

— virde puhastamine;

— veini saab villida kõige varem korjele järgneva aasta 1. märtsil.

Valikkorje punased sordiveinid või kuveed:

— viinamarjapulpi kääritatakse kestadega;

— pressimine ainult partii kaupa;

— veini saab villida kõige varem korjele järgneva aasta 1. märtsil;

— enne turule laskmist on vajalik kolmekuuline laagerdumine pudelites.

Kuivatatud viinamarjadest valmistatud valged sordiveinid või kuveed:

— viinamarjade töötlemine nende korjepäeval;

— pressimine ainult partii kaupa;

— virde puhastamine;

— veini saab villida kõige varem korjele järgneva aasta 1. märtsil;

— enne turule laskmist on vajalik kolmekuuline laagerdumine pudelites.

Kuivatatud viinamarjadest valmistatud punased sordiveinid või kuveed:

— viinamarjapulpi kääritatakse kestadega;

— pressimine ainult partii kaupa;

— veini saab villida kõige varem korjele järgneva aasta 1. märtsil;

— enne turule laskmist on vajalik kolmekuuline laagerdumine pudelites.

Valge jäävein ja punane jäävein:

— käsitsi korje temperatuuril alla –7 °C;

— külmunud viinamarjade pressimine;

— kääritamine, kuni on saavutatud soovitud suhkrusisaldus;

— pudelites laagerdumine vähemalt kuus kuud.

Lubamatud veinivalmistustavad – vein

Veinivalmistuse eritavad

Hilise korje valged sordiveinid või kuveed, hilise korje punased sordiveinid või kuveed, valikkorje valged sordiveinid või kuveed, valikkorje roosad sordiveinid või kuveed, valikkorje punased sordiveinid või kuveed, kuivatatud viinamarjadest valmistatud valged sordiveinid või kuveed, kuivatatud viinamarjadest valmistatud punased sordiveinid või kuveed, valge jäävein, punane jäävein:

— virde rikastamine;

— veini magustamine.

Viinamarjakasvatuse eeskirjad – viljelusviis ja istutustihedus

Viljelustavad

Enne 31. detsembrit 2011 rajatud viinamarjaistanduste puhul võib sealt pärit viinamarjadest toota kaitstud päritolunimetusega „Kunság/Kunsági“ veine seni, kuni viinamarjaistandus toimib, olenemata viinapuude kujundusviisist või nende istutustihedusest.

Pärast 31. detsembrit 2011 rajatud viinamarjaistanduste puhul võib kaitstud päritolunimetusega „Kunság/Kunsági“ tähistatud veine toota üksnes sellistest viinamarjadest, mis on pärit istandusest, kus kasutatakse järgmisi viinapuude kujundamise viise:

— ümar, pea tüüpi kujundusvorm (põõsas, põõsaspuu);

— vihmavarju tüüpi kujundusvorm;

— Moseri kujundusvorm;

— ühekordse kardina tüüpi kujundusvorm;

— Sylvozi kujundusvorm.

Pärast 1. jaanuari 2012 rajatud viinamarjaistandustes peab istutustihedus olema vähemalt 3 300 viinapuud hektari kohta. Viinapuude kasvuridade vahemaa ja istikute vahemaa määramisel on lubatud lähtuda nii sellest, et rea- ja taimevahed oleksid võrdsed, kui ka sellest, et viinapuud oleksid isutatud kahes reas ja/või kahe taime kaupa. Reavahe peab olema vähemalt 1,00 m ja mitte üle 3,60 m ning viinapuude vahe peab olema vähemalt 0,60 m ja mitte üle 1,20 m. Kui tegemist on kõrvuti istutatud viinapuudega, on otsustav tegur keskmine taimede vahemaa.

Viinapuude koormuse kindlaksmääramisel ei tohi ühele viinapuule alles jäetud heledate eluspungade arv ületada 16 punga ühe ruutmeetri kohta, sõltumata viljelusviisist. Tootmiseesmärkide täitmiseks vajalik lõplik saagikus tuleb vajaduse korral kindlaks määrata vegetatsiooniperioodil tehtava kobarate harvendamise teel.

Kaitstud päritolunimetusega „Kunság/Kunsági“ tähistatud veinitoodete valmistamiseks võib kasutada üksnes neist viinamarjaistandustest pärit viinamarju, mille viinapuude puudujäägi suhe on alla 10 %.

Viinamarjakasvatuse eeskirjad – saagikoristuse ajastamine ja viis ning viinamarjade kvaliteet

Viljelustavad

Saagikoristuse alguskuupäeva määrab pädev veiniasutus iga aasta ja see otsustatakse katsekoristuse alusel, mis toimub iga nädal alates iga aasta 1. augustist.

Tootele, mis on valmistatud enne pädeva veiniasutuse määratud alguskuupäeva korjatud viinamarjadest, ei saa väljastada kaitstud päritolunimetusele „Kunság/Kunsági“ vastavat päritolusertifikaati ja sellist toodet ei saa turustada kaitstud päritolunimetusega „Kunság/Kunsági“. Saagikoristuse alguskuupäev avaldatakse asjaomaste veiniasutuste teadaandena.

Veinitoodete valmistamisel tuleb kooskõlas Ungari ja Euroopa Liidu kehtivate õigusaktidega järgida viinamarjade minimaalset suhkrusisaldust ja võimalikku alkoholisisaldust vastavalt allolevale tabelile.

Saagi koristamiseks võib tavaliselt kasutada nii käsitsi kui ka mehaanilise korje meetodeid, ent alljärgnevaid tooteid saab valmistada üksnes käsitsi korjatud viinamarjadest:

— hilise korje vein;

— valikkorje vein;

— kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein;

— jäävein.

Viinamarjade minimaalne loomulik suhkrusisaldus ja minimaalne võimalik alkoholisisaldus

Viljelustavad

Veini sort/kategooria Viinamarjade minimaalne loomulik suhkrusisaldus Ungari virde klassis (Magyar mustfok – [MM°], temperatuuril 17,5 °C) Veinid – valged sordiveinid ja kuveed, roosad sordiveinid ja kuveed, siller-sordiveinid ja -kuveed, punased sordiveinid ja kuveed: 14,82 Vein – hilise korje valge või punane vein: 19,00 Vein – valikkorje valge, roosa ja punane vein: 19,00 Vein – kuivatatud viinamarjadest valmistatud valge ja punane vein: 20,00 Vein – valge ja punane jäävein: 16,66 25,00 Vahuvein: 14,82 Gaseeritud poolvahuvein: 14,82

Viinamarjade minimaalne võimalik alkoholisisaldus ([mahuprotsent] temperatuuril 20 °C)

Veinid – valged sordiveinid ja kuveed, roosad sordiveinid ja kuveed, siller-sordiveinid ja -kuveed, punased sordiveinid ja kuveed: 9,0 Vein – hilise korje valge või punane vein: 12,08 Vein – valikkorje valge, roosa ja punane vein: 12,08 Vein – kuivatatud viinamarjadest valmistatud valge ja punane vein: 12,83 Vein – valge ja punane jäävein: 16,66 Vahuvein: 9,0 Gaseeritud poolvahuvein: 9,0

b. Maksimaalne saagikus

Valged sordiveinid ja kuveed, roosad sordiveinid ja kuveed, siller-sordiveinid ja -kuveed, punased sordiveinid ja kuveed, vahuveinid

100 hektoliitrit hektari kohta

Valged sordiveinid ja kuveed, roosad sordiveinid ja kuveed, siller-sordiveinid ja -kuveed, punased sordiveinid ja kuveed, vahuveinid

14 300 kg viinamarju hektari kohta

Gaseeritud poolvahuveinid

100 hektoliitrit hektari kohta

Gaseeritud poolvahuveinid

14 300 kg viinamarju hektari kohta

Hilise korje valged ja punased sordiveinid või kuveed

70 hektoliitrit hektari kohta

Hilise korje valged ja punased sordiveinid või kuveed

10 000 kg viinamarju hektari kohta

Valikkorje valged, roosad ja punased sordiveinid või kuveed

70 hektoliitrit hektari kohta

Valikkorje valged, roosad ja punased sordiveinid või kuveed

10 000 kg viinamarju hektari kohta

Kuivatatud viinamarjadest valmistatud valged ja punased sordiveinid või kuveed, valged ja punased jääveinid

42 hektoliitrit hektari kohta

Kuivatatud viinamarjadest valmistatud valged ja punased sordiveinid või kuveed, valged ja punased jääveinid

6 000 kg viinamarju hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjaistanduste katastri kohaselt I ja II klassi liigitatud haldusüksustes paiknevad järgmised piirkonnad: Abony, Akasztó, Albertirsa, Apostag, Ágasegyháza, Ballószög, Balotaszállás, Bácsalmás, Bácsszőlős, Bénye, Bócsa, Bugac, Cegléd, Ceglédbercel, Cibakháza, Csemő, Csengőd, Cserkeszőlő, Csépa, Csikéria, Csólyospálos, Dány, Dunapataj, Dunavecse, Dömsöd, Felsőlajos, Fülöpháza, Fülöpjakab, Fülöpszállás, Harta, Gomba, Harkakötöny, Helvécia, Hernád, Imrehegy, Inárcs, Izsák, Jakabszállás, Jánoshalma, Jászberény, Jászszentandrás, Jászszentlászló, Kakucs, Kaskantyú, Kecel, Kecskemét, Kelebia, Kerekegyháza, Kéleshalom, Kiskőrös, Kiskunfélegyháza, Kiskunhalas, Kiskunmajsa, Kisszállás, Kocsér, Kóka, Kömpöc, Kunbaja, Kunbaracs, Kunfehértó, Kunszállás, Kunszentmiklós, Ladánybene, Lajosmizse, Lakitelek, Mélykút, Monor, Monorierdő, Móricgát, Nagykáta, Nagykőrös, Nagyrév, Nyárlőrinc, Nyársapát, Ócsa, Orgovány, Örkény, Páhi, Pálmonostora, Petőfiszállás, Pilis, Pirtó, Ráckeve, Solt, Soltszentimre, Soltvadkert, Szabadszállás, Szank, Szelevény, Szentkirály, Szigetcsép, Szigetszentmárton, Szigetújfalu, Tabdi, Tápiószentmárton, Tápiószele, Tázlár, Tiszaalpár, Tiszajenő, Tiszaföldvár, Tiszainoka, Tiszakécske, Tiszakürt, Tiszasas, Tiszaug, Tompa, Tóalmás, Tököl, Újlengyel, Újszilvás ja Zsana.

7. Peamised viinamarjasordid

‘Arany Sárfehér’ – ‘Fehér Dinka’

‘Arany Sárfehér’ – ‘Huszár Szőlő’

‘Arany Sárfehér’ – ‘Izsáki’

‘Arany Sárfehér’ – ‘Izsáki Sárfehér’

‘Arany Sárfehér’ – ‘Német Dinka’

‘Blauburger’

‘Bíbor Kadarka’

‘Cabernet Franc’ – ‘Cabernet’

‘Cabernet Franc’ – ‘Carbonet’

‘Cabernet Franc’ – ‘Carmenet’

‘Cabernet Franc’ – ‘Gros Cabernet’

‘Cabernet Franc’ – ‘Gros Vidur’

‘Cabernet Franc’ – ‘Kaberne Fran’

‘Cabernet Sauvignon’

‘Chardonnay’ – ‘Chardonnay Blanc’

‘Chardonnay’ – ‘Kereklevelű’

‘Chardonnay’ – ‘Morillon Blanc’

‘Chardonnay’ – ‘Ronci Bilé’

‘Chasselas’ – ‘Chasselas Blanc’

‘Chasselas’ – ‘Chasselas Dorato’

‘Chasselas’ – ‘Chasselas Doré’

‘Chasselas’ – ‘Chrupka Belia’

‘Chasselas’ – ‘Fehér Fábiánszőlő’

‘Chasselas’ – ‘Fehér Gyöngyszőlő’

‘Chasselas’ – ‘Fendant Blanc’

‘Chasselas’ – ‘Saszla Belaja’

‘Chasselas’ – ‘Weisser Gutedel’

‘Cserszegi Fűszeres’

‘Ezerfürtű’

‘Ezerjó’ – ‘Kolmreifler’

‘Ezerjó’ – ‘Korponai’

‘Ezerjó’ – ‘Szadocsina’

‘Ezerjó’ – ‘Tausendachtgute’

‘Ezerjó’ – ‘Tausendgute’

‘Ezerjó’ – ‘Trummertraube’

‘Furmint’ – ‘Furmint Bianco’

‘Furmint’ – ‘Moslavac Bijeli’

‘Furmint’ – ‘Mosler’

‘Furmint’ – ‘Posipel’

‘Furmint’ – ‘Som’

‘Furmint’ – ‘Szigeti’

‘Furmint’ – ‘Zapfner’

‘Generosa’

‘Gyöngyrizling’

‘Hamburgi Muskotály’ – ‘Miszket Hamburgszki’

‘Hamburgi Muskotály’ – ‘Moscato d’Amburgo’

‘Hamburgi Muskotály’ – ‘Muscat de Hambourg’

‘Hamburgi Muskotály’ – ‘Muscat de Hamburg’

‘Hamburgi Muskotály’ – ‘Muszkat Gamburgszkij’

‘Hárslevelű’ – ‘Feuilles de Tilleul’

‘Hárslevelű’ – ‘Garszleveljü’

‘Hárslevelű’ – ‘Lindeblättrige’

‘Hárslevelű’ – ‘Lipovina’

‘Irsai Olivér’ – ‘Irsai’

‘Irsai Olivér’ – ‘Muskat Olivér’

‘Irsai Olivér’ – ‘Zolotis’

‘Irsai Olivér’ – ‘Zolotisztüj Rannüj’

‘Jubileum 75’

‘Kadarka’ – ‘Csetereska’

‘Kadarka’ – ‘Fekete Budai’

‘Kadarka’ – ‘Gamza’

‘Kadarka’ – ‘Jenei Fekete’

‘Kadarka’ – ‘Kadar’

‘Kadarka’ – ‘Kadarka Negra’

‘Kadarka’ – ‘Negru Moale’

‘Kadarka’ – ‘Szkadarka’

‘Kadarka’ – ‘Törökszőlő’

‘Karát’

‘Királyleányka’ – ‘Dánosi Leányka’

‘Királyleányka’ – ‘Erdei Sárga’

‘Királyleányka’ – ‘Feteasca Regale’

‘Királyleányka’ – ‘Galbena de Ardeal’

‘Királyleányka’ – ‘Königliche Mädchentraube’

‘Királyleányka’ – ‘Königstochter’

‘Királyleányka’ – ‘Little Princess’

‘Kármin’

‘Kékfrankos’ – ‘Blauer Lemberger’

‘Kékfrankos’ – ‘Blaufränkisch’

‘Kékfrankos’ – ‘Limberger’

‘Kékfrankos’ – ‘Moravka’

‘Kéknyelű’ – ‘Blaustängler’

‘Kékoportó’ – ‘Blauer Portugieser’

‘Kékoportó’ – ‘Modry Portugal’

‘Kékoportó’ – ‘Portugais Bleu’

‘Kékoportó’ – ‘Portugalske Modré’

‘Kékoportó’ – ‘Portugizer’

‘Kövidinka’ – ‘a Dinka Crvena’

‘Kövidinka’ – ‘a Dinka Mala’

‘Kövidinka’ – ‘a Dinka Rossa’

‘Kövidinka’ – ‘a Kamena Dinka’

‘Kövidinka’ – ‘a Ruzsica’

‘Kövidinka’ – ‘Steinschiller’

‘Leányka’ – ‘Dievcenske Hrozno’

‘Leányka’ – ‘Feteasca Alba’

‘Leányka’ – ‘Leányszőlő’

‘Leányka’ – ‘Mädchentraube’

‘Merlot’

‘Mátrai Muskotály’

‘Nektár’

‘Olasz Rizling’ – ‘Grasevina’

‘Olasz Rizling’ – ‘Nemes Rizling’

‘Olasz Rizling’ – ‘Olaszrizling’

‘Olasz Rizling’ – ‘Riesling Italien’

‘Olasz Rizling’ – ‘Risling Vlassky’

‘Olasz Rizling’ – ‘Taljanska Grasevina’

‘Olasz Rizling’ – ‘Welschrieslig’

‘Ottonel Muskotály’ – ‘Miszket Otonel’

‘Ottonel Muskotály’ – ‘Muscat Ottonel’

‘Ottonel Muskotály’ – ‘Muskat Ottonel’

‘Pinot Blanc’ – ‘Fehér Burgundi’

‘Pinot Blanc’ – ‘Pinot Beluj’

‘Pinot Blanc’ – ‘Pinot Bianco’

‘Pinot Blanc’ – ‘Weissburgunder’

‘Pinot Noir’ – ‘Blauer Burgunder’

‘Pinot Noir’ – ‘Kisburgundi Kék’

‘Pinot Noir’ – ‘Kék Burgundi’

‘Pinot Noir’ – ‘Kék Rulandi’

‘Pinot Noir’ – ‘Pignula’

‘Pinot Noir’ – ‘Pino Csernüj’

‘Pinot Noir’ – ‘Pinot Cernii’

‘Pinot Noir’ – ‘Pinot Nero’

‘Pinot Noir’ – ‘Pinot Tinto’

‘Pinot Noir’ – ‘Rulandski Modre’

‘Pinot Noir’ – ‘Savagnin Noir’

‘Pinot Noir’ – ‘Spätburgunder’

‘Pozsonyi Fehér’ – ‘Czétényi’

‘Pozsonyi Fehér’ – ‘Czétényi Fehér’

‘Rajnai Rizling’ – ‘Johannisberger’

‘Rajnai Rizling’ – ‘Rheinriesling’

‘Rajnai Rizling’ – ‘Rhine Riesling’

‘Rajnai Rizling’ – ‘Riesling’

‘Rajnai Rizling’ – ‘Riesling Blanc’

‘Rajnai Rizling’ – ‘Weisser Riesling’

‘Rizlingszilváni’ – ‘Müller Thurgau’

‘Rizlingszilváni’ – ‘Müller Thurgau Bijeli’

‘Rizlingszilváni’ – ‘Müller Thurgau Blanc’

‘Rizlingszilváni’ – ‘Rivaner’

‘Rizlingszilváni’ – ‘Rizvanac’

‘Sauvignon’ – ‘Sauvignon Bianco’

‘Sauvignon’ – ‘Sauvignon Bijeli’

‘Sauvignon’ – ‘Sauvignon Blanc’

‘Sauvignon’ – ‘Sovinjon’

‘Szürkebarát’ – ‘Auvergans Gris’

‘Szürkebarát’ – ‘Grauburgunder’

‘Szürkebarát’ – ‘Graumönch’

‘Szürkebarát’ – ‘Pinot Grigio’

‘Szürkebarát’ – ‘Pinot Gris’

‘Szürkebarát’ – ‘Ruländer’

‘Tramini’ – ‘Gewürtztraminer’

‘Tramini’ – ‘Roter Traminer’

‘Tramini’ – ‘Savagnin Rose’

‘Tramini’ – ‘Tramin Cervené’

‘Tramini’ – ‘Traminer’

‘Tramini’ – ‘Traminer Rosso’

‘Zengő’

‘Zenit’

‘Zweigelt’ – ‘Blauer Zweigeltrebe’

‘Zweigelt’ – ‘Rotburger’

‘Zweigelt’ – ‘Zweigeltrebe’

‘Zöld Veltelíni’ – ‘Grüner Muskateller’

‘Zöld Veltelíni’ – ‘Grüner Veltliner’

‘Zöld Veltelíni’ – ‘Veltlinské Zelené’

‘Zöld Veltelíni’ – ‘Zöldveltelíni’

8. Seoste kirjeldus

Kõigi kategooriate puhul – määratletud piirkonna kirjeldus

a) Looduslikud ja kultuurilised tegurid Määratletud tootmispiirkond asub Ungari keskosas. See asetseb enamjaolt kahe jõe, Doonau ja Tiszaga piiratud Ungari tasandikul (tuntud ka Doonau ja Tisza vahelise alana) ning Tiszazugi piirkonnas. Sellest loodes asub Csepeli saar ja põhjas on see ühendatud mitme Gödöllő kõrgendiku tootmispiirkonnaga. Kõnealuse tootmispiirkonna keskkonnatingimusi mõjutab peamiselt selle paiknemine tasandikul. Piirkond asub merepinnast vähem kui 150 m allpool. Maapind on tasane, kusjuures kõrguste erinevus ei ole suurem kui 10–20 m. Enamikus Kunsági veinipiirkonna tootmispiirkondades on lubjarikkad liivmullad (huumusmuld ja vesiliiv), aga ka pruunid metsamullad, mustmullad ning soo- ja lamminiitude mullad. Liivmuld soojeneb tavaliselt kiiresti, selle hele värvus peegeldab paremini päikesevalgust (mis aitab viinamarjadel küpseda) ning suure, üle 75 % kvartsisisalduse tõttu on muld immuunne viinapuu-lehetäi suhtes. Teisalt, selle toitainetega varustamise ja veehoiuvõime ning mineraalainete sisaldus on suhteliselt väikesed. Tootmispiirkonna ilmastikutingimused olenevad peamiselt Ungaris valitsevast kontinentaalsest kliimast, mida iseloomustavad eelkõige kuumad suved ja külmad talved. Keskmine temperatuur on ligikaudu 10–11 °C. Vegetatsiooniperioodi kuudel (juulis ja augustis) on sagedased kuumalained. Päikesepaistelist aega on aastas keskmiselt üle 2 000 tunni. Aasta keskmine sademete hulk on 450–500 mm, mis vastab suuresti viinamarjade vajadustele, kuid sademete jaotus aasta lõikes on ebaühtlane.

b) Inimtegurid Kuna see tootmispiirkond on tohutu suur, on seal rikkalikud viinamarjakasvatuse ja veinivalmistamise traditsioonid. Esimesed kirjalikud teated selle piirkonna viinamarjaistandustest pärinevad 1075. aastast. Keskajal aitas veinitootmine rahuldada eeskätt kohalikke vajadusi. Pärast Osmanite valitsusaja lõppemist istutati määratletud piirkonda viinapuud, et taastada mahajäetud liivased alad ja siduda vesiliiva. 1875. aastal puhkenud viinapuu-lehetäi epideemia jättis viinamarjaistandused peaaegu puutumata ja suurendas oluliselt nende rolli. 19. sajandi lõpus toimunud tehnoloogia areng parandas märkimisväärselt piirkonna veinide kvaliteeti. 20. sajandi alguses said tootmispiirkondade veinid laiemalt tuntuks ja nende turg laienes oluliselt. Selle tulemusena mitmekordistus viinamarjaistanduste pindala. Järjepidev tehnoloogia areng on võimaldanud kasutusele võtta redutseerimise tehnoloogia ning toota tänapäeval menukaid valgeid ja roosasid veine, aga ka viinamarjade puuviljasust rõhutavaid värskeid punaseid veine. Veinipiirkonna tunnuslause on „A Kunsági Bor a Mindennapok Bora“ [Kunsági veinid on veinid igaks päevaks], mis on alates 2000. aastast olnud kaitstud. Määratletud piirkonna tootjad valivad välja sordid, mis sobivad kokku ökoloogiliste tingimuste pakutavate võimalustega, arendavad teadlikult traditsiooniliste ja uute sortide geograafilist jaotust ning kasutavad turutingimustele vastavaid viinamarjakasvatuse ja veinivalmistamise viise. Vein

2. Veinide kirjeldus Veinid arenevad kiiresti ning on mõõduka happesuse ja pehme iseloomuga. Valgetel ja roosadel veinidel on intensiivne aroom ning rikkalik maitse. Piirkonna punased veinid on tavaliselt puuviljased ja kerged, vähem sügava värvusega ning neis sisalduvad tanniinid tulevad nõrgemini esile. Lubjarikka liivmulla tõttu on veinide maitse vähem mineraalne. Valikkorje veinid on sordile iseloomulikud ning neile on omane tasakaalustatud happe-, alkoholi- ja suhkrusisaldus. Hilise korje veinid ja kuivatatud viinamarjadest valmistatud veinid on täidlased ning nende puhul võib täheldada tootmismeetodist ja laagerdumisest tulenevat eripära. Nad sisaldavad jääksuhkrut. Jääveinid on täidlased; neil on tasakaalustatud magus maitse, mis tuleneb jääksuhkru-, happe- ja alkoholisisaldusest.

3. Tootmispiirkonna, inimtegurite ja toote vaheline seos Ökoloogiline keskkond, eelkõige liivmullad, avaldab veinide omadustele märkimisväärset mõju. Need omadused on eriti ilmekalt esil kiiresti arenevates, tavaliselt kergemates veinides, mille enamikule aastakäikudele on iseloomulik suhteliselt väike happesus, suurem pehmus, kiiresti tekkivad happed ja mõõdukas alkoholisisaldus. Veinide mineraalainete sisaldus on liivmullase pinnase tõttu suhteliselt väike. Kõnealuse tootmispiirkonna veine nimetatakse peamiselt lühikese küpsemisajaga veinideks, mis on mõeldud varaseks tarbimiseks. Ökoloogilise keskkonna tõttu on piirkonnas hakatud laialdasemalt kasvatama mitut traditsioonilist sorti (‘Ezerjó’, ‘Kadarka’, ‘Kövidinka’). Sortidele omaseid tunnuseid saab võimendada valikkorjega. Teatud aastakäikude viinamarjadel on ainulaadsed omadused. Üleküpsenud ja kuivanud viinamarju saab kasutada toorainena rikkaliku alkoholisisaldusega täidlaste veinide puhul, mille kvaliteet paraneb laagerdumise ajal veelgi. Kerged ja värsked veinid on ideaalne tooraine vahuveinide ja gaseeritud poolvahuveinide valmistamiseks. Kunsági veinipiirkonnal on tähtis roll Ungari põllumajanduse viinamarjakasvatuse ja veinivalmistamise sektoris, sest seal kasvatatakse peaaegu pool riigi viinamarjadest. Lisaks majanduslikule tähtsusele on viinamarjakasvatusel märkimisväärne ühiskondlik roll sissetuleku andmisel ja kohaliku elanikkonna alalhoidmisel. Kohalike ökoloogiliste tingimuste tõttu (nt liivmullad, sademete vähesus) on viinamarjakasvatus selle piirkonna üks kõige tasuvamaid põllumajandusharusid. Ühtlasi aitab viinamarjakasvatus maastikku kujundada ja selle tulemusena piirkonda atraktiivsemaks muuta. Viinamarjaistandused on tõhusalt ära hoidnud tuulega edasikanduvate liivade leviku ning viinapuud suudavad halva veehoiuvõimega muldadel paremini püsima jääda kui muud taimed. Kunsági veinipiirkonna viinamarjaistandustes kasvatatakse valdavalt kohalikke ja uusi Ungaris aretatud veiniviinamarjasorte. Tänu eeskätt piirkonna suhteliselt kergetele, puuviljastele ja aromaatsetele Muscat-veinidele on Kunsági veinipiirkonnal tarbijate silmis väga hea maine. Vahuvein

b) Inimtegurid Lisaks eespool kirjeldatud inimteguritele kehtib kaitstud päritolunimetusega „Kunság/Kunsági“ vahuveinide kohta järgmine: poolvahuveinide ja vahuveinide tootmine on põhinenud nendel tootmispiirkonna sortidel, millel on äratuntav happesus (nt ‘Ezerjó’, ‘Cserszegi Fűszeres’).

2. Veinide kirjeldus Vahuveinid on õhulised ja kerged ning värske lõhna ja elava happesusega.

3. Tootmispiirkonna, inimtegurite ja toote vaheline seos Ökoloogiline keskkond, eelkõige liivmullad, avaldab veinide omadustele märkimisväärset mõju. Need omadused on eriti ilmekalt esil kiiresti arenevates, tavaliselt kergemates veinides, mille enamikule aastakäikudele on iseloomulik suhteliselt väike happesus, suurem pehmus, kiiresti tekkivad happed ja mõõdukas alkoholisisaldus. Veinide mineraalainete sisaldus on liivmullase pinnase tõttu suhteliselt väike. Kõnealuse tootmispiirkonna veine nimetatakse peamiselt lühikese küpsemisajaga veinideks, mis on mõeldud varaseks tarbimiseks. Ökoloogilise keskkonna tõttu on piirkonnas hakatud laialdasemalt kasvatama mitut traditsioonilist sorti (‘Ezerjó’, ‘Kadarka’, ‘Kövidinka’). Sortidele omaseid tunnuseid saab võimendada valikkorjega. Teatud aastakäikude viinamarjadel on ainulaadsed omadused. Üleküpsenud ja kuivanud viinamarju saab kasutada toorainena rikkaliku alkoholisisaldusega täidlaste veinide puhul, mille kvaliteet paraneb laagerdumise ajal veelgi. Kerged ja värsked veinid on ideaalne tooraine vahuveinide ja gaseeritud poolvahuveinide valmistamiseks. Kunsági veinipiirkonnal on tähtis roll Ungari põllumajanduse viinamarjakasvatuse ja veinivalmistamise sektoris, sest seal kasvatatakse peaaegu pool riigi viinamarjadest. Lisaks majanduslikule tähtsusele on viinamarjakasvatusel märkimisväärne ühiskondlik roll sissetuleku andmisel ja kohaliku elanikkonna alalhoidmisel. Kohalike ökoloogiliste tingimuste tõttu (nt liivmullad, sademete vähesus) on viinamarjakasvatus selle piirkonna üks kõige tasuvamaid põllumajandusharusid. Ühtlasi aitab viinamarjakasvatus maastikku kujundada ja selle tulemusena piirkonda atraktiivsemaks muuta. Viinamarjaistandused on tõhusalt ära hoidnud tuulega edasikanduvate liivade leviku ning viinapuud suudavad halva veehoiuvõimega muldadel paremini püsima jääda kui muud taimed. Kunsági veinipiirkonna viinamarjaistandustes kasvatatakse valdavalt kohalikke ja uusi Ungaris aretatud veiniviinamarjasorte. Tänu eeskätt piirkonna suhteliselt kergetele, puuviljastele ja aromaatsetele Muscat-veinidele on Kunsági veinipiirkonnal tarbijate silmis väga hea maine. Gaseeritud poolvahuvein Lisaks eespool kirjeldatud inimteguritele kehtib kaitstud päritolunimetusega „Kunság/Kunsági“ vahuveinide kohta järgmine: poolvahuveinide ja vahuveinide tootmine on põhinenud nendel tootmispiirkonna sortidel, millel on äratuntav happesus (nt ‘Ezerjó’, ‘Cserszegi Fűszeres’).

2. Veinide kirjeldus Gaseeritud poolvahuveinid on värske lõhnaga ja kerged.

3. Tootmispiirkonna, inimtegurite ja toote vaheline seos Ökoloogiline keskkond, eelkõige liivmullad, avaldab veinide omadustele märkimisväärset mõju. Need omadused tulevad eriti ilmekalt esile kiiresti arenevates, tavaliselt kergemates veinides, mille enamikule aastakäikudele on iseloomulik suhteliselt väike happesus, suurem pehmus, kiiresti tekkivad happed ja mõõdukas alkoholisisaldus. Veinide mineraalainete sisaldus on liivmullase pinnase tõttu suhteliselt väike. Kõnealuse tootmispiirkonna veinid on peamiselt lühikese küpsemisajaga veinid, mis on mõeldud varaseks tarbimiseks. Ökoloogilise keskkonna tõttu on piirkonnas hakatud laialdasemalt kasvatama mitut traditsioonilist sorti (‘Ezerjó’, ‘Kadarka’, ‘Kövidinka’). Sortidele omaseid tunnuseid saab võimendada valikkorjega. Teatud aastakäikude viinamarjadel on ainulaadsed omadused. Üleküpsenud ja kuivanud viinamarju saab kasutada toorainena rikkaliku alkoholisisaldusega täidlaste veinide puhul, mille kvaliteet paraneb laagerdumise ajal veelgi. Kerged ja värsked veinid on ideaalne tooraine vahuveinide ja gaseeritud poolvahuveinide valmistamiseks. Kunsági veinipiirkonnal on tähtis roll Ungari põllumajanduse viinamarjakasvatuse ja veinivalmistamise sektoris, sest seal kasvatatakse peaaegu pool riigi viinamarjadest. Kunsági veinipiirkonnal on tähtis roll Ungari põllumajanduse viinamarjakasvatuse ja veinivalmistamise sektoris, sest seal kasvatatakse peaaegu pool riigi viinamarjadest. Kohalike ökoloogiliste tingimuste tõttu (nt liivmullad, sademete vähesus) on viinamarjakasvatus selle piirkonna üks kõige tasuvamaid põllumajandusharusid. Ühtlasi aitab viinamarjakasvatus maastikku kujundada ja selle tulemusena piirkonda atraktiivsemaks muuta. Viinamarjaistandused on tõhusalt ära hoidnud tuulega edasikanduvate liivade leviku ning viinapuud suudavad halva veehoiuvõimega muldadel paremini püsima jääda kui muud taimed. Kunsági veinipiirkonna viinamarjaistandustes kasvatatakse valdavalt kohalikke ja uusi Ungaris aretatud veiniviinamarjasorte. Tänu eeskätt piirkonna suhteliselt kergetele, puuviljastele ja aromaatsetele Muscat-veinidele on Kunsági veinipiirkonnal tarbijate silmis väga hea maine.

9. Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Nimetusi käsitlevad eeskirjad – väiksemad geograafilised üksused, mida võib etiketile märkida

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

i) Viide omavalitsusüksuste nimedele Kunsági veinipiirkonda kuuluvate omavalitsusüksuste nimed võib märkida Kunsági määratletud tootmispiirkonnast väiksemate geograafiliste üksustena, v.a Izsáki ja Monori omavalitsusüksuste nimed.

ii) Viide nõlvade nimedele Koos määratletud tootmispiirkonna nimetuse „Kunság“ ja omavalitsusüksuse nimega võib märkida järgmised nõlvade nimed: — Arany-hegy (Ceglédberceli omavalitsusüksuses); — Fisher-part (Ceglédi ja Ceglédberceli omavalitsusüksuses).

iii) Viide ringkondade nimedele

Koos määratletud tootmispiirkonna nimetusega „Kunság“ võib märkida järgmised ringkondade nimed:

— Kecskemét, mis hõlmab viinamarjaistanduste katastris Felsőlajosi, Kecskeméti, Kerekegyháza, Kunbaracsi, Kunszállási, Ladánybene ja Lajosmizse omavalitsusüksuste I ja II klassi piirialade hulka kuuluvaid viinamarjaistandusi;

— Tiszakürt, mis hõlmab viinamarjaistanduste katastris Cserkeszőlő, Csépa, Nagyrévi, Szelevény, Tiszainoka, Tiszakürti, Tiszasasi ja Tiszaugi omavalitsusüksuste I ja II klassi piirialade hulka kuuluvaid viinamarjaistandusi.

Kui märgitud on ringkonna nimi, siis ei saa kõnealusesse ringkonda kuuluvate omavalitsusüksuste nimesid väiksema geograafilise üksuse tähisena kasutada.

Väiksema geograafilise üksuse nime võib märkida etiketile üksnes siis, kui 100 % tootest on pärit väiksemast geograafilisest üksusest.

Nimetusi käsitlevad eeskirjad

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

muud piiratud kasutusega väljendid:

— „Muskotály“ [Muscat] viitab sellele, et vein on valmistatud vähemalt 85 % ulatuses ühe või mitme järgmise viinamarjasordi saagist: ‘Cserszegi Fűszeres’, ‘Irsai Olivér’, ‘Generosa’, ‘Hamburgi Muskotály’, ‘Nektár’, ‘Mátrai Muskotály’, ‘Ottonel Muskotály’ ja/või ‘Tramini’.

— „Primőr“ [Primeur] viitab asjaolule, et vein on villitud korjeaastal. Võib kasutada ka sünonüümi „újbor“ [uus vein].

Etiketile ei tohi märkida sordinime ‘Arany Sárfehér’.

Seguveinide korral võib kasutada ka tähise ungarikeelset mõistet „küvé“ ja selle sünonüümi „házasítás“ [seguvein], samuti originaalnimetust „cuvée“.

Vastutust käsitlevad eeskirjad

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pakendamine kindlaks määratud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus:

veine, vahuveine ja gaseeritud poolvahuveine võivad villida üksnes villijad, kes on registreeritud Kunsági veinipiirkonna veiniühenduste piirkondlikus nõukogus.

Tootmine väljaspool määratletud geograafilist piirkonda

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

tootmine on lubatud Bonyhádi, Borota, Budapesti, Csongrádi ja Hajóse omavalitsusüksuses.

Link tootespetsifikaadile

https://boraszat.kormany.hu/download/d/4d/82000/Kunsag%20OEM_v4.pdf

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.