[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 14.6.2005

SEK(2005) 827 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

EAGGF tagatisrahastu kulude kohta Varajase hoiatamise süsteem nr 1–5/2005

SISUKORD

1. 2005. AASTA EELARVEMENETLUS 3

2. MÄRKUSED 2005. AASTA EELARVE TÄITMISE KOHTA 4

3. JÄRELDUSED 6

1. 2005. AASTA EELARVEMENETLUS

2005. aasta eelarvemenetlus rubriigi 1 puhul koos vastavate assigneeringute summadega, mis menetluse iga etapiga kaasnevad, on esitatud 1. lisas.

Komisjon võttis esialgse eelarveprojekti (EEP) vastu 28. aprillil 2004 ning see hõlmas rubriigi 1 puhul 50 675,5 miljoni euro väärtuses kulukohustuste assigneeringuid ja 50 113,9 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute vaheline 561,6 miljoni euro suurune erinevus tuleneb uutele liikmesriikidele ettenähtud üleminekuperioodi rahastamisvahendist, mida vastupidiselt kõigile muudele EAGGF tagatisrahastu meetmetele kohaldatakse liigendatud assigneeringute kaudu. 2005. aasta esialgses eelarveprojektis sisalduvate alamrubriigi 1a puhul ettenähtud assigneeringute summa põhines mitmete asjaomaste toodete sise- ja välisturu tingimuste hinnangul ning arvukate muude asjakohaste meetmetega seotud nõudmiste hinnangul. 2005. aasta esialgses eelarveprojektis sisalduvate alamrubriigi 1b puhul ettenähtud assigneeringute summaks kehtestati selle alamrubriigi ülemmäär.

16. juulil 2004 võttis majandus-, rahandus- ja eelarvenõukogu vastu eelarveprojekti (EP), vähendades lineaarselt kõigi selliste alamrubriigi 1a (põllumajandus) artiklite assigneeringuid, mille puhul taotletud assigneeringud ületasid 800,0 miljonit eurot, esialgse eelarveprojektiga võrreldes kokku 1000,0 miljoni euro võrra. Euroopa Parlament seevastu vähendas pärast esialgse eelarveprojekti esimest lugemist komisjoni taotletud ja tema esialgses eelarveprojektis esitatud assigneeringuid sama alamrubriigi puhul ligikaudu 4,0 miljoni euro võrra.

2004. aasta oktoobris tegi komisjon 2005. aasta esialgse eelarveprojekti kirjaliku muutmisettepaneku, taotledes sellega rubriigi 1 jaoks 50 451,5 miljoni euro väärtuses kulukohustuste assigneeringuid ja 49 889,9 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid. Mitmete asjaomaste toodete sise- ja välisturu tingimuste hinnangu põhjal taotles komisjon alamrubriigi 1a jaoks 43 289,3 miljoni euro väärtuses kulukohustuste assigneeringuid, vähendades oma taotlust esialgse eelarveprojektiga võrreldes seega ligikaudu 224,0 miljoni euro võrra. Alamrubriigi 1b osas jäeti summad muutmata, nii et need olid võrdsed 2005. aasta esialgses eelarveprojektis esitatud summadega.

26. novembril 2004 oli 2005. aasta esialgse eelarveprojekti kirjalik muutmisettepanek majandus-, rahandus- ja eelarvenõukogus teisel lugemisel ning rubriigi 1 alusel tehtavate põllumajanduskulutuste osas jäi nõukogu sama assigneeringute taseme juurde, nagu otsustati esimesel lugemisel 2004. aasta juulis. Põhimõtteliselt ignoreeris nõukogu komisjoni 2004. aasta oktoobri kirjalikku muutmisettepanekut, milles eelarveliste vahendite taotlust ajakohastati ettepanekuga vähendada summat kokku 224,0 miljoni euro võrra. Euroopa Parlament võttis 2005. aasta eelarve vastu 16. detsembril 2004.

EAGGF tagatisrahastu eelarves oli rubriigi 1 puhul kulukohustuste assigneeringute kogusummaks 49 676,0 miljonit eurot ja maksete assigneeringute kogusummaks 49 114,4 miljonit eurot. Eelarve assigneeringud on võrdsed eelarveprojekti tasemega, mille nõukogu võttis vastu pärast selle esimest lugemist 2004. aasta juulis. Täpsemalt:

- alamrubriigi 1a puhul: kulukohustuste assigneeringute kogusumma on 42 835,0 miljonit eurot, mis on 2004. aasta oktoobri kirjalikus muutmisettepanekus kavandatud assigneeringute summaga võrreldes ligikaudu 776,0 miljoni euro võrra väiksem. Need assigneeringud on seotud komisjoni kõigi kolme tegevusvaldkonnaga selles alamrubriigis, nimelt põllumajanduse (poliitikavaldkond 05), kalanduse (poliitikavaldkond 11) ning tervishoiu ja tarbijakaitsega (poliitikavaldkond 17). Oluline tegur, mis iseloomustab 2005. aasta eelarves sisalduvaid assigneeringuid, on asjaolu, et vastupidiselt 2004. aasta oktoobri kirjalikus muutmisettepanekus ettenähtud krediidivajadustele ei tugine need erinevate asjaomaste toodete sise- ja välisturu tingimuste ajakohastatud hinnangule ega analüüsile. Sellest tulenevalt on piima- ja suhkrusektori puhul kokkulepitud assigneeringute summa suurem kui summa, mida taotleti kirjalikus muutmisettepanekus esitatud vajaduste ajakohase ülevaate põhjal. Samas on teravilja- ning puu- ja köögiviljasektori puhul kokkulepitud assigneeringute summa väiksem kui summa, mida taotleti kirjalikus muutmisettepanekus esitatud vajaduste ajakohase ülevaate põhjal, milles võeti arvesse selliseid ebasoodsaid tegureid nagu rikkalik teraviljasaak, maailmaturu hiljutine hinnatase ja dollari nõrgenemine euro suhtes.

- Alamrubriigi 1b puhul: eelarves sisalduvate assigneeringute summa jäeti muutmata, kuna algselt kehtestati selleks summaks kõnealuse alamrubriigi ülemmäär.

2. MÄRKUSED 2005. AASTA EELARVE TÄITMISE KOHTA

2. lisas on esitatud ajavahemiku 16. oktoober 2004 kuni 31. märts 2005 kohta eelarve tegeliku täitmise tase võrrelduna kulude profiiliga, mida osutab nõukogu 26. septembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 2040/2000 (eelarvedistsipliini kohta)[1] sätete põhjal kehtestatud indikaator. Järgmisena on esitatud lühikommentaar 2005. aasta eelarve täitmise tegeliku ja kavandatud taseme kõige olulisemate erinevuste kohta eri sektorites.

2.1. Finantstegurid

Dollari-euro kurss

Eespool nimetatud ajavahemikus kantud kulude puhul võetakse arvesse dollari-euro kursis toimunud muudatusi. Suure osa põllumajandustoodete, eriti teravilja ja suhkru eksporditoetuste ning mõnede sisetoetuste, nagu näiteks puuvillatoetuse puhul mõjutab kulusid euro-dollari kursi suundumus.

Eelarvepädevate institutsioonide poolt vastuvõetud eelarve põhines assigneeringutel, mida taotleti 2005. aasta esialgses eelarveprojektis, mis on koostatud keskmise pariteedi suhte 1 euro = 1,25 USA dollarit alusel. Tuleb märkida, et ajavahemikus 1. august 2004 kuni 31. märts 2005 oli keskmine pariteedi suhe ligikaudu 1 euro = 1,28 USA dollarit, s.t ligikaudu 2% kõrgem 2005. aasta esialgse eelarveprojekti koostamisel kasutatud kursist.

2.2. Alamrubriik 1a – turutegurid

2.2.1. Turumeetmed teraviljade puhul

Kuigi selle perioodi lõpus langeb täitmise tase kavandatuga kokku, on selline olukord komisjoni arvates ajutine. 2004.–2005. aasta üliküllusliku teraviljasaagi tulemusel on riiklikult ladustatava teravilja kogus suurenenud. Sellest tulenevalt taotles komisjon oma 2004. aasta oktoobri kirjalikus muutmisettepanekus lisakrediiti, mida eelarvepädevad institutsioonid siiski ei andnud. Praegusel ajahetkel, mil riiklikuks ladustamiseks pakutakse suurt teraviljakogust, ei ole osa sellest kogusest uutes liikmesriikides esinevate mahutamisega seotud probleemide tõttu veel ladustatud. Kirjeldatud olukorra tõttu on vajalike assigneeringute prognoosimine selles sektoris hetkel keeruline.

2.2.2. Otsetoetused põllukultuuride kasvatamiseks

Praegu uurib komisjon assigneeringute ülekasutamist võrrelduna indikaatori tasemega. Mitmete liikmesriikide puhul ei ühti maksed, mille komisjon arvestas välja nende liikmesriikide endi poolt käesoleva kava rakendamise aluseks olevate parameetrite kohta saadetud teadete põhjal, tegelikult makstud summadega või summadega, mille maksmist samad liikmesriigi veel prognoosivad. Kui kõnealuse küsimuse uurimine lõpule viiakse, esitab komisjon selle tegevuskava lõplike krediidinõuete kohta oma hinnangu.

2.2.3. Toiduprogrammid

Kõnealuse ajavahemiku assigneeringute ülekasutamine on eeldatavalt ajutine ning see kaob eelarveaasta lõpuks, kuna selle tegevuskava raames tehtavad kulutused põhinevad heakskiidetud aastakaval, mille puhul saadaolevate assigneeringute summa on seotud kõnealuse kavaga hõlmatud toodete koguste ja nende vastava väärtusega.

2.2.4. Suhkur

Komisjon on täheldanud, et eksporditoetuse maksmise tempo on eelnevate eelarveaastatega võrreldes aeglustunud, ning uurib praegu, kas see olukord on ajutine või kestab eelarveaasta lõpuni. Viimasel juhul oodatakse selle tegevuskava assigneeringute alakasutamist. Teisalt on kõnealuse sektori praegune turuolukord viinud esimest korda ühise põllumajanduspoliitika ajaloos suhkru riikliku ladustamiseni, mis võib avaldada eelarvele märkimisväärset mõju.

2.2.5. Tekstiilitaimed

Komisjonil puuduvad igasugused eelarve täitmist kinnitavad tõendid, seega oleks mis tahes hinnangute andmine praegusel ajahetkel riskantne. Puuvillaabi lõplikud kulud sõltuvadki deklareeritud puuvilla kogutoodangust Kreekas ja Hispaanias. See parameeter mõjutab abi vähendamise määra, mida kohaldatakse juhul, kui see toodang ületab garanteeritud maksimumkogust. Lisaks sellele mõjutavad maksmisele kuuluva lõppsumma arvutamist puuvilla hinnad maailmaturul koos euro-dollari pariteedi suhtega lõplike toodanguandmete avaldamise ajal. See arvutus tehakse eeldatavalt mai lõpuks – juuni keskpaigaks.

2.2.6. Horisontaalsed otsetoetused

Komisjoni arvamusel toimub kümnest uuest liikmesriigist kaheksat hõlmava lihtsustatud pindalatoetuste kava (SAPS) assigneeringute osas lõpuks ülekasutamine. Selle ülekasutamise põhjuseks on valuutakursi kahekordne mõju, mis on tingitud toetuste omavääringus maksmisest nendes liikmesriikides, kes ühisrahas ei osale. Sellest mõjust tuleneva ületäitmise lõpliku summa saab teada alles siis, kui kõik maksed on tehtud ja nendest on komisjonile teatatud.

2.2.7. Piim ja piimasaadused

Komisjon nõustub alatäitmisega, millele indikaator kõnealuses sektoris praegusel ajahetkel osutab, ning arvab, et kui kõnealuse sektori soodsad sise- ja välisturu tingimused püsivad, jätkub see tõenäoliselt kuni eelarveaasta lõpuni. Need tingimused võimaldasid komisjonil vähendada kõnealuse sektori eri toodete eksporditoetuste ja siseturu toetuste üldist taset.

2.2.8. Veise- ja vasikaliha

Praegusel ajahetkel osutab indikaator assigneeringute alatäitmisele. Komisjoni arvamusel on see alatäitmine ajutine, sest tema hinnangu kohaselt on juhul, kui liikmesriigid maksavad 2004. aasta eest kõik loomade puhul makstavad lisatasud, kõnealuste eeldatavate maksete katmiseks vaja 2004. aasta oktoobri kirjalikus muutmisettepanekust väljajäetud assigneeringuid väärtusega 226,0 miljonit eurot.

2.3. Alamrubriik 1b – maaelu edendamine

Maaelu edendamise (EL-15) ja uute liikmesriikide üleminekuperioodi rahastamisvahendi assigneeringuteks määrati selle alamrubriigi ülemmäär. Üleminekuperioodi rahastamisvahendi puhul esinev ületäitmine on ajutine, kuna vastava indikaatori kehtestamisel lähtuti oletusest, et kõik selle rahastamisvahendiga seotud kohustused täidetakse aprillis 2005. Ent kuna komisjoni talitustel oli võimalik hakata assigneeringuid eraldama enne seda tähtaega, oli tulemuseks kõnealune ületäitmine, mis eeldatavalt peaks 2005. aasta aprillikuus korrapäraseks muutuma.

3. JÄRELDUSED

Alamrubriigi 1a puhul kasutati ajavahemikus 16. oktoober 2004 kuni 31. märts 2005 assigneeringuid liikmesriikide kuludeks kokku 32 902,6 miljoni euro väärtuses, st 76,8% olemasolevatest assigneeringutest. Indikaatoriga võrreldes kulutati samal ajavahemikul eelarve assigneeringuid kokku ligikaudu 261,2 miljoni euro võrra vähem. See on tingitud peamiselt loomsete toodete sektorist, samas kui taimsete toodete sektoris ilmnes eelarve assigneeringute ülekasutamine. Hetkel jälgib komisjon hoolega olukorda.

Alamrubriigi 1b puhul kasutati ajavahemikus 16. oktoober 2004 kuni 31. märts 2005 assigneeringuid liikmesriikide kuludeks kokku 2705,6 miljoni euro väärtuses, st 39,5% olemasolevatest assigneeringutest. Hetkel eeldab komisjon, et selle sektori assigneeringuid kasutatakse nii, nagu see on kavandatud 2005. aasta eelarves.

[pic]

[pic]

[1]