[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 20.7.2005

SEK(2005) 992 lõplik

Soovitus

NÕUKOGU OTSUS

ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta Portugalis (koostatud kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 104 lõikega 6)

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Portugal esitas viimase ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2005–2009 9. juunil 2005. Ajakohastatud programmis avalikustatakse kava tõsta valitsemissektori puudujääki aastateks 2005–2007 üle asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse 3% SKTst. Pärast 2,9%-list eelarvepuudujääki 2004. aastal[1] kavandab Portugal 2005. aastaks valitsussektori eelarvepuudujäägiks 6,2% SKTst, mida kavatsetakse 2006. aastal vähendada 4,8%ni, 2007. aastal 3,9%ni ja 2008. aastal 2,8%ni SKTst. Prognoositakse, et võla suhe SKTsse tõuseb samal ajavahemikul kõrgemale 2004. aasta 61,9% ja saavutab kõrgeima taseme, 67,8% SKTst, 2007. aastal.

Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohaldamist reguleeritakse asutamislepingu artikliga 104 ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta), mis on stabiilsuse ja kasvu pakti osa.[2] Komisjon on oma hinnangus võtnud arvesse majandus- ja rahandusministrite nõukogu 20. märtsi 2005. aasta aruannet „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise parandamine“ Euroopa Ülemkogule, mille viimane kinnitas 22. märtsil 2005.[3]

Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 3 koostatud komisjoni aruandes hinnati asutamislepingu puudujääki ja võlakriteeriumeid käsitlevate nõuete täitmist.

Juunis 2005 ajakohastatud Portugali stabiilsusprogrammiga avaldatud 2005. aasta kavandatav valitsemissektori eelarve puudujääk ületab tunduvalt 3%-list SKT kontrollväärtust. Kontrollväärtuse ületamine ei ole asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses erakordne ega ajutine. Kuigi SKT kasv on alates 2000. aastast teravalt langenud, jõuti 2004. aastal positiivse majanduskasvuni ja komisjoni talituste 2005. aasta kevadprognooside ning 2005. aasta juuni ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohaselt on järgnevateks aastateks oodata järkjärgulist, kuid siiski mõõdukat kasvutendentsi. Kuigi negatiivne tootmismahu tühik on märkimisväärne ja lähiaastatel see eelduste kohaselt oluliselt ei vähene, ei ole valitsemissektori eelarve tasakaalu halvenemine hiljutise tootmismahu tühiku laienemisega seotud. Seetõttu ei saa kontrollväärtuse ületamist pidada tõsise majandusliku surutise tagajärjeks. Samuti ei saa kontrollväärtuse ületamist pidada ajutiseks, kuna komisjoni talituste 2005. aasta kevadprognoosi kohaselt ületab valitsemissektori eelarvepuudujääk asutamislepingu kontrollväärtuse oluliselt ka 2006. aastal, mil oodatakse majandusnäitajate järkjärgulist paranemist. Juunis 2005 ajakohastatud Portugali stabiilsusprogrammis nähakse ette valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamine lähiaastatel, kuid see ületab siiski kontrollväärtust kuni 2007. aastani. See viitab sellele, et asutamislepingu puudujääki käsitlev kriteerium ei ole täidetud.

Võla suhe SKTsse ületas asutamislepinguga sätestatud kontrollväärtuse 60% SKTst 2003. aastal ja tõusis 2004. aastal 61,9%ni, mis on peaaegu 8,5% tõus SKTst alates 2000. aastast. Võla suhte kasvu võib seletada väga madala esmase ülejäägiga, isegi esmase puudujäägiga mõnedel aastatel, märkimisväärse varude muutuste korrigeerimisega, kus võlga suurendavad eelarvevälised rahastamisvahendid ületavad märkimisväärseid erastamisest laekunud vahendeid enamikel aastatel ning samuti SKT madala nominaalkasvuga. Juunis 2005 ajakohastatud stabiilsusprogrammis 2005.–2007. aastaks kavandatud võlanäitajad, mis on suures osas kooskõlas komisjoni talituste 2005. aasta kevadprognoosi võlaprognoosidega, ennustavad võla suhte järsku tõusu, mis peaks tipnema 68% tasemel 2007. aastal. See on vastuolus asutamislepingu nõudega, mille kohaselt juhul, kui ületatakse kontrollväärtus 60% SKTst, väheneb võla suhe piisavalt ja läheneb kontrollväärtusele rahuldava kiirusega. See viitab sellele, et asutamislepingu võlga käsitlev kriteerium ei ole täidetud.

Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 3 koostatud aruandes analüüsis komisjon keskpika perioodi majandus- ja eelarveseisundit käsitlevaid ja muid asjakohaseid Portugali rahanduse hindamise seisukohast olulisi tegureid.

Nõukogu toonitas 20. märtsi aruandes, et teiste asjakohaste tegurite arvesse võtmine ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu üle otsustamisel, nagu majandus- ja rahanduskomitee arvamus kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 4, komisjoni arvamus kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 5 ja nõukogu otsus kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 6, „peab täielikult toimuma tingimusel, mis vastab üldpõhimõttele, et enne teiste oluliste tegurite arvesse võtmist on kontrollväärtuse ületamine ajutine ja eelarvepuudujääk püsib kontrollväärtuse lähedal.“ Portugali puhul ei ole see tingimus täidetud: 2005. aasta prognoositud puudujääk ületab kontrollväärtust oluliselt ning kontrollväärtuse ületamist ei saa pidada ajutiseks, kuna valitsemissektori eelarvepuudujääk ületab kolmel järgneval aastal 3% SKTst. Asutamislepingu artikli 104 lõikega 5 kooskõlas oleva komisjoni arvamuse ja artikli 104 lõikega 6 kooskõlas oleva nõukogu otsuse mõttes ei võeta Portugali puhul arvesse teisi asjakohaseid tegureid.

Asutamislepingu artikli 104 lõikega 4 sätestatakse, et “artikliga 114 ettenähtud komitee (st majandus- ja rahanduskomitee) sõnastab komisjoni aruande kohta arvamuse“. Komitee väljendas 4. juulil 2005 oma arvamust, mis on kooskõlas komisjoni aruandes ära toodud hinnanguga. Komitee järeldas, „et Portugalis 2005. aastal kavandatav eelarveareng on selline, et kumbki asutamislepingu artikli 104 lõike kahest kriteeriumist ei ole täidetud". Komitee arvates ei ole aastaks 2005 kavandatud eelarvepuudujääk lähedal kontrollväärtuse tasemele 3% SKTst ja kontrollväärtuse ületamist ei saa pidada erakorraliseks ega ajutiseks. Valitsemissektori võlg ületab kontrollväärtuse 60% SKTst ja prognoosi kohaselt tõuseb protsendimäär SKTst kahe järgmise aasta jooksul veelgi. Komitee märkis ka, et järgmise kahe-kolme aasta majanduslikud väljavaated on jätkuvalt tagasihoidlikud ning väljendas muret struktuurilise puudujäägi kõrge taseme ja arengu üle. Majandus- ja rahanduskomitee tutvus põhjalikult kõigi teiste asjakohaste teguritega, kuid jõudis järeldusele, et hinnangu andmisel neid tegureid arvesse ei võeta.

Komisjon, võttes arvesse oma aruannet ja komitee arvamust, on arvamusel, et Portugalis on ülemäärane eelarvepuudujääk. Kõnealune arvamus, mille komisjon võttis vastu 20.juulil 2005, on vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 5 adresseeritud nõukogule. Komisjon soovitab, et nõukogu teeks otsuse kooskõlas artikli 104 lõikega 6, ja käesolevaga esitab soovituse otsuse tegemiseks. Lisaks esitab komisjon nõukogule soovituse anda Portugalile kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 7 nõukogu soovitus lõpetada ülemäärase eelarvepuudujäägi olukord.

Soovitus

NÕUKOGU OTSUS

ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta Portugalis (koostatud kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 104 lõikega 6)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 104 lõiget 6,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

võttes arvesse Portugali märkuseid,

ning arvestades järgmist:

1. Vastavalt asutamislepingu artiklile 104 on liikmesriigid kohustatud hoiduma ülemäärasest eelarvepuudujäägist.

2. Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil muuta valitsemissektori rahalised vahendid usaldusväärseks, mis on hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva kasvu tingimuste tugevdamise vahendiks.

3. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse algatamine asutamislepingu artikli 104 kohaselt eeldab ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu. Asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse protokoll sisaldab lisasätteid seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega. Nõukogu määrusega (EÜ) nr 3605/93,[4] mida on muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 475/2000[5] ja komisjoni määrusega (EÜ) nr 351/2002[6] sätestatakse kõnealuse protokolli kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad ja mõisted.

4. Asutamislepingu artikli 104 lõikega 5 nõutakse, et komisjon esitaks arvamuse nõukogule, kui komisjonile tundub, et liikmesriigis juba on eelarvepuudujääk või on see tekkimas. Komisjon on sellise arvamuse Portugali kohta esitanud 20. juulil 2005. Olles arvesse võtnud aruannet kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 3 ja arvestanud ka majandus- ja rahanduskomitee arvamust kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 4, järeldas komisjon, et Portugalis on ülemäärane eelarvepuudujääk. Komisjon on oma hinnangut esitades arvesse võtnud majandus- ja rahandusministrite nõukogu 20. märtsi 2005 aruannet stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise parandamise kohta Euroopa Ülemkogule, mille viimane kinnitas 22. märtsil 2005.[7]

5. Asutamislepingu artikli 104 lõikega 6 sätestatakse, et nõukogu peaks arvesse võtma asjaomase liikmesriigi iga märkust, mida liikmesriik soovib teha enne üldhinnangule järgnevat otsust ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta. Portugali puhul viib üldhinnang järgmiste järeldusteni.

6. Vastavalt juunis 2005 ajakohastatud Portugali stabiilsusprogrammile on üldine kavandatav valitsemissektori eelarvepuudujääk 2005. aastaks 6,2% SKTst. Puudujääk ületab märkimisväärselt kontrollväärtuse 3% SKTst. Kontrollväärtust ületav eelarvepuudujääk ei tulene Portugali ametiasutustest mittesõltuvatest ebaharilikest sündmustest ega tõsisest majanduslikust surutisest. Kuigi SKT kasv on alates 2000. aastast teravalt langenud, jõuti 2004. aastal positiivse majanduskasvuni ja komisjoni talituste 2005. aasta kevadprognooside ning 2005. aasta juuni ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohaselt on järgmisteks aastateks oodata järkjärgulist, kuid siiski mõõdukat kasvutendentsi. Kuigi negatiivne tootmismahu tühik on märkimisväärne ja lähiaastatel see eelduste kohaselt oluliselt ei vähene, ei ole valitsemissektori eelarvetasakaalu halvenemine hiljutise tootmismahu tühiku suurenemisega seotud. Seetõttu ei saa pidada kontrollväärtuse ületamist tõsise majandusliku surutise tagajärjeks. Komisjoni talituste 2005. aasta kevadprognoosi kohaselt ületab valitsemissektori eelarvepuudujääk asutamislepingu kontrollväärtuse oluliselt ka 2006. aastal, mil oodatakse majandusnäitajate järkjärgulist paranemist. Juunis 2005 ajakohastatud Portugali stabiilsusprogrammis nähakse ette valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamine lähiaastatel, kuid see ületab siiski kontrollväärtust kuni 2007. aastani. Seetõttu ei saa kontrollväärtuse ületamist pidada asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses ajutiseks. See näitab, et asutamislepingu puudujääki käsitlev kriteerium ei ole täidetud.

7. Võla suhe SKTsse ületas asutamislepinguga sätestatud kontrollväärtuse 60% SKTst 2003. aastal, tõustes 2004. aastal 61,9%ni, mis on peaaegu 8,5% tõus SKTst alates 2000. aastast. Võla suhte kasvu võib selgitada väga madala esmase ülejäägiga, märkimisväärse võlga suurendava varude muutuste korrigeerimisega, ning SKT madala nominaalkasvuga. Juunis 2005 ajakohastatud stabiilsusprogrammis 2005.–2007. aastaks kavandatud võlanäitajad, mis on suures osas kooskõlas komisjoni talituste 2005. aasta kevadprognoosi võlaprognoosidega, ennustavad võla suhte järsku tõusu, mis peaks tipnema 68% tasemel 2007. aastal. See on vastuolus asutamislepingu nõudega, mille kohaselt juhul, kui kontrollväärtus 60% SKTst ületatakse, väheneb võla suhe piisavalt ja läheneb kontrollväärtusele rahuldava kiirusega. See näitab, et asutamislepingu võlga käsitlev kriteerium ei ole täidetud.

8. Vastavalt majandus- ja rahandusministrite nõukogu 20. märtsi 2005. aasta aruandele stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise parandamise kohta Euroopa Ülemkogule, mille viimane kinnitas 22. märtsil 2005, peab teiste asjakohaste tegurite arvesse võtmine nõukogu otsuses kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 6 ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta „täielikult toimuma tingimusel, mis vastab üldpõhimõttele, et enne teiste asjakohaste tegurite arvesse võtmist on kontrollväärtuse ületamine ajutine ja eelarvepuudujääk püsib kontrollväärtuse lähedal.“ See tingimus ei ole Portugali puhul täidetud. Asutamislepingu artikli 104 lõikega 6 kooskõlas oleva nõukogu otsuse tähenduses ei võeta Portugali puhul arvesse teisi asjakohaseid tegureid.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Üldhinnangust järeldub, et Portugalis on ülemäärane eelarvepuudujääk.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Portugali Vabariigile.

Brüssel,

Nõukogu nimel

[1] Käesolevad arvud sõltuvad käimasolevatest aruteludest Eurostati ja Portugali statistikaasutuste vahel.

[2] EÜT L 209, 2.8.1997.

[3] Vt Euroopa Ülemkogu 22.–23. märtsi 2005. aasta Brüsseli istungi eesistujariigi järeldused (7619/05) ja majandus- ja rahandusministrite nõukogu 20. märtsi 2005. aasta aruannet Euroopa Ülemkogule (7423/05).

[4] EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7.

[5] EÜT L 58, 3.3.2000, lk 1.

[6] EÜT L 55, 26.2.2002, lk 23.

[7] Vt Euroopa Ülemkogu 22.-23. märtsi 2005. aasta Brüsseli istungi eesistujariigi järeldusi (7619/05) ja majandus- ja rahandusministrite nõukogu 20. märtsi 2005. aasta aruannet Euroopa Ülemkogule (7423/05).