·Üle 62,5 miljardi euro eraldatakse VKEde konkurentsivõime suurendamiseks välja valitud projektidele, mis on seotud enamiku 300 000 uue töökoha loomisega ERFi kaudu. Maapiirkondades saab üle 130 000 põllumajandusettevõtte rahalist toetust, et aidata neil oma tegevust restruktureerida ja ajakohastada ning saavutada tootlikkuse kasv.

·Digitaalmajanduse projektidele on eraldatud üle 12,3 miljardi euro, toetades muu hulgas lairibaühenduse kasutuselevõttu, digitaalseid avalikke teenuseid või e-kaubandust. See summa sisaldab 1,5 miljardit eurot EAFRD toetust maapiirkondade IKT taristule. 8,3 miljonil kodumajapidamisel on juurdepääs paremale lairibaühendusele.

·Teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja innovatsiooni valdkonnas on rohkem kui 42,6 miljardit eurot eraldatud projektidele, mille abil on toetatud peaaegu 20 000 uut teadlast ja aidatud ligikaudu 30 000 äriühingul viia turule uusi tooteid.

Seoses rahastamisvahendite rakendamisega moodustasid programmide summad valitud rahastamisvahendite tegevustes 2018. aasta lõpu seisuga 21,9 miljardit eurot ehk ligikaudu 77 % programmides selle toetusvormi jaoks kavandatud summadest. See annab kinnitust, et enamik rahastamisvahendeid annab kohapeal tulemusi kohapeal.

Seoses tegelike kulutustega oli kõiki Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde arvestades liikmesriikidele makstud 2018. aasta detsembri lõpuks 27 % kasutada olevatest eelarvevahenditest (2019. aasta oktoobri lõpuks 36 %). See deklareeritud kulude tase on eelmiste perioodidega võrreldes madalam ja viitab sellele, et liikmesriikide tasandil tuleb endiselt keskenduda rohkem kuludele.

Vaadeldes kokkuvõtvalt kõigi Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide arvandmeid, on väljavalitud projektide (rahastamisotsus tehtud) arv alates esimesest 2017. aastal koostatud strateegilisest aruandest enam kui kahekordistunud ja nende maht moodustab 464 miljardit eurot (72 % kõigist kavandatud investeeringutest). Edusammud on märgatavad sellistes sektorites nagu teadusuuringud ja innovatsioon – eelkõige tänu aruka spetsialiseerumise strateegiate soodustavale mõjule –, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) ning transporditaristud. Projektide väljavalimine on samuti kiirenenud – kuigi mõõdukamalt – sellistes valdkondades nagu vähese CO2-heitega majandus ning kestev ja kvaliteetne tööhõive.

Võttes arvesse määrusega (EL) nr 1303/2013 kehtestatud uusi elemente, eelkõige investeeringute koondamist peamistele arengueesmärkidele ja suuremat keskendumist tulemuslikkusele, on Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmid suunatud ELi aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu eesmärkide tulemuslikule ja tõhusale saavutamisele. Seda suundumust on veelgi tugevdanud komisjoni sekkuv ja paindlik lähenemisviis, eelkõige programmide muutmise, ohus olevate programmide järelevalve või mitme katsemeetme kaudu, mis on aidanud pakkuda vajadustele kohandatud abi ja saada kogemusi tulevase rakendamise tarbeks.

Mitu liikmesriiki juhib siiski tähelepanu püsivale territoriaalsele ja piirkondlikule ebavõrdsusele ja sotsiaalsele tõrjutusele ning demograafiliste muutustega seotud probleemide suurenemisele. Erinevused piirkondade vahel ja sees ning linna- ja maapiirkondade vahel püsivad. Mitu piirkonda, mis on kaotanud oma konkurentsieelise, on jäänud n-ö keskmise sissetuleku lõksu ning mõned piirkonnad võitlevad jätkuvalt kõrge töötuse määraga, eriti noorte hulgas. Teised on haavatavamad kliimamuutustest ja digiteerimisest tingitud kahesuunalise ülemineku mõju või pagulas- ja rändekriisi jätkuvate tagajärgede suhtes. Need geograafilised erinevused on tugevdanud ELi-vastast meelestatust .

·Edusamme on tehtud ka tervisega seotud meetmetesse investeerimisel. Seni on rohkem kui 7 000 tervisega seotud projekti (tervishoiualase ebavõrdsuse vähendamine, tervishoiusüsteemide reformimine, e-tervise edendamine, teadusuuringud ja innovatsioon) investeeritud üle 8 miljardi euro. Väljavalitud projektide eesmärk on parandada tervishoiuteenuseid rohkem kui 60 miljoni inimese jaoks.

·Sotsiaalse kaasamise valdkonnas, millest suurima osa moodustab ESF, on seni väljavalitud projektide maht üle 36 miljardi euro. 2018. aasta lõpuks oli saanud abi 1,8 miljonit puuetega osalejat, 3,6 miljonit rändajat, teise riigi või vähemuse taustaga osalejat ja 4,2 miljonit muus ebasoodsas olukorras olevat inimest, et parandada oma töövõimalusi ja arendada tööturu jaoks õigeid oskusi. EAFRD raames toetati samuti üle 60 000 sotsiaalse kaasamise meetme elluviimist maapiirkondades.

Viimastel aastatel on EL edendanud jõuliselt oma sotsiaalmeetmete kava, eelkõige Euroopa sotsiaalõiguste samba vastuvõtmisega 2017. aastal. Sellega seoses on Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ning eriti ESFiga toetatud struktuurireforme, sealhulgas avalike teenuste ajakohastamist, noorte tööhõive edendamist ning vaesuse ja ebavõrdsuse vähendamist. 2018. aasta lõpu seisuga moodustas väljavalitud projektide maht kaks kolmandikku kogu kavandatud eraldisest, st peaaegu 103 miljardit eurot.

Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide, eelkõige EAFRD, ERFi ja Ühtekuuluvusfondi kaudu toetatakse pikaajalisi lahendusi liikmesriikide ja piirkondade probleemidele kliimaneutraalse majanduse suunas liikumisel. Rakendamine edeneb hästi: kliimamuutustega seotud meetmetele kavandatud 115 miljardist eurost oli 2018. aasta lõpuks projektidele eraldatud 88,1 miljardit eurot. ESFi osa kliimaeesmärkide saavutamises on viis korda suurem kui algselt kavandatud, eelkõige on selle kaudu toetatud keskkonnahoidlike töökohtadega seotud koolitus- ja tööturumeetmeid (vt 3. lisa).

·EMKF eraldas 1,25 miljardit eurot, et edendada kalalaevastike, kättesaadavate ressursside ja mereökosüsteemide kaitse vahelist jätkusuutlikku tasakaalu. Lisaks on eraldatud 428 miljonit eurot säästva vesiviljeluse toetamiseks ja 625 miljoni euro ulatuses sektori sotsiaal-majandusliku arengu toetamiseks. Fondi abil on toetatud üle 34 000 tegevuse, millest 2 000 on seotud Natura 2000 alade parema juhtimisega ning üle 1 500 muude merekaitsealadega.

·Prioriteet on toetada transpordisektori digiteerimist ja CO2-heite vähendamist, eelkõige linnapiirkondades. Transpordi- ja energiavõrkudele on eraldatud üle 56 miljardi euro ning projektide abil, mille suhtes on rahastamisotsus tehtud, muu hulgas rajatakse või rekonstrueeritakse üle 3 900 km raudteeliine ning rajatakse või täiustatakse üle 400 km trammi- või metrooliine.

·Seoses põllumajandussektori kliimameetmetega (nt CO2 sidumine ning kasvuhoonegaaside ja ammoniaagi heitkoguste vähendamine) on tehtud suuri edusamme, eelkõige põllumajandustootjate ühinemisel vabatahtlike põllumajanduse keskkonna- ja kliimakavadega, et arendada põllumajandusettevõtete keskkonnasäästlikku juhtimist. Eesmärgiks on seatud, et ELi põllumajandusmaast i) 18 % majandataks bioloogilise mitmekesisuse, ii) 15 % parema mullamajandamise ja iii) 15 % parema veemajandamise nõuete kohaselt. Kõigil kolmel juhul on saavutatud üle 85 % eesmärkidest.

·Rohkem kui 52 miljardit eurot eraldati keskkonna- ja ressursitõhususe projektidele, tänu millele võetakse aastas üle 500 000 tonni jäätmeid rohkem ringlusse. Tänu projektidele, mille suhtes on rahastamisotsus tehtud, on 20 miljonil inimesel juurdepääs paremale reoveekäitlusele.

Käesoleval programmitöö perioodil on eraldatud 20 % ELi eelarve vahenditest kliimameetmetele ja komisjon on teinud ettepaneku suurendada seda järgmise perioodi ELi eelarves 25 %-ni. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidel on olnud oluline roll sisuliste muutuste kujundamisel. Tänu eraldatud summadele ja investeeringute eeltingimustele on Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid aidanud selgelt suurendada kliimameetmete ja kestliku majanduskasvu valdkonnas poliitilist mõjuvõimu. 2018. aasta lõpuks oli piirkondade ja linnade projektidele, millega toetatakse CO2-heite vähendamist, vastupanuvõimet kliimamuutuste suhtes ja riskide ennetamist, energiatõhusust või kestlikku transporti, eraldatud üle 169 miljardi euro.

Integreeritud territoriaalseid investeeringuid on kasutatud rohkem kui 200 linnastrateegia ja 120 territoriaalse strateegia rakendamiseks, võttes Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide raames kasutusele kokku 15,9 miljardit eurot. LEADERi meetodist tulenev kogukonna juhitud kohaliku arengu meede aitas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahenditest võtta kasutusele kokku 9,1 miljardit eurot. Praeguseks on kogu ELis loodud üle 3 000 kohaliku tegevusrühma, kes vastutavad kohalike kogukondade kaasamise ja kogukonna juhitud kohaliku arengu strateegiate rakendamise eest. Mitmel juhul algas integreeritud territoriaalsete investeeringute ja kogukonna juhitud kohaliku arengu meetme elluviimine visalt, kuna kõigepealt oli vaja ette valmistada nendega seotud üldised strateegiad ja eri vahendite ühendamine oli keeruline. Eduaruannetest ilmneb siiski üldine entusiasm nende vahendite suhtes: need on aidanud tulla toime linnaarengu meetmete rakendamisega seotud raskustega eri sektorites ja rahuldada paremini territoriaalseid vajadusi.

Suurem keskendumine linnaküsimustele käesoleval programmitöö perioodil ja ELi linnade tegevuskavast tulenev ainulaadne poliitiline tõuge on andnud linnadele võimaluse töötada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide toetusel välja oma integreeritud linnastrateegiad. Linnapiirkondadesse 2018. aasta lõpu seisuga investeeritud 81 miljardist eurost on linnad valinud välja ligikaudu 10,8 miljardi euro väärtuses projekte, mida rakendatakse enam kui 900 integreeritud linnastrateegia kaudu. Samuti tasub esile tuua edukaid linnadega seotud uuenduslikke meetmeid, mis on aidanud linnapiirkondadel katsetada 75 meetme kaudu säästva linnaarengu uuenduslikke lahendusi .

Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid on ELi peamine vahend integreeritud territoriaalse arengu edendamiseks liikmesriikides ja piirkondades. EL rahastab rohkem kui 3 800 territoriaalset, linna- ja kohalikku strateegiat. Peale selle aitavad Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid liikmesriikidel rakendada meetmeid selliste konkreetsete territooriumide vajaduste rahuldamiseks nagu vaesusest või sotsiaalsest tõrjutusest mõjutatud piirkonnad, hõredalt asustatud piirkonnad, mägipiirkonnad, saared ja äärepoolseimad piirkonnad. Seda kohandatud lähenemisviisi on tugevdatud komisjoni ühissätete määruse ettepanekus aastateks 2021–2027, keskendudes eelkõige funktsionaalsetele territooriumidele (nt vesikonnad, rannikualad, mäed jms), et saada üle halduslikust kapseldumisest, ning kohalikele algatustele.

Tulemuslikkuse hindamine osutus heaks viisiks tulemuslikkuse stiimulite kasutuselevõtmiseks poliitikavaldkonna elluviimisel. Komisjoni ühissätete määruse ettepanekus aastateks 2021–2027 jääb tulemustel põhinev lähenemisviis alles, kuid jätab rohkem ruumi poliitikavaldkonna kaalutlustele. Hindamine hõlmab programmide tulemuslikkuse laiemat ja kvalitatiivsemat hindamist, võttes arvesse 2024. aasta riigipõhistes soovitustes kindlaks tehtud probleeme, liikmesriikide või piirkondade sotsiaal-majanduslikku olukorda ning programmide vahe-eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. Komisjoni ettepanekus ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) strateegiakavade kohta aastateks 2021–2027 on tulemustele keskendumine endiselt tugev, kusjuures kulude rahastamiskõlblikkus on seotud tulemuste saavutamisega kohapeal.

Kuigi see reform andis korraldusasutustele rohkem aega projektide väljavalimiseks ja rakendamiseks, vähendas see survet eelarve kiireks täitmiseks. Koos raamatupidamise aastaaruannete ja jooksva lõpetamise protsessidega, mis on tekitanud ülemäärast ettevaatlikkust netofinantskorrektsioonide riski suhtes, täitis N+3 reegel olulist osa ELi eelarvest liikmesriikidele tehtavate maksete madalas tasemes. Järkjärguline tagasipöördumine N+2 reegli juurde, mida komisjon on kavandanud programmitöö perioodiks 2021–2027, samuti põhjalikud lihtsustamismeetmed ning juhtimis- ja kontrollisüsteemide pikendamine peaksid aitama kaasa kiiremale rakendamisele Euroopa kodanike hüvanguks.

Üldiselt on eeltingimused osutunud kasulikuks poliitikavahendiks, aidates eelkõige parandada investeerimiskeskkonda ELis ja soodustades mitme struktuurireformi alustamist. Oma ettepanekus võtta vastu määrus, millega kehtestatakse ühissätted (edaspidi „ühissätete määruse ettepanek aastateks 2021–2027“), soovitab komisjon järgmisel programmitöö perioodil mehhanismi jätkata ja parandada, võttes kasutusele uue rakendamistingimuste süsteemi, millel on lihtsamad haldusmenetlused ning tõhusamad täitmis- ja järelevalvenõuded.

Üks peamisi reforme aastatel 2014–2020 oli konkreetsete eeltingimuste kehtestamine, et tagada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tulemuslik ja tõhus kasutamine liikmesriikides ja piirkondades. 2014.–2020. aasta eeltingimuste protsess on nüüdseks lõpule viidud.

Enamik Euroopa poolaasta raames kindlaks tehtud struktuuri- ja poliitikaprobleeme on Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide seisukohast olulised. Praegustes programmides on juba arvesse võetud investeeringutega seotud riigipõhistes soovitustes kindlaks tehtud struktuurseid probleeme. Nagu liikmesriigid oma eduaruannetes on rõhutanud, on Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest toetatud reforme sellistes valdkondades nagu tööhõivekaitse ja sotsiaalpoliitika, ettevõtluskeskkond, teadusuuringud ja innovatsioon, energia- ja ressursitõhusus, telekommunikatsioon, transport, tervishoid, haridus ja haldusreformid.

3.5.3. Territoriaalne koostöö

Euroopa territoriaalse koostöö programme (Interreg) rakendatakse piiriülesel, riikidevahelisel ja piirkondadevahelisel tasandil. Projektide väljavalimine on edenenud kõigis Interregi programmides ja nende rahastamise maht oli 2018. aasta lõpu seisuga ligikaudu 9,7 miljardit eurot. Peamised toetatavad sektorid on keskkonnakaitse ja ressursitõhusus (nt üleujutuste ennetamine, tulekahjude ärahoidmine, looduskaitse) ning teadusuuringud, tehnoloogiaarendus ja innovatsioon (nt piiriülesed klastrid, innovatsioonivõrgustikud). Viimase kahe aasta jooksul on rohkem tähelepanu pööratud ka piirialadel investeeringuid ja majandusarengut takistavate õiguslike, haldus- ja institutsiooniliste takistuste kõrvaldamisele. Näiteks lõi komisjon spetsiaalse piirikeskuse, et aidata ületada neid takistusi konkreetsetes valdkondades, nagu transport, tööturg, tervishoid ja haridus.

Seoses ELi makropiirkondlike strateegiatega rõhutati komisjoni teises aruandes makropiirkondliku lähenemisviisi positiivset mõju, eelkõige seoses teadlikkuse parandamisega ühistest probleemidest funktsionaalsetes piirkondades (nt funktsionaalsed linnapiirkonnad, vesikonnad, rannikualad, mäed jms). Komisjoni aruandes märgitakse aga, et mõnes osalevas liikmesriigis puudub vastutus strateegiate eest, mistõttu ei eraldata piisavalt haldus- ja tehnilisi vahendeid. Siiski näitavad liikmesriikide esitatud aruanded, et makropiirkondlikke strateegiaid lõimitakse üha enam Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmidega. Hoo säilitamiseks soovitas komisjon osalevatel liikmesriikidel võtta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2021.–2027. aasta programmitöö dokumentides arvesse makropiirkondlike strateegiate prioriteete. Euroopa Liidu Nõukogu toetas seda soovitust.

4. PROGRAMMI PAREM JUHTIMINE

4.1. Ametiasutuste ja toetusesaajate suutlikkus

Komisjon on teinud kättesaadavaks palju konkreetseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi tagamaks, et programme haldavatel asutustel ja toetusesaajatel on piisav haldussuutlikkus Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tulemuslikuks rakendamiseks. See toetus hõlmab näiteks lühiajaliste kitsaskohtade kõrvaldamist (näiteks riigihangete ja riigiabiga tegelevate töötajate oskuste täiendamise abil) ning strateegilisemate ja vajadustele kohandatud meetmete väljatöötamist haldussuutlikkuse suurendamise valdkonnas. Näiteks 2018. aasta lõpuks oli platvormi TAIEX-REGIO Peer2Peer raames osalenud rohkem kui 170 seminaril, õppekülastusel ja ekspertide lähetusel kõigist liikmesriikidest kokku 2 600 osalejat. Muud 2018. aasta algatused hõlmavad pädevusraamistiku ja enesehindamisvahendi käivitamist, et aidata haldusasutustel teha kindlaks pädevuslüngad ja need kõrvaldada.

Digitaalsel tasandil on pädevate lairibaühenduse asutuste võrgustik nüüd täielikult toimiv. See koondab 113 riiklikku ja piirkondlikku avaliku sektori asutust ja organit, kes toetavad lairibaühenduse kasutuselevõttu kõigis liikmesriikides. Komisjoni toetusel vahetavad pädevad lairibaühenduse asutused teadmisi, häid tavasid ja kogemusi lairibastrateegiate ja -projektide kavandamise ja rakendamisega seotud ühiste probleemide lahendamisel.

4.2. Lihtsamad menetlused toetusesaajatele

Mitme Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide määruse 2018. aasta juulis tehtud muudatused andsid uusi võimalusi bürokraatia vähendamiseks 2014.–2020. aasta programmide rakendamisel. Muudatused hõlmasid lihtsustatud kuluvõimaluste laiemat kasutamist, mis võimaldab ametiasutustel keskenduda rohkem tulemustele ja suurendada samal ajal õiguskindlust kõigi osalejate jaoks, samuti rohkem võimalusi rahastamisallikate kombineerimiseks ning väikesemahuliste tegevuste auditikoormuse täiendavat vähendamist, laiendades „ainult ühe auditi“ reegli kohaldamisala.

Seoses lihtsustatud kuluvõimalustega käivitati 2018. aasta novembris lisaks ESFi valdkonnas käimasolevale riikidevahelisele võrgustikule eriplatvorm, mille kaudu ametiasutused saavad jagada teadmisi ja häid tavasid lihtsustatud kuluvõimaluste kasutamisel ERFi ja Ühtekuuluvusfondi raames. EAFRD puhul on lihtsustatud kuluvõimalusi tugevalt toetatud võrgustike loomise ja suutlikkuse suurendamise kaudu. ESFi puhul võttis komisjon alates 2018. aasta augustist mitme liikmesriigi, sealhulgas esimest korda Bulgaaria ja Portugali puhul kolm korda vastu uued ühikuhinnad ja kindlasummalised maksed.

4.3. Partnerite roll programmide rakendamises

Partnerluse põhimõtte rakendamine on liikmesriigiti erinev ning sõltub nende halduskorraldusest ja institutsioonilisest ülesehitusest. Kuid nagu ka 2017. aastal, näitavad eduaruanded siiski üldisi püüdlusi partnereid kaasata kooskõlas partnerluse tegevusjuhendiga. Paljudes liikmesriikides arutati eduaruandeid partneritega järelevalvekomiteedes või spetsiaalsetel foorumitel. Liikmesriigid on jätkanud partnerite kaasamist kas järelevalvekomiteede, nõuanderühmade, konkursikutsetega seotud konsultatsioonide või teavituskampaaniate ja seminaride kaudu. Näiteks on 11 liikmesriigis jälginud kodanikuühiskonna organisatsioonid aktiivselt kogu hangete ja projektide rakendamise tsüklit 17 ausameelsuse kokkuleppe raames, mida rahastab komisjon koostöös organisatsiooniga Transparency International. Üldiselt arvatakse, et partnerite kaasamisel on positiivne mõju programmi rakendamisele.

4.4. Horisontaalsete põhimõtete ja poliitikaeesmärkide rakendamine

Komisjon jätkab liikmesriikide toetamist horisontaalsete eesmärkide, sealhulgas keskkonna- ja kliimaeesmärkide rakendamisel – eelkõige korraldades korrapäraseid kohtumisi riiklike energia- või keskkonnaasutuste ning energeetika või keskkonna valdkonna korraldusasutuste esindajatega – ning soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas. Mõnes liikmesriigis pakutakse projektiedendajatele konkreetseid positiivseid stiimuleid, millega kaasneb uuenduslik lähenemisviis soolise perspektiivi lõimimisele.

4.5. Parem vastastikune täiendavus suurema mõju saavutamiseks

2014.–2020. aasta õigusraamistikuga tugevdati koordineerimist Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahel ja nende vastastikust täiendavust muude ELi vahenditega. 2019. aasta eduaruannetes esitatud teabest nähtub, et mitu liikmesriiki on rakendanud selliseid meetmeid nagu riiklike rahastamiskõlblikkuse eeskirjade ühtlustamine, valdkondade- ja ministeeriumidevahelised kokkulepped, ühised järelevalvekomiteed või IT-lahendused, mis hõlmavad mitme fondi kavandamist ja rakendamist.

On ka uusi projekte, mis näitavad Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ning Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) vastastikust täiendavust. Näiteks Réunioni saare lennujaam, mida rahastati nii ERFi kui ka EFSI vahenditest, ning Poznańi meditsiiniülikooli meditsiinilise simulatsiooni keskus, kus koos EFSI tagasimakstava toetusega anti ESFi toetust, et katta osa seadmete ja pädevuste parandamisega seotud kuludest. Aruanded näitavad siiski ka seda, et liikmesriigid alles hindavad, kuidas ja kas kasutada määruse (EL) nr 1303/2013 muutmisega loodud võimalust, et hõlbustada EFSI ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kombineerimist.

Peale selle on enamikust liikmesriikidest ja mitmest assotsieerunud riigist pärit osalejad ühinenud kvaliteedimärgise algatuse raames praktikakogukonnaga. See aitab uuenduslikel VKEde projektidel, mida ei saanud programmi „Horisont 2020“ vahenditest rahastada, taotleda muud toetust, sealhulgas ERFist. Seda algatust tuleks edendada seoses komisjoni ettepanekuga ELi järgmise perioodi eelarve kohta, mille eesmärk on lihtsustada komisjoni riigiabi eeskirju, et toetada veelgi uuenduslike projektide rahastamist avaliku sektori vahenditest.

Komisjon käivitas ka koostoime suurendamiseks mitu algatust, eelkõige tipptasemele jõudmist käsitleva katseprojekti, et aidata liikmesriikidel parandada oma innovatsioonisüsteeme ja luua sidemeid teiste riikide teadusringkondadega ning seeläbi hõlbustada taotluste esitamist programmi „Horisont 2020“ taotlusvoorudes. Hoolimata võimalusest toetusi kumuleerida, on programmi „Horisont“ ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendite kombineerimine samades projektides jätkuvalt siiski juhuslik.

Põllumajanduse tootlikkuse ja jätkusuutlikkuse Euroopa innovatsioonipartnerlus (EIP-AGRI), mida toetatakse EAFRD vahenditest, on veel üks näide selle kohta, kuidas programmi „Horisont 2020“ raames välja töötatud teadusuuringuid üle kantakse ja kohapeal rakendatakse. EIP-AGRI koondab rahastamisvooge interaktiivse innovatsiooni edendamiseks, et aidata kaasa ELi aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiale.