SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU KONTEKST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Neljanda rahapesu vastase direktiivi läbivaatamine on kooskõlas ka globaalsete arengutega. Rahvusvahelisel tasandil on ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonid 2199 (2015) ja 2253 (2015) kutsunud üles arendama meetmeid takistamaks terroristlike rühmituste ligipääsu finantsinstitutsioonidele. Lisaks kutsub G20 18. aprilli 2016. aasta avaldus üles rahapesuvastast töökonda ning läbipaistvuse ja maksualase teabevahetuse ülemaailmset foorumit tegema esialgseid ettepanekuid rahvusvaheliste standardite rakendamise kohta läbipaistvuse osa, k.a. info kasusaavate omanike kohta ning vastava info rahvusvaheline vahetus.

12. veebruaril 2016 kutsus majandus- ja rahandusministrite nõukogu komisjoni üles tegema võimalikult kiiresti ning mitte hiljem kui 2016 a. teises kvartalis ettepanekut parandamaks neljandat rahapesu vastast direktiivi. 22. aprillil toimunud mitteametlik majandus- ja rahandusministrite nõukogu kutsus üles astuma samme, et tõhustada ligipääsu tulusaavate omanike registrile, selgitada registreerimise nõudeid fondidele, kiirendada riiklike tulusaavate omanike registrite omavahelist ühendamist, edendada tulusaavaid omanikke puudutava info automaatset vahendust ning tugevdada klientide nõuetekohase hoolduse nõudeid.. Oma 16. detsembri 2015.a. resolutsioonis oli Euroopa Parlament juba rõhutanud, et äriühingu tulumaksu poliitika suurem läbipaistvus, koordineerimine ja ühtlustamine pakub tõhusat raamistikku, tagamaks õiglast konkurentsi ELi ettevõtjate vahel ning kaitsmaks riikide eelarveid kahjulike lõpptulemuste eest.

Euroopa julgeoleku tegevuskavas on komisjon prioriteedina välja toonud ELi õigusliku raamistiku kaasajastamise, et võidelda terrorismiga. Justiits- ja siseküsimuste nõukogu järeldused 20 novembril 2015, majandus- ja rahandusministrite nõukogu järeldused 8. detsembril 2015 ning ka Euroopa Ülemkogu järeldused 18. Detsembril 2015 rõhutasid kõik vajadust selles valdkonnas tööd tõhustada, võttes aluseks neljanda rahapesuvastase direktiiviga saavutatud edusammud.

Samal ajal on lisaks terrorismi rahastamisega seonduvale avastatud üle terve maailma ka olulisi lünki rahaliste tehingute läbipaistvuses, mis tähendab, et tihtipeale kasutatakse vahendustegevust pakkuvate juriidiliste isikute puhul offshore piirkondi, mis distantseerivad omaniku tema varast, tihti maksudest kõrvalehoidmiseks või maksustamise vältimiseks. Ettepaneku eesmärk on suuremahuliste rahaliste vahendite peitmise vältimine, mis võib takistada võitlust finantskuritegevusega, ning kindlustada suurem korporatiivne läbipaistvus, et ettevõtete või teiste juriidiliste isikute tegelikud omanikud ei saaks varjuda peidetud identiteedi taha.

Korralik rahandussüsteem, kus on olemas nii nõuetekohane järelvalve kui analüüsivahendid, võib tänu anomaalsete tehingumustrite avastamisele aidata kaasa terroristlike ja kriminaalsete sidemete, võrgustike ja ohtude paremale mõistmisele ning tuua kaasa kõigi vastavate pädevate ametiasutuste ennetavad tegevused. Siiani esineb lünki terroristide poolt kasutatavate rahaliste vahendite jälgimisel, alates sularahast kuni kultuuriväärtuste ja virtuaalvaluutadega kauplemiseni ja anonüümsete ettemaksukaartideni. Käesoleva ettepaneku eesmärk on neid lünki käsitleda, ilma et tekiksid tarbetud takistused rahaliste maksete ja rahaturgude toimimisel seaduskuulekate tavakodanike ja ettevõtete jaoks, tasakaalustades julgeoleku tugevdamise vajaduse põhiõiguste kaitse vajadusega, k.a. isikuandmete kaitse ja majanduslik vabadus.

Viimasel ajal on aga terrorismi oht kasvanud ja arenenud. Samas on tänu tehnoloogia ja suhtlusvahendite arenemisele ja tänu globaalselt omavahel ühendatud rahandussüsteemile lihtsam rahalisi vahendeid peita ja liigutada üle terve maailma, tekitades kiirelt riiuliettevõtete struktuuri, mis on piiride ja õigussüsteemide ülene, muutes raha algupära tuvastamise väga keeruliseks. Rahapesijad, maksudest hoidujad, terroristid, petturid ja teised kurjategijad saavad nii hõlpsalt oma jälgi peita.

Ettepanekus on ära toodud rida meetmeid võitlemaks terrorismi rahastamisega ning kindlustamaks rahaliste tehingute ja äriühingute tegevuse suurem läbipaistvus EL-i olemasolevas ennetavas õiguslikus raamistikus, täpsemalt direktiivis 2015/849 (EL) („neljas rahapesu vastane direktiiv“). Ära on toodud ka sellest tulenevad muudatused vastavates äriühinguõiguse eeskirjades direktiivis 2009/101/EÜ.

•Vastavus valdkonnas kehtivatele õigusnormidele

20. mail 2015.a. võeti vastu rahapesu ja terrorismi rahastamise vastane raamistik. Uuendatud seadusandlus koosneb neljandast rahapesu vastasest direktiivist ja määrusest (EL) 2015/847 rahaülekannetega kaasneva info osas.

Neljanda rahapesu vastase direktiivi ülevõtmise ning määruse (EL) 2015/847 jõustumise kuupäeva on 26. juuni 2017. Kuid komisjon on julgustanud liikmesriike neljanda rahapesu vastase direktiivi ülevõtmise kuupäeva ettepoole tooma ning käesoleva ettepaneku kohaselt on ülevõtmise kuupäevaks 1. jaanuar 2017. Muudatusettepanekud puudutavad teatud küsimusi, millega liikmesriigid saavad juba tegelema hakata neljanda rahapesuvastase direktiivi sätete ülevõtmise käigus. Kõigi meetmete eesmärgiks on tõhustada praegust rahapesu ja terrorismi rahastamise vastast süsteemi ning selle täiendamist. Niisiis on ettepanekus ära toodud liikmesriikide neljanda rahapesuvastase direktiivi rakendamise kogemustele (keskregistrite sisseseadmine) toetuvad eeskirjad, tulles vastu asjaosaliste palvetele, kes vastavaid eeskirju tegelikult rakendavad (uute kohustatud üksuste loomine, rahvuslike rahapesu andmebüroode mõjuvõimu suurendamine, lähenemise ühtlustamine kõrge riskiga kolmandate riikide osas) ja peegeldavad uusimaid suundi rahapesu ja terrorismi rahastamise vastases võitluses (parandatud juurdepääs infole kasusaavate omanike kohta). Muudatusettepanek võimaldab liikmesriikide õiguskorral ajaga kaasas käia ning olla valmis tänapäevasteks väljakutseteks. Juba võetud kohustuste valguses peaksid liikmesriigid suutma kiirendada käesolevate sätete ülevõtmist.

Ettepanekus on arvesse võetud komisjoni hinnanguid ja järeldusi, mis on saadud liikmesriikide õiguslike ja institutsiooniliste raamistike hindamise kaudu läbi olemasolevate mehhanismide ja praktika rahapesu ja terrorismi rahastamise takistamisel. See põhineb komisjoniga jagatud teabel neljanda rahapesu vastase direktiivi rakendamise kontekstis. Muudatusettepanekutes on arvestatud olemasolevate uuringute ja aruannetega (eriti nendega, mis viidi läbi 2009 ja 2012.a. ) eeskirjade rakendamise, uute rahvusvaheliste nõuete (eriti rahapesuvastase töökonna täiendatud soovitusi) ning teabe kohta, mida on kogutud läbi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 258 kohaste rikkumismenetluste algatamise kaudu. Selleks, et saada terviklikku ja täpset ülevaadet, on komisjon arvesse võtnud ka teavet, mis on saadud rahvusvahelise koostöö kaudu finantsjärelvalves.

Mis puudutab muudatusettepanekute täitmist, siis ettepanekute tegemisel on aluseks võetud olemasolevad rahapesu vastased eeskirjad ning oluline rõhuasetus on ka kehtiva seadusandluse rakendamisel. Ettepanek väljendab komisjoni pühendumust jälgida korrektselt direktiivi ülevõtmist ning liikmesriikide riigisisese tegutsemise tõhusust. Komisjon võtab aluseks rahapesuvastase töökonna juba tehtud töö (eksperdihinnangu protsess) või kasutab liikmesriikide poolt läbiviidud riskihindamist tõhususe hindamise alusena.

Mis puudutab äriühinguõigust ja direktiivi 2009/101/EÜ, siis on direktiiv liikmesriikide poolt juba üle võetud. Muudatusettepanekud direktiivile 2009/101/EÜ loovad uued reeglid selgelt defineeritud ettevõtjate ja fondide kategooriale, mis täiendavad ja peegeldavad neljandas rahapesuvastases direktiivis toodud sätteid, eesmärgiga suurendada läbipaistvust ettevõtluses. Seetõttu, kuna sätetel on kindel kohaldamisala, peavad sätted sisalduma direktiivis 2009/101/EÜ, et kindlustada viited neljandale rahapesuvastasele direktiivile.