[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 3.8.2007

KOM(2007) 475 lõplik

2005/0191 (COD)

KOMISJONI ARVAMUS, EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 kolmanda lõigu punkti c alusel Euroopa Parlamendi muudatuste kohta nõukogu ühises seisukohas seoses järgmise ettepanekuga

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjade kohta

2005/0191 (COD)

KOMISJONI ARVAMUS,EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 kolmanda lõigu punkti c alusel Euroopa Parlamendi muudatuste kohta nõukogu ühises seisukohas seoses järgmise ettepanekuga

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjade kohta

komisjoni ettepaneku muutmine vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 250 lõikele 2

1. Sissejuhatus

EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 kolmanda lõigu punktis c on sätestatud, et komisjon peab esitama arvamuse Euroopa Parlamendi teise lugemise muudatusettepanekute kohta. Komisjon esitab allpool oma arvamuse parlamendi muudatusettepanekute kohta.

2. Taust

Ettepaneku edastamine Euroopa Parlamendile ja nõukogule (dokument KOM(2005) 0429 (lõplik) – C6-0290/2005 – 2005/0191 (COD)): | 22.9.2005 |

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus: | 20.4.2006 |

Euroopa Parlamendi arvamus esimesel lugemisel: | 15.6.2006 |

Ühise seisukoha vastuvõtmise kuupäev: | 11.12.2006 |

Euroopa Parlamendi arvamus teisel lugemisel: | 25.4.2007 |

3. Komisjoni ettepaneku eesmärk

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2320/2002, millega kehtestatakse tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjad, on olnud jõus alates 2003. aasta jaanuarist. Komisjoni teostatud ülevaatustel ja määruse igapäevase kohaldamise käigus liikmesriikides saadud kogemused näitavad, et liikmesriikide väljaarendatud mittesiduvate soovituste kogumi kiire muutmine õigusaktideks on seoses määruse kiire kavandamise ja vastuvõtmisega vastusena 2001. aasta 11. septembri sündmustele tekitanud rea probleeme, mis takistavad määruse kindlamat kohaldamist.

Seepärast on komisjon teinud ettepaneku vaadata kõnealune määrus läbi, et veelgi selgitada, lihtsustada ja ühtlustada õigusnorme ning seeläbi suurendada üldist tsiviillennundusjulgestust. Uue raammäärusega tuleks sätestada ainult aluspõhimõtted selleks, mida tuleks teha tsiviillennunduse kaitsmiseks õigusvastaste tegude eest, samas kui rakendusaktides tuleks sätestada tehnilised ja menetlusotsused selle kohta, kuidas seda saavutada.

4. Komisjoni arvamus Euroopa Parlamendis vastu võetud muudatuste kohta

Komisjon nõustub täielikult, osaliselt või põhimõtteliselt enamiku Euroopa Parlamendi poolt teisel lugemisel vastu võetud muudatustega. Muudatusettepanekutega, millega komisjon nõustub, kinnitatakse komisjoni esialgset ettepanekut, viiakse sisse väikesed vormilised muudatused, ilma et see avaldaks ettepanekule negatiivset mõju, lisatakse aruandlusnõudeid ning kehtestatakse väga vajalik säte koostöö kohta rahvusvahelise tsiviillennundusorganisatsiooniga (ICAO).

Komisjon nõustub täielikult (vajaduse korral tuleb need ümber sõnastada) järgmiste muudatusettepanekutega: 1, 4, 5, 9, 11, 14, 16, 18, 19, 24, 27, 28, 30, 35, 40, 41, 42, 43, 45, 48, 50, 52, 53, 55, 58, 59, 61, 64, 65, 69, 71, 76, 80, 83, 91 ja 93. Komisjon nõustub põhimõtteliselt muudatusettepanekutega 12, 17, 20, 23, 25, 26, 38, 46, 49, 56, 68, 92, 94 ja 96, ning osaliselt muudatusettepanekutega 6, 7, 13, 15, 29, 34, 51, 54, 70 ja 72. Ülejäänud muudatusettepanekud 2, 3, 8, 10, 21, 22, 31, 32, 33, 36, 37, 39, 44, 47, 57, 60, 62, 63, 66, 67, 73, 74, 75, 77, 78, 79, 81, 82, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 95 ja 97 lükatakse tagasi.

Muudatused, millega ollakse põhimõtteliselt nõus

Muudatusettepanek 12 solidaarsusmehhanismi loomise kohta, mis pakuks abi terroriaktide järgselt, on uus kontseptsioon, mida nimetatakse üksnes preambulis. Komisjon tõdeb, et tegemist on olulise teemaga, kuid leiab, et terroriaktide tagajärjed ulatuvad transpordisektorist kaugemale.

Muudatusettepanek 17, mis sisaldab mõistet „lennujaam”, ei ole käesolevas määruses ilmtingimata vajalik, kuid komisjon võib selle põhimõtteliselt heaks kiita.

Muudatusettepanek 20, millega muudetakse mõiste „piiritletud ala” määratlust, ei ole otseselt vajalik, sest üldsusel puudub juurdepääs kõigile lennujaamade lennualadele. Selle täpsustamiseks oleks parem lisada sõna „ala” ette mõiste „lennu-”.

Muudatusettepanek 23, millega muudetakse mõiste „post” määratlust, on vastuvõetav, kuid täpsustada tuleks, et mõiste „lennuettevõtja post” ei ole hõlmatud .

Muudatusettepanekud 25 ja 26, millega muudetakse mõisteid „tuntud saatja” ja „agendi teenuseid kasutav kaubasaatja”, on kooskõlas komisjoni esialgse ettepanekuga. Oleks siiski kasulik lisada „oma kulul”, sest sellega muudetakse tekst selgemaks. Lisaks sellele oleks muudatusettepanekus 26 soovitatav kasutada „või posti postilennuki pardal”, sest see on määruse ülejäänud tekstiga paremini kooskõlas.

Muudatusettepanekus 38 hindade läbipaistvuse kohta on sätestatud, et julgestuskulud tehakse reisijale teatavaks. Kuigi rangelt võttes ei ole see käesoleva määruse puhul oluline, võib seda käsitada kodanikele suurema läbipaistvuse tagamisena.

Muudatusettepanek 46 rahvusvahelise tsiviillennundusorganisatsiooniga tehtava koostöö kohta on vajalik, kuid tuleks paigutada eraldi artiklisse, sest artikkel 6 hõlmab üksnes kolmandaid riike ning rahvusvaheline tsiviillennundusorganisatsioon nende hulka ei kuulu.

Muudatusettepanek 49 julgestuskavade kohta on isegi ülearusena vastuvõetav.

Muudatusettepanek 56 ühenduse lennuettevõtjate julgestuskavade tunnustamise kohta on vastuvõetav, kuid sõnastust tuleks muuta, et hõlmata ka piirkondlikke nõudeid.

Muudatusettepanek 68 kohaldamiskuupäeva kohta sõltub määruse vastuvõtmise kuupäevast.

Muudatusettepanek 92 põhimõtte kohta, et lastiruumis veetavad relvad on ohutud, on vastuvõetav, kuid sõnastust oleks võimalik veelgi parandada.

Muudatusettepanek 94 kohustuste selge määratlemise kohta õigusvastase teo korral on vastuvõetav.

Muudatusettepanek 96 julgestusseadmete kohta on vastuvõetav üksnes siis, kui sõna „kinnitatud” asendatakse sõnaga „määratletud”, sest puudub kogu ELi hõlmav kinnitamissüsteem.

Muudatused, millega ollakse osaliselt nõus

Muudatusettepanek 6, mis sisaldab väikesi vormilisi muudatusi, on vastuvõetav, välja arvatud sõnade „käesolev määrus” asendamine sõnadega „uus õigusakt”.

Muudatusettepanek 7 on vastuvõetav, välja arvatud sõnade „käesolev määrus” asendamine sõnadega „uus õigusakt”.

Muudatusettepanek 13 piirab 17. lisa versiooni olemasolevaga. Kuigi see oli osa komisjoni esialgsest ettepanekust, nõustus komisjon nõukogu väitega, et säilitada kõnealune kompetents ka uute versioonide puhul. Sama väide kehtib ka muudatusettepaneku 15 kohta seoses viitega Chicago konventsioonile.

Muudatusettepanek 29 parda julgestustöötajate kohta peaks sisaldama nii liikmesriikide kui ka kolmandate riikide julgestustöötajaid, seega tuleks sõna „liikmes-” välja jätta.

Muudatusettepanekud 34 ja 51 , mis piiravad võimalust kasutada kiirmenetlust rakendusmeetmete vastuvõtmiseks komiteemenetluse kaudu, ei ole vastuvõetavad.

Muudatusettepanekus 54 lennuettevõtjate julgestuskavade kohta tuleks viidata nii ELi õiguslikele kohustustele kui ka riigisisestele tsiviillennunduse julgestuskavade kohastele kohustustele, mitte üksnes viimastele. Esialgse ettepanekuga antakse lennuettevõtjatele, lennujaamadele ja muudele üksustele sarnased kohutused, kuid kõnealune muudatusettepanek muudaks seda.

Muudatusettepanekus 70 ei ole sõna „isikud” asendamine sõnadega „kogu personal” vastuvõetav, sest ei tohiks võimalik olla, et isikule, kes ei kuulu personali hulka, antakse välja isikut tõendav turvakaart, mis võimaldab saatjata pääsu turvaaladele, ilma et ta oleks edukalt läbinud taustakontrolli.

Muudatusettepanekuga 72 , millega kustutatakse sõna „post”, tuuakse sel viisil lasti ja posti käsitlevasse tekstiosasse sisse ebakõla.

Muudatused, mille komisjon tagasi lükkab

Muudatusettepanekus 2 ei ole vastuvõetav sõnade „käesolev määrus” asendamine sõnadega „uus õigusakt”, sest mõne aasta pärast ei ole käesolev õigusakt enam uus.

Muudatusettepanekute 3, 31, 39 ja 44 , milles käsitletakse julgestuse rahastamist, eesmärgiks on kohustada liikmesriike maksma osa lennundusjulgestuse kuludest, kui nad nõuavad lisaks ELi määrusele ka muude meetmete võtmist („rangemad meetmed”, nagu on lubatud käesoleva määruse artiklis 5). Kuigi komisjon mõistab kõnealust küsimust, ei tuleks sellega tegeleda käesoleva kavandatud määruse raames, milles käsitletakse tehnilisi standardeid.

Muudatusettepanekutega 8 ja 60 Euroopa Lennundusohutusameti kohta nõutakse viimaselt julgestuskontrollide tegemist. Sellise muudatusettepanekuga ei ole asjakohane oluliselt muuta Euroopa Lennundusohutusameti kohustuste ulatust ning muuta ta vastutavaks julgestuse eest.

Muudatusettepanekutega 10, 67, 77, 78, 79 ja 81, milles käsitletakse kolmandate riikidega sõlmitud lepinguid, taotletakse „ühekordse julgestusega” ( one-stop security ) seotud eesmärgi edendamist ühenduse ja kolmandate riikide vaheliste lendude puhul. Kuigi muudatusettepanekute eesmärk on kiiduväärt, muudavad need asjaomase ülesande täitmise raskemaks ja mitte lihtsamaks, nagu kavandatud. Kuna transiitreisijaid ja -pagasit käsitlevaid eeskirju kohaldatakse ühenduse lennujaamades, ei ole sellega seotud mingisuguseid ekstraterritoriaalseid elemente ning seega puudub vajadus lepingute järele. Komiteemenetluse järgselt on võimalik tunnustada kolmandate riikide julgestusstandardeid.

Muudatusettepanekutega 21 ja 32 taustakontrollide kohta taotletakse lennujaama personali ja lennumeeskonna taustakontrollide suhtes kohaldatavate eeskirjade ühtlustamist. Sellega minnakse kaugemale käesoleva määruse reguleerimisalast, sest kaasatud oleksid riiklikud luureteenistused (subsidiaarsus).

Muudatusettepanek 22 transiitreisijate kohta ei ole vastuvõetav, sest sama õhusõidukiga, mille puhul muutub lennunumber, lahkuvad reisijad jääksid käesoleva määruse reguleerimisalast välja.

Muudatusettepanekuga 33 kehtestatakse aegumisklausel, millega nõutakse kõigi rakendusaktide läbivaatamist ning nende uut vastuvõtmist kuue kuu järel. Sellega luuakse õiguslik ebakindlus, sest kohaldatavad meetmed ei oleks enam stabiilsed ning sellest saaks kõige rohkem kahju tööstus.

Muudatusettepanekuga 36 kehtestatakse riski-, mõju- ja kuluhinnangud. Kuna standardite määratlemine ja üldine poliitika sõltub riski- ja mõjuhinnangutest, ei oleks asjakohane seda teha üksikmeetmete ja -menetluste puhul. Lisaks sellele saab sidusrühm (komisjonile vastuvõetav muudatusettepanek 65) korraldada foorumi rakendusmeetmete ja -menetluste üksikasjalikuks hindamiseks.

Muudatusettepanekuga 37 kehtestatakse liikmesriikidele võimalus loobuda meetmetest, mida nad käsitavad ebaproportsionaalsetena. Sellega muudetakse mõttetuks kogu ühenduse lennundusjulgestust hõlmav ühtlustatud alustasandite kontseptsioon, taastades olukorra, mille puhul kohaldati kooskõlastamata riiklikke eeskirju.

Muudatusettepanek 47 , millega nõutakse, et komisjon konsulteeriks kolmanda riigiga enne asjaomasele kolmandale riigile vastuse koostamist, ei ole EÜ määruse puhul asjakohane.

Muudatusettepanekuga 57 , millega vähendatakse reguleerimisala kokkuleppeliste esindajateni, ei ole vastuvõetav, sest eeskirju tuleks kohaldada mitte üksnes kokkuleppeliste esindajate suhtes.

Muudatusettepanek 62 , millega nähakse ette, et igat käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvat Euroopa lennujaama inspekteeritakse vähemalt ühe korra nelja aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest, on ebareaalne. See tähendab seda, et komisjon kas teostab aastas 200 inspekteerimist või vastupidiselt, et komisjon nõuab liikmesriikidelt, et nad inspekteeriksid oma lennujaamu nelja-aastaste tsüklite kaupa, mis ei ole piisavalt sage.

Muudatusettepanekuga 63 taotletakse viidatavate sätete arvu vähendamist. Tundlikku julgestusteavet sisaldavate meetmete ja menetluste puhul peaks siiski olema võimalik need liigitada „ELi salastatud teabeks”.

Muudatusettepanek 66 kordab muudatusettepanekut 64, mis on komisjonile vastuvõetav.

Muudatusettepanekud 73, 75, 86 ja 90 on piisavalt üksikasjalikud, et need võiksid sisalduda rakendusaktides.

Muudatusettepanekus 74 korratakse eeskirju, sest asjaomane küsimus on juba hõlmatud lisa punktiga 4.1.3b. Muudatusettepanekus 82 , milles käsitletakse registreeritud pagasit (kas reisijaga koos või reisijast eraldi liikuv pagas), tullakse tagasi komisjoni esialgse ettepaneku juurde, kuid seda tuleks muuta, kuna see ei ole kooskõlas rahvusvahelise tsiviillennundusorganisatsiooni 17. lisaga (suunised).

Muudatusettepanekutega 84, 85, 87, 88 ja 89 , millega kustutatakse sõna „post”, tuuakse sel viisil lasti ja posti käsitlevasse tekstiosasse sisse ebakõla. Lisaks sellele on seoses muudatusettepanekuga 85 nõukogu esitatud tekst selgesõnalisem.

Muudatusettepanekut 95 koolituse kohta kohaldatakse üksnes nende personaliliikmete suhtes, kellel on lennujaama/meeskonnaliikme turvakaart, mida ei anta välja ei ajutistele töötajatele ega külalistele.

Muudatusettepanekuga 97 , milles käsitletakse taustakontrolle enne pilootidele litsentside andmist, minnakse käesoleva määruse reguleerimisalast kaugemale.

5. Kokkuvõte

EÜ asutamislepingu artikli 250 lõike 2 kohaselt muudab komisjon oma ettepanekut vastavalt eespool esitatule.