ET

Brüssel 3.10.2007

KOM(2007)560 lõplik

2007/0201(COD)

Ettepanek

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

mis käsitleb jalakäijate ja teiste vähem kaitstud liiklejate kaitset

{SEK(2007)1244}

{SEK(2007)1245}

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

1. Ettepaneku taust

110

Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Ettepaneku eesmärk on tugevdada ühenduse nõudeid, millega tahetakse parandada jalakäijate ja teiste vähem kaitstud liiklejate ohutust mootorsõidukiga kokkupõrkel tekkivate vigastuste korral.

Praegu on need nõuded reguleeritud direktiiviga 2003/102/EÜ( [1]). Tulenevalt selle direktiivi artikli 5 nõuetest korraldati hindamine direktiivi teise etapi teatud nõuete täidetavuse ja aktiivsete liiklusohutussüsteemide võimaliku kasutamise kohta. Hindamise tulemusel järeldati, et need nõuded ei ole täidetavad.

Seetõttu teeb komisjon ettepaneku võtta vastu uus määrus, mis oleks aluseks täidetavate nõuete ja aktiivsete ohutussüsteemide kombinatsioonile. Selle lähenemise eelis on asjaolu, et määrus on kogu ELi ulatuses otseselt kohaldatav, ei vaja siseriiklikku õigusesse ülevõtmist ning annab ettevõtetele ja tüübikinnitusasutustele ette ühtse reeglistiku.

Lisaks nähakse 26. oktoobri 2005. aasta direktiivis 2005/66/EÜ, mis käsitleb esikaitsesüsteemide kasutamist, ette selliste süsteemide kasutamise kontrollimine ning kindlal tasemel kaitse tagamine vähem kaitstud liiklejatele kokkupõrke korral neid süsteeme kasutavate sõidukitega. Komisjon teeb nüüd ettepaneku ühendada omavahel selle direktiivi ja direktiivi 2003/102/EÜ jalakäijate kaitsega seotud nõuded.

120

Üldine taust

21. detsembril 2000. aastal võttis komisjon vastu teatise, mis käsitles tööstusharu poolt võetavat võimalikku vabatahtlikku kohustust tõhustada jalakäijate ja teiste vähem kaitstud liiklejate kaitset kokkupõrke korral mootorsõidukiga. Selles teatises nõustus komisjon alustama arutelu Euroopa autotootjate ühendusega (ACEA) sellise kohustuse võtmiseks ning käivitama samaaegse arutelu Jaapani autotootjate ühenduse (JAMA) ja Korea autotootjate liiduga (KAMA).

11. juulil 2001. aastal vastu võetud teatises( [2]) esitles komisjon ACEA poolt nõukogu ja Euroopa Parlamendi ees võetud jalakäijate kaitse kohustust. Selle kohustuse alla kuulus rida katseid mootorsõidukite esiosa ehituse parandamiseks ning mitmed täiendavad aktiivsed ja passiivsed ohutusmeetmed, mis aitavad samuti kaasa jalakäijate ohutuse suurendamisele. Need meetmed hõlmasid kõigi mootorsõidukite varustamist mitteblokeeruva pidurisüsteemiga ABS ja päevaste sõidutuledega, progressiivsete aktiivsete ohutuse tagamisele suunatud IKT-süsteemide juurutamist ning jäikade kaitseraudade vabatahtlikku keelamist. Pärast seda on Jaapani autotootjate ühendus (JAMA) ja Korea autotootjate ühendus (KAMA) võtnud endale ACEAga samalaadsed kohustused, nii et sellised kohustused on nüüd 99 protsendil olemasolevatest autotootjatest.

2001. aasta juuli teatises teatas komisjon, et langetab otsuse, kas nõustuda tööstusharu poolt võetud kohustusega soovituse vormis või teha pärast Euroopa Parlamendi ja nõukoguga konsulteerimist ettepanek jalakäijate kaitse valdkonda käsitlevate õigusaktide vastu võtmiseks.

Nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu nõustusid tööstusharu poolt võetud kohustuse põhielementidega seoses meetmetega autode esiosa konstruktsiooni parandamiseks.

Oma 13. juuni 2002. aasta resolutsioonis palus Euroopa Parlament raamdirektiivi, millega kehtestaks kohaldamise tähtajad, taotletavad eesmärgid ning kohaldamise järelevalve meetod. Selle tulemusena nõustus komisjon tegema ettepaneku raamõigusakti vastuvõtmiseks, lähtudes võetud kohustuste asjaomasest sisust.

See ettepanek õigusaktide vastuvõtmiseks esitati kaasotsustamiseks ning selle tulemuseks oli direktiiv 2003/102/EÜ jalakäijate ja teiste vähem kaitstud liiklejate kaitse kohta.

Pärast seda tegi komisjon kooskõlas nõukogu ja Euroopa Parlamendi soovidega ettepaneku esikaitsesüsteemide kontrollimeetmete rakendamiseks. See avaldati direktiivi 2005/66/EÜ kujul. Praegune seisukoht on, et see direktiiv peaks olema ühtlustatud kõigi ettepanekutega jalakäijate kaitse direktiivi muutmiseks, lisades kavandatud määrusesse vajalikud õigusnormid.

130

Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid

Praegu kehtib direktiiv 2003/102/EÜ jalakäijate ja teiste vähem kaitstud liiklejate kaitse kohta. Vastavalt selle direktiivi artiklile 5 läbi viidud uuring teise etapi nõuete rakendamise kohta näitas, et need nõuded ei ole täidetavad. Käesolev ettepanek lähtub eelmistest nõuetest, kusjuures neid muudetakse selliselt, et oleks tagatud nende täidetavus.

Direktiiviga 2005/66/EÜ, mis käsitleb esikaitsesüsteemide kasutamist, on sätestatud selliste, nii originaalvarustusena kui ka järelturul müüdavate süsteemide kontrollimist. Ettepanekus on need nõuded ühendatud jalakäijate kaitse nõuetega, tagades sellega järjepidevuse jalakäijate ja teiste vähem kaitstud liiklejate kaitsmisel.

141

Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega

Käesolev ettepanek on täielikult kooskõlas eesmärgiga vähendada liiklussurmade arvu, mis on välja toodud komisjoni valges raamatus Euroopa transpordipoliitika kohta.

141

2. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine

141Konsulteerimine huvitatud isikutega

211Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustusl

Kõik peetud konsultatsioonid puudutasid ainult jalakäijate kaitse direktiivi teise etapi jaoks muudetud spetsifikatsioonide väljatöötamist, kuna esikaitsesüsteemide kasutamise nõuete kaasamist ei kavatseta muuta.

Toimus nõupidamiskohtumine Euroopa, Jaapani ja Korea autotootjate esindajatega. Sellel kohtumisel käsitleti olemasoleva direktiivi teise etapi nõudeid ning seda, mis oleks vajalik täidetavate ja teostatavate lahenduste saavutamiseks.

2005. aasta juunis ja juulis peeti avatud konsultatsioone Interneti teel. Komisjonile laekus 17 vastust, mille tulemused on väljas aadressil:

http://ec.europa.eu/comm/enterprise/automotive/pagesbackground/pedestrianprotection/consultation_phase_II/contributions.htm.

212

Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine

Üldiselt näitasid konsulteerimise tulemused, et praegune ettepanek on peaaegu kõigi osapoolte arvates teostatav ja tagab vähem kaitstud liiklejatele ühtlasi soovitud ohutuse taseme.

Internetis toimunud konsultatsioonile laekunud märkused käsitlesid küsimusi, mida on ettepanekus arvesse võetud või mis lisatakse rakendusaktidesse.

Täpsem ülevaade vastustest on toodud käesolevale ettepanekule lisatud mõju hindamises.

213141

Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine

221

Asjaomased teadus-/erialavaldkonnad

Sõidukite ehituse ning sõidukitega toimunud õnnetuste ja vigastuste statistika analüüs.

222

Kasutatud metoodika

Õnnetuste andmebaasidest saadud vigastuste kirjete analüüs ning erinevate stsenaariumide tulemuste simulatsioon, lähtudes kiirusest ning sõiduki ja vähem kaitstud liikleja kokkupõrkepiirkonnast.

223

Peamised organisatsioonid/asjatundjad, kellega konsulteeriti

Suurbritannia transpordiuuringute labor (TRL).

2249

Saadud ja kasutatud nõuannete kokkuvõte

TRLi aruandest ilmnes vajadus muuta mõningaid praeguse direktiiviga kehtestatud nõudeid, et tagada nõuete täidetavus, ning selles soovitati kehtestada seadusandliku nõudena aktiivse ohutussüsteemi kasutamine, mis annaks vähem kaitstud liiklejatele parema kaitse.

226

Ekspertarvamuse avalikustamiseks kasutatud vahendid

TRLi aruanne, mis sisaldab ka põhjalikku ülevaadet piduriassistendi eeliste hindamisest, on saadaval veebilehel aadressil

http://ec.europa.eu/enterprise/automotive/pagesbackground/pedestrianprotection/index.htm.

230

Mõju hindamine

Järgmisi võimalusi ei võetud mõju hindamisel arvesse:

(1) Liikmesriikide õigusaktid

Praegune direktiiv on üks osa tervest sõiduki tüübikinnituse süsteemist, millega on loodud ELi tasandil sõidukite ehitust käsitlevad täielikult ühtlustatud õigusaktid. See tüübikinnituse süsteem on eksisteerinud alates 1970. aastast, et tagada siseturu korrektne toimimine autotööstuse jaoks, tagades samal ajal sõidukite ehituse ohutuse ja kvaliteedi.

Direktiivi kehtetuks tunnistamise korral oleks liikmesriikidel vabadus kehtestada selles valdkonnas oma õigusakte. Tulemuseks oleks siseturu ebaühtlane toimimine ning enam ei oleks tagatud sõidukite vaba ringlus.

Seega ei tehta ettepanekut õigusaktide tühistamiseks.

(2) Vabatahtliku kokkuleppe kasutamine

Tuleb meeles pidada, et praegune direktiiv sündis parlamendi ja nõukogu otsesel palvel pärast seda, kui nad olid läbi vaadanud komisjoni esitatud konsultatsioonidokumendi, mis käsitles eelmist vabatahtlikku kokkulepet jalakäijate kaitse teemal. Nende palvete tulemusel lisati praegusesse direktiivi suurem osa nimetatud vabatahtliku kokkuleppe tekstist. Peale selle lisati samuti seadusandjate palvel direktiivi kängururaudade vabatahtliku keelamise teema( [3]).

Uut samateemalist vabatahtlikku kokkulepet ei peetud seetõttu asjakohaseks.

Hindamisel on arvesse võetud järgmisi võimalusi:

(3) Praeguse direktiiviga jätkamine

Üks võimalus oleks olnud loobuda sammudest teise etapi spetsifikatsioonide muutmiseks ning teha ettepanek rakendamiskuupäevade võimalikuks edasilükkamiseks. Ent komisjon ei saa eirata fakti, et praeguse direktiivi teise etapi nõuded on osutunud täidetatamatuks, ning leitakse, et aja jooksul ei pruugi see olukord muutuda. Seega ei ole komisjonil muud võimalust kui võtta vajalikke ja sobivaid meetmeid nõuete muutmiseks ning vajaliku kindluse tagamiseks nende täidetavuse küsimuses( [4]).

Seetõttu lükati tagasi olemasoleva direktiiviga jätkamise võimalus. Samas on olemasolev direktiiv võrdlusaluseks, millega võrrelda teiste võimaluste eeliseid.

(4) Tööstusharu ettepanekuga nõustumine

Pärast täidetavuse küsimuste uurimist tegi tööstusharu ettepaneku jätkata esimese etapi nõuete kohaldamist teise etapi nõuete asemel ning teha kohustuslikuks piduriassistendi kasutamine. Seda võimalust kaaluti ja see lükati lõpuks tagasi, kuna komisjon leidis, et mõnede passiivsete nõuete puhul võiks kohaldada suuremat rangust. Samas on selle võimaluse kasutamise potentsiaalsetele tulemustele viidatud selle võrdlemisel viimase võimalusega.

(5) Üksnes passiivsete ohutusnõuete muutmine

Ettepanek ainult olemasolevaid nõudeid muuta, nii et nad oleksid tehniliselt paremini täidetavad, tagaks sõidukite esiosade ehituse paranemise teostataval viisil. Samas tunnistatakse, et selle tulemusena väheneks nõutav ohutuse määr ning see ei ole kooskõlas praeguse direktiivi artikliga 5. Kuna see võimalus ei võimaldaks „vähemalt samaväärset kaitset kui … sätestatu”, loobuti selle edasisest kaalumisest.

(6) Olemasoleva direktiivi teise etapi nõuete muutmine ning aktiivse ohutusmeetme kasutamise sätestamine, et tagada vajalik ohutuse tase

On märgitud ja tunnistatud, et olemasolevad nõuded ei ole täidetavad ning neid tuleb muuta. TRLi aruandes vaadeldi ja hinnati piduriassistendi kasutamist koos praeguste passiivsete nõuete muutmisega. Praeguse direktiivi artikli 5 kohaselt on komisjon nüüd kohustatud esitama ettepaneku, mis „võimaldab vähemalt samaväärset kaitset kui … sätestatu”. Aruande tulemustest ilmneb, et välja pakutud kombinatsioon muudetud passiivsetest meetmetest ning uute aktiivsete meetmete kasutamisest suudaks võimaldada vähem kaitstud liiklejatele praeguste nõuetega võrreldes oluliselt paremat ohutuse taset.

Seetõttu on ettepanekus lähtutud sellest võimalusest.

141

3. Ettepaneku õiguslik külg

305Kavandatud meetmete kokkuvõte

Ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, mis käsitleb jalakäijate ja teiste vähem kaitstud liiklejate kaitset kokkupõrkel mootorsõidukiga ja millega muudetakse mootorsõidukite tüübikinnituse raamdirektiivi.

310

Õiguslik alus

EÜ asutamislepingu artikkel 95.

320

Subsidiaarsuse põhimõte

Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse niivõrd, kuivõrd ettepanek ei kuulu ühenduse ainupädevusse.

Liikmesriigid ei suuda käesoleva ettepaneku eesmärke piisavas ulatuses täita, sest välja pakutud määrus on üks osa ELi sõidukite tüübikinnituse süsteemist.

Ettepaneku eesmärgid on paremini saavutatavad ühenduse meetmega, sest sellega välditakse liikmesriikidevahelisi kaubandustõkkeid, mis vastasel korral tekiksid. ELi sõidukite tüübikinnituse süsteemi praegune kasutus ja rakendamine kinnitab sellise süsteemi omaksvõtmist ja väärtust Euroopa kontekstis. See sätestab selged nõuded sõidukite ehitusele, et suurendada nende ohutust ühtsel ja kokkulepitud viisil.

Seega vastab ettepanek subsidiaarsuse põhimõttele.

141

Proportsionaalsuse põhimõte

Ettepanek vastab proportsionaalsuse põhimõttele, sest see ei lähe kaugemale, kui on vaja vähem kaitstud liiklejate ohutuse tagamise eesmärkide saavutamiseks.

331

TRLi aruandes toodi välja kulude-tulude analüüs, mis näitab, et ettepanek toob märkimisväärset kasu ühiskonnale tervikuna.

141

Õigusakti valik

Kavandatud õigusakt on määrus.

Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel:

määruse kasutamist peetakse sobivaks sellepärast, et see tagab vajaliku kindluse täitmise suhtes, sest seda ei ole vaja liikmesriikide õigusaktidesse üle võtta.

141

4. Mõju eelarvele

Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.

141

5. Täiendav teave

141

Simulatsioon, katsejärk ja üleminekuperiood

Ettepanek sisaldab mitmeid üleminekuperioode, et võimaldada tootjatele piisav üleminekuaeg sõidukite konstrueerimisel ja tootmisprotsessis.

510

Lihtsustamine

Ettepanekus nähakse ette riiklike asutuste ja komisjoni halduskorra lihtsustamine.

Määruse kasutamise tulemusena ei teki vajadust siseriiklikku õigusesse ülevõtmise järele.

520

Kehtivate õigusaktide kehtetuks tunnistamine

Ettepaneku heakskiitmisele järgneb direktiivide 2003/102/EÜ ja 2005/66/EÜ kehtetuks tunnistamine.

141

Läbivaatamis-/muutmis-/aegumisklausel

Käesolev ettepanek sisaldab läbivaatamisklausleid, et tagada ohutuse tasemete püsimine tulevikus.

560

Euroopa Majanduspiirkond

Kavandatav õigusakt käsitleb EMPga seotud küsimust ja peaks olema seetõttu kohaldatav Euroopa Majanduspiirkonnas.

2007/0201(COD)

Ettepanek

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

mis käsitleb jalakäijate ja teiste vähem kaitstud liiklejate kaitset

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut( [5]),

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust( [6]),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras( [7]),

ning arvestades järgmist:

(1) Siseturg on sisepiirideta ala, kus peab olema tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine. Sel eesmärgil on kehtestatud ühenduse tüübikinnituse süsteem mootorsõidukitele. Seepärast on vaja ühtlustada mootorsõidukite tüübikinnitusele seoses jalakäijate kaitsega esitatavad tehnilised nõuded, et vältida liikmesriigiti erinevate nõuete vastuvõtmist ning tagada siseturu nõuetekohane toimimine.

(2) Käesolev määrus on üks paljudest eraldiseisvatest õigusaktidest Euroopa Parlamendi ja nõukogu [kuupäev] direktiivi […/…/EÜ], millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv)( [8]), põhjal kehtestatavas ühenduse tüübikinnitusmenetluses.

(3) Kogemused on näidanud, et mootorsõidukeid käsitlevad õigusaktid on sageli väga detailse tehnilise sisuga. Seetõttu on asjakohane võtta direktiivi asemel vastu määrus, et vältida lahknevusi ülevõtmismeetmete ning õigusaktide mittevajaliku tasandi vahel liikmesriikides. Seetõttu tuleb selles valdkonnas järjepidevuse tagamiseks asendada 17. novembri 2003. aasta direktiiv 2003/102/EÜ jalakäijate ja teiste vähem kaitstud liiklejate kaitse kohta enne kokkupõrget ja kokkupõrke korral mootorsõidukiga ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ( [9]) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiiv 2005/66/EÜ, mis käsitleb esikaitsesüsteemide kasutamist mootorsõidukitel ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ( [10]), käesoleva määrusega. Sellest järeldub, et liikmesriigid peavad kehtetuks tunnistama õigusaktid, millega kehtetuks tunnistatavad direktiivid on üle võetud nende siseriiklikku õigusse.

(4) Direktiivi 2003/102/EÜ puhul on näidatud, et selle rakendamise teise etapi nõuded ei ole täidetavad. Selles osas nõudis nimetatud direktiivi artikkel 5, et komisjon teeks vajalikud ettepanekud nende nõuete täidetavuse probleemi ületamiseks ning võimaluse korral kasutaks aktiivseid ohutussüsteeme, tagades samal ajal vähem kaitstud liiklejatele võimaldatava ohutuse säilimise endisel tasemel.

(5) Komisjoni poolt tellitud uuring näitab, et jalakäijate kaitse nõudeid on võimalik oluliselt parandada, kui kasutada passiivsete ja aktiivsete meetmete kombinatsiooni, mis võimaldab paremat kaitset kui varasemad õigusnormid. Eelkõige on nimetatudaktiivset ohutussüsteemi - pidurivõimendit, mis koos passiivsetes ohutusnõuetes tehtavate muudatustega suurendab oluliselt võimaldatava kaitse taset. Seepärast on asjakohane kehtestada pidurivõimendisüsteemide uutele mootorsõidukitele paigaldamise kohustus.

(6) Kokkupõrke vältimise süsteemidega varustatud sõidukite puhul ei ole vaja nõuda mõnede käesolevas määruses sätestatud nõuete täitmist, kuivõrd nad suudavad jalakäijatega kokkupõrkeid vältida, selle asemel et lihtsalt leevendada selliste kokkupõrgete mõju.

(7) Kuna linnasisestel teedel kasutatakse üha rohkem raskemaid sõidukeid, on asjakohane, et jalakäijate kaitse õigusnormid ei kehtiks ainult kuni 2500 kg massiga sõidukite suhtes, vaid pärast teatud üleminekuperioodi ka seda piiri ületavate M1 ja N1 kategooria sõidukite suhtes.

(8) Selleks et tagada jalakäijate parem kaitse võimalikult varakult, peaks tootjatel, kes soovivad taotleda uutele nõuetele vastavat tüübikinnitust enne selle kohustuslikuks muutumist, olema võimalus seda teha, tingimusel et vajalikud rakendusmeetmed juba kehtivad.

(9) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused( [11]).

(10) Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus võtta vastu tehnilised sätted katsenõuete, kokkupõrke vältimise süsteemide talitlusnõuete ja rakendusmeetmete kohaldamiseks järelevalve tulemuste alusel. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, lisades uusi vähemolulisi sätteid, tuleks need vastu võtta kooskõlas otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud regulatiivmenetluse kontrolliga.

(11) Sujuva ülemineku tagamiseks direktiivide 2003/102/EÜ ja 2005/66/EÜ sätetelt käesolevale määrusele tuleks käesoleva määruse kohaldamine alates selle jõustumisest teatava ajavahemiku võrra edasi lükata.

(12) Liikmesriigid ei suuda piisavalt saavutada käesoleva määruse eesmärke, nimelt arendada välja siseturg jalakäijate kaitsele ühtsete tehniliste nõuete kehtestamise teel. Vajaliku meetme ulatuse tõttu on need eesmärgid paremini saavutatavad ühenduse tasandil. Seepärast võib ühendus võtta meetmeid asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt. Selles artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kaugemale, kui on vajalik nende eesmärkide saavutamiseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I peatükk

Sisu, reguleerimisala ja mõisted

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva määrusega kehtestatakse nõuded sõidukite ja esikaitsesüsteemide ehitusele ja töötamisele, et vähendada nende sõidukite esiosalt löögi saanud jalakäijate ja teiste vähem kaitstud liiklejate vigastuste arvu ja raskust ning vältida selliseid kokkupõrkeid.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1. Käesolevat määrust kohaldatakse alltoodu suhtes:

a) direktiivi […/…/EÜ] artikli [3] lõikes [11] ja selle II lisa punktis A määratletud M1 kategooria mootorsõidukid;

b) direktiivi […/…/EÜ] artikli [3] lõikes [11] ja selle II lisa punktis A määratletud N1 kategooria mootorsõidukid, arvestades nimetatud artikli lõiget 2;

c) punktides a ja b nimetatud sõidukitele originaalvarustusena paigaldatud või neile sõidukitele paigaldamiseks mõeldud eraldi seadmestikena turustatavad esikaitsesüsteemid.

2. I lisa 2. ja 3. punkti ei kohaldata N1 kategooria sõidukite suhtes, milles juhikoha R-punkt asub esiteljest eespool või pikisuunas esitelje keskjoonest vähem kui 1000 mm võrra tagapool.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi ühtseid mõisteid:

(1) A-sammas – kõige eespoolsem ja välimisem katusetugi, mis ulatub sõiduki šassiist katuseni;

(2) piduriassistendi süsteem – süsteem, mis abistab juhti, tagades hädapidurduse olukordades maksimaalse saavutatava aeglustuse;

(3) kaitseraud – sõiduki eesmine alumine välimine konstruktsioon koos selle külge kinnitatud lisadega, mille eesmärk on kaitsta sõidukit teise sõidukiga aeglasel kiirusel toimuva laupkokkupõrke korral;

(4) esikaitsesüsteem – eraldiseisev konstruktsioon või konstruktsioonid, nagu kängururaud või täiendav kaitseraud, mis on lisaks originaalvarustusse kuuluvale kaitserauale ette nähtud sõiduki välispinna kaitsmiseks mingi objektiga kokkupõrke korral, välja arvatud üksnes laternate kaitseks ette nähtud konstruktsioonid, mille mass on alla 0,5 kg;

(5) suurim mass – tootja avaldatud suurim tehniliselt lubatud täismass vastavalt direktiivi […/…/EÜ] I lisa punktile 3.8;

(6) M1 kategooria sõidukitest tuletatud N1 kategooria sõidukid – suurima massiga kuni 2500 kg N1 kategooria sõidukid, millel on A-sammastest eespool samasugune üldine konstruktsioon ja kuju nagu varasemal M1 kategooria sõidukil.

II peatükk

Tootjate kohustused

Artikkel 4

Tootjate kohustused

1. Kooskõlas artikliga 9 peavad tootjad tagama, et turule viidud sõidukid oleksid varustatud kontrollitud pidurivõimendussüsteemiga vastavalt I lisa 4. punkti nõuetele ning oleksid kooskõlas I lisa 2. või 3. punktiga.

2. Kooskõlas artikliga 10 peavad tootjad tagama, et turule viidud sõidukitele originaalvarustusena paigaldatud või eraldi seadmestikuna turustatavad esikaitsesüsteemid vastaksid I lisa 5. punktile.

3. Tootjad peavad esitama tüübikinnitusasutustele asjakohased andmed sõiduki ja esikaitsesüsteemi spetsifikatsioonide ja katsetingimuste kohta. Andmed peavad sisaldama teavet, mis on vajalik sõidukile paigaldatud mis tahes aktiivsete ohutusseadmete talitluse funktsionaalseks kontrollimiseks.

4. Eraldi seadmestikuna turustatavate esikaitsesüsteemide puhul peavad tootjad esitama tüübikinnitusasutustele asjakohased andmed süsteemide spetsifikatsioonide ja katsetingimuste kohta. Andmed peavad sisaldama teavet sõidukite kohta, millel kasutamiseks süsteemi on katsetatud, ning täielikke paigaldusjuhiseid.

5. Eraldi seadmestikuna esikaitsesüsteeme tohib levitada, müügiks pakkuda ja müüa ainult koos nimekirjaga sõidukitüüpidest, mille jaoks esikaitsesüsteemile on tüübikinnitus antud, ja selgete paigaldusjuhistega. Paigaldusjuhised peavad sisaldama paigalduse konkreetseid juhiseid, kaasa arvatud kinnitusviise sõidukitele, mille jaoks seadmestik on heaks kiidetud, ning võimaldama paigaldada heaks kiidetud osad nimetatud sõidukile viisil, mis on vastavuses I lisa 6. punkti asjaomaste sätetega.

6. Komisjon peab vastu võtma rakendusmeetmed, millega kehtestatakse tehnilised sätted I lisas toodud nõuete kohaldamiseks.

Need meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid seda määrust muu hulgas täiendades, tuleb vastu võtta kooskõlas direktiivi […/…/EÜ] artikli 40 lõikes 2 nimetatud regulatiivmenetluse kontrolliga.

Artikkel 5

EÜ tüübikinnituse taotlemine

1. Sõidukitüübile EÜ tüübikinnituse taotlemisel seoses jalakäijate kaitsega peab tootja esitama tüübikinnitusasutusele II lisa 1. osas esitatud näidise põhjal koostatud teatise.

Tootja peab esitama tüübikinnituse katsete tegemise eest vastutavale tehnilisele teenistusele kinnitatavat sõidukitüüpi esindava sõiduki.

2. Sõidukitüübile EÜ tüübikinnituse taotlemisel seoses sellele esikaitsesüsteemi paigaldamisega peab tootja esitama tüübikinnitusasutusele II lisa 2. osas esitatud näidise põhjal koostatud teatise.

Tootja peab esitama tüübikinnituse katsete tegemise eest vastutavale tehnilisele teenistusele kinnitatavat sõidukitüüpi esindava sõiduki koos esikaitsesüsteemiga. Tehnilise teenistuse nõudmisel peab tootja esitama ka konkreetsed osad ja kasutatud materjalide näidised.

3. Esikaitsesüsteemile kui eraldi tehnilisele seadmestikule EÜ tüübikinnituse taotlemisel peab tootja esitama tüübikinnitusasutusele II lisa 3. osas esitatud näidise põhjal koostatud teatise.

Tootja peab esitama tüübikinnituse katsete tegemise eest vastutavale tehnilisele teenistusele ühe kinnitatava esikaitsesüsteemi tüüpi esindava näidise. Tehniline teenistus võib nõuda lisanäidiseid, kui ta peab seda vajalikuks. Näidistele tuleb selgelt ja kustutamatult märkida taotleja ärinimi või kaubamärk ja tüübimärgistus. Tootja peab ette nägema koha EÜ tüübikinnitusmärgi kohustuslikuks kinnitamiseks.

III peatükk

Liikmesriikide ametiasutuste kohustused

Artikkel 6

EÜ tüübikinnituse andmine

1. Kui asjakohased nõuded on täidetud, annab tüübikinnitusasutus EÜ tüübikinnituse ning väljastab tüübikinnitusnumbri vastavalt direktiivi […/…/EÜ] VII lisas esitatud numeratsioonile.

Tüübikinnitusasutus ei tohi anda sama numbrit teisele sõiduki või esikaitsesüsteemi tüübile.

2. Lõike 1 kohaldamisel peab tüübikinnitusasutus väljastama EÜ tüübikinnitustunnistuse, mis on koostatud vastavalt järgnevale:

a) III lisa 1. osas esitatud näidis sõidukitüübi kohta seoses jalakäijate kaitsega;

b) III lisa 2. osas esitatud näidis sõidukitüübi kohta seoses sellele esikaitsesüsteemi paigaldamisega;

c) III lisa 3. osas esitatud näidis esikaitsesüsteemi tüübi kohta eraldi tehnilise üksusena.

Artikkel 7

Eraldi tehnilise seadmestiku EÜ tüübikinnitusmärk

Iga esikaitsesüsteem, mis vastab eraldi tehnilisele seadmestikule antud tüübikinnituse tüübile, peab kandma IV lisas kirjeldatud eraldi tehnilise seadmestiku EÜ tüübikinnitusmärki.

Artikkel 8

Tüübi muutmine ja kinnitustes muudatuste tegemine

Sõidukil A-sammastest eespool või esikaitsesüsteemil mis tahes muudatuste tegemist, mis mõjutavad sõiduki konstruktsiooni, põhimõõtmeid, välispindade materjale, väliste või sisemiste osade kinnitusmeetodeid ja millel võib olla oluline mõju katsete tulemustele, loetakse muudatuseks vastavalt direktiivi […/…/EÜ] artiklile 13 ning seega on selliste muudatuste korral vaja uuesti taotleda tüübikinnitust.

Artikkel 9

Ajakava sõidukite suhtes kohaldamiseks

1. Pärast artikli 15 teises lõigus sätestatud kuupäeva peavad riikide ametiasutused jalakäijate kaitsega seotud põhjustel keelduma EÜ tüübikinnituse või riikliku tüübikinnituse andmisest järgmistele uutele sõidukitüüpidele:

a) M1 kategooria, mis ei vasta I lisa 4. punktis toodud tehnilistele sätetele;

b) M1 kategooria suurima massiga alla 2500 kg, mis ei vasta I lisa 2. või 3. punktis toodud tehnilistele sätetele;

c) M1 kategooriast tuletatud N1 kategooria suurima massiga alla 2500 kg, mis ei vasta I lisa 2. ja 4. või 3. ja 4. punktis toodud tehnilistele sätetele.

2. Pärast [KUUPÄEV kolmekümne kolme kuu möödumist alates käesoleva määruse jõustumisest] peavad riikide ametiasutused direktiivi […/…/EÜ] artikli [26] kohaldamisel uute M1 kategooria sõidukite või M1 kategooriast tuletatud N1 kategooria sõidukite, mille suurim mass ei ületa 2500 kg, suhtes, mis ei vasta I lisa 4. punktis toodud tehnilistele sätetele, lugema nende vastavustunnistused kehtetuks jalakäijate kaitsega seotud põhjustel ning peavad keelama selliste sõidukite registreerimise, müügi ja kasutuselevõtmise.

3. Pärast [KUUPÄEV viiekümne kuue kuu möödumist alates käesoleva määruse jõustumisest] peavad riikide ametiasutused jalakäijate kaitsega seotud põhjustel keelduma EÜ tüübikinnituse või riikliku tüübikinnituse andmisest järgmistele uutele sõidukitüüpidele:

a) M1 kategooria, mis ei vasta I lisa 4. punktis toodud tehnilistele sätetele;

b) M1 kategooria suurima massiga alla 2500 kg, mis ei vasta I lisa 3. punktis toodud tehnilistele sätetele;

c) M1 kategooriast tuletatud N1 kategooria suurima massiga alla 2500 kg, mis ei vasta I lisa 3. ja 4. punktis toodud tehnilistele sätetele.

4. Pärast [KUUPÄEV kuuekümne kuu möödumist alates käesoleva määruse jõustumisest] peavad riikide ametiasutused direktiivi […/…/EÜ] artikli [26] kohaldamisel uute M1 kategooria sõidukite või M1 kategooriast tuletatud N1 kategooria sõidukite, mille suurim mass ei ületa 2500 kg, suhtes, mis ei vasta I lisa 2. ja 4. või 3. ja 4. punktis toodud tehnilistele sätetele, lugema nende vastavustunnistused kehtetuks jalakäijate kaitsega seotud põhjustel ning peavad keelama selliste sõidukite registreerimise, müügi ja kasutuselevõtmise.

5. Pärast [KUUPÄEV seitsmekümne kaheksa kuu möödumist alates käesoleva määruse jõustumisest] peavad riikide ametiasutused jalakäijate kaitsega seotud põhjustel keelduma EÜ tüübikinnituse või riikliku tüübikinnituse andmisest uutele sõidukitüüpidele, mis ei vasta I lisa 3. ja 4. punktis toodud tehnilistele sätetele.

6. Pärast [KUUPÄEV seitsmekümne kaheksa kuu möödumist alates käesoleva määruse jõustumisest] peavad riikide ametiasutused direktiivi […/…/EÜ] artikli [26] kohaldamisel lugema jalakäijate kaitsega seotud põhjustel kehtetuks järgmiste uute sõidukite vastavustunnistused ning peavad keelama nende sõidukite registreerimise, müügi ja kasutuselevõtmise:

a) M1 või N1 kategooria, mis ei vasta I lisa 4. punktis toodud tehnilistele sätetele;

b) M1 kategooria või M1 kategooriast tuletatud N1 kategooria suurima massiga alla 2500 kg, mis ei vasta I lisa 2. või 3. punktis toodud tehnilistele sätetele.

7. Pärast [KUUPÄEV saja kuueteistkümne kuu möödumist alates käesoleva määruse jõustumisest] peavad riikide ametiasutused direktiivi […/…/EÜ] artikli [26] kohaldamisel lugema jalakäijate kaitsega seotud põhjustel kehtetuks järgmiste uute sõidukite vastavustunnistused ning peavad keelama nende sõidukite registreerimise, müügi ja kasutuselevõtmise:

a) M1 või N1, kategooria, mis ei vasta I lisa 4. punktis toodud tehnilistele sätetele;

b) M1 kategooria või M1 kategooriast tuletatud N1 kategooria suurima massiga alla 2500kg, mis ei vasta I lisa 3. punktis toodud tehnilistele sätetele.

8. Pärast [KUUPÄEV saja kolmekümne kaheksa kuu möödumist alates käesoleva määruse jõustumisest] peavad riikide ametiasutused direktiivi […/…/EÜ] artikli [26] kohaldamisel uute sõidukite suhtes, mis ei vasta I lisa 3. ja 4. punktis toodud tehnilistele sätetele, lugema nende vastavustunnistused kehtetuks jalakäijate kaitsega seotud põhjustel ning peavad keelama selliste sõidukite registreerimise, müügi ja kasutuselevõtmise.

9. Piiramata käesoleva artikli lõigete 1 kuni 8 kohaldatavust ning tingimusel, et on jõustunud artikli 4 lõike 6 alusel vastu võetud meetmed, ei tohi riikide ametiasutused jalakäijate kaitsega seotud põhjustel keelduda tootja poolt taotletud EÜ tüübikinnituse või riikliku tüübikinnituse andmisest uuele sõidukitüübile või keelata uue sõiduki registreerimist, müüki või kasutuselevõtmist, kui vastav sõiduk vastab I lisa 3. või 4. punktis toodud tehnilistele sätetele.

Artikkel 10

Kohaldamine esikaitsesüsteemide suhtes

1. Riikide ametiasutused peavad keelduma EÜ tüübikinnituse või riikliku tüübikinnituse andmisest esikaitsesüsteemiga varustatud uuele sõidukitüübile või eraldi seadmestikuna turustatavale uuele esikaitsesüsteemi tüübile, mis ei vasta I lisa 5. ja 6. punktis sätestatud nõuetele.

2. Direktiivi […/…/EÜ] artikli [26] kohaldamisel uute sõidukite suhtes, mis ei vasta käesoleva määruse I lisa 5. ja 6. punktis sätestatud nõuetele, peavad riikide ametiasutused esikaitsesüsteemidega seotud põhjustel lugema kehtetuks nende vastavustunnistused ning keelama selliste sõidukite registreerimise, müügi ja kasutuselevõtmise.

3. Direktiivi […/…/EÜ] artikli [28] kohaldamisel kehtivad käesoleva määruse I lisa 5. ja 6. punktis sätestatud nõuded esikaitsesüsteemide suhtes, mida turustatakse eraldi seadmestikuna.

Artikkel 11

Kokkupõrke vältimise süsteemid

1. Kokkupõrke vältimise süsteemidega varustatud sõidukitel ei pea jalakäijate kaitsega seonduva sõidukitüübi EÜ tüübikinnituse või riikliku tüübikinnituse saamiseks või selliste sõidukite müümiseks, registreerimiseks või kasutuselevõtmiseks olema täidetud I lisa 2. ja 3. punktis sätestatud katsenõuded.

2. Komisjon võib vastu võtta rakendusmeetmed, millega kehtestatakse lõike 1 kohaldamiseks vajalikud talitlusnõuded.

Need meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid muu hulgas seda määrust täiendades, tuleb vastu võtta kooskõlas direktiivi […/…/EÜ] artikli 40 lõikes 2 nimetatud menetlusega.

Need nõuded peavad tagama kaitsetaseme, mille tegelik tõhusus on vähemalt võrdne käesoleva määruse I lisa 2. ja 3. punktis sätestatuga.

Artikkel 12

Järelevalve

1. Riikide ametiasutused peavad edastama komisjonile I lisa punktides 2.2, 2.4 ja 3.2 nimetatud järelevalve tulemused igal aastal hiljemalt tulemuste saamise aastale järgneva aasta 28. veebruariks.

Nende tulemuste edastamise nõue kaotab kehtivuse [kuupäev, viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumist].

2. Komisjon võib I lisa punktide 2.2, 2.4 ja 3.2 alusel teostatud järelevalve tulemuste põhjal vastavalt vajadusele võtta vastu rakendusmeetmed.

Need meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid muu hulgas seda määrust täiendades, tuleb vastu võtta kooskõlas direktiivi […/…/EÜ] artikli 40 lõikes 2 nimetatud menetlusega.

3. Komisjon jälgib piduriassistendi ja muu sellise tehnoloogia kasutamist, mis võivad parandada vähem kaitstud liiklejate kaitset ja hiljemalt [KUUPÄEV viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumist] teeb kokkuvõtte tehnoloogia kasutuselevõtu ja rakendamise tõhususest ning edasisest arengust, esitades Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande ja vajaduse korral ka asjakohased ettepanekud.

Artikkel 13

Karistused

1. Liikmesriigid kehtestavad karistusi käsitlevad sätted, mida kohaldatakse käesoleva määruse sätete rikkumise korral tootjate poolt, ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teavitavad komisjoni nimetatud sätetest mitte hiljem kui [kuupäev, 18 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist] ning teavitavad viivitamata neid puudutavatest mis tahes hilisematest muudatustest.

2. Karistatavad peavad olema vähemalt järgmised rikkumised:

a) valeandmete esitamine tüübikinnituse andmise menetlusel või tühistamiseni viival menetlusel;

b) tüübikinnituse saamiseks katsetulemuste võltsimine;

c) selliste andmete või tehniliste kirjelduse esitamisest hoidumine, mis võib tuua kaasa tüübikinnituse andmisest keeldumise või tühistamise;

d) teabele juurdepääsu tagamisest keeldumine.

IV peatükk

Ülemineku- ja lõppsätted

Artikkel 14

Kehtetuks tunnistamine

Alates artikli 15 teises lõigus sätestatud kuupäevast tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2003/102/EÜ ja 2005/66/EÜ.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiividele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 15

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Selle kohaldamist alustatakse [KUUPÄEV 9 kuud pärast jõustumist], välja arvatud artikli 9 lõige 9, mida kohaldatakse alates jõustumiskuupäevast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president eesistuja

LISA

I LISA

TEHNILISED SÄTTED SÕIDUKITE JA ESIKAITSESÜSTEEMIDE KATSETAMISEKS

1. Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

1.1. kapoti esiserv - esiosa ülemine välisstruktuur, mis hõlmab kapotti ja poritiibu, esilaternate raamide ülemisi ja külgmisi osi ning mis tahes muid lisaelemente;

1.2. kapoti esiserva võrdlusjoon – 1000 mm pikkuse kontrolljoonlaua ja kapoti esipinna kokkupuutepunktide vaheline joon, kui auto vertikaalse pikitasandiga paralleelselt ja 50º nurga all hoitavat kontrolljoonlauda, mille alumine ots on 600 mm kõrgusel maapinna kohal, tõmmatakse üle kapoti esiserva sellega kokkupuutes. Sõidukite puhul, mille kapoti pind on 50º nurga all sellisel viisil, et kontrolljoonlaud on punktkokkupuute asemel pidevas või mitmes kokkupuutes, tuleb võrdlusjoon kindlaks määrata selliselt, et kontrolljoonlaud on 40º nurga all. Sellise kujuga sõidukite puhul, kus kontrolljoonlaua alumine ots saavutab esimese kokkupuute, võetakse seda kokkupuudet kui kapoti esiserva võrdlusjoont antud külgasendis. Sellise kujuga sõidukite puhul, kus esimese kokkupuute saavutab kontrolljoonlaua ülemine ots, kasutatakse kapoti esiserva võrdlusjoonena külgasendis 1000 mm ümbritseva kauguse joont. Kaitseraua ülemist serva käsitletakse käesoleva määruse kohaldamisel samuti kapoti esiservana, kui see on antud toimingu ajal sirgjoonega kokkupuutes;

1.3. 1000 mm ümbritsev kaugus – joon, mille kujundab 1000 mm pikkuse mõõdulindi üks ots, kui mõõdulinti hoitakse auto esiotsa keskjoonel püstasendis ja langetatakse üle kapoti esiosa, kaitseraua ja esikaitsesüsteemi mööda auto keskjoont. Mõõdulinti hoitakse kogu toimingu vältel pingul, hoides ühte otsa vertikaalselt kokkupuutes kaitseraua esiosa aluse maapinna võrdlustasandiga ja teist otsa kokkupuutes esiosa ülemise pinnaga. Sõiduk asetseb tavalises sõiduasendis;

1.4. kapotipealne – välimine struktuur, mis hõlmab kõigi välimiste struktuuride, välja arvatud tuuleklaasi, A-sammaste ning nende taga asetsevate struktuuride ülemist pinda. Seega hõlmab see kapotti, poritiibu, ventilatsiooniava katet, klaasipuhastajaid ning tuuleklaasi alumist raami, kuid ei välista muud;

1.5. esiosa ülemine pind – välimine struktuur, mis hõlmab kõigi välimiste struktuuride, välja arvatud tuuleklaasi, A-sammaste ning nende taga asetsevate struktuuride ülemist pinda;

1.6. maapinna võrdlustasand – maapinnaga paralleelne horisontaalne tasand, mis tähistab maapinda oma tavalises sõiduasendis tasasele pinnale asetatud sõiduki jaoks, millel on käsipidur peal;

1.7. tavaline sõiduasend – sõiduki asend käivitatud olekus maapinnal, kusjuures kummid on soovitusliku rõhuni täis pumbatud, esirattad on otseasendis, kõik sõiduki juhtimiseks vajalikud vedelikud on täismahus, kogu sõiduki tootja poolt tagatud standardvarustusega, 75 kg raskune mass asetatud juhiistmele ja 75 kg raskune mass asetatud juhi kõrvalistmele, vedrustus on reguleeritud sõidukiirusele 40 km/h või 35 km/h tootja poolt määratud tavalistes sõidutingimustes (eelkõige aktiivvedrustuse või automaatse loodimisseadega sõidukite jaoks);

1.8. tuuleklaas – sõiduki esiklaas, mis vastab kõigile nõukogu direktiivi 77/649/EMÜ( [12]) I lisa asjakohastele nõuetele;

1.9. pea jõudluskriteerium (HPC) – löögi vältel kogetud maksimaalse resultaatkiirenduse arvutus teatud kindla ajavahemiku jooksul. See arvutatakse kiirendusmõõturi ajaresultaatide alusel järgmise võrrandi maksimumina (sõltuvalt t1 ja t2 suurusest):

(...PICT...)

Selles valemis a on resultaatkiirendus g kordarvu kujul ning t1 ja t2 on kaks ajamomenti kokkupõrke ajal (väljendatud sekundites), mis määratlevad maksimaalse pea jõudluskriteeriumi väärtusega salvestuse alguse ja lõpu. Pea jõudluskriteeriumi väärtused, mille puhul ajavahemik (t1 – t2) on suurem kui 15 ms, jäetakse maksimaalse väärtuse arvutamisel kõrvale;

1.10. kumerusraadius – sellise ringjoonekaare raadius, mis vastab kõige täpsemini vaadeldava osa kerakujulisele vormile.

2. Sõidukitel tuleb läbi viia järgmised katsed:

2.1. Jalamudeli kokkupõrge kaitserauaga:

tuleb teha üks järgmistest katsetest:

a) Jalamudeli sääreosa kokkupõrge kaitserauaga: Kokkupõrge toimub kiirusel 40 km/h. Suurim põlveliigendi paindenurk ei tohi ületada 21,0°, põlveliigendi murdepinna suurim nihe ei tohi ületada 6,0 mm ning sääreluu ülaosale mõjuv kiirendus ei tohi ületada 200 g;

b) Jalamudeli reieosa kokkupõrge kaitserauaga: Kokkupõrge toimub kiirusel 40 km/h. Löögijõudude hetkesumma aja suhtes ei tohi ületada 7,5 kN ning paindumismoment katse löökkehal ei tohi ületada 510 Nm.

2.2. Jalamudeli reieosa kokkupõrge kapoti esiservaga:

Kokkupõrge toimub kiirusel kuni 40 km/h. Löögijõudude hetkesumma aja suhtes ei tohi ületada võimalikku sihtväärust 5,0 kN ning paindumismoment katse löökkehal registreeritakse ja seda võrreldakse võimaliku sihtväärtusega 300 Nm.

Seda katset tehakse ainult järelevalve eesmärgil ning kõik tulemused tuleb registreerida.

2.3. Lapse/väikese täiskasvanu pea kujulise mudeli kokkupõrge kapotipealsega:

Kokkupõrge toimub kiirusel 35 km/h, kasutades 3,5 kg raskust löökkeha. Pea jõudluskriteerium (HPC) ei või ületada 1000 üle 2/3 kapoti katsepinna osas ja 2000 ülejäänud 1/3 kapoti katsepinna osas.

2.4. Täiskasvanu pea kujulise mudeli kokkupõrge tuuleklaasiga:

Kokkupõrge toimub kiirusel 35 km/h, kasutades 4,8 kg raskust löökkeha. HCP registreeritakse ja seda võrreldakse võimaliku sihtväärtusega 1000.

Seda katset tehakse ainult järelevalve eesmärgil ning kõik tulemused tuleb registreerida.

3. Sõidukitel tuleb läbi viia järgmised katsed:

3.1. Jalamudeli kokkupõrge kaitserauaga:

tuleb teha üks järgmistest katsetest:

a) Jalamudeli sääreosa kokkupõrge kaitserauaga: Kokkupõrge toimub kiirusel 40 km/h. Suurim põlveliigendi paindenurk ei tohi ületada 19,0°, põlveliigendi murdepinna suurim nihe ei tohi ületada 6,0 mm ning sääreluu ülaosale mõjuv kiirendus ei tohi ületada 170 g.

Lisaks võib tootja kaitseraua testil määratleda kaitseraua osad kokku kuni 264 mm laiuses osas, kus sääreluu ülaosale mõjuv kiirendus ei tohi ületada 250 g;

b) Jalamudeli reieosa kokkupõrge kaitserauaga: Kokkupõrge toimub kiirusel 40 km/h. Löögijõudude hetkesumma aja suhtes ei tohi ületada 7,5 kN ning paindumismoment katse löökkehal ei tohi ületada 510 Nm.

3.2. Jalamudeli reieosa kokkupõrge kapoti esiservaga:

Kokkupõrge toimub kiirusel kuni 40 km/h. Löögijõudude hetkesummat aja suhtes võrreldakse võimaliku maksimumväärtusega 5,0 kN ning paindumismomenti katse löökkehal võrreldakse võimaliku maksimumväärtusega 300 Nm.

Seda katset tehakse ainult järelevalve eesmärgil ning kõik tulemused tuleb registreerida.

3.3. Lapse/väikese täiskasvanu pea kujulise mudeli kokkupõrge kapotipealsega:

Kokkupõrge toimub kiirusel 35 km/h, kasutades 3,5 kg raskust löökkeha. HPC peab vastama punktis 3.5 sätestatud nõuetele.

3.4. Täiskasvanu pea kujulise mudeli kokkupõrge kapotipealsega:

Kokkupõrge toimub kiirusel 35 km/h, kasutades 4,5 kg raskust löökkeha. HPC peab vastama punktis 3.5 sätestatud nõuetele.

3.5. Registreeritud HPC ei või ületada 1000 üle poole lapse pea kujulise mudeli katsepiirkonna osas ja lisaks ei või ületada 1000 üle 2/3 kombineeritud lapse ja täiskasvanu pea kujulise mudeli katsepiirkonna osas. HPC ei või ületada 1700 kummagi pea kujulise mudeli ülejäänud piirkondade osas.

4. Sõidukitel tuleb läbi viia järgmised katsed:

4.1. Võrdluskatse, et teha kindlaks süsteemi talitluspunkt, mille juures rakendub mitteblokeeruv pidurisüsteem (ABS).

4.2. Katse, millega kontrollitakse, kaspidurivõimendussüsteem käivitub õigesti, et anda sõidukile maksimaalne saavutatav aeglustus.

5. Esikaitsesüsteemidel tuleb läbi viia järgmised katsed:

5.1. Jalamudeli sääreosa kokkupõrge esikaitsesüsteemiga:

Kokkupõrge toimub kiirusel 40 km/h. Suurim põlveliigendi paindenurk ei tohi ületada 21,0°, põlveliigendi murdepinna suurim nihe ei tohi ületada 6,0 mm ning sääreluu ülaosale mõjuv kiirendus ei tohi ületada 200 g.

5.1.1. Siiski võidakse eraldi seadmestikuna heaks kiidetud esikaitsesüsteemide korral, mis on mõeldud kasutamiseks üksnes määratletud sõidukitel suurima massiga kuni 2,5 tonni, millele on tüübikinnitus antud enne 1. oktoobrit 2005, või sõidukitel suurima massiga üle 2,5 tonni, asendada punktis 5.1 nimetatud katse kas punktis 5.1.1.1 või punktis 5.1.1.2 nimetatud katsega.

5.1.1.1. Kokkupõrge toimub kiirusel 40 km/h. Suurim põlveliigendi paindenurk ei tohi ületada 26,0°, põlveliigendi murdepinna suurim nihe ei tohi ületada 7,5 mm ning sääreluu ülaosale mõjuv kiirendus ei tohi ületada 250 g.

5.1.1.2. Sõidukil tuleb teha kaks katset, üks koos paigaldatud esikaitsesüsteemiga ja teine ilma esikaitsesüsteemita, kokkupõrke kiirusel 40 km/h. Mõlemad testid tuleb läbi viia asjaomase katseasutusega kooskõlastatud samaväärses kohas. Leitud suurima põlveliigendi paindenurga, põlveliigendi murdepinna suurima nihke ning sääreluu ülaosale mõjuva kiirenduse väärtused tuleb registreerida. Ühelgi juhul ei tohi paigaldatud esikaitsesüsteemiga sõiduki kohta registreeritud väärtus olla suurem kui 90% ilma esikaitsesüsteemita sõiduki kohta registreeritud väärtusest.

5.1.2. Kui esikaitsesüsteemi alumine kõrgus on üle 500 mm, tuleb jalamudeli sääreosa ja esikaitsesüsteemi kokkupõrke katse asendada punktis 5.2 kirjeldatud jalamudeli reieosa ja esikaitsesüsteemi kokkupõrke katsega.

5.2. Jalamudeli reieosa kokkupõrge esikaitsesüsteemiga:

Kokkupõrge toimub kiirusel 40 km/h. Löögijõudude hetkesumma aja suhtes ei tohi ületada 7,5 kN ning paindumismoment katse löökkehal ei tohi ületada 510 Nm.

5.2.1. Siiski võidakse eraldi seadmestikuna heaks kiidetud esikaitsesüsteemide korral, mis on mõeldud kasutamiseks üksnes määratletud sõidukitel suurima massiga kuni 2,5 tonni, millele on tüübikinnitus antud enne 1. oktoobrit 2005, või sõidukitel suurima massiga üle 2,5 tonni, asendada punktis 5.2 nimetatud katse kas punktis 5.2.1.1 või punktis 5.2.1.2 nimetatud katsega.

5.2.1.1. Kokkupõrge toimub kiirusel 40 km/h. Löögijõudude hetkesumma aja suhtes ei tohi ületada 9,4 kN ning paindumismoment katse löökkehal ei tohi ületada 640 Nm.

5.2.1.2. Sõidukil tuleb teha kaks katset, üks koos paigaldatud esikaitsesüsteemiga ja teine ilma esikaitsesüsteemita, kokkupõrke kiirusel 40 km/h. Mõlemad testid tuleb läbi viia asjaomase katseasutusega kooskõlastatud samaväärses kohas. Löögijõudude hetkesumma ja paindumismoment katse löökkehal tuleb registreerida. Kummalgi juhul ei tohi paigaldatud esikaitsesüsteemiga sõiduki kohta registreeritud väärtus olla suurem kui 90% ilma esikaitsesüsteemita sõiduki kohta registreeritud väärtusest.

5.2.2. Kui esikaitsesüsteemi alumine kõrgus on väiksem või võrdne 500 mm-ga, tuleb jalamudeli reieosa ja esikaitsesüsteemi kokkupõrke katse asendada punktis 5.1 kirjeldatud jalamudeli sääreosa ja esikaitsesüsteemi kokkupõrke katsega.

5.3. Jalamudeli reieosa kokkupõrge esikaitsesüsteemi esiservaga. Kokkupõrge toimub kiirusel 40 km/h. Löögijõudude hetkesumma aja suhtes katse löökkeha üla- ja alaosale ei tohiks ületada võimalikku sihtväärtust 5,0 kN ning paindemoment katse löökkehal ei tohiks ületada võimalikku sihtväärtust 300 Nm. Mõlemad tulemused registreeritakse järelevalve eesmärgil.

5.4. Lapse/väikese täiskasvanu pea kujulise mudeli kokkupõrge esikaitsesüsteemiga. Kokkupõrge toimub kiirusel 35 km/h, kasutades 3,5 kg raskust lapse/väikese täiskasvanu pea kujulise mudeli katse löökkeha. Peakujulise mudeli jõudluskriteerium (HPC), mis arvutatakse kiirendusmõõturi ajaregistreeringute resultandist, ei või ühelgi juhul ületada väärtust 1000.

6. Esikaitsesüsteemide konstruktsiooni- ja paigaldusnõuded

6.1. Järgmisi nõudeid kohaldatakse võrdselt uutele sõidukitele paigaldatud esikaitsesüsteemide ja määratletud sõidukitele paigaldamiseks mõeldud eraldi seadmestikuna turustatavate esikaitsesüsteemide suhtes.

6.1.1. Esikaitsesüsteemi osad peavad olema projekteeritud nii, et kõikide jäikade pindade, mida saab puutuda 100 mm läbimõõduga kuuliga, minimaalne kumerusraadius oleks 5 mm.

6.1.2. Esikaitsesüsteemi üldmass koos kõikide kronsteinide ja kinnitusdetailidega ei tohi ületada 1,2% sõiduki suurimast massist, mille jaoks see on ette nähtud, kusjuures maksimaalne mass tohib olla 18 kg.

6.1.3. Esikaitsesüsteemi kõrgus ei tohi sõidukile paigaldatuna olla rohkem kui 50 mm kõrgem kapoti esiserva võrdlusjoonest.

6.1.4. Esikaitsesüsteem ei tohi suurendada sõiduki laiust, millele see on paigaldatud. Kui esikaitsesüsteemi kogulaius moodustab rohkem kui 75% sõiduki laiusest, peavad süsteemi otsad olema kokkupõrkeohu vähendamiseks välispinna suhtes sissepoole pööratud. Kõnealune nõue loetakse täidetuks, kui esikaitsesüsteem on keresse peidetav või sellesse integreeritud või kui süsteemi ots on pööratud nii, et see ei saa kokku puutuda 100 mm läbimõõduga kuuliga ning vahe süsteemi otsa ja ümbritseva kere vahel ei ole üle 20 mm.

6.1.5. Arvestades punkti 6.1.4 sätteid, ei tohi esikaitsesüsteemi osade ja selle all oleva välispinna vaheline vahe ületada 80 mm. All oleva kere üldise kontuuri kohatisi katkestusi (nt avad radiaatorivõres, õhu sisselaskeavad jmt) ei arvestata.

6.1.6. Üheski sõiduki külgmises punktis ei tohi pikisuunaline kaugus kaitseraua kõige eesmise osa ja esikaitsesüsteemi kõige eesmise osa vahel ületada 50 mm, et säilitada kasu sõiduki kaitserauast.

6.1.7. Esikaitsesüsteem ei tohi vähendada oluliselt kaitseraua tõhusust. Kõnealune nõue loetakse täidetuks, kui kaitserauast ei ulatu üle rohkem kui kaks esikaitsesüsteemi vertikaalset osa ja mitte ükski horisontaalne osa.

6.1.8. Esikaitsesüsteem ei tohi olla kallutatud vertikaalist ettepoole. Esikaitsesüsteemi ülemised osad ei tohi ulatuda ülespoole ega tahapoole (tuuleklaasi suunas) rohkem kui 50 mm sõiduki kapoti esiserva võrdlusjoonest, mis on mõõdetud ilma esikaitsesüsteemita.

6.1.9. Esikaitsesüsteemi paigaldamine ei tohi kahjustada vastavust sõiduki tüübikinnituse nõuetele.

7. Erandina 2., 3. ja 5. punktist võib vastav tüübikinnitusasutus lugeda mis tahes nendes sätestatud katse nõuded täidetuks juhul, kui mõne teise käesolevas lisas sätestatud katse nõuete alusel on läbi viidud samaväärne katsetus.

II LISA

Tootja esitatavate teatiste näidised

1. osa

Teatis sõiduki tüübikinnituse kohta seoses jalakäijate kaitsega

2. osa

Teatis sõiduki tüübikinnituse kohta seoses sellele esikaitsesüsteemi paigaldamisega

3. osa

Teatis tüübikinnituse kohta seoses esikaitsesüsteemi kui eraldi seadmestikuga

1. osa

(NÄIDIS)

Teatis nr ............

sõiduki EÜ tüübikinnituse kohta seoses

jalakäijate kaitsega

Vajaduse korral tuleb esitada kolmes eksemplaris koos sisukorraga järgmine teave. Kõik sobivas mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikud joonised tuleb esitada A4 formaadis või A4 formaadis voldikul. Võimalikud fotod peavad olema piisavalt üksikasjalikud.

Elektrooniliste juhtimisseadistega süsteemide, osade ja eraldi seadmestike puhul tuleb esitada andmed juhtimisseadiste töötamise kohta.

0 ÜLDOSA

0.1. Mark (tootja ärinimi):

0.2. Tüüp:

0.2.1. Ärinimi (-nimed) (vajaduse korral):

0.3. Tüübi tunnusandmed, kui need on märgitud sõidukile [13](b) [14](1):

0.3.1. Nimetatud märgistuse asukoht:

0.4. Sõiduki kategooria [15](c):

0.5 Tootja nimi ja aadress:

0.8. Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id):

0.9. Tootja esindaja nimi ja aadress (vajadusel)…...........................

1. SÕIDUKI ÜLDISED KONSTRUKTSIOONILISED TUNNUSED

1.1. Tüüpsõiduki fotod ja/või joonised:

1.6. Mootori paigutus ja asukoht:

9. KERE

9.1. Kere tüüp:

9.2. Kasutatud materjalid ja konstruktsioonipõhimõtted:

9.23 Jalakäijate kaitse

9.23.1 Esitada tuleb sõiduki üksikasjalik kirjeldus, sealhulgas fotod ja/või joonised sõiduki struktuuri, mõõtmete, asjakohaste võrdlusjoonte ja sõiduki esiosa (seesmise ja välimise) koostismaterjalide kohta. See kirjeldus peab sisaldama täpseid andmeid paigaldatud aktiivse kaitse süsteemide kohta.

2. osa

(NÄIDIS)

Teatis nr ............

sõiduki EÜ tüübikinnituse kohta seoses sellele esikaitsesüsteemi paigaldamisega

Vajaduse korral tuleb esitada kolmes eksemplaris koos sisukorraga järgmine teave. Kõik sobivas mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikud joonised tuleb esitada A4 formaadis või A4 formaadis voldikul. Võimalikud fotod peavad olema piisavalt üksikasjalikud.

Kui süsteemid, osad või eraldi seadmestikud sisaldavad erimaterjale, tuleb esitada andmed nende omaduste kohta.

0. ÜLDOSA

0.1 Mark (tootja ärinimi):

0.2 Tüüp:

0.2.1. Ärinimi (-nimed) (vajaduse korral):

0.3 Tüübi tunnusandmed, kui need on märgitud sõidukile [16](b) [17](1):

0.3.1 Nimetatud märgistuse asukoht:

0.4 Sõiduki kategooria [18](c):

0.5 Tootja nimi ja aadress:

0.8 Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id):

0.9. Tootja esindaja nimi ja aadress (vajadusel)…...........................

1. SÕIDUKI ÜLDISED KONSTRUKTSIOONILISED TUNNUSED

1.1 Tüüpsõiduki fotod ja/või joonised:

2. MASS JA MÕÕTMED: (kilogrammides ja millimeetrites) (vajaduse korral viidata joonistele)

2.8 Tootja määratud suurim tehniliselt lubatud täismass:

2.8.1. Kõnealuse massi jaotumine telgede vahel (suurim ja vähim):

9. KERE

9.1. Kere tüüp:

9.24. Esikaitsesüsteem

9.24.1. Üldine asetus (joonised või fotod), mis näitab esikaitsesüsteemide asukoha ja kinnituse:

9.24.2. Vajaduse korral tuulutusvõrede, radiaatorivõre, profiilsete viimistluselementide, märkide, embleemide, taskute ja muude välispinnast väljaulatuvate osade või potentsiaalselt ohtlikeks peetavate välispinna osade (nt valgustusseadmed) joonised ja/või fotod. Kui ülalloetletud osad ei ole potentsiaalselt ohtlikud, võib nende dokumenteerimisel kasutada fotosid, millele on vajadusel lisatud andmed mõõtmete kohta ja/või tekst:

9.24.3. Täielikud andmed vajalike abidetailide kohta ja põhjalikud paigaldusjuhised, sealhulgas vajalikud pingutusmomendid:

9.24.4. Kaitseraudade joonis:

9.24.5 Sõiduki esiosa põrandajoone joonis:

3. osa

(NÄIDIS)

Teatis nr ............

EÜ tüübikinnituse kohta seoses esikaitsesüsteemi

kui eraldi seadmestikuga

Vajaduse korral tuleb esitada kolmes eksemplaris koos sisukorraga järgmine teave. Kõik sobivas mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikud joonised tuleb esitada A4 formaadis või A4 formaadis voldikul. Võimalikud fotod peavad olema piisavalt üksikasjalikud.

Kui süsteemid, osad või eraldi seadmestikud sisaldavad erimaterjale, tuleb esitada andmed nende omaduste kohta.

0. ÜLDOSA

0.1 Mark (tootja ärinimi):

0.2 Tüüp:

0.2.1. Ärinimi (-nimed) (vajaduse korral):

0.5 Tootja nimi ja aadress:

0.7. EÜ tüübikinnitusmärgi asukoht ja kinnitusviis:

1. SEADME KIRJELDUS

1.1 Üksikasjalik tehniline kirjeldus (sealhulgas fotod või joonised):

1.2. Montaaži- ja paigaldusjuhised, sealhulgas vajalikud pingutusmomendid:

1.3. Loetelu sõidukitest, millele seadme võib paigaldada:

1.4 Võimalikud kasutamispiirangud ja paigaldustingimused:

III LISA

EÜ tüübikinnitustunnistuste näidised

1. osa

EÜ tüübikinnitustunnistus sõiduki tüübikinnituse kohta seoses jalakäijate kaitsega

2. osa

EÜ tüübikinnitustunnistus sõiduki tüübikinnituse kohta seoses sellele esikaitsesüsteemi paigaldamisega

3. osa

EÜ tüübikinnitustunnistus seoses esikaitsesüsteemi kui eraldi seadmestiku tüübikinnitusega

1. osa

(NÄIDIS)

(suurim formaat: A4 (210 x 297 mm)

EÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS

EÜ TÜÜBIKINNITUSASUTUSEtempel |

Teave sõidukitüübi

– EÜ tüübikinnituse,( [19])

– EÜ tüübikinnituse laiendamise,(1)

– EÜ tüübikinnituse andmisest keeldumise,(1)

– EÜ tüübikinnituse tühistamise(1)

kohta seoses jalakäijate kaitsega,

võttes arvesse määrust (EÜ) nr .........../.......... , mida rakendatakse ………,

viimati muudetud määrusega (EÜ) nr.........../...........

EÜ tüübikinnitusnumber: ______________

Laiendamise põhjus

I JAGU

0.1. Mark (tootja ärinimi):

0.2. Tüüp:

0.2.1. Ärinimi (-nimed) (vajaduse korral):

0.3. Tüübi tunnusandmed, kui need on märgitud sõidukile [20](2):

0.3.1. Nimetatud märgistuse asukoht:

0.4. Sõiduki kategooria [21](3):

0.5. Tootja nimi ja aadress:

0.8. Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id):

0.9. Tootja esindaja:

II JAGU

1. Lisateave (vajaduse korral) (vt lisand)

2. Katsete tegemise eest vastutav tehniline teenistus:

3. Katsearuande kuupäev:

4. Katsearuande number:

5. Märkused (kui on) (vt lisand)

6. Koht:

7. Kuupäev:

8. Allkiri:

Lisad:

Teabematerjalid

Katsearuanne

Lisand

EÜ tüübikinnitustunnistusele nr ............

sõiduki tüübikinnituse kohta seoses jalakäijate kaitsega,

võttes arvesse määrust (EÜ) nr ...............…/..............

1. Lisateave

1.1. Sõidukitüübi struktuuri, mõõtmete, joonte ja koostismaterjalide lühikirjeldus:

1.2. Mootori asukoht: ees/taga/keskel²

1.3. Vedu: esirattavedu : tagarattavedu1

1.4. Katse jaoks esitatud sõiduki mass:

– esitelg:

– tagatelg:

– Kokku:

1.5. Katsetulemused vastavalt määruse (EÜ) nr …/…. I lisa nõuetele:

1.5.1. 2. punkti katsete tulemused:

Katse | Registreeritud väärtus | Läbinud/mitte läbinud( [22]) |

Jalamudeli sääreosa kokkupõrge kaitserauaga(kui on läbi viidud) | Paindenurk | | kraadi | |

| | | | |

| | | | |

| Murdepinna nihe | | mm | |

| | | | |

| | | | |

| Kiirendus sääreluu osas | | g | |

| | | | |

| | | | |

Jalamudeli reieosa kokkupõrge kaitserauaga(kui on läbi viidud) | Löögijõudude summa | | kN | |

| | | | |

| | | | |

| Paindumismoment | | Nm | |

| | | | |

| | | | |

Jalamudeli reieosa kokkupõrge kapoti esiservaga | Löögijõudude summa | | kN | ( [23]) |

| | | | |

| | | | |

| Paindumismoment | | Nm | (2) |

| | | | |

| | | | |

Lapse/väikese täiskasvanu pea kujulise mudeli (3,5 kg) kokkupõrge kapotipealsega | HPC väärtused A tsoonis (12 tulemust [24]) | | |

| HPC väärtused B tsoonis (6 tulemust3) | | |

Täiskasvanu pea kujulise mudeli (4,5 kg) kokkupõrge tuuleklaasiga | HPC väärtused(5 tulemust [25]) | | (2) |

1.5.2. 3. punkti katsete tulemused:

Katse | Registreeritud väärtus | Läbinud/mitte läbinud( [26]) |

Jalamudeli sääreosa kokkupõrge kaitserauaga(kui on läbi viidud) | Paindenurk | | kraadi | |

| | | | |

| | | | |

| Murdepinna nihe | | mm | |

| | | | |

| | | | |

| Kiirendus sääreluu osas | | g | |

| | | | |

| | | | |

Jalamudeli reieosa kokkupõrge kaitserauaga(kui on läbi viidud) | Löögijõudude summa | | kN | |

| | | | |

| | | | |

| Paindumismoment | | Nm | |

| | | | |

| | | | |

Jalamudeli reieosa kokkupõrge kapoti esiservaga | Löögijõudude summa | | kN | ( [27]) |

| | | | |

| | | | |

| Paindumismoment | | Nm | (6) |

| | | | |

| | | | |

Lapse/väikese täiskasvanu pea kujulise mudeli (3,5 kg) kokkupõrge kapotipealsega | HPC väärtused (9 tulemust [28]) | | |

Täiskasvanu pea kujulise mudeli (4,5 kg) kokkupõrge kapotipealsega | HPC väärtused (9 tulemust7) | | |

Märkused: (nt kehtib nii vasak- kui ka parempoolse rooliga sõidukite puhul)

1.5.3. 4. punktist tulenevad nõuded:

Andmed paigaldatudpidurivõimendussüsteemi kohta ( [29]) | |

Märkused: ( [30]) | |

2. osa

(NÄIDIS)

(suurim formaat: A4 (210 x 297 mm)

EÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS

EÜ TÜÜBIKINNITUSASUTUSEtempel |

Teave sõidukitüübi

– EÜ tüübikinnituse,( [31])

– EÜ tüübikinnituse laiendamise,(1)

– EÜ tüübikinnituse andmisest keeldumise,(1)

– EÜ tüübikinnituse tühistamise(1)

kohta seoses sellele esikaitsesüsteemi paigaldamisega

võttes arvesse määrust (EÜ) nr .........../.......... , mida rakendatakse ………,

viimati muudetud määrusega (EÜ) nr.........../...........

EÜ tüübikinnitusnumber:

Laiendamise põhjus:

I JAGU

0.1 Mark (tootja ärinimi):

0.2 Tüüp

0.2.1 Ärinimi (-nimed) (vajaduse korral):

0.3 Tüübi tunnusandmed, kui need on märgitud sõidukile [32](2):

0.3.1 Nimetatud märgistuse asukoht:

0.4 Sõiduki kategooria [33](3):

0.5 Tootja nimi ja aadress:

0.8 Koostetehas(t)e aadress(id):

0.9. Tootja esindaja:

II JAGU

1. Lisateave (vajaduse korral): vt lisand

2. Katsete tegemise eest vastutav tehniline teenistus:

3. Katsearuande kuupäev:

4. Katsearuande number:

5. Märkused (kui on): vt lisand

6. Koht:

7. Kuupäev:

8. Allkiri:

Lisad:

Teabematerjalid

Katsearuanne

Lisand

EÜ tüübikinnitustunnistusele nr …….

sõiduki tüübikinnituse kohta seoses sellele esikaitsesüsteemi paigaldamisega,

võttes arvesse määrust (EÜ) nr ...............…/..............

1. Lisateave (kui on):

2. Märkused:

3. Katsetulemused vastavalt määruse (EÜ) nr …/… I lisa 5. punkti nõuetele

Katse | Registreeritud väärtused | Läbinud/mitte läbinud |

Jalamudeli sääreosa kokkupõrge esikaitsesüsteemiga – 3 katseasendit (kui on läbi viidud) | Paindenurk | …… …… kraadi …… | |

| Murdepinna nihe | …… …… mm …… | |

| Kiirendus sääreluu osas | …… …… g …… | |

Jalamudeli reieosa kokkupõrge esikaitsesüsteemiga – 3 katseasendit (kui on läbi viidud) | Löögijõudude summa | …… …… kN …… | |

| Paindumismoment | …… …… Nm …… | |

Jalamudeli reieosa kokkupõrge esikaitsesüsteemi esiservaga – 3 katseasendit (üksnes järelevalve) | Löögijõudude summa | …… …… kN …… | |

| Paindumismoment | …… …… Nm …… | |

Lapse/väikese täiskasvanu pea kujulise mudeli (3,5 kg) kokkupõrge esikaitsesüsteemiga | HPC väärtused (vähemalt 3 väärtust) | …… …… …… | |

n

3. osa

(NÄIDIS)

(suurim formaat: A4 (210 x 297 mm)

EÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS

EÜ TÜÜBIKINNITUSASUTUSEtempel |

Teave esikaitsesüsteemi kui eraldi seadmestiku tüübi

– EÜ tüübikinnituse,( [34])

– EÜ tüübikinnituse laiendamise,(1)

– EÜ tüübikinnituse andmisest keeldumise,(1)

– EÜ tüübikinnituse tühistamise(1)

kohta,

võttes arvesse määrust (EÜ) nr .........../.......... , mida rakendatakse ………,

viimati muudetud määrusega (EÜ) nr.........../...........

EÜ tüübikinnitusnumber:

Laiendamise põhjus:

I JAGU

0.1 Mark (tootja ärinimi):

0.2 Tüüp:

0.3 Tüübi tunnusandmed, kui need on märgitud esikaitsesüsteemile [35](2):

0.3.1 Nimetatud märgistuse asukoht:

0.5 Tootja nimi ja aadress:

0.7. EÜ tüübikinnitusmärgi asukoht ja kinnitusviis:

0.8. Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id):

0.9. Tootja esindaja nimi ja aadress (vajadusel):

II JAGU

1. Lisateave: vt lisand

2. Katsete tegemise eest vastutav tehniline teenistus:

3. Katsearuande kuupäev:

4. Katsearuande number:

5. Märkused (kui on): vt lisand

6. Koht:

7. Kuupäev:

8. Allkiri:

Lisad:

Teabematerjalid

Katsearuanne

Lisand

EÜ tüübikinnitustunnistusele nr …….

seoses esikaitsesüsteemi kui eraldi seadmestiku tüübikinnitusega,

võttes arvesse määrust (EÜ) nr ...............…/..............

1. Lisateave,

1.1. Kinnitusviis:

1.2. Montaaži- ja paigaldusjuhised:

1.3 Loetelu sõidukitest, millele esikaitsesüsteemi võib paigaldada, võimalikud kasutuspiirangud ja nõutavad paigaldustingimused:

……………………………………………

2. Märkused:

3. Katsetulemused vastavalt määruse (EÜ) nr …/… I lisa 5. punkti nõuetele

Katse | Registreeritud väärtused | Läbinud/mitte läbinud |

Jalamudeli sääreosa kokkupõrge esikaitsesüsteemiga – 3 katseasendit (kui on läbi viidud) | Paindenurk | …… …… kraadi …… | |

| Murdepinna nihe | …… …… mm …… | |

| Kiirendus sääreluu osas | …… …… g …… | |

Jalamudeli reieosa kokkupõrge esikaitsesüsteemiga – 3 katseasendit (kui on läbi viidud) | Löögijõudude summa | …… …… kN …… | |

| Paindumismoment | …… …… Nm …… | |

Jalamudeli reieosa kokkupõrge esikaitsesüsteemi esiservaga – 3 katseasendit (üksnes järelevalve) | Löögijõudude summa | …… …… kN …… | |

| Paindumismoment | …… …… Nm …… | |

Lapse/väikese täiskasvanu pea kujulise mudeli (3,5 kg) kokkupõrge esikaitsesüsteemiga | HPC väärtused (vähemalt 3 väärtust) | …… …… …… | |

IV LISA

EÜ TÜÜBIKINNITUSMÄRK

1. See märk koosneb järgmisest:

1.1. Ristkülik, mille sees on väike e-täht, millele järgneb eraldi seadmestiku EÜ tüübikinnituse andnud liikmesriigi eraldusnumber või -täht(-tähed):

– 1 Saksamaa;

– 2 Prantsusmaa;

– 3 Itaalia;

– 4 Holland;

– 5 Rootsi;

– 6 Belgia;

– 7 Ungari;

– 8 Tšehhi Vabariik;

– 9 Hispaania;

– 11 Ühendkuningriik;

– 12 Austria;

– 13 Luksemburg;

– 17 Soome;

– 18 Taani;

– 19 Rumeenia;

– 20 Poola;

– 21 Portugal;

– 23 Kreeka;

– 24 Iirimaa;

– 26 Sloveenia;

– 27 Slovakkia;

– 29 Eesti;

– 32 Läti;

– 34 Bulgaaria;

– 36 Leedu;

– 49 Küpros;

– 50 Malta.

1.2. [direktiivi …/…/EÜ VII lisas] osutatud tüübikinnitusnumbri 4. osas sisalduv baaskinnitusnumber, mis asub ristküliku lähedal ning mille ees on kaks numbrit tähistamaks EÜ tüübikinnituse andmise kuupäevaks käesolevas määruses tehtud viimase olulise tehnilist laadi muudatuse järjekorranumbrit. Käesolevas määruses on järjekorranumber 01.

1.3. Järjekorranumbri järel asuv tärn näitab, et esikaitsesüsteem kiideti heaks, võttes arvesse I lisa punktis 5.1.1 või 5.2.1 lubatud jalamudeli ja löökkeha kokkupõrke katset. Kui tüübikinnitusasutus seda kaalutlust ei luba, asendatakse tärn tühikuga.

1.4. EÜ tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustutamatu.

Liide

EÜ tüübikinnitusmärgi näidis

(...PICT...)

(a ≥ 12 mm)

Ülaltoodud EÜ tüübikinnitusmärgiga seade on esikaitsesüsteem, mis on tüübikinnituse saanud Saksamaal (e1) käesoleva määruse kohaselt (01) ning kannab baaskinnitusnumbrit 1471.

Tärn näitab, et esikaitsesüsteem kiideti heaks, võttes arvesse I lisa punktis 5.1 lubatud jalamudeli ja löökkeha kokkupõrke katset. Kui tüübikinnitusasutus seda kaalutlust ei luba, asendatakse tärn tühikuga.

[1] ELT L 321, 6.12.2003, lk 15.

[2] ELT C 261, 30.10.2003, lk 576, KOM(2001)389 lõplik.

[3] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiiv 2005/66/EÜ, mis käsitleb esikaitsesüsteemide kasutamist mootorsõidukitel ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ, ELT L 309, 25.11.05, lk 37.

[4] Vt direktiivi 2003/102/EÜ artikkel 5.

[5] ELT C

[6] ELT C

[7] ELT C

[8] [Ettepanek uue raamdirektiivi kohta on praegu vastuvõtmisel. KOM(2003)418 ja KOM(2004)738.]

[9] ELT L 321, 6.12.2003, lk 15.

[10] ELT L 309, 25.11, lk 37.

[11] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

[12] EÜT L 267, 19.10.1977, lk 1.

[13] b) Kui tüübi tunnusandmetes on märke, mis ei ole antud teatisega hõlmatud sõiduki, sõiduki osa või eraldi seadmestiku tüüpide kirjeldamisel asjakohased, asendatakse need märgid dokumentides sümboliga „?” (nt ABC??123??).

[14] 1) Mittevajalik maha tõmmata (kui sobib rohkem kui üks vastus, ei pruugi olla vaja midagi maha tõmmata).

[15] c) Kategooriad vastavalt direktiivi […/…/EÜ] II lisa A jaos loetletud määratlustele.

[16] b) Kui tüübi tunnusandmetes on märke, mis ei ole antud teatisega hõlmatud sõiduki, sõiduki osa või eraldi seadmestiku tüüpide kirjeldamisel asjakohased, asendatakse need märgid dokumentides sümboliga „?” (nt ABC??123??).

[17] 1) Mittevajalik maha tõmmata (kui sobib rohkem kui üks vastus, ei pruugi olla vaja midagi maha tõmmata).

[18] c) Kategooriad vastavalt direktiivi […/…/EÜ] II lisa A jaos loetletud määratlustele.

[19] () Mittevajalik maha tõmmata.

[20] (2) Kui tüübi tunnusandmetes on märke, mis ei ole antud teatisega hõlmatud sõiduki, sõiduki osa või eraldi seadmestiku tüüpide kirjeldamisel asjakohased, asendatakse need märgid dokumentides sümboliga „?” (nt ABC??123??).

[21] (3) Kategooriad vastavalt direktiivi […/…/EÜ] II lisa A jaos loetletud määratlustele.

[22] Vastavalt määruse (EÜ) nr […./….] I lisa 2. punktis määratletud väärtustele.

[23] Ainult järelevalve eesmärgil.

[24] Vastavalt komisjoni [rakendusaktile].

[25] Vastavalt komisjoni [rakendusaktile].

[26] Vastavalt määruse (EÜ) nr […./….] I lisa 3. punktis määratletud väärtustele.

[27] Ainult järelevalve eesmärgil.

[28] Vastavalt komisjoni [rakendusaktile].

[29] Esitada andmed süsteemi tööpõhimõtte kohta.

[30] Esitada andmed süsteemi kontrollimiseks läbi viidud katsete kohta.

[31] () Mittevajalik maha tõmmata.

[32] (2) Kui tüübi tunnusandmetes on märke, mis ei ole antud teatisega hõlmatud sõiduki, sõiduki osa või eraldi seadmestiku tüüpide kirjeldamisel asjakohased, asendatakse need märgid dokumentides sümboliga „?” (nt ABC??123??).

[33] (3) Kategooriad vastavalt direktiivi […/…/EÜ] II lisa A jaos loetletud määratlustele.

[34] () Mittevajalik maha tõmmata.

[35] (2) Kui tüübi tunnusandmetes on märke, mis ei ole antud teatisega hõlmatud sõiduki, sõiduki osa või eraldi seadmestiku tüüpide kirjeldamisel asjakohased, asendatakse need märgid dokumentides sümboliga „?” (nt ABC??123??).

--------------------------------------------------