[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 9.6.2008

KOM(2008) 340 lõplik

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 1998. aasta määrusega (EÜ) nr 1165/98 ette nähtud kiirstatistika kohta

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 1998. aasta määrusega (EÜ) nr 1165/98 ette nähtud kiirstatistika kohta

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1158/2005 (millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1165/98 kiirstatistika kohta) lisatakse artiklisse 14: „ komisjon esitab 11. augustiks 2008 ja seejärel iga kolme aasta järel Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse kohaselt koostatud statistikat, eriti selle olulisust ja kvaliteeti ning näitajate täpsustamist käsitleva aruande. Aruanne käsitleb konkreetselt ka sellest määrusest tulenevat statistikasüsteemi kulu ja ettevõtetele tulenevat koormust, võrreldes sellest saadava kasuga. Aruandes kajastatakse parimat praktikat ettevõtete koormuse vähendamiseks ning näidatakse ära koormuse ja kulude vähendamise viisid”.

Käesoleva aruande põhijäreldused võib kokku võtta järgmiselt: esimeses jaos meenutatakse, et kõnealuse määruse kohaselt koostatud statistika on olulise tähtsusega majandusalane kiirstatistika, mis on Euroopa majandus- ja rahapoliitika juhtimisel asendamatu. Statistika kättesaadavus, katvus, võrreldavus ja tähtaegsus on määruse tulemusena oluliselt paranenud; majandus- ja rahaliidu 2002. aasta tegevuskavas seatud ambitsioonikad eesmärgid on saavutatud. Teises ja kolmandas jaos selgitatakse, et näitajad on üldiselt hea kvaliteediga ja sobivad ettenähtud otstarbeks ning täpsustused on hoitud mõistlikes piires. Viimases jaos näidatakse, et kõnealuse statistika kulu ja ettevõtete koormus on mõõdukad, ning kirjeldatakse koormuse minimeerimiseks rakendatud parimat praktikat. Artikli 14 täitmiseks moodustas komisjon (Eurostat) riiklike statistikaametite töökonna, mille ülesandeks oli välja töötada kiirstatistika määruse statistikasüsteemist ettevõtetele tuleneva koormuse ja kulu mõõtmise vahend. See vahend töötati välja vastavalt ELi netokulude mudelile ja koostöös liikmesriikidega. Selle aluseks oli komisjoni lubadus vähendada koormust.[1]

2007. aastal koostas töökond teksti, milles hinnati kiirstatistika määrusest saadavat kasu ning käsitleti mitut ELi ja euroala majandusega seotud teemat: statistilise teabe mahu kasv, tähtaegsus, statistika ulatus, statistika kvaliteet, statistika andmete täpsustamine, statistika täpsus, võimalused võrrelda seda nt USA ja Jaapaniga. Tekst esitati Euroopa ja riikide tasandil kiirstatistika põhikasutajatele 2007. aasta kevadel.

Aruande eelnõud arutati ning see kooskõlastati üldjoontes kiirstatistika töörühma ning statistikaprogrammi komitee ekspertidega.

1. JAGU: KIIRSTATISTIKA TÄHTSUS JA KIIRSTATISTIKA MÄÄRUSEST SAADAV KASU

Euroopa kiirstatistika määrusega (vastu võetud 1998. aastal ja oluliselt muudetud 2005. aastal[2]) kehtestati ELi liikmesriikidele ühised näitajad ja määratlused, et paremini analüüsida majandustsüklit ELi ja riikide tasandil, mis oli osalt vajalik ka ühise rahapoliitikaga euroala loomiseks. EKP ja komisjon on väljendanud korduvalt euroala rahapoliitika kujundamise ja järelevalvega seotud statistikavajadusi.[3] Suur vajadus kiirstatistika järele on Euroopa Keskpangal (EKP), riikide keskpankadel ning komisjonil ja ELi riikide valitsustel. Kiirstatistika määruse edukas rakendamine on olulisel määral toetanud kvaliteetsete lühiajaliste majandusnäitajate avaldamist kogu euroala kohta. Kiirstatistika määruse struktureeritud nõuded on võimaldanud Eurostatil süsteemselt Euroopa koondandmeid koostada.

Novembris 2002 esitas komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule üksikasjaliku aruande selle kohta, kuidas euroala statistika aitab Euroopa peamisi majandusnäitajaid (PEEI) välja töötada ning täiel määral rakendada. Euroopa peamised majandusnäitajad hõlmavad euroala ja ELi aastast lühema ajavahemiku 19 makromajandusnäitajat, mille parandamiseks seati väljakutset pakkuvad eesmärgid. Kiirstatistika määrus annab kaheksa[4] üheksateistkümnest Euroopa peamisest majandusnäitajast (vt 1. tabel). Õigeaegse, täpse ja kokkuvõtliku pildi ELi ja euroala majanduse kohta annavad seitsmele Euroopa peamisele majandusnäitajale (PEEI) lisaks ka kõik 39 kiirstatistika määruse abil jälgitavat näitajat.[5]

Kiirstatistika näitajad moodustavad 40% kõikidest Eurostati korrapärastest pressiteadetest ning on pidevalt olnud veebilehe enim kasutatud andmete seas. Eurostat avaldab igal aastal 60 igakuist pressiteadet lühiajaliste näitajate kohta (tööstustoodangu indeks, tootjahinnaindeks, tööstuse uute tellimuste indeks, ehitustoodang, jaekaubanduskäibe indeks).

ELi ja euroala majandust käsitleva statistilise teabe mahu kasv

Andmetega varustatuse paranemine on võimaldanud oluliselt laiendada kiirstatistika kasutamist majandusanalüüsis. Kui 1999. aastal, mil käivitati majandus- ja rahaliidu kolmas etapp, oli ainsaks korrapäraselt kättesaadavaks Euroopa kiirstatistika kuunäitajaks tööstustoodang, siis 2007. aastal on aktiivselt kasutatud mitmesuguseid kuu- ja kvartalinäitajaid, mis käsitlevad toodangut, nõudlust, hindu, palku ja tööhõivet tööstuses, ehituses, jaekaubanduses ja turuteenustes. Andmeid kasutatakse ELi ja euroala tasandil jooksvaks majandusanalüüsiks, riikide analüüsimiseks ja võrdlemiseks, prognoosimiseks, majandusuuringuteks ning majandus- ja rahanduspoliitiliste otsuste tegemiseks. Kiirstatistika andmed pakuvad majandusanalüüsiks ja poliitiliste otsuste tegemiseks ainulaadset andmekogumit, täiendades muid statistiliste andmete allikaid, nagu riikide kvartaliaruanded ja kvalitatiivsed (arvamus-) uuringud. Lisaks laiendati kiirstatistikat hiljuti ka teenustesektorile. See aitab täita olulisi poliitilisi vajadusi, kuna teenuste tähtsus majanduses üha kasvab, kuid 2005. aasta muutmismäärusega kehtestatud erandite tõttu (vt 4. joonealune märkus) on selle rakendamisest saadav kasu täielik alles 2009. aastast alates.

Andmete maht suurenes märgatavalt ka seetõttu, et hiljuti ühinesid uued liikmesriigid ning EL15 liikmesriigid hakkasid edastama rohkem andmeid. Andmeid esitab 31 riiki (27 liikmesriiki, Türgi ja Horvaatia, Norra ja Šveits) ning seeriate arv on praegu neli korda suurem, kui viis aastat tagasi.

ELi ja euroala majandusstatistika tähtaegsus

Et rahuldada Euroopa rahaliidu vajadust tähtaegsete andmete ja analüüsi järgi, kehtestati 1998. aasta kiirstatistika määrusega andmeedastuse tähtajad. 2005. aasta muutmismäärusega mindi veelgi kaugemale ning kehtestati oluliselt lühemad tähtajad. Nagu 1. tabelist ilmneb, on uued tähtajad peaaegu süsteemselt kooskõlas „ELi sihttähtaegadega”, mis on sätestatud komisjoni teatises Euroopa Nõukogule ja parlamendile euroala statistika kohta (COM(2002)661). Kiirstatistika tähtaegsus on viimastel aastatel paranenud ning see on saavutatud liikmesriikides kõrge andmekvaliteedi säilitamiseks tehtud süsteemse järk-järgulise arendustööga. Mõningad ELi näitajad avaldatakse siiski USA ja Jaapani avaldamistähtaegadest hiljem.

2005. aasta muutmismäärusega nähti osaliselt ette Euroopa valimi moodustamine, mis sobib eriti hästi esimeste ja tähtaegsete Euroopa tasandi hinnangute saamiseks ning täidab sellega kasutajate peamised vajadused, viies samas liikmesriikide kulud ja koormuse miinimumini.

Tabel 1. Avaldamistähtaeg päevades alates kiirstatistikaga seotud Euroopa peamiste majandusnäitajate võrdlusperioodist

Majandusalaste PEEIde loend | Perioodilisus | 2002. aastal | Eesmärk 2008. aastaks | praegune tase[6] (2007. aasta mai seisuga). |

3.1. Tööstustoodangu indeks | Kord kuus | 48 | 40 | 40 |

3.2. Tootjahinnaindeks siseturgudel | Kord kuus | 35 | 35 | 33 |

3.3. Uute tööstustellimuste indeks | Kord kuus | Puudus | 40/50 | 50 |

3.4. Tööstuse impordihinnaindeks | Kord kuus | Puudus | 45 | 45 (2007. aastaks kavandatud) |

3.5. Ehitustoodang | Kord kuus | 75 ja kord kvartalis | 45 | 45 (alates jaanuarist 2007) |

3.6. Jaekaubanduse ja remonditöö käibeindeks | Kord kuus | 60 | 30 | 30 esmane hinnang / 60 üksikasjalik |

3.7. „Muude teenuste” käibeindeks | Kord kvartalis | osaline | 60 | 60 |

3.8. Teenuste tootjahinnaindeks | Kord kvartalis | Puudus | 60(*) | 90 osalised andmed 2008. aastal |

(*) Algne eesmärk asendati 2005. aasta määrusega, millega kehtestati teenuste tootjahindade edastamiseks kohustuslik 90-päevane tähtaeg.

ELi ja euroala majandusstatistika ulatus ja kvaliteet

Euroopa andmed on kättesaadavad varem. Samas on suurenenud esmase avaldamise ajaks hõlmatud riikide arv. See on oluline kvaliteedinäitaja, kuna vähendab esmaselt avaldatud andmete hilisema täpsustamise ohtu. Paljud kasutajad on leidnud, et tegelik avaldamiskiirus on hea ning on soovitanud täpsuse arvelt kiirust rohkem mitte suurendada: stabiilsed esmased hinnangud on kasutajatele kasulikumad kui kiiremad ent ebastabiilsemad tulemused.

MEETS programm[7] võib aidata liikmesriikidel ja komisjonil (Eurostat) kindlaks teha kiirstatistika määruse reguleerimisalaga seotud uusi vajadusi.

Kasutajad on hinnanud kiirstatistika kvaliteedi üldjuhul heaks või rahuldavaks. Kiirstatistikat hinnatakse tasakaalustatuks ja täpseks.

ELi ja euroala majandusstatistika täpsustamine

Kiirstatistika täpsustused on üldjuhul olnud piiratud, eelkõige euroala ja ELi tasandil; mõningate näitajate (nt jaekaubanduskäive) puhul on vaja teha veel tööd esmaste hinnangute usaldusvääruse parandamiseks.

Riikide ja Euroopa tasandi kasutajad hindasid täpsustuste mahu asjakohaseks ning rõhutasid, et täpsustuste maht ei pruugi olla kõige olulisem tegur võrreldes nende sagedusega, ning täpsustusi ei tohiks põhjustada kogumis- ja hindamisprotsessi kiirendamisega.

ELi ja euroala majandusstatistika ajaline täpsus

Nagu enamik ELi riike, on ka Eurostat kehtestanud paljude näitajate avaldamise ajakava, mis on oluline andmete kasutajate jaoks. Eurostati veebilehel kogu aastaks teatavaks tehtud avaldamistähtpäevadest peetakse kinni. Kiirstatistika ajalist täpsust hinnatakse üksmeelselt optimaalseks, väga heaks või rahuldavaks. Avaldamise ajakava järgimine on statistikapraktika usaldusväärsuse seisukohalt väga oluline.

ELi ja euroala ning näiteks USA ja Jaapani majanduse võrdlus

Kõik kiirstatistika andmeid edastavad riigid kohaldavad nõukogu määrust ja sellest tulenenud komisjoni määrust määratluste kohta ning metoodikasuuniseid. See reguleeriv ja metoodiline raamistik (sealhulgas ühised abivahendid nagu klassifikatsioonid, ühtlustatud kohandamismeetodid kalendri- ja hooajamõjude kõrvaldamiseks) tagab riikide andmete hea võrreldavuse ning Euroopa koondandmete hea kvaliteedi.

Koostamisprotsess ja metoodikavalikud ei pea riigiti siiski 100-protsendiliselt kattuma, et riigid saaksid neile kättesaadavad andmed parimal viisil ära kasutada. Kõige tasuvam on, kui riigid saavad andmete saamiseks rakendada erinevaid kogumismeetodeid (uuringud, haldusallikad) ning erinevaid arvutusviise.

ELi ja euroala majanduste ning teiste suuremate majanduste vaheline mõistete määratluste, meetodite ja kvaliteedi vastavus on väga hea ning võimaldab paremat majandusanalüüsi. Eurostat teeb tihedat koostööd OECD ja teiste rahvusvaheliste institutsioonidega, et tagada meetodite ja andmete võrreldavus ning ühiste abivahendite kasutamine.

Mõningate statistiliste andmete avaldamiskiirust võrreldes on USA ja Jaapan endiselt Euroopa andmetest kiiremad (tööhõive, tööjõud ja palgad, nagu juba mainitud). Tuleb aga tagada kvaliteedi ja avaldamiskiiruse õige tasakaal.

2. JAGU: ANDMETE KVALITEET

Koostatud statistika kvaliteedile on pühendatud viis 2005. aastal vastu võetud Euroopa statistikat käsitleva tegevusjuhendi põhimõtet: asjakohasus, korrektsus ja usaldusväärsus, tähtaegsus ja ajaline täpsus,[8] sidusus ja võrreldavus,[9] kättesaadavus ja selgus.

Riikide ja Euroopa tasandi kasutajatega 2007. aasta kevadel peetud konsultatsioonidel hindasid kasutajad kiirstatistika asjakohasust heaks: kiirstatistika vastab nende vajadustele (vt 1. jagu). Enamik kiirstatistika näitajatest on olnud Euroopa tasandil kättesaadavad enam kui 10 aastat, võimaldades analüüsida majandustsükleid. Eurostat kontrollib iga kuue kuu järel, kas liikmesriigid täidavad usaldusväärsuse, tähtaegsuse, sidususe ja võrreldavuse nõudeid, ning see on jätkuvalt paranenud: EL27 keskmine tulemus oli 9,0 punkti (10-punkti skaalal) 2007. aasta 1. aprilli seisuga, 8,5 (2005. aasta 1. aprilli seisuga) ja 6,6 (2004. aasta 1. jaanuari seisuga). Enamik liikmesriike täidab kiirstatistika määrust peaaegu täielikult.

Statistiliste tulemuste korrektsusega tegeldakse riikide ja ühenduse tasandil, kõrvaldades võimalikult palju valikust sõltumatuid vigu (määratlustest tingitud kõrvalekalded, töötlusvead, mõõtevead, katvusvead), arvutades välja valikuvead ning uurides ja analüüsides täpsustusi (vt täpsustusi käsitlev 3. jagu). Täpsem tehniline teave avaldatakse koos tööstustoodangu indeksi, jaekaubanduse käibeindeksi ja siseturu tootjahinnaindeksiga.

Kõik kiirstatistika andmed on kättesaadavad Eurostati veebilehel. Alates 2006. aastast on Eurostati veebilehel ettevõtluse kiirstatistika jaoks eraldi jaotis,[10] kus pakutakse viimaseid väljaandeid, juurdepääsu andmetele, taustteavet (õiguslikku ja metoodilist) ning vastuseid korduma kippuvatele küsimustele. Kiirstatistika-alased pressiteated on Eurostati veebilehe allalaadimiste ja vaatamiste iga kuu esikümnes. Selguse tagab avaldatavate seeriatega seonduv terviklik ja sidus metaandmete, tabelite ja graafikute kogum. Metaandmed on avalikult kättesaadavad. Alates 2000. aastast on Eurostat koostanud andmebaasi nimega „Kiirstatistika allikad ja meetodid”, millesse kogutakse metaandmeid kõikide liikmesriikide ja kõigi näitajate kohta. „Kiirstatistika allikad ja meetodid” (viimati ajakohastatud 2007. aastal) sisaldab andmeid katvuse, perioodilisuse, tähtaegsuse, avaldamise, õigusliku aluse ja konfidentsiaalsusnormide, kvaliteedi ning metoodika kohta.

3. JAGU: TÄPSUSTUSED

Kiirstatistika täpsustused on üldjuhul olnud piiratud, eelkõige euroala ja ELi tasandil; mõningate näitajate puhul on siiski vaja teha veel tööd esmaste hinnangute usaldusvääruse parandamiseks. Rühm OECD, EKP, Eurostati ja liikmesriikide eksperte osaleb töökonnas, mille eesmärk on täpsustusviise näitajate ja riikide kaupa ühtlustada.

Kiirstatistika täpsustused tulenevad eri allikatest. Kiirstatistika indeksid põhinevad valdavalt uuringuandmetel. Seepärast on üheks täpsustuste allikaks riigi tasandil see, et osa äriühinguid hilineb uuringutele vastamisega. Esmased hinnangud võivad põhineda prognoosidel või statistilistel meetoditel ning neid võib olla vaja täpsustada, kui saabub rohkem andmeid või tehakse võrdlev hindamine.

Teiseks täpsustuste allikaks on metoodika muutumine (statistiliste meetodite muutused, mõistete, määratluste või klassifikatsioonide muutused), millel võib olla palju põhjusi: andmeallikate paranemine (uue uuringu või haldusandmete väljatöötamine), Euroopa või rahvusvahelistest nõuetest tulenevate olemasolevate tavade ellurakendamine.

Kolmandaks täpsustuste allikaks on riikide ja Euroopa tasandil tehtavad statistilised kohandused, et võtta arvesse hooajalisust ning aegridasid mõjutavaid kalendrimõjusid.

Vahel võivad täpsustuste põhjuseks olla ka häired, näiteks vead alusandmetes või arvutusprotsessis.

Tabelis 2 on esitatud kasvumäärade täpsustuse suurus viie pressiteadetes avaldatava Euroopa indikaatori koondandmetes esmaavaldatud indeksist kuni teise avaldamiseni (kuu aega hiljem). Nende viie indikaatori hulgas on täpsustuse absoluutväärtuse kahe aasta keskmisega võrreldes suurimaid täpsustusi tehtud uute tööstustellimuste ning ehitustoodangu osas. Vähim on täpsustatud siseturu tootjahinnaindeksit.

Tabel 2. Viie lühiaja indikaatori täpsustuse suurus – ELi tasand

Täpsustuse absoluutväärtuste keskväärtus[11] | Hilisem keskmine kasvumäär | Täpsustuse keskväärtus | Suhteline täpsustuse absoluutväärtuste keskväärtus[12] |

Tööstustoodang HK[13] | 0,1 | 0,3 | 0,0 | 0,18 |

Uued tööstustellimused HK | 0,4 | 0,8 | 0,2 | 0,23 |

Siseturu tootjahinnad | 0,1 | 0,3 | 0,0 | 0,27 |

Ehitustoodang HK[14] | 0,2 | 0,4 | –0,2 | 0,43 |

Deflateeritud jaekaubanduskäive HK | 0,1 | 0,2 | 0,0 | 0,27 |

Täpsustamistava võib sõltuda allikast. Näiteks saadakse mõningates riikides tööjõusisendi indikaator (töötajate arv) tööjõu-uuringust, mis on leibkonnapõhine uuring ning hinnanguid üldjuhul ei muudeta.

Tööstussektoris ei täpsustata sageli tootjahinnaindeksit. Esimesena avaldatud hinnangu ning lõppandmete ajaline vahe on suurim toodanguindeksi puhul: kolmest kuust 2–3 aastani, kuna andmeid võrreldakse struktuuriliste või rahvamajanduse arvepidamise andmetega.

Jaekaubanduses ja teenustesektoris on täpsustamise ajavahemik pikk pigem tööhõiveindikaator kui käibe puhul. Mõningates riikides avaldatakse ettevõtete uuringul põhinevate tööhõive lühiaja indikaatorite lõplikud andmed 14 kuud kuni 2–3 aastat pärast vaadeldavat kvartalit, et need oleksid kooskõlas struktuuriliste andmetega.

Seetõttu on täpsustamise süsteem erinev nii lühiaja indikaatorite kui ka riikide kaupa. Kiirstatistika määruse ning eriti selle 2005. aasta muudatuste rakendamine, millega liikmesriikidele kehtestati andmete edastamiseks nõudlikud tähtajad, on siiski ajendanud liikmesriike tõhustama kogu kiirstatistika koostamise protsessi ning muudatusi minimeerima.

4. JAGU: KULUD JA KOORMUS: ETTEVÕTETE KOORMUSE VÄHENDAMISE PARIMAD TAVAD

Kulud ja koormus

2005. aastal loodi kiirstatistika spetsialistidest töökond, mille ülesandeks oli välja töötada kiirstatistika määruse statistikasüsteemist ühise Euroopa metoodika kohaselt ettevõtetele tuleneva koormuse[15] ja kulu mõõtmise vahend. See töövahend töötati välja vastavalt ELi netokulude mudelile. Mõõtetulemused esitatakse siiski üksnes töötundides aasta kohta ning neid ei arvestata ümber eurodesse.

Koormust mõõdetakse selle järgi, kui palju aega kulub ettevõttel kõikide statistikataotlusele vastamiseks vajalike andmete koostamiseks. Kulu mõõdetakse selle järgi, kui palju aega vajab pädev riiklik statistikaamet kõikideks kiirstatistika määruse täitmisega seotud toiminguteks.

Mõõtmised viidi lõpule 2007. aasta esimeses kvartalis. Kahekümne kuue riigi põhjal saadi Euroopa Liidust hea üldpilt.

Tüüpaastal vastas umbes 930 000 Euroopa ettevõtet statistikauuringule, mis hõlmas 39 kiirstatistika näitajat. Iga vastajaettevõte kulutas kiirstatistika määruse ja 39 näitajaga seotud statistikauuringute täitmiseks keskmiselt 4 tundi ja 20 minutit aastas (21 minutit kuus). Vastajateks on peamiselt suuremad ettevõtted, kuna väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted on sellest üldjuhul vabastatud (vt punkt 4.2). Kokkuvõttes (39 näitajaga seotud andmete kogumine ja arvutamine ühe aasta jooksul) on kulutused statistikasüsteemile umbes sama suured kui ettevõtete koormus. Kuna kiirstatistika määruses ja andmekogumissüsteemis domineerib tööstussektor (21 näitajat 39-st), moodustab tööstuse andmete kogumises osalevate ettevõtete arv 44% koguarvust (jaekaubanduse ja teenuste sektor vastavalt 38% ja ehitussektor 18%).

Kuunäitajad moodustavad olulise osa (80%) kõikidest statistikakuludest ja kogu koormusest, kuid toovad samas kasutajatele suurt kasu: igakuised näitajad avaldatakse õigeaegse majandusanalüüsi tagamiseks.

Tuleb rõhutada, et eespool nimetatud kulud on kõnealuse statistika koostamise kogukulud, mitte ELi määrusest tulenevad lisakulud. Kiirstatistika määrus jõustus 1998. aastal, kui suur osa kiirstatistikast oli ELi riikides juba kasutusel. Lisaks on üle kahe kolmandiku kiirstatistika määruse alla kuuluvatest kiirstatistika näitajatest sisendiks teistele ELi määrustele (rahvamajanduse arvepidamine, tööjõukuluindeks) või teiste ELi määruste väljundiks (tööjõu-uuring).

Koormuse vähendamise parimad tavad

Kiirstatistika nõudeid täites püüavad liikmesriigid minimeerida ettevõtete statistikakoormust, kogudes samas majandusanalüüsiks piisavalt õigeaegseid ja usaldusväärseid andmeid. Selleks on paljudes riikides rakendatud tavasid ja menetlusi ning teistes riikides on need väljatöötamisel. Järgnevalt mõned näited.

Umbes 20 riiki pakuvad ettevõtetele ühe võimalusena elektroonilist andmekogumist küsimustike posti või faksi teel tagasisaatmise asemel. Elektrooniline andmekogumine võimaldab ettevõtetele paindlikkust teatava viivitusega vastamiseks pärast andmete esmast kontrollimist ettevõtte tasandil. Mõnede riikide statistikaametid on kasutusele võtnud liidese paljudes ettevõtetes raamatupidamiseks kasutatava standardtarkvara jaoks.

Haldusallikate andmed on osa sisendist, mida riikide statistikaametid kiirstatistika näitajate koostamiseks kasutavad. Selgeks eeliseks on asjaolu, et ettevõtetele ei panda täiendavat statistikakoormust, kuigi halduskoormus jääb püsima.

Käibemaksuandmed või muud maksu- ja haldusandmed on väga mahukas ettevõtlussüsteemiga seotud teabe allikas. Nende kasutamine statistika otstarbel annab mitmesuguseid eeliseid, vähendades eelkõige ettevõtete statistikakoormust. Teiselt poolt võib kvaliteet mõnevõrra halveneda, kui põhimõtted on statistikavajadustest liialt erinevad või aja jooksul muutuvad. On olnud mitmeid juhtumeid, kus haldusallikas on ootamatult kadunud, sundides statistikuid taas statistilist uuringut kasutusele võtma.

Kui kiirstatistika näitajate koostamiseks kasutatakse haldusallikaid, moodustavad käibemaksuregister ja deklaratsioonid umbes 50% ning tööhõiveregister teise poole. Haldusandmete allikaid kasutatakse sagedamini kvartaliandmete puhul, kuna üldjuhul ei ole need sama õigeaegsed, kui konkreetseks otstarbeks ettenähtud kord kuus toimuvad statistikauuringud.

Haldusandmete allikaid kasutatakse sageli uuringuandmete täiendamiseks, kuna need annavad teavet väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete kohta.

Kõik liikmesriigid väldivad väikeste ettevõtete koormamist , kasutades künniseid või rakendades valimivõtustrateegiaid. Kiirstatistika määruse kohaste näitajate suhtes rakendavad liikmesriigid paljude näitajate jaoks andmeid kogudes künniseid – selleks jäetakse valdav enamus väikesi ettevõtteid valimist välja ning võetakse valim, mis esindab siiski kogu populatsiooni ning tagab huvipakkuva muutuja väga hea hõlmamise.[16] Väikesi valimeid rakendatakse peamiselt jaemüügiga tegelevate väikeste ettevõtete (alla 10 töötaja) puhul ning need võivad anda tulemuseks ebatäpseimad lõpphinnanguid. Väikeste ettevõtete koormuse vähendamiseks võib kasutada teatavaid hindamismeetodeid, näiteks prognoosida kuude näitajaid kvartaliuuringu alusel või kasutada haldusallikate andmeid (nt käibemaks).

Suuremates liikmesriikides kasutatakse üsna sageli tehnilisi valimilahendusi nagu valimi rotatsioon (igal aastal asendatakse näiteks 20% ettevõtetest). Valimite suurus optimeeritakse uusimate statistilise jaotuse meetodite abil. Valimistrateegiad tuleb seostada nõudlusega: vahel võib ELi määrusega ette nähtud riiklikule näitajale lisada kodumaiste kasutajate vajaduste rahuldamiseks piirkondlikud või kohalikud näitajad, mistõttu on vaja palju suuremaid valimeid.

Kiirstatistika näitajatega seotud uuringute kooskõlastamisel ning nende kooskõlastamisel muude uuringutega on riikide statistikaametites oluline statistika kattuvust ning ettevõtete koormust vähendav roll, kuna neilt ei küsita sama küsimust korduvalt.

Mõnede riikide statistikaametid on eelkõige suurte ettevõtete puhul edukalt katsetanud „kõik-ühes andmepunkti”: suurettevõtete profileerimise programmi. See terviklik strateegia loob väga häid pikaajalisi ettevõtete ja statistikametite vahelisi suhteid, ratsionaliseerib statistikaameti andmetaotlusi ning loob tingimused vastamise koorma haldamiseks.

Kiirstatistika määrus ise võimaldab koormust olulisel määral vähendada, kehtestades mõnede muutujate jaoks Euroopa valimiskeemide põhimõtte. Neil juhtudel võivad riigid otsustada koguda andmeid üksnes nende tööstusharude või toodete kohta, mis on väga olulised ning mõjutavad olulisel määral Euroopa tasandi koondandmeid. 2005. aasta muutmismäärusega kehtestati ka künnised väikestele liikmesriikidele . Mõlemad nimetatud meetodid vähendavad ettevõtete koormust, võimaldades samas komisjonil (Eurostatil) siiski välja arvutada usaldusväärsed ELi koondnäitajad.

Muude Euroopa algatuste seas on metoodikasuunised ja eritöörühmad, et luua sünergia Euroopa statistikakogukonnas ning edendada parimate tavade vahetamist ja arutelu. 2005. aasta muutmismääruse raames koostas Eurostat koostöös OECDga metoodikasuunised teenuste tootjahinnaindeksite rakendamiseks ning korraldas mitmeid õpikodasid seoses konkreetsete teenustega.

Lisa. Kiirstatistika näitajate loend (Euroopa peamised majandusnäitajad poolpaksus kirjas)

Sektor | Näitaja | Perioodilisus K: kord kuus KV: kord kvartalis | Määruse tähtaeg[17] |

Tööstus | Toodang | K | 1 kuu ja 10 päeva |

käive, sisemaine käive, käive välisriikides (euroala ja riigid väljaspool seda eraldi) | K | 2 kuud |

saadud uued tellimused, uued sisemaised tellimused, uued välismaised tellimused (euroala ja riigid väljaspool seda eraldi) | K | 1 kuu ja 20 päeva |

töötajate arv | KV | 2 kuud |

töötatud tunnid | KV | 3 kuud |

brutopalgad | KV | 3 kuud |

tootjahinnad, siseturu tootjahinnad, välisturu tootjahinnad (euroala ja riigid väljaspool seda eraldi) | K | 1 kuu ja 5 päeva |

impordihinnad (euroala ja riigid väljaspool seda eraldi) | K | 1 kuu ja 15 päeva |

Ehitus | Toodang, ehitustoodang, tsiviilehituse toodang | K / KV[18] |

töötajate arv | KV | 2 kuud |

töötatud tunnid | KV | 3 kuud |

brutopalgad | KV | 3 kuud |

ehituskulud, materjalikulud, tööjõukulud | KV | 3 kuud |

ehitusload: eluruumide arv; ehitusload: kasuliku põrandapinna m² arv | KV | 3 kuud |

Jaemüük | Käive | K | 1 kuu[19] / 2 kuud |

töötajate arv | KV | 2 kuud |

deflateeritud käive | K | 1 kuu / 2 kuud |

Muud teenused | Käive | KV | 2 kuud |

töötajate arv | KV | 2 kuud |

tootjahinnad | KV | 3 kuud |

[1] KOM(2005) 97 „Parem õiguslik reguleerimine majanduskasvu edendamiseks ja töökohtade loomiseks Euroopa Liidus”.

[2] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1158/2005, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1165/98 kiirstatistika kohta.

[3] Nt „Statistical requirements of the European Central Bank in the field of General Economic Statistics“ (EKP statistika nõuded üldise majandusstatistika valdkonnas), EKP, august 2000.

[4] Teenuste tootjahindade näitajad ei ole Euroopa tasandil veel kättesaadavad, kuna enamik liikmesriike taotles pikka üleminekuaega kuni 2008. aasta augustini.

[5] Loend lisas.

[6] 2005. aasta muudetud määrusega anti väiksematele liikmesriikidele 15 päeva lisaaega.

[7] Programm MEETS (Modernisation of European Enterprise and Trade Statistics – Euroopa ettevõtlus- ja kaubandusstatistika ajakohastamine) on kuueaastane programm (2008–2013). Selle esmane eesmärk on välja töötada näitajate sihtkogumid ning vaadata üle prioriteedid.

[8] Vrd 1.2 ja 1.5.

[9] Vrd 1.6.

[10] Tööstuse, kaubanduse ja teenuste teema all.

[11] Täpsustus on esimesena avaldatava indeksi ja kuu aega hiljem avaldatava teise hinnangu vahe. Andmed hõlmavad ajavahemikku 2005. aasta novembrist 2007. aasta maini. Näiteks hinnati esmase avaldamise ajal euroala tööstustoodangu kasvumääraks 2007. aasta veebruaris võrreldes 2007. aasta jaanuariga 0,6. Kuu aega hiljem hinnati kasvumääraks 0,5, seega oli täpsustus –0,1 ning kasvumäära täpsustuse absoluutväärtus 0,1.

[12] Suhteline täpsustuse absoluutväärtuste keskväärtus on täpsustuse absoluutväärtuste summa ning hilisemate absoluuthinnangute summa suhe.

[13] HK = hooajaliselt korrigeeritud; bruto = brutoandmed.

[14] Ehitustoodangu indeks esitatakse alates 2006. aasta novembrist kord kuus. Muudatusi arvutatakse 2005. aasta 1. kvartalist 2006. aasta 3. kvartalini kvartaliandmete alusel ning 2006. aasta novembrist 2007. aasta juunini kuuandmete alusel.

[15] Hinnatakse üksnes koormust, mis tuleneb ettevõtetele statistikauuringutest. Kui kiirstatistika koostamiseks kasutatakse haldusallikaid, ei võetud koormust käesoleval juhul arvesse, kuna see tuleneb haldusnõuetest igal juhul.

[16] Tööstussektoris võib kohaldada väikeettevõtete uuringust väljajätmise künniseid (sageli on künnis vähem kui 10 töötajat), kuid katvus jäetakse väga kõrgele tasemele (üle 70–80%). Hajutatuma tegevuse korral, näiteks ehituses, jaekaubanduses või restoranide puhul, ei kohaldata väljajätmisel absoluutkünniseid. Väikeettevõtete koormust vähendab erinevate käibel või töötajate arvul põhinevate valimimäärade kasutamine.

[17] Väiksema liikmesriigi puhul võib tähtaeg olla kuni 15 kalendripäeva pikem.

[18] Oleneb liikmesriigi suurusest.

[19] Üks kuu koondandmete, kaks kuud üksikasjalike andmete esitamiseks.