Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008 (piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1576/89) (1) artikli 17 lõike 6 kohase muutmistaotluse avaldamine

(2020/C 172/04)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787 (2) artiklile 27.

GEOGRAAFILISE TÄHISE TEHNILISE TOIMIKU MUUTMISE TAOTLUS

„HIERBAS DE MALLORCA“

ELi nr: PGI-ES-01869-AM01 – 17.12.2018

Muudatuse keel: hispaania

Vahendaja

Põllumajandus-, kalandus- ja toiduaineministeerium Toiduainetööstuse peadirektoraat Väljapaistva kvaliteedi ja mahepõllumajanduse allpeadirektoraat Paseo de la Infanta Isabel, 1 28071 Madrid, HISPAANIA

Tel +34 913475397

E-post: sgcdae@mapama.es

Geograafilise tähise nimetus

Hierbas de Mallorca

Spetsifikaadi osad, mida muudatus puudutab

Kaitstud nimetus (nimetuse muutmine kajastub mitmes osas, nt toote kirjeldus, seos, tootmismeetod, kohaldatavad nõuded ja kontrollid, kuid ei mõjuta nende osade sisu)

Muudatus

Tootespetsifikaadi muutmine, mis nõuab peamiste spetsifikaatide muutmist

Selgitused muudatuste kohta

Muudatus tehakse selleks, et lisada nimetus mitte ainult hispaania, vaid ka katalaani keeles, sest mõlemal keelel on Hispaanias ametlik staatus (seda tunnustati 28. veebruari 2007. aasta alusseaduse nr 1/2007 (Baleaaride autonoomse piirkonna staatuse muutmise kohta) artiklis 4).

Toote puhul on täielikult põhjendatud kahe nimetuse (hispaania keeles „Hierbas de Mallorca“ ja katalaani keeles „Herbes de Mallorca“) kasutamine, sest peaaegu kõik kõnealuse aniisimaitselise piiritusjoogi tootjad kasutavad katalaanikeelset nimetust ja nende jaoks on oluline, et nad saavad kasutada oma toote esitlemisel nimetust „Herbes de Mallorca“.

Jooki „Hierbas de Mallorca“ / „Herbes de Mallorca“ toodetakse üksnes Mallorca saarel, mis kuulub Baleaari saarte autonoomsesse piirkonda.

Selles autonoomses piirkonnas on katalaani keelel Baleaari saarte keelena hispaania keele kõrval ametliku keele staatus, mida tunnustati 28. veebruari 2007. aasta alusseaduse nr 1/2007 (Baleaaride autonoomse piirkonna staatuse muutmise kohta) artiklis 4.

Mõlema keele – hispaania ja katalaani keele – paralleelne kasutamine Baleaari saarte territooriumil tähendab, et nimetust „Hierbas de Mallorca“ / „Herbes de Mallorca“ on kasutatud nii hispaania keeles („Hierbas de Mallorca“) kui ka katalaani keeles („Herbes de Mallorca“) juba väga pikka aega.

Lisaks ei saa eirata turu tegelikku olukorda. Kahte nimetust („Hierbas de Mallorca“ / „Herbes de Mallorca“) on kasutatud juba aastaid ja kasutatakse ka edaspidi. See kehtib nii riigisiseses kui ka rahvusvahelises kaubanduses.

Nimetuse „Herbes de Mallorca“ kasutamine on nii kindlalt juurdunud, et seda kasutatakse isegi toote turustamisel ja reklaamimisel teistes riikides ja muudes ELi keeltes.

Tehnilise toimiku asjakohased muudatused

Tehnilise toimiku punkt 1. Nimetus

Nimetuse „Hierbas de Mallorca“ kõrvale tuleb lisada katalaanikeelne nimetus „Herbes de Mallorca“.

Nimetus: „Hierbas de Mallorca“ / „Herbes de Mallorca“.

See muudatus mõjutab tootespetsifikaadi mitut osa (nt toote kirjeldus, seos, tootmismeetod, kohaldatavad nõuded ja kontrollid), kuid ei mõjuta asjaomaste osade sisu.

TEHNILISE TOIMIKU PEAMISED SPETSIFIKAADID

„HIERBAS DE MALLORCA“ / „HERBES DE MALLORCA“

ELi nr: PGI-ES-01869-AM01 – 17.12.2018

1. Nimetus

„Hierbas de Mallorca“ / „Herbes de Mallorca“

2. Piiritusjoogi kategooria

25. kategooria. Aniisimaitselised piiritusjoogid

3. Piiritusjoogi kirjeldus

Toode „Hierbas de Mallorca“ / „Herbes de Mallorca“ on aniisimaitseline piiritusjook, mille alkoholisisaldus on 20–50 mahuprotsenti ja mis on maitsestatud taimedega ning mis võib olla magustatud sahharoosiga.

3.1. Keemilised omadused:

— Tegelik alkoholisisaldus: — minimaalselt 20 mahuprotsenti; — maksimaalselt 50 mahuprotsenti;

— maksimaalne metanoolisisaldus: < 20 g/hl alkoholi 100 mahuprotsendi juures.

3.2. Organoleptilised omadused

— Selgus

— Värvus merevaigukollasest roheliseni

— Tugev ja kompleksne lõhn, milles on selgelt tunda aniisi. Lõhnanüanss on värske, magus ja puuviljaline (apelsin ja sidrun) ning lillene.

— Maitse on selgelt magus, keskmiselt magus või magustamata, olenevalt tüübist, nagu on kirjeldatud jaotises „Tüübid“: magus, segatud või kuiv. Tunda on tugevat lõhnataimede järelmaitset.

— Järelmaitse on segatud ja magusate tüüpide puhul eriti tuntav.

3.3. Tüübid

Suhkrusisalduse ja tegeliku alkoholisisalduse järgi eristatakse kolme tüüpi.

— Kuiv: minimaalne alkoholisisaldus 35 % ja maksimaalne suhkrusisaldus 100 g/l, väljendatuna sahharoosina.

— Segatud: minimaalne alkoholisisaldus 25 % ja suhkrusisaldus 100–300 g/l, väljendatuna sahharoosina.

— Magus: minimaalne alkoholisisaldus 20 % ja minimaalne suhkrusisaldus 300 g/l, väljendatuna sahharoosina.

3.4. Eriomadused (võrreldes sama kategooria jookidega)

Organoleptilised eriomadused on tugev ja kompleksne lõhn, milles on selgelt tunda aniisi. Lõhn on värske, magus ja puuviljaline (apelsin ja sidrun) ning lillene. Värvus võib ulatuda merevaigukollasest roheliseni. Maitse on selgelt magus, keskmiselt magus või magustamata, olenevalt tüübist: magus, segatud või kuiv. Segatud ja magusate tüüpide puhul on maitse eriti intensiivne.

4. Asjaomane geograafiline piirkond

Geograafilise tähise tootmis- ja villimispiirkond on piiritletud Hispaanias Baleaari saarte autonoomses piirkonnas asuva Mallorca saarega.

5. Piiritusjoogi valmistamise meetod

Tootmisel segatakse aniisimaitseline piiritusjook alkoholi vesilahusega, mis maitsestatakse taimede leotamise ja/või destilleerimise teel, lisatakse vesi, põllumajanduslikku päritolu etüülalkohol ja soovi korral sahharoos.

5.1. Koostisosad

a) Põhikoostisosad

1) Aniisimaitseline piiritusjook,

2) põllumajanduslikku päritolu alkohol,

3) destilleeritud, deioniseeritud ja/või demineraliseeritud joogivesi,

4) Mallorca saarel kasvatatud lõhnataimed: a) sidrunaloisia (Lippia citriodora), b) kummel (Matricaria spp.), c) apelsin (Citrus sinensis), d) sidrun (Citrus limon), e) rosmariin (Rosmarinus officinalis), f) sidrunmeliss (Melissa officinallis), g) apteegitill (Foeniculum vulgare).

b) Võimalikud koostisosad

1) Sahharoos,

2) muud lõhnataimed ja/või lubatud looduslikud maitseained,

3) piiritusjookide puhul lubatud värvained.

Tootmine toimub traditsiooniliste tavade kohaselt kolmes eri etapis.

Esimene etapp hõlmab taime lõhna ekstraheerimist. Tootja kogemused on selles etapis eriti olulised. Selle alusel valitakse välja oluliste lõhnataimede osakaal. Valitud taimi leotatakse alkoholi vesilahuses nii kaua, kui on vaja lõhna ekstraheerimiseks. Seda etappi saab tõhustada leotise destilleerimisega.

Teises etapis toodetakse põllumajandusliku päritoluga alkoholist, veest ja aniisiseemne ekstraktist või destillaadist aniisimaitseline piiritusjook, soovi korral lisatakse sahharoos.

Kolmandas ja viimases etapis segatakse eelmiste etappide käigus saadud tooted, lisades valikuliselt vett, alkoholi ja suhkrut, et saada soovitud alkoholi- ja suhkrusisaldus ning organoleptilised omadused. Selles etapis on väga oluline tootja kogemus. Selle põhjal määratakse kindlaks esimeses etapis toodetava aromaatse ekstrakti osakaal, et saavutada tootele „Hierbas de Mallorca“ / „Herbes de Mallorca“ iseloomulikud omadused.

6. Seos geograafilise piirkonnaga või päritolu

Piiritusjooki tuntakse laialdaselt tänu toote kvaliteedile ja aastatepikkusele müügitegevusele. Kõik see näitab toote ainulaadseid organoleptilisi omadusi: selgus, värvus merevaigukollasest roheliseni, tugev ja kompleksne lõhn, milles on selgelt tunda aniisi, värske, magus ja puuviljaline (apelsin ja sidrun) ning lillene lõhnanüanss. Mitmes allikas on tõendeid toote heast mainest, mis on püsinud alates toote loomisest kuni tänaseni.

Toote traditsioonilistele omadustele pandi algus kloostrites. Mungad kasutasid taimi ja puuvilju mitmesuguste erinevate piiritusjookide tootmiseks.

Mallorca suurtes maamõisates (mida nimetati „posesiones“) kasutasid talupidajad teadaolevalt kohalikke lõhnataimi aniisimaitselise piiritusjoogi valmistamiseks.

Tootmine oli võimalik tänu saarel asuvatele arvukatele destilleerimiskodadele. On teada, et 18. sajandi lõpus oli Mallorcal 177 destilleerimiskoda kangete alkohoolsete jookide valmistamise jaoks. Neis toodeti 780 000 liitrit destillaati, millest 60 % oli mõeldud kohalikuks tarbimiseks. Need destilleerimiskojad võimaldasid toota destillaati, mis oli selle ainulaadse piiritusjoogi tootmise aluseks.

Lisaks võimaldasid talupidajate laialdased teadmised oma saare lõhnataimede omaduste alal valida destillaadi maitsestamiseks kõige sobivamaid taimi. Nii loodigi toode „Hierbas de Mallorca“ / „Herbes de Mallorca“.

Just organoleptilised omadused annavad tootele selle maine. Need omadused on selgelt äratuntavad Mallorca saare erinevate taimede, eelkõige apteegitilli, rosmariini, sidrunaloisia, kummeli, sidruni, apelsini ja sidrunmelissi lõhnas. Nende lõhnataimede kasutamine ei ole olnud juhuslik. Pigem tuleneb see sellest, et tootjad on metsikuid taimi jälginud ja tundma õppinud ning oma kogemusi põlvest põlve edasi andnud. Tootjad valisid kõige sobivamad taimed ja nende täpse koguse, et anda joogile meeldiv ja iseloomulik lõhn ja maitse.

19. sajandi lõpus suurenes joogi tootmine ja tarbimine tänu väikeste traditsiooniliste tootmisettevõtete asutamisele. Mõni selline ettevõte tegutseb veel praegugi.

Alates 19. sajandist on Mallorca rahvas kõigil oma pidustustel, pereüritustel ja ühiskondlikel üritustel nautinud traditsioonilist jooki „Hierbas“. Ka hiljutised uuringud näitavad toote populaarsust. Näiteks Baleaari saarte põllumajandusliku toidutööstuse poolt avaldatud analüüs („Diagnosis de la producción y comercialización de los productos con denominación de calidad 2010“), milles käsitletakse kvaliteedimärgisega toodete tootmist ja turulelaskmist 2010. aastal, näitab, et ajavahemikus 2009–2010 suurenes toote müük 11 %, ulatudes 1 301 457 liitrini.

See piiritusjook on oma olemuselt traditsiooniline. Siiski tuleb märkida, et eespool nimetatud uuringu kohaselt suurenes 2010. aastal toote müük ELi riikides eelmise aastaga võrreldes 64 %ni. See näitab, et Euroopa tarbijad hindavad toodet kõrgelt.

Tänapäeval juuakse seda kodudes, baarides ja restoranides. Traditsiooniliselt juuakse seda enne või pärast sööki või magustoidu juurde. Ühe suurepärase koosluse moodustab „Hierbas“ koos magusate pontšikutega (buñuelos). Tänu joogi populaarsusele on selle kasutusalad arenenud ja seda kasutatakse ka kokteilides. Näiteks kokteilis Agua de Mallorca kasutatakse toote „Hierbas“ magusaid tüüpe, kiivisid ja magustatud gaseeritud vett (gaseosa), kokteilis El viento del Teix de Mallorca kasutatakse toote „Hierbas“ magustamata tüüpe, Cointreau'd ja sinist likööri After Shock, kokteilis Cielo abierto kasutatakse segatud toodet „Hierbas“, kookospiima ja veidi crème de cacao'd ning kokteilis Ca Nostra kasutatakse magustamata toodet „Hierbas“, likööri Palo de Mallorca ja džinni Gin de Mahón.

Lisaks kasutatakse toodet mitme kulinaariatoote koostises. Näiteks kasutatakse toodet kuivatatud viigimarjade säilitamiseks ning neile iseloomuliku lõhna ja maitse andmiseks.

Joogi mainet kinnitab selle mainimine mitmes väljaandes, näiteks väljaannetes „Herbes i Remeis Casolans“ (Ripoll, Ll. 1985) ja „Llibre de la Ratafia“ (Fábrega, J. 2001). Veel tuleb märkida, et toodet on mainitud ka rahvusvahelistes väljaannetes. See on eriti oluline, arvestades asjaolu, et praegune tootmine on traditsiooniline ning tootjaid on ainult seitse. Asjakohased näited on järgmised:

— Brandl, F, 2003, „Brandls Bar Buch“, kirjastaja Matthaes Verlag GmbH (raamat võitis Saksamaa gastronoomilise akadeemia kuldmedali);

— Dominé, A. et al., 2009, „El libro del Bar y de los Cócteles“, kirjastaja H.F. Ullmann (raamatus on loetletud maailma edukaimad destillaadid).

Lisaks võib lugeda toote leviku, maine ja prestiiži kaudseks tõendiks arvukaid internetis avaldatud viiteid. 3. aprillil 2012. aastal tehtud Google'i otsing „Hierbas de Mallorca“ andis umbes 96 200 vastet. Sama otsing katalaani keeles „Herbes de Mallorca“ andis 95 000 vastet. Need vasted on seotud gastronoomiale, turismigiididele, retseptidele ja ajaleheartiklitele viitavate veebisaitidega.

Geograafilisest piirkonnast tulenevad eriomadused

Geograafiline mõju tuleneb põllumajandus- ja kliimatingimustest ja inimfaktorist. Ühest küljest sobivad Mallorca põllumajandus- ja kliimatingimused ideaalselt lõhnataimede nagu sidrunaloisia, kummeli, sidruni, apelsini, rosmariini, sidrunmelissi ja apteegitillitaimede kasvatamiseks. Need taimed annavad joogile selle organoleptilised omadused. Teisest küljest on inimfaktor, eelkõige just tootjate kogemus, väga oluline toote „Hierbas de Mallorca“ / „Herbes de Mallorca“ ainulaadsete omaduste saavutamiseks. Otsused, kui suures koguses taimi peab leotis sisaldama või kuidas segada aromaatne ekstrakt aniisimaitselise piiritusjoogiga, tehakse tootja kogemuse põhjal ja toote organoleptilisel analüüsil.

7. Euroopa Liidu või riiklikud/piirkondlikud sätted

— Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 110/2008 piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1576/89.

— Komisjoni 25. juuli 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 716/2013, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008 (piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

— 17. märtsi 1999. aasta seadus 1/1999 Baleaari saarte põllumajanduslike tootjate ja toidutööstuse kohta.

Geograafilise tähisega tootjad peavad vastama järgmistele nõuetele.

a) Nad peavad olema kantud „Hierbas de Mallorca“ / „Herbes de Mallorca“ tootjate ja pakendajate registrisse.

b) Pudelitesse villimine päritolukohas: jooki võib turule lasta üksnes juhul, kui see on villitud päritolukohas. Selle piirangu eesmärk on tagada geograafilise märgise kaitse ja põhjendatus järgmistel põhjustel. b.1. Toote kvaliteedi ja seega ka geograafilise tähise maine tagamine, hoidmine ja kaitsmine. Ettevõtjad võtavad selle vastutuse rühmana ja täies mahus järgmistel põhjustel. — Asjaolu, et pakendamine toimub tootmispiirkonnas, on väga oluline, sest see aitab säilitada toote eriomadusi ja -kvaliteeti. See on samaväärne pakendamisstandardite kohaldamise ja kontrolli usaldamisega tootjatele ja kontrollistruktuurile. Neil on vajalikud teadmised ja oskused. Nende põhihuvi on, et kõigi villimist käsitlevate eeskirjade rakendamise ja jõustamise abil säiliks juba saavutatud maine. — Tootmispiirkond asub Mallorca saarel. Tootepartiide transport muudesse piirkondadesse võib hõlmata üht või mitut pikaajalist mereületust. See võib ohustada toote valmiskvaliteedi säilimist, sest toote eriomaduste üks põhitegureid on eriline lõhn. Seetõttu on oluline säilitada tootmise käigus tekitatud lõhn ja vältida võõraste lõhnade lisandumist. Et tagada põhiomaduste säilimine, peab villimine toimuma päritolukohas ja seda peavad tegema tootjad ise. — Kahe erineva villimisprotsessi olemasolu tootmispiirkonnas või väljaspool seda (olenemata süstemaatilise kontrolli olemasolust või puudumisest) vähendaks tarbijate usaldust selle geograafilise tähise suhtes, kuna nad on kindlad, et kõik tootmis- ja pakendamisetapid toimuvad geograafilise tähisega kaitstud tootjate rühma kontrolli all ja vastutusel. b.2. Jälgitavuse ja kontrolli tagamine: kui pakendamine väljaspool piiritletud ala oleks lubatud, siis seaks see ohtu kaitstud toote päritolu tagatise.

c) Kaitstud toodet müüakse läbipaistvas pakendis, mille maksimaalne maht on kolm liitrit. Erandjuhtudel võib pädeva asutuse eelneval loal kasutada muud liiki pakendeid. Pakend võib sisaldada leotamisel kasutatud lõhnataimi.

8. Taotleja

Consell de Fabricants de Begudes Espirituoses de Mallorca Carrer Gremi d’Hortolans, 11, planta 3, despacho 3. Polígon Son Rossinyol 07009 Palma de Mallorca- Illes Balears (Hispaania)

9. Märgistamise erieeskirjad

Märgistamise erieeskirjad: geograafilise tähisega hõlmatud toote etiketil peab olema järgmine teave.

1. Nimetus „Hierbas de Mallorca“ / „Herbes de Mallorca“ (tähesuurus vähemalt 2 mm). Soovi korral võib sellele järgneda üks kolmest punktis 3.3 osutatud tüübist.

2. Üks kahest järgmisest logost: värviline variant A või mustvalge variant B. Variant A Variant B

3. Tähtnumbriline kontrollnumber.

(1) ELT L 39, 13.2.2008, lk 16.

(2) ELT L 130, 17.5.2019, lk 1.