EUROOPA KOMISJON Brüssel,7.6.2018 COM(2018) 441 final 2018/0231(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse ühtse turu, ettevõtete, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime ja Euroopa statistika programm ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 99/2013, (EL) nr 1287/2013, (EL) nr 254/2014, (EL) nr 258/2014, (EL) nr 652/2014 ja (EL) nr 2017/826 (EMPs kohaldatav tekst) {SEC(2018) 294 final}

{SWD(2018) 320 final}



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST • Põhjused ja eesmärgid 2. mail 2018 esitas Euroopa Komisjon ettepaneku liidu mitmeaastase finantsraamistiku kohta aastateks 2021–2027. Muu hulgas pani komisjon ette kehtestada uus ühtse turu programm. See programm aitab saavutada eesmärke, mis on sätestatud mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevale ettepanekule lisatud poliitilises teatises, kuna sellega tõhustatakse siseturu juhtimist, toetatakse tööstuse, eelkõige mikro- ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) konkurentsivõime suurendamist, edendatakse inimeste, loomade ja taimede tervist ja heaolu ning luuakse Euroopa statistika rahastamise raamistik. Ettepanekus on kavandatud eelarveeraldise suuruseks 4 089 miljonit eurot. Peale selle aitab käesoleva määruse eesmärkide saavutamisele märkimisväärselt kaasa InvestEU fondist, eeskätt selle väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate komponendi kaudu eraldatav 2 000 miljonit eurot. Siseturg on liidu nurgakivi. Oma loomisest saati on siseturg andnud suure panuse majanduskasvu, konkurentsivõimesse ja tööhõivesse. Siseturg on aidanud luua töökohti ja on taganud tarbijatele suurema valiku madalamate hindadega. See on jätkuvalt edasiviiv jõud tugevama, tasakaalustatuma ja õiglasema majanduse kujundamisel. Siseturg on üks liidu suurimaid saavutusi ja liidu kõige väärtuslikum vara üha enam üleilmastuvas maailmas. Sellegipoolest peab siseturg end pidevalt kohandama kiiresti muutuva keskkonnaga, mida iseloomustavad digitaalrevolutsioon ja üleilmastumine. See muudab keeruliseks reguleerimise ja õigusnormide täitmise tagamise. Siseturu toimimise aluseks on suur hulk liidu õigusakte. Neis keskendutakse eelkõige konkurentsivõime, standardimise, tarbijakaitse, turujärelevalve ja toiduahela valdkonna reguleerimisele, kuid neil on ka mõju eeskirjadele, mis käsitlevad ettevõtlust, kaubandust, finantsteenuseid ja -asutusi ning õiglase konkurentsi edendamist, mis aitab luua siseturu toimimiseks üliolulised võrdsed tingimused. Paraku ei ole kadunud siseturu nõuetekohast toimimist pärssivad takistused ja neid tekib juurdegi. Eeskirjade kehtestamine on vaid esimene samm – sama tähtis on nad toimima panna. Selleks on vaja anda üksikisikutele ja ettevõtjatele piisavat teavet nende õiguste kohta, avaliku sektori asutustele teadmisi eeskirjade kohaldamise kohta ja kohtutele nõutavat oskusteavet nende eeskirjade jõustamiseks. See tähendab, et kasutusele tuleb võtta teabevahendid, koolitusprogrammid ja erakorralised mehhanismid. Samuti on selleks vaja hoogustada liikmesriikide pädevate asutuste vahelist koostööd ning koostööd liikmesriikide pädevate asutuste ja komisjoni ja selle detsentraliseeritud asutuste vahel. Peale selle on liidu õigusraamistiku tõhusaks täitmiseks ja ajakohastamiseks ning selle kiireks kohandamiseks pidevalt muutuva keskkonnaga vaja ajakohaseid analüüse, uuringuid või hindamisi, mis põhinevad kvaliteetsetel, võrreldavatel ja usaldusväärsetel andmetel. Kavandatud programmi on koondatud meetmed, mida rahastati viie varasema programmi raames ettevõtjate konkurentsivõime, tarbijakaitse, finantsteenuste klientide ja lõppkasutajate, finantsteenustega seotud poliitikakujundamise ja toiduahela valdkonnas või mida rahastati varem mitmelt komisjoni eelarverealt, mis kõik on seotud siseturu ja VKDe konkurentsivõimega. Kavandatud programm sisaldab ka uusi algatusi, mille eesmärk on parandada siseturu toimimist. Kõiki neid meetmeid ühendab nende ühine eesmärk reguleerida, ellu viia, hõlbustada ja jõustada mitmesugust tegevust, ning kaitsta kõikvõimalikke osalejaid siseturul, samuti säilitada siseturg, mis toimib ka edaspidi ilma katkestusteta. Seega on kogu see tegevus hästi toimiva siseturu vaatenurgast eri moel oluline ja selle rahalist toetamist tuleb jätkata. Kavandatud programmis nähakse ette mitmesuguste varasemate meemetega jätkamine, ühtlustades ja ära kasutades nende meetmete ja uute meetmete vahelist sünergiat. Täiendavaks lihtsustamiseks koondatakse kõik liidu tasandil keskselt hallatavad rahastamisvahendid, sealhulgas VKEde jaoks ette nähtud võla- ja kapitaliinstrumendid, InvestEU fondi. Seepärast rakendatakse laenutagatisi, mida varem anti VKEdele COSME programmi raames, nüüd InvestEU fondi VKEde komponendi raames. COSME programmi alusel emiteeritavate võla- ja kapitaliinstrumentide saajatele kindlustatakse rahalise abi jätkumine ja sujuv üleminek InvestEU fondi kasutamisele. Seega on programmi eesmärk parandada siseturu toimimist. Sellega nähakse ette paindlikum ja kohanemisvõimelisem rahastamisraamistik, et kaitsta hästi toimivat siseturgu kõige kulutõhusamal viisil. Eelarvepiirangute tõttu peab liit taotlema siseturu toetamisel sünergiat ning vältima dubleerimist ja killustatust. Samuti peab liit muutma oma meetmed üksikisikute, tarbijate, ettevõtjate ja pädevate asutuste jaoks nähtavamaks ja sidusamaks, kuna suur hulk erinevaid vahendeid ja toetusprogramme võib tekitada segadust. Seepärast nähakse programmis ette eelarvevahendid, et toetada süvendatud ja õiglasema siseturu väljakujundamist ühtlustatud ja paindliku rahastamisraamistiku kaudu. Kuna hulk programmi algatusi on uued ja konkurentsitingimusi mõjutab iseäranis siseturu dünaamiline areng, mille kiirust ja ulatust on keeruline hinnata, on selles programmi osas vaja eeldatavasti paindlikkust, et toime tulla muutuvate vajadustega. Lisaks luuakse programmiga finantsraamistik Euroopa statistika jaoks, et esitada Euroopa kohta kvaliteetset, võrreldavat ja usaldusväärset statistikat, millest saab lähtuda kogu liidu poliitika kujundamisel, järelevalvel ja hindamisel, ning asendatakse varasem Euroopa statistika programm. Sellega asendatakse käesoleva programmi eelkäija, Euroopa statistikaprogramm. Tuleb toonitada, et ehkki Euroopa statistika kahtlemata aitab ellu viia siseturupoliitikat, on selle kohaldamisala siseturust märksa laiem, kuna see teenib kõigi liidu poliitikavaldkondade huve. • Kooskõla kehtivate õigusnormidega Programm aitab kaasa süvendatud ja õiglasema siseturu väljakujundamisele, toetades ühtse turu strateegia, digitaalse ühtse turu strateegia, kapitaliturgude liidu tegevuskava ja paketi „Uus kokkulepe tarbijatega“ elluviimist. Tugevas ühtses turus nähakse ka tugevama liidu eeltingimust, nagu ütles komisjoni president oma 2017. aasta kõnes Euroopa Liidu olukorra kohta. Siseturu juhtimise tugevdamisega reageeritakse ka arvukatele nõukogu järeldustele ja Euroopa Parlamendi resolutsioonile ühtse turu kohta. Neist märkimisväärseimad on konkurentsivõime nõukogu 29. veebruari 2016. aasta järeldused ühtse turu strateegia kohta (6622/16) ja Euroopa Parlamendi 26. mai 2016. aasta resolutsioon ühtse turu strateegia kohta (2015/2534(INI)). • Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega Kavandatud programm on kooskõlas liidu muude kavandatud tegevusprogrammide ja fondidega, millega taotletakse seonduvates pädevusvaldkondades sarnaseid eesmärke. Eelkõige täiendavad käesoleva programmi meetmed programmide „Toll“ ja „Fiscalis“ meetmeid, mille eesmärk on samuti toetada ja parandada siseturu toimimist.

Kavandatud programm edendab sünergiat ja vastastikust täiendavust, toetades InvestEU fondist VKEsid ja ettevõtlust. Lisaks 1 000 miljonile eurole, mis on ette nähtud selleks, et pakkuda käesoleva programmi raames VKEde konkurentsivõime suurendamiseks finantsinstrumente mittehõlmavat toetust, rakendatakse InvestEU VKEde komponendi raames VKEde tagatissüsteemi, mille eelarve on 2 000 miljonit eurot. Programm täiendab toetust, mida antakse VKEdele ja ettevõtlusele Euroopa Regionaalarengu Fondist. Programmiga taotletakse sünergiat programmiga „Euroopa horisont“ ja kosmoseprogrammiga, innustades VKEsid kasu saama läbimurdelisest innovatsioonist ja muudest nende programmide raames välja töötatud lahendustest. Programm täiendab ka digitaalse Euroopa programmi, mille eesmärk on edendada liidu majanduse ja avaliku sektori digiteerimist. Peale selle taotletakse kavandatud programmiga sünergiat õiguse, õiguste ja väärtuste fondiga, mille eesmärk on toetada liikmesriikide õigussüsteemide tõhususe huvides Euroopa õigusruumi edasiarendamist, mis on väga tähtis selleks, et tagada Euroopas õiglane ja kulutõhus majandus. Kavandatud programm on kooskõlas programmiga „Erasmus“ ja Euroopa Liidu Solidaarsusfondiga ning Euroopa Sotsiaalfond Plussiga. Programm edendab hästi toimiva siseturu jaoks üliolulist tööjõu ja noorte liikuvust. Lõpetuseks, kavandatud programmi raames toetatavaid toiduahela meetmeid, näiteks looma- ja taimetervisega seotud kriisi korral rakendatavaid veterinaar- ja fütosanitaarmeetmeid, võidakse täiendada liidu ühise põllumajanduspoliitika eelarvest rahastatavate turupõhiste sekkumistega. Vajaduse korral tuleks programmi meetmeid kasutada turutõrgete või mitteoptimaalsete investeerimisolukordade proportsionaalseks kõrvaldamiseks, vältides erasektorist pärit rahastuse dubleerimist või väljatõrjumist ning luues selget Euroopa lisaväärtust. Sellega tagatakse programmi meetmete ja ELi riigiabi eeskirjade kooskõla, vältides siseturul põhjendamatuid konkurentsimoonutusi. Käesolevas ettepanekus on ette nähtud määruse kohaldamine alates 1. jaanuarist 2021. Ettepanek esitatakse 27 liikmesriigile, sest 29. märtsil 2017 sai Euroopa Ülemkogu Ühendkuningriigilt teate tema kavatsuse kohta astuda välja Euroopa Liidust ja Euratomist Euroopa Liidu lepingu artikli 50 kohaselt. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tuleb liidu õigusakti õigusliku aluse valimisel lähtuda objektiivsetest näitajatest, mida saab kohtulikult kontrollida. Kui aluslepingus on erisäte, mis võib olla asjaomase meetme õiguslik alus, tuleb selle meetme aluseks võtta nimetatud säte. Kui meetme kontrollimise käigus selgub, et sellega taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üks neist eesmärkidest või valdkondadest on määratletav peamisena, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab meetmel olema üksainus õiguslik alus, st peamisest või ülekaalukast eesmärgist või valdkonnast tulenev õiguslik alus. Sellise meetme puhul, millel on samaaegselt mitu lahutamatult seotud eesmärki või reguleeritavat valdkonda, millest ükski ei ole teistega võrreldes kõrvalise tähtsusega, on Euroopa Kohus sedastanud, et kui seetõttu kuuluvad kohaldamisele aluslepingu erinevad sätted, peab meede erandina põhinema vastavatel erinevatel õiguslikel alustel. Kahe õigusliku aluse kasutamine on välistatud juhul, kui kummagi õigusliku aluse jaoks ettenähtud menetlused on ühildamatud. Alusaktid, millega on kehtestatud praegu kehtivad programmid, mis lõimitakse kavandatud programmi, põhinevad erinevatel õiguslikel alustel. Nende hulka kuuluvad järgmised Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „EL toimimise leping“) artiklid: ·artikkel 114 meetmete puhul, mis toetavad finantsaruandlust ja auditeerimist (ning suure arvu siseturumeetmete puhul, mis sisaldavad täiendavaid rahastamissätteid); ·artikli 169 lõike 2 punkt b tarbijakaitse puhul; ·artikkel 43 ja artikli 168 lõike 4 punkt b veterinaar- ja fütosanitaarmeetmete puhul; ·artikkel 197 halduskoostöö kohta; ·artikkel 173, millega ergutatakse ettevõtjate, eelkõige VKEde arenguks soodsa keskkonna loomist; ·artikkel 195 turismi kohta ning ·artikkel 338 statistika kohta. Saavutatud sünergiat silmas pidades on varasemate programmide liitmisel jõutud selleni, et ettepanekus käsitletakse samaaegselt nelja lahutamatult seotud valdkonda, millest ükski ei ole teistega võrreldes kõrvalise tähtsusega. Need valdkonnad on ·siseturg (ELi toimimise lepingu artikkel 114); ·veterinaar- ja fütosanitaarmeetmed (ELi toimimise lepingu artikkel 43 ja artikli 168 lõike 4 punkt b);

·ettevõtjate, eelkõige VKEde arenguks soodsa keskkonna loomise ergutamine (ELi toimimise lepingu artikkel 173) ning ·statistika liidu poliitika kujundamiseks (ELi toimimise lepingu artikkel 338). Seega on käesoleva programmi õiguslikud alused ELi toimimise lepingu artikkel 114; artikli 43 lõige 2 ja artikli 168 lõike 4 punkt b; artikkel 173 ja artikkel 338. • Subsidiaarsus Süvendatud ja õiglasema siseturu väljakujundamiseks on vaja hästi toimivat õigusraamistikku, teadlikke ja õigustega üksikisikuid, tarbijaid ja ettevõtjaid ning konkurentsivõimelist tööstussektori ökosüsteemi. Üksi tegutsedes ei suuda liit ega liikmesriigid seda saavutada. Ehkki siseturu väljakujundamise eest kohapeal vastutavad eeskätt liikmesriigid, on komisjon aluslepingute täitmise järelevalvajana ja liit tervikuna huvitatud selle tagamisest, et see eesmärk saavutatakse sidusalt, nii et üksikisikutel, tarbijatel ja ettevõtjatel oleksid kogu Euroopas samad õigused ja võimalused. Meetmeid tuleb võtta liidu tasandil, et tagada siseturu pidev areng, diskrimineerimiskeelust kinnipidamine, tarbijakaitse, tõhus konkurents liikmesriikide suutlikkuse ja koostöö suurendamine ning piiriüleste probleemide lahendamine. On vaja ühiseid eeskirju ja Euroopa koostööd, et komisjon ja liikmesriikide pädevad asutused saaksid töötada tegevustasandil sidusalt. Selline tihe koostöö ja koordineerimine on võimalik saavutada üksnes tsentraliseeritud lähenemisviisi abil, mida ideaaljuhul tuleks rakendada liidu tasandil. Kavandatud programmi meetmed on kulutõhusamad sellest, kui iga liikmesriik looks omaenda kahe- või mitmepoolse koostööraamistiku. Vahendeid koondades tugineb programm mastaabisäästule. See võimaldab samal ajal suurendada avalikkuse, tarbijate, ettevõtjate ja liikmesriikide pädevate asutuste seas usaldust siseturu vastu. Vajadust liidu sekkumise järele tõestati juba varasemate programmide puhul. Kavandatud programmis seda aluspõhimõtet ei muudeta. Seega saab käesoleva programmi kehtestada vaid liidu tasandil, sest meetmete võtmiseks on vaja liikmesriikidevahelist aktiivset koostööd ja koordineerimist. • Proportsionaalsus Kavandatud programm aitab tõhusalt täita ja ajakohastada liidu õigusraamistikku ning kohandada seda kiiresti pidevalt muutuva keskkonnaga. Seda tehakse muu hulgas andmete kogumise ja analüüsimise, uuringute, hindamiste ja poliitikasoovituste kaudu. Enam kui pool kavandatud eelarvest kulutatakse suutlikkuse suurendamise meetmetele ning liikmesriikide ühistegevuse ning liikmesriikide pädevate asutuste, komisjoni ja liidu detsentraliseeritud asutuste ühistegevuse hõlbustamiseks. Peale selle rahastatakse programmi kaudu mehhanisme, mis võimaldavad üksikisikutel, tarbijatel ja ettevõtjate esindajatel osaleda otsustusprotsessis. Samuti tõhustatakse sellega oskusteabe ja teadmiste vahetamist ja levitamist. Programmi raames toetatakse väga konkreetset liiki meetmeid järgmistes valdkondades: konkurentsivõime suurendamine (eriti VKEde seas), standardimine ja erakorralised meetmed toiduahelas. Lisaks nähakse programmiga ette raamistik, et rahastada Euroopa statistika arendamist, tegemist ja levitamist määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 13 tähenduses. Ühegi meetmega ei minda kaugemale sellest, mis on tingimata vajalik, et saavutada programmi eesmärgid hästi toimiva siseturu väljakujundamise, VKEde konkurentsivõime ja Euroopa statistika valdkonnas. Meetmed põhinevad kohapealsete tegelike vajaduste analüüsil, ent arvesse on võetud ka õiguslikke nõudeid (nt erakorralised veterinaar- ja fütosanitaarmeetmed, Euroopa statistika). Komisjon teostab vastavalt aluslepingutes sätestatud tingimustele koordineerivaid, täitev- ja juhtimisfunktsioone. Seega saavutatakse programmi eesmärgid märksa proportsionaalsemalt liidu tasandil kui liikmesriikide tasandil. Liidu lisaväärtust on käsitletud mõjuhinnangu punktis 3.3. • Vahendi valik

Nagu on järeldatud mõjuhinnangus, on asjakohane liidu sekkumine rahastamisprogrammi kaudu. Kõikide varasemate programmide ning varem siseturu, VKEde konkurentsivõime ja Euroopa statistika eelarveridadelt rahastatud meetmete koondamisel ühte programmi paraneb meetmete sidusus ja lõimitus. Samal ajal väheneb lahknevate ja killustatud rahastamiseeskirjade arv. Kooskõlas seadusandliku poliitikaga, mille komisjon on vastu võtnud mitmeaastase finantsraamistiku raames, tehakse ettepanek kehtestada käesolev rahastamisprogramm määruse kujul. 3.TAGASIVAATELISE HINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED • Praegu kehtivate õigusaktide tagasivaateline hindamine või toimivuse kontroll Kavandatud programm tugineb varasemate programmide hindamisel saadud õppetundidele. Samuti on selles arvesse võetud varem siseturu eelarveridadelt rahastatud meetmeid käsitlevate hindamiste ja avalike konsultatsioonide tulemusi ning hinnatud vajadust rakendada uusi meetmeid. Väärib märkimist, et vaid 6 % ELi kodanikest leiab, et nad on hästi kursis oma õigustega liidu kodanikuna, ja üksnes 36 % on seda meelt, et nad on nende õigustega võrdlemisi hästi kursis. Ühtse digivärava teemalise avaliku konsultatsiooni käigus oli 80 % ettevõtjatest arvamusel, et riiklike nõuete täitmine teistes riikides on keeruline. 60 % üksikisikute meelest oli keeruline või mõnevõrra keeruline teada, milliseid riiklikke nõudeid neil tuleb järgida asudes elama mõnda teise liikmesriiki. Õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT) raames tehtud hindamisel, kus vaadeldi turujärelevalve toimimist toodete puhul, ilmnes samuti ettevõtjate vähene teadlikkus eeskirjadest ja vähene läbipaistvus seoses toodete nõuetelevastavusega. Hindamise käigus leiti, et mittevastavus on muu hulgas tingitud turujärelevalve killustatusest liidus. Turujärelevalveasutuste ühismeetmete rahastamiseks on vaja sidusamat koordineerimisraamistikku, et vähendada siseturul nõuetele mittevastavate toodete hulka. Konkurentsipoliitikaga seoses ilmnes Eurobaromeetri 2010. ja 2014. aasta uuringutest, et avalikkus ei ole teadlik sellest, kuhu pöörduda, kui neil tuleb silmitsi seista kõrgemate hindadega, väiksema toodete või tarnijate valikuga või madalama kvaliteediga. Peale selle osutas Eurobaromeetri 2016. aasta uuring sellele, et teadmised ja teadlikkus riigiabi eeskirjadest on vaid piiratud. Tarbijakaitseprogrammi hindamisel juhiti tähelepanu programmi aeglusele reageerimisel uutele turuprobleemidele, mis on tingitud kiiretest ja sageli ettearvamatutest sotsiaalsetest ja tehnoloogilistest muutustest. Samuti toodi hindamise käigus välja teatud liikmesriikides esinevad konkreetsed piirangud, mis takistavad programmi optimaalset kasutamist, üldjuhul piiratud vahendite tõttu. Toiduahela programmi vahehindamisel ilmnes, et kõik meetmed, mille jaoks antakse selles valdkonnas liidu rahalist toetust, on inimeste, loomade ja taimede tervise vaatenurgast kogu toiduahelas jätkuvalt olulised. Samuti on see programm osutunud paindlikuks reageerimisel tekkivatele kaasrahastamisvajadustele, eriti loomataudide ja taimekahjurite esinemise korral. Lõpetuseks, Euroopa statistikaprogrammi käimasoleva hindamise raames on selgunud vajadus arendada alalist suutlikkust reageerida kiiremini tekkivatele andmetega seotud vajadustele. Üleilmastumine, digiteerimine ja kiired tehnoloogilised muutused muudavad keeruliseks majandustulemuste mõõtmise põhialuste, st sisemajanduse koguprodukti ja peamiste majandusnäitajate kasutamise. Seepärast tuleb teha märkimisväärseid jõupingutusi ka selleks, et töötada välja uued meetodid. Andmete kogumist tuleb kohandada, et hõlmata kõik kättesaadavad andmeallikad. • Konsulteerimine sidusrühmadega Avalik konsultatsioon mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva ettepaneku üle toimus 10. jaanuarist 9. märtsini 2018. Küsimustik hõlmas investeeringuid, teadusuuringuid ja innovatsiooni, VKEsid ja siseturgu. Ligikaudu 80 % sidusrühmadest leidis, et liidu programmid ja vahendid toovad rohkem lisaväärtust kui oleks võimalik saavutada riigi tasandil. Liidu lisaväärtuse kõige paremaks näiteks peeti siseturgu, milles nähti reaalset ja käegakatsutavat väärtust loovat avalikku hüve. Kõige olulisemateks programmiga seotud ülesanneteks pidas valdav osa vastajatest VKEde ja tööstuse arengu toetamist ning õiglase konkurentsi ja toiduohutuse tagamist. Üldiselt võttes oli 20–50 % vastajatest seda meelt, et programmiga seotud poliitikameetmed aitasid täielikult või võrdlemisi hästi neid ülesandeid täita. Kõige tulemuslikumaks hinnati meetmeid kauba sujuva ringluse tagamiseks liidus (50 % kõikidest vastustest). Järgnesid tööstuse arengu toetamine (42 %), liidu statistika esitamine (40 %) ning kapitalivoogude ja investeeringute toetamine (39 %). Vaid 12 % vastajatest leidis, et need poliitikameetmed ei ole üldse edukad. • Mõjuhinnang Kavandatava programmi kohta tehti mõjuhinnang. Analüüsiti järgmist kolme üldist stsenaariumi. –Variant 1: senise olukorra säilitamine, mis tähendab, et praeguste mitmeaastaste programmide ja eelarveridade rakendamine jätkub ning lisanduvad eraldi alusaktide kaudu tehtavad uued kulusid käsitlevad ettepanekud. –Variant 2: integreerimine, mille kohaselt võetakse vastu uus programm, et rakendada praeguseid ja uusi programme ning programmi kohaldamisalasse jäävaid eelarveridu. Seda tehakse ühe alusakti kaudu, mis on piisavalt paindlik, et säilitada konkreetsed õiguslikud ja institutsioonilised nõuded. –Variant 3: täielik ühtsus, mille puhul kõik programmi kohaldamisalasse kuuluvad programmid koondatakse ühte alusakti ning kõikidele selle kohaldamisalasse jäävatele meetmetele kehtestatakse identsed õiguslikud ja institutsioonilised nõuded.

Eelistatud variandiks peeti varianti 2 ehk uut integreeritud programmi. Tunnistati, et ambitsioonikuse poolest jääb see küll variandile 3 alla, kuid on teostatav ning pragmaatiline viis saavutada täiendav lihtsustamine, paindlikkus ja sünergia programmi kohaldamisalasse kuuluvate programmide ja eelarveridade üleselt. Samal ajal võimaldab see hõlmata üksikute programmide juhtimist käsitlevad konkreetsed õiguslikud ja institutsioonilised nõuded. Näited on erakorralised veterinaar- ja fütosanitaarmeetmed ning Euroopa statistikaprogramm, millel on spetsiaalne institutsiooniline ja juhtimisraamistik, mis ei ole programmi muude osade puhul asjakohane. Õiguskontrollikomitee esitas mõjuhinnangu kohta positiivse arvamuse. Samas esitas õiguskontrollikomitee ka mitu tähelepanekut ja soovitust täiustuste tegemiseks, millele reageeriti järgmisel viisil. Õiguskontrollikomitee soovitused Tehtud muudatused Aruannet tuleks ajakohastada, et kajastada ja selgitada kõige viimaseid programmi kohaldamisala kohta tehtud otsuseid. Punkti 1.1 „Kohaldamisala ja taust“ on laiendatud, et kajastada ühtse turu programmi kohaldamisala. Aruande sissejuhatuses võiks paremini selgitada programmispetsiifiliste lisade laadi. Tuleks kaotada lisade ja aruande vahelised vasturääkivused. Sissejuhatus peaks sisaldama põhiaruande lisades esitatud järeldusi, mis on olulised ühtse turu programmi eelarve vaatenurgast. Selles tuleks täpsustada üksikutes programmides järgmisel perioodil tehtavad muudatused. Samuti peaks poliitilise tausta ja uute prioriteetide tutvustuses kajastuma selgemalt sidusrühmade panus. Aruandes tuleks selgitada, kuidas on nõuetekohaselt arvesse võetud muret, mida on väljendatud eeskätt seoses prioriteetide seadmisega, näiteks tervise ning ohutu ja säästva toiduahela puhul. Programmispetsiifiliste lisade laadi on selgitatud punktis 1.1 „Kohaldamisala ja taust“. Ühtse turu programmi (all)programmide põhijäreldusi on selgitatud mõju hindamise põhiaruandes esitatud tabelis (punkt 1.3 „Ühtse turu programmiga hõlmatud programmide ja eelarveridade puhul saadud peamised õppetunnid“) ja (all)programmide peamised muudatused on lisatud tabelisse (punkt 2.1 „Peamised muudatused olemasolevates programmides/eelarveridades“). Peale selle on selgitatud sidusrühmade seisukohti. Aruandes on sõnastatud ühtse turu programmi ühised prioriteedid, kuid selles võiks käsitleda põhjalikumalt nende prioriteetide ja allprogrammide tähtsuse järjekorda seadmist. Analüüs võiks kajastada tegevuse vähendamise ja/või sünergia saavutamise stsenaariume, mille abil toime tulla tõenäoliselt piiratud eelarvega. Aruandele on lisatud punkt 3.3 „Võimalik prioriteetide seadmine EL 27 lähtestsenaariumi korral“. Aruandes võiks paremini selgitada ühtse turu programmi ja muude mitmeaastase finantsraamistiku programmide vahendite vahelist sidusust ja võimalikku sünergiat. Punkti 1.1 on lisatud peakirja „Erandid kohaldamisalast ja sidusus muude mitmeaastase finantsraamistiku programmidega“ alla teave, mis käsitleb sidusust ja võimalikku koostoimet muude programmidega. • Lihtsustamine Nagu on selgitatud eespool, on kavandatud programmi koondatud meetmed, mida rahastati kuue varasema programmi, sealhulgas Euroopa statistikaprogrammi raames, kuid ka meetmed, mida varem rahastati mitmelt siseturuga seotud eelarverealt. Programm sisaldab ka uusi algatusi, mille eesmärk on parandada siseturu toimimist. Kavandatud programmiga seega lihtsustatakse ja kasutatakse eri meetmete vahelist sünergiat. Samuti nähakse sellega ette paindlikum ja kohanemisvõimelisem rahastamisraamistik, mille eesmärk on kaitsta ja süvendada hästi toimivat siseturgu kõige kulutõhusamal viisil. • Põhiõigused Programm tagab täieliku kinnipidamise Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud õigustest ja põhimõtetest ning aitab mitut sellist õigust rakendada. Programmi eesmärk on eelkõige tagada kodanike tervis vastavalt harta artiklile 35 ja tarbijakaitse vastavalt harta artiklile 38. Programm aitab ka tagada harta artiklis 47 sätestatud õiguse tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele. Samuti on programmi eesmärk tugevdada ettevõtlusvabadust vastavalt liidu õigusele ning siseriiklikele õigusaktidele ja tavadele (artikkel 16). 4.MÕJU EELARVELE 2. mail 2018 võttis komisjon vastu ettepaneku järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kohta ajavahemikuks, mis algab 2021. aastal. Vastavalt nimetatud ettepanekule sisaldab käesolev määrus 2021. aastal algavaks ajavahemikuks 4 088 580 000 euro (jooksevhindades) suurust eelarveraamistikku. 5.MUU TEAVE • Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord Kavandatud programm viiakse ellu peamiselt otsese eelarve täitmise kaudu, kasutades eeskätt toetusi, auhindu ja hankeid. Teatavad programmi osad viivad eeldatavasti ellu rakendusametid. Need hõlmavad eelkõige meetmeid, mis on seotud ettevõtjate ja VKEde konkurentsivõimega, inimeste, loomade ja taimede tervist toiduahelas käsitleva koolitusega ning loomade heaolu toetamisega. Programmi mõju hinnatakse vahe- ja lõpphindamise raames ning kindlaksmääratud kõrgetasemeliste peamiste tulemusnäitajate pideva jälgimise teel. Hindamine toimub kooskõlas 13. aprillil 2016 sõlmitud paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punktidega 22 ja 23, kus kolm institutsiooni kinnitavad, et olemasoleva poliitika ja õigusaktide hindamine peaks moodustama aluse võimalike edasiste meetmete mõju hindamiseks. Hinnatakse programmi mõju kohapeal, võttes aluseks näitajad ja eesmärgid ning üksikasjaliku analüüsi selle kohta, mil määral saab vahendit pidada asjakohaseks, tõhusaks ja tulemuslikuks, piisavat liidu lisaväärtust loovaks ja sidusaks muude liidu poliitikavaldkondadega. Arvesse võetakse saadud õppetunde, et kindlaks teha mis tahes vajakajäämised või probleemid või mis tahes võimalused meetmeid või nende tulemusi veelgi parandada ja muuta nende mõju võimalikult suureks. Kulutõhususe tagamiseks hinnatakse programmi tulemusi ja väljundeid korrapäraselt tervikliku järelevalvesüsteemi abil, võttes aluseks kindlaksmääratud näitajad. Kuna programmil on enamasti toetav roll – programm aitab liikmesriikide ametiasutustel jagada teavet ja suurendada oma suutlikkust –, jälgitakse järelevalvesüsteemi rakendades muu hulgas programmi raames toimuva tegevuse edenemist, kasutades tulemusnäitajaid. • Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus I peatükk – Üldsätted Programmi kohaldamisala hõlmab terviklikult siseturgu, VKEde konkurentsivõimet ja Euroopa statistikat. Programmi erieesmärgid on järgmised:

·parandada siseturu toimimist; ·suurendada ettevõtjate, eriti VKEde konkurentsivõimet; ·suurendada standardimist; ·edendada tarbijate huve; ·aidata kaasa inimeste, loomade ja taimede hea tervise tagamisele kogu toiduahelas ning ·koostada ja edastada Euroopa kohta kvaliteetset statistikat. Programmis võivad osaleda liikmesriigid, Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) liikmed, kes on ühtlasi Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) liikmed, ühinevad riigid, kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid. Kooskõlas liidu üldise poliitikaga võivad teatud tingimustel osaleda programmis ka Euroopa naabruspoliitika riigid. Peale selle on programm avatud Šveitsile kooskõlas tingimustega, mis on kehtestatud Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga statistikaalase koostöö kohta. Programmi rakendamisel kasutatakse liidu eelarve kõige sagedamini kasutatavaid rahastamismehhanisme, nimelt riigihankeid ja toetusi. II peatükk – Toetused Selles peatükis käsitletakse üldist liiki meetmeid, mida kohaldatakse kõikide erieesmärkide puhul. Nende hulka kuuluvad ·toetus liidu õigusraamistiku tõhusaks jõustamiseks ja ajakohastamiseks andmete kogumise ja analüüsimise kaudu; ·uuringud ja hindamised; ·suutlikkuse suurendamise meetmed ning liikmesriikide ühistegevuse ning liikmesriikide pädevate asutuste, komisjoni ja liidu detsentraliseeritud asutuste ühistegevuse hõlbustamine; ·selliste mehhanismide rahastamine, mis võimaldavad üksikisikutel, tarbijatel ja ettevõtjate esindajatel anda panus otsustusprotsessi, ning ·oskusteabe ja teadmiste vahetamise ja levitamise tõhustamine. Lisaks loetletakse selles peatükis väga konkreetsed ja sihipärased rangelt piiratud liiki meetmed järgmistes valdkondades: konkurentsivõime suurendamine, eriti VKEde seas, standardimine ja erakorralised meetmed toiduahelas. Samuti loetletakse selles peatükis konkreetsed meetmed, millega rakendatakse raamistikku, mille raames rahastatakse Euroopa statistika arendamist, tegemist ja levitamist määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 13 tähenduses. Et saavutada võimalikult suur lihtsustamine, nähakse selle peatükiga ette kas lisatingimused või erandid, mis tehakse finantsmäärusest üksuste rahastamiskõlblikkuse, projektikonkursi korraldamise nõude, kaasrahastamise, rahastamiskõlblike kulude jms puhul. III peatükk – Programmitöö, järelevalve ja hindamine Programmi rakendamine peaks toimuma iga-aastas(t)e tööprogrammi(de) alusel. Pidades silmas seda, et taotletavad eesmärgid on oma laadi tõttu saavutatavad keskmise kuni pika aja jooksul, ja võttes arvesse aja jooksul saadud kogemusi, võivad tööprogrammid hõlmama mitut aastat. Mõjutamata programmi rakendamist, vähendavad mitmeaastased tööprogrammid halduskoormust.

IV lisasse on lisatud põhinäitajate loetelu, et parandada algusest peale programmi ja selle tulemuslikkuse üle teostatavat järelevalvet. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et vajaduse korral muuta järelevalve- ja hindamisraamistikku ning näitajate loetelu. Komisjoni ettepanekus mitmeaastase finantsraamistiku kohta aastateks 2021–2027 on tehtud ettepanek kehtestada kõikides liidu programmides kõrgem kliimameetmete peavoolustamise eesmärk ja seada sihiks, et kliimaeesmärkide saavutamisele oleks suunatud 25 % liidu kulutustest. Käesoleva programmi panust selle üldeesmärgi saavutamisse jälgitakse liidu kliimanäitajate süsteemi abil, lähtudes sobivast üksikasjalikkuse tasemest ning kasutades võimaluse korral täpsemaid meetodeid. Komisjon esitab jätkuvalt iga aasta teavet kulukohustuste assigneeringute kohta iga-aastase eelarveprojekti kontekstis. Et kasutada täielikult ära programmi potentsiaal aidata kaasa kliimaeesmärkide saavutamisele, püüab komisjon asjakohased meetmed välja selgitada programmi ettevalmistamise, rakendamise, läbivaatamise ja hindamise käigus. Tehakse vahe- ja lõpphindamine. IV peatükk – Ülemineku- ja lõppsätted Tagatakse sidusa, tõhusa ja proportsionaalse sihtotstarbelise teabe andmine arvukatele sidusrühmadele, sealhulgas meediale ja üldsusele. 2018/0231 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse ühtse turu, ettevõtete, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime ja Euroopa statistika programm ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 99/2013, (EL) nr 1287/2013, (EL) nr 254/2014, (EL) nr 258/2014, (EL) nr 652/2014 ja (EL) nr 2017/826 (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2, artikli 168 lõike 4 punkti b ning artikleid 114, 173 ja 338, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist:

(1)Siseturg on Euroopa Liidu nurgakivi. Alates selle loomisest on siseturg olnud oluline majanduskasvu, konkurentsivõime ja tööhõive edendaja. See on loonud uusi võimalusi ja mastaabisäästu Euroopa ettevõtetele, eelkõige mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd), ning tugevdanud nende tööstusalast konkurentsivõimet. Siseturg on aidanud luua töökohti ning pakkunud tarbijatele laiemat valikut madalamate hindadega. Seda võib jätkuvalt käsitada vahendina, mis aitab üles ehitada tugevamat, tasakaalustatumat ja õiglasemat majandust. Siseturg on üks liidu tähtsamatest saavutustest ja suurim vara süveneva üleilmastumise tingimustes. (2)Siseturg peab pidevalt kohanema kiiresti muutuva keskkonnaga, mida iseloomustab digitaalne revolutsioon ja üleilmastumine. Digitaalse innovatsiooni uus ajastu pakub ettevõtjatele ja üksikisikutele jätkuvalt võimalusi, loob uusi tooteid ja ärimudeleid, kuid tekitab ka küsimusi reguleerimise ja jõustamise valdkonnas. (3)Märkimisväärne osa liidu õigusaktidest käsitleb siseturu toimimist. Need hõlmavad eelkõige konkurentsivõimet, standardimist, tarbijakaitset, turujärelevalvet ja toiduahelat, kuid samuti eeskirju, mis käsitlevad äri-, kaubandus- ja finantstehinguid ning ausa konkurentsi edendamist, tagades seejuures võrdsed võimalused, mis on siseturu toimimiseks hädavajalik. (4)Samas esineb endiselt tõkkeid ja tekib uusi, mis takistavad siseturu nõuetekohast toimimist. Eeskirjade vastuvõtmine on vaid esimene samm, samavõrd tähtis on nende rakendamine. Lõpuks on siin küsimus kodanike usalduses liidu vastu ja usus selle suutlikkusse saavutada tulemusi, luua töökohti ja hoogustada majanduskasvu, kaitstes samal ajal avalikku huvi. (5)Praegu on olemas mitu liidu tasandi programmi, mis käsitlevad ettevõtete, sealhulgas VKEde konkurentsivõimet, tarbijakaitset, finantsteenuste tarbijaid ja lõppkasutajaid, poliitika kujundamist finantsteenuste valdkonnas ja toiduahelat. Mõningaid täiendavaid meetmeid rahastatakse otseselt siseturu eelarveridadelt. On vaja ühtlustada ja kasutada eri meetmete vahelist sünergiat ning tagada paindlikum ja sujuvam raamistik, et rahastada meetmeid, mille eesmärk on saavutada hästi toimiv siseturg kõige kulutasuvamal viisil. Seetõttu on vaja uut programmi, mis koondaks kokku varem nendest muudest programmidest rahastatud meetmed ja muude asjaomaste eelarveridade alt rahastatud meetmed. Programm peaks sisaldama ka uusi algatusi, mille eesmärk on parandada siseturu toimimist. (6)Euroopa statistika arendamise, tegemise ja levitamise suhtes kohaldatakse eraldi Euroopa statistikaprogrammi, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 99/2013. Euroopa statistika tegemise ja levitamise järjepidevuse tagamiseks peaks uus programm sisaldama ka Euroopa statistikaprogrammiga hõlmatud tegevusi, luues raamistiku Euroopa statistika arendamiseks, tegemiseks ja levitamiseks. Uue programmiga tuleks kehtestada Euroopa statistika finantsraamistik, et tagada kvaliteetne, võrreldav ja usaldusväärne Euroopat käsitlev statistika, mis toetaks kõigi liidu poliitikavaldkondade kujundamist, elluviimist, järelevalvet ja hindamist. (7)Seepärast on asjakohane luua siseturu, ettevõtete, sealhulgas mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime ja Euroopa statistika programm (edaspidi: „programm“). Programm peaks kehtima seitse aastat (2021–2027). (8)Programm peaks toetama siseturu nõuetekohast toimimist toetavate liidu õigusaktide kavandamist, rakendamist ja jõustamist. Programm peaks toetama õigete tingimuste loomist, et anda suurem mõjuvõim kõigile siseturu osalistele: ettevõtetele, kodanikele, sealhulgas tarbijatele, kodanikuühiskonnale ja riigiasutustele. Seega peaks programmi eesmärk olema tagada ettevõtete ja eriti VKEde konkurentsivõime, aga ka toetada tarbijakaitse ja ohutuseeskirjade täitmist ning suurendada ettevõtete ja üksikisikute teadlikkust, andes neile õiged vahendid, teadmised ja pädevused teadlike otsuste tegemiseks ning oma osaluse suurendamiseks liidu poliitika kujundamises. Lisaks peaks programm tugevdama õigus- ja halduskoostööd, eelkõige parimate tavade vahetamise, teadmiste ja pädevuste arendamise kaudu, kasutades muu hulgas strateegilisi riigihankeid. Programmi eesmärk peaks olema ka toetada selliste kvaliteetsete rahvusvaheliste standardite väljatöötamist, mis aitavad liidu õigusakte rakendada. See hõlmab ka standardite kehtestamist finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas, aidates nõnda kaasa liidu kapitaliturgude läbipaistvuse ja sujuva toimimise tagamisele ning investorikaitse parandamisele.

Programm peaks toetama eeskirjade koostamist ja standardite kehtestamist ka sidusrühmade võimalikult laialdase kaasamise kaudu. Programmi eesmärk peaks olema ka selliste liidu õigusaktide rakendamise ja jõustamise toetamine, mis tagavad inimeste, loomade ja taimede tervise kõrge taseme kogu toiduahelas ning loomade heaolu paranemise. (9)Kaasaegne siseturg edendab konkurentsi ja toob kasu tarbijatele, ettevõtetele ja töötajatele. Pidevalt muutuva siseturu võimaluste parem ärakasutamine peaks aitama Euroopa ettevõtetel luua töökohti ja laieneda piiriüleselt, pakkuda suuremat valikut teenuseid parema hinnaga ning säilitada samal ajal kõrged standardid nii tarbijatele kui ka töötajatele. Selle saavutamiseks peaks programm aitama kõrvaldada allesjäänud tõkkeid ja tagama õigusraamistiku, mis arvestaks uute uuenduslike ärimudelitega. (10)Õiguslikud siseturutakistused on paljude tööstustoodete puhul kõrvaldatud ennetusmehhanismide ja ühiste eeskirjade vastuvõtmise kaudu ning vastavate liidu eeskirjade puudumise korral vastastikuse tunnustamise põhimõtte rakendamise kaudu. Valdkondades, kus liidu õigusaktid puuduvad, tähendab vastastikuse tunnustamise põhimõte seda, et ühes liikmesriigis seaduslikult turustatavate toodete suhtes kehtib vaba liikumise õigus ja neid võib müüa teises liikmesriigis. Kui aga vastastikuse tunnustamise kohaldamine on puudulik, raskendab see äriühingute pääsu teiste liikmesriikide turgudele. Vaatamata turu suurele integreeritusele kaupade valdkonnas, tähendab see kaotatud võimalusi majanduse jaoks üldiselt. Seepärast peaks programmi eesmärk olema parandada vastastikuse tunnustamise kohaldamist kaupade valdkonnas ja piirata ebaseaduslike ja nõuetele mittevastavate kaupade turule jõudmist. (11)Uued õigusliku reguleerimise ja jõustamisega seotud probleemid on seotud digitaalsest revolutsioonist tingitud kiiresti muutuva keskkonnaga, hõlmates näiteks selliseid probleeme nagu küberturvalisus, asjade internet ja tehisintellekt. Kahju tekkimise korral on oluline tooteohutust ja vastutust käsitlevate rangete eeskirjade olemasolu, millega tagada selline poliitiline reageering, mis võimaldab Euroopa kodanikel, sealhulgas tarbijatel ja ettevõtetel sellistest eeskirjadest kasu saada. Seepärast peaks programm kaasa aitama innovatsiooni edendava liidu tootevastutuse korra kiirele kohandamisele ja jõustamisele. (12)Liidu õigusaktidele mittevastavate toodete turuleviimine seab ebasoodsasse olukorda need, kes nõudeid järgivad, ning võib ohustada tarbijaid. Mitmed ettevõtjad eiravad eeskirju kas teadmatusest või tahtlikult, et saada konkurentsieelist. Turujärelevalveasutused on sageli alarahastatud ja nende tegevusulatus jääb ühe riigi piiresse, samal ajal kui ettevõtjad kauplevad liidu või isegi ülemaailmsel tasandil. Turujärelevalveasutustel on eelkõige e-kaubanduse puhul suuri raskusi kolmandatest riikidest imporditud, kuid nõuetele mittevastavate toodete jälgimisega ja nende jurisdiktsioonis vastutava asutuse kindlakstegemisega. Seepärast peaks programm püüdma parandada toodete nõuetele vastavust, pakkudes ettevõtjatele sobilikke stiimuleid, tõhustades vastavuse kontrollimist ning edendades täitevasutuste tihedamat piiriülest koostööd. Samuti peaks programm kaasa aitama olemasoleva turujärelevalve raamistiku tugevdamisele, toetama eri liikmesriikide turujärelevalveasutuste ühismeetmeid, parandama teabevahetust ning edendama turujärelevalvetoimingute lähenemist ja tihedamat lõimumist. (13)Tooteohutus on meie ühine mure. Vastavushindamisasutused kontrollivad enne toodete turulelaskmist nende vastavust kehtestatud ohutusnõuetele. Seetõttu on ülimalt oluline, et vastavushindamisasutused oleksid usaldusväärsed ja pädevad. Liit on loonud vastavushindamisasutuste akrediteerimissüsteemi, mille raames kontrollitakse nende pädevust, erapooletust ja sõltumatust. Praegu on peamine ülesanne hoida kogu akrediteerimissüsteem vastavuses tehnika viimase tasemega ja tagada, et süsteemi kohaldatakse ühetaolise rangusega kogu liidus. Seepärast tuleks programmiga toetada meetmeid, mis tagavad vastavushindamisasutustes regulatiivsete nõuete jätkuva täitmise ning tõhustavad Euroopa akrediteerimissüsteemi eelkõige uutes poliitikavaldkondades, toetades Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklis 14 osutatud Euroopa akrediteerimiskoostöö organisatsiooni (EA) loomist. (14)Võrgupõhiste kaubandus- ja reisiteenuste tõttu ei tunne tarbijaturud enam riigipiire ja seepärast on oluline tagada, et liidus elavatele tarbijatele oleks tagatud piisav kaitse kolmandates riikides asuvatelt ettevõtjatelt kaupade ja teenuste importimisel. Seepärast peaks programm võimaldama vajaduse korral toetada koostööd peamisteks kaubanduspartneriteks olevate kolmandate riikide asutustega. (15)Avaliku sektori asutused kasutavad avalikke hankeid selleks, et saada kulutatud avaliku sektori raha eest suuremat väärtust ning muuta siseturg innovatiivsemaks, jätkusuutlikumaks, kaasavamaks ja konkurentsivõimelisemaks. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/23/EL, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/24/EL ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/25/EL on sätestatud liidu sisemajanduse koguproduktist 14 % moodustava avalike hangete turu integratsiooni ja tõhusa toimimise õigusraamistik, mis on kasulik avaliku sektori asutustele, ettevõtetele ja kodanikele, sealhulgas tarbijatele. Seepärast tuleks programmiga toetada meetmeid, millega tagatakse strateegiliste riigihangete laialdasem kasutuselevõtt, avaliku sektori hankijate tegevuse kutseliseks muutmine, VKEde parem pääs riigihanketurgudele, paremad andmed, läbipaistvus ja ausus, hangete kiirem üleviimine digitaalsesse keskkonda ja ühishangete edendamine, tugevdades selleks partnerlust liikmesriikidega, parandades andmete kogumist ja analüüsimist muu hulgas asjaomaste IT-vahendite arendamise kaudu, toetades kogemuste ja heade tavade vahetamist, andes suuniseid, edendades kasulikke kaubanduslepinguid, tugevdades koostööd riigi ametiasutuste vahel ja käivitades katseprojekte. (16)Programmi eesmärkide saavutamiseks ning kodanike ja ettevõtete elu lihtsustamiseks on vaja kvaliteetseid kasutajakeskseid avalikke teenuseid. See tähendab, et haldusasutused peavad hakkama kasutama uusi töövõtteid, kaotama barjäärid oma haldusala eri osade vahel ning osalema kõnealuste avalike teenuste loomises koos kodanike ja ettevõtetega. Piiriülese tegevuse pidev ja kindel kasv siseturul nõuab ajakohast teavet ettevõtete ja kodanike õiguste kohta, aga ka haldusformaalsusi selgitavat teavet. Lisaks muutub oluliseks õigusnõustamine ja abi riikidevahelisel tasandil tekkinud probleemide lahendamisel. Samuti tuleb lihtsal ja tõhusal viisil luua side riiklike haldusasutuste vahel ja hinnata siseturu toimimist kohapeal. Programm peaks seega toetama järgmisi olemasolevaid siseturu juhtimise vahendeid: portaali „Teie Euroopa,“ mis peaks olema tulevase ühtse digivärava alustala, portaali „Teie Euroopa Nõuanne,“ SOLVITit, siseturu infosüsteemi ja siseturu tulemustabelit, et parandada kodanike igapäevaelu ja suurendada ettevõtete suutlikkust piiriüleselt kaubelda. (17)Programm peaks toetama liidu õigusraamistiku väljatöötamist äriühinguõiguse ja äriühingu üldjuhtimise valdkonnas, aga ka lepinguõigust, et muuta äritegevus tõhusamaks ja konkurentsivõimelisemaks, pakkudes samal ajal kaitset sidusrühmadele, keda ettevõtete tegevus mõjutab, ning et reageerida uutele poliitilistele väljakutsetele. Samuti peaks programm tagama asjaomase õigustiku nõuetekohase hindamise, rakendamise ja jõustamise, sidusrühmade teavitamise ja abistamise ning teabevahetuse edendamise asjaomases valdkonnas. Programm peaks jätkuvalt toetama ka komisjoni algatusi andmepõhise majanduse ja innovatsiooni jaoks selge ja kohandatud õigusraamistiku loomiseks. Need algatused on vajalikud õiguskindluse suurendamiseks seoses lepinguõiguse ja lepinguvälise õigusega, eelkõige seoses vastutuse ja eetikaga selliste uute tehnoloogiate puhul nagu asjade internet, tehisintellekt, robootika ja 3D-printimine. Programmi eesmärk peaks olema andmepõhise äritegevuse arendamine, kuna see määrab liidu majanduse positsiooni üleilmses konkurentsis. (18)Samuti peaks programm edendama rahapesu ja terrorismi rahastamise vastast võitlust käsitleva liidu õigusraamistiku nõuetekohast ja täielikku rakendamist ja kohaldamist liikmesriikides ning edasise poliitika väljatöötamist uute probleemide lahendamiseks kõnealuses valdkonnas. Programm peaks toetama üleeuroopalist huvi pakkuvate rahvusvaheliste organisatsioonide, näiteks Euroopa Nõukogu rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise meetmeid hindava eksperdikomitee asjaomast tegevust. (19)Finantsteenuste, finantsstabiilsuse ja kapitaliturgude liidu ja jätkusuutliku rahanduse valdkonna siseturu rakendamine ja arendamine sõltub suuresti liidu võetud tõenduspõhistest poliitikameetmetest. Selle eesmärgi saavutamiseks peaks komisjonil olema aktiivne roll finantsturgude ja finantsstabiilsuse pideval jälgimisel, liikmesriikides liidu õigusaktide rakendamise hindamisel, olemasolevate õigusaktide eesmärgipärasuse hindamisel ning võimalike meetmete kindlaksmääramisel uute riskide tekkimise korral, kaasates pidevalt sidusrühmi kogu poliitikatsükli vältel. Selline tegevus sõltub analüüside, uuringute, koolitusmaterjalide, ülevaadete, vastavushindamiste, hindamiste ja statistika koostamisest ning seda toetavad IT-süsteemid ja kommunikatsioonivahendid. (20)Arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 sätestatud siseturg hõlmab süsteemi, mis tagab, et konkurentsi ei moonutata, peaks programm toetama liidu konkurentsipoliitikat, võrgustikke ning koostööd liikmesriikide ametiasutuste ja kohtutega, aga ka laiema sidusrühmade ringi kaasamist, et tutvustada ja selgitada liidu konkurentsipoliitikast tulenevaid õigusi, eeliseid ja kohustusi.

(21)Programm peaks tegelema majanduse ja ettevõtluskeskkonna jätkuva ümberkujundamise ning eeskätt plahvatuslikult suureneva andmete hulga ja nende kasutamise radikaalse mõjuga konkurentsile ja siseturu toimimisele, arvestades seda, et nii ettevõtjad kui ka nende nõustajad kasutavad üha laialdasemalt tehisintellekti ja muid IT-vahendeid ja -pädevust. Samuti on oluline, et programm toetaks võrgustikke ja koostööd liikmesriikide ametiasutuste ja kohtutega, arvestades et moonutamata konkurents ja siseturu toimimine sõltuvad olulisel määral just nende asutuste tegevusest. Pidades silmas konkurentsipoliitika erilist rolli väljaspool liitu toimuva konkurentsivastase tegevuse kaudu siseturule tekkiva kahju ärahoidmisel, peaks programm vajaduse korral toetama ka koostööd kolmandate riikide ametiasutustega. Teavitamistegevuse laiendamine on vajalik ka selleks, et rohkem kodanikke ja ettevõtteid saaks õiglasest konkurentsist siseturul täiel määral kasu. Arvestades, et mitmed programmi algatused on uued ning programmi konkurentsi käsitlevat osa mõjutavad kõige enam näiteks tehisintellekti, algoritmide, suurandmete, küberturvalisuse ja küberkriminalistika tehnoloogia valdkonnaga seotud siseturu konkurentsitingimuste dünaamilised arengud, mille tempot ja suurusjärku on raske hinnata, eeldatakse, et programmi selle osa muutuvatele vajadustele reageerimiseks on vaja paindlikkust. (22)Äärmiselt oluline on Euroopa ettevõtete konkurentsivõime tugevdamine, tagades samal ajal võrdsed võimalused ning avatud ja konkurentsivõimelise siseturu. VKEd on Euroopa majanduse tõukejõuks, moodustades 99 % kõigist Euroopa ettevõtetest, andes kaks kolmandikku töökohtadest ja aidates oluliselt kaasa uute töökohtade loomisele nii piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil. (23)VKEdel on ühised probleemid, mis suuremaid ettevõtteid samavõrd ei mõjuta, näiteks rahastamise ja oskustööliste leidmine, halduskoormuse leevendamine, loovuse ja innovatsiooni rakendamine, turulepääs ja rahvusvahelistumise edendamine. Programm peaks selliste turutõrgetega tegelema proportsionaalselt, moonutamata seejuures põhjendamatult konkurentsi siseturul. (24)Paljud liidu konkurentsivõime probleemid on seotud sellega, et VKEdel on raske juurde pääseda rahastamisele, sest neil tuleb näha suurt vaeva, et tõestada oma krediidivõimelisust, ja neil pole piisavalt tagatisi. Täiendavad rahastamisprobleemid tulenevad VKEde konkurentsivõime säilitamise vajadusest, näiteks tegeledes digiteerimise, rahvusvahelistumise ja innovatsiooniga ning oma töötajate oskuste täiendamisega. Piiratud juurdepääs rahastamisele mõjutab negatiivselt uute ettevõtete loomist, nende kasvu ja püsimajäämise määra, samuti uute ettevõtjate valmisolekut võtta üle elujõulisi ettevõtteid ettevõtte omanikuvahetuse kontekstis. (25)Et ületada need turutõrked ning tagada, et VKEd etendavad jätkuvalt oma rolli liidu majanduse konkurentsivõime tagamisel, tuleb väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjad täiendavalt toetada võla- ja omakapitaliinstrumentide kaudu, mis nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega [...] loodava InvestEU fondi VKEde komponendi raames. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1287/2013 alusel kasutusele võetud laenutagamisrahastu on tõestanud oma lisaväärtust ja eeldatavalt annab see positiivse panuse vähemalt 500 000 VKEle; jätkuprogramm luuakse InvestEU fondi VKEde komponendi raames. (26)Käesoleva programmi poliitilisi eesmärke rahastatakse ka InvestEU fondi VKEde komponenti kuuluvate rahastamisvahendite ja eelarvetagatise kaudu. Turuprobleemide või mitteoptimaalsete investeerimisolukordade lahendamiseks tuleks rahalist toetust kasutada proportsionaalselt ning meetmed ei tohiks dubleerida või välja tõrjuda erasektori poolset rahastamist ega moonutada konkurentsi siseturul. Meetmetel peaks olema selge Euroopa tasandi lisaväärtus. (27)Programm peaks pakkuma VKEdele tõhusat tuge kogu nende elutsükli vältel. See peaks tuginema VKEde ja tööstussektoriga seoses saavutatud ainulaadsetele teadmistele ja asjatundlikkusele ning pikaajalisele koostöökogemusele Euroopa, riikliku ja piirkondliku tasandi sidusrühmadega. Toetus peaks tuginema heale kogemusele seoses Euroopa ettevõtlusvõrgustikuga, mis on ühtne teeninduspunkt, mille kaudu aidatakse VKEdel parandada konkurentsivõimet ja arendada äritegevust nii siseturul kui ka muudel turgudel. Võrgustik kavatseb jätkata teenuste pakkumist teiste liidu programmide, eelkõige programmi „Horisont 2020“ raames, kasutades nende programmide rahalisi vahendeid. Lisaks sellele peaks uute ettevõtjate mentorlussüsteem jääma vahendiks, mis võimaldab värsketel ettevõtjatel või nendeks saada soovijatel hankida ettevõtluskogemust kontakti kaudu mõne teise riigi kogenud ettevõtjaga ja seega parandada ettevõtlusalast võimekust. Programm peaks veelgi laienema ja suurendama oma geograafilist ulatust ning pakkuma seega ettevõtjatele rohkem selliseid kontaktivõimalusi, täiendades vajaduse korral liidu muid algatusi. (28)Klastrid on strateegiline vahend VKEde konkurentsivõime suurendamiseks ja laiendamiseks, sest need pakuvad soodsat ettevõtluskeskkonda. Klastrite ühistegevuse algatused peaksid saavutama kriitilise massi, et kiirendada VKEde kasvu. Spetsiaalsete ökosüsteemide ühendamise kaudu loovad klastrid VKEdele uusi ärivõimalusi ja lõimivad need paremini Euroopa ja maailma strateegilistesse väärtusahelatesse. Tuleks toetada riikidevaheliste partnerlusstrateegiate väljatöötamist ja ühismeetmete elluviimist, mida toetab Euroopa klastrite koostööplatvorm. Jätkusuutlikku partnerlust tuleks toetada rahastamise jätkamisega, tingimusel et saavutatakse tulemuste ja osalemise suhtes seatud eesmärgid. Otsetoetust VKEdele tuleks anda klastriorganisatsioonide kaudu, kui tegemist on järgmisega: kõrgetasemelise tehnoloogia, uute ärimudelite, vähese CO2-heitega ja ressursitõhusate lahenduste kasutuselevõtt, loovuse ja disaini edendamine, oskuste täiendamine, andekate inimeste kaasamine, ettevõtluse kiirendamine ja rahvusvahelistumine. Kaasata tuleks muud VKEdele suunatud spetsiaalsed toetusmeetmed, mis on mõeldud tööstusliku ümberkujundamise ja aruka spetsialiseerumise strateegiate rakendamise hõlbustamiseks. Programm peaks seega aitama kaasa majanduskasvule ja looma seoseid liidu (digitaalsete) innovatsioonikeskuste ning ühtekuuluvuspoliitika ja programmi „Euroopa horisont“ raames tehtavate investeeringutega. Samuti võiks uurida sünergiaid Erasmuse programmiga. (29)Loovus ja innovatsioon on liidu tööstuse väärtusahelate konkurentsivõime seisukohast väga olulised. Need kiirendavad tööstuse moderniseerimist ja aitavad kaasa aruka ja kaasava jätkusuutliku majanduskasvu saavutamisele. VKEd on aga loovuse ja innovatsiooni kasutamises maha jäänud. Programm peaks seega toetama loomepõhise innovatsiooniga seotud sihipäraseid meetmeid, võrgustikke ja partnerlusi kogu tööstuse väärtusahelas. (30)Euroopa standarditel on siseturul väga oluline roll. Standardid on ettevõtete, eriti VKEde konkurentsivõime seisukohalt üliolulised. Standardid on ka liidu õigusakte ja poliitikat toetav tähtis abivahend mitmes olulises valdkonnas, nagu energeetika, kliimamuutused, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, ressursside säästev kasutamine, innovatsioon, tooteohutus, tarbijakaitse, tööohutus ja töötingimused ning vananev elanikkond, andes seega positiivse panuse ühiskonnale tervikuna. (31)Euroopa standardimistegevust reguleeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1025/2012 ning viiakse ellu pikaajalise avaliku ja erasektori partnerluse kaudu, mis on oluline nii kõnealuses määruses kui ka liidu üldises ja valdkondlikus standardimispoliitikas sätestatud eesmärkide saavutamiseks. (32)Hästi toimiv ühine finantsaruandluse raamistik on esmatähtis siseturu jaoks ning kapitaliturgude tulemuslikuks toimimiseks ja finantsteenuste integreeritud turu saavutamiseks kapitaliturgude liidu kontekstis. (33)Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002 tuleks Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogus vastu võetud rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid (IFRSid) ja rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite tõlgendamise komitee tõlgendused inkorporeerida liidu õigusesse, et neid kohaldaksid äriühingud, kelle väärtpaberid on noteeritud reguleeritud turul liidus, ainult siis, kui IFRSid vastavad kõnealuses määruses sätestatud kriteeriumidele, sh nõudele, et raamatupidamisaruanne peab andma „õige ja õiglase ülevaate“, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL artikli 4 lõikes 3, ja on Euroopa üldsuse huvides. Sellised rahvusvahelised raamatupidamisstandardid on vaja välja töötada läbipaistva ja demokraatlikule kontrollile alluva protsessi kaudu. Seega on IFRSidel siseturu toimimises oluline roll ning liit on otseselt huvitatud, et IFRSide väljatöötamise ja heakskiitmise protsess tagaks siseturu õigusraamistiku nõuetega kooskõlas olevad standardid. Seepärast on oluline kehtestada IFRSide sihtasutuse asjakohane rahastamiskord. (34)Võttes arvesse Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) rolli selle hindamisel, kas IFRSid vastavad liidu õiguse ja poliitika nõuetele, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 1606/2002, on vaja, et liit tagaks ka EFRAGi stabiilse rahastamise ja seega toetaks selle rahastamist. Tehnilises tegevuses peaks EFRAG keskenduma komisjoni tehnilisele nõustamisele IFRSide kinnitamisel ja asjakohasele osalemisele nende väljatöötamise protsessis ning tagama selle, et liidu huve võetakse rahvusvahelises standardite kehtestamise protsessis asjakohaselt arvesse. Need huvid peaksid hõlmama „konservatiivsuse“ mõistet, direktiiviga 2013/34/EL kehtestatud „õige ja õiglase ülevaate“ ja määruses (EÜ) nr 1606/2002 sätestatud „Euroopa üldsuse huvide“ nõude säilitamist, võttes arvesse standardite mõju finantsstabiilsusele ja majandusele. Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) osana tuleks luua ka Euroopa ettevõtete aruandluslabor, et edendada innovatsiooni ja parimaid tavasid äriühingute aruandluse valdkonnas. Selle raames saavad ettevõtted ja investorid jagada parimaid tavasid eelkõige muu kui finantsala aruandluse ja jätkusuutlikkusega seotud aruandluse valdkonnas. (35)Kohustusliku auditeerimise valdkonnas moodustas järelevalverühm, mis on Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni (IFAC) haldusreformi järelevalve eest vastutav rahvusvaheline organisatsioon, 2005. aastal avaliku huvi järelevalve nõukogu (PIOB). PIOBi ülesanne on jälgida rahvusvaheliste auditeerimisstandardite (ISAd) vastuvõtmiseni viivat protsessi ning muid IFACi tegevusi, mis on üldistes huvides. Auditeerimisstandardeid on võimalik vastu võtta liidus kohaldamiseks eelkõige tingimusel, et need on välja töötatud nõuetekohase läbipaistva menetluse käigus avaliku järelevalve all ja läbipaistvuse tingimustes, nagu on nõutud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ artikliga 26. Arvestades rahvusvaheliste auditeerimisstandardite kasutuselevõttu liidus ja PIOBi keskset rolli selles, et tagada nende vastavus direktiivi 2006/43/EÜ nõuetele, on oluline tagada asjakohane kord PIOBi rahastamiseks. (36)Liit aitab kaasa tarbijakaitse kõrge taseme tagamisele ning tarbijatele suurema mõjuvõimu ja siseturul keskse koha andmisele liikmesriikide poliitika toetamise ja täiendamise teel, püüdes tagada, et kodanikud saavad tarbijatena täielikult osa siseturu hüvedest ning nende ohutus, õiguslikud ning majandushuvid on seejuures nõuetekohaselt kaitstud konkreetsete meetmete abil. Samuti peab liit tagama, et tarbija- ja tooteohutusalased õigusaktid oleksid kohapeal nõuetekohaselt ja võrdselt täidetud ning et ettevõtetele oleks siseturul tagatud võrdsed võimalused ja aus konkurents. Lisaks sellele on vaja suurendada tarbijate mõjuvõimu, neid julgustada ja abistada jätkusuutlike valikute tegemisel, toetades seega kestlikku energia- ja ressursitõhusat ringmajandust. (37)Programmi eesmärk peaks olema suurendada tarbijate, ettevõtete, kodanikuühiskonna ja ametiasutuste teadlikkust liidu tarbija- ja ohutusalastest õigusaktidest ning anda tarbijatele ja nende esindusorganisatsioonidele riiklikul ja liidu tasandil rohkem võimalusi, toetades Euroopa Tarbijaliitude Ametit (BEUC), mis on kõigis asjakohastes liidu poliitikavaldkondades tarbijate huve esindav pikaajaline ja tunnustatud vabaühendus, ning tarbijate standardimises osalemise koordineerimise Euroopa ühingut (ANEC), mis esindab tarbijate huve standardimisküsimustes. Seda tehes tuleks erilist tähelepanu pöörata uutele turunõuetele, mis on seotud säästva tarbimise edendamise ning haavatavuse ennetamisega, samuti majanduse digiteerimisest või uute tarbimisharjumuste ja ärimudelite arengust tulenevatele probleemidele. Programm peaks toetama asjakohase teabe väljatöötamist turgude, poliitiliste probleemide, esilekerkivate küsimuste ja käitumisviiside kohta ning liidu tarbijate tulemustabelite avaldamist. (38)Programm peaks toetama riikide pädevaid asutusi, sealhulgas tooteohutuse järelevalve eest vastutavaid asutusi, kes teevad eelkõige koostööd ohtlikke tooteid käsitleva liidu kiire teabevahetuse süsteemi kaudu. Samuti peaks programm toetama Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/95/EÜ ja määruse (EÜ) nr 765/2008 nõuete täitmist seoses tarbijakaitse ja tooteohutuse, aga ka tarbijakaitsealase koostöö võrgustiku ning rahvusvahelise koostööga kolmandate riikide ja liidu asjaomaste ametiasutuste vahel. Lisaks peaks programm tagama, et kõik tarbijad ja kauplejad saaksid kasutada vaidluste kohtuvälist lahendamist, vaidluste internetipõhist lahendamist ning et nende käsutuses oleks teave õiguskaitsevõimaluste kohta. (39)Euroopa tarbijakeskuste võrgustik aitab kasu saada liidu tarbijaõigustest, kui tarbijad ostavad kas internetis või reisides piiriüleselt kaupu ja teenuseid siseturul ja EMPs. Seda kolmekümnest keskusest koosnevat võrgustikku rahastatakse ühiselt liidu tarbijakaitseprogrammidest ja oma rohkem kui kümne tegevusaasta jooksul on see tõestanud oma lisaväärtust tarbijate ja kauplejate usalduse suurendamisel siseturu vastu. Võrgustik menetleb aastas üle 100 000 tarbijanõude ning jõuab ajakirjanduse ja veebipõhise teavitustegevuse kaudu miljonite kodanikeni. See on üks liidu kõige väärtuslikumatest kodanike abivõrgustikest ning enamikus selle keskustes on sisse seatud kontaktpunktid siseturu õigusaktide, näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/123/EÜ jaoks, ning selle tegevuse hinnangus rõhutatakse võrgustiku toimimise jätkamise tähtsust. Samuti kavatseb võrgustik välja töötada vastastikused kokkulepped kolmandata riikide sarnaste asutustega. (40)Mais 2017 viis komisjon läbi liidu tarbija- ja turustamisõiguse toimivuskontrolli, mis tõi esile vajaduse tagada parem eeskirjade täitmine ja lihtsustada kahju hüvitamist tarbijatele, kes on kannatanud kahju tarbijaõiguse rikkumise tõttu. Selle tulemusena võttis komisjon aprillis 2018 vastu „Uue kokkuleppe tarbijatega“, et tagada muu hulgas tarbijate võrdne kohtlemine kõikjal siseturul kahetiste kvaliteedistandardite tingimustes, liikmesriikide parem nõuete täitmise suutlikkus, tõhusam tooteohutus, parem rahvusvaheline koostöö ja uued võimalused õiguste kaitseks, eelkõige pädevate üksuste esindushagide kaudu. Programm peaks toetama tarbijapoliitikat teadlikkuse suurendamise ja teadmiste kogumise, tarbijaorganisatsioonide ja tarbijakaitseasutuste suutlikkuse suurendamise ja parimate tavade vahetamise, koostöövõrkude loomise ja turuteabe väljatöötamise, tarbijate jaoks siseturu toimimise tõendusbaasi tugevdamise, aga ka IT-süsteemide ja kommunikatsioonivahendite kaudu.

(41)Kodanikke mõjutab eelkõige finantsteenuste turgude toimimine. Finantsteenused on siseturu põhikomponent ning nõuavad reguleerimist ja järelevalvet käsitlevat kindlat raamistikku, mis üksnes ei taga finantsstabiilsuse ja jätkusuutliku majanduse, vaid pakub kõrgetasemelist kaitset ka tarbijatele ja muudele finantsteenuste lõppkasutajatele, sealhulgas jaeinvestoritele, hoiustajatele, kindlustusvõtjatele, pensionifondi liikmetele ja neist tulu saajatele, üksikaktsionäridele, laenuvõtjatele ja VKEdele. Oluline on suurendada nende võimet osaleda finantssektori poliitikakujundamises. (42)Seepärast peaks programm jätkama suutlikkuse suurendamise programmiga (2017–2020) hõlmatud konkreetsete meetmete toetamist, millega laiendatakse tarbijate ja muude finantsteenuste lõppkasutajate kaasatust liidu poliitika kujundamisse, nagu see on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/826, millega jätkati aastate 2012–2017 katseprogrammi ja ettevalmistavat tegevust. See on vajalik selleks, et poliitikakujundajad saaksid muude huvirühmade kui finantssektori töötajate arvamusi ning tarbijate ja muude finantsteenuste lõppkasutajate huvide paremaks esindamiseks. Selle tulemuseks peaks olema parem finantsteenuste poliitika, eelkõige tänu üldsuse paremale arusaamisele finantsmääruses käsitletavatest küsimustest, ja parem finantskirjaoskus. (43)Komisjon andis aastatel 2012–2013 pilootprojekti ja aastatel 2014–2016 ettevalmistava tegevuse raames iga-aastase avaliku projektikonkursi kaudu toetust kahele organisatsioonile. Need kaks organisatsiooni on Finance Watch, mis loodi liidu toetuste abil 2011. aastal Belgia õiguse kohaselt rahvusvahelise mittetulundusühinguna, ja Better Finance, mis tekkis siis, kui alates 2009. aastast hakati varasemaid Euroopa föderatsioone ja osanike liitusid järjestikku ümber korraldama ja ümber nimetama. Määruse (EL) nr 2017/826 alusel kehtestatud suutlikkuse suurendamise programmi kohaselt on need kaks organisatsiooni ainsad toetusesaajad. Seepärast on vaja neid organisatsioone programmi raames ka edaspidi kaasrahastada. Kõnealune rahastamine tuleks siiski läbi vaadata. (44)Kõrgetasemeline tervisekaitse toiduainete tarneahelas on vajalik siseturu tõhusaks toimimiseks. Ohutu ja jätkusuutlik toiduainete tarneahel on nii ühiskonna kui ka siseturu toimimise eeltingimus. Piiriülesed terviseohud ja toiduga seotud hirmud takistavad siseturu toimimist, piirates inimeste ja kaupade liikumist ning tekitades häireid tootmises. (45)Liidu õiguse üldine eesmärk toiduahela valdkonnas on edendada inimeste, loomade ja taimede tervise kaitse kõrget taset kogu toiduahelas, toetada loomade heaolu edendamist, tagada tarbijate kaitse ja teavitatuse kõrge tase ning kõrgetasemeline keskkonnakaitse, sealhulgas bioloogilise mitmekesisuse säilitamine, parandades seejuures Euroopa toidu ja sööda tootmise jätkusuutlikkust, tõhustades kvaliteedistandardeid kogu liidus, suurendades liidu toidu- ja söödatööstuse konkurentsivõimet ning soodustades töökohtade loomist. (46)Arvestades selliste meetmete erilist iseloomu, mis on seotud inimeste, loomade ja taimede tervise kaitse kõrge tasemega kogu toiduahela ulatuses, tuleb käesolevas määruses sätestada toetuskõlblikkuse erikriteeriumid toetuste andmiseks ja avalike hangete kasutamiseks. Erandina Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL, Euratom) („finantsmäärus“) ja tagantjärele kohaldamise välistamise põhimõttest peaksid erakorraliste meetmete kulud nende kiireloomulisuse ja ettenägematu olemuse tõttu olema rahastamiskõlblikud ja hõlmama ka kulusid, mis on tekkinud seoses loomataudi või taimekahjustaja esinemise kahtlusega, tingimusel et selline kahtlus leiab hiljem kinnitust ja sellest teavitatakse komisjoni. Komisjon peaks võtma vastavad eelarvelised kulukohustused ja tegema rahastamiskõlblike kuludega seotud maksed pärast juriidilistele kohustustele allakirjutamist ja liikmesriikide esitatud maksetaotluste hindamist. Kulud peaksid olema rahastamiskõlblikud ka selliste kaitsemeetmete puhul, mida on võetud olukorras, kus mõni loomataudidest või zoonoosidest esineb või levib kolmandas riigis, liikmesriigis või ülemeremaades ja -territooriumidel ja ohustab otseselt tervisealast olukorda liidus, aga ka selliste kaitsemeetmete või muu asjassepuutuva tegevuse puhul, millega toetatakse taimetervisealast olukorda liidus. (47)Liikmesriikide korraldatav ametlik kontroll on oluline vahend, mille abil kontrollida ja jälgida, kas liidu asjaomaseid nõudeid rakendatakse, järgitakse ja täidetakse. Ametlike kontrollisüsteemide tõhusus ja tulemuslikkus on ülioluline, et säilitada inimeste, loomade ja taimede ohutuse kõrge tase kogu toiduahelas ning tagada keskkonna ja loomade heaolu kõrgel tasemel kaitse. Selliste kontrollimeetmete jaoks peaks olema kättesaadav liidu rahaline toetus. Eelkõige peaksid rahalist toetust saama liidu referentlaborid, et aidata neil katta komisjoni poolt heaks kiidetud tööprogrammide rakendamisega kaasnevaid kulusid. Kuna ametlike kontrollide tõhusus sõltub ka sellest, kas kontrolliasutuste käsutuses on kvalifitseeritud tööjõudu, kellel on nõuetekohased teadmised liidu õigusest, peaks liit aitama kaasa nende koolitamisele ja pädevate asutuste korraldatud asjakohaste vahetusprogrammide korraldamisele. (48)Euroopa statistikaprogrammi alusel arendatav, tehtav ja levitatav kvaliteetne Euroopa statistika on äärmiselt oluline tõenduspõhiste otsuste tegemisel, see peaks olema õigeaegselt kättesaadav ja aitama rakendada liidu tegevuspõhimõtteid, nagu on kajastatud Euroopa Liidu toimimise lepingus, milleks on tugevdatud ja integreeritud majandusjuhtimine, sotsiaalne, majanduslik ja territoriaalne ühtekuuluvus, jätkusuutlik areng, põllumajanduspoliitika, Euroopa sotsiaalne mõõde ja üleilmastumine. (49)Euroopa statistika on liidu otsuste tegemiseks ja liidu algatuste tulemuslikkuse ja mõju mõõtmiseks hädavajalik. Seepärast tuleks Euroopa statistika jätkuval tegemisel ja arendamisel tagada kogu liitu hõlmav lähenemisviis ja minna siseturust kaugemale, et hõlmata kõiki liidu meetmeid ja poliitikavaldkondi, sealhulgas anda ettevõtetele ja kodanikele võimekus teha teadlikke otsuseid. (50)Võttes arvesse Euroopa statistikaprogrammi horisontaalset iseloomu, kohaldatakse Euroopa statistikaprogrammi suhtes erinõudeid, eeskätt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 223/2009 sätestatud nõudeid, eelkõige seoses statistikaalaste põhimõtete, Euroopa statistikasüsteemi toimimise ja juhtimise põhimõtete, sealhulgas Euroopa statistikasüsteemi komitee ja komisjoni rolli ja ülesannete ning statistikaalaste tegevuskavade koostamise ja rakendamisega. (51)Vastavalt määrusele (EÜ) nr 223/2009 on programm saadetud eelnevaks tutvumiseks Euroopa statistikasüsteemi komiteele. (52)Liit ja liikmesriigid on võtnud kohustuse rakendada ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030. Aidates kaasa kestliku arengu tegevuskava 2030 elluviimisele, edendavad liit ja liikmesriigid tugevamat, jätkusuutlikumat, kaasavamat, turvalisemat ja jõukamat Euroopat. Programm peaks aitama kaasa tegevuskava 2030 elluviimisele, sealhulgas kestliku arengu majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõõtme tasakaalustamise kaudu. (53)Võttes arvesse kliimamuutusega toimetuleku olulisust kooskõlas liidu kohustustega Pariisi kliimaleppe rakendamise osas ning selleks et viia ellu ÜRO kestliku arengu eesmärgid, peaks käesolev programm aitama kliimaküsimusi peavoolustada ja panustada üldeesmärgi saavutamisse, st sellesse, et liidu eelarvekulutustest eraldataks 25 % kliimaeesmärkide saavutamise toetamiseks. Asjakohased meetmed määratakse kindlaks programmi ettevalmistamise ja rakendamise käigus ning neid hinnatakse uuesti programmi hindamis- ja läbivaatamismenetluse käigus. (54)Käesoleva määrusega kehtestatakse programmile rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus Euroopa Parlamendi ja nõukogu peamine juhis [reference to be updated as appropriate according to the new inter-institutional agreement: Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel 2. detsembril 2013. aastal eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 17] tähenduses. (55)Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga on ette nähtud koostöö programmi alla kuuluvates valdkondades ühelt poolt liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Euroopa Majanduspiirkonnas osalevate Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riikide vahel. Samuti tuleks ette näha programmis osalemise võimalus teistele riikidele, sealhulgas liidu naaberriikidele ning riikidele, kes taotlevad liidu liikmeks saamist, kandidaatriikidele ja ühinevatele riikidele. Lisaks peaks programm olema Euroopa statistika valdkonnas avatud Šveitsile kooskõlas Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga statistikaalase koostöö kohta. (56)Euroopa Majanduspiirkonda kuuluvad kolmandad riigid võivad liidu programmides osaleda koostöö raames, mis kehtestati EMP lepinguga, milles on sätestatud, et programme rakendatakse kõnealuse lepingu kohaselt tehtava otsuse alusel. Kolmandad riigid võivad osaleda ka muude õiguslike vahendite alusel. Käesolevasse määrusesse tuleks lisada eraldi säte, et anda vastutavale eelarvevahendite käsutajale, Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) ja Euroopa Kontrollikojale õigused ja juurdepääs, mida neil on vaja oma asjakohaste volituste täieulatuslikuks kasutamiseks. (57)Programmi suhtes kohaldatakse finantsmäärust. Selles sätestatakse liidu eelarve täitmise eeskirjad, sealhulgas eeskirjad toetuste, auhindade ja hangete kohta. (58)Varasemate programmide ja eelarveridade alusel rakendatud meetmed on osutunud asjakohasteks ja need tuleks säilitada. Programmi raames võetavate uute meetmete eesmärk on eelkõige toetada hästitoimivat siseturgu. Selleks et muuta programmi rakendamine lihtsamaks ja paindlikumaks ning tagada seeläbi eesmärkide parem täitmine, tuleks meetmete määratlemisel lähtuda üksnes üldkategooriatest. Samuti peaks programm sisaldama konkurentsivõime valdkonna konkreetsete eesmärkidega seotud näidismeetmeid või õigusnormidest tulenevate meetmete loetelu, näiteks standardimise, toiduahela reguleerimise ja Euroopa statistika valdkonnas. (59)Vaja on täpsustada rahastamiskõlblike üksuste kategooriad ning samuti üksused, mis peaksid olema rahastamiskõlblikud ilma projektikonkurssi korraldamata. (60)Võttes arvesse maailma majanduse üha suuremat seotust, peaks programm ka edaspidi ette nägema võimaluse kutsuda väliseksperte, nagu kolmandate riikide ametnikke, rahvusvaheliste organisatsioonide esindajaid või ettevõtjaid osalema teatavates meetmetes.

(61)On vaja esitada kaasrahastamise eeskirju ja rahastamiskõlblikke kulusid käsitlevad erikriteeriumid. (62)Vastavalt komisjoni 19. oktoobri 2010. aasta teatises „ELi eelarve läbivaatamine“ kindlaksmääratud komisjoni kohustusele muuta rahastamisprogrammid ühtsemaks ja lihtsamaks tuleks juhul, kui programmiga ette nähtud meetmetel on eri rahastamisvahenditega ühised eesmärgid, jagada ressursse teiste liidu rahastamisvahenditega, välistades siiski kahekordse rahastamise. (63)Käesolev programm peaks aitama kaasa äärepoolseimate piirkondade konkreetsete vajaduste toetamisele ja nende integreerimisele siseturule, nagu komisjon hiljuti taaskinnitas oma teatises „Tugevam uuendatud strateegiline partnerlus ELi äärepoolseimate piirkondadega“. (64)Programm peaks edendama sünergiat ja samas vältima dubleerimist teemaga seotud liidu programmide ja meetmetega. Käesoleva programmi raames võetavad meetmed peaksid täiendama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) [...] loodud programmi „Toll“ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) [...] loodud programmi „Fiscalis“, mille eesmärk on samuti toetada ja parandada siseturu toimimist. (65)Programm peaks edendama sünergiat ja vastastikust täiendavust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) [...] loodud Euroopa Regionaalarengu Fondi kohaste VKEde ja ettevõtluse toetustega. Lisaks sellele tagatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) [...] loodud InvestEU fondi VKEde komponendist võla- ja omakapitalitoetus, et parandada VKEde juurdepääsu rahastamisele ja selle kättesaadavust. Samuti peaks programm taotlema sünergiat Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) [...] loodud kosmoseprogrammiga, kutsudes VKEsid üles saama kasu läbimurdelisest innovatsioonist ja muudest kõnealuste programmide raames välja töötatud lahendustest. (66)Programm peaks edendama sünergiat Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) [...] loodud programmiga „Euroopa horisont“, mille eesmärk on edendada teadusuuringuid ja innovatsiooni. See peaks eelkõige hõlmama vastastikust täiendavust uuenduslikele ettevõtetele suunatud tulevase Euroopa innovatsiooninõukogu meetmetega, aga ka VKEdele mõeldud tugiteenustega. (67)Programm peaks edendama sünergiat ja vastastikust täiendavust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) [...] loodud digitaalse Euroopa programmiga, mille eesmärk on edendada liidu majanduse ja avaliku sektori digiteerimist. (68)Lisaks peaks programm taotlema sünergiat Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) [...]loodud õiguse, õiguste ja väärtuste fondiga, mille eesmärk on toetada Euroopa õigusruumi edasiarendamist riiklike õigussüsteemide tõhususe tagamiseks, mis on peamine tegur õiglase ja kulutõhusa Euroopa majanduse saavutamiseks. (69)Programm peaks edendama sünergiat Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) [...] loodud Erasmuse programmi, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) [...] loodud Euroopa Liidu Solidaarsusfondi ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) [...] loodud Euroopa Sotsiaalfond+ -ga tööjõu ja noorte liikuvuse valdkonnas, mis on hästi toimiva siseturu jaoks hädavajalik. (70)Lisaks võiks toiduahela meetmeid, näiteks looma- ja taimetervisega seotud kriisiolukordade puhul rakendatavaid veterinaar- ja fütosanitaarmeetmeid, täiendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr [...] kehtestatud liidu ühise põllumajanduspoliitika programmitöö alla kuuluvate turupõhiste meetmetega. (71)Vajaduse korral tuleks programmi meetmeid kasutada turutõrgete kõrvaldamiseks või mitteoptimaalsete investeerimisolukordade lahendamiseks proportsionaalselt, nii et need ei dubleeriks ega tõrjuks välja erasektori rahastamist, ning pakuksid selget Euroopa lisaväärtust. (72)Komisjonile tuleks anda rakendamisvolitused seoses selliste tööprogrammide vastuvõtmisega, millega tagatakse inimeste, loomade ja taimede tervise kaitse kõrge tase kogu toiduahelas. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011. (73)Käesoleva määrusega ette nähtud rahastamisliikide ja eelarve täitmise viiside valikul tuleks lähtuda nende võimest saavutada meetmete erieesmärke ja tulemusi, võttes eelkõige arvesse kontrollidega seotud kulusid, halduskoormust ja eeldatavat nõuete täitmata jätmisega seotud riski. See peaks hõlmama kindlasummaliste maksete, kindlamääraliste maksete ja ühikuhindade kasutamise kaalumist ning finantsmääruse artikli 125 lõike 1 kohaste kuludega mitteseotud rahastamisvahendite kasutamist. (74)Korrapärase järelevalve ja aruandluse tagamiseks tuleks programmi meetmete ja tulemuste järelevalve jaoks kohe alguses paika panna nõuetekohane raamistik. Selline järelevalve ja aruandlus peaksid põhinema näitajatel, millega mõõdetakse programmi meetmete mõju eelnevalt kindlaksmääratud võrdlusaluse põhjal. (75)Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe punktidele 22 ja 23 tuleb programmi hinnata konkreetse järelevalvekorra alusel kogutud teabe põhjal, vältides ülereguleerimist ning halduskoormust, eelkõige liikmesriikides. See kord peaks vajaduse korral hõlmama mõõdetavaid näitajaid, et hinnata nende põhjal programmi mõju kohapeal. (76)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 2016/429 I osa 2. peatükis, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 2160/2003 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 999/2001 osutatud loomataudide põhjal tuleb koostada selliste loomataudide ja zoonooside loetelu, mis on erakorraliste meetmete ning likvideerimise, tõrje ja seire programmide raames rahastamiskõlblikud. (77)Selleks et võtta arvesse loomataudide põhjustatud olukordi, mis mõjutavad oluliselt loomakasvatust või kariloomakaubandust, inimeste tervisele ohtlike zoonooside levikut või uusi teaduslikke või epidemioloogilisi arenguid, ning loomataude, mis tõenäoliselt kujutavad endast liidule uut ohtu, tuleks komisjonile anda kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte loomataudide ja zoonooside loetelu täiendamiseks. Selleks et tagada programmi eesmärkide täitmisel tehtud edusammude tulemuslik hindamine, tuleks komisjonile anda õigus võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, et vajaduse korral läbi vaadata erieesmärkide saavutamist mõõtvad näitajad või neid täiendada, ning et lisada käesolevale määrusele järelevalve- ja hindamisraamistiku kehtestamist käsitlevad sätted. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. (78)Vastavalt [reference to be updated as appropriate according to a new decision on OCTs: nõukogu otsuse 2013/755/EL artiklile 94] on ülemeremaadel ja -territooriumidel asuvad isikud ja üksused rahastamiskõlblikud, kui programmi eeskirjadest ja eesmärkidest või võimalikest kokkulepetest liikmesriigiga, millega vastav ülemeremaa või -territoorium on seotud, ei tulene teisiti. (79)Vastavalt finantsmäärusele, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013, nõukogu määrusele (Euratom, EÜ) nr 2988/95, nõukogu määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja nõukogu määrusele (EL) 2017/1939 tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise ja pettuste ärahoidmist, avastamist, korrigeerimist ja uurimist, kaotatud, alusetult väljamakstud või ebaõigesti kasutatud summade tagasinõudmist ja vajaduse korral halduskaristuste kehtestamist. Eelkõige võib Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) korraldada haldusjuurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 ning nõukogu määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätetele ja neis määrustes sätestatud korras, et teha kindlaks, kas on esinenud pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Vastavalt määrusele (EL) 2017/1939 võib Euroopa Prokuratuur uurida pettusi ja muid kuritegusid, mis mõjutavad liidu finantshuve, ja esitada nende kohta süüdistusi, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2017/1371. Finantsmääruse kohaselt peab iga isik või üksus, kes saab liidu rahalisi vahendeid, tegema liidu finantshuvide kaitsel täielikult koostööd ja andma komisjonile, OLAFile, Euroopa Prokuratuurile ja Euroopa Kontrollikojale vajalikud õigused ja juurdepääsu ning tagama, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annaksid samaväärsed õigused. (80)Käesoleva määruse suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt ELi toimimise lepingu artikli 322 kohaselt vastuvõetud horisontaalseid finantseeskirju. Need eeskirjad on sätestatud finantsmääruses ja nendega määratakse eelkõige kindlaks kord, mille kohaselt eelarvet koostatakse ja täidetakse toetuste, hangete, auhindade ja kaudse eelarve täitmise kaudu, ning nähakse ette finantshalduses osalejate vastutuse kontroll. ELi toimimise lepingu artikli 322 kohaselt vastu võetud eeskirjades on käsitletud ka liidu eelarve kaitsmist juhul, kui liikmesriikides esineb üldisi puudusi õigusriigi toimimises, sest õigusriigi põhimõtte austamine on usaldusväärse finantsjuhtimise ja tulemusliku ELi-poolse rahastamise oluline eeltingimus.

(81)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679 reguleeritakse isikuandmete töötlemist liikmesriikides käesoleva määruse kontekstis ja liikmesriikide pädevate asutuste järelevalve all. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) 45/2001 reguleeritakse isikuandmete töötlemist komisjonis käesoleva määruse kontekstis ja Euroopa andmekaitseinspektori järelevalve all. Pädevad asutused peavad teavet vahetama ja edastama kooskõlas määruses (EL) 2016/679 sätestatud isikuandmete edastamise eeskirjadega ning komisjon peab teavet vahetama ja edastama kooskõlas määruses (EÜ) nr 45/2001 sätestatud isikuandmete edastamise eeskirjadega. (82)Kuna käesoleva määruse eesmärke ei suuda liikmesriigid küsimuste piiriülese iseloomu tõttu piisavalt saavutada, küll aga saab neid liidu meetmete suurema potentsiaali tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. (83)Programmi eesmärk peaks ka olema tagada liidu siseturu, ettevõtete – sealhulgas VKEde –konkurentsivõime ja Euroopa statistikameetmete parem nähtavus ja sidusus Euroopa kodanike, ettevõtete ja ametiasutuste jaoks. (84)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EL) nr 99/2013, (EL) nr 1287/2013, (EL) nr 254/2014, (EL) nr 258/2014, (EL) nr 652/2014 ja (EL) nr 2017/826 tuleks tunnistada kehtetuks alates 1. jaanuarist 2021. (85)On asjakohane tagada sujuv ja katkestusteta üleminek määrustega (EL) nr 1287/2013, (EL) nr 254/2014, (EL) 2017/826, (EL) nr 258/2014, (EL) nr 652/2014 ja (EL) nr 99/2013 loodud ettevõtete ja VKEde konkurentsivõime, tarbijakaitse, tarbijate ja finantsteenuste lõppkasutajate, finantsteenuste poliitika kujundamise, toiduahela ja Euroopa statistika valdkonna programmidelt käesolevale programmile, eelkõige seoses mitmeaastaste meetmete jätkamise ning eelmiste programmide edusammude hindamisega,



ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I PEATÜKK ÜLDSÄTTED Artikkel 1



Reguleerimisese Käesoleva määrusega luuakse programm siseturu toimimise ja ettevõtete, sealhulgas mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime parandamiseks ning raamistik Euroopa statistika arendamiseks, tegemiseks ja levitamiseks määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 13 tähenduses (edaspidi „programm“). Selles sätestatakse programmi eesmärgid, eelarve aastateks 2021–2027, liidupoolse rahastamise vormid ja sellise rahastamise eeskirjad. Artikkel 2



Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: (1)„segarahastamistoiming“ – liidu eelarvest toetatavad meetmed, sealhulgas finantsmääruse artikli 2 lõike 6 kohased segarahastamisvahendid, milles kombineeritakse tagastamatus vormis antav toetus ja/või liidu eelarvest toetatavad rahastamisvahendid ning arengut rahastavate või muude avalik-õiguslike finantseerimisasutuste rahastamisvahenditest ning erasektori finantseerimisasutuste või investorite rahastamisvahenditest antav tagastatavas vormis toetus; (2)„Euroopa statistika“ – statistika, mida arendatakse, tehakse ja levitatakse kooskõlas määrusega (EÜ) nr 223/2009; (3)„õigussubjekt“ – füüsiline või juriidiline isik, kes on asutatud ja sellisena tunnustatud siseriikliku õiguse, liidu õiguse või rahvusvahelise õiguse alusel, kellel on iseseisev õigusvõime ning õigus enda nimel toimides teostada õigusi ja kanda kohustusi, või üksus, mis ei ole juriidiline isik vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) (edaspidi „finantsmäärus“) artikli 197 lõike 2 punktile c; (4)„mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad“ – komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses 2003/361/EÜ esitatud määratlusele vastavad mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad; (5)„kolmas riik“ – riik, mis ei ole liidu liikmesriik. Artikkel 3



Programmi eesmärgid

1.Programmi üldeesmärgid on järgmised: (a)parandada siseturu toimimist, kaitsta kodanikke, tarbijaid ja ettevõtteid, eriti mikro-, väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEsid), ja suurendada nende mõjuvõimu, tagades liidu õiguse täitmise, hõlbustades turulepääsu, kehtestades standardeid ning edendades inimeste, loomade ja taimede tervist ja loomade heaolu; laiendada koostööd nii liikmesriikide pädevate asutuste vahel kui ka liikmesriikide pädevate asutuste, komisjoni ja liidu detsentraliseeritud asutuste vahel; (b)pakkuda kvaliteetset, võrreldavat ja usaldusväärset Euroopa statistikat, mis toetaks kõigi liidu poliitikavaldkondade kujundamist, järelevalvet ja hindamist ning aitaks poliitikakujundajatel, ettevõtetel, akadeemilistel ringkondadel, kodanikel ja meedial teha teadlikke otsuseid ja osaleda demokraatlikus protsessis. 2.Programmi erieesmärgid on järgmised: (a)tõhustada siseturgu, hõlbustada kaubandustõkete ennetamist ja kõrvaldamist, töötada välja, rakendada ja täita liidu õigusakte kaupade ja teenuste siseturu, riigihangete, turujärelevalve, äriühinguõiguse, lepinguõiguse ja lepinguvälise õiguse, rahapesuvastase tegevuse, kapitali vaba liikumise, finantsteenuste ja konkurentsi, sealhulgas juhtimisvahendite arendamise valdkonnas; (b)suurendada ettevõtete konkurentsivõimet, pöörates erilist tähelepanu VKEdele ja täiendavuse saavutamisele selliste meetmete kaudu, millega tagatakse VKEdele mitmesuguses vormis toetus, juurdepääs turgudele, sh nende rahvusvahelistumine, soodne ettevõtluskeskkond, konkurentsivõime tööstusharudes, tööstuse moderniseerimine ja ettevõtluse edendamine; (c)tagada siseturu tõhus toimimine standardimisprotsesside kaudu, mis: i)võimaldavad Euroopa standardimist rahastada ja sidusrühmadel Euroopa standardite kehtestamises osaleda; ii)toetavad kvaliteetsete rahvusvaheliste finantsaruandluse ja auditeerimise standardite väljatöötamist, lihtsustavad nende integreerimist liidu õigusesse ja edendavad innovatsiooni ja parimaid tavasid äriühingute aruandluse valdkonnas; (d)edendavad tarbijate huve ja tagavad tarbijakaitse kõrge taseme ja tooteohutuse selle kaudu, et i)suurendatakse tarbijate, ettevõtete ja kodanikuühiskonna mõjuvõimu, abistatakse ja haritakse neid; tagatakse tarbijakaitse kõrge tase, säästev tarbimine ja tooteohutus, eelkõige toetades pädevaid täitevasutusi, tarbijaid esindavaid organisatsioone ja koostöömeetmeid; tagatakse tarbijatele juurdepääs vaidluste lahendamise mehhanismidele ning antakse piisavat teavet turgude ja tarbijate kohta; ii)suurendatakse tarbijate, muude finantsteenuste lõppkasutajate ja kodanikuühiskonna osalemist finantsteenuste valdkonna poliitika kujundamises; edendatakse paremat arusaamist finantssektorist; (e)aidatakse kaasa inimeste, loomade ja taimede tervise kõrge taseme tagamisele kogu toiduahelas ja asjaomastes valdkondades, muu hulgas ennetades ja likvideerides loomataude ja taimekahjustajaid, ja toetada loomade heaolu parandamist, aga ka toidu säästvat tootmist ja tarbimist; (f)tehakse õigeaegselt, erapooletult ja kulutõhusal viisil Euroopa statistikat ja edastatakse seda Euroopa statistikasüsteemi raames määruse (EÜ) nr 223/2009 artiklis 4 osutatud laiendatud partnerluse kaudu kõigile asjaomastele välisosalistele, kasutades mitmesuguseid andmeallikaid, täiustatud andmeanalüüsi meetodeid, arukaid süsteeme ja digitaaltehnoloogiat. Artikkel 4



Eelarve 1.Programmi rakendamise rahastamispakett aastatel 2021–2027 on jooksevhindades 4 088 580 000 eurot. 2.Lõikes 1 esitatud summa orienteeriv jaotus on eesmärkide lõikes järgmine: (a)1 000 000 000 eurot artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud eesmärgi jaoks; (b)188 000 000 eurot artikli 3 lõike 2 punkti d alapunktis i osutatud eesmärgi jaoks; (c)1 680 000 000 eurot artikli 3 lõike 2 punktis e osutatud eesmärgi jaoks;

(d)552 000 000 eurot artikli 3 lõike 2 punktis f osutatud eesmärgi jaoks. 3.Lõikes 1 nimetatud summat võib kasutada programmi rakendamiseks antava tehnilise ja haldusabi jaoks, eelkõige ettevalmistus-, järelevalve-, kontrolli-, auditeerimis- ja hindamistoiminguteks, aga ka infotehnoloogiavõrgustike kasutamiseks, mis keskenduvad infotöötlusele ja -vahetusele, samuti infotehnoloogiavahendite kasutamiseks ja arendamiseks. 4.Artikli 3 lõike 2 punktis e osutatud eesmärgi puhul võib üle ühe eelarveaasta pikkuste meetmete eelarvelised kulukohustused jaotada mitme eelarveaasta vahel aastasteks osamakseteks. 5.Erandina finantsmääruse artikli 111 lõikest 2 võtab komisjon käesoleva määruse artikli 3 lõike 2 punktis e osutatud erieesmärgi kohaste veterinaar- ja fütosanitaarmeetmetega seotud toetuse eelarvelised kulukohustused pärast liikmesriikide esitatud maksetaotluste hindamist. 6.Vahendid, mis on liikmesriikidele eraldatud koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise raames, võib liikmesriikide palvel kanda üle programmile. Komisjon haldab neid vahendeid otseselt finantsmääruse artikli 62 lõike 1 punkti a alusel või kaudselt kõnealuse artikli punkti c alusel. Võimaluse korral peetakse vahendite kasutamisel silmas asjaomase liikmesriigi huve. Artikkel 5



Programmiga ühinenud kolmandad riigid Programmis võivad osaleda järgmised kolmandad riigid: (a)Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) liikmed, kes on ühtlasi Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) liikmed, vastavalt EMP lepingus sätestatud tingimustele; (b)ühinevad riigid, kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaadid vastavalt nende liidu programmides osalemise üldpõhimõtetele ja üldtingimustele, mis on sätestatud vastavates raamlepingutes ja assotsiatsiooninõukogu otsustes või muudes samalaadsetes kokkulepetes, ning vastavalt eritingimustele, mis on sätestatud liidu ja nende riikide vahelistes lepingutes; (c)Euroopa naabruspoliitika alla kuuluvad riigid vastavalt nende riikide liidu programmides osalemise üldpõhimõtetele ja üldtingimustele, mis on sätestatud vastavates raamlepingutes ja assotsiatsiooninõukogu otsustes või muudes samalaadsetes kokkulepetes ning vastavalt eritingimustele, mis on sätestatud liidu ja nende riikide vahelistes lepingutes; (d)kolmandad riigid vastavalt tingimustele, mis on sätestatud erilepingus, millega reguleeritakse asjaomase kolmanda riigi osalemist liidu programmides, tingimusel et selle lepinguga: i)on tagatud õiglane tasakaal liidu programmides osaleva kolmanda riigi osamaksete ja saadava kasu vahel; ii)on ette nähtud programmides osalemise tingimused, sealhulgas eri programmide osamaksete ja halduskulude kalkulatsioon; iii)ei ole kolmandale riigile antud otsustusõigust programmi üle; iv)on kindlustatud liidu õigused tagada usaldusväärne finantsjuhtimine ja kaitsta oma finantshuve. Punktis ii osutatud osamaksed loetakse vastavalt uue finantsmääruse [artikli 21 lõikele 5] sihtotstarbeliseks tuluks. Artikkel 6



ELi rahastamise rakendamine ja vormid 1.Programmi rakendatakse eelarve otsese täitmise korras vastavalt finantsmäärusele või eelarve kaudse täitmise korras koostöös finantsmääruse artikli 62 lõike 1 punktis c osutatud asutustega. 2.Programmist võib anda rahalisi toetusi ükskõik millises finantsmäärusekohases vormis, eelkõige toetuste, auhindade ja hangetena. Rahastamine võib toimuda ka segarahastamistoimingutes kasutatavate rahastamisvahendite kaudu. 3.Vastastikuse kindlustusmehhanismi osamaksetega võib katta riske, mis on seotud toetusesaajale määratud vahendite hüvitamisega ning neid osamakseid käsitatakse finantsmääruse kohase piisava tagatisena. Kohaldatakse määruse XXX [tagatisfondi määruse järeltulija] [artikli X] sätteid].

II PEATÜKK TOETUSED Artikkel 7



Toetused Programmi raames antakse ja hallatakse toetusi kooskõlas finantsmääruse VIII jaotisega. Artikkel 8



Rahastamiskõlblikud meetmed 1.Rahastamiskõlblikud on üksnes meetmed, millega täidetakse artiklis 3 osutatud eesmärke. 2.Rahastamiskõlblikud on eelkõige järgmised meetmed, millega täidetakse artiklis 3 osutatud eesmärke: (a)õigete tingimuste loomine, et anda kõigile siseturu osalistele, sealhulgas ettevõtetele, kodanikele ja tarbijatele, kodanikuühiskonnale ja avaliku sektori asutustele rohkem mõjuvõimu läbipaistva teabe ja teadlikkuse suurendamise kampaaniate, parimate tavade vahetamise, hea tava edendamise, kogemuste ja teadmiste vahetamise ning koolituste korraldamise kaudu; (b)mehhanismide loomine liidu kodanike, tarbijate, lõppkasutajate, kodanikuühiskonna ja ettevõtjate esindajate jaoks, et aidata kaasa nende osalemisele poliitilistes aruteludes, poliitikavaldkondades ja otsustusprotsessis, toetades eelkõige esindusorganisatsioonide toimimist nii riiklikul kui ka liidu tasandil; (c)suutlikkuse suurendamine ning liikmesriikide ja nende pädevate asutuste, liikmesriikide pädevate asutuste ja komisjoni ning komisjoni, liidu detsentraliseeritud asutuste ja kolmandate riikide asutuste ühismeetmete toetamine ja koordineerimine; (d)liidu õigusraamistiku tõhusa jõustamise ja ajakohastamise ning selle kohandamise toetamine pidevalt muutuvas keskkonnas, sealhulgas andmete kogumise ja analüüside kaudu; uuringud, hindamised ja poliitikasoovitused; tutvustamistegevuse ja katseprojektide korraldamine; teabevahetustegevus; spetsiaalsete IT-vahendite väljatöötamine, et tagada siseturu läbipaistev ja tõhus toimimine. 3.Rahastamiskõlblikud on järgmised meetmed, millega täidetakse artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud erieesmärki: (a)mitmesuguses vormis toetuse andmine VKEdele; (b)VKEde turulepääsu lihtsustamine, nende toetamine üleilmsete ja ühiskondlike probleemide lahendamisel ning rahvusvahelistumisel, liidu tööstuse juhtpositsiooni tugevdamine üleilmsetes väärtusahelates, muu hulgas Euroopa ettevõtlusvõrgustiku kaudu; (c)turutõkete ja halduskoormuse vähendamine ning soodsa ettevõtluskeskkonna loomine, et pakkuda VKEdele rohkem võimalusi siseturust kasu saada; (d)ettevõtete kasvu ja oskuste arendamise ning tööstuse ümberkujundamise toetamine tootmis- ja teenindussektoris; (e)ettevõtete ja kõigi majandussektorite konkurentsivõime toetamine, innovatsiooni rakendamise ja väärtusahela alase koostöö toetamine VKEdes, ühendades strateegiliselt ökosüsteemid ja klastrid, muu hulgas klastrite ühistegevuse algatuse kaudu; (f)ettevõtluskeskkonna ja ettevõtluskultuuri, sealhulgas uute ettevõtjate mentorlussüsteemi edendamine ning idu- ja kasvufirmade ja ettevõtete jätkusuutlikkuse toetamine. 4.Rahastamiskõlblikud on määruse (EL) nr 1025/2012 artiklites 15 ja 16 sätestatud meetmed, millega täidetakse käesoleva määruse artikli 3 lõike 2 punkti c alapunktis i osutatud erieesmärki.

5.Rahastamiskõlblikud on meetmed, millega toetatakse rahvusvaheliste standardite väljatöötamist, kohaldamist, hindamist ja järelevalvet finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas ning teostatakse järelevalvet nende standardite kehtestamise protsessi üle ja täidetakse artikli 3 lõike 2 punkti c alapunktis ii osutatud erieesmärki. 6.Rahastamiskõlblikud on I lisas sätestatud meetmed, millega täidetakse artikli 3 lõike 2 punktis e osutatud erieesmärki. 7.Rahastamiskõlblikud on II lisas sätestatud meetmed, millega täidetakse artikli 3 lõike 2 punktis f osutatud erieesmärki. Artikkel 9



Rahastamiskõlblikud üksused 1.Lisaks finantsmääruse artiklis 197 sätestatud kriteeriumidele kehtivad käesoleva artikli lõigetes 2–7 sätestatud rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid. 2.Lisaks lõigetes 3–7 sätestatud rahastamiskõlblikkuse tingimustele on programmi raames rahastamiskõlblikud järgmised üksused: (a)juriidilised isikud, kes on asutatud mõnes järgmistest riikidest: i)liikmesriigis või sellega seotud ülemeremaal või -territooriumil; ii)kolmandas riigis, mis on programmiga ühinenud kooskõlas artikliga 5; (b)juriidiline isik, kes on loodud liidu õiguse alusel, või rahvusvaheline organisatsioon; (c)juriidilised isikud, kes on asutatud kolmandas riigis, mis ei ole programmiga ühinenud, võivad erandkorras osaleda, tingimusel et meede täidab liidu eesmärke ning liiduväline tegevus on vajalik, et tagada aluslepingutega hõlmatud liikmesriikide territooriumil võetud meetmete tulemuslikkus. 3.Juriidilised isikud, kes on asutatud kolmandas riigis, mis ei ole programmiga ühinenud, võivad osaleda järgmistes meetmetes: (a)meetmed, millega täidetakse artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud erieesmärki; (b)tarbijakaitset toetavad meetmed, millega täidetakse artikli 3 lõike 2 punkti d alapunktis i osutatud erieesmärki. Punktides a ja b osutatud meetmetes osalevatel üksustel ei ole õigust saada liidu rahalist toetust, välja arvatud juhul, kui see on oluline programmi jaoks, eelkõige seoses konkurentsivõime ja liidu ettevõtete turulepääsu või liidus elavate tarbijate kaitsega. Seda erandit ei kohaldata kasumit taotlevate üksuste suhtes. 4.Käesoleva määruse artikli 3 lõike 2 punkti c alapunktis i osutatud erieesmärgi täitmiseks võetavate meetmete puhul on rahastamiskõlblikud määruse (EL) nr 1025/2012 artiklites 15 ja 16 nimetatud üksused. 5.Tarbijakaitset toetavate meetmete puhul, mille