[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 31.05.2005

KOM(2005) 223 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2002. aasta jäätmestatistikat käsitleva määruse (EÜ) nr 2150/2002 artikli 4 lõikes 3 ja artikli 5 lõikes 1 nimetatud prooviuuringute edenemise kohta

SISSEJUHATUS

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2150/2002 jäätmestatistika kohta[1] (jäätmestatistika määrus) jõustus 29. detsembril 2002. aastal. Määrusega luuakse jäätmete tekkimise, taaskasutamise ja kõrvaldamise ELi statistika koostamise raamistik.

Jäätmepoliitika rakendamise jälgimiseks nõuab ühendus ettevõtete ja eramajapidamiste toodetud jäätmete ja nende hoolduse kohta ühenduse statistika korrapärast koostamist.

Kõnealune määrus kavandati pärast jäätmestatistika koostamise probleemide ja raskuste hoolikat kaalumist. Selle määruse väljatöötamisel leppisid nõukogu ja Euroopa Parlament kokku, et mõningate jäätmestatistika uute valdkondadega seotud põhimõtteliste küsimuste selgitamiseks on vaja prooviuuringuid. Need valdkonnad on eelkõige põllumajanduses, jahinduses, metsamajanduses ja kalanduses tekkinud jäätmete statistika (artikli 4 lõige 3) ning jäätmeekspordi ja -impordi statistika (artikli 5 lõige 1), mille tarvis ei koguta andmeid jäätmesaadetiste määruse[2] alusel.

Jäätmestatistika määruse artikli 8 lõikes 3 on ette nähtud, et “ komisjon esitab kahe aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest Euroopa Parlamendile ja nõukogule artikli 4 lõikes 3 ja artikli 5 lõikes 1 nimetatud prooviuuringute tulemuste aruande .”

Käesoleva aruandega täidetakse see nõue.

Liikmesriike kutsutakse üles korraldama lisaks kohustuslikele prooviuuringutele prooviuuringuid pakendijäätmete (I lisa 2. jao 2. punkt) ja eeltoimingute (II lisa 8. jao 3. punkt) kohta. Vajadusel kasutab komisjon nende vabatahtlike prooviuuringute tulemusi ja järeldusi hiljem tarvilike rakendusmeetmete vastuvõtmiseks.

PROOVIUURINGUTE PROGRAMM

Komisjon on koostanud liikmesriikides ja kandidaatriikides teostatavate prooviuuringute programmi. Uuringuid teostavate riikide abistamiseks on ette nähtud rahaline toetus. Vaatamata programmi koostamisel ette tulnud raskustele ja viivitustele usub komisjon, et on tehtud hea algus, ning loodetakse pikaajalisi positiivseid mõjusid kõikidele liikmesriikidele ja komisjonile.

Prooviuuringute raamistik

Jäätmeimpordi ja –ekspordi statistika

Jäätmestatistika määruse artiklis 5 on sätestatud, et “... komisjon koostab jäätmete importi ja eksporti käsitlevate prooviuuringute programmi, mille viivad läbi liikmesriigid…” . Prooviuuringute järelduste alusel teavitab komisjon Euroopa Parlamenti ja nõukogu võimalustest koostada statistikat jäätmete eksporti ja importi käsitlevate prooviuuringute toimingute ja uuritavate näitajate põhjal.

Üks peamisi küsimusi, millele peavad jäätmete eksporti ja importi käsitlevad prooviuuringud vastuse andma, on statistika detailsusaste. Nimetatud küsimus on seotud teise küsimusega, kuidas tuleks jäätmesaadetiste määruses sätestatud aruandekohustus lülitada jäätmestatistika määrusse. Teisisõnu, kas jäätmesaadetiste määruse kohaselt esitatud (ohtlike) jäätmete impordi ja ekspordi andmeid saaks kasutada statistika lähteandmetena?

Kolmandaks tõstatati küsimus, kuidas koguda tavajäätmete impordi ja ekspordi andmeid. Ehkki jäätmesaadetiste määrus käsitleb nn rohelise nimekirja jäätmeid, ei kehti nende suhtes aruandekohustust.

Et ühtlustatud metoodika loomise tegevussoovituste väljatöötamist struktureerida, piiritletakse järgmised valdkonnad:

- Üldine teave (keskkonna)poliitika vajaduste kohta

Siia kuuluvad imporditud ja eksporditud jäätmete statistilised andmed, mis on vajalikud ELi ja liikmesriikide tasandil.

- Eriteave jäätmete ja andmete kogumise kohta

See käsitleb olemasolevaid andmeallikaid, jäätmesaadetiste määrusega hõlmamata jäätmevoogusid, mis peaksid kuuluma jäätmestatistika määruse kohaldamisalasse, aruandekohustuste ühendamist, võimalike andmeallikate kaardistamist – eriti rohelise nimekirja jäätmete puhul – ning pakendijäätmete kaasamist.

- Järeldused ja soovitused

Siia kuulub ettepaneku tegemine realistliku, hallatava ja (võimalusel) riikide eripärasid arvestava, kuid teatavaid lõppandmete kvaliteedistandardeid tagava ning kõikides riikides ühtlustatult kasutatava andmekogumismeetodi kohta.

Põllumajandusest, jahindusest, metsamajandusest ja kalandusest tekkivate jäätmete statistika

Enamikus riikides ei olnud olemas põllumajanduse, jahinduse, metsamajanduse (NACE A) ja kalanduse (NACE B) sektoritest tekkivate jäätmete statistika kogumise meetodit. Jäätmestatistika määruse artikli 4 lõikes 3 nähakse ette nimetatud majandustegevustest tekkivaid jäätmeid käsitlevate prooviuuringute programm, mille eesmärgiks on korrapärase andmekogumise metoodika loomine.

Kõnealuses valdkonnas tulenevad raskused sellest, et jääb selgusetuks, milliste jääkide suhtes paljude tekkivate jääkide hulgast aruandekohustused kehtivad ja milliste suhtes mitte. Nimetatud määruse rakendamisjärgus tuleb jäätmete kindlakstegemise kohta võtta vastu selged otsused ja sõlmida kokkulepped.

Lisaks sellele on statistiline üldkogum nendes majandustegevuse harudes suur ja koosneb paljudest väikestest talupidajatest või äriühingutest, kellel sageli ei ole jäätmeküsimuses piisavaid teadmisi ja kes ei säilita täielikke andmeid. Andmekogumissüsteemid peavad olema hästi välja töötatud ja korraldatud.

Et ühtlustatud metoodika loomise tegevussoovituste väljatöötamist struktureerida, piiritletakse järgmised valdkonnad:

- Üldine teave (keskkonna)poliitika vajaduste kohta

Siia kuuluvad selle valdkonna statistikavajadused.

- Eriteave jäätmete ja andmete kogumise kohta

Kõnealuste sektorite jäätmehooldustavade kirjeldus, soovitused nende majandustegevuse harudega seostatavate jäätmekategooriate kohta ning ettepanekud nende kategooriate liigitamiseks asjaomase jäätmenomenklatuuri kohaselt. Lisaks sellele tuleb kaardistada olemasolevad andmeallikad ning nende sektorite jaoks välja töötada hindamise ja mudelite koostamise metoodika. Lõpuks tuleb kaaluda aruandluse miinimumkünniste (artikli 3 lõige 2) tagajärgi.

- Järeldused ja soovitused

Nagu jäätmete impordi- ja ekspordistatistika puhulgi, kuulub siia ettepaneku tegemine realistliku, hallatava ja (võimaluse korral) riikide eripärasid arvestava, kuid teatavaid lõppandmete kvaliteedistandardeid tagava ning kõikides riikides ühtlustatult kasutatava andmekogumismeetodi kohta.

Tulemused ja senised kogemused

2003. aasta mais saadeti ametliku kirjaga välja piiratud projektikonkursi kutse, mis oli adresseeritud Euroopa statistikasüsteemile (ESS) ning ühinevate riikide ja Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) riiklikele statistikainstituutidele. Olukorra eripära tõttu (Eurostati rahastamise otsuse hiline vastuvõtmine 2003. aastal) sõlmiti esimesed prooviuuringute toetuslepingud alles 2003. aasta detsembris. Teine piiratud projektikonkursi kutse saadeti välja 2003. aasta oktoobris ja toetuslepingud sõlmiti 2004. aasta märtsis. Käesoleva aruande koostamise ajal 2004. aasta novembris on enamik prooviuuringuid veel pooleli.

Jäätmete impordi ja ekspordi statistika

On viidud lõpule kaks jäätmete impordi ja ekspordiga seotud uuringut. 2005. aasta aprillis lõpetatakse kõik praegused uuringud. Allpool tabelis 1 on esitatud jäätmete importi ja eksporti käsitlevate prooviuuringute ülevaade. Programmis osalesid kokku 10 riiki, millest kolm on “uued” liikmesriigid ja ühinevad riigid. Enamik prooviuuringutes osalevaid asutusi on riiklikud statistikainstituudid, kuid osalevad ka keskkonnaasutused (keskkonnaministeeriumid või riiklikud keskkonnaagentuurid).

Tabel 1: Jäätmete impordi ja ekspordi statistika prooviuuringud

|Riik |Ühenduse toetus (eurodes) |Toetusesaajapoolne kaasrahastamine (%) |Kestus (kuudes) |Algus |Lõpp | |1 |Prantsusmaa |29 400 |0% |15 |dets 03 |märts 05 | |2 |Portugal |27 714 |20% |12 |nov 03 |nov 04 | |3 |Soome |40 000 |0% |12 |dets 03 |dets 04 | |4 |Saksamaa |39 889 |18% |4 |dets 03 |apr 04 | |5 |Itaalia |40 000 |19% |8 |märts 04 |jaan 05 | |6 |Rootsi |39 698 |0% |5 |märts 04 |juuli 04 | |7 |Slovakkia |25 000 |0% |11 |märts 04 |veebr 05 | |8 |Rumeenia |24 800 |0% |12 |märts 04 |märts 05 | |9 |Luksemburg |35 550 |0% |12 |apr 04 |apr 05 | |10 |Malta |24 909 |0% |12 |märts 04 |märts 05 | |Siin esitatud tulemused on esialgsed, kuna enamik uuringuid on veel pooleli. Kahe juba lõpule viidud uuringu raames peetakse jäätmete ekspordi ja impordi statistika koostamisel, eelkõige metallijäätmete, plastijäätmete, paberi- ja kartongijäätmete, klaasijäätmete, tekstiilijäätmete ja põletusjäätmete puhul kõige sobivamaks andmeallikaks väliskaubandusstatistikat.

Ühistel parameetritel ja kõikide liikmesriikide poolt kasutataval ühtlustatud nomenklatuuril põhineva kättesaadava statistika üldisi eeliseid kahjustab siiski see, et liikmesriigid kohaldavad ettevõtete halduskoormuse vähendamiseks erinevaid rahalises väärtuses esitatud künniseid. See tähendab, et andmed ei ole täielikult võrreldavad ja võivad tuua kaasa jäätmeveokoguste alahindamise. Kahjuks ei ole asjaomane väliskaubandusstatistika nomenklatuur (koondnomenklatuur – CN) ja jäätmenomenklatuur (Euroopa jäätmeklassifikatsioon statistika tarbeks – EWC-Stat) kõigi jäätmevoogude puhul võrreldavad. Näiteks kuuluvad mõnel juhul sama CN koodi alla nii jäätmed kui tooted, samas kui teiste koodide alla kuuluvad jäätmed, mille suhtes kehtib osaliselt või täielikult jäätmesaadetiste määruse aruandlusnõue. Lisaks sellele ei anna väliskaubandusstatistika otsest teavet jäätmeid tekitava tööstusharu kohta ega selle kohta, kuidas käideldakse jäätmeid importivas riigis.

Hetkel ei ole muude kui eelmainitud jäätmevoogude puhul tuvastatud ühtki teist allikat, mis võiks täiendada jäätmesaadetiste määruse alusel kogutud andmeid.

Põllumajanduses, jahinduses, metsamajanduses ja kalanduses tekkivate jäätmete statistika

Kuna enamikes liikmesriikides ei koguta korrapäraselt statistilisi andmeid kõnealustes majandustegevustes tekkivate jäätmete kohta, on pööratud selle valdkonna prooviuuringutele erilist tähelepanu. Allpool tabelis 2 on esitatud asjaomaste prooviuuringute ülevaade.

2003. aasta lõpul ja 2004. aasta alguses käivitati 15 projekti jäätmehooldustavade ja asjaomaste andmekogumisvõimaluste uurimiseks. Enamus osalevatest riikidest kuulub “vanade” liikmesriikide hulka, viis uuringut teostatakse “uutes” liikmesriikides ja ühe korraldab ühe Euroopa Majanduspiirkonda kuuluva riigi riiklik statistikainstituut. 2004. aasta novembri alguseks oli neli uuringut lõpule viidud ja enamik ülejäänud uuringuid viiakse lõpule 2005. aasta alguses. Prooviuuringutes osalevad riiklikud statistikainstituudid ja keskkonnainstitutsioonid (keskkonnaministeerium või keskkonnaagentuur).

Tabel 2: Põllumajanduses, jahinduses, metsamajanduses ja kalanduses tekkivate jäätmete statistika prooviuuringud

|Riik |Ühenduse toetus (eurodes) |Toetusesaajapoolne kaasrahastamine (%) |Kestus (kuudes) |Algus |Lõpp | |1 |Belgia |33 667 |0% |20 |okt 03 |juuni 05 | |2 |Rootsi |44 560 |10% |4 |nov 03 |mai 04 | |3 |Prantsusmaa |48 000 |65% |15 |dets 03 |märts 05 | |4 |Soome |20 000 |0% |16 |dets 03 |apr 05 | |5 |Itaalia |30 481 |0% |8 |dets 03 |aug 04 | |6 |Madalmaad |39 484 |0% |9 |dets 03 |sept 04 | |7 |Austria |47 293 |18% |12 |dets 03 |dets 04 | |8 |Saksamaa |40 000 |0% |8 |dets 03 |aug 04 | |9 |Norra |34 115 |15% |9 |apr 04 |dets 04 | |10 |Eesti |28 000 |0% |12 |märts 04 |veebr 05 | |11 |Sloveenia |29 900 |0% |8 |märts 04 |nov 04 | |12 |Slovakkia |25 000 |0% |11 |märts 04 |veebr 05 | |13 |Leedu |25 694 |0% |12 |märts 04 |märts 05 | |14 |Läti |23 058 |0% |12 |märts 04 |mai 05 | |15 |Itaalia |20 000 |0% |8 |märts 04 |nov 04 | |

Põllumajanduses tekkivate jäätmete statistika koostamine on osutunud väga keerukaks ja seepärast pööratakse sellele enim tähelepanu. Terminoloogia ja määratlused on eri aegadel ja eri riikides kogutud statistika võrdlemisel üliolulised. Lisaks sellele ei hõlma jäätmekäitluse statistika jäätmestatistika määruse II lisa 1. jao 2. punkti kohaselt jäätmeid, mis võetakse ringlusse tekkekohas. Peale selle suunatakse ka teiste sektorite jäätmeid põllumajandussektorisse. Olmekanalisatsiooni jääke, komposti ja biolagundatavate jäätmete anaeroobse kääritamise jääke kasutatakse väetise ja mullaomanduste parandajana, toidutööstuse jäätmeid saab kasutada pinnastöötluseks.

Seepärast tuleb põllumajandussektoris üksikasjalikult täpsustada, millised materjalid või ained kuuluvad jäätmestatistika aruandekohustuse alla, millistel juhtudel võetakse jäätmeid ringlusse tootmiskohas ja kuidas teatada jäätmetest, mis tekivad teistes majandussektorites, kuid mida käideldakse põllumajandussektoris.

Nendes majandustegevuse harudes tekkinud jäätmeliikide rohkuse tõttu on andmekogumisel kõige kohasem kasutada eri meetodite kombinatsiooni. Kõige sobivam tundub olevat mitmesuguste registrite või jäätmete registreerimise haldussüsteemide kasutamine. Samuti on mõeldav jäätmefaktori ühendamine kättesaadavate tegevusandmetega , kuid usaldusväärsete faktorite kindlakstegemine nõuab üksikasjalikke uuringuid. Hindamismudelite väljatöötamisel võetakse andmeallikana arvesse korralistest farmiuuringutest pärinevat statistikat.

Mitmed küsimused on veel lahtised ja nendesse loodetakse selgust tuua ülejäänud prooviuuringutega.

Finantsaspektid

Jäätmestatistika määruse artikli 4 lõikes 3 ja artikli 5 lõikes 3 nähakse ette, et “... komisjon rahastab kuni 100% nende prooviuuringute kuludest...” . Praeguse prooviuuringute programmi jaoks eraldatakse kokku 816 212 eurot, millest 326 960 on suunatud jäätmete eksporti ja importi käsitlevate prooviuuringutele ja 489 252 eurot põllumajanduse, jahinduse, metsamajanduse ja kalanduse jäätmestatistika prooviuuringutele.

Kuigi määrusega nähakse ette rahalise toetuse andmine kuni 100% ulatuses uuringute teostamiskuludest, kaasrahastavad toetusesaajad seitset uuringut kahekümne viiest. Järgmise projektikonkursil on kooskõlas ühenduse finantsmäärusega[3] nõutav vähemalt 10%-ne toetusesaajapoolne kaasrahastamine.

KOKKUVÕTE

Jäätmete impordi- ja ekspordi statistika prooviuuringute esimesed tulemused näitavad, et kuigi väliskaubanduse statistikat on peetud kõige paremaks allikaks, ei saada nimetatud allikast täielikke andmeid jäätmesaadetiste määrusega hõlmatud andmete täiendamiseks. Mitme jäätmekategooria osas, mille kohta tuleb statistikat koguda, ei ole veel konkreetset lahendust leitud ja seepärast on vaja täiendavaid uuringuid.

Põllumajanduses, jahinduses, metsamajanduses ja kalanduses tekkivate jäätmete statistika koostamisel tuleb käsitleda väga erinevaid jäätmevooge ja kõige olulisem küsimus on see, mil määral hakkab jäätmestatistika hõlmama bioorgaanilisi jäätmeid. Teine oluline tahk on põllumajandussektoris aset leidev jäätmekäitlus ja see, mil määral see kajastub jäätmestatistikas.

Mõlema prooviuuringute valdkonna raames kuulutatakse 2005. aastal välja uus projektikonkurss. Valdkondade jaotust kohandatakse seni saadud kogemusi arvestades.

2005. aasta lõpuks teavitab komisjon Euroopa Parlamenti ja nõukogu võimalustest koostada statistikat jäätmete eksporti ja importi käsitlevate prooviuuringute toimingute ja näitajate põhjal, nagu nähakse ette jäätmestatistika määruse artikli 5 lõikes 4. Samal ajal esitatakse ajakohastatud andmed põllumajanduses, jahinduses, metsamajanduses ja kalanduses tekkivate jäätmete, pakendijäätmete ning käitluse eeltoimingute ja tulemuste kohta.

[1] EÜT L 332, 9.12.2002, lk 1, määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 574/2004 (ELT L 90, 27.3.2004, lk 15).

[2] Nõukogu 1. veebruari 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 259/93 jäätmesaadetiste järelevalve ja kontrolli kohta Euroopa Ühenduses, ühendusesse sisseveo ja ühendusest väljaveo korral, EÜT L 30, 6.2.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2557/2001 (EÜT L 349, 31.12.2001, lk 1).

[3] Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa Ühenduste eelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 248, 16.9.2002).