Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2019/C 231/07)

See teade on avaldatud vastavalt 17. oktoobri 2018. aasta komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõikele 5 (1).

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Crémant de Bordeaux“

Viitenumber: PDO-FR-A0488-AM03

Teate kuupäev: 16.1.2019

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Piiritletud maatüki kogupindala

Muudatuse kirjeldus ja põhjused

Ajakohastatud on kuupäevad, millal pädevad riiklikud asutused kaitstud päritolunimetuse „Crémant de Bordeaux“ tootespetsifikaadi lisas esitatud piiritletud ala muudatused heaks kiitsid. Maatüki piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks geograafiline tootmispiirkond, mille maatükid on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

2. Geograafiline piirkond: redaktsiooniline muudatus

Muudatuse kirjeldus ja põhjused

Tootespetsifikaadi IV punkti lõike 1 alapunkti a muudeti, et võtta arvesse kommuunide halduslikke ühinemisi, ilma et see mõjutaks kaitstud päritolunimetuse „Crémant de Bordeaux“ tootmispiirkonna territooriumi.

Kustutatakse Cantenaci ja Margaux’ ning lisatakse Margaux-Cantenaci kommuun.

Aubie-et-Espessasi, Saint-Antoine’i ja Salignaci kommuunid ühinesid ja üksuse uueks nimetuseks sai Val de Virvée.

Castets-en-Dorthe’i ja Castillon-de-Castets’ kommuunid ühinesid ja üksuse uueks nimetuseks sai Castets et Castillon.

Civrac-de-Dordogne’i kommuuni nimetus on nüüdsest Civrac-sur-Dordogne.

Koonddokumendi punkti 2.6 on vastavalt muudetud.

3. Seos piirkonnaga

Muudatuse kirjeldus ja põhjused

Tootespetsifikaadi X punkti lõike 1 alapunkti a esimeses lõigus on geograafilise piirkonna kommuunide arv pärast kommuunide ühinemist muutunud, 501 asemel on 497 kommuuni, ning Gironde’i departemangu kommuunide koguarv 542 on asendunud 538 ga.

Koonddokumendi punkti 2.8 on vastavalt muudetud.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Crémant de Bordeaux (fr)

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

5. Kvaliteetvahuvein

4. Veini(de) kirjeldus

Valged ja roosad kvaliteetvahuveinid

Veinide naturaalne alkoholisisaldus on ≥ 9 mahuprotsenti.

Pärast järelkääritamist on veinide

— üldalkoholisisaldus 11 mahuprotsenti;

— lenduvate hapete sisaldus ≤ 18 meq/l;

— vääveldioksiidi üldsisaldus ≤ 150 mg/l;

— virde rikastamise korral on üldalkoholisisaldus ≤ 13 mahuprotsenti.

Veinid on kirka värvusega, püsiva vahu ning pika ja puuviljase järelmaitsega.

Peente mullide ja särava värviga valged veinid on värsked ning jõulised, iseäranis siis, kui need on valmistatud sortidest ‘Sauvignon B’ ja ‘Sémillon B’. Settel laagerdumisel ilmuvad küpsemad aromaatsed noodid, millega kaasnevad sageli ka võised või grillsaia varjundid.

Roosad veinid on valmistatud peamiselt sortidest ‘Merlot N’ ja ‘Cabernet Franc N’ ning neil on puuviljane maitse. Neid veine sobib juua, kui need on veel noored.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus milliekvivalentides liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Istutustihedus

ridadevaheline laius

Viljelustavad

Puude minimaalne istutustihedus on 4 000 puud hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 2,50 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla 0,85 meetri.

Seda istutustihedust võib vähendada kuni 3 300 puu peale hektari kohta. Sellisel juhul ei tohi ridade vahe olla suurem kui 3 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla 0,85 meetri.

Viinapuude lõikamise eeskirjad

Viljelustavad

Lubatud on ainult noorenduslõikamine (cots meetod) ja pikkade võrsete lõikamine (astes meetod).

Sortide ‘Merlot N’, ‘Muscadelle B’ ja ‘Semillon B’ puhul ei tohi pungade arv olla suurem kui 50 000 hektari ja 20 tüve kohta.

Muude sortide puhul ei tohi pungade arv olla suurem kui 60 000 hektari ja 22 tüve kohta.

Lõikamine toimub hiljemalt lehtede moodustumise staadiumis (Lorentzi skaalal 9).

Saagi transportimine

Viljelustavad

Viinamarju transporditakse mahutites, mis ei ole veekindlad ja mille laadimiskõrgus ei ületa 0,6 meetrit.

Vastuvõtt ja pressimine

Veinivalmistuse eritavad

Valge veini valmistamiseks mõeldud viinamarjad valatakse pressi tervetena.

Mis tahes kruvipressiga nõrutamis- või pressimissüsteemide kasutamine virde saamiseks on keelatud.

Mis tahes kruvipressi või kettidega pressimissüsteemide kasutamine on keelatud.

Kaalumisseadme kasutamine on kohustuslik ja see peab olema kohandatud vastavalt saagi jaoks kasutatavate mahutite tüübile.

Viinamarjade pressi etteandmise ja konveiersüsteem peavad jätma viinamarjad terveks. Eelkõige tuleb läbi vaadata või kõrvaldada kõik ummistusvastased süsteemid või vahendid, mis mõjutavad viinamarjade terveksjäämist.

Pressi laadimine peab toimuma ühekorraga selle mahule vastava kogusega. Väiksema koguse laadimine toimub vaid erandjuhul.

Viinamarjavirde eraldamine on kohustuslik.

Saagikoristuse konveiersüsteemist saadud automaatselt pressitud mahl tuleb eraldada. Seda automaatselt pressitud mahla ei võeta arvesse virde mahu arvutamisel. See saadetakse destilleerimisse enne käimasoleva turustusaasta 31. juulit.

Pressi igapäevane pesemine on kohustuslik.

Saagikoristusel kasutatavate mahutite igapäevane pesemine on kohustuslik.

Vastuvõtukoha põrand ja pressimisruum peavad olema lihtsalt puhastatavad.

Rikastamine

Veinivalmistuse eritavad

Rikastamiseks kasutatavate veinide puhul peab kääritatava suhkru sisaldus olema ≤ 5 g/l.

Järelkääritatud veinide puhul ei tohi rikastamise järel olla viinamarjavirde üldalkoholisisaldus üle 13 %.

b. Maksimaalne saagikus

78 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine ja pressimine ning veini valmistamine, kääritamine ja pakendamine toimub Gironde’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil (vastavalt 19. juuni 2017. aasta ametlikule geograafilisele koodile):

Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Arbis, Arcins, Arsac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Avensan, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Birac, Blaignac, Blaignan, Blanquefort, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Cantois, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelnau-de-Médoc, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Cissac-Médoc, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Cussac-Fort-Médoc, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Escoussans, Espiet, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grayan-et-l’Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, La Brède, La Lande-de-Fronsac, La Réole, La Rivière, La Roquille, La Sauve, Labarde, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamarque, Lamothe-Landerron, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Le Bouscat, Le Fieu, Le Haillan, Le Nizan, Le Pian-Médoc, Le Pian-sur-Garonne, Le Pout, Le Puy, Le Taillan-Médoc, Le Tourne, Le Verdon-sur-Mer, Léogeats, Léognan, Les Artigues-de-Lussac, Les Billaux, Les Eglisottes-et-Chalaures, Les Esseintes, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Les Peintures, Les Salles, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Listrac-Médoc, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Ludon-Médoc, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Macau, Madirac, Maransin, Marcenais, Marcillac, Margaux-Cantenac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulis-en-Médoc, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Paillet, Parempuyre, Pauillac, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Portets, Préchac, Preignac, Prignac-en-Médoc, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, Rimons, Riocaud, Rions, Roaillan, Romagne, Roquebrune, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Blaye, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Sainte-Colombe, Saint-Côme, Sainte-Croix-du-Mont, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Estèphe, Saint-Etienne-de-Lisse, Sainte-Eulalie, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Sainte-Hélène, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Radegonde, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Sainte-Terre, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Salaunes, Salleboeuf, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Soussans, Tabanac, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Tresses, Uzeste, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Vertheuil, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac, Yvrac.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

’Sauvignon gris G’

8. Seos(t)e kirjeldus

Geograafilise piirkonna kliimatingimused on viinamarjakasvatuseks head ja suhteliselt ühtlased; piirkond asub suurte veekogude lähedal (Atlandi ookean, Gironde’i suudmeala, Garonne’i ja Dordogne’i orud), mis on olulised temperatuuri reguleerijad. Ookeani mõju kevadkülma pehmendamisel väheneb sedamööda, mida kaugemal on piirkond merest ja suurtest orgudest ning mida lähemal on Landes’i, Saintonge’i ja Double Périgourdine’i metsamassiivid. Need iseärasused selgitavad viinapuude vähest levikut geograafilise piirkonna põhja-, lõuna ja edelaosas. See puudutab 497 Gironde’i departemangu territooriumi 538st, kusjuures välja jääb departemangu edelaosa, kus viinamarjakasvatuse asemel tegeletakse metsandusega.

Bordeaux’ viinamarjasorte kasvatakse ookeanikliimas ja neid on juba 17. ja 18. sajandist alates olnud vaja toestada tugikeppide ja hiljem levinud tugivõrestikega. Viinapuid tuleb lõigata, et saak jaguneks ühtlaselt ja lehti oleks piisavalt klorofülli sünteesiks, mis omakorda soodustab optimaalset küpsemist.

Saagikoristus optimaalse küpsuse saavutamise ajal tagab suurepärase suhkru ja happe tasakaalu, mis on vajalik nii värskuse kui ka järelkäärimise jaoks.

Kuna mullatüüpide ja kasvukohtade mõju on erinev, siis valitakse ja kohandatakse viinamarjasorte lähtuvalt keskkonnatingimustest, mis selgitab, et ajalooliselt on suundumus toota seguveine. Seega võib eristada nelja mullatüüpi:

— savi-lubjamullad ja mergli-lubjamullad, mis on väga levinud mägede nõlvadel, kuhu sobib hästi kasvama ‘Merlot N’;

— ränimullad, mis sisaldavad savi ja lubjakivi osakesi ning sobivad täiuslikult näiteks sortide ‘Merlot N’ ja ‘Sauvignon B’ kasvatamiseks;

— savika liivakivi põhised peeneid räniosakesi sisaldavad kergemad mullad, mis sobivad selliste valgete viinamarjasortide kasvatamiseks, millest valmistatakse baasveine;

— kruusamullad, mis sisaldavad kruusa, kvartsi ja suuremal või vähemal määral jämedat liiva, moodustades hästi vett läbilaskvad ning soojad terrassid, mis sobivad täiuslikult viinamarjakasvatuseks ja iseäranis ‘Cabernet Sauvignon N’ sordi jaoks.

Vastavalt oma kogemusele seoses veini valmistamisega erinevatest viinamarjasortidest, koostavad tootjad oma veinisegusid, mille koostis annab tunnistust suurepärasest viinamarjasorte ja aastakäiku puudutavast oskusteabest, et tagada veinide happesuse ja puuviljasuse kindel ning püsiv tasakaal.

Viinamarjade terviklikkuse säilitamine alates saagikoristusest kuni transpordi lõpuni ning tootespetsifikaatidega rangelt reguleeritud pressimise eeskirjad tagavad mahlade selguse. Piiratud sulfiteerimine on järelkääritamise kvaliteedi seisukohalt oluline. Settel laagerdumine, mille käigus kujunevad tertsiaalsed aroomid, süvendab veinide komplekssust.

Oma sadama ja tihedate ajalooliste sidemete kaudu teiste riikidega, mille toel loodi juba ammu struktureeritud ning võimas äritegevus, on Bordeaux’ viinamarjaistandused olnud alati ülejäänud maailma poole pööratud, toetanud ja levitanud tehnilisi uuendusi, soodustanud istanduste arengut ning võimaldanud seeläbi tugevdada, arendada ja eksportida oma oskusteavet, pidades alati silmas ilmalikke kasutusviise.

Alates eriliste sidemete loomisest Inglismaaga XII sajandil kuni Aasia turgude vallutamiseni, mis on nüüdsest veinitoodetele avatud, on Bordeaux’ viinamarjakasvatajad kohanenud muutuvate turgudega ning suhtunud samas säästvalt keskkonda, kus asuvad viinamarjaistandused. Sellest tulenevalt on toodete mitmekesisus suur ja veinide „Crémant de Bordeaux“ kasvav tootmismaht kinnitab seda dünaamikat.

Kuigi „Crémant de Bordeaux“ esindab ainult osa Bordeaux’ piirkonna veinitoodangust, ilmestab see traditsiooniliste viinamarjasortide pakutavate võimaluste rikkust ja Bordeaux’ viinamarjakasvatajate suutlikkust võtta omaks veinivalmistustehnikaid ja uuendusi. Nii roosa kui ka valge veini „Crémant de Bordeaux“ puhul on ühendatud Bordeaux’ viinamarjasordid ja traditsiooniline järelkäärimine.

Vein „Crémant de Bordeaux“ on erksa värvi, püsiva vahu ning pika ja puuviljase järelmaitsega.

Peente mullide ja särava värviga valged veinid on värsked ning jõulised, eriti kui need on valmistatud viinamarjasortidest ‘Sauvignon B’ ja ‘Semillon B’.

Settel laagerdumisel ilmuvad küpsemad aromaatsed noodid, millega kaasnevad sageli ka võised või grillsaia varjundid.

Roosad veinid on valmistatud peamiselt sortidest ‘Merlot N’ ja ‘Cabernet Franc N’ ning neil on puuviljane maitse. Neid veine sobib juua, kui need on veel noored.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Märgistus

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kaitstud päritolunimetuse nimi on kirjutatud pudelikorgi selle osa peale, mis on pudelikaelas.

Kaitstud päritolunimetusega veinide märgisel võib olla nimetatud laiem geograafiline piirkond „Vin de Bordeaux“ või „Grand Vin de Bordeaux“. Laiema geograafilise piirkonna märgistuse tähemärgid ei tohi olla suuremad (ei kõrguses ega laiuses) kui kaks kolmandikku kaitstud päritolunimetuse tähemärkide suurusest.

Pakendamine

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pakendamine kindlaksmääratud piirkonnas

Tingimuse kirjeldus

Kõik viinamarjade tootmisetapid alates viinamarjade korjamisest kuni sette eemaldamiseni peavad toimuvad määratletud geograafilises piirkonnas.

Veinid valmistatakse eranditult teise kääritamise teel klaaspudelites.

Veinide pakendamine toimub geograafilises piirkonnas, sest teine kääritamine toimub pudelis.

Villimine klaaspudelitesse, kus leiab aset järelkäärimine, võib toimuda üksnes kolm kuud pärast saagikoristust ja kõige varem 1. detsembril pärast saagikoristust.

Veine turustatakse tarbijale vähemalt kaheteistkümne kuu pikkuse valmistusperioodi lõpus alates villimiskuupäevast, sealhulgas vähemalt üks kuu pärast sette eemaldamist.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-34a23afb-32d1-416e-a4e3-e3861c548a21

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.