EUROOPA KOMISJON Brüssel,17.8.2021 COM(2021) 478 final 2021/0271(NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Rahvusvahelise Raudteeveo Valitsustevahelise Organisatsiooni (OTIF) üldkogu 15. istungjärgul



SELETUSKIRI 1.Kavandatav reguleerimisese Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel Rahvusvahelise Raudteeveo Valitsustevahelise Organisatsiooni (OTIF) üldkogu 15. istungjärgul seoses peasekretäri valimist ja teenistustingimusi käsitleva määruse kavandatava vastuvõtmisega ning muude otsustega, mis puudutavad peaassamblee kodukorra muutmist, OTIFi pikaajalise strateegia ettepanekut, õigusaktide järelevalvet ja hindamist ning ekspertide rühma tegevust ühtse raudteeõiguse suunas ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) egiidi all. 2.Ettepaneku taust 2.1.Rahvusvahelise raudteeveo konventsioon (COTIF) COTIFiga reguleeritakse OTIFi toimimist, selle eesmärke, volitusi, suhteid oma liikmetega ja tegevust üldiselt. COTIFiga on liitunud 51 riiki, sealhulgas ELi 25 liikmesriiki, v.a Küpros ja Malta. Alates 1. juulist 2011 on ka Euroopa Liit COTIFi osaline. COTIF koosneb põhikonventsioonist ja seitsmest liitest, mis moodustavad konventsiooni lahutamatu osa ja millega kehtestatakse ühtne raudteeõigus, st tehnilised funktsionaalsed nõuded ning reisijate ja kaupade veo näidislepingud (liide A: Reisijate rahvusvahelise raudteeveo leping – CIV; liide B: Kaupade rahvusvahelise raudteeveo leping – CIM; liide C: Ohtlike kaupade rahvusvaheline raudteevedu – RID; liide D: Veeremite kasutamist rahvusvahelises raudteeliikluses käsitlev leping – CUV; liide E: Taristu kasutamist rahvusvahelises raudteeliikluses käsitlev leping – CUI; liide F: Rahvusvahelises liikluses kasutatava raudteematerjali suhtes kohaldatavate tehniliste standardite kehtestamine ja ühtsete tehniliste nõuete vastuvõtmine – APTU; liide G: Rahvusvahelises liikluses kasutatavale raudteematerjalile tehnilise kasutusloa andmine – ATMF). 2.2.Euroopa Liidu ja Rahvusvahelise Raudteeveo Valitsustevahelise Organisatsiooni (OTIF) vaheline leping Nõukogu võttis 16. juunil 2011 vastu nõukogu otsuse 2013/103/EL Euroopa Liidu ja Rahvusvaheliste Raudteevedude Valitsustevahelise Organisatsiooni vahelise lepingu (Euroopa Liidu ühinemise kohta 9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsiooniga (COTIF), mida on muudetud 3. juuni 1999. aasta Vilniuse protokolliga) allakirjutamise ja sõlmimise kohta. Leping jõustus 1. juulil 2011. Nõukogu otsus 2013/103/EL sisaldab liidu deklaratsiooni pädevuse teostamise kohta (I lisa) ning nõukogu, liikmesriikide ja komisjoni sisekorda OTIFi raames toimuvate menetluste jaoks (III lisa). 2.3.OTIFi üldkogu OTIFi üldkogu on OTIFi kõrgeim otsuseid tegev organ. Üldkogu korralised istungjärgud toimuvad iga kolme aasta tagant. Üldkogu võib korraldada ka erakorralisi istungjärke. Üldkogu võtab vastu otsuseid konventsiooni muutmise ettepanekute kohta. Juhtumist sõltuvalt peavad kas kaks kolmandikku või pooled lepinguosalised vastuvõetud muudatused heaks kiitma. Üldkogu viimane korraline istungjärk toimus 2018. aasta septembris. Liit ja/või liikmesriigid osalevad selles vastavalt oma pädevusele, üldkogu kodukorrale ning liidu COTIFiga ühinemise lepingu sätetele. Üldkogu kvoorum on koos, kui enamik või kaks kolmandikku hääleõigust omavatest OTIFi lepinguosalistest on hääletamise ajal esindatud. 2.4.OTIFi üldkogu kavandatav akt Üldkogu võtab 15. istungjärgul eeldatavasti vastu teatavad õigusaktid ja haldusotsused, mis mõjutavad OTIFi tegevust. Üldkogu: –arutab peasekretäri ettepanekut koostada OTIFi pikaajaline strateegia ning võib otsustada järgmiste sammude ja tegevuste üle; –kaalub võimalust ja võib otsustada liita õigusekspertidest koosneva nõuandva töörühma ja ajutise koostöökomitee üheks ajutiseks õigusasjade ja rahvusvahelise koostöö komiteeks; –vaatab läbi OTIFi õigusaktide järelevalvet ja hindamist käsitleva otsuse ettepaneku ning võib selle vastu võtta; –võib otsustada sõnastada OTIFi seisukohad ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni ühtse raudteeõiguse algatuse kohta, eelkõige seoses kahe alternatiivse lähenemisviisiga raudteeõiguse ühtlustamiseks üleilmsel tasandil;

–võtab eeldatavasti vastu määruse ettepaneku peasekretäri valimise ja teenistustingimuste kohta; –vaatab läbi ja võib vastu võtta ettepanekud üldkogu kodukorra muutmiseks. Üldkogu otsustab ka OTIFi peasekretäri valimise, halduskomitee liikmete valimise ja eelarveraamistiku üle. 3.Liidu nimel võetav seisukoht Päevakorrapunkt 7 – OTIFi pikaajaline strateegia Peasekretär teavitab üldkogu ettepanekust koostada OTIFi pikaajaline strateegia, mis täiendab iga kahe aasta tagant koostatavat tööprogrammi. Peasekretär saatis 25. jaanuaril 2021 ringkirja, et konsulteerida OTIFi liikmetega (sealhulgas ELiga) seoses OTIFi pikaajalise strateegia ettepaneku eelnõuga. Esialgne kavatsus oli esitada arutelu tulemusi arvesse võttes muudetud ettepanek, mis võetakse vastu 2021. aasta septembris toimuval üldkogu 15. istungjärgul. ELi ettekanne OTIFi sekretariaadile esitati 17.3.2021. Selles väljendati algatuse üle heameelt, kuid osutati sellele, et strateegia eelnõu ei ole piisavalt välja töötatud ega valmis vastuvõtmiseks 15. üldkogul. Liit märkis, et OTIFi jaoks on vaja rohkem taustaanalüüsi ja ekspertide tasandil toimuvat arutelu, et töötada välja usaldusväärne, tähendusrikas ja pikaajaline strateegiline dokument. Lähtepunktiks peaks olema rahvusvahelise raudteetranspordi praeguse olukorra analüüs, sealhulgas praeguste ja tekkivate probleemide kaardistamine ning asjakohaste õiguslike, majanduslike, keskkonnaalaste ja tehnoloogiliste tõendite kaalumine. Kokkuvõte konsultatsioonide tulemustest tehakse peasekretäri 15. üldkogu koosolekudokumendis. Selles märgitakse muu hulgas, et praegu on veel liiga vara teha lõplik otsus pikaajalise strateegia eelnõu kohta, ning tehakse ettepanek jätkata ja süvendada arutelu OTIFi sees ja väljaspool seda. Seejärel esitatakse uus muudetud ettepanek pikaajalise strateegia kohta vastuvõtmiseks järgmisel üldkogul, mis on kavandatud 2024. aasta sügiseks. Ettepanek võtta vastu otsus 15. üldkogul on kooskõlas üldiste märkustega, mille liit esitas konsultatsiooniprotsessi käigus, ning seetõttu tuleks seda toetada. Liidu seisukoht selles küsimuses OTIFi edasiste arutelude käigus peaks olema tagada, et: –OTIFi pikaajaline strateegia on kooskõlas ELi Euroopa ja Aasia ühendamise strateegia ning ELi asjaomaste raudteetranspordi poliitiliste eesmärkidega, sealhulgas seoses majanduslike ja sotsiaalsete muutuste (nt rohe- ja digipööre, üleilmastumine) mõju all olevate raudteesektori käimasolevate ja tulevaste arengusuundadega; –OTIFi pikaajaliste strateegiliste eesmärkide väljatöötamine hõlmab piisavalt organisatsiooni eesmärke, nagu on sätestatud COTIFi artiklis 2, ega too kaasa OTIFile uute eesmärkide lisamist ja/või olemasolevate eesmärkide tõlgenduse väljatöötamist, mis tähendaks OTIFi pädevuse laiendamist; –pikaajalise strateegia võimalikku mõju OTIFi korraldusele ja ressurssidele hinnatakse ja dokumenteeritakse osana muudetud ettepaneku eelnõust; –strateegiat rakendatakse pärast üldkogu poolt vastuvõtmist peamiselt olemasolevate vahendite ja menetluste abil, nagu on sätestatud COTIFis (tööprogramm, eelarve, juhtimisaruanded, organite tegevus jne). Päevakorrapunkt 8 a) – Aruanne ajutise koostöökomitee ja õigusekspertide töörühma tegevuse kohta Üldkogu teavitatakse ajutise koostöökomitee ja õigusekspertide töörühma tegevusest ajavahemikul 2019–2021 (SG-21018-AG 15/8.1). Komitee kaalub peasekretäri ettepanekut liita nende kahe organi tegevus ühe ajutise õigusasjade ja rahvusvahelise koostöö komitee alla. OTIFi institutsiooniline raamistik on määratletud COTIFi III jaotises (struktuur ja toimimine). COTIFi artiklis 13 on määratletud OTIFi organid, sealhulgas üldkogu, halduskomitee, läbivaatamiskomitee, ohtlike kaupade veo ekspertide komitee (RIDI eksperdikomitee), raudteevedude lihtsustamise komitee, tehniliste ekspertide komitee ja peasekretär. Kõnealuse artikli lõikes 2 on samuti sätestatud: „Üldkogu võib otsustada luua ajutiselt muid erikomiteesid konkreetsete ülesannete täitmiseks.“ Sellest tulenevalt ei muudaks peasekretäri ettepanek luua ajutiselt ajutine õigusasjade ja rahvusvahelise koostöö komitee OTIFi institutsioonilist raamistikku. Peasekretäri esitatud aruandest selgub, et ajutine koostöökomitee ja õigusekspertide töörühm on oma ülesandeid tõhusalt täitnud ning näidanud oma väärtust seoses OTIFi õiguse väljatöötamise ja rahvusvahelise koostöö tugevdamisega. Oma 2021. aasta aprillis toimunud neljandal istungjärgul leppisid kaks organit kokku ühises ettepanekus korraldada oma töö tulevikus ümber ja seega vähendada halduskoormust, luues ühe ühtse ajutise komitee. Ümberkorralduse ettepanek on seega asja- ja nõuetekohane. Ajutise koostöökomitee ja õigusekspertide töörühma nelja istungi jooksul märgiti, et liikmed olid mõlemal koosolekul tavaliselt samade OTIFi liikmete esindajad. Lisaks on OTIFi tegevuse puhul enamikul rahvusvahelise tasandi koostööd vajavatel teemadel tugev õiguslik mõõde. Uue ajutise õiguskomisjoni loomine ja rahvusvaheline koostöö vähendaks tõhusalt OTIFi sekretariaadi halduskoormust, kuid tugevdaks ka OTIFi suutlikkust parandada COTIFi kohaldamist ja aidata kaasa rahvusvahelise raudteetranspordi probleemide lahendamisele üleilmsel tasandil (vt nt päevakorrapunkt 8 d).

Seepärast tuleks ettepanekut toetada, tingimusel et järgitakse järgmist tähelepanekut. Uue ajutise komitee kavandatav mandaat hõlmab asjakohaselt ajutise koostöökomitee ja õigusekspertide töörühma volitusi, välja arvatud ühe elemendi puhul. 13. üldkogu otsustas, et ajutine koostöökomitee peab kooskõlastama oma tegevuse COTIFi artikli 13 §-s 1 määratletud organitega (st üldkogu, halduskomitee, läbivaatamiskomitee, ohtlike kaupade veo ekspertide komitee, raudteevedude lihtsustamise komitee, tehniliste ekspertide komitee ja peasekretär). See element puudub otsuse ettepaneku tekstis. Peasekretär teeb ettepaneku volitada ohtlike kaupade veo ekspertide komiteed ja tehniliste ekspertide komiteed üksnes nende vastava pädevuse piires tegema otsuseid koostöö kohta teiste rahvusvaheliste organisatsioonide ja ühendustega ning teavitama õigusasjade ja rahvusvahelise koostöö ajutist komiteed oma tegevusest rahvusvahelise koostöö valdkonnas ning vajaduse korral kooskõlastama seda nendega. Liit võib seda elementi toetada. Samas on oluline ja vajalik, et ajutine õigusasjade ja rahvusvahelise koostöö komitee ise kooskõlastaks oma tegevust teiste OTIFi alaliste organitega. Kuna ajutise komitee loomine on võimalik ainult ajutiselt, on vaja kindlaks määrata 15. üldkogul antavate volituste kestus (kolm või kuus aastat). Selleks et hõlbustada üldkogu tegevuse jälgimist, oleks soovitav, et uus ajutine komitee loodaks esimeseks kolmeaastaseks perioodiks, mida saaks vajaduse korral uuendada. Liit peaks toetama otsuse ettepaneku vastuvõtmist, tingimusel et ajutise õigusasjade ja rahvusvahelise koostöö komitee volitused on kehtestatud esimeseks kuni kolmeaastaseks perioodiks ning et need hõlmavad nõuet kooskõlastada oma tegevust COTIFi artikli 13 §-s 1 määratletud organitega. Päevakorrapunkt 8 b) – Õigusaktide järelevalve ja hindamine Õigusekspertidest koosnev nõuandev töörühm koostas ettepaneku õigusaktide järelevalvet ja hindamist käsitleva otsuse kohta ning lisas sellele selgitavad märkused. Kavandatud otsuses on sätestatud OTIFi õigusaktide järelevalve- ja hindamispoliitika korraldamise ja rakendamise õigusnormid (kohaldamisala, planeerimine ja prioriteetide seadmine, koostöö, andmete kogumine, hindamine ja järelmeetmed) kooskõlas OTIFi 2020.–2021. aasta tööprogrammi eesmärkidega. Vastavalt oma töökavale kaalus õigusekspertide töörühm mitmeid COTIFi õigusliku raamistiku järelevalve- ja hindamispoliitika loomisega seotud küsimusi. Töörühm töötas välja õigusnormide eelnõud, mis põhinevad sekretariaadi koostatud ettepanekul ja mida arutati artiklite kaupa. Oma neljandal istungjärgul vormistas töörühm otsuse eelnõu ja sellele lisatud selgitavad märkused edastamiseks üldkogu 15. istungile. Kavandatud otsusega vormistatakse ja rakendatakse COTIFi artikli 2 § 1 punktis e sätestatud OTIFi ülesanne teostada järelevalvet kõigi organisatsioonis kehtestatud eeskirjade ja soovituste (õigusaktide) kohaldamise üle. Selleks kehtestatakse otsuse eelnõus OTIFi peasekretäri ja OTIFi liikmete suhtes erinõuded, eelkõige: peasekretär jälgib ja hindab süstemaatiliselt konventsiooni rakendamist (otsuse eelnõu artikli 2 § 1); OTIFi organitel on õigus algatada oma pädevuse raames konkreetse õigusakti või selle erisätete kohaldamise järelevalvet ja hindamist. Peasekretär võib algatada mis tahes õigusakti järelevalve ja hindamise (otsuse eelnõu artikli 1 § 2); OTIFi liikmed teevad koostööd peasekretäriga ja esitavad kogu asjakohase teabe õigusaktide järelevalveks ja hindamiseks (otsuse eelnõu artikli 4 § 1). Liit peaks toetama õigusaktide järelevalvet ja hindamist käsitleva otsuse vastuvõtmist üldkogu poolt ning kiidab heaks selgitavad märkused. Päevakorrapunkt 8 c) – Üldkogu kodukorra muutmine seoses osalemise ja esindamisega (volitused) Õigusekspertide töörühm valmistas ette ettepanekud muuta üldkogu kodukorra (artiklid 4–7) volitusi käsitlevaid sätteid nende parandamiseks ja selgitamiseks, et üldkogu saaks need läbi vaadata ja vastu võtta. Kavandatud muudatused on rangelt halduslikku laadi ning nende eesmärk on parandada menetlust, mis hõlmab üldkogus osalevate OTIFi liikmete volikirju ning volituste delegeerimist ja hääleõigust. Liit peaks toetama üldkogu poolt kodukorra artiklite 4–7 muudatuste vastuvõtmist ja kiitma heaks vastavad selgitavad märkused. Päevakorrapunkt 8 d) – ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni algatus ühtse raudteeõiguse kohta Teema on seotud rahvusvahelise raudteeliikluse õiguse harmoniseerimise ja ühtlustamisega Euraasias, mida praegu juhitakse kahe eri õiguskorra alusel: –COTIF, mida haldab Rahvusvahelise Raudteeveo Valitsustevaheline Organisatsioon (OTIF), kuhu kuulub 51 riiki, sealhulgas 25 ELi liikmesriiki, ja Euroopa Liit alates 2011. aastast; –rahvusvahelise raudteekaubaveo kokkulepe (SMGS), mida haldab Raudteede Koostööorganisatsioon (OSJD), kuhu kuulub 29 riiki, sealhulgas 9 ELi liikmesriiki Ida-Euroopast. OTIFi eeskirjad hõlmavad igat liiki lepinguid, mis käsitlevad rahvusvahelist raudteeliiklust, sealhulgas kaupade vedu, reisijatevedu, ohtlike kaupade vedu ning taristu ja sõidukite kasutamist. OTIFi eeskirjad hõlmavad ka ohutus- ja koostalitlusnõudeid. 1956. aastal loodud OSJD liikmed on Venemaa Föderatsioon, Hiina ja enamik Kesk-Aasia riike ning kõikides lepingutes kaupade rahvusvahelise raudteeveo kohta läbi ühe nimetatud riigi tuleb kohaldada OSJD eeskirju. Selle tulemusena peavad lastisaatjad ja raudtee-ettevõtjad, kes osutavad raudteekaubaveo teenuseid Euroopa ja Hiina vahel, sõlmima kaks eraldi lepingut kahe eri õigus- ja vastutuskorra alusel. Seda peetakse takistuseks Euroopa ja Aasia vahelise raudteeliikluse kasvule ning raudteetranspordi konkurentsivõimele seda tüüpi teenuste puhul. ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni ühtse raudteeõiguse algatuse eesmärk on need küsimused lahendada. See algas 2011. aastal ühtse raudteeõiguse loomist käsitleva eksperdirühma vormis, kelle ülesanne on töötada välja lähenemisviis raudteetranspordi õiguse ühtlustamiseks, et parandada Euroopa-Aasia raudteekaubaveoteenuste konkurentsivõimet. Rühm koondas eksperte Venemaa Föderatsioonist, Šveitsist, Türgist, mitmest ELi liikmesriigist, Euroopa Komisjonist (vaatleja) ning asjaomastest rahvusvahelistest raudteeorganisatsioonidest, ühendustest ja raudtee-ettevõtetest (nt OTIF, OSJD, CIT, Russian Railways, Deutsche Bahn, PKP Cargo). Eksperdirühm pidi oma viimase mandaadi (2018–2021) jooksul välja töötama õiguslikult siduva õigusakti, võttes arvesse varasemate volituste alusel välja töötatud kaupade veolepingu jaoks URLi õigusnormide eelnõud. Rühm ei suutnud siiski saavutada konsensust kahe erineva ja vastandliku lähenemisviisi vahelise püsiva lõhe tõttu: ELi eksperdid pooldavad pragmaatilist ja etapiviisilist lähenemisviisi, alustades esimese sammuna sellise veo konventsiooni URLi lepingu vastuvõtmisega (sarnaselt maanteetranspordi CMR-konventsiooniga), mis võiks eksisteerida koos OTIFi ja OSJD asjakohaste eeskirjadega; selle lähenemisviisi toetamiseks esitas komisjon 2019. aasta aprillis analüütilise dokumendi, mida enamik eksperte tervitas ja toetas. Teisest küljest edendab Venemaa Föderatsioon sellise üleilmse raamkonventsiooni vastuvõtmist, mis hõlmab kogu raudteetranspordi õiguse spektrit, st OTIFi eeskirjade kogu praegust kohaldamisala ja mitmeid ELi raudteeõigustiku valdkondi; selle lähenemisviisiga nähakse ette nii OTIFi kui ka OSJD tegevuse lõpetamine, et luua uus ÜRO eriagentuur, mida ei ole veel määratletud/korraldatud. Oma emaasutusele raudteetranspordi töörühmale (SC.2) esitatud aruandes leiab eksperdirühm 2021. aasta novembris, et rühm oli oma ülesande täitnud pärast seda, kui ta oli 2020. aasta septembris ja 2021. aasta jaanuaris pidanud kaks lisaistungit.

Eksperdirühm nõustus esitama ühe konkreetse väljunddokumendi pealkirjaga „Convention on the contract for international carriage of goods by rail as a first Convention of a system of Unified Railway Law Convention“ (rahvusvahelise raudteekaubaveo lepingu konventsioon kui ühtse raudteeõiguse konventsiooni süsteemi esimene konventsioon). Kuigi käesolevas dokumendis esitatakse sätted preambulist põhisäteteni ja lõppsäteteni, mis koos moodustavad veokonventsiooni URL-lepingu eelnõu, ei suutnud eksperdirühm kõnealuste sätete osas täielikult kokku leppida ega neid seega lõplikult vormistada, sest ei suudetud ületada erinevusi URLi lähenemisviisides, nagu on kirjeldatud allpool: „5. (…) Lähenemisviis A – luuakse ühtsed eeskirjad Euroopa-Aasia transpordikoridoride loomiseks valdkondades, kus tööstus neid hädasti vajab – st veoleping –, jättes samal ajal puutumata kaks olemasolevat raudteeorganisatsiooni ja õiguslikud eeskirjad (eelkõige CIM ja SMGS), mida kohaldatakse nende territooriumil toimuva kaubaveo suhtes (sidusõigus); ECE/TRANS/SC.2/GEURL/2021/3 sisaldab rahvusvahelise raudteekaubaveo lepingu suhtes kohaldatavat õiguskorda, mida loetakse sidusõiguse eesmärgiks. Selle võiks ametlikult kiiresti konventsioonina vastu võtta ja seejärel hõlbustada kaupade vedu Euroopa-Aasia koridorides, mis vastavad nii raudtee-ettevõtjate kui ka asjaomase tööstusharu vajadustele; ning Lähenemisviis B – ühtsete õiguslike eeskirjade kehtestamine mis tahes piiriülese raudteetranspordi suhtes Euroopa-Aasia piirkonnas, mis asendavad olemasolevaid CIM- ja SMGS-süsteeme ja mis jõustuvad ainult pärast seda, kui kõik lisad (nt taristu, veeremi, vaguneid käsitleva õiguse, ohtlike kaupade veo kohta jne) on läbi räägitud ja vastu võetud. Tööstusel ei ole kiiret nõudlust kolmanda õiguskorra järele, sest CIMi/SMGSi saateleht võimaldab tõrgeteta raudteeveoteenuseid. ECE/TRANS/SC.2/GEURL/2021/3 ei vasta sellele lähenemisviisile. (…). 6. Lähenemisviisi A järgimisel oleks URLCoC konventsioon koostatud ECE/TRANS/SC.2/GEURL/2021/3 alusel nii, et see toimiks rahvusvahelise sidusõigusena, mida selle lepinguosalised saaksid kohe vabatahtlikult kohaldada kaupade raudteeveole Euroopa-Aasia transpordikoridorides, jättes COTIFi/CIMi konventsiooni ja SMGS-kokkulepe muutmata. 7. Lähenemisviisi B järgimisel võiks Euroopa-Aasia raudteetranspordi toimingute jaoks välja töötada URLi kui ühtse õiguslike eeskirjade kogumi, mis selle vastuvõtmisel asendaks CIMi ja SMGSi. See oleks siiski jäänud välja eksperdirühma pädevusest, mille kohaselt tuleb rühmal lisaks veolepingu konventsiooni lõplikule vormistamisele ainult välja selgitada muud rahvusvahelise raudteekaubaveoga seotud probleemid. 8. Eespool esitatut silmas pidades kutsub eksperdirühm raudteetranspordi töörühma (SC.2) üles tegema kokkuvõtet kahest lähenemisviisist.“ Võttes arvesse võimalikku mõju OTIFi tegevusele, tegi OTIFi 13. üldkogu õigusekspertide töörühmale ülesandeks arutada ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni algatust ühtse raudteeõiguse kohta. Õigusekspertide töörühm võttis oma neljandal istungjärgul teadmiseks OTIFi sekretariaadi koostatud raudteeõiguse ühtlustamist käsitleva aruande ajakohastatud versiooni. Töörühm arutas kahte eespool kirjeldatud lähenemisviisi ja jõudis järgmistele järeldustele: „COTIFi/CIMi ja SMGSi vaheline sidusõigus ei läheks vastuollu COTIFiga ega kattuks sellega tingimusel, kui selle eesmärk on vältida mis tahes vastuolu CIM URi ja SMGSiga ning kui see täidaks lünga rahvusvaheliste vedude eeskirjades, kui CIM URi ja SMGSi ei saa kohaldada kogu teekonna jooksul (Euroopa ja Aasia vaheline liiklus). Ühtsed õiguslikud eeskirjad, mida kohaldatakse mis tahes piiriülese raudteetranspordi suhtes Euroopa-Aasia piirkonnas ja millega asendatakse olemasolevaid OTIFi ja OSJD õigussüsteeme, on vastuolus COTIFiga ja kattuvad sellega. Sellist ühtset korda saab arendada ainult OSJD ja OTIFi ning nende liikmete selge poliitilise pühendumise ja osalemisega. Selline lähenemisviis tooks kaasa ka kahe järeleproovitud ja usaldusväärse õiguskorra COTIFi/CIMi ja SMGSi denonsseerimise ning OTIFi ja OSJD tegevuse lõpetamise.“ Selle põhjal teeb OTIFi peasekretär ettepaneku, et üldkogu peaks: (1)võtma teadmiseks peasekretäri aruande ja õigusekspertide töörühma järeldused raudteeõiguse ühtlustamise võimalike lähenemisviiside kohta; (2)toetama COTIFi/CIMi ja SMGSi vahelise sidusõiguse loomist ja vastuvõtmist, et hõlbustada rahvusvahelist raudteekaubavedu Euroopa ja Aasia vahel, tingimusel et see õigus ei lähe vastuollu CIM URi ja SMGSiga; (3)tegema peasekretärile ülesandeks jätkata osalemist ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni töös, mille eesmärk on ühtlustada raudteeõigust, ning ajutise õigusasjade ja rahvusvahelise koostöö komitees, et teostada järelevalvet ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni raudteeõiguse ühtlustamist käsitlevat projekti üle; (4)kordama oma 13. istungjärgul tehtud otsust, millega üldkogu tunnistab, et ta peab eelnevalt võtma vastu otsuse rahvusvahelise raudteeõiguse mis tahes uue teksti ettevalmistamisel osalemise kohta, mille kohaldamisala ja eesmärgid võivad olla vastuolus COTIFi kohaldamisala ja OTIFi eesmärkidega või kattuvad nendega osaliselt. Võttes arvesse UNECE raudteetranspordi töörühma 74. istungjärku 2021. aasta novembris, on oluline, et OTIF võtaks selge seisukoha URL-algatuse suhtes. Kavandatava otsuse elemendid on ühtsed ja toetavad lähenemisviisi, mida ELi liikmesriikide eksperdid pooldavad ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) ühtse raudteeõiguse loomist käsitlevas eksperdirühmas. Seepärast peaks liit toetama kõiki kavandatava otsuse eespool loetletud nelja elementi. Päevakorra punkt 9 – Eeskirjad peasekretäri valimise ja teenistustingimuste kohta 13. üldkogu tegi halduskomiteele ülesandeks uurida struktuurilist lahendust ajutise peasekretäri ametisse nimetamiseks ning valmistada ette peasekretäri valimise suhtes kohaldatavad üksikasjalikud eeskirjad. Halduskomitee palus oma 130. istungjärgul 2019. aasta veebruaris õigusekspertide töörühmal uurida ajutise peasekretäri määramist ja peasekretäri valimist ning esitada ettepanekud nende kahe küsimuse reguleerimiseks. Tuginedes parimatele rahvusvahelistele tavadele ja OTIFi raames saadud kogemustele, tegi sekretariaat ettepaneku võtta vastu õiguslikult siduv õigusakt. Selliste eeskirjade üle peaks otsustama ja need vastu võtma üldkogu. Õigusekspertide töörühm koostas peasekretäri valimise ja teenistustingimuste määruse ettepaneku koos selgitavate märkustega ning üldkogu kodukorra (peasekretäri valimise kohta) muutmise ettepaneku koos selgitavate märkustega.

Kõnealuses päevakorrapunkti põhidokument on „Ettepanek: Määrus peasekretäri valimise ja teenistustingimuste kohta“ (Dokumendi SG-21022-AG 15/9 1. lisa). Sellega kehtestatakse ulatuslik õigusraamistik, mis hõlmab kõiki kõnealuse teema põhiaspekte (valimispõhimõtted, kvalifitseerimiskriteeriumid, kandideerimiskutse, taotlused, elulookirjeldus, tõend hea tervise kohta, taotluste esitamine ja läbivaatamine, läbipaistvus, hääletamine, teenistustingimused, vaba ametikoht). Samuti nähakse sellega ette nn kandidaatide foorum, mis on mitteametlik kohtumine kandidaatide esitamiseks. Halduskomitee kutsub kandidaatide foorumi kokku vähemalt neli nädalat enne üldkogu istungit, kus valimine toimub. Ettepaneku põhjendus on esitatud selgitavates märkustes: „1. Reeglina otsustatakse liikmesriikide eelistatud kandidaatide üle üldkogu ees ja seega tuleb nii kandidaatidele kui ka liikmetele anda võimalus kohtuda enne üldkogu istungit. (…) 3. Kandidaatide foorum annab kõigile kandidaatidele võimaluse vähemalt mitu nädalat enne üldkogu toimumist tutvustada ennast ja oma seisukohti kõigile OTIFi liikmetele võrdsetel alustel. See mitte ainult ei annaks kõigile kandidaatidele rohkem nähtavust, vaid võimaldaks ka liikmetel enne valimisi piisavalt järele mõelda ja nõu pidada. 4. Foorum peaks koosnema iga kandidaadi esitlustest, millele järgneb võimalus esitada küsimusi ja saada vastuseid. (…) 7. Arvestades protsessi tundlikku iseloomu ja selleks, et austada kandidaatide väärikust ning tagada kandidaatide ja liikmete vahel avameelsem suhtlemine, võivad osaleda üksnes liikmed.“ Üldiselt parandaks kavandatav määrus OTIFi peasekretäri valimisprotsessi tõhusust ja läbipaistvust. Õigusekspertide töörühma arutelude käigus toimus aga ka süvendatud arutelu keelenõuete sätte üle, mis on osa OTIFi peasekretäri ametikohale kandideerijate kvalifitseerimiskriteeriumidest (määruse ettepaneku artikkel 5 c), milles on sätestatud: „Inglise keele ja vähemalt ühe teise OTIFi töökeele (prantsuse või saksa keel) oskus. Ühe keele puhul on vajalik vilunud keelekasutaja tasand ja teise keele puhul iseseisva keelekasutaja tasand kooskõlas Euroopa keeleõppe raamdokumendiga (European Framework of Reference for Language – CEFR).“ Erinevalt varem OTIFi peasekretäri ametikohale kandideerijate suhtes kohaldatud kvalifitseerimiskriteeriumidest (OTIFi kõigi kolme töökeele oskus, mis võimaldab ühes töökeeles kergesti ja ladusalt töötada) rõhutatakse kavandatud määruses sõnaselgelt inglise keele oskust. Lisaks on vaja osata ainult kahte OTIFi kolmest töökeelest. Selgitavates märkustes märgitakse: „Teiste keelte ja eelkõige OTIFi kolmanda töökeele oskus on siiski eelis. Lisaks tuleb märkida, et inglise keelt kasutatakse peamiselt väliskoosolekutel (erinevalt OTIFi sisekoosolekutest) ja välissuhtluses.“ Vaatamata eespool esitatud selgitusele ei näi kõnealune säte olevat kooskõlas COTIFi artikli 1 §-ga 6, milles on sätestatud, et: „Organisatsiooni töökeeled on inglise, prantsuse ja saksa keel. Üldkogu võib kasutusele võtta ka muid töökeeli.“ 2019. aastal toimunud eelmistel valimistel oli viis kõrgetasemelist kandidaati, kes olid eri rahvustest (prantsuse, saksa, itaalia, hollandi, austria), millest nähtub, et seni kohaldatud keelekriteeriumid – OTIFi kõigi kolme töökeele tundmine koos oskusega ühes töökeeles hõlpsalt ja ladusalt töötada – ei ole olnud takistuseks kõrge kvalifikatsiooniga spetsialistide OTIFi peasekretäri ametikohale kandideerimisel. Komisjon leiab, et liit peaks toetama peasekretäri valimise ja teenistustingimuste määruse vastuvõtmist, kuid nõudma artikli 5 (kvalifitseerimiskriteeriumid) muutmist, et vältida OTIFi kolme töökeele vahelist diskrimineerimist. Samuti peaks liit toetama istungil muudetud selgitavate märkuste heakskiitmist seoses määruse artikli 5 kavandatava muudatusega. Liit peaks samuti toetama peasekretäri valimise ja teenistustingimustega seotud üldkogu kodukorra artiklite 10 ja 22 muudatusettepanekute vastuvõtmist ning selgitavate märkuste heakskiitmist. Päevakorrapunkt 10 – Üldkogu kodukorra muutmine Nagu on märgitud päevakorra punktides 8 c ja 9, teeb üldkogu otsuse oma kodukorra muutmise ettepanekute kohta. Üldkogu kodukorra artikli 27 kohaldamisel peaks üldkogu esitama läbivaatamiseks ja vastuvõtmiseks kodukorra kõigi muudatuste konsolideeritud versiooni. Koondettepanek üldkogu kodukorra muutmiseks on esitatud koosoleku dokumendi SG-21024-AG 15/10 1. lisas. Samuti sisaldab see mõningaid keelelisi parandusi mõne dokumendi saksakeelses tekstis (dokumendi SG-21022-AG 15/9 4. lisa) ning seal tehakse ettepanek muuta kodukorra artiklit 28 „Jõustumine“ nii, et see jõustuks esimesel päeval pärast üldkogu 15. istungjärku. Kooskõlas päevakorrapunktides 8 c ja 9 esitatud seisukohtadega peaks liit toetama üldkogu kodukorra artiklite 4–7, 10, 22 ja 28 muudatuste vastuvõtmist ning asjaomaste selgitavate märkuste heakskiitmist. 4.Õiguslik alus 4.1.Menetlusõiguslik alus 4.1.1.Põhimõtted Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud võtta vastu otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“ Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“.. 4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul OTIFi üldkogu on lepinguga, s.t rahvusvahelise raudteeveo konventsiooniga (COTIF) ettenähtud organ. OTIFi üldkogu poolt vastu võetud õigusaktid kujutavad endast õigusakte, millel on õiguslik mõju, nagu on selgitatud eelmises jaos. Kavandatavad aktid ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku. Seega on kavandatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

4.2.Materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning ühte neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus. Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud raudteetranspordiga. Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 91. 4.3.Kokkuvõte Kavandatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikkel 91 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9. 5.Kavandatava akti avaldamine Kuna OTIFi 15. üldkogu õigusaktiga ei muudeta COTIFi konventsiooni ega selle liiteid, on asjakohane see pärast vastuvõtmist avaldada Euroopa Liidu Teatajas. 2021/0271 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Rahvusvahelise Raudteeveo Valitsustevahelise Organisatsiooni (OTIF) üldkogu 15. istungjärgul EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91, koostoimes artikli 218 lõikega 9, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1)Euroopa Liit ühines 9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsiooniga (edaspidi „COTIF“), mida on muudetud 3. juuni 1999. aasta Vilniuse protokolliga, kooskõlas nõukogu otsusega 2013/103/EL. (2)OTIFi üldkogu (edaspidi „üldkogu“) loodi kooskõlas COTIFi artikli 13 lõike 1 punktiga a. (3)Liit osaleb üldkogus kooskõlas COTIFiga, üldkogu kodukorraga ja liidu COTIFiga ühinemise lepinguga. (4)Üldkogu peaks oma 28. ja 29. septembriks 2021 kavandatud 15. istungjärgul otsustama järgmise üle: OTIFi pikaajalise strateegia ettevalmistamine; peasekretäri valimise ja teenistustingimuste määruse ettepanek; ettepanek liita õigusekspertidest koosnev nõuandev töörühm ja ajutine koostöökomitee üheks ajutiseks õigusasjade ja rahvusvahelise koostöö komiteeks; OTIFi õigusaktide järelevalvet ja hindamist käsitleva otsuse ettepanek; üldkogu kodukorra muudatuste ettepanek.