Soovitus: NÕUKOGU OTSUS, mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid /* KOM/2011/0433 lõplik - 2011/ () */





ê 2010/320/EL Soovitus: NÕUKOGU OTSUS, mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid (uuesti sõnastatud) EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 9 ja artiklit 136, võttes arvesse komisjoni soovitust, ning arvestades järgmist: ò uus (1) Nõukogu 10. mai 2010. aasta otsust, mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid (2010/320/EL)[1] on mitmel korral[2] oluliselt muudetud. Kuna sellesse tuleb teha uusi muudatusi, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada. ê 2010/320/EL põhjendus 1 (2) ELi toimimise lepingu artikli 136 lõike 1 punktiga a on ette nähtud võimalus võtta meetmeid nende liikmesriikide suhtes, kelle rahaühik on euro, et tõhustada asjaomaste liikmesriikide eelarvedistsipliini koordineerimist ja järelevalvet. ê 2010/320/EL põhjendus 2 (3) ELi toimimise lepingu artiklis 126 on sätestatud, et liikmesriigid hoiduvad ülemäärasest riigieelarve puudujäägist, ning sellega on ette nähtud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus. Stabiilsuse ja kasvu pakt, mille ennetavate sätetega rakendatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, on raamistik, millega toetatakse usaldusväärse eelarvepositsiooni kiiret taastamist soodustavat valitsuse poliitikat, võttes arvesse majanduse olukorda. ê 2010/320/EL põhjendus 3 (4) Nõukogu otsustas 27. aprillil 2009 kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 6, et Kreekal on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning esitas vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 ja nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta)[3] artikli 3 lõikele 4 soovituse ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks hiljemalt 2010. aastaks. Samuti kehtestas nõukogu Kreekale tõhusate meetmete võtmise tähtpäevaks 27. oktoobri 2009. Nõukogu tegi 30. novembril 2009 kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 8 kindlaks, et Kreeka ei olnud võtnud tõhusaid meetmeid; seetõttu teatas nõukogu 16. veebruaril 2010 Kreekale kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 9, et Kreeka peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldama hiljemalt 2012. aastaks (edaspidi „nõukogu artikli 126 lõike 9 alusel tehtud otsus”). Nõukogu kehtestas tõhusate meetmete võtmise tähtpäevaks 15. mai 2010. ê 2010/320/EL põhjendus 4 (5) Määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 5 lõikes 2 on sätestatud, et kui kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 9 on võetud tõhusaid meetmeid ja kui pärast kõnealuse teatise vastuvõtmist leiavad aset ootamatud majandust kahjustavad sündmused, millel on riigi rahandusele märkimisväärne negatiivne mõju, võib nõukogu teha komisjoni soovituse alusel otsuse võtta vastu muudetud teatis vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 9. ê 2010/320/EL põhjendus 5 (kohandatud) ð uus (6) Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosis, mille alusel esitati Kreekale esialgne teatis, eeldati, et SKP väheneb 2010. aastal ¼ % ja hakkab taas suurenema 2011. aastal, mil prognoositakse 0,7 % majanduskasvu. Praegu prognoositakse 2010. aastalks Ö toimus Õ SKP reaalkasvu Ö suurem vähenemine Õ järsku langust, Ö mis eeldatavalt jätkub Õ millele järgneb 2011. aastal täiendav langus. Seejärel peaks majanduskasv hakkama prognooside kohaselt järk-järgult taastuma. Majandusstsenaariumi märkimisväärne halvenemine tähendab vastavalt ka riigi rahanduse väljavaadete halvenemist, kui poliitikat ei muudeta. Lisaks korrigeeriti valitsemissektori 2009. aasta eelarve puudujääk ülespoole (puudujääk suurenes nõukogu artikli 126 lõike 9 alusel tehtud otsuse tegemise ajal prognoositud 12,7 protsendilt SKPst 13,6 protsendile SKPst vastavalt eelarvet käsitlevale teatisele, mille Kreeka esitas 1. aprillil 2010)[4] ja on oht, et seda korrigeeritakse veelgi ülespoole (vahemikus 0,3–0,5 % SKPst) pärast seda, kui Eurostat on Ö viis Õ lõpule viinud koos Kreeka statistikaametiga korraldatava uurimise[5] ð , korrigeeriti see 15,4 %-ni SKPst ï. Peale selle ollakse turgudel mures riigi rahanduse väljavaadete pärast, mis on tinginud valitsemissektori võla riskipreemia järsu suurenemise, raskendades veelgi valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla edasise arengu kontrolli all hoidmist. Esialgne hinnang, mille komisjon koostas 2010. aasta märtsis, näitas, et Kreeka rakendas 2010. aasta puudujäägieesmärgi saavutamiseks kavandatud fiskaalmeetmeid nõuetekohaselt. Majandusstsenaariumi järsk muutus tähendab aga, et need kavad ei kehti enam. Tulenevalt otsesest ohust valitsemissektori krediidivõimele on aasta jooksul vaja võtta veel karmimaid meetmeid. Võttes arvesse praegu prognoositavat majanduslangust, on eelarvepuudujäägi vähendamise algselt kavandatud kava elluviimine ebarealistlik. Võib väita, et Kreekas on aset leidnud ootamatud majandust kahjustavad sündmused, millel on riigi rahandusele märkimisväärne negatiivne mõju, ning seepärast on ELi toimimise lepingu artikli 136 ja artikli 126 lõike 9 raames läbivaadatud soovituste esitamine õigustatud. ê 2010/320/EL põhjendus 6 (kohandatud) Võttes arvesse eespool esitatud kaalutlusi, tundub, et nõukogu artikli 126 lõike 9 alusel tehtud otsuses sätestatud tähtaega, mille jooksul Kreeka peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldama, tuleb pikendada kahe aasta võrra, st aastani 2014. ê 2010/320/EL põhjendus 7 (kohandatud) ð uus (7) Valitsemissektori koguvõlg oli 2009. aasta lõpu seisuga 115,1 ð 127,1 ï % SKPst. See on üks suurimaid võla suhte näitajaid ELis ja ületab asutamislepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst märkimisväärselt. Peale selle on oht, et seda näitajat korrigeeritakse käimasoleva statistilise uurimise tulemusel veelgi ülespoole (5–7 protsendipunkti võrra). Selleks et eelarvepuudujäägi vähendamise kava võimaldaks puudujääki vajalikul määral ja realistlikult vähendada, oleks olukorda arvestades võimalik võla suurenemist hakata piirama alates 2014. aastast. Lisaks valitsemissektori eelarve pidevalt suurele puudujäägile on võlga märkimisväärselt suurendanud eelarvevälised vahendid ð finantstehingud ï. See on vähendanud turgude usaldust Kreeka valitsuse võimesse võlg tulevastel aastatel ära maksta. Seetõttu on hädavajalik, et Kreeka võtaks enneolematus ulatuses otsustavaid meetmeid eelarvepuudujäägi vähendamiseks ja võlga suurendavate probleemide lähendamiseks, et peatada võla suhte suurenemine SKPsse ja minna võimalikult kiiresti taas üle turupõhisele rahastamisele. ê 2010/320/EL põhjendus 8 (kohandatud) (8) Kreeka valitsuse rahalise olukorra väga tõsise halvenemise tõttu on Ö teised Õ euroala liikmesriigid otsustanud anda Kreekale abi eelarve stabiliseerimiseks, et kindlustada finantsstabiilsus euroalal tervikuna; abi antakse koos Rahvusvahelise Valuutafondi mitmepoolse abiga. Euroalasse kuuluvate liikmesriikide poolt antakse abi kahepoolsete laenude koondamise teel ja selle andmist koordineerib komisjon. Laenuandjad on otsustanud, et abi andmine on jätkuv sõltub sellest, kas Kreeka täidab käesoleva otsuse nõuded. Eelkõige eeldatakse, et Kreeka täidab käesolevas otsuses sätestatud meetmed otsusega ettenähtud ajakava jooksul. ò uus (9) 2011. aasta juunis oli selge, et arvestades eelarvepositsiooni halvenemist 2010. aastal ning eelarve täitmist kuni maini, ületab Kreeka eelarvepuudujääk 2011. aasta eesmärgiks seatud ülempiiri nii palju, et see seab ohtu programmi üldise usaldusväärsuse. Kuna on ka risk, et probleem levib teistesse euroala liikmesriikidesse, oli vaja ajakohastada konkreetseid eelarvemeetmed, et oleks võimalik 2011. aastal järgida puudujäägieesmärki ning nõukogu otsusega kehtestatud järgmiste aastate eelarvepuudujäägi ülempiire. Neid meetmeid on ulatuslikult arutatud Kreeka valitsusega ning Euroopa Komisjon, Euroopa Keskpank ja Rahvusvaheline Valuutafond on need ühiselt kokku leppinud. (10) Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades näib asjakohane otsust mitmes aspektis muuta, jättes samas muutmata ülemäärase puudujäägi kõrvaldamiseks kehtestatud tähtaja, ê 2010/320/EL è1 2011/57/EL artikli 1 punkt 1 ð uus ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 1. Kreeka kõrvaldab ülemäärase eelarvepuudujäägi võimalikult kiiresti ja hiljemalt 2014. aastaks. 2. Ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamisele suunatud kohandamiskava eesmärk on valitsemissektori eelarvepuudujääk, mis ei ole suurem kui 18508 miljonit eurot (8,0 % SKPst) 2010. aastal, 17065 miljonit eurot (7,6 % SKPst) 2011. aastal, 14916 miljonit eurot (6,5 % SKPst) 2012. aastal, 11399 miljonit eurot (4,9 ð 4,8 ï % SKPst) 2013. aastal ja 6385 miljonit eurot (2,6 % SKPst) 2014. aastal. Selleks peab struktuurne eelarvepositsioon paranema vähemalt 10 % SKPst aastatel 2009–2014. 3. Lõikes 2 sätestatud kohandamiskava kohaselt ei tohi valitsemissektori konsolideeritud koguvõla aastane muutus ületada 2010. aastal 34058 miljonit eurot, 2011. aastal 17365 miljonit eurot, 2012. aastal 15016 miljonit eurot, 2013. aastal 11599 miljonit eurot ja 2014. aastal 7885 miljonit eurot. è1 2010. aasta novembris ð 2011. aasta mais ï avaldatud SKP prognooside alusel ei ületa võla suhe SKPsse vastavalt 143 % aastal 2010, 153 ð 154 ï % aastal 2011, 157 ð 158 ï % aastal 2012, 158 ð 159 ï % aastal 2013 ja 156 ð 157 ï % aastal 2014. ç Artikkel 2 1. Kreeka võtab järgmised meetmed enne 2010. aasta juuni lõppu: a) õigusakt, millega kehtestatakse astmeline maks igat laadi tuluallikate suhtes ning käsitatakse töötasu ja kapitalitulusid horisontaalselt ühtselt; b) õigusakt, millega kõrvaldatakse maksusüsteemis kõik erandid ja autonoomsed maksustamissätted, sealhulgas avalikele teenistujatele makstavatest eritoetustest saadavate tulude puhul; c) ettenägematute kulude reservi kõigi eelarveliste assigneeringute tühistamine, et säästa 700 miljonit eurot; d) enamiku solidaarsustoetusteks ettenähtud eelarveliste assigneeringute (v.a vaesuse vähendamiseks ettenähtud assigneeringud) tühistamine, et säästa 400 miljonit eurot; e) kõige suuremate pensionide vähendamine, et säästa 500 miljonit eurot kogu aasta jooksul (350 miljonit eurot 2010. aastal); f) riigiametnikele lihavõttepühade ning suve ja jõulude puhul makstavate lisatasude ja toetuste vähendamine, et säästa 1500 miljonit eurot kogu aasta jooksul (1100 miljonit eurot 2010. aastal); g) pensionäridele lihavõttepühade ning suve ja jõulude puhul makstavate lisatasude tühistamine, et säästa 1900 miljonit eurot terve aasta jooksul (1500 miljonit eurot 2010. aastal); h) käibemaksumäära suurendamine, et säästa vähemalt 1,8 miljardit eurot kogu aasta jooksul (800 miljonit eurot 2010. aastal); i) kütuse-, tubaka- ja alkoholiaktsiisi suurendamine, et säästa vähemalt 1050 miljonit eurot kogu aasta jooksul (450 miljonit eurot 2010. aastal); j) õigusakt, millega rakendatakse teenustedirektiiv[6]; k) õigusakt, millega lihtsustatakse kohaliku tasandi avalikku haldust, et vähendada tegevuskulusid; l) luuakse töörühm, kelle ülesanne on kiirendada struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendite kasutamist; m) õigusakt, millega lihtsustatakse uute äriühingute asutamist; n) avaliku sektori investeeringute vähendamine 500 miljoni euro võrra võrreldes kavandatuga; o) struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendite kaasrahastamiseks ettenähtud eelarvelisi assigneeringuid hoitakse selleks avatud kesksel kontol, mida ei saa muul eesmärgil kasutada; p) iseseisva finantsstabiilsuse fondi loomine, mis tegeleks võimaliku kapitalidefitsiidiga ja tagaks finantssektori sujuva toimimise pakkudes pankadele vastavalt vajadusele omakapitali toetust; q) pankade järelevalve tugevdamine kaasates selleks rohkem inimressursse, andes sagedamini aru ning korraldades kvartalipõhiselt stressteste. 2. Kreeka võtab järgmised meetmed 2010. aasta september lõpuks: ê 2010/486/EL artikli 1 punkt1 a) näeb ette 2011. aasta eelarve projekti lisatavad konsolideerivad fiskaalmeetmed suurusjärgus vähemalt 3,2 % SKPst (4,3 % SKPst, kui arvestada meetmeid, mis kantakse üle 2010. aastast). Kõnealused meetmed hõlmavad: valitsemissektori vahetarbimise vähendamine vähemalt 300 miljoni euro võrra võrreldes 2010. aasta tasemega (lisaks avaliku halduse ja kohaliku omavalitsuse reformist tulenevale säästule, nagu on osutatud käesolevas lõikes); pensionide indekseerimise külmutamine (et säästa 100 miljonit eurot); ajutise kriisiaja lõivu kehtestamine suure kasumlikkusega ettevõtjatele (annab vähemalt 600 miljoni euro suurust aastast lisatulu aastatel 2011, 2012 ja 2013); teatavate elukutsete esindajate hinnanguline maksustamine (annab vähemalt 400 miljoni euro suurust tulu 2011. aastal ning suurendab maksutulu 2012. ja 2013. aastal vähemalt 100 miljoni euro võrra aastas); käibemaksubaasi laiendamine, hõlmates teatavad teenused, mis praegu on maksust vabastatud, ning kehtestades teatavate vähendatud maksumääraga kaupade ja teenuste (30 % ulatuses) suhtes tavapärase maksumäära (saadav tulu on 1 miljard eurot); CO2-heite maksu järkjärguline kehtestamine (saadav tulu on vähemalt 300 miljonit eurot 2011. aastal); valitsuse poolt avalikku haldust reformivate õigusaktide rakendamine ja kohalike omavalitsuste ümberkorraldamine (et vähendada kulusid vähemalt 500 miljonit eurot aastal 2011 ning veel 500 miljonit eurot aastas aastatel 2012 ja 2013); siseriiklikult rahastatavate investeeringute vähendamine (vähemalt 500 miljoni euro võrra), eelistades ELi struktuurifondidest rahastatavaid investeerimisprojekte; algatused maakasutusõiguse rikkumise reguleerimiseks (saadav tulu on vähemalt 1500 miljonit eurot aastatel 2011–2013, sellest vähemalt 500 miljonit aastal 2011); hasartmängude litsentsimine (lubade müügist saadakse vähemalt 500 miljonit eurot tulu ja litsentsitasudena 200 miljonit eurot aastas); kinnisvaramaksu baasi laiendamine, ajakohastades varaväärtusi (annab täiendavat tulu vähemalt 400 miljonit eurot); mitterahalise palga täiendav maksustamine, sh autoliisingu maksete maksustamine (tulu vähemalt 150 miljonit eurot); luksuskaupade täiendav maksustamine (tulu vähemalt 100 miljonit eurot); erimaksu kehtestamine loata ehitiste suhtes (tulu vähemalt 800 miljonit eurot aastas); pensionile jäävate avaliku sektori (keskvalitsus, kohalikud omavalitsused, sotsiaalkindlustusfondid, avalik-õiguslikud äriühingud, riigiasutused ja muud avaliku sektori asutused) töötajate asendamine üksnes 20 % ulatuses. Võrreldavat eelarvekokkuhoidu andvaid meetmeid võib kaaluda pärast konsulteerimist komisjoniga; ê 2010/320/EL cb) raamatupidamisarvestuse büroo rolli ja vahendeid suurendatakse ning tagatakse, et andmeprognoosidesse ja raamatupidamisarvestusse ei sekkuta poliitiliselt; dc) avaliku sektori palku reguleeriva seadusandliku reformi eelnõu, millega eelkõige luuakse palkade maksmiseks ühtne asutus, kehtestatakse ühtsed põhimõtted ja ajakava, et luua tõhus ja ühtne avaliku sektori palgaastmestik, mida kohaldatakse riigisektori, kohalike omavalitsuste ja muude ametiasutuste suhtes; ed) õigusakt, millega tõhustatakse maksuhaldust ja -kontrolli; ê 2010/486/EL artikli 1 punkt 3 fe) algatatakse keskvalitsuse ja olemasolevate sotsiaalprogrammide sõltumatu läbivaatamine; ê 2010/320/EL gf) avaldatakse valitsemissektori ja selle allüksuste kättesadav kuustatistika (kassapõhine arvestus) tulude, kulude, rahastamise ja kulutustega seotud võlgnevuste kohta; hg) valitsemissektori andmete kogumise ja töötlemise parandamise tegevuskava, millega tõhustatakse eelkõige statistikaasutuste ja raamatupidamisarvestuse büroo kontrollimehhanisme ning tagatakse isikliku vastutuse võtmine andmete mittenõuetekohase esitamise korral, et tagada kõrgekvaliteediliste valitsemissektori andmete viivitamatu ja korrektne esitamine, mis on nõutud määrustega (EÜ) nr 2223/96,[7] (EÜ) nr 264/2000,[8] (EÜ) nr 1221/2002,[9] (EÜ) nr 501/2004,[10] (EÜ) nr 1222/2004,[11] (EÜ) nr 1161/2005,[12] (EÜ) nr 223/2009[13] ja (EÜ) nr 479/2009[14]; ih) korrapäraselt avaldatakse teavet valitsemissektorisse mitteklassifitseeritud avalik-õiguslike ettevõtjate ja muude avalik-õiguslike üksuste finantsolukorra kohta (sh üksikasjalik tulude arvestus, bilanss ning andmed tööhõive ja palgakulu kohta); ê 2010/486/EL artikli 1 punkt 4 ji) luuakse avalik-õiguslike ettevõtjate terviklik keskregister; kj) tegevuskava koos konkreetsete meetmete ajakavaga keskse hankeasutuse loomiseks; lk) õigusakt, millega kehtestatakse avaliku teenindamise kohustusega seotud sellise makse ülempiiriks 50 miljonit eurot aastas, mida keskvalitsus teeb raudtee-ettevõtjatele ajavahemikul 2011–2013, ja kehtestatakse põhimõte, mille kohaselt ei anna riik raudtee-ettevõtjatele otsest või kaudset lisatoetust; ml) Kreeka raudtee äriplaan. Äriplaanis määratakse kindlaks, kuidas muuta tegevus kasumlikuks (võttes alates 2011. aastast arvesse amortisatsioonikulusid), sulgedes selleks sealhulgas kahjumit tootvad liinid, suurendades sõidutariife ja vähendades palku ja töökohti; esitatakse üksikasjalik tundlikkusanalüüs, mis käsitleb kollektiivlepingute tulemuste eri stsenaariumide mõju palgakuludele, ja esitatakse teavet eri võimaluste kohta personali valdkonnas, samuti nähakse ette valdusettevõtja restruktureerimine, sealhulgas maa ja muude varade müük; ê 2010/486/EL artikli 1 punkt 5 nm) õigusakt, millega reformitakse palgaläbirääkimiste süsteemi erasektoris ja mis peaks võimaldama vähendada ületöö eest makstava palga määra, muutma tööaja planeerimist tõhusamaks ja võimaldama kohalike piirkondlike paktidega näha ette valdkondlikes lepingutes sätestatust väiksem palgakasv; ê 2010/486/EL artikli 1 punkt 6 on) töökaitseseadusandluse reform, et pikendada uute töökohtade puhul prooviaega ühe aastani ning hõlbustada ajutiste lepingute ja osaajalise töö senisest suuremat kasutamist; po) vahekohtusüsteemi määruse muudatus, et võimaldada pooltel vahekohtu poole pöörduda, kui nad ei nõustu vahendaja ettepanekuga; qp) vahekohtumenetluse reform, et tagada vahekohtu läbipaistev ja objektiivne toimimine iseseisva vahekohtunike komitee kaudu ning selle otsuste sõltumatus valitsuse mõjutustest. ê 2010/320/EL 3. Kreeka võtab järgmised meetmed 2010. aasta detsembri lõpuks: ê 2010/486/EL artikli 1 punkt 7 a) artikli lõike 2 punktis a osutatud meetmete lõplik vastuvõtmine; ê 2011/57/EL artikli 1 punkt 2 b) rakendatakse õigusakte, millega tugevdatakse eelarveraamistikku. Selle raames tuleks eelkõige kehtestada keskpika perioodi eelarveraamistik, luua ettenägematute kulude jaoks kohustuslik eelarvereserv, mis vastab 5 protsendile valitsusasutuste assigneeringute kogusummast (v.a palgad, pensionid ja intressimaksed), luua tõhusam eelarve järgimise mehhanism ja asutada parlamendi juures tegutsev eelarvebüroo; ê 2010/320/EL fc) struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendite kasutamist kiirendatakse oluliselt; ê 2010/320/EL id) õigusakt, millega lihtsustatakse ja kiirendatakse ettevõtluseks, tööstustegevuseks ja ametialaseks tegevuseks loa andmise menetlust; je) muudetakse Kreeka konkurentsiameti institutsioonilist raamistikku, et suurendada selle sõltumatust ning kehtestada mõistlikud tähtajad uurimiste korraldamiseks, ostuste esitamiseks ja kaebuste tagasilükkamiseks; ê 2011/57/EL artikli 1 punkt 4 k) parandatakse avaliku sektori varade haldamist, et saada aastatel 2011–2013 tulu vähemalt 7 miljardit eurot, sealhulgas 2011. aastal vähemalt 1 miljard eurot; varade (kinnisvara ja finantsvara) müügist saadavat tulu kasutatakse võla tasumiseks ning see ei vähenda eelarve konsolideerimise mahtu, mida on vaja artikli 1 lõikes 2 sätestatud eelarvepuudujäägi ülempiiri järgimiseks; ê 2010/320/EL lf) meetmeid, millega kõrvaldatakse teenuste osutamise vabaduse piirangud; ê 2011/57/EL artikli 1 punkt 5 mg) dekreet, millega keelatakse kohalikel omavalitsustel koostada puudujäägiga eelarveid vähemalt kuni 2014. aastani; kohalikule omavalitsusele tehtavate ülekannete vähendamine kooskõlas kavandatud kokkuhoiu ning pädevuste üleandmisega; ê 2010/486/EL artikli 1 punkt 10 nh) pensionikulude pikaajaliste vaheprognooside avaldamine aastani 2060, nagu on ette nähtud 2010. aasta juuli õigusaktides, mis hõlmavad peamisi pensioniskeeme (IKA, sealhulgas riigiteenistujate pensioniskeem, OGA ja OAEE); ê 2011/57/EL artikli 1 punkt 6 oi) e-retseptide ühtse süsteemi rakendamine; turul olevate ravimite täieliku hinnakirja avaldamine; mittehüvitatavate ravimite nimekirja ja käsimüügiravimite nimekirja kohaldamine; hüvitatavate ravimite uue nimekirja avaldamine, kasutades uut võrdlushinnasüsteemi; e-retseptide ja skaneerimisega kättesaadavaks tehtud teabe kasutamine ravimiettevõtjatelt allahindluse saamiseks; sellise jälgimismehhanismi kasutuselevõtmine, mis võimaldab hinnata ravimitele tehtavaid kulutusi kuude lõikes; tavapäraste ambulatoorsete teenuste eest 5 euro suuruse omaosalustasu kehtestamine ning omaosalustasu laiendamine põhjendamatutele visiitidele erakorralise meditsiini osakonda; haiglate ja tervisekeskuste auditeeritud aruannete avaldamine; ning tervisepoliitika ekspertide sellise sõltumatu töörühma moodustamine, mille ülesanne on koostada 2011. aasta mai lõpuks üksikasjalik aruanne tervisesüsteemi üldiseks reformiks, et parandada tervisesüsteemi tõhusust ja tulemuslikkust; ê 2011/57/EL artikli 1 punkt 8 qj) tegevuskulude täiendav vähendamine vähemalt 5 protsenti, mis annab kokkuhoidu vähemalt 100 miljonit eurot; rk) tehtavate ülekannete täiendav vähendamine, mis annab valitsemissektorile tervikuna kokkuhoidu vähemalt 100 miljonit eurot. Rahastatavad avalik-õiguslikud üksused tagavad samal ajal kulutuste vähendamise, et ei tekiks maksevõlgnevuste kuhjumist; sl) peretoetuste vajaduse hindamine alates 2011. aasta jaanuarist, mis annab kokkuhoidu vähemalt 150 miljonit eurot (arvestamata vastavaid halduskulusid); tm) sõjavarustuse ostmise (tarnete) vähendamine vähemalt 500 miljonit eurot võrreldes 2010. aasta tegeliku tasemega; un) sotsiaalkindlustusfondide poolt ravimitele tehtavate kulutuste vähendamine 900 miljonit eurot, mis tuleneb ravimite hinna täiendavast langetamisest ja uutest hankemenetlustest; haiglate poolt ravimitele tehtavate kulutuste vähendamine (sealhulgas kulutused seadmetele) vähemalt 350 miljonit eurot; vo) muudatused avalik-õiguslike äriühingute juhtimises, hinnakirjas ning palkades, mis annab kokkuhoidu vähemalt 800 miljonit eurot; w) kütteõli ja diislikütuse maksu määra võrdsustamine alates 15. oktoobrist 2011, et võidelda pettuse vastu; see annab 2011. aastal lisatulu vähemalt 400 miljonit eurot, arvestamata erimeetmeid vähekindlustatud elanikkonna kaitsmiseks; xp) vähendatud käibemaksumäärade tõstmine 5,5-lt protsendilt 6,5-le protsendile ning 11-lt protsendilt 13-le protsendile, mis annab lisatulu vähemalt 880 miljonit eurot; ravimite ja hotellimajutuse suhtes kohaldatava käibemaksumäära alandamine 11-lt protsendilt 6,5-le protsendile, mille puhul kulud ei ületa 250 miljonit eurot, arvestamata sotsiaalkindlustusfondide ja haiglate kokkuhoidu, mis tuleneb ravimite madalamast käibemaksumäärast; yq) kütuse salakaubaveo vastase võitluse tugevdamine (vähemalt 190 miljonit eurot); zr) kohtumenetluse lõivude suurendamine (vähemalt 100 miljonit eurot); aast) tegevuskava rakendamine maksuvõlgnevuste sissenõudmise kiirendamiseks (vähemalt 200 miljonit eurot); bbt) maksutrahvide sissenõudmise kiirendamine (vähemalt 400 miljonit eurot); ccu) maksuvaidluste ja kohtumenetluste uuest raamistikust tuleneva tulu sissenõudmine (vähemalt 300 miljonit eurot); ddv) tulu varsti aeguvate telekommunikatsioonilitsentside uuendamisest (vähemalt 350 miljonit eurot); eew) tulu kontsessioonidest (vähemalt 250 miljonit eurot); ffx) Ateena transpordivõrgu (OASA) ümberkorraldamise kava. Kava eesmärk on vähendata äriühingu tegevuskahjumit ning muuta äriühing majanduslikult elujõuliseks. Kava sisaldab äriühingu tegevuskulude kärpeid ning tariifide tõstmist. Nõutud meetmed rakendatakse 2011. aasta märtsiks; ggy) õigusakt, millega piiratakse kogu valitsemissektoris töölevõtmist ning viie pensionile jäänud või vallandatud inimese kohta võetakse tööle kuni üks inimene ilma valdkondlike eranditeta ning see hõlmab ka personali, kes viiakse ümberkorraldatavatest avalik-õiguslikest äriühingutest üle valitsusüksustesse; hhz) õigusaktid tööturuasutuse tugevdamiseks ja kehtestamaks, et: ettevõtte tasandil sõlmitud lepingud on ülimuslikud sektoripõhiste ja kutsealaste lepingute suhtes ilma liigsete piiranguteta; ettevõtte tasandil sõlmitud kollektiivlepingud ei ole piiratud ettevõtte suurust reguleerivate tingimustega; kaotatakse sektoripõhiste ja kutsealaste lepingute laiendamine läbirääkimistes esindamata isikutele; pikendatakse katseaega uuel töökohal; kaotatakse ajalised piirangud ajutisi töötajaid vahendavate agentuuride kasutamisel; kaotatakse tähtajaliste töölepingute suuremat kasutamist takistavad tingimused; kaotatakse säte, mille kohaselt saavad osalise tööajaga töötajad kõrgemat tunnitasu; ning võimaldatakse paindlikumat tööaja kasutust, sh osalise tööajaga vahetustega tööd. ê 2010/320/EL 4. Kreeka võtab järgmised meetmed 2011. aasta märtsi lõpuks: ê 2010/486/EL artikli 1 punkt 11 ba) avaldatakse pensionikulude üksikasjalikud pikaajalised vaheprognoosid aastani 2060, nagu on ette nähtud 2010. aasta juuli õigusloomealase reformiga. Kõnealused prognoosid hõlmavad täiendavaid (lisapensioni) skeeme ja põhinevad riikliku aktuaarasutuse kogutud ja töödeldud üksikasjalikel andmetel. Prognoosid retsenseerib ja kinnitab majanduspoliitika komitee; ê 2011/257/EL artikli 1 punkt 1 cb) likvideeritakse 2010. aastal kogunenud maksevõlgnevused ja vähendatakse eelmistel aastatel kogunenud maksevõlgnevusi; ê 2011/257/EL artikli 1 punkt 2 d) keskpika perioodi eelarvestrateegia, milles on kindlaks määratud meetmed eelarve alaliseks konsolideerimiseks vähemalt 8 % SKPst (millest osa on juba 2010. aasta mais kindlaks määratud), ning ettenägematute kulude reserv, millega tagatakse eelarve-eesmärkide saavutamine aastani 2014 ja vähendatakse jätkusuutlikult võla suhet SKPsse. Kõnealune strateegia avaldatakse üldsusega konsulteerimiseks enne märtsi lõppu. Keskpika perioodi strateegia hõlmab eelkõige järgmist: konservatiivne makromajanduslik prognoos; riigi ja muude valitsemissektori üksuste tulude ja kulude baasprognoos; alaliste fiskaalmeetmete kirjeldus, nende ajakava ja kvantitatiivne suurus; iga ministeeriumi iga-aastane kulude ülemmäär ja muude valitsemissektori üksuste eelarve eesmärgid kuni 2014. aasta lõpuni; prognoosid selle kohta, missugune on valitsemissektori võetavate meetmete mõju eelarvele, arvestades puudujäägi- ja võlaeesmärki; pikaajaline võlaprognoos, mille puhul on võetud aluseks konservatiivne makromajanduslik prognoos, püsiv esmane ülejääk alates 2014. aastast; ja erastamiskavad. Keskpika perioodi strateegias keskendutakse jätkuvatele tervishoiu- ja pensionireformile ning konkreetsetele sektoripõhistele kavadele. Sellised sektoripõhised kavad (kavandid on kättesaadavad märtsi lõpuks) hõlmavad eelkõige järgmist: maksupoliitika reformid; riigi omanduses olevad äriühingud; eelarvevälised vahendid (avaliku sektori juriidilised isikud ja broneeritud kontod); avaliku sektori palgafond ja avalik haldus; sotsiaalkulutused; riiklikud investeeringud ja kaitsekulutused. Kõikide kõnealuste sektporipõhiste kavade elluviimist juhivad ministeeriumidevahelised töörühmad; ê 2011/257/EL artikli 1 punkt 3 ec) maksudest kõrvalehoidmise vastane kava, mis sisaldab kvantitatiivseid tulemuslikkuse näitajaid, mida maksuamet peab järgima; õigusaktid halduslike maksuvaidluste ja kohtule kaebuse esitamise menetluste lihtsustamiseks ning nõutud õigusaktid ja menetlused, et paremini tegeleda maksuametnike väärkäitumise, korruptsiooni ja kehva tööga, sealhulgas süüdistuse esitamine ametikohustuste rikkumise korral; ja maksudest kõrvalehoidmise vastu võitlemisega tegeleva viie töörühma igakuiste aruannete, sealhulgas edunäitajate avaldamine; ê 2011/257/EL artikli 1 punkt 4 fd) üksikasjalik tegevuskava ja ajakava, et viia lõpule ja rakendada lihtsustatud tasustamissüsteem; valmistatakse ette keskpika perioodi personalikava kuni aastani 2013 vastavalt eeskirjale, mille kohaselt viie töölt lahkuva inimese asemel võetakse tööle üks inimene, ning täpsustatakse kavasid, millega jaotatakse kvalifitseeritud personal ümber prioriteetsetesse valdkondadesse; ja igakuiste andmete avaldamine mitmete valitsemissektori osakondade töötajate liikumise kohta (tööle võtmine, töölt lahkumine, liikumine üksuste vahel); ê 2011/257/EL artikli 1 punkt 5 ge) rakendatakse tervishoiusüsteemi ulatuslik reform, millega alustati 2010. aastal, et hoida tervishoiukulutused tasemel 6 % SKPst või allpool seda; meetmed, millega võrreldes 2010. aastaga saavutatakse ravimite pealt kokkuhoid vähemalt 2 miljardit eurot, sellest 1 miljard eurot 2011. aastal; parandatakse haiglate raamatupidamisarvestuse ja arvete esitamise süsteemi, tehes selleks järgmist: kõigis haiglates kahekordse kirjendamisega tekkepõhise raamatupidamisarvestuse süsteemi kasutuselevõtu lõpuleviimine; meditsiinitarvete ühtse kodeerimissüsteemi ja ühise registri kasutamine; meditsiinitarvete varude ja ringluse arvutamine kõigis haiglates, kasutades meditsiinitarvete ühtset kodeerimissüsteemi; ravikulude eest õigel ajal arvete esitamine (mitte hiljem kui kaks kuud) Kreeka sotsiaalkindlustusfondidele, teistele liikmesriikidele ja erasektori tervisekindlustusandjatele; selle tagamine, et riiklikes haiglates kasutatavate ravimite kogusest moodustavad 2011. aasta lõpuks vähemalt 50 % geneerilised ravimid ning patendikaitseta ravimid, kehtestades kõikidele haiglatele kohustuse hankida ravimeid toimeaine alusel; ê 2011/257/EL artikli 1 punkt 6 hf) õigusakt, mille eesmärgiks on võidelda riigiettevõtete põhjendamatute kulude ja halva juhtimisega ning saavutada eelarvekokkuhoid vähemalt 800 miljonit eurot ning mis näeb ette, et avalik-õiguslikes äriühingutes kärbitakse äriühingu tasandil põhitöötasu vähemalt 10 protsenti, lisatasusid piiratakse 10 protsendile põhitöötasust, brutopalga ülemmääraks kehtestatakse 4 000 eurot kuus (12 makset aastas), linnatransporditariife tõstetakse vähemalt 30 protsenti; tõstetakse muid tariife; meetmed, mis vähendavad avalik-õiguslike äriühingute tegevuskulusid 15–25 protsenti; õigusakt Ateena linnatranspordivõrgu (OASA) ümberkorraldamiseks; ê 2011/57/EL artikli 1 punkt 10 ig) uus õiguslik raamistik, et lihtsustada kontsessioonilepingute sõlmimist piirkondlike lennujaamade puhul; jh) hariduspoliitika sõltumatu töörühma loomine, et suurendada riikliku haridussüsteemi (põhi-, kesk- ja kõrgharidus) tõhusust ning saavutada vahendite tõhusam kasutamine; ê 2011/257/EL artikli 1 punkt 7 ki) sellise õigusakti vastuvõtmine, millega asutatakse tegevuskavaga kooskõlas olev ühtne riigihankeasutus; ja e-riigihanke IT-platvormi väljatöötamine ja vahe-eesmärkide kehtestamine kooskõlas tegevuskavaga, sealhulgas: e-riigihankesüsteemi katseversiooni testimine, kõnealuse süsteemi kõikide funktsioonide kättesaadavaks tegemine kõikide lepingute jaoks ning selle süsteemi kasutamise järkjärguline kohustuslikuks muutmine tarnete, teenuste ja töövõtulepingute puhul; ê 2011/257/EL artikli 1 punkt 8 l) õigusakt, milles määratakse kindlaks nende peaarvepidajate kvalifikatsioon ja ülesanded, kes nimetatakse ametisse kõikides valdkondlikes ministeeriumides ja suuremates valitsemissektori üksustes, et tagada usaldusväärne finantskontroll; peaarvepidajate ametisse nimetamine; ja kogu valitsemissektorit (v.a väiksemad üksused) hõlmavate kohustuste- ja tegevusregistrite väljatöötamise kiirendamine. ê 2010/320/EL ð uus 5. Kreeka võtab järgmised meetmed 2011. aasta juuni ð juuli ï lõpuks: a) avalikus sektoris kehtestatakse tõhus ja ühtne palgaastmestik, mida kohaldatakse riigisektori, kohalike omavalitsuste ja muude ametiasutuste suhtes ning mille puhul tasustamine kajastab tootlikkust ja ametikohustusi; ê 2011/57/EL artikli 1 punkt 11 b) hinnatakse keskvalitsuse toimimist käsitleva sõltumatu läbivaatamise esimese etapi (sealhulgas praktiliste poliitikasoovituste) tulemusi ning viiakse lõpule kehtivate sotsiaalprogrammide läbivaatamine; ò uus b) keskpika perioodi personalikava kuni aastani 2015 vastavalt eeskirjale, mille kohaselt viie töölt lahkuva inimese asemel võetakse tööle üks inimene (2011. aastal üks töölevõtmine kümne lahkuja kohta). Kava sisaldab rangemaid eeskirju ajutistele teenistujatele, vabade ametikohtade tühistamist ja kvalifitseeritud personali ümber paigutamist prioriteetsetesse valdkondadesse ning selles arvestatakse töötundide arvu suurendamist avalikus sektoris; c) üksikasjalik tegevuskava ja ajakava, et viia lõpule ja rakendada lihtsustatud tasustamissüsteem, mis on kooskõlas erasektori palkadega ning millega saavutatakse üldise palgakulu vähenemine. Kava peab põhinema rahandusministeeriumi ja palkade maksmise ühtse asutuse avaldatud aruande tulemustel. Õigusaktid lihtsustatud tasustamissüsteemi jaoks jõustatakse järk-järgult kolme aasta jooksul. Riigi omanduses olevate äriühingute töötajate palgad viiakse kooskõlla avaliku sektori uue palgaastmestikuga; ê 2010/320/EL ce) tõhustatakse tööinspektsiooni tööd, tagatakse, et kõik töökohad oleksid täidetud kvalifitseeritud töötajatega ning kehtestatakse korraldada tulevate kontrollide arvulised eesmärgid; ê 2010/486/EL artikli 1 punkt 13 (kohandatud) ð uus è1 2011/57/EL artikli 1 punkt 12 df) õigusakt, millega vaadatakse läbi pensionisüsteemi peamised parameetrid, et piirata avaliku sektori pensionikulusid selliselt, et need moodustaksid vähem kui 2,5 % SKPst ajavahemikul è1 2009-2060 ç, kui lõike 3 punkti n ja lõike 4 punkti b kohased pikaajalised prognoosid osutavad, et riiklikud pensionikulud ületavad nimetatud määra ð . Riiklik aktuaarasutus jätkab vastuvõetud reformi alusel pensionikulude pikaajaliste prognooside esitamist aastani 2060. Kõnealused prognoosid hõlmavad peamisi täiendavaid (lisapensionide) skeeme (ETEAM, TEADY, MTPY) ja põhinevad riikliku aktuaarasutuse kogutud ja töödeldud üksikasjalikel andmetel ï ; ê 2010/486/EL artikli 1 punkt 13 ð uus e) vaadatakse läbi riiklike täiendavate/lisapensioniskeemide toimimine, et stabiliseerida kulud ja tagada eelarve neutraalsus kõnealuste skeemide suhtes; fg) vaadatakse läbi raske ja ohtliku töö tegijate loetelu, et vähendada seda nii, et see ei hõlmaks rohkem kui 10 % tööjõust; uut raske ja ohtliku töö tegijate loetelu kohaldatakse alates 1. juulist ð augustist ï 2011 kõigi praeguste ja tulevaste töötajate suhtes; ò uus h) õigusakt, millega luuakse vastavalt tegevuskavale ühtne riigihankeasutus ning kehtestatakse selle volitused, eesmärgid, pädevus ja õigused ning sätestatakse jõustumise ajakava; ê 2010/486/EL artikli 1 punkt 13 g) riigihankesüsteemi reformi rakendamine vastavalt tegevuskavale; ê 2011/57/EL artikli 1 punkt 13 (kohandatud) ð uus hi) Ö täiendavad meetmed Õ geneeriliste ravimite kasutamise Ö soodustamiseks Õ täiendav soodustamine, muutes kohustuslikuks toimeainel põhinevad e-retseptid kohustuslikuks; ð ja võimaluse korral odavama geneerilise ravimi määramise; määratakse madalam omaosaluse määr nende geneeriliste ravimite puhul, millel on võrdlushinnast oluliselt madalam hind (vähem kui 60% võrdlushinnast) ELi teiste liikmesriikide kogemuse alusel; geneeriliste ravimite maksimaalseks hinnaks kehtestatakse 60 % samalaadse toimeainega originaalravimi hinnast; ï ê 2011/257/EL artikli 1 punkt 9 (kohandatud) ð uus ij) riigile kuuluvate varade andmiku avaldamine, sealhulgas teave osaluse kohta väärtpaberibörsil noteeritud või noteerimata äriühingutes, majanduslikult tasuva kinnisvara ja maaomandi kohta ning kõnealuste varade hinnanguline väärtus; Ö on loodud Õ kinnisvara Ö arendamise Õ peasekretariaatdi loomine, et ð parandada kinnisvara haldamist, vabastada kinnisavara hüpoteegist ja valmistada ette erastamiseks; ï paremini koordineerida ja kiirendada erastamist ning tõhustada varahaldusprogrammi. Kõnealuse andmiku põhjal vaadatakse läbi erastamiskavad ja kiirendatakse nende rakendamist. ò uus k) keskpika perioodi eelarvestrateegia aastani 2015, nagu on kirjeldatud käesoleva otsuse I lisas, ning vastavad rakendusaktid. Keskpika perioodi eelarvestrateegias täpsustatakse alalised konsolideerivad fiskaalmeetmed, millega tagatakse, et nõukogu otsusega aastateks 2011–2015 kehtestatud eelarvepuudujäägi ülempiiri ei ületata ning võla suhe SKPsse hakkab jätkusuutlikult vähenema; l) varasid erastatakse vähemalt 390 miljoni euro väärtuses; võetakse vastu erastamiskava, eesmärgiga saada 2012. aasta lõpuks tulu vähemalt 15 miljardit eurot, 2013. aasta lõpuks 22 miljardit eurot, 2014. aasta lõpuks 35 miljardit eurot ning 2015. aasta lõpuks vähemalt 50 miljardit eurot; varade (kinnisvara, kontsessioonid ja finantsvara) müügist saadavat tulu kasutatakse võla tasumiseks ning see ei vähenda eelarve konsolideerimise mahtu, mida on vaja artikli 1 lõikes 2 sätestatud eelarvepuudujäägi ülempiiri järgimiseks; m) luuakse asjatundliku juhtimisega erastamisfond, et kiirendada erastamisprotsessi ning tagada selle pöördumatus ja professionaalne juhtimine; n) õigusakt mitteelujõuliste üksuste sulgemiseks, ühendamiseks või suuruse vähendamiseks; o) meetmed kulukontrolli tugevdamiseks: otsus, milles määratakse kindlaks nende peaarvepidajate kvalifikatsioon ja ülesanded, kes nimetatakse ametisse kõikides valdkondlikes ministeeriumides, et tagada usaldusväärne finantskontroll; p) uued kriteeriumid ja tingimused lepingute sõlmimise jaoks, mille sotsiaalkindlustusfondid sõlmivad kõigi tervishoiuteenuste osutajatega, et saavutada eesmärgiks seatud kulude vähendamine; algatatakse meditsiiniteenuste ja -kaupade ühishange, et saavutada hinna-mahu kokkulepete alusel oluline kulude vähendamine vähemalt 25 % võrreldes 2010. aastaga; q) arstide jaoks avaldatakse rahvusvaheliste ordineerimisjuhiste põhjal siduvad ordineerimisjuhised, et tagada ravimite kulutõhus kasutamine; avaldatakse hüvitatavate ravimite nimekiri ja seda ajakohastatakse pidevalt; r) koostatakse lühiajaline ja keskpika perioodi kava [haiglate] ümberkorraldamiseks, et vähendada praegust ebatõhusust, kasutada mastaabisäästu ja parandada patsientidele pakutava teenuse kvaliteeti. Eesmärk on vähendada haiglakulusid 2011. aastal vähemalt 10 % ja 2012. aastal lisaks veel täiendavalt 5 %. ê 2010/320/EL 6. Kreeka võtab järgmised meetmed 2011. aasta september lõpuks: ê 2011/57/EL artikli 1 punkt 14 a) 2012. aasta eelarve projekti lisatakse konsolideerivad fiskaalmeetmed suurusjärgus vähemalt 2,2 % SKPst. Eelarve sisaldab järgmisi meetmeid (või erandolukorras meetmeid, mis annavad võrreldava säästu): käibemaksubaasi täiendav laiendamine, kehtestades vähendatud maksumääraga kaupade ja teenuste suhtes tavapärase maksumäära (et saada täiendavalt vähemalt 300 miljonit eurot); avaliku sektori tööhõive vähendamine lisaks eeskirjale, mille kohaselt võib avalikus sektoris 5 pensionilejääja asemele võtta 1 töötaja (et säästa vähemalt 600 miljonit eurot); mittealkohoolsete jookide aktsiisi kehtestamine (kokku vähemalt 300 miljonit eurot); kinnisvaramaksu baasi laiendamine varade väärtuste ajakohastamise abil (et saada lisatulu vähemalt 200 miljonit eurot); keskvalitsusest madalamate tasandite ümberkorraldamine (sääst on vähemalt 500 miljonit eurot); pensionide nominaalne külmutamine; teatavate elukutsete esindajate hinnangulise maksustamise tõhustamine (et saada vähemalt 100 miljonit eurot); avalik-õiguslikele ettevõtjatele tehtavate ülekannete vähendamine (vähemalt 800 miljoni euro võrra) pärast nende ümberkorraldamist; töötushüvitiste miinimumgarantiide kehtestamine (et säästa 500 miljonit eurot); hasartmängude maksustamisest saadava tulu täiendav suurendamine (vähemalt 225 miljonit saadakse lubade müügist ja 400 miljonit litsentsitasudena); ò uus (a) 2012. aasta eelarve kooskõlas keskpika perioodi eelarvestrateegiaga ja eesmärgiga järgida artikli1 lõikega 2 kehtestatud eelarvepuudujäägi ülemmäära; ê 2010/320/EL (b) vähendatakse maksustamisega seotud tõkkeid ühinemiste ja omandamiste puhul; c) impordi ja ekspordiga seotud tolliprotseduuride lihtsustamine; d) struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendite kasutamist kiirendatakse veelgi; e) parema seadusandluse kava täielik rakendamine, et vähendada halduskoormust 20 % võrra (võrreldes 2008. aastaga); ê 2011/257/EL artikli 1 punkt 10 f) andmiku koostamine riigile kuuluva kaubeldava kinnisvara kohta (avaldatakse juuniks 2011); keskpika perioodi riigivaraloovutamiskava koostamine; aastateks 2011–2013 kavandatud erastamistulude läbivaatamine ja kõnealuse kava pikendamine 2015. aasta lõpuni. ò uus f) õigusakt suurte mitteelujõuliste üksuste sulgemiseks, ühendamiseks ja vähendamiseks; g) võetakse meetmed, mis võimaldavad vähendada riigi omanduses olevate ettevõtete hankekulusid ja kolmanda isiku kulusid, ajakohastatakse tariife ja luuakse uusi ärivaldkondi ning vähendatakse personalikulu, viies lõpule ja rakendades töötajate vähendamise kava. Üleliigse personali puhul, keda ei saa kõrvaldada värbamisreegliga, mille kohaselt viie lahkuja asemel võetakse tööle üks töötaja (2011. aastal võetakse kümne lahkuja asemel tööle üks töötaja), rakendatakse sunniviisilist koondamist ja sundpuhkust (tööjõureserv). Seda reeglit kohaldatakse ilma valdkondlike eranditeta; seda kohaldatakse ka avalik-õiguslikest äriühingutest muudesse valitsusüksustesse üle viidud personali suhtes pärast seda, kui ASEP on oma tavapäraste hindamiskriteeriumide alusel kutsekvalifikatsioonid läbi vaadanud. Tööjõureservis olevale personalile makstakse 60 protsenti nende põhipalgast kuni 12 kuud, seejärel nad vallandatakse; h) õigusraamistik, mis võimaldab kiiresti määrata maakasutust ja kiirendab riigimaa omandiõiguse registreerimist; i) õigusakt, mis võimaldab edendada investeeringute tegemist turismisektoris (turismikeskused ja puhkekorterid turistidele), silmas pidades koos maakasutuse seadusega võimaldada Kreeka turismivaldkonna kinnisvaraagentuuri (ETA) hallatavate kruntide erastamise protsessi kiirendamist. j) viiakse lõpule kehtivate sotsiaalprogrammide toimimise läbivaatamine; valitsus hindab keskvalitsuse toimimise sõltumatu läbivaatamise teise ja viimase etapi tulemusi; õigusaktid ja meetmed, millega rakendatakse keskvalitsuse tasandil avaliku halduse toimimist käsitleva läbivaatamise esimese etapi praktilisi soovitusi ning kehtivate sotsiaalprogrammide täieliku läbivaatamise praktilisi soovitusi; k) põhjalikult vaadatakse läbi riiklike teiseste/täiendavate pensionifondide toimimine, sealhulgas sotsiaalhoolekandefondide ja ühtse maksumääraga skeemide toimimine. Läbivaatamise eesmärk on stabiliseerida pensionikulutused, tagada nende skeemide suhtes eelarve neutraalsus ning tagada süsteemi jätkusuutlikkus keskpikas ja pikas perspektiivis. Läbivaatamisega saavutatakse järgmist: olemasolevate fondide arvu täiendav vähendamine; tasakaalustamatuse kõrvaldamine fondides, kus on puudujääk; jooksvate kulude stabiliseerimine jätkusuutlikul tasemel, tehes selleks asjakohaseid kohandamisi alates 1. jaanuarist 2012; teiseste skeemide pikaajaline jätkusuutlikkus, luues selge seose sissemaksete ja hüvitiste vahel; l) tehakse kindlaks skeemid, mille puhul pensionile jäämisel makstav ühekordne summa ei ole vastavuses tehtud sissemaksetega, et maksmist 2011. aasta detsembri lõpuks kohandada; m) täiendavad meetmed elektrooniliste ravimiretseptide, diagnostika ja arsti saatekirjade kulutõhusaks laiendamiseks kõikidele sotsiaalkindlustusfondidele, tervishoiukeskustele ja haiglatele. Valitsus viib kooskõlas ELi riigihangete eeskirjadega läbi hankemenetlused, mis on vaja tervishoiu ulatusliku ja ühtse infosüsteemi (e-tervise süsteem) rakendamiseks; n) täiendavad meetmed tagamaks, et riiklikes haiglates kasutatavate ravimite kogusest moodustavad vähemalt 30 % geneerilised ravimid, mille hind on madalam kui sarnaste originaalravimite hind, ning patendikaitseta ravimid, eelkõige muutes kohustuslikuks kõikidele riiklikele haiglatele hankida farmaatsiatooteid toimeaine alusel; o) otsused näha ette ühtne riigihankeasutus ja luua ametikohad ühtse riigihankeasutuse personalile ning näha ette riigihankeasutuse inimressursi ja teenuste korraldus vastavalt riigihankeasutust käsitleva seaduse sätetele; määrata ühtse riigihankeasutuse liikmed; p) avaldatakse igakuised andmed mitmete valitsusasutuste töötajate liikumise kohta (tööle võtmine, töölt lahkumine, liikumine üksuste vahel. ê 2010/320/EL ð uus 7. Kreeka võtab järgmised meetmed 2011. aasta detsembri lõpuks: a) lõike 6 punktis a osutatud meetmed ð 2012. aasta eelarve ï võetakse lõplikult vastu; b) ajavahemikku 2007–2013 hõlmava siseriikliku strateegilise viiteraamistiku kohaste tegevusprogrammide kõikide juhtimis- ja vahendusasutuste haldussuutlikkuse tõhustamine ning nende sertimine vastavalt standardile ISO 9001:2008 (kvaliteedijuhtimine); ê 2011/57/EL artikli 1 punkt 16 ð uus dc) juhtumipõhine haigla kuluarvestussüsteem, mida kasutatakse alates 2013. aastast eelarvestamise eesmärgil; ed) õigusaktid, millega rakendatakse keskvalitsuse tasandil avaliku halduse toimimist käsitleva läbivaatamise esimese etapi praktilisi soovitusi ning kehtivate sotsiaalprogrammide täieliku läbivaatamise praktilisi soovitusi; ð hinnatakse keskvalitsuse toimimise sõltumatu läbivaatamise teise ja viimase etapi tulemusi; ï ê 2011/57/EL artikli 1 punkt 16 (kohandatud) fe) ühtne riigihankeasutus alustab oma tegevust Ö ja sellel on Õ vahendidtega, mida on vaja tegevuskavas kindlaks määratud volituste, eesmärkide, pädevuse ja õiguste täitmiseks.; ò uus f) vaadatakse läbi erasektori teenuseosutajate poolt allhanke korras osutatavate meditsiiniteenuste tasud, et vähendada seotud kulusid 2011. aastal vähemalt 15 % ja 2012. aastal täiendavalt 15 %; g) võetakse meetmed maksusüsteemi lihtsustamiseks, maksubaaside laiendamiseks ja maksumäärade vähendamiseks fiskaalselt neutraalsel viisil seoses üksikisiku tulumaksu, ettevõtte tulumaksu ja käibemaksuga; h) täiendavad meetmed tagamaks, et riiklikes haiglates kasutatavate ravimite kogusest moodustavad vähemalt 50 % geneerilised ravimid, mille hind on madalam kui sarnaste originaalravimite hind, ning patendikaitseta ravimid, eelkõige muutes kohustuslikuks kõikidele riiklikele haiglatele hankida farmaatsiatooteid toimeaine alusel. ê 2011/257/EL artikli 1 punkt 11 (kohandatud) 8. Kreeka võtab järgmised meetmed 2012. aasta märtsi lõpuks: a) teisese/täiendava pensioniskeemi reformimine, milleks ühendatakse fondid ja hakatakse hüvitiste suurust arvutama uue tingliku kindlaksmääratud maksetega kogumispensionisüsteemi alusel; nominaalsete täiendavate pensionitoetuste külmutamine ja asendusmäärade vähendamine puudujäägiga fondides omandatud õiguste puhul vastavalt riikliku aktuaarasutuse koostatud kindlustusmatemaatilisele uuringule. Kui kindlustusmatemaatiline uuring ei ole valmis, Ö tuleb Õ vähendatakse asendusmäärasid alates 1. jaanuarist 2012 Ö vähendada Õ , et vältida puudujääki.; ò uus b) apteekide kasumimarginaali arvutamine kindla summana koos väikese kasumimarginaaliga, et vähendada üldist kasumimarginaali mitte rohkem kui 15 %-ni, sealhulgas kõige kallimate ravimite puhul. ê 2010/320/EL Artikkel 3 Kreeka teeb komisjoniga täiel määral koostööd ja edastab põhjendatud taotluse korral komisjonile viivitamata andmed või dokumendid, mida on vaja selleks, et jälgida, kas käesolevat otsust täidetakse. Artikkel 4 1. Kreeka esitab nõukogule ja komisjonile kord kvartalis aruande, milles on esitatud poliitilised meetmed, mida on võetud käesoleva otsuse täitmiseks. ê 2010/320/EL (kohandatud) 2. Lõikes 1 osutatud aruanded peaksid Ö peavad Õ sisaldama järgmist üksikasjalikku teavet: ê 2010/320/EL a) konkreetsed meetmed, mida on rakendatud aruande esitamise kuupäevaks, et täita käesolevat otsust, sealhulgas nende kvantitatiivne eelarvemõju; b) konkreetsed meetmed, mida kavatsetakse rakendada pärast aruande esitamise kuupäeva, et täita käesolevat otsust, ning kõnealuste meetmete rakendamise ajakava ja nende mõju eelarvele; c) riigieelarve igakuine täitmine; d) aastast lühemaid ajavahemikke hõlmavad andmed sotsiaalkindlustuse, kohalike omavalitsuste ning eelarveväliste vahendite kasutamise kohta; e) võlakirjade emiteerimine ja tagasiostmine; f) teave avaliku sektori alaliste ja ajutiste töötajate arvu muutmise kohta; ê 2010/486/EL artikli 1 punkt 15 g) maksmisele kuuluvad valitsemissektori kulud, määrates kindlaks kulud, mille väljamaksmise tähtpäev on möödunud; ê 2010/320/EL h) avalik-õiguslike ettevõtjate ja muude avalik-õiguslike üksuste finantsolukord. ê 2010/320/EL 3. Komisjon ja nõukogu analüüsivad aruandeid, et anda hinnang selle kohta, kas Kreeka täidab käesolevat otsust. Seoses kõnealuste hinnangutega võib komisjon määrata kindlaks meetmed, mida on vaja võtta käesoleva otsusega ettenähtud kohandamiskava saavutamiseks, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk. ê Artikkel 5 Otsus 2010/320/EL tunnistatakse kehtetuks. Viiteid kehtetuks tunnistatud otsusele käsitatakse viidetena käesolevale otsusele ja loetakse vastavalt III lisa vastavustabelile. ê 2010/320/EL Artikkel 65 Käesolev otsus jõustub sellest teavitamise päeval. Artikkel 76 Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile. ò uus I LISA Keskpika perioodi eelarvestrateegia meetmed (nagu on osutatud käesoleva otsuse artikli 2 lõikes 5) _ Keskpika perioodi eelarvestrateegia kuni aastani 2015 sisaldab järgmist. Palgakulude kärpimine vähemalt 770 miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 600 miljonit eurot 2012. aastal, 448 miljonit eurot 2013. aastal, 306 miljonit eurot 2014. aastal ja 71 miljonit eurot 2015. aastal, minnes selle eeskirja rakendamisel, mille kohaselt viie töölt lahkuva inimese asemel võetakse tööle üks inimene, veelgi kaugemale (üks uus töötaja iga kümne lahkuva inimese asemel 2011. aastal); avaliku sektori töötajate nädalase töötundide arvu suurendamine 37,5 tunnilt 40 tunnile ning ületunnitasu vähendamine; tasustatavate komiteede ja nõukogude arvu vähendamine; muude täiendavate hüvitiste, toetuste ja lisatasude vähendamine; alltöövõtjate arvu vähendamine (50 % 2011. aastal ning lisaks 10 % 2012. aastal ja edaspidi); automaatse palgatõusu ajutine peatamine; uue palgaastmestiku rakendamine; osalise tööajaga töötamise ja palgata puhkuse kehtestamine avalikus sektoris; sõjaväe- ja politseiakadeemiatesse vastuvõetavate arvu vähendamine, liigsete töötajate ülekandmine tööjõureservi, mille puhul töötajatele makstakse kuni 12 kuu jooksul 60 % põhipalgast, ning tootlikkushüvitise vähendamine 50 % võrra. Riigi halduskulude kärpimine vähemalt 190 miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 92 miljonit eurot 2012. aastal, 161 miljonit eurot 2013. aastal, 323 miljonit eurot 2014. aastal ja 370 miljonit eurot 2015. aastal, rakendades e-riigihankesüsteemi kõigi riigihangete puhul; avalike teenuste energiakulutuste ratsionaliseerimine; rendikulude vähendamine riigivara tõhusama kasutamise teel; kõigi telekommunikatsioonikulude vähendamine, ajalehtede tasuta levitamise kaotamine; kõigi algse eelarvega ettenähtud tegevuskulude kärpimine; avaliku sektori kulutuste kontrollväärtuste rakendamine pärast valitsemissektori kulude juhtimise infosüsteemi üheaastast täielikku toimimist. Eelarveväliste vahenditega seotud kulutuste ja muudele üksustele tehtavate ülekannete kärpimine vähemalt 540 miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 150 miljonit eurot 2012. aastal, 200 miljonit eurot 2013. aastal, 200 miljonit eurot 2014. aastal ja 150 miljonit eurot 2015. aastal, hinnates kõigi avalikult sektorilt toetust saavate üksuste funktsiooni, elujõulisust ja kulusid ning nende ühendamist ja sulgemist; haridusasutuste (koolid, kõrgkoolid) ühendamine/sulgemine ning neile antavate toetuste vähendamine; valitsemissektori välistele üksustele antavate riigi toetuste vähendamine ning tegevuskava koostamine üksuste lõpetamise, ühendamise ja vähendamise kohta. Riigiettevõtete kulude kärpimine vähemalt 414 miljonit 2012. aastal ning täiendavalt 329 miljonit eurot 2013. aastal, 297 miljonit eurot 2014. aastal ja 274 miljonit eurot 2015. aastal, suurendades raudteeettevõtte OSE, Ateena transpordivõrgu (OASA) ja muude ettevõtete tulusid ning rakendades restruktureerimis- ja erastamiskavad ettevõtetes Hellenic Defence Systems, Hellenic Aeronautical Industry, Hellenic Horse Racing Corporation; ettevõtete selliste varade müük, mis ei ole seotud põhitegevusega; personalikulude kärped; ettevõtete tegevuskulude kärpimine ning ettevõtete ühendamine ja lõpetamine. Kaitsealaste tegevuskulude kärpimine vähemalt 133 miljonit eurot 2013. aastal ja täiendavalt 133 miljonit eurot 2014. aastal ja 134 miljonit eurot 2015. aastal, lisaks sõjaväevarustuse hangete (tarnete) vähendamisele 830 miljoni euro võrra aastatel 2010–2015. Tervishoiukulude ja ravimitele tehtavate kulutuste kärpimine vähemalt 310 miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 697 miljonit eurot 2012. aastal, 349 miljonit eurot 2013. aastal, 303 miljonit eurot 2014. aastal ja 463 miljonit eurot 2015. aastal, rakendades uut tervishoiukava ja seeläbi vähendades haiglate kulusid; muude järelevalve all olevate asutuste kui haiglad funktsiooni ja kulude ümberhindamine; keskse hankesüsteemi rakendamine; keskmise haigusjuhu kulu kärpimine parimate tavade ülevõtmise teel; kindlustamata isikutele pakutavate teenuste vähendamine (tervishoiuteenuste kasutamise kontroll); tasu kehtestamine välisriikide kodanikele pakutavate teenuste eest; riikliku esmase tervishoiu organisatsiooni (National Organization for Primary Healthcare – EOPI) toimimine; käsitsi kirjutatud retseptide skaneerimine sotsiaalkindlustusasutuses (IKA); käsimüügiravimite loetelu pikendamine; ravimite uued hinnad; kindlustuse hinna kehtestamine sotsiaalkindlustussektoris ja e-retsepti süsteemi täielik rakendamine. Sotsiaaltoetuste kärpimine vähemalt 1 188 miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 1 230 miljonit eurot 2012. aastal, 1 025 miljonit eurot 2013. aastal, 1 010 miljonit eurot 2014. aastal ja 700 miljonit eurot 2015. aastal, kohandades täiendavaid pensioniskeeme ja seejärel külmutades asjaomased pensionid 2015. aastani; baaspensioni külmutamine; invaliidsuspensionide süsteemi reform; pensionäride loendus ja isikuandmete ristkontroll, täielikult rakendades sotsiaalkindlustusnumbrite süsteemi ja pensionide ülempiiri; pensionikriteeriumide ratsionaliseerimine (EKAS); OEE-OEK ja Kreeka tööhõiveameti (OAED) hüvitiste ja hüvitiste saajate ratsionaliseerimine; pensionile jäämisel makstavate ühekordsete summade kärpimine; isikuandmete ristkontroll ülempiiri kehtestamisel töötajate puhul, kes saavad liituda OAED skeemidega; põllumajandustootjate kindlustusorganisatsiooni (OGA) baaspensioni ja muude sotsiaalkindlustusfondide madalamate pensionitasemete vähendamine ning alalisel elukohal põhinevate kriteeriumide karmistamine; sotsiaaltoetuskulutuste vähendamine andmete ristkontrolli kaudu; ravikindlustushüvitiste ühtne reguleerimine kõigi sotsiaalkindlustusfondide puhul; ühtsed lepingud erahaiglate ja ravikeskustega; rahaliste ja mitterahaliste sotsiaaltoetuste läbivaatamine ning vähem tõhusama kaotamine; pensionäri erimakse (seadus 3863/2010) suurendamine pensionäride puhul, kelle igakuine pension on üle 1 700 euro; erisotsiaalmakse suurendamine pensionäride puhul, kelle vanus on alla 60 aasta ja kelle igakuine pension on üle 1 700 euro; astmelise erimakse kehtestamine täiendava pensioni suhtes, mis on üle 300 euro kuus, meremeeste pensioniskeemi (NAT) ja OTE pensioniskeemi tehtavate ülekannete vähendamine ning sellega kaasnev pensionikulude vähendamine või hüvitise saajate tehtavate osamaksete suurendamine. Kohalikele omavalitsustele riigi poolt tehtavate ülekannete kärpimine vähemalt 150 miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 355 miljonit eurot 2012. aastal, 345 miljonit eurot 2013. aastal, 350 miljonit eurot 2014 aastal ja 305 miljonit eurot 2015. aastal. Need vähendamised saavutatakse peamiselt kärpides kohalike omavalitsuste kulutusi vähemalt 150 miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 250 miljonit eurot 2012. aastal, 175 miljonit eurot 2013. aastal, 170 miljonit eurot 2014. aastal ja 160 miljonit eurot 2015. aastal. Lisaks suureneb kohalike omavalitsuste omatulu vähemalt 105 miljonit eurot 2012. aastal ning täiendavalt 170 miljonit eurot 2013. aastal, 130 miljonit eurot 2014. aastal ja 145 miljonit eurot 2015. aastal, sest suurendatakse tollidelt, tasudelt ja õigustelt saadavaid tulusid, samuti muid kohalike omavalitsuste liitmise tulemusel saadavaid tulusid ning parandatakse kohalike maksudega seotud nõuete täitmist, nähes ette tõendi kohalike maksude tasumise kohta. Avaliku sektori investeerimiseelarve kulutuste (riigisiseselt rahastatavad riiklikud investeeringud ja investeeringutoetused) ja halduskulude vähendamine 2011. aastal 950 miljoni euro võrra, millest 350 miljonit eurot alaliselt, ning 2012. aastal täiendavalt 154 miljoni euro võrra (halduskulud). Maksude suurendamine vähemalt 2 017 miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 3 678 miljonit eurot 2012. aastal, 156 miljonit eurot 2013. aastal, 685 miljonit eurot 2014. aastal, suurendades alates 2011. aasta septembrist restoranide ja baaride suhtes kohaldatavat käibemaksumäära 13 %-lt 23 %-le; kinnisvaramaksude suurendamine; maksuvaba piirmäära vähendamine 8 000 euroni ning progresseeruva solidaarsusmaksu kehtestamine; füüsilisest isikust ettevõtjate eelmaksustamise ja nende maksude suurendamine; maksuvabastuste/maksukulude vähendamine; tubakatoodete maksustamise korra muutmine, kiirendades aktsiisi maksmist ja muutes maksustruktuuri; karastusjookide aktsiis; maagaasi ja vedelgaasi aktsiis; kütteõli maksusoodustuse kaotamine (ettevõtjatele alates 2011. aasta oktoobrist ning kodumajapidamistele progresseeruvalt alates 2011. aasta oktoobrist kuni 2013. aasta oktoobrini); mootorsõidukimaksu suurendamine; sõidukite, mootorrataste ja basseinide suhtes kohaldatav erimaks; loata ehitatud ehitiste puhul kohaldatavate trahvide suurendamine ja planeeringutega seotud rikkumiste lahendamine; eraisikutele kuuluvate aluste ja jahtide maksustamine; hinnalise kinnisvara erimaks; ning suitsetamisruumide erimaks. Maksunormide täitmise parandamine vähemalt 878 miljonit eurot 2013. aastal ning täiendavalt 975 miljonit eurot 2014. aastal ja 1 147 miljonit eurot 2015. aastal. Sotsiaalmaksete suurendamine vähemalt 629 miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 259 miljonit eurot 2012. aastal, 714 miljonit eurot 2013. aastal, 1 139 miljonit eurot 2014. aastal ja 504 miljonit eurot 2015. aastal, täielikult rakendades töötasu ja sotsiaalkindlustusmaksete ühtse maksemeetodi; maksemäärade suurendamine OGA ja ETAA hüvitiste saajate puhul; OAEE hüvitiste saajate solidaarsusfondi loomine; erasektori töötajate töötuskindlustusmaksete kohandamine; füüsilisest isikust ettevõtjate töötuskindlustusmaksete kehtestamine; avaliku sektori (sealhulgas riigiettevõtted, kohalikud omavalitsused ja muud avalikud üksused) töötajate töötuskindlustusmaksete kehtestamine. é II LISA Kehtetuks tunnistatud otsus koos hilisemate muudatuste loeteluga Nõukogu 10. mai 2010. aasta otsus (2010/320/EL) || (ELT L 145, 11.6.2010, lk 6) || || Nõukogu 7. septembri 2010. aasta otsus (2010/486/EL) || (ELT L 241, 14.9.2010, lk 12) || Nõukogu 20. detsembri 2010. aasta otsus (2011/57/EL) || (ELT L 026, 29.1.2011, lk 15) || Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsus (2011/257/EL) || (ELT L 110, 29.4.2011, lk 26) _____________ III LISA Vastavustabel Otsus 2010/320/EL || Käesolev otsus Artikkel 1 || Artikkel 1 Artikli 2 lõige 1 || Artikli 2 lõige 1 Artikli 2 lõike 2 sissejuhatav osa || Artikli 2 lõike 2 sissejuhatav osa Artikli 2 lõike 2 punkt a || Artikli 2 lõike 2 punkt a || Artikli 2 lõike 2 punkt c || Artikli 2 lõike 2 punkt b Artikli 2 lõike 2 punkt d || Artikli 2 lõike 2 punkt c Artikli 2 lõike 2 punkt e || Artikli 2 lõike 2 punkt d Artikli 2 lõike 2 punkt f || Artikli 2 lõike 2 punkt e Artikli 2 lõike 2 punkt g || Artikli 2 lõike 2 punkt f Artikli 2 lõike 2 punkt h || Artikli 2 lõike 2 punkt g Artikli 2 lõike 2 punkt i || Artikli 2 lõike 2 punkt h Artikli 2 lõike 2 punkt j || Artikli 2 lõike 2 punkt i Artikli 2 lõike 2 punkt k || Artikli 2 lõike 2 punkt j Artikli 2 lõike 2 punkt l || Artikli 2 lõike 2 punkt k Artikli 2 lõike 2 punkt m || Artikli 2 lõike 2 punkt l Artikli 2 lõike 2 punkt n || Artikli 2 lõike 2 punkt m Artikli 2 lõike 2 punkt o || Artikli 2 lõike 2 punkt n Artikli 2 lõike 2 punkt p || Artikli 2 lõike 2 punkt o Artikli 2 lõike 2 punkt q || Artikli 2 lõike 2 punkt p Artikli 2 lõike 3 sissejuhatav osa || Artikli 2 lõike 3 sissejuhatav osa Artikli 2 lõike 3 punkt a || Artikli 2 lõike 3 punkt a Artikli 2 lõike 3 punkt b || Artikli 2 lõike 3 punkt b Artikli 2 lõike 3 punkt c || Artikli 2 lõike 3 punkt n || || Artikli 2 lõike 3 punkt f || Artikli 2 lõike 3 punkt c || || Artikli 2 lõike 3 punkt i || Artikli 2 lõike 3 punkt d Artikli 2 lõike 3 punkt j || Artikli 2 lõike 3 punkt e Artikli 2 lõike 3 punkt k asendatud otsusega 2011/57/EL || - Artikli 2 lõike 3 punkt l || Artikli 2 lõike 3 punkt f Artikli 2 lõike 3 punkt m || Artikli 2 lõike 3 punkt g Artikli 2 lõike 3 punkt n || Artikli 2 lõike 3 punkt h Artikli 2 lõike 3 punkt o || Artikli 2 lõike 3 punkt i || Artikli 2 lõike 3 punkt q || Artikli 2 lõike 3 punkt j Artikli 2 lõike 3 punkt r || Artikli 2 lõike 3 punkt k Artikli 2 lõike 3 punkt s || Artikli 2 lõike 3 punkt l Artikli 2 lõike 3 punkt t || Artikli 2 lõike 3 punkt m Artikli 2 lõike 3 punkt u || Artikli 2 lõike 3 punkt n Artikli 2 lõike 3 punkt v || Artikli 2 lõike 3 punkt o Artikli 2 lõike 3 punkt w || - Artikli 2 lõike 3 punkt x || Artikli 2 lõike 3 punkt p Artikli 2 lõike 3 punkt y || Artikli 2 lõike 3 punkt q Artikli 2 lõike 3 punkt z || Artikli 2 lõike 3 punkt r Artikli 2 lõike 3 punkt aa || Artikli 2 lõike 3 punkt s Artikli 2 lõike 3 punkt aa || Artikli 2 lõike 3 punkt t Artikli 2 lõike 3 punkt cc || Artikli 2 lõike 3 punkt u Artikli 2 lõike 3 punkt dd || Artikli 2 lõike 3 punkt v Artikli 2 lõike 3 punkt ee || Artikli 2 lõike 3 punkt w Artikli 2 lõike 3 punkt ff || Artikli 2 lõike 3 punkt x Artikli 2 lõike 3 punkt gg || Artikli 2 lõike 3 punkt y Artikli 2 lõike 3 punkt hh || Artikli 2 lõike 3 punkt z Artikli 2 lõike 4 sissejuhatav osa || Artikli 2 lõike 4 sissejuhatav osa || Artikli 2 lõike 4 punkt b || Artikli 2 lõike 4 punkt a Artikli 2 lõike 4 punkt c || Artikli 2 lõike 4 punkt b Artikli 2 lõike 4 punkt d || - Artikli 2 lõike 4 punkt e || Artikli 2 lõike 4 punkt c Artikli 2 lõike 4 punkt f || Artikli 2 lõike 4 punkt d Artikli 2 lõike 4 punkt g || Artikli 2 lõike 4 punkt e Artikli 2 lõike 4 punkt h || Artikli 2 lõike 4 punkt f Artikli 2 lõike 4 punkt i || Artikli 2 lõike 4 punkt g Artikli 2 lõike 4 punkt j || Artikli 2 lõike 4 punkt h Artikli 2 lõike 4 punkt k || Artikli 2 lõike 4 punkt i Artikli 2 lõike 4 punkt l || - Artikli 2 lõike 5 sissejuhatav osa || Artikli 2 lõike 5 sissejuhatav osa Artikli 2 lõike 5 punkt a || Artikli 2 lõike 5 punkt a Artikli 2 lõike 5 punkt b || Artikli 2 lõike 5 punktid b, c ja d – uus Artikli 2 lõike 5 punkt c || Artikli 2 lõike 5 punkt e Artikli 2 lõike 5 punkt d || Artikli 2 lõike 5 punkt f Artikli 2 lõike 5 punkt e || - Artikli 2 lõike 5 punkt f || Artikli 2 lõike 5 punkt g Artikli 2 lõike 5 punkt g || - - || Artikli 2 lõike 5 punkt h Artikli 2 lõike 5 punkt h || Artikli 2 lõike 5 punkt i Artikli 2 lõike 5 punkt i || Artikli 2 lõike 5 punkt j - || Artikli 2 lõike 5 punktid k–r Artikli 2 lõike 6 sissejuhatav osa || Artikli 2 lõike 6 sissejuhatav osa Artikli 2 lõike 6 punkt a || Artikli 2 lõike 6 punkt a Artikli 2 lõike 6 punkt b || Artikli 2 lõike 6 punkt b Artikli 2 lõike 6 punkt c || Artikli 2 lõike 6 punkt c Artikli 2 lõike 6 punkt d || Artikli 2 lõike 6 punkt d Artikli 2 lõike 6 punkt e || Artikli 2 lõike 6 punkt e Artikli 2 lõike 6 punkt f || Artikli 2 lõike 6 punkt f - || Artikli 2 lõike 6 punktid g–n Artikli 2 lõike 7 sissejuhatav osa || Artikli 2 lõike 7 sissejuhatav osa Artikli 2 lõike 7 punkt a || Artikli 2 lõike 7 punkt a Artikli 2 lõike 7 punkt b || Artikli 2 lõike 7 punkt b || Artikli 2 lõike 7 punkt d || Artikli 2 lõike 7 punkt c Artikli 2 lõike 7 punkt e || Artikli 2 lõike 7 punkt d Artikli 2 lõike 7 punkt f || Artikli 2 lõike 7 punkt e - || Artikli 2 lõike 7 punkt f - || Artikli 2 lõike 7 punkt g Artikli 2 lõike 8 sissejuhatav osa || Artikli 2 lõike 8 sissejuhatav osa Artikli 2 lõike 8 punkt a || Artikli 2 lõike 8 punkt a - || Artikli 2 lõike 8 punkt b Artikkel 3 || Artikkel 3 Artikkel 4 || Artikkel 4 - || Artikkel 5 Artikkel 5 || Artikkel 6 Artikkel 6 || Artikkel 7 - || I, II ja III lisa _____________ [1] ELT L 145, 11.6.2010. lk 6. [2] Vt I lisa. [3] EÜT L 209, 2.8.1997. lk 6. [4] Eurostati pressiteade nr 55/2010, 22. aprill 2010. [5] Eurostati pressiteade nr 60/2011, 26. aprill 2011. [6] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (ELT L 376, 27.12.2006, lk 36). [7] Nõukogu 25. juuni 1996. aasta määrus (EÜ) nr 2223/96 ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (EÜT L 310, 30.11.1996, lk 1). [8] Komisjoni 3. veebruari 2000. aasta määrus (EÜ) nr 264/2000 nõukogu määruse (EÜ) nr 2223/96 rakendamise kohta seoses avaliku sektori lühiajalise rahandusstatistikaga (EÜT L 29, 4.2.2000, lk 4). [9] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1221/2002 valitsemissektori muude kontode kui rahastamiskontod kvartaliandmete kohta (EÜT L 179, 9.7.2002, lk 1). [10] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märts 2004. aasta määrus (EÜ) nr 501/2004 valitsemissektori rahastamiskontode kvartaliandmete kohta (ELT L 81, 19.3.2004, lk 1). [11] Nõukogu 28. juuni 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1222/2004 kvartaalset valitsemissektori võlga käsitlevate andmete kogumise ja edastamise kohta (ELT L 233, 2.7.2004, lk 1). [12] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1161/2005 muude kontode kui rahastamiskontode kvartaliandmete koostamise kohta institutsiooniliste sektorite kaupa (ELT L 191, 22.7.2005, lk 22). [13] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märts 2009. aasta määrus (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 164). [14] Nõukogu 25. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 479/2009 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta (ELT L 145, 10.6.2009, lk 1).