[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 6.1.2009

KOM(2008) 901 lõplik

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Ettepaneku taust |

Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (edaspidi „algmäärus”), kohaldamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest kinnitusdetailide importi käsitlevas menetluses. |

Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis tehti kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |

Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Ei kohaldata. |

Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |

Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

Menetlusega seotud huvitatud isikutel on juba uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huvisid algmääruses sätestatud korras |

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |

Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |

Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmääruses ei ole ette nähtud üldist mõju hindamist, ent see sisaldab hinnatavate tingimuste põhjalikku loetelu. |

Ettepaneku õiguslik külg |

Kavandatud meetmete kokkuvõte Komisjon algatas 9. novembril 2007 dumpinguvastase menetluse vastavalt algmääruse artiklile 5. Uurimise tulemusel järeldati, et uurimisperioodil esines kahjustav dumping ning meetmete kehtestamine ei olnud ühenduse huvidega vastuolus. Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku. |

Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005. |

Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |

Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |

Asjaomase meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. |

Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt ühenduse, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult väike ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga. |

Õigusakti valik |

Kavandatud õigusakt: määrus. |

Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el. Eelnimetatud algmääruses ei ole ette nähtud muid võimalusi. |

Mõju eelarvele |

Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”),[1] eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse ettepanekut, mille komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A. MENETLUS

1. Menetluse algatamine

1. Komisjon sai 26. septembril 2007 nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed edaspidi „algmäärus”),[2] artikli 5 kohase kaebuse, mille esitas Euroopa tööstuslike kinnitusdetailide instituut (edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 %, teatavate rauast või terasest kinnitusdetailide kogutoodangust ühenduses.

2. Kaebuses esitati menetluse algatamiseks piisavad tõendid teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit rauast või terasest kinnitusdetailide dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta.

3. Menetlus algatati 9. novembril 2007 algatamisteate[3] avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas (edaspidi „algatamisteade”).

2. Ajutiste meetmete kehtestamata jätmine

4. Arvestades vajadust teatavaid uurimise aspekte täiendavalt vaadelda, otsustati uurimist jätkata teatavate Hiinast pärit rauast või terasest kinnitusdetailide suhtes ajutisi meetmeid kehtestamata.

5. 4. augustil 2008 edastati kõigile huvitatud isikutele teatis uurimise selles etapis tehtud esialgsete järelduste kohta (edaspidi „teatis”) ning kutsuti huvitatud isikuid üles nende järelduste kohta arvamust avaldama.

6. Pärast nimetatud kuupäeva jätkati uurimist muu hulgas seoses ühenduse huvidega ning analüüsiti üksikasjalikult tootevalikut / toote võrreldavust, kuna mitu huvitatud isikut oli selle vaidlustanud.

3. Menetlusega seotud isikud

7. Menetluse algatamisest teatati ametlikult kaebuse esitanud ühenduse tootjatele, teistele ühenduse tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele, kasutajatele, teadaolevalt asjaga seotud ühingutele ja Hiina valitsuse esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

8. Mitu huvitatud isikut tegi oma seisukohad kirjalikult teatavaks, eriti seoses võrdlusriigi valiku, Hiinast pärit kinnitusdetailide ning ühenduse tootjate toodetavate ja müüdavate kinnitusdetailide tüübi ja kvaliteedierinevuste, kaebuse esitajate seisukoha ning kahju ja ühenduse huvidega. Lisaks kuulati ära kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata.

9. Kõik huvitatud isikud (ühenduse tootjad, ühenduse importijad ja Hiina eksportivad tootjad), kes olid tootevaliku kohta märkusi esitanud, osalesid kooskõlas algmääruse artikli 6 lõikega 6 seisukohtade esitamise kohtumisel, mis toimus 18. septembril 2008 ärakuulamise eest vastutava ametniku juuresolekul (edaspidi „seisukohtade esitamise kohtumine”).

10. Teadaolevate Hiina eksportivate tootjate ning ühenduse tootjate ja importijate rohkuse tõttu nähti algatamisteates ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring dumpingu ja kahju kindlaksmääramiseks.

4. Väljavõtteline uuring

4.1. Hiina eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

11. Nagu eespool märgitud, nähti Hiina eksportivate tootjate suure arvu tõttu algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 1.

12. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning sellisel juhul valimi moodustada, paluti eksportivatel tootjatel endast teatada 15 päeva jooksul pärast uurimise algatamist ning esitada põhiandmed oma ekspordi ja omamaise müügi kohta ning kõigi oma vaatlusaluse toote tootmise ja/või müügiga tegelevate sidusettevõtete nimed ja tegevusalad. Samuti konsulteeriti Hiina ametiasutustega.

13. Ettenähtud tähtaja jooksul esitasid nõutud teabe kokku 120 Hiina äriühingut või äriühingute rühma. Esitatud andmetest nähtus siiski, et mõned neist äriühingutest või äriühingute rühmadest ei tootnud kinnitusdetaile ise ning mõned esitasid andmed sidusettevõtete poolt toodetud kinnitusdetailide ühendusse eksportimise kohta. Äriühingud või äriühingute rühmad, kes tootsid ja eksportisid vaatlusalust toodet ühendusse uurimisperioodil ning avaldasid soovi väljavõttelises uuringus osaleda, arvati koostööd tegevate äriühingute hulka ja nendega arvestati valimi moodustamisel. 120 äriühingust või äriühingute rühmast, kes endast pärast menetluse algatamist teada andsid, oli neid äriühinguid 110.

14. Eksportivad tootjad, kes ei teatanud endast eelnimetatud ajavahemiku jooksul, loeti koostööst keeldunuks.

15. Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 1 moodustati valim eksportijatest, kelle ekspordimaht ühendusse on suurim, et saavutada suurim tüüpiline ekspordimaht, mida on võimalik ettenähtud aja jooksul piisavalt uurida.

16. Selle põhjal koostati valim üheksast Hiina eksportivast tootjast või kontsernist. Valimisse võetud äriühingute eksport moodustas 61 % Hiinast pärit vaatlusaluse toote ekspordist ühendusse koostööd tegevate äriühingute poolt ning 39 % koguekspordist.

17. Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 võimaldati koostööd tegevatel eksportivatel tootjatel ja Hiina ametiasutustel esitada valimi moodustamise suhtes oma arvamus.

18. Mitu Hiina eksportijat väitis, et neid oleks tulnud lisada valimisse nende äriühingu erandlike asjaolude tõttu, näiteks kuna nende äriühing toodab toote eriliike, mida valimisse võetud äriühingud ei tooda. Eksportijate toodetavate rauast või terasest kinnitusdetailide liigid ei kuulunud siiski valimi moodustamiseks kasutatud kriteeriumide hulka. Nagu nimetatud eespool põhjenduses 15, oli valikukriteeriumiks suurim ekspordimaht ühendusse. See on kooskõlas algmääruse artikli 17 lõike 1 nõuetega.

19. Kõigile valimisse kaasatud äriühingutele saadeti täitmiseks küsimustikud ja kõigilt neilt saadi vastused määratud tähtaja jooksul.

20. Küsimustikule vastasid viis äriühingut, keda valimisse ei kaasatud, et taotleda kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 6 ja artikli 17 lõikega 3 individuaalset kontrollimist. Neli taotlust rahuldati. Kuna üks äriühing ei tootnud ise vaatlusalust toodet, lükati tema taotlus tagasi.

21. Pärast teabe lõplikku avaldamist väitis üks eksportija, et individuaalselt kontrollitud äriühinguid tuleks algmääruse artikli 9 lõike 5 kohaldamisel arvestada valimi osana. Üks teine eksportija väitis, et komisjon oleks pidanud pigem esialgset valimit laiendama, mitte rahuldama individuaalse kontrollimise taotlusi vastavalt artikli 17 lõikele 3. Sellega seoses tuleks märkida, et valimit peetakse siiski piisavalt tüüpiliseks. Isegi kui neli valimisse kaasatud äriühingut ei teinud koostööd, nagu mainitud põhjenduses 62, esindasid ülejäänud valimisse kaasatud äriühingud vaatlusaluse toote puhul 54 % koostööd tegevate äriühingute koguekspordist ühendusse. Lisaks sellele peetakse objektiivsuse ja läbipaistvuse eesmärgil asjakohaseks, et menetluse alguses moodustatud valim säilitatakse kogu menetluse jooksul, kui ei ole põhjust arvata, et valimit ei saa enam käsitada tüüpilisena. Samadel põhjustel tuleks valimi moodustamist käsitada eraldiseisvana ja lahus individuaalse kontrollimise võimaldamisest vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 3.

4.2. Ühenduse tootjate väljavõtteline uuring

22. Nagu eespool märgitud, nähti ühenduse tootjate suure arvu tõttu algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 1.

23. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning sellisel juhul valimi moodustada, paluti ühenduse tootjatel endast teatada 15 päeva jooksul pärast uurimise algatamist ning esitada põhiandmed oma tootmise ja müügi kohta ning kõigi oma vaatlusaluse toote tootmise ja/või müügiga tegelevate sidusettevõtete nimed ja tegevusalad.

24. Koostööd tegevate äriühingute hulka arvati ja valimi moodustamisel võeti arvesse kokku 46 ühenduse tootjat, kes tootsid uurimisperioodil ühenduses vaatlusalust toodet ja avaldasid eelnimetatud ajavahemiku jooksul soovi väljavõttelises uuringus osaleda.

25. Nende ühenduse tootjate toodang moodustas 2006. aastal üle 30 % ühenduse hinnangulisest toodangust. Kõnealuseid tootjaid käsitatakse ühenduse tootmisharuna, nagu on mainitud allpool põhjenduses 114.

26. Mõned ühenduse importijad ning ka mõned eksportivad tootjad tõstatasid ühenduse tootmisharu seisukoha küsimuse. Teatavad huvitatud isikud esitasid pärast algatamisteate avaldamist nende ühenduse tootjate nimekirja, kellelt ei oldud väidetavalt küsitud, kas nad toetavad menetlust või on selle vastu. Seejärel saadeti küsimustik kõigile sellistele tootjatele. Lisaks tegutses mitu äriühingut omal algatusel, ilma et oleks küsimustikku saanud. Neilt tootjatelt saadud vastused ei ole aga nõrgestanud eelmises põhjenduses esitatud seisukohti. Tegelikult toetasid kaebust paljud neist äriühingutest.

27. Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 1 moodustati valim nendest ühenduse tootmisharusse kuuluvatest tootjatest, kelle tootmismaht on suurim, et saavutada ühenduses toodetud samasuguste toodete suurim tüüpiline tootmismaht, mida on võimalik ettenähtud aja jooksul piisavalt uurida.

28. Selle põhjal koostati valim seitsmest tootjast. Valimisse kaasatud äriühingute toodang moodustas ligikaudu 70 % ühenduse tootmisharu toodangust. Pärast seda, kui üks valimisse kaasatud tootja loeti koostööst keeldunuks, vähenes kõnealune protsent ligikaudu 65 %-ni.

29. Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 võimaldati koostööd tegevatel ühenduse tootjatel esitada valimi moodustamise suhtes oma arvamus. Ühtegi arvamust, mis oleks õigustanud valimi muutmist, ei saadud.

30. Kõigile valimisse kaasatud äriühingutele saadeti täitmiseks küsimustikud ja kõigilt neilt saadi vastused määratud tähtaja jooksul.

4.3. Ühenduse importijate väljavõtteline uuring

31. Nagu eespool märgitud, nähti ühenduse importijate suure arvu tõttu algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 1.

32. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning sellisel juhul valimi moodustada, paluti ühenduse importijatel endast teatada 15 päeva jooksul pärast uurimise algatamist ning esitada põhiandmed oma impordi ja müügi kohta ning kõigi oma vaatlusaluse toote tootmise ja/või müügiga tegelevate sidusettevõtete nimed ja tegevusalad.

33. Ettenähtud tähtaja jooksul esitasid nõutud teabe kokku 45 ühenduse äriühingut või äriühingute rühma, kes esindasid ligikaudu 29 % ühenduse impordi kogumahust.

34. Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 1 moodustati valim suurima müügimahuga ühenduse importijatest, et saavutada suurim tüüpiline müügimaht, mida on võimalik mõistlikult uurida. Seetõttu valiti valimisse seitse suurima müügimahuga importijat. Kõigile valimisse kaasatud äriühingutele saadeti täitmiseks küsimustikud ja kõigilt neilt saadi vastused määratud tähtaja jooksul.

5. Turumajanduslik kohtlemine ja individuaalne kohtlemine

35. Selleks et võimaldada Hiina eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saadeti asjaga teadaolevalt seotud Hiina eksportivatele tootjatele, teadaolevatele eksportijate ühendustele ja Hiina ametiasutustele taotluse vormid. 106 eksportivat tootjat taotlesid algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt turumajanduslikku kohtlemist. Kõik need äriühingud taotlesid ka individuaalset kohtlemist juhul, kui uurimise käigus selgub, et nad ei vasta turumajandusliku kohtlemise nõuetele. Kaks äriühingut taotlesid ainult individuaalset kohtlemist. Kõik üheksa valimisse kaasatud äriühingut taotlesid turumajanduslikku ja individuaalset kohtlemist.

6. Küsimustikud ja kontrollkäigud

36. Küsimustikud saadeti valimisse kaasatud Hiina eksportivatele tootjatele ning neljale Hiina eksportivale tootjale, kes taotlesid ja kellele võimaldati individuaalne kontrollimine, valimisse kaasatud ühenduse tootjatele ja importijatele ning ühenduse kasutajatele. Vastused saadi kõigilt üheksalt valimisse kaasatud Hiina eksportivalt tootjalt, neljalt eksportivalt tootjalt, kelle võimaldati individuaalne kontrollimine, ühelt valimisse mittekuuluvalt Hiina eksportijalt, kelle individuaalse kontrollimise taotlus tagasi lükati, nagu mainitud eespool põhjenduses 20, seitsmelt valimisse kaasatud ühenduse tootjalt, seitsmelt valimisse kaasatud sõltumatult importijalt, kolmelt kasutajalt ja kahelt võrdlusriigi (India) tootjalt.

37. Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta dumpingu kindlakstegemise, dumpingust tuleneva kahju ja ühenduse huvide seisukohast vajalikuks pidas, ning tegi kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:

38. ühenduse tootjad

39. A. Agrati SpA, Milano, (Itaalia)

40. Societa Bulloneria Europea SpA, Monfalcone ja Reggio Emilia, (Itaalia)

41. Fontana Luigi SpA ja LOBO SpA, Milano, (Itaalia)

42. Finnveden Bulten AB, Göteborg, (Rootsi)

43. Srubex Fabryca Lancut S.A, Lancut, (Poola)

44. Growermetal SRL, Lecco, (Itaalia)

45. Invitea SpA, Milano, (Itaalia)

46. Hiina eksportivad tootjad ja nende sidusettevõtted

47. Changshu City Standard Parts Factory Co. Ltd. ja Changshu British Shanghai International Fastener Co. Ltd., Changshu

48. Zhangjiagang City Jinli Standard Fastener Co. Ltd., Zhangjiagang

49. Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd., Ningbo

50. Ningbo Jinding Fastening Piece Co., Ltd., Ningbo

51. Kunshan Chenghe Standard Component Co., Ltd., Kunshan

52. Pol Shin Fastener (ZheJiang) Co., Ltd., Jiashan

53. Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd ja Shanghai Prime Machinery Co., Ltd ., Shanghai

54. Zhejiang Zhapu Industrial Co., Ltd, Jiaxing Washan Fasteners Co., Ltd ja Zhejiang WB Auto Fasteners Co., Ltd, Jiaxing

55. Eastport Fastener Manufacturing Co., Ltd, Ningbo

56. CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd, Taicang

57. Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan City

58. Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai

59. Zhejiang Guanglong Hardware and Plastic Co., Ltd, ja Zhejiang Guanglong Plating Machinery & Product Co., Ltd, Anji

60. ühenduse sidusettevõtted

61. Celo S.A., Barcelona, Hispaania

62. Taiwani sidusettevõtted

63. Sunny Corp., Taipei

64. ühenduse sõltumatud importijad

65. Adolf Würth GmbH, Kunzelsau, Saksamaa

66. Chaves Bilbao, S.A., Larrabetzu, Hispaania

67. FM Bulloneria Viterie SpA, Reggio Emilia, Itaalia

68. F. Reyher Nchfg. GmbH &CO KG, Hamburg, Saksamaa

69. Hexstone Ltd t/a Owlett Jaton, Stone, Ühendkuningriik

70. VIPA SpA, Reggio Emilia, Itaalia

71. Kuna nende Hiina eksportivate tootjate puhul, kellele ei saa võimaldada turumajanduslikku kohtlemist, tuleb kindlaks määrata normaalväärtus, tehti võrdlusriigi (India) andmete põhjal normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kontrollkäik järgmiste äriühingute valdustesse:

72. võrdlusriigi (India) tootjad:

73. Pooja Forge Ltd., Faridabad

74. Mohindra Fasteners Ltd, New Delhi

7. Uurimisperiood

75. Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2006 kuni 30. septembrini 2007 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste kindlakstegemiseks analüüsiti andmeid, mis hõlmasid ajavahemikku 1. jaanuarist 2003 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1. Vaatlusalune toode

76. Vaatlusalune toode on teatavad Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest (v.a roostevabast terasest) kinnitusdetailid, s.t puidukruvid (v.a võtmega keeratavad puidukruvid), isekeermestavad kruvid, muud peaga kruvid ja poldid (nende juurde kuuluvate mutrite või seibidega või ilma, v.a varrastest, lattidest, profiilidest või traadist treitud, täisristlõikega kruvid ava läbimõõduga kuni 6 mm ning kruvid ja poldid raudtee ehitusmaterjalide parandamiseks) ning seibid (edaspidi „kinnitusdetailid” või „vaatlusalune toode”).

77. Vaatlusalust toodet deklareeritakse tavaliselt CN-koodide 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 ja ex 7318 22 00 all.

78. Kinnitusdetaile kasutatakse kahe või enama elemendi mehaaniliseks ühendamiseks ehitusel, masinatööstuses jne. Neid kasutatakse erinevates tööstusharudes ning neid kasutavad ka tarbijad. Nende füüsikaliste ja tehniliste omaduste ning lõppkasutuse põhjal käsitatakse kõiki kinnitusdetaile käesolevas menetluses ühe ja sama tootena. Samade riiklike või rahvusvaheliste standardite piires peaksid kinnitusdetailid vastama samadele füüsikalistele ja tehnilistele omadustele, sealhulgas eelkõige tugevus, vastupidavus, viimistlus ja kattekiht.

79. Uurimise ning eelkõige seisukohtade esitamise kohtumise ajal väitsid mitmed Hiina importijad ja eksportivad tootjad, et teatavat liiki väikese hõõrdeteguriga kruvid, seibid ja poldid tuleks uurimise tootevalikust välja jätta, kuna ühenduse tootmisharu neid ei tooda ning need ei saa seepärast olla sarnased ühenduse tootmisharu tüüptoodetega. Uurimisel tuvastati, et samasuguseid või sarnaseid kinnitusdetailide liike toodab ühenduse tootmisharu märkimisväärses koguses. Pealegi ei nõuta algmääruses, et eksporditud tooted peavad olema täiesti sarnased, et neid käsitataks uurimises ühe ja sama tootena. Seepärast tuli kõnealused väited tagasi lükata.

80. Üks ühenduse edasimüüja väitis eelkõige, et puidukruvid tuleks uurimise alt välja jätta, kuna väidetavalt i) ei tooda ühenduse tootmisharu neid suurtes kogustes ning ii) puidukruvisid tootvad ühenduse tootjad ei toeta menetlust. Uurimine on siiski näidanud, et ühenduse tootjad, sealhulgas mõned menetlust toetavad tootjad, toodavad puidukruvisid märkimisväärses koguses. Lisaks tuletatakse meelde, et algmääruses sätestatud toetuse miinimumtase ei ole nõutav iga tooteliigi puhul ning selle põhjal ei saa kindlaks määrata uurimise tootevalikut. Seetõttu tuli eespool esitatud väited tagasi lükata.

81. Üks teine ühenduse edasimüüja väitis, et kodumajapidamises kasutatavate kinnitusdetailide turulõik tuleks uurimise alt välja jätta, sest väidetavalt ei ole need asendatavad ühenduse tootmisharu toodetavate kinnitusdetailidega ning on eraldiseisva tööstusharu toode. Pärast teabe avalikustamist nõudis kõnealune edasimüüja täiendavat ärakuulamist, mida talle võimaldati. Ärakuulamisel kordas ta oma väiteid, et kodumajapidamises kasutatavad kinnitusdetailid võib eraldada selgelt teistest toodetest ning ühenduse tootmisharu jaoks ei paku need huvi. Esiteks tuleks märkida, et kodumajapidamises kasutatavad kinnitusdetailid ei erine põhimõtteliselt teistest kinnitusdetailidest, mis on mõeldud kutsealaseks kasutamiseks, ning kodumajapidamises, kutsealaseks ja tööstuslikuks kasutamiseks ettenähtud kinnitusdetailide kategooriad kattuvad teatavas ulatuses. Sama edasimüüja kirjeldas kodumajapidamises kasutatavate kinnitusdetailide teatavaid tüüpilisi omadusi, nagu pakendamine, vastupidavus, tähistamine või kattekiht, ning väitis, et kodumajapidamises kasutatavad kinnitusdetailid tuleks selle alusel eristada muude turulõikude jaoks ettenähtud kinnitusdetailidest. Esitatud omadusi ei peetud siiski piisavaks, et selgelt eristada kodumajapidamises kasutatavate kinnitusdetailide turulõiku muud liiki kinnitusdetailidest. Uurimise ja eelkõige seisukohtade esitamise kohtumise ajal esitasid ühenduse tootmisharu esindajad samuti näiteid ühenduse äriühingute kohta, kes toodavad kruvisid ja standardseid kinnitusdetaile, mille hulka tuleks lisada kodumajapidamises kasutatavad kinnitusdetailid. Samuti on kindlaks tehtud, et ülejäänud ühenduse tootjatel on olemas tehniline võimsus selliste kinnitusdetailide tootmiseks, kui turutingimused seda võimaldaksid. Seepärast tuli edasimüüja väide tagasi lükata.

82. Ühenduse ankurdusvahendite tootja importis Hiinast ankurdusvahendite tootmisel kasutatavaid keermenaelu ja väitis, et tema teada ühenduses selliseid keermenaelu ei toodeta. Lisaks väitis ta, et keermenaelad ei tohiks tootevalikusse kuuluda, sest neid ei saa kasutada nagu tavalisi kruvisid. Uurimine on siiski näidanud, et keermenaeladel on teiste kinnitusdetailidega samad füüsikalised põhiomadused ning neid toodab ka ühenduse tootmisharu. Kõnealune äriühing ei ole neid järeldusi vaidlustanud. Seetõttu ei olnud põhjust neid tooteid tootevalikust välja jätta.

83. Kaks ühenduse tootjat väitsid, et uurimine peaks hõlmama ka peata ja sisekeermega kinnitusdetaile, kuna neil on vaatlusaluse tootega sarnased füüsikalised omadused ning neile tekitab samuti kahju Hiinast pärit import. Sellega seoses tuleks märkida, et neid tooteid ei lisatud põhjenduses 1 osutatud kaebusesse ning seetõttu ei ole uurimistoimikus kõnealuste toodete kohta teavet. Seepärast ei ole praeguses etapis võimalik teha selliseid muudatusi uurimise tootevalikus.

2. Samasugune toode

84. Mitmed isikud väitsid, et Hiinas toodetavad kinnitusdetailid, mida ühendusse eksporditakse, ei ole ühenduse tootmisharus toodetavate kinnitusdetailidega võrreldavad ning et viimastel on võrreldes Hiinas toodetud kinnitusdetailidega erinev kasutusotstarve ning seega ei paku neile otsest konkurentsi. Eelkõige väitsid nad, et suurem osa Hiinas toodetavatest kinnitusdetailidest i) on standardtooted (vastupidavusklass peamiselt 4,8 ja 8,8 vahel), millel ei ole tooraine, vastupidavuse, kattekihi või sertifitseerimise/ohutusega seotud eriomadusi; ii) on ette nähtud tavakasutuseks (mittekutsealaseks kasutamiseks ja üldiseks turustamiseks), mitte kõrgtehnoloogiliseks kasutuseks, ning iii) ei vasta konkreetsete lõppkasutajate (nt auto-, keemia- või lennutööstus) rangetele nõuetele. Need väited esitati mitmes kirjalikus avalduses ning seisukohtade esitamise kohtumisel. Need esitati ka Hiina ametiasutustelt saadud kirjalikus avalduses.

85. Mõned importijad ja nende ühendused väitsid seisukohtade esitamise kohtumisel ka, et Hiinas toodetud kinnitusdetaile müüdi ühenduse tootmisharus toodetud kinnitusdetailidest pidevalt madalama hinnaga ning see näitab, et Hiinas ja ühenduses toodetud kinnitusdetailidel oli erinev kasutusotstarve. Oma väite toetamiseks märkisid nad ka, et ühenduse tootmisharu läbimüük ja ühiku keskmine müügihind on suurenenud, hoolimata sellest, et import Hiinast on samal ajavahemikul märkimisväärselt kasvanud.

86. Seoses sellega tuletatakse meelde, et seisukohtade esitamise kohtumisel tunnistasid kõik isikud, et kinnitusdetailide tööstuses tehakse suurt vahet standard- ja erikinnitusdetailide vahel. Standardtooteid on kirjeldatud üksikasjalikult tööstusstandardites, näiteks Saksa Standardimise Instituudi (Deutsches Institut für Normung, DIN) standardites. Nende standarditega tagatakse, et eri tarnijate eri maades toodetud tooted on kasutaja seisukohast lähtudes põhimõtteliselt asendatavad. Erikinnitusdetailid vastavad seevastu konkreetse kasutaja mudelile ja/või nõuetele. Üldiselt ollakse ka seisukohal, et erikinnitusdetaile kasutatakse nõudlikemate kasutusotstarvete puhul (nt auto-, keemia- ja muudes tööstusharudes) ning nende tootmine ja müümine on keskmiselt oluliselt kallim kui standardsete kinnitusdetailide puhul.

87. Kuigi uurimises kasutatud tooteliigi klassifitseerimisel (toote kontrollnumber ehk PCN) ei eristatud alguses standard- ja erikinnitusdetaile, otsustati pärast seisukohtade esitamise kohtumist, et see tuleks lisada toote omadustesse, mis võetakse arvesse dumpingu kindlaksmääramisel ja kahjumarginaali arvutamisel. Kuna uuritud äriühingute vaatlusaluse toote ekspordist moodustasid suurema osa standardtooted, tähendab see, et enamikul juhtudel võrreldi Hiinas, võrdlusriigis ja ühenduses toodetud standardtooteid.

88. Hiina ametiasutustelt saadud avalduse juurde, millele on osutatud põhjenduses 48, oli lisatud analüüsiaruanne, kus on üksikasjalikult kirjeldatud väidetavaid kvaliteedi erinevusi ühenduses ja Hiinas toodetud vastava standardi (näitena kasutatud standardit DIN 933) kinnitusdetailide vahel. Kõnealuses analüüsis oli arvesse võetud kõikumisi geomeetrias, kõvaduses ja keemilises koostises. Kuigi mõlemad testitud tooted vastasid DIN standardile, väideti, et ühenduses toodetud kinnitusdetailid on võrreldes Hiinas toodetud kinnitusdetailidega ühtsemad, s.t nende analüüsitud näitajates on vähem kõikumisi. Selle põhjal järeldasid Hiina ametiasutused, et võttes arvesse ühenduses toodetud toodete kõrgemat kvaliteeti, võiks neid võrrelda Hiina toodetega. Sellega seoses tuleks märkida, et DINi ja muude laialdaselt tunnustatud standardite eesmärk on tagada, et tooted vastavad teatavatele põhilistele kasutajanõuetele. Igasugune jääkdispersioon peab jääma piiridesse, mis ei mõjuta oluliselt kinnitusdetaili kvaliteeti ega funktsiooni. Seepärast peab DIN 933 poldina turustatud kinnitusdetail olema põhiolemuselt võrreldav sama standardi all turustatud teise kinnitusdetailiga. Igasuguse märgatava kvaliteedierinevuse puhul, mis võib kasutaja seisukohast olemas olla, võib teha kohandusi seoses füüsikaliste erinevustega (vt põhjendus 103), kuid see erinevus ei tähenda, et need kaks toodet ei ole võrreldavad.

89. Samas avalduses väideti veel, et ühenduse tootmisharu toodetud kinnitusdetailide puhul kasutatakse kvaliteetsemat pindamistehnoloogiat, mida ei ole võimalik kasutada Hiina tootjatel, ning seetõttu ei saa kõnealuseid tooteid sarnasteks pidada. Kattekihi liikide erinevusi on uurimisel kasutatud toote kontrollnumbri puhul siiski arvesse võetud ning need ei tähenda, et ühenduse tootmisharus ja Hiinas toodetud kinnitusdetailid ei ole sarnased algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. Nimetatud artikkel nõuab üksnes, et sarnase toote omadused oleksid vaatlusaluse tootega võimalikult sarnased. Seetõttu ei olnud võimalik kõnealuse väitega nõustuda.

90. Kokkuvõttes näitas uurimine seoses füüsikaliste ja tehniliste omaduste väidetavate erinevustega, et hoolimata turul olevate tooteliikide laiast valikust turustati paljusid Hiinas toodetud ja ühendusse eksportimiseks ettenähtud tooteliike ning ühenduse tootmisharus toodetud tooteliike suuresti sarnaste tööstusstandardite kohaselt. Lisaks sellele tehti uurimisel hinnavõrdlused üksnes standardsete kinnitusdetailide liikide vahel. Sellega seoses tuletatakse meelde, et samade standardite kohaselt toodetud ja liigitatud kinnitusdetailid peavad põhimõtteliselt vastama kõigile mehaaniliste omaduste alastele nõuetele seoses kasutatud tooraine, kuju, vastupidavusega jne. Kuigi tunnistatakse, et kõiki kinnitusdetailide liike ei saa kasutada igaks otstarbeks, ning see kehtib eelkõige erikinnitusdetailide ja kõrgetasemelisteks rakendusteks kasutavate kinnitusdetailide puhul, täheldati, et sama standardi piires olid kõik kinnitusdetailide liigid suurema osa muude kasutusotstarvete puhul omavahel asendatavad. Lisaks kinnitas Euroopa raua- ja terasetööstuse konföderatsioon (Eurofer), et hoolimata Hiinas täheldatud madalamatest hindadest ei ole Hiinas ja ühenduses toodetava terase kvaliteedis olulisi erinevusi, kui teras vastab standardklassile. Sellest järeldatakse, et tooraine kvaliteedierinevused ei mõjuta Hiinast eksporditavate ning ühenduses toodetavate ja müüdavate kinnitusdetailide võrreldavust.

91. Hinnataseme erinevustega seoses leitakse, et toodete hinnaerinevus ei õigusta iseenesest järeldust, et teatavat tooteliiki tuleks käsitada eri tootena. Kuna on täheldatud, et sama standardi piires on kõigil kinnitusdetailide liikidel sarnased põhiomadused ja lõppkasutused, tuleks eespool esitatud väide tagasi lükata.

92. Mitmed importijad ja eksportivad tootjad väitsid ka, et võrdlusriigis (Indias) toodetavad kinnitusdetailid on peamiselt kõrge väärtusega tooteliigid, mis on mõeldud kasutamiseks autotööstuses ja sarnasel otstarbel, ning seetõttu ei ole need Hiina tootjate poolt ühendusse eksporditavate kinnitusdetailidega sarnased. Uurimine on siiski näidanud, et ka Indias toodetakse ja müüakse nii eri- kui ka standardtooteid. Nagu eespool selgitatud, on neil kinnitusdetailidel Hiinast eksporditavate toodetega ühesugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused.

93. Seetõttu järeldatakse, et ühenduse tootmisharu poolt ühenduses toodetavad ja müüdavad kinnitusdetailid, Hiina ja võrdlusriigina kasutatud India siseturul toodetavad ja müüdavad kinnitusdetailid ning Hiinas toodetud ja ühenduses müüdavad kinnitusdetailid on algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugused.

C. DUMPING

1. Turumajanduslik kohtlemine

94. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiinast pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele.

95. Turumajandusliku kohtlemise kriteeriumid on selguse huvides kokkuvõtlikult esitatud allpool:

96. majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turusituatsioonist ja ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta;

97. äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;

98. varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle võetud märkimisväärseid moonutusi;

99. pankroti- ja asjaõigusega tagatakse õiguskindlus ja stabiilsus ning

100. vahetuskursside ümberarvestus toimub turukursside alusel.

1.1 Valimisse kaasatud äriühingud

101. Nagu mainitud põhjenduses 35, taotles 106 eksportivat tootjat, sealhulgas kõik üheksa valimisse kaasatud äriühingut, turumajanduslikku kohtlemist.

102. Komisjon kontrollis kõiki nende äriühingute või kontsernide turumajandusliku kohtlemise taotlustes esitatud andmeid valimisse kaasatud üheksa äriühingu või kontserni valdustes.

103. Turumajandusliku kohtlemisega seoses kontrollitud üheksast äriühingust või kontsernist leiti nelja puhul, et nad on esitanud valet või eksitavat teavet. Nelja asjaomast äriühingut või kontserni teavitati sellest ning neile anti vastavalt algmääruse artiklile 18 võimalus esitada märkusi. Üheltki neljast äriühingust ei saadud aga uusi tõendeid ega teavet, mis takistaks nende äriühingute suhtes kohaldamast algmääruse artiklit 18. Kuna nende nelja äriühingu suhtes kohaldatakse nimetatud artiklit, siis turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata.

104. Ülejäänud viie valimisse kaasatud äriühingu või kontserni puhul keelduti turumajanduslikust kohtlemisest seetõttu, et tähtsaimale sisendile, terasest valtstraadile, tehtavad kulutused ei peegeldanud oluliselt turuväärtusi, nagu nõutud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c. Täheldati, et terasest valtstraadi või mõnel juhul tõmmatud terastraadi hind oli Hiina turul märkimisväärselt madalam kui muudel, näiteks Euroopa, India, Põhja-Ameerika ja Jaapani turgudel[4]. Arvestades et Hiina peab importima suurema osa rauamaagist rahvusvahelise turuhinnaga, on selge, et Hiinal ei ole mingisugust loomulikku konkurentsieelist, mis selgitaks terasest valtstraadi erakordselt madalat hinda Hiina siseturul. Samal ajal on mitmest uuringust[5] ja isegi mõne suure terasest valtstraadi tootja[6] (kes varustavad kinnitusdetailide tootjaid toorainega, kuigi peamiselt hulgimüüjate kaudu) aastaaruannetest näha, et riigi sekkumine kõnealusesse sektorisse on märkimisväärne. Näiteks selgub eespool osutatud tootjate auditeeritud finantsaruannetest, et nad mõlemad said 2006. ja 2007. aastal märkimisväärseid valitsuse subsiidiume. Lisaks maksis üks eespool osutatud äriühingutest tänu mitmele maksusoodustusele ja toetusele oma 2007. aasta 2,8 miljardi jüaani suuruselt kasumilt üksnes ligikaudu 4,5 % tulumaksu hariliku 33 % ettevõtte tulumaksu asemel. Eespool viidatud aruandes „Money for metal”, antakse ülevaade sellest, mis liiki ja kui suuri valitsuse subsiidiume on suuremad Hiina terasetootjad viimasel kümnendil saanud. Samas aruandes väidetakse, et Hiina terasetootjatele on antud rohkem kui 393 miljardi jüaani ulatuses subsiidiume ning järeldatakse, et see on Hiina terasetööstuse tootmisvõimsust ja tootmist tema rahvusvaheliste konkurentide arvel kunstlikult suurendanud.

105. Huvitatud isikutele anti võimalus avaldada arvamust eespool esitatud järelduste kohta.

106. Mitu eksportivat tootjat väitis, et otsus keelduda moonutatud toorainekulude tõttu kõigi valimisse kaasatud äriühingute turumajanduslikust kohtlemisest vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile c, oli selle artikli vale tõlgendus. Nende arvates tuleks seda artiklit kohaldada pigem äriühingutele individuaalselt kui sektorile üldiselt. Lisaks väitsid mõned äriühingud, et kõnealuses artiklis osutatud turuväärtust tuleks tõlgendada pigem turuväärtusena Hiinas kui rahvusvahelise turuväärtusena.

107. Vastuseks neile väidetele märgitakse, et algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c nõutakse muu hulgas, et kulutused tähtsamatele sisenditele peegeldaksid turuväärtusi. Kinnitusdetailide peamine sisend, terasest valtstraat, moodustab ligikaudu 50 % tootmiskuludest. Uurimise ajal saadud ja kontrollitud teabe ning sõltumatutest turuallikatest (nt terasefoorum Steel Bulletin Board ) saadud teabe põhjal on ilmne, et terasest valtstraadi hind on Hiina siseturul märkimisväärselt madalam kui muudel turgudel. Võttes arvesse, et Hiinal ei ole mingisugust loomulikku konkurentsieelist seoses rauamaagiga, mida ta impordib rahvusvahelise turuhinnaga, ollakse seisukohal, et terasest valtstraadi erakordselt madal hind ei ole põhjendatud, sest see ei peegelda oluliselt turuväärtusi. See järeldus kehtib võrdselt nii sektori kohta tervikuna kui ka kõigi valimisse kaasatud uuritud äriühingute kohta individuaalselt. Seetõttu ei peeta artikli 2 lõike 7 punkti c esimest kriteeriumi täidetuks.

108. Turuväärtuse tõlgendamisel tuleb turuväärtust mõista moonutamata turuhinnana. Sellega seoses, nagu eespool mainitud, on mitu allikat ja uuringut osutanud riigi sekkumisele Hiina terasesektoris. Lisaks, nagu eespool mainitud, said Hiina mõned suurimad terasest valtstraadi tootjad 2006. ja 2007. aastal eri liiki subsiidiume, nagu tõendavad nende auditeeritud finantsaruanded. Samuti tuleks meeles pidada, et eksportivad tootjad peavad tõendama, et nad tegutsevad turumajanduse tingimustes ning et kulutused tähtsamatele sisenditele peegeldavad oluliselt turuväärtusi. Käesoleval juhul ei ole seda tehtud.

109. Lisaks on mõned eksportivad tootjad väitnud, et isegi kui toorainehind Hiina siseturul ja muudel rahvusvahelistel turgudel erines, saab seda selgitada kvaliteedierinevustega. Siiski on kindel, et isegi kui teatavaid kvaliteedierinevusi oli, ei saa nendega selgitada Hiina eksportivate tootjate ning ühenduse ja India tootjate poolt kasutatud sarnase klassi terase ülisuurt hinnavahet. Lisaks ilmneb avaldatud allikatest, et terasest valtstraadi hind on Hiinas ja muudel turgudel sama liiki valtstraadi puhul väga erinev. Terasefoorumi Steel Bulletin Board poolt avaldatud andmete kohaselt olid Hiina omamaised terasest valtstraadi hinnad uurimisperioodil vahemikus 300–350 eurot megatonni kohta, samal ajal kui Põhja-Ameerika, Euroopa ja Jaapani hinnad olid sama kvaliteediga valtstraadi puhul vahemikus 400–500 eurot megatonni kohta. Valimisse kaasatud eksportivate tootjate ja ühenduse tootjate juures uurimise käigus kogutud ja kontrollitud andmed on kõnealuste avaldatud andmetega kooskõlas. Seetõttu jäädakse kindlaks, et isegi kui teatavaid kvaliteedierinevusi oli, ei saa nende abil selgitada Hiina siseturu toorainehinna ja muudel rahvusvahelistel turgudel nõutava hinna ülisuurt erinevust.

110. Lisaks väitsid mõned eksportivad tootjad, et toorainehinna mis tahes moonutuse korral tuleks dumpingu arvutamisel pigem normaalväärtust kohandada kui turumajanduslikust kohtlemisest keelduda. Võttes arvesse terasest valtstraadi suurt osakaalu kogukuludes, on käesoleval juhul siiski selge, et ei ole täidetud artikli 2 lõike 7 punkti c, milles nõutakse muu hulgas, et kulutused tähtsamatele sisenditele peegeldaksid turuväärtusi. Seega muudaks moonutatud sisendihinnaga seotud kohanduste kasutamine dumpingu arvutamisel artikli 2 lõike 7 punkti c suuresti mõttetuks.

111. Üks eksportivate tootjate kontsern vaidlustas järelduse, et turumajanduslikust kohtlemisest tuleks keelduda ka seetõttu, et Hiina riik (kellele kuulus 47,18 % osalus aktsiakapitalis) oli suuteline oluliselt mõjutama või blokeerima iga äriühinguga seotud otsuseid, ning ta esitas selle kohta tõendid. Eelkõige väitis ta, et otsused hindade, kulude ja sisendite kohta tegid peadirektor ja asepeadirektorid, kelle oli ametisse nimetanud direktorite nõukogu, aga mitte aktsionärid. Seetõttu väitis ta, et asjaolu, et teatavad otsused võeti vastu aktsionäride koosolekul 2/3 häälteenamusega, oli väheoluline, kuna ükski neist otsustest ei olnud otsus äritegevuse, sealhulgas hinna, kulude ja sisendite kohta.

112. Ollakse seisukohal, et asjaolu, et enamusaktsionäri poolt ametisse nimetatud direktorite nõukogu koosseis jäi erastamise käigus muutumatuks, külvab kahtlusi direktorite nõukogu liikmete riigist sõltumatuse suhtes. Märkimisväärne on ka see, et direktorite nõukogu koosseis ei peegelda pärast erastamist osalust kontserni aktsiakapitalis. Seetõttu ei saa välistada, et riigil oli äritegevust käsitlevatele otsustele kaudne mõju ning äriühing ei suutnud tõendada vastupidist.

113. Seetõttu jääb kehtima esialgne järeldus, et kõnealuse kontserni puhul tuleb turumajanduslikust kohtlemisest keelduda ka sellel põhjusel.

114. Teine eksportiv tootja, kelle puhul turumajanduslikust kohtlemisest keelduti, vaidlustas komisjoni järeldused seoses raamatupidamisstandardite ja varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist üle kandunud moonutustega ning väitis, et need järeldused ei tohiks olla turumajanduslikust kohtlemisest keeldumise aluseks. Neid järeldusi on üksikasjalikult analüüsitud. Raamatupidamisstandardite suhtes on jätkuvalt kindel, et äriühing ei vastanud rahvusvahelistele ja Hiina raamatupidamisstandarditele seoses põhivara kulumiga. Seoses varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist üle kandunud moonutustega, mis on seotud äriühingu erastamisega enne uurimisperioodi, ei esitanud äriühing ühtegi uut tõendit, mis võimaldaks komisjonil muuta oma järeldusi erastamise kohta.

115. Seetõttu jääb kehtima esialgne järeldus, et kõnealuse äriühingu puhul tuleb turumajanduslikust kohtlemisest keelduda ka neil kahel põhjusel.

116. Kolmas eksportiv tootja väitis, et asjaolu, et ametiühing kontrollib suuremat osa tema kapitalist, ei tähenda, et turumajandusliku kohtlemise esimene kriteerium oli täitmata. Äriühing ei suutnud siiski näidata, kuidas oli aktsionäridel võimalik kontrollida äriühingut vabalt ja vastavalt nende aktsiakapitalile, nagu see toimib turumajanduse tingimustes. Seetõttu ei saa välistada riigi sekkumist. Sama äriühing vaidlustas järelduse, et ta oli saanud riigilt väga soodsatel tingimustel rahalist toetust, kuna ta pidi tasuma riigile võlguolevatelt summadelt intressi, mille määr oli ligilähedane turul kehtiva intressimääraga. Kokkulepitud intressimäär oli siiski allpool kehtivat turumäära ning lisaks sellele ei tasutud riigile võlguolevaid summasid kokkulepitud maksegraafiku kohaselt. Kõnealune äriühing väitis ka, et turumajandusliku kohtlemise võimaldamise kriteeriumina tuleks kasutada üksnes Hiina raamatupidamisstandardeid.

117. Algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c nõutakse siiski, et äriühinguid auditeeritaks kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, nagu mainitud eespool. Lisaks tuvastati, et kõnealuse äriühingu raamatupidamistavad ei olnud kooskõlas Hiina raamatupidamiseeskirjadega. Seetõttu tuli nende väited tagasi lükata.

1.2 Äriühingud, kellele võimaldati individuaalne kontrollimine

118. Nagu eespool mainitud, nõudsid neli eksportivat tootjat, keda valimisse ei kaasatud, individuaalset kontrollimist ning neile võimaldati see kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 3.

119. Üks tootjate kontsern esitas eksitavat teavet ning seega kohaldati algmääruse artikli 18 lõiget 1. Ülejäänud kolmest äriühingust kahe puhul keelduti turumajanduslikust kohtlemisest samal põhjusel, mida kirjeldati valimisse kaasatud äriühingute puhul, s.t nad ei vastanud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud turumajandusliku kohtlemise esimesele kriteeriumile, kuna nende tähtsaimale sisendile, terasest valtstraadile, tehtavad kulutused ei peegeldanud oluliselt turuväärtusi. Neljanda äriühingu puhul keelduti turumajanduslikust kohtlemisest, kuna äriühing ei vastanud turumajanduslikust kohtlemise teisele ja kolmandale kriteeriumile.

120. Üks äriühing, kellele võimaldati individuaalne kontrollimine, vaidlustas komisjoni järelduse, et turumajanduslikust kohtlemisest tuleks keelduda turumajandusliku kohtlemise esimese kriteeriumi täitmata jätmise tõttu, väites et terasest valtstraat ei olnud tema tootmisprotsessis peamine sisend ning lisaks pärineb osa sellest muudest allikatest kui Hiina terasetehastest. Selle äriühingu uurimisperioodi kulud suurenesid siiski kunstlikult käivitamiskulude tõttu, mis muutis terasest valtstraadi osakaalu kogukuludes väiksemaks, kui see oleks tavaolukorras. Suurem osa uurimisperioodil ostetud terasest valtstraadist pärines Hiina terasetehastest. Seetõttu lükati kõnealused väited tagasi.

2. Individuaalne kohtlemine

2.1 Valimisse kaasatud äriühingud

121. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a kehtestatakse võimalik üleriigiline tollimaks riikidele, kes jäävad selle artikli reguleerimisalasse, välja arvatud juhul, kui äriühingud suudavad vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5 tõendada, et nende ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud, kursside ümberarvestus toimub turukursside alusel ning riiklik sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvalehoidmist, kui eksportijatele määratakse erinevad tollimaksud.

122. Kõik viis valimisse kaasatud eksportivat tootjat, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, taotlesid ka individuaalset kohtlemist juhuks, kui neile ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist. Kättesaadava teabe põhjal täheldati, et neist äriühingutest neli vastavad kõikidele nõuetele, mis on vajalikud individuaalse kohtlemise võimaldamiseks vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5.

123. Nagu uurimise esialgseid järeldusi tutvustavas teatises huvitatud isikutele teada anti, oli esialgu kavas viiendale äriühingule individuaalset kohtlemist mitte võimaldada, kuna see ei suutnud tõendada, et välisaktsionärid on vabad kapitali ja kasumit kodumaale tagasi tooma, nagu nõutud algmääruses. Pärast esialgsete järelduste avalikustamist esitas äriühing siiski täiendavad selgitused, mida kinnitati ärakuulamisel, kus viibis välisaktsionäri esindaja. Seetõttu tunnistatakse, et kapitali ja kasumi kodumaale tagasi toomisega seotud piiranguid ei esinenud ning äriühingule saab seetõttu võimaldada individuaalset kohtlemist.

124. Seetõttu järeldati, et üheksast valimisse kaasatud Hiina eksportivast tootjast tuleks individuaalset kohtlemist võimaldada järgmistele:

125. Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.

126. Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.

127. Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.

128. Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.

129. Changshu City Standard Parts Factory ja Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.

2.2 Äriühingud, kellele võimaldati individuaalne kontrollimine

130. Kõik kolm eksportivat tootjat, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, taotlesid ka individuaalset kohtlemist juhuks, kui neile ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist. Kättesaadava teabe põhjal täheldati, et nad kõik vastavad kõigile nõuetele, mis on vajalikud individuaalse kohtlemise võimaldamiseks vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5.

131. Seetõttu otsustati individuaalset kohtlemist võimaldada järgmisele kolmele Hiina eksportivale tootjale:

132. CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd

133. Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd

134. Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd

3. Normaalväärtuse kindlaksmääramine Hiina eksportivatele tootjate puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist

3.1 Võrdlusriik

135. Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt tuleb nende eksportivate tootjate puhul, kellele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata, normaalväärtus kindlaks määrata võrdlusriigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel.

136. Algatamisteates märgiti, et Hiina puhul normaalväärtuse kindlaksmääramisel on kavas kasutada sobiva võrdlusriigina Indiat, ning huvitatud isikutel paluti esitada selle kohta oma arvamus.

137. Mitu ühenduse importijat ja Hiina eksportivat tootjat esitasid India valimise suhtes vastuväiteid, väites, et India tootevalik ei ole võrreldav Hiina eksportivate tootjate tootevalikuga. Enamik huvitatud isikuid soovitas kasutada võrdlusriigina Taiwani.

138. Komisjon otsis aktiivselt koostööpartnereid teadaolevate kinnitusdetailide tootjate seast kogu maailmas, sealhulgas Taiwanis. Ükski Taiwani tootja ei nõustunud siiski koostööd tegema. Samuti ei pakkunud menetluseks koostööd ükski teine kolmanda riigi tootja. Koostööd nõustusid seevastu tegema kaks India tootjat, vastates võrdlusriigi tootjate jaoks koostatud küsimustikule. Küsimustiku vastustes esitatud andmeid kontrolliti nende kahe äriühingu valdustes. Paraku esitas ainult üks äriühing piisavalt üksikasjalikud andmed, mida sai kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks.

139. Pärast teabe lõplikku avaldamist seadsid mitu importijat ja eksportijat kahtluse alla viimati nimetatud India tootja andmete kasutamise asjakohasuse, kuna: i) kõnealuse tootja poolt toodetud ja India siseturul müüdud kogus ei esindaks väidetavalt Hiinast ühendusse eksporditud kogust ning ii) kõnelausel India tootjal on väidetav äriline side ühe kaebust toetava ühenduse tootjaga. Sellega seoses tuleks märkida, et i) India tootja müügimahtu peeti usaldusväärse normaalväärtuse kindlaks määramiseks piisavalt tüüpiliseks ning ii) asjaolu, et võrdlusriigi tootjal on kaebust toetava ühenduse tootjaga side, ei muuda võrdlusriigi valikut põhjendamatuks. Märgiti ka, et see side tekkis pärast uurimisperioodi. Eespool esitatut arvesse võttes ning muude kolmandate riikide tootjate koostöö puudumise tõttu peeti India valimist võrdlusriigiks põhjendatuks.

140. Võttes arvesse eeltoodut ning India turu konkurentsitingimusi ja avatust ning asjaolu, et koostööd tegev India tootja müüs Hiina eksportivate tootjate eksporditavate toodetega võrreldavaid tooteliike, järeldati, et India oli algmääruse artikli 2 lõike 7 tähenduses sobiv kolmas turumajandusriik.

3.2 Normaalväärtus

141. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määrati nende eksportivate tootjate puhul, kellele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud, normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi tootjalt saadud kontrollitud andmete põhjal, nagu kirjeldatud allpool.

142. Uuriti, kas kõigi vaatlusaluse toote liikide tüüpilises koguses müümist India siseturul saab pidada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügiks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa iga tooteliigi müügist moodustas uurimisperioodil tulutoov müük sõltumatutele klientidele siseturul.

143. Kui tootmiskuludega võrdse või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas üle 80 % seda liiki toote müügi kogumahust ja seda liiki toote kaalutud keskmine hind võrdus tootmiskuludega või ületas neid, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal. See hind arvutati uurimisperioodi jooksul selle tooteliigi kõigi omamaiste müügihindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli tulutoov või mitte.

144. Kui tooteliigi tulutoova müügi maht moodustas seda liiki toote müügi kogumahust 80 % või alla selle, või kui kaalutud keskmine müügihind oli tootmishinnast väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus ainult asjaomase tooteliigi tulutoova müügi kaalutud keskmisega.

145. Olenevalt tooteliigist määrati normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi siseturul toimunud kogu müügi müügihindade kaalutud keskmise või ainult tulutoova müügi müügihindade kaalutud keskmise põhjal, võttes aluseks selle riigi ühe tootja esitatud ja kontrollitud andmed.

146. Üks äriühing, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, ning mõned importijad väitsid, et normaalväärtus, mis on saadud üheainsa India tootja põhjal, kes väidetavalt ei tooda sama liiki kinnitusdetaile kui kõnealune äriühing, ei ole nõuetekohaseks võrdlemiseks parim alus. Seetõttu soovitas see äriühing, et normaalväärtus arvutataks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a „mis tahes muul põhjendatud alusel”, käesoleval juhul eksportijate enda andmete põhjal, mida on kohandatud vastavalt väidetavalt moonutatud toorainekuludele.

147. See väide lükati tagasi, kuna leiti, et India tootja, nagu märgitud põhjenduses 91, müüs ka selliseid kinnitusdetaile, mis olid võrreldavad Hiina eksportivate tootjate eksporditavate kinnitusdetailidega. Lisaks sellele kohandati normaalväärtust hinna võrreldavust mõjutavate teguritega, nagu selgitatud allpool põhjenduses 103.

3.3 Ekspordihinnad

148. Kõigil juhtudel, kui vaatlusalust toodet eksporditi ühenduses asuvatele sõltumatutele tarbijatele, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 ekspordihinna määramisel aluseks tegelikult makstud või makstav ekspordihind.

149. Kahe eksportiva tootja kogu eksportmüük ühendusse või selle osa toimus ühenduses asuvate sidusettevõtete kaudu ja müüdi seejärel edasi ühenduses asuvatele sõltumatutele äriühingutele. Neil juhtudel arvutati ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 selle hinna põhjal, millega imporditud tooted esimest korda sõltumatule ostjale edasi müüdi ja mida oli nõuetekohaselt kohandatud impordi ja edasimüügi ning kasumi vahel kantud kulude võrra. Kasumimarginaal tehti kindlaks koostööd tegevatelt sõltumatutelt importijatelt saadud teabe põhjal.

3.4. Võrdlus

150. Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10.

151. Hiinast eksporditavate kinnitusdetailide ja India turul sealse koostööd tegeva tootja poolt müüdavate kinnitusdetailide hinnavõrdlusel eristati standardseid ja erikinnitusdetaile.

152. Lisaks kohaldas India tootja, kelle andmeid kasutati normaalväärtuse kindlaksmääramiseks, kohapeal kogutud tõendite põhjal põhjalikumat kvaliteedikontrolli menetlust kui Hiina koostööd tegevad eksportivad tootjad, kes tootsid ja eksportisid peamiselt standardseid kinnitusdetaile. Neil juhtudel kohandati India normaalväärtust vastavalt India tootja puhul tuvastatud kvaliteedikontrolli kuludele.

153. Lisaks eeltoodule tehti vajalikud kohandused, arvestamaks transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, lisa-, pakkimis-, krediidi- ja pangakulusid kõigil juhtudel, mil neid peeti põhjendatuks ja täpseks ning neid kinnitasid kontrollitud tõendid.

4. Dumpingumarginaalid

4.1. Valimisse kaasatud koostööd tegevad eksportivad tootjad, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist

154. Nelja valimisse kaasatud äriühingu puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, määrati dumpingumarginaal kindlaks täielikult koostööd tegeva India tootja kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemisel iga äriühingu ühendusse suunatud ekspordi kaalutud keskmise hinnaga, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 2 lõikes 11.

155. Vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 6 arvutati valimi keskmine kõigi viie valimisse kaasatud koostööd tegeva äriühingu dumpingumarginaali kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas neile oli võimaldatud individuaalne kohtlemine või mitte.

156. Lõplikud dumpingumarginaalid, väljendatud protsendina CIF-impordihinnast ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised:

Äriühing | Dumpingumarginaal |

Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd. | 69,9 % |

Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd. | 93,2 % |

Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd. | 74,5 % |

Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd. | 105,3 % |

Changshu City Standard Parts Factory ja Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd. | 63,1 % |

Valimisse mittekuuluvad koostööd tegevad eksportivad tootjad | 78,1 % |

4.2. Koostööd tegevad eksportivad tootjad, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist

157. Dumpingumarginaalid määrati kindlaks vastavalt eespool põhjenduses 107 kirjeldatule.

158. Lõplikud dumpingumarginaalid, väljendatud protsendina CIF-impordihinnast ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised:

Äriühing | Dumpingumarginaal |

CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd | 0,0 % |

Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd | 26,5 % |

Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd | 0,0 % |

4.3 Kõik teised eksportivad tootjad

159. Selleks et arvutada üleriigiline dumpingumarginaal, mida saaks kohaldada kõigi teiste Hiina eksportijate suhtes, tehti kõigepealt kindlaks koostöötase. Koostöötaset võib pidada madalaks, s.o ligikaudu 53 % Hiina koguimpordist. Seetõttu määrati koostööst keeldunud äriühingute dumpingumarginaal kindlaks keskmise väärtusena, mis arvutati Eurostati andmete ning kõrgeima dumpingumarginaaliga koostööd tegeva eksportiva tootja poolt tüüpilises koguses müüdud tooteliikide kõrgeima marginaali põhjal.

160. Selle põhjal määrati üleriigiliseks dumpingumarginaaliks 115,4 % CIF-hinnast ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist.

D. KAHJU

1. Ühenduse toodang

161. Uurimisega tehti kindlaks, et ühenduses toodavad samasugust toodet paljud tootjad, hinnanguliselt üle 300 peamiselt väikese ja keskmise suurusega ettevõtte ning mõned suuremad ettevõtted. Suurem osa ühenduse tootjatest ei teatanud endast pärast algatamisteate avaldamist. Tootjad, kelle nimel kaebus esitati, tegid uurimisel koostööd, kuigi üks valimisse kaasatud äriühing ei esitanud kohapealse kontrolli ajal piisavalt teavet, et teda saaks pidada koostööd tegevaks äriühinguks. See äriühing jäeti seetõttu ühenduse tootmisharu käsitlevatest andmetest välja. Mitu muud, kaebust toetavat või sellele vastuväiteid esitavat, tootjat esitasid oma tootmis- ja müügimahu kohta üldandmed. Kuna paljud ühenduse tootjad, peamiselt väikeettevõtted, ei teinud uurimisel koostööd, ei olnud ühenduse toodangu kogumahtu võimalik äriühingute üksikandmete põhjal täpselt kindlaks määrata.

162. Seetõttu on ühenduse tootmismahtu hinnatud tööstustoodangut käsitlevate Eurostati andmete põhjal. Nende andmete põhjal oli ühenduse kogutoodang 2006. aastal 1 431 602 megatonni.

2. Ühenduse tootmisharu määratlus

163. Nende ühenduse tootjate toodang, kes toetasid kaebust ja tegid uurimisel täielikult koostööd, moodustab 27 % ühenduse vaatlusaluse toote toodangust. Seetõttu ollakse seisukohal, et need äriühingud moodustavad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.

164. Mõned ühenduse importijad ja eksportivad tootjad väitsid ja uurimisel leidis kinnitust, et mitmed koostööd tegevad ühenduse tootjad on lisaks nende enda tootmisele importinud märkimisväärses koguses vaatlusalust toodet Hiinast, et seda ühenduse turul edasi müüa.

165. Lisaks väideti, et kolm koostööd tegevat ühenduse tootjat olid oma tootmise osaliselt ümber paigutanud, rajades tootmiskohti Hiinasse, ning tuleks seetõttu arvutusest välja jätta. Leiti siiski, et nende tootjate Hiina tütarettevõtted olid loodud peamiselt Hiina turu teenindamiseks ning nende äriühingute huvid olid endiselt seotud ühendusega.

166. Seoses koostööd tegevate ühenduse tootjate impordimahuga tehti uurimisel kindlaks, et mõned äriühingud importisid Hiinast pärit vaatlusalust toodet suhteliselt väikeses koguses võrreldes oma toodangu müügiga ühenduses. Selle sidusettevõtete ja sõltumatute äriühingute kaudu toimuva müügi käigus müüdud kogus oli palju väiksem, kui eespool nimetatud isikud väitsid.

167. Uurimine näitas, et nende äriühingute huvid olid kahtlemata seotud ühendusega ning hoolimata Hiinast importimisele, tuleks neid kõiki käsitada ühenduse tootmisharu osana.

3. Ühenduse tarbimine

168. Ühenduse 2006. aasta tarbimine määrati kindlaks liikmesriikide ametiasutuste poolt Eurostatile teatatud toodangu kogumahu põhjal, millele oli lisatud import ja maha arvatud eksport. Nähtav tarbimine oli kooskõlas kaebuses osutatud tarbimisega. Muu teabe puudumisel kasutati seetõttu ka kaebuses 2004.–2005. aasta kohta esitatud andmeid. 2003. aasta ja uurimisperioodi vahele jäävate aastate impordi- ja ekspordimahud põhinesid Eurostati andmetel. 2003. aasta kohta ei olnud andmed kättesaadavad ja seetõttu ei olnud ühenduse tarbimise ja turuosa hindamine võimalik.

169. Nende andmete põhjal täheldati, et 2004. aastast kuni uurimisperioodini kasvas vaatlusaluse toote nõudlus ühenduses 29 %.

Allikad: Eurostat, Comext, kaebus | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Uurimisperiood |

Ühenduse tarbimine (Mt) | Ei kohaldata | 1 761 838 | 1 744 473 | 2 104 425 | 2 272 981 |

Indeks 2004 = 100 | Ei kohaldata | 100 | 99 | 119 | 129 |

4. Vaatlusalusest riigist pärit import ühendusse

4.1 Vaatlusaluse impordi maht ja turuosa

170. Hiinast pärit impordi maht saadi Eurostati andmetest. Hiinast pärit impordi mahu ja turuosa dünaamika oli järgmine:

Allikas: Eurostat | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Uurimisperiood |

Hiinast pärit impordi maht (Mt) | 216 085 | 295 227 | 387 783 | 485 435 | 601 887 |

Indeks | 100 | 137 | 179 | 225 | 279 |

Hiina turuosa | Ei kohaldata | 17 % | 22 % | 23 % | 26 % |

171. Samal ajal kui vaatlusaluse toote tarbimine suurenes 2004. aastast kuni uurimisperioodini 29 %, kasvas Hiinast pärit impordi osa samal ajavahemikul püsivalt 103 %. Seega kasvas Hiina vaatlusaluse perioodi turuosa samal ajavahemikul 17 %-lt 26 %-ni.

4.2 Impordihinnad ja hindade allalöömine

172. Järgmises tabelis on esitatud Hiinast pärit impordi keskmiste hindade dünaamika. Vaatlusaluse perioodi jooksul püsisid hinnad suhteliselt stabiilsed, 2005. aastani toimus väike tõus ja 2006. aastal langus.

Allikas: Eurostat | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Uurimisperiood |

Hiinast pärit impordi hinnad (euro/Mt) | 938,70 | 968,11 | 992,56 | 931,30 | 958,28 |

Indeks | 100 | 103 | 106 | 99 | 102 |

173. Selleks et määrata kindlaks vaatlusaluse toote müügihind ühenduse turul uurimisperioodi jooksul, võrreldi valimisse kaasatud ühenduse tootjate ja valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate hindu. Asjakohaste ühenduse tootmisharu müügihindadena käsitati sõltumatutele klientidele kehtestatud müügihindu, mida vajaduse korral kohandati tehasehinna tasemele, s.t arvati maha veokulud ühenduses ning allahindlused ja hinnavähendid. Neid hindu võrreldi Hiina eksportivate tootjate kehtestatud müügihindadega, millest olid maha arvatud allahindlused ning mida oli vajaduse korral kohandatud CIF-hindade tasemele ühenduse piiril koos nõuetekohase tollivormistuskulude ja impordijärgsete kulude kohandustega. Arvestades et ühenduse tootmisharu müüb oma toodangu jaemüüjatele ja lõppkasutajatele, Hiina kaup aga müüakse seotud või sõltumatute importijate ja/või hulgimüüjate kaudu, kohandati asjakohasel juhul impordihinda, et tagada võrdlus samal kaubandustasandil.

174. Nagu eespool mainitud, väitsid ühenduse importijad ja eksportivad tootjad, et Hiina tooted on peamiselt tavakvaliteediga standardsed kinnitusdetailid, kuid ühenduse tootmisharu varustab kõige kallimate kinnitusdetailide turusegmenti. Seetõttu väideti, et igasugune hinnavõrdlus keskmise hinna põhjal oleks eksitav. Sellega seoses tuleks märkida, et hindade allalöömise marginaal määrati kindlaks äriühingute andmete põhjal tooteliikide kaupa, võttes arvesse võrreldavate toodete omadusi. Kasutati põhjendustes 102 ja 103 kirjeldatud meetodiga sarnast meetodit ning Hiina ekspordist valdava osa moodustavaid standardseid kinnitusdetaile eristati erikinnitusdetailidest.

175. Võrdlus näitab, et uurimisperioodil müüdi vaatlusalust toodet ühenduses hindadega, mis lõid ühenduse tootmisharu hinnad alla keskmiselt rohkem kui 40 % võrra, väljendatud ühenduse tootmisharu hindade protsendina.

5. Ühenduse tootmisharu olukord

176. Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 hõlmas uuring Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mõju kohta ühenduse tootmisharule kõigi alates 2003. aastast kuni uurimisperioodini ühenduse tootmisharu seisundit mõjutanud majandustegurite ja -näitajate hindamist. Ühenduse tootmisharu olukorda hinnati valimisse kaasatud äriühingute seisukohalt, nagu eespool mainitud, välja arvatud toodangu, tootmisvõimsuse, tootmisvõimsuse rakendamise, müügi, turuosa, tööhõive ja tootlikkuse puhul, mille andmed hõlmavad kogu ühenduse tootmisharu ning põhinevad koostööd tegevate ühenduse tootjate esitatud teabel.

5.1 Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

177. Ühenduse tootmisharu toodangu, tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise dünaamika oli järgmine:

Ühenduse tootmisharu kokku | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Uurimisperiood |

Tootmismaht (Mt) | 379 354 | 407 185 | 371 884 | 387 057 | 403 040 |

Indeks | 100 | 107 | 98 | 102 | 106 |

Tootmisvõimsus (Mt) | 712 567 | 726 171 | 731 200 | 742 901 | 768 689 |

Indeks | 100 | 102 | 102 | 104 | 108 |

Tootmisvõimsuse rakendamine (%) | 53 % | 56 % | 51 % | 52 % | 52 % |

178. Hoolimata sellest, et nõudlus 2004. aastast kuni uurimisperioodini märgatavalt kasvas (29 %), kõikus ühenduse tootmisharu tootmismaht kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ning oli uurimisperioodil üksnes 6 % suurem kui 2003. aastal.

179. Tootmisvõimsus kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul tagasihoidlikult, mis tähendab, et tootmisvõimuse rakendamine jäi kogu perioodi jooksul väga madalale tasemele (52–53 %). Mõned ühenduse importijad väitsid, et teatavaid tootmisvõimsuse andmeid on üle hinnatud, näiteks eeldades pidevtootmist (24 tundi 365 päeva jooksul) või alahinnates aega, mida läheb vaja uue tooteliigi tootmise seadistamiseks, või arvestades vana varustust. Tootmisvõimsust arvutati siiski kolme vahetuse ja 220 päeva põhjal, võttes arvesse tootmise kitsaskohti, mis enamikul juhtudel esinesid termotöötlusliinil. Olemasolevate külmstantsimismasinate arvu kontrolliti ning olemasoleva võimsuse arvutamisel võeti arvesse uue partii tootmiseks vajalikule seadistamisele kuluvat aega (mis varieerub kahest kuni kaheteistkümne tunnini).

180. Ühenduse tootmisharu tootmismahu ja -võimsuse näitajate dünaamikat võib selgitada järgmiselt.

181. Ühenduse tootmisharu säilitas või püüdis suurendada oma müüki kõrgema kvaliteediga toodete (eritoodete) turusegmentides, mis nõuab kõrgemat ühikuhinda, kuid mida ka toodetakse väiksemates kogustes.

182. Ühenduse tootmisharu pidi eritoodete tootmiseks seadmeid uuendama ning tootmise struktuuri kohandama, mis selgitab üldise tootmisvõimsuse väikest kasvu ning ka sellise kasutamata tootmisvõimsuse suuremat protsenti, mida varem kasutati standardsete tooteliikide tootmiseks.

183. Ühenduse sõltumatud importijad väitsid ka, et kui ühenduse tootjad oleksid tootnud vaatlusalusel perioodil Hiinast imporditud kogustega võrdväärseid täiendavaid koguseid, oleks selle mõju tootmisvõimsuse rakendamisele olnud väga väike ning ja jäänud alla 60 %. Sellega seoses tuleks märkida, et vaatlusalusel perioodil Hiinast imporditud kogused on märkimisväärsed, kuna need moodustavad ligikaudu 26,9 % ühenduse 2006. aasta kogutoodangust. Seetõttu oleks positiivne mõju tootmisvõimsuse rakendamisele olnud väidetust suurem, kui need kogused oleks toodetud ühenduses, kus oli olemas tootmisvõimsus.

184. Pärast teabe lõplikku avaldamist väitsid mitmed ühenduse sõltumatud importijad, et kui meetmed lõpuks võetakse, siis kaasneks sellega ühenduse turul tarnedefitsiit rohkem kui 200 000 megatonni ulatuses. Uurimisperioodil tuvastatud reservvõimsuse taseme põhjal on ühenduse praegune tootmisvõimsus siiski hinnanguliselt üle 2,5 miljoni megatonni, s.t tunduvalt suurem ühenduse tarbimise tasemest, mis on 2,27 miljonit megatonni. Seetõttu leiti, et ühenduse reservvõimsus ületab piisavalt väidetavat 200 000 megatonni suurust puudujääki ning kataks kergelt vaatlusaluse toote nõudluse.

5.2 Varud

185. Allpool esitatud andmed kajastavad ühenduse tootmisharu varude mahtu iga perioodi lõpus.

Valimisse kaasatud ühenduse tootmisharu | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Uurimisperiood |

Valmistoodete varude maht | 78 722 | 82 275 | 77 293 | 72 360 | 74 859 |

Indeks | 100 | 105 | 98 | 92 | 95 |

186. Varud vähenesid hoolimata tootmise 7 % kasvust vaatlusaluse perioodi jooksul 5 %. See on peamiselt seotud standardtoodete väheneva osakaaluga ühenduse tootmisharu portfellis. Arvestades siiski, et samasugust toodet toodetakse ühenduses peamiselt tellimustööna, ei käsitata varude taset selle toote puhul väga olulise näitajana.

5.3 Ühenduse müük, turuosa, kasv ja keskmised ühikuhinnad

187. Järgmised andmed kajastavad ühenduse tootmisharu müüki sõltumatutele klientidele ühenduses.

Ühenduse tootmisharu kokku | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Uurimisperiood |

Ühenduse tootmisharu müük ühenduses (tuhandetes eurodes) | 722 974 | 739 563 | 754 101 | 816 532 | 874 380 |

Indeks | 100 | 102 | 104 | 113 | 121 |

Ühenduse tootmisharu müük ühenduses (Mt) | 338 417 | 383 625 | 351 296 | 378 650 | 377 966 |

Indeks | 100 | 113 | 104 | 112 | 112 |

Ühenduse tootmisharu ühiku müügihind ühenduses (euro/Mt) | 2136 | 1928 | 2147 | 2156 | 2313 |

Indeks | 100 | 90 | 100 | 101 | 108 |

Ühenduse tootmisharu turuosa (Mt) | Ei kohaldata | 22 % | 20 % | 18 % | 17 % |

Indeks | Ei kohaldata | 100 | 92 | 83 | 76 |

188. Tänu klientide joonistel põhinevate eritoodete osa suurenemisele suurenes ühenduse tootmisharu müügimaht vaatlusalusel perioodil 12 % ning müügiväärtus 21 %.

189. Samal ajal leiti, et sõltumatutele ostjatele kehtestatud keskmine müügihind ühenduse turul suurenes vaatlusalusel perioodil. Seda hinnatõusu tuleks vaadelda seoses toorainehinna olulise tõusuga ning asjaoluga, et ühenduse tootmisharu on suunanud oma pingutused ülemisele turusegmendile (eritoodetele), mida dumpinguhinnaga import vähem mõjutas. Tarbijate konkreetsetele vajadustele vastavate kvaliteettoodete ühiku müügihind on üldiselt kõrgem kui standardtoodetel. Seega kajastab müügihinna tõus nii toorainekulude suurenemist kui ka ühenduse tootmisharu tootevaliku muutusi.

190. Pärast ühenduse tootjate müügimahu suurenemist ajavahemikul 2003–2004 vähenes see 1 % võrra. Samal ajal suurenes ühenduse tarbimine 29 %, mis tähendab, et ühenduse tootmisharu ei suutnud ära kasutada ühenduse tarbimise suurenemist ning seega vähenes ühenduse tootjate turuosa vähem kui kolme aasta jooksul 24 %. Ühenduse tootjate turuosa langus oleks suure tõenäosusega isegi suurem, kui arvesse võetaks kogu vaatlusalust perioodi (s.t ka 2003. aastat).

191. Seega leiti, et ühenduse tootmisharu ei saanud ühenduse tarbimise suurenemisest tulenevast turukasvust kasu, kuna Hiinast pärit dumpinguhinnaga import võttis ühenduse tootjatelt võimaluse jätkata standardtoodete laiaulatuslikumat toomist.

5.4 Tasuvus ja rahavoog

Valimisse kaasatud ühenduse tootmisharu | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Uurimisperiood |

Samasuguse toote ühenduse müügi tasuvus | 2,1 % | 4,7 % | 3,4 % | 2,9 % | 4,4 % |

Samasuguse toote ühenduse müügi rahavoog (tuhandetes eurodes) | 60 772 | 69 501 | 80 874 | 73 372 | 65 200 |

Indeks | 100 | 114 | 133 | 121 | 107 |

192. Ühenduse tootmisharu samasuguse toote müügi tasuvus kõikus kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, jõudes üksnes mõõdukalt positiivsele tasemele.

193. Tasuvus oli väikseim 2003. aastal (2,1 %), kuid on sellest ajast alates paranenud, mis on osaliselt seotud ühenduse tootmisharu pingutustega vähendada tootmiskulusid ja suurendada tootlikkust ning asjaoluga, et nad pingutasid eelkõige selle nimel, et pakkuda kvaliteettooteid, mis toovad suuremat tulu kui standardtooted ning mida Hiinast pärit dumpinguhinnaga import mõjutab vähem.

194. Tuleks märkida, et vaatlusaluse perioodi üldine positiivne tasuvus langes kokku turu laienemisega majandustsükli kasvuetapi ajal, mis oli 2004. aastal ja 2008. aasta alguses, ning väheneb tõenäoliselt oluliselt, kui need suundumused muutuvad. Kinnitusdetailid kui laialtlevinud tööstustoode on üldise majandusolukorra ning eriti tööstustootmise kõikumise suhtes väga tundlikud.

195. Rahavoog samasuguse toote müügist ühenduses suurenes 2005. aastani 33 %, kuid langes uurimisperioodi jooksul tagasi oma esialgse taseme lähedale.

5.5 Investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

196. Kinnitusdetailide tootmine on suhteliselt kapitalimahukas. Ühenduse tootmisharu on väitnud, et üha enam pingestuv turukeskkond nõuab tootmise optimeerimist. Sellise paindlikkuse saavutamiseks on ühenduse tootmisharu säilitanud suhteliselt kõrge investeeringute taseme, mis on vaatlusalusel perioodil mõningal määral langenud, kuid jäänud siiski märkimisväärseks. Investeeringud hõlmasid peamiselt uute masinate ostmist tootmise optimeerimiseks.

Valimisse kaasatud ühenduse tootmisharu | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Uurimisperiood |

Koguinvesteeringud vaatlusalusel perioodil (tuhandetes eurodes) | 35 294 | 23 965 | 31 373 | 30 634 | 31 442 |

Indeks | 100 | 68 | 89 | 87 | 89 |

197. Vaatlusalusel perioodil suurenes investeeringutasuvus, mida väljendatakse netokäibe protsendina, 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel 7 protsendipunkti võrra. Selle põhjuseks on asjaolu, et ühenduse tootmisharu on püüdnud olemasoleva tootmisvõimsuse kasutamist võimalikult palju suurendada ulatuslikke investeeringuid tegemata. Uurimine näitas, et kõik valimisse kaasatud tootjad on arendanud oma töövahendeid, et kohandada tootmisrajatisi oma uuele kliendibaasile (klientide joonistel põhinevad eritooted).

Valimisse kaasatud ühenduse tootmisharu | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Uurimisperiood |

Investeeringutasuvus | 6 % | 16 % | 12 % | 12 % | 13 % |

198. Kapitali kaasamise võime vähenemise või suurenemise kohta vaatlusalusel perioodil tõendeid ei leitud.

5.6 Tööhõive ja tootlikkus

199. Ühenduse tootmisharu tööhõive, tootlikkuse ja töötasude dünaamika oli järgmine:

Ühenduse tootmisharu kokku | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Uurimisperiood |

Töötajate arv | 5600 | 6353 | 6359 | 6272 | 6257 |

Indeks | 100 | 113 | 114 | 112 | 112 |

Tootlikkus (megatonni töötaja kohta) | 68 | 64 | 58 | 62 | 64 |

Indeks | 100 | 95 | 86 | 91 | 95 |

200. Ühenduse tootmisharu suurendas oma töötajate arvu alates 2003. aastast kuni uurimisperioodini. Selle põhjuseks olid tootmismahu säilitamine ning mitmekülgsemate ja keerulisemate toodete tootmine, mis nõuab tootmisvahendite ja masinate pidevat kohandamist. Selle ühenduse tootmisharus toimunud strateegilise protsessi tulemused kajastusid ka tootlikkuses, mis jäi vaatlusalusel perioodil stabiilseks, kuigi tootmisharu pidi kohanduma rohkem inimressursse nõudva uue kliendibaasiga (klientide joonistel põhinevad eritooted).

5.7 Töötasud

201. Keskmine palgatase suurenes vaatlusalusel perioodil mõõdukalt.

Valimisse kaasatud ühenduse tootmisharu | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Uurimisperiood |

Tööjõukulud töötaja kohta vaatlusalusel perioodil | 30 478 | 32 042 | 32 089 | 34 232 | 35 662 |

Indeks | 100 | 105 | 105 | 112 | 117 |

5.8 Tegeliku dumpingumarginaali suurus ja toibumine varasemast dumpingust

202. Nagu osutatud eespool esitatud põhjenduses, on tuvastatud dumpingumarginaalid selgelt üle miinimumtaseme. Lisaks sellele ei saa dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda arvestades tegeliku dumpingumarginaali mõju tähtsusetuks pidada.

203. Ühendus ei ole toibunud varasema dumpingu mõjust, kuna enne praegust uurimist ei ole uurimisi tehtud.

5.9 Järeldus kahju kohta

204. 2003. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal suurenes Hiinast pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi maht ligikaudu 180 %, ulatudes uurimisperioodil 26 %-ni turuosast. Lisaks lõid vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi müügihinnad ühenduse müügihinnad vaatlusalusel perioodil oluliselt alla. Kaalutud keskmiste põhjal löödi hinnad alla rohkem kui 40 %.

205. Samal ajal kui ühenduse tarbimine suurenes 29 %, vähenes ühenduse tootmisharu müügimaht üksnes 1 % võrra. Tootmisharu turuosa vähenes 24 % ning tootmisharu ei saanud üleilmset toorainehinna tõusu täielikult oma klientidele üle kanda, mistõttu tasuvus oli jätkuvalt madal.

206. Selle tulemusena ei suurenenud vaatlusalusel perioodil tootmine ühenduse tarbimisega samal kiirusel ning tootmisvõimsuse rakendamine oli jätkuvalt väga madal, ligikaudu 50 %. Sellel on olnud negatiivne mõju ka tasuvusele, kuna see takistas tootmisharul mastaabisäästu täielikult ära kasutada.

207. Dumpinguhinnaga impordi mõju ühenduse tootmisharu tasuvusele vähendas vaatlusalusel perioodil mõningal määral ühenduse turu laienemine ning soodne majandustsükkel. Selle tsükli lõppedes võib olukord siiski muutuda.

208. Hoolimata tootmisharu suurtest jõupingutustest säilitada kogu vaatlusaluse perioodi jooksul tootmismaht paindliku tootmise kaudu ning jätkuvatest jõupingutustest suurendada tootlikkust ja konkurentsivõimet, ei kajastanud tasuvus, rahavoog ja investeeringutasuvus ühenduse nõudluse jätkuvat kasvu vaatlusaluse toote järele. Selline suundumus võib oluliselt mõjutada ühenduse tootmisharu suutlikkust säilitada kvaliteetdetailide tootmine.

209. Pärast teatise avalikustamist väitsid Hiina eksportivad tootjad ja ühenduse importijad, et kuna teatavad näitajad, nagu müügimaht, hinnad ja kasum, on vaatlusalusel perioodil positiivselt arenenud, peaks komisjon järeldama, et ühenduse tootmisharu ei ole kandnud olulist kahju.

210. Ühenduse tootmisharu on teiselt poolt väitnud, et praegune madal tasuvus mõjutab üha enam tema võimet säilitada ja parandada tootmisvarustust, et säilitada märkimisväärne osalus turu ülemises osas. Seetõttu mõjutab standardtoodete suure tootmismahu kaotus ka ühenduse tootmisharu võimet pakkuda kvaliteettooteid.

211. Uurimine on kinnitanud olulist kahju, mis tuleneb ühenduse toodete märkimisväärsest asendamisest Hiina impordiga mõnes olulises turusegmendis, ning negatiivset mõju tootmisvõimsuse rakendamisele ja tasuvusele, kuigi seda mõju on teataval määral vähendanud asjaolu, et tootmisharu suutis kompenseerida väiksemat tootmismahtu suuremat tulu toovatele turusegmentidele ja toodetele keskendumisega.

212. Eelnevast lähtudes järeldatakse, et ühenduse tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 tähenduses.

E. PÕHJUSLIK SEOS

1. Sissejuhatav märkus

213. Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 kontrolliti, kas on olemas põhjuslik seos Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharule tekitatud olulise kahju vahel. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada ühenduse tootmisharu, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.

2. Hiinast pärit impordi mõju

214. 2004. aasta ja uurimisperioodi vahel suurenes ühenduse nähtav tarbimine 29 % (mahult), samal ajal kui ühenduse tootjate müük suurenes üksnes 17 %. Ühenduse tootjad kaotasid seega samal ajavahemikul turuosast üle 6,8 protsendipunkti.

215. Ühenduses asuvad sõltumatud importijad väitsid ka, et kui müüki oleks väljendatud pigem väärtuse kui kogustena, oleks olukord olnud oluliselt erinev, kuna ühenduses toodetud kinnitusdetailide ühiku müügihind on Hiina toodete omast märkimisväärselt kõrgem ja on vaatlusalusel perioodil suurenenud. Analüüsides madala hinnaga impordi mõju ühenduse turule, peeti kooskõlas varasema tavaga siiski asjakohaseks hinnata impordisuundumusi ja turuosasid esmalt mahu ja mitte väärtuse põhjal. Lisaks mõjutavad müügiväärtust tootevaliku muutused, nagu käesoleval juhul, kui ühenduse tootmisharu hakkas tootma kõrgema väärtusega tooteid. Lõpetuseks tuleks märkida, et müügisuundumused on ainult üks kahjunäitaja ega ole sellisena määravad.

216. Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahu märkimisväärne suurenemine enam kui 170 % võrra 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel ning selle turuosa (mahu järgi) suurenemine ühenduse turul 17 %-lt kuni 26 %-ni 2004. aasta ja uurimisperioodi vahel kattusid ühenduse tootjate turuosa pideva langusega.

217. Dumpinguhinnaga impordi hinnad jäid vaatlusalusel perioodil hoolimata toorainehinna ülemaailmsest tõusust suhteliselt stabiilseks ja madalaks. Erinevalt Hiina eksportijate müügihindadest järgisid ühenduse tootjate müügihinnad toorainekulu tõusutendentsi.

218. Vastuseks Hiinast pärit standardtoodete impordikoguste suurenemisele on ühenduse tootmisharu arendanud eritoodete tootmist (klientide jooniste põhjal), suutes nii säilitada oma tootmismahu ja vältida tasuvuse edasist vähenemist. Turu ülemisse ossa kuuluvad tooted ei kompenseeri siiski täielikult standardtoodete suure tootmismahu vähenemist.

219. Lisaks lõid dumpinguhinnaga impordi hinnad ühenduse tootmisharu hinnad märgatavalt alla, avaldades tugevat survet ajal, mil toorainehinnad märkimisväärselt tõusid. Uurimine näitas, et ühenduse tootmisharu ei saanud kanda kõikide kulude kasvu üle oma klientidele suure hinnasurve tõttu, mida avaldas Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi märkimisväärne maht. See tõi kaasa tasuvuse ebapiisavuse ning madala investeeringutasuvuse ja rahavoo.

220. Mitu eksportijat, importijat ja nende ühendust väitis, et Hiina eksport ei paku ühenduse tootmisharu toodetele konkurentsi, kuna need kuuluvad erinevatesse, üksteist täiendavatesse tootekategooriatesse. Kuigi näib, et Hiina eksportijad keskendusid uurimisperioodil mõnele turusegmendile, nagu standardsed kruvid ja poldid, tuleks meeles pidada, et ühenduse tööstusharu ja Hiina eksportijate toodetavate ja müüdavate toodete turg siiski kattub oluliselt ning see olukord areneb dünaamiliselt. Ühenduse tootmisharu on mõnes turusegmendis juba kaotanud suurema osa oma turuosast impordile, kuid ta võib turu kaotada ka praegu tugevate toodete puhul, kui praegune suundumus jätkub.

221. Lisaks näitasid Eurostati andmed, et ühenduses toodetakse Hiinast pärit impordiga konkureerides märkimisväärseid koguseid iga CN-koodi puhul. Mõned importijad väitsid, et kuigi ühenduses toodetakse kõikide CN-koodide alla kuuluvaid tooteid, ei toodeta seal teatavaid tooteliike ja omadusi iga CN-koodi piires. Selle väite kinnitamiseks andmeid siiski ei esitatud. Lisaks, nagu näidatud punktis 4.5.1, kasutavad ühenduse tootjad praegu umbes poolt oma tootmisvõimsusest ning on tehniliselt suutelised tootma igat liiki kinnitusdetaile, kui turutingimused seda õigustavad.

222. Seetõttu tehakse järeldus, et ühenduse tootmisharu kantud kahjus oli määrav osa survel, mida avaldas dumpinguhinnaga import, mille maht ja turuosa alates 2003. aastast märkimisväärselt suurenesid.

3. Muude tegurite mõju

3.1 Import muudest kolmandatest riikidest

223. Nagu eespool mainitud, oli Hiina vaatlusalusel perioodil samasuguse toote suurim ühenduse turule eksportija. Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi osa suurenes vaatlusalusel perioodil ülejäänud riikide koguimpordis 20 %, jõudes uurimisperioodi lõpul 61 %-ni.

Allikas: Comext | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Uurimisperiood |

Koguimport ülejäänud riikidest (v.a Hiina) (Mt) | 321 059 | 337 402 | 306 525 | 359 860 | 391 590 |

Indeks | 100 | 105 | 95 | 112 | 122 |

Koguimport ülejäänud riikidest (v.a Hiina) (tuhandetes eurodes) | 725 264 | 799 161 | 825 250 | 929 873 | 1 052 993 |

Indeks | 100 | 110 | 114 | 128 | 145 |

Ühikuhind (euro/Mt) | 2258 | 2368 | 2692 | 2583 | 2689 |

Indeks | 100 | 105 | 119 | 114 | 119 |

Hiina impordi osa ülejäänud riikide koguimpordis (%) | 40,23 % | 46,67 % | 55,85 % | 57,43 % | 60,58 % |

224. Lisaks täheldati, nagu näidatud allpool graafikus (allikas: Comext), et ülejäänud riikidest pärit impordi keskmine ühiku müügihind (eurodes) ei järginud Hiinast pärit impordiga sama suundumust, kuna esimesena nimetatu tõusis vaatlusalusel perioodil 19 %, kuid Hiinast pärit impordi keskmine ühiku müügihind 2 %. Ülejäänud riikide impordi keskmine ühikuhind (eurodes) megatonni kohta oli 180 % kõrgem kui Hiinast pärit impordi keskmine ühikuhind megatonni kohta.

[pic] |

225. Seega leitakse, et muudest kolmandatest riikidest pärit import ei aidanud kaasa ühenduse tootmisharule tekitatud kahjule. Allpool esitatud tabel, mis sisaldab teavet peamiste ekspordiriikide – Taiwan, Jaapan ja Ameerika Ühendriigid – kohta, näitab ülejäänud riikidega täpselt samu suundumusi.

Allikas: Comext | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Uurimisperiood |

Taiwan (Mt) | 171 770 | 180 176 | 160 765 | 169 777 | 186 901 |

Jaapan (Mt) | 22 392 | 17 289 | 21 735 | 52 056 | 56 852 |

USA (Mt) | 6537 | 6132 | 6059 | 7254 | 7459 |

Koondindeks) | 100 | 101 | 94 | 114 | 125 |

Ühiku koondhind (euro/Mt) | 2238 | 2297 | 2626 | 2456 | 2510 |

3.2 Ühenduse tootmisharu ekspordinäitajad

226. Lisaks uuriti, kas eksport ühenduse tootmisharust ELi-välistesse riikidesse võis vaatlusalusel perioodil kantud kahjule kaasa aidata. Eksport ELi-välistesse riikidesse moodustas 2006. aastal ühenduse tootmisharu samasuguse toote tootmisest ligikaudu üksnes 11 %. Eksport kasvas 2003. aastast uurimisperioodini 81%. Lisaks olid kõnealuse ekspordi hinnad märkimisväärselt kõrgemad müügihindadest ühenduse turul. Seetõttu järeldatakse, et eksport kolmandatesse riikidesse ei põhjustanud ühenduse tootmisharule olulist kahju.

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Uurimisperiood |

Ühenduse eksport ülejäänud riikidesse vaatlusalusel perioodil (Mt) | 114 211 | 135 656 | 149 463 | 171 240 | 197 722 |

Indeks | 100 | 119 | 131 | 150 | 173 |

Ühenduse eksport ülejäänud riikidesse vaatlusalusel perioodil (tuhandetes eurodes) | 513 286 | 611 366 | 683 624 | 825 528 | 927 644 |

Indeks | 100 | 119 | 133 | 161 | 181 |

Ühikuhind (euro/Mt) | 4494 | 4506 | 4573 | 4820 | 4691 |

3.3 Toorainehindade tõus

227. Kuigi tõendid osutavad teatavale terasehinna tõusule ühenduses vaatlusalusel perioodil, ilmneb, et see ei olnud ühenduse tootmisharu olukorra halvenemise oluliseks põhjuseks. Olukord halvenes pigem turuosa vähenemise tõttu, nagu mainitud eespool põhjenduses x. Uurimine näitas, et ühiku keskmise müügihinna tõus vaatlusalusel perioodil tulenes peamiselt eritoodete osa suurenemisest ühenduse tootmisharu tootevalikus, kuna eritoodete tootmine on kulukam.

228. Ühenduse tootmisharu ei saanud siiski piisavalt tõsta oma müügihindu, et turu ülemisse ossa kuuluvate toodete tootmisest tekkinud kulude kasvu tasa teha. Hindade jäikus oli tingitud Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi hoogsast kasvust, mis lõi ühenduse tootmisharu hinnad märkimisväärselt alla. Neid asjaolusid arvestades tuleb järeldada, et dumpinguhinnaga import avaldas ühenduse tootmisharule äärmiselt suurt hinnasurvet, mistõttu tootmisharu ei saanud kulude kasvu oma müügihindu tõstes täielikult tasa teha.

229. Lõpuks tuleb märkida, et toorainehindade tõus oleks pidanud mõjutama kõiki turuosalisi, sealhulgas Hiina eksportivaid tootjaid, ning seepärast ei saa seda pidada ühenduse tootmisharule tekitatud kahju märkimisväärseks põhjuseks, eriti kuna Hiinast pärit vaatlusaluse toote ühiku müügihind jäi hoolimata toorainehindade tõusust stabiilseks.

230. Eeltoodu põhjal järeldatakse, et toorainehindade tõus iseenesest ei kõrvaldaks põhjuslikku seost Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju vahel.

4. Järeldus põhjusliku seose kohta

231. Käesoleval juhul avaldub kahju võimaliku müügimahu kaotusena kasvaval turul ja turuosa kaotusena. Sellega kaasnenud hinnalangus ja mastaabisäästu vähenemine, mis tulenes vähesest tootmisvõimsuse rakendamisest, tõi hoolimata vaatlusalusel perioodil valitsenud soodsatest üldistest majanduslikest tingimustest kaasa ebapiisava tasuvuse.

232. Uurimine on näidanud, et olukord, kus enamik ühenduse tootmisharu kahjunäitajaid langesid kokku Hiinast pärit impordi mahu ja turuosa järsu kasvu ning kõnealusest impordist tingitud märkimisväärse hindade allalöömisega, ei ole paranenud. Samuti leiti, et muudest kolmandatest riikidest pärit import ei saanud ühenduse tootmisharule tekitatud kahjule kaasa aidata, kuna need keskmised impordihinnad on oluliselt kõrgemad kui Hiinast pärit impordi hinnad ning mujalt kui Hiinast pärit impordi turuosa on vähenenud võrreldes Hiina impordiga ühendusse.

233. Ühenduse tootmisharu ühendusevälistesse riikidesse suunatud ekspordi positiivne areng tähendab, et selle arengu võimalik mõju ei kõrvaldada põhjuslikku seost Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju vahel.

234. Kuigi toorainehindade tõus oli uurimisperioodil erakordselt suur, oleks see pidanud mõjutama kõiki turuosalisi ning pealegi ei kinnita kahjunäitajate ajaline areng, et toorainehindade tõus oleks olnud ühenduse tootmisharule tekitatud kahju peamine põhjus.

235. Seetõttu järeldatakse, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga import on tekitanud ühenduse tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.

F. ÜHENDUSE HUVI

1. Üldkaalutlused

236. Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas on olemas kaalukaid põhjuseid, mis võiksid viia järelduseni, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine asjaomase riigi impordi suhtes on vastuolus ühenduse huvidega. Küsimustikud saadeti kõigile kaebuses mainitud importijatele, ettevõtjatele ja tööstustarbijatele. Küsimustiku vastused saadi seitsmelt importijalt ja teatavat teavet saadi ka tööstustarbijatelt.

2. Ühenduse tootmisharu huvid

237. Eeldatavasti aitab meetmete kehtestamine vältida täiendavaid moonutusi ja taastada turul ausa konkurentsi. Ühenduse tootmisharu on konkurentsivõimeline ja elujõuline tootmisharu. Seda tõendab asjaolu, et ta suudab eksportida mitmekesiseid tooteid tugeva konkurentsiga maailmaturul. Meetmete kehtestamine peaks seega võimaldama jõuda tootmisvõimsuse rakendamise piisavale tasemele ning parandama finantsolukorda. Lisaks võimaldab see tootmisharul jätkata investeerimist tehnoloogiasse ja ajakohastada oma tootmisrajatisi, tagades seega ühenduse tootmisharu ellujäämise.

238. Teisest küljest, kui dumpinguvastaseid meetmeid ei rakendata, on tõenäoline, et ühenduse tootmisharu olukord halveneb. Tootmisharu ei suudaks sellisel juhul teha investeeringuid, mis on vajalikud edukaks konkureerimiseks kolmandatest riikidest, eelkõige Hiinast pärit impordiga. See sunnib teatavaid äriühinguid lähitulevikus tootmist lõpetama ja töötajaid koondama. Tootmise lõpetamisega ühenduses satuks ühenduse tootmisharu mitmes tootmisahela lõpus olevas sektoris suuremasse sõltuvusse ühendusevälistest tarnijatest.

239. Seetõttu järeldatakse, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine võimaldaks ühenduse tootmisharul kahjustava dumpingu mõjudest toibuda ning oleks ühenduse tootmisharu huvides.

3. Ühenduse sõltumatute importijate/ettevõtjate huvid

240. Lõppvalimisse valitud seitse importijat (vt eespool põhjendus 28) tegid uurimisel koostööd, vastates küsimustikule. Need seitse importijat esindavad ligikaudu 15 % vaatlusaluse toote koguimpordist ühendusse uurimisperioodi ajal. Üks importija ei nõustunud siiski kontrollkäiguga ja seda äriühingut käsitlev teave tuli jätta arvesse võtmata. Täielikult koostööd teinud importijatele annab vaatlusalune toode märkimisväärse osa nende käibest. Leiti, et vaatlusaluse toote keskmine tasuvus on nende äriühingute üldisest tasuvusest kõrgem. Võis täheldada, et nende importijate vaatlusaluse toote import oli vaatlusalusel perioodil hoogsat kasvanud ning ühenduse tootjatelt ostmine vähenenud.

241. Mitmes ühenduse sõltumatutelt importijatelt saadud märkuses väideti, et meetmete kehtestamisel oleks kahekordne negatiivne mõju: a) ühenduses ei oleks piisavalt või üldse tootmisvõimsust ,vaatlusaluse toote pakkumise sama taseme säilitamiseks ning b) vaatlusaluse toote hinnatõus, mida ei saaks üle kanda lõpptarbijatele ja mis tooks kaasa importijate tasuvuse kaotuse. Uurimine näitas, et vaatlusalusel tootel on ühenduse sõltumatute importijate pakutavas tootevalikus üksnes piiratud osa, ülejäänud ostetakse peamiselt ühendusest. Selleks et mitte tugineda ainult ühele allikale, ostavad ühenduse importijad sama liiki toodet nii ühendusest kui ka Hiina tootjatelt, kuigi suuremas koguses Hiina eksportivatelt tootjatelt. Lisaks täheldati, et ühenduse importijad tuginevad ikka veel ühenduse tootjatele, et tarnida vaatlusalust toodet väikestes kogustes klientide lühiajaliste vajaduste täitmiseks ning jätkata täieliku tootevaliku pakkumist. Ühenduse importijad ei suutnud esitada ühtegi veenvat tõendit tõendamaks, et ühenduse tootjad ei suuda täita nõudlust igat liiki, olgu standardsete või klientide erivajadustele vastavate kinnitusdetailide järele. Uurimine näitas ka, et ühenduse importijad pakuvad oma klientidele lisaks kinnitusdetailidele üha enam ka täiendavaid logistikateenuseid. Seetõttu oleks võimalikel meetmetel, mida kohaldatakse üksnes tootevaliku piiratud osa suhtes, veelgi piiratum mõju, kuna logistikateenuste pakkumine tekitab uusi kulusid ja tulusid. Seega kui meetmed kehtestataks, suudaksid ühenduse importijad tänu ühenduse märkimisväärsele ja mitmekesisele tootmisvõimsusele oma klientidele ikkagi samal tasemel teenuseid pakkuda, mis piiraks meetmete mõju ühenduse importijate tasuvusele.

242. Uurimine näitas, et kuus ühenduse sõltumatut importijat, keda külastati, hakkasid vaatlusalusel perioodil Hiina tooteid oluliselt suuremas koguses ostma ning sellel oli nende kinnitusdetailide müügi tasuvusele väga positiivne mõju. Vaatlusaluse toote keskmine kasumimarginaal oli nende kogukasumist suurem ning keskmiselt 10 % lähedal. Kuue külastatud ühenduse sõltumatu importija kogukasum oli samuti kõigil juhtudel positiivne, jäädes vahemikku 5–10 %.

243. Uuritud äriühingute pakutav tootevalik on väga lai ning vaatlusalune toode moodustab sellest ainult ühe osa. Lisaks ostavad importijad vaatlusalust toodet ühenduse tootjatelt ja impordivad seda teistest kolmandatest riikidest, et mitte tugineda täielikult Hiina tootjate pakkumisele ning täita lühiajalised vajadused. Kuna importijad mitmekesistavad klientidele võimalikult laia tootevaliku pakkumiseks oma tarneallikaid ühenduse ja Kaug-Ida tootjate abil, võib järeldada, et võimalike dumpinguvastaste meetmete tagajärjed ühele eksportriigile ei takista neid pakkumast samu tooteid, säilitades samal ajal piisavad kasumimarginaalid.

244. Pärast eespool nimetatud järelduste avaldamist väitsid mitmed importijad ja nende ühendused, et kavandatud meetmetel oleks ärimahu, tasuvuse ja tööhõive seisukohalt suur negatiivne mõju nende äritegevusele. Eelkõige väitsid importijad, et tollimaksude kehtestamine koos kinnitusdetailide hinna hiljutise olulise tõusuga toorainehinna kasvu tõttu piiraks oluliselt nende rahavoogu ja suurendaks käibekapitali ja rahastamisvajadust. Väideti ka, et klientidel tekiksid jätkuva hinnatõusuga nõustumisel probleemid ning kehtivad lepingud tähendaksid paljudel juhtudel seda, et importijad ei saaks tollimaksudest tulenevat hinnatõusu klientidele üle kanda. Mõned importijad väitsid ka, et nad sõltuvad suuresti Hiina impordist ning ühendusest ja kolmandatest riikidest oleks raske leida alternatiivseid tarnijaid. See kehtiks eelkõige importijate puhul, kes on investeerinud tootmisrajatistesse Hiinas või kellel on tehnilised suhted Hiina tootjatega, nt konkreetse kinnitusdetaili liigi tootmiseks.

245. Kuigi eespool esitatud väiteid ei olnud võimalik kontrollida, ei saa välistada, et meetmetel võib olla negatiivne mõju mõnele importijale ja teistele ettevõtjatele ühenduses vähemalt enne seda, kui lepingud on uuesti läbi vaadatud ning turustamisahel ümber korraldatud. Negatiivne mõju sõltub tõenäoliselt kõnealuste ettevõtjate konkreetsest turupositsioonist ning samuti nende suhtest Hiina eksportivate tootjatega. Siiski on märgitud, et ühenduse tootjatel on märkimisväärseid reservvõimsusi ja see on võimalik alternatiivne tarneallikas, nagu ka muud kolmandate riikide tarnijad.

246. Seoses meetmete mõjuga hindadele tuleks märkida, et kuigi terasest valtstraadi hind tõusis 2008. aasta esimesel poolel järsult ja ennenägematult, hakkas see aasta teisel poolel langema, mis tähendab, et tollimaks kehtestataks tõenäoliselt vaatlusaluse toote langeva hinna kontekstis.

247. Kokkuvõtteks võib öelda, et kuigi kavandatud meetmete mõju importijatele ja edasimüüjatele ei peeta nii suureks, kui mõned neist isikutest on väitnud, ei saa välistada negatiivset mõju nende rahavoole ja tasuvusele, eriti vahetult pärast meetmete kehtestamist.

4. Kasutajate ja tarbijate huvid

248. Kasutajatele ettenähtud küsimustikud saadeti 16 äriühingule või kontsernile. Saadi üksnes kolm vastust. Kaks autotootjat märkisid, et neid käesolev menetlus ei puuduta, kuna nad ei ostnud vaatlusalust toodet otse Hiinast ning ei teadnud oma tarnijatega seotud olukorda. Ilmneb et autotööstus laias tähenduses (s.t autotootjad ja kõik autoosade tarnijad) tarnib vaatlusalust toodet oma erinõuete tõttu peamiselt ühendusest.

249. Kolmanda vastuse saatis Saksa autotootjate ühing (Verband der Automobilindustries), kes väitis, et Saksa autotootjate ühingu liikmed ostavad vaatlusalust toodet peamiselt ühenduse tootjatelt, kinnitades seega kahe eespool nimetatud kasutaja väidet. Saksa autotootjate ühing on siiski dumpinguvastaste meetmete kehtestamise vastu, kuna selle liikmed on huvitatud võimalikult paljude alternatiivsete tarneallikate säilitamisest. Sellega seoses tuletatakse meelde, et meetmete eesmärk ei ole ühenduse turu sulgemine kolmandata riikide tarnijatele, vaid üksnes võrdsete konkurentsivõimaluste taastamine. Isegi kui kavandatud dumpinguvastased meetmed kehtestataks, oleks ühenduse, Hiina ja teiste kolmandate riikide osalejate arv piisav, et tagada kinnitusdetailide konkurentsivõimeline tarnimine ühenduse autotööstusele.

250. Teatise avaldamisele ei reageerinud ükski kasutaja, kellega ühendust võeti. Pärast teabe lõplikku avaldamist väitis siiski üks kokkupandava mööbli tootja, et kavandatud dumpinguvastastel tollimaksudel oleks tema toote maksumusele märkimisväärne mõju. Märkida tuleks, et esitatud andmeid ei olnud võimalik kontrollida, kuna teave esitati uurimise väga hilises etapis. Väidetav mõju kõnealuse äriühingu mööbli üldmaksumusele näib olevat liialdatud, võttes arvesse vaatlusaluse toote tüüpilist kogust, mida kokkupandava mööbli puhul kasutatakse.

251. Enne ja pärast teabe lõplikku avaldamist väljendasid mõned importijad ja nende ühendused samasugust muret seoses meetmete võimaliku mõjuga ehitustööstuse majandusolukorrale, kuna ehitustööstus on kinnitusdetailide peamine kasutaja ja kogeb ränka tsüklilist majanduslangust Sellega seoses tuleks esmalt märkida, et ehitustööstust ei ohusta rahvusvaheline konkurents, mis peaks piirama kulude kasvu mõju selle turuolukorrale. Teiseks ei olnud selliste märkuste esitajad koguseliselt kindlaks määranud vaatlusaluse toote osakaalu kõnealuse tööstusharu kulude hulgas.

252. Üldiselt moodustavad kinnitusdetailid toimikus olemasoleva teabe põhjal enamikul juhtudel üksnes väikese osa tootmise kogukuludest ning dumpinguvastased tollimaksud ei mõjutaks oluliselt kulusid ega asjaomaste tootmisharude konkurentsiolukorda.

253. Pärast teabe lõplikku avaldamist väitsid üks kodumajapidamises kasutatavate kinnitusdetailide jaemüüja ja kaks jaemüüjate ühendust, et meetmed avaldaksid suurt mõju jaemüügihindadele, millel oleks negatiivne mõju inflatsioonile, tarbijate heaolule ning kodumajapidamises kasutatavate kinnitusdetailide sektori majandusolukorrale. Kuigi neid väiteid ei olnud võimalik üksikasjalikult kontrollida, kuna need esitati hilja, tuleks märkida, et kavandatud tollimaksud moodustaksid vaid mõne protsendi kodumajapidamises kasutatavate kinnitusdetailide sektoris täheldatud jaemüügihindadest. Lisaks sellele annab vaatlusalune toode kättesaadava teabe põhjal üksnes ligikaudu 0,5 % kodumajapidamises kasutatavate kinnitusdetailide sektori käibest, mis samuti osutab asjaolule, et vaatlusalune toode ei ole tüüpilise tarbimise põhikomponent.

254. Ankurdusvahendite tootjaid esindavad üks tootja ja kaks ühendust esitasid märkused pärast teabe lõplikku avaldamist. Kõik nimetatud isikud olid meetmete vastu, kuigi üks ühendus tunnistas, et tema liikmete olukord oli sellega seoses erinev ja nad olid eri seisukohtadel. Nende peamise väite kohaselt pannakse ühenduse ankurdusvahendite tootjad ebasoodsasse konkurentsiolukorda, kuna meetmed ei hõlmaks nende lõpptoodet, st ankurdusvahendeid, kuid hõlmaksid teatavaid Hiinast imporditavaid komponente. Lisaks sellele väideti, et neid osasid ei saa ühendusest, kuid ühenduse tööstusharu vaidlustas selle väite. Kuna eespool nimetatud väited esitati suhteliselt menetluse lõpus, siis ei olnud neid võimalik nõuetekohaselt kontrollida. Siiski on tehtud kindlaks, et vajaduse korral on ühenduse tootjatel võimalik pakkuda komponente, mida praegu imporditakse Hiinast.

5. Terasetarnijate huvid

255. Eurofer on väitnud, et tootmisahela ülemises osas oleva ühenduse terasetööstuse, s.t ühenduse külmvormimiseks ettenähtud valtstraadi ja latt-terase tootjate tootmisvõimsuse rakendamine on 2004.–2007. aastal vähenenud, väidetavalt impordi otsese surve tõttu nende tootevalikule ning tootmisahela lõpus olevate turgu