Lisaks loodi mitme eriala esindajatest koosnev töörühm, et tulemuslikult kooskõlastada teatud valitud juhtumitega tegelemist. Töörühm hõlmab liikmeid prokuratuurist, kohtutest, politseist, tollist, maksuametist, rahapesu andmebüroost, arestitud ja konfiskeeritud vara haldamise ametist ja kinnipidamisasutustest. Töörühma koordinaator on Kosovo eriprokuratuuri juht.

Esiteks töötati välja kriteeriumide kogum, mille alusel suunata sihttulemuste hulka kaasatavate asjakohaste juhtumite valimist. Kosovo prokuratuurinõukogu võttis need raskete kuritegude vastu võitlemise eesmärkide valimise ja asutustevahelise koostöö standardses korras määratletud kriteeriumid vastu 18. juulil 2014. Standardse töökorraga määratakse kindlaks kriteeriumid, millele juhtum peab vastama, näiteks süüteo tõsine iseloom ja tekitatud kahju väärtus, juhtumiga seotud kuritegeliku rühmituse organiseerituse tase, vajadus kooskõlastada uurimistoiminguid, vajadus hallata uurimise ajal ressursse jne (standardse töökorra artikkel 2). See võimaldab keskenduda üksnes kõige tõsisemaks ja asjakohasemaks peetavatele juhtumitele. Lisaks antakse valitud korruptsiooni- ja organiseeritud kuritegevuse juhtumitele Kosovo kohtunõukogu 30. detsembri 2015. aasta otsusega kohtutes ka absoluutne eelisjärjekord. Kohtute esimehi kohustati määrama sellised juhtumid viivitamata kohtunikele, kes peaksid asuma nende juhtumitega kohe tegelema. Samuti kohustati neid andma Kosovo kohtunõukogule nende kohtuasjade edenemisest iga kuu aru.

Viisanõude kaotamise tegevuskava viimase kriteeriumi alusel nõutakse Kosovolt organiseeritud kuritegevuse ja korruptsioonijuhtumite uurimiste ja lõplike kohtuotsuste tulemuslikkuse tugevdamist. Kosovo on korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevusega võitlemiseks ning rände- ja julgeolekuohtudega tegelemiseks kehtestanud töökindla õigus- ja tegevusraamistiku. See on leidnud kinnitust komisjoni aastaaruannetes – kus on samas kirjeldatud ka säilinud probleeme –, viimasena Kosovot käsitlevas 2018. aasta aruandes. Tähelepanu alla võetud kõrgetasemeliste juhtumite puhul tehtud edusammud annavad ülevaate Kosovo üldise korruptsioonivastase raamistiku edukusest ja arusaamise sellest, kuidas ametiasutused võitlevad kõrgel tasemel esineva organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooniga.

Neljanda eduaruande käesoleva ajakohastamisega kinnitab komisjon, et kõik viisanõude kaotamise tegevuskavas ette nähtud nõuded on täidetud.

Alates neljanda eduaruande vastuvõtmisest 2016. aasta mais on Kosovo järjepidevalt tegutsenud selle nimel, et täita paremini oma kohustusi viisanõude kaotamise tegevuskava nelja valdkonnas, milleks on dokumentide turvalisus, piirihaldus ja rände juhtimine, avalik kord ja julgeolek ning vaba liikumisega seotud põhiõigused. Õigusraamistiku täiustamisega on Kosovo jätkanud isikuandmete usaldusväärsuse ja turvalisuse kõrge taseme tagamist. Siseministeerium annab välja masinloetavaid biomeetrilisi isiklikke reisidokumente, mis on kooskõlas Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni standarditega ning ELi standarditega, mis kehtivad reisidokumentide turvaelementide ja biomeetria suhtes. Nagu juba Kosovot käsitlevas 2018. aasta aruandes märgitud, on Kosovo viinud oma piiridealase õigusraamistiku veelgi rohkem ELi acquis’ga vastavusse. 2013.–2018. aasta integreeritud piirihalduse strateegia ja tegevuskava on viidud kooskõlla ELi integreeritud piirihalduse 2006. aasta kontseptsiooniga. 2017. aasta juulis kiideti heaks ülevaadatud ja uuesti hinnatud integreeritud piirihalduse tegevuskava. Piirihalduse riikliku keskuse ühine luure- ning riski- ja ohuanalüüsi üksus koostab iga kuu riskihinnangu, milles määratakse kindlaks kõikides tegevuspiirkondades esinevad ohud ja nähakse ette nende leevendamiseks võetavad meetmed. Kosovo on viinud ka oma varjupaiga- ja rändealase õiguse ELi acquis’ga vastavusse ning teinud märkimisväärseid edasisi edusamme liikmesriikidega tagasivõtmise ja tagasisaatmise vallas tehtava koostöö parandamiseks. Õiguskaitseasutused jätkavad oma erialast tegevust võitlemaks organiseeritud kuritegevuse, inimkaubanduse, uimastite ja terrorismiga. Politsei on saanud hea väljaõppe ning suudab võidelda organiseeritud kuritegevusega, sealhulgas eriüksusi kasutades. Kosovo õigusraamistik on kooskõlas ELi terrorismivastase õigustikuga ja sellesisuliste rahvusvaheliste õigusaktidega, sealhulgas terroristidest välisvõitlejate nähtust kriminaalkuriteona sätestavate õigusaktidega. Kosovo on hoogustanud oma pingutusi võitluses terrorismiga, sealhulgas rakendades meetmeid, mille eesmärk on ennetada vägivaldset äärmuslust ning takistada Kosovost pärit terroristidest võitlejaid liitumast välisriigis toimuvate konfliktidega. Heaks näiteks on mitme terrorismis kahtlustatava isiku vahistamine, mille puhul Kosovo ametiasutused tegid koostööd Albaania ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi õiguskaitseasutusega. Edukaid õiguskaitsekoostöö näiteid on ka organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisel, sealhulgas koostöö mitme liikmesriigi ja Europoliga. Näiteks töötasid õiguskaitseasutused koos 21. märtsil 2018. aastal, et vahistada Lääne-Balkani riikides tegutsevad rändajate smugeldajad. Sloveenia, Kosovo, Euroopa Liidu õigusriigimissioon Kosovos (EULEX) ja Europol vahistasid need isikud osana piiriülesest operatsioonist kuritegeliku organisatsiooni lõhkumiseks.

Pärast seda, kui Kosovo Assamblee ratifitseeris 21. märtsil 2018. aastal piirilepingu Montenegroga, toimus 3.–4. mail 2018. aastal tehniline missioon Kosovosse, et hinnata nõuete täitmisel tehtud edusamme, sealhulgas konkreetseid tulemusi kõrgemal tasandil toimuva organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastases võitluses. Kohtuti peaministri, justiitsministri, Euroopa integratsiooni ministri ja siseministriga ning ka õigusriigi valdkonna peamiste osalejatega, sealhulgas prokuratuurinõukogu, kohtunõukogu ja Kosovo politseiga. Samuti esitas komisjon küsimusi meetmete kohta, mida Kosovo ametiasutused võtavad rände- ja julgeolekuohtude leevendamiseks. Käesoleva hinnangu aluseks on tehnilise missiooni järeldused ning ka üksikasjalik välitöö ja järgnenud teabevahetus Kosovo ametiasutustega.

4. mail 2016. aastal tegi Euroopa Komisjon Euroopa Liidu Nõukogule ja Euroopa Parlamendile ettepaneku vabastada Kosovo kodanikud viisanõudest, kandes Kosovo nende riikide nimekirja, mille kodanikud võivad reisida ilma viisata Schengeni alal lühiajalise viibimise korral. Selles ettepanekus kinnitas komisjon, et Kosovo on täitnud kõik viisanõude kaotamise tegevuskava tingimused, olles teadlik, et päevaks, millal Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu käesoleva ettepaneku, on Kosovo täitnud kaks viimast kriteeriumi, nimelt ratifitseerinud piirilepingu Montenegroga ja tõhustanud võitlust organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooniga.

Komisjon on Kosovo edusammude kohta viisadialoogis võtnud vastu neli aruannet: esimese 8. veebruaril 2013, teise 24. juulil 2014, kolmanda 18. detsembril 2015, mida täiendas viimane, neljas aruanne, mis võeti vastu 4. mail 2016. Need aruanded sisaldasid hinnangut Kosovo edusammude kohta viisanõude kaotamise tegevuskava 95 nõude täitmisel, soovitusi Kosovole ning hinnangut viisanõude kaotamise võimaliku mõju kohta rändele ja julgeolekule.

Euroopa Komisjon alustas Kosovoga viisanõude kaotamise teemal dialoogi 19. jaanuaril 2012. aastal ning see hõlmas nelja põhivaldkonda (dokumentide turvalisus, piirihaldus ja rände juhtimine; avalik kord ja julgeolek; vaba liikumisega seotud põhiõigused). 14. juunil 2012 esitas komisjon Kosovole tegevuskava, milles määrati kindlaks kõik õigusaktid ja muud meetmed, mis Kosovo peab viisanõude kaotamise teemalise dialoogi raames vastu võtma ja rakendama. Komisjon võttis kohustuse teha ettepanek, mis tagaks Kosovost pärit isikutele õiguse reisida Euroopa Liidus lühiajaliselt viisavabalt (st kuni 90 päeva mis tahes 180päevase ajavahemiku jooksul) pärast seda, kui Kosovo on täitnud kõik viisanõude kaotamise tegevuskavas sätestatud nõuded ja võtnud kõik selles kirjeldatud muud meetmed.

2.2 Saavutatud tulemused

Kõrgemal tasemel toimuva korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse juhtumite puhul saavutatud tulemuste hindamisel keskendutakse tähelepanu alla võetud valitud juhtumitele. Edusamme mõõdetakse kriminaalmenetluse ahelat (uurimine – süüdistuse esitamine – esimese astme kohus – teise astme kohus – lõplik kohtuotsus) läbivate juhtumite arvuna. Edenemisest annab tunnistust ka esialgselt ja lõplikult konfiskeeritud varade väärtus, mis tõendab veelgi Kosovo otsustavust tõsiste kuritegude rahaliste aspektidega tegelemisel.

Algselt, 2016. aasta mais, võttis mitme eriala esindajatest koosnev töörühm tähelepanu alla 31 juhtumit. Eespool kirjeldatud standardse töökorra alusel lisati veel juhtumeid, nii et 6. juuni 2018. aasta seisuga oli neid kokku 42. Nii on ametiasutused mitme eriala esindajatest koosneva töörühma kehtestatud selgetes piirides teinud edusamme kõrgemal tasemel toimuva korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse täiendavate juhtumite tuvastamisel, uurimisel ja süüdistuse esitamisel

Nendest 42 juhtumist on 33 puhul koostatud süüdistusakt, 5 juhtumi puhul on pooleli uurimine ja 4 juhtumit on kohtueelses etapis lõpetatud. Nendest 33 juhtumist on 23 puhul tähelepanu all korruptsioon (süüdistus on esitatud 145 isikule) ja 10 puhul tegeletakse organiseeritud kuitegevusega (süüdistus on esitatud 151 isikule). Üldjoontes on tähelepanu all olevate juhtumitega hõlmatud kõrgema taseme süüdistatavad. Süüdistatute hulgas on näiteks kaks ministrit, riigihangete järelevalveasutuse juhataja, kolm ministeeriumide peasekretäri, neli linnapead, endine konstitutsioonikohtu esimees, üks parlamendiliige, üks kohtu esimees ja üks tõsiste kuritegude vastu võitlemise osakonna prokurör. Arestitud varade (st ajutiselt, mitte lõplikult konfiskeeritud varade) koguväärtus on hinnanguliselt 13 249 470 eurot.

Nendest 42 juhtumist on lõpetatud 12, kõigi puhul on tegemist korruptsiooniga. Nagu on kujutatud joonisel 1, lõpetati 4 juhtumit kohtueelses etapis. 8 juhtumi puhul tehti lõplik kohtuotsus, neist 5 juhtumit lõppesid süüdimõistmisega ja 3 juhtumit õigeksmõistmisega.

5 juhtumis, mis lõppesid lõpliku süüdimõistmisega, mõisteti süüdi 9 isikut, seda pärast kõigi apellatsioonimenetluste ammendamist. Süüdimõistetute hulgas on prokurör, linnapea, ühe vallakohtu riiklik kaitsja ning endine konstitutsioonikohtu esimees / ülikooli rektor. Senini ei ole toimunud lõplikke konfiskeerimisi.

Praegu on eri etappides pooleli 30 juhtumit 268 kostjaga: 5 juhtumit on uurimisetapis, 15 juhtumit on esimese astme kohtus, 7 juhtumi puhul on tehtud esimese astme kohtu otsus ja apellatsioonkaebust menetletakse ning 3 puhul on tehtud teise astme kohtu otsus ja nendega seoses oodatakse ülemkohtu otsust.

Kättesaadavate andmete põhjal esitavad ametiasutused vaadeldavate juhtumite uurimisel süüdistusakti keskmiselt 18,5 kuu jooksul. Esimese astme kohtu otsused tehakse tavajuhul 16 kuu möödumisel, teise ja kolmanda astme kohtu otsused (asjakohasel juhul) aga vastavalt 7 ja 10 kuu möödumisel. Lõpetatud kohtuasjade puhul kulus lõppotsuse tegemiseks keskmiselt 33,3 kuud. Ilma et see muudaks uurimiste keerulist ülesehitust ja vajadust kohtulike kaitsemeetmete järele ning kuna igal juhtumil on oma keerukas sisu, saab kohtusüsteemi (st uurimine – süüdistuse esitamine – otsuse tegemine – karistuste täideviimine) läbivate juhtumite puhul täheldada stabiilseid edusamme, kuigi tempot saaks veel parandada.

Joonis 1. Ülevaade vaadeldavatest juhtumitest nende erinevates kohtumenetluse etappides

2.3 Tulemuste hindamine

Kosovo ametiasutuste tehtud töö põhjal on seoses IT-jälgimismehhanismi ja mitme eriala esindajatest koosneva töörühma nii institutsioonilise kui ka haldusliku ülesehitusega ning ka seoses eri juhtumite edenemisega erinevates kohtumenetluse etappides täheldatavad stabiilsed edusammud. Ametiasutused on loonud täiustatud IT-süsteemi koos selgete menetluste ja tavadega. Tähelepanu all olevad juhtumid on kohtu sõltumatuse ja nõuetekohaste protsesside mõttes jõudsalt edenenud, mille tulemusel on tehtud mitu lõplikku süüdimõistvat otsust ja suurenenud on süüdistusaktide ning süüdistuse saanud isikute arv. Esialgselt konfiskeeritud varade hulk on kogu protsessi jooksul pidevalt suurenenud.

Kuigi on ruumi pidevaks täiustamiseks, mida Kosovo on asunud ka tegema, saab komisjon nüüd kinnitada, et ametiasutused on saavutanud ja tõhustanud organiseeritud kuritegevuse ja korruptsioonijuhtumite uurimiste ja lõplike kohtuotsustega seotud tulemusi, täites seega nõude.

III. LAIEM ÕIGUSRIIGI KONTEKST

Kosovo on küll saavutanud konkreetseid tulemusi, oluline on aga paigutada need laiemasse konteksti. Kosovo on organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooniga võitlemisel loonud töökindla õigus-, institutsioonilise ja kohturaamistiku, kuigi probleeme veel esineb. Lisaks on Kosovos käimas keerukas õigusreformi protsess, mis edaspidi hõlbustab organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooniga võitlemisse kaasatud ametiasutuste tööd ja viib paremate tulemusteni.

Lisaks sihttulemuste süsteemi lisatud juhtumitele on Kosovo ametiasutused tegelenud ka paljude muude korruptsiooni- ja organiseeritud kuritegevuse juhtumitega. Need hõlmavad juhtumeid, mille kohta varem esitas süüdistuse ja langetas otsuse EULEX. Missiooni täitevülesannete lõpetamise tõttu antakse juhtumid, mida tollaste volituste piires ei saanud lõpule viia, järkjärgulises protsessis üle kohalikele kohtutele. See protsess on veel pooleli Korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse valdkonnas on üleantavaid juhtumeid 45. EULEXi uued volitused hõlmavad kohalikele ametiasutustele üle antud juhtumite jälgimist. Seega on ELil volitused ja ressursid jälgida hoolikalt ja töökindlalt nende juhtumite edenemist ning ka kohalikud ametiasutused annavad korrapäraselt ajakohast teavet.