ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
12.

Nõukogu leiab, et kõnealune Üldkohtu reform on vajalik, sest mahajäämus lahendamist ootavate kohtuasjade osas ja kohtumenetluste liiga pikk kestus on 2015. aastal märksa ulatuslikum kui 2011. aastal, kui kohus esitas oma algse seadusandliku algatuse 12 täiendava kohtuniku koha loomiseks. 2010. aastal esitati 636 uut kohtuasja. 2014. aastal esitati 912 uut kohtuasja, mis tähendab kohtuasjade arvu 43-protsendist suurenemist nelja aasta jooksul. See on viinud olukorrani, kus menetluspooled ootavad kohtuotsuse tegemist mõnikord kauem kui neli aastat (eriti ettevõtjad, kes on konkurentsi- ja riigiabi asjade osapooled), mille jooksul märkimisväärsed summad on blokeeritud ja seetõttu Euroopa majandusele kasutud. Peale selle on hilinenud kohtuotsused juba alust andnud liidu vastasteks kahjunõueteks. Lisaks sellele, et see kahjustab Euroopa Liidu mainet, kuna liit ei pea kinni omaenda põhiõiguste hartast, põhjustab Üldkohtu reformi viibimine märkimisväärset kahju Euroopa majandusele ja maksumaksjatele.
10.

Kavandatava maksejõuetusmenetluse määruse eesmärk on muuta piiriülesed maksejõuetusmenetlused tõhusamaks, et tagada siseturu sujuv toimimine ja selle vastupidavus majanduskriisidele. Kõnealune eesmärk on kooskõlas Euroopa Liidu praeguste poliitiliste prioriteetidega, milleks on toetada majanduse elavdamist ja edendada jätkusuutlikku majanduskasvu, saavutada kõrgem investeeringute tase ja tagada tööhõive, nagu on sätestatud strateegias „Euroopa 2020”, ning tagada ettevõtete areng ja püsimajäämine, nagu on märgitud Euroopa väikeettevõtlusalgatuses „Small Business Act”.
(5)

Selleks et võtta arvesse muudatusi tolliseadustikus või rahvusvahelistest konventsioonidest tulenevaid sätteid, metoodikasse tehtavaid vajalikke muudatusi ning vajadust luua statistiliste andmete kogumise ja statistika koostamise tõhus süsteem, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte, mis käsitlevad: — tolliprotseduuride või tollikäitlusviiside loendi kohandamist; — erikaupu ja -liikumisi ning nende suhtes kohaldatavaid teistsuguseid või erisätteid; — kaupade ja liikumiste väljajätmist väliskaubandusstatistikast; — määruse (EÜ) nr 471/2009 artikli 4 lõigetes 2 ja 4 osutatud andmete kogumist; — statistiliste andmete täiendavat määratlemist; — piiratud andmete esitamise nõuet määruse (EÜ) nr 471/2009 artikli 3 lõikes 3 osutatud erikaupade või -liikumiste puhul ning kõnealuse määruse artikli 4 lõike 2 kohaselt esitatud andmeid; — kaubandusstatistika esitamiseks partnerriikide, kaupade ja vääringute koondamise taset arve esitamise vääringu järgi. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (5) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdse osalemise, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.
15.

Selleks, et toetada ja hõlbustada liikmesriikide vahelist strateegilist koostööd, luua usaldust ja kindlustunnet ning saavutada võrkude ja infosüsteemide turvalisuse ühtlaselt kõrge tase liidus, luuakse kompromisstekstiga koostöörühm. See rühm koosneb liikmesriikide, komisjoni ja Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA) esindajatest ning sellel on konkreetsed tekstis loetletud ülesanded, näiteks parimate tavade ja teabe vahetamine mitmes küsimuses või liikmesriikide suutlikkuse ja valmisoleku arutamine.
19.

Selleks et ületada keelebarjäär ja seeläbi veelgi hõlbustada avalike dokumentide ringlust liikmesriikide vahel, sätestatakse kavandatava määrusega, et tõlget ei tuleks nõuda, kui: a) avalik dokument on selle liikmesriigi ametlikus keeles, kus dokument esitatakse, või, juhul kui selles liikmesriigis on mitu ametlikku keelt, siis dokumendi esitamise koha ametlikus keeles või ühes ametlikus keeles või mis tahes muus keeles, mida liikmesriik on sõnaselgelt aktsepteerinud, või b) sündi, elusolekut, surma, abielu (sealhulgas abieluvõimet ja perekonnaseisu), registreeritud kooselu (sealhulgas registreeritud koosellu astumise võimet ja registreeritud kooseluga seotud staatust), alalist asukohta ja/või elukohta ning karistusregistrikande puudumist käsitlevale avalikule dokumendile on kooskõlas käesolevas määruses sätestatud tingimustega lisatud mitmekeelne standardvorm, tingimusel et selle asutuse arvates, kellele avalik dokument esitatakse, on kõnealuses standardvormis sisalduv teave avaliku dokumendi töötlemiseks piisav (11).
13.

Parlamendi ja komisjoniga toimunud kontaktide käigus sattus vaidluse alla määruse geograafiline kohaldamisala. Parlament toetas eeskätt uue korra laiendamist Kirde-Atlandi rahvusvahelises vetes tegutsevatele ELi kalalaevadele, mida reguleeritakse Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni (NEAFC) meetmetega. Nõukogu ei pooldanud seda lähenemisviisi, kuna talle tegi muret samas piirkonnas erinevate eeskirjade kohaldamine ja NEAFCis väljatöötatud konkreetne majandamisalane lähenemisviis, ning juhtis tähelepanu erinevatele kalapüügitavadele. Kompromissi võiks leida, kui valikuliselt laiendada vaatlejate kohalolu käsitlevaid eeskirju nii, et need hõlmaksid NEAFCi vetes tegutsevaid ELi kalalaevu (nõukogu seisukoha artikli 16 lõige 5), kehtestades seeläbi standardi, mis on kõrgem praegu rahvusvahelisel tasandil kohaldatavast. Lisaks nõustub nõukogu jätkuvalt kohaldama NEAFCi vetes toimuva tegevuse suhtes algse turulepääsu määruse sätteid määratud sadamate, teavitamiskohustuse ja kalapüügiloa kohta (nõukogu seisukoha artikli 20 lõige 3).
11.

Nõukogu leiab, et otselepingu sõlmimine teenuseosutamise tulemuste põhjal on teatud tingimustel põhjendatud, kuna see täidaks kõnealuse ettepaneku eesmärgid tegelikult ja tõhusalt. Pädevatel asutustel peaks olema lubatud sõlmida selliseid lepinguid tingimusel, et see protsess on läbipaistev. Sellistes lepingutes tuleks määratleda eesmärgid kooskõlas määrusega ja vajalikud näitajad nende eesmärkide jälgimiseks.
11.

Nõukogu leiab, et võimalike erinevate tõlgenduste ja reguleerivate asutuste teostatava ülemäärase halduskontrolli vältimiseks tuleks infrastruktuuri-ettevõtja erapooletuse hindamisel keskenduda nn põhiülesannetele. Lisaks peaksid olema lubatud erinevad korralduslikud mudelid, tingimusel et teatud tingimused on täidetud.
(2)

Vastu on võetud mitmeid liidu õigusakte, millega avatakse raudtee-kaubaveoturg ja rahvusvaheline raudtee-reisijateveoturg konkurentsile ning millega kehtestatakse teatavad aluspõhimõtted (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/34/EL (5)), mis hõlmavad seda, et raudteeveo-ettevõtjaid juhitakse samamoodi nagu äriühinguid, et raudteetaristu läbilaskevõime jaotamise ja kasutustasude määramise eest vastutavad üksused peavad olema lahutatud raudteeveoteenuseid osutavatest üksustest ning et nende raamatupidamisarvestus tuleb hoida lahus, et liidu kriteeriumide kohaselt litsentsitud mis tahes raudteeveo-ettevõtjal peaks olema juurdepääs raudteetaristule õiglasel ja mittediskrimineerival alusel ning et taristuettevõtjad võivad saada riigilt rahastamist.
10.

Nõukogu leiab, et määrus (EMÜ) nr 1192/69 ei ole enam vastavuses raudteesektori tänapäevase korraldusega. Nõukogu on siiski teadlik, et määrust kasutatakse endiselt, eriti teatavate raudteeületuskohtadega seotud kulude hüvitamisel. Seega on raudteeületuskohtadega seotud kulude hüvitamise osas põhjendatud näha ette üleminekuperiood, mis tagaks sujuva ülemineku uuele süsteemile.
11.

Nõukogu seisukoht sisaldab tursavarude kava eesmärgi muudatust (nõukogu seisukoha artikli 1 lõige 3). See on põhjendatud asjaoluga, et alusmääruses on kalavarude majandamise kohta sätestatud üldine kaitse-eesmärk, ning sooviga hoiduda tursavarude bioloogiliste piirväärtuste põhjalikust läbivaatamisest, mida tuleks teha järgnevates mitmeaastastes kavades. Koos Euroopa Parlamendiga leitud lahendus on sarnane sellega, mis lepiti kokku hiljuti vastu võetud mitmeaastases kavas Läänemere tursa-, räime- ja kiluvarude kohta (14).
(5)

Määruses (EÜ) nr 1342/2008 sätestatud püügikoormuse reguleerimise kord on andnud selektiivsuse ja muude tursapüügi vältimise meetmete osas mitmeid tulemusi, kuid on hakanud takistama lossimiskohustuse rakendamist, kuna ei lase püügistruktuuri täiendavalt kohandada piirkonna ja püügivahendite valiku osas. Seetõttu tuleks püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamine lõpetada. Kuna määrus (EÜ) nr 1342/2008 andis püügikoormuse reguleerimise korraga seotud algatuste ja riigisiseste meetmete kaudu (tursapüügi vältimise või tagasiheite vähendamise kavad) tõuke märkimisväärseks paranemiseks selektiivsuse ja tursapüügi vältimise meetmete osas, on väga oluline, et samal ajal kui lossimiskohustus kehtestatakse kooskõlas määruses (EL) nr 1380/2013 sätestatud ajakavaga kogu tursasaagi suhtes, jätkaksid liikmesriigid, kellel on kalapüügi vastu otsene huvi, nende riigisiseste meetmete kohaldamist või arendaksid neid edasi.
11.

Peamiseks kahe institutsiooni vaheliseks vaidlusküsimuseks oli Euroopa Parlamendi taotlus saada täiendavaid andmed ohutuse, kättesaadavuse ja raudteetaristu mittekasutatavate piiriüleste punktide kohta. Enamikku nõutud andmetest koguvad juba muud komisjoni talitused või asutused. Lõpuks jõuti üksmeelele, kui kahe memorandumi (üks Eurostati ja liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi ning üks Eurostati ja Euroopa Raudteeagentuuri vahel) allkirjastamine andis Euroopa Parlamendile tagatise, et nende taotletava teabega tegeletakse ning et see on avalikkusele hõlpsasti kättesaadav. Lisati ka uus põhjendus, milles rõhutatakse, et liidu kodanikele ja teistele sidusrühmadele hõlpsasti kättesaadava ning raudteeveoohutust ja raudteesüsteemi koostalitlusvõimet käsitleva kasuliku teabe esitamiseks on vaja komisjoni ja asjaomaste üksuste vahelist tihedat koostööd.
8.

Läbirääkimiste tulemustest võib järeldada, et direktiiviga soovitakse ühtlustada liikmesriikide õigus- ja haldusnorme, mis on seotud avaliku sektori asutuste veebisaitide ja mobiilirakenduste juurdepääsetavusnõuetega, et parandada siseturu toimimist.
13.

Üldise lähenemisviisi ettevalmistamise käigus analüüsis nõukogu parlamendi esitatud muudatusettepanekuid ja võttis neid üldises lähenemisviisis suures osas arvesse. Tehnilistel põhjustel ei saanud nõukogu nõustuda muudatusettepanekutega, mis puudutavad sätteid veeldatud maagaasi (LNG) kasutamise kohta laeva jõuseadmetes. Veeldatud maagaasi käsitlevate tehniliste sätete väljatöötamisega peaks tegelema mitte komisjon, vaid CESNI. Pealegi on CESNI juba lisanud sellekohased sätted oma standardi esimesse versiooni (ES-TRIN 2015/1). Seega on LNG kasutamist käsitlevad parlamendi muudatusettepanekud olulises osas aegunud, kuna nende lõppeesmärk on saavutatud.
14.

Eriti murettekitavad sätted kolme institutsiooni jaoks olid need, mis lisati ÜKP reformi tõttu, näiteks teise riigi lipu alla ümberregistreerimine. Käesoleva määrusega tuleks tagada, et kalalaevad, mis on liidu laevastikuregistrist välja arvatud, hiljem registreeritud ümber kolmandasse riiki ja seejärel uuesti liidu kalalaevastikuregistrisse kantud, ei ole olnud seotud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga ega püüdnud kala ETR-kalapüügi vastu võitlemisel koostööd mittetegeva riigi lipu all. Nõukogu väitis, et laeval ei ole õigust saada luba, kui ta oli jätkanud kalapüüki kolmanda riigi kalalaevastikus pärast seda, kui kolmas riik oli tehtud kindlaks kui riik, mis lubab mittesäästvat kalapüüki, või kui riik, mis ei tee koostööd ETR-kalapüügi vastu võitlemisel vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 artiklile 33, aga mitte siis, kui kolmas riik on üksnes tehtud kindlaks kui ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegev riik. Selleks aga, et võtta arvesse parlamendi muret, leppis nõukogu kokku, et laeval ei peaks olema õigust saada luba ka juhul, kui ta jätkab kalapüüki kolmanda riigi kalalaevastikus kuus nädalat pärast otsust, millega see kolmas riik on tehtud kindlaks kui ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegev riik, välja arvatud juhul, kui nõukogu on otsustanud, et seda kolmandat riiki ei kanta selliste riikide loetellu (nõukogu seisukoha artikli 6 lõike 2 punkt d).
(7)

Selleks et kiiresti reageerida uute kahjulike psühhoaktiivsete ainete ilmumisele ja nende levikule liidus, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 290 kohaselt vastu õigusakte, et muuta kõnealust lisa uute psühhoaktiivsete ainete lisamiseks uimasti määratlusse. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (7) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.
15.

Nõukogu leiab, et direktiivid 90/385/EMÜ, 93/42/EMÜ ja 98/79/EMÜ ei ole enam piisavad meditsiiniseadmete sektori reguleerimiseks. Soovitav on säilitada meditsiiniseadmete ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmete ühine liidu õigusraamistik ning seetõttu peaksid meditsiiniseadmete määrus ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmete määrus erinema vaid nendes punktides, kus erinevused on põhjendatud nimetatud kahe seadmete kategooria laadi ja sihtotstarbe tõttu.
15.

Nõukogu leiab, et direktiivid 90/385/EMÜ, 93/42/EMÜ ja 98/79/EÜ ei ole enam piisavad meditsiiniseadmete sektori reguleerimiseks. Soovitav on säilitada meditsiiniseadmete ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmete ühine liidu õigusraamistik ning seetõttu peaksid meditsiiniseadmete määrus ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmete määrus erinema vaid nendes punktides, kus erinevused on põhjendatud nende kahe seadmete kategooria laadi ja sihtotstarbe tõttu.
Sotsiaalseid ja keskkonnastandardeid võetakse arvesse kahju kõrvaldamist võimaldava marginaali kehtestamisel. Lisaks on olemas võimalus võtta arvesse tulevasi kulusid, mis tulenevad nende standardite rakendamisest, kui need kulud on selgelt prognoositavad ja objektiivselt kindlaks määratavad. See on Euroopa Parlamendi sisseviidud uuendus, kuid nõukogu on taganud, et kulusid ei arvestata topelt ja et kulud on nõuetekohaselt põhjendatud ( 8 )
15.

Kuna käesolevat määrust ei saa kohaldada enne, kui selles ette nähtud delegeeritud õigusaktid ja rakendusaktid on jõustunud, selgitatakse nõukogu seisukohas seost komisjoni poolt vastu võetavate delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide vastuvõtmise aja ning pädevatele asutustele esitatavate nõuete kohaldamise alguskuupäeva vahel. Täpsemalt on seisukohas sätestatud, et pädevad asutused on kohustatud vastu võtma õigusnormidega ette nähtud teavet, mille asjaomased ettevõtjad on teinud elektrooniliselt kättesaadavaks 30 kuud pärast seda, kui jõustub esimene määruse artiklites 7 ja 8 osutatud delegeeritud õigusaktidest või rakendusaktidest.
28.

Nõukogu nõustub kehtestama üksikasjalikumalt liikmesriikidevahelise halduskoostöö tingimused, nagu on sätestatud artiklis 18. Nõukogu nõustub sätestama selgelt tiheda ja sujuva koostöö põhimõtte (artikli 18 lõige 2), nagu pakkus Euroopa Parlament (muudatusettepanek 149). Nõukogu seisukohas määratakse artikli 18 lõike 5 puhul liikmesriikidele põhjendatud taotlustele vastamiseks 30päevane ajavahemik, kuid liikmesriigid võivad omavahel kokku leppida lühemas ajavahemikus. Lisaks on nõukogu seoses artikli 18 lõikega 7 arvamusel, et teabenõude saanud liikmesriik peab suutma paluda teabenõude esitanud liikmesriigilt kümne tööpäeva jooksul alates algse nõude saamisest teabenõuet põhjendada. Teabenõude saanud liikmesriik võib teabenõude esitanud liikmesriiki samuti kümne tööpäeva jooksul teavitada võimalikest seotud probleemidest, et leida neile lahendus. Ühtlasi võib paluda komisjonilt asjakohaste meetmete võtmist. Lõpetuseks nõustub nõukogu lisama artikli 18 lõikesse 9 (andmekaitseaspektid) uusi sätteid ning asjaoluga, et halduskoostööd tehakse tasuta, samuti selgitati, et teabenõue ei takista pädevaid asutusi võtmast meetmeid, et uurida ja ennetada määruse väidetavaid rikkumisi.
11)

Artiklit 34 muudetakse järgmiselt: a) lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. Juht kasutab salvestuslehte või juhikaarti iga päev, mil ta sõidukit juhib, ning alates hetkest, kui ta sõiduki üle võtab. Salvestuslehte ega juhikaarti ei võeta välja enne igapäevase tööaja lõppu, kui selle väljavõtmine ei ole muul viisil lubatud või vajalik riigi tähise sisestamiseks pärast piiriületust. Ühtki salvestuslehte ega juhikaarti ei tohi kasutada pikema aja jooksul kui see, milleks see on ette nähtud.“; b) lõike 5 punkti b muudetakse järgmiselt: i) alapunkt iv asendatakse järgmisega: „iv) märgi all: vaheajad, puhkus, põhipuhkus või haiguspuhkus;“; ii) lisatakse järgmine punkt: „v) märgi „parvlaev/rong“ all: lisaks märgile : parvlaeval või rongis veedetud puhkeperiood nagu on nõutud määruse (EÜ) nr 561/2006 artiklis 9.“; c) lõikesse 6 lisatakse järgmine punkt: „f) nende riikide tähised, kus igapäevast tööaega alustati ja kus see lõpetati. Pärast liikmesriigi piiri ületamist selles liikmesriigis tehtava esimese peatumise alguses sisestab juht ka selle riigi tähise, kuhu ta on pärast liikmesriigi piiri ületamist sisenenud. Nimetatud esimene peatus toimub esimeses võimalikus peatuskohas piiril või pärast piiri ületamist. Kui liikmesriigi piiri ületatakse parvlaeval või rongis, sisestab juht riigi tähise sihtsadamas või -jaamas.“; d) lõige 7 asendatakse järgmisega: „7. Juht sisestab digitaalsesse sõidumeerikusse nende riikide tähised, kus igapäevast tööaega alustati ja kus see lõpetati. Alates … [18 kuud pärast dokumendis ST 5112/20 sisalduva direktiivi jõustumist] sisestab juht pärast liikmesriigi piiri ületamist selles liikmesriigis tehtava esimese peatuse alguses ka selle riigi tähise, kuhu ta on pärast liikmesriigi piiri ületamist sisenenud. Nimetatud esimene peatus toimub esimeses võimalikus peatuskohas piiril või pärast piiri ületamist. Kui liikmesriigi piiri ületatakse parvlaeval või rongis, sisestab juht riigi tähise sihtsadamas või -jaamas. Liikmesriik võib siiski nõuda oma territooriumil vedudega tegelevate sõidukite juhtidelt riigi tähisele täpsemate geograafiliste andmete lisamist, kui liikmesriik on teavitanud komisjoni neist geograafilistest andmetest enne 1. aprilli 1998. Juhid ei pea esimeses lõigus osutatud teavet sisestama, kui sõidumeerik salvestab artiklis 8 sätestatud asukohaandmeid automaatselt.“
19.

Nõukogu seisukohas arendati edasi komisjoni algset ettepanekut, mille kohaselt peab veoettevõtja korraldama sõidukijuhi töö viisil, et ta saaks pöörduda pika puhkeperioodi võtmiseks regulaarselt tagasi koju (määruse (EÜ) nr 561/2006 artikli 8 lõige 8a), ning tugevdatakse seda nõuet tõendite ja seire valdkonnas, samuti soodustatakse suuremat selgust sõidukijuhi tagasipöördumise koha suhtes. Seetõttu nõutakse nõukogu tekstis sõidukijuhi tagasipöördumist tööandja tegevuskohta, kus asub juhi tavaline tugipunkt ja algab tema iganädalane puhkeperiood asukohaliikmesriigis või juhi elukohta, pidades silmas, et puhkeperioodide veetmise koha valib sõidukijuht ise, samas kui tööandja vastutab selle tagamise eest, et juhil on võimalik regulaarselt tagasi pöörduda. Lähtesageduseks on kokkuleppeliselt ja kooskõlas muudatusettepanekuga 385 neli nädalat. Lihtsuse eesmärgil ning juhtide ja nende tööandjate ebavõrdset läbirääkimispositsiooni arvestades ei kiitnud nõukogu heaks lisapaindlikkuse elemente, mida Euroopa Parlament muudatusettepanekutes 355, 377 ja 385 oli toetanud.
21.

Kontrollialaste sätete puhul on säilitatud komisjoni ettepaneku struktuur, mille kohaselt tehakse vahet maanteekontrollil ja lähetamisjärgsel kontrollil. Kooskõlas Euroopa Parlamendi seisukohaga ei arendanud nõukogu edasi ideed, et sõidukis peaks olema lisadokumendid juhi töölepingu ja palgalehtede kohta. Nimetatud teavet võib siiski nõuda otse veoettevõtjalt pärast lähetamist. Sellist lähetamisjärgset kontrollietappi, millesse võib vastuvõttev liikmesriik kaasata asukohaliikmesriigi, on nõukogu tekstis ühtlasi edasi arendatud, et võtta arvesse Euroopa Parlamendi muudatusettepanekuid. Eeskätt saab veoettevõtjate keskseks kommunikatsioonikanaliks siseturu infosüsteem ja liikmesriigil on võimalik kaasata sotsiaalpartnereid.
7.

Ennetusmeetmete kindlakstegemine, mida riskide piiramiseks juba võetakse või tuleks võtta, et kõiki kindlakstehtud riske oleks võimalik nõuetekohaselt juhtida. Erilist tähelepanu tuleb pöörata nendele veekogumitele, mida kasutatakse olmevee võtmiseks, ja asjaomastele kaitsevöönditele. Sellised ennetusmeetmed võivad hõlmata: a) juurdepääsukontrolli; b) täiendavaid desinfitseerimis- või saasteainete eemaldamise meetmeid; c) spetsiaalset niisutamistehnoloogiat, millega vähendatakse aerosooli tekke ohtu (nt tilkkastmine); d) vihmutusega seotud erinõudeid (nt maksimaalne tuulekiirus, vahemaa vihmuti ja tundlike alade vahel); e) põllumajandusmaaga seotud erinõudeid (nt kallak, mulla veega küllastatus ja karstialad); f) patogeenide hävinemise soodustamist enne saagikoristust; g) vähimate ohutusvahemaade loomist (nt pinnaveest, sealhulgas kariloomade joogikohtadest, või sellistest tegevusaladest nagu vesiviljelus, kalakasvandus, karploomakasvandus, ujumine ja muud veega seotud tegevused); h) niisutuskohtade tähistamist märgistusega, et kasutusel on taaskasutusvesi, mis ei ole joogikõlblik. Tabelis 1 on sätestatud spetsiifilised ennetusmeetmed, mis võivad osutuda asjakohaseks. Tabel 1 Spetsiifilised ennetusmeetmed Taaskasutusvee kvaliteedi klass Spetsiifilised ennetusmeetmed A — Sead ei tohi puutuda kokku taaskasutusveega niisutatud söödaga, v.a juhul, kui on piisavalt andmeid selle kohta, et konkreetse juhtumiga seotud riske on võimalik juhtida. B — Keeld koristada niisutamisjärgselt märgi või maha langenud saadusi. — Lüpsvat piimakarja ei lasta karjamaale enne, kui see on kuivanud. — Sööt peab olema enne pakendamist kuiv või sileeritud. — Sead ei tohi puutuda kokku taaskasutusveega niisutatud söödaga, v.a juhul, kui on piisavalt andmeid selle kohta, et konkreetse juhtumiga seotud riske on võimalik juhtida. C — Keeld koristada niisutamisjärgselt märgi või maha langenud saadusi. — Kariloomi ei lasta karjamaale viie päeva jooksul pärast viimast niisutamist. — Sööt peab olema enne pakendamist kuiv või sileeritud. — Sead ei tohi puutuda kokku taaskasutusveega niisutatud söödaga, v.a juhul, kui on piisavalt andmeid selle kohta, et konkreetse juhtumiga seotud riske on võimalik juhtida. D — Keeld koristada niisutamisjärgselt märgi või maha langenud saadusi.
2.

Kui rehvimärgisel esitatud klassid või väärtused on määratud tüübikinnituskatse tulemuste põhjal, mis on saadud vastavalt määrusele (EÜ) nr 661/2009 või ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjale nr 117, võivad liikmesriigid kasutada mõõtmisandmeid, mis on saadud rehvi tootenõuetele vastavuse katsetel, mis on tehtud määrusega (EL) 2018/858 kehtestatud tüübikinnitusmenetlust kohaldades.
g)

artiklit 13 muudeti, et vältida kütusesäästlikkuse, märjal teel haardevõime ja rehvide sõidumüra klasside klassifikatsiooni muutmist delegeeritud õigusaktidega. Teisest küljest on komisjonil nüüd õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, tehes seda järgmiselt: 1) kahe aasta jooksul pärast uue määruse jõustumise kuupäeva, et seda täiendada, kehtestades protekteeritud rehvide kohta teabele esitatavad nõuded, tingimusel et on olemas sobiv katsemeetod; ning 2) selleks, et lisada rehvide kulumist ja läbisõitu käsitlevad näitajad või teabele esitatavad nõuded, niipea kui Euroopa või rahvusvahelised standardiorganisatsioonid saavad kasutada usaldusväärseid, täpseid ja korratavaid meetodeid rehvide kulumise ja läbisõidu katsetamiseks ja mõõtmiseks ning eeldusel, et täidetud on kaks tingimust (st komisjon on teinud põhjaliku mõjuhinnangu ja komisjon on asjaomaste sidusrühmadega nõuetekohaselt konsulteerinud);