ET Euroopa Liidu Teataja C 44/45

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2012/C 44/10

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„FILDERKRAUT/FILDERSPITZKRAUT”

EÜ nr: DE-PGI-0005-0822-09.09.2010

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus:

„Filderkraut/Filderspitzkraut”

2. Liikmesriik või kolmas riik:

Saksamaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1. Toote liik:

Klass 1.6 Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Nii kaubanduses kui üldkeelekasutuses tähistab nimetus „Filderkraut” Filderi piirkonnas kasvatatud koonuskapsast. Nimetuse „Filderkraut” sünonüümina kasutatakse kõnekeeles ka mõistet „Filderspitzkraut”. Koonuskapsas „Filderkraut/Filderspitzkraut” (Brassica oleracea var. capitata for. alba subv. Conica) on tänapäeval haruldaseks muutunud, valge peakapsa alamliiki kuuluv väga maitsev koonusekujuline kapsas. Koonuskapsas on ristõieliste (Brassiacaceae) sugukonna kapsasrohu perekonda kuuluv taim, mille leheroodud on peakapsaga võrreldes peenemad ja neid on ka vähem.

Koonuskapsa kuju erineb sõltuvalt põllumajandusettevõttest, kus neid paljundatakse. Kõigil on aga ühine iseloomulik tunnus – koonusekujuline pea. Kapsapea kuju varieerub teravatipulisest ümmargusest kuni suure ja hästi vormunud terava tipuga peani. Koonuskapsa kuju ja seega osaliselt kapsavarre kvaliteet ning pea struktuur olenevad vastavast põllumajandusettevõttest. Kapsapea ümbermõõt on kuni 50 cm ja pea kaalub sageli üle 8 kg.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

—

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

—

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Selleks et tagada valga peakapsa alamliigi koonuskapsa „Filderkraut/Filderspitzkraut” (Brassica oleracea var. capitata for. alba subv. Conica) päritolust tingitud välimus, tuleb seda kultuuri kasvatada määratletud geograafilises piirkonnas.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

—

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta:

—

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Stuttgardi (Baden-Württembergi liidumaa) linnast lõuna pool laiub 22 000 ha suurune platoo. Kõnealuse tasandiku nimetus on „die Filder”, kõnekeeles ka „die Filderebene”. Selle piirkonna raskete saviseguste lössimuldade („Filderi savi”) omadused sobivad hästi eri kapsaliikide kasvatamiseks. Geoloogiliselt ja majanduslikult võib kõnealust tasandikku vaadelda tervikliku üksusena. Geograafilised piirid kagus ja kirdes on Neckari jõe orunõlvad, põhja pool selle oru (Nesenbachtal) järsud nõlvad, mille põhjas asub Stuttgardi linn, lääne ja loode pool Schönbuchwaldi metsased kõrgendikud.

Geograafiline piirkond on hõlmatud järgmiste linnade ja valdade piiridega: Aichtal, Denkendorf, Filderstadt, Köngen, Leinfelden-Echterdingen, Neuhausen auf den Fildern, Ostfildern ja Wolfschlugen ning Stuttgardi järgmiste linnaosadega: Birkach, Degerloch, Möhringen, Plieningen, Sillenbuch ja Vaihingen.

5. Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1. Geograafilise piirkonna eripära:

Koonuskapsa „Filderkraut/Filderspitzkraut” traditsioon on sajanditepikkune ning selle kapsa kasvatamine Filderi piirkonnas on kestnud juba väga pikka aega. Juba 500 aasta eest aretasid Denkendorfi kloostri mungad koonuskapsast, millest pidi kujunema Filderi platoo erikultuur. Filderi piirkonna kapsakasvatust käsitlev vanim dokument on 1501. aasta Salemi kloostri laoraamat (viide: Leinfelden-Echterdingeni linnaarhiiv, 1995: Das Filderkraut. Stadt Filderstadt und Leinfelden-Echterdingen). Esmakordselt on Filderi piirkonna koonuskapsa „Filderkraut/Filderspitzkraut” kasvatusest kirjutanud Bernhausi pastor Bischoff 1772. aastal järgmist: „Valge koonuskapsas on ainuke (kapsas), mida siin kasvatatakse” (viide: Grabinger 1974: Bernhausen, Ortsgeschichte Bernhausen, lk 200).

Lössi, lössisavi ja Alam-Juura ajastu beeta formatsiooni käigus murenenud savi segust koosnev Filderi piirkonna ainulaadne tüsedakihiline savikas muld, milles on püsivalt palju toitaineid ja niiskust ning eriline mikrokliima, tagab koonuskapsa „Filderkraut/Filderspitzkraut” kasvamiseks ideaalsed tingimused (http://www.leinfelden-echterdingen.de, Geschichte des Filderkrauts; Christine Metzger, Deutschland Spezialitätenküche, 1999, lk 293). Juba 1924. aastal kaitstud väitekirjas leidis tõendamist seos lössi-savimuldade veega varustatuse ja koonuskapsa „Filderkraut/Filderspitzkraut” saagikuse vahel: Der Krautanbau auf den Fildern bei Stuttgart, Hohenheimi ülikool, väitekiri). Ammustest aegadest saadik on valge peakapsa alamliiki koonuskapsast kasvatatud üksnes Filderi piirkonnas, sest muudes piirkondades ei ole kasvatamine nii hästi õnnestunud (Steng, G. (1947): Das Filderkraut: Eine pflanzenbaul. u. pflanzenzüchter. Studie. Hohenheimi ülikool, väitekiri, lk 3). Filderi piirkonna väga hea filtreerimis- ja puhverdus- ning veehoiuvõimega mullad on valdavalt viljakad (Stuttgardi ülikool, ILPÖ/IER (2001): Naturraum nr. 106 Folder. Naturraumsteckbrief. Materialien zum Landschaftsrahmenprogramm. Stuttgardi ülikooli maastikukujunduse ja ökoloogia instituut). Tuulepealsel, suhteliselt väheste sademetega Filderi platool on võrdlemisi ühetaolised ilmastikuolud. Aasta keskmine temperatuur 8,5 °C (jaanuaris – 0,5 °C; juulis 17,5 °C; temperatuuri kõikumine aastas 18 °C) on sarnane Neckari jõe valgla vastavate näitajaga. Hoolimata veidi kõrgemast asukohast on Filderi piirkond üldiselt natuke soojem kui Kesk-Alpide jalami juura ladestu alumise ladestiku ala, kus jaanuarikuu keskmine õhutemperatuur on Alpide kõrgemast osast lähtuva külma õhu juurdevoolu tõttu oluliselt madalam (– 1,5 °C). Filderi piirkonna looduskeskkond on aedlinnaku kliima tüüpi, mille hea haljastus ja vähekoormav asustus mõjutavad pinnaselähedase õhukihi füüsikalisi protsesse (Stadt Ostfildern (Hrsg.) (2008): Landschafts- und Umweltplan Ostfildern 2020. Ostfildern/Stuttgart. lk 36 jj). Ümberkaudsete aladega võrreldes on soojenemine vähene; öösiti muutub õhk märgatavalt külmemaks. Alpidest kaugem asukoht mõjutab ka sademete hulka, mille mitme aasta keskmine ulatub 650–700 mm ning jaotub soodsalt kogu põhivegetatsiooni aja kohta. Aasta sademete hulgast 65 % langeb ajavahemikule maist oktoobrini (Maiskonnaloo instituut (1967): Die naturräumliche Einheiten auf Blatt 170 Stuttgart. Väljaandjad F. Huttenlocher ja H. Dongus. Saksamaa Liitvabariigi maiskonnaloo ja keskkonnauuringute amet, Bad Godesberg. lk 23; LfU (1987): Methodik der Naturraumbewertung: dargestellt am Beispiel des Naturraums Filder. Baden-Württembergi liidumaa keskkonnaamet (LfU), ökoloogia ja looduskaitse instituut, Karlsruhe).

5.2. Toote eripära:

Koonuskapsas „Filderkraut/Filderspitzkraut” on nii Stuttgardi piirkonnas kui sellest väljaspool tuntud ja hinnatud piirkondlik eriroog, mille hea maine on tihedalt seotud määratletud geograafilise piirkonnaga. Klassikalisel originaalkoonuskapsal „Filderkraut/Filderspitzkraut” on suur ja raske kapsapea, mis sageli kaalub rohkem kui 8 kg ning mille läbimõõt võib tihti olla kuni 50 cm. Filderi piirkonna paljudes põllumajandusettevõtetes on koonuskapsast kasvatatud juba mitmete põlvkondade jooksul ja omal käel aretatud paljundusmaterjaliks (terra fusca Ingenieure 2003: Filderkraut- derzeitige Situation. Küsitlus, veebruar 2003. terra fusca Ingenieure, Stuttgart; Smolka, R. S. (2010): Bestandsanalyse und Erzeugererhebung zu den Perspektiven des Filderkrauts Brassica oleracea var. capitata for. alba subv. Conica. Nürtingen-Geislingeni majanduse ja keskkonna kõrgkool). Koonuskapsast „Filderkraut/Filderspitzkraut” kasutati ja kasutatakse ka tänapäeval eelkõige hapukapsa valmistamiseks. Seda teevad valdavalt hapukapsast tootvad väikeettevõtjad, kelle peres hoitakse au sees oma retsepti järgi hapendatava kapsa traditsiooni. Viimasel ajal on Filderi piirkonna põllumajandusettevõtetes värsketoodangu turu jaoks aretatud spetsiaalsed kapsapead, mis värskete saaduste turu nõudmistele vastavalt ei ole enam nii suured ja kaaluvad vähem.

Koonuskapsas, valge peakapsas (ladinakeelne nimetus: Brassica oleracea var. capitata for. alba subv. Conica):

Kuju : teravatipuline, kuulitaoline pea Värvus : valkjasroheline Leht : peened leheroodud Kapsa vars : lühike ja sile.

Juba 19. sajandil oli koonuskapsas „Filderkraut/Filderspitzkraut” tänu oma suurepärasele maitsele tuntud kaugel väljaspool Filderi piirkonda: „Leidub eri sorte, meil kasvatatakse aga maitsvat, väga valget, teravatipulist koonuskapsast […]” (Martens von, K., 1864: Handbuch dr Militärverpflegung im Frieden und Krieg. – 2. trükk, Rioger'sche Verlagsbuchhandlung). Lengerke (von, A., 1841: Landwirtschaftliche Statistik der deutschen Bundesstaaten. – 2. köide – Westermann) on kirjas: „Koonuskapsast hinnatakse selle habraste lehtede, valge värvi ja parema maitse tõttu; nende näitajate poolest erineb see kapsas teistes piirkondades kasvatatud kapsast”. Filderi piirkonna sümboliks peetava koonuskapsa „Filderkraut/Filderspitzkraut” hea maine on tänini püsinud (Stadt Filderstadt, Stadt Leinfelden-Echterdingen, Geschichtswerkstatt Filderstadt 1995, lk 5). Gurmaanid hindavad seda köögivilja väga selle hea maitse, habraste lehtede ja peente leheroodude tõttu (vrd Christine Metzger, Deutschland Spezialitätenküche, 1999, lk 293; Buroh, N., Schermer, B., 2007: Das Teubner Buch — deutsche Küche. — Westermann-Studios — Gräfe und Unzer, lk 77; Gorys, E., 2001: Das neue Küchen Lexikon. Von Aachener Printen bis Zwischenrippenstück. – 7. trükk – Deutscher Taschenbuch Verlag, lk 547; Stitz, M. Swoboda, I., 2006: Kulinarisch Reisen Deutschland. — Mair Dumont Marco Polo, lk 254).

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Põhjuslik seos koonuskapsa „Filderkraut/Filderspitzkraut” ja selle geograafilise päritolu vahel tuleneb selle köögivilja kasvukohast tingitud heast mainest. Koonuskapsa „Filderkraut/Filderspitzkraut” kasvatusel on sajanditevanune traditsioon. Koonuskapsa „Filderkraut/Filderspitzkraut” kvaliteeti määratletud geograafilises piirkonnas mõjutavad algupärane sort ja traditsioonilised väiketalustruktuurid. Filderi piirkonna kapsakasvatuse jaoks eriti sobivad looduslikud tingimused on leidnud tõendamist 1924. aasta väitekirjas (Frauendörfer von, S. (1924): Der Krautanbau auf den Fildern bei Stuttgart. Hohenheimi ülikool, väitekiri). Filderi piirkonna talunike traditsiooniline seotus kajastub ka tõsiasjas, et koonuskapsast „Filderkraut/Filderspitzkraut” aretatakse omal käel paljundusmaterjaliks põllumajandusettevõtetes konkreetsele talule omase sordina. Määratletud geograafilise piirkonna tingimused on edendanud erilise kuju ja iseloomulike tunnustega koonuskapsa „Filderkraut/Filderspitzkraut” kasvatamise sajanditepikkust traditsiooni. Piirkonna eriroana hindavad tarbijad seda köögivilja kõrgelt selle hea maitse, habraste lehtede ja peente leheroodude tõttu. Häälekandjas „Filder-Bote” kirjutati 1884. aastal: „Meie heale ja kõikjal hinnatud koonuskapsale „Filderkraut”, mida seni on turgudele veetud maanteid ja raudteid pidi, on leitud uus turg – riivituna ja tünnides hapendatuna saadetakse seda nüüd üle ookeani Ameerikasse” („Filder-Bote” nr 118, 7. oktoober 1884). Koonuskapsa „Filderkraut/Filderspitzkraut” tuntusest ja heast mainest annab tunnistust ka selle köögivilja kasutamise komme eri pidustuses ja tavades. Alates 1979. aastast tähistatakse igal aastal Saksamaa suurima kapsapeoga Leinfelden-Echterdingeni linnas ligikaudu 50 000 külalise osavõtul Filderi piirkonna kapsakasvatuse 400 aasta pikkust traditsiooni. Traditsioonilise lõikustänupüha dekoratsiooniga meenutatakse maaelu põhipidustuse ja Cannstatti rahvapeo külastajatele ka kogu piirkonna elule tooniandvat koonuskapsast „Filderkraut/Filderspitzkraut”. Lisaks sellele on koonuskapsas nn fildereride (Filderer) karnevalipeo organiseerimisühingu sümbol ja tunnustähis (vrd http://www.leinfelden-echterdingen.de, Geschichte des Filderkrauts; http://www.schmeck-den-sueden.de). Koonuskapsa „Filderkraut/Filderspitzkraut” maine kajastub ka muusikas ja kirjanduses (Emil Kübleri „Schwäbische Sauerkrautkantate” 1939; Frank Snydersi, Johann Baptist Hofneri ja Otto Großi teostes; Filderstädter Schriftenreihe 10. köide, 1995: Das Filderkraut, lk 70, lk 58, lk 157).

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

19. märtsi 2010. aasta väljaanne Markenblatt, 11. köide, 7a-aa osa, lk 4243.

(http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/13250)

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.