EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 23.11.2011 
SEK(2011) 1400 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS 
programmi "Loov Euroopa" loomise kohta 
{KOM(2011) 785 lõplik} 
{SEK(2011) 1399 lõplik}  
 
ET 2   ET 1. SISSEJUHATUS 
Käesolev dokument täiendab kolme eraldi mõ juhinnangut, milles uuritakse võimalusi anda 
kultuuri- ja loomesektoritele tulevikus ELi rahalist toetust. Dokumen dis esitatakse kolme 
mõjuhinnangu peamised järeldused ja kirjelda takse eelistatud valikuvarianti ning lisaks ka 
rakendus- ja järelevalvemehhanisme. Täis mahus üksikasjad on es itatud konkreetsetes 
mõjuhinnangutes. Mõjuhinnangutes tehakse järe ldus, et pakutud võimalustest parim oleks 
audiovisuaalsektori (pra egused programmid „MEDIA” ja „MEDIA Mundus”) ning kultuuri- 
ja loomesektorite (praegune programm „Kultuur ”) vahelise sünergia tekitamine programmi 
„Loov Euroopa” raames. Komisjoni mitmeaastases finantsraamistikus kavandatu kohaselt määratakse programmile seitsmeks aastaks eelarve 1,6 miljardit eurot (püsivhindades). 
Mõjuhinnangu aruanded on praegus te programmide vahehindami stega alanud kaheaastase 
ettevalmistusprotsessi tulemus. Arvestades vajadust parandada ja lihtsustada abi andmist, uuriti protsessi raames ka nende kahe er ineva valdkonna vahelise suurema koostoime 
saavutamise võimalust programmide liitmise te el. Mõjuhinnangud toetuvad olulisel määral 
programmide „Kultuur” ja „MEDIA” vahe hindamiste leidudele ning kultuuri- ja 
loomesektorite edaspidist rahastamist käsi tlevatele veebiaruteludele ja avalikele 
koosolekutele. Lisaks võetakse neis arvesse tagasisidet komisjoni rohelisele raamatule 
„Kultuuri- ja loomemajandus e potentsiaali rakendamine”,
1 viimastel aastatel komisjoni 
tellimusel teostatud uuringuid ning lisaks ka soov itusi, mis asjatundjad te gid lähtuvalt kultuuri 
avatud koordinatsiooni meetodist ni ng aastatel 2008–2010 valdkonnaga toimunud 
struktureeritud dialoogist. Mõj uhinnangutes kasutati probleemi  määratlemiseks, eesmärkide 
sõnastamiseks ning variantide analüüsimiseks ja  võrdlemiseks ka välisekspertide arvamusi. 
Komisjoni talituste töödokumen tide projekte arutati progra mmide „Kultuur” ja „MEDIA” 
vastavates talitustevahelistes töörühmades. 
Praegune ELi toetus kultuuri- ja loomesek toritele käib eraldi programmide, nimelt 
programmide „Kultuur”, „MEDIA” (mis hõlmab alates 2010. aasta lõpust programmi „MEDIA” raames loodud fondi „Production Gu arantee Fund”) ja „MEDIA Mundus” kaudu. 
Koostatud on eraldi mõjuhinnangud nõuetekohast e järelmeetmete hindamiseks kultuuri- ja 
loomesektoritele antavate ELi rahaliste vahe ndite puhul pärast 2013. aa stat. Eesmärkide ja 
tegevussuundade sarnasuse tõttu  käsitletakse praeguseid programme „MEDIA” ja „MEDIA 
Mundus” ühtses mõjuhinnangus. Programmi „MEDIA” raames loodud fondi „Production Guarantee Fund” käsitletakse er aldi, kuna küsimuse keerukus ja  laiem rakendus ala väärisid 
eraldi mõjuhinnangut.  
2. EUROOPA LIIDU SEKKUMISE PÕHJENDUS 
Põhjendus ELi sekkumiseks kõnealustes va ldkondades leidub õiguslikus aluses ja 
saavutatavas ELi lisaväärtuses. 
Õiguslik alus 
ELi tegevus kultuuri- ja loomesektorite val dkonnas põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu 
artiklitel 167 („Kultuur”) ja 173 („Tööstus”). ELi õigust tegutseda meenutatakse ka Euroopa 
                                                
 
1 Komisjoni roheline raamat kultuuri- ja loomemaj anduse potentsiaali rakend amise kohta, KOM(2010) 
183; komisjoni talituste töödokument „Kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamist käsitleva 
rohelise raamatuga käivitatud konsulteerimise analüüs”; SEK(2011) 399 (lõplik), 24.03.2011. 
 
ET 3   ET Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõikes 3, milles tunnistatakse, et siseturu ja majanduskasvuga 
peab kaasnema austus ELi kultuurilise ja ke elelise mitmekesisuse vastu, ning Euroopa Liidu 
põhiõiguste harta artiklis 22, milles seisab, et liit au stab kultuurilist ja keelelist mitmekesisust. 
Liidu mandaati tunnustab rahvusvaheline õigus UNESCO kultuuri väljendusvormide 
mitmekesisuse kaitse ja edendamise konvent siooni kujul, mis on osa ühenduse õigustikust. 
ELi lisaväärtus 
ELi sekkumise eesmärk peaks olema avaldada  süsteemset mõju ja toetada poliitika 
kujundamist. Sellega seoses on kultuuri- ja loomesektoreid toetava uue ELi 
rahastamisvahendi lisaväärtus järgmine: 
• toetatava tegevuse ja väljundite mõju riikid evaheline iseloom, erinevalt riiklikest 
rahastamissüsteemidest, mis kalduvad keskenduma liikmesriigi tegevusele; 
• viis, kuidas see täiendab riiklikke, ra hvusvahelisi ja teisi ELi programme; 
• mastaabisääst ja kriitiline mass, mida  ELi toetus võib soodustada, näiteks 
riikidevaheliste koostööprojektide ning kult uuri- ja loomesektoritele mõeldud ühise 
rahastamisvahendi kaudu, erinevalt osalise katvusega killustunud riiklikest süsteemidest; 
• võimendav mõju täiendavate vahendite kaasamisele; 
• viis, kuidas see suudab ergu tada ja stimuleerida sektor ile avalduvaid pikaajalisi 
süsteemseid mõjusid, et kohaneda kiir emini üleilmsete väljakutsetega. 
3. PRAEGUSTE PROGRAMMIDE TULEMUSLIKKUS  
Hinnang Euroopa Liidu praegustele kult uuri- ja loomesektori programmidele
2 näitab, et need 
on tugevdanud sektorit, paranda nud valdkonna töötajate ja kuns titeoste liikuvust ning andnud 
suure panuse kultuurilisse ja keelelisse mitmekesisusse.  
Programmi „Kultuur”  keskmine aastaeelarve on väga väike – 57 miljonit eurot on sama 
palju kui mõne rahvusooperi või trupi aastaeelarve3 – ning ELi kulutuste tasuvus äärmiselt 
kõrge. Hindamistes tehakse järeldus, et pr ogramm aitab tuhandet el loovisikutel ja 
kultuurivaldkonna töötajatel (igal aastal ligikaudu 20 000) kujundada oma rahvusvahelist 
karjääri, parandades nende oskusi ja oskusteavet  mitteametliku vastastikuse õppimise ja uute 
ametialaste arenguvõimaluste loomise kaudu. Programm on andnud tuhandetele 
kultuuriorganisatsioonidele (kau gelt üle tuhande organisatsi ooni aastas) võimaluse teha 
piiriülest koostööd ning õppida te istest riikidest pärit tegijatega  sõlmitud partnerluste käigus 
häid tavasid. Ta on võimaldanud ühiselt projek te toota, luua kontak te ja avastada uusi 
ametialaseid võimalusi ning andnud nii tööle kui ka tulevikuvõimalustele rahvusvahelisema 
perspektiivi. See on avaldanud po sitiivset ja süstem atiseerivat mõju sektorile ja selle 
suutlikkusele levitada oma töid suurtel turgudel. See on aidan ud kaasa sektori ja 
                                                 
2 http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm 
3 Taustsüsteemi mõttes tasub meeles pidada, et 57 miljonit eurot on kaugelt vähem kui kulutatakse kunsti 
ja kultuuri riiklikuks rahastamiseks näiteks Ühendk uningriigis, Prantsusmaal ja Saksamaal (vastavalt 
590 miljonit naela, 7,5 miljardit eurot ja 1,1 miljard eurot).  
 
ET 4   ET kunstivormide arengule, uute teoste ja esinemis te loomisele, hõlbustanud kättesaadavust ja 
osalust, teadusuuringuid ja ha ridust kõnealuses valdkonnas, aga ka teavitust, nõuandeid ja 
praktilist tuge.  
Ringlusse on lastud tuhanded teos ed, sealhulgas umbes 500 tõlgit ud kirjandusteost igal aastal. 
Programmi raames antavat toetust peetakse kul tuuriprojektide kvaliteedimärgiks. Projektide 
raames tehtu on kas otseselt või kaudselt jõudnud miljonite kodanikeni, kes on saanud nautida teistest riikidest pärit kultuuriteoseid. Avatud koordineerimise m eetodi materjalidena 
kasutatud uuringute kaudu on programm aidanud luua  parema empiirilise aluse poliitilistele 
otsustele. Kuna enamasti on projektid maksimaals elt kuni 50 % ulatuses kaasrahastatavad, on 
tänu programmile suudetud kaasata märkimis väärne hulk riiklikke ja eraõiguslikke 
investeeringuid. 
Euroopa kultuuripealinnadele antakse nende nimetus ELi tasemel ja lisaks saavad nad 
programmist rahalist toetust ( 1,5 miljonit eurot igale pealinnale) ning see on mõnedel juhtudel 
kaheksakordistanud saadud tulud, toonud kaasa 15–100 miljoni euro väärtuses investeeringuid tegevusprogrammi ja aidanud m obiliseerida täiendavaid kapitalimahutusi. 
Tavapäraselt jõuavad kultuuripealinnade ettevõ tmised miljonite inimesteni, neis osalevad 
sajad vabatahtlikud ning nende pikaajaline mõju linnadele väljendub paranenud oskustes, 
kultuurialases suutlikkuses ja aktiivsu ses, infrastruktuuris ja maines.  
MEDIA  programmi  eelarve on suhteliselt väike (100 miljo nit eurot), kuid sellele vaatamata 
kinnitatakse hinnangus, et MEDIA on saavuta nud suurepäraseid tulemusi tänu optimaalse 
kulude ja tulude suhtega sihipärastele meet metele ja programmi võimendavale mõjule. 
Meetmete keskmes on olnud tegevused, mis avaldavad positiivset mõju ELi 
konkurentsivõimele, ja küsimused, mida ei s aa lahendada riiklikul tasandil (näiteks 
riikidevaheline levitamine). Vähemalt osaliselt tänu MEDIA toetusele oli Euroopa filmide osakaal kõigi Euroopa kinodes esmakordselt li nastunud filmide seas 2009. aastaks kasvanud 
1989. aasta 36 protsendilt 54 protsendini. Võr gustikku Europa Cinemas kuulub enam kui 
2000 kinosaali 32 riigi valdavalt sõltumatutes ki nodes ning neis saalides toimub 20 % kõigist 
Euroopa esilinastustest. Võ rgustikku kuuluvad kinod näitavad väga mitmesuguseid filme ja 
edendavad seeläbi kultuurilist mitmekesisust 475 linnas. Kval iteetsed programmid on toonud 
kinno 59 miljonit külastajat (võrreldes 30 miljoniga 2000. aastal), mis on 5,6 % kõigist 
Euroopa kinokülastustest (2000. aastal oli see näitaja 2,8 %).  Võrgustikku kuuluvate kinode 
programmides ulatub teistest Euroopa riikidest pärit filmide piletitulu osakaal 36 protsendini; muidu on see näitaja Euroopas keskmiselt 7–8 %. Europa Cinema kinode piletitest 57 % 
müüakse Euroopa filmide linastustele, üldiselt on see näitaja Euroopas 27,7 %. 
Hinnangu tulemuste kohaselt suurendab MEDI A sektori konkurentsivõimet, toetades 
suutlikkuse suurendamist, näiteks koolitusi  ja arendustegevust, et muuta sektor 
professionaalsemaks ja parandada teoste kvaliteeti. Aastas koolit atakse ligikaudu 1800 
erialaspetsialisti (produtsendi d, levitajad, stsenaristid), kelle le antakse võimalus omandada 
asjaomased kutsekvalifikatsioon id ja -oskused ning kes s aavad tänu sellele kasutada 
piiriüleste kontaktide pakutavaid võimalusi. Arendustegevuse toetamine aitab igal aastal 
turule tuua 400 kvaliteetset Eur oopa projekti. Projek tide portfelli toetamine (paketitoetused) 
üksikute projektide toetamise as emel annab tootjatele (kes on sageli väikesed ja vähese 
kapitaliga VKEd) rahalise kindluse ja pikemaaj alised väljavaated ning mõjutab oluliselt 
tööstusharu struktuuri. 
 
ET 5   ET On ilmnenud, et toetused, mida antakse sõltum atutele tootjatele konkreet sesse žanri kuuluvate 
audiovisuaalteoste (näite ks televisiooni vahendusel rahvus vaheliseks levitamiseks mõeldud 
dokumentaalfilmid ja joonisfilmid ) loomiseks, on nende žanride spetsiifilisi vajadusi silmas 
pidades otsustava tähtsusega. Sellised võrgustikutöö nähtused nagu ühistootmise foorumid, 
rahvusvahelised turustus - ja koolitusalgatused on toonud ka asa riikidevahel ise ühistoodangu 
märkimisväärse lisandumise (1989. aastal 26 % Euroopa filmidest, 2009. aastal 34 %). 
Selliste filmide ringluspotentsiaal on 2,3 korda suurem kui rahvuslikul filmitoodangul4. 
Sellised MEDIA toetusega loodud telekanalid  nagu EAVE, ACE, Cartoon moodustavad nüüd 
Euroopa filmitööstuse tugisamba. 
„MEDIA” raames loodud fondi „Production Guarantee Fund”5 ei ole veel hinnatud, sest see 
käivitati alles 2010. aastal. Fondile saab tao tlusi esitada alates 2011. aasta maist ning 
filmitööstus ja pangad on selle positiivselt va stu võtnud. Ligikaudu kümnes  eri liikmesriigis 
on antud üle kümne tagatise, mille lae nuväärtus on ligikaudu 15 miljonit eurot. 
4. PROBLEEMI KIRJELDUS 
Mõjuhinnangutes viidatakse 2010. aasta  Euroopa konkurentsivõime aruandele6 ning neis 
tunnistatakse kultuuri- ja loomesektorite üha suurenevat panust majanduskasvu, töökohtade 
loomisse ning sotsiaalse ühtekuuluvuse ja kaasatuse soodustamisse. Hinnanguliselt 
moodustasid kultuuri- ja loomesektorid 2008. aa stal ligikaudu 4,5 % liidu SKPst ning nad 
annavad tööd ligikaudu 3,8 %-le liidu tööjõust7. Lisaks nimetatud otse sele panusele SKPsse, 
mõjutavad need sektorid ka mu id majandus- ja sotsiaalvaldkondi  nagu näiteks turism ja IKT 
materjalide sisu, samuti on neist kasu hariduse, so tsiaalse kaasatuse ja sotsiaalse innovatsiooni 
jaoks. Vaatamata viimastel aastatel paljudes riikides esinenud keskmisest kõrgemale 
majanduskasvu tempole seisavad need sektor id siiski silmitsi mitmesuguste üldiste 
probleemidega ning tulevikus on täiendavaks  majanduskasvuks poten tsiaali juhul, kui 
järgitakse ühtset strateegilist lähenemisviisi ja töötatakse välja sobivad vahendid.  
Vaatamata programmide „Kultuur” ja „MEDIA” s aavutustele, tuleb veel  pingutada, et valla 
pääseks nende sektorite kogu potentsiaal. 
Programmide „Kultuur” ja „MEDIA” mõj uhindamistes osutatak se kultuuri- ja 
loomemajanduse ees seisvale neljale levinud probleemile , millega tuleb tegeleda ELi 
tasandil, et saavutada soovitud mõju. Es imene probleem on Euroopa kultuurilisest ja 
keelelisest mitmekesisusest tulenev turu killustatus , mille tõttu on ka kõnealused sektorid 
sisuliselt killustunud piki riigip iire ja keelelisi eraldusjooni ning neil puudub kriitiline mass. 
Praeguse seisuga tähendab see, et teoste riikidevaheline levik ning loovisikute ja 
kultuurivaldkonnas töötavate inimeste liikuvus ei ole optimaalne ning ka geograafiline tasakaal on paigast ära. Samuti piirab s ee tarbijate valikuid ja juurdepääsu Euroopa 
kultuuriteostele. Teine probleem on vajadus selle järele, et sektorid kohaneksid 
                                                
 
4 Allikas: Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskus, 2008. 
5 MEDIA tootmise tagatisfond hõlbustab just filmitootjate juurdepääsu eraõiguslikele 
rahastamisallikatele, kasutades selleks tagatiste mehhanismi, mis julgustab riski osaliselt enda kanda 
võttes pankasid sellistele tootjatele laenu andma. Fondi eelarve neljaks aastaks on kokku 8 miljonit 
eurot ning eeldatavasti aitab see tänu tagatismehhanismi võimendavale mõjule luua enam kui 100 
miljoni euro ulatuses pangalaene. 
6 Euroopa konkurentsivõime aruanne 2010, komis joni talituste töödokument, KOM (2010), 614. 
7 "Building a Digital Economy: The importance of saving jobs in the EU's creative industries", TERA 
Consultants, märts 2010.  
 
ET 6   ET üleilmastumise ja digitehno loogiale ülemineku mõjuga . Üleilmastumise tõttu kipub 
pakkumine senisest enam koonduma piiratud arvu suuremate osalejate kätte, mis aga ohustab 
kultuurilist ja keelelist mitm ekesisust. Digitehnoloogiale ül eminek avaldab tohutut mõju 
kultuurikaupade valmistamisele, majandamise le, levitamisele, juurdepääsetavusele, 
tarbimisele ja rahaks vahetamisele: See t oob kaasa nii võimalusi kui ka probleeme ning 
sektoril oleks kasu riikidevahelisest lähene misviisist ja lahendustest. Kolmas probleem 
seisneb kultuuris ektorit puudutavate võrreldavate andmete vähesuses  Euroopa ja 
liikmesriikide tasandil. See avaldab mõju Eu roopa poliitika koordineerimisele, mis võiks 
hoogustada riikide poliitika kujundami st ja süsteemseid muudatusi selliselt, et kulud oleksid 
ELi eelarve seisukohast väikesed ning see ol eks kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. Neljas 
probleem on kultuuri- ja loomesektorite VKEde raskused leida rahastamisvahendeid . 
Selle põhjuseks on asjaolu, et pa ljud nende varad (näiteks auto riõigus) ei ole materiaalsed 
ning reeglina ei kajastu need ka raamatupida mises (erinevalt patentidest). Samuti on see 
tingitud asjaolust, et erinevalt muudest toot misprojektidest ei ole kultuuriteosed üldjuhul 
masstoodang: iga raamat, ooper, näidend, film ja videomäng kujutab endast kordumatut 
prototüüpi ning ettevõtted ka lduvad olema projektipõhised. 
5. TULEVASE PROGRAMMI EESMÄRGID 
Vastusena 3 jaotises nimetatud probleemidele se lgitatakse mõjuhinnan gutes välja vajadused, 
millega tuleks tegeleda ELi ta sandil ja mille puhul võivad olla  otstarbekad ühesugused üldised 
ja erieesmärgid. Üldiste eesmärkidega  seoses on vaja soodustada  Euroopa kultuurilise ning 
keelelise mitmekesisuse kaitsmist ja edendamist ning tugevdada kultuuri- ja loomesektorite konkurentsivõimet, et seeläbi s oodustada arukat, jä tkusuutlikku ja kaas avat majanduskasvu 
kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegiaga. Erieesmärkidega  seoses on vaja tugevdada 
kultuuri- ja loomesektorite s uutlikkust toimida riik idevaheliselt, soodus tada kultuuri- ja 
loovteoste riikidevahelist ringlust ning tegut sejate liikuvust ja jõuda uute publikuteni 
Euroopas ja mujal; tugevdada kultuuri- ja loomesektorite finantssuutlikkust; tugevdada 
riikidevahelist poliitikakoost ööd, et soodustada poliitika are ndamist, innovatsiooni, publiku 
kasvatamist ning uusi ärimudeleid.
 Kultuuri ja MEDIA tegevuss uundade ning ku ltuuri- ja 
loomesektorite rahastamisvahendi prioriteete  on kirjeldatud vastav ates mõjuhinnangutes. 
6. VARIANDID 
Seoses programmidega „Kultuur”, „MEDIA” ja „MEDIA Mundus” koguti ning kaaluti kõiki 
variante, mille pakkusid välja sidusrühmad, vä liseksperdid, institutsi oonid jne. Variant, 
millega pakuti välja programmide „Kult uur”, „MEDIA” ja „MEDIA Mundus” liitmine 
ühtsesse horisontaalsesse programmi, mis hõlmaks  kultuuri- ja loomesektoreid tervikuna 
ühiste konkursikutsetega, heideti kõrvale asjaolu tõttu, et ehkki erinevat el kultuurisektoritel 
on palju sarnasusi, sealhulgas ühi seid probleeme, on väärtusahela d ning abisaajate vajadused 
sellele vaatamata liiga ebaü htlased, et võimaldada üh tlustatud konkursikutseid ja 
rahastamisvahendeid. 
Programmide „Kultuur” ja „MEDIA” / “MED IA Mundus” mõjuhinnangutes analüüsitakse 
erinevaid variante eesmärkide saavutamis eks, sealhulgas progra mmide katkestamist, 
praeguste programmide säilitamist („baasstse naarium”), oluliselt muudetud programme ning 
liitmist, et luua kultuuri- ja audiovisuaa lsektorit eristav raamprogramm, mis suudaks 
rahuldada erinevate allsektorite vajadusi täielikust liitmisest paremini. 
 
ET 7   ET Kultuuri- ja loomesektorites tegutsevatele  VKEdele mõeldud rahast amisvahendiga seotud 
variantide määratlemine hõlmas erinevat liiki abi andmise mehhanismide teostatavuse uurimist, kuna VKEde rahastamise sobivaim mo odus oleneb hulgast teguritest, näiteks VKE 
liik, laenu- või omakapitali kätt esaadavus, kapitali maksumus või valmidus jagada äritegevust 
teiste investoritega. Töö kätkes ka erinevaid sidusrühmi, eksperte, spetsialiste ja finantseerimisasutusi.  
Ulatuslikest aruteludest ning omaette raha stamisvahendi loomise variantide analüüsist 
lähtuvalt heideti kõrvale omakap itali kaudu rahastamise vahendi ning mikrofinantseerimise ja 
mikroettevõtjate jaoks mõeldud vahendi loomine. Kohasemaks ja tulemuslikumaks peeti tähelepanu suunamist võlainstrumendile, mis paigutataks suur ema poliitikaülese 
rahastamisvahendi raamesse, ja erainvestor itele ning kultuuri- ja loomesektorite 
spetsialistidele mõeldud investeerimisval miduse programmile, mida juhiks Euroopa 
Investeerimisfond ja/või komisjon. 
Kõnealuse rahastamisvahendi mõjuhinnangus kaal utakse kolme varianti, nimelt „Muutusi ei 
tule” (baasstsenaarium), „Meetmeid ei võeta” („ rahastamisvahendita” variant) ning kolmandat 
varianti „Kultuuri- ja loomesektorite tagatisv ahendi loomine”. Lisaks jaotub kolmas variant 
kaheks allvariandiks: a) ülempiiriga tagati ssüsteem või b) ülempiirita tagatissüsteem. 
Mõjuhinnangus analüüsitakse ja võ rreldakse allvariante ning jõutakse  järeldusele, et allvariant 
a oleks teostatavam ja tõhusam. Lisaks te hakse mõjuhinnangus järeldus, et teatud 
kriteeriumide täitmise korral tuleks lülitada allvariant a suurema (kõige tõenäolisemalt kas 
teadusuuringute ja innova tsiooni peadirektoraadi või ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi 
juhitava) rahastamisvahendi raamesse. 
7. MÕJUANALÜÜS 
Individuaalsetes mõjuhinnangutes esitatakse üksi kasjalik ülevaade kaal utud variantidest ja 
nende võrdlus. Majandus-, sotsiaalsete ja  keskkonnamõjude suhtes tehakse MEDIA ja 
kultuuri tegevussuundade mõjuhinnangutes järe ldus, et tegevuse katkestamine või 
baasstsenaarium ei oleks soovitavad, kuna nad ei soodustaks piisavat  tähelepanu pööramist 
sektori praeguste probleemide lahendamisele  ega ELi 2020. aasta st rateegias esitatud 
eesmärkide saavutamisele. Kultuuri- ja loomesektorite rahastamisvahendi mõjuhinnangus asutakse seisukohale, et suurim mõju on saavutat av variandiga „Kultuuri- ja loomesektorite 
tagatisvahendi loomine”.  
Majandusliku mõju  suhtes tehakse hinnangutes järe ldus, et programmi „Loov Euroopa” 
eesmärk on tugevdada sektorite kohanemist  üleilmastumise ning digitehnoloogiale 
üleminekuga, sealhulgas aidate s arendada publiku kasvatam ist, uusi ärimudeleid ning 
tuluvoogusid, et see elavdaks kultuuriteoste (seal hulgas audiovisuaalteo ste) riikidevahelist 
levitamist ning parandaks kultuuri- ja loomes ektorite suutlikkust tegut seda rahvusvaheliselt, 
soodustades majanduskasvu ja tööhõivet ning ku ltuuri- ja loomesektorite konkurentsivõimet 
üldiselt. Muudetud programmi ja liitmise variandi majandusmõju oluliselt ei erineks.  
Sotsiaalse mõju  suhtes tehakse hinnangutes järeldus , et programm toob kasu tööhõive puhul, 
suurendades kultuuri- ja loomesektorite suutlikkust ning toetades VKEsid ja nende 
kohanemist digitehnoloogiale üleminekuga. M uudetud programmi variandi ja liitmise 
variandi puhul võib eeldada, et  suurem tähelepanu publiku kasv atamise meetmetele suurendab 
tarbijanõudlust. See ei mõjuta mitte ainult kultuur i- ja loomesektorite tulupotentsiaali, vaid 
 
ET 8   ET tooks kasu ka hariduses ning jõuaks sotsiaalselt tõ rjututeni. Liitmise variandi (4. variant) mõju 
oleks suurem kui programmi muutmi se variandi (3. variant) puhul. 
Keskkonnamõju  kohta märgitakse, et programmil või b olla mõningane mõju seoses 
liikuvuse, transpordi ja tootmisprotsessidega. Mä rgitakse aga, et mõju ei oleks praegusest 
suurem ja on igal juhul suhteliselt väike. Sell ise mõju tasakaalustaks see, millist tähelepanu 
pööratakse programmis digite hnoloogiale üleminekule, mis võimaldaks jõuda suurema 
publikuni ilma füüsilise liikumiseta. Ka siin ol eks positiivseim mõju jällegi saavutatav 
liidetud programmiga.  
Põhiõiguste  puhul tähendab üldises eesmärgis sisal duv rõhuasetus kultuuril ise ja keelelise 
mitmekesisuse kaitsmise ja edendamise soodus tamisele, et programmiga tehakse otsene 
panus. 
8. VARIANTIDE VÕRDLUS 
8.1 Variantide võrdlus Mõjuhinnangutes esitatud variantide võrdlus tu gineb mitme kriteeriumi  analüüsil, sealhulgas 
järgmistel: tulemuslikkus eesmärkide saavutamis el, tõhusus, kulutasuvus ( kulutatud euro pealt 
saadav tulemus) ja sidusus. Sidususe puhul on hinnatud nii variandi ja saavutatavate 
(sisemiste) eesmärkide vahelist sidusust kui ka olulisust ELi poliitika ning (väliste) 
strateegiate seisukohast üldiselt. 
Kulutasuvuse suhtes eeldatakse, et raampr ogramm oleks kulutasuvam, sest tegevussuunad 
ning kultuuri- ja loomesektorite rahastamisvahend oleksid selgemad ning suunatumad sihistatud eesmärkide poolest, avaldades suuremat süsteemset  ja struktureerivat mõju, 
sealhulgas rahastamisvahendite täiustam ise kaudu, mis vähendaks halduskulusid ühe 
kulutatud euro kohta. 
8.2 Välja selgitatud eelistatud variant 
Tõhususe ja tulemuslikkuse täiendaval analüüs il ilmnes selgesti, et liidetud raamprogramm 
võib tuua olulist kasu. Mõjuhinnangutes  tehakse seetõttu järeldus, et ühtsel 
raamprogrammil  oleks kõikide teiste va riantidega võrreldes mitu  eelist. Esimene on, et 
sellega võib kaasneda suurem poliitikakoostoime , kuna üldjuhul vaadeldakse erinevaid 
kultuurisektoreid koos laiematel poliitikaaru teludel, mis käsitl evad kultuuri- ja 
loomesektoreid, sealhulgas panust Euroopa 20 20. aasta strateegia teostamisse. Teine on, et 
ühtse programmiga oleks kergem  saavutada sektoritevaheline teadmussiire ja vastastikune 
kasutuselevõtmine . Kolmas eelis on, et ühtne raam programm võib soodustada kõnealuste 
programmide juhtimise lihtsustamist . Näiteks võimaldaks see luua ühtse 
teabepunkti/juurdepääsukoha, parandades s eeläbi nähtavust, hõ lbustades kodanike 
juurdepääsu ELi rahalisi vahendeid käsitlevale  teabele ning aidates tagada kultuuri- ja 
loomesektorites tegutsejatele parima  võimaliku teenuse. Neljas on, et lihtsustuse d  
võimaldaks ka halduskoormuse  mõningast vähendamist nii kom isjoni kui ka liikmesriikide 
seisukohast. Abi andmise mehhanismides tehakse lihtsustused kindlate määrade suurema kasutamise, toetuse andmise otsuste ja partne rluse raamlepingute, elektrooniliste taotluste 
ning aruandluse ja taotlejate/a bisaajate seisukohast bürokraatia t vähendava veebivärava abil. 
Sarnaselt võimaldaks valdkondadevaheline tegevussuund teatavaid sääste mastaabisäästu 
kaudu  horisontaalsetes valdkondades. Viies on, et ühtse programmi raames oleks võimalik 
 
ET 9   ET lisada valdkondadevaheline kultuuri- ja loomesektorite rahastamisvahend , et suurendada 
juurdepääsu (erasektori) rahastamisvahenditele. 
9. EELISTATUD VARIANDI KIRJELDUS 
Programmide „Kultuur” ning MEDIA mõjuhi nnangutes pakutakse välja kultuuri- ja 
loomesektorite ELi-poolse rahastamise jätkamist, kuid neis tehakse järeldus, et ELi toetus kultuurisektoritele oleks tulemuslikum, kui see kujundataks ümber erinevate programmide 
ühendamise teel ühtseks raamprogr ammiks nimega „Loov Euroopa”. 
Kõnealune eelistatud variant oleks sidusaim ja kulutasuvai m ning vastaks kultuuri- ja 
loomesektorite olulisuse kasvavale tunnustamise le ELi tasandil. Kaal utud valikutest pakuks 
kõnealune valik parimat alust ühtsele ELi stra teegiale, et pöörata tä helepanu kultuuri- ja 
loomesektorite ees seisvatele raskustele ni ng suunata ELi toetus nendele meetmetele, mis 
annavad ELile lisaväärtust, aida tes kultuuri- ja loomesektor itel optimeerida majanduskasvu, 
töökohtade loomise ning sotsiaal se kaasamise potentsiaali.  
Raamprogramm „Loov Euroopa” oleks selgesti se otud Euroopa 2020. aasta strateegiaga ning 
sellega taotletaks kultuuri- ja loomesektorite panuse optimeerimist strateegia eesmärkide saavutamisel. Ettepanek on kooskõlas 29. j uunil 2011 vastu võetud komisjoni teatisega 
mitmeaastase finantsraamistiku kohta („Euroop a 2020. aasta strateegia eelarve”), milles 
osutati, et kultuuriga seotud Euroopa Liidu pr ogrammidesse tuuakse koostoime ning et ELi 
rahalised vahendid tuleks keskendada valdkondade le, kus see annab suurimat ELi lisaväärtust. 
Selles tehakse ettepanek määrata programmile seitsmeks aastaks 1,6 miljardi euro suurune summa. 
Programm kätkeks kolme tegevussuunda, millest üks hõlmaks uut rahastamisvahendit. Kaks 
tegevussuunda oleksid järglased olemas olevatele programmide le „Kultuur” ja 
MEDIA/MEDIA Mundus, kusjuures viimasega sihi stataks audiovisuaals ektorit ning kultuuri 
tegevussuunaga kõiki teisi kultuurisektoreid. Lisaks oleks sektoriülene tegevussuund, mis 
toetaks horisontaalseid elemente nagu poliitik aarendus, katseproje ktid, kultuuri- ja 
meediapädevus ning teabepunktid. Seda käsitl etakse programmide „Kultuur” ja MEDIA 
mõjuhinnangutes. Uus rahastamisvahend hõlbusta ks kultuuri- ja loomesektorite VKEde 
juurdepääsu rahastamisele, pakkudes laenuport felle moodustavatele finantsvahendajatele 
krediidiriski kaitset ning lisaks asjaomaste riskide hindamiseks vajalikku 
suutlikkuse/teadmiste suurendamist. 
Kultuuri ja MEDIA tegevussuundade raames juhitakse enamikku laenudest jätkuvalt 
Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuur i Täitevasutusest (EACEA) iga-aastaste 
konkursikutsete kaudu, mis avaldatakse püsi vas programmijuhises. Nagu erinevates 
hindamistes kinnitust on leidnud, on see osut unud piiriüleste projek tide puhul kulutasuvaks 
juhtimisviisiks. Teabepunktide võrgustik (pra egused programmide „Kultuur” ja MEDIA 
esindused) jätkavad teavitamist  ning nõustamist programmi ra ames esitatavate taotluste 
suhtes. Nende kaudu ei jaotata ümber rahali si vahendeid. Nagu eelpool mainitud, võimaldab 
teabepunktide kavandatav liitmine kogu programmi jaoks teatavaid sääste. Neid 
kaasrahastatakse jätkuvalt kuni 50 % ulatus es, kusjuures liikmesriigid kaasrahastavad 
ülejäänud osa. Jätkatakse praeguste programmide  raames tehtud erinevaid lihtsustusi ning 
taotletakse juurde täiendavaid. 
 
ET 10   ET Kultuuri- ja loomesektorite rahastamisvahe ndit volitatakse juhtima kolmandast isikust 
finantseerimisasutus, kõige tõenäolisemalt Eur oopa Investeerimisfond (EIF), tingituna taolise 
rahastamisvahendi juhtimiseks nõutavate tead miste iseloomust, samas kui komisjonipoolne 
juhtimine oleks kõige tõenäolisemalt hariduse ja  kultuuri peadirektoraadi kätes, ent tihedas 
koostöös komisjoni teiste talituste, se alhulgas majandus- ja rahandusküsimuste 
peadirektoraadiga.  
10. SEIRE JA HINDAMINE 
Seirest ja hindamisest kujuneb põhielement  tulevases programmis, milles rõhutatakse ELi 
lisaväärtust ning tulemuslikkust.  Seetõttu seirab ja hindab komisjon tulemuslikkust ning 
tulemusi võrreldes nende eesmärkidega. 
Seire kohta avaldatakse iga-aast ane tegevusaruanne, hõlmates nii statistikat kui kvalitatiivset 
hindamist. 
Lisaks pidevale seirele korra ldab komisjon tegevussuundade ja  rahastamisvahendi suhtes 
korrapäraseid sõltumatuid välishindamisi, et hi nnata programmi tulemuslikkust ning tõhusust. 
Hindamised aitavad hinnata ka programmi ELi lis aväärtust ja panust üld- ning erieesmärkide 
saavutamisse.  
Komisjon kavatseb kasutada ühtset vahehind amist, mis täidaks ka eelmise programmi 
lõpphindamise otstarvet. Selleks , et vahehindamise tulemusi oleks võimalik võtta arvesse 
järgneva programmi jätkamise, muutmise või katkestamise otsustamiseks tulevikus, tuleks see 
teostada enne 2017. aasta lõppu. 
Kõiki välishindamisi peaks teostama sõltumatud, erapooletud asutused. Hindamisel 
rakendatav metoodiline lähenemisviis tuleks selgitada välja siis ja lähtuvalt kehtivatest Euroopa Komisjoni juhistest.  
Üld- ja erieesmärkidega seonduvad suunava d tulemusnäitajad leiab programmi „Loov 
Euroopa” komponentide konkreetsete st mõjuhinnangu aruannetest.